Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstol och /V<llor förordnat, dä Domstolen sist inom ätta dagar mä pröfwa om qwarstaden stal äga bestånd.
Sker det ej och är icke qwarstad inom en mä. nåd häfiven, äge Boktryckare rätt, i enås an. da ordning, som handräckning af ^-l^!8w3r<--a til qwarstadens beläggande meddelad blifwit, at fordra des brytande, bwilket icke wägras ma. wid answar as Embelets förlust.
Cantzler» eller des Ombud äge ej ni-agt, at annorlunda än nu lagdt är. qwarstad fordra eller widare befattning med saken laga, ulan häll - c 6» ) stätistjule genast altsammans til furtitir-Cantz. lern. pä stwilkens ytterligare kmbcts ätgärd och answar det ankommer, at sädane mäl warda, enliat denna och allmän Lag, standhafde.
An. mäles stoS )u«t,NL-Caiu;lcrn omedelbarligen nä» .ion Skrift til ätal, dör dan sist inom sjortén dagar om mäletS uptagandc wid lagaDomstcl, genom af stonom tilförordnad anstalt foga, men icke mä dan oin näaon sädan före. gäende qwarstad som där framföre nämndt är, förordna, utan Hos CantzlcrnS eller dans Om. buds dörandc och tilstnrkande. ?rr mälct til laga
Domstol kommit och qwarstad der af yrkad, bör
Domstolen sig dcrörwer inom ätta dagar utläta; »ion likwäl, dcräst det utan tids utdräqt stc kan, Hof-Cantzlerns eller des Ombuds utlätande indemtas.
Afsiäs qwarstadS pLstäcndct, fortfares ändock med rättegängcn; men cm pästäcndet gillas och har Hof. Cantz, lern eller hans Ombud sädant tilstyrkt, skal qwarstaden werkställaS; dock bör Under.
Rätts Utstag i bäda dctza fall, utan rrppehätt til S vea Lös Rätt insändas.
Hof-Rätten bär genast der. öfwer infordra TryckfristetS-Commikteens utlä. tande.
Tilstyrkrr denna qwarstads beläggande, mä Hof Rätten, der sä stLligt pröfwas, efter Utflag, en sädan qwarstad bifalla, och stände den dä fast intil Rätteqänqens sint.
Har TrvckfridetS.Oom^itrc-e?» afstyrkt qwarstad, men Hof-Rätten ändä sinner
Len äga rum, dä mä Hok-Rättens Ulsiaa ej i »verkställighet gä, utan Lnderstäiles Högsta Domstolens afgörande.
Rck. t e. ) sen- Ständers - Ombudsman äge, at. efter er hällen unde»rättelse, dä sädant mäl trl Lfwcrläggi ing förekornmer, derwid tilstädes wa. ra; bwarcfter hc-nom äligge at Högsta Dom. stolens Nrotocoll och Utslag » mälet genast til trncket befordra pä publik bekostnad, » händel, se enskild Förläggare ej skulle erhällaS.''
Uudcr
Rätt äge ej hufivudsakeligen döma » andra mäl, än dä den tiltaladc med Skrif, teirs evnsi-.csnoi', och blotta penningeböter sin söi»brytelse umgälla fär; uren i alla fall skola Handlingarne uti TryckfribetSmäl underställ» ninqSwis af Under.
R^.tt til Swea Hof.
Rätt insändas."
"Uti de mäl
Rätten, säsom första Domstol afdömer, bör, innan Rältegängen der företages, Namnsedlen öprraS, deräst sadant uti Nämnden icke redan stedt, och Författare ellen Boktryckare, som icke blifwit häktad, til utsatt dag kallas, genom allmänna Tidningar, ne, om det ej cmnorledes ffe kan, at til wida. re förhör i Hof.Rätten sig inställa." ^'Kommer han ej, dömer ändä Hof.Rätten pä för hand »varande stät, och stal Utstå, get, derest det af Författaren ej inom laga tid öfwerklagaS, anses hafwa wnnnit laga kraft:
Författaren ware dock i alla händelser obetagit, at hos Konungen om näd anställa."
''Ar.gripeS uti af Trycket utkomna Skrif, ter enskilde personer, en eller flere, och det ej ster r och för deras Embete», derom mä ej an» nor än rätter Mälsägande kära, cj eller r»L rU - c e- ) tilförordnad publik
Höör nägonsin sädant i sit käromäl uptagu och äklags.
Mälsäganden ware likwäl obetagit, at hos )u8kik,X-Cantzlers-Embetet begära biträde i Rattegänqen af Kronans Ombud, der tUmälet är af högre och härdare beskaffenhet; och mä pä )o8tltiX-Cantzlerens eget ompröfwande al.komma, at härtil bifall lemna; dock kan sädan -st-stvrs fränwaro eller uteblifwande icke uppehälla mälcts företagande och afgörande wid Domstolen.
Sädan äklagan af enskilde personer handteras i alla delar efter det Rättegångssätt denna och allman Lag föresknfwa; dock mä Under-Domare wid sadane enffilta twister, utan inhemtadt ullätande af Hof. Cantzler» eller hans Ombud, qwarstads frägor uptaga och deröfwer meddela Utslag, bwaröfwer Parterne äga i laglig ordning hos Ofwer-Rätten beswär anföra. i hwilket fall qwarstaden ej mä werkställas.
" "I frägor om qwarstad böra i sädanl fall Konungens Befallnmgshafwande och wederbörande Magistrater owägerligen och wid answar biträda; dock mä ej hos Bokhandlare eller annan försäljare ä nägon inom Riket utkommen Skrift qwarstad begäras, utan a! genom bewis kan styrkas, at Skriften i Tryckninqs-orten blifwit med qwarstad belagd; äfwensom nytznämde personer icke kunna för innehället af nägon Skrift med Rättegäng beswäraS. " ^ ^ ''War - ( 6z ) "Wirde»- nägon af Trycket härsiadts utkommen, eller Utländsk hit i Riket inkörd Skrift, utaf en eller ste» ra fremmande Staters Sändebud eller deras Regena, gar anmäld salvin innefattande sadane ämnen, hwilka kunna föranleda til mistnöje hvS andra Magter, åge Konungen, at derom, efter sakens och omstandigheternes beskaffenhet, i Räder för r »«, samt, om
Han sä nödigt pröfch»r, VIN Skrinens s?g»estr<.-n»„äe och indragning, genom Des Hof Cantzler eller .lasUiix-Eantzler, sä nät hos Boktryckare soni Försäljare, ekler andra ulfpridare, täta föranstalta, och ha-armcd förhättes pä satt, som, angående beläggande med qwarstad, har ofrvanföre stad, gart finues; stolwudes i de fa'l, dä den af förenainde Embetsnian, som om werkst» igbcken erhåller Konungens N diga Befallning, icke hanwisar striften lil ätalande af listor »rid wederbörlig
Domstol, bentälte Embetsman genast owägerligen infordra Tryckfrihets - Lommittöeiis utlåtande om den i fraga warande striften.
Finner coii-mittSn, som ej ager inga uti någon pröfning utaf poliusta conslllerationel- och förbällanden, at striften ef. ter Lagens bokstaf ej ätalaS kan, dä ankommer det pst Konungens Nädiga pröfning, om Förläggare eller Boktryckare mä, i thy fall, til mer eller mindre det af Etats.mcdlen njuta näaon cisättninq för omkostnaden ul tryckning och papper af hivad utaf Uplagan kunnat indragas.
I de fall dä enligt y. lckom. zckje h. och z:dje kckom 4. ^. co„6scsiion utan Rättegång kan aga rum» bör Hof Eaiifilcren genast höra Tryckfrihets-Commickrcn, huruwida sadan ersättning afStats-medlcn Boklryckarcir eller Förläggaren nist tilkomms, och förblifwe det sedan wid Tryckfrjhets-eZomiiukreer>-> deröfwer gifna utlåtande."
''Skulle den oförmodade händelsen inträffa, at Tryckfrihets, Committé?,,, med anledning af iL8:de §. Regerings-Forwen, warder ti! answar stöld, npkagcs och afgöres inälet af Swea HofRart, uppå äkäran af ^ävocat- lli^cslc-n derstädes.
Domen warder genast efter afkunnandet, med all» bertil hörande llrvtocoll och H mdlingar, pä publik bekostnad, genom trycket befordrad til Allmänhetens kunskap.
Kommer fåken til Konungens Högsta ( 64 ) Högsta Domstol, förhälles pä enahanda sätt.
Om Man, som af Riksens Ständer blifwit tilförordnad at äustirirOmbndsmannen i Embetet efterträda, ware wid sädant tilfälle pligtig at hans Embetes styldigheter utöfwa, för. anstalta om Tryckningen af Rattegängs.
Handlingarne samt biwista öfwcrlaggningarnr uti wälet hos Högsta Domstolen."
"Alla mäl, angäende förbrytelser emot denna Lag stola, wid answar för Domare och Embetsman, med största styndsamhet afgöras, och wid alla tilfäilen, dä fräga kunde upstä om flera olika brotts bestraffning serstildt behandlas, afwensom den brottslige, i alla dr fall dä han ej redan gjort sig saker til dödsstraff eller fästning för lifstiden, stal serstildt undergä den bestraffning, som han, enligt denna Lag, sig ädragit.
Lag mä ej förwackdlas i annat straff, än fängel, se ä Fästning, ester beräkning af Sexton Riksdaler Tretiotwä Skillingar säsom swarande emot hwarje mänads fängelse, mänaden räknad til Tjuguätta dagar.
Böter under ofwannämnde summa sivare emot Fjorton dagars fängelse i orten der förbrytelsen stedt."
"Böter efter denna Lag gänge til twestiftes emellan Åklagare» och närmaste Inrättning för be fattige, de fall undantagne, dä böter, enligt hwad här ofwan stadgadt är, mälsaganden ensamt tilfalla."
Skulle förestäende 5:te af Tryckfrihets» Lagen af Riksens Ständer gillas, förestäs i sammanhang dermed följande tillägg til 65. §.
Riksdags-Ordningen: "Samma Llcökorer aligge afwen at pä lika sätt, mm genom tre serskildta voteringar, wäija Femton Ledamöter, nemi: Tre Prester, Fyra Lagfarne och Ätta andre för kunskap och medborgerlig dygd kända Man, samt Sex Suppleanter, nemligen:
En af första, Twä af andra och Tre af tredje LIsssen til den Nämnd, som enligt s. -. i Tryckfrihets-Lagen ager at pröfwa och afdöma ^kristers brottslighet."
Bihang Till Samtelige Riks-Ständens Protokoll, innehällande de Handlingar hwilka till Riks-Ständen blifwit aflemnade, säsom Konungens Nädiga Propositioner, Riksens Ständers Ukffotts Betänkanden och Förklaringar, samt Riks-Ständens Protocolls Utdrag.
Stockholm 1812, Tryckt hoö Henr i c Fougt, Kongl.
VppUä R>ö0. «cii ii VÄslisi tDi*, Wördsamt Memorial. ^ följd af Zker-remisi ifrän Högloft.
Ridd. rstapet och Adeln bör Stats-Utskottet sig utläta öfwer anmärkningar som blifwit gjorde wid Stats. Utskottets
Betänkande angående de sa kallade Annuitets.län.
Dä Stats Utffottek i stället för berörde läne. fäkt förestagit, att Riksgälds.
Contviret stuller säsom hrttivö, fä upptaga Inrikes län, emot Obligationer med 5.
Procents ränta, men med förändrad äterbetalnings,tid af 6, 4 till ock med endast 2 är, sä har emot detta förkortande af läne tiden, blifwit erwdradt, att RikSgäldsContvirets Credit derigenom skulle lida, att Riksgälds-Contoiret i sin nuwarande belägenhet icke är i behof af ökad läne tillgäng, och att när Annuileks-länen, icke mera äga rum, blifrver tillgängen pä 5 Procent län sä mycket ymnigare och den npa läne-metoden säledes icke be. böfwelrg, samt fluteligen att fräga om äterbe. tätning kunde inträffa i en tid dä Contoirek More mäst r behof af länens bibebällande.
Stats-Utffottek sär göra Högloft.
Ridderr ffapet och Adeln uppmärksamt derpä, att StatS, Utskottet i sikt Betänkande tillkännagifwit, att ändamälet med desi försiag om läns upptagande Bihang. III. B. Nw r, 2. äf. 4 Den 11 October. äfwen pä den korta tiden af 2 är, hufwudsake» gen warit, att, sedan Annuitets.länen blifwit af> styrkte, sätta ett annat lane. systeme i stället, as den art, att föremålet med detza län, som är dels patriotiske länens betalande och dels att, till mtnffande af Banquens försträckningar, infria Leverantörers fordringsbewis, werkeligen mätte winnås och till den ändan ansägs nödigt att länetiden i möjeligaste blefwe lämpad efter längifwares ästundan, för alt derigenom förmä Capitalister att för endast 5 Procent ränta, finna sin räkning wid alt i detza län insätta sina penningar.
Stats-Utffottet inser witzt, att Riks. gälds.
Contoiret icke för närwarande för egen räkning tränger till län, troligen kommer ock detta tillständ att länge fortfara, men som ett annat förhällande möjeligen med tiden kan in< träffa, sä har lika länetid, som för de andra länen, äfwen mäst antagas för hwad Contoiret till sina egna behof kan tarfwa, ty annars ha. de Contoiret kunnat komma att sakna behöflige län för egen räkning.
Stats Utskottet tror icke att Contoirets Credit lider deraf, att länetiden förkortas emot hwad härtills »vanligt warit, ty det är allmänt kändt, att Contoiret för närwarande icke behöf> wer göra län för egen räkning, twärtom torde ett förmonligt inflytande wisa sig pä Bancosedlarnes »värde, om tillopp af längifware blifwer särdeles betydeligt.
Contoiret kan alldrig stadna i förlägenhet för cn forcerad uppsägning
Den olägenhet sorn annars deraf kunde inträffa, Den 11 October. g sa, synes lika möjelig om länetiden är bestämd till 5 eller 2 är.
Genom befordrande af hasti. gare Circulation förekommes berörde olägenhet, men hivad som i synnerhet gör, att den icke kan inträffa, är, att Leverantörers fordrings, bewis, hwilka med de upptagne länen komma att infrias, böra af Banquen wid presentation inlösas, af hwilken uiwäg Contoiret äger att sig begagna i den stund det kunde komma i be hof att betala förfallne län; Dä nu Contoiret för beloppet af detza fordringsbewis är berätti. gadt, att afdraga 7 Procent frän de 720,000 Riksdaler i Ränte, och Capital-afbetalning, Banquen annars flulle fullt ut uppbära, men Contoiret icke för de län, hwarmed Contoiret inlöst detze fordringsbervis betalar »nera än Procent, sä tillflyter härigenom under tiden Contoi. ret en förmon, ju större, ju högre beloppet af Läne-Capitalen blifwer; och som Stats.Utflöttet i öfrigt tillstyrkt att detze Län pä 2 är, mä icke längre fortfara, än Fullmäktige i Riksgälds.
Contoiret prösiva nödigt, sä kan Stats.Utflöttet icke ändra sin tanke i hivad
Utskottet om detze
Län tillstyrkt, »nen hemställer ämnet till Höglofl.
Ridderffapet och Adelns pröfning »värd. sammeligen.
Orebro den n October »310.
I-L Näxloil. kU<iri«r0cLpel» ock Nö-vörölAL krsk--8!!i>- ^.ctelnr l-eärmöterr clcr; I-ecismälers vZgnur n. ^Veräman.
Dä LortzLre-HtänäsrL ^2 8oncte-§tän vägnar riets I.e6Lmöter5 vägnar Cbr. b.oveo. Aoäers ^oksr>88on.
I.. .4. l unnlu».
6 Den rr Octo ber.. de» kr<-tts->8!Z»äs» äo^ ,» O.kodsr ,b'd Wördsamt Memorial. >^om wid föredragningen i det Högwördige Preste Ständet af Stats-UtstottetS Betänkande med tillstyrkan af upphäfwcmde af Riksens Hög. loft.
Ständers wid sista Riksdag om Annuitets Väne-systemet midtagne beslut, sädane anmärkningar blifwit derwid gjorde af Herr Profesio. ren Doctor Almqwist, sorn föranledt till äterremitz, sä äligger det Stats.U-tskottet att ytterligare i detta ämne sig yttra.
Herr Profetzoren Doct.
Almqwist har emot Utskottets Betänkande bufwudsakeligen anfört: r:o Att de skäl och anledningar, för hwilka Riksens Högloft.
Ständer sistledne Riksdag beflutit att genom upptagande af Inrikes Län och Annuitcter, minsta beloppet af Banksns försträckningar, för anförde orsaker anses wara snarare formerade än förminskade.
L.o Att Capitalister i allmänhet och Utländske i synnerhet icke kunna förmodas blifwo serbeles begärlig» att i Annuitets Fonden insätta fine penningar, dä de aldrig fä uppsäga sine Capitaler. z.o
Alt det är likgilltigt för Statm om räntan pä en Mländnings fordran till honom utbetala- af en AnnuitetsFond eller af enskildt man. 4:0.
Att 7 procents ränta pä AnnmtetsLänen wäl syneS rätt beskärande, men dels an - Den it Oktober. ^ 7 -nies det bero pä StatmS godtfinnande, att nar km heldst uppsäga Annuitets ffulderne, och dels skola följderne af Baiico Sedelstockens 5. kande, utan motswarande proportionerad Fond af silfwer, wara ännu förderfligare.
Hrvad nu förff angär den befarade mädan af, att lemna Banken utan biträde till minstande af den ökning i Banco.
Sedelstocken, som hlifwer en följd deraf, att Banken nödgaS uppfylla sine ätagne förbi.delser, att än ytterligare försträcka bwad till krigsstulldenS flutnga liqviderande erfordras, sä enär Banco.Utstottet bestämdt förklarat, att följderne af Annuitets Läne-systemets werkstätlande äro ännu men, sigure, och fördenstull detsamma alldeles afstyrkt, har Stats.
Utstottet bordt hwika derwid och anse Banken utan fara kunna, meddela de bewil jade Läne. biträden.
Desiutom har Stats.
Utstottet icke äsidosatt det wisieriigen nyttiga ändamälet att minsta Bankens förskott, emedan Stats Utstottet just i det afseendet tillstyrkt, att Riksgälds-Contoi. ret mä upptaga
Län pä korrt wisi betalnings, tid, hwaraf Stats-Utstottet förmodar mycken framgäng kunna wäntas till berörde ändamäls befrämjande.
Beträffande sedan Herr Profetzoren Doctor Almqwists tanka,.«att Utländuingar icke stola i Annuitets.
Länen, deltaga för andre Fonder, än deras hos inhemste ägande fordringar, och att de säledes icke komma att genom AnnuitetsLänen utdraga- större belopp af räntor, än de, af 8 Den ri October. af enskillte i allt fall skulle uppbära, sä kan Stats-Utskottet icke frängä sin farhäga, att Utländniugen icke blott för nämde stags Fonder utan äfwen genom wida större, dem han ge. nom Weplar läter indraga pä sig, finner sin räkning wid, att hellre här placera sine pennin, gar mot 7 procent, än att ätnöia sig med Z ända till endast s; procent, som pä främmande orter i synnerhet i Holland utgör wänlig ränta; och i denna händelse blefwe ju följden, att in. ländsk skuld, titt
Rikets stora förderf, blefwe förwandlad till Utländsk, i stället att afsigten borde wara twerlom.
I afseende pä Herr Profesioren Doctor Almqwistö yttrande, att, om räntan af 7 procent för Annuitets.
Länen finnes för dryg, kan Staten när som helst desamma uppsäga, bör Stats.Utskottet erinra, att som icke nägon Amortrsiements.Fond blifwit utsedd för Annui. tets-Länen, sä är icke eller Staten i tillfälle, att ester godtfinnande dem betala.
Widkommande slutligen, hwad Herr Pro. fesioren Doctor Almqwist äfwen stöder sig pä, nemligen den aktning Riksens Ständer äro skyll, dige sig sjelfwa och sine en gäng fattade be. fint, sä finner Stats.
Utskottet för sin del, att när Riksens Ständers beslut, säsom det nu i. frägawarande, ehuru wist och klokt de äro fatlade, likwäl genom förändrade omständigheter, uppenbarligen leda till skada och hafwa förfelat sitt ändamäl, mäste det blifwa en ssylldighet, att Den ii October. 9 att frambära sädant till Riksens Höglofi.
Stärn ders p ömi, g och rättelse.
Detta ötwerlemnas dock till det Högwör. dige Preste.
Ståndet wördsammeligen.
Orebro den 11 October 1810. pä Uä»Io6.
NicirlsrcrLper! ock ^ob. ksASlbjelics.
VNIotl.
Lor»ire-8r8n6st5 l-eönmäters vLZNLr t^kr.
Uovöa. äe:r> I-eclLm6ter5 Dh.
'Weiämao. kä Hec!erv.?rcie Lvncle-ZrLNä^LL l^eäsmoterr -Vnäsrs lobLllssoa. L.. A. kvrmlus.
Upputi Ko; 8amtLl.
KU»-8tZnäco äco n Oclob. iFro Wordsamt Memorial. ^^edan Stats Utffottet i Betänkande om kost. noden til tryckning af Högloft.
Ridderskapet och Adelns Protocouer för nästl. och närwarande Riksdag samt Bihanget til de respective RiksStändens Protocoll wid närwarande
Riksmöte ansett sig icke kunna tillstyrka att af Statens Medel bewilja understöd till samma tryckningskostnad, sä har anmärkning deremot blifwit gjord, ur det stäk, at Riksdags.
Ordningen ut - is
Den ir October. tryckeligen föreskris,ver, att Riks-StändenS Protocoll, jemte Bihanget dertill skola tryckas.
Stuts
Uisk ttet har rcke sökt bestrida Riksdags Ordnmgens uttryckeliga stadgande i denna del, men dels tror Stais-Utstottet hufwudanledningen till detta stadgande ha seva warit att förhindra det icke nägot Riks. Ständ, mätte, pq eget skön, undanhälla en sädan tryckning, samt att, nägvn magt icke mätte kunna förbjuda densamma; dels fär Stats.
Utstottet erinra, att af stadgandet att Protocollen stola tryckas, alldeles icke föijer, att sädant bör ste pä Stats» Werkets bekostnad.
Stats Utskottet anser äfwen calculen att denne kostnad, endast skulle uppgä till 2000 R.dr wara allt för otillräckeligt till. tagen.
Om Summan uppgäfwes till 10,000 R:dr. för hela den ifrägawarande tryckningskostnaden jemte tryckningskostnaden af de öfrige RikS-Ständens Protocoll, skulle StatS-Utstottet med mycket stät icke anse den öfwerdrifwen.
Att Stats - Werkst, om den förskjuter densamma, skulle ätkomma sin ersättning derföre, kan Stats.
Utskottet icke förmoda, sä länge det antageS för säkert, att ingen enskilt finner fin räkning- wid, att gä i förlag till desse kostnader.
Hwad redowisningen och Controllen wid förskotten der. till af Stats-Werkst angär, mäste Stats.
Utstöttet tillstä, att det icke känner nägot Werk eller Tjensteman, som, utan serstillt arfwode för ett nytt göromäl dermed skulle tunna beswäras.
För öfrigt och sä länge icke alla RiksEländen sig förena örn det beslut att samtelige Riks - Den 11 October. ir Riks. Ständens Protocoll, jemte Bihanget der. till, stola pä Stats-Werkets bekostnad tryckas, mäste Stats.
Utstottet förblifwa wid att afstyr. ka denna tryckningskostnads bestridande af Sta. tens medel för serffildte Riks-StändS Proto. coll, sä wäl som Vihanget till alla Riks-Ständs Protocollen.
Som det Hederwärda Bonde-Ständet i af. seende pä tryckningen af sine Protocoll wid näst. ledne och närwarande Riksdag sig förenat i sam. ma motion med Högloft.
Ridderstapet och Adeln sä fär StatS-Utstottet derwid äberopa sitt of. wananförde yttrande; dock med hemställan der. af till de R spectipe Sländenö pröfning.
Ore. bro den 10 Oetober igro.
Noxlokl. ock kl ?reKe-§r!in ^ltelnr 1-e-tsoi^icri Kerr ^sok. l.2gerhjeljiL.
"sh. ^hi-. bindel, ^oliLN85vn.
VxpUK kor; ä. r» Octsb. rtzl». Wördsamt Memorial. ^)frän det Hederwärda Bonde.
Ständet, har Stats - Utstottet erhällit Remiss pä det af An. »2 Den ir October.
Andreas Ionsson frän Bohus Län, till det Hederivärda StändeL ingifne Memorial, sä ly« dande:
"Dä gamla inrättningar genom Lidens lopp och det öde som manligen öfwergär menffliga anstallter, afwlkit isrän första stiftningens ändamäl, tyckes det wara nägon förtjenst uti att ivid äterställandet deraf kunna förena enskillt och allmän nytta.
Jag täger mig anledning till denna betrak, telse utaf den donation, som Fru Margareta Hwidtfeldt genom Testamente af den 22 Januarii 1664 disponerade till den Studerande ungdomen wid Götheborg och hwarpä Kongl. Mattts stadfästelse erhölls den g Augusti 167Z.
Donation bestod af ett betydligt antal Hemman Säteri, Ladugärdar, In. och Utsockne Hemman, hwaraf en del reducerades är 1694; men genast ätergäfwos under titel af Kongl.
Donation em ligt Kongl. Brefwen den 25 October 1694 och 8 Februarii 1695.
Defle Hemman utgjorde i Orust och Tjörns Fögderi:
Säteri ett mantal, Ladugärdar och underlagde Hemman tre mantal, Insockne Hemman 3U dito, Utsockne dito 43; dito, Utjordar 2 stycken, Ang 1, Qwarn 1, O 1, Husmän 6, Strandsittare 6z.
I Sunnerwikans Fögderi:
Säteri ett mantal, underlagde Hemman ett mantal, Insockne Frälse 26! dito, Utsockne dito Z6l Den »r October. »3 Z6i dito, Utjordar 2 stycken, Husmän 7, Strand, sittare 40, SätesgärdenS Torp eller platser 7.
Enligt 1799 ärs redogörelse af Gymnasii Inspectvren, uppgick ärliga räntan för förenande Hemman till en Summa af R:dr. 1141: 16. z. Fogdens fordringar wid Näkningens afflutande uppgingo till 6197: 26. 11.
Arrendet för Sätesgärdarne Suns. by och Äby till - - - - 76O'. Z2.
— Ärliga utdelningen uppgick wanligen till Stipendier för den Studerande ungdomen till ett belopp af ----- - 1200: — — Rese Stipendier ----- 200: — — Gymnasii Aflönings.
Stat - - 18Z: r6. — utom aflöning till Gymnasii.
Inspectoren sagit nägre mindre utgifter.
Det tyckes wara nog litet att inemot 150 mantal med sä mänga Strandsittare knappast betala 14 R:dr. per Hemman öfwer hufwud räknadt.
Icke detzmindre äro Hemmansbrukarne medellöse och modstulne, en wänlig följd af 0. säker besittning, ofta dryga städjvr och de serMinder som äligga de närmast intill Sunsby och Äby belägna Hemman, och hwilket alltid wid. läder de inrättningar, som involvera liarum in Ilata och som alldrig böra tälas.
Här är icke fragan att undandraga Gymnasisterne de dem anflagne och i de senare ären till r<2 a 1400 R:dr. uppgäende medel; icke att beröfwa Gymnasii AfiöningS-Stat deras ärliga »83: R:dr. 16. H.; icke att rubba besittningen af 14 Den r i Octo ber. af Sundsby vch Äby, sä länge Arrende wara; icke att fräntaga Gynasii.Jnspectoren desi Lön sä länge han ingen annan har.
Nej, här är endast frägan att jemte Gymnasii inkomsters försäkrande genom beredande af säker besittning för Äboerne, kunna förskaffa Kongl. Masit och Kronan ett betydligt öfwerffott.
Här är ocksä fräga om att förekomma det en enda Slägt, som nu i mänga är /ör lindriga arrenden innehaft Sundsby och Äby Säterier och efter be. hag disponerat underlrggande Hemman samt af» och tillsatt Äboer, ej mä ensam draga musten af en hel menighets arbete, utan att Äboerne pä desie Hemman mä, likasom annan fri Swensk man sättas i den belägenhet, att de blifwa säkre om sin besittning och kunna draga behörig nytta af" sitt arbete, sin idoghet, med ett ord, ej me» ra wara flafwar.
Jag wägar säledes föresiä att alla desia Hemman och Lägenheter till Kronan indragas, sedermera^för desi räkning pä bästa sätt förwal. tas och Äboerne bibehällas pä ett eller annat sätt ivid orubbad besittning ä desie Hemman, frie frän alla dagswerken och dylika servituter till Sätesgärdarne med det enda undantag, att fjerdedels mantal i hwarje Församling, hwari desie Hemman äro belägne, afsättas säsom till. ökning i Löner för Herrar Capellaner, som i Bohus
Län hafwa sä usta och ömkanswärda Löner att de nödwändigt böra ökas, om desie medlemmar af det Andeliga Ständet stola kun.
Den n October, 15 na bibehälla sig i aktning hos allmogen; annars örfelas ändamälet af deras bestämmelse.