Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
-Ständer bifalla, att i fråga varande tryckning af allmänna medel besörjes, får Utskottet vidare, i afseende på medlens utbetalning, föreslå: att' hos Kongl Maja i underdånighet anhåiles om Nådig Befallning till Dess och Rikets Stats Contoir. att till dem, sorn af hvardera Ståndet äro utsedde att föranstalta om tryckningen af Protocollen, såsom ock till Expeditions - Utskottets Secreterare, vid hvarje månads sint, låta emot qvitto utbetala hvad, efter deras afgifvande oCh med behöriga Räkningar af ‘Boktryckare med flere verificerade qvitlencer, finnes hafva under ilen förflutna månaden åtgått, eller böra betalas i och för tryckningen, med afdrag likväl för hvad sorn genom prenumeration eller försäljning erhållits, deröfver tillsyn och Controll utaf dem, sorn tryckningen besörja, hållas bör; äfvensom de icke lära underlåta att befordra utgifvandet häraf så skyndsamt möjligt bl
IF— ver, hvarigenom afsättning utaf dessa handlingar, och följaktligen kostriadernes ersättning, så mycket säkrare må kunna väntas. X öfrigt, och då härmed likväl blott åsyftas, att Stats-"Verk-ets förskott varder ersatt, hemställer Utskottet, om icke, i den händelse, genom forsta prenumeration till ett pris, somför andra af trycket utkommande Handlingar är gällande, jemte försäljning, genast elier inom månadens slut skulle blifva att påräkna så stor inkomst, att kostnaden - Den 2 g Mars'.
495 naden derigenom varder i det närmaste godtgjord, sednare prenumerationen och försäljningen af Protocollens och Bihangets fortsättning må till ett lägre pris för det Allmännas tjenst nedsättas.
Beträffande åter det äskade förslag till ett bestämdt stadgande, huru denna tryckningskostnad framdeles vid Riksdagar må bestridas; så är Statslltskottet af den tanka, att de då kommande Riksens Ständer desto hellre äga att härom, såsom godt finnes, förordna, som verkan och följderne af den anstalt, Riksens Hoglofl.
Ständer härutinnan nu behaga, vidtaga, dervid torde böra kom ma i betraktande; Hvilket allt Stats-Utskottet vördsamt öfverlemnar till Riksens Höglofl.
Ständers närmare bepröfvande- Stockholm den 23 Mars 1815.
På Högvördiga Prestoch Adelns Ledamö- .Ståndets Ledamöters ters vägnar vägnar Carl De Géer. Gustaf Murray.
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda BondeSlåndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl Dr.
Ut. 4g6
Den 29 Mars•
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Häglof.
Ständers Stats-Utskott, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 23 Mars 1815- S.
D. ti fiaga om den till trycfcningen af Respectiva Riks-Ståndens Protocoll, med dertill hörande Bihang, uppgående kostnadens bestridande af allmänna medel, uppläste Herr Professoren Magister Olof Hrson Forssell följande anförande till Protocollet: ”Agde jag att tala blott ”för min egen person, utan att nödgas rådfråga ”hvad mine hemmavarande Committenter möj”ligen skulle kunna tänka, så kunde jag samtycka till det Beslut, som nu är taget, och behöf”de icke blottställa mig för obehaget att anses ”sorn en motsägare; men då jag föreställer mig, ’’att ganska manga och säkert större delen af dem, ”sorn icke, lika med oss, äga någon röst vid ”Riksdagarna, icke möjligen kunna gifva åt 59 ”§ i Riksdags-Ordningen den tolkning, som nu ”grundlaggt Höglofl. Stats-Utskottets Beslut, utan ”endast anse berörde §. såsom ett undanrödjande ”af alla möjliga hinder för Protocollens tryckning, i händelse Nationen skulle finna sig vid ”att köpa oell läsa dem: då jag föreställer mig, ”att rätt manga af de heinmanvande i sitt sinne ”skola harmas öfver att se Nationens Represen”fcer tillgripa en icke obetydlig del af Stats.Cas”sans Medel, med svett och mödor sammanskut”ne, och hvilka till sa mångå andra nyttigare be - hof Den 3 g Marty 49? ”hof kunde användas, endast för alt dels sjelfva ”utan afgift fa läsa, dels lätta tillgången för an”dra att läsa en hop Memorial och Betänkan”den, hvilka, enligt eifarenheten, icke i sig sjelf— ”va äga den retelse, sopa kunde beveka den lä”sanrie Allmänheten att, för deras skull, uppoffra någon del af de utgifter, som användas till ”andra nöjen: då jag ändteligen föreställer mig, ”att mången i sitt sitrne torde finna det besynnerligt att låta trycka Riks • Ståndens Protocoll 5>på Statens bekostnad, när hvarken Bibel, eller ”Psalmbok eller Cateches, eller de angelägnaste ”Xöroböcker vid Barna-Skolörna hittills fått ert en”da Styfver af Staten lill deras tryckning t när jag ”besinnar allt »detta, så kan jag omöjligen på mitt ”samvete bifalla,, att Riks-Ståndens Protocoll skodda tryckas på Allmänna Gassans bekostnad.
Min ”tanke är helt enkelt den, att sedan eifarenheten ”visat, det dessa Protocoll hi t i 1
Is icke utan förlust ”kunnat förläggas af enskildt rnan eller af Stan”dens Archiver, så öppnar man, genom allmänna Tidningarna en subscription med måttlig dyr”het: men om subscribenternes antal ej blir tillräckligt att våga företaget, så blifva Protocollen ”otryckta ; och då tyckes mig, att Rikets Höglofl. ”Ständer mot .Nationen hafva fullgjort hvad Riks» ”dags-Ordningens 59 § föreskrifver.
Men sedan ”Motion härom en gång blifvit Väckt i Riksstånden, hade väl, i min tanka, frågan först ”bordt hänvisas till Constitutions Utskottets yttrap_- ”de om rätta meningen af merberörde §, och. sedan N:o 63, 64. 498 Den 29 Mars• ”sedan Rikets Höglofl.
Ständer, i grund deraf, ”fattat ett gemensamt, Beslut, huruvida Protokollen ovilkorligen bera tryckas eller icke; om ”det ock skulle ske på Statens bekostnad, och otti ”än sedermera ingen läser dem; då först torde rät”ta tiden varit, att målet blifvit förvist till Stats”Utskottet.
Att det nu föreslagna Bidraget från ”Stafs-Cassan blifvit kalladt ett förskott, kan ej ”rubba min mening, då ingen behörig säkerhet ”är gifven till detta förskots återfående på7 bestämd ”tid.
Endast i den händelse, att förskottet, låt ock ,5vara utan renta, kunde med säkerhet återfås ’’inom viss tid, och att denna anstalt kunde, ’’utan några Embetsmäns betungande med ökade 'göromål, tjena till minskning i Priset på de 'tryckta Protocollen, och således till någon allinän nytta, vore det nu väckta förslaget, i min 5,'tanka, antagligt.
”Jag är skyldig både mig sjelf och mina hem”njavarande Commitenter denna förklaring, den ”jag, med anledning af Riksdags-Ordningens 57 §, ”i ödmjukhet anhåller mätte få åtfölja Höglofl. ”Utskottets Betänkande till de Respectiva Riks■”Stånden.
Och skulle detta anförande, såsom Herr Profesorens särskildta tanka, genom Utdrag af Protocollet, bifogas Betänkandet till RiksStånden.
Ex Protocollo C.
Tunelius. upp - Deri 2 g Mars.
Uppläst hos Samtliga Riks -Stånden den 29 Mars, Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, avgående ersättning för den förlust i årlig inkomst, Allmänna Barnhus - Inrättningen mäst vidkännas genom St or-Furstendömet Finlands afträdande.
I\ongl.
Maj:t har allt ifrån des anträde till Reger ingen ansett för en öm och helig pligt att med dess särskildta Nådiga hägn upprätthålla och. understödja de välgörande Inrättningar i Riket, hvilka hafva fattiges och nödlidandes vård till föremål.
Ibland sådana Inrättningar fortjenar det j .Stockholm varande allmänna Kärnhuset ett särskildt och Synnerligt afseende.
Denna välgörande och gagneliga inrättning öppnar för flera tusende fattiga och olyckliga barn en tillflyktsort, bevarar detri för Staten, skänker riem en nödig vard och uppfostran, och bereder dem ett tillfälle att framdeles blifva nyttige medlemmar i Samhället.
Med den välvillja och ömhet Kongl. Maj:t för en så gagnande, angelägen och berömlig Inrättning alltid hyst, har det för Kongl. Maj:t varit ett -ämne till bekymmer, att af de fran vederbörande inkomne underdåniga berättelser hafva inhämtat det verkliga obestånd och förfall, densamma - 500 •JDen. 29 Alars'. ina genom flera efter hvarandra inträffade vidriga händelser och omständigheter iräkat.
Detta obestånd, hvars början synes bora räknas från Barnhus-Inrättningens mindre fördelaktiga förening med förra allmänna Fattigvården i Stockholm, och hvarigenom
Barnhusets fonder samt då ägande förråd till en betydlig del medtögos för ändamål, främmantle med Barnhus-Inrättningen, har genom tidens skick beständigt gatt i tilltagande, oaktadt alla vidtagna anstalter till undanrödjande af de bedröfliga örsaker det samma vållat.
Då dertill kommer den omständighet, att utan möjlighet till minskande af de årliga utgifterna, Inrättningen måst vidkännas flera kännbara minskningar uti dess vanliga och för behofveri oumgängligt påräknade inkomster, så inses lätt, att denna välgörande Inrättning, om ej så svåra olägenheter blifva afhulpne, hvarken för närvarande skall förmå uppfylla sitt ändamål, eller för framtiden finna sitt bestånd försäkradt.
En betydlig minskning i Barnhus-Fondens inkomster har blifvit en följd af denar 1810 stadgade inskränkning i de förökade Tull- och Convoy- afgifterna på inkommand eöfverfltids-varor, hvilka, i stället för att vara ensamt anslagne till Bamhertighets-Verken i Stockholm, blifvit tillagde Stapelstäder, hvarest de inflyta.
Men en ännu kännbarare förlust för denna fond har uppkommit genom Stor-Furstendömet Finlands afträdande till Ryssland.
Allmänna Barnhus-Inrättningen har, allt ifrån början år 1637, fått af Finland, likasom af flera andra Sverige* Landskap, uppbära fyrationde ; delen a£ K ro - Den s 9 Mars» Kronans behållna Tionde-Spannmålen forman, hvaraf Barnhuset intill nr 1807 orubbadt varit i åtnjutande.
Men från och med sistnämnde år har denna inkomst alldeles upphört; en förlust, hvars betydlighet deraf kari bedömmas, att, enligt en der öfve! upprättad specifik Förteckning , ifrågavarande årlige inkomst från Finland, sammanräknad ifrån och med år 1807, till slutet af sistlidet år 1814, skolat utgöra icke mindre än 2,309 Tunnor, 2r||| kappar Spannmål, eller i penningar, beräknadt efter Stockholms Tans markegång, sammanlagdt med Tenninge resterna för år 1807, en summa af 17,9 2 1 R:d 31 sk.
Banco, Kongl. Maj:t har väl låtit sig angeläget vara, att, i anledning af vederbörandes underdåniga anmälande, till Inrättningens vidmagthållande och understöd, anbefalla de tjenligaste och mest kraftiga åtgärder, dem omständigheterna yrkat och inedgifvit.
Men då Kongl. Majit nogsamt inser otillräckligheten af hvad hitills kunnat uträttas till allmänna Barnhus-Inrättningens upphjelpande och bestånd, så har Kongl. Maj: t, enär fråga är om en så välgörande och angelägen anstalt, hvars nödvändighet för hufvudstaden af erfarenheten ar lika bestyrkt, som de fördelar äfven Riket i allmänhet deraf kan draga, ickstvekat att för Riksens Ständer framlägga en tafla af oftanämnde Inrättnings svåra belägenhet, samt till deras ömma behjertande öfverlemna att påtänka och utfinna erfoderliga medel till dess upprätthållande och försäkrande af dess bestånd i framtiden, hvarvid Kongl.
,Maj:t särskildt och förnämligast vill
Den 2tj Mars. vill hafva Riksens Ständers ompröfning underställt, hvilka tillgångar må finnas att använda till godtgörande af de kännbara förluster JlarnhusFonden genom Finlands afträdande redan lidit, och allt framgent måste komma att vidkännas genom saknaden af omkring 300 Tun.rtor Spannmål om året.
Maj:t, sorn anser den nu gjorda korta framställning äf ämnet vara tillräcklig för att deruppå fästa Riksens Ständers uppmärksamhet, har, till inhämtande af en närmare kännedom och fullstämligare öfversigt deraf, aktat nödigt alt meddela Riksens Stander de i sådant afseende från Vederbörande i underdånighet aflemnade berättelser och öfriga handlingar Kongl. Maj:t förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Datum Ut Supra, CARL.
Uppläst den 29 Mars.
Utdrag af Protocollet öfver Ecclesiastiqve Ärender, hullet inför Hans Maj:t Konungen på Stockholm, den S Mars 1815.
Närvarande: Hans Excel Grefve tjplenborg.
Hans Den 29 Mars. 50-5 Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna Herr Grefve von Engeström.
Siats-Raden: Hans Excellence Herr Grefve 2?osenblud.
H ans Excellence Herr Friherre Fleming.
Tillförordnade Stats-Secreteraren Landshöfdingen von Rosenstein. - - - Upplästes till justering ett pä Kongl.
Nädiga befallning författadt project till den af Kongl. Maj:t i Nåder beslutne Proposition till Riksens Ständer, angående understöd för Allmänna Barnhus-Inrättningen i Hufvudstaden.
Maj:t täcktes, uppå Siats-Rådets Ledamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande, samma project i Nåder gilla och bifalla; i enlighet hvarmed Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition skulle till samtliga Riks-Stånden på vanligt sätt afgifvas.
Ex protocollo Dan.
Upp - 504 sg Marsi Uppläst hos Samtliga Riks-Stf.ndcn den 29 Mars.
Kongl Moj:ts Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående ett ärligt anslag af allmänna medel, till underhåll och värd af med Veneri* ska sjukdomar behäftade personer, vid Lazaretterna och särskildta Curhus - inrättningar i Riket.
Gifven Stockholms Slott den 15 Mars 1S15, Sedan för flera ar tillbaka, ifrån åtskilliga orter i Riket, underdåniga berättelser till Kongl. Majit inkommit, att på manga ställen den veneriska smittan sig yppat och blifvit utspridd, och att ett urnrtadt slag af veneriska åkommor, kändt undernamn af Radeeygen, visat sig särdeles ibland Allmogen, har Kongl, Majit, af ömhet för den allmänna helsovården i Riket, icke kunnat undgå att på denna angelägna del deraf vända en särskildt och synnerlig uppmärksamhet.
De kraftigaste och skynsammaste anstalter till hämmande eller förekommande af dessa farliga sjukdomar hafva blifvit i Nåder anbefallte.
I sådant afse* ende hafva, icke allenast Läns Lazaretterna i Riket blifvit tillökte med ett antal af t 82 sängar, utan ock, der, till hämmande af en allmännare och hastigare utbredd venerisk smitta, sådant anseus af Den S9 MprX af nöden, särskildt© Cnrhus - inrättningar blifvit gjorde.
BIHANG TILL saima®! aaaMåaaaiä PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i stockholm Åren 1850 oell 1851.
TREDJE SAMLIN GOM* Konstitutions-111 sko ttets Memorial, Utlåtanden och lietänkanden. i "■ y ' i .
V ' L-jjT ■ , ‘ -• - - ■.• ■> •. ' rctii i ' T Konstitulions-Utskottets Memorial, N:o i. i Ank. till Exp. Utsk. den 6 Dec. 1850, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, om ar frodén för CoustitutionsUtskottets Cancellie.
Sedan Constitutions-Utskottet numera tillsatt sitt Cancellie, och dervid, utom den i Riksdags-Ordningen för detsamma bestämda personal af en Secreterare och en Cancellist, funnit för göromålens skyndsammare gång nödigt att, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar egt rum, antaga en Notarie och tvänne Cancellister, af hvilka sistnämnda den ene likväl ej förr skulle anställas, än behofvet möjligen framdeles dertill föranledde; får, med anledning af 24 §. 1 mom. Riksdags-Ordningen, Utskottet hos Riks-Stånden vördsamt anhålla, att arfvoden för desse tjenstemän, enligt fastställda grunder, måtte beviljas.
På Höglofliga Ridderskapets och Adelns På Högvördiga Preste-Ståndets Ledmöters vägnar. G. Lagerbjelke. H. O.
Holmström. vagnar.
På Vällofliga Borgare-Ståndets] På Hedervärda Bonde-Ståndets vägnar. vägnar. A. M. Brinck. Anders Ericsson. J. J. Nordström.
Prot. 1850 $ 1851. 3 Sami. 1 Hätt. 2 Konslitutions-Utskottets Memorial, 2. N:o 2.
Ank. till Exp. UUk. d. 6 Den. 1850, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, angående det nu hellande förslaget till ng Riksdags-Ordning, jemte dervid fogad särskild artikel, äfvensom, i sammanhang dermed, till ny Rcgerings-form.
Bland de flera förslag till ändringar i nu gällande grundlagar, sorn af Rikets Höglofliga Ständer vid sednast haline Riksdag, enligt 62 och 63 §§.
Riksdags-Beslutet den 24.0clobcr 1848, antogos att hvila på bordet till slutlig grundlagsenlig behandling vid den nu ingångna, förekommer i främsta rummet Kongl.
Maj:ts nådiga förslag till ny Riksdags-Ordning, jemte dervid fogad särskild artikel, äfvensom, i sammanhang dermed, tili ny Regeringsform; Och som detta förslag utgör ett helt för sig, på hvars godkännande eller förkastande pröfningen af flera bland de andra hvilande förslagen beror, har Constitutions-Utskottet ansett sig böra detsamma til!
Rikets Ständers afgörande särskildt öfverlemna.
Enligt anmälan från Rikets Ständers Riksgälds-Contor, finnas derstädes af ifrågavarande förslag 1200 exemplar allaredan aftryckta; Och har Utskottet, för att förvissa sig om aftryckens öfverensstämmelse med de höga original-handlingarne, låtit genom en dertill utsedd Comité desamma granska, och dervid funnit uti aftrycken endast de tryckfel förekomma, som här nedan upptagas och lill behörig rättelse anmälas.
I de tryckta exemplaren läses: / originalen läses:
Stals-Råds-prolokollet för den 1 Maj 1848, sid. 3. 2:o, andra raden: i frågan om Svenska etc. — i frågan om sättet för Svenska etc. liomtilutions-V Iskottets Memorial, N:o 2.
Riksdags- Ordningen, sid. 9, §. 16, mom. 1, rad. 2: den afdelning, som väljes, etc. sid. 12. § 31, moni. 4, rad. 2, 3: före valet uppskattas etc. sid. 16, § 49, mom. 1, rad. 3, 4: — anledding, etc. sid. 23, § 72, stycket 3, rad. 2: — eller sora bör välja etc. sid. 29, § 97, hänvisningen in margine: II. O. §. 33, sid. 31, § 105:
Utskottets expeditioner, etc. sid. 31, § 107, stycket 1, rad. 1: — kamare han tillhör, sid. 36, § 125, råd. 5: — den karaares beslut, etc. sid. 38, § 135, stycket 2, rad 4: — omröstning, sid. 39, §. 136, stycket 1, rad. 1: — skall Riksförsamlingen, etc.
Regering s-Formen: sid. 60, §. 62, rad. 1: •— af Stats- och Bevillnings-utskotten, — den afdelning, som väljer etc, — före valet uppskattats, —- anledning, — eller som eger välja, etc. — R. 0. § 32.
— Utskotts expeditioner — kamare han tillhörer, — den kamare/ts beslut, — omröstning, — skall Riksförsamling, — af Stats- och Bevillnings-utskotte/, isning:
Bihang till Riks-Ståndens Protokoll, lil Sami.
Ridd. och Ad:s Prot. den 9 Juni 1848.
Presteståndets Prot. s. dag.
Borgare St. Prot. s. dag.
Prot. s. dag.
Stockholm, den 6 December 1850.
STOCKHOLM, F. d. Schultze^ Boktryckeri, 1850.
Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 3.
Ank. till Exp. Etsk. d. 16 Dec. 1850, kl. 2 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, angående ett af Herr Cassel räckt och af Fällojliga Borgareståndet remitteradt
Järs lag om ytterligare uppskof med afgår andel af Kongl.
Is af gifna, nu hvilanda nådiga Förslag till ny Riksdags- Ordning, in. m.
Constitutions-Utskottet har förehaft ett genom remiss från Vällofliga Borgareståndet inkommet, af Herr Cassel, med anledning af 81 § Regeringsformen, i Ståndets plenum väckt förslag om uppskof till nästkommande riksdag med afgörande af del, utaf Kongl.
Majit till Rikets Ilögloflige Ständer under sednast hållna riksdag ofverlcmnade och af Rikets Ständer då till slutlig grundlagsenlig behandling vid nu sammankomna riksmöte antagna nådiga förslag till ny Riksdags-Ordning och i sammanhang dermed till ny Regeringsform; men som till Constitutions-Utskottets kännedom kommit, att såväl Höglofliga Ridderskapet och Adeln som Högvördiga Presteståndet förehaft tvenne hos dessa Riks-Stånd väckta förslag af enahanda syftning, som det ifrågavarande, och lemnat desamma utan afseende, anser Ut skottet i följd deraf det numera vara utan ändamål, att till Riks-Ständen med något yttrande i anledning af samma förslag inkomma och hemställer derföre vördsamt att detsamma måtte få anses såsom förfallet.
Af Herr Brinck, som reserverade sig och beklagade den behandling, som denna fråga rönt ej mindre inom Utskottet, än uti tvenne Riks-Stånd, af hvilken behandling syntes det ringa hopp, som numera förefinnes, att la fosterlandets vigtigaste fråga bragt till lyckligt slut; Af Herr Ekholm:
Emot den utgång, som den af Herr Cassel, med stöd af 81 § Regeringsformen, väckta motionen erfarit, hvilket hufvudsakligen berott Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 3 Samt. 2 Haft. 2 Ronstitutions-Utskotiets Memorial N:o 3. deraf, att, enligt min uppfattning, tvenne Riks-Stånd vägrat densamma grundlagsenlig åtgärd medelst dess omedelbara upptagande utan att hänskjuta motionen, såsom onekligen utgörande en allmän och synnerligen vigtig fråga, i öfverensstämmelse med 44 och 49 §§ Riksdags-Ordningen, till vederbörligt Utskott, får jag nedlägga min vördsamma reservation.
Herrar Cassel, Berger, Sundler, f. d. Talmannen Anders Erikssonf. d. vice Talmannen Nils Pehrsson, Anders Andersson och Pehr Sah'strim instämde uti Herr Rrincks reservation.
STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1850.
Konstitutium-Utskottets Memorial, N:o 4. 1 N:o 4. å \ Ank. till Exp. Utsk. d. 10 Jan. 1851, kl 2 e. m. » Memorial till Rikets Ständer, med uppgift å de från sednasle
Riksdag hvilande förslag till par liela ändringar i Grundlagarne.
Sedan genom tre Riks-Stånds sammanstämmande beslut det af Kongl. Maj:t vid sednaste riksdag afgifna och af Rikets Högloflige
Ständer då till slutlig pröfning vid nu ingångna riksmöte antagna Nådiga förslag till ny Riksdagsordning m. m. förfallit, och det vilkor, med hvilket åtskilliga genom Konstitutions-Utskottet under nästföregående riksdag afgifna förslag till partiela ändringar i Grundlagarne af Rikets
Ständer godkändes till behörig pröfning vid den riksdag, som nu är sammankommen, alltså till kraft och verkan upphört, får Konstitutions-Utsk ttet härhos till den åtgärd, Grundlagarne föreskrifva, vördsamt insända såväl dessa ändringsförslag, som dem, hvilka utan sådant vilkor till hvilande antogos.
De förra äro på åtföljande bilaga upptagne sub N:is 1—8, de sednare sub N:is 9—11, och allesamman äfven uti 63 § af sednaste riksdagsbeslut antecknade.
Stockholm den 7 Januari 1851.
St:x Brot. 1850 & 1851. 3 Sami. 3 Heijl. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4.
Cirimdlags-äiiriring^s-förslag;, af Rikets Höglofl.
Ständer vid Riksdagen 1847—1848 antagna att hvila till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. 1.
Förslag till ändring af (5(8 § Riks dags-Ordning en, rörande tiden för Revisionerna af Statsverkets, Bankens och Riksgälds-Kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning. Hakstla^s-Oremiiig-eii. § 68.
(Paragrafernas nuvarande lydelse) Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvart lor sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, att emellan riksdagarne, enligt af Riksens Ständer utfärdad instruktion, öfverse och granska Statsverkets, Bankens och Riksgälds-konlorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Statsverket angår, ulan rättighet att meddela föreskrifter, eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, som skola vara Sex af (Föreslagna ändringar eller lillägg, utmärkta med kursiv stil).
Ständer skola derjemte, i den ordning, Stånden, hvart för sig, lämpligast finna, vid hvarje riksdag förordna om Revisorer, att, enligt af Riksens Ständer utfärdad instruktion, öfverse och granska Statsverkets, Bankens och Riksgäldskoutorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Statsverket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter, eller förändringar besluta.
Desse Revisorer skola vara sex af hvarje Riksstånd, och, pä Konstilutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 3 hvarje Riksstånd, bera emellan Riksdagarne sammanträda så ofta, att hvarje Revision må kunna omfatta tvänne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisionsförrättningen sin början den 15 September; skolande såväl Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till nästpåföljande Revision, till hvilken Revisorerne böra af Konungen kallas.
Och må ingen Revision öfverskrida en tid af tre månader.
Med Revisorernas röstberäkning förhålles enligt de uti 60 § utstakade grunder.
Konungens kallelse, hvarje år sammanträda.
Revisions-förrättningen bör alltid taga sin början den 15 September och omfatta de för år afslutade räkenskaper, hvilka af föregående Revisorer icke blifvit granskade.
Ej må någon Revision öfverskrida en tid af två månader.
Med Revisorernas röstberäkning forhålles enligt de uti 66 § utstakade grunder.
Bihang till samtlige Riks-ståndens protokoll, III Samlingen, Konstitutionsutskottets Memorial Nrris 6, 7.
Ridderskapets och Adelns protokoll för den 12 April 1848.
Preste-ståndcts protokoll för den 12 April 1848.
Borgareståndets protokoll för den 5 April 1848.
Ronde-siåndets protokoll för den 8 April 1848.
Förslag till ändring i 2—6 mom.
14 § och 22 § Riksdags- Ordningen, rörande representations-iåittigheten för Fahlu Bergslag. Rlksdags-Ordning-eia» § 14. l:o Hufvudstaden Stockholm — — — l:o Hufvudstaden Stockholm — årliga utskylder. — — årliga utskylder.
4 Konstitu tio tis- Utsko tte ts Memorial N-o 4. 2: o. De öfriga Rikets Städer äge att sända fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistrats-personer, och Fahlu Bergslag af Fjerdeparts-ägare, som tillika äro brukande Bergsmän. 3:o.