Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
”Då man besinnar den tidsomgång, som erfordras för de många Tomtegarne i Wenersborg, hvilka varit olycklige att genom senaste eldsvåda förlora deras egendom, att dels anskaffa alla nödige handlingar för lånets emottagande, dels bereda sig till detsammas användande, så snart det erhållits, medelst materialiers uppköp o. s. v., så synes det nog olämpligt att bestämma en viss dag, hvarifrån för alla lånen den af Kongl.
Majrt Nådigst proponerade 5 åi’S räntefrihet skall komma att beräknas, än mera blir detta för dem känbart, när, på sätt Utskottet tillstyrkt, denna termin tages. så nära som från början af år i835.
Rikets Ständers 12 Stats-Vtslutlets Utlåtande N:o 3SS. beslut binner ej att dertill fattas, mindre af Kongl. Maj:t kungöras o. s. v., och alldeles otänkbart är, att alia kunna begynna att bygga år i835, sådant skulle uppdrifva alldtdes öfver hofvan kostnaden af så väl byggnadsmaterialier sorn arbetslonei ne.
På detta vis kommer emedlertid ingen att få tillgodonjuta 5 års eftergift, som dock varit Kongl. Maj:ts Nådiga syftemål, och mången får begagna endast 4> 3, 2, i, ja intet års räntefrihet.
Denna omständighet blir för Wenersborgs invånare desto mera menlig, som de visserligen ej väntat sig det svåra vilkoret för detta låns begagnande, att busen måste uppföras af sten eller annan obränbar material, men hvilket, i flere afseenden, dock är oundvikligt, om man skall få hoppas, att framdeles kunna undvika sädane allmänt förstörande eldsvådor.
Det mindre vigtiga ändamål, nemligen lättnad i beräkning för Riksgälds-Contoret af alla lånens räntefrihelstid från en dag, anser jag ej uppväga på något sätt nämnde svårighet, och jag tillstyrker derföre såsom en billig medelväg, till vin* nande enkelhet i ränteberäkningar, utan förnärmande af de brandskadade Wenersborgsboarne, att Rikets Ständer täcktes medgifva, att för de lån, som uttagas 1835, räntefrihetstiden begynner med den i Julii i835, och sedan för hvarje års låntagare likaledes från den i Julii det år, uti hvilket lånet bekommes.
Dervid vinnes äfven, att räntefrihetsåren ej för alla låntagare utlöpa på en gång, utan i flere år efter hvarandra?
denna uppmuntran till stenhusbyggnad i Wenersborg anser jag högst nödvändig att medgifva , om ändamålet skall vinnas, att staden skall blifva uppbyggd med annat än trähus, (i fall Kongl. Maj:t tillåter detta i den blifvande Byggnadsordningen för staden) eller för en lång framtid obebyggd, till i sanning stor skada för hela orten.
Och anhåller jag, att denna min reservation må få åtfölja Utskottets Betänkande till Riks-Stånden.” B • —p—■ i STOCKHOLM, Kongl. Ordeiys-Boktryckeriet, i834- $tats-Utshottet$ Utlåtande IV:o 38g.
1 N:o 38c>.
Antom till Exp.-Utnk. den 3i Dec.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändring af den förut stadgade tid, inom hvilken den till Statsbehofvens fyllande utaf Allmänna Bevillningen anslagna summa skall, uti Riksgälds-Contoret, hvarje år förskottsvis hållas Stats-Contoret tillhanda.
(Rgs, A.) XJti Stats-Contorels, år i833 afgifne och Kongl. Majrts till Rikets nu församlade Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, bilagda underdåniga Berättelse (sid. i4-)> bär Stats-Contoret, på andragna skäl, anmält behofvet deraf, att få sig tillagd rättighet, att, då behofvet sådant påkallar, genast vid årets början lyfta medel uti Riksgälds-Contoret å den så kallade Stats-bristsumman; äfvensom att densammas slutliga belopp må kunna disponeras inom årets lopp; och med anledning hvaraf Kongl. Majrt uti
Dess högstberörde Nådiga Proposition (i :sta sidan) i Nåder framställt behofvet för Stats-Verket, att kunna under loppet af hvarje år successive disponera hela den till fyllnad i Stats-utgifterne .af Allmänna Bevillningen för året anslagna summa. 2 Mom. af 18 §. uti i83o års Reglemente för Riksgälds-Contoret innehåller: ”Denna sistnämnde summa (Statsbrist-summan) skall årligen, ef”ter Stats-Contorets reqvisitioner från Riksgälds-Contoret utbetalas; och må 'förskott härpå meddelas, dock endast för det löpande året, hvilket räknas ”från den i Mars det ena året och till den t
Mars det nästpåföljande,” Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, i ämnet hörde, hafva, uti afgifvet Utlåtande anfört, hurusom ofvanberörde stadgande, hvilket varit iafördt uti alla sedan 1809—1810 årens Riksdag för Riksgälds-Contoret utfärdade Reglementen, eger sin grund deri, att Riksgälds-Contoret icke skulle på en gåiig komma att besväras med större förskott , än som högst motsvarade ett års anslag till Statsbehofvens fyllande; och att, om derföre ifrågavarande stadgande skulle rubbas och förändras, på sätt Kongl.
Stats-Contoret i underdånighet framställt, kunde sådant förorsaka Riksgälds-Contoret ganska betydlig olägenhet och äfven ränte-förlust.
Prot. 1834- 4-de Sami. 1 ista Afd. Z',dje Band. 21 ‘.sta Häftet 2 Stats- Utskottets Utlåtande IV'o 38g.
Bevillningen för år 1834 t- ex. börjar egentligen icke att inflyta förr an år 1835, ty hvad som dessförinnan levereras, utgör vanligen ett högst ringa och obetydligt belopp.
Om^nu, sedan inom i83| års slut, hela anslaget för samma år blifvit uttaget och hvaremot något hinder icke kan möta, Kongl. Stats-Contoret skulle vara berätligadt, att under Januarii och Februarii månader år 1835 reqvirera och erhålla förskott på samma års anslag, och dessa förskott kommo att vida öfverstiga livad som på 1834 års Bevillning, under Januarii och Februarii månader, inflöte, så skulle öfverskjutande skillnaden komma att tagas af Contorets egne, för angelägna utgifter behöfliga tillgångar, eller ock de till Kongl. Slats-Contorets reqvisitioners fullgöiande erforderlige medel genom skuldsättning anskaffas.
Tilläggande Fullmägtige, att härvid skulle viii kunna framställas den invändning, att om Kongl.
Stats-Contoret nödgas hålla tillbaka med sina reqvisitioner under Januarii och Februarii månader, skulle så mycket-större summor komma att reqvireras, sedan den i Mars ingått; men förhållandet kan likväl icke blifva enahanda, som i fall förskott kommit att uttagas i Januarii och Februarii månader, enär en tillgång då redan är beredd genom den, under dessa 2tne månader influtne
Bevillning samt betydligare uppbörds-levereringar i Mars och nästpåföljande månader ofelbart kunna förväntas.
Vid öfvervägande häraf, och då Utskottet instämmer uti de af Fullmägtige yttrade åsigter, har Utskottet ansett sig böra afstyrka bifall till Kongl.
Stats-Contorets underdåniga framställning.
Stockholm den 3o December 183/}.
Ankom till Exp.-Utsk. den 3i Dec.
Utlåtande, i anledning af Factor en för tryckning af Riksgälds-Contorets Creditsedlar Samuel Rumstedts, genom Fullmägtige i nämnde Contor, anmälde ansökning att varda bibehållen vid innehafvande lönebelopp. * (Rgs. A.) Uti skrifvelse till Utskottet af den i3 sistl.
November, hafva Fullmägtige i Riksgälds-Contoret anmält> hurusom Factoren för tryckning af Slats-TJtskoitets Memorial N:o 3g t. 3 nämnde Contors Creditsedlar Samuel Rumstedt, uti en till bemälde Full* mägtige ingifVen skrift, anhållit, att, sedan hans i förenämnde egenskap innehafvande befattning numera kommer att upphöra, han, som nu är 64 år gammal, och i 45 år, såsom Factor vid Riksgälds-Contorels Tryckeri, varit tjenstgörande, måtte varda bibehållen vid innehalvande lön.
Och hafva Fullmäglige, i anledning häraf, yttrat, att, ehuru Rumstedt icke kan anses såsom Tjensteman vid Riksgälds-Contoret, likväl och i betraktande deraf, att han i mer än 40 års lid varit anställd i Contorets tjenst och derunder med skicklighet, drift och pålitlighet städse sina åligganden uppfyllt, Fullmäglige funnit billigt, alt Rumstedt varder hugnad med pension, motsvarande den af honom hittills uppburna lön, utgörande 200 R:dr B:co, utom den vid sisth Riksdag honom personelt derå tillagde tillökning af 20 procent; och hvadan Fullmäglige tillstyrkt, att Rumstedt måtte till åtnjutande af en årlig pension i dess öfriga lifstid af Två Hundrade Riksdaler B;co å Riksgälds-Contorets Pensions-Stat få uppföras.
Vid öfvervägande häraf, och med afseende å de af Fullmägtige andragna skäl, har Utskottet skolat tillstyrka, att Factoren Rumstedt må uppföras å Riksgälds-Contorels Expectance-Slat, till åtnjutande af Två Hundrade (200) Rdr B:co årligen, men deremot vara pligtig, att, om någon lämplig befattning vid Riksgälds-Contoret skulle åt honom varda uppdragen, densamma bestrida.
Stockholm den 3i Dec. 1834* N:o 3<yi.
Antom till Exp.-Utsk. d. 3x Dec.
Memorial, i anledning af erhållen äterremiss pä Statsutskottets Memorial N:o 351.
Krån Preste-Ståndet har Utskottet, i anledning af gjorde anmärkningar, erhållit äterremiss å dess Memorial N:o 351, angående det så kallade stora Creditivet, som, enligt 63 §. Regerings-Formen, skall på RiksgäldsContoret anvisas; men som, enligt från Riks-Stånden ankomne Protocollsutdrag, berörde Memorial blifvit bifallet af Ridd. och Adeln den 4 dennes samt af Borgare- och Bonde-Stånden den 24 nasti.
November; så anser 4 Stals-Ut skottets Memorial N:o 3g&.
Utskottet, till följd af 75 §.
December 1834* N:o 392.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 3i Dec.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss på StåtsUtskottets Memorial N:o 352.
Ifrån Preste-Ståndet har Utskottet, i anledning af gjorda anmärkningar, erhållit återremiss å dess Memorial N:o 352, angående det så kallade lilla Creditivet, som, enligt 63 §. i Regeringsformen, skall på RiksgäldsGontoret anvisas; men som, enligt från Riks-Slånden ankomne Protocollsutdrag, berörde Memorial blifvit bifallet af Ridd. och Adeln den 4 dennes samt af Borgare- och Bonde-Stånden den 24 nästl.
November; så anser Utskottet, till följd af 75 §.
Stockholm den 3o Dec. 1834* STOCKHOLM, Konst.. Ordens-Boktrtckbriet , i834. Stats-Ut'kottets U' låtande N:o 3s»3.
I N:o 393.
Ankoin till Exped.-Utsk. den 5 Jan.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o l2yS j angående dels grunde me för markegångsprisens bestämmanderänte-persedlarnes omsättning och förenklings indelte räntors och tionde-anslags återingående till Kronan samt andre med grundskatternas utgörande gemenskap egande ämnen; och dels i anledning af flere i samma frågor väckte motioner.
(I. A) Från samtlige Riks-Stånden liar Utskottets förrberörde Betänkande blifvit ålenemilt.eradt med många och vidlyftiga, men till en del derjemte upplysande anmärkningar, på grund af hvilka Utskottet nu får afgifva ett i vissa delar förändradt förslag till beslut i dessa vigljgä ämnen, med iakttagande af enahanda ordning, hvari desamma i förra Utlåtandet upptagas, 1:0.
Förslaget, att Rikets Ständer skulle upprätta Markegångstaxa för kommande 5 år.
Vid denna punkt hafva anmärkningar endast blifvit gjorde, inom Ridderskapet och Adeln, af Herr Hjärne,-Haraldj som ansett denna del af den Kongl. Propositionen för den vigligaste och hvarförutan det vore omöjligt att komma till någon säkerhet i afseende på räntornes beräkning.
De skäl, som blifvit anförde uti förra Utlåtandet, synas Utskottet varn tillräck lige för det deri meddelade tillslyrkande; och då det icke lärer kunna vederläggas, alt mera så väl belåtenhet hos Räntegifvare, som säkerhet och mindre skiljaktighet uti markegångsprisen, vinnas, om hvarje års pris blifva uti desamma successive gällande, än om markegångspriset skulle bestämmas för att oförändradt tillämpas i 5 år; samt dertill kommer, att, om Urtima Riksdag tilläfventyrs inträffade innan dessa 5 år förflutit, den olägenheten skulle deraf uppkomma, att, antingen samma markegångspiis som förut blifvit tagne till grund lör medelpriset, lill en del å nyo begagnades för delta ändamål, eller ock, om ej nytt medelpris skulle bestämmas vid Riksdag, som inträffade förrän de 5 åren lilländagått, sådant pris blefve tillämpad! en längre tidrymd än 5 år; så och då, i UtBi/i/mg tili R.
Prat. 1834 nc‘l iS35. 4 Sami. 1 Afd, 3 Bandit, 22:dra Häftet.
1 a Ståts-Utskottets Uilätaväc
Nto 3§3 skottets (anka, elen verkställda myntbestämningen ingalunda åstadkommit eller bör åstadkomma rubbning i creditföi hå!landvna> ulan snarare åt elem gifva stadga, får Utskottet förnya sitt lilstyrkande, att Rikets
Stander icke taga omedelbar befallning med mankegångs-sättningen. 3:0.
Frågan, huruvida årets markegång, eiler ett medeltal af sistförflutne ta eller 5 års markegångar, bör tagas till grund för ut görandet aj sii viii kronotionde och afradsspantnål, som äfven alla andra, hemman och lägenheter åsätta räntor.
Då Rikets Ständer, genom fattad t beslut under sistföiflulne Riksdag, uttryckt, hvad Kongl. M-ajrt uti den Nådiga Propositionen jemväl förklarat, att det är olämpligt,, att skaftepersedlanie beräknas efter nu gällande årliga markegångar, och elå det icke lärer kunna bestridas, att de ofullkomligheter, som kunna åtfölja en markegångssättning, mindre kännbart verka, då fördelningen sker på flere år, så anser Utskottet öfverflödigt alt upplaga till närmare vederläggning de få häremot gjorda anmärkningar, samt förnyar sålunda sitt yttrande uti förra Utlåtandet, alt en till ett förbättradt förhållande härutinnan ledande förändring är erforderlig.
Hvaremot och då de fleste Talärne inom Irenne Riks-Slånd, och Bondc-Ståmlet enhälligt, föredragit elt medium af 10 är, i stället för 5 år, samt ostridigt är, att ytterligheterne af höga och låga pris härigenom än mera komma alt inskränkas, hvilket är hufvudsyftemåiel, icke allenast för befrämjande af Ränlegifvares fördel, utan äfven för att vinna ea sådan stadga uti prisen å ränte-persedlarne, att det må blifva möjligt i en framtid att alla räntor ingå lill Stats-Verket, som då omedelbarligen skulle komina att aflöna nuvarande Indelningshafvare, får Utskottet, med denna ändring,, och med borttagande af slutmeningen uti moni.
Lil. b, i anseende till härefter föreslagen förändrad lid för markegångs-sättningen, å ny»- tillstyrka följande beslut: a) att, såsom grund för utgörandet af så val kronotionde och afrads*- spanmål, som äfven andra af hemman och lägenheter utgående räntor, antages medium af senaste 10 årens- markegångspris, sålunda uträknadt, alt, sedan årets markegångspris blifvit faslslälldt, hopsumeras detsamma* med de nästföregående 9 årens markegångspris i samma
Län eller Di^trict; blifvande tiondedelfen af denna summa
Uti jennar skil lin g tal det för årefs skatter gällande jiiarkegångspris;.
Sctitf-TJtikottets Tdlhonnc Nio 3g", 3 b') att början härmed sker år i835, då, efter upp
Hit t ari markegångssättning för året, i83S års markegång tillägges deni för ••åren t83:(, j833, i83-!, i-831, r83o, iSrp), rSaö, t'837 och 1836, hvaraf medium eller en tiondedel blir, jemn ad tili skål-i ing tal, gällande markegången för r835 års skatter, hvilka uppbäras och ingå dels i slutet af samina år, dels under det påföljande. ?to.
Om en förändrad method för markegdngs-sättnmgen.
Af de aiwniii kningar, h vilka blifvit gjorde vid denna och påföljs ida 5:te punkt, har Utskottet liemtat grund för den öfvertygelse, att den serskilda rnarkegåiigen, s-oni är föreslagen i förra Betänkandets 5:te punkt, kan undvikas och en säkrare prisbestämningsgrund, än den närvarande, det oaktadt vinnas, om markegångs-sättningen endast framflyttas till deri 4 December hvarje år, hvilket, icke bör verka till något menligt uppehåll uti Uppbördsbokens författande, så vidt den föreslagna förenklingen i ränlepersedlarnes antal kommer alt för sig gå, och ieke heller bigga hinder i vägen för spänna åls uppsägning lill leverering in natura, enär markegångssättningen sålunda måste blifva känd, innan dagen för uppsägningen inträffar.
— Med afseende å hvad för öfrigt anmärkt, blifvit, får Utskottet förklara, att Utskottet icke ansett lämpligt nu föreslå någon förändring* hvarken i anseende till prisuppgifterne, eller om
Deputerades väljande, enär dessa frågor icke stå i oskiljaktigt sammanhang med frågan om ränlepersedlarnes lösande efter hvarje års markegångspris för sig; hvaremot
Utskottet funnit sig höra frånträda dess förra förslag (moni. ej), att dan ändring uti priset å någon markegångspersedel, som, i följd af besvär, utaf Kongl.
Kammar-Collegium meddelas, borde gälla generelt och således icke endast för den eller dem, som ändring sökt och vunnit.
Med tillämpning af dessa grundsatser, föreslår Utskottet följande derefter lämpade beslut: ö) att så beskaffade prisuppgifter, som de hittills aflemnade, innehållande de under loppet af hösten gångbara pris å markegångspersedlar, böra från hvarje Fögderi och Stad så tidigt insändas, att de kunna vara vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillhandakomne inom November månads slut hvarje år; i/') att Riks-Slåndens Deputerade, hvilka derefter sammanträda innan den 4 nästpåföljande
December, då hvarje års markegång hädanefter bör sättas, skola taga medium af nämnde uppgifter till hufvudsaklig ledning för markegångs-sättningen, med iakttagande att, markegångspris alltid, der sådant erfordras, jernnäs till skillingtaJ, 4 Stats-låtskottets U‘låtande N~.o 3y3, äfvensom att, då någon afvikelse från medelpriset anses nödig, skälen dertill i Protocollet noga antecknas.
Börande genast, efter sålunda verkställd prisbestämning, Markegångs-taxan till trycket befordras saint i vanlig ordning lill kännedom och efterrättelse kungöras och utdelas; skolande, i afseende å tryckningen, iakttagas, att å Markegångs-taxan uti en column till vänster upptages årets inarkegängspriSj och till höger det för skatternes debiterande fastställde, af io års medium uppkomne gällande markegångs priset; e) Besvär öfver markegångs-sättningen skola inom izj dagar efter den dag, då markegången af Deputerade blifvit satt, ingifvas lill Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som med näst derpå följande post insänder dem, jemte eget Utlåtande, till Kongl. Kummar-Collegii afgörande; dy Sedan Kongl. Kammar-Collegium meddelat dess beslut i ämnet, hvilket bör ske utan uppskof och senast 8 dagar efter det besvären dit inkommit, bör Kongl. Majts vederbörande Befallningshafvande om samma beslut underrättas; éy I afseende på den ändring uti priset å någon markegångs-persedel, sorn, i följd af besvär, kan utaf Kongl. Kammar-Collegium meddelas, gälle hvad Författningarne för närvarande deiom stadga. 4:o Förslaget om indragning till Kronan af de till Militaire- och Civil Staterne, jemte Skole-Staten och andra allmänna ändamål indelte räntor och kronotionde-anslag _, emot anvisning af motsvarande summor på Stat.
De skäl, som vid denna punkt blifvit anförde uti förra Utlåtandet, till ådagaläggande af vådan för Stats-Verket, att nu taga befattning med den omedelbara aflönings-skyldigheten till alla Indelningshafvare, emot öfvertagande af deras indelningar, äro, efter Utskottets tanka, så bevisande och bestämde, samt i ingen målto på ett tillfyllestgörande sätt vederlagde af de få Talare, hvilka yttrat sig i motsats med hvad, så väl Kongl. Majrt i detta afseende yttrat, som Utskottet föreslagit, att Utskottet saknar anledning frångå sitt förra tillstyrkande: >, att, på de skäl i öfrigt, som Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, frågan om berörde indelningars indragning till Kronan varder tills vidare hvilande.
Stnts-JJtskottetr Utlärande A’?o 393. 3 5:o Vilkor en, hvarunder den föreslagna marke gängs-beräkningen i allmänhet bör tjena till grund för bestämmandet af lösnings- och levererings-förhållanden emellan Räntegifvare och Räntetagare.
Hvad först angår den anmärkning, att det vore stridande emot Presterskapets piivilegier att Betaga Löntagare deras rätt att uppbära Kronotionden in natura, så enär alla Biltills utkomne Författningar om förändrade vilkor för ränte-persedlarnes utgörande och om förhållandena emellan Räntegifvare och Räntetagare, blifvit vidtagne, dels af båda Stats-maglerna, dels af Konungen ensam, utan att Preste-Ståndets privilegier dervid ansetts utgöra något hinder, förmodligen af det skäl, att samma privilegier icke omtala eller skäligen kunna omfatta sättet för Kronoliondens utgörande af Räntegifvaren, samt Preste-Slåndet icke lärer kunna tillerkännas slörre rätt, än öfrige Räntetagare, anser Utskottet, med hufvudsakligt afseende å hvad Kongl.
Kammar-Collegium, uti dess med Kongl. Ki igs-Collegium under den ii Maji i83i, gemensamt afgilne och uti 4:de punkten af det återremitterade Utlåtandet intagne Betänkande, i detta ämne anfört, att å denna anmärkning icke något afseende kan fästas.
De anmärkningar, hvilka Blifvit gjorde vid Mom. A, som föreser Beliofvet af en serskild Markegångs-taxas upprättande i November månad , för att Bestämma ärspriset vid liqviden emellan Räntegifvare och Räntetagare, har Utskottet deremot funnit så öfverlygande, att Utskottet, för att undanröja behofvet af denna serskilda Markegångs-sättning , uti föregående 3:dje punkt förändrat sitt förslag uti förra Utlåtandets samma punkt och från Mars månad återflyttat den markegångs-sättuing, som kommer att Bestämma medium af 10 års rnarkegångs-pris till den 4 December, eller före den nu vanliga uppsägningstiden; ocb då denna markegångs-sättning äfven kommer att innefatta årspriset, blifver således Berörde Moment öfverflödigt.
C och D hafva många olika åsigter gjort sig gällande.
Under det att några Talare velat borttaga all uppsägnings-rält, hafva andre yrkat den ömsesidig, såsom hittills; äfvensom en del ansett Räntetagare icke ega större rätt, än den Kronan förbehållne, enär det vore obilligt, att de Räntegifvare, hvilka utgöra sine praeslalioner directe till Kronan, skola hafva andre eller större fördelar, än de, hvilka utgöra enahanda praeStationer till vederbörande Rönings tagare.
Utskottet inser väl de flere fördelar, som skulle uppkomma deraf, att ali uppsägnings-rätt upphörde, hvarigenom äfven likhet uti räntornes utgörande emellan alla Räntegifvare uppkomme; men då det i betydlig nion <> ■Sittis-Utsfoims Villande A': > 3<}3. skulle försvåra utgöfandet af-räntorne, i anseeivde ti 11 bristande tillfälle i vissa orter att : hastigt och jued fördel föryttra persetua ine, och tiä m eftergift &
Statens sida, fur hyad den omedelbarligen eger uppbära ieke
Ian blifva en rättsgrund för enahanda eftergift å den enskilde Rätt sida, så anser Ulskolföt olämpligt all nu föreslå .något stadgande, sorn uppfyller dessa fordringar, hvilka förutsätta stadgadt -myntväsentje , ökadt rörelse-capifal och iätt afsättning med hindtmanna-producler ; anseende Utskottet det vara .allenast under sådane omständigheter, sorn atla indelta räntor kuru i a lösas med epedimi och ingå lil!
Sluts-Verket, hvilket derigenom kunde komma i tillfälle att ti i feele liqvidera äfven de Enibets- och Tjenstemän in. 11., som nu innehafva indelta löner.
'Utskottet, sorn af sådane anledningar v.idhlifver sitt förra förslag, med. den förändring, sorn är en följd af Utskottets tillstyrkan i ardra punkten , ali såsom grund för utgörande af så väl Kronotionde och Afrads-spanmål, sorn äfven andra af hemman pelt lägenheter utgående räntor, antages medium af senaste io årens markegångspris, får nu i öfrige punkter förnya dess föislag i förra Betänkandet, nemligen: rf, *) att, vid de tillfallen då det bestämda årspriset inom
Länet eller Districtet uppgår lill lika belopp eller öfverst}ger tiel uträknade medium äf de senaste jo årens markegångs-pris i samma
Län eller Djstrich uppsägning lill leverering in natura af Räntagifvaie får ega rum; men då sådan uppsägning ej sker, skola ränte-persedlarne lusas efter medium af sislförfluIne io årens markegång; d>) att, då berörde årspris understiger medium af senaste io årens markegångs-pris inom samma
Län eiler Dislrict, är det väl Räntegifvare öppet att före Thomaedag, på sätt hittills egt rum, tillsäga om han vill utgöra pras,stationen i*ri natura; men i det fallet åligger det honom att, vid leyereringen, contant till Räntetagare», betala skillnaden emellan löpande årets-lägre pris och det stadgade io års markegångs-prisét; <p) ihttj då leverering in natura icke sker, fprsel-lön, på stitt hittills egt rum, af llän tegi f vare erlägges, samt alt, då Räntegifvare upp - .“S i * .luoto, .t 4 Betänkandet R:o enligt hvad hav ofvan blifvit ornDum»cit, ijtgåsj^ ju n lots va rar moro. a af denna punkt Bians, b i föri beiöule Betänkande; naeni, b andri- c nnptagne o. * v. Smts-Vtskotttts TJilu&nd* K',Q 393» 7 sagt lill levernnee in naima, han jemväl för hvarje tunna Råg eller Korn hctalur 16 sk., samt tor hvarje timna Häfte i? sk., allt Banco, till Räntetagare», såsom ersättning derför, alt dennauppsäguings-iiiU, i följd af föregående bestämmande», hädanefter upphör.