Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det anförde exemplet med de till Götheborgs och Bohus Län reqvirerade Små-Sedlar visar, att man icke ens skulle kunna vara säker, att reqvirerade nya Små-Sedlar verkligen blifva till orten afsönde, och, om än afsändningen genom Riksgälds Contoirets försorg och på dess bekostnad skulle komma att verkställas, hvarvid dock flera betänkligheter förekomma, återstår, att undersöka, huruvida penningarnes användande till det afsedde ändamålet med någon säkerhet skulle kunna controlieras.
— Otti Commissionaireri för utvexlingen är egennyttig, och vill begagna medlen för egen räkning, eller ock präja allmänheten på utvexlingen,'blir afsigten med vexlings-ansfalten , som är att befria orten från förslitne Små Sedlar, i mer eller mindre måtto förfelad.
I förra fallet, och om Commissionairen använder penningarne för enskild räkning, antingen till bestridande af utgif* ter eller utlåning i orten, ökas väl tillgången på Små-Sedlar, meri dermed afhjelpes dock icke den öfverklagade olägenheten, enär den, sorn fått de nya Sedlar-ne, visserligen icke lärer bortbyta dem emot gamla och förilitna.
Commissionairen för utvexlingen ian afvisa rfeqvirenter med det svar, att deri erhållne Summan redan är utvexlad, skall fram' gången af hela vexlings - anstalten endast kömj Stats-Utskottets Bettini anden.
1815 ma att bero af hans nit och benägenhet, att bétjena allmänheten, då pa andra* sidan för den egennyttig
Commissionairen är öppnadt ett tillfälle, att, utan äfventyr af något ansvar, vingla roed'allmänna medel, eller ock tvinga Allmänheten, när den får tillvexla sig nya Sedlar, att till honom erlägga särskild afgift.
Vid öfvervägande häraf, och då den ifrågavarande utvfexlings» anstalt högst ofullkomligeri synés kunna uppfylla det ändamål, för hvilket densamma blifvit vidtagen, har Siats-Utskottet ansett sig böra hemställa, om icke berörde anstalt, så vidt den rörer Riksgälds - Contoirets smärre Credit-Sedlar, desto hellre må alldeles inställas, sorn desse Sedlar, i jemnförligt förhållande till hela Penninge-Stocken, endast till en mindre betydlig inBngd i Landsorten,e äxo utelöpande.
Stockholm den 10 Junii i8iS.
Ständers Stats - och Besvärs-Utskotis
Utlåtande i anledning af väckt Motion om förändring i Indelta Jnfanteri-Regementernes Beklädnadssäit. rrt C5edan Stats-Utskottet under den 13 April och’ 26 Maji sistledne i ett sammanhang rn&ddelat Utlåtande Öfver de flere vid närvarande Rika*, dag väckte motionet om förändring, i Indelta Infanteiie-Regementernas Beklädaadssätt; SS få, 1814 Stats- pph BesvprsrUtskoitens ]'elänftanden. i afseende å det serskilta yttrande, som, efter prhållen Remiss, af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonorni-lJtskotten gemensamt bör afgifvas öfver Riksdags-Fullrnägtigerne Ephraim Larssons fran Elfsborgs Xvän och Lars Carlssons fran Skaraborgs Län r samma ämne till Hedervärda Bonde-Ståndet inlämnade Memorialer, Utskotten vördsamjigen åberopa ofvannämnde Utlåtande, såsom innefattande svar äfven å be rörde Memorialer, samt varande i öfrigt till beskaffenheten sådant, att Ekonomi - Utskottet ansett sig ej hafva något, att, för sin enskilta del, dervid tillägga eller ändra.
Stockholm den 10 Junii i8ig.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- ooh Ekonomi-Utskotts
Utlåtande 3 i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet rörande
Af rads- och Tionde-Spatinetnålens utgörande m. m. p, J- å grund af gjorda anmärkningar vid Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskotts, den 26 sisth April afgifne Utlåtande, angående väckte frågor om ändring i hvad Författningarne, rörande Afiadsoch Krono-Tipnde-Spannemålens utgörande, forslande eller lösande nu innehålla, har Hederverda Bonde-Ståndet under den 8 de påföljande Maji till Utskotten behagat återremittera sam* Stats- och Besvärs-Utskottens Bttänlt anden. 1815 ma Utlåtande; men, som Högloft.
Ridderskapet och Adeln under den i3:de, Högvördiga Präste-Siåndet under den 8'.de, och Vällofl. Borgare-Ståndet under den 16:de i sistnämnde
Månad till alla delar godkänt Utskottens i förevarande ämne meddelte yttrande, samt ärendet således redan enligt Regerings-Formeris 69 och Riksdags-Ordningens 75 §.
§. är att anse för af gjordt; Så få Utskotten, sorn i följd häraf icke finna det sig tillstämligt, att i någon pröfning af anmärkningarne ingå, till svar å återremissen endast om berörde förhållande vördsam an* malan göra.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Memorial, med ytterligare Utlåtande angående väckt fråga om inrättande af en Bergverks-Skola.
H öglofl"
Ridderskapet och Adeln har under den 18 sistledne April behagat återremittera Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvära- Och Ekonomi - Utskotts den 26 förutgångne Martil afgifn® Utlåtande, angående väckt fråga om inrättande af en Bergs-Skola, med dervid gjorde anmärkningar af Herr Presidenten Friherre Hofvenschöld och Herr Pro* tocolls-Secreteraren Hammarhjelm, bland hvilka den förstnämnde, under anmälan deraf, att ©R aRi6 Stats- och Besyärs-Utskottens Bttanianden.
Plan till ofvannämnda Inrättning redan bifvit af Vetienskaplige
Majus Nådiga granskning understälxl, tillika uplyst, att någon tillgång till bestridande af de för Inrättningens organiserande och underhåll erfordorlige utgifter icke är att påräkna från den, under namn af Afrads Gassa, vid Stora Kopparberget samlade Fond, elen Herr BergsEauptmannen 'Pihl, uti sitt på Nådig befallning afgifne Förslag till inrättande af en Practisk Bergs-Skola i Fahlun, icke eller, såsom Utskotten uppgifvit, skall hafva för ändamålet ansett vara användbar; hvarföre Herr Frillerren ock, uil ett till Stats Utskottet remitteradt särskildt Memorial, framställt nödvändigheten äf til!räckli;;e medels anslående för ifrågavarande Undervisnings - Anstalt; äfvensom Kong!.
Majit, enligt hvad till Herr Friherrens kännedom kommit, skall beslutit, att härom göra nämnde Utskott Dess Nådiga Proposition.
Herr Protöcolls-Secrgteraren Hammarhjelm har deremot begärt, att, i den händelse Stats-Utsköttet icke skulle kunna uppgifva några tillgångar till fyllande af kostnaderna för tneranämnde Inrättning, frågan härom mätte hänvisas ti l Hög;ofl.
Banco-Utsko.net vit föreslagen till Jernhand teringens understöd, torde kunna finna Utvägar, att anslå någon Summa till berörde ändamål.
I anledning häraf, få Utskotten vördsamF. gen upplysa, att, sedan Kongl. Majit under den 7 sistledne April till Stats-Utskottet låtit aflemna åt sk il lige till Kongl. Majit ingifne handlingar, rörande frågan om den föreslagne
Irr - Stats- cch Besvärs- Utskottens Betänkanden. ; SJ 17 rättningen af en Bergverks-Skola > hvartill en Plau af utsedde Committerade blifvit uppgjord; så har .bömälte Utskott, uti serskilt Utlåtande - af den 24 i samma månad, afgifvit yttrande angående medlen till kostnadernes bestridande vid förenämnde Inrättning; Och torde, enär den omständighet, sorn utgjort föremålet för de framstäide artmärkningarne, således blifvit iakttagen, berörde anmärkningar icke fordra något serskilt besvarande.
Emedlertid, och då Kongl. Majit, dels, efter hvad nu mera upplyst blifvit, redan låtit vidtaga åtskilige förberedande anstalter, i afseende på ifrågavarande Bergverks-Skolas inrättande, dels icke lärer underlåta ombesörjandet af de för den sammas iordningbi ingande ännu återstående åtgärder, enär genom de af StatsUtskottet uppgifne utvägar Kongl. Majit härtill kan blifva satt i tillfälle; anse Utskotten, vid ett sådant förhållande, sig nu böra årerkalla sitt förut gifne tillstyrkande om framförandet af den underdåniga anhållan, att Kongl. Majit på Riksens Ständers vid 1815 års
Riksdag yttrade underdåniga önskan om en Practisk Bergs-Skolas organiserande täcktes fästa Nådigt afseende;' hvarföre ack Utskotter,a af Kögvördige PresteStåndet och Välloil.
Borgare-Ståndet godkände,’ u»en af Hedervärda Bonde-Ståndet ogillade Utlåtande i ämnet, af den aö sistledne; Msutii, torde tiil ali verkan böra förfalla; som Riksens Höglofi, Ständers pröfning likväl v ord sam ligell underställes.
Stockholm den 8 Junii 1828. iSi8 Stats- och Besvärs-Utskottens Betänkänden.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Stats- och EkonomiUtskottens afgifne Memorial9 öfver Herr Munck af Rosenschölds anförande om vidtagande af medel till välmågans återfående.
TV. -A- anledning af gjorde anmärkningar vid Rikséns Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts, uti Memorial af den 26 sistledne Martii ,ij afgifne Utlåtande, ofver Herr Professor E. Munck af Rosenschölds till Utskotten remitterade Anförande, angående vidtagande af sådane medel, hvilka återföra välmåga inom Landet, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln under den 21 påföljande April till Utskotten behagat återremittera samma Utlåtande, med anmodan till Utskotten, att vid återrernissens besvarande, tillika upplysa, hvarföre Utskotten icke, inom den i 44. §, Riksdagsordningen stadgade tid, till Riks-Stånden aflåtit otvannamnde Memorial.
Eland Anmärkningarne förekommer först Herr Muur: af Rsensckölds erinran derom, att Utskotten, vid rubricerandet af dess väckte Motion, afvikit från densammas innnehåll och syftning, som varit uppgifvandet af medel till bibehållande af Sedelmyntets värde; m®n, 30m Utskotten härvid endast följt de ordalag, sorn i Höglofl.
Ridderskapet och Adelns öfver dess Stats- och Besyärs-Utskottens Betänkänden.
1761 beviljade Remissen af Motionen, meddelte Protocolls-Utdrag blifvit begagnade; sä förmoda Utskotten, att, efter denna upplysning, skall befinnas, det Utskotten i omförmälte afseende icke gjort sig skyldige till något felaktigt förfarande.
Till besvarande vidare af Arimärkningarne derom, att Utskotten, vid återlemsiandet af Herr Munck af Rosenschöld$ ifrågavarande Anförande, bort iakttaga den i 44. §.
Riksdagsordningen stadgade tiri af åtta dagar efter delfåendet, få Utskotten vördsamligen anföra, att, som föreskriften härom, enligt Utskottens omdöme, endast angår den händelse, dä Utskott vill återlemna något frän ett eller flere Riks‘Ständ till detsamma remitteradt
Mål, såsom till dess befattning ej hörande, och således ej, utan en tillämpning, hvartill Riksdags - Ordningen ej lemnar någon bestämd anledning, kan anses tillika vara gifven för det fall, sorn nu är i fråga, eller då Utskott anser ett till sig remitteradt Memorial vara af egenskap, att ej, emot 51 §.
Riksdags-Ordningen, kunna vinna någon handläggning; så hafva Utskotten på denna grund trott sig vid afgifvandet af sitt Utlåtande i ämnet icke böra vara bundne af det stadgande i afseende på tiden, som förenämnde 44 §. innehåller.
I öfrigt få Utskotten vördsamligen anmäla, att Utskottens meddelclte Utlåtande blifvit af Vällofl.
Borgare - Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet godkändt, samt af Högvördiga Träst-Ståndet utan anmärkning lemnadt, hvarföre Utskotten icke kunnat till pröfning upptaga de i sjelfva hufvudsaken framställde anmärk - i8*o Stats- och Bes'.’ärs-Uiskottens Betänianden. ringar, än mindre uti- sitt redan fattade Beslut göra någon ändring.
Stockholm den 10 Junii j8i3.
N:r 303^ Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts - Utlåtande, 1 anledning af gjorde anmärkningar emot Utskottens Betänkan^ 5 ang den de Höganäs Stenkols .Verks öfver tagande eif Staten.
V V id föredragning af Riksens Höglofl.
Ständers Stats samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts den 15 sistledne
Maj afgifne Betänkande, angående väckt fråga om det vid Höganäs i Skåne befintliga Stenkols-Verks öfver tagande af Staten, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, i anledning af deremot gjorde anmärkningar, behagat till Utskotten detsamma atdrremittera; Men, som Högvördige Preste-Ståndet under den 23, Vällofl. Borgare-Ståndet under den 30 och Hedervärda Bonde-Standet under den 23 i berörde månad dertill lemnat sitt bifall; så anse Utskotten sig icke kunna ärendet till någon vidare handläggning upptaga; hvilket Utskotten emedlertid skolat hafva äran vördsamligen anmäla.
Stockholm den 10 Juni 1818, Stats-UtsKoitets Betilnkandenl 18 21 N:r 304.'
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Rccog ni ti uns ■Skog a rn e. Till Stats-Utskottet har iftån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln , Halvord i ge Präste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Protocolls Utdrag af den 27 och 29 sisth Maji, blifvit återremitteradt Utskottets under den 20 i samma månad afgifne Betänkande, angående Recognitions-Skogjrne, tillika med de dervid gjorde anmärkningar.
Utaf Haudlingarne har Stats-Utskottet inhämtat, att de gjorde anmärkningarne sammanstämma -uti följande omständigheter t 1:0
Att, som Recognitionj-Skogarne äro, en Statens Egendom, deröfver Staten äger fri dispositionsrätt :
Kungörelsen af den 4 yebruarii 1811 för Bruksägare till Skatteköps erhållande utsatte prescriptionstid af 6 år redan med deri 4 Eebruarii 1817 ^' ända lupen; Så är det Riksens Ständers ovilkorliga rättighet, att nu vidtaga de författningar de nödige pröfva, med alU de RecognitipnsSkogar, hvarå inom prescriptions-tiden Bruksägare till Skatteköp sig icke anmält. 2:0
Att en ytterligare förlängning af prescriptions-tiden icke kunde ske, utanpå Statens bekostnad, och vore sä mycket vådeligare , sorn den för hvarje Bruksägare skulle komma a!t bero på undersökningens eller Skattläggningens 1822 Stats-Ut skottets Setänkanden. tner eller mindre skyndesamma verkställande, Och således hvila på ägarens gödtycko, och hvarföre yrkas, att icke någön vidare preécriptionstid må fortinfias, titan de Recognitiöns-Skogar, hvartill anmälan lill Skatteköp inom föreslcrifVen tid icke skedt, behandlas på lika sätt och efter enahanda grunder, som Stats - Utskottet angående Krono» Allmänningar ne tillstyrkt, 3»o Att Skattläggningen, icke matté ske efter SavolaXske methodertj såsom för ringa, utan bestämmas till visst per 'Tunneland, efter orternas olika beskaffenhet, dock icke under 4 ä 6 sk.
Tu nnelandet, som bör förvandlas i Spanmål efter ett medium af 10 års Afarkegång; samt att Skatteköpskillingen matte i proportion deraf
Utgå, så att den icke kommer att utgöra det ringa belopp af 1 sk.
Tunnelandet. 4:0 Art Innehafvare af Hemman, Torp och Lägenheter på Rccognitiöns-Skogarne varda dervid bibehåline, Samt 5:0
Att i Vånga och Hellestads med flere Bergslager, där inga Härads - Allmänningar finnas att tillgå för de Skugslöse Hemmanen, de så kallade Grufve-Skogarne matte för Bergshandferingen få begagnas, samt till Stängsel omkring ödel agde Grufvor ,- och vederlag för de agor, sorn borttagas- af GrufVörne och hvarphögar, m. m.
I anledning af hvad sålunda anmärkt blifvit, har Stafs-Utskottet tagit detta ärende under ytterligare öfvervägande.
Då Stats-Utskottet utaf de ifrån KongL Kammar- och Bergs-Collegierne meddeldte uppgifter inhämtat, att någon allmännare verkst»!1-/ Stuts Utskottets Bttiinkanden. lighet hittills icke kunnat följa å Riksens Stan* ders beslut vid 1809 års Riksdag, angående Recognitions-Skogarnes användande, i anseende till de flere åtgärder, som fordrats för Skogarnes afmätande och undersökningar om Brukens behof in. m.: samt enär fråga om Skatteköp icke kunnat uppkomma förrän alla dessa förberedande anstalter föregått, och de hinder och svårigheter, som härvid möttj icke berott pu Biuksägarne att undanrödja; Så har StatsUtskottet icke ansett sig kunna tillstyrka, att Bruksägarne skulle nu sa aldeles utan eget förvållande gå förlorade af den rätt, Riksens Högloft.
Ständer dem år 180g tillerkänt.
Stafs
Utskottet har äfven trott, att ett ytterligare fortfarande för Bruks-ägare, att i den föreskrifne ordningen få sig af skatte-köps-rät•igheten begagna, icke vöre i stridighet med Riksens Högloft.
Ständers beslut vid 1809 år» Riksdag, enär Riksens Högloft.
Ständer uti 7:de punkten förklarat, att rättigheten för Bruksägare till Skatteköps erhållande vöre endast till en början inskränkt till en tid af 6 år, och det nu således vöre Riksens Högloft.
Ständers rätt, att bestämma de ytterligare åtgärder, sorn för eu fullkomlig verkställighet af Riksens Ständer* Beslut kunna ärfordras.
Att fortskynda eller fördröja en sådan ver•tällighet beror icke af Bruksägaren; det visar i8ti års Kongl.
Kungörelse, som stadgar i hvad ordning och genom hvilka åtgärder alt detta, bör ske, nemligen att Kongl. Alajrts Befallrringshafvande skall åligga:
Att befordra en sk ynd verkställighet af de felande afmätningar: lia 4 Ståts-Utskottets Betänicnden2 Att, effei- erhållen uppgift ifrån Kongl. Bergscollegium pa de-oafraat!e Eecogriitions-Skogarne, genast förordjna landtmätare ti l afmämingen, och, sedan Landtmätaren oell Bruksägaren blifvit hurde, utsätta lampel ig tid till förrättningen, då den utan invändning bör i behörig ordning företaga*:
— Att, i händelse något hinder sf Bsgingstvist yppas, hålla hand deröfver, att det med ali möjelig skyndsamhet roå afgöra.?
och undanrödjas:
Att undersökning om Brukens och Bergverkens behof af RecognitionsSkogarne, till deras unrderhål ande med kohl oc^ andra Skogs-förtlödenheter, skall derefter genast företagas och förrättas af Bergmästaren och Öfver-Jägmästai-en inora hvarje Ort med biträde af ordinarie Landtmätaren samt én Bergs- och en Här ad s-Näin odeman , eller, der Bergs Nämndemän' eller Sexman ej finnas, af arne HäradsNämndemän ,J närvaro af Bruksägaren eller Ombud å ena och Kronofogden såsom Kronans Ombud ii andra sidan:
Saint att Kongl. Majus Befallningshafvande i öfrigt skola med deras uppmärksamhet följa och sjelfve öfvervara dessa undersökningar, så vidt deras öfriga Embeis göromål det medgifva; Härefter skola Kammar- och Bergs-Collegierne, e ter behörig granskning och pröfning af undersökningen, med hvad dervid å ömse sidor kan hafva blifvit- anfördt, meddela deras Utslag; Och, *å snart det vunnit laga. kraft, eller, i fall af Besvär, Kongl. Majus Nådiga Beslut deröfver blifvit tneddeldt, då skall afvittring därefter ske, och Bruket samt
Kronans andelar med behörige rågångar från hvarandra skiljas; Och, .derest Bruksägaren då inkommit med ansökning Stats-Utskottets Betänhandtn. 1825 om Skatteköp, så vidtager då, genom KammarCollegii försorg, anstalten om markens indelande till Hemmantal och Skattläggande: Sedan Skattläggningen blifvit förrättad och af Landshöfdingen i Lands-Contoiret granskad, bör den till Karnmar-Collegii pröfning och fastställande insändas, och komma derefter de 1 berörde ordning faststälde räntor, genast och utan någre frihets-år att utgöras, antingen in natura eller efter förvandling och årlig Markegång, på sätt författningarne föreskrifva, Samt recognitiönsafgiften deremot att upphöra, hvarförutan dessa Hemman skola deltaga i alla andra skyldigheter och besvär, såsom rotering, skjutser, väghållning, publique Byggnader med flere, sorn Krono- och Skattehemman åtfölja; Och 'sluteligen, sedan räntan af Kammar-Collegium blifvit faststäld, skall Bruksägaren såsom Skatteköpsskilling i Landt-Ränterie.t för Riksgälds* Contoirets räkning insätta 6 års räntor, efter JKronovärdie beräknade, och därpå med origikd-qvittencet vända sig till Landshöfdingen, horn sedan, jemte qvittencets insändande, derjom hos Kammar Collegium gör* anmälan, och. hvarefter Skatte-Bref af Collegium för Bruksegaren utfärdas.
Enär Stats-Utskottet icke ansedt hvarken [billigt eiler rättvist, att nu ställa Bruksägares, genom Riksens Ständers Beslut och Högstberörde Kongl. Kungörelse dem tillerkände, rätt i båga, har Utskottet icke funnit någon lämpeligare utväg till skyndesamt ärnående af det åsyftade ändamålet, än den Utskottet i dess BeEihang till Rili-s-St.
Prat. 1826 Stats- Utshottets Betdnkandeti. tänkande föreslagit, nemligen, att Riksens Hoglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Majt i underdånighet anhålla, det de hinder, sorti kunna möta en skyndesammare verkställighet häraf, måtte varda Undanröjde, samt verksamma anstalter vidtagas till befordrande af ändamålet ; men att deremot den Bruksägare, som icke inom en tid af 6 månader, efter det harts ratt i afseende på dess RecögnitioUs-Skog genom laga kraft vunnit Utslag blifvit faststäld, anmäler sig i Kongl. Kammar-Collégium till Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog, bör anses förlustig, att få samma Skog till Skatt* lösa, utan så väl dermed, som med den öfrige Skogen, som för Brukets drift öj tarfvas, förfaras på lika sätt och efter enahanda grunder, sorn Stats-Uiskottet, angående Kronans öfrige disponible Skogar, i almänhet tillstyrkt.
På ett sådant sätt tror Stats Utskottet, att, efter Riksens Höglofl.
Ständers egen yttrade grundsatts, Statens största fördel, i förening med den enskildta nyttan och utan Bruksäga* tens undergång, skall säkrast vinnas.
Angående Skattläggningen å de Skogar, som blifva Bruken tillärkände, så anser Stats-Utskottet, att dermed bör förhållas, i enlighet toied föreskriftetne uti 1811 års Kongl. Kungö* reise, nemligen efter den för hvarje ort fast»tälde och gällande Skattläggnings-methode ; Och hvad Skatteköpeskillingén vidkommer, den samma ärläggas, enligt 3:dje punkten uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse af den 16 De•ernber 180 ]. Stats-Utskottets Betänkanclen. 1827 Beträffande åter de på Skogen anlagde Hemman, Torp, och Odlingar med stubbe- och röj. sel-rätt, samt rättighet för Jordägare och Boställs-lnnehafvare till mulbete, fiskevatten och fäbodsställen med éllér
Utan yxbörd; så kommer dermed att förhållas, på sätt uti 2:dra och 8:de puncterne af Riksens Ständers nyssberör* de Skrifvelse stadgas.
Detta alt underställes vördsamt Riksén* Höglofl.
Sedan, i anledning af väckte motioner, StatsUtskottet under den 30 Sisth Maji afgifvit dess Betänkande angående Krono-Skogarnes användande; Och, vid föredragningen deraf hos Högvairdige Präste-Ståndet, åtskilige anmärkningar deremot blifvit gjorde; Så har samma Betänkande, jemte de gjorde anmärkningarne , genom Protocolls-Utdrag af den 27 sistledné Maj, till förnyad handläggning af Stats»Utskottet blifvit återremitterad t.
Men, sorn detta Betänkande redan blifvit af de öfrige respective Riks Stånden bifallit, nemligen: af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 3q sisth Maji, af Vällofl.
BorgareStåndet den 3:dje i denne månad, samt af He - 1828 Stats-Utskottets Betankanden. tlervärda Bonde Ståndet den 29 i nasti.
Månad,' och denna fråga således, likmätigt 69 §. i Regerings formen, redan är afgjord, har Utskottet ansett sig icke kunna den samma till vidaté handläggning upptaga; Och hvilket Utskottet får tili svar på återremissen vördsammeligen anmäla.
Stockholm den 10 Junii 1S18.
Stunders Stats-Utskotts Utlåtande t 'öfver gjerde anmärkningar i fråga om en förbättrad hushållning med Ekeskogarne.
Uti Hedervärda Bonde-Ståndet har, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande den 20 sist!.
Maji angående en förbättrad hushållning med Ekeskogarne, anmärkrting blifvit gjord, på grund, hvaraf denne fråga blifvit af Ståndet återremitterad.
Men, som de öfrige 3:n® Stånden nemi.
Ridderskapet och Adeln den 2 gide Maji, Högvördige Preste-Ståndet den 2 7
Borgare Ståndet den 3:dje i denne Månad, bifallit Utskottets yttrande har Stats-Utskot* tet ansedt sig icke kunna till vidare handläggning upptaga detta sålunda, likmätigt 69 §. i Regerings-Formen , afgjorda ärende: Hvilket
Stockholm den ao Junii 181S.
Stats-Utskottets Betiinkanden N:r 307.
Ständers Stats-Utksotis Utlåtande , öfver Anmärkningar vid dess yttrande5 angående Ojverste-Indelningens vid f. d. Östgötha Cävalleri-Regemente upplåtande till Kongl. Maj:ts Rådiga Disposition. * V7 id Stats-Utskottets Utlåtande den 12 sistledne Maji, i anledning af Kongl Maj:ts Nådiga skrifvelse rörande Öfverste Indelningens vid f. d.
Östgötha Cavalleri-Regemente upplåtande till Kongl. Majus
Ridderskapet och Adeln Herr Grefve A. G. Mörner och Herr.
Friherre Ludvig Bojie samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet Biksdags-Fullmägtigen C. Fr.
Berg gjort (anmärkningar, hvilka föranledt till frågans återremitterande.
Herr Grefve Mörner har anmärkt, att, då Kosgl. Majit aflåtit Nådig Proposition om nödvändigheten af ifrågavarande Boställes anslående till lön åt en Fält-Marskalk eller General, för att derigenom helona eh pröfvad Militaires förtjenster: då Kongl. Majit vara af högsta nytta för Arméen; och då Kongl. Majit sjelf gjort så stora uppoffringar af egne medel till befrämjande af Militairens bättre organisation, hade Stats-Utskottet likväl icke i denne sak gått Kongl. Majlis
Nådiga önskan till mötes äfvensom Riksdagsmannen Berg erinrat, att Stats-Utskottet ej bordt anse sig af Riksén* 18 3 • Stats-Vlskottets Betänkanden.