Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härjemte hafva de årliga ordinarie afgifterna, som hittills utgått med 2, 3, 4 till 5 procent af delegares arfvode, lön eller pension å stat, allt efter hans ålder vid inträdet i Tullverkets ordinarietjenst, blif - 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, JU ii. vit sålunda ökade, att dessa afgifter af hädanefter blifvande delegare, och i likhet med dem, af hvarje redan varande delegare, som befordras till och tillträder högre lön eller arfvode, komma att erläggas med En procent förhöjning utöfver nyssnämnda, hittills gällande, procent-tariff; äfvensom bland Pensionskassans tillfälliga inkomster det förnyade reglementet upptager två procent af den andel, åtskillige af Tullverkets tjenstemän efter allmänna författningar och särskilda föreskrifter åtnjuta, i så väl Kustchef s-procent som Auktionsprovision.
Då likväl denna med kännbar uppoffring för Tullverkets i allmänhet obemedlade tjenstemän och betjente beredda tillökning i bidragen till Pensionskassan, hvad de årliga ordinarie afgifterna angår, efter all anledning icke kunde beräknas i medeltal lemna kassan större framtida förhöjning i årliga inkomster, än omkring 1000 Riksdaler, icke ens linder den närmaste tiden och ännu mindre framdeles komme att uppväga dels pensioneringens fortfarande tillväxt och dels sannolikt inträdande minskning i Pensionskassans inkomster uti ränteafkastningen å kapitalfonden, då, i följd af räntefotens allmänna nedsättning en del af Pensionskassans utlånta medel lemnat allenast V-/^ procent ränta, hvadan, så framt ej hjelp från annat håll mellankomme för betäckande af bristen, ingen annan utväg återstode, än att anlita Inrättningens kapitalfond, hvilket dock slutligen skulle leda till Inrättningens upplösning; så har Direktionen för Tull-statens Pensions-inrättning uti en till Kongl. Majit ställd, af General-Tull-Styrelsen öfverlemnad och förordad, förnyad underdånig ansökning påkallat Kongl. Majlis medverkan till förekommande af en sådan, för Tullverkets tjenstemän och betjente smärtande, utgång: i hvilket afseende Direktionen, ibland annat, upplyst, att Pensioos-inrättningens inkomster för närvarande uppgå till omkring 22,400 Riksdaler, och att dess utgifter, bestående nästan uteslutande i pensioner till aflidne delegares enkor och barn med lä procent å mannens eller fadrens vid frånfället innehafda lön, äro för år 1853 beräknade till omkring 26,400 Riksdaler, så att för året visar sig en brist af omkring 4,000 Riksdaler:—att Inrättningens kapitalbehållning, som år 1824 utgjorde 32,927 Riksdaler, och vid 1840 års utgång uppgick till 141,170 Riksdaler, vid 1853 års början nedgått till 130,802 Riksdaler: — att vid slutet af år 1852 delegarnes antal var 2,103 och pensionärernas, som år 1853 utgjorde 490, uppgått till 731: — att då pensioneringsförbindelsen i följd af den år 1833 upprättade talrika och sedermera vid flere tillfällen ökade kust-och gräns-bevakningen ännu endast i ringare mån hunnit inträda, då den tullbevakningen i allmänhet åliggande ansträngande och på lilskrafterna menligt verkande tjenstgöringen förorsakar större afgång och tätare omsättning än bland andra stater och corpser vanligen är fallet, samt då efterlemnade enkor och barn merendels under en längre tid såsom pensionärer qvarstå; Direktionen genom anställda beräkningar kommit till det resultat, att de årligen stigande pensionerings-utgifterna icke kunna antagas komma att uppnå sitt maximum förr än 47 år härefter,
vid hvilken tidpunkt det efter nämnde beräkningar skulle utgöra icke mindre än 1,550, med ett, efter 36 Riksdaler medelpension, till 50 å 53,000 Riksdaler uppgående sammanräknadt, årligt pensionsbelopp; samt att, enär såsom tillgång återstode allenast delegarnes bidrag 14,000 Riksdaler, och den möjligen då mera obetydliga afgiften å beslagareandelar m. m., årsbristen skulle komma att vid samma tidpunkt utgöra omkring 37,000 Riksdaler.
Vid öfvervägande af hvad Direktionen för Tull-statens Enskilda Pensions-inrättning sålunda underdånigst anfört och uppå de skäl, hvilka för öfrigt äro framställda dels i Direktionens ofvanomförmälda underdåniga ansökning, som med tillhörande handlingar skall till Rikets Ständers Stats-Utskott särskildt öfverlemnas, dels i Kongl. Maj:ts uti enahanda ämne den 2 December 1847 aflåtna Nådiga Proposition, har Kongl. Maj:t ansett
Sig böra till Rikets Ständers bifall härigenom i Nåder föreslå, att såsom årligt Statsbidrag till ifrågavarande Pensions-inrättning må anvisas
Femtio procent af Kronans andel utaf till Tullverket inflytande konfiskations- och bötes-medel, hvilken i medeltal under de tio sista åren Kongl. Maj:ls Nåd.
13 utgjort 34,294 Riksdaler årligen; Och torde i händelse Rikets Ständer härtill samtycka, detta af behofvet högt påkallade Statsbidrag iå ifrån och med detta år meranämnde välgörenhets-inrättning tillgodokomma.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i närvaro af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, uti StatsRådet å Stockholms Slott den 15 Januari 1854.
Närvarande Stats-Råd s-L e d a m ö t e r: Hans Excellens, Jnstitiae-Statsrninistern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens Statsministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, samt Stats Raden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majits lörut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående understöd af allmänna medel åt Tull-statens Enskilda Pensions-inrättning; Och behagade Kongl. Majit jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att Nådig Proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo Carl von Schantz• 14 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, M io.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 9 Febr. 1884, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående försäljning af det såkallade Materialhuset JVs 274 i Kalmar stads vestra qvarter; Gifven Stockholms Slott den 43 Januari. 4854.
I sammanhang med gjord anmälan om behofvet af ålskiliiga reparationer och förändringar å Landshöfdinge-residenshnset i [ialmar, har Kongl. Majda Ofvtr-JntendentsErnbete väckt fråga om afyttrande af det Kronan tillhöriga såkallade Materialhuset JVi 274 i nämnde stads vestra qvarter samt användande af den för samma byggnad erhållande köpeskillingen, hvilken ansetts kunna beräknas till omkring 5000 Riksdaler, såsom bidrag lill kostnaden för ifrågavarande reparationer och förändringar å Landshöfdinge-residenshnset derstädes; Och då, sedan en af Kongl. Maj:t anbefalld tillbyggnad af Landtstats-Embelshuset i Kalmar numera blifvit fullbordad, erforderligt utrymme derstädes erhållits för Läns-Arkivet och Provins-Landtmäteri-kontoret, hvilka förut varit inrymda uti det såkallade Materialhuset, föreslår Kongl. Majit härmed Rikets Ständer, att sistnämnde byggnad, såsom icke vidare för Kronan behöflig, mätte få till den mestbjudande försäljas och den derför inflytande köpeskillingen till anslaget för underhåll al Kronans hus och bjgg nader i landsorterna ingå.
Majit förblifver Rikets Ständer med al!
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj.-t Konungen, i närvaro af Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, uti StatsRådel ä Stockholms Slott den 13 Januari 1854.
Närvarande Stats-Råds-Ledamöter:
Hans Excellens, Justitise-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerntid, samt Stats-Råden Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. kongl.
Skrifvelse, JYi 46. 15 Chefen för Finans-Departementet Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna uppläste till justering ett i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående försäljning af det sä kallade Materialhuset M 274 i Kalmar stads vestra qvarter; Och behagade Kongl. Majit, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes delta Protokoll bilagdt, samt befallde att Nådig Proposition, i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
M 46.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Febr. 1854, kl. 2 e. m« Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, om upphörande af den till Statsverket nu ingående arrende-afgift för Carl Gustafs stads kr onot ull-mjölqv arn; Gifven Stockholms Slott den 47 Januari 4854.
Sedan, uti en till General-Fält-Tygmästare-Embetet ingifven skrift, Styresmannen för Carl Gustafs stads gevärsfaktori framställt vigten och angelägenheten för gevärsfaktoriet att få använda den derinvid befintliga, för Kronans räkning till den 1 sistlidne
Oktober utarrenderade kronotull-mjölqvarnen vid Carl Gustafs stad i Forss socken, Vester-Rekarne härad af Nyköpings Län, helst derigenom skulle beredas tillfälle till faktoriets utvidgning medelst anläggning af ett sliphus för blanka vapen äfvensom plats för flera vigtiga machiner, hvilka kunde ditflyttas vid sådana tillfällen, då, under inträffande större reparationer å faktoriets hjul m. m., faktoriets verksamhet, till förlust för Kronan, annars skulle afbrytas och dess talrika personal för längre eller kortare tid sakna arbete, samt dessutom ej allenast den eldfarlighet afvärjas, som af qvarnens läge invid en af faktoriets stora kolbodar och angränsande öfriga byggnader samt förrådet för närvarande vore att befara, utan äfven flera nu förekommande olägenheter undanrödjas, såsom intrång på faktoriets område af de mäldsökandes hästar och åkdon, för hvilka qvarnlägenheten saknade nödigt utrymme, vägars och broars till och öfver faktori-holmen af trafiken vid qvarnen försvårade underhåll, samt omöjligheten att upprätthålla ordning och snygghet vid läktoriinrättningen så länge en så vidsträckt del ai' holmen som qvarnlägenheten, med ännu ej bestämdt område och boning i faktoriets hus, af annan person innehades; så har GeneralFält-Tygmästare-Embetet, uppå de af Styresmannen sålunda anförda och af bemälda Embete vidare utvecklade skäl, hos Kongl.
Majit i underdånighet hemställt, att Carl Gustafs stads kronotull-mjölqvarn, efter arrendetidens utgång, icke måtte å nyo bortarrenderas, utan 16 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, M 46. i stället till Kronans närliggande gevärsfaktori öfverlemnas, för att så till åbyggnader, sOtri vattenfall för faktoriets bedrifvande nyttiggöras.
Uti häröfver afgifvet gemensamt underdånigt utlåtande hafva Krigs- och Kammarkollegierne, ined lemnad upplysning derom, att Statsverkets behålin-a inkomst af ifrågavarande qvarn under den förflutna tiden kunde uppskattas till omkring 1,118
R:dr banko årligen, för öfrigt anfört, alt enär berörde qvarn jemte öfriga Carl Gustafs stads bruks tillhörigbeter, jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga beslut den 15 Oktober 1812, för gevärsfaktoriets anläggande inköptes, hade ock obestridligen qvarnlägenheten kunnat för detta ändamål genast användas, derest Kongl. Majit då funnit behofvet så erfordra, hvadan det deremot inträffade förhållande, att qvarnen, såsom för nämnda ändamål hittills ej erforderlig, varit utarrenderad, efter Kollegiernas åsigt, icke kunde i någon mån inskränka, än mindre upphäfva eller omintetgöra Kongl. Majits ofvanberörde höga dispositionsrätt öfver qvarnen, derom äfven förbehåll för Kronans möjligen inträffande behof af qvarnen redan i Kongl. Brefvet den 13 April 1813, angående densammas utarrenderande endast på kortare tid, blifvit gjordt.
Vid underdånig föredragning af detta ärende den 31 Mars sistlidet år har Kongl. Majit, med afseende å det sålunda för handen varande och redan vid egendomens inköp för statens räkning afsedda behofvet för gevärsfaktoriet, att komma i disposition af ifrågavarande qvarnlägenhet, funnit godt i nåder förordna, att då varande arrendatorn af denna qvarnlägenhet skulle genom Kammar-kollegium erbjudas att, efter det löpande arrendekontraktets utgång den 1 påföljde Oktober, under ytterligare ett år, räknadt från nämnde dag, arrendet bibehålla på samma vilkor som hittills; Och har, då, efter hvad Kammarkollegium i underdånighet inberättat, bemälde arrendator icke velat härpå ingå, qvarnen sedermera, jemlikt Kongl. Majlis under den 20 sistlidne Juni fattade Nådiga beslut, blifvit under nyssberörda tid till annan person utarrenderad för en arrende-afgift af 1,120
Hvad sålunda i ärendet förekommit vill Kongl. Majit nu, med hänsigt till qvarnens användande för faktoriets behof från och med den 1 Oktober 1854, härmed i nåder gifva Rikets Ständer tillkänna, i ändamål att någon afgift för qvarnen icke må för den påföljande tiden påräknas att till Statsverket ingå.
Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-ärenden, hållet inför Hani Maj:t Konungen, i öfvervaro af Hans Kongl.
Höghet Kronprinsen, uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 17 Januari 185i.
Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, M 47. 17 Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
Stats-Rädet och Chefen för Landtförsvars-Deparlementet, Grefve Gyldenstolpe, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer om upphörande af den till Statsverket nu ingående arrende-afgift för Carl Gustafs stads krono-tullmjölqvarn; Och täcktes Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i Nåder gilla, samt förordna att, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, sådan den finnes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo C. G. Årman.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Febr. 1854, kl. 3 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förhöjning af de Länsmännen tillkommande pensioner å allmänna indragningsstaten; Gifven Stockholms Slott den i3 Januari 485i.
Jemte förmälan hurusom länsmännen, hvilkas aflöning vid 1840 och 1841 årens riksdag blifvit bestämd till 200
R:dr, icke ega att å allmänna indragnings-staten åtnjuta pension till högre belopp än 100 R:dr årligen, hafva sednast församlade Fullmäktige för delegarne i Civil-statens pensions-inrättning hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att då sättet för pensioneringen å allmänna indragnings-staten otvifvelaktigt utöfvar inflytande på Civil-statens pensions-inrättning, samt i sednare tider väsendtligen förändrade förhållanden med länsmännen inträdt derigenom att, enligt Kongl, brefvet den 22 December 1841, desse tjenstemän skola hafva undergått vederbörlig universitets-examen, eller ock aflagt särskilde kunskapsprof inför Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, hvadan billigheten fordrade, att länsmännen, hvilkas befattningar äro ganska besvärliga, må kunna, i likhet med statens öfrige tjenare, vid högre ålder taga afsked med pension, svarande mot deras innehafde lön, Kongl.
Majit måtte täckas vidtaga de åtgärder, som kunde erfordras för länsmännens pensionerande å allmänna indragnings-staten, med ett belopp af 200
Prol. 1333 & 1834. 1 Sami. 1 Afd. 13 Bäft. 3 18 Kongl.
Proposition, JYs 47.
Maj:t hört dess och Rikets Statskontor, som till Givil-Statens fullmäktiges omförmälda underdåniga hemställan tillstyrkt
Nådigt bifall; och har Kongl. Majit, i betraktande af hvad till stöd för den ifrågaställa pensionsförhöjningen för länsmännen blifvit anfördt och med afseende på behofvet att tillöka dess nuvarande alltför ringa belopp, härmed Velat föreslå Rikets Ständer, det bemälde tjenstemän må förklaras berättigade att, under iakttagande af de vilkor, författningarne i afseende på ålder och tjenstetid m. in. innehålla, å allmänna indragningsstaten uppföras med pensioner, motsvarande deras nu innehafvande aflöning, eller af Två Hundra Riksdaler banko årligen.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen, i närvaro af Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, uti StatsRådet å Stockholms Slott den 13 Januari 1854.
Hans Excellens Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, S3mt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet, Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majits förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förhöjning af delan s männen tillkommande pensioner å allmänna indragnings-staten; Och behagade Kongl. Majit, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde att Nådig Proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Proposition, Jtä 48. 19 JV2 48.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Febr. 18S4, kl. 2 e. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ifrågaställd utsträckning af Nämndemäns rätt till skjuts- och traktamentsersättning för syner och andra förrättningar; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 485i.
Vid sistförflutna Riksdag väcktes hos Rikets Ständer fråga om Nämndemäns berättigande att åtnjuta skjuts och traktamente för biträde vid alla boställs- och torp-syner m. fl. förrättningar för Kronans räkning; Och då, vid det förhållande, att enahanda förmåner, som de sålunda för Nämndemän ifrågaställa, redan genom Nådiga Kungörelsen den 2 Maj 1849 blifvit Magistratspersoner och Borgare förunnade, Rikets Ständer ansågo Nämndemän böra tillerkännas rätt till ersättning för deltagande i syner och andra för Kronans räkning skeende förrättningar, anhöllo hos Kongl. Maj:t, uti skrifvelse af den 23 Augusti 1851, Rikets Ständer i underdånighet, det Kongl. Maj:t ville, efter vederbörandes hörande och föregången
Nådig pröfning i hvad mån utsträckning af den Nämndemännen redan medgifna rätt till ersättning för inställelse vid sådane förrättningar må, med afseende på Statsverkets tillgångar, ega rum, vid påföljande Riksdag till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet.
Uti häröfver, i följd af meddelad Nådig Remiss under den 28 sistlidne Oktober afgifvet gemensamt utlåtande, hafva Krigs-kollegium och Förvaltningen af Sjöärendena, jemte förmälan, att, enligt Kongl. Kungörelsen den 23 Januari 1842, Nämndemän nu äro, när de tillkallas för att biträda vid syner, värderingar, besigtningar, m. fl. förrättningar för Kronans räkning, berättigade till skjuts och traktamente, med undantag för de tillfällen, då Nämndemännen, såsom ledamöter i Härads-Rätt, uti förrättningen deltaga, då de biträda vid syner och besigtningar å ryttare-, knekte- och båtsmanstorp, och då sjelfva förrättningen samt resan till och' från förrättningsstället tillsammans icke fordra längre tid än en dag, för öfrigt i underdånighet anfört: att hvad först anginge syner och andra förrättningar, i hvilka Nämndemän såsom Härads-Rätts ledamöter deltaga, kunde för försvarsverkets räkning biträde af Nämndemän i sådan egenskap, Kollegierne veterligen, icke ifrågakomma vid andra tillfällen, än vid laga syner å militia3-boställen, eller vid endast sådane syneförrättningar, som af domhafvande eller auditör, hvilken äfven är domare, verkställas; och som, jemlikt Kongl.
Förordningen den 6 Juli 1720, Härads-Nämnd skall på extra ordinarie kronoförrättningar sig sjelf underhålla, och Kongl.
Resolutionerna på Allmogens besvär af den 21 Januari 1748, § 15 och på Krigs-Befälets af den 11 Januari 1757, § 57, förbjuda Nämnd alt fordra eller taga någon betalning för förrättningar i publika ärenden, samt ordinarie eller för viss tid tillförordnad domare eller auditör, enligt berörde § af 1757 års nyss åberopade Resolution, ej vore berättigad till ersättning för syner och andra publika förrättningar å militiae-boställen, hafva Kollegierna, enär åt Nämnden icke borde tillerkännas en förmån, hvaraf dess ordförande ej kunde komma i åtnjutande, och dessutom Nämndeman,, hvars befattning åtföljes af löne- och andra förmåner, ej kunde anses sakna godtgörelse för deltagande i dylika förrättningar, ansett sig icke kunna i underdånighet tillstyrka särskild ersättning åt Nämndemän vid sådana förrättningar, som dera i; egenskap af ledamöter i Härads-Rätt åligga. 20 Kongl.
Beträffande åter öfriga förrättningar å railitise-boställen samt torpsyner, vid hvilka Nämndemäns biträde erfordras och som utgöras af: besigtningar å militise-boställens skog äfvensom för erhållande af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes tillstånd att till betesmark få instänga erforderligt område af öppen skog ä militiae-boställe, jemlikt föreskrifterne i 58 § af Mihtiffi-Boställs-Ordningen den 25 Januari 4856; ekonomiska besigtningar å militiaeboställe, enligt 55 § i nyssberörda Nådiga Författning; syner å ryttare- och soldattorp, vid hvilka Nämndemäns biträde endast erfordras, då åligganden för rust- och rotehållare i afseende på torpens åbyggnad och häfd ifrågakomma, såsom i gällande tjenstgöringsreglemente för arméen samt Kongl. Brefven den 6 December 1854 och den 14 November 1855 finnes stadgadt, samt syner å båtsmanstorp, enligt Nådiga Brefvet den 11 December 1845, så förmäla i underdånighet Kollegierna, hurusom
Nämndemän äro skyldige att i alla dessa förrättningar deltaga, utan uttryckligt medgifven rättighet för dem att derför få uppbära särskild ersättning, med undantag likväl för ekonomiska besigtningar å sådane militiaeboställen, som äro till bostäder åt arméens befäl upplåtna; Och då, jemlikt 6 § i Kongl. Kungörelsen den 25 Januari 1842, Nämndemän ega att för biträde vid sistnämnde besigtningar tillgodonjuta skjuts och traktamente från anslaget å 4:de hufvud-titeln till resekostnader i Landtförsvarets ärender, anse Kollegierne, vid sådant förhållande och enär tidsspillan, besvär och äfven kostnad tillskyndades Nämndemän vid ofvan uppräknade extra förrättningar, billigt vara, att den genom nyss åberopade Nådiga Kungörelse Nämndemän vilkorligen medgifna rätt till skjuts och traktamente vid extra förrättningar för Kronans räkning blefve utsträckt ej allenast till syner å ryttare-, soldat- och båtsmanstorp, utan ock till sådane besigtningar och syner å militise-boställen, laga syner undantagna, för hvilka skjuts och traktamente icke redan genom samma Nådiga Kungörelse äro dem tillagda, eller dylik förmån borde dem på boställshafvares eller andra enskilda personers bekostnad tillkomma.
I afseende derefter på de öfrige syner, värderingar, besigtningar och inventeringar m. m., för deltagande i hvilka Nämndemän, jemlikt Kungörelsen den 25 Januari 1842, äro berättigade till traktamente efter hvad dem i Expeditions-taxan för förrättningar hos enskilda bestås samt derjemte till ersättning för resekostnaden efter gällande Rese-reglemente, så framt sjelfva förrättningen samt resan till och från förrältningsstället inom Häradet eller tjenstgöringsorten tillsammans fordrat längre tid än en dag, så förekomme väl härvid, att genom Kongl. Kungörelsen den 51 Oktober 1851, angående ändringar i 1821 års Expeditions-taxa, Nämndemäns dagtraktamente för extra förrättningar redan förhöjts från 24 till 52 sk., hvarigenom alltså någon förbättring i aflöningsvilkor blifvit dem beredd; men då emedlertid Magistratspersoner och Borgare, hvilka för biträde vid syner och förrättningar för Kronans räkning, enligt äldre stadganden, endast när förrättningen påstått längre tid än en dag varit berättigade till traktamente, numera för sådant biträde, till följd af Kongl. Kungöreläen den 2
Maj 1849, få uppbära traktamente, ehvad förrättningen varar längre eller kortare tid, uti en eller flera dagar, anse
Kollegierna det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att enahanda förmån äfven blefve Nämndemän tillerkänd.