Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan, till följd af verkställd omröstning i förstärkt Stats-utskott, Rikets Ständer numera beslutat, att alla de båtsmansnummer, hvaruti de utsockne frälsehemmanen i Hallands län hafva del, skola ständigt, så i freds-som krigstid, hållas vakanta, med förbindelse och rättighet för dessa hemmansegare att för deras andel i rotarne i vakansafgift erlägga endast två tredjedelar af det belopp, hvartill vakansafgiften för en båtsman i länet uppgår, enligt de föreskrifter och beräkningar, som nu följas och framdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas till efterrättelse, äfvensom att de rotevakans-afgifter, hvilka sålunda komma att af de utsockne frälsehemmanen i Halland erläggas, skola till statsverket ingå; så böra följaktligen merberörde rotevakans-afgifter såsom inkomst uti Riksstaten upptagas.
Beträffande frågan om den summa, hvartill nämnde rotevakans-afgifter må lämpligen beräknas, förekommer, att, enligt hvad uti Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens utlåtande JM 63 finnes uppgifvet, dylika afgifter blifvit under åren 1841—1843 debiterade till följande belopp:
År 1841 16,604 r:dr 26 sk. 1 r:st. 1842 20,555 » 30 » 1 » 1843 20,468 » 28 » 10 » Härvid bör likväl anmärkas, att uti dessa summor jemväl, ehuru till mindre del, ingått rotefrihets-afgifter af sådana krono- och ÅroKos/raWe-hemmansdelar, som vid uppgörandet af det nya roteringsverket för Hallands län varit oroterade, men ansetts Slals-Ulskollels Memorial, N:o 528. 5 ansetts Uöra underkastas ordinarie rotering och till följd deraf blifvit med sådan rotering belagda.
Vid detta förhållande och då, jemlikt Rikets Ständers nu fattade beslut, dessa afgifter komma att utgå med ett till två tredjedelar nedsatt belopp, har Utskottet, med hänsigt derjemte till den minskning deri, som af omvexlande markegångspriser kari blifva en följd, trott sig böra föreslå, att rotevahans-afgifterne af de utsockne frälsehemmanen i Halland må beräknas till ett belopp af 10,000 r:dr samt uti Riksstaten bland statsverkets ordinarie inkomster under serskild rubrik uppföras näst elter rubriken: rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord.
Prot. 1847 och 1848 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 63 Haft. 2 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1848. Slals-Utskollels Memorial, N:o 529.
1 Ank. till Exp. Utsk. d. 29 Sept. kl. 2 c. ni.
M 529.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande de uti memorialet J\s 519 föreslagna voterings propositioner.
Som, med antagande af Stats-utskottets i memorialet J\° 319 gjorda in bjudning, Preste-ståndet numera, lika med Borgare- och Bonde-stånden, bifallit 2:dra, 17:de, och 47:de punkterna af utlåtandet JV2:o 242, hafva, i följd häraf, nedannämnde i berörde memorial föreslagna voterings-propositioner förfallit, nemligen M 1, rörande anstånd med betalningen af köpeskillingen vid skatteköp å kronohemman, M 8, angående förvandling i vissa fall af krono- och kyrkotionde, samt JVZ 19, i fråga om bågskatten i Herjeådalen.
Öfver voterings-propositionerna N:is 4, angående Fahlu kungsgårds-hjelp, och 18 rörande indragning till statsverket af arrendena utaf vissa statens egendomar, hvilka propositioner blifvit af Bidderskapet och Adeln, samt Borgare- och Bondestånden godkända, har omröstning i förstärkt Stals-utskott egt rum.
I afseende åter på öfriga i memorialet JV2 319 förekommande voterings propositioner, hafva Riks-ståndens beslut utfallit sålunda, att dessa propositioner blifvit af Borgare- och Bonde-stånden godkända, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet dels ogillade, dels ansedde såsom förfallna.
Till fullgörande af Utskottets på stadgandet i 73 § Riksdags-ordningen grundade åliggande att söka sammanjemka Riks-ståndens sålunda yttrade stridiga meningar och tillvägabringa ett Rikets Ständers beslut i frågan, anser sig Utskottet, under förmodan, att en befarad rubbning af Presterskapets privilegier utgjort det väsendtligaste hindret emot godkännandet hos Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet af vissa utaf de föreslagna voterings-propositionerna, böra uti propositionerna angående 3:dje, 18:de, 20:de och 23:dje punkterna af utlåtandet
JYs 242 undantaga de räntor och tiondeanslag, som blifvit anvisade åt presterskapet, kyrkor, akademier, gymnasier, skolor och hospitaler; hvadan Utskottet alltså får ånyo framställa förslag till berörde propositioner, med följande i ofvannämnde hänseende förändrade lydelse, nemligen: Bih. lill R.
Brot. 1847 och 1848. 4 Sand. 1 Afd. 2 Band. 64 Baft. 2 Stals-Utskoltels Memorial, N:o 529.
Vo tering s-propos it io n e n JY2 2 :
Den, som vill, att, med undantag af de räntor, som äro anslagna till presterskapet, kyrkor, akademier, gymnasier, skolor och hospitaler, eller i öfrigt innefattas under presterskapets privilegier, samtliga på skattläggning grundade ordinarie räntor inom alla delar af riket, utom Stora Kopparbergs län, skola till ett för hvarje i jordeboken serskildt upptagen egendom sammanfördt belopp bestämmas och utsättas i riksdaler silfver samt för framtiden beräknas och utgöras, likmätigt myntbestämningslagen af den 1 Mars 1830; börande vid sagde belopps bestämmande iakttagas, att den af markegångssättning hittills beroende andel af ifrågavarande räntor beräknas efter medium af det för kronans räntor gällande markegångspris för de 20 åren 1824—1843, likväl med jemkning till fullt skillingstal på det sätt, att till och med sex runstycken uteslutas, men högre runstyckstal beräknas till full skilling; börande dock den sålunda uppkommande nya räntan endast utsättas i riksdaler och skilling samt öfverskjutande mindre tal försvinna, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer afslagit ofvanberörde i ja-propositionen intagna förslag.
Voterings-propositionen J\s 9; Den, som vill, att den i Skåne under benämning af halmstädja utgående serskilda utskyld, så vidt densamma icke är anslagen till presterskapet, kyrkor, akademier gymnasier, skolor eller hospitaler, upphör och de räntetagare, som hittills varit deraf i åtnjutande, undfå ersättning, efter hvad som per medium för året belöper å hvarderas vid indragningen innehafvande tiondeanslag, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, kommer ifrågavarande serskilda utskyld att fortfarande utgå.
Votering s-propositionen J\s 10:
Den, som vill, att de till tjenstemäns aflönande anslagna indelda räntor och kronotionde skola, intilldess, vid blifvande nya löne-regleringar, indragning deraf Stats-Ulskotlels Memorial, N:o 529. 3 kan komina att verkställas, enligt gällande indelningsverk fortfarande tillhöra de korpser och löntagare, till hvilka de äro anslagna, äfvensom de tjenstemän, som, enligt fullmakter eller konstitutorialer, för närvarande äro i åtnjutande af så beskaffade loner, utan att serskildt förbehåll om förändring är i fullmakten eller konstitutorialet gjordt, ega att, om de det åstunda och icke heldre vilja uppbära dem på sätt här efteråt stadgas, under sin återstående tjenstetid bibehålla enahanda dispositionsrätt deröfver, som nu är dem tillerkänd; men att, i den mån dylik dispositionsrätt upphör, alla ofvanomförmälda indelda räntor och tiondeanslag skola af de skattskyldige utgöras efter enahanda grunder, som för de kronan behållna äro gällande, samt uppbäras och redovisas i sammanhang med kronouppbörden, med rättighet för vederbörande korpser och tjenstemän att ifrån ränterierna utbekomma hvad sålunda för deras räkning skall uppbäras, jemte ersättning för forsellönen å den uti indelningarna nu inbegripna spanmål; dock må på Kongl. Majit bero att låta ifrågavarande löneanslag och ersättning under det år, för hvilket desamma beräknas, på lika sätt som kontanta löner, qvartalsvis utbetalas; kommandq likväl ofvaunämnde bestämmelser icke att tillämpas å de indelda räntor och den kronotionde, som till aflöning åt presterskapet samt de vid akademier, gymnasier, skolor och hospitaler anställde tjenstemän äro anvisade, eller i öfrigt under presterskapets privilegier inbegripas; voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, är det i Ja-propositionen intagne förslag af Rikets Ständer afslaget.
Votering s-propositionen JV2 12.
Den, som vill, att Rikets Ständer för sin del besluta, det alla till allmänna verk, inrättningar och stiftelser, med undantag af kyrkor, akademier, gvmnaiser, skolor och hospitaler, eller andra under presterskapets privilegier hänförliga inrättningar, indelda anslag skola till statsverket indragas, med iakttagande, vid verkställighet häraf, dels att, hvad tionden beträffar, dylika anslag till qvantiteten bibehållas och af den del, som kunnat till leverering in natura uppsägas, beräknas så stor qvantitet inom hvarje markegångs-distrikt, som uppgår till fullt tunnetal, hvarför sedermera erhålles lösen till det belopp, de skattskyldige årligen erlägga eller efter ett för fem år i sender faststäldt medelpris, grundadt på 10 nästförutgängna årens markegång, hvarjemte anvisas ett kontant anslag ej mindre för forsellön, der sådan förut kunnat ifrågakomma, än för den del af tionde-anslagen 4 Stals-Ulskottets Memorial, IS:o 329. inom hvarje distrikt, hvilken Öfverskjuter fullt tunnetal, samt sådan tionde, som nu löses efter bestämda priser; dels ock, hvad angår hemmansräntorna, att, inom hvarje markegångsdistrikt, den andel af dylika räntor, som af förvandling enligt markegång beror, uträknad efter de i fråga om hemmansräntornas förenkling antagna medelpris, utbytes emot ett efter samma beräkningsgrund i värde svarande anslag af sådan spanmål, hvaraf tionden allmännast utgöres i den ort, der räntorna utgått, likväl beräknadt i fullt tunnetal, så att det värdesbelopp, som sålunda icke kan förvandlas, i kontant utsättes, hvilken spanmål sedermera löses, på sätt för tionden är föreslaget, samt att den andel af hemmansräntorna, som icke beror på markegångsförvandling, jemte forsellönen å den i samma räntor iubegripna spanmål, varda med bestämdt anslag i penningar godtgjorda; börande de sålunda bestämda ersättningarna, hvilka komma att utgå i stället för den tillstyrkta indragningen af indeldta anslagen, utbetalas vid slutet af det år, hvarför ersättningarna äro beräknade, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit det i Ja-propositionen intagna förslag.
I sammanhang härmed har Utskottet skolat hos Borgare- och Bonde-stånden hemställa, det bemälde Riks-stånd, som godkänt voterings-propositionerna N:ris 2, 9, 10 och 12 i deras förra lydelse, måtte bifalla de af Utskottet i afseende på dessa propositioners innehåll nu tillstyrkta förändringar.
Beträffande vidare återstoden af de i memorialet JV2 519 upptagne voteringspropositioner, deraf flera endast vilkorligen framställts eller för den händelse, att vissa af Utskottet afgifna generella förslag blefve af Rikets Ständer gillade, så har Utskottet, hvars åsigt i dessa ämnen vunnit stöd af tvenne Riksstånds bifall, funnit sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att med Borgareoch Bonde-stånden sig förena i godkännandet af ifrågavarande voteringspropositioner, nemligen: M 3, angående presternas utlagor; M S, rörande
Näs kungsgårds reparationsmedel; JY2 6, i fråga om den i Färentuna härad af Stockholms län utgående dränge-spanmål; Siats-Utskottets Memorial, IS:o 329. 5 JVS 7, angående till ordinarie ränta hänförliga afgifter af städernas jord; JVS 11, rörande de i ersättningen för indelda ränte- och tiondeanslag ingående forsellön å spanmål; JVS 13, angående de till ersättning af förlaster genom kanalan läggningar anvisade tionde- och hemmansräntor; JVS 14, i fråga] om den till kronokalkugnen i Wisby anslagna ränteved; JVS 13, angående indragning till statsverket af augmentsräntor, m. m. JVS 16, rörande lösningssättet för den till statsverket utgående tionde; JVS 17, angående dito för hästvakans-spanmålen m. m.
JVS 20, rörande 2:ne uppbördsstämmor å landet; och JVS 21, angående tiden för uppbörden i städerna.
I afseende på 9:de, 12:te och 14:de punkterna af utlåtandet JM 242, hade Utskottet i memorialet JM 319 afgifvit följande yttranden och hemställanden: a) Att, derest, vid omröstning i förstärkt Stats-utskott, tillstyrkandet i 3:dje punkten af utlåtandet JM 242 blefve af Rikets Ständer bifallet, sådant måtte anses innefatta godkännande jemväl af hvad uti 9:de punkten (rörande förvandling af de i hemmansräntorna inbegripna dagsverksskyldigheter) blifvit af Utskottet föreslaget; men att, i händelse åter nämnde tillstyrkande af en allmän förvandling utaf ordinarie räntan skulle af Rikets Ständer afslås, frågan om de i samma ränta inbegripna dagsverkens förvandling likaledes måtte förfalla; b) att frågan, huruvida 12:te punkten (angående förvandling af sådana indelda hemmansräntor, som kunde komma att af löntagare bibehållas) må godkännas eller förfalla, borde anses beroende af antagandet eller lörkastandet utaf den i 3:dje punkten föreslagna allmänna ränteförvandling; c) att, i händelse den blifvande voteringen i förstärkt
Utskott skulle utfalla till bifall å hvad i 3:dje punkten är vordet föreslaget, sådant jemväl måtte anses innefatta godkännande af Utskottets i 14:de punkten (rörande framtida skattläggningar) gjorda tillstyrkande, och att detsamma i motsatt fall borde betraktas såsom förfallet.
Hvad Utskottet sålunda yttrat och hemställt, är bifallet af Rorgare- och Bonde-stånden, men af Preste-ståndet lagdt till handlingarne; och har Ridderskapet och Adeln förklarat detsamma förfalla, i följd af Ståndets rörande 3:dje punkten af utlåtandet JVS 242 fattade beslut. 6 Slals-Ulslcotlels Memorial, N:o 529.
Vid sådant förhållande har Utskottet funnit sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att, med instämmande i de tvenne öfriga Riksståndens beslut, lemna bifall till Utskottets i förestående momenter litt. a), b) och c) intagna framställningar.
Af herr Lind af Hageby: »I sanning, gårdagens plenum inom detta Utskott har utgjort min förundran, uti så väl det formella, som den öfriga behandlingen af nu justerade fråga.
Hvad det formella beträffar, yttrade jag mig i går nemligen, att mig syntes frågan som motion tillkommen på ett oriktigt sätt.
Hvad ärendets behandling i öfrigt angår, så förundrar mig, att, enär man på min begäran bordlagt det nämnda förslaget, man vid afgörandet, med förkastande af detsamma, samt antagit ett helt annat förslag till inbjudning.
Det af herr Schartau väckta blef nemligen af majoriteten inom Utskottet förkastadt, och ett annat oss till minoriteten hörande påtrugadt.
Förunderligt måste det vara, att, enär ett inbjudningsförslag från Presteståndet i samma ämne ligger på Ständernas bord, ett annat framkom samtidigt.
För min del anser jag, att majoriteten inom Utskottet behandlat de Stånd, hvilka äro uti olika åsigter, med ringa aktning, och hoppas, att Ridderskapet och Adeln och det Högvördiga Ståndet måtte vid diskussionen inom Stånden observera denna marsch af frågan.
Slutligen förundrar det mig, att ledamöter af Utskottet inom det Högvördiga Ståndet högtidligen gåfvo sig tillkänna för förslaget samt röstade för detsamma.
» Af herr biskop Hedrén: »Vid den af herr Lind af Hageby inlemnade reservation, derutinnan förundran yttras deröfver, att flere bland Preste-ståndets ledamöter öppet förordat, samt äfven röstat för förslaget, anser jag, till förebyggande af missförstånd, den rättelse böra göras, att omförmälde förord och lemnade bifall endast blifvit gifvet till det förut anmälda förslaget rörande inbjudning, men till det sednare desto mindre, som det vid diskussionens början var alldeles okändt.
Till ytterligare upplysning meddelas härhos det först anmälda förslaget sådant det, efter diskussionen, blifvit genom votering godkändt såsom kontraproposition, men vid sedermera verkställd huvudvotering blifvit ogilladt, i begge voteringarna med en rösts pluralitet: Stats-Ulskollels Memorial, N:o 529. 7 »Att Utskottet, sedan Borgare- och Bonde-stånden bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet — med undantag af Usta, 4:de, 8:de, 18:de och 19:de punkterna, ogillat det i Stats-utskottets memorial M 319 framställda förslag till omröstning i förstärkt Stats-utskott och Utskottet således funnit sin åsigt af 2:ne Riks-stånd godkänd, måtte inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet att, i förevarande fall, foga sig efter Medstånden, samt till omförmälda voterings-förslag lemna bifall.»
Af herr Carlheim Gyllenskjöld, O.: »Den af Utskottet nu beslutade inbjudning anser jag icke lämplig.
Det har väl tillförene stundom händt, när Statsutskottets förslag till voterings-propositioner blifvit af 2 Stånd gillade, men af de begge andra Stånden förkastade, att Utskottet då inbjudit de sistnämnda att, med frångående af sina beslut, propositionerne antaga; men, om detta någon gång må vara tjenligt, synas mig likväl skäl vara för handen, hvilka bort en sådan åtgärd för det närvarande alldeles förhindra.
Dessa äro den allmänneligen uttryckta önskan om riksdagens snara afslutande, och osannolikheten, att de 2:ne Riks-stånd, som voterings-propositionerne ogillat, skola ändra åsigt, utan att de grunder undanrödjas, på hvilka ett sådant ogillande sig stödjer, vid hvilket förhållande riksdagens ytterligare förlängning blefve enda sannolika följden af den beslutade åtgärden.
Utskottet har, i förmodan, att en befarad rubbning af presterskapets privilegier utgjort förnämsta hindret mot vissa af de föreslagna voterings-propositionernas godkännande af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, undantagit, uti de voterings-propositioner, som angå 3, 18, 20 och 25 punkterue, räntor och tiondeanslag, som ansetts vara under nämnde privilegier inbegripna, samt derefter föreslagit nya voterings-propositioner, med förändrad lydelse.
Jag finnér detta förfarande strida mot 73 § Riksdagsordningen, som föreskrifver, att Utskottets förslag till sammanjemnkning af Ståndens olika meningar bör föregå Stundens definitiva beslut, utan att tillerkänna Utskottet någon behörighet att, sedan dessa äro fattade, och, enligt hvad 2 Stånd nu förklarat, frågan dymedelst blifvit sluteligen afgjord, framkomma med nya förmedlingsförslag.
Utskottet har derjemte förgätit eller lemnat utan afseende det hufvudsakliga skäl för voterings-propositionernes ogillande, som hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet blifvit anfördt, och som gäller alla de af bemälde Riks-stånd afslagna voterings-propositioner, nemligen att de deri framställda förslag, såsom innebärande en lagstiftning för framtiden, icke kan blifva föremål för omröstning i förstärkt Stats-utskott, hvaraf följer, att ett samtycke till sådan omröstning af dessa
Stånd mäste betraktas såsom snörrätt stridande mot 75 § Riksdagsordningen, som innehåller, att, sedan en fråga 8 Slals-UtskoUels Memorial, N:o 329. förfallit, derigenom att 2 stånd stadnat emot 2, samma fråga derefter icke må vid den riksdagen kunna ånyo väckas eller upptagas.
Skulle, enligt Utskottets åsigt, för sammanjemkning och förändringar af Riksståndens beslut någon preskription icke finnas; så vet jag i sanning icke, huru något slut skulle med säkerhet kunna vinnas i sådana mål, om hvilkas beskaffenhet
Stånden äro på omförmälda sätt i sina meningar skiljaktige.
Det skulle då alltid bero af Stats-utskottet att, efter sitt behag, uppehålla afgörandet genom nya så kallade sammanjemknings-förslag.
Ehuru högt skattande hvarje redligt bemödande att vid uppkommen olikhet i åsigter hos Riks-stånden dem förena, kan jag således icke annat än afstyrka bifall till förevarande inbjudning, emot hvars aflåtande jag härmedelst får hos Ri kets Ständer vördsamt anmäla min reservation.» Häruti hafva instämt: friherre Adelsvärd, Erik Seth, herr Nordensvan, herr af Georgii och prosten Lundblad.
Professor Agardh, doktorerne Björkman och Wallin samt prosten Berlin hafva reserverat sig så väl emot den af Utskottet nu beslutade inbjudning i förevarande fråga, som ock emot formen för densamma.
Af herr Walley: »Sedan Stats-utskottet med 24 röster mot 11 beslutat en inbjudning, hade, enligt min tanka, denna inbjudning bordt göras i öfvensstäm melse med ett af herr Schartau afgifvet, med en rösts pluralitet underkändt, förslag, så lydande: Sedan Borgare- och Bonde-stånden bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet — med undantag af Usta, 4:de, 8:de, 18:de och 19:de punkterne — ogillat Stats-utskoltets i dess utlåtande J\s 319 framställde förslag till omröstning i förstärkt Stats-utskott, rörande de i utlåtanderne J\s 242 och 312 förekommande frågor; så anser sig Stats-utskottet, efter att hafva funnit sin åsigt af tvenne Riks-stånd godkänd, böra härmedelst inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att i förevarande fall foga sig efter Medstånden, samt till omförmälda voteringsförslag lemna bifall; desto hellre som detta otvifvelaktigt blefve säkraste medlet att förekomma söndring inom Representationen, såväl som att befordra den angelägna, hittills af Rikets Ständer uppskjutna, fastställelsen af de i riksstaten förekommande indelda räntor.»
För öfrigt äro reservationer anmälda af herr von Troil, S. G., herr Tersmeden, Nils, professor II. G. Lindgren samt doktorerne Laurenius och Gumalius.
STOCKHOLM, tisyckt nos joh. beckmak, 1848. Siats-UUlottets Memorial, A:o 330.
1 N:o 330.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt., kl. 6 e. M, Memorial, i anledning af Rikets Ständers beslut, rörande vissa med stats-regleringen gemenskap egande frågor. (I. A.) Sedan vissa af de utaf Slats-utskottet i utlåtandet
N;o a43 i afseende på skatteväsendet framställda förslag blifvit dels af Irenne Riks-stånd godkända, dels medelst omröstning i förstärkt Stats-utskott bifallna, bar Utskottet funnit sig böra underställa Rikets Ständer pröfning, huruvida och i hvad mån de af Rikets Ständer sålunda beslutade förändringar må anses inverka på beräkningen af statsverkets inkomster eller utgifter.
De af Rikets Ständer i förevarande afseende fattade beslut äro följande: t:o att den så kallade Fahlu kungsgårdshjelp skall afskaffas emot samtidigt försvinnande af derför medgifven lindring i bevillningen; dock med iakttagande, att den del af räntan, som på lön är anslagen, icke kommer att upphöra förr än efter nuvarande landshöfdingens afgång från beställningen, så framt han ej skulle vilja, emot ersättning efter den grund, som för indelda löners godtgörande, i händelse af deras indragning, kan varda fastställd, räntan frånträda.
Af det utaf serskilde komilerade år 1847 afgifne underd. betänkande angående beskattnings-väsendet samt uppbörds- och redogörelse-verket inBih. lill R. 9t.
Brot. 1S47 « 1S4S. 4 Sami. 1 Afd, » Band. 65 Haft. 1 2 5lals-Utskotlets Memorial, N:o 330. bernias, alt värdet af Fallin kungsgårdshjelp, enligt.
1844 åis special-täkningar, upptagits lill i,465 lidi* i3 sk. 7 rst, hvaraf till landshöfdingen och för embetsrummens eldande utgått 635 Rdr a/f 2 rst> motsvarande efter markegång de för berörde ändamål å stat anslagna lass ved, samt till byggnaders underhållande å landshöfdinge-boslället 46»
Rdr 18 sk. 5 rst; hvaremot ett belopp af 3 Rdr 27 sk. varit kronan behållet och återstoden, 364 Rdr 4° s^’> afkortats å till frälse köpta och bytta hemman, sådana hemman, som till boställen disponeras, äfvensom för nämnde- och fjerdingsmans-, gästgifveri- och färjekarls-friheler.
Då nu, på salt nämndt är, af den till landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på Ilin anvisade betydliga andel utaf ifrågavarande ränta indragning ej får, under nuvarande landshöfdings tjenstetid, utan hans medgifvande, ega rum; då den återstående indelda jemte den kronan behållna andelen af Fahlu kungsgårdshjelp är alltför ringa att vid en approximativ beräkning af ordinarie räntan komma i betraktande, och då för öfrigt Rikets Ständers förevarande beslut icke kan till verkställighet bringas förr, än vederbörande blifvit i ämnet hörde och erforderliga ( föreskrifter af Kongl. Majit i nåder meddelats, hvadan förändringen egentligen ej kommer att blifva af inflytande förr än vid den efter nästa Riksdag vidtagande statsreglering, anser sig Utskottet böra hemställa, att hvad Rikets Ständer rörande Fahlu kungsgårdshjelp beslulat nu icke må föranleda till någon rubbning i den tili 1B45 års