Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
- Transport 71,000: 2,513,417: 6. 4. Ståts-Utskottets Utlåtande, N.o 4^5. i3 Transport 71,000: 2,513,417: 6. 4.
Till reparation af Konunga-grafvarne vid Wreta Klosters kyrka 500; „ d:o vid Warnhems d:o 1,500: ;, Kyrka för Gunnarskogs Finnmark ....
För Undervisnings-verketj Vetenskaper ne och de sköna Konsterna} enligt Litt. E. Bvggnids-anslag tor Upsala Universitet .... 20,000: d:o för Lunds d:o 25,000: d:o till Academien för de fria konsterna . . 30,000:
För Folkundervisningens befrämjande 250,000: 79,000:— - För åtskillige allmänna och enskildta Jöremålj enligt Litt. F.
Ersättning till Landtbruks-Academien för innestående Byggnads-capital 325,000: 10,036: 8. 8.
Låne under stödj enligt Litt
För upprensning af Söderhams skärgård „
Warbergs hamn-anläggning „ Linköpings d:o „
Ystads d:o „ Cimbritshamns d:o ....
„ Alius d:o „ Ronneby d:o Till utdikningar och vatten-a I lappningar dra Länen „ Stor- och Hönsmyrans odling . . Emans upprensning Stångåns d:o Himble och Tollareds åars d:o Gottläudska myrornes aftappning yy •y Till förutnämnde anvisningar nemligen C. i de sö - Sutnma 2,927,453: 15. — 15,000: 20,000: 20,000: 50,000: 25,000: 20,0(X): 10,000: 100,0(X): 2,0(X): 45,000: 15,400: 10,(XX): 50,000:
Summa 382,400:
Utgifts-anslag 2,927,453:15.
- Transport 2,927,453:15.
Stats-ZJlskotlets Utlålandej N:o ^jS.
Transport 2,927,453: 15, — Låne-understöd 382,400: ~ lomma: föreslagen Capital-afsättning till utlåning för att med räntan bestrida anslaget till Strömsholms canal . . . 1,250,000: — ~ enligt Stats- Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottens Utlåtande N:o 89, anslag till fängelse-byggnader 1,550,000: ~ enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 426, Låne-understöd för Malmö hamnbyggnad 50,000:— — Summa R:dr B:o 6,159,853:15. — hvadan, vid jemförelse med de här förut beräknade tillgångarne uppkommer en behållning af 136,512:35. 8, Summa 6,296,366: 2. 8.
Hvad vidkommer de allmänna vilkor för de anvisande extra Stats-anslagen, hvilka uti Utlåtandet N:o 354 äro föreslagne; så anser Utskottet sig böra dem vidblifva, endast med den förändring, som uppkommer, i följd af anslagens fördelning på 4 år, och föreslår derföre, att Rikets Ständer ville bestämma: l:o Att, der ej annorlunda finnes serskildt föreskrifvet, de anvisade beloppen komma att utgå under åren 1841—1844 med en fjerdedel årligen, dock att de medel, som ett år reserveras, må kunna under ett följande år dis poneras. 2:o
Att medlen endast må reqvireras i mon af behof att dem använda, hvarom Kongl. Maj:t torde i Nåder meddela vederbörande Auctoriteter nödiga föreskrifter. 3:o
Att de besparingar, som uppkomma å anslagen för hvarje serskildt föremål, icke må i annat fall, än der sådant uttryckligen är medgifvet, kunna disponeras till något annat behof, utan oafkortade reserveras- till kommande Ständers disposition. 4:o
Att afbetalningar och räntor å de summor, hvilka såsom lån anvisas, komma att till Riksgälds-Contoiret ingå.
Då, enligt det af Stats-Utskottet framställde färslag 1,250,000 R:dr borde afsättas till utlåning, för att af räntan bestrida det för Strömsholms Canal tillstyrkte anslag af 50,000 R:dr årligen i 15 år, samt dessutom någon del af bär ofvan beräknade tillgångar torde komma att i Riksgälds-Contoiret odisponerad qvarstå, böra föreskrifter äfven meddelas angående berörde medels utlånande, intilldess deras användande ifrågakommer; hvarjemte, och då betydligaste delen af ofvanuämnde tillgångar inflyter under loppet af detta Siats-Utskottets Utlåtande j N.-o 435.
15 oell nästkommande
Ar, men ulbetalningarne i allmänhet äro på 4 Ar fördelade, det icke synes lämpligt, att dessa medel under tiden dragas utur rörelsen, hvarförutan, om de kunde göras fruktbara, en ej obetydlig inkomst derigenom skulle kunna Riksgälds-Contoiret beredas.
Då emedlertid angelägenheten fordrar, att den utlåning, som i dylikt ändamål eger rum, sker på sådant sätt, alt medlen, då behofvet det fordrar, kunna med säkerhet disponeras, synes densamma icke böra annorlunda medgifvas, än emot sådane obligationer, sorn ega ett säkert och allmänt gångbart värde; och Utskottet hemställer derföre, att Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret må erhålla den föreskrift, alt de till extra Stats-regleringen afsedde tillgångar böra, intilldess deras användande kan ifrågakomma, så vidt sig göra låter, göras fruktbara, medelst inköp eller belåning af armeens accords-amoterings-fonds, Rruks-egares Hypotheks-cassas, Skånska Hypolheks-föreningens eller andra på lika säkra grunder fotade associationers obligationer, i den mon sådant med Riksgälds-Contoirets säkerhet och fördel instämmer samt med iagttagande af de närmare föreskrifter, som Utskottet, i sådant fall, torde i sammanhang med förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoiret få föreslå.
Då, i händelse en dylik föreskrift meddelas, det jemväl är i sin ordning, att icke andra medel hållas disponibla, än som kunna till utbetalning vid hvarje olika tid ifrågakomma, hemställer Utskottet derjemte, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t läcktes icke allenast anbefalla vederbörande att lemna Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret underrättelse vid hvilka tidpunkter de anvisade anslagens lyftning erfordras, ulan ock, i händelse något anslag af en eller annan anledning icke skulle komma att användas, i Nåder låta bemälde Fullmägtige derom undfå kännedom.
Stockholm den 15 Februari 1841. i6 Stats-Utskottets Utlåtande, iV:o 435.
N:o 435 Litt. A.
Utlåtande, i anledning af erhål
Ine återremisser af Utlåtandet JY:o 354 Litt. A. (U. A.) Sedan Stats-Utskottets Utlåtande N:o 354 Litt.
A.j i anledning af ifrågaslällde extra slats-anslag för försvarsverket till lands, blifvit af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden, i dess helhet samt af BondeStåndet, i en del punkter, återremitterad t, så får Utskottet till besvarande upptaga de under discussionerne förekomne anmärkningar: l:o Vid ULskoltels yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Proposition om ett anslag af 48,000 R:dr till completlering af redskaps-, rid-, anspanns-och stall-persedlar för 10 Batterier af nya Fält-artilleriet, har inom Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet blifvit erinradt: att, då, oagtadt Krigs-Coliegii arlilleri-afdelning begärt icke allenast 48,000 R:dr för 10 Batterier 6:pundiga kanoner, utan ytterligare 130,000
R:dr för 12:pundiga och 24:pundiga Granat-kanon-balterier, Kongl.
Maj:t gjort framställning endast om det förstberörde yttersta nödiga behofvets fyllande, bade
Utskottet saknat skäl alt deruti föreslå någon nedsättning, serdeles sorn erfarenheten visade, att, för erhållande al god vara, helst en sådan, som icke i allmänhet förekommer, fordrades betydlig tid och att, vid inköp i behofvets stund , kostnaden ofta fördubblades.
Inom Borgare-Ståndet har blifvit erinradt, dels att, när Utskottet erkänt nyttan af de ifrågaställde persedlarne och obestridligt vore, alt både tid och omsorg erfordrades för deras förfärdigande, hade hela det af Kongl. Maj:t äskade belopp bordt tillstyrkas, dels alt till styrelsen bordt öfverlemnas alt förordna, huru de tillstyrkte 24,000 R:dr skola för alla 10 Balteriens behof användas och dels alt Utskottet, sa framt dess framställning, alt berörde persedlar kunna i behofvets stund anskaffas, utan förlust för Stats-Verket, vore grundad på goda skäl, icke bordt for detta ändamål tillstyrka något anslag.
'M Bonde-Ståndet är åter ifrågavarande punkt af Utlåtandet bifallen.
Då Utskottet uppå det anförda skäl, att ifrågavarande persedlar borde, när de blifva erforderliga, kunna, utan serdeles svårighet eller ökad kostnad, anskaffas, icke ansett hela det af Kongl. Maj.t äskade belopp nu vara af behofvet puka liad t, samt derjemte måste antaga, att det för Stals-Verket bör vara fördelag tigast och äfven för förrådets completterande ändamålsenligast, att de persedlar, som anskaffas, komma att blifva för visst antal Batterier full - Stats-Utskottets Utlåtande, N:0 4^5.
17 fullständiga, och icke användas för alla Batterien, så att intetdera af dem erhåller complett utredning af sådana persedlar, har Utskottet funnit sig böra sitt förra yttrande i denna punkt till alla delar vidblifva. 2:o I anledning af hvad Utskottet yttrat, angående det af Kongl.
Maj:t ifrågasatta anslag 186,000 R:dr, till complettering af beklädnad och utredning för den dass af beväringen, sorn årligen skall exerceras, hafva inom samtliga Riks-Stånden auihärkningar förekommit.
Å ena sidan är vordet anförd t: att Kongl.
Maj:t alldeles icke, på sätt Utskottet förment, ifrågasatt anslag till klädesbyxor för beväringens vapenöfningar i fredstid, hvilket hvarken vore be— höfligt, enär mötena alltid utsättas vid den varma årstidens början, eller, efter orternas läge, tidigare i de södra och senare i de norra Länen, ej eller tjenligt, hvarföre ock Kongl. Majit under den 5 November 1817 i Nåder förordnat, att, till beredande af mera snygghet och för att förekomma smittor af skabb m. fl. sjukdomar, bevärings-manskapet skall begagna linnebyxor, hvilka emellan hvarje möte tvättas, och att endast för det fall, att starkare kyla under mötestiden skulle inträffa, de be vä rings-skyld ige tillåtas alt under linnebyxorna begagna egna kläder; att den Kongl. Propositionen deremot åsyftade altför beväringen compleltera förråden till krigsbruk, nemligen: till materialier till klädesbyxor för en dass 15,000 man . . . 101,718:36. „ öfriga reqvisita att fylla beklädnads-reserv-förråden för yt - terligare 500 man 17,778; — „ utrednings-persedlar för dito 6,300: — „ arbetslöner 30000: — „ ersättning för utlemnade effecler ......... 30,144: 16. tillsammans 185,941: 4. i jemnt tal 186000 Ridr, eller den af Kongl. Majit äskade summa; att Utskottet saknat skäl afstyrka de för complettering af utredningen för ytterligare 5CO man äskade medel, helst beväringens antal numera så tillväxt, att hvarje dass kunde beräknas icke blott till I5,f00, utan till 16,000 man,och att, då behofvet att i farans stund hafva tillräckliga förråd för beväringsmanskapets utrustning vore ovedersägligt, Utskottet bordt tillstyrka hela det af Kongl. Maj:t äskade anslag, att antingen utgå under fem år, på sätt Kong).
Majit föreslagit, eller ock på en gång lemnäs till Kongl. Majits disposition, äfvensom att, för alla händelser, de i fråga om anslag till klädesbyxor beBih. till R, St.
Prot 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd, 3 Band. 1 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande j N.-o 435. gagnade orden: ”företrädesvis i de norra Länen” borde utgå, enär beväringsynglingarne i bela Riket hade lika anspråk på statens omvårdnad, och Kongl. Maj:t bäst vore i tillfälle bestämma, hvar och när klädesbyxor behöfde af dem begagnas.
Å andra sidan har åter dels blifvit yrkadt, att intet anslag för ifrågasatte ändamål borde beviljas, enär antingen behofvet borde kunna fyllas af det till Krigs-Collegii Departement ä ordinarie stat uppförde anslag af 666,666 R:dr 32 sk.
Banco, eller ock hvad, som erfordrades för beväringen, utlemnas ur redan samlade förråd, hvilka det ej vore skäl att allt för mycket fylla med persedlar, derå råttor och mal anställa förödelse, dels framställts det förslag, att hela beväringens beklädnad måtte ställas på passevolans, hvarigenom både besparing för det allmänna borde uppkomma, och tillfälle bereddes för införandet af allmänna national-drägter, i enlighet med hvad redan vid sista Riksdag varit ifrågasatt, eller ock att det na till klädesbyxors anskaffande tillstyrkte anslag måtte användas tiii att dermed contant ersätta bevärings-ynglingarne, för det de sjelfva förse sig under mötestiden med klädesbyxor af en viss färg och efter fastställd modell.
I anledning bäraf får Utskottet anföra: alt Utskottet vid bedömandet af denna fråga följt den sålunda under discussionen inom Riks-Slånden äfven uttryckte åsigt, att bevärings-manskapets beklädnad, tili så väl det allmännas som de bevärings-skyldiges fördel, måtte kunna allt mera ställas på passevolans, så att, i sammanhang med de af Rikets Ständer i underdånighet föreslagne förändringar i försvarsverkets organisation, tillfälle äfven skulle komma att beredas för bevärings-ynglingarne, att, antingen emot contant ersättning, sjelfve ombesörja hela sin beklädnad, efter viss fastställd enkel modell eller ock att staten för dem, som saknade tillgångar att sjelfve derom gå i författning, bekostade beklädnads-behofvet, hvarefter bevärings-ynglingen borde vara förbunden att under den tid, bevärings-skyldigheten fortfar, vårda och ansvara för beklädnads-persedlarne; genom hvilken åtgärds vidtagande, äfven om någon större kostnad för staten skulle blifva dermed förenad, än sorn under nuvarande förhållanden eger rum, samtlige bevärings-classernas beklädnad alltid skulle förblifva complett, och uti förråden endast erfordras hvad, som tillhör utredningen.
På grund häraf liar ock
Utskottet icke tillstyrkt något anslag för tillökning af beklädnads-förrådet, men deremot, då ordalydelsen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föranled t Utskottet antaga, att anskaffningen af klädesbyxor för den dass af beväringen, som årligen skall exerceras, vore afsedd för bevärings-ynglingarnes begagnande under mötes-tiden, funnit sig böra tillstyrka ett anslag för berörde ändamål.
Då likväl numera blifvit uppgifvet, hvad Utskottet äfven vid ytterligare granskning al de i detta afseende Stais- Ut skottets Utlåtande, N.-o 435. afgifne förslag, funnit vara enligt med förhållandet, att ifrågavarande beklädnads-persedlar icke skulle komma att af bevärings-manskapet begagnas, utan uppläggas i förråden, och således det af Utskottet för dess tillstyrkan af anslaget anförde skäl, att bevärings-ynglingarne, serdeles i de norra Länen, hvarest ofta under exercis-tiden starkare kyla inträffar, må, för helsans bevarande, förses med klädesbyxor i stället för tältduks-byxor, måste förfalla, anser Utskottet sig böra, med frånträdande af dess i denna del afgifna yttrande, alldeles afstyrka det af Kongl. Maj:t för anskaffning af klädesbyxor äskade anslag.
Då deremot, innan några sådana förändringar, i afseende på beväringsmanskapets beklädnad, kunna blifva vidtagne, hvarigenom uppläggandet i förråden af beklädnads-persedlar för bevärings-manskapet må kunna för framtiden undvikas, angeläget är, att förråden lemna tillgång för de under nuvarande förhållanden, oundgängligaste behofvens fyllande, bar Utskottet funnit sig böra icke allenast vidblifva sin tillstyrkan om ett anslag af 30,000 R:dr för reserv-förrådets completterande i stället för de persedlar, som åren 1835 till och med 1838 blifvit derifrån uttagne och ännu icke ersatte, utan äfven, med afseende å den tillökning uti beväringsmanskapets antal, som numera egt rum, derjemte tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bevilja det uti Krigs-Coflegii Utrednings-afdelnings, i Utskottets förra Utlåtande omförmälde, sammandrag uppförde belopp af 30,814 R:dr 22 sk. 4 r:st till materiel för en tillökt numerär af 500 man. 3:o Utskottets yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om ett anslag af 126,000 R:dr årligen under 5 år till utgifter för gevärs-fabricationen, har inom samtlige Riks-Stånden framkallat anmärkningar, innefattande hufvudsakligen till stöd för yrkadt bifall till Kongl.
Maj:ts Proposition: att den beräkning, hvarpå Utskottet grundat sin tillstyrkan, vore origtig i så måtto, att den årliga förslitningen af endast infanteri-gevär uppgick, enligt officiella kalkyler, lill 3,000 stycken, hvaruti behofvet af pistoler, studsare och sablar alldeles icke inberäknats, och att häraf följde, att intet återstod för att complettera förråden, hvilka nu, om till den stående armeen lädes 3 års beväring, icke på långt när lemnade tillgång till 2 gevär per man, då deremot vid andra länders arméer beräknades för krigsbruk fem, eller minst tre gevär per man; att den af Utskottet föreslagne summa icke eller var tillräcklig till uppfyllande af de med enskilda factorier afslutade contract 20 Stals-Vtshottets Utlåtandej N:0 435. samt de vid Carl Gustafs stads Factori anställda arbetares sysselsättande; att, enligt hvad under discussionerne, angående Stats-Utskottets Utlåtande N:o 11, blifvit upplyst, Kongl.
Majit sedan sista Riksdag, då lillgångarne voro vida mindre än nu, haft att till gevärs-fabricationen disponera omkring 80,000 R.‘dr årligen, och att således Utskottets förslag vore en verklig och högst betydlig nedsättning i hvad förut varit beviljadt samt att detta anslag, som vore af fortfarande egenskap, icke kunde anvisas för mindre tid än 5 är, pä det att ej Rikets näst sammanträdande Ständer skulle, likasom vid början af denna Riksdag egt rum, nödgas serskildt yttra sig öfver behofvets fyllande under Riksdags-året, äfvensom en ledamot af Ridderskapet och Adeln äskat, att Utskottet måtte redovisa för det sätt, hvarpå Utskottet tillvägagått vid uppfyllandet af sin i Utlåtandet N:o 44 åtagna förbindelse att åt Carl Gustafs stads gevärs-factori bevara de 12,000 R:dr, som ingått i minskningen af anslaget till Krigs-Collegii Departementer, derigenom att denna summa skulle ofverflyttas på extra stat.
I motsatts häremot har äfven blifvit anfördt: att, innan något extra anslag för gevärs-fabricationen beviljades, Utskoltet dels måtte infordra de contract, som, i afseende på gevärs-leveranser, blifvit med enskilda factorier afslutade, och derom meddela Rikets Ständer fullständig kännedom, dels utreda, i hvad tillstånd gevärs-förråden för närvarande befinnas och huru förut befintliga äldre gevär åtgått, med hvad mera, som kunde lemna Rikets
Ständer en fullständig ledning för bedömandet af denna frå O O ga; att
Utskottet äfven bordt lemna upplysning, huru de betydliga summor, som vid 1839 års revision funnos vara i Stals-Verket innestående af det till gevärs-fabricationen vid föregående Riksdag beviljade anslag blifvit använde; att extra anslag ej borde komma i fråga för detta behof, som från äldre tider varit afsedt att fyllas af det ordinarie anslaget till armeens materiel, eller att åtminstone den årliga gevärs-förslitningen borde af detta anslag ersättas och det extra endast användas till förrådens coinpletlerande.
I anledning af de yrkanden, som inom flere Riks-Stånd förekommit, att Utskottet måtte närmare utreda de omständigheter, som på frågans bedömande kunde hafva inverkan, får Utskottet anföra följande: Enligt Utskottet meddelad uppgift, har Kongl. Maj:t af det för gevärsfabricationen vid 1828—1830 årens Riksdag anvisade extra anslag, vid sist— förflutna Riksdag, baft odisponerad en summa af 215,138 R:dr 17 sk., hvarföre ock Kongl. Majit, i Dess då aflåtne JNå liga Proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof, för tillverkningen af 15,000 gevär under loppet af åren 1837, 1838 och 1839 äskat ett anslag af 300,000
Ridr, att med 100,000 R:dr årligen utgå, då behofvet för åren 1835 och 1836 skulle fyllas af be - Stats~ZJtskottets Utlåtande > N.o 435. 21 rörde reserverade behållning, men oagtadt Kongl. Maj:t sålunda beräknat tillverkningens belopp till 5 000 stycken gevär årligen, hafva Rikets Ständer, på sätt deras underdåniga skrifvelse af den 22 Januari 1835 gifver vid handen, ansett behofvet kunni fyllas med en årlig tillverkning af 3,000 stycken samt på sådan grund anvisat en summa af 180,000 R:dr, att med 60,000 R:dr utgå under hvartdera af berörde trenne år.
I följd af delta förhållande har äfven, enligt hvad Rikets Ständers Revisorers år 1839 afgifne berättelse utvisar, en betydlig summa af det vid föregående Riksdag för gevärs-fabricationen beviljade anslag funnits vid 1837 års slut uti Stats-Verket innestående, enär först under nämnde års lopp någon del af berörde anslag behöft disponeras; men för närvarande, helst sedan anslaget förar 1840 blifvit af Rikets Ständer nedsatt till 36,000 R:dr, hafva alla förut befintliga tillgångar blifvit för behofvet tagne i anspråk, och någon tillgång för detta behofs fyllande kan ej eller vara att påräkna af det för Krigs-Collegii Departement beviljade ordinarie stats-anslag, hvilket, enligt hvad Collegii stats-förslag utvisa, väl finnes afsedt bland annat till gevärs-förrädens behöriga vårdande samt reparationer, men deremot icke till anskaffning af nya gevär.
Vidare får Utskottet upplysa, att, utom de till armeens och beväringsmanskapets begagnande utlemnade gevär, enligt en af Kongl.
Krigs-Collegii Artilleri-Miltär-Contoir den 17 Februari 1840 meddelad uppgift, uti Kongl. Maj:ts och Kronans förråd förvaras 74,521 brukbara och 5,245 reparable eller tillsammans 79,766 stycken gevär lill krigsbruk, hvaraf 8,284 stycken af utländsk, men det återstående antalet af Svensk tillverkning samt dessutom 400 stycken med slagkruts-anländning till försök, äfvensom 16,112 brukbara och 14,608 reparable, eller tillsammans 30,720 till exercis-bruk, hvaraf 22,423 Svenska och 8,297 utländska.
Nori telje och Husqvarna factoriers rättigheter och skyldigheter äro bufvudsakligast bestämde genom Kongl.
Brefvet den 26 October 1756, hvarmedelst Nori telje och Jönköpings eller numera Husqvarna gevärs-faclorier, i enlighet med Rikets Ständers fattade beslut, blifvit upplåtne åt enskilde personer till everldelig egendom, att dermed göra och låta, som de bäst och nyttigast funno, samt med egen omkostnad drifva och underhålla verken, hvilka således skulle komma att, som annan välfången egendom, gå i arf och köp, under förbehåll likväl, att factorien, i hvars hand de vara må, aldrig fa förfalla, utan ständigt till gevärs-tiIIverkning upprätthållas.
I öfrigt har, utom bestämmelser, rörande verkens drift och privilegier, genom samma Kongl. Bref, angående lefveransen af gevär för kronans behof, blifvit stadgadt: att, af antalet gevär, som årligen skulle levereras, Norrtelje factori borde erhålla 500 och Jönköpings 1,500 stycken, hvilket senare an - 22 Stats-Ulskotlels Utlåtande} N. o 4^5. tal, sedan Örebro gevärs-factori, med Kongl. Maj:ts tillstånd, blifvit nedlagdt, förökats till 2,000 stycken, enligt Kongl.
Brefvet den 19 Mars 1795; att, om liågotdera factoriet under två efter hvarandra följande år skulle brista i leveransens fullgörande, factoriet återgick till kronan, som, på vissa föreskrifna vilkor, egde att detsamma till annor man öfverlåta, samt att kronan förbehöll sig, så väl att betinga om priset på gevären, sorn att föranstalta om gevärens besigtigande och approberande.
Brefvet den 14 Februari 1770, är ytterligare förklaradt: att, som Rikets lag ej tillägger kronan vid af handlingar annan rätt än undersåtare, utan tvertom Rikets
Ständer vid flere til lfa lien erkänt en fullkomlig motsvarighet i förbindelser, så ville Kongl. Maj:t i Nåder handhafva och beskydda de medborgare, som gevärs-factorien undfått och emottsgit, såsom en proprie egendom, vid deras oqvalda besittning, så länge de fullföra de i Upplåtelse-Brefven för Kongl. Maj:t och Kronan betingade vilkor; och slutligen har Kongl. Maj:t, under den 25 Maj 1835, vid regleringen af gevärs-tillverkningen i Riket, i Nåder förklarat, att Norrtelje och Jönköpings eller numera Husqvarna factorier, skulle bibehållas vid den dem, genom förenämnde Kongl. Bref, försäkrade årliga tillverkning af 500 gevär vid det förra och 2,000 gevär vid det senare factoriet.
Utskottet anser sig ock böra upplysa, att Utskottet, vid öfverläggningen angående detta ämne, äfven tagit i öfvervägande att, enligt hvad Utskottet uti dess i den delen godkända Utlåtande N:o 44 hemställt, de 12,000 R:dr, som för Carl Gustaf stads gevärs-factori funnits anvisade å anslaget till Kongl. Krigs-Collegii Departementer, borde från detta anslag öfverflvttas till anslaget å extra.Stats-regleringen för gevärs-fabricationen, men att Utskottet, då tillverkningen vid berörde factori ansetts kunna inskränkas till 500 stycken gevär årligen, icke kunnat för detta factori beräkna anslag för högre tillverkning, än som skett.