Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Loui sen som uncler är 182H uppgått till 12g sk., neclgiek kLIjanöe äret till 122 oeb kacls troligen ytterligare kallit, om icke LaneoLt^i elsen begagnat clen lyckliga conjuneturen till bet^cllige silkverpösters inkörsel clels genom köp, clels genom clireeta åtgärder till vexlingeos bskorclrancle.
Dea vill slutet ak ramma ar i Lurops inträtkacie banclelscrisis vei karle okörllelaktigt pä vära exportvarors pris oeb afsättning.
Laursen steg i början ak sr 1826 oeb seila» samma är en svärare missväxt inträlkacle, som köranleclcle en större spannmälsimport, samt till I^ktancie akclet kör lietta olyckliga kall tilt L.
N:ts clisposition ställcla creciitiv, steg lien ytterligare uncler loppet ak ar >827 till sitt 4?
8tats- seli La nco-IItsko tte nr maximum ak i4o sk. 8e8ermsra ock umler mer g/nnanöe vonjuncturer koll coursell inom ar lill 120 sk.
Vnöer »istnämnöe ti8 ingingo bet^liliga silkverposter lill Landen, kvar» reela konö ikrän ar 1826 lill närvarande tiö vunnit ea tillökning ak omkring i,200,000 L:8r. ^noröningarne pä Lanken till 8tstssnslag ock för Allmänna bekok gingo uncler arén 1823—1828, till ea 8umma sk 9,242,391:10.10.
Inbetalningarne gjoröe 3,5o5,49o: r 3. 4.
8äleöes mer uttagit än inbetalt 5,835,900: 45.6. 80m Länkens vinst kär ar 1828 annu icke är käncl, kan bär icke uppgifvas, i bvilken mon snorllningarnes belopp, ekler akörag ak Lancovinsten Lkverstiger inbetaloingarnes.
I7n6er 6e 19 arén krän ock me8 1810 till ock meil 1828, kafva kärkällan«ler»e varit köljanrle: ^kooröningarnes belopp 26,116,877:26.10.
Inbetalningarnes belopp 10,576,591:38.8.
Akers uttagit än inbetalt 15,54»,286: 26. 2. ^Iniler »Ila 21 är ater, eller kran ock mell 1808, tili oek mecl 1828, som 6et system blifvit köljt att läts Lanken anskaKa lie mellel till 8tatsbekokvevs bestriöanrle, öem man unöaarlrog sig att i Levilloingsväg eiler i Laneväg upp - Letäokanöen, Ai:o 1. 45 taga, kafva körkältanrlerne varit köljanöe: A, norclningarnes belopp 33,165,106: 45. 9.
Inbetalningarnes belopp 10,7,4,596:17.7. klera uttagit än inbetalt 28,460,5»o: 26. 2. intages Lancovinsten kör ar 1828 till L:clr 47",000 ock kränllrages summan sk Lancovinsten ... - 8,607^,4: 3i.
1. 8ä utgör livall 8taten unöer öenna tiö tagit ur Lanken utöfver öess vinst, en summa ak 13,842,995: 45. 1.
Lier! akllrag ak L:8r 760,000, som Ltaten är 1824—1828 ilisponerat ak Länkens capital, är äterstoöen 8tatsskulll i m^ntkorm, eller skulö gjorö i n^a seölar utan motsvaranöe valuta; ock ar cienna bet^öliga summa, snväi.ö till bestriöancie ak 8tatsbekok, tagen kran lien KleöborgsreLIssse allena kvsrs körmägenket bestar i penningar.
Utskotten kafva bifogat »lenna berättelse irenne tabeller, till lättare uppkatttning ak lie riikeruppgikter som uti öeosamwa förekomma.
Lkler att sälunöa kakva uppöragit teckningen »k Länkens verksamket krän liess stiftelse intill nä, varanöe tillpunct, ka Utskotten nu kär L. 8t:r framlägga okvsnutlokvaöe jemförelse emellan Rikets ställning vi8 torutgängne tiller, 8ä vulning ock staöga blifvit
Likets m^ntväsencle ätergikne ock lien nä, varanöe.
Vi8 början ak är 1778 unöer kvilket är genom 8t:roer goökännanöe ak ilen uppgjoröe li^viöen emel - §tats- sek La n co-KI tsk o tts ns Ian kronan ocb Lanken inreglet sattes pä realisatioven af koppai m^ntsLecllarne, öfversteg Likets skuld, esler akclrag af Länkens afskrifning»,', i uärvaranlle myntvärde L:co L:dr 16,670,000, tiva,af mer än ^ var utländsk.
Lä en sammanräknad skuld till Lanken, efter samma myntvärde stor L:co L:dr 26,537,000, bade under de nästförutgsngne arén, del; genom allemnandet tili Lanken af ket^deliga kronolnkomster ären 1773—1778, dels genom utrikes län af 1,200,000 L:dr Holl. cour., dels genom bebällningen af Vexelojierationsfon^en, Ilvars utrikes skuld ^00,002 Hämd.
L.co oell 1.400.000 Lalr kloll. fiour. ak LlatsVerket ökvertogs, dels oek genom sedermera inlöste Leve, ser, blifvit inbetalclt omkring Zlerstoden akskreks; men någon amiel af Laocovinsten beviljade Litine icke dä LtatsVerket.
Vid slutet gf ar ,8o3, under bvilket ar realisation ak L:g:;8edlaras tog sin början, uppgick Likets skuld efter närvarande äl^ntvärde till mer än L:eo L:dr 46,100,000, bvaraf omkring utländsk.
L:z:stiontoirets uppköp akVexlar till Läntor ocb Lapital-akbetalning ä utrikes skulden utgjorcle 1804—1807 ärligen 7 ä 800,000
L:dr ocb derutöfver i silkvervärcle, eller 1,600,000 till 2,100,000 L:dr i närvarande myntvärde; ocb under samma tid akbetaltes bvarje ar, genom skatte-bidi gg pä in- ocb utrikes-skulden, I ä 1.100.000 Lalr i silfvervärde ocb derutöfver eller 2,200,000 ä 3,000,000 L dr Lico i närvarande myntvärde, inberäknaclt bvacl till Lanken ingick ä fonclen för amortering at L:g:s8edlarne.
— Lär godtgörande sk Lanken? kor - vetänkanden, k:o 1. 46 drsn 8p.
L:dr 1,000,000 för realisationen »f motsvsrancie belopp Oeclitsedlar erfordrades en körwögenbetsafgift ak L:dr 2,427,000; allmän Levillning, uncler arén 1801 — i8i5 (under olika myntvärden) ak L:dr 4,5oo,ooo, samt Länkens bela Oiscontvinst för area 1802—1817; någon anordning ä Lanken; öfriga vinst ägcle ej belter rum vill cletta tillfälle.
lVägot utrikes län upptogs väl icke i ocb kör clemia realisation, men L:g:sLontoret, som, för att reglera sina utrikes skulder, upptagit ett Län i Leiprig, insatte bebällningen deraf, silfver L:clr 900,000 i Lanken emot Lecllar; likaledes erböll Lanken ären ,8o3 ocb i8c>4 ak 8tatsVerket nära 1,000,000 L:cir i silfver, inllutoe till större delen för äVismarska Laotskillingeo.
Vill slutet cleremot ak sistliclne är 1828 ägcle Liket ingen utlänclsk skulcl; ak inrikes skulclen, som ej är till någon annan än Lanken, skulle, ekler Utskottens calcul, eoclast L:co L:clr 4,4oo,ooo i sedlar anser Llaten graverande, ocb ej annorluncia, än att statens räntebärancle förbindelse för clenna summa utgör en Länkens grundfond kör sia rörelse.
Lör realisations-företaget korclras icke clenna gängen någon förwögenbets-gsgikt eller Levillnings-bid, ag.
Lill verkställigbeten deras kan kull tillgäng anvisas ak Lanken; clels redan Zgancle clisponibla tillgångar, clel» af inllvtande inkomster ocb mä banda, cl, t oaktadt någon anoillning kunna Ltatea lemnäs ä Lanken; vinst. 46 §tats- ock Lanco-Dtskotteas
Den teckning st"
Lank- oek
Ak^nt-väsendet unden en lid ak i5o är, soiu körenade Dtskotteo meddelat, ädagalägger:
>:o ^Ktt det körkällande Lere Åängen inträöät, att 8taten gjort bulder under korm ak löpande valuten (/l/^/rttccäen och »5eck/-rr)^ ställde att inläsas med silfver, men kvilken inlösen, i käljd ak kör tillkället gikna lagar, icke ägt ruin; 2:0 att olägenketerne ak ett sadant körkällande, ekuru tidigt in8edde ock medgikne, dock 8ent blifvit akbjelpte ock det i betraktande ak de 8vära pä ensides välstånd verkande sörkällanden, 80m vkelkart uppkommit, om, genom 8tatsskuldens dragande utur det sä80m äl^nt omlöpande Lapitalet, den äterstäende delen derak blifvit återfärd till 8itt, under en tidigare period, ägande värde, ock derigenom uppkört att vara 8ann mätare ak de Rgendoms- ock Varu-vörden, 80m under en 8enare period blikvit Ke8tämde; 3:o ^tt alltid, enär det tväng lXäringarne lidit ak ett 8Zdant körkällande, om8ider gjort återgången till stadga i äk^ntet nödvändig, kön8ta 8teget till de88 tillvägakringande varit, alt /or/rkas om det gsngbara älz^n1et8 8ilkvervärde, 80m städse 8a utkallit, att det nedflyttats krän 8itt nominella värde, till det relativa, 80m det, i köljd ak andra inverkande körkällanden, erkällit.
4nnu torde kär ock der någon tvekan 6nna8, kuruvida detta lVäringarnes allvarliga päkallande ak en körändring 1 nuvarande Itl^ntkörkällsnden, eller sk en Lkvergäng ikräo o8äkerket till stadga, är verkeligt ock allmänt.
Retäakanden, ^l:o l. 4?
I anledning kärak anse Utskotten sig korst köra nämna, att icke alla äro ojäkviga Domare i denna kraga. lalrika IVledborgareLIssser Lnnas, kör kvilka det sr likgiltigt, ak kvilken natur det inom deras kretsar gängkara mintet är, dä mintet i deras kand är en mätare, som sällan kekökver nyttjas.
— Annorlunda är körkällandet kör dem, kvilkas lVäringar äro ak den keskalkenket, att penningen är enda mätaren, sä kär bestämmandet sk de arketskrakter som de bekäkva sätta i verksamket, som kär beräkningen ak de derigenom beredda producter.
Det system ak ett till visst belopp bestämdt rörelsekapital, som man nödgats linna sig uti, dä en förökning ak detsamma , pä kittills ölligt sätt, skulle kakt en försämring ak det gangbara mvntet till köljd, äfvensom en godtycklig förminskning skulle kafva verkat en mintets förbättring, är ett rent väld, utökvadt pä värings- eller RLi kokrings-kriketen.
Ock detta bestämmande ak ett sä kalladt rörelsekapital krän Riksdag till Riksdag, som sk sä manga ifrigt yrkats, säsom gsranlie mot kläringarnes akt^- nande, ger i sjelfva verket icke nägon garantie; Raoco8t^relsen kan ej bringa anordnade kander i omlopp, till kvilkas emottagande eller upplansnde man icke anmäler sig.
8ädant var körkällandet med den kond ak 2,Zoo ooo R:dr som vid sista Riksdag bestämdes att utgä > Dan pä fastigket, emot kö> bindelse att gälda dem i silfver.
Rndast 400,000 R:dr voro vid slutet ak sr 1828 uttagne pä densamma ock säkerligen skulle denna förminskning i det beräknade rörelsekapitalet HZ § t a t s- ocb Lanco-Otrkotten» blifvit
Kännbar för Xälingarne, om ej, genom directa ätgärder till silkvervexlingens befordrande ocb 8edelutsläppning i mvbn deraf, jemnvigten blifvit »agot när återställd.
Oen erkarenbet bär oell redan Vara vunnen, alt rörelsekapitalets förökning pä onaturlig väg, eller genom kl^ntsedel-kabrication, ingalunda bjelper dem, som formens sig lills sf rörelsekapitalets ringbet.
Oe n^a lUillioner, som pä samma väg sltulle bunns ulgifvss, om sädant vöre tänkbart, sedan Lanken» ställning sr allmänt känd, skulle snsrt lets sig väg till de sillre ur rörelsen dragna lVIillivner, som vänta pä «l«n clag, bvilken förr eller senare ovilkorligen mäste inträffa, lia de utan väda kunna frswclragss, oeb bvilka nu endast llä oeb dä blifva sonliga, när bäftiga eours-kastningar öpna utsigten till vinning.
Oet 6nns cloek ett inkast af bögre vigt att gora i vnleclning af ofvan angifne resultster ak Länkens bistoris, det nemligen: att en Lank, stäende uncler ledningen ak en auctoritet, som anser sig berättigad att sjelf oeb ensam stikta lagar för sia förvaltning, aldrig ksn erbjuda lika garantie med en Lank, som innebskves oeb förvaltas ak enskilde klan, bundne ak lagar, som utgätt frän en opartisk lagstiftande magt.
Oett» inkast kan icke vederläggas.
Vigteo deraf skulle endast till någon del försvagas genom tillerkännande ät Verkställande lVlagten af samma rätt i afseende pä Lagstiftningen kör Lanken, som denna äfagt, enligt vär O» undiagssmda, utöfvar inom alla öfriga Lagstikt nin - > betänkande», X:o i. ningens greusr; oeb dä nu, tor tredje gängen, enabanda för enskildt ocb allmänt välstånd menliga körbällande inträffat, s^nes den lankan sjelfmant framställa sig, att L. 8t:r borde uppköra med en administrativ befattning, sä föga instämmande med deras Lagstiklarekall. — ltlen Lanken är under närvarande förbällande medel, icke ändamäl, ocb ät en kommande tid mäste ökverlemnas, att, i afseende pä Laukocb Lredit-väsendels delinitiva reglerande, göra erkarenbelens d^rt köpta läror i sin belbet gällande. blukvridloiemälet för den nu ak omständigbeterne päkallade reglaring är krägg» om bestämmandet »f sedelm^ntets silfvervärde, samt om de Åtgärder till följd deraf kunna erfordras.
Ocb dä bärvid i betragtaods tages. buru Likets bäringar ocb bukvudsskligen dordbruket sedan ären 1776 ocb 180Z gjort framsteg, som för
Likets vigtigaste bebok grundlagt ett större oberoende ak utländningen, än landet dä ägde; buru ett körbättradt sambällsskiok bereder L. §tir ett ak Lörfädren saknadt tillfälle, att med Xonungswagtens biträde gikva uti lagen något sk^dd mot den sammanblandning ak Ltstens skuld med Likets mzmt, som vällat kramkarna rubbningar i myntväsendet, ocb pä Lagens belgd grunda en allmän Lredit, som i bebofvets stund gör en sädan sammanblandning öfverflödig, kafva Utskotten, med tillämpning ak erkarenbslens läror till närvarande kö, kältande, ansett krd/macren vara rnns att vidtaga denna nr//rkäettämnrng^ e//er att ät det gängLara sede/m^-nket gr/v<r ekt /att «/rrervärde.
^ Vam/. //d. H äo 8tat»- o c!» Lanco-Dtikottenr Viö pröfning äter sk
Lestämningsgrunöen mäste i k>etraktaneletagas alt om Lankoseeleln skulle äterköras tili elet »ilkvervärele, livarpä elen I veler, sils ele gälelenärer, kvilia unöer senare gren, eiler uneler cien tiri, elä Lancoseeleln körliällit sig tili eles» ursprungliga »ilkvervärele i wecieltgi, säsam Z tili 8, nägra körkinöelser ingätt, skulle fä vielkännas i eleana proportion Lkaele skulcler, oelr Lorgernärerne, i samma käi Iiällanele, pä ele kärra» dekostnacl vinns, utan stt liva, ken kärlusterne, 5 ena sielan, kunele anse» säsam sjelAorvällaeje eller vinsterna, a elen anelra, säsom kuljiler ak någon loLig körkokringsomsorg; li varemot, i liänelelse
Laneoseelelns silkvervärcle skulle treslämmas till Lvacl elen smäningnm rstt 8,g, nu gällancie korclringar oell skuleler, i allmänhet, ocl» meci enöast kä unelsotag, skulle Iemna8 till elers» värcle oköränöracle.
Orsakerne till ele tor en elei meellrorgare menliga, för ancire förmånlige käljeler, 8om skulle uppsta ak Laneoseelelns Zterköranele tili eles» namnvärde, ligga uti kärr inträlkacie allmänna körliällanöen, kvilkas verkningar mäste anse8 säsom en nationalol^cka.
Da nu Likets väl korclrar, att, genom skerfo, anelet ak orclning och 8tallga i m^ntväsenelet, Lamma kortgängkn sk ciegsa verkningar, kunna ej ele hittills kör enskilele, sk eleana orelnings saknaö inträlkaele köljcler afhjelpa; eiler goötgöras, utan enelast säkerhet kär krsmtielen elem gikva8.
Dkter ele närvaranlle körhällsnelei ne mäste säluvel» ikrägavarancle reglering uppgöra», u,tan gs»een6« pä -i Letänkanelen, ^s.o i. Z e Lanken» kö,maga, att, inom längre eller kortare tiri, »ina körhinelelser uppkalla.
Dnelersäker man ater hvaö »om kan anse» kör elei verkliga kö, hällanelet i närvaranejs stunel, förekommer, sä väl, alt, enligt hikogaelt, ak 8tockliolms Växel?loteringsLonloir elen >6 sistl.
Itlaji utkärelaelt, devi»*), meeleleoursen a Liclr klamh.
Lanco, hällanele något ofver »eclel»killingar minclre än svenska 8ilkver-L:elrn, ulräknacl ekler eletla myntslag» olika växelcours pä klukvuclstaciens
Lär» unöer arén 1819 till och meri 1828, hekunnits vara 127 »k. 1 r. uti svenska Laneosecllar; »om ock, att L. 8t:r reelan viii 182Z ärs
Liksrlag stselgat i jemnarl summa, eleona gruncl, eller 128 »k. kör invexlingen ak 8iIkverLiksijaIrar, mell alternativ framställning jemväl ak elävaranele 8tats- och Laoco-Dtskotten, liuriiviöa öetta värcle äkven vill en kramileles skeenile utvexling ak reelt m^nt mätte fastställa».
Alee! eleana leclning kör omelämet, oell 8ä härsk eleo slutsats meel säkerhet kan elragas, att massan ak penninge-akhanellingar hlikvit, viel öeras ingäeocle, ekler *) Ilpxa begäran intagas bärweel, att ltleelelOoursen » L:är ltainb.
Leo, uträknaä ekter äctka in^ntslags olika VexetLours nä 8tockbolms
Lurs unäer l8lg till oclr naeit 1828 befunnits vara Ltlbunäraäe 'kjugusju sk. kitt runstycke uti svenska Lancoseillsr. 8tockbolrn ak VexelIloteriogsLootoiret elen 16 Naji 1829.
O. ki.
Lerxiur Ofver Vexclkiiontrolleur. §2 8tat«- oeb Laneo-Uts kottens detta Lancosedclns värde beräknade; fä Utskotten bsr medelst tillstöka Ii. 81:1°: att nu bestämma Lancosedelns silfvervärde till aI L:dr eller 128 sk. i sedlar tor l
R:dr i silfver, etter 1664 ärs m^ntkot; Oell lära k. 8t:r, i bändelse ak, till denna tillstyrkan lemnadt bifall, ä beslutet bärom i underdibet begära X.
Nits lVäd. ssnetion, tor att ät samma beslut gifva <len kraft, som en af Konung oeb X. 8t:r gemensamt, i enligbet med 87 § Leg.Uormen, stadgad
Lag bör äga.
De öfrige förslagen i detta ämne, bvilka bitskotten nu ga att X. 8l:rs pröfning underställa, batva Utskotten ansett sig böra afbanclla uti ätskiljda Letänksnden, i den sröning, tragorne oeb X. 8t:rs blifvande beslut inverka, det ena pä det andra, mecl iakttsgancle af bvilken 01 ilning Utskotten framställt: i Letänkandet X:o 2: provisoriska atgäröer, som Utskotten funnit nödige för silfverutvexling ens vidtagande; i Lelänkandet lV.'o 3:
Länkens förbällanclen till 8tsten, jemte bufvudgrunden för dess lånerörelse. i Letänkandet X.o /j: nödvändigbeten af ej minclre Ltskillige g, undlagsköi ändringar, än oek af en förbättrad lagstiftning, för Lanken; i Letänkandet X:o Z:
Uärrlag till blifvande mz^ntrorterne. Xf de till Utskotten remitterade, med ämnet gemenskap egande, frågor återstå sedemera tvänne, angäevde dels de sä kallade till transitorisk-juridiska åtgärder, »om kunna blifva nödige, i följd sk den köreslagne Letäokanden, X:o i. 83 reslisstion, dels ock förslag till bag för Likets skuldväsends.
Nen som bebokvet att bandläggs dessa frågor öfver bvilka Utskotten böra i förening med L. 8l:rs LsgUtskott sig ^ttra, beror af de beslut som L. 8t:r komma att fatta i den egentliga mvntbestäiuningsf, ägan oeb i afseende pä tiden för silfverutvexlingens begynnande, bafva Utskotten ansett sig först böra införvänta L. 8t:r» beslut i omfärmäldte delar. lVägra Ledamöters reservationer medfölja.
Den 2 lunii 182g.
Leseruat/oner.- Öfverste chiarre U. ^/.
Vid mitt körsla inträde uti sammansatte 8tats- oeb Laneo-Utskotten, dea g:de Naji, voro redan bukvudgrunderne discuterade oeb akgjorde för den blifvande N^ntbestäinningen, bvarom Utskotten au gä att till L. 8tänder aflemna deras förslag, oeb jag bar således saknat tillfälle att öfvervara ds m^eket upplysande ökverläggningar, som, i Utskotten, föregått besluten i detta sä vigtiga ämne. ^ill äfvent^rs kunde jag nu skbälla mig ifrän allt yttrande öfver ämnet, under »flödande af den äterremiss fran 8tä»den, af nu till dem afgående utlåtande, oeb bvilken för wig föreställer sig säsom mera än trolig; men jag anser det vara, ieke mindre en plikt emot säväl miva commitenter, som wig sjelf, än äfven en gärd ak aktning för medlemmsrne af Utskotten, alt första gängen som ämnet till 8tändens pröfning kramlägges, deröfver öppet utsäga min wening.
Urägan om nödvändigbeten aken mvntbestämning, »Iler rom den äfven kallas: realisation, äfvensom sättet
Ach 8 tat k- set, Lanco-Otskotteus stt verkställa densamma, är sä neckel discuterad — skälen för ocb mot, sä mycket i delail asliandlade, stt jag vid detta tillfälle inskränker mig till yttrande «f min åsigt! det bela af frägan. lag medgifver fullkomlige» nödvändigbeten asen bl^ntliestsmning (l,vilken i mitt omdöme ja» sllcleles icke förblandar mell begreppet om en realisation) men b^gd pä billiga vilkor i anseenrle till Lou,sbeiåkningen, ocb ej ensamt till de gälclbunllnas fördel; jag medgifver, stt, genom den sk >82) ars 8tä»6er beslutne
Länkens publicitet, ett betydligt steg
Sr gjordt till beredande af allmänt förtroende till Länkens förbandlingsr i framtiden; jag medgifver, att möjligbeten stt utbita det nuvarande pappersw^ntet mot reelt m^nt, bufvuclsskligen bvilar pä tillstänllet af Lanken; reela fonlj för växlingens bedrifvande; jag tror <let vara möjligt att vicl inträlfanlle proportion af Lanken; reela fond i färbällanlle till 8edelstocken, såsom ö till 8, kunna börja siltverulvexling; ocb jag är färvissacl om, att X. bl:ts erbällande nädige fauction till nu föreslagne It. 8l:rs beslut, i afseende pä m)ntbestämning ocb 8ilfverutvexling, tlerät skall gifva ali erforderlig garantie intill oästk.
8tänders sammanträde, meu icke längie.
Uti 72 är uttryckligen sagt: "att Lanken för"blifver bäclanefter, som den bittills varit, uncler k. "8t:rs egen garanti ocb värö, sä att rlen ostörcl mä "förvaltas af cle fullmäktige bvsrje stanli dertill för"ordna, , ester lie Ordningar, 8tallgar ocb Leglemen^te» , bvilks recian gjorde äro, e//er göras LetsaksLöen, X:o I. fa förändring uti detta Isgbud, till beredande för framtiden af säkerbet mot omvexlande bebandling af Lank ocb äl^nt, kan visserligen vid denna Liksdsg föreslås ocb pröfva;, men i lagenlig ordning icke förr än vid den nästkommande beslutas.
Likets nästa gäng sammanträdande 8tänder, äga sälades full laglig fiibet ocb rättigbet, stt uppbälva eller förändra allt, eller delar af bvad som nu församlade Ltsnder afgjordt ock beslutit i afseende pä älvntregleiing ocb Lanken; förvaltning.
Oe nu, af L. 8t:r, i förenämnde afseende, vidtagande mesurer, kunnasäledes icke erbälla någon lagligen bindande kraft längre, än till nästkommande 8länders sammankomst, framtiden stär vid tidepuncten afnästk.
8tänders sammanträde lika oviss, som o,n ingen m)'ntbestämning vid innevarande Liksdag blir besluten; men bvilka oredor, för att ej säga olyckor, som kunna uppstä af en vid innevarande Liksdag kcsluten, ocb före nästa 8tänders sammankomst verkstäld m)ntbcstämning, ocb därmed älföljande 8ilfverutvexling, som af dessa dä uppbäkves, ligger för bvar ocb ens fattning, bvilkeu vill göra sig den mödan stt nägvt litet tänka sig in i ämnet, sä öppet, att jag anser aldeles öfverflödigt att uti detaillerna däraf nu inga. ^f dessa skäl, medgifver min öfvertygelse mig ej, »It tillstyrka någon m^ntbestämning, eller 8ilfverutvexling frän Lanken, annorlunda än i sammanbang med en lagenlig förändring af 72 §.
Legeringsformen, ocb detta pä ett sätt, att för framtiden förekomma återfall ut! samma oredor i muntsö, bällandeo, bvari - 56 8tats- ocb Lanco-vtskottens frän msn önskar att nu recia sig; men som cletla ej kan verkställas körr, än vick nästk. 8tänclers sammsnträöe, tillstyrker jag, stt enaliancla mesurer, som ak rörZ äis körsamlacle 8tänller beslätos ocb viiltogos, till körstärkancle sk Lsnkens reela koncl, inäga intill nästk.
8tänclers sammankomst ännu viöare koitsättas, bvarigenom >lä körsamlacle 8täncler blifva i tillsälle, stt i ett ssmmanbsng pröfva, besluts oell verkställa mecl bestäncl kör kramtillen, i ett ämne sk sä mueller» vigt, som civt ikragavarancle, kör sä val närvsranöe som kommancle till.
Ökv. vieutensnt v. Ae^ne.- Vilk 8tsts- ocb Lancovtskottens körsts sammanträile kör m^ntregleringen, Iiamstälcle jag 3:ne krägor: ito Xr en mvntbestämning nöllväocligars nu än 28237 2:0
,4r en sällan mvntbeslämnmg möjligare nu La «lä?
3:o Xr en garanti kör cles» bestäncl en längre till säkrare slt tillvägabringa nu än clä? lag vsr nästan käröig gensst stt besvara sils clessa krägor meck nej, scb bsr mecl bvarje cliscusion inom Utskotten ökvert^gats, att cletta nej är öst rättaste svar pä bvar ocb en sk clesse krägor. ito imellan baöe kosterlanclets välstänci tilltagit jemte <let enskilclla körtroenclet man oell nian emellan, »uller lie sist körllutna 5 ären; ocb Lanken beslänöigt lörtgätt att viötaga säöana ätgäröer, som göra möjligt stt berecia mell cless egna tillgängar, mä bänila viä nästa Xiksclag, en Xeslisatioo mell ett 8ilkverw)Mt Leta nk an 6 eu, X:o 1. 5? emot 8e<leln genast, ocb lclie mell ett pennörag, som snt^öer: clenna 8eclel slisll föreställa sä ocb sa mänga sli il lingar.
2:0 vmeclan en mvntbestämning mecl silkverpie»en i utbyte mot secllen nu icke lcan ästglllcoinmas annorluncla än genom skulösättning bos utlänningen eller uppskof mecl realisation sä nära nästa sammankomst, att man szmes iclce börs gä clesse blikvancle stäncler i körväg mecl ett beslut, som kanske blott nägra mänaöer eller veckor kore öeras sammsnträcle kunöe ga i verkställigbet. 3:o Umeclan garantier lilcs litet nu kunna tillvägabringas, som 1823, kör bestänöet inkör nästs 8tänZer, ak en bestämning meö penna, som ej annat än genom tillllonstlalle melle! ocb utlänclsk skulclsättniag kuncle bringas till en sort sk realisation.
I käljcl ak clessa enkla slutsatser, anser jag kragan om mvntbestämning böra uppskjutas till nästa Riksdag ocb ile körbeieciancle ätgärcler, bvilka, körXeslisation pa samma gang snm m^ntbestämningen, ak i8a3 ärs 8ttr köreskrekvos Lanco-8t^i elsen att vicltaga — fortsätts;, jemte lie som nuvarsnile8t:r i samma änclamäl kunna besluta: ika jag lioppas att nästa II. 8i:r toröe vicl sitt sammanträlle linna sig i en belägenbet sa skillt ikrän clen nsrvaranlle att kunna genast mecl Länkens egna »nöer bancl bakvanöe meckel göra, icke bestämning weck penna, utan mecl 8ilkverpiesen, minclre eller större, mot Lanco8e<llsr.
Lrukspatron Laugeuäerg. vä X. ltlrts Xäö. proposition till X. 8t:r om äl^ntvärösts upprättbällanöe nu §8 8tats- oell Lanco-Vtskotten» till akgörsorie förekommer, torLe
Let tillätas mig att i Leila ämne ^ltra mins äsigter, samt pä bvaL sätt jag anser m^ntvärLets upprättballaLe bäst bibeballas.
Hvarken realisation elle,'