Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
?. proE. ranta. iStcrfiob af faftfiaffb gorbran uti afl. ©faö3s5D?dflaren Sodemans Soncitré liicb berdfnab
Ranta tiff proelainabagen flått*2Mti‘«C>en utan Kanta: ©iff ©ötl)a <SanaWa3olag . . hjelmare Sänals off; ©lujjmerfs ©ito . . . >2lctier uti ©ötffa Sanal .........
Obligationer uti SJfotala SBerff?ab§ anläggning g. b. Äonitng Gustaf Adolphs ©»(Tilta göriliögcnbet, bc« ^ fldmbe af: iSterftdenbe gorbran l;o5 enfTilb R?an efter Re* oerä R:br 3,294. 46. 2.
Slctier t ©öbertelie ©anal . . . . 13,161. 32. — ©ito i Sroll&dtte Sana! 0^ ©lufmerf 366. 32. — görfTott tiff Slnjlaget för ©tatgs23ri|lcn, drliga Ranta» tiff ©an§ Rfaiit hörninge» famt gör|Tottet till ^anö dfongl. ©ögbet dfron
Sdntagare görlaggsgonb tiff ®enerals2$illancesSontoretg gditsrörelfe görfTott tilt inlöfte falffa cc^ trodtybige famt förnyelfe af bortfomne Srebits@eblar . ©ito tiff Eontorås@rpenfer äöarbet af kopparn t ©filiemyntgs^offettcrnc . dlongt.
Sonpoy
Srebitip dren 1824 o$ 1825 lyftabe görfTott tiff ^nlöfen af förra ©igcont*2öerfet3 3 proSentS Reoerfer Sontanta SJibragct tiff d?rigg
Rammer s2otterict§ till RifögdlbgsSontoret öfmerflyt* tabe gorbringar boS ©amnbyggnabSs©irectionen i jg»el
SBcvafnab Siaata. 16.000 14.000 5,200 1 r r,48o 20.000 48.000 47.000 18,400 199,900 16,200 496,180 309 16 81 2,117 — 760. 5* 6:28 505 46 6,632 486 — 12,138144 IO ©umma 58,80334 33,°00j— 35,69610 503,318 3,3°7 r,600,000 490,000 35/000 700 16,823 1,945,803 14 46 1,489 34 ©en 31 ©ecember 1829.
Stier rtfua 6 Ola vita. i6,oooj— — 3°9 14,000,— — 812 5,200 — 40,000:— 1,166 19,500'— — 689 48,000!— 46,000:— — 521 18,000,— 477 i97,369!24 • 3°7 16,014 — — | _____ 420,083124 _ 4/282 150,000 520 402 27,745 133,333 1,137 72,000 28,690 5/142,772 47 368,766 33,000 35,696 424,366 3,IÖ3 45 to r, 700,000 490,000 — 35,ooo 700 (.(jånnaf otc, enligt Otifets ©tauber® SSeflut, nfjfrifne i tSa>> år® OlätenlTaper fftlbr aio. 34- 8.
Enligt Oiifrt® ©tanber® SBe. flur, åro emetftåenbe 5 poftev 'aflfrifne uti 1529 å'.'® Öiåten-. (taper, utgoranbe tillfamman® Öilbt 262,906. 28.
JO' 13,528 i,9o2,39i G749 433 135,000 270 169 5,144,235 16 26 *4 10 28 12 rebit-©eblame ot$ dtöppörsSfiljemyntSs^offctfernc, liff 6»ilfa8 inlöfen en motfmaranbe fidnbig gonb dr i Sanfert affart, moro, mib 1828 dr5 flut, utelöpanbe tiff en ©umma af R:br 8,438,234. *7. 9., fmaranbe mot Ribr £,625,489. *7. i°« ®anco famt lifalc&eö ufelöpanbc, mib 1829 Sxi jlut, R:br 8,560,560. 7. 6., fmaranbe emot Ribr 5,707,040* 5- Santo.
CtccTböiut ben 4 ©eeembér 183».
C. Svlrau. 9ttfet3 #6afofL @täntw§ justitie ©jnfcubsitiatts 6mfcetö2$cr«ättclsc för Öven 1829 ocf) 1830. »■»§<•<>—■' ©SOe^JpO:», tebert tjos % artocftcöt & ©örter, 1831. i}lC7Z * '• wtt iblaub be wigtigajfe dnbamål, forn warit åfpftabe meb ben €mbetå'- berdttelfe, Silfen bet åligger Slifetå ©tdnberé ^5iiflitie
Idfare beraf jfulle funna bilba ftg ett fåbant allmänt ombåme öfwer bet wigtiga dmnet, forn wore minbre utfatt får att wara jfeft, eller mittaget.
Sitt ett fåbant (förre allmänt anbamål werf ligen wore bet, forn fåretrdbeéwiS borbe få* faå, lag ifrån början flart får något Ifwar ocf) ett bermeb inffammanbe ombånte uttrpcfteå rebait af min fåretrdbare uti be trpcfte berdttelferna får åren i8i3, 1814 ocf) 1816.
JX)et ligger i bej?affenf)eten af twiffemål ocf) ben cibila fttgffipningen åfwerpufwub, att benna febnareå faraf* ter i någon wi£ tibpunft, (agtolfning^principerna poå ©otnare-Corpfen, eller, om man få får uttrpcfa ftg, bet råbanbe juribijfa fpfiemet, ndffan icfe annorlunba fan uppfatta^ dn genom abtfraction ifrån en mdugb af
bet af (itta bett procefualiffa bialeftifenö tillgångar odj å ©omarenö, (jeta banö omböme, råttöfånöfa od) lagfunffap, för att imber råttegången 0$ mib be(?
fTittltga afgöranbe (lipa ratt bern emedan. <£tt allmänt ombö» me om lagflipningenö beffaffenbet i betta affeenbe fan berföre omöjligen blifma fullt rifttgt, utan pd fm böjb appropimatift; unbantag ifrån ett förffagömiö fattab metting funna mara talrifare ån man föreffåller ftg, od) till 0$ ttteb meberlågga ben; bet år omöjligt att fanna alla be fall, forn borbe bibraga till ombömetö beffåtnmanbe; be rättegångar, font marfa meffa uppmårffambeten, åro fabane, ber antingen egentliga fel blifmit meri» ligen begångna, eller ber en mittbre faffuttnig allmånfjet föreffåller ftg, att be ågt rum, fjmaremot otaliga attbra, mot (jmilfa någon anlebning till anmårftting icfe forefommit, gå oförmårfte förbi, utan att någon gör ffg befmar, att påfalla bett allmänna ftpllttingett åt en ©omare, forn, ba ban börnt rått, enbaff gjort fm (Iplbigbet. (£n ^uffitieOmbuböman more, mib fåbant förbållartbe, lifa få utfatt, font ^mar ocfj ett annan, att mifftaga ftg, bereff ^an mågabe ett atlmånt omböme öfmer ben cicila £agjlipningenö farafter, men ^anö mittag more af mabltgare följber ått ett amtanö, ber* eff ^an, beflåbb meb ett migtigt SXifetö 0tånber$ förtroenbe, odj i fin officiella egenffap, rafabe, miferligen emot fin milja, att antingen bibrtn* ga nationen ett oförtjent mifftroenbe till fm ©omare-corpö, eller ittföfma ben i ett blinbt förlitattbe till benfamma. 2 benna bel lår man, efter min öfmertpgelfe, Ijafma att månta bet meffa od) båffa af trpeffribeten, i famma mån, forn beff begagnanbe mintter i fånö oeff månbeö åt föremål, forn intreffera folfet i mebborgltgt bånfeenbe. ©et febatt (lera år marfebltftta fenomenet, att Ijanblingarne t en (lil ta råttegångönnål mera allmånt ån förr beforbraö till trpefet, f)ar reban, efter ^mab jag tpcft mig mårfa, pttrat ett förmånligt inffptanbe på allmånbetenö unberföfningö; odj onibömeöfförmåga i fåbaita årnnen. ©et år, för att fånga Ijenneö uppmårffaml)et od) minna bettne på fin fu ba, icfe mer tillrådligt, fåfom för ett pär tiotal af år tillbafa, att förfe ot trpcft råttegångS*hanb(ing meb ett afwentprUg odfj locfattbe titel, ette? ött brånfa innehållet af en libell, elter af en exception, uti en ffob af mågabe uttrpcf och öfmerfpåttba beffpllningar emot meberparter och 1)01111 ftolar.
Svenna förnötta methob fj<m miperligen åfmen någon gång t>e febnare åren blifmit förföft, men utan framgång.
Slllntånheten urjfiljer nu mera fnart f)toat> font fortjenar fjenneö närmare och fortfatta uppmårffam* t;et, finnér ftg mera a'n förr uti att uppifjuta meb fttt afgörande ontbö* me, tilt befi h°n fått höra begge parterna, och minbre fårbig ån förr, att, berejt ©omarené åtga'rb icfe ittjfåmnter meb hennes åftgt af fafer, jlrifma ben på råfning af hernö offtcflighet, eller oråttråbigfjet. (£n få* batt ftnneöjfåmnittg ^xttbrar henne emellertib icfe ifrån att lifligt intrehera ftg för gången och afgorattbet af fåbatta rättegångsmål, forn innebära upplöSttittgett af toigtiga rättsfrågor, eller afmågattbet af flora ömfeftbiga anfpråf och genom fttt åbagalagba uppmårffamhet bibraga att fpåntta£)o* marens, hmilfet för benne febnare icfe år någon otjenjf. ©etta fågttanbe förfjållattbe hem marit lått att marfa, unber gången af några mtgttga tmiffemål i febnare tiber, och ben periobiffa praden, bå ben beröfmer pttrat ftg, hem åbagalagt en hoffaml)et, font mifar att befi fFribenter förnummit på hmab ffånbpunft Nationen i betta affeenbe nu befinner ftg.
SOteb brottmå(S'lagjfipningcn år i mångå affeettben ett anttat förhål* lanbe.
SUlmånheten odh bett jftofojtfFt begrttnbattbe ntenniffomånnen Ijetfma, hmar för ftg, ett intrefte uti, att beröm meta ett måttgb fafer, forn, i af* fecnbe på bett emila, åro minbre angelågtta att fåttna.
@å t. ey. år, för att erhålla någon mifthet ont ben aUmåntta moralitetens tillflåttb, huru* miba benna år i till* eller aftagattbe, få mibt fåbant af något goantita* tift förhållattbe fatt utrönas, ttöbtgt att fåtttta antalet af be miftgernttt* gar, förbrptelfer och orbttittgSfel, font blifmit angiftte och (jtöaröfmer mib iDomftolar eller 9}oliöfamrar blifmit unberföft odh bömbt; huru många af be anflagabe blifmit frtabe eller fållbe; i hmilfa fall anflagelfe ågt förffa gången rum, och åter i hwilbu embra ben anflagabe marit förut bömbför — 6 — annat, etter lifa befaffabt brott; Ijurutoiba en förbrytare warit tillförene intagen på correctionönnråttning etter fahning odj derifrån blifmit frigif* toen etter rpmt; broilfa fraff bliftoit i ^toarje fatt åböntbe; Ijtoab begrepp folfet i olifa orter fåfer toib olifa befrajfningar ocb ^toilfa förwattbliitgö* gunther af ^toarje ^Domare följaö i be fatt bå Sagen titt bottom öfmerlemnat, att wålja emellan olifa befraffningöfått, etter att titt froppé* eller fångel* fefraff förwanbla penningeböter o. f. to. Jjpabe man futtfånbiga uppgift ter om allt betta ocf> fortfatteö be famwetögrant fjwarje år, få fulle be, utan fårbeleö fmårigbet funna bringaé t tabellform ocb berigenom en fort» gåettbe åfåblig rebowtöning winnaö öftoer ^toarje flagö brottö af» etter tilltaganbe i någon wiji ort odj öftoer bela Rifet; be fanttolifa attlebnin* garne titt bet ena etter attbra förbåttanbet
|Mle funna efterfpanaö od) uppbagaö, ocf) titt följe beraf en ftg toifanbe förbättring uttberbjelpaö, el* ler motfattfen meb tjenliga mebel bemötaö; man fulle la'ra fastna be olifa jfraffeitö toerfan i olifa lanböorter, efter lynne ocf) förejfåttningöfått boö folfet, ocb funna mebbela berefter lampliga förorbnattben; oclj flutli* gen fulle af belia uppgifter toifa ftg, bmab fértroenbe febnare tiberö, på ftlantropifFa åftgter grunbabe la'ror om brottslingar^ förbättring genom correctionö»an|falter, fan i mårt lanb förtjena, famt om öfwer ljufwub ntilbare principer i begrafning, btoilfa man bort yrfaö titt ittförattbe, fulle fja'r föra titt åttbamålet. 2) åtfittiga €uropeifa 0tater bär man infett nyttan af att åga en fåban öftoerftgt, forn ben ny|j befrifna, odj titt följe beraf fogat antfalter för att erhålla ben.
SOterenbelö a'r bet titt 3#itie
Sftitt afftgt fjabe marit, att, bå jag nu afgifmer min 0nbetö»beråt* telfe får tiben ifrån början af ftjl Ijådna IDviköbag tid 183o årO flut, lem» na ett fåbant bibrag tid fånnebomen af lagfkipningenö tidjtånb i 3iifet, mebeljt framlågganbe af Sabeder, fammanbragne utur be tid konungens 2u|litie''€an^erO
SOlen bejja förteckningar, fjmilka, på min begäran, biifmit för flere år benäget mebbelabe, fjafma, oanfebt 3perr ^ufkitie
SSrefmct b. 25 3^-ooember 1820 gifna formulär tid omförmåite förteckningar, kunbe inljåmtaö ifrån blotta antalet af fakerna i admånfjet, mare ftg tmifl» eder brottmål, eder ifrån be afgjorba målenö antal, i förljådanbe tid be åt ett annat år uppfkjutne, eder flutfigen från antalet af bent, forn jlannat mib förfta infianfen ocf) biifmit förlikte, eder ber meb flut afljulpne.
3ag fjär fålebeö må)l injfrånka mig tid mebbelanbe af ett famman* brag af fångliftorna för ^mtuari månab nåfllibet år, affattabt i famma tabedarijka form, forn be fjmilka åtföljt mina Smbet&beråttelfer för åren 1825 od) 1827. — ©et mifar ftg beraf, att ben fudftånbigfjet, forn er» forbraö för uppgöranbet af en jlatifrif öfmer brottmålédagjkipningen, icke kunnat åflabfonuuaé, emebatt fångliftortte enbajl lemna upplåning ombe mijjgerningar, för Ijmilka be anklagabe måjle tråba i Ijåkte, men adbeleS icke om fåbane, forn tfjp förutan marit föremål för ranfaknittg mib bornfiol; od) någon unberråttelfe om jemförliga förfjådanbet emedan be ankla* gabeö od) be fakfådbeö antal fjär lika litet kunnat minnas, forn om be fTe* re attbra förljådanben, Ijmilka, enligt Ijmab jag ofmanföre omförmålt, mo* t*c ånffroårba odj befjåfliga, får att grunda ett ontbåme om brottenå af* etter titttagattbe, famt jfrajfettå odj correctto«^an)larternad merfan i betta affeenbe.
Sett ofuttftdnbig^et, forn rotblåber i fråga toaranbe fammattbrag od) forn i öfrigt fatt ftnnaå t framffåttttingen af bett mig åliggattbe utrebntng af lagffipningenå tittfiåttb, fjär fålebeå ett orfaf uti beffajfenbetett af be offentliga unberråttelfer, bern jag ågt att begagna.
Sefta åro ide att jemföra meb bern, font å^onungenå Suffitie?<£attjler fjär att tillgå; tp0ti* fetå ©tåitberå unberbåniga anhållan, uti jfriftoelfe af ben 8 SOiaji 1818 ' att titt 3«)^itie Ontbubåmamten måtte ifrån SKifetå kollegier od) (£m
(Éfjtoab fårbel benita granjfning i attbra affeenben må funna ntebfåra, år bocf up^ penbart, att ben icfe fatt bibraga att i ringajfe mått complettera be §if
59faj:tgjor* beå, fårff af mig, unber ben i5 januari 1825 ocfy berefter af Stifetå ©tånber, uti beraå unberbåniga jfrifmelfe af bett 29 januari i83o, annu fortfar.
Sen får ^uffttteiOmbubåmannen beffåettbe fmårtgfjetett, etter rattare omåjligfjeten, att toib ben i Ijanå 2lrdjtö toaranbe brijf på elementer! ber* till, lemna någon tittfrebåffåttanbe oftoerjtgt af lagffipningenå tittjfånb i 3tifet, 3lifet, lärer emellcrtib Dlifroa på en enman måg affjulpen, febatt $ongf. 3)?aj:t unber ben 21 SOleij nåfllibet år förorbnat, citt Sennare fiola, innan ben 1 Slpril fjmarje år, till •£>. © .fperr ©taté*2>?inijiern infa'nba liljor på a((a bet föregåettbe året anf;åttgiga få mål brottmål, forn anbra råttegåttgömrenben.
SÖib jemfårelfe mellan bifogabe fångtabell ocfj ben febnajl afgiftte får januari SDiåttab 1827, mifar ftg ingen anmårfningömårb olif^et i brott' målens beffaffeit^et ocf) antal.
Slntafet af £orrectionSf)jon fjär lifmål un* ber befla tre åren marit i tilftaganbe, ocf) betta förfjållanbe
(Fall utan allt tmtfmel fortfara, få la'nge icfe £agflabganbet i 1 §. af Äongf. görorb* ningen ben 3i Slug. 1819, augåenbe manartige ocf) fpftloföfe perfonerS befjanblittg, blifmit mobiftcerabt.
Sfteb affeenbe på ben af mig uti 1827 ård beråttelfe beröm gjorbe framjlåUning, bafma Sitfetö ©tanber, uti tmenne fårffilta unberbåitiga jlrifmelfer af ben 5 februari rtafflibet år, (31:o 345 ocfj 353) belö få fia t i?ongl. 3)?aj:tö
Slåbiga uppmårfamfjet å ben, genom fjögflberörbe ifongf. ftörorbning af år 1819, ffebba ånbrin* gen i förejfrifterne uti 1 Slrt. 1 §. af i8o5 årS öfottgf.
Segofiabga, forn innefattabe Fraftigt merfanbe mebel till förefommanbe af lööbrifmeri, men lenutabe fjmar ocf) en öppet, att anmånba fin arbetsförmåga på bet få mål för fjonorn fjelf, font för bet aömånna ntefl förmonUga fått, belö ocb i unberbånigfjet föreflagtt be mobiftcationer uti 1819 årS författning, forn anfettö mara nöbiga.
Sill anlebtting år att fjoppaö, bet Ölongf. 59faj:t iefe lemnar utan affeenbe benna Stifetö ©tånberö unberbåniga önflan, fjmilfctt år ett uttrpcf af ben i ©menfia folflpnnet gruttbabe meningen, att uti ffplbigfjeten att taga årötjenjl, t fafnab af eget jfabigt nåringe fång, ligger icfe någon inflrånfning i ben perfonliga friheten, men mål ett nöbmåitbigt bilbningöntebel, manligen bet enba, font fan begagnaö af ben mib jorbbrufet arbetanbe fattigare folfflaften, att fjb$ h^öbönber få Uit.
St. 3u(t. ®mb:tn« lEmb.»»er. fot- 1829—3o, 2 infjåmta h^b tjenffefjjonet, bå bet en gång fommer t tillfålle att fjelf åga, eller brufa jörb, måjle meta och iakttaga, ©en talrtfa allmoge, forn bibehåller bet gamla rebbara ©mettffa linnet, år få öfmertpgab om benna menings rigtigfjet, att till och mei?
1)6 förmögnare beriblanb fållan låta fina barn fatta eget bo, innan befta, fåfom anbra*? tjenare, lårt fpb
S9?aj:tö 9?åbiga förorbtting af ben 3i éluguffi 1819, angå* enbe fpjtlolöfa och »anartiga perfonerb infåttanbe och hållanbe till arbete på be aflmånna arbeté-inråttningarne, har ben bri|f i SlUmånna politie
Éagjliftningen berigenom uppfommit, att för ben, font fjpfee och boijer loébrifmare, icfe futneö någon jtabgab anfmarighet, forn lifmål utgör ett nöbmånbigt milfor för merfffålltgheten af be, om fåbane perfonerö be* haubling, gifne författningar.
Huber mitt bemöbanbe, att finna något annat hit låmpligt £ag6ut>, ån i ?(rt. 2 §. i fongt. £ego*0tabgan af ben i5 éftaj i8o5, forn angår tjenftlöfa perfonerö hpfanbe, (jar jag enbafl funnat bertill hänföra 10 €ap. 24 §. i fongl. frigö*9lrttflarne af år 1798, ocfj 8 §. i fongt. 50?aj;tb S^åbiga ^påbub om refanbeö jfplbigfjet, att meb behöriga pajt ma* ra förfebbe, af ben 12 Slugujii 1812; men ben oliffjet, font emellan bern eger rum i 0tra(f*De(fdmmelferne får ItfartaDe férfeeffer, fptteå iefe meD* gifma någon tillämpning af £>e^a Sagar får fåDant fall, forn nu ari frå* ga.
Set dr nemligen (faDgaDt i dtPigå^rtiffarne, att Den, forn me* terligen Dåljer, fjpfer, efter utur magén jfaffar remmare, eller po* nom ej angifmer, eller gripa låter, (fall ptifta 3 0t:t>r 16 (f., ocfj ffaffa farl i (tallet *); ocf) genom 1812 årå dtongl. $påDuD f)afma 2.5 év:Dr Doter Dlifmit DejfdmDe får Den, forn Daå ftg Dåljer eller, utan ffeDD anmdfan, fjpfer någon perfon, fjmilfen DorDt tnnefjafma pap, men DermeD ej dr fårfeDD. 9öiD fåDant fårljållanDe fjär jag anfett mig Dåra (joå dfongl.
SD?aj:t, genom unDerDåntg 0frifmelfe af Den 14 ftjfliDne ^unt anljålla, att ett allmditt 9fåDigt 0taDganDe, angåenDe Deraå anfmar, fjmilfa fjpfa låjf folf, utan att fåDant fjoå meDerDåranDe tillfdnnagifma, måtte meDDelaå, antin* gen fdr|fi(t får ftg, eller fåfom ett moment i Den fårnpaDe S^åDiga $år* fattning, angåenDe fpftolåfa ocf) manartiga perfonerå DefjanDling, forn dtongf. 9)taj:t t S^åDer lar milja ntfdrDa; ocf; fjär jag tillita i unDerDånigfjet fjemjfdllt, om iefe åfongf. 2D?aj:t i S^åDer (lulle finna en moDiftcation af ofmanåDeropaDe
Dejldmmelfer t åfrigå*2lrtiflarne ocf) 1812 årå dfongl. §5å* DuD, i fammanfjang DermeD lämplig, får att, meD far(li(t affeenDe på 33 §. i 3tifåDagå*OrDningen, fjmaD $tigå*£agen angår, Drtnga Defja fåre* (Irifter till åfmerenåfidmmelfe meD Den Sag, forn fan Dlifma DeflutaD t frågan, fjmarotn min unDerDåttiga framjfdllning IjanDlaDe. 50eeD fårmanDling af fåDane Dåter, forn, enligt allman Sag odj får* (filta $årfattningar, dro måleganDenå, eller angifmarenå etrfaf, fårfareå miD Somffolartte oltfa, i få måtto, att De (leffe, efter fjmaD jag, genom gran(f* *) ©etta ©tabganbe är, utan föränbring, bibebåflet i i3 Sap. §. af bet, genom ett (Somite utarbetabe, ocf) till Äongl.
SMaj:t i unberbånigbet ingifne förflaej tifl Årig$
— 13 *—> ttittg of be fiflffcrflutitft 6 åren^ fångliflot furmat infjaluta, antagtt famina fbrmattblingégrunb, forn genom 3a €ap. 2 §. 0iåttegångé
Skomare, på fått font jag npligett er* faett, attfe oftoattnåmbe bbter, Ijmilfa ej efter Utfbfningé^alfen edet* 3ialtegångé''23alfen toatba åbornbe, t attmalifjet båta, enligt be t 5 Cap. 0traff23alfen lagbe grtutber formattblaé, utur bet |lal, att fårjtrtambe 0tabgatrbe ej angår anbre bbter ocf) toitett alt bent, font tillhört domare oclj <£mbetéma'n, fåfont beraé enfaf ocf) nu gå titt konungen.
SDen linbrigare meningen fpneé åter (jafwa fin grunb beti, att forn bet, enligt 20 (Eap. 4 §.
SKa'ttegångé48alfen, ifottgf.
SÖrefwen af ben 11 3uni 1740, ben 5 gebruari 1768 oclj ben 27 October 1820 mereitbelé beror på måléeganbett, ettet angifmaren, om (jan mitt uttaga, ettet efter* gifma, ettet titt fbrmattbling anmala fina enfafébbter, emebait be (ta uti Minanna fägen 16 (£ap. 7 §. ^orba^affert, 9 £ap. u §. ocf) i4£ap. 6, 11 §§., Jjpanbelé48alfeit, 29 (£ap. 1, 2, 3 §§., 32 (Eap. 1 §., 33(£ap. 1 §. famt 34 (£ap. 1 §.
SÖ?i(3gerttirtgé'2aalfen blifmit ftabgabe fot fåbatta fatt, bet måléegattbené enflifta libattbe, meta ån allman rått, ettet fåfet
Utfbfningé^alfen ocf) 8 mom. i .fongl. gbrflaringen af ben 23
SDfaré 1807 fbljaftligen botbe iafttagaé framfot betttafftting meb fångelfe mtb matten ocf) brob, Ijmaré allmänna olåntp* lig bet, unbet nu marattbe forfjåttanben, bår utejluta befi anmånbanbe i attbra mål alt bern, forn af £ag ocf) författningar blifmit fårffilt befialm — i3 be ettet i bet fatt, forn Slttmåmta Salett, i 5 (£ap. 5 §.
V BIHANG TILL P il D 'i' D t! 0 li li VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834. »«« ANDEA SAMLINGEN. 2^ KfDelutugen:
Samtlige Landshöfdingarnes samt ÖfverStdthdllnrens Lill Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne Fem-ärs Berättelser.
KONGL. MAJ:TS B ef a lin i n g skafv andes uti GÖTHEBORGS och BOHUS LÄN tili KONGL. MAJ:T i underdånighet afgifne FEM-ÅRS-BERÄTTELSE, för Åren 182T, 1828, 1829, 1830 och 1831. s®©eir#ft03ii¥r.
Tryckt hos H. G. N ordström, 1834, Länets allmänna beskaffenhet.
Derom är redan förut fullständig underrättelse meddelad uti de i8a3 och 1828 afgifne och genom tryck allmängjorde Femårs-Berättelser, hvadan, och då någon förändring dermed icke sedermera ägt rum och således ej eller något är att tillägga, samma berättelser nu åberopas.
Enligt inkomne uppgifter, utgjorde Folkmängden i83.2:
Mantalsskrifne på Landet - - 63,575 — i Städerne - - 13,787 ^$62.
Mantalsfrie å Landet - - - 61,756 — i Städerne - - <7,63g 7Ij3g5.
Summa 148,757.
Utaf den för Landet upptagne Folkmängd, äro likväl 6,269 personer boende i Majorna och på Nya Varfvet vid Götheborg, och alltså snarare att anse såsom hörande J;ill Staden, enär Majorna, ehuru beläget i Örgryte Socken, Säfvedahls Härad af Götheborgs Fögderi, dock är en fortsättning af Förstaden Masthugget och personalen på Nya "Warfvet hufvudsakligast tillhör Eders Kongl. Maj:ts Flottas Götheborgs Station, samt på intetdera af desse båda ställen, något Landtbruk eller annan Landtrnanna-näring idkas.
Jemnlikt sista Femårs-Berättelsen uppgick Länets Folknummer År 1827 lill 140,185, efter att under då förflutne 5 år hafva ökat sig med g,558 personer.
Nu har den således ytterligare vunnit en Lillväxt af 8,572 personer, deraf 8,322 på Landet men endast 280 i Städerne.
Orsaken till denna betydliga skiljaktighet emellan landets och Slädernes Folkökning, torde till någon del vara den, att folk af arbetande Classen på Landet fortfara att tidigt' ingå Äktenskap och att bosätta sig på torp, i backstugor och i skärgården med beräkning att af tillfällig förtjenst bereda sig bergning.
Om folkets bildning är föga annat alt säga, än hvad sista berättelsen derom innefattar..
Den fortgår visserligen, men ganska långsamt och icke serdeles märkbart.
Förhållandet med sedligheten är ej eller synnerligen 4 förändradt.
Den länge öfverklagade dryckenskaps-Iasten liar, ty värr, icke minskats annorlunda, än tillfälligt och för korrt tid.
Efter den svåra missväxt, som inträffade år i83o, och då samt följande a:ne åren vållade höga priser på Spannemål, Potäter och Bränvin, var nykterheten bland folket ganska allmän och tillfredsställande, och så förhöll sig äfven efter 1826 års missväxt; men i den moa tillgången på Spannemål och Potäter samt ' följakteligen äfven på Bränvin, efter hand blef ymnigare och prisen låga, tilltog åter den omåttliga Bränvins-Consumtionen, utan att de somligstädes inrättade och välmenande nykterhets-föreningarne förmått sådant motverka.
Erfarenheten har alltså ådagalaggt, att intet annat, lin Bränvinets dyrhet kan hämma fylleriet, så länge ej folket hunnit betydligt längre i sann upplysning och i omtanka för sitt eget väl.
På tjenstehjon och lego-arbetare har brist icke visat sig, men deras anspråk på högre löner och större dagspenning ökas vanligen, när Spannemål och öfrige lefnadsförnödenheter äro i lågt pris.
Arbetaren förtjenar då på ett par dagar hvad han till sitt och de sinäs uppehälle behöfver under återstående delen af veckan, som han hellre tillbringar i maklighet och hvila, än han genom jemt arbete skaffar sig något öfverskott för en svårare tid, den han icke på förhand emotser och vid hvars inträffande han merendels icke liar annan utväg, än att med hustru och barn öka den ändock taliika fattighopen, emedan arbetsförtjenst då ej är'så lätt att erhålla, enär Landtmannen vid sådane tillfällen nödgas i yttersta måtto anstränga egne krafter för jordbruket och ej har råd att lega främmande biträde.
Uti detta nu anmärkta sjelfsvåld hos arbetsclassen, är dock att för framtiden påräkna någon förändring, genom noggrant handhafvande af de nya föreskrifter, sorn innefattas uti Eder Kongl. Majrts Nådiga Förordning, huru med försvarslöse personer förfaras bör, under den 29 Junii innevarande år.
Dagsverksprisen hafva de senare 5 åren allmänneligen varit uti Götheborgs
Stad och på dess område 28 å 3a Skill., men på Landet och i de öfrige StäderT lie 24 a 28 Skill.
Jordbruket fortfar att vara den liufvudsakligaste Landtmanna-näringen i Länet och att bestridas på vanligt sätt, så att mera jord till Åker upptages, än att
Ängen blifver tillräcklig för en förbättrad Ladugårdsskötsel.
I Södra delen af Länet, äfvensom i den Nordligaste, tilltager dock med jordens trädning och dikning, och Linodling har betydligen ökat sig och de senare åren gifvit ovanlig god skörd, så att större partier Lin och Linfrö' 5 kunnat försäljas med fördel, samt betydliga' exporter af Linfrö ägt rum.