Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet ej kunnat bestrida behofvet af den ifrågasatte tillökningen i Befälets Personal; hvilkens completterande genom comruenderingar af Indeldte Regementers Befäl från andra Provincer torde möta svårigheter; och i afseende på Lönernes belopp, får Utskottet hänvisa till en jemförelse emellan i6:de och 2a:dje Puncterne af förra Betänkandet, hvaraf skall synas, att lönerne för CompagnieBefälet vid Wermlands FältJägareRegemente och Hallands BeväringsBataillon är o aldeles lika, med undantag af Capitainernes, af hvilka vid förra Corpsen Coinpagnie-revenue åtnjules, som säkerligen öfvers t iger Lönedifferencen. 24:0 Anslaget för Bev arinas Manskapets Vapenöfning, är af IJ.
BondeStandet bifallet och af de öfriga Respective RiksStånden utan anmärkning lemnadt.
2Ö:o Det af Utskottet föreslagne Anslaget för KrigsCollcgii Departementen, till FörsvarsVerkets
Mate rida behof, hafva hos H. R. O. A. Herr Grefve Brahe, M. och Hr Friherre af Nordin, C. J., ansett för ringa; anförande Herr Grefve Brahe.- alt inhemtad kännedom af de till ämnet hörande så kallade mindre detaillerne säkerligen skulle medfört ett annat resultat än den föreslagne nedsättningen i Anslagssura - f5o Stats-Ut skottets man; att efter närmare pröfning af dessa mindre delailler Utskottet skolat finna nödvändigheten af Materielens iståndsättande, completterande oell Arliga underhållande, i följd hvaraf skyldigheten skolat erkänna hvad sorn fordrats ; att, då R.
Ar aldrig ansett sig kunna fullt ul bevilja de Anslag K. M:t för Muterielens upphjelpande begärt, utan genom afkortningar och nedsättningar blott afbjelpt en del af det nödvändiga krafvel, det ej borde förefalla oväntadt, att vid hvarje Riksdag de gamla bristerne åter framträdde i afvagtan på nya Anslag; att de Materiela behofvens fyllande först i Behofvets stund vore vådligt, om ej omöjligt; och att man under fredens lugn borde bereda de försvarsanstalter, som aflägsna kriget eller då det inträffade, bidrogo till framgång; — samt Herr Frih. af Nordin; att det förefallit anmärkningsvärdt, det Utskottet, försedt af K.
M:t anmäla afslag å dess gjorde framställning, i ett för Rikets framtida säkerhet så vigtigt ämne som Armdens Materiela underhåll, under det att Utskottet öppet förklarar, att det af de lemnade Ilandlingarne icke tagit kännedom, åtminstone icke den, som erfordrats för att derifrån kunna hemta stöd för dess yttrade mening; alt, oiu
Utskottet icke funne lämpligt föreslå tillräckliga medel i della afseende, följden deraf oundvikligen Liefve, att de förråd, som genom anslag för en gång tilläfventyrs blefve fyllda, och hvarvid K.
St:r ånyo om några Ar erfara, att dc tomma förråderne påkalla ett förnyadt Anslag för deras, islåndsättande; samt att, enligt ett Herr Frih:s yttrande bilogadt sammandrag, det Herr Friherren önskade, att Utskottet måtte granska, det syntes, att de Medel som kommit Arjneens och Flottornes materiela behof tillgodo, utgjort från och med 1810 till och med 1818 per medium årligen I,5i5,8g3 R:dr 37 sk. 10 r:st., men från och med 1819 till och med 1828 endast 1,373,167 R:dr 4o sk. 8 r:st.
St:r år 18 10 vid en Cours af 62 sk. på Hamburg, för detta ändamål beviljade, skolat såsom af K. M:t vid 1818 års Riksdag blifvit yrkadt, utgå efter den sedan uppstegrade Coursen, antingen sådan den var år 1818; eller sådan den årligen blifvit noterad, hade för åren 1819 till och med 1828 differencen, utöfver hvad som utgått, i förra fallet blifvit 5,oi8,32i R:dr 25 sk. 9 r:st. och i det sednare 9,85i,654 R:dr 41 sk. 9 r:st.
Härjemte har Herr CrusenstolpeM. tillkännagifva den önskan, att, då Utskottet utan anfördt skäl nedsatt det af K.
St:r beviljas, att till Wanäs och Kungsholms Fästningsbyggnader samt förrådernes behöriga completterande för en gång utgå, Utskottet måtte hafva gifvit upplysning, huru Utskottet ämnade bedöma den stora frågan om de serskildt 152 Stats-Utsköttets för FörsvarsVerket hegärde öfver 3f Milioner; ty om R.
R;dr föreslå fördelning till de i KrigsCoIlegium inrättade serskildta Departementer för ArtilleriUtrednings- och FortificationsÄrender, hvarigenom större redighet i uppställningen och bättre åskådlighet vid granskningen kunna tillvägabringas.
Utskottet har granskat ofvenberörde af Herr Frih. af Nordin meddelade sammandrag, utan att vid Zifiran något varit att anmärka; men hvad den deruti omnämnde CoursdifFerenoen beträffar, så, utom det att R.
St:r densamma ej godkänt såsom grund föranslagets beräknande, får Utskottet erinra, att en stor del af Arme'ens förråders behof är oberoende af Utländska myntförhållanden, samt att den uträknade dilferencen är vida större, än den Summa, som K. M:t, sedan anslagen för de förflutna åren till de mindre beloppen utgått, nu i .Nåder äskat såsom behöflig Betänk anden, N:o 239. i53 för en gång lill Förrådernes completterande; hvadan det år 1818 äskade Anslag, om än Statens tillgångar medgifvit detsamma i hela sin utsträckning, kunnat anses till en del öfverflödigt.
Då, ehuru Utskottet tagit behörig kännedom af de speciela utredningar öfver behofven, K.
M:t i Nåder meddelat, Utskottet likväl ej kunnat ingå i pröfning af härtill hörande mindre detaiiler, såsom bestämmandet' af qvantiteter och värden å vissa BeklädnadsPersedlars beståndsdelar o. s. v., och då Utskottet hållit före, att äfven någon besparing på prydlighetens bekostnad kan öga rum, utan att Trupperne derigenom blifva mindre tjenst— bara; har Utskottet af ofvanberörde omständighet liemtat anledning till den förmodan, att, i fall R.
Sttr bevilja det anslag för en gång som till förrådernes completterande kan pröfvas nödigt, derom Utskottet måste uppskjuta sitt yttrande intill dess Financeregleringen blifvit uppgjord och förhållandefne med Bankens och RiksgäldsCJontorets tillgångar närmare bestämde, äfven ett årligt Anslag, lika med det år 1823 beviljade, skall blifva tillräckligt för Armdens Materiela behof, så mycket mera, sorn det nu, enligt Utskottets Förslag blifvit ökadl med de 34,000 R:dr , som ansetts erforderlige för krut-tillverkningens behof, hvilket förut af den allmänna Anslagssumman för FörsvarsVerket till Lunds blifvit bestridt.
Att detta Anslag, sådant det skulle komma KrigsCollegii Departementer till godo, af Utskottet föreslaget lill en sammanlagd Summa af 626,000 R:dr, ej kunnat uti serskildle belopp för hvarje Departement fördelas, 154 Stats-XJtskottets bärrörer deraf, att Utskottet efter nedsättning af den pä det liela äskade Summan, saknat ledning för bestämmandet af en gifven proportion delarne emellan; oell som dessa
Departementet behof alla år ej kunna vara lika, ulan för det ena kan erfordras så mycket mera som behofvet för det andra är mindre under samma år, föreslår Utskottet, såsom lämpligast, att årliga fördelningen af detta Anslag må lill K.
Infanteriet, hvilket Utskottet, med anledning af K. M:ts Nåd.
Proposition, efter beräkningen af 4 i stället för den förut antagne 3 års förbrukningstid, föreslagit till nedsättning, ifrån förra Anslaget g5,ooo till 71,000 Ittdr, har yrkats ytterligare nedsättning, hos H. R. o. A. af Herr Grefve Horn_, C. F., som ansett, alt slilningstiden borde beräknas till 8 år, och alt en möjlig farhåga för mindre modern snitt å Munderingen, i fall slitningstiden förlänges, icke härvid bör lägga något hinder i vägen; af Herr Grefve Gyllenborg, J.
Hsom anfört: att Utskottet icke nöjaktigt gått R.
St:rs fordringar till mötes, att sjelfve få se och bedöma och icke, i allmänhet, tro på Utskottets omdöme, hälst förhållanderne i förevarande ämne lätteligen kunna framställas; att allmänna omdömet har varit, det brukningstiden kunde beräknas till 6 år, hvilket Herr Grefven ock yrkat; att, då Utskottet tillkännagifvit, det BeklädnadsCassornes belopp icke äro af särdeles betydenhet, af Utskottet skäligen Betänkandets, N:o 23g. i55 lunde fordras upplysning om hvarje Cassas tillgångar till LifMunderingar vid hvarje Regemente, i anseende till hvilka det allmännare omdömet ansett dem redan vara utöfver erforderligt antal och behof; samt alt det syntes onyttigt, att, efter Utskottets omdöme, uppskjuta afgörande i detta ämne till nästkommande Riksdag, då nu fullständiga upplysningar, beledsagade med 10 års erfarenhet, borde nu kunna bereda en afgörande åtgärd i denna fråga; — af Herr Ane~ harswiirdj A.j sorn ansett, att, utan fara för misstag, slitningstideri kan bestämmas till 6 år; emedan om man för 6 år sammanräknar Regementernes Excreieetid, så skall den ändå visa sig alltför korrt för varaktigheten af en så beskaffad Mundering, äfvensom mäst af allt de Cassör, som uti BeklädnadsDirectionernes vård linnas, beviste möjligheten för en nedsättning i Landets bidrag till detta ändamål; — samt hos II.
BondcStändet af Casper /Vijkman som ansett: alt, då Utskottet ej bestridt möjligheten af vidare utsträckning af slitningstideri, Utskottet äfven hade bort pröfva det verkliga förhållandet och på grund deraf tillstyrka R.
Instruction för BeklädnadsDirectionerne vid Indeldte InfantcriRegenienterne, af den ii Julii 1822, får Utskottet upplysa. att den antagne slitningstiden endast utgör en beräkningsgrund för bestämmandet af så väl Kronans bidrag som Kotebållarnes afgift till BeklädnadsCassorne, men att det ej, i följd deraf, är absolut nödvändigt, att, efter hvarje förlopp af sådan tid, en ny Mundering skall uppdragas, utan beror det på hvarje Regementes BekläduadsDireetion, i hvilken tvänne Rotehållare alltid äro Ledamöter, alt tillse, det efter behofvet nya Persedlar anskaffas.
Mits Nåd. förslag att till 4 år förlänga denna lid, efter hvilken Anslaget härefter kommer alt beräknas till 71,000
Möjligheten att ytterligare förlänga beräkningen af Slitn-ingstid förmodas väl af Utskottet, som tagit kännedom af BeklädnadsCassornes i LandtRänterierne innestående Behållningar, hvilka för en del äro större, men vid andra obetydliga; men Utskottet har i detta afseende ej ansett sig kunna bestämdt föreslå hvarken Sky eller 6 å 8 År; utan har Utskottet endast kunnat till R.
St:r Betänkanden, N:o 23g.
157 meddelas, för att vid då skeende Statsreglering tagas till grund för BeklädnadsAnslagets bestämmande, tilläggande Utskottet nu, förslaget om underd. anhållan, att då, för II.
Statsutskott må samlade tillhandahållas de nästföre Riksdagen öfver BeklädnadsMedlen afslutade ÅrsRedogörelserne.
Besvärs- och EconomiUtskottet yttra sig i den serskildt väckta frågan om Rotehållarnes förbindelser i förevarande fall. 27:0 De å Tredje HufvudTiteln af Utskottet föreslagne Diverse Allmänna Anslag hafva af Heclerv, BondeSlåndet blifvit bifallne och af de öfriga Respective RiksStänden lämnade utan Anmärkning. 28:0 Anslaget till Oförutsedda MilitaireBehof hafva, hos //. R. o. A. Herr Grefve Gyllenborg> J. och Herr Rosenqvist af Åkershult, F. L., helt och hållet bestridt, samt Herr Grefve Horn, C. F., och, hos Hederv.
Bonde.Ståndet j Casper Wijkman ansett böra betydligen nedsättas; emedan dels hvarje behof är under sin serskildta Titel upptaget och beräknadt, dels mångfaldiga mindre, förut till denna rubrik hörande Utgifter numera blifvit uppförde på Stat, och dels det eljest gåfve tillfälle att af detta Anslag använda en del till sådana Löne-förliöjningar, som R.
St:r vid denna Riksdag afslogo, hvilket ej vore förenligt med R. 158 Stats-Utskottets
St:rs beskattningsrätt; och har ytterligare Herr Grefve Gyllenborg anfört: att ett Anslag med denna benämning för första gängen vid Statsreglering förekomme; alt Tredje HufvudTiteln, vid dess första uppfattande, varit indelt i AflöningsAnslag och Behofven för FörsvarsVerkets Materiel, och de mindre Utgifter, sorn icke derunder kunnat beräknas, hafva i flere år, förmodligen till i8i5, blifvit anvisade att utgå af HufvudTilelns Lönesparingar eller Anslaget för Extra Utgifter, så väl civila, som militaira, på 8:de HufvudTiteln, alt sedermera en bestämd andel af Anslaget för Matelielen blifvit afsatt, omkring 5o,ooo
R:dr årligen till så kallade Oförutsedde Ali 1 i tui re Behof, Extra Löner, Gratificationer m. rn., som gjort betydlig minskning i Anslaget och tillgången å Titeln för Materielen , men ökat Extra UtgiftsAnslaget, hvilket förtjenar StatsUtskottets uppmärksamhet, till beredande af en återgång, så att utvägar till Extra Utgifter icke må på Tredje HufvudTiteln, utan blott i denna HufvudTitels Lönebesparingar samt i 8:de HufvudTitelns Anslag för Extra Utgifter sökas.
Hvaremot Herr Grefve Brahej M.j anmärkt, att det för Oförutsedde Behof af K. M:t äskade Anslag af 53,i4* B.:dr 33 sk. 9 r:st. icke bortutan skäl af Utskottet till den jemna Summan af 5o,ooo R:dr nedsättas, enär hvad erfarenheten visat, härtill fordrats vida större Anslag än det närvarande.
Då Utskottet nu förnyar dess förra förslag i denna Punct, får Utskottet tillkännagifva: att Utskottet anser det både billigt och nödigt, att ett Anslag för Oförutsedde Behof på Tredje HufvudTiteln finnes j att Betänkande»!, N:o 23g. i5g dertill af Anslaget för FörsvarsVerket i allmänhet under de föregående åren blifvjl afsatte och använde vida större Summor än den nu föreslagne, utan att sådant vid hällne Provisionel- öfver StatsVerks-förvaltningen gifvit anledning till någon Anmärkning; att någre Löne-besparingar, efter vidtagande af dermed af Utskottet föreslagen disposition, till Oförutsedde Behof ej synnerligen blifva att påräkna; samt alt nedsättningen till jemn Summa ej förorsakat någon minskning på HufvudTiteln , emedan, såsom af 25:te Puncten i förra Betänkandet kan inbemtas, en lika nedsatt Summa blifvit afdragen vid calculen till utfinnande af Summan för KrigsCollegii Departementer, hvilken således kommit att behålla det belopp, hvarmed föYevarande Anslag blifvit minskadt. 29:0 Angående den från Andra HufvudTiteln liitflyttade KrigsHofRaltens Stat har Utskottet här ej någon Anmärkning att besvara. 30:0 Spafimålsbcråkningen under PenningeLönerne har, i anledning af hvad i detta Betänkande blifvit anfördt, ej undergått någon förändring emot hvad som i förra Betänkandet finnes upptaget. 31:0 Slutligen hafva, hos H. R. o. A. Herr Gref.
Horn, C. F., ansett Utskottet böra vid detta Betänkande foga en ny Tabell öfver Tredje HufvudTiteln, emedan den förut afgifne ej är så utförlig som man haft skäl att vänta, och Herr Crusenstolpe, M. J., anmärkt, att, då Utskottet vid alla de öfriga IIufvudTitlarne hopsummerat de serskiljjte Anslagen, till öfversigt af 160 Stats-Utskottets hela HufvudTiJelns Anslag, Utskottet förbigått detta i afseende på Tredje IlufvudTileln.
Då Utskottet trott den afgifne Tabellen vara så utförlig, som det kan erfordras, och någon närmare upplysning om den äskade ytterligare utförligheten ej blifvit meddelad, samt då de serskildta Anslagen å berörde Tabell verkligen äro hopsummerade, har Utskottet i detta afseende ej något vidare att anföra.
St:r bifallas, de förut tillstyrkte Anslagsbeloppen för 3:dje HufvudTitelns behof att undergå den förändring: att, enligt loide Puncten, Summan för indelta Arin e'en ytterligare tillökas med .... 23,834: 5.
G. och att för fourageringen af LifGardets till Häst oell Artilleriets Hästar, än vidare, enligt 2o:de Puncten tillkomma 7,670. — —. tillhopa 3i,5o4t 5. 6. hvarifrån dock bör afdragas differencen emellan de förut föreslagne och nu, i 2:dra Puncten, nedsatte Gene ralslönerne 3,000. — — så att med tillsammans R:dr 28,5o4: 5. 6.
TitelnsSiutsumma, enl. förra Förslaget 3,226,754: 3o. 1. är ökad till R:dr 3,255,258: 35. 7. Re - é Betänkanden, N:o a3g. t6i Rese rvationer!
Vid 2'.dra, Punden, ang:de GeneralitetsStaten.
Af H:r Öfversten Lefrén: K. M:t har i Dess till R.
Proposition, rörande Arme'ens Lönereglering i Nåder för godt funnit att reducera Generalitetets Personal från med löneförmåner 103,917: 8. och Resekostnader 6,000: — samt förra Chefslönerne för IngenieurCorpsenoch General FältTygmästarelönen ....... A,865:24.
, n _ "■1 1 '■ *— I o3t till g med ett löne- och Resekostnadsbelopp af 58,5oo R:dr, hvarigenom en besparing uppkommit af 56,282 R:dr 32 sk.
Utskottet har redan i sitt förra Betänkande nedsatt det af K. M:t föreslagne LöneAnslaget för Generalitetet med gooo R:dr, och nu ytterligare med 3ooo tillsammans 12,000 R:dr eller mera än 20 procent emot hvad K.
St:r i stället att ytterligare nedsätta detta LöneAnslag hade skäl att serskildt betyga K. M:t deras underd. tack» 4 B- 11 162 Stats-Utskottets samhet för den föreslagne reductionen af Generalitetet , hvars nuvarande antal för en Stat som Sverige är för stort.
Yid io:de Punden j om Indelta Arméens Befäl.
M:t uti underd. anhålla, att K.
Då i följd af de anmärkningar som i RiksStånden blifvit gjorde vid Utskottets första Betänkande om Löneregleringen för Indeldta Armeen , Högh Utskottet nu antagit den grundsa tts min förra Reservation innefattade, nemligen att Löneregleringen bör verkställas inom hvarje Regemente och icke generelt öfver hela Arme'en, och hvarigenom intet af hvad Indelningsverket tillhörer af boställsafkastning eller Räntor kan öfverflyttas från det ena Regementet till ett annat: är väl Indelningsverket om detta förslag af R.
St.'r antages bibehållit uti det skick det nu .befinnes ■— men för de rubbningars återgång som hittills ägt rum uti detta IndelningsVerk liar Högh Utskottet icke framställt något förslag, men Väl uti detta sednare Betänkande däremot tillstyrkt en sanction af R.
St:r till den första och yäsendtligaste <L > Betänkande n, N:o 23g. 163 rubbning af IndelningsVerkets grundprincip — nemligen den i8o5 vidtagna utvägen att fråntaga en del Boställsägare rättigheten att öfver sine boställen sjeifve disponera — hvarigenom — (man invände hvad man vill deremot) det factum ligger öppet för hvar och en, att mängden af desse genom publike Authoriteters bestyr sedan år i8o5 utarrenderade Boställen blifvit vanskötte — många Indelningshafvare förlorat ulan minsta eget förvållande flere års lön —och fråga på alfvar uppstått inom StatsTJtskottet om icke mindre än 10,000
R:drs årligt anslag af Statsmedlen för att betacka dylika förluster.
Det är emot Utskottets tillstyrkande af ArrendeSystemets fortfarande, genom hvilken Auctoritet som hälst annan än Boställsägaren sjelf, jag måste reservera mig, och tror att så fort nu varande ArrendeContracter upphöra, alla boställen böra till Boställsägarens fria disposition återJemnas för att så väl återgå till det första ändamålet den store Stiftaren af Indelningsverket åsyftade, nemligen att lemna försvararen af Fosterjorden såsom lön, en liten egen del till fri disposition af den jord han försvarade, som ock för att freda StatsCassan — lika som det nu föreslagna icke öfverflödiga löneförbättringsauslaget, från obehöflige ersättningsanspråk örn hvarje Indelt tjensteman får sjelf besörja om bruket eller borrtarrenderingen af sitt boställe.
Desse Embetsman ägde förr hela äran, eller obehaget af sine Regementers hållning och duglighet, de kunde jemte en Chefs anseende äfven utöfva en faders både alfvar och understödjande godhet mot yngre obemedlade Officerare, genom den tillräckliga utkomst dem var beredd af IndelningsVerkets store Stiftare; de äro väl nu titulerade Chefer, men med ÖfversteLieutenants löner, hvars otillräcklighet, för det Chefskap dem åligger, icke lärer behöfva af mig vitsordas.
Arme'eBefälets organisation, i afseende på tjenstgöringsförhållanden , tillhör ingen annan än Konungen: jag känner detta, och ingen kan vara tryggare i detta afseende än jag; men, i anseende till Indeldta Armdns löner, äger Nationen genom sine Representanter en röst — och om det är Representationens alfvar att bibehålla och återställa vårt så väl Civila som Militaira IndelningsVerk, Sr det både deras rätt och pligt, att uttala denna öfvertygelse, och afgifva denna rost i bestämda ordalag.
I Öfrigt åberopar jag hvad min förra Reservation innehåller i afseende så väl på frågan om Generalslöner, i händelse särskilte sådane äro behöflige, som på den enkla uppställningen af grunder för en 3:dje BataillonsBefäls aflöning.
Vid 20 Funden, ang:de Fourageringen för Varfv (ida Cavallcriets oell Artilleriets Ilastar.
Af H:r Noréus; Jag reserverar mig emot det beslut Utskottet uti 20 puncten af nu uppläste Utlåtande fattat, angående anslaget till Fourageringen för värfvade Cavalleriets och Artilleriets Hästar, icke i afseende på den förhöjning i årliga underhållskostnaden af io R:dr p!r häst, som blifvit antagen fo'r Lif— Gardets och Artilleriets Hästar, men af det skäl, att Utskottet under förutsättning, att, genom träffande af PassevolanceContracter om denna fouragering, ändamålet med den säkerhet skulle kunna vinnas, att någon betydlig brist icke borde vara att befara, och att R.
Stats -Utskottets och anvisas, att utgå af öfverskotten på StatsVerkets Inkomster, emot det alt den genom lägre pris andra år uppkommande besparing skulle ingå uti* öfverskottsliqviden med RiksgäldsContoret.
Utskottet liar medgifvit, att af besparingarne inom 3:dje HufvudTiteln någon tillgång icke är att förvänta för alt fylla den brist, som, oansedt det förhöjda anslaget, någon gång kan inträffa, och deraf följer, att i fall fourageringspersedlarne genom missväxt något år stegras i pris, hehofven måste lemnäs ouppfyllde.
Någon annan utväg blir då icke öfrig, än att nedsäla hästarnes antal, och om delta för något år skulle, utan någon svårare inverkan på Militaireföi hållanden , kunna ske, är dock förlusten gifven genom ett lågt pris vid deras försäljning och ett högt pris, då nya hästar i de försåldas ställe måste uppköpas.
Jag kan således icke finna något mera förenligt med de oinbytlige förhållanderne i utfodringskostnaden, än att en viss summa, sådan som Utskottet föreslagit, calculeras, samt att hvad som deraf det ena året kan besparas», det vare sig antingen uppå PassevolanceContracter, eller genom direct uppköp af Fourageringspersedlar, och utan att lemna företräde åt någondera af dessa anstalter, reserveras till ett annat år, för att uppfylla • uppkommande brist.
Dessa reserverade medel kunna ändock någon gång_ blifva otillräcklige, och det är vid sådane tillfällen, som öfverskotten borde få ålitas.
Brist för vissa år hvad fourageririgskostnaden angar, enär anslaget utgöres af en viss summa, kan icke undvikas, äfven om PassevolanceContracter äro träffade, ty det är icke att förvänta, att någon kan vara hugad ingå sådane Contraeter, utan att vissa förbehåll, om Fouragerings-persedlarnes pris, skola igenom dessa vara stadgade.
Vinsten i goda år skulle annars af Speculanten beräknas alltför stor, för att kunna betacka förluster i missväxtår, och den nu föreslagne ständiga summan skulle säkert alltid blifva otillräcklig.
Förhållandet med PassevolanceContracterne om hästarnes underhåll vid Kronprinsens
Af alla dessa skäl förblifver jag vid min uti Utskottet yttrade öfvertygelse, att den summa Utskottet föreslagit till four ager ingskostnaden för värfvade Cavalleriels och Artilleriets hästar bör ä Tredje HufvudTiteln upptagas j men att den brist som genom förhöj - 168 Stats-Utsk.
JNT:o alg. ning i priset a four ager ingsp er sedlar angot ar katt uppkomma bor fyllas och anvisas att utgå af ifver* skotten på SlatsVcrkels Inkomsteremot det> att den besparingj som genom låga pris ett annat år kati ego. rum j skall ingå till Iiiksgä/dsContoiret vid liquiden om bfverskotten på StatsVerkets Inkomster.
Vid 2 6:te Puncteiij ang:de Lif Munderingen för Indelta Infanteriet.
H. St:rs Statsutskott fattat, utan får åberopa hvad Friherre Ankarsvärds, Grefve Horns, Casper Wijkmans med fleres Anföranden innehålla, jemte min egen i ämnet väckta motion om tidens förändrande i Beklädnadssättet från 3 till 5 å 6 år.
— Jag anhåller att dessa mina enskildta tankar måtte till R.
Summa. 5 6,576 29,072 18 1,200 8,g5o 57,776 38,022 18 6 LifRegeroents Hussarer 5 I I — — 5 I I [85,648 24 5 — — 85,648 24 5 Jemtlands Hästjägare Esqvadron 2,492 29 4 — — 2,492 29 4 2,492 29 4 6,64o — — 9,132 29 4 Westerbottens d:o d:o ■ — — — — — — — — 4,000 — — 4,000 — — LifRcgementet regleras inom sig och afgifver till Norra Estfvadroncrne hela contanta anslaget af io,i5o- De senare bekomma i öfrigt 49° från Smålands Hussarer.
45,400 3 58o 45,980 45,400 20 3 _ 45,400 20 3 Boställsvärdcringen är för hög.
52,160 r 1 2,95o 3,ooo 55,110 42 24 11 60,902 7/j 63,902 3 [ 1 t3,o63 •9 2 — — r 13,o63 '9 2 , Summa 246,604)45! 2I 16,680 -1 - 263,284 45| 2 246,604)45! 2 10,640 - 257,244 45 2 ^ B.
IV:o 23g.
Smålands Grenadierer LifGrenadierer, Piothålls LifGrenadierer, Rusthålls . . . . Westgötha . . Uplands .
Skaraborgs Södermanlands Kronobergs Jönköpings .