Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då della icke har något att göra med den verkliga framtida regleringen af Verkets Stat, kan man icke säga att ökadt Stals-anslag åstadkommits så länge, såsom förhållandet vore med Kongl. Bérgs-Collegium, Verkets förra anslag ej blifvit öfverskrida genom regleringen; och livad Ledamöternes utnämnande till Bergs-Råd angick, så enär antalet förminskats från n till 3 samt mångårig erfarenhet och vetenskaplig bildning erfordras för att kunna bekläda ett sådant embete, har Herr Danckwardt trott Utskottet sakna skälig anledning till dess derom framställda anmärkning.
I anledning häraf får Utskottet lill svar meddela, Rit. om regleringen verkställes successive, eller i nion af afgång, kan visserligen det förhållande inträffa, att det förutvarande Stats-anslaget befinnes tillräckligt, men att detta så mycket mindre med Kongl.
Bergs-Collegii reglering inträffat som om man borttager de serskilda anslags-sumrnorna för Laboratorium Chemicum, Mynt-Verket och Control-Veiket, hvilka nu i regleringen iimått och derigenom på det hela leni nät ett fördelagtigare resultat, en tillökning i Bergs-Collegii nya Stat utöfver förutvarande tillgångar uppkommer af omkring 1,400 R:dr med 43 tunnor spanmål derunder.
Och då en tillök ning sålunda i sjelfva verket egt rum, har Utskottet bland orsakerne deri till trott sig desto hellre höra omnämna uteslutandet af Assessors-graden sorn Collegii verksamhet, genom frånskiljandet af ulla Domstois-må! blifvit i betydlig nion förminskad.
Stats-Utskoltets Utlåtande N:0 21^.
Och får Utskottet på grund häraf förnya dess, i 'ylde punkten af Betänkandet N.'o 80, gifne tillstyrkande. 8:0 I fråga om Kongl.
Commerce-Collegii reglering hade Utskottet i förra Betänkandet yttrat, alt resultatet af denna reglering kunnat visa sig ännu fördelagligare och alt den fastställda aflönings-slaten borde betraktas såsom blott ad interim gällande.
Häremot har blifvit invändtf hos Ridderskapet och Adeln af Friherre Boije, L., hos Preste-Ståndet, af Herr Stals-Rådet m. m.
Poppius,sa mt hos Borgare-Ståndet af Ilerr Santesson, B.
Ii., att någon ytterligare förminskning icke torde kunna lill vägabringas, då, utom hela Justilia; Divisionens bortgång, äfven HändeJs-Divisionens Ledamöter, i stället för 6, blifvit inskränkte lill 4» och af hvilka endast 3 af Stals-Verkel aflönas; att, då desse äro Chefer för hvar sitt departement, en eller annans benämnande af Assessor vore mindre lämpligt ; att Collega verksamhet i administrativt hänseende blifvit utvidgad samt att sporllernes indragning i detta Verk icke borde ifrågakomma förr äu samma grundsats i allmänhet tillämpades.
Detta, med hvad mera i anförandena innebålles, har Utskottet tagit i öfvervägande; men då å andra sidan i belragtande tages, alt Kongl. Commerce
Collegium fått för regleringen påräkna liela deri aflönings-summa, som förut utgick lill Collegii Justitiae-Division, samt alt sportelbeloppet lärer uppgå lill minst 5ooo R:dr årligen, tror Utskollet sig icke böra frångå siria förra yttranden, hvilka alltså här åberopas. '9:0 Utskottets förklarande i f)tde punkten af Betänk.
N:o 80, det Utskottet icke kunde tillstyrka uppförande å Stat af de 1 5,0^5: 28, 9, som erfordrades 1 årligt anslag lill följd af Kongl. Kammar-Rättens nya organisation, har föranledt åtskilliga anmärkningar hos Bidderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet.
Dessa hafva blifvit afgifna: af Friherre Cederström, J.: att, om äfven det skäl för afstyrkande Utskottet hernlat derifrån, att sportler och anmärknings-procent borde tagas i beräkning, för Tjenstemanna-graderne vore tillämpligt, Kammar-RätlsRådens löner i allt fall kunde bestämmas lill likhet med Ledamölernes aflöning i andra Verk, enär de icke ega någon andel i berörde serskilda inkomst; af Herr af Billbergh, J. P.: att, om man, å ena sidan, fästade sig vid dett förhöjda kostnaden, man ock, å den andra, borde taga i betrakta iida den tillökning i göromål, som kommit på Kammar-Rättens lott.
Domstols-målen, som år 1824 uPP8*ngo till ett antal af 1048. under loppet af år i833 utgjort a336, eller mer än dubbelt; att orsaken tillden anmärkta Stats-Vtskoltets Utlåtande IV.-o 214- olikheten emot Kongh Hof-Rätterne, att Ledamoterne icke vidare utgjordes af Assessorer, ulan endast af Kammar-Rälts-Rådegde sin grund deri, dels alt Kammar-Rätten, jemte det den är Öfver-domstol i kamerala mål, tillika fungerar såsom ett Öfver-Revisions-Verk, dels ock att, då Ledamöternas antal i Kongl, Svea Hof-Kätt är 24 med en underlydande betjening af 3l personer, utgöres Ledamots-personalen i Kammar-Rätten af 7 personer med 47 underlydande Tjenstemän,' att dä Kammar-Rätls-Råden utöfva domare-befattning, det icke ansetts lämpligt, att de tillika olöfvade inspectionen öfver de Conior, hvars anmärkningar de sedermera skola taga under pröfning, och att således, till beredande af ordning och enhet 1 revisions-arbetet, en Öfver-Revisions-Commissarie-befattning funnits erforderlig; alt spol lierne icke utgjorde något betydligt belopp, ulan för det mesta åtgingo till beböfligt skrifvare-biträde, och alt i öfrigt den största inskränkning vid personalens bestämmande egt rum; af Herr Roosj C. U: alt Revisions-Contorens förändrade organisation icke erfordrat större tillskott, än 66 R:dr 16 sk., och att all möjlig inskränkning blifvit iakttagen för desse samt arbetet i samma nion ökadt, då andra Departement åter med mera välvilja behandlats; af Biskopen Doctor Faxe: att målens antal under loppet af de afsenare 5 åren ökats med 5o proc., så att, då under åren 1824—1829 de gjorde målen utgjort 67^0, hafva de under åren 1829 till och med i833 uppgått lill 9,669; alt Tjenstemännens arbete blifvit med framgång verkställda hvilket kunde slutas deraf att observations-medlen, sorn under den förra tidpunkten stigit lill 121,464 R-’dr i5 sk. 6 rst., under den senare ökats lill 139,762: 24, 4-; och att någon förminskning i tjenstemanna-personalen icke för framtiden kunde påräknas; samt af Prosten Edvall och Doctor Björkman: att indragning borde kunna ske på den summa, som nu utgår till styrelsens aflönande med i5,8oöR;dr, serdeles på Presidentens anslag, äfvensom af Cancellie-personalens aflöning, hvilken senare i flera fall är öfverflödigt tilltagen; att Revisioils-Contoren deremot fått ökade göromål, men icke dessmindre förlorat en del af förut innehafde aflönings-tillgångar, och att en förändrad reglering inom dessa Conior vore af billigheten påkallad,
och att sådant kunde verkställas utan lillökadl anslag, om endast de förutvarande rätt fördelades.
De skäl, som grundläde Utskottets förra tillstyrkande, voro: alt ÖfverStyrelsen af Kongh Kammar-Rätten bort kunna anförtros åt en mindre talrik personal och att vid regleringen icke tagits i betraktande de icke 0- betydliga extra inkomster, sorn vid detta Enrbets-Verk genom anoiärk - Stats-Utskottcls Utlåtande N.o ">.l4■ nings-procent m. m. ega rum; och som af hvad nu blifvit anfördt, dessa åsigter icke kunna anses vederlagde, utan fasthe11re vinna styrka, åtminstone i senare hänseendet, af den utaf Biskopen, Doctor
Faxe meddelade uppgift å anmärknings-mediens betydliga tillväxt och derefter lämpad förhöjningiden Kammar-Rätténs Tjenstemnnna-personal tillfallande observationsprocent, sä, och med åberopande af det i i :sta punkten omnämnde hinder för beviljandet i allmänhet af löne-förbättringar, vidblifver Utskottet sitt lörra afstyrkande, så mycket hellre, som af åtskilige anföranden anledning är alt förmoda, det en för ändrad reglering äfven af Revisions-Contors-personalen möjligen skulle vara af behofvet påkallad. 10:0
Af de hos Ridderskapet och Adeln samt inom Bonde-Stundat yttrade skiljaktiga meningar i frågan om anslaget lill den under Kongl. Sundhels-Collegii inseende ställde Electricitets-machin till fattige sjukes betjenande, hvilket Friherre Cederström, J., ansett böra till nästa Riksdag fortfarande utgå, men Riksdagsfullmägtige Petter åndersson) och Gustaf Larsson ansett, böra upphöra med detta år, hemtar Utskottet ökad anledning tillstyrka, att samma anslag må få utgå till slutet af år 1837 å Allmänna Indragnings-Staten.
Kunnande Utskottet icke tillstyrka afseende å Herr Klingstedts förnyade hemställan om något årligt anslag åt Directeur Godlund för dess biträde vid den Éleclriska Curmethodens begagnande. 1 i;o Utskottet, som måste erkänna rigtigheten af de anmärkningar, hvilka hos Ridderskapet och Adeln af Herr von Hartmansdorff', hos Preste-Ståndet af Lifmedicus Doctor Ekström samt hos Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Petter sindersson från Hallands
Län blifvit gjorda vid Utskottets tillstyrkande i denna punkt angående anslaget för farsoters och smittosamma sjukdomars botande samt medico-legala besigtningar, nemligen: att den af Utskottet ifrågaslällde öfverflyllning af vissa utgifter från detta anslag borde bestämdt tillstyrkas och af Rikets Ständer beslutas, samt att, då gifvet är, alt summan, utgörande för bägge ändamålen, 9000 R:dr, hittills varit otillräcklig, densamma mål le antingen ökas eller förvandlas till ett förslags-anslag, så vida man icke vill aulorisera en årlig anvisning å besparingarne med omkring 4ooo R:dr, får alltså tillstyrka: a) att det arfvode, som Provincial-Chii urgen i Stockholms
Län hittills åtnjutit af delta anslag, må öfverflyltas på Med>°'- nal—Staten j 00: —— b) att koslnaderne för Läkares resor till veneriska sjukdomars upptäckande och förekommande, må från Stals-Utskoltcis Utlåtande N.o 2/jjt. delta anslag aflföras, såsom varande en utgift den der af Curhusmedlen i hvarje Län hör bestridas ^32: 16. samt c} att detta anslag äfven må befrias från kostnaden för Stockholms Läns Provisoriska Carlius, i fall det fortfarande skall behöfvas, per medium utgörande 169: 28. i,o5i: 44* Fråga är jemväl väckt, atl kostnaderne för medicamenter åt fattiga sjuka borde tillhöra fattigvården inom hvarje
Län och socken, samt följaktligen från detta anslag afföras det belopp af 3,241 R:dr 27 sk., hvartill berörde kostnader per medium uppgått; men, i betraktande af vigten deraf, att, vid smiltosamma sjukdomars utbrott, medicamenter genast finnas att tillgå och kunna utdelas åt de fattigare, som vanligen äro för dylika sjukdomar mest utsatte och att, om en farsot, sorn i sin början kunnat qväfvas, i brist af medicamenter hillver kringspridd, de mest olyekliga påföljder möjligen skulle uppkomma, anser Utskottet sig icke böra tillstyrka den i delta hänseende i fråga stal
Ide öfverby lin ing.
A anslaget för smiltosamma sjukdomars botande samt för medicolegala besigtningar visar sig således, äfven efter afräkning af ofvanstående i,o5i R:dr 44 s^ > en blist af omkring 3,ooo R:dr; och som denna, i händelse icke tillgång på annat sätt beredes, måste fyllas genom anvisningar på besparingarne, hemställer Utskottet, såsom mera ändamålsenligt och med ordning öfverensstämmande, att hela anslaget 9,000
R:dr må förklaras vara ett förslagsanslag i likhet med de flera å aldra Hufvud-Titeln uppförda sådane anslag, såsom rese- och tractamentspenningar för förrättningar i civile ärenden, till skrifmaterialier m. m.
Vid anställd undersökning om orsaken till meranämnde anslags oI. i 11 racki ig het, har Utskottet funnit, alt kostnaderne för medico-legal* besigtning vida öfverstiga den -|idel af anslaget eller 3,000 R:dr, sem för dem äro anvisade; men, då Utskottet tillika trott sig ega anledning formad», alt dylika besigtningar icke sällan utan trängande behofreqvir&ras oeh verkställas, tillstyrker Utskottet derjemte, det Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet au-i Slats-Ulskoltcts Utlåtande N;o 214. hålla, alt föreskrifterne i detta hänseende må varda öfversedda, så att medico.legal besigtning icke, ulan alt vara af verkliga behofvet påkallad, må verkställas, Och anser Utskottet sig härigenom jemväl hufya besvarat Riksdagsfullmägtigen Anders
Danielssons framställning, att ifrågavarande anslag må, såsom varande af förslagsanslags-nalnr, föi flyttas lill 8:de Titeln, men nedsättas till 5,000, hvaremot alla ”locala utgifter skulle af Regeringen bestridas genom tillfällig disposition, och derefter godtgöras af Riksgälds-Contoret.” Sedan Stats- och Oeconomie-Utskolten numera, genom Betänkandet N:o 8, tillstyrkt tillsättandet af 9 nya Extra Provincial-Läkare-beställ» ningar med en sammanräknad aflöningssumma för dessa Tjänsters innehafvare af 2,750
R;dr, får Suts-Utskotlet, i öfverensstämmelse härmed, tillstyrka: att nämnde summa må å denna Hufvud-Tilel uppföras, t sammanhang med det förut yarande anslaget för ProvincialLäkarevården i Riket, 12:0 Punkten om Ve t er inair-Inrättningen är lemnad utan anmärk ning. 13:o
Vid föredragning hos Ridderskapet och Adeln af Utskottets af» styrkande utaf det för Carolinska Medi co-Chirurgiska Institutet begärda fyllnadsanslag 2,3oa R:dr 10 sk. 8 rist., har Herr von Hartmansdorff’sökt ådagalägga vigteu och nyttan af att denna Läroanstalt blifver fullt organiserad; hvarjemte, hos Presle-Ståmlet, Herr Ekström anhållit att, om bela anslaget icke kunde beviljas, åtminstone 800 R:dr deraf mätte anslås, såsom oumbärliga för malerielens underhåll, emedan det i annat fall blefve Lärarnes åliggande, att af sine inskränkta och ej lill fullt belopp utgående löner bekosta samlingarnes vidmagthållande samt inköpet af böcker.
Som, efter hvad inför Utskottet blifvit uppgifvet, ifrågavarande anslag af 800 R:dr äro afsedde, icke lill förbättring i några löner, utan lill reparationer, anskaffaning och underhåll af malerialier, oundgängligen behöflige för Institutets fortgång och arbeten, anser Utskottet sig ega skälig anledning tillstyrka uppförandet å Medicn-Chirurgiska Institutets stat af ofvan» nämnde summa 800 R:dr, »4* Siats-Utskottets Utlåtande N:o 2/jf.. ;4:o Bonde-Ståndet liar återremitterat i4-de punkten om Öfver-Intenclents-Embetet, på grund af Riksdagsfullmagtigen Anders
Danielssons anförande, deruti han bestridt all tillökning i anslaget, så vida icke ÖfverIntendents-Embetet, i enlighet med Rikets Ständers vid sista Riksdag gjorda underdåniga anhållan, öfvertager befattningen nied alla Kronans hus och byggnader.
Utskottet, sorn icke finner skäl att vägra det för regleringens verkställande erforderlige penningelillskott af 36
R;dr 5 sk. 4 får der jemte upplysa, att frågan om öfverflyttning ifrån Kongl.
Kammar-Collegium till Öfvcr-Intendenls-Embelet af bestyret med Kronans hus och byggnader, äfven i landsorterne, för närvarande beror på Kongl. Majlis JNådiga pröfning. i5:o I anledning af Utskottets förklarande, det Utskottet icke för närvarande kunde tillstyrka den af enskild Motionair (öreslagne tillökningen i Tabell-Commissionens anslagssumma, hafva inom Preste-Ståndet Doctor More'n och Prosten Stenhammar anmärkt, alt om man icke i tid vidtoge någon åtgärd till underlättande af den mödosamma befattning, som nu åligger Tabell-Commissionens Secreterare, komme, då han lemuar sin plats utan att en skicklig efterträdare är inöfvad, detta nu så utmärkt Yäl ordnade
Verk sannolikt att med mindre noggrannhet skötas, eller ock ett helt Conior för detsammas utförande att tillsättas, och Stats-Verket derigenom få vidkännas vida större kostnad, än som nu blifvit begärd.
Utskottet har öfvervägat hvad sålunda blifvit anfördt, samt tillika tagit kännedom af den Berättelse rörande Tabell-Commissionens göromål oell åligganden, som Biskopen Doctor af Wingård i Presle-Slåndet afleranat, och funnits återremiss-handlingarne bifogad; men Utskottet, sorn ingalunda underkänner utan tverlom gör fult rättvisa åt det nit och den skicklighet, hvarmed Tabell-Commissionens arbeten skötas, finner dock icke sådane skäl vara anförde, som kunna föranleda Utskottet att frångå dess Beslut, att åtminstone icke för närvarande tillstyrka bifall å den i motionsväg begärda tillökning i Tabell-Commissionens anslagssumma. 16:0
Den från Bonde-Ståndet meddelade återremiss å i6:de punkten, till följd af Vice Talmannen Jon Jonssons yrkande, alt Skogs~ och Jägeri staten må förflyttas på Indragnings-Slat, på det att icke, vid inträffande ledigheter, tjensterne må, medelst fullmagter, åter tillsättas, finHill. till 11.
Fröt. tS34- 4 Sami. 1 dfd i Bandel. 4 nide Häftet.
Ståts-Utskottets Utlåtande N -o 21#. ner Utskottet icke här påkalla något svar, enär, på sätt Utskottet redas j förra Betänkandet yttrat, Slals-Utskoltet i detta ämne kommer att afgifva gemensamt
Utlåtande med Allmänna Besvärs» oeh Oeeonomie-Utskottet. 17:0 Angående Tull-Verket.
Utskottet får nu till Besvarande först upptaga den inom Ridderska» pet och Adeln af Friherre Lagerheim, El., samt Herr Grundelstjerna, A. IV., och inom Borgare-Ståndet af Herrar Santesson, Arnberg och Rydin yttrade åsigt, att Tull-Verket hör fortfarande erlägga postporto för dess brefvexling, och det i Tull-Verkets
Stat gjorda afdraget för porto-afgifterne med i5,ooo R:dr således icke ega rum; till grund för: hvilken åsigt Friherre Lagerheim samt Herr Grundelstjerna hufvudsakligen anfort: att öfverskottet i Postinkomsten emot de kände utgifterne icke utgjorde mera än omkring 6,5oo R:dr; alt ibland inkomsterne då voro beräknade, så väl Tull-Verkets postporto, med omkring 1 &,000 R:dr, sorn livad Numer-Lotteriet årligen lemnat, eller omkring 7,000 R:dr; alt, om dessa sammanräknade 22,000 R:dr afdragas, ej allenast tillgång skulls saknas för nödige, i utgills-ealculen ej upptagne ytterligare förbättringar i Postcommunieationen, utan äfven brist uppkomma; att Tull-Verkets bidrag sålunda ej kunde undvaras, och att något skäl lill förändring i gällande förhållanden med detta Verks brefvexling ieke nu mera än förr idrefunnes, helst Tull-Verket, lika med flera andra publika Verk, såsom Banken, Wadstena Krigsmanshus-Cassa 0. s. v., vore försedt med egen fond.
Utskottet kan väl icke tillerkänna det sist anförde skälet, nemi. alt Tull-Verket liar egen fond, någon bindande kraft, då man besinnar, att behållningen af Tullmedlen ingå till Stats-Cassan, till fyllande af bestämda Statsbehof, och att Tull-Verket utgör en gren af Riks-Styrelsen ; men med afseende på vigten och den allmänna nyttan deraf, att lättade postGommunieationer beredas och att serskildt den postgång, som med England nyligen öppnats, varder på ett ändamålsenligt sätt organiserad, så att den må vinna förtroende och derigenom, om äfven i början medförande dryga utgifter, dock framdeles komma att gagna, har Utskottet, i betraktande af de flera förbättringar, som i Postcommunieationsväg ännu äro att vidtaga oeh redan äro påtänkta, trott sig, med frångående af sitt förra förslag, böra tillstyrka, att Post-Verket må förklaras berättigadt, alt fortfarande för Tull-Verkets brefvexling åtnjuta betalning.
Stats ~Utskotttts Utlåtande N.-o a i4- 37
I händelse Rikets Sländer härtill lenina bifall, hemställer Utskottet derjemte: att en summa af t5,ooo R:dr, ungefärligen motsvarande postporto-afgiftens belopp för året, må tilläggas Tull-Verkets utgifts-stat, oeh denna således bestämmas till 562,000 R:dr.
Beträffande Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons förnyade framställning, att Tull-Verkets utgiftsstat är alldeles för hög, och att densamma b^rde förminskas med 92,000 R:dr, så får Utskottet, till svar härå, åberopa, hvad Utskottet i detta ämne förut yttrat, att, så vida man vill påräkna den högre tull-uppbörden, man äfven måste vidkännas den högre kostnaden för den, åtminstone under närvarande förhållanden, nödige befunne talrikare bevakningspersonalen. 18:0
Vid föredragning af Utskottets Utlåtande, i afseende på LandsStaternes reglering, innefattande att denna reglering ännu må uppskjutas, men vid nästa Riksdag åter förekomma, har hos Ridderskapet och Adeln Herr von Hohenhausen, M.
S.j förnyat sin i motionsväg gjorde framställning om behofvet af någon lönföl bättring åt Lands-Staten på Gottland, och hemställt, att åtminstone ett anslag af 1,000 R:dr måtte för berörde ändamål beviljas; hvarjemte, hos Presle-Slåndet, Prosten Edvall, på anförde skäl, begärt ett anslag af 5,000 R:dr, för att användas till förbättring i de högst knappa lönevilkor, som nu bestås Lands-Staten i Jemtland; och har Prosten Nordin fästat uppmärksamheten på vigten deraf, att Lands-Staterne blifva ändamålsenligt och billigt reglerade, samt alt, innan en sådan reglering försiggått, inga andra förhöjningar i löneväg böra ega rum.
Utskottet har medgifvit, att Lands-Staternes löner rättvisligen böra regleras och flerestädes en behöflig tillökning deri beviljas; men som Stats-Verkels tillgångar nu icke medgifva verkställigheten deraf, och en partiel förbättring för ett och annat
Län icke lämpligen torde böra företagas, kan Utskottet icke understödja Herr von Hohenhausens och Prosten Edvalls här ofvan gjorda framställningar, utan vidblifver sitt förra tillstyrkande.
Å Gottlands Läns Stat har Utskottet lill afdrag observerat de 80: 24*» sorn förut utgått såsom aflöning åt en Tjäruskurarejpå Gottland, men hvilken aflöning nu mera kommer, enligt Utskottets förslag uti 6 punkten af Betänkandet N:o 82, att å Allmänna Indragnings-Staten uppföras. ig:de punkten, angående anslag för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande: kungörelser, och Ståts-Utskottets Utlåtande N. o i f 4. 2o:de punkten, angående det Landshöfdingen i Jemtland såsom löneförbättring anslagne arrende af en Kronoäng vid Wadstena, äro lemnade utan anmärkning. 21:0
I anledning af inom Borgare-Ståndet väckt begäran om närmare utredning, rörande den Landshöfdingen i Kronobergs
Län til lagd e ersättning med 2000 R:dr för de till Kronobergs
Kungsgård förut utgångna dagsverks-skyldigheter, och hvilken ersättning, h i t ti Is uppförd å Allmänna Indrngnings-Staten, blifvit af Utskottet föreslagen till upptagande å 2;dra Titeln, får U tskottet upplysa, att, enligt Rikets Ständers i detta ämne till Kongl. Majrt aflåtne underdåniga Skrifvelse den 14 Januarii i83o, nämnde ersättning ansetts böra tillkomma Landshöfdingen i Kronobergs
Län till 1835 års slut, med tillägg ”att anslaget jemväl ef’rter i835 års slut skulle utgå och å Andra Hufvud-Titein uppföras, för ”att, efter hvad närmare kan förordnas, till löne-förbättring åt någon ”annan Landshöfding användas.”
Och är det således blott en verkställighet af Rikets senast församlade Ständers Beslut, Utskottet tillstyrkt i berörde, endast från BorgareStåndet återremitterade, punkt. 22:0
Vid denna punkt, angående
Räfstetings-penningarnes afskaffands är icke någon anmärkning gjord. 23:o Åtskillige Ledamöter inom Preste-Ståndet samt Riksdags-Fullmägtigen Lars Hansson från Götheborgs och Bohus
Län hafva yttrat sig för beviljandet af förbättring i Länsmännens löne-vilkor, dels genom deras förseende i allmänhet med boställen, dels genom lönernes förhöjande med 5o R:dr o. s. v. Men som Stats-Verkets tillgångar icke medgifva någon större utgift i detta hänseende, än som erfordras för verkställigheten af den lönereglering för Länsmännen, som vid sista Rikdagen beslöts, kan Utskottet icke å berörde framställningar tillstyrka något afseende.
Och hvad angår Prosten Alilqvists yttrande rörande det serskilda förhållande, som skall inträffa med de af Kronolänsmannen på Öland innehafvande Bohemman, hvarigenom desse Kronobetjente skola i löneväg vara sämre lottade än öfrige Länsmän, så kan Utskottet icke tillstyrka Rikets Ständer att dermed taga någon befattning, utan ega vederbörande, om deras rätt vid regleringens verkställande blifvit för nära trädd, att derom, till rättelses vinnande, å behörig ort göra anmälan.
De återstående punkterne i Betänkandet N:o 80 nemligen: Stats-Ulskottcts Ullåtande A\o 114- 29 s4-de punkten, angående aflöning eller ersättning i vissa fall åt Fjerdingsman ; s5:te dito, angående dito åt Lands-Fiscaler, eller desse Tjenstémäns af sk aflande; s6:te dito, angående dito åt Kronans Uppbördsman i Städerne; zy.de söka inträde i Rättegångs-Verken, och s8.de slagsanslag , äro lemnade utan anmärkning. 29:0 Sedan Utskottet tillstyrkt Numer-Lotteri-Inrättningens bibehållande och bland Stats-Yerkets inkomster upptagit den i Kongl. Majtts Nådiga Proposition beräknade inkomst-summa 110,000 R;dr, kommer, äfven, lill följd deraf, den vid föregående Riksdagen, äfvensom uti högstberörde Nådiga Proposition upptagne summa för Numer-Lotteriets stat och utgifter att å denna Hufvud-Titeln åter uppföras med—■ R:dr 5o,ooo.
Stockholm den i5 Julii i834» Reservationer : Vid Utskottets beslut uti i:sta punkten, angående Kongl. Maj:ta Cancellies löne-reglering , af Grefve Hamilton, G. TV., under åberopande af den vid förra Betänkandet i denna fråga afgifna reservation.
Härmed förenade sig Prosten Stenhammar, Prosten Östberg, Herr Santesson, B. H., samt Herr Petre, T.
Vid 6:te punkten, rörande tillökningen i Kongl.