Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Raab har uti sin ofvan omförmälda motion gjort framställning om tullfrihet för åtskilliga andra uppräknade nödvändighetsvaror och råämnen för den inhemska näringsfliten, nemligen: dricka; fisk; färger och färgningsämnen; Bevillning s-Vtskoltett Betänkande iV:e S. garn; glas; hattar af ull, hår elior felb, samt de under rubriken andra slag hänföriiga; hudar och skinn, oberedda, torra; nya skeppsinventarier; jern; klorkalk; kläder; knifvar; lim; ljus; porslin; salt; saxar; segel; sirap; af skomakarearbeten: becksöms- och sjöstöflor, samt de till rubriken andra slag hän förliga; slöjdvaror m. rn., ej specificerade; strumpor, andra slag än siden och halfsiden; sfrumpstickor; sågblad; sågbladsämnen; såpa; tråd, bomulls- och linne-; tågvirke; vantar; verktyg, ej specificerade; samt bland väfnader, bomullsfelb och plys, äfvensom filtar och parkum samt de under andra slag specificerade bomullstyger, bolstervar af bomull med blandning af lin- eller hampa, alla slags ylleväfnader, blaggarn, m. m. och bolstervar af linne och hampväfnad, äfvensom vattentäta eller dubbla väfnader.
Utskottet, som i afseende å saltad sill, samt oberedda torra hudar och skinn äfvensom salt kommer i tillfälle att här nedanför särskildt sig yttra i sammanhang med besvarandet af andra i samma ämne väckta motioner, får, beträffande de öfriga nu omförmälda artiklarna, bland hvilka en del, enligt hvad här nedan förmäles, funnits böra medgifvas någon nedsättning i nuvarande utförsclafgifter *), i öfrigt erinra att, äfven om tullfrihet i så vidsträckt mån, som af motionären blifvit föreslagen, kunde i allmänhet vara önskvärd eller med antagna grundsatser öfverensstämmande, deraf likväl skulle komma att föranledas en högst betydlig minskning i de af Staten påräknade inkomster af tullmedlen, för hvilken då genom beskattning på annan väg måste beredas ersättning; hvarföre Utskottet hemställer, att, tullfrihet vid införsel för nu ifrågavarande artiklar icke må af Rikets Ständer beslutas.
Vidare torde nu i ett sammanhang få behandlas de inom Riks-Stånden väckta förslag, hvilka afse upphäfvandet af redan medgifven tullfrihet å en del varor, hufvudsakligen landtmannaprodukter.
I sådant afseende hafva yrkanden blifvit gjorda: hos Ridderskapet och Adeln af Grefve Liljencrantz i den förutnämnda motionen (N:o 1G1); samt inom Bonde-Ståndet af Gustaf Johansson i hans förberörda motion (N:o 310), Jöns Rundbäck från Göteborgs och Bohus län (N:o 289) och af Per Persson från Vermlands län (N:o 385); af hvilka motionärer framställts olika förslag till *) nemligen & kochenilj, bomullsgarn, jomgrytor m. m., ankare, draggar m. m., kläder, talgljus, oäkta porslin, skomakare-arbeten, andra slag, slöjdvaror, såpa, bomullstråd oell blekt linnetråd, samt bland väfnader bokbindare-cloth.
Spanmål och andra landtmannaprodukter. 8 B?villnings~l!lskoltela Betänkande Pf\o S. tullbeskattning af spanmål, omalen och malen; fläsk; käll; ost och smör; äfvensom Gustaf Johansson särskildt yrkat åsättande af införseltull]såväl å kreatur och flera andra landtinannavaror, såsom bönor, hampa, tullfria slag oberedda hudar och skinn, humle, ister, kli, lin, potatesmjöl, talg, tjära och tjärbärma, ull, vax och ägg, som äfven å bildhuggeri-arbeten samt bomull och oskalad ris eller paddy.
Utskottet, som, hvad landtbruksprodukter i allmänhet angår, hufvudsakligen instämmer i de åsigter, hvilka blifvit ej mindre uti motiverna till det af särskilda komiterade den 2
Maj 1856 afgifna förslag till förändringar i dä gällande tulltaxa, än ock vid 1856 —1858 och 1859—1860 årens riksdagar af dåvarande Bevillnings-Utskott uttalade, har derföre ansett sig böra erinra om hvad sålunda förut är anfördt, nemligen: beträffande spanmål, att Sveriges åkerbruk hunnit den förkofran, att någon spanmålsinförsel icke kommer i fråga, utom till obetydliga qvantiteter för utsäde och vid det olyckliga förhållande, att landet hemsökes af missvext, då åter denna för lifsuppehälle! oundgängliga vara bör till så billigt pris som möjligt kunna hållas tillgänglig; att genom de stora förbättringarne i landets kommunikatbonsanstalter förebygges mer och mer den förr befarade olägenheten, att några provinsers rika äring icke skulle kunna hålla sig i pris, under det andra sädesbehöfvande orter dermed försåge sig från utlandet; — att tull å inkommande spanmål i behofvets stund alltid fördyrar icke allenast den införda qvantiteten, utan sträcker sitt inflytande till prisen å alla inom landet befintliga tillgångar; — att då landet under sednare tider kunnat till utför sel aflåta betydliga qvantiteter spanmål, den förr bland flertalet landtmät) rådande föreställning, att landets jordbruk, i anseende till klimatiska förhållanden, svårligen kunde utan skyddstull å spanmål bestå i täflan med närgränsande fruktbarare länder, vore af erfarenheten skingrad, och att då införsel af denna vara icke, utom i händelse af missvext, kunde ifrågakomma för andra än tillfälliga behof, såsom till utsäde eller då alltför stark utförsel gjort tillgången inom landet otillräcklig, något synnerligt afseende icke heller kunde fästas å inkomsten för staten af denna artikel, — samt i fråga om öfriga landtmannaprodukter. att då det är af vigt för en hvar och isynnerhet för den egentliga arbetsklassen att erhålla de oundgängliga lefnadsbehofven till det möjligen lindrigaste pris, tullfrihet för dit hänförliga varor destoheldre borde ega rum, som deraf föranledd minskning i tull in traden kunde anses uppvägd genom lättad utkomst hos flertalet af rikets invånare; och får Utskottet följaktligen hemställa, att den nu för kreatur samt spanmål och andra landtmannaprodukter gällande tullfrihet måtte fortfarande bibehållas, — med undantag allenast för ost, hvilken vara, som, för att tillverkning i stort och till ett med utländsk produkt jem förligt - Revillninys-Ulskoitels Uttänkande N:<> 8. 9 förligt pris må kunna åstadkommas, erfordrar dyrbara anläggningar och användandet af tillverkningssätt,
hvarmed tillräcklig inhemsk arbetspersonal ännu icke hunnit blifva förtrogen, Utskottet ansett böra för närvarande åsättas en billig skyddstull, hvilken föreslås till 3 R:dr pr centner.
I öfrigt och då det icke kan vara med sunda statshushållningsgrundsatser förenligt att genom tull fördyra ett råämne af så vidsträckt bearbetning och användning sorn bomull, samt antagligt skäl icke heller kan förefinnas att försvåra införseln vare sig af konstnärsarbeten eller af det främmande födoämnet oskalad ris, torde hvad derom blifvit af Gustaf Johansson föreslaget lemnäs utan afseende.
Beträffande sedermera Gustaf Johanssons i hans nyssberörda motion framställda yrkande att, genom höjande af införselafgifterna för en del andra än här ofvan af Utskottet redan behandlade artiklar förskaffa
Staten en skälig och behöflig inkomst till förekommande af alltför ohejdad skuldsättning, nemligen: för Apelsiner till 10 öre skålpundet; Bensvarf, benkol eller bister 2 R:dr centnern; Bijouterivaror 2 R:dr skålpundet; Broderade arbeten,alngods,med tillägg af 40 procent till tygets tull; fullfärdiga med 70 procent; — dito med guld eller silfver med 150 procent förhöjning; Citroner 12 öre skålpundet; Fikon 10 öre skålpundet; Frukter och Bär, inlagda i bränvin eller ättika, 30 öre; dito torra 80 öre skålpundet; Fyrverkeriarbeten 1 R:dr skålpundet; Färglådor 50 öre skålpundet; Rullgardiner 50 öre skålpundet; Glas, andra slag, 30 öre skålpundet; Glasvaror med flätning 30 öre skålpundet; Grönsaker, torkade, 10 öre skålpundet; dito inlagda med bränvin eller ättika 40 öre skålpundet; Gulddragarearbeten, oäkta, 3 öre pr ort; dito kantiljer och paljetter, äkta och halfäkta 10 öre pr ort; fransar, galoner etc, äkta och halfäkta, 20 samt oäkta 12 öre pr ort; Handskar, alla slag, 3 R:dr 50 öre per skålpund; Hattar af halm eller strå 2 R:dr stycket; d:o af siden etc. 5 R:dr; d:o d:o andra slag 1 R:dr stycket; Hattfoder och hattkullar 2 R:dr skålpundet; Pelsverk, hopsydda, förtullas som pelsverk med tillägg af 75 procent; Hår- och Tagelarbeten 5 R:dr skålpundet; Hängslen af siden och halfsiden 3 R:dr skålpundet; d:o andra slag 1 R:dr skålpundet; Ingefära 10 öre skålpundet; d:o syltad 50 öre skålpundet; Kakao 15 öre skålpundet; Kapris 40 öre skålpundet; Karkasser och Karkassband 60 öre skålpundet; Kastanjer 10 öre skålpundet; Kaviar 1 R:dr per skålpund; Kimrök 10 öre skålpundet; Kläder med 75 procents förhöjning i tygets tull; d:o med guld- och silfver-broderier, galoner och fransar, med 150 procents tillägg; Koeffyrer 4 R:dr stycket; Konfityrer 80 öre skålpundet; Konserver 70 öre skålpundet; Korgar och Korgmakarearbeten af oskalade qvistar och spån 5 öre, Bih. lill fl. Sl.
Prol. 1S62 & 1863.
S Sami. 1 A[d. 6 Uä[t.
2 Tullförhöjning afstyrht för åtskilliga artiklar. 10 flevillnings-Utskotlets Uttänkande .V:#
S. af skalade men oklufna qvistar 30 öre, af klufvet vide etc.
1 R:dr 15 öre skålpundet; Käppar, alla slag, 2 R:dr skålpundet; Lackerade arbeten, ej specificerade, 1 R:dr 20 öre per skålpund; Leksaker 2 R:dr per skålpund; Likör 4 R.dr kannan; Luktvatten, alla slag, 1 R:dr skålpundet; Masker 25 öre stycket ; Oliver 20 öre skålpundet; Papperstapeter och Border 50 öre per skålpund; Paraplyer och Parasoller af siden och halfsiden 2 R:dr stycket; andra slag 75 öre stycket; Fodraler, sorn väfnaden, med tillägg af 25 procent; Perlor, oäkta, glas-, 50 öre skålpundet; andra slag 3 R:dr skålpundet; Plymer, alla slag, 20 R:dr per skålpund; Pomeranser 8 öre per skålpund; Portföljer, Börsar, Väskor af hel- och half-siden 3 R:dr; andra slag 75 öre skålpundet; Ris, skalad, 2 R:dr centnern; Sadelmakarearbeten med förgylda, försilfrade, pläterade beslag, 80 öre per skålpund; andra slag, 60 öre per skålpund; Silfver, arbetadt, 10 öre per ort; Spetsar, Uddar, Blonder af silke och linne 10 R:dr skålpundet; andra slag 3 R:dr per skålpund; Spännhalsdukar af hel- och half-siden 6 R:dr; af andra tyger 2 R:dr, af läder SO öre skålpundet; Tvål, parfymerad, 60 öre per skålpund; Ur, fick-, med guldboett, 5 Rull'; andra slag 2 R:dr stycket; Skeppskronometrar 30 R:dr stycket; vägg- och studsare i foder af brons, alabaster, porslin 1 R:dr per skålpund; af träd, andra slag, 50 öre per skålpund; lösa urverk 4 R:dr skålpundet; Vagnar och Åkdon, tvåhjuliga, droskor, trillor, slädar 50
R:dr; öfriga slag 130 R:dr stycket; Vanilj 7 R:dr skålpundet; Vin, alla slag, på fastager, 16 öre per skålpund; på buteljer 2 Rulr 50 öre kannan; Vindrufvor 30 öre skålpundet och Visitkort till 50 öre per skålpund, — så enär ingalunda såsom otvifvelaktigt kan antagas, att hvarje förhöjning i afgifter skall komma att medföra motsvarande tillökning i tullinkomst, får Utskottet, som dessutom lika litet för närvarande, som vid sistlidne riksdag, finner några tvingande financiela skäl att genom högre tullbeskattning söka åstadkomma ökad statsinkomst vara för handen, och med erinran, att Utskottet, enligt hvad här nedan närmare förmäles, ansett tullsatserne å en del af nyssuppräknade artiklar tvärtom böra nedsättas*), nu hemställa, att de af motionären yrkade förhöjningar icke måtte till någon åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda.
Efter framställandet af dessa Utskottets åsigter och förslag af en allmännare syftning och omfattning, vill Utskottet nu i den ordning, hvartill gällande tull - *) nemligen: tilläggsafgifterna för hopsydda pelsverk och för kläder; — samt införselafgifterna å koeffyrer, sadelmakarearbeten med dyrbarare beslag, spännhalsdukar af läder; fickur med guldboett och andra slag, skeppskronometrar och lösa urverk, äfvensom ä alla tullpligtiga slag af vagnar. BetHllnings-Ulskoltels Betänkande K:o S. 11 taxas uppställning föranleder, yttra sig rörande öfriga till Utskottet öfverlemnade motioner, och derjemte uppgifva de ytterligare förändringar och tillägg i taxan, hvilka Utskottet, både till följd häraf och med ledning af Kotnmers-kollegii och General-Tullstyrelsens förutnämnda, af Kongl. Maj:t öfverlemnade underdåniga förslag, äfvensom i öfrigt, ansett sig böra tillstyrka.
Då, i stället för tulltaxans nuvarande uppställning i tvänne alfabetiska serier, den ena öfver, den andra under linien i form af noter, hvilken vidtog först med utfärdandet af 1826 års taxa, alla varu-rubriker ditintills förekommo i en följd, samt detta uppställningssätt otvifvelaktigt skulle medföra både mera lätthet och säkerhet vid taxans begagnande, synnerligast numera, sedan de under linien stående varubenämningarne, hvilka nyssnämnda år utgjorde ett färre antal, småningom ökats till ett antal nästan motsvarande de ofvan linien varande rubrikerna, hemställer Utskottet, i enlighet med hvad Kommers-kollegium och General-!1 ullstyrelsen föreslagit, att de under linien nu befintliga rubriker och hänvisningar måtte ofvan linien uppflyttas, med undantag af dem, hvilka dels icke påkalla någon särskild anvisning till andra i taxan specificerade varor, eftersom någon villrådighet i detta hänseende vid tillämpningen ej kan ega rum, dels funnits på mer än ett ställe upptagna, samt att alltså följande, till dessa sednare kategorier hörande, rubriker och hänvisningar måtte helt och hållet ur taxan uteslutas, nemligen:
Brynstenar; Duktygsväfnader; Enbärsolja; Etuis; Filtrerstenar; Flätor till hattar;.
Flugor, spanska; Gjutstenar; Jern, gjutgods, finare såsom nålar, kors, ringar, kedjor m. m.; Ljuster; Kamelhår; Kopiepressar; Niirnbergerkram; Olja, terpentin-; Pennor, blyerts-; Qvarnstenar; Slipstenar; Talgljus; Tapeter af papper; Task böcker; Tennfolier; Trädfrukter; Tälgsten; Vatten, lukt-; Vaxljus samt Vicker.
Enär en af bränvin med tillsats af annat ämne bestående vätska, kallad Absinth, som numera oftare än förr till riket införes, ej finnes i taxan upptagen, torde, enligt Kommers-kolicgii och General-Tullstyrelsens hemställan, i densamma böra införas följande nya rubrik: »Absinth; hänföres under Likör. ^
På grund af hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, hemställes, att s. k.
Accordions, hvilka utgöra föremål för en ej så obetydlig införsel, måtte under följande nya rubrik i taxan införas: »Accordion; hänföres till Slöjdvaror af sammansatta ämnen.» Absinth.
Accordion s. 12 Bcvillninys-Vlsholtets Betänkande N:o S. Aether spirituösas.
Albumin.
Apelsiner, Citroner.
Sedan, i anledning af framställd förfrågan, huruvida hether spirituosus elfer Hoffmans droppar kunde anses såsom apotheksvara, i tulltaxan ej specificerad, och följaktligen vid införsel till riket tullfri, Sundhets-kollcgium under den 21 Januari nästlidet år förklarat, att den vara, som under namn af aether spirituosus eller Hoffmans droppar från utlandet inkomme, ehvad egentlig vigt den än egde, icke bestämdt utgjorde läkemedlet sether spirituosus och alltså icke borde hänföras till taxe-rubriken »ej specificerade apotheksvaror», utan närmare motsvarade taxe-rubriken »bränvin och sprit’), samt General-Tullstyrelsen genom Cirkulärbref den 5 derpåföljande Februari låtit nämnda förklarande komma till samtliga sjötullskamrars kännedom, så och då angeläget är, att denna förändrade bestämmelse rörande tullbchandlingen af nämnde artikel i taxan intages, får Utskottet, i enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens hemställan, tillstyrka, att nämnda nya rubrik måtte erhålla följande lydelse: "t A t'ther spirituosus eller så kallade Hoffmans droppar • tullbehandlas efter hvad taxan stadgar för artikeln bränvin och sprit.» Likaledes tillstyrker Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Kommerskollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, att följande nya rubrik måtte i taxan införas: t Albumin eller Anilin; hänföres under kemiskt-tekniska preparator.»
I afseende å Apelsiner och Citroner har Herr A. W.
Björck, uti en inom Borgare-Ståndet, väckt motion (N:o 199), uti hvilken Herr L. J.
Hierta, instämt, föreslagit, att, då för befordrande af den direkta handeln med åtskilliga Medelhafshamnar det vore af väsendtlig fördel, om såsom lastfyllnad kunde medtagas ofvannämnda så kallade sydfrukter, »tullen derå måtte nedsättas till en »tredjedel af hvad den nu utgör och att den i intet fall må beräknas för sådant, »hvilket såsom skämdt måste frånskiljas, äfvensom att ett dylikt frånskiljande »matte tillåtas vid förtullning äfven från nederlag.»
Ehuru det må medgifvas, hvad ock af motionären blifvit anfördt, att, dessa frukter, hvilka hufvudsakligen inkomma å en tid, då andra friska frukter endast mot högt pris äro att tillgå, skulle, om tullen derå betydligare nedsattes, kunna äfven för den mindre bemedlade utgöra en billig och för helsan nyttig förfriskning, får dock Utskottet, då dessa artiklar lära tillhöra dem, hvilka kunna blifva föremål för ofvanåberopade traktatsförhandlingar med Frankrike, afstyrka bifall till motionärens framställning i afseende å tullsatserna. Bevillninys-Utskottets Betänkande N:o S. 13 Jemte det Utskottet, beträffande Herr Björcks yrkande, att tulien å sydfrukter ej i något fall må beräknas för sådant, hvilket såsom skämdt måste frånskiljas, trott sig böra meddela att, enligt hvad Utskottet inhcmtat, ett dylikt frånskiljande vid direkt förtullning redan hittills blifvit medgifvet i de fall, der godsegaren sådant äskat, anser sig Utskottet, hvad vidkommer samme motionärs framställning om rättighet till dylikt, frånskiljande vid förtullning äfven från nederlag, hvilken fråga icke kan hänföras till dem, med hvilka Bevillnings-Utskottet eger att ensamt taga befattning, endast böra upplysa, att enligt 100 § i den af Kongl. Maj:t under den 7
December 1860 utfärdade tullstadga är föreskrif— vet, att godsegare, utom i de fall att nederlagsvaror genom vattenflod eller eld och brand eller annan olycka gå förlorade, är för all annan minskning eller förskämning af nederlagsvaror ansvarig och skyldig att erlägga tull efter den varumängd, som enligt tullverkets räkenskaper bort på nederlag finnas.
Då varuartikeln Asfaltfilt finnes i nu gällande taxa, ehuru under linien, upp- Asfalt. tagen med hänvisning till papper: förhydnings- och press-, torde jemväl, enligt Komniers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag, råämnet
Asfalt böra under följande rubrik derstädes intagas: »Asfalt Fri*.
Likaledes hemställer Utskottet, att Asfalt-rör. hvaraf införsel skett i och Asfalt-rör. för vattenledningar, måtte, enligt Komniers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag och enär denna vara, med hänsigt både till beskaffenheten och ändamålet med dess användande, är närmast jemförlig med tegelrör, i likhet med dessa förklaras fria till införsel och i taxan införas under följande rubrik: »Asfalt-rör; hänföras till redskap och machinerier.»
Enär vid tullbehandlingen af Bijouterivaror, som vanligen inkomma i Bijouurifodral eller uppfästade å papperskartor, dessa varor, för att särskildt vägas, varormäste tagas ur fodralen eller lösgöras från kartorna, samt derigenom förorsakades mycket både besvär och tidspillan, hvarförutan varan lätt toge skada eller sammanblandades och svårighet följaktligen mötte för densammas återinpassande på sitt ställe, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett lämpligast, att varan vägdes tillsammans med fodral och karta, utan afdrag af de sednares vigt, mot det att den nu bestämda tullafgiften, 1 R:dr pr skålpund, blefve i skälig mån nedsatt; och då, vid anställd profvägning af dylika fodraler och kartor, en medelthara af 25 procent synts så mycket heldre vara lämplig, som större och tyngre fodralcr i allmänhet vore mera omsorgsfullt arbetade, 14 Dcvillninffs-Utskoltels Betänkande A7:o S. oell. då de särskildt inkomme, tullbehandlades såsom Etuis, hafva bernälda embetsverk ansett tullsatsen för bijouterivaror, fodralers och kartors vigt inberäknad, kunna bestämmas till 75 öre och derföre i underdånighet föreslagit följande nya redaktion af tulltaxan uti ifrågavarande hänseende: »Bijouterivaror af annat ämne än guld och silfver, enkla eller sammansatta, såsom armband, bröstnålar, kedjor, kors, ringar, sigiller, spännen, urhakar m. m. — 1 skålpund 75 öre.» hvarjemte embetsverken likaledes föreslagit, att under merberörda rubrik måtte i taxan införas följande: »Anm.
Afdrag i vigten göres ej för fodraler, hvari bijouterivaror inkomma eller för kartor, hvarå de äro uppfästade.» Och hemställer Utskottet, att dessa förslag måtte af Rikets Ständer bifallas.
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplysa, att om tillämpningen af nuvarande taxe-rubrik v Biscuit, arbeten deraf», med en tullsats af 18 öre per skålpund, åtskilliga tvister vid denna varas tullbehandling egt rum, samt att tulltjenstemännen ofta stadnat i villrådighet om rätta beskaffenheten af varan, helst densamma svårligen kunde särskiljas från äkta, hvitt eller enfärgad! porslin, som drager en tullafgift af 20 öre; och hafva bernälda embetsverk, till förekommande af tvist och osäkerhet vid varans tullbehandling, och dä skilnaden emellan de 2:ne tullsatserna vore af ringa betydenhet samt nämnda artikel icke utgjorde föremål för någon större införsel, ansett densamma lämpligen kunna hänföras till porslin, äkta: hvitt eller enfärgadt, och i sådant hänseende för nämnda taxe-rubrik i underdånighet föreslagit följande förändrade redaktion : »Biscuit, arbeten deraf; hänföres till porslin, äkta: hvitt eller enfärgadt.»
Afven detta förslag hemställer Utskottet måtte af Rikets Ständer godkännas.
I enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens underdåniga hemställan och då med delar af konstgjorda blommor böra förstås endast blad i bundtar, ax för sig, knoppar för sig o. s. v., utan tillsatser eller sammanbindning, tillstyrker Utskottet, Bevillnings-Uiskolteti Beldnkandi N:o 8.
15 att för de under artikeln »blommor» förekommande rubrikerna »konstgjorda, af tyg, papper eller halm», och »delar af konstgjorda blommor» må i taxan införas en så lydande n/Jnm.
Med »delar af konstgjorda blommor» förstås endast blad i bundtar, ax för sig, knoppar för sig o. s. v., utan tillsatser eller sammanbindning».
I enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag, hern- Biytran. ställes, att Biytran må i taxan upptagas med följande hänvisning: •»Blytian' hänföres under kemiskt-tekniska preparater»; äfvensom, att då Bobiner ovedersägligen utgöra delar af mekaniska Boliner. spinnstolar, desamma måtte under bokstafven
B på behörigt ställe i taxan införas med en så lydande hänvisning: vBobiner; hänföras till Redskap och Machinerier eller delar deraf».
I afseende å den i nu gällande tulltaxa under linien, med hänvisning tili Bokbindare cloth. väfnader, bomulls-, förekommande artikeln Bokbindare-cloth har Herr C. E. Ljungberg, uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 162) föreslagit, att nämnda artikel, hvilken utgjorde ett för bokbindareyrket nödvändigt beredningsämne och icke, åtminstone till en för detta ändamål fullgod beskaffenhet, inom landet tillverkades, måtte hädanefter kunna antingen tullfritt eller mot nedsatt tull till riket införas.
Härvid torde det tillåtas Utskottet att i minnet återkalla, hurusom denna vara, hvilken består af en starkt klistrad och i fasoner pressad bomullsväfnad, genom Kongl. Kungörelsen den 27 Juli 1836 först tilläts till införsel mot en åsatt tull af 10 procent utaf fakturavärdet; att den derefter i 1845 års tulltaxa under särskild rubrik uppfördes med en afgift af 24 skillingar banko per skålpund, motsvarande 16§ procent af det vid 1844 års riksdag densamma åsätta tullvärde; samt att den vid 1853—1854 årens riksdag blef med sin nuvarande hänvisning i taxan under linien intagen och således belagd med en införselafgift af 32 sk. banko, hvilken afgift dock vid nästderpåföljande riksmöte nedsattes till 90 öre skålpundet, hvarvid det sedermera förblifvit.
Då, enligt hvad Utskottet inhemtat, nuvarande afgift å Bokbindare-cloth, med hänseende till denna varas verkliga värd^, kan anses vara alltför betungande, men billighet och rättvisa fordra, att detta för bokbindareyrket nödvändiga beredningsämne måtte kunna till skäligt pris erhållas, helst en del tryckta böcker, hvilka i bundet skick till riket införas, äro från införselafgift befriade; 16 Bevillnings-Ulskollels Betänkande N:o S '."H samt någon svårighet att vid tullbehandlingen särskilja bokbindare-cloth från andra väfnader icke lärer mota, hemställer Utskottet att afgiften för nämnda artikel måtte nedsättas till 20 öre skålpundet, samt taxe-rubriken erhålla följande lydelse: »Bokbindare-clo!h, eller klistrad och pressad bomullsväfnad, — som införes såväl under bokstafven B som under väfnader, bomulls-, med hänvisning från förra till det sednare stället.
BrefRmerter.