Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Der brandstod utgår, fördelas den än tingslagsvis, än för flera tingslag tillika, än socknevis, allt efter träffade öfverenskommelser.
En frivillig bergning skorps är inrättad i Sundsvall, med af Kongl. Maj:t under den 27 November 1857 i nåder fastställdt Reglemente.
Sjöassuransföreningen är nämndt under afdelningen för handel och sjöfart.
Helsö- och sjukvården.
Inom länet finnas tvenne offentliga Lasaretts- och Kurhusinrättningar, nemligen Tab. Litt. i Hernösand och Sundsvall, på förra stället äldre och på det senare inrättad enligt Kongl. Brefvet den 19 Januari 1842 för Medelpad, efter hvilken tid den förra endast omfattar Ångermanland; ägande den förra, efter tillbyggnad och utvidgning, rum för 60 och den senare för 12 patienter, hvilket antal dock efter qvinqvenniets utgång äfven är betydligt utvidgadt.
Läkareplatsen innehafves på begge ställen af en Stadsläkare i hvardera staden.
Patienternas antal och inrättningens kostnad visas af den å följande sida upptagne tab.
Ii, hvarvid anmärkes, att bland fripatienter i Hernösand äfven äro inberäknade de som på Nybergska frisängarne, hvarom mera längre fram, njutit fri sjukvård, samt att kurhusafgiften för åren 1856 och 1857 varit i Hernösand sex skillingar Banko och för de öfriga åren 20 öre, samt i Sundsvall för åren 1856 och 1857 likaledes sex skillingar Banko och för de öfriga åren 16 öre Runt. 46 Westernorrlands län.
Epidemier.
Meteorologiska iakttagelser.
Länet hade i äldre tider endast en Provinsialläkare och denna var tillika Lektor vid Gymnasium i Hernösand, men 1783 erhöll Provinsialläkaren sin station i Sundsvall.
Derefter anställdes 1818 en Provinsialläkare i Nätra, hvilken 1850 förflyttades till Örnsköldsvik, så en i Sollefteå 1826, en i Hernösand 1830, en i lorp 1843 och en i Fjellsjö 1854, samt efter qvinqvenniets slut en i Skog, enligt Kongl. Brefvet den 1 November 1861, så att länet nu har 7 Provinsialläkare, hvar och en med sitt distrikt, men med distriktindelningen har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit en reglering under den 30 September och den 9 Oktober 1858, hvilket förslag af Kongl. Maj:t under den 6 Juni innevarande år är i nåder fastställdt.
Några allmänna epidemier hafva under qvinqvenniet, enligt hvad förut nämndt är, icke inträffat, men på vissa orter hafva dock sådana sjukdomar varit gängse.
Uti koleran insjuknade 1856: 20 och dogo 16 personer, år 1857 insjuknade 33 och afledo 19 personer och år 1858 insjuknade 13 och dogo 9 personer, men sjukdomen sträckte sig icke utom städerna och några få socknar.
Skarlakansfeber och messling, koppor, diarrhe, lunginflammation och katarrhalfeber hafva i några socknar varit under qvinqvenniet gängse.
Om temperatur, barometerstånd och väderlek under qvinqvenniet inhemtas underrättelse, grundad på tre observationer om dagen, af nedanstående tab. Litt.
Kk. Ta!).
Sjukvården vid lasarett och kurhus.
År 1856 » 1857 » 1858 » 1859 » 1860 11 e r n ösa n d. S u ll d sva 1 1.
H e i nosa n d. S u n d s v a 1 1.
Patienter.
Rdr R:mt.
U nderhållsdagar. tö CO rr+- P1 ö CD o CO Cfl 3 c gg CD p P CD c©’ 5* CA 1 ö fis tö CD 93 sr Co CD CD VI P-< 2.
< S- O!
F| Sc ‘-i CA C 3 3 ?
K g 5- p VI CD t-> 93 93 CD CD CA B g 93 W g p CD t* 93 VI 93 '-i CD c-4- S- CA a 3 3 3 172 173 184 142 142 95 41 42 67 57 26 24 42 32 39 293 238 268 241 238 9,865,65 8,783,73 8,456,34 9,687,72 7,887,02 61 99 85 54 55 28 26 27 36 18 2 91 125 112 90 73 4,922,52 5,696,37 4,968,93 4,225,io 4,674,04 6,754 2,496 1,850 3,372 3.015 6,604 6,951 6,635 5,248 5,312 13,358 9,447 8,485 8,620 8,327 1,933 1,802 2,321 2,013 1,408 2,015 2,120 2,249 1,580 2.360 3,948 3,922 4,570 3,593 3,768 Summa 813 302 163 1,278 44,680,4 6 354 135 2 491 24,186,96 17,487 30,750 48,237 9,477 10,324 19,801 Medeltal 163 60 33 256 8,936,09 71 27 - 98 4,897,39 1851-1855 153 83 33 269 9,557,75 43 42 3 88 4,740,44 Tab. Litt.
Kk. öfversigt öfver väderleksförhållandena 1856. 1857. 1858.
Tempe- ratur.
Barome- terstand.
Klara dagar.
Mulna.
Snöiga.
Regniga.
Barome- terstånd.
P CA P O: ciq* p Regniga.
Januari — 9°,39 25*, 2 6 2 12 j 15 3$ — 13°, 03 25*, 4 7 5 13$ 15 2$ — 3",81 25*,469 « 18$ 11$ 2 3 Februari — 6,78 25,401 12$ 14 2 i 3' — 3,4 8 25,521 13$ 10 4 i 3 — 5,07 25,694 16$ 9 2 $ Mars — 4,01 25,612 17$ 8! 5 — — 3,72 25,628 11 14$ 5$ — — 1,83 25,119 11 16$ 3$ $ April + 2,01 25,404 16 11! 1 1$ — 1,87 25.642 12$ 14$ 2 1 + 1,80 25,312 17 10$ 2$ — Maj + 4,75 25,491 15 10| $ 4$ + 4,86 25,669 22 8$ — 2 3 + 7,80 25,445 18$ 9$ — 3 Juni + 12,16 25,381 17! 10| — 1$ + 11,57 25,494 17$ 9$ — 3 + 14,94 25,569 20$ 7$ — 2 Juli + 14,79 25,408 17! 10 — 3$ + 14,20 25,338 14$ 8$ — 8$ + 18,59 25,47 7 23 5 — 3 Augusti +11,11 25,381 14 12! — 4$ + 16,40 25,604 21$ 8 — 1$ + 16,58 25,607 20 9 — 2 September + 8,23 25,458 13 8! — 8$ + 9,76 25,518 14$ 10$ — 4!
+ 12,18 25,448 13$ 10 — 6!
Oktober + 4,61 25,657 12$ 15$ 2 3 2$ + 5,73 25,462 10$ 12 — 8!
+ 4,25 25,372 14 13$ 2 3 2$ November — 7,01 25,398 15$ 9$ 4! J + 1,37 25,672 12$ 15$ 2$ — — 3,53 25,358 12$ 16$ 1$ — December — 8,55 25,113 10} 16} - 0,69 25,593 17$ 11 2$ $ - 6,65 25,554 15$ 14} 2 3 Under året + 1°,83 25*,414 174 143 22$ 26$ + 3°,42 25*,551 180$ 137 19 OO + 4°,60 25*,452 201 132$ H$ 20 Westernorrlands län.
Apothek.
Barnmorskor.
Centralhospital.
Fattigvård. 47 Apothek finnas i Hernösand, Sundsvall, Sollefteå, Örnsköldsvik och Torp, samt skola anläggas i Fjellsjö oell Skog.
Helsobnmnar finnas i Sånga, sorn årligen af omkring 100 brunnsgäster begagnas, i Hernösand, med 12 å lf) sådana, och i Rogsta, der äfven några af kringliggande socknars allmoge begagnar vatten.
Kallvattenkuranstolt finnes i Sundsvall med särskild Läkare, och denna anstalt är vanligen anlitad af så många personer, som utrymmet rnedgifver.
Vaccinationen har i de flesta socknarne bedrifvits med omsorg.
De vaccinerades antal uppgick 1856 till 2,455, år 1857 till 2,240, år 1858 till 2,759, år 1859 till 2,560 och år 1860 till 2,240 personer, utom de revaccinerade, hvilkas antal, då koppsmitta visar sig, vanligen är ganska stort; det uppgifves 1858 till 4,095 personer.
Examinerade Barnmorskor hafva till antal af 46 under qvinqvenniet funnits, och flere af dem äro examinerade i den instrumentala förlossningskonsten.
Blott få socknar sakna examinerade barnmorskor.
Den klagan, som under föregående qvinqvennier förts öfver qvacksalvare, fortfar ännu, och huru ofta allmogen än ser offer falla för qvacksalveriet, kan den icke lösgöra sig från tron på dessa kloka gubbars och gummors skicklighet.
Maj:ts Befallningshafvande har under den 5
December 1860 icke allenast gjort framställning till Kongl.
Sundhets-Kollegium om åtgärders vidtagande mot qvacksalveriet, utan ock genom allmän kungörelse varnat länets innevånare för utprånglare af läkemedel.
Uti Hernösand finnes ett Centralhospital för de norra länen, eller hela Hernösands stift, med rum Tab. Litt.
l. endast för 50 personer; varande dock under inredning ett senare åren för emottagande af ytterligare 80 sin nesrubbade personer nybyggdt stenhus.
Hospitalsläkare!! är tillika Stads- och Lasarettsläkare i Hernösand.
Patienternas antal och inrättningens kostnad har under qvinqvenniet varit det tab.
L1 (å följande sida) utvisar.
Om fattigvården i länet och dess kostnad meddelas i tab. N:o 13 sammandrag af de ifrån de sär- Tab. N:o 13. skilda Fattigvårdsstyrelsens inkomna uppgifter, hvarvid måste anmärkas, att i en och annan socken flera smärre fattigstugor i byarne äro uppbyggda, då i andra ett gemensamt fattighus finnes; att i många socknar de fattiga försörjas genom kringvandring emellan hemmansägarne. hos hvilka de turvis njuta kost och husrum en eller flera dagar; att barnen vanligen äro utackorderade hos välkändt, folk; att bland fattigvårdens inkomster äro inräknade bränvinsutskänkningsafgifterne, bötesandelar, afgift vid bouppteckningar, bröllop, i Hernösand under åren 1856—1860. 1859. 1860.
Medelförhållande 1856—1860. 2 5?
Et tö r* p U> •— p Cl qg sr CO B B: CD °3 L, H p cd 13 Et tö ä- O O- W p Cl qq p % P zn O: ta CD ”3 - S3 13 CD tÖ ej p Cfi ej P-* w <§ jf g p, CO B O: ta CD crq P T B D BL, rt> V- p P P 03 P öq P pj CD H- p p Oq P 09 p * 1 S° s P-i CD y* p B P 03 P crq p Januari 1°, 6 7 25f,208 14 15 1 1 — 7°, C 2 2574 09 7 131 91 2 3 — 7°, 104 257364 13A 14* Q R TT) Februari — 2,32 25,256 11 14 3 — — 11,50 25,366 131 Ul 4 — —■ 5,830 25,448 13 A lif! 3 A Mars — 2,11 25,105 15 101 41 1 - 4,64 25,396 9 121 91 — — 3,262 25,372 12-1? 12* 5+5+ A April + 0,50 25,355 13 13 4 — + 0,65 25,573 15 101 31 11 + 0,618 25,4 57 14fg 12 2* n Maj + 7,53 25,672 22 8 - 1 + 5,44 25,421 13 131 11 31 + 6,076 25,535 ISA 9* * 2* Juni + 13,05 25,508 211 6 — 21 + 13,72 25,404 181 71 — 4 + 13,088 25,471 19A 8* — 2+S Juli + 10,27 25,476 211 7 — 2.1 + 16,26 25,457 21.1 6 - 31 + 16,022 25,431 19A 7* — 4* Augusti + 14,38 25,468 16J 10 - 41 + 14,4 7 25,332 12 121 — 61 + 14,588 25,4 78 16 B 10* — 3+1 September + 10,18 25.4 53 11 11 - 8 + 9,26 25,336 15 9 — 6 + 9,922 25,443 13A 9f? — 6+1 Oktober + 3,44 25,4 27 7 17 1! 51 + 3,63 25,415 101 16 1 41 + 4,332 25,467 10 n 14+1 1° TT 411 November — 0,58 25,4 61 151 121 i 2 - 1,01 25,6 78 61 18§ 21 21 — 2,172 25,513 12A 14* 2* 1 December — 6,02 25,4 15 131 13j 4 i 3 — 10,71 25,595 lil 14 51 — — 6,524 25,454 13tf 13B A Under året + 4n,39 2574 00 180?, 137 181 281 + 2°,
3 3 25744 8 1521 145 36 321 + 3°,313 257453 177H 138+1 21* 27* 48 Westernorrlands län.
Välgörenhetsinrättningar. barndop m. m.; att tillskottet efter hemmantalet för de socknar, hvilkas fattige försörjas genom kringvandring, är beräknadt efter en viss summa per dag, dels 33, dels 37, dels 50 och dels 75 öre; att sammanskott, dels i spanmål, dels i kontant och dels i ved, dessutom i en del socknar ägt rum; att bruken särskildt lemnat understöd till de på deras ägor boende fattige; att de af Kongl. Majit år 1856 nådigst beviljade undsättningsmedel för fattiga blifvit till dem utdelade; samt att hvad som isynnerhet öfverklagas är att en mängd vandrande, merändels försupna gesäller besvära allmogen med tiggeri och på många ställen, synnerligen hos ålderstigna och aflägse boende, pocka sig till förtäring, samt med liderlighet, våld och hot, mer än ofta åstadkomma fredstörande uppträden.
Såsom ägande sammanhang med fattigförsörjningen, må äfven nämnas något om de pensions- arli nödhjelpskassor, samt andra dermed jemförliga välgörenhetsinrättningar, som finnas inom länet.
Dessa åro: 1.
Landtstats-pensionskassan stiftades 1805 genom öfverenskommelse emellan Landtstatstjenstemännen i länet och grundar sig på årliga bidrag i spanmål efter markegång.
Af denna kassa, som förvaltas af Landshöfdingen, Landssekreteraren, Landskamereraren och Räntmästaren, njuta aflidne embets- och tjenstemäns samt betjentes enkor och oförsörjda barn pension efter mannens och fadrens död.
Majit stadfästadt den 9 Juni 1807 samt förnyadt under den 22 Oktober 1842 och 13 Juni 1856, hvilket sistnämnde är det nu gällande.
Kassan, som, genom en oredlig uppbördsmans tillgrepp, för flera år tillbaka gjorde en betydlig förlust, hade 1855 en behållning af 25,437 Ridr 31 öre, som år 1860 hade minskats till 22,109 Ridr 16 öre.
Pensionärernes antal var då 38; 2.
Bevärings- och Bcitsmans-pensionskassan, uppkommen genom en förening mellan socknarnes deputerade den 22 Januari 1813, örn ett sammanskott af hvarje rök, och stadfästad af Kongl. Majit under den 23 Mars 1813, dä det äfven i nåder bifölls, att de, till understöd i krigstid för svaga rotar, inrättade så kallade underrökskassors behållning, 14,879 Ridr 12 sk.
Banko, fick för ändamålet användas.
Reglemente fastställdes af Kongl. Majit under den 30 November 1813, och ytterligare föreskrifter om förvaltningen lemnades i Kongl. Brefven den 4 December 1821 och den 13 Januari 1824, hvarefter förnyadt reglemente af Kongl. Majit i nåder fastställdes den 1 Oktober 1851.
Afven denna kassa led genom den ofvannämnde uppbördsmannen en o betydlig förlust, men erhöll genom Rikets Ständers frikostighet ersättning för kapitalförlusten.
Ar 1855 hade kassan en behållning af 34,948
Ridr 73 öre och 1860 en summa af 37,321 Ridr 51 öre.
Vid sistnämnde tidpunkt njöto omkring 70 afskedade beväringskarlar och båtsmän lika pension med den de innehade af Amiralitets-krigsmanskassan, hvarförutom femtio enkor njöto 12 Ridr Rnnt hvardera i årligt gratial.
Kassan förvaltas af Landshöfdingen, Landssekreteraren, Landskamereraren, Räntmästaren och tvenne af Markegångssättningsdeputerade valde ledamöter; Tab. Litt.
Ll. Hei •nösunds Centralhospital.
År 1856 . . Antal patienter.
Underhålls- dagar.
Totalkostnad.
R:dr Runt. 52 55 48 48*) 46 18,005 16,592 15,493 16,559 15,770 12,797 13,040,4 2 12,374,57 12,685,03 13,465,74 » 1857 . . ... . » 1858 ,, 1859 » 1860 .
Summa Medeltal 1851—1855 *)
De här upptagna 48 patienterna hafva tillgodonjutit 8,618 mans- och 7, portioner.
Uppgiften i Kongl.
Sundhets-Kollegii tryckta berättelse, sid. 1 249 50 57 941 qvinsportio 39, måste deref 82,419 16,484 17,883 ler, eller tillsai ter rattas. 64,362,70 12,872,55 11,252,05 unans 16,559 Westernorrlands län.
Välgörenhetsinrättningar. 49 3.
Nybergska stiftelsen.
Genom testamente af den 25 Januari 1815 förordnade Rådmannen Erik
Nyberg bland annat, att till pensioner för borgare- och sjömansenkor lemnades ett kapital af 14,000 R:dr, till aflöning åt ombudsmannen ett kapital af 300 R:dr, hvaraf han njuter räntan, till underhåll af tvenne frisängar för fattige sjuke å lasarettet en viss summa *), till Stigsjö församlings fattige och skola 1,000 R:dr, till Handelsbetjenten Lithanders dotter Erika Gustafva 1,000 R:dr, hvilka, om hon utan lagliga bröstarfvingar aflider, tillfalla pensionsinrättningen, till Westernorrlands läns arbetshusinrättning 500 R:dr, eller tillsammans 16,800 R:dr Banko, som förvaltas af Landshöfdingen, Biskopen, Landssekreteraren, Landskamereraren, Borgmästaren samt en handlande, en handtverkare och en fiskare.
Pensionsfonden har sedan blifvit tillökad med 1,000 R:dr af Rådmannen Rydqvist, 200 R:dr af Fiskaren Arnström och 333 R:dr 16 sk., allt Banko, af Fiskaren Fröberg, så att fonden nu utgör 18,333 R:dr 16 sk.
Banko eller 27,500 R:dr R:rnt; 4.
De under
Drätselkammarens förvaltning varande donationsfonder, till förmån för borgerskapets i Hernösand enkor och barn, nemligen a) Hammarbergska donationen, 333 R:dr 16 sk.; b) Lindströmska donationen, 400 R:dr; c) Westmanska donationen, 333 R:dr 16 sk.; d) Tjernbergska donationen, 666 R:dr 32 sk.; e) Gellerstedtska donationen, 666 R:dr 32 sk.; och f) Almqvistska donationen, 1,000 R:dr, allt B:ko, af hvilka kapital, tillsammans 3,400 R:dr B:ko eller 5,100 R:dr Runt, räntan årligen utbetalas till behöfvande enkor efter aflidne borgare; 5.
De under Konsistorii värd stående pensionskassor, till hvilka ecklesiastikstaten med årliga tillskott bidrager, nemligen a) Första klassens enkehjelpskassa, hvars behållning 1855 var 5,964 R:dr 25 öre, som 1860 förökat sig till 6,371 R:dr 51 öre; b)
Första klassens enkehjelpstillökning med en behållning 1855 af 14,930 R:dr 12 öre och 1860 af 19,855 R:dr 92 öre; c) Andra klassens enkehjelpskassa, med behållning 1855 af 7,316 R:dr 54 öre och 1860 af 7,588 R:dr 7 öre; d) Andra klassens enkehjelpstillökning, med behållning 1855 af 9,285 R:dr 28 öre och 1860 af 14,714 R:dr; e) Fattige prestmans kassa, hvars behållning 1855 var 533 R:dr 32 öre och 1860 stigit till 1,074 R:dr 84 öre; f) Fattige prestdöttrar kassa, utgörande 1855 ett belopp af 546 R:dr 44 öre, hade 1860 stigit till 3,189 R:dr 95 öre; g) Treprocentsfonden.
Sedan den genom författningarne stadgade 3 procent centonal af Ecklesiastikstatens löner upphört att till Wadstena krigsmanshus- och Amiralitets-krigsmanskassan ingå, samt medgifvet blifvit, att denna afgift fick disponeras af presterskapet efter eget godtfinnande, beslöts vid 1856 års prestmöte i Hernösand, att den skulle läggas till kassan för fattige prestman.
Behållningen gjorde vid 1860 års slut 3,588 R:dr 27 öre; li) Kyrkornas enkehjelpsbidrag, som årligen utdelas; i) Wibyggerå kronotionde-anslag.
Genom Kongl. Brefvet den 18 Februari 1653 anslogs till fattiga prestenkor underhåll all behållen spanmål af Wibyggerå sockens kyrkoherberge, under »Superintendentens och Capituli disposition».
Behållningen å denna fond utgjorde vid 186.0 års slut 105 R:dr 23 öre; 6.
Pensionsinrättning för folkskolelärare inom Hernösands stift grundades 1856 och erhöll af Kongl. Majit i nåder fastställdt reglemente den 17 September samma år.
Dess inkomster äro andel i det af Rikets Ständer för ändamålet anvisade statsanslag, delegarnes och skoldistrikternes afgifter, en årlig kollekt och enskilda donationer, hvilka inkomster förvaltas af en direktion i stiftsstaden.
Statsanslaget bestämdes sedan till 6,750 R:dr, och de årliga revisionsberättelserna visa beloppen af inkomster och utgifter sålunda:
Ar 1857 » 1858 » 1859 » 1860 R:dr Ruut 9.108.69, » 1,0 3 2,64, » 903,31, » 1,05 5,56, varande kassans behållning vid 1860 års slut 11,653 R:dr 19 öre; *) Bestämdes till 5,000 R:dr Banko, enligt Kongl. Serafimer-ordens-gillets bref den 11 April 1818.
Landsh.-Emb. uli Westernorrlands län und. ber. för åren 1856—1860. 7 50 Westernorrlands län.
Välgörenhetsinrättningar. 7. Löflingska testamentsfonden.
Genom testamentarisk disposition af den 1 Mars 1793, sorn af Kongl. Maj:t genom nådig resolution den 30 April samma år stadfästades, förordnade Majoren och Riddaren Magnus Löfling, bland annat, att af ett kapital, 500 R:dr Banko, skulle räntan, 30 R:dr, årligen utgå till Hernösands stad och Nora sockens fattige med 15 R:dr till hvartdera samhället, hvilka medel indrifvas genom Konungens Befallningshafvande i Malmöhus län och hvarje år hitsändas; 8.
Stipendiimedel. a) Genom testamente af den 1 Mars 1793, som äfven under den 30 April samma år af Kongl.
Majit gillades, gaf nämnde Major Löfling 2,000 R:dr Specie Banko, hvaraf räntan, 120
R:dr samma mynt, skulle i 3 stipendier utgå för gymnasister vid Hernösands gymnasium.
Denna fond förvaltas äfven af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus län, som årligen hitsänder räntan, hvilken öfverlemnas till Konsistorium, som utnämner stipendiaterne; b) Biskopen och Kommendören Doktor Israel Bergmans donation den 28 Juli 1841 af 1,200 R:dr Banko; c) Kommunitetsfonden, 600 R:dr s. m., enligt prestmötesbeslut den 6 Februari 1817; d) Framlidne Kyrkoherden i Gudmundrå, Doktor Isak Norbergs testamente, den 23 April 1817, å 1,000 R:dr Banko; e) aflidne Stadsmajoren E.
Nordlanders testamente den 7 September 1842 å 2,000 R:dr Banko; f) Kyrkoherden i Bygdeå Doktor C. J. Nortmans och dess fru U. C. Nordins testamente den 23 December 1798 och den 1 Augusti 1815 å 225 R:dr Banko; g) en okänd gifvares gåfvobref den 11
Maj 1859 å 1,000 R:dr R:mt; h) framlidne Lektorn, Doktor Johan Sahlbergs testamente den 24 Mars 1810 å 500
R:dr, hvaraf räntan först efter nuvarande innehafvarens död tillfaller stipendiifonden; i) framlidne Justitie-Borgmästaren Doktor Ellbergs testamente den 5 April 1839 å 5,000 R:dr Banko, och k) Expeditionsfogden Olof Tunmarks testamente den 25 Juni 1845 å 1,000 daler k. m., nu utgörande 900 R:dr Runt.
Alla dessa fonder gå till stipendier för ynglingar vid Hernösands elementarläroverk, utom den sistnämnda, som är anslagen för Sundsvalls skola; 9.
Lönefonder, a) Genom testamente af den 12 Januari 1831 förordnade Sjökaptenen Anders Bergman Miller, att 500 R:dr Banko skulle af hans efterlemnade tillgångar lemnäs, hvaraf räntan skulle utgå till förbättrande af de lägre skollärarnes i Hernösand löner; &) en Olivenhamn gaf genom donationsbref den 11 Juli 1780 ett belopp af 240 R:dr Banko till samma ändamål.
Fondens nuvarande belopp och användning grundar sig på Kongl.
Maj-.ts Resolution den 3 Maj 1820; 10.
Till flickskolan i Hernösand äro följande fonder donerade: a) Lektorn Doktor Sahlbergs af den 24 Mars 1810, utgörande 1,056 R:dr R:mt; b) Enkefru Inga Margreta Almqvists, enligt testamente den 3 April 1854, å 500 R:dr Runt; varande begge dessa fonder förvaltade af Konsistorium, som årligen utbetalar räntan, hvarförutom hufvudsakligen genom gåfvor af tvenne aktningsvärda fruntimmer ett skolhus med boställsrum för lärarinnan blifvit uppbygdt.
Hernösand i Lands-Kansliet den 28 Juli 1862. W. G Y N T H E R.
Jac. Wilh. Langelius. C. W. Rydvall.
Nås 1 och 2. 51 Tab. IV:o I.
FOLKMÄNGD. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Enligt de mantalslängder, som upprättats vid slutet af Den 31 December enligt motstående år.
Deraf frie från mantalspengar. nings- Mankön.
Summa. manslcap.
Å landsbygden. 1856 49,691 53,075 102,766 47,722 51,577 99,299 17,496 20,084 37,580 3,689 1857 50,251 53,587 103,838 48,487 52,094 100,581 18,387 20,974 39,361 3,708 1858 51,211 54,367 105,578 50,033 53,121 103,154 19,344 21,445 40,789 3,763 1859 52,375 55,392 107,767 50,952 54,096 105,048 19,749 21,827 41,576 3,692 1860 52,902 56,096 108,998 52,150 55,297 107,447 20,022 22,265 42,287 3,539 I städerna.
Hernösand: 1856 1,439 1,669 3,108 1,226 1,554 2,780 529 530 1,059 84 1857 1,440 1,629 3,069 1,242 1,548 2,790 551 574 1,125 91 1858 1,456 1,634 3,090 1,245 1,607 2,852 569 626 1,195 78 1859 1,507 1,653 3,160 1,269 1,582 2,851 581 605 1,186 81 1860 1,490 1,749 3,239 1,327 1,679 3,006 604 670 1,274 73 Sundsvall: 1856 1,884 1,991 3,875 1,632 1,938 3,570 564: 627 1,191 159 1857 1,953 2,093 4,046 1,690 1,980 3,670 641 678 1,319 164 1858 2,023 2,129 4,152 1,803 2,112 3,915 753 805 1,558 154 1859 2,103 2,229 4,332 1,779 2,104 3,881 683 752 1,435 145 1860 2,124 2,308 4,432 1,855 2,192 4,047 717 773 1,490 137 Summa för begge städerna 1860 3,614 4,057 7,671 3,182 3,871 7,053 1,321 1,443 2,764 210 Summa för hela länet 1860 58,516 60,153 116,669 55,332 59,168 114,500 21,343 23,708 45,051 3,749 Tab. N:o 2.
JORDBRUK. 1 2 3 4 5 6 7 9 10 11 I medeltal för åren 1856—1860.
Roffrö.
Linfrö.
0 Arliga utsädet på tunnland tunnor Arliga behofvet för länet till utsäde » a i 10 i 1,786 1 22,500 U 2,432 u 2,556 u 786 6 20,699 1£ U i t:a*) 1857 8-20 7-8 7-8 7-8 6- 8 1858 9-20 6—8 6-8 6-8 8-12 1859 8—16 5-7 5-7 5-7 6— 7 ! 1860 8—14 7-9 7—9 7-9 8- 9 1 Ärlig förbrukning på person i medeltal tunnor *) å 48 kannor på tunnan. t v 3 Anm.
I afseende på denna tab. och tab. N:o 3, som för likformighet med öfrige femårsberättelser blifvit ur till sjelfva berättelsen, sidd. 8 och 9. denna berättelses text ntdragne, hänvisas i öfrigt 52 Tabb.
Nås 3 — 6.
Tab. JV;o 3. BOSKAPSSKÖTSEL. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 År 1860-1861.
Svin. 13,050 1.553 39,160 9,790 57,100 6,632 6,520 o Till tab. N:o 4, SKOGSHUSHÅLLNING, hafva upplysningar ej lemnats utöfver hvad berättelsens text innehåller.
Tab. N:o 5.
DÖDADE ROFDJUR. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 O Ar.
Mårdar, 11 illrar och Her- meliner.
Hökar, Ugglor och TJfvar.
Belopp af utbe- tald belöning.
R:dr It.mt, 1856 11 — 36 2 297 32 5 43 45 1 1857 8 20 — 191 20 2 86 1 25 — 1858 8 1 10 — 212 29 14 86 — 64 — 1859 5 1 21 — 274 30 6 79 — 27 - 1860 7 — 24 3 388 21 6 115 2 58 — Summa 1856 —1860 39 2 lil 5 1,362 132 33 409 3 219 1 ». 1851-1855 20 6 83 5 1,141 102 24 230 28 105 1 Till tab. N:o 6, AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR, hafva bidrag ej kunnat erhållas utöfver hvad i berättelsens text är anfördt.
Tab. N:o 7. 53 Tab.
IVso 1. BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER.
Bagare Barberare Bleckslagare Blockmakare och Svarfvare ..
Bokbindare Boktryckerier Bresilje- och Kritförmalnings verk Bryggare Bundtmakare Byggmästare Färgeri er Förgyllare Garfver ier Glasbruk Glasmästare Guldsmeder Hattmakare Hofslagare och Smeder Jernbruk Jerngjuterier Jernmanufakturverk Kakelugnsmakare Klockgjutare
Kopparslagare läderfabrik Manglar Masugnar Meta llh a mrar Mjölqvarnar Murare Målare Orgelbyggare Pappersbruk Platslagare Bepslagerier Sadelmakare Segelduksfabrik Skeppsvarf Skomakare Skräddare Slagtare Snickare Sockerbagare Strumpväfvare Stångjern sverk Sömmerskor Tegelbruk Tenngjutare Trädgårdsmästare Tunnbindare Tändsticksfabrik Ullspinneri Urmakare Vadmalsstampar Vagnmakare Ölbryggerier Summa Bergverk, bruk, fabriker och manufaktur-inrättningar 17 å landsbygden.
K fcd 12 11 Mästare, arbetare och biträden af alla slag.
Öfver 15 års ålder 206 6 114 11 206 17 13 i Uider 15 års ålder. i städerna. 23 14 101! 68 i 37 I 767 i 8 I 83 ! 10 3 < 2. ^ 3 3- js rr Ägare. t*J 14 8 Mästare, arbetare och biträden af alla slag.
Öfver 15 års ålder. 1 12 2 14 39 Under 15 års ålder. 10 11 I 12 13 14 ; 9 10 | 11 12 15 Handtverkerier landsbygden.
Mästares biträden af 31 17 o 308 255 34 652 112 i städerna.
1 2 3 9 1 10 3 11 3 9 Mästares biträden af 4 6 11 1 2 ! — 3 — 1 — 7 4 1 10 6 5 1 2 11 9 10. 11 25 31 12 24 179 6 3 — 1 112 69 2 i 447 54 Tabb.
Nås 8 och 9.