Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och lära Rikets Ständer, i händelse bifall härtill lemnäs, derom till Kongl. Majit afgifva underdånig skrifvelse.
Stockholm den a3 April i834.
Ankom till Exp.-Utsk. den April kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om skatteköp af hemmanet Norrgrytstorp, till Klockare-boställe för Carlskoga Församling.
Cl. A.) Riksdagsfullmägtigen Anders Ericsson från Örebro Län har, uti ett till Hederv.
Bonde-Ståndet ingifvet samt till Stats-Utskottet remitteradt memorial hemställt, att Carlskoga Församling måtte, med förmonsrätt efter vanlig skattläggnings-method, få till sig lösa det på Immetorps allmänning i nämnde
Län belägne hemmanet Norrgrytstorp, |:dels mantal, för att till boställe åt Församlingens Klockare upplåtas; i hvilket afseende Motionairen anfört, ätt så väl Klockare som flere Kyrkobetjente i berörde Socken skola innehaft jord och kålgårdar å lägenheten Kyrkotorp, men derifrån blifvit skiljde sedan Boforss Säteriegare vid medlet af 1700-talet förvärfvat sig frälserätt å nämnde lägenhet; hvarefter Socknens Klockare icke bekommit annat bidrag af Kronans hemman eller egor, än rätt till höfångst eller slotter å ofvanberörde allmänning, hvilken dock numera blifvit, genom auction, försåld, utan att undanlag af samma höfångst eljer slotter egt rum.
Då vederbörande, genom framställning af ämnet i administrativ väg, lämpligast kunna bereda det afseende, som detsamma, enligt sig företeende omständigheter, kan finnas förtjena, . Stats-TJtskottets Utlåtande N.-o 65. j j så anser Utskottet ofvanberörde motion, såsom innefattande enskild angelägenhet, icke utgöra föremål för Rikets Sländers ålgärd.
Stockholm den 23 April i834« N:o 65.
Antom till Exp.-Utsk. elen 23 April kl. 8 e. m.
Utlåtande, i fråga om förändrade tider för restransakningarS 'verkställande inom Westerbottens Län. (I. A.) Riksdagsfullmägtigen Olof Olsson ifrån Westerbottens
Län har, uti ett till Bonde-Ståndet ingifvet samt till Utskottet remitteradt memorial, anfört, att under flere år det icke varit sällsynt, att resterne å Krono-utskylder inom första Fögderiet af Westerbottens
Län, i anseende till allmogens oförmåga att dem gälda, uppgått till höga belopp och således föranlåtit Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att utsätta restransakningar samt vid vite ålägga allmogen, att infinna sig dervid, oftast på 8 å io ända till i4-äi5 mils afstånd ifrån förrättningsstället; men då sista restransakningen, som hölls under andtiden år i832, haft den påföljd för många af de skattskyldige, att de, genom den tid, som för restransakningens bivistande förlorades för höbergningen, fingo vidkännas en betydlig minskning i foderafkastningen, förmedelst efter restransakningens slut inträffad regnig väderlek; så bär Motionairen tillika ansett sig befogad föreslå, att ifrågavarande förrättningar, såsom under andtiden högst menlige för jordbrukaren, hädanefter icke måtte få hållas inom Westerbottens
Län den tid på året, nemi i Maji, Junii, Julii, Augusti och September månader, då allmogenär sysselsatt med sådd, slotter eller skörd.
Enär Kongl. Maj:ts, under den 20 Februarii 17g4> till Kongl. Kammar-Collegium aflåtne, samt, genom bemälde Collegii Circulair-Bref af den 2 April samma år, kungjorde Nådiga skrifvelse föreskrifver, att, som flere månader framlöpa emellan den 1 Maji, då Uppbördsmännens summariska räkningar för det föregående årets uppbörd böra, vid ofelbart utmä - 13 Siats-Utskottets Utlåtande N-o 65. tande af det vite, som Upphördsförfaltningarrie föreskrifva, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ingifvas, samt den tid om hösten, då första uppbördsstämman för det löpande årets Kronoutskylder kommer alt anställas, på hvilket mellanrum restanlierne ofelbart böra utredas, indrifvas och vederbörligen aflevereras, så skall Landshöfdingen med Lands-Contoret under samma lid ej allenast allvarligen tillhålla Uppbördsmännen att sådant fullgöra, utan ock vara i ansvar, den förre, om, genom försummad eller felaktigt hållen restransakning, något tillgrepp under föregifvande af innestående rest kunnat döljas, och det senare, för försummelse att hos Kongl. Majlis Befallningshafvande anmäla de lel samt tvifvelsmål om verkliga förhållandet, hvartill skäl och anledningar af räkenskaperne och redogörelsen finnas, med stadgande tillika, alt restransakningar af Kongl. M.ijits Befallningshafvande skola ofelbart anställas, så snart restanlierne i något Fögderi gå till 5oo R:dr, och der utredas, huruvida sådana uppgifne restantier verkligen innestå, oeh af hvad orsak de ej kunnat utgå; hvarförutan nu gällande Bevillnings-Stadga uti 171 §. innehåller, att det af enahanda skäl skall åligga det Embetsverk, hvilket, jemlikt Instruction och Författningar, inseendet öfver Uppbördsverket i hela dess vidd är uppdraget, att om af de årligen inkommande berättelser intages eller af Fullmägtige i RiksgäldsContoret anmäles, alt restanlierne på något ställe, utan uppgifven serdeles giltig orsak, stigit till mer än vanlig höjd, genast låta genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i orten eller annan vederbörligen förordnad person, behörige restransakningar anställa, samt i händelse vårdslöshet, fel eller försummelse hos någon Uppbördsman förmärkes, utan allt uppehåll, låta den felaklige tilltala och till lagligt ansvar befordra; äfvensom Embelsverket åligger vidtaga sådane anstalter, att de befunne restanlierne med möjligaste skyndsamhet indrifvas; så anser, emot Författningarnes bestämda stadgande, Utskottet sig så mycket mindre kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall till Molionairens förslag, som ändamålet med restransakningarnes förrättande skulle alldeles förfelas genom deras uppskjutande, såsom motionen åsyftar,
lill hösteliden, och det för öfrigt bör formodas, att vederbörande Länsstyrelse icke, utan högst trängande skäl, utsätter restransakningar' å en tid, då svårigheter eller hinder för allmogen kunna uppstå, att dervid tillstädeskomma; hvadan Utskottet ock får föreslå, alt ifrågavarande motion må förfalla.
Stockholm den 23 April 1834- Stats-Utskotlets Utlåtande N.o 66. i3 N:o 66.
Ankom till Exp.-Utsk. den 23 April kl. 8 e. m.
Utlåtandev, i anledning af väckt motion> att anmärkningar öfver origtig debitering ej må drabba den skattskyldige j Sedan hans debetsedel blifvit qvitter ad> utan den person> som debiteringen verkställt.
Cl. A.) Riksdagsfullmägtigen Thomas Nilsson från Christianstads Län har, uti ett hos Bonde-Ståndet afgifvet och till Utskottet remitteradt memorial, framställt de olägenheter och kostnader, som i landsorterne de senare åren tillskyndats den skattdragande menigheten, genom de anmärkningar öfver för låg debitering, som göras i Kongl. Kammar-Rätten; till förekommande af hvilken skada Motionairen föreslagit, att hvar och en skattdragande borde, sedan han fått sin debetsedel qvitterad, befrias från allt vidare kraf för det året, samt det anmärkte beloppet i stället drabba den, som origtigt debiterat.
Uti detta yttrande hafva en del af Bonde-Ståndets Ledamöter instämt, med förklarande derjemte, att, då ett Län utgör det skattebelopp, som åligger detsamma, anmärkningen endast anginge utskvldernas fördelning, hvilken åter, då hvarken de skattdragande eller Kronans ombud anställa klagomål deröfver, icke rörde Staten; hvaremot andre antydt den åsigt, att det vore vådligt hylla en grundsatts, hvarigenom en högre autorilet frånkändes rättighet till anmärkningar öfver de fel, som af oordenlliga Tjenstemän kunna begås, och hvilken möjligen ledde derhän, alt en egennyttig
Häradsskrifvare blefve i tillfälle att, ulan ansvars-påföljd, medelst töj/ ringa debitering, gynna en eller annan, samt begå underslef, allt till förlust för Staten.
Då godkännandet af hvad Motionairen sålunda föreslagit icke allenast skulle föranleda deihän, alt Taxeringsman nödgades, för iakttagandet af egen säkerhet, debitera de skattskyldige snarare för högt än för lågt, hvarigenom de sistnämnde möjligen kunde komma att mera förnärmas än genom de af Motionairen befarade olägenheter, utan äfven i öfrigt beröfva B/h. lill R.
Prot. 1834• 4 öaml. 1 slfd. 2 i5:de Häftet. >4 Stals-Ulskoltets Utlåtande N.o 66. vederbörande Verk och Autoriteter rättigheten af en?
i Utskottets tanka, högst vigtig tillsyn och control öfver underlydandes åtgärder, i afseende på frågor, sorn röra debitering af skatter och oneraj så anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall å förenämnde motion.
Stockholm den 23 April 1834* . . /'
STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i834- Stais-Ulsk.
Utlåtande N:o 67.
Arilom till Exp. Utsk. den 2\
April kl. n ,f. m. Utlåtande, angående Tull med flere Bevillningsmedeh leverering till RiksgäldsContoret.
(J. A') Hos Ridderskapet och Adeln har Herr Friherre Kantzow, Jöhan Albert, föreslagit, att Rikets Ständer måtte förnya och hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla deras vid i8a3 års Riksdag fattade, ehuru icke till verkställighet komne Beslut, att alla inflytande Tullmedel hädanefter må till Riksgälds-Contoret aflemnäs, emot skyldighet för detta Verk, att hålla Stats-Verket tillhanda den under sådan titel i RiksStaten påräknade symmq, samt att, i sammanhang härmed, Rikets Ständer må finna lämpligt, att uppdraga Fullmägtige i RiksgäldS-Contoret, att upphandla och, uppå skeende behörig reqvisition, för Stats-Verkets räkning utbetala det ibland Sjötullsmedlen beräknade belopp i utländska myntsorter, som för dess påkommande behof varder anvisadt; hvarjemte Motionairen hemställt, alt andra genom Statsverket ingående bevillningar, såsom Postmedel, Branvinsbevillnings samt Charlae
Sigillatae-medel hädanefter må alleVereras till RiksgäldsConloret.
StatsUtskottet, till hvars handläggning denna motion blifvit remitterad, får i anledning deraf andraga, att, efter det Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse af den 17 November i8a3, N:o 002, hos Kongl. Majit anmält deras då fattade beslut, det alla inflytande Tullmedel dädanefter borde aflemnas till RiksgäldsContoret, och Kongl.
Majit, på sätt Dess under den 4 December samma år meddelade, och uti nedannämnde Utlåtande intagne Skrifvelse innehåller, icke funnit skäl att dertill bifalla, så bar vid sistförflutne
Riksdag äfven förekommit förslag om berörde jemte öfrige bevillningsmedel aflemnande till RiksgäldsContoret/ Uti det Utlåtande, som dåvarande Statsutskott, under Nio 35o, deröfver afgaf, och hvilket af samtlige RiksSlånden bifölls , finnes detta ämne fullständigt utredt, men tillika, af anförda skäl, såsom både onyttigt och olämpligt ansedt, att uppbörden af Stora Sjö-Tulls-, Post-, Charlas Sigillatae och Husbehofs-bränningsmedlen verkställes i annan,, än den derföre redan stadgade ordning, och blef, af sådane anledningar, samma förslag afstyrkt.
&th, till R, Si, Fröt, 1834. 4 Sami. leita.
Afdela, 1, ' iGlde Häftet, 2 Suh-V{ sk, Ulh'tande A/o 68.
Vid öfvervägande af livad sålunda i denna fråga förekommit, anser Utskottet sig så mycket mindre kunna tillstyrka bifall till förr berörde förslag, som hvarken Motionairen beledsagat dess motion med några skäl, eller Utskottet funnit några Anledningar ti{l förändring, i afseende å hvad Rikets senast församlade Ständer beslutat, angående ifrågavarande Bevillningsmedels leverering.
Stochholm den 20 April 1834- *N:o 68.
Ankom till Uxp.
Utsk. den ?4 April kl. 11 f» m.
Utlåtande, i fråga om disposition af de vid Kongl.
Police-kammaren i Stockholm ådömde ensaks- och vitesböter.
( J'
Uti ett ifrån Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitteiädt memorial, har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson ifrån Elfsborgs Län yrkat, alt Utskottet matte undersöka., huruvida de vid Kongl.
Police-kamrijaren i Stockholm fallne ensaks- och vitesböter, hvilka ifrån längre tjd tillbaka blifvit af Öfve) StåthållareEmbetet öfverlemnade till Stockholmsf Allmänna Barnhus, i stället för alt de bort till Stats Verket ingå, nu mera, sedan Kongl. KammarRälten, genom Utslag af den 6 Junii 1828,- Alagt Allmänna Barnhuset, att, före den 3o Mars 1827, samt 10 år derifrån räknadt, hålla StatsVerket skadeslöst för hvad det sålunda frångått, i enlighet dermed blifvit för Kongl.
Räntekammarens räkning i Banken insatta eller ej, samt, i senare fallet, eller, derest bö terne. ej blifvit i Kongl.’ Stats-Contoret redovisade , förhållandet måtte utredas och hos Rikets Ständer anmälas.
Utskottet får, i anledning häraf, upplysa, att, sedan Kongl. Kammar-Rätten, genom Utslag af förstberörde dag, på anförde skäl, föf klarå t Allmänna Barnhuset hafva alltsedan år 1798 orätt uppburit de vid Kongl. PoliceKammaren hur i Staden fallne ensaks- och vitesböter, och således icke kunna undgå att, likmätigt Kongl. Förord ni ilga rne den i3 Junii 1800 och 19 Augusti 1802, för de sista jo åren tillbaka, räknade ifrån den 3o'Mars 1827, då anmärkningsåtalet gjordes anhängigt, hålla Sun.
Utlåtande N,o G8. 3 SlatsVerlet skadeslöst för hvad detsamma emot åberopade Författningar ©eli Riksdagsbeslut frångått, utgörande tillhopa 17,080 flir 6 sk. 1 rst.
Banco, för åren 1817 till och med 1825, samt för år 18 *6 det belopp, söm efter samma års böteslängd funnes hafva influtit, dock med afdrag af de 10 procent, som blifvit vid Kongl.
Poliee-Kammaren innehållne, såsom arfvode till den, hvilken derstädes haft befattning med böternes indrifuiog och redovisning; så liar, i anledning af Directionens öfver Stockholms Stora Barnhus deröfver anförde underdåniga besvär, Kongl. j\laj:t under den 21 November 1829, i Nåder förklarat, att då, jemlikt Kongl. Brefvet den 7 Julii 1796.
Direciiönen blifvit i Nåder försäkrad om tillgodonjutande af alla, viii Kgl.
Police-Kammaren fällande ensaks- och öfrige böter, hvilka icke tillhöra angifvaren eller malsegaren, och Kongl. Brefvet af den 28 November 1797 endast innefattar, alt så kallade ensaksböter, hvilka varit ställde under uppbörd och redovisning af Serafimerorden» Gillet, böra i RiksStaten upptagas och ställas under Kongl.
StatsConlorets disposition, men de ifrågasatte bölesmedleu, enligt hvad upplyst blifvit, icke då voro ställde till uppbörd och redovisning af Serafimer-Ordens Gillet, samt äfven, efter utfärdandet af sistberörde Nådiga Bref, intill dåvarande tid oanmärkt kommit Stockholms Barnhus till godo; alltså pröfvade Kongl. Maj:t rättvist, att, med upphäfvande af Kongl.
KainmarRättens öfverklagade Utslag, i Nåder förklara, det någon återbäring af de ifrån Kongl. Police-Kammaren på ofvan omförmälde sätt lill
Directionen levererade vites- och ensaks-böler icke må komma ifråga.
Vid detta förhållande, och då Kongl. Maj:l sålunda i Nåder funnit ifrågavarande bötesmedel böra tillkomma Allmänna Barnhuset, anser Utskottet förrberörde motion icke föranleda till någon vidare åtgärd* Stockholm den a3 April i83j. ; N:o 69.
Ankom till Exp.-Utsk, d, i,\
April kl. 11 f. w.
Utlåtande, i anledning af erhållen dt er remiss af Betänkandet N:o 19, angående afskrifning och eftergift af Riksgäld&Contorets hos Götha Canal Bolag egande fordringar , samt räntas godtgöran.
K 4* S tals-Uisk.
Uliatande IV o 6g. de a de utaf Bolagets insättningar uti RiksgäldsContoret derstädes innehdllne medel till säkerhet för fullbordande af återstående arheten i hamnbyggnads väg; äfvensom Canal-Directionens hemställan om förskott utaf nämnde medel till utförande af ett hamnbyggnads-arbete vid Mern. (ÄGS. A.) Inom Ridderskapet och Adeln äro vid 3:dje punkten anmärkningar framställde: - . af Herr Grefve Posse, Arvid, som ansett den tydning, hvilken Blifvit gifven åt 5o §. a punkten Litt. b uti Reglementet för Riksgälds-Gontoret icke vara vigtig, att nemi. hela den utaf Bolagets medel uti Riksgäldskontoret innehållne dubbla kostnadssumma af 13,72a Rdr, till säkerhet för återstående arbeten i hamnbygguadsväg, skulle derstädes qvarstå intill dess alla dylika arbeten äro fullgjorda, enär de ifrågavarande för harnnJbyggnadsarbeten afsalte medel då komma att alltid innestå uti Riksgäldskontoret såsom blott en skåderätt och arbetena blifva ofullbordade; ty en del af deni äro så beskaffade, alt de endast kunna verkställas vid en viss vattenhöjd i sjöarne Wenern och Roxen, af tio, högst elfva, fot, och detta inträffar ganska sällan, hvaraf således följer, att, om ingen andel af de deponerade medlen får lyftas, förr än allt arbetet är verkställdt, skall hela summan för alltid, eller åtminstone för en längre tid, förblifva oåtkomlig och icke ens de arbeten, sorn under tiden kunde verkställas, blifva fullbordade; på grund hvaraf Herr Grefven föreslår, att Utskottet måtte tillstyrka Rikets Ständer, att meddela sådan förklaring åt Regementet för Riksgäldskontoret, att de 10,722 Rdr, som här äro i fråga, må kunna användas för de arbeten, hvartill de äro ämnade, i den nion, arbetena blifva verkställde; af Herr Grefve Cronhjelm, Otto August, som hufvudsakligen instämt uti enahanda anmärkning och föreslagit, att den förklaring måtte gifvas åt RiksgäldsContorets Reglemente, att GanalDirectionen berättigas, att, af de för ännu ofullbordade hämnbyggnadsarbeten deponerade 13,722 Rdr, utfå så mycket, som hvarje gång motsvarar det arbete, sorn inom året verkställes, emot förbehåll, att dubbla beloppet af kostnaden för de åierstående arbetena alltid qvarstår i Riksgäldskontoret, samt att GanalDirectionen, en för alla och alla för en,, ansvara för arbetets verkställande, hvarom Herr Grefven likaledes ansett nödigt, att föreskrift meddelas; tilläggandes Herr Grefven slutligen den önskan,
att de återstående arbetena måtte kunna på detta sätt, men ej genom lån, verkställas; Stais- Ut.k, Utlåtande IV.
C £9. 5 af Herr von Hartmansdorff, August, som anmärkt, alt, om Rikets Ständer, liksom Utskottet, vilja.säga, alt CanalDirectionens hös Fu-llmägtige gjorde begäran står i strid »ned Reglementet, så bar man dermed ej sagt annat, än att, så länge Rikets Ständer icke gjort jemkning i Regleynentjgt, måste det af Fullmägtige i RiksgäldsContoret efterföljas.
Men då Rikets Ständer äro församlade och när som helst kulina göra en sådan jemkning, lärer åtminstone något annat skäl böra begagnas, i fall man Aili afslä Direclionens begäran.
Herr Halling har begärt alt från Utskottet erhålla åtskilliga upplysningar i allseende på de, för afskrifningens beviljande, af Rikets Ständer stadgade vilkor; och vill det i öfrigt synas, som återremissen egentligen varit föranledd af a:ne inom Ståndet ventilerade frågor, den ena nemligen, huruvida CanalBolagets inlecknade förbindelse bör till Bolaget återsl il lias, enär, enligt Fulmägtiges i RiksgäldsContoret uppgift, inteckningen skall vara meddelad äfven till säkerhet emot abalienation af de till Bolaget donerade skogar, jordegendomar och stenbrott; och den andra frågan, hvilken annan åtgärd bör vidtagas till betryggande emot all abalienation af dessa Canalverkets tillhörigheter, om den »»tecknade förbindelsen valder £terställd.
Yidkommande de vid forsla punkten hos BorgareStåndet förekomne anmärkningar, så får Utskottet först meddela följande, af Herr Halling begärde upplysningar, nemligen att reparationsfonden Rdr 98,926 Banco blifvit, i föreskrifven ordning, utaf Götha Canal-Bolags insättningar, uti Riksgälds-Conloret innehållen, och derstädes qvarstår; att genom en, under den j2 Augusti »833, utfärdad försäkran, Götha-Canal-Bolag afsagt sig alla anspråk på ersättningar ifrån Slals-Verket af hvad namn och beskaffenhet de vara må, dem Bolaget möjligen kunde förmena sig ega; att under ofvannämnde dag en förbindelse äfven blifvit afgifven, hvarmedelst Bolaget utfästat sig, att med Bolagets egne tillgångar allt framgent CanaJen underhålla, utan något Statens bidrag dertill, äfvensom, alt, i enlighet med 6:te punkten mom.
Litt. b. af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 4 Januarii i83o, för ali framtid Staten tillhandahålla den andel i utdelningen af Canalens blifvande inkomster, som 22 §. i Bolagets Privilegium föisäkrar och bestämmer; hvilka båda handlingar blifvit till Riksgälds-Contoret aflemnade och derstädes förvaras.
I afseende på frågan om den intecknade förbindelsen, så innehåller 6 Stals-Vtsk.
Utlåtande N;o 6g. 5o §. t punkten Lit. d i Reglementet för Riksgälds-Contoret, ”att Bolaget “' för hela det vid denna (sistliden) Riksdag erhållne lånebiträde (845,334 ”Rdr) skall lemna Rikets Ständer rättighet att genast taga första inteek"nings-säkerheten;” hvadan ock inteckning endast blifvit bégärd och beviljad för Låne-biträdes-summan af 845,334 Rdr.
Förbudet emot abalienationen af de Bolaget donerade skogar, jordegendomar - och stenbrott utgör således ett serskildt ämne,-soln hvarken är eller kunde vara inbegripet under den meddelade inteckningen; och enär 8 §. uti de af Götha Canäl-bolag upprättadesamt af Kongl. Majrt under den 16
Mars ig33 i Nåder fastställde förnyade Reglor för Canal-Bolaget innehåller, "att de af Kongl. Majrt och Rikets Ständer till Götha Canal”Bolag donerade skogar, jordegendomar och stenbrott skola fortfarande "förblifva en Canalverkets tillhörighet, hvilken icke för detsamma af Boklaget a fhän das,” (se Svensk Författningssamling för år i833 N:oi5) samt ’ de af åtskillige Ledamöter inom BorgaréStåndet föreslagna försigtighetsmått emot den ifrågavarande abalienationen sålunda redan äro vidtagne, anser Utskottet någon ytterligare åtgärd i detta hänseende icke vara behöflig.
Beträffande dernäst 3:dje punkten i Utskottets Utlåtande, så får Utskottet, med anledning af de dervid inom Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkningar och i ofverenstämmelse med rättvisans billiga anspråk, såsom tillägg till förenämnde utaf Preste- och Bonde-Stånden redan laila lilie Betänkande, nu föreslå, att, så snart Canal-Directionen hos Fullmägtige i Riksgälds-Contoret behörigen styrkt, att något al de serskilda, vid Canalens Öppnande, ännu återstående arbeten i hamnbyggnads-väg, öfver hvilka kostnads-förslag under den a5 Julii i833 äro upprättade, hunnit blifva tillfullo verkställda Canal-Directionen må vara berättigad alt åter lyfta deri för hvarje sådant arbete uti Riksgälds-Contoret innestående summa, motsvarande dubbla kostnads-beloppet.
Stockholm den 23 April 1834, N:o 70.
Antom tili Exp. Utsk, den a4 April kl. n. f ro.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar md Stats Ut sk.
Utlåtande JV:o 70. n Utskottets Betänkande N:o 18, angående- Provisoriska utbytet af den för General-Assistance-Contoret begagnade Egendom emot den Stockholms Stad tillhörige f, d, sd kallade Hess enst einska Egendomen, (RGS, A.) Sadan Utskottet, uti dess den 10 sistl.
Mars afgifne Betänkande N:o j8, af anförde orsaker, tillstyrkt definitivt utbyte af den för General-Assistance-Contoret begagnade, på Riddarholmen belägna Egendomen, emot f. d. så kallade Hessensteinska äfven på Riddarholmen belägna Egendomen, och att såsom mellangift ifrån Riksgälds-Contoret lill Stockholms
Stad utbetalas en contant summa af 4ooo Rdr B:co, så snart bytes-brefvet blifvit utfärdadt och å ömse sidor vederbörligen undertecknadt; i sammanhang hvarmed Utskottet jemväl hemställt, att Fullmäglige i Riksgälds-Contoret kunde erhålla föreskrift att på en gång lala betala de återstående 28 årens Brandförsäkrings-afgift för f. d.
Hessensteinska Egendomen; så har samina Betänkande blifvit af Preste-Ståndet den 24 i förstnämnde månad bifallet, men af Ridderskapet och Adelil, samt Borgare-Ståndet och BondeStåndet, på grund af deremot yttrade anmärkningar, till Utskottets ytterligare behandling återremitterad t.
Bland de Talare, som yttrat sig emot Utskottets ofvanberörde Tillåtande, hafva någre helt ocb hållet bestrid t det föreslagne bytet, samt yrkat, att AssistanceContorels hus icke borde RiksgäldsContoret afhändas.—?
Andre åter hafva väl ansett bytet kunna cga rum, men dervid tillika fästat det vilkor, att all fråga 0111 mellangift ifrån Stats-Verkets sida borde förfalla.