Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De å paraplyer och parasoller till 53 '^dels procent å antagna tullvärden stadgade införselsafgifter lära böra jemkas till 25 procent, nemligen å dem af siden från 2 r:dr till 4 r:dr 24 sk., och å andra slag från 1 r:dr till 56 sk. stycket.
Paraplyställningar eller delar af paraplyer, för hvilka bestämmelse hittills saknats, torde kunna i noten hänvisas till lika tullbehandling med slöjdevaror, ej specificerade.
Vid tullvärdenas uteslutande ur tarifen blifver specificationen af plymer uti struts- och andra slag, hvilka nu draga lika tull, 45 r:dr skålpundet, icke vidare behöflig, hvadan lydelsen bör blifva: »plymer alla slag»; och synes den gemensamma införselsafgiften derå skäligen kunna jemkas till 10 r:dr skålpundet.
Som nödigt är, att vid förtullning af pomada äfven vigten af de burkar eller kärl, hvarpå varan vanligen inkommer, ingår i tullberäkningen, hvarföre i redaktionen hör tilläggas orden »kärlen inberäknade», lärer af denna omständighet någon nedsättning i införselsafgiften vara påkallad, nemligen från 28 till 20 sk. skålpundet.
Då pomeransknoppar och skal äro upptagna till lika värde med pomeranser, synas icke heller införselsafgifterna böra bestämmas till olika belopp, hvarföre nedsättning deri föreslås å de förstnämnde från 2 sk. till 4 sk. 6 r:st. skålpundet, hvilken tull, enligt 4844 års taxa, var derå gällande; i följd hvaraf bägge desse rubriker ock kunna sammanföras till en.
Enär värdet å oäkta hvita porslinstallrickar, nu upptaget till 8 sk. skålpundet, icke kan antagas till mera än 6 sk., lärer införselstullen i förhållande derefter böra jemkas från 2 sk. till 4 sk. 6 r:st., äfvensom å andra hvita porslinspjeser från 5 sk. till 4 sk., såsom utgörande 25 procent å nuvarande tullvärde.
För måladt eller tryckt porslin, hvilket för närvarande är till införsel förbjudet, synes, med förbudets upphörande, skiljaktig tullbehandling af tallrickar och andra pjeser icke vara erforderlig, utan å rubriken »måladt eller tryckt» i allmänhet kunna antagas en gemensam införselsafgift, hvilken, då medeltalet af de Kongl. Majets Nåd.
51 nuvarande tullvärdena utgör 24 sk., torde bestämmas till 25 procent deraf eller 6 sk. skälpundet.
Näst under tullbestämmelserna för äkta porslin, till ändring hvaraf anledning icke förekommit, lärer i form af anmärkning böra intagas den genom Sundhetskollegii kungörelse af den 28 Augusti 1837 meddelade föreskrift, att »kärl och »redskap af äkta porslin för farmaceutiska behof, mä, sedan beskaffenheten och »quantiteterna blifvit hos Sundhetskollegium uppgifna och godkända, af apotekare »i riket införas mot tull af 5 procent ä värdet».
Portföljer, Med ändring i det nuvarande förtullningssiittet för portföljer, taskböcker, toMjocker, rediky|er och nattsäckar, nemligen ad volorem med 25 procent, synes lämpligen nuiuackar kunna stadgas, att de »af läder» förtullas såsom »läderarbeten, ej specificerade», och att de af »väfnad eller papper» förtullas »såsom ämnet, hvaraf de bestå, med tillägg af 23 procent».
Den nu med 24 sk. lispundet eller 55
Vs procent å tullvärdet utgående in förselsalgiften å potatesmjöl lärer böra jemkas till 25 procent eller i8 sk. flör.
Mtter, siba- pör ej specificerade ätbara rötter torde införselstullen icke böra bestämmas c*'
""ciflce' högre belopp än hvad som är stadgadt för potates, med anledning hvaraf ned iahc. [)CCl
C sättning deri föreslås från 24 till 16 sk. tunnan.
Med ändring i nuvarande förtullningssält efter värde, hemställes, att för saSadclma- delmakarearbeten, ej specificerade, må antagas två klasser, nemligen »med äkta förkarcarbeten, gylda eller försilfrade eller pläterade beslag» med värde af 2 r:dr 16 sk. och inej speci ice- ffjrseisju|] 28 sk. skålpundet, samt »andra slag», hvarå, enär värdet kan antagas till 1 r:dr 16 sk., tullen föreslås till 16 sk. skålpundet.
Vid upphörandet af nu gällande förbud mot införsel af oraffinerad och raffi nerad salpeter, torde, enär skiljaktigheten i värde icke är särdeles stor och detsamma i medeltal icke lärer öfverstiga 3 r:dr lispundet, derå kunna antagas en gemensam tullafgift af 36 sk. per lispund.
Med bibehållande af nuvarande tullafgifter för berg-, glauber- och koksalt samt tullfrihet efter särkilt tillstånd vid införsel af sistnämnda slag för fabrikstillverkning af soda, föreslås att, med utbytande af nuvarande förtullningssätt efter tunna för raffineradt salt och rubrikens uppllyttande till koksalt såsom en underafdelning, detsamma må ställas på vigt och åsättas 8 rst införselstull för skålpundet, hvarigenom väl någon förhöjning i afgiften åstadkommes, men hvilken torde finnas rättfärdigad deraf, att förädlingen verkställes inom landet, och att varan utgör föremål för konsumtion hufvudsakligen af de förmögnare samhällsklasserna; Saxar.
Skriftaflor. 52 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. äfvensom att, då den icke obetydliga importen af medicinskt salt ej tillåter att detsamma må medgifvas tullfrihet vid införsel, den derå nu gällande afgift 1 sk. skålpundet likväl får nedsättas till 6 rst; börande till denna rubrik läggas »ej specificeradt».
Af nu anstälda profvägningar synes imellertid sagda värde vara alltför öfverdrifvet och detsamma icke kunna i medeltal antagas högre än till 5 r:dr skålpundet, vid hvilket förhållande införselsafgiften lärer böra nedsättas till 36 sk. per skålpund.
Med upphörande af nu gällande införselsförbud å brun eller hvit sockersirop, föreslås, att då den införselstull, som i stället bör varan åsättas, och hvilken, med afseende å den dryga afgiften för råämnet, i hvilken någon nedsättning icke torde komma att äga rum, synes böra bestämmas till 3 sk. skålpundet, nu är gällande för kapilärsirop samt jemväl torde vara tillämplig å mulbärs-, rosen- och violsirop, samtliga slagen må sammanföras under den gemensamma rubriken »sirop, alla slag» med antagande derå af sagda tull 3 sk. per skålpund.
För skomakarearbeten, hvilka för närvarande förtullas dels parvis och dels ad valorem, synes tullbehandling efter vigt lämpligen kunna äga rum; hvarvid den klassificering och de afgifter, som i norska tulltarifen förekomma, torde hufvudsakligen böra godkännas, med tagen hänsigt jemväl till hvad i afseende på artikeln läder här ofvan blifvit föreslaget; och hemställes alltså, att rubrikernes lydelse och afgiftsbeloppen för ifrågavarande artikel må sålunda bestämmas: skomakarearbeten: af siden 2 r:dr införselstull per skålpund; — af karduans- samt färgade eller tryckta skinn 1 r:dr 16 sk. tull skålpundet;—samt andra slag 36 sk. införselstull per skålpund, jemte afgiftsfrihet, såsom tillförene, för alla slagen vid utförsel.
Införselsafgifterna å skriftaflor, nu utgörande för dem af sten 18% procent och för andra slag 20 procent å de antagna tullvärdena, synas icke skäligen böra öfverstiga 12% procent, hvarföre nedsättning i sagda afgifter föreslås å skriftaflor af sten från 1 sk. 6 rst till 1 sk. och å andra slag från 8 till 5 sk. skålpundet, Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. 53 Den till 33% procent å värdet nu bestämda införselstull för ej specificerade slöjdevaror lärer böra nedsättas till 23 procent.
För smör, som nu är åsatt 2 r:dr 24 sk. tull per lispund eller 30 procent å det för denna vara stadgade tullvärde, bör undantag från tillämpningen af det för inkommande varor antagna maximum, 23 procent, desto mindre medgifvas, som de sista årens erfarenhet visat, att den öfverdrifna tullafgiften föranledt både för trafiken och sedligheten menliga verkningar.
Införseln deraf utgjorde dessa år i medeltal till Haparanda 7,767% lispund och till Stockholm 49,423% lispund, men nedgick deremot, sedan med år 1845 den högre tullen af 2 r:dr 24 sk. vidtog, så betydligt, att den det året i Haparanda besteg sig till endast 14'/> lispund och i Stockholm till 901 lispund, samt att år 1846 icke någon införtullning af smör ägde rum i Haparanda samt i Umeå och i Stockholm icke uppgick till mera än 6% lispund på förra och 1161/, lispund på det senare stället, utan att likväl någon minskning ägde rum i qvantiteten smör, som från norra orterna afskickades till andra inrikes orter, hufvudsakligen Stockholm, ty då beloppet af dessa afsändningar år 1844 utgjorde från Haparanda 28,512 lispund 9 skålpund, uppgick det år 1845 från nämnde stad till 30,688 lispund 16 skålpund och besteg sig 1846 från Vesterbottens och Norrbottens län till Stockholm sammanlagdt till omkring 42,000 lispund, deraf vid pass 28,000 lispund ankommo från Haparanda.
Under loppet af år 1845 hade likväl gränsetullbevakningen mot Ryssland blifvit icke obetydligt förstärkt, samt den ändring vidtagits i afseende på förut gällande kontrollföreskrifter, att den åt afsändare af smör från Norr- och Vesterbottens län medgifna attesteringsrätt upphörde för Norrbottens län, så att, för erhållande af förpassning å smör, som från sistnämnda län till andra inrikes orter afsändes, borde företes inhemske producenters under edelig förpligtelse utgifna bevis, att varan utgjorde afkastning af de egendomar de innehade, å hvilka bevis kronofogde eller länsman i orten eller församlingens kyrkoherde borde hafva intygat, att bevisens utgifvare innehade de uppgifne egendomarne och att de i samma bevis upptagna smörqvantiteter kunde anses vara der producerade.
De produktionsbevis, som grundlagt lörpassningsrätten för de 1845 från Haparanda till Stockholm afsända qvantiteter smör, utgjorde ett antal af omkring 1700, och då Generaltullstyrelsen, för att, om möjligt, afskräcka från de bedrägliga tillställningar, som påtagligen ägde rum, att, på grund af falska produktionsbevis, såsom inhemsk produkt till inrikes Socker. 54 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. arter försända frän Finland insmuggladt smör, lät till orten afsända de inkomna bevisen, med föreskrift, att låta inkalla utgifvarne till vederbörlig domstol och yrka bevisens beedigande inför densamma, hade det inträffat, att större delen af dessa bevis blifvit genom inbrott borttagna.
Af dessa förhållanden ådagalägges till öfverllöd giltigheten af den åsigt, att det skydd för inhemsk näring, som sökes i förbud eller öfverdrifna tullsatser, sällan är annat än skenbart, och att en så beskaffad tullagstiftning, genom det förakt den föder för lagbuden och genom de öfverträdelser af desamma, som vinningslystnaden vet göra möjliga, vanligen, utan att verka det goda, som dermed må vara afsedt, tvärtom leder å ena sidan till förlust så för näringsidkaren som för staten, och å den andra till brottsliga förelag af dem, hvilkas sedliga känsla icke är nog stark att kunna motstå den retelse, som vinsten af lagbudets kringgående innebär.
Högre införselsafgift å smör än 1 r:dr 16 sk. lispundet eller 25 procent å ett till 5 r:dr 16 sk. antaget varuvärde, synes alltså icke kunna skäligen stadgas, hvilket belopp öfverstiger både norska införselstullen, som utgör 44 sk. 2 rst, och den i Danmark gällande, hvilken, oaktadt detta lands högt uppdrifna boskapsskötsel och betydliga produktion af smör och andra ladugårdseffekter, icke till skydd för sagda näring är bestämd till högre belopp än omkring 28 sk., lispundet.
Ehuru införselstullen å rått socker, utgörande 3 sk. skålpundet, uppgår till fullt 25 procent af värdet, äfven med beräkning af den lindring, som för denna vara, då den inkommer direkte från produktionsonsorterne, äger rum, och alltså till mer än något annat med inhemsk produktion icke konkurrerande råämne är underkastadt, synes likväl, i betraktande af denna artikels betydenhet såsom deri mest inkomstgifvande af alla rikets importvaror, och af dess beskaffenhet att jemförelsevis mera egna sig till en högre tullbestämmelse utan äfventyr af tullförsnillning, sköl icke vara för handen att medgifva någon nedsättning i denna afgift; men på det imellertid de inhemska fabrikationerna för detta råämnes förädling må komma i åtnjutande af samma skydd, som andra näringar, i förhållande till den lindrigare tullbehandlingen af råämnet, för deras tillverkningar, torde införselsafgifterna å de beredda sockerslagen undantagsvis böra bestämmas till i någon mån högre procent, än som för fabrikstillverkningar i allmänhet till norm antagits; och hemställes i sådant afseende, att tullen å krossadt lumpsocker och andra dermed jemförliga slag, som nu är bestämd till 6 sk. skålpundet, må antagas till 4 sk. 6 rst eller 50 procent högre tull än å råämnet, samt å topp-, kandi-och kaksocker bestämmas till 6 sk. skålpundet, eller 100 procent utöfver råämnestulien.
Skrifvelse, N:o 40. 55 I afseende å spanmål åberopas Kongl. Maj:ts, angående nådig proposition till Rikets
Ständer om åtgärder för behöfvandes undsättning i missväxtår samt dermed gemenskap ägande frågor, den 22 i denna månad fattade beslut, enligt hvilket den nedsättning i införselsafgifterna å de särskilta slagen af spanmål ansetts böra äga rum, att desamma komme att med en fjerdedel understiga de nuvarande.
Å silkes- och linnespetsar, uddar och blonder hemställes, att, till minskning af vådan utaf deras tullförsnillande, införselsafgiften må nedsättas från 6 r:dr till det af Tullkommitteen föreslagna belopp, 5 r:dr skålpundet.
Tullkommitteen af år 1839 hade för artikeln strumpor bland annat föreslagit, att hufvudrubriken måtte få följande lydelse: «strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten,» hvilken redaktion ock af Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer godkändes.
— Vid utfärdandet af 1841 års taxa blef imellertid den redaktion af artikeln, som den äldre tulltaxan af 1833 innehöll, bibehållen, så att artikelns omfattning inskränktes till endast strumpor, hvarefter Generaltullstyrelsen, uppå förekommen anledning, genom cirkulär den 16 November 1842, meddelade den förklaring, alt andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten skulle, såsom före tillämpningen af 1841 års taxa, anses icke vara till införsel tillåtna.
Uti 1843 års tulltaxa blef väl redaktionen fortfarande lemnad utan ändring, men Kongl.
Majit bar likväl sedermera den 15 April nästlidet år 1846 behagat uti ett särskilt fall förordna och tullstyrelsen till efterrättelse i allmänhet förständiga, att sist— berörda slags arbeten voro att efter nyssnämnda taxereglering betrakta såsom till införsel tillåtna och borde såsom väfnader tullbehandlas.
ReträlFande dernäst de å de särskilta slagen stadgade införselsafgifter och dervid först silkesstrumpor, torde den derå nu gällande tull 3 r:dr skålpundet finnas väl hög, särdeles som varan, enär deraf under åren 1842—1843 icke i medeltal införtullats mer än omkring 100 skålpund årligen, synes kunna hafva utgjort föremål för smuggling.
I norska och danska tulltariferna utgör tullen också icke fullt 3 r:dr skålpundet, och i tyska tullföreningstaxan omkring en Slrumpslic fcor.
Skrifvelse, N:o 40. tredjedel mindre; och föreslås, med hänsigt till dessa förhållanden, att sagda afgift må bestämmas till 3 r:dr skålpundet.
Å bomullsstrumpor är tullen för närvarande bestämd till 2 r:dr 10 sk. 8 r:st eller 35V3 procent å det antagna tullvärdet 6 r:dr 52 sk.
Enligt erhållna vigt- och prisuppgifter, utgör tullprocenten, med tillägg af konvoj- och öfriga afgifter, likväl vida mera, ej under 40, men ända till 170 procent å verkliga värdet, hvilket värde i allmänhet ej kan antagas högre än till 3 r:dr banko skålpundet; och då äfven dessa slags strumpor och strumpväfnader, såsom af de ofta inträffade anhållningarna af desamma under beslagsanspråk ådagalägges, varit underkastade betydlig tullförsnillning, hvilket dessutom finnes bestyrkt deraf, att fastän, samtidigt med en jemt stigande förbrukning af varan, tillverkningen inom landet årligen minskats, den lofliga importen likväl aftagit i det märkbara förhållande, att densamma, som år 1842 utgjorde 3,826 skålpund, nedgick år 1843 till 1,689, år 1844 till 934, samt år 1843 ytterligare till endast 806 skålpund.
Med anledning häraf föreslås, att införselstullen icke må för detta varuslag bestämmas högre än till 36 sk. skålpundet, hvilket jemväl i det närmaste instämmer så väl med afgifterna i Norrige och Danmark, som med den i tyska tullföreningstarifeu stadgade tull; men då värdet å redgarns- samt å de under rubriken andra slag hänförliga strumpor och strumpstolsarbeten föga skiljer sig från dem af bomull, hemställes, att till ändamålsenlig förenkling, samtliga dessa slag må innefattas under den gemensamma benämningen »andra slag», och åsättas berörda införselsafgift 36 sk. skålpundet, Då det å strumpstickor i gällande taxa utsatta värdet, 6 r:dr 12 sk skålpundet, är vida högre än det verkliga, hvilket t. ex. å det allmännaste slaget, eller af stål, icke lärer öfverstiga 32 sk., föreslås nedsättning i införselstulleu från 30 till 8 sk. skålpundet.
Jemte bibehållande af bestämmelserna för kantiljsträngar, hvilka i nuvarande taxa felaktigt benämnas »eantiller», äfvensom för messings- och stålsträngar, men med den ändring i redaktionen att lydelsen blifver »af metall», torde å tarmsträngar, Slålarbelen, ej specificerade, Stärkelse, hvit.
Såpa. legel.
Skrifvelse, N:o 40. 57 strängar, hvilken rubrik jemväl lämpligen synes böra ändras till lydelsen »andra slag», införselsafgilten, enär desamma icke utgöra föremål för inhemsk tillverkning, kunna nedsättas från 1 r:dr 24 sk. till 1 r:dr skålpundet.
Sedan å poleradt jernmanufaktursmide nedsättning i införselstullen blifvit föreslageu från 36 till 18 sk. skålpundet, lärer den nu å ej specificerade stålarbeten gällande tull 1 r:dr böra nedsättas i samma förhållande, nemligen till 24 sk. skålpundet; hvarjemte, i enlighet med hvad förut blifvit föreslaget i afseende å bomulls- och linne-, guld- och silfver-, jern- samt koppar- och messingstråd, här lärer böra inrymmas en rubrik för ståltråd med enahanda införselslull som för jerntråd, nemligen 4 sk. 6 rst skålpundet; dock att, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts uppå förekommen anledning under den 19 Januari innevarande år meddelade nådiga beslut, föreskrift tillika intages, altför tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk ståltråd erfordras, införsel deraf må, efter pröfning af behofvet och med särskilt tillstånd af Kommerskollegium äga rum mot 10 procent af värdet.
Till nära likhet med norska tulltarifen och Tullkommitteens förslag, torde införselsafgiften å stärkelse, nu utgörande 1 r:dr lispundet eller 33l/3 procent å varans tullvärde, kunna minskas till 32 sk.
Införselstullen å sågblad, 9 sk. skålpundet, synes likaledes kunna jemkas till 8 sk., enär varuvärdet något understiger det i taxan utsatta.
Enär införselsafgiften å såpa, 56 sk. lispundet, utgör 33 % procent ä det antagna tullvärdet, lärer densamma böra nedsättas till 24 sk. eller 23 procent å varuvärdet.
Vid artikeln tegel synes den förenkling lämpligen böra äga rum, att rubrikerna eldfast, klinker och mursten sammanfattas under den gemensamma benämningen »mursten alla slag», derå den lägsta eller för klinker nu gällande införselstull 4 r:dr per 1000 stycken, motsvarande fullt 23 procent å värdet af vanlig mursten, torde finnas tillfyllestgörande; äfvensom nedsättning i införselsafgiften å taksten, hvilken nu utgör 10 r:dr per 1000 stycken eller icke mindre än 57 Va procent å tullvärdet, föreslås till 6 r:dr 32 sk., hvarigenom tullprocentens förhållande till varuvärdet jemväl här blifver såsom 23 till 100.
Jemte det, enligt hvad ofvan är omförmäldt, tullfrihet ansetts böra medgifvas vid utförsel af oarbetadt, samt arbetadt, gammalt och sönderbrutet tenn, lära de å arbetadt, nytt, olackeradt och lackeradt nu till 55
Vs procent å lullvärdena stadgade införselsafgifterna böra nedsättas, ä det förra, hvars verkliga värde ej Sik. till S.
Prot. 1847 och 1848• 1 Sami. 1 Afd. 10 Baft. 8 Tobak.
Skrifvelse, N:o 40. kan antagas högre än lill 32 sk., från 12 sk. till 8 sk., och å det lackerade från 16 till 12 sk., eller till 23 procent å varuvärdena.
På enahanda grunder, som vid artikeln socker blifvit åberopade, och med afseende å den mindre behödigheten af tobak för en allmännare förbrukning, synas de så väl å råämnet, som å den manufakturerade varan nu faststälda införselsafgifter, ehuru vida öfverstigande den i allmänhet såsom norm antagna högsta tullprocenten, böra oförändrade bibehållas, med undantag likväl af cigarrer, hvarå den till 1 r:dr 6 sk. skålpundet bestämda införselstullen torde böra återföras till hvad den, enligt 1841 års taxa, utgjorde, nemligen 1 r:dr per skålpund, såsom i allt fall utgörande 53 Va procent å varuvärdet.
På lika satt som för oljor blifvit föreslaget, hemställes att tran och späck må tullbehandlas efter vigt i stället för kannvis. och införselsafgiften, nu utgörande 2 r:dr 24 sk. för 60 kannor, bestämmas till 7 sk. lispundet.
Tryffel, som nu har sig åsatt 1 r:dr tull per skålpund vid införsel, eller 33 Va procent å värdet, torde, med hänsigt jemväl till varans egenskap af rå na turprodukt, icke böra beläggas med högre afgift än 16 sk. skålpundet.
Jemte borttagande, på sätt ofvan är föreslaget, af nuvarande införselstull å virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget, af alm, ask, bok, björk, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som växa inom landet, — af buxbom, ceder, ebenholz och pockenholtz, — samt af furu- och grantimmer, otillhugget eller sågblockar, — äfvensom af utförselsafgifterna å fanerskifvor, handspakar, och å borrade pumpträd, synas i afseende å rubrikernes lydelse samt tullbeloppen för öfriga trädvaror följande ändringar vara af beholvet påkallade, nemligen, att vid rubriken bjelkar och sparrar af furu och gran särskilt tullbestämning icke må äga rum för dimensionerna af 8 till och med 10 tum midtpå, utan dessa inbegripas under bestämningen »deröfver», d. v. s. från och med 8 tum, men med bibehållande för sist nämnda dimensioner af den tull 12 sk. stycket, som nu är gällande för dem af 8 till och med 10 tum, hvarigenom nedsättning till nämnda belopp från 20 sk. beredes för sådana, hvilkas tjocklek öfverstiger 10 tum; hvarjemte det näst under ifrågavarande rubrik intagna stadgande, att bjelkar och sparrar af furu och gran kunna utföras både liksidiga och platta, synes böra jemväl till införseln utsträckas;— att, då med föreskriften vid rubriken »ribbor, längre eller kortare», att vid export deraf bör styrkas, att de äro fyrkantiga och förfärdigade genom sön - Kongl. Maj:ts Nåd.
59 dersågning af större timmer, liirer afsetts att förekomma användande dertill af den yngre och omogna skogen, men, enär denna icke med fördel kan söndersågas, ändamålet torde vinnas endast genom tillägg i rubriken af ordet »sågade», sagda föreskrift må uteslutas och rubriken i stället komma att lyda: »ribbor, sågade, längre eller kortare»; — att då, med den af Rikets senast församlade Ständer föreslagna och af Kongl. Maj:t godkända sönderdelning af den under rubriken »stäfver, lagg-och botten-», i 1841 års taxa förekommande underafdelning »af till och med 42 verktums längd å de förra och högst 27 verktums längd å de senare» uti två, annat icke synes hafva åsyftats, än att för laggsläfver af mindre längd än 34 tum, och för bottenstäfver, som voro endast 22 tum långa och derunder, kunna i någon mån nedsätta utförselstullen, men en slik nedsättning skäligen må kunna medgifvas äfven för laggstäfver intill 42 och för bottenstäfver intill 27 verktums längd, hemställes, att den äldre ofvan anförda lydelsen må antagas och utförselsafgifterna nedsättas å derunder hänförliga stäfver af ek till 4 sk., och af hok, furu eller gran till 1 sk. per 120 stycken; — att, med bibehållande af nuvarande in- och utförselsafgifter för björk- samt bok- och ekved, de öfriga specificerade slagen, nemligen al, gran och tall, må uteslutas och inbegripas under rubriken »andra slag,» samt derå, med nedsättning i nu för sistnämnde rubrik stadgade belopp, och någon höjning i in- och utförselsbeloppen för granved, antagas de afgifter, som för al och tall äro gällande, nemligen 16 sk. vid in-och 36 sk. vid utförsel per famn; — samt att rubriken »svarfvarearbeten, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering» må, enär, på sätt ofvan är omförmäldt, en särskilt rubrik för leksaker blifvit till intagande i tarifen föreslagen, utgå och inbegripas i den nästföljande rubriken, samt införselstullen å denna, nu utgörande 33Y2 procent, nedsättas till 25 procent å värdet.