Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då de påbörjade arbetena, enligt Fullmägtige meddelad upplysning, icke kunde afbrytas eller inställas, och då således Riksgälds-kontoret måste, så vidt möjligt vöre, uppfylla den Kontoret ålagda skyldigheten att i föreskrifven ordning tillhandahålla de för jernvägsanläggningarnes fullföljande anvisade anslags- och lånesummor, funno Fullmägtige sig, efter föregångna underhandlingar och skedda jemkningar i först framställda förslag, föranlåtne hufvudsakligen antaga ett i slutet af Februari månad sistlidet år förnyadt anbud å det önskade lånebeloppet, fastän, enligt detta anbud, blott en fjerdedel af den erbjudna lånesumman skulle öfvertagas fixt eller med bestämd ovilkorlig inbetalningsskyldighet.
Beträffande ej mindre de förhållanden, som i afseende på det erhållna låneanbudets antagande förekommo och som hufvudsakligen föranledde Fullmägtiges beslut derom, än vilkoren för det efter fortsatta ytterligare underhandlingar afslutade lånet, torde Fullmägtige få hänvisa till sistlidet års revisionsberättelse angående Riksgälds-kontoret sid. 55—77, deruti intagits omständliga, ur Fullmägtiges protokoller hemtade upplysningar om de åtgärder och beslut, som under den tid dåvarande Revisorers granskning omfattat, blifvit af Fullmägtige vidtagna för fullgörandet af deras erhållna uppdrag att genom upplåning på föreskrifvet sätt bereda tillgång till de ansenliga utbetalningar för jernvägsanläggningarne, som blifvit Riksgälds-kontoret ålagda.
Utaf de staaganden och bestämmelser, som det angående ifrågavarande lån afslutade, omförmälda revisionsberättelse bifogade, kontrakt innefattar, hafva Fullmägtige ansett sig här endast behöfva anföra följande:
Lånet skulle utgöra 35,000,000 R:dr R:mt och inbetalas i Engelskt mynt samt deruti beräknas till 2,000,000 Pounds Sterling.
Långifvarne voro förbundna att ovilkorligen öfvertaga en fjerdedel utaf hela lånet eller 500,000 Pounds; men hvad de öfriga tre fjerdedelarne beträffade, egde långifvarne sig förbehållet att inom vissa bestämda terminer tillkännagifva, huruvida de ville öfvertaga hela det återstående beloppet eller någon del deraf.
Skulle icke utöfver den fixt öfvertagna låneandelen minst 500,000 Pounds före den 1 December 1864 inbetalts eller till öfvertagande anmälts, vore
Riksgälds-kontoret berättigadt att efter godtfinnande förfoga öfver hela det icke inbetalda eller till öfvertagande anmälda beloppet af lånet.
Vid inbetalningarne å detta lån finge något afdrag eller någon s. k. kapitalrabatt icke ega rum.
För det af öfvertagarne inbetalda lånebeloppet skulle erläggas en annuitet af Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 23 5J procent af detta belopp, samt ett deremot svarande årligt anslag i Riksgäldskontoret afsättas; och skulle denna annuitet, som för hela lånet komme att utgöra 110.000 Pounds Sterling, utgå under en tid af 54 år samt halfårsvis på Riksgälds-kontorets bekostnad tillhandahållas Bankirhuset J. H. Schröder &
C:o i London.
Låneöfvertagarne egde bestämma huru stor del af den fastställda annuiteten skulle såsom ränta utsättas i obligationerna, under förbehåll likväl att denna ränta icke finge öfverstiga 4> procent.
På sätt i den åberopade revisionsberättelsen uppgifves, skulle för omförmälda lån utfärdas den 15 April 1864 daterade 44 procents-obligationer å tillsammans 2.223.000 Pounds, men utaf dessa obligationer hafva dock endast de, som motsvarade den fixt öfvertagna låneandelen, blifvit från Riksgälds-kontoret utlemnade, för hvilken låneandel utgifvits 4,207 obligationer å ett sammanlagdt belopp af 555,700 Pounds; varande redan 36 stycken obligationer å tillsammans 4,800 Pounds, efter skedda utlottningar, förfallna till betalning och de för deras inlösande erforderliga medel från Riksgälds-kontoret utbetalda.
Genom utställda och vederbörligen accepterade vexlar samt genom en för den l:sta annuitetsliqviden utfärdad anvisning har
Riksgälds-kontoret vid derför bestämda tidpunkter kommit i åtnjutande af kontraktsenlig valuta för den fixa låneandelen.
Men om öfvertagandet af de återstående trefjerdedelarne utaf det kontraherade lånet har någon anmälan icke skett inom de i afseende på den s. k. optionsrättens begagnande genom kontraktet bestämda terminer; hvarföre ej heller några vidare medel till Riksgälds-kontoret influtit, än det för sistnämnda låneandel inbetalda belopp, som efter förvandling i Svenskt mynt utgjorde R:dr 8,790,836: 55.
Sedan vid ofvan anmälda förhållande den icke öfvertagna delen utaf det i Engelskt mynt kontraherade lånet måste anses hafva förfallit, äro, utom andra oafbrutet fortsatta åtgärder för fullgörandet af Fullmägtiges ifrågavarande uppdrag, underhandlingar började, fastän ännu icke afslutade, angående upptagningen af ett amorteringslån å återstoden af det belopp, Fullmägtige fått sig ålagdt upplåna.
Ordinarie statsregleringcn tillhörande utgifter.
(Reglementets §§ 173—177.)
Uti de på Rikshufvudböcherna grundade liqvider, som Fullmägtige, under den efter afgifvandet af Fullmägtiges sednaste riksdagsberättelse förflutna tid, fått emottaga, har någon brist uti Statsverkets enligt Riks-Staten påräknade inkomster icke blifvit
Riksgälds-kontoret till ersättning påförd.
Deremot hafva, för att af Riksgäldskontoret ersättas, uti dessa liqvider upptagits betydliga brister uti de å Riks-Staten uppförda förslagsanslag, nemligen: för år 1861 R:dr 584,882: 61., hvilken bristsumma öfversteg de
Riksgälds-kontoret godtgjorda besparingarne å enahanda anslag för samma år med R:dr 461,643: 15. för år 1862 » 668,145: 90. dito dito med „ 622,026: 34. samt för år 1863 „ 655,770: 88. dito dito med „ 551,425: 95.
Summa brister R:dr 1,908,799: 39. öfverskjutande besparingarne för nämnda tre år med R:dr 1,635,095: 44. 24 Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
I öfverensstämmelse med stadgandena uti reglementets 175 och 176 §§, hafva utbetalda ersättningar till indelningshafvare för forsellön å hemmansräntor och kronotionde äfvensom till embets- och tjenstemäns sterbhus för innehållen begrafningshjelps- eller nådårsbesparingar blifvit, genom de utbekomna ersättningssummornas upptagande i ofvannämnda liqvider, likaledes godtgjorda utaf de enligt samma liqvider Riksgälds-kontoret tillkommande medel.
Den sålunda ersatta forsellönen för åren 1861, 1862 och 1863 har uppgått till R:dr 194,283: 06. samt begrafningshjelps- eller nådårsbesparingarne för samma år till „ 57,827: 31.
Lyftade medel utaf de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv.
(Reglementets §§ 178—182.)
Sedan Kongl. Maj:t — i sammanhang med den 4 Mars och 29 Juni sistlidet år meddelade föreskrifter angående utbetalning af medel till kostnader för då beslutade rustningsåtgärder ■— förklarat, att dessa kostnader skulle gäldas af det uti Beg ering s formens 63 § omförmälda mindre kreditiv, så har, enligt Kongl. Brefvet den 22 i sistförfiutne månad och dervid bifogadt utdrag af Statsråds-protokollet för samma dag, Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets tillstyrkan, beslutat att utaf sagda kreditiv använda en summa af 379,950
R:dr 95 öre, hvilken summa borde Kongl.
Stats-kontoret uppå dess reqvisition tillhandahållas.
Enligt hvad af åberopade Statsråds-protokoll inhemtas, hade Kongl.
Stats-kontoret i Mars och Juni månader 1864, utaf under händer varande medel utbetalt tillsammans 575,000 R:dr för uppköp af åtskilliga förnödenheter i och för truppers sammandragning, hvaraf likväl sedermera ett belopp af 249,270 R:dr 39 öre blifvit från Kongl. Krigs-kollegium återhetaldt.
Dessutom hade af Kongl. Stats-kontoret i Oktober månad samma år till Kongl.
Förvaltningen af Sjöärendena utbetalts 54,221 R:dr 34 öre för åtskilliga örlogsfartygs hållande i sjön.
I öfverensstämmelse med derom aflåtna Kongl.
Bref, har hela det särskilda kreditiv å 3,000,000 R:dr, som i slutet af sistförfiutna riksdag anvisades till Kongl.
Maj:ts disposition, för att, i mån af behof, användas till försvarsverkets fullständigare ordnande, blifvit af Riksgälds-kontoret utbetaldt; varande dessa kreditivmedel reqvirerade och lyftade af Kongl. Krigs-kollegium: i Januari 1864 med R:dr 550,000: — i Mars med » 700,000: — i Maj med * 680,000: — i Augusti med » 580,000: — samt i Februari innevarande år med » 400,000: — och i sistlidne Augusti med det derefter återstående beloppet « 90,000: — Summa R:dr 3,000,000 Riksdags - Stats- Utskottets Memorial N:o 3. 25 Riksdags- och rcvisionskostnadcr.
(Reglementets §§ 183—186.)
De under den sedan 1862 års början förflutna tid af Riksgälds-kontoret bestridda kostnader för riksdagar och statsrevisioner hafva uppgått till ett sammanräk nadt belopp af R:dr 710,446: 87. hvaraf under år 1862 utbetalts R:dr 122,512: 05. under år 1863 utbetalts i> 506,068: 90. under år 1864 „ 46,874: 41. och under innevarande år » 34,991: 51.
Med mberäkning af kostnaderna för reparationsarbeten å Rikets Ständers hus och underhållande samt kompletterande af dervarande möbler äfvensom andra utgifter för nämnda hus, hafva riksdag skostnaderna under åren 1862 -1864 bestigit sig till R:dr 671,376: 44. och således, om denna utgiftssumma fördelas på nyssnämnda tre år, utgjort i medeltal för hvarje år „ 223,792: 15.
De af Riksgälds-kontorets medel betalda kostnaderna för 1862 års statsrevisioner uppgingo till » 11,155: 49. för 1863 års till * 11,106: 16. och för 1864 års till 12,847: 52.
Riksgälds-kontorets inkomster och för dess utgifter anvisade tillgångar.
(Reglementets §§ 195—217.)
Under hänvisande till de i Fullmägtiges berättelse till Rikets Ständers Revisorer intagna och sedermera i revisionsberättelserna öfverflyttade uppgifter å Riksgälds-kontorets inom särskilda kategorier sammanförda inkomster under hvarje år, anse sig Fullmägtige nu endast böra uppgifva totalbeloppet af de medel, som till Riksgälds-kontoret influtit och blifvit på dess egentliga inkomst- och utgiftsräkning i Rikets Ständers Bank insatta, utom hvad som från Riksgälds- kontorets öfriga bankoräkningar öfverflyttats till förstnämnda räkning och hvad som lyftats utaf Riksgäldskontorets å Banken egande kassakreditiv.
Utan beräkning af sådana öfverflyttade eller utaf kreditivet lyftade summor, hafva Riksgälds-kontorets inkomster utgjort under år 1862 R:dr 11,453,634: 2. under år 1863 „ 14,778,931: 77. under år 1864 „ 23,099,668: 28. under förra hälften af år 1865 » 18,894,036: 93.
Summa R:dr 68,226,271:
4 Sami 1 Afd. 1 Käft. 4 26 Siats-Utskottets Memorial N:o 3.
Den till Riksgälds-kontoret influtna Allmänna bevillning har under år 1862 uppgått till R:dr 2,472,590: 04. eller, då de från Riksgälds-kontoret utbetalda taxeringskostnader afdragas, till R:dr 2,449,058: 21. » år 1863 n till » 2,601,051: 32. eller efter enahanda afdrag till n 2,565,138: 13. „ år 1864 » till » 2,632,594: 17. eller efter dito till * 2,623,440: 18. r förra hälften af innevarande år till ..
» 2,621,946: 33. eller efter dito till » 2,612,228:27.
Den för de särskilda åren, enligt generalsammandraget, taxerade och debiterade bevillninqens belopp har varit för år 1862 R:dr 2,683,065: 75. för år 1863 » 2,688,738: 73. för år 1864 ” 2,780,558: 42.
Riksgälds-kontorets inkomster genom stämpelafgiften för spelkort utgjorde under år 1862 R:dr 82,941: 52. eller, efter afdrag af kortkonvolutkostnaderna samt barnhusens och andra fromma stiftelsers andelar utaf denna afgift R:dr 40,838: 9. „ år 1863 » 71,866: 24. eller efter samma afdrag » 30,133: 64. „ år 1864 n 74,555: 86. eller efter dito » 11,271: 51.
Sammanlagda beloppet af de bidrag, som utaf kortstämpelmedlen under dessa tre år utbetalts till Stockholms allmänna barnhus och Frimurare-barnhuset samt
Serafimerlasarettet och barnhusen eller fattigvårdsinrättningarne i öfriga städer, der spelkort tillverkats, har utgjort R:dr 125,684: 52.
Såsom tidningsstämpelafgift hafva till Riksgälds-kontoret omedelbart inbetalts eller från Landtränterierna levererats: under år 1862 Ib dr 50,790: 76. „ år 1863 » 51,039: 58. ” år 1864 » 59,907: 04. eller tillsammans R:dr 161,737: 38. utgörande behållningen af denna afgift, sedan kostnaderna för tid ningsstämplingens verkställande ” 13,804: 40. afdragits R:dr 147,932: 98.
I medeltal har den influtna allmänna bevillningen, efter här ofvan skedda afdrag, under hvartdera året uppgått till R:dr 2,545,878: 84. och kortstämpelafgiften efter dito dito till „ 27,414: 41. samt tidningsstämplingsafgiften efter dito till » 49,310: 99.
Det årliga medelbeloppet af de, i följd af Kongl.
Ofverrevisions-departementets anmärkningar vid kronoräkenskaperna, till Riksgälds-kontoret levererade observationsmedel har utgjort R:dr 12,735: 44. och af erlagda köpeskillingar för till skatte förålde kronohemmans och lägenheters samt krono- och rekognition sskogar » 10,054: 85.
Uti den vid 1859 och 1860 års riksdag uppgjorda och fastställda Riksstat för åren 1861, 1862 och 1863 anslogs utaf deruti upptagna inkomster ett årligt belopp af R:dr 2,059,790 såsom bidrag lör bestridande af de till utgående från Riksgälds - Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 27 kontoret anvisade statsutgifter; och vid sednaste riksdag bestämdes enahanda uti den då utfärdade Riksstaten uppförda bidrag till ett årligt belopp af R:dr 1,659,950.
Ehuru enligt gällande reglemente Riksgälds-kontoret icke egt att från Kongl.
Stats-kontoret utbekomma dessa medel förrän under sednare hälften af det nästderpåföljande året, hade likväl, såsom berättelsen till Rikets sednast församlade Ständer visar, Kongl. Stats-kontoret varit i tillfälle att redan under år 1861 aflemna hela det års bidrag.
Likaså emottog
Riksgälds kontoret 1862 och 1863 års bidrag under hvartdera årets lopp.
Utaf det till Riksgälds-kontoret anvisade bidraget af 1864 års statsinkomster aflemnades under sistnämnda år R:dr 659,950: — och har deraf under innevarande år erhållits ett belopp af „ 300,000: — hvadan den ännu icke till
Riksgälds-kontoret öfverlemnade delen af sistlidet års bidrag utgör „ 700,000: — Utöfver den summa, 1,000,000 R:dr, som enligt nyss åberopade berättelse under år 1862 till Riksgälds-kontoret aflemnades utaf de behållna öfver skotten å 1861 års statsinkomster, erhöll Riksgälds-kontoret under år 1863 utaf dessa öfverskott ytterligare R:dr 2,452,427: 3.
Enligt den på rikshufvudboken grundade liqviden mellan Stats- och Riksgäldskontoren angående öfverskotten å 1862 års statsinkomster, utgjorde, efter afdrag af hvad bristerna i förslagsanslagen öfverstego besparingarne å enahanda anslag, det återstående beloppet af dessa öfverskott R:dr 2,743,226: 82. hvaraf Riksgälds-kontoret redan under år 1863 fick från Kongl. Stats-kontoret emottaga.
R:dr 2,400,000: — och aflemnades de derefter återstående öfver skottsmedlen „ 343,226: 82. i Juni månad sistlidet år.
Efter afräkning af de i öfverskottsliqviderna Riksgälds-kontoret påförda brister i förslagsanslagen äfvensom ofvanomförmälda forsellöns- och begrafningshjelps-ersättningar, utgjorde, enligt sednast afslutade rikshufvudbok, beloppet af de behållna öfverskotten å 1863 års statsinkomster, med tillägg af besparingarne å nyssnämnda anslag, R:dr 4,686,173: 15. af hvilken öfverskottssumma från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret aflemnats : under November månad sistlidet år Rd:r 1,000,000: — „ December månad samma år „ 500,000: — „
Januari innevarande år „ 500,000:
— „ April „ „ 500,000: — „ Juli n „ 400,000: — „
September » „ 150,000: — och under innevarande Oktober månad - „ 1,300,000: — eller tillsammans
R:dr 4,350,000: — uppgående sammanräknade beloppet af de behållna öfverskotten å statsinkomsterna, som under de tvänne sednaste förflutna åren samt de tio första månaderna af detta år blifvit öfverlemnade till Riksgälds-kontoret, till icke mindre än ...
R:dr 9,545,653: 85. 28 Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
Riksgälds- kontoret har hittills icke fått emottaga eller blifvit i liqviderna med Statsverket godtgjordt för det, enligt reglementets 203 §, till 3,427
R:dr 50 öre uppgående belopp, som skulle återstå utaf
Femte hufvudtitelns anslag till aflöning åt de på indragning sstat qvarstående civile tjenstemän vid Flottan, och hvilket belopp, till följd af Rikets Ständers vid statsregleringen under 1859 och 1860 års riksdag fattade beslut, borde, i den mån detsamma genom desse tjenstemäns afgång, blefve obehöfligt, såsom besparing Riksgälds-kontoret tillställas.
Deremot hafva fortfarande vid hvarje års slut från Kongl. Stats-kontoret aflemnats de i Landtränterierna och Ofverståthållare-embetets kansli deponerade medel, som derstädes under en tid af mer än tio år innestått; utgörande sammanräknade beloppet af sådana till Riksgäldskontoret, efter sednaste riksdags början, öfverlemnade depositionsmedel R:dr 6,165:69.
I afräkning å den vid sednaste riksdag för Statens utgifter anvisade summa utaf Rikets Ständers Banks sedan 1860 års början upplupna vinst, hafva vid nedanuppgifna tider af Banken till Riksgälds-kontoret aflemnats: under Juli månad 1863 „ Augusti samma år „ Mars månad 1864 ,, September månad 1864 k
December månad „ Juni månad innevarande år Augusti månad » Oktober månad ,, n n V 55 55 55 666,666: 66. 1,000,000: — 1,666,666: 66. 666,666: 67. 500.000: — 500,000: — 1,666,666: 67. 1,000,000: .—. 400,000: — 266,666: 67. 1,666,666: 67. Summa R:dr 5,000,000:
Oaktadt de stora utbetalningar, som under den tid denna berättelse omfattar, måst verkställas utaf de medel, hvilka till Riksgälds-kontoret influtit, och fastän blott en del af den summa, som genom upplåning skulle anskaffas för de af Rikets sednast församlade
Ständer till jernvägsanläggningar beviljade anslag och lån, hittills blifvit upplånad, har Riksgälds-kontoret likväl varit i tillfälle att under sagda tid, medelst fortfarande utlåning af Kontorets innestående kontanta behållning, förränta och hålla allmänna rörelsen tillhanda icke obetydliga summor.
Vid denna utlåning har i de flesta fall återbetalnings-skyldigheten för de erhållna lånen blifvit bestämd till en månad efter skedd uppsägning; dock har alltid, när uppsägning verkställts å Riksgälds-kontorets sida, lån-innehafvaren berättigats att utan afvaktan å uppsägningstidens förlopp återbetala det uppsagda lånebeloppet med ränteberäkning endast till och med inbetalningsdagen.
Den för sådana lån upplöpande ränta, hvilken under år 1863 fortfarande bibehölls vid 5, höjdes vid slutet af samma artill 6 procent, hvilken räntefot, med några undantag, föreskrifvits för derefter sökta och erhållnajglån. gjMed afseende å de för Riksgälds-kontoret förestående utbetalningar, hafva Fullmägtige, tid efter annan, beslutit till betalning uppsäga åtskilliga lån; men de flesta lånen hafva likväl blifvit återbetalda utan föregångne uppsägningar från Rikgälds-kontorets sida. Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 29 Till upplysning om ej mindre de tider, då en del utaf Riksgälds-kontorets kontanta behållning genom dylika låns utlemnande kunnat allmänna rörelsen tillhandahållas och göras för Riksgälds-kontoret räntebärande, än dessa låns belopp, äfvensom om de samtidigt verkställda återbetalningar af förut utlånade medel, hafva Fullmägtige ansett sig böra meddela nedanstående uppgift å beviljade samt verkställda åter- utbekomna till- betalningar af fälliga lån. sådana lån. under sista qvartalet af år 1862 ... 1,234.000: — 267,000 w l:sta qvartalet ,, 1863 1,306,500: — 1,661,000 V 2: dra qvartalet V 1,629,900 — V 3:dje qvartalet y 200.000: — 1,414,400 — V) 4: de qvartalet ?? 190,000: — 1,405,400 — Y l:sta qvartalet » 1864 150.000: — 1,065,000 . — Y 2: dra qvartalet W 1.439,112: 50. 255,000 — V 3:dje qvartalet n 565,000: — 648,112 50.
n 4: de qvartalet 71 1,141,491 67. n Usta qvartalet » 1865 3,810,500: — 1,716,878 5. 5? 2: dra qvartalet v 1,149,600: — 1,930,230 28. 3:dje qvartalet >> 400,000: — 3,008,433 33.
Summa R:dr 10,444,712: 50 16,042,845 83- Utom den genom omförmälda utlåning verkställda förräntning af Riksgäldskontorets kontanta tillgångar intilldess de behöft till ifrågakommande utbetalningar användas, har en del af ej mindre Riksgälds-kontorets egna än de särskilda liqvidations- och amortissementsfondernas behållningar äfven blifvit förräntad medelst uppköp af fonderade statsobligationer; varande vid sådana obligations-uppköp följande belopp utbetalda, nemligen: under år 1863, för 1855 års statslån tillhörande 4 procents obligationer å 10,000 R:dr, efter 95 procent utaf deras nominella belopp R:dr 9,500: — under år 1864, för 1858 och 1860 års lån tillhörande 41 procentsobligationer å 100,000 Thaler Pr. Courant, efter 96 procent utaf dito „ 257,244: — samt för 1861 års lån tillhörande 4 procents-obligationer å 30,000 R:dr, efter 92 i procent utaf dito „ 27,750: — eller tillsammans R:dr 294,494:
— Deremot hafva genom förfallna förut uppköpta eller öfvertagna obligationers inlösning de på sådant sätt förräntade medlen minskats med R:dr 115,389: 73.
Enligt uppgiften i sednaste riksdagsberättelse, sid. 35, utgjorde sammanlagda beloppet af de medel, som genom utgifna lån och öfvertagna eller uppköpta obligationer voro tillsvidare förräntade vid slutet af September månad 1862 R:dr 8,478,782: 2. vid utgången af nämnde år hade dessa medels sammanlagda be - lopp ökat sig till „ 9,492,007: 50. hvaraf 1,605,657
R:dr 50 öre tillhörde liqvidations- och amortis sementsfonderna; vid 1863 års slut utgjorde enahanda medel „ 5,127,125:24. hvaraf 1,160,827 R:dr 74 öre tillhörde sagde fonder; vid 1864 års islut utgjorde densamma „ 4,444,732:56. hvaraf 1,169,747
R:dr 71 öre tillhörde meranämnde fonder; 30 Ståts-Utskottets Memorial N:o 3. för närvarande utgöra de tillsvidare förräntade medlen endast....
R:dr 2,382,089: 23. af hvilken summa 1,716,016
R:dr 73 öre tillhöra de fonderade statslånens ränte- och amortissementsfonder; varande deraf 704,500 R:dr förräntade genom utgifna lån och 1,011,516
R:dr 73 öre genom öfvertagna eller inköpta obligationer.
Efter afdrag af de räntor, som vid öfverflyttningen af lånefordringar från en till annan af Riksgälds-kontorets bankoräkningar blifvit den ena räkningen af den andra godtgjorda, har ränteinkomsten genom de kontanta tillgångarnes förräntning utgjort: för öfvertagna eller för utgifna lån. köpta obligationer. under Oktober—December 1862 54,693: 36. 17,197: 33. „ år 1863 401',456: 02. 49,486: 25. „ år 1864 233,688: 12. 40,744: 90.
„ Januari tifl och med den 25 Oktober 1865 ... 255,965: OJJ. 18,014: — Summa 945,802: 52^ 125,442: 48. eller hela sammanlagda räntevinsten R:dr 1,071,244:
— Till följd af skedda utlottningar af meranämnda obligationer har dessutom en kapitalvinst af ..
R:dr 5,800: 27. uppkommit för dels Riksgälds-kontoret och dels amortissementsfonderna.
Jemte det Rikets sednast församlade Ständer medgåfvo, att Riksgälds-kontoret finge till oförändradt belopp bibehålla det kreditiv, Riksgälds-kontoret alltsedan 1828 —1830 års riksdag egt å Bikets Ständers Bank, och upphäfde det gamla stadgande, som meddelades då detta kreditiv första gången beviljades och vid hvarje påföljande riksdag förnyats i afseende på inskränkning till tio månader årligen af rättigheten till kreditivets begagnande, ålades Riksgälds-kontoret att för de medel, som å sagda, förut räntefria, kreditiv lyftades, erlägga 4 procent årlig ränta; och förklarades tillika, att de i afseende på kreditivets begagnande uti bankoreglementet meddelade föreskrifter komme att tjena till efterrättelse.
Med tillämpning af dessa föreskrifter har, uti den Fullmägtige för kreditivet affordrade förbindelse, tiden, hvarunder detsamma skulle få begagnas, blifvit bestämd till ett år, med rättighet för Bankostyrelsen att, i likhet med hvad rörande andra kassakreditiver vore stadgadt, före kreditivtidens slut uppsäga det om kreditivet afslutade kontrakt.
De utaf ifrågavarande kreditiv lyftade summor, hvilka merändels endast under kortare tider varit af Riksgälds-kontoret begagnade, hafva tillsammans utgjort: under år 1863 R:dr 2,100,000: — „ år 1864 „ 2,200,000: — och under innevarande år „ 3,000,000:
— Den ränta Riksgälds-kontoret, sedan kreditivet upphörde att vara räntefritt, måst för deraf begagnade medel erlägga under det första, vid sistlidne Januari månads slut tilländagångna, kreditiv-år utgjorde R:dr 13,738: 87.
Stats- Utskottets Memorial N:o 3. 31