Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot hade uti nämnde liqvid Riksgälds-kontoret påförts bristerna uti förslagsanslagen för år 1863 R:dr 655.770: 88. samt statsutgifterna utom hufvudtitlarne, nemligen: ersättning för mistad rättighet till forsellön, » 67,474: 76. och begrafningshjelp till sterbhus......
» 19,588: 27.
Utaf detta belopp, har Kongl.
Stats-kontoret aflemnat: under Januari månad år 1864 R:dr 210,000: » April » » » ® 120,000: » November » » » •
••- » 1,000,000:
R:dr 5,016,554: 15.
Liqviden angående statsverkets öfverskott och besparingar för år 1863. 13. 93. 742,833: 91. hvadan det
Riksgälds-kontoret tillkommande saldo uppgick till R;dr 5,016,173: 15. hvartill kommer 1863 års afbetalning å det vid 1853—1854 årens riksdag staden Gustavia på ön S:t Barthelemy beviljade räntefria lån, ” 381: - Summa R:mt R:dr 5,016,554: 15.
Transport: 1,330,000: — 5,016,554: 15. 13 — 98 — Det, enligt riks-statenanvisade bidrag för bestridande af Riksgäldskontorets utgifter.
Förräntandet af Riksgäldskontor ets kontanta behållning.
Transport: 1.330,000: — under December månad ar 1864 R:dr 500,000: — » Januari » » 1865.. 500,000: — » April » » » .. 500,000: — » Juli )) » » ..
» 400,000: — » September )) » » 150,000: — 5,016,554: 15. 3,380,000: utgörande således det belopp, Riksgälds-kontoret hade att ytterligare från Kongl. Stats-kontoret erhålla, R:dr 1,636,554: 15.
Sedan Rikets sednast församlade Ständer, till bestridande af de å Riksgälds-kontoret anvisade utgifter för innevarande statsregleringsperiod, utaf statsverkets inkomster anslagit ett årligt belopp af R:dr 1,659,950: —- har utaf det för år 1864 anvisade bidrag från Kongl.
Stats-kontoret blifvit levereradt:
Under Januari månad nämnde år R:dr 300,000: — » Juni » » » 359,950: — » Juli » innevarande år » 300,000: — 959,950: och hade
Riksgälds-kontoret sålunda att ytterligare härå utbekomma R:dr 700,000: — Jemlikt föreskriften i 210 § af det för Riksgälds-kontoret nu gällande reglemente, hafva Fullmäktige af influtna medel, hvilka icke erfordrades för dess förestående utgifter, äfvensom af amortissementsfondernas behållningar, dels genom uppköp af obligationer och dels genom utlåning emot af Fullmäktige godkänd säkerhet, gjort nedannämnde belopp räntebärande och för allmänna rörelsen tillgänglige, nemligen: under l:sta qvartalet 1864 R:dr 411,989: 32.
» 2:dra » » » 1,466,942: 50.
» 3:dje » » » 565,000: — » 4;de » » — 2,443,931: 82. under l:sta qvartalet innevarande år R:dr 3,810,500: — » 2:dra » » » 1,149,600: — » Juli och Augusti samt förra hälften af September » 400,000: — 5,360,100:
R:dr 7,804,031: 82.
Följande lånebelopp hafva deremot blifvit återbetalde: under Usta qvartalet 1864 R:dr 1.065,000: — » 2:dra » » » 255,000: — » 3:dje » » » 648,112: 50. » 4:de ° » -.
» 1,141,491: 67. 3,109,604: 17. under Usta qvartalet 1865 R:dr 1,716,878: 5.
» 2:dra » » » 1,930,230: 28. » Juli och Augusti samt förra hälften af September » 2,810,000: — 6,457,108: 33.
R:dr 9,566,712: 50.
Vid den af Revisorerne den 10 innevarande månad verkställda inventering af de lane- och säkerhetshandlingar, som af Riksgälds-kontoret innehafvas, utgjorde sammanlagda kapitalbeloppet af, genom utgifna lån eller uppköpta obligationer, tillsvidare förräntade medel R:dr 2,827,055: 90.
Riksgälds-kontorets inkomster genom upplupna räntor å förräntade medlen uppgingo för år 1864 till R:dr 278,832: 7, deraf 105,680 R:dr 55 öre tillfallit de fonderade lånens liqvidations- och amortissementsfonder.
Vid den inventering, Revisorerne efter vanligheten anställt i Riksgälds-kontoret, befanns förseglingen orubbad å det under Fullmäktiges egen vård förvarade konvolut, som, enligt derå gjord anteckning, innehölle Rikets Ständers anordning å den, på sätt uti regeringsformens 63 g stadgas, till lyftning vid infallande krig å Riksgälds-kontoret anvisade kreditivsumma.
Under samma inventering hafva Revisorerne genomgått lane- och säkerhetshandlingarne för tillsvidare förräntade medel, och funnit samma handlingar ordnade och väl förvarade samt till antal och beskaffenhet med de deröfver upprättade förteckningar öfverensstämmande.
Likaledes hafva Revisorerne, utan att något dervid förekommit att anmärka, inventerat de skuld- och borgensförbindelser, som till
Riksgälds-kontoret utfärdats för beviljade och utbetalda byggnads- och vattenaftappningslån samt andra dylika understöd, äfvensom de af Kongl. Maj:t godkända och Riksgälds-kontoret tillställda säkerhetshandlingar för fullgörandet af arbetsföretag, hvartill bidrag af allmänna medel blifvit använda.
Vid granskningen af borgensförbindelserna för stadgade testamentsbevillningsafgifter samt det öfver sådana förbindelser förda särskilda diarium har någon anledning till anmärkning ej heller förekommit.
Enligt hvad Revisorerne inhemtat af den till dem utaf Riksgälds-kontorets Ombudsman afgifna berättelse om Riksgälds-kontoret rörande råttegåvgs- och utsökning sår enden, synes detta verks rätt och talan i de uti sagde berättelse omförmälda ärenden vara vederbörligen iakttagen.
Oaktadt de anmärkningar, som Revisorerne här ofvan ansett sig haft skäl att uttala, få Revisorerne till Rikets Ständer hemställa, det Fullmäktige må erhålla decharge för de beslut och åtgärder, som omförmälas uti dels de allmänna protokollerna för tiden från den 18 Augusti sistlidne till och med den 10 Augusti innevarande år, dels ock uti de öfver låneärenden förda protokoller från den 25 i samma månad förstberörde år till och med den 10 sistlidne Augusti.
Anställda inventeringar - Riksgälds-kontorets rättegångs- och atsökning sär enden.
Decharge. — 100 — Sifferuppgif terna.
För alla i denna berättelse förekommande sifferuppgifter ansvarar den Sekreterare. som under granskningen af Riksgälds-kontorets förvaltning och räkenskaper varit hos Revisorerne anställd.
De mot åtskilliga punkter i denna berättelse anmälda reservationer finnas densamma bifogade.
På Ridderskapet och Adelns vägnar: ROBERT de la GARDIE. H. A. HAMILTON.
C. A. BOGEMAN. G. W. von FRANCKEN. O. STACKELBERG.
A. LUNDHOLM. ANDERS SANDBERG. C. E LJUNGBERG. C. FR. CARLSON.
På Preste-ståndets vägnar: H. SCHÖNBECK. M. L. WIKLAND. På Borgare-ståndets vägnar: CASIMIR PETRE. E. W. ERICSSON.
OSCAR ERH. RABE. ESBJ. BERGMAN. J. SUNDVALLSON. P. WALBERG.
På Bonde-ståndets vägnar: JAN ANDERSSON.
JOSEF OSCAR ALMQVIST. J. ERICKZON. C. (w. Carlquist.
I — 101 — Reservationer: af Herr Kontraktsprosten, Doktor A. Sandberg: (pag. 85 i berättelsen.) »Det hade visserligen varit mycket klokare, om Riksgälds-kontoret icke afbrutit, utan liktidigt fortsatt underhandlingarne med alla tre, som erbjödo lån, tills det af endera kunde bestämdt betinga sig de bästa möjliga vilkor, såsom rätteligen blifvit anmärkt.
Likväl synes mig deraf icke nödvändigt följa, att man måste förnya föregående Revisorers hemställan, emedan den i alla fäll kommer till Ständernas kännedom.
Mera maktpåliggande anmärkningar skulle i afseende på hufvudsaken kunna komma i fråga:
Hvarföre har man årligen betalt 7 å 7\ procent för utländska lån, men icke erbjudit mera än 4^ å 5 procents ränta för lån inom landet?
Man skulle annars kunna tycka att en inhemsk statsskuld, äfven mot högre ränta, skulle vara fördelaktigare för landet, än en utländsk emot lägre.
Hos oss synes en motsatt åsigt göra sig gällande.
Hvarföre forcera jernvägsbyggandet med en ohejdad och besinningslös färt, när penningar icke kunna fås på andra än oskäligt betungande och ruinerande vilkor?
Detta kan väl ej läggas en institution till last, som måste verkställa hvad principalerna besluta, och som, då den öppet framställde den tryckta penningeställningen och de härvid mötande utomordentliga svårigheter, erhöll det peremptoriska svar: att de till dessa arbeten anvisade medel måste under årets lopp tillhandahållas och dessutom En million R:dr af 1866 års anslag.
Och vi befinna oss dock lyckligtvis icke i någon sådan tvingande nöd, som fordomdags kunnat göra utländska lån till hvad pris som helst för landets räddning oundvikliga».
I denna reservation instämde Hr Prosten A.
Lundholm. af Herr Boktryckaren Sundvallson: l:o) (pag. 62—85 i berättelsen.) »Då dessa och näst förut stående uppgifter samt deraf föranledda omdömen om Riksgälds-kontorets upplånings-transaktioner sägas vara grundade på Fullmäktiges protokoll, nödgas jag, efter att förgäfves hafva gjort yrkanden om nödig rättelse af ett ganska anmärkningsvärdt förhållande med dessa s. k. protokoll, reservera mig i afseende på be - — 102 — fogenheten af denna grundval för bemälde omdömen och reflexioner.
Ännu den 29 sistlidne September, då, efter de inkomna handlingarnes läsning, dessa ärenden företogos inom Revisionens första afdelning till slutlig behandling, presterades en nyinbunden och nyskrifven bok med påskrift: »protokoll öfver låneärenden år 1865» samt, bland annat, innehållande protokolliserade uppsatser om dessa ärenden med uppgift, att vara »protokoll öfver låneärenden vid Herrar Fullmäktiges i Riksgälds-kontoret sammankomster»; men för alla sessionsdagarne den 2 Januari, 23 Februari, 2, 9, 16 och 30 Mars, 6, 20 och 27 April, 4, 8, 11, 18 och 24 Maj samt den 1 och 2 Juni 1865 hvarken vidimerade eiler på annat sätt till riktigheten eller öfverensstämmelsen med Fullmäktiges originalprotokoll bestyrkta medelst Sekreterarens eller protokollsförandens namnunderskrift.
Dessa s. k. protokoll, som lades till grund för dessa låneärendens bedömande, voro sålunda uppenbarligen icke Fullmäktiges egentliga protokoll, utan endast en för Revisionens skull gjord afskrift deraf, hvarpå så mycket mindre afseende bort fästas, som en stor mängd deraf saknade all underskrift.
Likväl afslogs mitt i anledning häraf inom afdelningen gjorda yrkande, att de egentliga protokollen borde, för lånefrågornas behandling, från Fullmäktiges Expedition infordras i sitt ursprungliga och originela skick samt med Ordförandens justerings-anteckning derå; och afgjordes ärendet derefter, på sätt revisionsberättelsen nu omförmäler.
På grund af detta anmärkningsvärda förhållande, har jag naturligtvis endast kunnat dela majoritetens åsigter om dessa ärendens behandling af Fullmäktige, under det antagande på god tro och så vidt att berörda s. k. protokoll verkligen äro fullständiga, kompletta samt med originalprotokollen öfverensstämmande, hvilket antagandes riktighet jag sålunda varit urståndsatt att kontrollera.» 2:o) (pag. 97 i berättelsen.) »Yid denna fråga har jag i så måtto varit af stridig mening med majoriteten, att jag ansett, det Revisorerne bort särskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på den ganska anmärkningsvärda långsamheten med dessa liqviders uppgörande mellan Riksgäldskontoret och Kongl. Stats-kontoret, hvarigenom det förras kända förlägenheter vid dess mångfaldiga och stora utbetalningar ytterligare och, såsom det med skäl vill synas, onödigtvis ökas, åtminstone för så vidt dessa utbetalningar eljest skulle kunna bestridas med dessa ganska betydliga öfverskott årligen, hvilka nu alltför länge ligga ofruktbara i offentliga kassor.
Revisionen synes mig derföre bort hafva för sin del åtminstone uttryckt den åsigten, att det vore högeligen både önskligt och behöfligt, att dessa årsöfverskott tidigare disponerades af Riksgälds-kontoret.» — 104 — Bilagan Litt.
A. till 1865 års revisionsberättelse, angående Riksgälds-kontoret.
Sammandrag ur Riksgälds-kontorets räkeninkomster och utgifter Inkomster: Riksmynt.
Allmän bevillning 2,632,594: 17. Observationsmedel 8,706: 33.
Stämpelafgifter för spelkort 74,555: 86.
Dito » tidningar 59,907: 4. 2,775,763: 40.
Skatteköpeskillingar 7,948: 71.
Ekeskogslösen • 1,364: 97. 9,313: 68.
Kapitalafbetalningar å för vissa föremål eller under längre tid beviljade lån.... 392,247: 62.
BIHANG TILL Mimiu Mu-ntniM 0'i' D£i Dial.
TREDJE SAMLINGEN. Conslitutions-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. ■ ■ , Conslitutions- Ut shott et s Memorial N;o i. 1 N;o l. Ankom till Exp.-Utsk. d. 14 Febr. kl. 7 m' Memorial, med uppgift & de till afgörande beredda Grundlagsändrings förslag.
Då Riksens Ständer vid IS23 års
Riksdag förordnat att en uppgift å hvilande Grundlags-ändringsförslag borde, genast vid hvarje Riksdags början, genom Constitutions-Utskottets försorg redigeras och till trycket befordras, och detta förordnande ej återkallats, utom i hvad angår sjelfva tryckningen, hvilken, för alla till Protocolls-Bihanget hörande Samlingar, se ermera blifvit åt Expeditions-Utskottet ensamt uppdragen, har Constitutions-Utskottet låtit sammanfatta och uppställa i ett helt de vid nästlidne
Riksdag beredda och till den nu påstående hänskjutna förslag till ändringar i Grundlagarna; Och varder uppgiften derå, hufvudsakligen inrättad i den ordningsföljd 97 §. af 1830 års Riksdagsbeslut antyder, härjemte till Riksens Ständer vördsamligen öfverlemnad.
Stockholm, den 14 Februari 1334- På Riksens Ständers Constitutions-Utskotts vägnar Gasp. W.
Ehrenborgh. C. Strehlenert. G. F. af Wingård. J. Ericsson. J. D. Valerius, Bihang till R.
Prof. 1834- 3'dje Sami. i:a Häftet. 2 Constitutions-Utskottets Memorial N;o i.
• '.•"* ' ■ Uppgift på de från 1828—29—30 årens till nu innevarande Riksdag hänskjutna och hvilande, dels af Kongl. Maj:t i Nåder framställda, dels af Constitutions-Utskottet beredda Förslag till Grancllags-ändringar, genom tillägg, upphäfvande, rättelse eller förklaring.
Maj:ts Nådiga Propositioner: l:o
Till ändrad redaction af stadgandet om Riks-Ståndens Canzli-betjening. Riksdags-Ordningen. §. 24- i:sta Momentet. 4:de Punkten.
Till nämnde Betjening räknes hos Ridderskapet och Adeln fyra Canzlister ; i Preste-Ståndet en Notarie och två Canzlister 5 i BorgareStåndet sammaledes; och i BondeStåndet två Notarier och fyra Canzlister.
— Till nämnde Betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsattes, räknes hos Ridderskapet och Adein fyra Canzlister; i Preste-Ståndet en Notarie och två Canzlister; i Borgare-Ståndet sammaledes; och i Bonde-Ståndet två Notarier och fyra Canzlister.
, Se Bibanget till samtliga Riks-Ståndens Protoeoll, 3 Samling, Memorialen N:o 2 och 5.
Ridderskapets och Adelns Protoeoll den 9 Jan. 1829 pag, 171 och den 6 April 1829 P. 215.
Preste-Ståndets d;o, 2 Band. p. 37 och 626.
Borgare-Ståndets d:o, 1 Band. p. 59, 378» 4°7» 832» 6 Band. p. 32.
Bonde-Ståndets dso, 3 Band, p. 373—376.
2:o och 3:0
Till ändrad redaction, jemte särskilt tillägg, i afseende på meddelandet af förklaringar öfver Lagens rätta mening.
Coust i tutions- Utskottets Memorial N:o i. Regering §•
Inkomma till Konungen, från Domstolar och Embetsmän, förfrågningar om Lagens rätta mening i sådana fall, som till
Domares åtgärd höra, äge ock Högsta
Domstolen att de sålunda sökta förklaringar gifva. §•
Konungen äger tvänne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Dess röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i Högsta Domstolens öfverläggningar derom deltagit. §•
Med förklaring öfver Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag förhålles som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Konungen genom Dess Högsta Domstol emellan Riksdagarna gifver, kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare s-Formen. 19- Inkomma till Konungen, från Domstolar och Embetsmän, förfrågningar om rätta meningen af Allmän Civil-, Criminal- och Kyrko-Lag, eller anser eljest Högste Domstolen förklaring, i sådant fall, nödig, äge ock Högste
Domstolen att, emellan Riksdagarna, dylika Lag-förklaringar gifva. 21.
I alla frågor om förklaringar öfver Lagen emellan Riksdagarna, skola Högsta Domstolens beslut hos Konungen i StatsRådet anmälas.
Gillar Konungen den gifna Lagförklar ingen, utfärdes den med Dess underskrift; Ogillar Konungen densamma, förf alle den till ali kraft och verkan. 38.
Med förklaring öfver Civil-, Criminal- samt Kyrko-Lag förhålles, under Riksdag, som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar öfver Lagens rätta mening, Högste Domstolen, med Konungens bifall, emellan Riksdagarna gifver, kunna af Riksens Ständer vid nästpåföljande Riksdag ogillas, hvarefter de icke längre vare 4 Constitutons-Utskottets Memorial N:o i. gällande eller af Domstolarne iaktta- gällande, eller af Domstolarne jaktgas eller åberopas må. tagas och åberopas må}
Och böra der för, vid hvarje Riksdags början, alla sedan föregående Riksdag sålunda utfärdade Lag-förklaringar blifva Riksens Ständer af Konungen meddelade.
N:ris 50, 6l och 62.
Ridd. och Adelns Prct, den 16 Nov. 1829, p. 13. och den 5 Febr. l830, p, Preste-Ståndets d:o, io B. p. 535 och 13 B. p. 70, I08 och 1 ro. Borgare-Ståndets d:o, 5 B> p. 157, I065, 1066, II45, 6 B. p. 604. 7 B. p. 22, 132 och 140.
Bonde-Ståndets d:o 9 B. p. 29, IO B.
P* 88- 4:o
Till förändrad redaction af stadgandet rörande Creditiv-anslagen.
Regerings-Formen. §. 63.
Dessutom böra för oförsedde hän- Dessutom böra, för oförsedda delser tvänne särskilta^ tillräckliga händelser, tvänne särskilta tillräcksummor afsättas och anslas} den ena, liga summor anslås och till utbetalatt vara tillgänglig då Konungen, till ning å Riksens Ständers Riksgälds-ConRikets försvar eller andra högst vig- toir anvisas, den ena, att vara tilltiga och angelägna ändamål, sedan gänglig, då Konungen, till Rikets hela^ Stats-Rådets tankar deröfver blif- försvar eller andra högst vigtiga och vit inhemtade, finner den vara onnd- angelägna ändamål, sedan hela Statsvikligen nödig} den andra, att ur Rådets tankar deröfver blifvit inhein\iksens e krig, af Konungen lyftas, sedan nödig} den andra, att, viel infallanHan Stats-Rådet in Pleno hört och de krig af Konungen lyftas, sedan Riksens Ständer sammankallat.
Rik- Han Stats-Rådet in Pleno hört och sens v tändeis förseglade anordning Riksens Ständer sammankallat.
Rikc sistnämnde summa må ej förr bry- sens Ständers förseglade anordning å Contitutions-Utskottets Memorial N.o i. 5 tas eller summan af Banco-Fullmägti- sistnämnda summa må ej förr brytas', ge utbetalas, än sedan Riksdags-kal- eller summan af Fullmägtige i Rikslelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor gålds-Contoiret utbetalas, än sedan vederbörligen kungjord.
Riksdags-kallelsen blifvit i Hufvud stadens Kyrkor vederbörligen kungjord.
Se Bih. 3 Sami, Meni.
Ridd, och Adelns JJrot. den 22 Fehr. t IS30 p. och den 13 Mars 1830 p- — Preste Slåndets Dito, 14 B. p. 285 oc^ 15 B. p. 260. Borgare-Ståndets D:o, 7 B, p. 284 m 54oj 5Ö5j I°44 och t°74* Bonde-Ståndets D.o, 10 B. p. 418» Constitutions-Utskottets Förslag. i:o Till åtskilliga föreskrifter, åsyftande Riksdags-göromålens förenklade och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande samt besparing i Riksdags-kostnaderna.
Riksdags-Ordningen. A) §. 04. lista Mom- sista perioden — Skulle i något Utskott en tal- — — Skulle i något
Stånd eller Ut:
• rikare betjening oundgängligen tarf- skott en talrikare Canell-betjening.; vas, anmäle Utskottet sådant hos oundgängligen jufvas, åge Ståndens Ståndens Plena, hvilka derom förordne.
Plena att derom, på skeende anmälan,. förordna; Men ef må denna Eietfening okas blott för behofuet af ytterligare renskrifning s-biträ de, buar till kostnaden bör medelst särskilt anslag bestridas.
B) §. 26. lista perioden.
Konungen eller „_ — sam- Konungen eller — — — sammankomma på Rikssalen. — — mankomma på Rikssalen, iednast in - 6 Constitutions- Utskottets Memorial N.v i. om åtta dagar från den, då Riksdagen blifvit, enligt 23 §., kungjord. C) §. 2g. irsta perioden.
Ridderskapet och Adeln — — Ridderskapet och Adeln _ _ — tjenligast finnér, genast och sist — tjenligast finner, genast eller sist inom åtta dagar, sedan Riksdagen inom tolf dagar, sedan Riksdag^jernblifvit öppnad, Ledamöter, lika man- likt 23 §., kungjord blifvit, Ledamöga af hvarje Stånd, i de Utskott, ter, lika många af hvarje Stånd, i hvilka skola ärenderna bereda och de Utskott, hvilka skola ärenderna utarbeta. — — bereda och utarbeta. D) §. 36. irsta Momentet. iro. Utom förenämnde 1 RegeringsFormens 53 §. omförmäldte och föreskrifne Utskott, äge Riksens Ständer att välja och förordna ett Expeditions-Utskott, bestående af tolf Ledamöter, för att uppsätta ej mindre de expeditioner, som under Riksdagen af Stånden gemensamt utfärdas, än äfven Riksdags-Beslutet, och alla sålunda författade Handlingar till Riksens Ständers justering öfverlemna; och äge Hof-Canzleren, eller den hans Embete företräder, rättighet att i Utskottet öfvervara Riksdags-Beslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden.
Utom förenämnda iRegeringsFormens 53 §. omförmäldta och föreskrifna Utskott, äge Riksens Ständer att välja och förordna ett Expeditions-Utskott, bestående af tolf Ledamöter, för att ej mindre revidera vederbörande Utskotts förslag till de expeditioner, som under Riksdagen af Stånden gemensamt utfärdas, än äfven uppsätta dem, hvilka ej tillhöra annat Utskotts befattning, samt ändtligen Riksdags-Beslutet, och att alla sålunda reviderade eller uppsatta Handlingar till Riksens Ständers justering öfverlemna; och äge Hof-Canzleren, eller den hans Embete företräder, rättighet att i Utskottet öfvervara Riksdagsbeslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden. Constitutions-Utskottets Memorial N-o i. 7 E) §. 45. i:sta Perioden.
Skulle ett Utskott genom Skulle ett Utskott genom Deputerade.
— Deputerade, utan att likväl två eller flera Utskott må gemensamt ärendet afgöra. — — F) §. 44- irsta Momentet. i;o Konungens Propositioner, äf- 1:0 Hvarje Konungens Proposition, äfvensom allmänna frågor, hvarmed vensom hvarje inom
Stånden väckt frå förstås sådana, som kunna eller ga om sådana allmänna ärenden, som afgörande upptagas, utan skola kunna eller — afgörande upp* öfverlemnas till utredande af behö- tagas, utan skall öfverlennäs till ut* riga Utskott, hvilkas yttranden, hvar- redande åt behörigt Utskott, hvars af alltid ett exemplar må hvarje Stånd yttrande, deraf alltid ett exemplar må tilldelas, böra, enligt hvad här of- hvarje
Stånd meddelas, bör, enligt vanföre förelägga Utskot- hvad här ofvanföre — före. ten tid till deras Betänkandens af- lägga Utskottet viss tid till Betängifvande. kandets afgifvande.
G) §. 44. lista Momentet.
(Tillägg vid slutet). — — Skulle Riksens Ständer anse något ärende, hvaröfver ett Utskott sig yttrat, erfordra, i vissa delar, behandling af annat Utskott, må frågan, efter beskaffenheten, dit remitteras.
H) §.
48- Föredragningsämnen när- Föredragningsämnen — närvarande Ståndets Ledamot. varande Ståndets Ledamot, innehål - 8 Constitutions- Vt skot tets Memorial No i. lande fullständigt, eller åtminstone i hufvudpunkterna bestämdt förslag till det beslut, hvars fattande åsyftas.
I) §• 49- Nytt moment. l:o Hvar och en allmän fråga — — — ovägerligen fattas. 2.'0
Då saken från Utskott — — Acter och Handlingar. 3:0 Återförviser något — — — till expeditionen betagas. 1:0
Hvar och en allmän fråga — > — — ovägerligen fattas. 2:o Då saken från Utskott Acter och Handlingar. 5:0
Vid prof ningen, i Ståndens Plena, af Utskotts afgifna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller förkastande, utan förändring.
Göres dervid anmärkningtill förändring, och funer Ståndet ärendet tillfyllest utredt, ma Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast, eller, derest någon Ledamot det äskar, i annat Plenum besluta.
Men är anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erhålle"
Utskottet del deraf, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda boredt förslag till Stånden återkommer, behanclles det på samma sätt, som här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytter-, ligare åter-remiss ej må äga rum. 4:0
Återförviser något — — —»• till expeditionen betagas - Regerings - Constitutions-TJtskottets Memorial N.o i. 9 Regerings-Formen. §• 55.
Allmänna frågor och der- ■ Allmänna frågor och deröfver sig yttra. öfver sig yttra, på satt i Riksdags Utskottens förslag — — — eller Ordningen föreskrifves. ock alldeles förkasta.
(Det öfriga af momentet utgår). Riksdags-Ordningen.
K) §. 49. nytt moment. gro När Utlåtande från Riks-Stånd till Utskott återremitteras, höra alla anmärkningarna, sednast inom Åtta dagar derefter, meddelas Utskottet genom justeradt Protocoll s-Utdrag, antingen i utförligt Transsumt, eller ock af Sccreteraren pundvis och i korthet sammanfattade, clock, i sednare händelsen, med öppen rätt för Stånds-Ledamot att sin särskilta mening in extenso skriftligen bifoga, såsom i S7 JT. stadgadt är.
L) §. 52.