Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Cälens enka. 94- i anledning af Herr Bruncronas, G. A., motion, om bestämmande af en prsescriptions-tid för de gamla sedlarnes gångbarhet. 95. angående af Bankens husdrängar sökt arfvode, såsom ersättning för den minskning i arbets-förtjenst, som de, genom upphörande af den så kallade sedel-hvitstärnplingen, måst vidkännas. 96. i anledning af så väl Herr Rosenblads, B., motion, angående grun - ' s IS:» 97- p8. 99- 100. 101. 102. io3 104. 105. 106. 107. ioS. 1,09. derne för befordringar inom Banco-Verket, som i sammanhang dermed företagen granskning af sladganderne i 1 och 2 Afd. af Art. 3 i i83o års Banco-Reglemente. i anledning af Herr Grefve Frölichs motion, angående dels inskränk* ning i utgifning af smärre sedlar från Banken , dels inlösen förskottsvis genom Banken af Provincial- och Actie-Bankers smärre sedlar, i anledning af Herr Rosenblads motion, med förslag till reglementariske föreskrifter, angående Sedelstockens framlida beräkning, med förslag till förändrade stadganden uti 3 Afd. af Art. 3 i i83o års Banco-Reglemente. med förslag lill reglementariska stadganden, motsvarande 4 Afd. af Art. 3 i i83o års Banco-Reglemente. med öfverlemnande af uppgift på de ärender, hvilka ännu återstå till Banco-Ulskoltets behandling, med anmälan om det uppehåll i Utskottets göromål, som kan förorsakas genom längre fördröjdt afgörande af frågan om blifvande mynt-enheten för landet, i anledning af Riksdagsfullmägtigen Petter Anderssons från Halland motion, att någon del af Odlings-lånefonden måtte i discontrörelse användas. t' anledning af Herr Rosenblads, B , motion, angående reservfonder för Låne-Contoren och närmare reglementariska stadganden i afseende på den för Banco-Discont-Verket bestämda reservfond, med hemställan att, lill följd af Rikets Ständers nu mera fattade beslut, i anledning af Utskottets under N:o 79 afgifne Betänkande, Bankens obligationer, härrörande från dess före år i83o gjorde upplåningar, må fortfarande få i Banken belånas, med anmälan om åtskilliga förändringar och tillägg i afseende pi de under Litt.
A. upptagne allmänna föreskrifter och stadganden i 4 Art.
5 Afd. af i83o års Banco-Reglemente. i anledning af Herr Rosenblads motion, om stadgar i gemenskap med Bankens sedelulgifning. till svar å de inom 2.-ne Riks-Stånd gjorde anmärkningår, i anledning af Utskottets under N:o 71 afgifne Betänkande, i anledning af de inom 3:ne Riks-Stånd framställde och till Utskottet remitterade anmärkningar emot dess i Memorial N:o 84 afgifne förslag till Instruclion för Rikets Ständers Revisorer öfver BancoVerket. 110. 9 N:o i 10. i anledning af de inom 3:ne Riks-Slånd gjorde oell till Utskottet remitterade anmärkningar emot dess uti Memorial N:o 88 afgifne förslag till åtskilliga förändringar i Art. i af i83o års Banco-Reglemente.
ni. med öfverlemnande af förslag till reglementariska stadganden, motsvarande 5 Art. i Afd. i i83o års Banco-Reglemente. na. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande Afd. i af Art. 4 nti i83o års Banco-Reglemenle.
113. med hemställan om afskrifning å Tumba Bruks vinst- och förlusträkning för de skillnader, som komma att uppstå genom verkställd ny classificalion af Tumba Bruks lumpförråd och derå nu bestämda lämpliga penningevärden.
114* angående försäljning af Tumba Pappersbruk, jemte några andra Bruket rörande ärender.
115. med öfverlemnande af reglementariska stadganden, motsvarande 6 Art. af i83o års Banco-Reglemente.
116. angående nödige ansedde förändringar i de föreskrifter, sorn inne fattas i 5 Art. 2 Afd. af i83o års Banco-Reglemente.
117. i anledning af de inom Riks-Stånden gjorde anmärkningar vid Ut skottets under N:o 91 afgifne Memorial.
118. i anledning af de inom Riks-Stånden gjorde anmärkningar vid Ut skottets Memorial N:o 106. 11g. i anledning af Herrar Wijks, Santessons och LefHers motioner, angående förändrade föreskrifter i afseende på jernbelåningen i Stockholm och Götheborg. 130. i anledning af Herr Nordenankars motion, angående de lill Bankens disposition reserverade vinstmedels användande till uppköp af Riksgälds-Contorets Obligationer.
131. med öfverlemnande af förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Memorialen Nrris 84 och 88. 122. till svar 3 de ifrån Vällofl.
Borgare-Ståndet ankomne återremisser å Utskottets Betänkande N:o 98 samt Memorial N:ris ioo, rn & 116.
133. med öfverlemnande af förslag till lnstruction för Rikets Ständers Banco-Utskott vid nästkommande Riksdag. 134. i anledning af Herr Grefve Frölichs motion, att af den i Banken för fastighets-inteckningar å landet afsatte summa endast de af Sve riges allmoge må kunna blifva delaktige, hvilkas hemmansdelar icke uppgå till ett värde af 10,000 R:dr.
Bik. tili R.
Prof. t834 och i835. 6 Sami 1 Afd. 3 10 n.u 125. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, i an ledning af Rikets Ständers beslut om folii-afgifts erläggande till Banken af privata assignanter. 126. i anledning af de inom 2:ne Riks-Stånd framställde och till Utskottet remitterade anmärkningar emot Utskottets i Memorial N:o 112 afgifne förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande AfcL 1 af Art. 4 i83o års Banco-Reglemente.
127. med öfverlemnande af förslag till återstående reglementariska före skrifter, angående Bankens belåning af actier och publika papper.
128. med öfverlemnande af förslag till reglementariska stadganden, angå ende Bankens Discont rörelse på namn och reverser.
129. med förslag till reglementariska stadganden ». angående Bankens låne rörelse genom Handels- och Närings-Disconten. 130. i anledning af Herr Wasrns och Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons motioner, om ytterligare Creditiv å Banken för Riksgälds-Conloret. 131. med hemställan, att i blifvande Banco-Reglemente måtte intagas ett stadgande, hvarigenom Fullmägtige berättigas att anhålla om Kongl. Maj:ts Nådiga biträde för upptagande af ett utrikes Creditiv till förstärkande af Bankens Silfver-fond. 132. med hemställan, att Rikets Ständer, före deras åtskiljande, måtte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna Stadgar och Reglemente för Bankens rörelse och förvaltning.
133. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, mot svarande 4 Art. 4 Afd. i i83o års Banco-Reglemente.
,34. i anledning af de inom Riks-Slånden gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:ris 114 och ii5 afgifne Memorial, j 35. i anledning af de inom respective Riks-Stånden framställde anmärkningar vid Utskottets under N:o 107 afgifne Betänkande. i36. med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottets under N:o 117 afgifne Utlåtande.
937. med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets Memorial N:o 106 och Utlåtande N:o 118. 2 38. i anledning af inkomne accords-anbud för arne Banco-Discont-Verkets fordringar.
139. med öfverlemnande af förslag till reglementariska stadganden, mot svarande 4 Art. 3 Afd. af i83o års Banco-Reglemente. 140. i anledning af de inom 3:ne Riks-Stånd gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 120. 3 « N:o i41. i anledning af de inom 2tne Riks-Stånd gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i3a nflåtne Memorial. j;}a. i anledning af de inora arne Riks-Stånd gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 131 afgifne Memorial. »43. i anledning af Herr Rosenblads motion, om underd.
Skrifvelse från Rikets Ständer, med anhållan örn Kongl. Majrls
Nådiga biträde för upptagande af utländskt Crcdiliv för Banken. *44- '»ed förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens serskilda beslut, i anledning af Utskottets under N:o 135 afgifna Utlåtande. i45. med öfverlemnande af reglementariskt stadgande, angående tiden för tillämpningen af de utaf Rikets Ständer beslutade förändrade föreskrifter, angående Bankens lånerörelse.
146* med anmälan om utgången af de omröstningar, som inom förstärkta Banco-Utskottet blifvit anställda öfver åtskilliga frågor, upptagne i Banoo-Utskottels under Ntris 76, 121 och i3y afgifne Memorial.
147* ,ued öfverlemnande af voterings-propositioner, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut vid Utskottets Memorial N:o 1B2. 148. i anledning af de inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln framställde anmärkningar vid Utskottets under N:o i43 afgifne Betänkande. i49 i anledning af ett Riks-Stånds återremiss å Utskottets Mern.
N:o 150. med anmälan om utgången af de i förstärkta Banco-Utskottet an ställde, i Banco-Uiskottets Memorial N:o 147 föreslagne, voteringar. 151. i anledning af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns samt Högvörd.
Prés te-Ståndets Utskottet gifne åläggande att inkomma med anmälan, huru Utskottet uppfattat Rikets Ständers beslut i fråga om Banco-Reglementets underdåniga öfverlemnande till Kongl. Majrt. j52. angående anordnandet af en gratification till delning emellan Bankens Vaktbetjening. * 53. i anledning af erhållne återremisser å Utskottets Memorial N:o 128 och Betänkande N:o i3o. [ STOCKHOLM, tryckt i Ecks tf.inska Boktryckeriet i835.
BIHANG TILL unuet ®iss.®såa»®B8 YID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
SJETTE SAMLINGEN. 2 n* g&fti ellung en:
Banco- samt Lag-Utskottens gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanclen.
Banco- och Lag-Utskottens Bet. N.o /. i N:o 1.
Ankom till Exp.-Uuk. den i Nov. i834- Banco- och Lag-Utskottens Betänkande, öfver Riksdagsfullmägtigen Peter Perssons frän Calmar Län motion, om åläggande för R.
Domare årligen af emna förteckning på intecknade Jordringar. 1 ill Lag-Utskottets handläggning har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat ett till Ståndet ingifvet memoria), deri Peter Persson, efter framställning om de besvär och olägenheter
Domare tillskyndas genom den dem ålagde skyldighet att tillse, det tredje uppbud icke meddelas å fastigheter, inlecknade till säkerhet för lån hos vissa allmänna cassör, innan skulden blifvit inbetald eller omsatt, föreslagit, antingen alt gravationsbevis alltid borde företes, då Lagfart sökes, eller ock, att den i Kongl.
Brefvet den 16 September 1820 gifne föreskrift, alt de Verk och Inrättningar, hvilka njuta den förmon, att tredje uppbudet å hos dem pantsatte fastigheter ej får meddelas förr, än köparen hos Domaren upplett bevis, att han sitt köp derstädes anmält, och antingen inbetalt lånet eller ock erhållit tillåtelse till omsättning deraf, böra, med undantag af R.
St':s Bank, vid hvarje års början till vederbörande
Domare aflemna förteckning å de inom dess domvärjo belägna fastigheter, i hvilka samma Verk och Inrättningar ega inteckningar, jemväl måtte till Banken utsträckas.
Sedan Lag-Utskottet, sorn öfver Molionairens framställning, angående skyldighet för Lagfarts-sökande att förete Gravationsbevis, uti serskildt Betänkande N:o redan sig yttrat, ansett frågan i Öfrigt böra gemensamt med Banco-Utskottet behandlas, hafva Utskotten tagit detsamma i öfvervägande; och ehuru det å ena sidan lärer böra medgifvas, att de af Motionairen omförmälde olägenheter för Domaren, att vid hvarje Lagfart med köpt fastighet undersöka tio års Inlecknings-Protocoll, för att inhemta, huruvida fastigheten hos Banken häftar för inteckning, innefatta skäl för bifall till förslaget, har å andra sidan i betraktande kommit, att då, på sätt inom Banco-Utskottet blifvit upplyst och anfördt, det undantag, som i Kongl. Brefvet den 16 September 1820 blifvit gjordt i afseende på skjddigheten att aflemna ifrågavarande förteckningar, är en följd af det serskilda förhållande, som eger rum i afseende på Bankens intecknade fordringar, hvilka icke allenast tillhöra ett för hela Riket allmänt Penningeverk, der ”hvar och Bihang till R.
Prot. 1834■ ö.te Sami 2:dra dfd. 1 i:sta IPft.
2 Banco- och Lag-Utskottens Bet. JY.O 2. eli i Sverige bosatt och under Svenska Lagarne lydande medborgare är berättigad till lån,” ulan ock äro så många, att det icke vore möjligt för Banken att, utan en allt för stor kostnad, undvara främmande embetsbiträde vid lånerörelsens bevakning och handhafvande, hvaremot andra Verk och Inrättningar, åt hvilka ifrågavarande förmon blifvit förunnad, i mer eller mindre mon inskränka sin utlåning, antingen till vissa egendomar eller vissa provincer och i allmänhet icke hafva behof af en lika vidsträckt handräckning som Banken, samt sällan på en gång ega mer än ett eller annat hundrade lån utestående, då hela antalet af Bankens fastighetslån, enligt de af General-Boksluts-Contoret uppgjorde extract, vid i833 års slut, sammanräknadt uppgick till 6689 och månadlligen ökas, samt då härtill kommer, att stundom flera, ända till 20 eller 3o serskilda hemman eller hemmansdelar äro pantsatte för ett och samma lån, hvaraf inses, huru vidlyftigt och tidsödande det för Banken skulle blifva, att årligen upprätta de föreslagne förteckningarne, hvilket dessutom icke kunde verkställas af den nuvarande Gancellie-Betjeningen, hvars antal, oaktadt göromålens betydliga tillväxt, i synnerhet efter i8i5års Riksdag, då den större utlåningen började, är oförändradt sådant det varit sedan å'r 1778; så anse Utskotten sig böra tillstyrka: att Petter Perssons förslag icke må lif allas.
Stockholm den 21 October 1834- N:o 2.
Ankom lill Exp.-Utsk. ilen 11 Noy. iS3/j Betänkande , med Förslag till Lag för Offentliga Bolags-Banker.
Ridd. och Adeln äro till Banco-Utskottet remitterade: 1:0.
Genom Protocolls-Utdrag af den 20 Februarii innevarande år, en af Herr Skogman, Carl David, väckt motion, hvarigenom, under erinran orri viglen, att, medelst bestämda föreskrifter och controler, både betrygga allmänheten emot förluster på enskilde Bank-Inrättningar och hindra desse ifrån åtgärder, som kunde ega menligt inflytande på Rikets Penninge-Verk, Motionairen, då Kongl. Kungörelsen, af den 24 Januarii 1824, angående inrättande af enskilde Banker eller Disconter, icke syntes innefatta alla i berörde afseenden nu mera erforderlige bestämmelser, föreslagit följande:
Banco- och Lag-Utskottens
Lag för enskilde Banker. § 1.
Enskilde stånde det fritt att inrätta Bolag till Bankrörelses bedrifvande. 1:0.
I afsigt att emottaga insättningar af penningar, ränlefritt eller emot ränta, och utlåna penningar och meddela cassa-crediter, men utan rättighet att utgifva hvarken tryckta eller graverade till innehafvare!! ställda skuldförbindelser, med eller ulan ränta, eller så beskaffade sedlar eller depositionsbevis.
I afsigt alt emottaga insättningar af penningar, räntefrilt eller emot ränta, och utlåna penningar och meddela cassa-crediter, med rättighet derjemte, att utfärda tryckte eller graverade till innehafvaren ställda skuldförbindelser med eller utan ränta, äfvensom lika beskaffade sedlar eller depositions-bevis.
Sådane Bolag benämnas Enskilde Låne- och Sedel-Banker. § 2.
De, som vilja inrätta Enskilde Låne-Banker, gore anmälan derom bos vederbörande
Domstolen åligger att, på delegarnes bekostnad, låta i Allmänna Tidningarne införa Kungörelse om sådane Bolag, med uppgift om alla delegare derutinnan, hvilken Kungörelse bör vid hvarje års början, likaledes på delegarnes bekostnad, förnyas, under iakttagande af inträffade förändringar af delegare, som alltid böra hos Domstolen amrlälas.
Delegare i sådant behörigen privilegieradt Bank-Bolag svare för Bolagets förbindelser, endast med beloppet af den actie eller andel^ hvarför han sig i Bolaget tecknat.
4 Banco- och Lag-Utskottens
IV.-o 2. § 4.
Enskilde, såväl Låne-Banker som Lane- och Sedel-Banker ege, att, vid Låns ineddelande, afdraga den högsta lagliga ränta, dock icke för längre tid än ett år, äfvensom att, efter förfallotiden, åtnjuta en half procents ränta i månaden, äfven då lägre ränta förskrifven är, men med vilkor, att
Förenämnde enskilde Banker njute ock till sina fordringars utsökande och indrifvande enahanda handräckning, som Allmänna Penninge-Verk. § &•
Enskilde Lane- och Sedel-Banker må ej inrättas och privilegieras med mindre delegarnes tecknade Capital uppgår till minst 3oo,ooo R:dr Banco. § 6.
Innan en enskild Lane- och Sedel-Bank må träda i verksamhet, höra, för en tredjedel af det tecknade Capitalet, sådane räntebärande säkerheter, som af Kongl. Maj:t för ändamålet godkännas, under allmän vård nedsättas i den ordning Kongl. Maj:t vid Privilegii meddelande föreskrifvit.
Bolaget njule räntan å dessa säkerheter, men erhålle ej åter disposition af dem, förr än, efter Bolagets upplösning, alla dess förbindelser blifvit behörigen fullgjorde. § Enskild Låne- och Sedel-Bank må, vid förlust af sitt Privilegium, ej utgifva tyckte eller graverade skuldförbindelser, med bestämd förfallotid, eller betalbara efter föregången uppsägning, å mindre summor än iso R:dr Banco, samt ej heller, med enahanda påföljd, utgifva tryckta eller graverade sedlar, eller depositionsbevis, sorn alltid böra vara betalbara vid anfordran, på mindre summor än 5 R:dr Banco.. § 8.
Enskild
Låne- och Sedel-Bank åligge, att alla dess utgjfna Sedlar eller depositionsbevis, betalbara vid anfordran, efter lydelsen med BancoSedlar infria, äfvensom att sina andra skuldförbindelser vid förfallotiden till innehafvarnes nöje fullgöra.
Banco- och Lag-Utskottens Bet. jV.o 2. § 9.
Brister sädan Bank i de åligganden, hvarom j §. handlar, betale ränta efter en half för hundrade i månaden å hvad som ej efter förbindelsens ordalydelse guldet blifvit.
Dess Privilegium vare ock i thy fall genast förverkadt och Banken ställd under utredning. § 10.
Beloppet af alla en enskild Lane- och Sedel-Banks skuldförbindelser, vare sig för deponerade medel, för utgifne Obligationer med eller utan ränta, för utlöpande Sedlar elier under hvad annan benämning som helst, må, vid förlust af Privilegium, ej öfverstiga sammanlagda summan af dess inbetalde Capital och egande fordringar, med afdrag af den, till säkerhet för uppfyllandet af Bankens förbindelser, under allmän vård satta tredjedelen al' det tecknade Capitalet.
Vid enahanda påföljd må enskild Lane- och Sedel-Bank ej meddela
Lån uppå sina egna Actier. § n. Styrelsen af enskild Låne- och Sedel-Bank åligge, att för hvarje månad, vid början af den nästpåföljande, till Kongl. Maj:t genom Stats-Secreteraren för Handels- och Finance-Ärendena inlemna specifik uppgift, upprättad efter faslslälldt formulaire, öfver alla Bankens tillgångar och förbindelser.
Maj:t må ock, när som helst, låta, genom dertill förordnadt Ombud, taga kännedom af sådan Banks Böcker och Räkenskapef jemte alla dertill hörande Handlingar. § 12- Efter hvarje år verkställd revision af Bankens förvaltning ock räkenskaper, åligge det Bankens Styrelse, att, så fort sig göra låter, genom trycket offentliggöra Revisorernes Berättelse. 5 13..
I alla de fall då fråga uppstår, att enskild Bank ej uppfyllt sina förbindelser, eller att den vidtagit åtgärder till förfång för den eller dem, som 6 Banco- och Lag-Utskottens Bet.
N;o 2. till den satt förtroende, vare Banken, efter åtal vid vederbörlig
Enskild man, som anser sig befogad att i dylikt fall talan föra, njute dervid biträde af publik åklagare, då han sig derom hos Justitise CancellersEmbetet anmäler. § 14.
Dock åligge dem, vid 5oo R:drs vite, ati efter oo års slut icke utfärda eller i omlopp sätta tryckta eller graverade skuldförbindelser, sedlar eller deposilions-bevis under de uti 7 §. bestämda minimi-belopp.”
Genom Protocolls Utdrag af den 18 sistl.
Augusti, en af Herr Grefve Frölich, David, väckt motion, att som Kongl.
Kungörelsen af den 24 Januarii 1824 medgifvit Bank-rörelse åt så kallade enskilde Banker och Disconter, att stiftas af Bolag, utan att vidare bestämma grunderna för Bolagens inre beskaffenhet, hvarigenom Bank-Bolag kunnat uppstå, och på ett ställe uppstått af blott 3:ne personer, de der sjeifve omedelbarligen förvaltade sin Bank-rörelse och alltså lika väl, som vanlige Handels-Bolag, förmådde derigenom bibehålla en nästan ogenomtränglig hemlighet; men Rikets Ständer, efter att nu hafva fixerat till silfvervärde Stats-Bankens Sedelmynt, jemväl syntes böra tillse, alt dylike Privat-Banker, eller Disconter, som, till våda för så väl Sedelmyntets stadga, som allmänna säkerheten, kunde utgifva ett obegränsadt belopp credit-sedlar, utan all control, hädanefter icke må uppkomma, Rikets Ständer för deras del, med underdånig tillstyrkan till upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den 24 Januarii 1824, måtte antaga följande:
Förslag till Lag för Offentliga Bolags-Banker.
Irsta Kapitlet.
Allmänna Bestämmelser. § 1.
Privata Banker, hvarmed endast bör förstås sådane som, utan annan organisation än vanlige handelscontor, förvaltas omedelbarligen af en eller Banco- och Lag-Utskottens
IV.-o 2. 7 flere intressenter, må väl, hädanefter som hittills, under allmän lag, idka Bankrörelse med egna eller upplånte medel; men förbjudas att utgifva tryckte eller graverade creditsedlar af hvad namn de vara må. § 2- I den mon såkallade Skånska Privatbanken i Ystad, genom dess år i83o den i4 October erhållne privilegium på io års tid, fått rättighet utgifva creditsedlar och löpande depositionsbevis, skall den under återstående octrojtid tillgodonjuta densamma, men kan ej erhålla nytt privilegium, förr än den förändrat sin inrättning i enlighet med hvad redan är föreskrifvet för Bolagsbanker.
— Inom ett år förr än bådas octrojer tilländalupit, böra, för vinnande af nya, förandringarne vara verkställde och underdåniga anmälanden till Kongl. Majit derom göras. § 3.
Endast Offentliga Bolags-Banker, hvarmed förstås de, hvilka med förening af ett större antal delegare i Bolag alltid förvaltas af en serskild Direetion, som Bolaget inom sig till- och afsätter, samt förser med instruetion, kunna hädanefter erhålla privilegium till bedrifvande af Bankrörelse med egna, tryckte eller graverade creditsedlar.
Då, till vinnande af privilegium, underdånig ansökning hos Kongl. Majit göres, böra Bolagsreglor, uppgjorde i enlighet med denna lag, samt förteckning öfver subscriptionen jemväl företes; och ankommer det på Kongl. Majits
Nådiga pröfning att skärskåda, dels huruvida industriens upphjelpande å den ort, der ny Bank vill inrättas, sådant klafver, dels om och när den ökning i Rikets gemensamma sedelstock, som genom stiftelserne af nya Banker uppkommer, kan blifva ofördelaktig för sedelmyntets metalliska värde i allmänhet.
IV.-o 2.
För pröfningen häraf samt vidmagthållande i öfrigt af nu stadgade föreskrifter, ville Kongl. Majit, enär sådant pröfvas nödigt, från Rikets Ständers Bankofullmägtige infordra, jemte deras utlåtande, de till dem från samtlige offentliga Banker månadlligen inkommande tableauer, äfvensom serskilde underdånige berättelser från Bank-Directionerne. § 5- Den Bank, som, å utsatt tid och ort, icke genom sin
Rikets metalliska mynt eller med sedlar af den Bank, under Rikets Ständers garanti och vård, som eger utgifva sedlar, hvilka för allmänt mynt i Riket äro förklarade att gälla, bar förverkat sin octroj på Bankrörelse.
Och åligger det Konungens Befallningshafvande i orten, att, på anmälan och bevis, det sådan inlösen blifvit vägrad, genast till krafvets förnöjande låta verkställa utmätning hos de Direclions-Ledamöter, som creditsedlarne underskrifvit, och derpå hos Bolaget, hvarefter Bolaget dessutom, genom skeende anmälan hos vederbörlig
Domstol (som i detta fall är Rådstugu-Rätt i den stad Banken är förlagd), kan sättas i concurstillstånd och utredning enligt concurslagen. § 6- Ingen Offentlig Bank må inlåta sig i handel af varor och gods, ej heller andra metaller än guld och silfver.
Dess lånerörelse må bestå i att emottaga penningar på upp- och afskrifningsräkning, meddela Cassacrediliv, discontera reverser, vexlar och varor.
Nådiga fastställelse företes serskildt af Bolaget uppgjordt Lune-Reglemente , dervid hufvudsakligen iakttages: 1:0 att Bankens egne actier eller lottbref icke få belänas; 3:0 att stående lån på pant af fastighet ej få beviljas; 3:o alt Discontlån ej må beviljas på längre tid än nio månader; 4:o alt
Banken må ega vid Låns meddelande afdraga högsta lagliga ränta, samt, efter förfallodagen, såsom straffränta, ?;dels procent i månaden.
Dock att Banken skall, vid förlust af samma ränta, föranstalta, det lagsökning vid fordringarnes indrifvande, så snart två månader efter förfalloliden förflutit, varder anställd, och utan sådane uppskof, som i dylika mål endast af den sökande bero, med ali drift fortsatt; 5:o Banco- och Lag-Utskottens Bet.
N.-o 2. 9 5:o. att viel försäljning af belänte varor och effecter 2 § 10 Cap.
Handels-Balken skall ijena till efterrättelse.
.§ Ordinarie Bolagsstämma skall i hvarje Offentlig
Bank hållas en gång om året, då val sker af Directions-Ledamöter och Revisorer, itVstruclioner meddelas och beslut om Bolagets angelägenheter i öfrigt fallas.