Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vexel-innehafvare ege rådrum att, i saknad af godvillig betalning, instämma Vexelgifvare och Öfverlåtare till den i 4o §. omförmälde Domstol, inom 6 veckor, om Svaranden bor eller vistas i samma Län, der betalningen ske bort, elier i Länet näst intill, men eljest inom 3 månader. 34 §. ■ Underlåter Vexel-innehafvare att iakttaga hvad honom i 11, 30, 21 och 33 §§. ålägges, håfve förlorat allt anspråk emot ej allenast Öfverlåtare, utan äfven Vexelutgifvaren: liar den senare ej hos Godkännaren ställt valuta till Vexelns infriande, vare då ansvarig såsom uti annat skuldfordringsmål. 35 §.
Öfverlåtare, som Vexel inlöser, träder derigenom uti dens ställe, från hvilken inlösningen sker, dock hvad andra Öfverlåtare af samma Vexel angår, endast emot den eller dem, hvars öfverlåtelse är äldre än hans egen; föranlåtes han att, i saknad af godvillig betalning, till Domstol instämma föregående Öfverlåtare eller Vexelutgifvare, bafve tid dertill inom tre månader, ifrån det han sjelf, inom föreskrifven tid, blifvit stämd eller godvilligt betalt: stämmer han ej inom nyssnämnde tre månader, gånge på sätt i 34 §• stadgas. VII.
Cap. t Kongl Mny.ts tMdigo Pr&fc.ittta N;o 79. VI.
Protest skall verkställas emellan kl. g f. m. och kl. 7 e. m., i stad genom Notarius Publicus eller Magistrats-person, jemte ett tillkalladt vittne, och å landet genom edsvuren Ki onobeljeut, jemte ett tillkalladt vittne, eller af annan person, jemte a:ne tillkallade vittnen; och böra de alla kunna skrifva. 3? §.
Öfver protest skall skriftlig handling upprättas, innehållande: fullständig afskrift af Vexeln med hvad derå finnes tecknadt; — den sökandea anhållan eller påstående; — det svar derå gifves; — det förbehåll, som lör sökanden af förrättningsmannen göres; — ort och tid, hvarest och när protesten sker; samt förrältningsmannens och vittnets eller vittnenas egenhändiea underskrifter. 38 §.
Anträffas ej den, emot hvilken protesteras skall, bör protesten verkställas vid hans bostad: i händelse underrättelse derom icke kan erhållas, bafve Sökanden ändock förvarat sin talan, derest han, så fort ske kan, och senast inom 14 dagar, förhållandet anmäler hos Konungens Befallningshafvande eller närmaste Rrådstufvu-Rält.
Vexel-innehafvare är ej befriad från skyldigheten all protestera derigenom, att den, på hvilken Vexeln är dragen, aflidit eller kommit i concurs-tillstånd.
Om laga Domstol och om rättegången i Vexel mål. 4° §.
Rätter Domstol för Vexelmål, deri vexelrätten icke är förlorad, vara Rådstufvu-Rätt i den stad, der Svaranden bor eller anträffas, men om han å landet bor, eller anträffas, Rådstnfvu-Rätten i närmaste stad derintill/ llihopg till R. år.
Vrot. 1834 oel> 1835. 1 Sami. t Afd. z8:de Häftet. 3 *4 Kongl. Mops Nådiga Proposition Nio 79. 4* §■ Stämning i Vexelmål skall, när Sökanden så äskar, meddelas till samma dag, om Rätten då sitter och Svaranden är så till hands, alt han kan sig före rättegångstimmans slut infinna» 42 §•
Derest Rätten ej, finner något förekomma, som fordrings-anspråkels giltighet förringa hör, döme då genast till betalning, oeh förordne tillika , huruledes, i brist deraf, utmätning och besättning straxt ske må; dock skall för Vexel, sorn nied protest återkommit, utmätning eller hysältning icke kunna, emot Vexelgifvare eller Öfverlåtare, verkställas förr, än d dagar förflutit, ifrån det han bevisligen blifvit krafd» 43
Är målet af sådan beskaffenhet, att det cj kan eller bör å första rättegångsdagen afgöras, må likväl dermed ej fördröjas längre än högst nödigt pröfvas, VIII.
Allmän bestämmelse■» 44 §•
Inträffar tid, att betalning fordra eller fullgöra, att protestera, eller att något annat iakttaga, å helgedag; då ege man det göra nästa söcknedag derefter» STOCKHOL M , i; 835 ; hos J» A.. Wul o es» Kongl. Maj.-ls Nådiga Skri/velse N.-o 80.
I N:o 80.
Ankom i afskr. den 21 Julii i835.
KONGL. M A J:
T S Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Banco-Regle mentets öfverlemnande, i anledning af Banco-Lagen af den 1 Mars iS3o, m. m.
Gifven Stockholms Slott den a5 Maji i835.
Med fäst»dt afseende på de, inom Riks-Stånden fattade, stridiga beslut om sältet, att till Kongl. Majit öfverlemna Reglementet för Bankens rörelse och förvaltning, vill Kongl. Majit, för att icke lemna någon tvätydighet om sina åsigter i detta afseende, gifva Rikets Ständer, innan de åtskiljas, tillkänna, huru Kongl. Majit anser detta ärendes behandling.
Mjmtbestämnings- och Bank-Lagarne, af den 1 Mars i83o, blefvo af Rikets Ständer till Kongl. Majlis
Nådiga sanction vid sista Riksdag öfverlemnade.
Majit hade aldrig eftersträfvat och ville ej heller eftersträfva någon serskild delaktighet i Lagstiftningen för Rikets Ständers Bank; men Rikets Ständer ansågo den nödig, till förekommande af framtida vådor för Realisationens bestånd, om grunderne för dess verkställighet lemnades åt blott den ena af Statmagterne.
De bägge Lagarne blefvo, på Talmännens och Rikets Ständers förnyade framställningar, sanctionerade.
Bägge Siatsmagterne inträdde såsom löftesmän och ansvarige inför Svenska folket, att den stadga, som återinfördes i Rikets myntväsende, skulle, genom ändamålsenliga och orubbliga beslut, emot alla framtida skiften befästas; men ifrån denna stund inträder äfven både Kongl.
Majits pligt, att serskildt vaka öfver dessa Lagars handhafvande, och Rikets Ständers, att ställa sig deras stagandtn till elterrättelse.
Detta ömsesidiga åliggande har ännu mera vid denna Riksdag blifvit förstärkt af en ny anledning, i den verkställighet Myntbestämnings-Lagen vunnit, genom Bankens öppnande lill silfverutvexling allt sedanden 1 sist— lidne October.
Vigten af stadgandet i 7 §. i Bank-Lagen borde derföre för bägge Statsmagterne blifva så mycket större.
Det är med stöd af denna Lagparagraf och af 16 §.
Regerings-Formen, som Kongl. Majit förväntade och egde rätt att vänta, att det blifvande Banco-Reglementet skull» Bilt. till R.
Trot. 1834 och 1835. 1 Sami. 1 Afd. 2g Häftet.
Maj.ts Nådiga.
Skrifvelse N.-o 80. af Rikets Ständer till Kongl. Majits kännedom öfverlemnas, för att sätta Kongl. Maj:t i tillfälle, att å Sin sida uppfylla, hvad nämnde §§. de båda Statsmagterne ålägga.
Det är Kongl. Maj:ts pligt att försäkra
Sig derom , att de af Rikets Ständer beslutade Stadgar och Reglementen, angående Bankens rörelse och förvaltning, äro upprättade i noggrann öfverensstämmelse med de i Bank-Lagen af den 1 Mars i83o lagde grunder; att, i följe deraf, till allmän tillämpning och verkställighet kungöra de af dessa stadganden, som äro af denna allmänna egenskap och som förenämnde vilkor uppfylla, men deremot förvägra
Sin kungörelse till sådana, som möjligen kunde vara, emot ofvan åberopade grunder, stridande.
Banco-Reglementets öfverlemnande af Fullmägtige lill Kongl. Majit låter icke förena sig hvarken med form, eller med denna Lags uppställning, enär, såsom vid denna Riksdag varit förhållandet, Rikets Ständer, under detta långa Riksmöte, sjelfve hade bort detta åliggande uppfylla, helst det är med Rikets Ständer och ej med deras Fullmägtige, som Kongl. Maj:t stiftat Bank-Lagen af den 1 Mars i83o.
De förre ega ensamme laglig rätt att, i händelse Kongl.
Maj:t i deras beslut rörande Banken skulle linna något, som möjligen vore stridande emot de i Bank-Lagen lagde grunder, närmare förklara dessa beslut och äfven dem förändra; de senare, eller Fullmägtige, åter ega endast, att orubbligen följa de dem af Rikets Ständer gifna föreskrifter.
Då detta åliggande, å Rikets Ständers sida, likväl icke blifvit uppfylldt, hade Kongl.
Majit egt anledning, att derå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet; men då Kongl. Majit icke vill fördröja Riksdagens afslutande, och då Rikets Ständer, redan 3:ne gånger, genom deras Talmän nödgats begära Riksdagens förlängande, sedan de flere månader förut, utan beräkning af då oafgjorda vigtiga ärenden, förklarat sig vara färdiga med Riksdags-ärendena; så har Kongl. Majit icke velat, å sin sida, lemna något skäl till den klagan, som allmänt yttras öfver Riksdagens långvarighet.
Med stöd således af 7 §. i Bank-Lagen af den 1 Mars i83o och af de förbindelser, densamma Kongl. Majit ålägger, och hvars noggranna iakttagande Kongl. Majit endast, till folkets betryggande och i dess sanna interesse, påkallar, vill Kongl. Majit härmedelst hafva Rikets Ständer förklarat, att som Kongl. Majit ifrån Rikets Ständer icke emottagit annat meddelande, i afseende på grunderna för Bankens förvaltning, än som innefattas i deras underdåniga skrifvelse af den 3o sisllidne Mars, så skall Kongl. Majit fortsätta granskningen af de punkter, samma skrifvelse innehåller, och anbefalla kungörandet, af hvad Kongl.
Majit finner vara öfverens - Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.-o 8o. 3 stämmande med de i Lagen för Banken af den 1 Mars i83o lagde grunder.
Hvad åter angår Kongl.
Majlis medverkan i upptagandet af utrikes Creditiv, till förstärkande af Bankens metalliska fond, hvarom Rikets Ständer, i deras underdåniga skrifvelse till Kongl.
Majit af denna 22 i denna månad, gjort anhållan, har Kongl. Majit ej velat dröja att gifva Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majit, med stöd af Grundlagens anda, af aldrig öfverträdd häfd och af Svenska folkets rätt, anser en dylik åtgärd ej lagligen kunna till vägabringas, utan de bägge Statsmagternas samverkan, samt att, i följe deraf, Kongl.
Majits biträde i sådant fall kommer att bero af ea föregången pröfning af behofvet och lämpligheten af en dylik åtgärd, äfvensom af naturen utaf de vilkor, som dervid blifva fästade.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och önnest städse välbevågen.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stock holms Slott den 25 Maji i835.
Närvarande: Justiliae-Stats-Minislern, Hans Excellence, Herr Grefve Rosenblad, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Hans Excellence, Herr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Råden: Hans Excellence, Herr Grefve Mörnerj Hans Excellence, Herr Grefve Lagerbjelke , Hans Excellence, Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm,, Poppius , Hof-Cancelleren, Friherre von Schulzenheimj och Stats-Secreteraren Skogman.
4 Kongl. Maj.-ts 'Nådiga Skrifvelse N;o 80. Stats-Secreteraren Skogman föredrog i underdånighet: Rikets Ständers, den 22 innevarande månad aflåtna, nnderdåniga skrifvelse, angående ett utrikes Creditiv till förstärkande af Bankens sillverfond.
Efter tagen kännedom af denna underdåniga skrifvelse och af det skick, hvari frågan, om Bunco-Reglementets öfverlemnande till Kongl. Maj:t af Rikets Ständer, sig nu belinner, samt med hänsigt till Riksdagens skyndsamma afslutande, behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Secreterarens och Stats-Rådets underdåniga tillstyrkanden, i Nåder förordna, attea Skrifvelse i detta ämne, lydande såsom den Protocollet bilagde och nu justerade, skulle till Rikets S;änder afgå och under denna dag i vanlig ordning expedieras.
Ex Protocollo, A. F. Normelin. STOCKHOLM, Ecksteikska.
Tryckeriet, 1835- Register öfver de till Rikets Ständer vid Urtima Riksdagen i Stockholm är en i834 och i835 från Kongl. Maj:t i Nåder aflåtna Skrifvelser och Propositioner, under serskilda N:r intagna i P.sta Samlingen l:sta Af del. af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid berörde Riksdag. A. Numer.
Accords-Anslagets disposition . . . . . „ , j It Accords-Fondens Obligationer: Belåningsrätt derå . . . n.
Adier, Trollhätte Canals och Sluss-Verks Bolags; Bevillning af utdelningen derå . . . , . . . . 37. Afskrifning af Upsala Academies återstående skuld lill RiksgäldsConloret för ett erhållet lån, till fullbordande af det nya Bibliothekshuset ..... 6. — af en i Saltpeter-Fondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori ....... 8. — af några Stats-Verkets fordringar hos Hospitals-Fon den och Veneriska Curhusen i Södermanlands samt Götheborgs- och Bohus-Län . . . ro.
Ahlgren> Landt-Räntniästare: rättighet för honom, att få åtnjuta fulla beloppet af sin innehafda indelade lön . . . 28.
Armeens Pensions-Cassa:
Ytterligare Stats-Anslag derför . . 11.
Anslag för anläggande af en vattenledning vid Carlskrona . . 9. — till Ulldiscont-Fondens förstärkning samt UU-cullturens oeh UU-productionens befrämjande .... 25.
— Låne- till staden Wennersborg; se Låne-Anslag.
Anslaget låne-understöd till staden Borås; se Låne-Understöd.
Allmänna Jndragnings-Staten: Generals- och Amirals-Pensioners upförande derå ........
7. *—i Civill-Statens Pensions-Cassas anspråk på Nådårs-bespa ring af Pensioner derå ...... 27.
Allmänna Magasins-Fenden, f. d., angående . . . . 5x. Hi/i, till R.
Vrot. i834 och i835, t Sami 1 Afd. B.
Bankett:
Belåning derstädes af Tackjern på Stockholms våg . 3^. — Förslag till Lag för densamma ..... 36.
Bankens öppnande till utvexling af Silfver .... 3.
Barnarps Praebende-pastorals afsöndring från Rectors-beställningen vid Jönköpings skola . . • • . • , • 71' Barthelemyj S.t.j angående ....... 78.
Begrafningshjelps beräkning, se Embeten.
Beklädnads-medel: förhållandet med de indelta Infanteri-Regementenas . . . . • • • • • • • 45* Bennet, f. d. Commendant i Warberg: uppförandet af dess Com mendants-arfvode å Allmänna Indragnings-Staten . . 17. Benzelstjernaj Commendant å Carlshamns Castell: dess efterlemnade Enkas uppförande lill pension å Allmänna Indragnings Staten ......
. 19. jBergsmans-hanteringen i Riket:
Förslag till Låne-Inrättning till understöd för densamma ...... ^o.
Beskattning af Tull-qvarnar samt Valk- och Stamp-verk, för andras betjenande å städernas områden . • • i3.
Bevillning af utdelningen å Trollhätte-Canal och Sluss-Verks-Bo lags Adier ......... 3j.
Bibliotliekshuset i Upsala:
Lån till fullbordandet af detsamma; se AJ skrifning.
Bispmotala Kungsgårds försäljande till Skatte . . . . 16.
Indelnings-jemkningen derstädes, angående . . 36.
Borgholms Garnisons Service-medels upphörande . . . 63.
Borås: anslaget låne-understöd till denna stad; se Låne-understöd.
Brist i Stats-Verkets tillgångar för år 1835. .... 77.
Brobyggnad vid Carlscrona:
Lån till en sådan; se Län.
Bränvinsbränningen: grunderna för densamma,, med hänsigt alt förekomma bränvinels omålthga bruk , 4* Båtsmanshållets jemnare fördelning ...... 14- C.
Capelians-boställens rolefrihet, samt ersättning eller vederlag åt de Capelianer, hvilkas boställen än vidare komma alt i Roteringen qvarstå . 35.
Carlscrona:
Anslag till en Vattenledning vid denna stad; se Anslag.
Cholera:
Beviljandet af ett
Crediliv för bestridandet af de kostnader, som genom denna farsot föranledas . . . Civil-Statens Pensions-Cassas anspråk på Nådårsbesparing af pensioner å Allmänna Indragnings Staten ....
Clerecie- samt Schol-Staternas anslag och löneinkomster,angående Collin, framlidne pastoren vid svenska församlingen i Pensylvanien:
Grunderna för liqviden af dess hos Stals-Verket inneståen-. de löneforaran ..... , CttrAtts-afgiftens fortfarande ....... D. , Dana-arf: om eftergift af ett sådant lill Piteå stads förmån J9/cÅ«e-penningarnes upphörande ......
Ducater; se Utmyntning. E.
Eke-plantering: inköp af jord derför å Wisingö Ekolsund: fråga om inlösen af denna egendom, för att tili H. K. H. Hertigen af Upland föräras ......
Elementar-Läroverken: flere till Löne-regleringen vid desamma hörande frågor . .......
Embeten:
Liggemånaders och Begrafningslrjelps beräkning vid tillträde af vissa högre sådane ......
F. Fallkenberg:
Låne-understöd till denna stad; se Låne-understöd.
Förslag till Allmän Civil Lag ....... G. Generals- och Amirals-Pensioner; se Allmänna Indragnings-Staten.
Gevärs-Factor i, Carl Gustafs Stads: lån till detsamma; se Af skrifning.
Gottland: presträttigheternas utgörande derstädes och dermed sammanhängande frågor, om en förändrad indelning af dervarande Pastorat m. m. ..... .
Gottland: rättighet för Hemmans-egare derstädes, att fä erlägga penninge-lösen för deras ränteljära . .
Grundskatternas utgörande, och dermed gemenskapsegaade ämnen Götha-Canal-Bolag: rättighet för detsamma, att i Rigsgälds-Contoret lyfta medel till anskaffande af Ångbogserings-fartyg Götha-Elf: lån till segelfartens befordrande derå; se Län.
Götheborg: lån tilt en hamn-anläggning vid denna stad; se Lån. H. Hamn-anläggning vid Götheborg: angående lån till en sådan; se Län.
Handels-Balken: ändring af dess 8, 9 och ro §§., samt förklaring af 2 1 r Gap* . • . . . — tillägg till 9 Cap. * f §• deri .
Hemligt Utskott: angående val af ett sådant . Hertzman» Landskamrerare: rättighet för honom att få åtnjuta fulla beloppet af sin innehafda indelade lön , Hollstén, Kronofogde: rättighet för honom att fä åtnjuta fulla beloppet af sin innehafda indelade lön .
Hospitals-fonden: afskrifning af några Stals-Verkels fordringar hos denna Fond; se Afskrifning.
Hypotheks-Föreningar: upptagandet af ett lån till dessas befrämjande I.
Indelnings-jemkningen i Blekinge, angående; se Blekinge. .//zt/e/te-lnfanleriel; se Beklädnad. — Räntor; se Räntor. Jnqvarterjngs-besvär.» städernas J.
Jemtland: lindring i hemmansegares derstädes roterings- och rustnings-sbyldigket ......... K.
Knecktehållet, ordinarie: inställelse af all indelning till detsamma1 af oroterad jord .........
Korpar-skiljemynt: se Utmyntning.
Kronans Spanmåls-räntor: åtskilliga omständigheter i afseende på levereringen och förvaltningen deraf , Kronan: indelta räntors jemte tionde-anslags återingående till densamma . . L. Lag-Comiteens arbetande Ledamöter: serskild vedergällning till dem efter nu mera fulländadt uppdrag .
Lagj Allmän Civil-:
Förslag dertill ......
Lag-Förslag för Banken ......
Lag för inrikes vexlar, angående . . .
Landshöfdin gars pensions-rätt: förklaring af stadgandet derom Lig ge-m å n a ders beräkning; se Embeten.
Låne-anslag till Wenersborgs återuppbyggande .
Lån aj Allmänna medel till understöd vid fullbordandet af en brobyggnad vid Carlskrona ..... — till segelfartens skyndsamma förbättrande å Götha Elf och en Hamn-anläggning vid Götheborg ...
Lån: om upptagandet af ett sådant till Hypotheks-föreningars befrämjande . • ......
Låne-bidrag till Manufactur- Discont-Fonden — understöd till staden Falkenberg . . — anslaget till staden Borås för dess återuppbyggande: angå ende lindring i vilkoren för begagnandet deraf Låne-Contorets hus i Malmö: angående en Militaire-post till bevakning vid detsamma .....
Låne-inrättning; se Pant-Läne-lnrättnit:g.
Löne-reglenng vid Eiementar-Lär över ken; se Elementar- Läroverken.
M. Manufactur-Hiscoid-Fonden: tillökning af läne-bidraget till denna Fond ........
Markegångs-prisens bestämmande, angående . . Militäire-post; se Låne-Contorets hus i Malmö.
Missgernings-Balken: ändring i dess 5 Cap. 1 §.
Missväxter: angående medel för undsättningar dervid Myntning; se Utmyntning.
Nordenvall, Öfverste-Lieutenant: den honom anslagna pensions öfverflyttande pä Allmänna Indragnings-Staten JSådårs-besparing: se Allmänna Indragnings-Staten.
O. Obligationer', se Accords-Fonden.
Oroterad jord', se Knecktehället. P. Palm, Öfverste: den honom anslagna pensions öfverflyltande å Allmänna Indragnings-Staten ......
Pant-Läne-inrUllning i Hufvudstaden: förlängning i ytterligare 10 år af de för densamma beviljade förmoner Pensionerj Generals- och Amirals--, se Allmänna IndragningsStaten.
Pensionsrätt, Landshöldingars; se Landshöjdingar.
Piteå.: om eftergift af ett Daua-arf till stadens förmån Preste-Taxan, angående ........
Presträttigheterna å Gottland; se Gottland.
Q Qvarnar; se T ull-qvarnar.
R. ■ffege/vngs-Formen: angående dess 63 och 72 §§. ... Riksdagens förlängande, angående ...... — afslutande: utsättande af en viss dag derför Riksgä/ds-Contoret: Upsala Academies skuld till detsamma; se Afskrifning. — — rättighet för Götha-Canal-Bolag att derstädes lyfta medel; se Götheborgs Canal-Bolag.
Rotefriket; se Capellans-boställen. itofe/wg^-jemkningen vid Westerbottens Regemente, angående Roterings- och Rustnings-skyldighel: lindring i den hemmansegarne i Jemtland åliggande . . . . .
Rotering, ordinarie, underkastad jord, som icke praesterar rotering in natura: om Vacance-afgift för densamma — öfver-: befrielse derfrån för ålskillige hemman i Jönköpings och Kronobergs Län ...... ibi/Vfe-TYftgs-penningarnes upphörande i Rikets Norra Län . ihiÄne-enhetens bestämmande lill en Riksdaler Courant Räntor, indelta-: dessas åleringående till Kronan . ibmfe-persedlarnes omsättning och förenkling .
Ränte tjära', se Gottland. S.
Sal tpeter-fondens räkenskaper: afskrifning af en deri balancerad summa . . . . . . . . . . * Segelfartens förbättrande å Götha eif; se Lån.
Silfverutvexling:
Bankens öppnande dertill .....
Silfver-mynt, Rikets: angående ett nytt system för detsamma Skatte: försäljning dertill; se Bispmotala och Wisingsborg.
Spanmåls-räntor, Kronans; se Kronan.
Spanmål’s-understöd: betalnings-vilkoren härför .
Spinnhuset i Götheborg: ifrågaställd utvidgning af detsamma Stats-Kerkels tillgångar för år 1835: angående en uppkommande brist deri . ....... — tillstånd och behof, angående . — några fordringar; se Afskrifning.
Sterbhusafgiftens erläggande i Stockholm och Götheborg Stjerstamj f. d. Capitain: uppförandet å Allmänna Indragnings Staten af en honom beviljad löne-ersättning ....
Ständernas Inqvarterings-besvär: se Inqvarterings-besvär, Stängsel-förordning: angående vid sista Riksdag framstäld förslag lill en ny sådan .....
Säffle i Wermland: angående mede! lill Canal- och Sluss-byggnuden derstädes . . . . • - - - - T.
Tackjern} belåning derå; se Banken.
Tionde-anslags åter ingående till Kronan; se Kronan.
Trollhätte Canal- och Sluss-verks Bolags-actier; se Adier.
Tullqvaniars anläggning å städers områden, angående . . . i3. — beskattning ,3.
Tulltaxa: ett uppgjordt förslag till ändringar i den nu gällande . 55. /> U. V 11-Discont-fonden: anslag dertill . , . . . . a5.
Utmyntnings-grunderne för Koppar-skiljemynt och ducater . . a3.
Vacance-afgift; se Rotering.
Valk- och Stamp-verk: beskattning derå ..... i3.
Vattenledning vid Carlskrona; se Anslag.
Vederlag; se Capellans-boställen.
Veneriska Curhusens i Södermanlands samt Götheborgs och Bohus Län skuld till Stats-Verket; se Afskrifning.
Wenersborg: i anledning af en derstädes inträffad eldsvåda . . 66. — angående Låne-anslag för dess återuppbyggande . 68.
Westerbottens Regemente; se Roteringsjemkning.
Vexlarj inrikes: angående lag för sådane ..... 79, Wisingsborgs Kungsgård: angående försäljning till Skatte af tvänne under densamma lydande hemman . . 16. Wisingsö: angående inköp för ekplantering af jord derå . . 16. A. Angbogserings-f artyg •, se Götha Canal-Bolag. Ö. Öfver-rotering; se Rotering.
STOCKHOLM, i835, hos J. A. Walloch. B J H A N G TILL MS i'ii DT D £1 DilL VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
FORSTA SAMLINGEN. 2®^ H f U11 it i n g 111:
Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit, sedan nästföregående Riksdag, jemte de af Kongl. Majit uppå Riks-Salen hållna tal samt Kongl. Majlis nådiga svar uppå de af Rikets Ständer gjorda underdåniga framställningar och förslag. tili fuffens pd 3ttN"©rt[en, »ib SKtNbagené oppnanbe, ben 30 januari 1834. ©S0<S5?Jg>Dg«IR, 1834. 9). 21. 0?orftciH &
Söner, Äcngl. ^oftrncfarc.
SÖdlbonte, 2lble ocb SBdlborbtöe, SEÖåtMge, 58d(* lärbo åreborno gorftdnbtgo ^Ödtaftabe, #ebmv>drbe ocb SXebeltge, ©otre iletrat oel) Jftän!
Cber ftfta fammamoaro ^aftoa flavfa polttifla jfafningar upprört Europa, görfpnen fjär roärbat ftg om baba be förenabe 3lifenaö lugn, utiber ffpgb af lagar, bemarattbe affmän orbning ocb rätt. ®e ©tpranbeS förutfeenbe bor ^itttflé äterbättit flera befarabe ut* brott, od) mcnnijlobfob bor bfifmit fparabt. £ätont
D£ fjoppaö, att en oflörb freb allt mera flätt fammanbinba 9frttionernaö interefjen; bon er» bjuber för flor utmergling ät attaö merfningöförmäga, att böra fättaS pä mägfpef, oef) menjlligbetenö rätt bräfmer jemlabe äftgter, förenabe tänfefätt.
Sbägra ^Jroöinfer, bufmubfafligafl be Skorra, bofma fibtt genom felflag* na (Förbar.
Slttmämta roäfgörenfjeten bär unberflöbt
SXegertngenö bemöban* ben ocb btbragtt att afhjelpa be mefl trpcfanbe bebofmen.
23efpmmer af benna maftpäfigganbe art böra bocb tebe föntpaé; odj bebofmet af mi£a förefeenbe ätgärber lärer fäfert päfatta Cber uppmärlfambet, lifafom bet fortfar att fäfla 5D?tn egem garfoten Cholera ftttorbuö bor botat betta SKtfe, men af ben jpögfieö flpbbanbe 9läb blifmit afmänb.