Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga förslag och hemställer derföre, att det för ifrågavarande föremål afsedda anslag må ökas lill 13,800 R:dr och såsom ett reservations-anslag å riks-slaten uppföras. 10:o Uti sitt utlåtande dVS 18, § 40, förklarade Utskottet, att, i afseende å den uti Rikets Ständers år 1888 församlade Revisorers af Statsverket berättelse omförmälda skuld, hvaruti Fangvårds-slyrelsen häftade hos Stals-kontoret, utgörande vid 1883 urs utgång 131,268 R:dr 22 sk. 9 r:st.
B:ko, Utskottet skulle, vid afgifvandet af förslag till 2:dra Hufvud-titelns reglering, meddela särskildt yttrande, så vidt frågan rörde medels anvisande för framtiden till ett förlags-kapital för nämnde Styrelse.
1 anledning haral' får Utskottet först lemna en från Revisorernes berättelse heintad redogörelse för tillkomsten af ifrågavarande skuld.
Då ofvanbemälde Styrelse år 1842 öfvertog förvaltningen af fångvården i dess helhet, bildades, vid hufvudbokens uppgörande för samma år, af en del fångvårdens dåvarande tillgångar ett kapital-belopp, sorn sedermera, efter afräkning af åtskillige deri ingående fängelsebyggnaders värde, i hufvudboken bibehållits, uppgående till 122,626 R.dr 36 sk. 6 r:sl. B:ko.
Dels derigenom alt arbetena för fångvårdens behof, vid de större straftoch arbetsfängelset!^ under sednare åren erhållit en betydligare utsträckning, som fördrat större (örlags-kapital, dels i den mån en mera ordnad bokföring hunnit vid dessa fängelser införas, hvarigenom icke, på sätt förut tillgått, värdet af under året upphandlade materialier och förråds-artiklar i räkenskaperne afforts såsom en utgift i vidsträcktare mån, än för så vidt effekterne för samma år för fångvården användts, dels ock genom den af Kongl.
Majit den 12 Juni 1849 Nådigst föreskrifna förändring i afseende på utgiflerne för ransaknings-fängelserne, nemligen: att till bestridande af dessa utgifter, som förut förskjutits från vederbörande Landt-ränterier, förskott skulle af Styrelsen ränlerierne meddelas, hvaraf blifvit en följd, att Styrelsen i hvarje ränteri ständigt måste hålla en större eller mindre kassa, hade ofvannämnda kapital-tillgång blifvit alltför otillräcklig, hvarigenom, då de under sednare åren uppkotnna betydliga besparingar å fångvårds-anslaget till en väsendtlig del i verkligheten representerats genom fångvårdens förråder och kassor, dessa besparingar, som för hvarje år i Styrelsens hufvudbok godtgjorts Stats-kontoret, icke kunnat kontant öfverlemnas.
Detta utgjorde anledningen till den betydliga fordran nämnda embetsverk egde hos Styrelsen, ett förhållande, som ansetts icke heller kunna i framtiden Stats-Utskottets Utlåtande Jtt 42. 27 undvikas, sa frami ej fångvårdens förlags-kapilal blefve ökadt lili ett behofvet motsvarande belopp.
Uti det, Revisions-berättelsen bifogade, underdåniga utlåtande, sorn Fångvårds-styreisen »fgifvif, i anledning af Revisorernes anmärkning i förevarande ämne, har Styrelsen, bland annat, anfört, att den utveckling och större utsträckning, fångvården under sednast förtlutne decennierne i allmänhet erhållit, samt ordnandet af arbetena inom fångvårds-anstalterne, föranledi behof af förskottsmedel till något högre belopp, än förut varit af nöden, hvarföre eli visst maximum ansåges böra bestämmas, och att
Styrelsen redan under loppet af år 1864 i afseende härå underdånigst hemställt, att, då någon grundfond, eller ett förlags-kapilal, icke lämpligen borde förefinnas å ett Rikets Ständers förslags-anslag, och det i Styrelsens hufvudbok å kapital-konto balanserade belopp i allt fall befunnits för ändamålet otillräckligt, detta kapital-belopp 122,626
R:dr 36 sk. 6 r:st,, måtte i Styrelsens hufvudbok få tillgodoföras Stals-kontoret, samt Styrelsen varda berättigad att innehafva förskott till ett belopp af 276,000 R:dr R:ko, hvilket ungefärligen motsvarade nämnde kapital-summa, sammanlagd med Stats-kontorels fordran vid 1862 års slut, 443,616 R:dr 32 sk. 3 r:sl., med skyldighet för Styrelsen alt till Stats-konlorct kontant leverera det belopp, hvarmed, efter afslutad hufvudbok, Styrelsens skuld till Statskontoret öfverslege berörde summa, 276,000 R;dr B:ko.
Behofvet af ett förlags-kapital för fångvårds-ulgifternes bestridande är utan tvifvel af förvaltningens beskaffenhet påkalladt, och den utväg för erhållande af en dylik fond, som Fångvårds-styreisen uti sitt förenämnda underdåniga utlåtande föreslagit, synes ock Utskottet vara den lämpligaste.
Då emellertid af räkenskaperne inhemtals, att Styrelsens skuld till Stats-kontoret under de sednare åren något nedgått, anser Utskottet, att en summa af 260,000 R:dr B:ko, eller 376,000 R;dr Runt, bör blifva för ändamålet tillräcklig, hvadan Utskottet hemställer, alt Rikets Ständer ma medgifva Fångvårds-styreisen rättighet, alt för ifrågavarande behof af statsmedlen lills vidare innehafva en summa af högst 376,000 R:dr R:mt, häruti likväl inberäknadl ofvannämnda i Styrelsens hufvudbok balanserade kapital-belopp af 122,626 R:dr 36 sk. 6 r:st.
B:ko. ll:o.
Uti den fråga om förhöjning af försiags-anslaget till medilo-legala besiglningar, hvilken Utskottet i sitt utlåtande M 18, § 69, uppskjutit för ali i sammanhang med statsregleringén förekomma, har Utskottet af räkenskaperne inhemtal, alt bristerne å detta anslag, uppfördt i Riks-slaten med 9,000 R:dr, under de sednare åren småningom minskats och utgiften närmat sig anslags-beloppet.
Vid så-' dant förhållande synes en tillökning i detta anslag icke behöflig.
Men då, efter hvad Utskottet tillika erfarit, Kongl. Maj:t, jemlikt Nådigt Bref den 23 .luli nästlidet år, beviljat Provincialläkare och deras vederlikar, samt dem, som deras tjenst bestrida, ökad ersättning för ifrågavarande slags förrättningar, och anslaget härigenom 2» Siats-Utskottets Utlåtande »M 42. torde hädanefter blifva mera otillräckligt för det afsedda behofvet, hemställer Utskottet, att omförmälda förslags-anslag måtte förhöjas till 10,000 R:dr. 12:o Till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga förslag, angående upphörande af de till särskilda verk utgående ljuspenningar, borde, enligt den Nådiga Propositionen, förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser, nu utgörande 23,915 R:dr 94 öre, minskas med ett ljuspenningarne motsvarande belopp af 1,820 R:dr.
Ehuru äfven Utskottet tillstyrkt ljuspenningarnes försvinnande under nästa statsregleringsperiod, har dock Utskottet, med afseende derå, att, enligt räkenskaperne, berörde anslag, å hvilket en mindre besparing år 1852 uppkommit, deremot visat brist år 1853 af 1,522 R:dr 95 öre och år 1854 af 6,398 R:dr 52 öre, trott, all anslaget bör bibehållas vid nuvarande belopp, hvilket dock, för jernnande af Hufvudtitelns slutsumma, torde ökas med 58 öre. 13:o.
Öfrige under denna Hufvud-litel uppförda anslag, deruti förändring icke blifvit ifrågasatt, har Utskottet, på sätt den efter Hufvud-titeln följande tabell närmare visar, funnit sig böra föreslå till samma belopp, som vid nästlidne Riksdag.
- 14:o
För ombyggnad af länsfängelser efter cellsystemet i de län, der sådana ännu icke blifvit fullbordade eller påbegynta, har Kongl. Majit, under åberopande af hvad det den Nådiga Propositionen åtföljande protokoll öfver Justitie—Departements—ärenden i detta ämne innehåller, äskat, att Rikets Ständer måtte anvisa ett belopp af 450,000 Ridr, att under åren 1858, 1859 och 1860 utgå med leidel hvartdera året.
Af nämnda Stats-Råds-Protokoll inhemtas, att med de extra anslag, som Rikets Ständer vid föregående Riksmöten till uppförande af dylika fängelser beviljat, tillgångar blifvit beredde att inom 17 af Rikets län uppföra sådana fängelser, af hvilka de fleste redan blifvit fullbordade och de öfrige för närvarande voro under arbete; hvarförutan af samma anslag medel blifvit anvisade för påbörjande af fängelser i ytterligare två län, nemligen Örebro och Gottlands; varande, enligt en uppgjord kalkyl, för cellfängelsers fullständiga uppförande i sistnämnda två län, äfvensom i de återstående fem, nemligen Upsala, Nyköpings, Wesler-Norrlands, Westerbottens och Jemtlands, ett ytterligare anslag erforderligt lili belopp af 653,000 Ridr, hvilket dock, af anförde skäl, ansetts böra förhöjas till 700,000 Ridr.
Med afseende å angelägenheten deraf, att de begynte byggnadsarbetena oaf brutet fortgå, och då de län, hvarest cellfängelser ännu ej blifvit påbörjade, ega grundade anspråk, att, i likhet med de öfriga, förses med dylika förbättrade fängelseanstalter, hvilkas välgörande verkningar af erfarenheten mer och mer bekräftas, hemställer Utskottet, State-Utekottetg Utlåtande M 42. 90 att Rikets Ständer må, till uppförande af länsfängelser efter cell - systemet, anvisa nu äskade summa af 430,000 R:dr, att, med en tredjedel årligen under hvarldera af åren 1858, 1859 och 1860, från Riksgälds-konloret utgå. 13:o.
Beträffande slutligen Kongl. Maj:ls Nådiga framställning, att den före slagna löneförbättringen för embets- och tjenstemän, jemte vaktbetjente, måtte få beräknas och utgå äfven för innevarande år, samt härtill erforderliga medel af Rikets Ständer anvisas, så kommer Utskottet alt i detta ämne framdeles afgifva särskildt Utlåtande.
Stockholm den 3 Mars 1857, Reeervationer:
\ Vid l:a punkten.
Af Herr Björek : »Då Stats-Utskollet föreslagit aflöningen för Justitie-Stats-Ministern under den kommande Statsréglerings-perioden till det betydliga beloppet 18,000 R:dr R:mt, finner jag mig föranlåten emot detta beslut anmäla reservation; helst det är allmänt kändt, ehuru icke i den Kongl.
Propositionen omförmäldt, att Justitie-StatsMinistern innehar boställe, hvars afkastning lärer kunna beräknas till 2,500 R:dr.
Del är visserligen sannt, att Rikets Ständer icke medgifvit, att
Stats—rådets ledamöter fingo förses med boställen, utan endast vid 1840 års riksdag begärt, att Kongl. Maj:l ville låta anställa undersökning om tillgång funnes på lägenheter, lämplige för sagde ändamål, och derefter till Sländerne aflåta Nådig Proposition i ämnet; äfvensom att Rikets
Ständer sedermera icke fått emottaga någon sådan proposition, enär dertill icke kan hänföras ett af Kongl. Maj:t
Nådigst framställdt, men af Ständerna icke bifallet förslag, att uppföra en ny byggnad, der boningslägenheter för en elier tvänna Statsråds-ledamöter skulle afses.
Konstilutions-Utskottet vid 1831 års riksdag har dock hos Rikets Ständer anmält, att boställen blifvit, ulan Ständernas börande, af Kongl. Maj:t ål vissa af Statsrådet* ledamöter anvisade i kronan tillhörige hus.
Och då den emot rådgifvarnes tillstyrkande i detta afseende förekomne anmärkning icke ledt till någon åtgärd å Ständernas sida, enär Riks-stånden, beträffande de af Konstilutions-Utskottet vid nämnde riksdag framställda anmärkningar, fattat så olika beslut, alt hvarken anmälan efter 107 § Regeringsformen kunnat ske, eller den eljest vanliga dechargen meddelas; medgifver jag, att Rikets Ständers värdighet måste bevaras, så vidt i fråga om dessa boställen numera kan ske, och att, då alltså förmånen af boställe icke utan särskild, i den af Ständerna år 1840 äskade ordning föranledd, pröfning, kan JustitieStats-Ministern tillerkännas, denna förmån ej heller nu bör särskildt omförmäla* ; so Stats-Utikottets Utlåtande M 48. hvilket oaktadt jag dock icke kan finna annat, än att det verkliga förhållandet måste vid lönens bestämmande alses; hvarföre jag ansett och anser, att det ifrågavarande lönebeloppet bordt uppföras till endast 18,000 R:dr R:ml.» af Herrar Henschen och Hörnstein, samt Ola Månsson från Christianstads, David Andersson från Hallands och Anders Eriksson från Elfsborgs län.
Vid 2:a puukle"n. af Herr Hörnstein, emot Utskottets tillstyrkande af bifall till den för Expeditionschefen inom Justitie-Stats-Expeditionen af Kongl. Maj:t föreslagna löneförhöjning.
Vid 4:e punkten, litt. A. af Herr Friherre Tersmeden och Herr Fåhraus.
Vid 6:e punkten litt.
A. af Herrar bildt och Montgommery.
Af Herr Fåhraus: »I fråga om Hofrätts-presidenternes löner bar jag biträdt den mening, att de borde bestämmas till 9,000 R:dr Riksmynt, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, och jag reserverar mig derföre emot det beslut, som Utskottet med eB rösts öfvervigt fattat, att föreslå dessa löner till endast 8,000 R:dr s. m.
Ibland de flera skäl, sorn kunde åberopas, för att ådagalägga giltigheten af denna min mening, anser jag det göra tillfyllest att anföra följande:
Ett af Utskottet användl, som det synes bufvudsskligt motiv är det, att
Hofrälts-presidenterne »tillförene i allmänhet varit ställda i samma lönegrad som Justitieråden.
Af de i Stats-kontoret förvarade stater inhemlas, alt år 1811, då slaten utvisar första löneregleringen efter Högsta Domstolens organiserande, Justitie-rfidslönen var 2,500 R:dr b:ko, Svea Hofrätts Presidents deremot 3,221 R:dr 16 sk. s. m.
Sedermera hafva lönerna ökats, år 1818 för Justitie-råden till 2,800 R:dr, med derunder inbegripne 200 tunnor spanmål, och för nämnde President lill 3,443 R:dr 22 sk. 5 rist, med derunder inbegripne 271 tunnor spanmål, är 1823 för Justitie— råden till 3,100 R:dr, med samma qvantum spanmål, och för Hofrätts-presidenterne lill 3,849 R:dr 46 sk. 5 r:st. dito, år 1830 för Justitie-råden till 4,000 R:dr dito och för Hofrätts-presidenterne till 4,500 R:dr dito, år 1841 för Justitieråden till 4,200 R:dr, utan vidare spanmåls-beräkning för dem, sorn embetena sedermera tillträdde, och för Hofrätts-presidenterne lill 4,771 R:dr, med samma vilkor, samt år 1851 för Hofrätts-presidenterne till 5,000 R:dr och år 1854 för Juslitie-råden likaledes till 5,000 R:dr.
Endast de tvänne sistförflutna åren, sedan i anledning af enskild motion, Justitieråds-lönerna förhöjts till deras nuvarande belopp, hafva Justitie-råden oell Hofrätts-presidenterne åtnjutit samma löneinkomst.
Utskottets uppgift, alt dessa embetsmän * allmänhet varit i afseende på löneförmånerna likställda, grundar sig alltså på en villfarelse.
Hofrätts-presidenterne hafva i verkligheten icke erhållit någon förbättring i löneförmånerna sedan år 1830; ty Siats-Utskottets Utlåtande Al 42.
.11 löneförhöjningen 1841 var endast nominel, såsom utgörande en förvandling till kontant af den i aiirnäuhet bestämda tillökning i spaura&l, och 1851 års förhöjning var blott atl betrakta sorn vederlag för Presidenternes tillförene hafda andel i revisions-skillingarne, sorn då till Statsverket indrogos.
Deremot hafva Justitie—rådén* löner under samma tid ökats med 800 R:dr b:ko.
Skulle nu, enligt Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, Justitieråds-lönerna ökas med 500 R:dr R:mt och Hofrötts-presidents-lönerna med 1,500 H:dr s. m„ så skulle följaktligen skillnaden mellan dessa löner ändock blifva ringare än den var före 1841.
Då i öfrigt, vid jemförande af ifrågavarande löner, billigheten fordrar, att från Presidents-lönen frånräknas taffelpenningar ne, enär representations-kostnaderne i sjelfva verket äro att betrakta såsom expenser i och för tjensten, deraf tjensle-innebafvaren icke har någon enskild nytta, torde af alla dessa förhållanden' uppenbart följa, att, äfven om Justitieråd^— embetena må anses mera trägna och mödosamma, Hofrätts-presidenternes löner, taffelpenningarne inberäknade, icke böra lill ringare belopp bestämmas än 9,000 R:dr R:mt, utgörande endast omkring 20 procent förhöjning å den löneinkomst, sorn nämnda embetsman redan för 25 år sedan innehade.»
Uti denna reservation instämde Herr Friherre Tersmeden.
Vid 14 punkten, af Herr Henschen, hvilken yrkade, att hela det för de återstående cellfängelsebyggnadernes uppförande erforderliga belopp af 700,000
R:dr, mätte vid innevarande Riksdag anslås, på det att, vid tillämpningen af de nya bestämmelserna rörande straffarbete, kunde, så fort som möjligt, öfver hela Riket lika förfaras.
STOCKHOLM, T RICKT HJJS JOH. BECKMAN, 1837.
Andra Hufvud-Titeln.
Litt. H. 1833 års Riks- stat anslår Penningar och Indelta räntor.
'Justitie-Dcpartcmcntct.
Indelta räntor, enligt Markegång på förslag.
Summa. 12,000 16 426 Departements-Chefen, Justitie-Statsministern . . Departementets Expedition: se tab. litt. A. . . .
Högsta Domstolen: se tab. litt.
B Justitie-Kanslers-Expeditionen: se tab. litt.
C. . . Justitie-Revisions-Expeditionen: se tab. litt. D. .
Svea IIof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat: Hof-Rättens anslag: se tab. litt. E. 162,400: — Justitie-Statens anslag: samma be- lopp, som i 1855 års Riks- stat, nemi.:
Penningar . . . 18,989:52.
. 2,201:89. 21 191-41 18,000 21,700 97,100 14,900 91,655 181,389 18,000 21,700 97,100 14,900 91,655 183,591 90,837 11 503 8 62,700 149,316 50 52 50 41 41 2,201 89 149,191 f 10 Götha Hof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat: Hof-Rättens anslag: se tab. litt. F. 161,400: — Justitie-Statens anslag: samma be- lopp, som i 1855 års Riks- stat, nemi.:
Penningar . . . 18,871:85.
. 3,494:25. 2° 366-10 180,271 85 3,494 25 183,766 10 63,894 \ 97 Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge med derunder lydande Justitie-Stat: Hof-Rättens anslag: se tab. litt. G. 77,200: — Justitie-Statens anslag: samma be- lopp, som i 1855 års Riks- stat, nemi.:
Penningar . . . 7,037:22. 10,300 Indelta räntor. . 207:75. 7044.97
Samtlige Hof-Rätterne, Reservations-anslag Krigs-Hof-Rätten 84,237 22 " 207 75 84,444 97 9,553 50 9,555 1,350,000 50 1,155,000 Fångars vård och underhåll, Förslags-anslag:
Nuvarande anslaget 1,155,000:
Förhöjning 195,000: 9,555 1,350,000 50 Vård och underhåll af Läns- och Kronohäkten, Reservations-anslag:
Öfverlljttning från 7:de Hufv.-Titeln . 6,000: — Ny anvisning 7,500: 13,500 13,500 10,000 23,916 7.500 7.500 4.500 9,000 Mediko-legala Besiglningar, Förslags-anslag:
Nuvarande anslaget 9,000:
Förhöjning 1,000: 10 000 23,915 94 Skrifmaterialier och expenser, ved m. m., Förslags- anslag:
Nuvarande anslaget 23 915-94 Tillägges för jemnande af Hufvud- Titelns slutsumma — 58 23 916 52 * 52 7,500 Rese- och Traktaments-penningar, Förslags-anslag .
Ersättning åt vittnen och parter, Förslags-anslag .
Extra Utgifter, Reservations-anslag .....
OOO OOO 50^ 5©^ 7,500 — 4,500 — — — 1,785,540 Summa Anm.
Förhöjningen å Sdra Hufvud-Titeln blifver:
Öfverflyttade från 7:de Hufv.-Titeln . . . 6,000: — Nyanvisning . . . 330,090: - 356 0f)f) R!(1rRmf 2,115,726 11 5,903 89 2,121,630 Extra Stats-ansIag. rill uppförande af Liinsfängelser efter Cell-systemet:
För åren 1858, 1859 och 1860, tillsammans . isa ann 1 ‘»OVjUUVJ flur lill Slals-Ulskottels Utlåtande 1836 och 1837, M 40.
' • Slats-Utskoltets Utlåtande N:o 43. Xio 4&
Arik. tilt Exp.-Utsk. deri 9 Mars 1887, kl. il f. m.
Utlåtande, angående regleringen aj utgijlerna ander fiiks-statens Tredje Uufoud-tilel. (II. A.)
Vid sistlidne Riksdag uppfördes å Tredje flufvud-liteln anslagen för Utrikes Departementet till 225,650 R:dr B:ko eller 338,475 R:dr R:rnt; och Kongl. Majit, sorn funnit de till förvaltningen af Utrikes
Ärendena da anvisade medel numera vara för dermed afsedda anda mål otillräckliga, samt en tillökning i berörde anslags-summa af behofvet påkallad, liar uti Dess Nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit, att
Departementets stat, med inberäkning af det. från Norrige utgående bidrag, hvilket hittills utgjort 40,000 R:dr Specie, motsvarande 160,000 R:dr Ruut, måtte ökas till 680,000 Ridr samma mynt.
I afseende å fördelningen de förenade rikena emellan af denna anslags-summa, har Kongl. Majit ansett lämpligast alt deras olika folkmängd lägges till grund för bestämmande af det. bidrag, som från hvartdera Riket bör äskas.
I följd häraf skulle berörda 680.000
Ridr utgå från Svenska Statsverket med {| och från det Norrska med T5v> så att Svenska Statsverkets årliga bidrag komme att utgöra 480,000 Ridr eller 141,525 Ridr Utöfver del vid sedtiasle Riksdag bestämda anslag för Utrikes Departementet.
Då emedlertid något i behörig ordning fattad t beslut, angående fördelningen af dessa utgifter med deraf följande reglering af tjenstebefallningarne icke vore till efterrättelse gällande, har Kongl. Majit funnit den nuvarande slaten för Utrikes Departementets Expedition tills vidare oell älven under dea tid, nu skeende Statsreglering komme att omfatta, böra fortfara, endast med iakttagande dervid af de förändringar, som kunde föranledas dels af ifrågaslälld förhöjning i tjenstemännens aflöning, dels ock af det i sammanhang dermed framställda förslaget om öfverflyttning från Departementets Stat till Allmänna Indragniugs-stalen af de å den förra Staten upptagna löner för 3:ne Kabinettskurirer och en Translator för Finska språket; hvaremot, beträffande de å Tredje Hufvudtiteln förekommande anslag för Minister-staten samt till skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter, Kongl.
Majit ansett ofvanberörde fördeiningsgrund desto hellre böra lith. till K.
Prat. 1850 & 1857.
I Afd. 18 Haft. I Stats-Utskoltels Utfå tande N:0 43. tillämpas vid bestämmandet af Sveriges andel i dessa utgifter, som det skäligen kunde antagas, att äfven Norrige för sin del skulle finna denna grund med rättvisa och billighet öfverensstämmande och ali densamma sålunda komnie att för framtiden och äfven i andra fall tjena lill efterrättelse i frågor om för begge Rikena gemensamma utgifter.
Af sådan anledning har Kongl. Majit begärt, att å Svenska Kiks-slaten nu mätte uppföras: för Statsministern för Utrikes Ärendena . . .
R:dr 24.000: — » Departementets Expedition 26,300: — b Minister-staten 350 700: — » Skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter . 70.000: — tillsammans R:dr 480.000: —, utgörande, såsom niimndt hr, dol belopp, som, enligt nyss omförmälda fördelningsgrund, Sverige bör i förhållande till Norrige vidkännas af de för handhafvande af begge Rikenas utrikes angelägenheter erforderliga ulgiller; hvarförutan Kongl. Maj:t äskat, alt omförmälda anslag måtte, ulan hinder af fördelningen i särskilda utgifls-titlar eller inskränkning till något visst år, få användas till att fylla möjligen uppkommande brist i en eller annan sådan titel.
Utskottet, som tagit i öfvervägande dessa af Kongl. Majit sålunda framställda förslag, komuier här nedan all meddela särskildt yttrande i afseende å hvar och en af de olika utgifts-litlar, hvaruti Tredje Hufvud-tilelns anslags summa är indelad, dervid Utskottet, ulan alt ingå i pröfning af fördelnitigsgrundeu för de förenade
Rikenas bidrag lill ifrågavarande utgifter, skall föreslå de belopp, sorn Utskottet, flir sitt del, anser böra vid innevarande Riksdag beviljas för vården af Rikets yttre angelägenheter; åberopande Utskottet i afseende å de tillökningar i löue-anslagen, som af Utskottet tillstyrkas, hvad tili dess Utlåtande N:o 41 är anfördt och hemstäldt, angående liden och vilkoren för sådana löneförhöjningars utgående. l:o.
Departementets Chef, Utrikes Statsminister».
För denne Embetsman är uti nu gällande Riks-slat uppförd i lön 4,500 R:dr och såsom taffelpenningar 0,500 R:dr, tillsammans 11,000 R:dr B:ko, motsvarande 16,500 R:dr Runt.
Majit, som funnit så väl denna aflöning, som de för Statsrådets samtlige Ledamöter bestämda löneförmåner vara otillräckliga samt ansett billigheten fordra, det äfven dessa högst vigtiga och ansvarsfulla embeten blefve, i förhållande lill andra befattningar, försedda med eu lön, sorn motsvarade deras betydenhet oell i Grundlagen stadgade värdighet, har föreslagit, att aflöningen för Utrikes Slals-ministern måtte med 7,500
Ridr förhöjas till 24,000 R:dr Runt.
Då det ulan tvifvel är af vigt, alt. den person, som bekläder Stals-minislersrmbclet för Utrikes Ärendena i afseende å löneförmåner varder försatt i en ställning, som motsvarar den höga plats han i sunhällel innehar, får Utskottet, med afseende härå och då den aflöt.iag, sorn bemiilde Embetsman hittills åtnjutit, under nuvarande förhållanden, ingalunda kan anses tillräcklig för lefnads-behofven eller lerslå lill bestridande ap den dryga representations kostnad.
Utrikes Siats-ministern, hvilken städse finner sig j beröring med främmande makters härvarande sändebud, måste vidkännas, tillstyrka, alt den för Utrikes Siats-ministern äskade anslags-tillökning, 7,500 R:dr, mätte af Rikets Ständer beviljas. Stats~Utsleotlets Utlåtande N:o 45. 3 2:o.
Dop ar lemon tels Expedition.
Enligt den för Utrikes Departementets Expedition nu gällande Stat, utgår aflöningen för de vid Expeditionen anställda Embets- oell Tjenstemän samt Vaklbcljente med 13,026 R:dr 16 sk.