Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rege rings-Formen, utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter ställas utom Lagen och • under godtycket, måtte antingen helt o^li hållet uteslutas ellar ock i den mån hufvudsakligen förändras, att, genast efter det skriften blifvit af Hof-Cancelleren indragen, målet hänskötes till behörig Domstol.
Då, efter sannolik förmodan, detta, icke i vanlig Constitutionel ordning stifttade, men vid en och samma Riksdag både proponerade och antagna Lagrum, egentligen åsyftat en provisorisk, af tillfälliga omständigheter påkallad förfogning; då, vidare, dagbladets eller tidskriftens egenskap af allmänt vådlig, personligen förnärmande eller fortsatt smädlig, lärer svårligen kunna med någon säkerhet bestämmas, och åtminstone blifva underkastad skiljaktiga åsigter och omdömenj, då, andt - ConstitutionstUt kottets betänkanden.
77 ligen, en sådan indragningsrätt, om än utöfvad med upplyst tålsamhet och omskränkt af aktningen för allmänna tänkesättet, likväl måste i följderna leda derhän, att utgifvaren ohörd kännes skyldig till ansvar för obevista förbrytelser och dymedelst beröfvas icke blott en synlig, tinder mödor och bekymmer förvärfvad egendom, utan möjligen äfven den ännu dyrbarare, sin medborgerliga heder, — tvekar ej Utskottet, att, för den i 56 f.
Regeringsformen stadgade brandling af grun dlags-frågor, vördsamlingen tillstyrka det ofvanberörda 8 morn. i 4 §•
Tryckfrihets-lörordningen måtte aldeles uppliäfvas och uteslutas : i sammanhang hvarmed jemväl numereringen af de följande momenten i denna §. komma att rättas.
Utdrag af Frotocollet, hullet uti R. H. S.
Constitutions-Ulskott den 3 Maji**.823. S. D. Herr Professorn Doctor Thyselius uppläste och ingaf ett så lydande skriftligt anförande: ”Enligt det beslut Riksens Högl.
Ständers ConstitulionsUtskotts Pluralitet 78 Constitubions- Utskottets betänkandcn. fattat, att, i anledning af Herr Dalmans och Heres motioner, föreslå, icke förändri ngar uti, inen uteslutandet af Tryckfrihets Lagens stadgande i 4 §• 8 morn., reserverade jag nun särskilda tanka, och utbeder mig, att den mätte, genom ProtocollsUtdrag, Höglofl.
Utskottets betänkande åtfölja." “Den af Molionairen yttrade och af af flera det Höglofl.
Ledamöter understödda mening, att ett Tidningsblad och medgifven rätt till dess ingifvande borde anses såsom all annan 1 idningsskrifvarens välfångna.egendom, som utan föregående ransakning och dom icke må honom afhändas, kan jag icke oinskränkt biträda.
Mig synes fast heldre, att enär han icke annorlunda, än under vissa, i Lag föreskrifna och af honom både kända Och antagna vilkor, erhållit rättigheten till utgifvandet af en Tidning, han i sjelfva verket frånträdt rättigheten, i samma stund ian bröt vilkoren." “Om, såsom jag lior vara, om betryggandet af fri yttrande-rätt, måste jag äfven för bibehållandet deraf önska sjelfsvåldets lagliga inskränkning.
Behofvet häraf kändes mera lifligt vid det Riksmöte, då förenämnda moment, om icke så aldeles med iakttagande af lagliga förmer, dock efter Konungs och Ständers Ccnstituiions-TJtshottels betänkanden.
79 gemensamma beslut, tillädes Tryckfrihets.
Lagen.
Detta stadgande har kraftigt verkat till sitt ändamål, så att vi nu känna mindre vådan af Tryckfrihetens missbruk, än tvånget af sjelfva Lagbanden.
— Gerna medgifver jag alt dessa kunna och böra i så måtto lossas, att hvad godtyckligt är måtte undanrödjas, och för yttranderättens frihet inför Thronen höras ett lagligt försvar, likaväl och vid samma tid, som, enligt sin Ämbetspligt, HofCancelleren talar för ordning och allmän säkerhet.
— Men är det väl rådligt, att gå från ytterlighet till ytterlighet och, med upphäfvande af fattade beslut, sönderslita sjelfva Lagbanden, dem vi, efter ett och annat år, torde finna oss nödsakade att återknyta ?
Jag åtminstone tänker icke så: hoppas icke heller mycket för ändamålet vunnet, genom anstäld rättegång emot Tidningsskrifvare, som missbrukat Tryckfriheten, eller genom rättigheten att enligt 9 mom. 4 §• indraga ett Tidningsblad, som är spridt förrän uppmärksamheten hunnit väckas på dess skadliga innehåll eller någon indragnings-åtgärd vidtagas.
" ‘‘Desse skäl hafva synts mig tillräcklige för stadgandet af min öfvertygelse; * dock utbeder jag mig ännu få tillaga ett uttryck af min farhåga att, likasom eljest 80 ConstitutionsUtslottets betänkanden. när man vill på en gång vinna allt, faran möter att allt förloras 5 så torde äfven nu kunna inträffa, att TryckfrihetsLagens förenämnde stadgande förblifver i allo oförändradt, äfven derföre att man heldre velat aldeles utesluta detsamma, än deruti föreslå vissa af billigheten påkallade och till ändamålet troligen ledande förändrin §ar*“ Häruti instämde till alla delar Herr Pastor Primarius m. m.
Doctor Wedlin.
Anborn d. 12 Maj 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 21 Jf.
I första puncten af 21 jf. Riksdags*
Ord ningen förekommer den motsägelse, att Riksdagsmän af alla Stånd finnes ålagdt uppvisandet af deras Fullmagter, oansedt der tillika, stadgas, att Ridderskapet och Adeln må legitimera sig enligt Riddarhusordningen, hvilken åter innehåller, att sådant bör ske genom upprop och anteckning efter en öfver lefvande ätter förfat - Ex Protocollo J. D. Valerius N.-o 11 För - Constitutions Utskottets betänkanden. 81
För beredandet af nödig rättelse härutinnan, vid nästinti äfFande Riksdag, får Constitution,sUtskottet vördsamligen tillstyrka, antagandet af en så lydande, jernkad redaction i ofvannämnda §:s början: ”Riksdagsman af alla Stånd skola behörigen sig legitimera, Ridderskapets och Adelns Ledamöter på det sätt Riddarhusordningen föreskrifver , samt PresteBorgare- och BondeStåndets
Ledamöter sålunda att de, dagen efter den hvartill Riksdagen pålyst blifvit, uppvisa deras fullmagter inför Justi ti ae StatsMinistern ’ o. s. v. Stockholm den 3 Maj 1823.
N:o 12. memorial, till Riksens Ständer, med föreslaget tillägg i 79 § Riksdagsordningen. DS 79 §.
Riksdagsordningen bland annat stadgar, att ingen lagligen vald Riks dagsman för de Tre Ofrälse Stånden må kunna, af hvad anledning som helst, förmenas att Riksdagen bivista, men ÄrkeBiskopen, Biskoparne och Pastor Primarius i Stockholm, hvilke äfven borde vara Bihang till R. S.
Prot.$:dje Sami. 11. 82 CcnstituHons-Utskobtes betänkcmden. tinder detta stagande inbegripne, icke väljas till Riksdagsmän, utan, jemlikt samma Grundlags 15 §., af Konungen till Riksdagen kallas, får ConstitutionsUtskottet, med vördsamt tillstyrkande, för Grundlagsenlig behandling, öfverlemna en dess Ledamots framstälda förslag, att orden: “någon lagligen vald Riksdagsman", måtte, genom ett för både rigtigheten och fullständigheten! nödigt tillägg, förändras till: “någon lagligen kallad eller vald Riksdagsman".
Stockholm den 5 Maj 1823. N: o 13.
Memorial till Riksens Ständer, angående verksbäld granskning aj JustitiaeÖmbudsmannens
Sedan, jemlikt vid 1815 års Riksdag fattadt, för framtiden gällande beslut, ConstitutionsUtskottet emottagit och granskat Riksens Höglofl.
Ständers JustitiaeOmbudsmans
Diarier och Registratur, från sist öfverståndna till innevarande Riksdags början, har Utskottet trott sig böra, såsom resultat häraf, meddela det vördsamJtia förklarande, att de till Justitia - Om* Gonsbibutions-Uskottett betänkcmden. 85 budsmans Expeditionen inkomna målen blifvit med utmärkt ordning, skyndsamhet och drift handlagda, samt att följaktligen Utskottet funnit Herr JustitiaeOmbudsmannen, uti dem af hans åtgärder, som varit lemnade till Utskottets granskning, värdigt hafva svarat emot Riksens Ständers förtroende.
Stockholm den 5 Maj 1825.
Memorial, till Riksens Ständer, vied öfverlemnande af en uppgift på godkände förslag till Grundlags-ändring ar.
Till följd af Riksens Ständers fattade och ConstitutionsUtskottet meddelado beslut, får Utskottet härjemte till justering vördsamligen öfverlemna, en uppgift å alla sådana, från sista Riksdag hvilande och nu afgjorda Grundlags ändrings förslag, sorn af Samtliga RiksStånden blifvit gillade och antagna.
Stockholm den 10 Maj 1823. 84 Constitutiona- Utskottets betänkande.
REGERINGS-FORMEN. §• 9- Sista Puncten. . .
. För Rådslagen skola StatsRådets
Ledamöter vara ansvarige, såsom i 106 eller 107 §. derom vidare stadgas. $. 61.
Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående Jf. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer faststäld blifver. §• 97- Denne Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnda Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är.
Desse Electorer skola samfält och icke efter stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den
Man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla Constitutions-Utskottets betänkanden. 85 dervid rösterna, till mer än hälften af de röstande Electorernas antal, på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet för någon icke eger ruin, anställes, med iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som näst honom blifvit af de flesta Electorerna kallad, och så vidare.
Intraffar den händelsen etc. §■ 107.
Skulle Constitutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rådets Ledamöter samfält eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare eiler Föredragande af Commando-mål icke med oveld . . . blifvit gjord.
13* 2:dra mom.
Universiteten i Upsala och Lund ege 86 Constitutions-Utskottets betänkande. att till Riksdagsmän i Preste-Ståndet utse, hvartdera Tvenne Professorer från de verldsliga Facultelerne.
Likaledes må af Vetenskaps-Akademien, Tvänne Ofrälse Civile Ledamöter väljas till Fullmägtige i nämnde Stånd, dock utan rätt till Riksdagsmanna-underhåll. §. 14. 3 och 4 morn. eller 6, 7, 8, 9, och lo puncterne.
Valen skola ske inför Magistra ten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega ruin, enär antingen någon Stads samtlige valber ätti gade Invånare, eller ock en eller flere Classer bland dem hos Konungen anhålla, om fastställande af enny valordning för Staden och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgcrskapet samfält och icke af Electorer, beräknas rösterne efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Falu-Bergslag efter Fjerdeparts-Grufvedelarne.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedda Electorer, må Riksdags-fullmägtig icke kalla*.
Constitutions-TJtskottets betänkanden. 87 Götheborg ege rätt att sända Tre, Städerne af Första och Andra Classerne hvardera Två, samt alla öfrige Städer, äfvensom Falu-Bergslag, hvardera En Fifllmägtig.
Alla Städer af de Tvänne högsta Classerne vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de öfriga kunna
Två högst Tre förena sig om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är. §• 19- 6.
Skulle Utskottet anmärka, att Stats» Rådets Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon StatsSecreterare eller Föredragande af Cornmandomål icke med oveld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Ämbete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Ständer tillkännagifva, hvilke, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån Ämbetet skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord. 88 Constitutions-Utskottets bebänkandcn. §. 58.
Alla omröstningar i Utskotten skola ske -per capita, mellan Utskottets samtlige Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne vid upp summerande t skulle befinnas lika delade.
Ar Pluralitet redan vunnen, bör den af agda sedeln genast förstöras.
Inom Banco-Utsottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. 44- 3 Puncten.
. . . Till Utskott återlemna något från ett eller flere RiksStånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande, åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförda skäl, till samtliga RiksStånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra. §. 61.
Constitutions-Utskottets betänkanden. 89 Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, ege Riksens Ständer att i deras särskildta Plena, genom allmän om* röstning, välja til! en Nämnd .
Ledamöter af Nämden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden; men träde tillsamman dagen efter den då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr än de fleste rösterne om En person sig förenat.
Hvar och en af Nämnden uppgifva, ibland dem af Stånden före lagna, den han anser böx*a utköras, talla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstandes antal, på En Man, vare han behörigen vald
Äro åter rösterne så delade, att en sådan full Pluralitet icke eger rum, anställes, enligt det i 5-5 §. beskrifna voteringssätt, ny omröstning till antagande af den, som de flasta röstarna erhållit , och , om han ej antages af den, om hvilken näst efter honom de fleste af nämnden sig förenat.
Inträffar den händelsen etc.
Skola Riksens Ständer tillsätta För.
Bihang till R S, Fröt. ydje Sami. 12. §. 62. go ConstitutiensTjtskottets betänkandein. myndare för en omyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den , då Riksdagen å PiiksSalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskildta Plena, till en Nämnd.
Sexton Personer för hvarje Ständ, hvilke röste per Capita och icke Ståndsvis, om de, af Plena till antalet bestämda Förmyndare, sorn skola vara antingen En , Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Vallista de män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en Person öfverstiga det af Ständerne utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, pd sätt i 53 §. stadgas, först den som de flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens Pluralitet gifve Utslaget, På samma sätt förfares m. m. §■ 63. I 3 puncten, . . .
Denne Riksens Ständers Justitiae* Ombudsman .
. och skiljes ej åt förr än valet fulländat är.
Desse Electorer skola samfält, och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den Man, som anses böra komma under omröstning, Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstande Eleeto - ConstitutionstTJtckottets betänkanden. gi rernes antal, på En Man, vare han behörigen vald.
Äro rösterne så delade emellan flera, att en sådan full Pluralitet för någon icke eger rum, anställes, med iakttagande af hvad 55 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar till antagande af den som de flesta rösterna erhållit, etc. §. 65.
I 2:dra puncten.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna Sex för kunskaper och lärdom kände Män, jemte Justities Ombudsmannen, som bland dem före ordet.
Desse Committerade, af hvilka Två utom Justitias-Ombudsmannen, skola vara Lagfarne, väljes af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Stånd dertill utsedde Electorer, hvilke, enligt det i 61, 62 och 63 J). §. föreskrifna sätt, röste samfält och icke Ståndsvis.
Afgår emellan Riksdagarna etc. f)3 Constitutions-Utskottets betnnhanden.
Angående åtskilliga Riksdags Ordningens §§’ers fördelning i numereradc Moment. §• n 1:0
Med de i Andra §.
. . . för Bonde-Ståndet. ö:o Om tiden för de . . .
HofRätter ne underrätta. §• 14* 1:0 Hufvtidstaden Stockholm . . . årliga utskylder. 2:0
De öfriga Rikets . . . brukande Bergsmän. 3:0 Valen skola ske . . . icke kallas. 4:0 Götheborg ege rätt . . . eller Borgare är. 5:0 Ingen må för Städerne . . . från annan Stad. §• 17- b 1:0 Uti Riksdagsmanna-valen . . . sjelf föra Protocollet. 2:0
Vid alla Riksdagsmanna-val uppbäras och redovisas.
Constitution'-Tjtskottets betunkanden. 95 f. 23. 1:0 Santina dag, då . . . sina Talmän. 2:0 Landtmarskalk och Talman . . , tili lif och själ! 3:0
Talmans ställen företräda. §. 24. 10 Uti hvart Stånd . . . derom för ordne. 1 - • • r 2:0 BondeStåndets Secreterare . . • till lif och själ! 5- 27- 1:0 Propositionen, angående . . . å Riks-Salen hållas. 2:0 Propositionen rörande * .
. till eller afstyrkande. §• 29. 1:0 Constitutions-Utskottet, som utgöres enligt Tryckfrihets Lagen ansvarar. 2:0 Constitutions-Utskottet åligge .
. * pröfning underställas. g4 Constitutions-Utshottets betnnkanden. 3:0 DS hos RiksStånden ... i deras ställe derom besluta. §■ 30. 1:0 StatsUtskottet, som skall . . . bö ra fyllas. 2:0 Detta Utskott . . . bör utgöras.
3:0 1 händelse . . . kunna förrättas. §. 31. 1:0 Bevillningsutskottet . . .
Plena underställas. 2:o Yppar sig den . . . ofvan föra skrifvit är. §• 33* x:o Lagutskottet - . . utom Krigs Staten. c:o Justitiae - Ombudsmannens , \ § denna Berättelse förvises. §■ 34- [1:0 Allmänna Besvärs ... är stadgadt. 2:0 Vilja Riksens Ständer . .
. böra afgöras.
C&nstitutions*UtsliOttets belänlumden. 95 §• 36. 1:0
Utom förenämnda ; . i Konun gens yttranden. 2:0 Stånden kunna . . . besvär och angelägenheter.
5‘o Skulle Riksens Ständer . . .
Con stitutionsUtskottet. 4.0 Blifva göromålen . . . förfalla frågan. §• 57- 1:0 All^ Riksens Ständer , . till Ståndens Plena inkomma. 2 0 Intet Utskott . . . omedelbarligen öfverlemnas. /• 44. i'.o Konungens Propositioner : : ^ betänkandens afgifvande. 2:0 Hvarje RiksStånd . * härom meddelas. 3:0 Vill Utskott .
; . frågan bör för visas. g6 Constitutions-TJtskottets betänkanden. , §• 49- i;o Hvar och en allmän fråga . ovägerligen fattas. 2:0
Då saken . . .
Acter och Hand lingar. 5:0 Återförvsies . . . till expedition betagas. §■ 57- 1:0
De allmänna beslut . . . uppe hållas. 2:0 Af ProtocollsUtdragen . . . högt uppläsas. * t §. 63. 1:0
Till följd af Regeringens Former - .
. behörigen fullgöra. 2;o Denne Riksens Ständers . . . der till åter väljas. jpö Justitiae - Ombudsmannen . . . Justitias-Canceller. 4:o Electorerna böra . . . skulle med döden afgå, §' 70.
Utskottets betdrikanden. 98 §• 7°- 1:0 Till Fullmäktige . . . skyndsamt föranstalta. 2;o Fullmäktige och Revisorer .
Riksdagsmän tillägga, Ex 1’rotocollo J. D. Valerius.
N:o 15, Ankom d 14 Maj 1Ö25.
Memorial, till Riksens Ständer, med förslag till ändring i 57 /.
I 37] §.
Riksdagsordningen stadgas, att intet Utskott, Constitutions- och BanCo-Utskotten allena undantagna, är berattigadt att väcka frågor till afgörande i RiksStåndens Plena, eller behandla andra ämnén än de från Plena remitterade, så vida ej, hvad Stats-Utskottet Särskildt angår, Konungens Proposition, jemlikt 27 till detsamma omedelbarligen öfverlemnas.
Enligt 24, 36 och 49 §• /■ af samma Grundlag, ega icke dessmindre alla Ut* Bihang till R. S. Prof. fielje Sami. 13. 98 Coustitntions- Utskottets betänkanden skott att i Ståndens Plena väcka frågor, om ökad Betjening och om förstärkning , äfvensom att med Préliminaira hemställanden till Plena ingå; Enligt 29 kunna frågor rörande StatsBådets Ledamöters rådgifvande åtgärder och utöfningen af Stats-Secreterare - Ämbeten, andragas hos Stånden af andra Utskott än ConstitutionsUtskottet; Genom 50 §. är Stats-Utskottet förpligtadt att föreslå hvad till Stats- och Riksgälds-verlcens behof erfordras , samt Bevillningens och Creditiv-Summornas belopp, ämnen, hvilka ej alltid torde hafva bestämdt ingått i Konungens Proposition eller i Ständernes Remisser; Och ändtligen åligger, till följd af 51 Bevillnings - Utkottet att opåmint uppgifva allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning.
Med anledning häraf och till beredande af fullständig klarhet i föreskriften, har Constitutions-Utskottet, med gillande af en dess Ledamots förslag, trott sig böra för den behandling 56 §.
Regerings formen antyder, vördsamligen tillstyrka en så lydande förändrad redaction af sista puncten i ofvannämnda Riksdags - Ordningens 37 §. ”Intet Utskott, Constitutions- och Banco-Utskotten allena undantagna, vare berättigadt att väcka frågor till afgörande ConstitutionstUt kottets betänkanden. gg i Riksens Ständers Plena, eller att upptaga andra ämnen än de frän Plena remitterade, utom i sådana fall, hvarom för Utskott i allmänhet eller något bestämdt Utskott finnes särskildt stadgadt.
Anborn d. 14 Maj 1823.
Memorial, till Riksens Ständer, med förslag till ändring* i 60 §.
* Enär nuvarande ordalydelse i andra puncten af Regeringsformens 60 §. enligt hvilken Tullen för Spannmål väl af Konungen kan ökas, men ej minskas, innebär en otjenlig, för det allmänna menlig och troligen aldrig åsyftad inskränkning i Konungamagten, får, i afseende på den för Grundlagsfrågor stadgade behandling, Constitutions-Utskottet vördsamligen underställa Riksens Ständer det förslag, att ofvannämnda andra punct måtte sålunda redigeras 5’Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Sunders samtycke kunna för - Constitutions-TJtskottets betänkanden.
100 höjas, med undantag af Stora Sjö-Tullen å inkommande och utgående spannemål, hvilken må af Konungen efter omständigheterna bestämmas.'1 Stockholm den 9 Maj 1825.
Ankom den 14 Maj 1O23.
Memorial, till Riksens Ständer, med förslag att ett helt moment och någon del af ett annani 5 §.
Tryckfrihets förordningen måtte uteslutas.
Då 7 och 9 momenten af Tryckfrihetsförordningen äro nästan aldeles lika lydande, och då det i begge två befintliga stadgande, att handlingar i Tryckfrihetsmål skola till Hof - Rätten insändas, synes desto mer öfverflödigt som
Underdomare i allmänhet åligger att i underställningsfrågor ingifva handlingarna till Öfverdomstol, får, till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig behandling, Constitutions-Utskottet med vördsamt tillstyrkande öfverlemna det förslag att ej allenast sednare delen af förenämnda 7:de moment, från och med orden ”men i alla fall”, än äfven he - CoonstitutionsUtskottets betänkandcn. ioi la 9 momentet må nteslutas, samt moment-nummerföljden derefter rättas.
Stockholm den jo
Ankom d. 28 Jun* 18i3"
Memorial till Riksens Ständer, med besvarande af Remissen å Stats-Utskottets anmärkning rörande mindre Creditivets disposition för Militaire utgifter.
Ständer har behagat tinder den 26 sistlidne Februarii till Constitutions Utskottet remittera en, i föreskrefven form, af Stats-Utskottet uppgifven Anmärknings-anledning mot vederbörande föredragande af Krigs-Ärenden, och hvilken anledning innefattas i ett ConstitutionsUtskottet särskildt meddeladt Protocolls Utdrag för den 22 i nämnde månad, hvaruti, med utförlig anmälan af hvad i RiksensStänders Revisorers Berättelse förekommer, rörande lyftningen och användandet af åtskillige Creditiv-poster, Stats-Utskottet, under åberopande af RiksensStänders skrifvelse den 23 Maji 1818, samt då, af de till Kongl. Maj:ts disposition Constibutior.s-TJtskottets betcinkanden.
102 för Militaire Utgifter stälda öfverskått och besparingar å Stats-medlen till 1815 års slut, fanns vid 1819 års början en behåll ning af 508,695 R.dr 50 sk. 11 rst., som vid samma tid 1820 utgjorde 584>895 Rr 5 sk. 6 rst., och vid början af 1821 lemnade en till det årets Riks-Stat öfverförd tillgång af 467,206 R:dr 25 sk. 9 rst., förklarad att enär, oaktadt denna för militaire behof disponibla tillgång, de å mindre Creditivet uttagna 500,000 R:Jr blifvit använda till ökande af Tredje Hufvudtitelns anslag och till sådana allmänna behof vid försvarsverket, för hvilka RiksensStänder anvisat medel, Utskottet, med dess egande kännedom af föremålen, ej kunde anse dessa
Dispositioner annorlunda än som ett öfvertkridande af den faststälda anslagssum. man.