Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Justitiffi-revisions-expeditionen 1,000: v Kammar-kollegium 1,000: » Svea Hofrätt 900: » Götha Hofrätt 900: v Krigs-kollegium 900: » Kammar-rätten 900: » Stats-kontoret med Mynt- och Kontroll-verken . 800: r> Hofrätten öfver Skåne och Blekinge ..... 400: n Kommerse-kollegiurn 383: 16. — » Landtförsvars-departem entets kansli-expedition , . 300: — — » Civil-departeinentets expedition 300: » Finans d:o d:o 300: » Ecklesiastik d:o d:o 3Ö0: » Förvaltningen af Sjöärendena . . . . . . . 300: — •—- 5) Krigs-Hofrätten 100: — t— .» Justitise-stats-expeditionen 100: — » Justitise-kanslers-expeditionen 100: » Öfverståthållare-embetet 100: — —- Poliskammaren i Stockholm 100: » Öfver-intendents-embetet . . . 100: » Snndhets-kollegium 100: — — Transport 9,383: 16.
— Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 28. 3 Transport B:ko R:dr 9,383: 16. — Carolinska Medico-kirurgiska Institutet ....
100: — — Kongl. Riks-arkivet 100: — -— n Bibliotheket 100: d Sjöförsvars-departementets kansli-expedition . . . 66: 32. — » Utrikes departements-expedition 50: v Bergs-kolleginm 50: » General-landtmäteri-kontoret -50: — » Museum 33: 16.— » Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademien . 33: 16. — a Tabell-kömmissionen 33: 16. — Summa B:ko R:dr 10,000: — — 2:o
Att dessa gratifikations-medel skola ställas till disposition af vederbörande
Chef för embetsverket, hvilken eger att, efter öfverläggning med Expeditions-chef uti Stats-expedition, Revisions-sekreterare uti Justitiae-revisionen, Hofrätts-råden eller Kollegii-ledamöterne uti Hofrätt eller Kollegium, samt uti öfriga verken med sin närmaste man, deraf anvisa bestämda belopp såsom vedergällning åt lönlöse tjenstemän, hvilka under tjenstgöring vid embetsverket ådagalagdt mera utmärkt llit och skicklighet, äfvensom att, der behofvet någon gång sådant kräfver, anordna hvad som erfordras för extra ordinäre vakt-betjenings biträde. 3:o Ätt, då likväl de extra ordinarie tjenstemän, hvilka redan innan den 16
Maj 1851 varit i åtnjutande af ljuspenningar, och som genom fortfarande flit och skicklighet kunna, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 15 Mars 1803, deraf anses förtjente, böra vid denna rättighets åtnjutande bibehållas, så länge enahanda förhållande eger rum eller intilldess de i ett eller annat verk befordras till någon lön på stat, och således de tillämnade gratifikations-medlen icke annorlunda än småningom blefvo för det afsedda ändamålet disponibla, vederbörande
Departements-chefer ega tillse, att, i den mån rättigheten till erhållande af ljuspenningar vid till Departementet hörande embetsverk upphör, motsvarande belopp antingen blir arnandt till gratifikations-medel inom embetsverket, på sätt nu är bestämdt, eller, om den detta embetsverk, enligt förestående första punkt, tillkommande inskränkta andel icke sådant medgifver, varder öfverflyttadt till det embetsverk inom Departementet, der tillgångarne äro ringare, än de jemlikt förutnämnda reglering slutligen böra blifva. 4 Slals-Utskoltets Utlåtande, iV:o 28.
Och har Kongl. Majit derjemte Nådigst meddelat, att i följd af denna reglering erfordrades för ifrågavarande ändamål af expensmedels-anslagen: för 2:dra Hufvud-titeln 3,500: — » 3:dje » 50: » 4:de » 1,200: — » 5:te » . . .:* • 366: 32. „ 6:te » ............. 1,016: 32. » 7:de » . . 3,133: 16. » 8:de » • • • ... . . . . ... .. 733: 16.
Summa B:ko Ridr 10,000:
Jemte det Utskottet tillstyrker Rikets Ständer, att, i enlighet med den af Kongl..
Maj:t sålunda verkställda fördelningen emellan embetsverken af förenämnde gratifikations-medcl, medgifva uppförandet å de särskilda embetsverkens stater af de föir ifrågavarande ändamål erforderliga belopp, emot det att anslagen till skrifmaterialier och expenser minskas med motsvarande summor, får Utskottet, enär de af Kongl. Majit
Nådigst meddelade föreskrifter rörande sättet för framdeles skeende utdelning inom vederbörande embetsverk af berörde medel, bland annat, innehålla, att, vid fördelningen inom Hofrätt, endast Hofrätts-råden äga att med Chefen öfverlägga om gratifikations-medlens användande, men det af flera skäl synes vara lämpligt, att,, på sätt i rikets Kollegier eger rum, Hofrätt ens samtlige ledamöter förklaras berättigade, att i sådane öfverläggmngar deltaga, tillika hemställa, att Rikets Ständer, vid underdånig; anmälan om deras i ämnet nu fattade beslut, ville till Kongl. Majit frambära en underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Majit Nådigst tillåta, att de uti 2:dra punkten af högstberörde
Nådiga skrifvelse förekommande orden, »Hofrätts-råden eller Kollegii-ledamöterne uti Hofrätt eller Kollegier,«. utbytas mot orden: »Ledamöter i Hofr ätter och Kollegier.» Stockholm den 13 Februari 1854. Stats-Ulskottels Utlåtande, N:o 29. 5 N:o 29.
Ank. till Exp.-Utsk. <3. 13 Febr. 1854, kl. 1 e, m.
Utlåtande,, i anledning af vackt motion om åtgärders vidtagande till förekommande af felaktigt silfver mynt.
(U. A.) Ilögloiliga Ridderskapet och Adeln: har till Stats-Utskottet remitterat en af herr /Vesterstrand, Pehr, vackt motion, deruti förmäles, att man i sednare tider klagat öfver vårt silfvermynts dåliga beskaffenhet, i så motto, att myntstyckena, synbarligen de mindre, ej sällan klyfva sig och falla sönder i två skällor, hvarigenom de blifva odugliga för rörelsen.
Detta skulle komina deraf, att, vid gjutning®» af silfvertenarne, ar hvilka, efter deras valsning, myntstyckena utklippas, Mten ej förmår att tillräckligt tränga sig ur gjutformen, utan någon del deraf stadnar qvar och i tenarne formerar blåsor, hvilka vid valsningen plättas oeh utbredas.
Sådant kunde likväl, efter motionärens tanka, ej vid myntnirtgen utrönas, enär myntstyckena, såsom nya, med sina båda skifvor hänga tillsammans, hvilket efter någon nötning upphör.
Såsom vid andra gjutningar tillgår, — att man nemligen genom ror bereder luften tillfälle att utströmma, utan att han behöfver tränga sig igenom det i formen inkommande gjutgodset, — trodde motionären, att luftblåsors formerande i mynttenarne skulle förekommas om man> i formen för dessa tenars gjutning anbragte rör för luftens afledande.
Visserligen beredes genom rören ett större affall, hvaraf följer en större kostnad vid myntnrngen, än förut varit vanligt, men på denna tillök - 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 29. ning i kostnad ansågs ej böra fästas afseende, om man derigenom erhölle ett felfritt mynt.
Utskottet har, genom Kongl. Stats-kontoret, i ämnet erhållit åtskilliga upplysningar, meddelade af Ofver-direktören för Kongl.
Myntverket, och dervid inhemtat: att orsaken hvarföre ett mynt någon gång klyfver sig i två halfvor vore helt annan, än den motionären uppgifvit, nemligen dels för liten hetta hos metallen, som gjutes, hvarigenom den del af metall-strålen, som först träffar det jemförelsevis kalla ingjötets sidor, hastigt stelnar till en platt remsa, på hvilken den andra delen af metallen sedan lägger sig utan att dermed rigtigt sammansmälta, dels att öfra ändan af hvarje ten, som alltid genom metallens sjunkning under stelnandet får en tämmeligen djup insänkning, blifver under utvalsning till tunnt bleck dubbel, eller likasom sammanfogad af 2:ne lameller, hvilka kunna hafva nog sammanhang, för att gå igenom alla myntnings-operationerna, men sedermera under den allmänna rörelsen klyfva sig från hvarandra.
Dessa olägenheter kunde svårligen förekommas. genom anbragta rör, hvilkas ställning och beskaffenhet
Ofver-direktören ej kunde ur beskrifningen i motionen utleta, alldenstund i de gjöten, som för tenngjutning begagnas, luften visst icke är på minsta sätt innestängd.
Genom en ändamålsenligare konstruktion och ställning af gjötena, än de för |, i och r'a specier hittills begagnade, nu utdömda, gjötena och med iakttagande af i allmänhet behöfliga försigtighetsmått, vore ali anledning att bläsor och Hagor skola i de egentliga tenarne hädanefter förekommas, ty de finnas icke i tenar för hela, halfva och qvart-specier, dä gjutningeu verkställts sorn sig bör, och genom bortklippning , af den dubbelvikna ingjutningsändan undviker man klippa plattor och att få dessa sammansatta af två skållor.
Slutligen kunde man, tvert emot motionärens förmenande, vid Myntverket komma till kunskap om alla ilagors närvaro i mvnt-piecerna ganom klingning, hvilken operation nu mera verkställdes på de smärre mvnt-piccerua, men uraktläts den tid, då de anmärkta felaktigheterna inträffade.
Med anledning af hvad sålunda blifvit utredt, och då det dessutom icke torde vara lämpligt att Rikets Ständer meddela föreskrifter, huru tekniska operationer i verkstäder bäst skola företagas, hemställer Utskottet att ofvanbcrörde motion icke måtte till någon åtgärd föranleda.
Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 30, N:o 30.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Febr. 1854, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående utvändig reparation och dekorering af Biksgälds-kontorets hus samt. uppförande af ett jernstaket vid den nya strandgatan nedanför samma hus. (RG:S Afd.)
Ilos Stats-Utskottet hafva Fullmägtige i Riksgälds-kontoret anmält, att, ehuru redan för flere är tillbaka fräga hos Fullmägtige uppstått om företagande af en utvändig reparation ä Riksgälds-kontorets hus, och oaktadt denna reparation funnits ganska behöflig, Fullmägtige dock ansett sig böra uppskjuta densammas verkställighet intilldess den förut ifrågasatta och hos Rikets Ständer anmälda planeringen af platsen mellan nämnde hus och Riddarholms-kanalen blifvit fullbordad, enär först derefter de erforderliga reparations-arbetena och dekoreringarne ä nedra delen af den vid denna plats belägna sida af huset kunde med behörigt afseende å den genom planeringen jemnade jordytan, utföras på ett ändamålsenligt och tillfredsställande sätt.
Emedlertid och på det att den sålunda uppskjutna reparationen, så vidt årstid och andra förhållanden medgåfve, efter sagde planerings, jemte öfriga vid sednaste riksdag å samma tomt beslutade arbetens, fulländande, måtte kunna ofördröjligen företagas, hade samme tjensteman vid Väg- och Vattenbyggnads-corpsen, som uppgjort planen till och haft sig uppdragen tillsynen öfver den nu mera fullbordade, besigtigade och godkända kajmur och gatuanläggningen vid Riddarholms-kanalen, blifvit anmodad äfven uppgöra 8 Stats-Utskotlets VUntuude, N:o 30. förslag jemte kostnads-beräkning oell ritning till ifrågavarande reparation, och en i sammanhang dermed skeende lämplig dekorering af de utvändiga och af öppna platser omgifna sidorna utaf nämnde hus.
Vid afgifvandet af detta, utaf profil- och genomskärnings-ritningar åtföJjda förslag, hade nyssbeniälde tjensteman erinrat, hurusom den stora oregelbundenheten af husets alla utvändiga delar, derå afstånden mellan fönstren nästan ingenstädes voro lika, samt den^obetydliga bredden af de flesta fönsterpelarna, de .Öfra fönstrens oproportionerliga höjd och deras närhet intill takfoten gjorde det svårt att anbringa dekorationer omkring fönstren, utan att de oriktiga proportionerna derigenom skulle komma att mer än förut falla i ögonen.
De dekorationer som anbringades borde derföre, så mycket möjligt vore, bortblanda dessa oriktigheter i proportionerna, hvilket ändamål syntes lättast kunna vinnas genom vertikala murförstärkningar mellan fönstren i fonn af pilastrar med olika bredd, äfvensom genom horisontel» listverk.
Beträffande äter bottenvåningen, så borde dess oregelbundenhet, i anseende till fönstrens olika storlek och höjd, afhjelpas, samt dervarande fönster fördenskull förändras och göras hvälfda samt erforderligt antal blindfönster anbringas å .sjelfva inuren, och portarnc anordnas sä, att de komme att erhålla ett fönstren motsvarande utseende.
Enligt det, i öfverensstämmelse nied dessa åsigter, uppgjorda förslag till ofvanberörde reparations- och dekoreringsarbetens utförande, skulle kostnaden för desamma, jemte hela husets och de mellan flyglarne belägna byggnaders utvändiga oljemålning samt en ny inkörsport vid husets vestra sida, komma att uppgå till ett sammanräknadt belopp af . . •
Kalr 6,480: 46.
8. hvarförutan åtskilliga nödvändiga inre reparationer uti husets förstugor och trappgångar, hvilka reparationer borde verkställas vid samina tillfälle, sorn huset komme att undergå den utvändiga reparationen, upptagits till en kostnad af 546: 16.
— Enär de sålunda föreslagna reparations-arbeten samt förändringar och dekoreringar å Riksgälds-kontorets hus voro dels nödvändiga för husets framtida bestånd och vederbörliga underhållande och dels lämpad efter de med dessa arbeten för öfrigt afsedda ändamål, hafva Fullmägtige, sorn, för sin del, icke funnit anledning till någon erinran hvarken emot de afgifna förslagen och kostnadsberäkningarne eller emot de, till närmare upplysning om sagde förändrin- ' gars och dekoreringars utseende samt till ledning och efterrättelse vid desammas utförande, uppgjorda ritningar, ansett ifrågavarande förslag oell ritningar böra S/a/s- Ulskot tels Utlåtande, N:o 30. 9 böra gillas och fastställas; mm med afseende å det betydliga belopp hvartill kostnaderne för merberörde reparations- och dekorerings-arbeten enligt förslaget komme -att uppgå, hafva Fullmägtige, före meddelandet af sin fastställelse å samma förslag med dertill hörande ritningar samt vidtagandet af de för samma arbetens verkställande erforderliga beslut och åtgärder, hemställt, att Statsutskottet måtte utverka Rikets Ständers bifall till dessa arbetens företagande; dervid Fullmägtige. med hänsigt till om förm alde kostnadssumma, tillika erinrat, att denna vore den första betydligare reparationskostnad, som Riksgälds-kontoret under hela den tid af mer än 20 år,' derunder detta verk innehaft och begagnat sitt nuvarande hus, behöft för detsamma vidkännas, samt att husets ovanligt öppna och vackra belägenhet inom en af hufvudstadens bäst bebyggda och mest besökta delar onekligen fordrade, att det till sitt yttre erhölle ett utseende, som motsvarade de skäliga anspråken på en staten tillhörig större byggnad med nyssnämnde fristående och fördelaktiga läge.
I sammanhang med den sålunda gjorda framställningen, hafva Fullmägtige jemväl hos Stats-Utskottet anmält ett annat å denna egendom erforderligt arbete samt hemställt om beredande af Rikets Ständers tillåtelse till detsammas verkställande.
1 Bland andra vid sednaste riksdag meddelade och genom dåvarande Statsutskott
Fullmägtige tillkännagifna föreskrifter i afseende på verkställigheten af den utaf Rikets Ständer beslutade anläggning af en kaj och gata på Riksgäldskontoret» tomt längs efter Riddarholmskanalen, förordnade Rikets Ständer, att, mellan nämnde gata och den öfriga delen af samma tomt, borde, såsom stödjemur för jordvallen samt till tomtens inhägnande å denna sida, uppföras en mur af huggen gråsten.
Men som i åberopade beslut väl vore föreskrifvet, att
Riksgälds-kontorets tomt borde genom ett jernstaket på lägre stenfot inhägnas på den sida deraf, som gränsar till den öppna platsen vid Riddarholmsbron, men samma beslut icke innefattade något särskildt medgifvande i afseende å ett dylikt stakets uppförande på ofvannämnde stödjemur, utan hvilket denna mur likväl icke kunde komma att utgöra erforderlig inhägnad för de planteringar, som, till följd af Rikets Ständers beslut, skulle på gården verkställas, hafva Fullmägtige hemställt, att Stats-Utskottet måtte tillstyrka Rikets
Ständer att medgifva anbringandet af ett lägre staket jemväl å nyssberörde mur; uppgående, enligt derå afgifvet, samt
Fullmägtiges skrifvelse bilagdt och af ritning åtföljd t förslag, kostnaden för ett sådant staket med tillbehör, för tomtens inhägnande ej min Bih. till R. 81.
4 Sami 1 AfJ. 13 Haft. 2 10 Sta/s- Utskottets Utlåtande, N:o 30. dre emot den nu anlagda gatan än emot ofVannämnde öppna plats på husets sydöstra sida, till ett belopp af, 1,800 r:dr..
Vid tagen kännedom om de af Fullmägtige till Utskottet öfverlemnade - kostnadsförslag saint profil- och öfriga ritningar, har Utskottet; som delar Fullinägtiges åsigt angående behölligheten af en utvändig reparation å Riksgählskontorets hus, funnit sig äfven-böra instämma uti hvad Fullmägtige yttrat i fråga om de nu föreslagna reparations- och dekorerings-arbeteria samt deras efter härmed afsedda ändamål lämpade beskaffenhet; förmodande Utskottet att kostnaderna för desse arbeten icke skola komma att öfverstiga ofvan uppgifna belopp, helst , om underättelse angående desamraas öfvertagande på entreprenad varder på vanligt sätt meddelad i god tid föra den för entreprenad-anbudens ingifvande bestämda yttersta termin, och entreprenaden dessutom, så vidt utan olägenhet för arbetenas noggranna verkställighet sig göra låter, underlättas' genom bestämmandet af någorlunda ■ rymlig tid för deras utförande samt medgifvande!
.älven», för öfrigt, af förmånliga vilkor för den blifvande entreprenören.
Utskottet! får såledés tillstyrka Rikets Ständers bifall till Fullmägtiges framställning om meranämnde »reparations- och dékorerings-arbSetens företagande.
Likaledes och då,, enligt 12 § af den för Stockholms stad nu gällande Byggnads-ordning af dien 5 November 1842 hvarje tomt skall vara med stängsel försedd, .samt den låga muren mellan Riksgälds-kontorets gård oell den nedanför densamma längs efter Riddarholmkanalen nyligen anlagda strandgata ingalunda kan anses utgöra*ett författningsenligt stängsel för samma gård mot denna gata, så och enär Rikets Ständer redan vid sistförlidne riksdag förednifvit, att samma gårddpkts skall på dess sydöstra eller mot Riddarholmsbron: vettande sida inhägnas genom v ett »jernstaket på lägre stenfot samt ett par grindar af jern», får Utskottet tillstyrka, att ett dylikt staket jemväl må, genom Fullmägtiges försorg, få anbringas på gårdens andra sida längs efter nämnde gata.
Stata-UiakotteU Utlåtande.
Åiro 31. 11 TN:o 31.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Febr. 1854, kl. 1 e. na.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner om anslag till beredande af tillfälle för Officerare af Arméen att ingå i utländsk krigstjenst.
(C. A.) Från Ridderskapet och Adelil iiro till Stats-Utskottet remitterade särskilda, af hrr Ribbing. A., och Stjernsvärd, G. M., väckta motioner, deruti de föreslagit, den förre, att 20 å 30 resestipendier måtte af allmänna medel beviljas att under 3aie år utgå till unge Svenske officerare, sorn önskade genom inträdande i utländsk krigstjenst förvärfva sig praktisk erfarenhet i krigareyrket, samt den sednare, att Rikets Ständer mätte dels till Kongl.
Maj:ts disposition ställa ett årligt anslag af 6,000- r:'dr; för att. lika lördelådt. användas till beredande af tillfälle för 3 officerare af kmdtarméen. en af hvartdera af de 3 hufvudvapnen, infanteriet, kavalleriet och artilleriet, att, efter ■■ erhållande af Kongl. Maj:ts Kådiga tillstånd, ingå i aktiv krigstjenst hos någon med Sverige i vänskapligt förhållande varande utländsk makt, dels ock hos Kongl.
Majit täcktes för verkställighet häraf vidtaga nödiga åtgärder, med bestämmande derjemte för rättigheten till en dylik förmåns åtnjutande afviska, utaf motionären jemväl föreslagne, vilkor; — och har, vidden sednare motionens föredragning till remiss, friherre Klinckowström, R.M., förklarat sig instämma i motionen, med den förändring, att det ifrågasatta anslaget fastställdes till 12,000 r:dr samt åt Kongl.
Majit öfverlemnades att bestämma antalet af officerare och vilkoren för understödens åtnjutande äfvensom att 18 Stats- UIskottets Utlåtande, N:o 31. r örmånen utsträcktes jemväl till officerare vid Ingeniör-korpsen och Generalst aben.
Utskottet erkänner det gagn för armée-befälets praktiska bildning, som beredandet af tillfälle för detsamma att inträda i utländsk krigstjenst sannolikt skulle medföra, anser likväl Utskottet, att under närvarande tidpunkt, dä, med anledning af de politiska förveeklingarne i Europa och utsigterna för ett krig emellan de stora sjömakterne, Kongl. Majit beslutat, att, i händelse sådant skulle utbryta, de förenade rikena skola iakttaga en fullständig neutralitet, det vöre mindre lämpligt, att för ifrågavarande ändamål anslå medel, helst Statsverkets tillgångar tagas i anspråk för mångfaldiga andra maktpåliggande föremål; hvadan Utskottet funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till hvad uti förevarande motioner blifvit föreslaget.
Stockholm den 13 Febrttari 1854..
R e ser val ion:: »Emot
Utskottets i denna fråga fattade beslut reserverade sig herr Bildtr G., sorn ansåg, att, då Utskottet erkännt nyttan och det gagn, som ett bifall till motionärernes nu gjorda framställning skulle komma att medföra för arméebefälets praktiska bildning, Utskottet icke bordt sakna skäl tillstyrka Rikets Ständer att intill nästvidtagande Statsreglering anvisa ett belopp af åtminstone 10,000 r:dr att af Kongl. Maj:t för berörda särdeles vigtiga ändamål: användas.» Stats-Utskotteti Utlåtande, Nr» 32, m N:o 32.
Änk. till Exp.-Utsk. d. 13 Febr. 1854, kl. 1 e. m„
Utlåtandeangående låneunderstöds beviljande för verkställande af tomtreglering inom den år 1849 nedbrunna del af Lid köping eller den s, k. gamla staden.
(RG:S Afd.)
Såsom bidrag till bestridande af kostnaderna för tomtregleringen efter den i staden Lidköping år 1849 timade eldsvåda, hvarvid den så kallade gamla staden till större delen nedbrann, beviljade Rikets sednast församlade Ständer ett lån å 13,333 r:dr 16 sk., under vilkor: att stadens
Drätsel-kommis sion, efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, i stadens namn och å dess vägnar afgåfve sin till Riksgälds-kontoret eller ordres ställda skuldförbindelse, innefattande de af Rikets .Ständer för lånets användande och återbetalning stadgade vilkor; att hvad af samma lån icke blifvit hos Riksgälds-kontoret uttaget före slutet af år 1851, derefter icke hnge utbekommas; att det Iyftade lånebeloppet skulle, utan ränta och kapital-afbetalning, få innehafvas till 1854 års slut, hvarefter och intilldess lånet vore till fullo godtgjordt, sex procent af dess ursprungliga belopp borde till Riksgälds-kontoret årligen inbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först skulle afgå, och öfverskottet utgöra kapital-afbetalning, samt att ifrågavarande ränte- och kapitalinbetalning borde vid slutet af hvarje år verkställas; dock skulle,- derest inbetalningssumman före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret in-- H/a/s-('/skottets Ltlalaner.
JY:o 32. liomme, samma inbetalning anses vara inom behörig tid fullgjord, hvadan,isådant ;iall, den sedan nyssnämnde månads början å kgpital-aibetalningsbeloppet ytterligare upplupna ränta komme att. eftergifva».
Enligt hvad Kongl. Maj:t, uti Nådig proposition af den 10 November nästlidet år, (införd under N:o 27 i Irsta Samlingen af Bihanget till Riks-stån• dens protokoller) gifvit Kikets nu församlade Ständer tillkänna, har detta lån likväl under den tid, som förflutit efter sednaste riksmöte, icke blifvit af Lidköpings stad begagnadt, emedan innevånarne i den nya staden, under förmenande, »att tomtegarne i gamla stadsdelen ensamt borde vidkännas de kostnader. som den efter eldsvådan fastställda nya reglering af dervarande tomter påkallade, -bestridt allt deltagande i dessa kostnader samt vägrat åtaga sig den såsom vilkor för nämnde' läns utbekommande 'föreskrifna gemensamma ansvarighet derför, med mindre gamla stadens innevånare afsade sig allt anspråk på de öfriga stadsboarnes bidrag till toratreglcrings-kostmidcmas.bestridande: vid hvilket förhållande och enär ett af de förre för deras del antaget förslag, att de skulle ensamme vidkännas all hetalnings-skyldighét för lånet, intill dess de sednare elier innevånarne i nya staden i laga ordning klefve ålagde ätt deruti deltaga.
Mait, uppå tomtegarnes inom gamla staden i underdånighet gjorda anhållan, om förnyad framställning till Rikets Ständer angående ifrågavarande låneunderstöds erhållande emot bemälde tomtegares gemensamma ansvarighet, föreslagit. att det vid sednaste riksdag beviljade, men af ofvan uppgifna anledning ieke begagnade lån för tomtreglermgen i Lidköping måtte ånyo anvisas att, mot gemensam ansvarighet af tomtegarne i gamla stadsdelen, men för öfrigt under hufvudsak ligen * enahanda vilkor, som vid sagde riksdag bestämdes, etill alesia tomtegare Utbetalas.