Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti förra delen af denna reservation, hafva dir grefve af Ugglas och friherre ron Knorring instämt. ll:o af hr Maechel: *På grund af min i ämnet väckta motion, reserverar jag mig emot beslutet om bibehållande af det vid sednaste riksdag, förmodligen till följe af utomordentliga orsaker, i Bevillnings-förordningens 34 § lista mom. tillkomna stadgandet, att enskilda banker skola, utöfver den för aktiebolag, associationer, hypoteks- och andra inrättningar bestämda bevillning med 5 procent af den årliga behållningen, dessutom erlägga 15 procent af samma behållning. i Eevillnings-Utskottets Betänkande, 1V:o 4. 31
Öm man förutsätter att de enskilda bankerna, hvilka obestridligen befordrat industriens och näringarnas förkofran i landet, äfven med de fördem alltjemnt ökade restriktioner, skulle kunna bära en så öfverdrifvet hög bevillning, må det väl dock synas vara, lindrigast sagdf, onaturligt, att nämnde bankers aktic-egare, efter af Kongl. Maj:t förut till bestämd efterrättelse erhållen och i nåder förunnad octroj, jemförd med Kongl, kungörelsen den 14 Jan. 1824, kunna sedermera sålunda blifva frånkände en ytterligt stor del af den behållning, som möjligen kan vara att påräkna, såsom behöflig för att motsvara den risiko och solidariska ansvarighet, hvartill dessa aktic-egare ovilkorligen äro förbundna. §§ 88, 89. 12:o af hr Bjuhr: “Emot höglofl.
Bevillnings-ntskottets beslutade förändring af städernas Taxerings-kommittéers organisation, får jag mig reservera, af följande skäl: l:o den föreslagna förändringen rubbar den grund, som rätt och sanning mig synas böra uttala och bestämma uti förevarande fall för statsmedlemmars ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, nemligen att, då tillämpningen af de primitiva beskattnings-åtgärderna är fördelad emellan land och stad, hufvudnäringarnes på begge ställen utsedda ombud böra hafva ej ett öfvervägande, likväl ett, med andra riksstånds eller yrkens taxeriilgs-ledamöter jemförligt inflytande på de tillämpade åtgärderna.
Halfva antalet af Taxerings-kommittéens ledamöter i stad utgöres derföre af borgare, såsom stads-naringars idkare och målsmän, äfvensom landets Taxerings-kommitté erhållit ibland sina invalde ledamöter, ett lika antal utaf jordbruks-näringens hufvudsakliga idkare, eller bönder, ehuru denna sednare näring innehafver på sin Taxeringskommitté ett merändels öfvervägande inflytande, emedan densamma ibland sina idkare räknar medlemmar af alla stånd, klasser och vilkor.
Återkastar man blicken på förflutna riksdagars beslut och stadganden, så åsyfta desamma att närma sig till godkännandet af uppgifna rättmätiga grund.
Ifrån och med 1810 års Bevillnings-förordning, som bestämmer Taxerings-männens antal \
Stockholm till 51 ledamöter, hvaraf 36 utaf Borgareståndet, uti Götheborg och lista klassens städer tili 24 ledamöter, hvaraf 15 utaf samma stånd, uti 2:dra och 3:dje klassens städer till 18 ledamöter, hvaraf 12 borgare, och uti alla öfriga städer till 15 ledamö - 32 Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 4. ter, hvaraf 9 borgare, hafva följande riksdagars samma förordningar, med undanlag af år 1812, som upptager 72 st. taxeringsman för Stockholm, hvaraf 48 st. utaf borgerskapet, efterhand kommit till de bestämmelser, som nu äro gällande såväl för stad, som för land.
Ännu år 1835 hade landel 9 st. taxerings-ledamöter, hvaraf endast 3;ne utaf bondeståndet.
Vid 1834—1835 års riksdag väcktes fråga om taxerings-kommittées i stad bestående till endast en fjerdedel af borgerskap, hvaröfver dåvarande Bevillnings-utskott sig yttrade, att „den ifrågavarande förändringen, i sig „sjelf orättvis, då städernas personal utgöres till större delen af borgare, hvilka med ^billighet icke kunna frånkännas rättigheten att, enligt nu gällande föreskrift, delta„ga uti taxerings-kommittéerna till halfva antalet häraf, skulle i verkställigheten flerestädes möta svårigheter, i brist på andra ledamöter, än af Borgerskapets Dessutom uttalar 1840—1841 års Bevillnings-utskott den grundsats för nuvarande organisation af Taxerings-kommittéer i städerna, att, “enär i Götheborg, liksom i öfriga „städer, Taxerings-män af Borgare-ståndet utgöra ett lika antal som de öfriga klasserna sammanräknade, så har härmedelst vid sjelfva sammansättningen af Taxe„rings-kommittéen, som i första hand bereder och piera speciellt, än Pröfnings-kom„mittéen, granskar förekommande Taxerings-frågor, kommunens beskattnings-rätt sålunda blifvit hufvudsakligen afsedd och bevakadS Då Bevillnings-utskottet föröfrigt uti sitt nu afgifna betänkande genom bestämmelser uti §§ 81 och 103 upprest en skyddsmur emot städernas borgerskaps befarade öfvervägande inflytande på taxerings-åtgärdcrna, så synes mig Bevillningsutskottets majoritet äfven dermed hafva bort inskränka sina manövrer och operationsplaner.
2:o den föreslagna förändringen prostituerar, derigenom att densamma uttalar sin förkastelsedom endast öfver nuvarande taxerings-kommittées i stad sammansättning, borgerskapet i städerna, såsom en korporation, ej fullgörande sina förbindelser till staten, således undandragande staten tillhörande skatteandelar, samt följaktligen skyldig att sättas under förmynderskap af andra samfundsmedlemmar.
Huruvida denna prostitution skall väcka förhärdelse, eller ånger och bättring hos förbrytarena, huruvida denna revision, om den kommer i verksamhet, utaf städernas näringsidkares - BeviUnings-ftskollets Betänkande, A':o 4. 33 res fickor skall öppna en nytt Californien för statens guldsökande;, tärande medlemmar, derom må framtiden afgöra.
Lagstiftnings-åtgärdeu genom den föreslagna förändringen drabbar ensidigt och skeft cn enda samfundsklass, hvaremot den blundar och skyggar tillbaka för lika vitala missbruk inom större delen af alla andra samfundsklasser.
Granskar man utan oväld föreskrifterna uti art. 4 för Taxerings-kommittée på landet, och söker enligt desea föreskrifters anda och mening att på ära och samvete bestämma uppskattningsvärdet af landets fästa egendomar, så uppdagar man i afseende på de nu existerande värdena samma missförhållanden, samma missbruk genom skatte försnillning, hvarföre
Bevillnings-utskottet slungat bannstrålen öfver städerna.
Genom den bibehållna miuimi-tariffen är väl terräng lemnad för det rymliga samvetet, för det stationära beskattningsnitet, men härigenom är ytterligare en inkonsequeus tillkommen, ännn en svag sida blottad hos vår Bevillnings-stadga.
Att de proportionerliga förhållandena ej äro mera fördelaktiga inom embets- och tjenstemanna-klassen, som åtnjuter sina lönevilkor genom boställen, prestationer in natura, sportler m. m., derom bärer den allmänna erfarenheten vittnesmål genom årligen förekommande tilldragelser.
Man har åskådliggjort jordbrukets hardt tryckande onera och besvär, man har framhållit dess knappa behållning genom den med möda tillkämpade vanliga räntevinsten på dess egendomars verkliga saluvärde, och härmed instämmer, af erfarenhet, äfven reservanten, men vill man i förening med städernas skattebördor till staten, taga i betraktande deras progressiva kommunala utskylder, äfven till samhällets nytta och förmån, så kunna beskattnings-proportionerna utjemnas hufvudsakligen emellan de närande samfunds-medlemmarne så väl i stad, som på land.
Slutligen bör uppmärksamhet fästas vid den olika uppskattningen af rörlig och icke rörlig egendom, af synbar och icke synbar förmögenhet, och derifrån sig härledande bergningsvilkor.
Då fast egendom ej kan undgå att i anseende till sin inkomst och deraf beroende värde ligga öppen för allas bedömmande, är deremot den rörliga egendomens omsättare, eller näringsidkaren, i de flesta fall till den grad beroende af konjunkturens vindkast, af konkurrensens inflytande, af egne och andras Bih. till R.
Brot. i850 $ i85i. 5 Samt., i Afd., 3 Hält. 5 34 Bevillnings-Vtskottets Betänkande, N:o 4. kreditförhållanden m. m., att han endast approximativ kan beräkna sin verkliga inkomst; hvarföre äfven den rättsvidriga följd varit, att många näringsidkare erlagt bevillning för en inkomst, som de i verkligheten ej erhållit.
Häraf torde inses dej fautiva uti den åtgärd, att tillämpa samma beskattnings-maximer för stad, som för land; häraf följer, att sakkännedom och erfarenhet om stadsnäringars tillstånd och vilkor företrädesvis böra förutsättas hos deras idkare, och att, enär dessa, eller borgare, utgöra flertalet af städernas skattdragande innevånare, man äfven åt desamma bör inrymma ett deltagande uti Taxerings-kommiltée fullt jemnförligt med det, som af alla andra klasser sammantagna utöfvas.
Att dessutom den af allmänna förtroendet till ledamot i Taxerings-kommittée utvalde och edsvurne borgaren eger rätt att påfordra samma förutsättning af sina afsigters renhet, af sin nitälskan för såväl kronans, som den skattskyldiges bästa, som man vill medgifva åt andra utkorade ombud, torde väl vara en axiomatisk slutföljd".
I denna reservation har herr Murén instämt. 13:o Af Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län:
„Emot det af Högloft.
Bevillnings-utskottet fattade beslut, att posthemman undantagsvis skola befrias från den uti 23:dje § af nu gällande Bevillnings-förordning dem ålagda bevillning, får jag mig reservera, emedan jag anser att ordinarie posthemman i allmänhet bort tillgodonjuta denna eftergift såsom hafvande gemensamt ett svårt onus att uppfylla!
Dessutom är den nu föreslagna eftergiften, som vissa posthemman skola erhålla, temligen svår att rättvist verkställa, emedan det lätt kan hända, att, vid den skeende utgallringen, ett och annat posthemman, som verkligen behöfver någon lättnad i beskattningen, kan gå miste derom, då ett annat, i motsatt förhållande, kan blifva ihågkommet".
Af L. J. Gezelius från Stora Kopparbergs län, Carl Tholsson från Skaraborgs län och Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län:
„Uti nu gällande Be„villnings-förordnings 81:sta § heter det — „uppstå emellan Taxeringsman olika me„ningar, så att omröstning blifver nödig: &c. &c.“ Skolande, när rösterna äro lika, „den mening gälla som länder till den skattskyldiges förmån"!
Inom Utskottet har, genom votering, en annan åsigt gjort sig gällande, nemligen: ^Uppstå vid omröstning hos Taxeringsmännen paria vota, skall den mening gälla, som länder till kronans fördel"! detta beslut kunna vi, för vår del, ingalunda gilla, ty då man besin - Bevillnings-Ultkcrttels Betänkande, A: o -i. 35 nar, formen för Taxcrings-lednmöternes sammansättning, skall, vid omröstningar, allt för ofta inträffa, att kronan eller det allmänna riktas på den enskilde idoge arbetarens bekostnad, hvilket vi anse vara högst orättvist; och, som det är nogsamt bekant, att begär efter en ökad beskattning växer på många håll lika fort som ogräset, torde man vara bäst betryggad med bibehållandet af denna § alldeles oförändrade - STOCKHOLM, l. d. Schultzes Boktryckeri, 1851.
Bilaga till Komminister J. W. Beckmans Beservation.
Tabell, utvisande sä väl värdet af Svenska , , med afseende på den så kallade Miniini-Tariffen uti BevillningsFörordningarne åren 1823—1848*, sorn ock dess I ppskattnings-värde enligt sednaste Femårs-Berättelser; och ådagaläggande otjenliglieten af samma Tariff, jemte nödvändigheten af annan uppskattnings-grund till beredande af nedsatt Mil le-Afgift.
Beräkning af värdet i tariffen, efter hemmantalet i berättelserna.
Uppskattnings-värde efter berättelserne.
Exempel pA värdet af hemman med olika jord-natur, i enlighet med bcrättelserne.
Jord-egendom, afsedd i tariffen (såle- des ej boställen m. m.) Total- Frälse-sätériör och ladugårdar.
Frälsehemman.
Krono-skat tehemman.
Hemmantal Minsta Medelvärde Summa Medelvärde Summan.
Förmedladt Uppskalladl Medium för Förmedladt Uppskattadt Medium för Förmedladt Uppskattadt Medium för Förmedladt Uppskattadt Medium för efter värde, efter för för hemmantal. värde. ett mantal. hemmantal. värde. ett mantal. hemmantal. värde. ett mantal. hemmantal. värde. ett mantal. förmedling. tariffen. ett mantal. ett mantal.
Upsala 3,359 11,328,525 3,373 14,1S8,144 4,224 19,047,334 282 1,962,567 6,959 893 3,625,532 4,060 23 -3- 74,681 3,205 876 2,936,160 3,352 Stockholms 4,036 16,398,360 4,063 21,643,405 5.363 X 25,599,525 570 5,042,225 8,840 1,240 6,439,200 5,193 6 2-2,7-25 3,787 845 3,300,525 3,906 Södermanlands ....
3,327 11,394,000 3,425 12,685,030 3,813 15,435,254 378 2,556,294 6,745 1,167 4,174,002 3,577 13} 29,923 •2,217 9S1 3,310,718 3,375 Östergöthlands . . i . 5,471 •20,898,090 3,820 23,216,366 4,244 29,035,640 367 2,035,420 5,546 1,555 7,008,076 4,507 45’ 155,3-20 3,432 1.367 5,013,050 3,667 Gottlands 1,098 2,844,180 2,545 3,541,064 3,2-25 3,983,577 —— —— —— 8 22,512 2,814 1,0-26 3,363,071 3,278 Calmar 3,365 11,832,300 4,144 14,810,277 4,401 16,768,733 164| 902,578 5,481 642 3,299,003 5,138 221 7-26,5-22 3,287 1,960 „ 8,620,447 4,398 Öland 2,112,1-20 Blekinge 1,083 7,131,435 6,862 9,717,950 8,973 10,663,000 15t7s 80,100 5,140 80} 563,575 7,034 n 9,175 8,028 154 129,900 8,248 Jönköpings 3,892 9,164,385 2,357 10,065,161 2,586 X 11,878,445 403* 1,390,339 3,450 980 •2,836,928 2,895 30,’, 66,381 2,207 661 1,4-28,048 2, feo Kronpbergs 2,809 7,819,290 2,7S4 8,034,789 2,860 9,773,214 165 591,380 3,584 486 1,527,583 3,143 2*- 7,505 2,859 1,151 3,242,423 2,8f7 Christianstads 2,994 11,310,675 3,788 13,257,395 4,428 15,270,404 172£ 931,546 5,400 1,091 5,194,600 4,761 14' k 65,149 4,493 1S9 828,575 4,384 Malmöhus 4,068 19,215,855 4,721 25,819,07-2 6,347 X 28,313,077 310 2,181,140 7,036 1,619 9,697,681 5,990 73 594,923 8,150 345 2,552,031 7,391 Hallands (se nedan) . .
Götheborgs och Bohus 2,875 9,190,215 3,197 12,799,382 4,452 14,759,493 31| 339,040 10,806 316 1,595,956 5,050 174 66,631 3,844 807 3,863,32-2 4,787 Elfsborgs . . 4,195 12,901,725 3,076 15,406,969 3,673 18,241,248 223 1,266,138 5,678 981 3,414,894 3,481 551 194,050 3,496 1,868 7,543/253 4,038 Skaraborgs 4,700 17,924,535 3,814 18,900,928 4,021 22,042,891 385 2,075,548 5,391 1,2 i 1 5,313,052 4,387 35; 1-24,150 3,582 788 3.555,572 4,512 Örebro 2,854 8,223,570 2,881 9,572,512 3,354 14,462,464 105} 592,340 5,6-28 450 1,368,835 3,042 6* 19,653 2,966 410 1,214,655 2,963 o Wermlands 1,769 14,155,569 8,00-2 15,401,594 8,706 21,596,107 95 1,216,213 1-2,802 259 2,174,263 8,395 3’ 17,341 5,33q 1,194 10,418,151 o,7äO Westmanlands ....
2,881 10,588,230 3,675 11,406,041 3,959 16,277,007 95} 682,422 7,136 331 1,344,751 4,063 8; 30,77-2 3,693 1,220 4,604,348 3,774 Kopparbergs 1,812 6,759,855 3,731 8,658,033 4,778 X 13,508,479 U 21,800 17,440 lo; 41,986 3,966 1-24 11,850 961 1,600 7,197,942 4,499 Gefleborgs 2,115 4,744,035 2,-211 6,165,275 2,874 X 10,599,522 5 TT 5,000 8,000 27} 87,26-2 3,180 HA 44,020 3,986 1,97-2 5,558,805 2,819 Westernorrlands . . . 1,616 6.125,805 3,791 6,628,499 4.102 8,807,489 14,000 2,366 3| 9,400 2,968 38; 124,500 3,262 1,515 5,806,851 3,833 Westerbottens .... 687 1,469,799 2,139 3,148,416 4,583 3,989,659 2} 5,325 2,420 105 r'ö 9-22,485 8,777 564 2,074,560 3,678 Jemtlands 4- 973 1,294,830 1,331 1,865,920 1,918 X 2,104,848 i 1,390 1,589 68’ 99,900 1,458 691 1,435,100 2,077 Norrbottens 581 1,219,185 2,098 1,827,446 3,145 2,604,251 81 18,680 2,299 si-; 73,811 909 514 161,924 3,1-29 428 1,531,801 3,579 Summa 62,590 226,376,559 3,617 268759,668 4,294 334,821,667 3,780} 23,906,160 6,324 13,425j 59,795,715 4,454 851 } 3,592,092 4,218 2*2,473} 89,529,308 3,984 Hallands ........ 2,916 6,723,450 2,306 Uppst dillingen af tabellen i berättelsen till iler icke närmare utredi ling för dett a län.
Sima Sirum 65,506 •233,100,000 3,558 Anm:
Tecknet X utmärker felaktig summering i bcrättelserne, sannolikt genom tryckfel, och tecknet-j- oförmedladt hemmantal, som för Jemtland måste beräknas.
Kör till Bevillnimjs-Utshollets Betänkande 4S50 $ lS5i, N:o i.
Bcvillninge-Utikollett Betänkande, M 4. i Förslag1 till Bevillnings-Stadga.
Ari I.
Personlig; Skyddsafgift, § *. l:o.
Skyddsafgift erlägges af alla i mantalslängd skattskrifne personer, inom nedonnämnde åldrar, utan afseende på stånd eller förmögenhet, nemligen; Af hvarje mansperson, från och med fyllda 18 lill och med fyllda 60 år — 12 sk.
B:ko, Af hvarje qvinna, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år —. 6 sk. » 2:o.
Denna afgift fortfar alt årligen utgå, äfven efter fyllda 60 år, af alla dem, hvilka ulaf ijenst eller rörelse, eller genom undantagsbeling vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega 100 Riksdalers årlig inkomst, äfvensom af dem, hvilka efter 2:dra Art, utgöra bevillning för fast egendom af öfver 200 R:drs värde, Ari II.
Afgift af lön, egendom och rörelse, m, m. A) Bevillning af Embets- och Tjenstemän samt Betjente m, fl, § 2- l:o. Alle Embets- och Tjenstemän samt Betjente, af Hof-, Civil-, Minister-, Militär- och Ecklesiaslik-staterne, äfvensom vid öfrige allmänna verk, privilegierade bojag och inrättningar, af hvad beskaffenhet de vara må, i städerne och på landet, skola för den sammanräknade lön, de af en eller flere fjenster åtnjuta, antingen i penningar, ulan afseende derpå, att den fond, hvaraf anslaget skett, kunde vara med bevillnings—afgift belagd, kronotionde, spanmål från kronans magasiner, indelde hem^ mansräntor, anslagen åker och äng, eller andra sådana lägenheter erlägga:
Prol. 1850 & 1851. 5 Sam!., 1 Afd., 4 Baft. 1 2 Bevillnings-Utskotlets Belänkande, JM 4. af alla löner, som öfverstiga 200 till och med 500 R:dr B:ko, en afgift af 2 R:dr B:ko. » 3 » 500 400 400 500 500 600 600 700 700 800 800 900 900 — 1,000 1,000 — 1,100 1,100 — 1,200 » 5 » » 7 » » 10 » » 13 » » 17 » » 21 » » 26 » » 32 » samt af alla löner derutöfver tre för hundrade; kommande den lön, sorn är indeld eller utgår i spanmål eller andra persedlar, att förvandlas i penningar, efter den för orten, der lönen utgår, näst före taxeringen satte markegång, enligt hvilken lönen ålujutes. 2:o.
Den, som på flere ställen eller olika orter åtnjuter löne-inkomster, skall, för deras sammanlagda belopp, på ett ställe taxeras. 3:o.
Yid beräkning af bevillning för löntagares bestämda inkomst, må inga andra afdrag ega rum, an de,- som finnas upptagna i 145 § af denna stadga; äfvensom en embets- och tjenstemans hela påräknade inkomst för året skall till bevillning taxeras; men om nämnde inkomst sedermera icke till hela beloppet utfaller, må rättelse uti debiteringen elier restitution, derest afgiften blifvit erlagd, i laga ordning ega rum; börande dervid bevillningen för det uppburna beloppet beräknas efer som i 1 mom. af denna § i allmänhet stadgadt är. 4:o.
Ofvanstående bevillnings-grunder gälla således äfven: a) för Ecklesiastik—staten och dertill hörande betjente, organister och klockare på landet och i städerne, i anseende till tionde och öfriga rättigheter af försarnlingarne, löner och lönings—tillökningar i penningar eller hemmansräntor, vederlag, föreningar och andra inkomster, som i och för tjensten verkligen åtnjutas, hvarunder äfven begripes för ordinarie kapellaner den inkomst de, efter slutad och behörigen fastställd öfverenskommelse, njuta af kyrkoherdarne, hvilka sistnämnde derföre ega alt berörde utgift från sina egna inkomster afdraga: b) för Akademie-, gymnasii- och skol-staterne, domkyrko-sysslomän, kyrkoinspektorcr, m. fl.; c) för städernas magistrater samt öfrige tjenstemän och betjente; d) för dem, som åtnjuta pensioner, gralialer och benådningar, hvilka utgå efter stat, eller af allmänna medel; Bcvillnings-Utskoltels Betänkande, JU 4. 3 e) för qvinna, som njuter lön eller annan inkomst, sä ock pension, gratial eller nådegåfva af allmänna medel; med de undantag för dessa sista tvenne punkter, som i 145 § intagne äro. § 3 Till förekommande af misstag och på det statens inkomst må med säkerhet kunna påräknas, skall hvarje ordinarie embets- och tjensteman, utan afseende å hvad dess medhjelpare eller vikarie må åtnjuta, oafkortadt erlägga bevillning för alla tjensten åtföljande löneförmåner; hvaremot medhjelparens eller vikariens löneinkomst befrias från bevillning. § 4. l:o.
Under lön förstås all den inkomst, som löntagare påräknar att under loppet af året genom tjensten förvärfva.
Beloppet deraf skall på det sätt uppgifvas, att hvad efter stat utgår, derifrån icke undantagne löner, pensioner och arfvoden å minister-staten eller af konvoy-kassan, ehvad dithörande embetsman vistas in- eller utrikes, äfvensom tingsgästnings-penningar eller ersättning derför, uppföres såsom ordinarie inkomst, men hushyror och värdet af fria husrum i släderne, inqvarteringspenningar, honorarier för fullmäktige i banken och Riksgälds-kontoret samt direktörer ne uti diskont-låne-kontoren, med flere, extra arfvoden, traktamenten för till— fällige tjensteförrättningar (på vanliga tjenslgöringsorter), kompani-rcvenuer, procenter, remisslage, expeditions-lösen, permitterings-ersällning och andra sportler, hvilka under särskilda ruhriker summariskt uppgifvas, sammanföras under titel »extra ordinarie inkomst», hvilken sednare beräknas efter det belopp, hvartill den året förut uppgått. 2:o.
För all den inkomst, som uppbäres af tjenstemän, i följd af enskilda uppdrag, utan att omedelbart vara föranledd af stat, expeditions-taxa eller särskild bestämmelse, eller i ovilkorlig följd af innehafvande tjenstebefattning, utgöres enahanda bevillning, som andre personer, enligt i denna stadga föreskrifna grunder, för dylik inkomst böra erlägga.
S s. För alla Ecklesiastike embets- och tjenstemän beräknas taxerings-året från den 1 Maj det år, taxeringen sker, till samma tid påföljande år. § 6. i:o.
Boställen och på lön anslagne annex-, mensal- och stom-bemman, samt de under ecklesiastik-, civil- och militär-boställen lydande hemman och lägenheter A Bevillnings Utskottets Betänkande, JM A. skola, lika med andra hemman, till deras värden uppskattas, och den deraf tili fyra procent beräknade inkomst tilläggas innehafvarens öfriga löningsförmåner, och bevillning efter redan stadgad grund påföras, med iakttagande att, då bevillningen ulgått af boslällsvärdet, den indelda boställsräntan från löneberäkningen försvinner.
För militie—boställen, hvilkas afkomst ingår lill gemensam löningsfond, utgår bevillning på sätt uti 84 § stadgas. § 7. Patroni Ecclesiarum i Skåne, Halland och Bohus län, som njuta spanmål af krono- eller kyrko-tionde, betala . fem procent af spanmåiens värde, ulräknadt efter den för orten, der spanmålen utgår, näst före taxeringen satte markegång.
Lika afgift erlägges ock af den kyrkorne i dessa orter tillhörande tionde, som ej är på lön eller till andra bestämda ordinarie utgifter anslagen, och uträknas värdet på nyssnämnda sätt; äfvensom af domkyrkorne i riket, för deras inkomster i spanmål eller hemmansräntor, sedan derifrån blifvit afräknade endast sådane, efter särskild stat utgående, löner, för hvilka innehafvarne, efter denna artikels ofvanstående^^, till det belopp förut stadgadt är, bevillning erlägga.
B) Bevillning af Städer ne. § 8.
Handlande, Skepps-redare samt egare af Skeppsvarf och Fabriker taxeras och Utgöra bevillning, i förhållande till deras vilkor och rörelse, med Fem för hundrade af den inkomst, de under nästföregående året njutit.
Endast aflöning för verkliga arbetare och arbetskostnad samt bevisliga förluster, i och för sjelfva rörelsen eller handteringen, men icke näringsidkares lefnadskostnad eller andra dylika utgifter, få derå afräknas.
.§ »■ Efter denna Artikel må, utom i de fall, 11 § omfijrmäler, bevillning icke under nedanstående belopp påföras Handlande, Skepps-redare, egare af Skeppsvarf och Fabriker med flere, nemligen:
I Slockholm och Götheborg, Grosshandlare, Mäklare, Skeppsklarerare och Apothekare . .
B:ko B:dr 50: — Andre Handlande » » 20:
— Egare af skeppsvarf, fabriker och manufakturier . . • • » » 13: — Skeppsredare, för hvarje egande läst » ...... . » » ~ 8 Bevillnings-Ulskottets Betänkande, MA. 5 1 Första klassens studer.
Handlande, Mäklare, Skeppsklarerare och Apothekare . . .
B:ko R:dr 20:
— Egare af skeppsvarf, fabriker och manufakturier » » 15: — Skeppsredare, för hvarje egande läst . » » — 7. 1 Andra klassens städer.
B:ko R:dr 16: 32.
Egare af skeppsvarf, fabriker och manufakturier » » 13: 16.
Skeppsredare, för hvarje egande läst » » — 6.
I Tredje klassens städer.
B:ko R:dr 15:
— Egare af skeppsvarf, fabriker och manufakturier » » 12: — Skeppsredare, för hvarje egande läst » » — 6.
I Fjerde klassens städer.
B:ko R:dr 13: 16.
Egare af skeppsvarf, fabriker och manufakturier ..... » » 10: — Skeppsredare, för hvarje egande läst . » » — 5. / Femte klassens städer.
B:ko R:dr 10:
— Egare af skeppsvarf, fabriker och manufakturier » » 8: — Skeppsredare, för hvarje egande läst ........ » » — 3.