Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:t, "ocb skulle ieke, inom 6 mannder elter det denna an"mälan skett, Lanken, genom LankoLullmäktiges eller "L. 8t:rs åtgärd vara äterstäld till fullgörandet af sina "lunetioner, cfa ^an^Lrrvr/egret oc/r ä//gge 8)--ss/om-i/r,re» att till utredning af Lanken i reda "penningar förvandla alla dess tillgängar oeb dem i "den molin de inflyta, tili Länkens samtelig» fordringsägare utdela."
Oenom delta 8tadgande, i förening med det som innefattas i 1 lVlom. af 2 H. anser jag ali den garanti oeb säkerbet vara beredd, som i delta afseende kan fl t lät an de, lV:o 16. 269 Åstadkomma?, utan att nägons rätt derigenom fö, närmas.
Ilian att öfverskrida gränsen för deras befattning, bafva de förenade Utskotten icke kunnat föreslä nägot 8tadgande om L. 8l:rs sammankallande i den olyckliga bändelse att Lanken t^r förutan ej kan i sitt beböriga skiek äterställas, men man liar trott det göra tillfyllest att sä lämpa tidsbestämmelsen inom bvilken detta äterställande borde vara verkstäldt, att tillräekligt rädrum lemnades, för Legeringen, att vin den sä nödigt aktade, sammankalla L. 8t:r, oeb för dem att genom den yppade bristens fallande afvärja den annars inträdande päföljden af Lank-Lrivilegiets uppliörandc, bvilket 1 intet fall kan sägas inträda L. 8l:r vliörde, enär f^ra as 8),sslomännen, som baft sig uppdragit att undersöka Lanken? ställning, äro 8l:,nas egne Ombud; Oeb man bär äfven ansett att, dä ^KIImänbetens sskerbvt ocb väl kräfver en sadan undersökning, äfvensom dä Lanken mäste ställas under utredning, begge 8tatsIVIakterne böra deri lika deltaga ocb icke en bestämd öfvervigt lemnäs den ena, alraminst den, genom bvilkens felaktiga beräkningar ocb förvaltningsälgärder den inträffade oredan tillkommit
Det torde ej eller böra lemnäs oanmärkt, att eliuiu, för att icke sära nägons, mäbända öfverdrilna, granlagenbet, det uttryck blifvit begagnsdt "uppkäre dä LankDrivilegiet'' mäste det likväl linnas pätagligt, alt de,est L. 8t:r icke i annan ordning vilja läta della 1'rivilcgium uppböra sedan det förverkadt blifvit, erlördras derom formligt beslut af X. 8vea llolLätt, soni ar Länkens privilegierade Lörum. 27c» 8tats- Råneo- oeb li-ag-Dtskottens läk lii Orelve 2?.
,5c^vverl», lii Orelve //»»rllto»^ Hr v. post> Hl' r>. //-rrt/»7r»LrlorA), lii' -7/ 7l/ell»^ liv Ve/r</», Hr I'rib.
Aeulers^öltl, Hr ^rllöer^rä^le ^ liv //eg-rrrlt, lii prosten S^tLerg, lil professor //asselrot/»^ iir Domprosten //corli»^ lii Lontraetspimstsn Doct. />ö»/ec/^
Iir prosten 6reulllr»s^
Dr prosten Doct. //öggllacl^, Dr prosten petterson, Dr prosten pl/srrö,».
Dr prosten //rrlrlströ,» , Dr prosten lVö,o/l», Dr professor pedell, Dr Dagman rVore»>s^ Dr LommerceRädet Vnn/esso», iir Lorgmästuren pnn^egren.-
Vi loren» oss till ollo delar uti cien ak Dr DofRättsRädet Lerg ilo» /»»cle, i afseende ä Redactiouen iik sednare Nom» » 2 §. algilne Reservation. lkk Dr Rammarberren /io,sc»//u/, p..- I afseende pä Redaetionen ak 2:dra instämmer jag lielt oeb, iiätlet med Dr Lerg von Dinde. 8ärskildt Ilar jag lör min del ansett, att bland de garantier mot missbruk mot en Ii. 8t:r tillbörig
Lank ingalunda kunna solsnäs /esttbncl» stadgandeo t afseende pä lis biträden som en sällön linell, under lorm ak Dän, lär lemna 8taten.
I annan bändelse försvinner ali lien räkerbet, som kunde linnas i lagIlnclet om ett OrundLupital, bvilket icke lär tillgripas, liia säsom bittills siulls dä delta OrundLapital lunna icke endast leinnas orördt ulan älven ärligen öias, men det oaktadt Länkens ställning jemt försämras, nemi. om dess liela belopp oell derutöfver l-intes 8taten mot skulllsöi liindelser, sorn aldrig al Lunken kuulie användas eller lruktbu, göras »eli som Dtlätande, N:o ,6. 27, säledes blelvo verkliga nonvalörer säsom uu lör Iiällunllet är med de mer än ,4 älillioner R:dr Länkens 8tatslordringar, Stats- oeb Laneo-Dtskotten föreslagit att föra inom linien), dag loreslär ds, löre, ,:o att bvad 8lsts- oei» Lanco-Dtskotten tillstyrkt R. 8l:r sä väl i afseende pä återgäldandet al de summor, som kunna komma att ä stora Lreditivet lilias, som RiksgäldsLontorets disconträtt i Lanken under en viss tid pä äret oei» till en viss bestämd 8umma, böra ordagrannt, säsom de kunna komma att ak R. 8t:r antagas, » denna lag inköras, (bällst ds säsom permanenta stadgande» torde linnas löga passande att i ett endast till nästa Riksdag gällande Reglemente intagas), oeb 2:0 att derefter en säl^dands §. i Rugen intages.
"l/tom Lvacl l /örnkgaenrle §. eller §§. ^rnnes 0»,- /örnrölclk e/ Lan/e» län ttll ^tnte» r anna» orcloing eller »»rlcr anrlr» -ull/or »tgl/u-r, ä» lruacl/ör rless lä» rlll ensillre tt-ulgrult finnes." tkl Dr Orelve u. ^clrvverln: dag lär till R.
8t:rs pröfning anmäla en lagparagrapi» som Leredningen föreslagit, men Utskotten ogillat, att nemligen Lanken ieke lär utgifva 8edlar under valeurcn ak blifvande lVl^nt-Dnbeten i silfver.
Detta Leredningeus förslag stödjer sig pä den erlarenbets-sats att det är vädligt att balva allt för smä sedlar i omlopp.
De göra det verkliga m/ntet umbärligt i rörelsen, oeb skulle den Lank som utgilvit dem lalla, sä ärv med det samma
Dandets rärelsemedet 272 8tats- Lanea- oek Oag-Otsk. litt. tV.o 16. förgångne.
Oet ges intet Land d^r Lauker fä utgifva sedlar till kville» oket^dlig valeur som keist.
Nan kar inom Utskottet äkeropat allmänketsns beuvsnilizket fö,' kikekällandet af de nu gängse skiltingssedlarna.
IVlei, kecjvämligket är intet skäl att göra gällande inför lagstiftaren, som kar åliggandet stt förek^gga vädor för samkallet.
Oen sedel pä 8 sk. som infördes är 1800 gällde dä 8 sk. i silfver; nu kammer kan stt motsvara 3 sk. i silfver efter >66H ära myntfot.
8edlar pä sältan valeur utgöra ett offentligt erkännande ak allmän fattigdom; ett erkännande som likväl kommer stt stä iVstionen ganska d^rt, emedan ärliga tillverkningen af gängksra skillingssedlar kostar Lanken omkring 4»,000 It:dr ärligen oek lördrar till sitt kedrifvands ett antal af 90 personer, som dermed dagligen sysselsättas en kortare eller längre tid.
Stats-, Vanso- oeb Dag-Iltsk.
IItl., N:a ,7.
273 IV:o 17. 8lut8-, Ilaneo- oell I^r>A-I7ts1<ott6N8 utlLtanllo i k»f866ncl6 Herr a/" , .7/. ^ frän HieI6. oell selein till Utskotten remitterscle itienioiial, anZäencle ii i l-äitleiteiältniliZ.
»I^emte 6et IVlotionären, uti vkvannämnäo memorial, sökt viss att besättning vore icke allenast 8n6amalsstri6an6s utan oek, i anseenäe till cless köljöer, innebäran6e en vmenskligbet, okörenlig me6 6en liberalitet, ät bvilken närvaranclo till sträkvaäe, liar motionären kramställt l»uru kribet i transaetioner meclborgare emellan vore alven en ak tilleus koröringar; buru kribet i räntas taganöe oell gikvanöe vöre, 6a besättning uppböröe, ieko allenast en sällan koläran, utan oell en nöövänöiglietoell liuru ereöiten öerigenom skulle consoliöeras samt sekret säkrast oell kraktigast motarbetas, meö cle liers skäl motionären ansett ligga till grunö kör en fri ränteberäkning; öerviö likväl meögikvits att i 2tne kall, 6et ena, clä Ian lemnaöes ak publilpie IVerk, oell clet anilra, 6a räntan ieke vöre t^äligt utkast, utan skulle till beloppet ak Domaren utsättas, räntan boröe genom lag bestämmas. verkörutan IVlotionären trott att emot 6e missbruk, bvilka L läntagare?
si6a skulls korst kunna uppsta, 6et voro ett eorreetiv, om körkattningen till en början balle akseencle enclast pa 6e län som bäöanekter upptagas, men öeremot ekler viss till, bögst L ar, blelve retroactivt gällanäc kör alla Ian. 20 274 Ltnts-, Råneo- ocb bag-Dtskottens I Inledning sk bvilken motion Iler»- L/erta^ 6«- uti ett tilt
Utskotten jemväl remitteradt anförande, under anmärkning, att kragan om fri ränta kade ett ovilkorligt sammanbang med grunderne för VinanceRegleringen, yttrat, att dan val insag fördelen af fri ränta; men ansag det ej kunna päbjudas förr än Kinancerne blifvit reglerade, utan att förorsaka stor villervalla.
Hliuiu
Utskotten äfven för deras del anse att i allmänbet en fri ränteberäkning, med undantag af de fall da
Ian lemnäs fran publicus
Verk eller ak medel tillbörigo omyndige, samt da ränta icke är utkast, utan skall till beloppet af Domaren bestämmas, bade eger sina fördelar oeb ärtill grundsatsen rigtig, tro likväl Utskotten, tiden för öfvergå ogen dertill icke vara inne, förr än stadga i penningeväsendet vunnits; till följd bvaraf Utskotten ka till Ilikets Liander bemställa: buruvida ej den väckta fragan om en fri räntebe räkning ma för närvarande förfalla.
Den 29 5ep tern ber 182g.
Utlåtande, K:o 18. lV:o 18. 8lnl8-, Zuneo- oell I^-IIl8liollens lill",lande, i anleäninF ak Ivon§1. lVlajils till Illslcolten remitterade Mrliza Drojiosllion ak <Ien 6:le sisllidne Nnrlii, unZaencle köiänclitNA oell lil lä AF i ^nsvariAlletslaAarne kör Ikikels 8tänclers I?u1lnlä1iliA6 i Ibmlmil oell kliliSAiillls6ontoirel sunrt Oireeleurerne viel I^äne-Lonloiren i OutlrellorA oell Naimo.
lVlaj:ts okvanberörde bladig» proposition linnes vara ak följande inncbäll:
"Dfter slutet ak 182Z ars Riksdag blek till Kongl. Naj:ts pröfning ocb antagande okverlemnadt ett ak RLiander uppgjordt
Förslg i/// ^/ör r/c /lri^serrs /oro/vf/racfe
Dmecteurc/vre Drsco/rt k7o/rtor>cn r Höt/reöorg ocb /l/r/nrö.
Vid granskning ak detta bagkörslag befanns detsamma i 6 §. inneballa följande stadgande:
Ö/ver f/ts/ag r e/sss-r ma/ bnnn-r va/ r/nr/erdämg-r /esvtrr bos ,/kong/. »n/ö r/orb r/e/r som genoor //o/^/rättmrv bes/ni /-///>> ö /md/crrar/ ^cir/nsirg /)//ectcnrsbe/btt/rörge,r ^ ebl>ac/ //o/^-/?ärtetts bes/nk ä/rr//vrs c//r,' ?c/>e ^ e//er de,r b/^g<rnr/e /rbe r s/,r /orettämnde öe/iktt/ttttg bn/r ?ra örsättas »tom <r/ /».
Vtä/ir/er. /^f ett sadant stadgande skulle bakva följt, atteburn den köteslagne lagen medgak en under tilltal ställd ocb genom Hok-Rättens
Dtslag kran sin befattning skild 276 Ltats-, Lanea- ock Lag-Rltskott'ens
Directeur att deruti söka ändring, vn sädan ändring i sjelfva verket karls varit för konom onyttig, enär kan ^ älven i clen kändelse
Dögste Domstolen prökvade kanoni oskyldig, likväl icke kunds i sin befattning äter insättas.
Dä Kongl. lVkaj:t fann ett sadant föikällande vara i strill med kvaci som anses rätteligen tillkomma Lagskipande makten, kälst i lräga om en tilltalad persons ansvar, Dogsta Domaremagtens kefrielsedom derigenom komme att sakna full kraft ock verkställigket, fann Kongl. Aaj:t
Lig icke kunna gilla ock antaga kerörde §. såsom stridande emot de i Regeringsformen stadgade grunder; men dä det var af mycken vigt, att Riksens Ltänders ifrägavarande Owkud vid förvaltningen af en betydlig del af Länkens rörelse-capital, icke skulle sakna en fknsvarigliets-Lag, samt det dertill uppgjorde Rörzlaget, såsom inkommet elter Riksdagens slut, leke kunde erkälla den kekandling, som uti 87 §.
Regeringsformen omtalas, ock dessutom den ifrågavarande §. icke fanns innekälla stadgande», kvilka stodo i oskiljaktigt samkand nied Rörslaget i öfrigt, sa att genom uteslutande ak samma §. rubkning i Rörslaget i det kela komme att ega rum, länn Kongl. lVIajrt käldre än att all fräga om särskild ^.nsvarigkets-Lag för Directeurerne ^ Discont-Lontoiren skulls förfalla, Lig köra antaga den utväg, att nied uteslutande ak 6 §. i kerörde Lagförslag, detsamma i öfrigt antaga ock till efterrättelse läta utlärda, i enligket k val med en slik KnsvarigketsLag under den 8 ^Kpril 182^ blifvit till allmän efterrättelse kungjord.
Da likväl ett lika keskallädt stadgande, som det Kongl. lVlajit salunda, i afseende ä Directeurerne i Dis - Dtlätande, K:o ,8. 277 eont-Rontoiren, föiklarat Lig icke kunna antaga, ksfuines uti <le under den r Itlaji 1810 utfärdade tvenne Knsvarigkets-Lagar för R.
Lt:s RuIImägtige !
Lanken ock Riksgälds-Lontoiret, anser Kongl. lVkaj:t
Lig köra till vinnande af enliet i Lagstiftningen, a detta förliällande fästa R. 8t:s uppmärksamket.
Kongl. lVlaj:t, som icke i minsta matto as^ftar någon inskränkning i den rätt 66 ock 67 §§.
Riksdsgs-Oidningen tillägga R. 8t:r att meddela föreskrifter i afseende L deras Rullmägtigs i Lanken ock Riksgälds-Lontoiret, utan endast ville gifva den pä
Lag grundade kelgd ock kraft ät Högsta Domaremagtens i Kationens ock Konungens namn utfärdade keslut, som sa mycket mera kör detsamma tillkomma i ett ämne, der, a ena sidan, icke ens ksnadningsrättens utölvande kör ikrägasättas — en kelgd ock kraft, som nu mera är sa mycket lättare att ätergilva, sedan alla k^ra Riks-Ltanden, kvar för sig, vid kvarje Riksdag pläga utse Luppleanter, kvilka, i kändelse ak förfall eller afgång, inträda i de valde Ordinarie Rullmägtiges ock
Directeurers ställe, oek således kunna förrätta tjensterne i stället för den eller de RuIImägtige eller Directeurer, kvilka kunna vara ställde under tilltal; Vill kärigenom, efter att kafva kört Högsta Domstolen ock Ltats-Rädet, föreslå R. 8t:r en sadan förändring i io §. af fKnsvarigkets-Lagsn för RuIImägtige i Lanken ock 11 §. ak den för RuIImägtige i RiksgäldsOontoiret, samt ett sädant tillägg i Knsvarigkets-Lagen för Directeurerne uti Discont-Lontoiren i Oötliekorg ock Naimo', som innefattas i följande nzm redaction:"
"Lr den tilltalade eller äklagaren missnöjd med Dok-Rättens dom i desse mai, ege kan att dem älven, i den ordning i allwänket för brottmål är 278 8tsts-, Dsnco- oell Dag-Dtskottens staclgsclt, anföra besvär, bvilks bos Konungen i Dess Dögste Domstol upptagas oell prökvas.
Lr pullmägtig
(Direeteur) genom Dok-Rättens
Dom körklaracl förlustig clen bonom ankörtroclcla befattning, vare bsn trän utökningen clerak skilcl, intill cless Högste Domstolen sig sluteligen utlätit.
Rlikver sällan clom sk Högste
Domstolen uppbäkven oeb clen tilltalacle bekiiacl, ätertage Iian gensst sia tjensteutökoing.
Dvaclan slik clom sk
Dögste Domstolen saststälcl, ras clen sälunöa clömcls pullmägtigen (Directeuren) ieke kanus uti befattningen återinsättas, utan genom n^tt val sk veclerböraucls R,iks-8täncb"
Oell sr jemte clenna Käcligs proposition kill Utskotten remittersclt ett st Herr Aoren^vrsk^ /'>rc?
,VL Deonccrck^ inom Kiclcl. oell ikcleln i timnet skgikvet ankörancle, uti bvilket Herr Ao^e,reuist bukvuclsakligen lör^ klarat: stt clä Riksens 8tsncler kör öerss uti Ansvarigbets-Dsgarne uttryckte rättsbegrepp tsgit ledning sk sjelfva Oruncllagen, livsrmecl tknsvarigbets-Dsgarne i anseencle till clerss Znclamäl oell siktning voro fnllkomligt analoge, skulle K. 8t:rs bifall till clen Kongl, pivpositionsn kunns föranleda till det omdöme, stt någon okullkomligbet skven vidlädar 35 §.
i Drcmdlagen; stt oin R. 8t:r sksscle sig oel, pä Dogsta Domstolen ökvciK^ttade rattigbeten stt prökva oell bedöma elen me>^ raliska delen ak krägan, bvarpä elen Rong!. propositionen bade afseende, eller förtroendet oell clen derilrän oskiljsktigs rsttiglleten kör pnllmägtige eller
Directeurer, stt gensst äterlsga tjensteutökningen, skulle Ii,. 8l:r 1 vell Dtlätande, l^:o 18. 279 mecl cletssmms, körneks sin egen förmåga oeb vilja, att utöfva de prserogaliver, livilka ak ingen annan magt kunds innellskvss; oell stt, clä clet vore R. 8t:r, som antogo pullmägtige i Lanken oell Riksgälcls-Dontoiret samt
Direeteurerne i Diseont-klontoiren, livilka alla, enligt 66 oell 67 i It.
Orcl., Ilorcle ovilkorligt rätta sig elter cle Instruotioner, II. 8t:r kör clem utfärdade, sä kuncle oek ingen annan, än R. 8t:r, tillkomma, att återgifva sine Dullmägtige clet körtroevcie cle egt, men körlorst; upps llvilka skäl Herr Aoseuc/urst ansett clen Kongl. propositionen ej kunna bifallas.
Vid granskning ak K. älaj:ts Kädiga proposition ! cletta ämne, Lafva Utskotten ej kunnit clenssmma innefatta någon anledning tili cle karbägor, bvilka Dr Aase, ruurst sökt väeka emot clensammas antagancle eller till clen sk
Dr klosé,r^ursk yttrade mening, att ett bifall till samma Käd. proposition skulle innebära någon slags öfverlåtelse pä Dogsta Domstolen ak en K. 8t:rs bittills killkommancle rätt, att ät en deras pullmägtig eller Direeteur återgifva cless tjenstebefattning; utav tro Dtskotten framställningen i K. lVIaj:ts ?läd. proposition t^cleligen ådagalägga, att genom clen föreslagna körändringen allenast ät Dogsta Domaremagten förvaras rättigbeten, att, mecl gällancle krakt, änclra en ak IInder-Domstol kälcl Dom, i bändelse Dogsta
Domaremagten kinner Dagen oeb rättvisan clet korcira; i bvilken bänclelse clen tilltalade Kullmägtige eller Direeteuren mäste anses bibebällen vicl clet ak R. 8t:r bonom lemnscle körtroencle, pä clen grund, att bsn samma förtroende ej nägonsin förverkat.
I beti aktsncle barak oeb clä clet ystridigt är ak vigt, att Kusvsrigbets-Dagarne kör R. 8t:rs 1'ullinägtige oeb 280 Stats-, Lanea- oel, Lag-Vtskottens Oirecteurer äro i öfverensstämmelse med ej mindre allmänna rättsgrunder, än den i Liket gällande Rättegångsordning, tro Utskotten, i liki,st med den at' K. lVIaj:t lVädigst yttrade åsigt, en förändring erfordras nti I,vad Littils i förenämnde afseende varit stadgadt ocl, föreslaget, men kalva, vid jemförelse af 9 §. uti lknsvarigLels-Lagen för L. 8t:rs krulln,ägtige i Lanken samt io §. af den för L. 8t:rs Lullmägtige i Liksgälds-Lontoiret med 5 §. af lKnsvariglrets-Lagen för Direeteurerne vid fjiseont-dontoiren, den 8 ^kpril 182^, trott denna ändring lampeligast kunna vinnas pä det sätt, att vid 9 §. i lKnsvarigLets-Lagen lör It. 8t:rs LuIImägtigs i Lanken oell io §. uti den för LnIImägtigs i Liksgäldstäontoirel, tilläggas orden: oc/r «//rä//e sr'g ttMrr/rre/ Drr//- //rägtrg /La/r rrtö/nr/rge/r -r/" sr/r /-e/irttrrr/rg^ r'/rtr//c/ess /rrr/r ö/r/ärtt ge/ro//r /-rg-r ^err/tvrrrr/rc/r e/o//r ^rr^äncD samt att i ^ §. af ^Knsvariglrets-Lagen kör DiscontDir eeteurerne orden "intill dess Hok-Lä tten i frägan döuit," andius till: rrrtt'// e/ess e/e/r tt//trr/rrr/e /-///-rvt geno//, /agrr ^rrr/tnrr/r/rc/r e/o//r //-/Hr/.
Oä till följd Lärak ur 3 §. af tknsvarigLets-Lagen för Lanco-Läillmägtige samt ö §. af /Kusvarigliets-Lagen för Liksgälds-Lontoirets LuIImägtige, skulle utgå meningen:
"IlolLätten prökve dä först om mälet är ak "sädan keskaffenliet, att den anklagade
Lör under Lät"tegängen ilräli utösningen af den Ironom anförtrodde "Lanea- (Liksgälds-) förvaltningen skiljas;" samt 10 §. uti ^.nsvariglrets-Lagen för L. 8t:rs LnIInrägtige i Lanken, ii §. af den för Lulli,rägtige i Liksgslds-Lontoiret, oel, det Llikvande tillägget till Utlåtande, K:o 18. ^knsvarigLets-Lagen för Oiscont-Oireeteurerne skulle inskränkas till följande lidelse: rre de/r tr///rr/rrr/e e//er dlc/agrree/r /rrrssnö/,/ //rer^ //o/' /lät/ens do//r r c/esse nrrr/^ ege /ra/r att //ere/vcr^ r r/c/r orr/rrr/rg r rr/Z/rrrrrr/rc/ ^/o> /-rott/»»/ Le star/grre/^ a/l/o/ a rr/re/eer/L/r/grr LesvLe, /rv/Aa /ros /vo/r»/rge/r rrtt'
Dess //ögstrr Do/zrsto/ rr/r/r/agas oc/r ^reö/nas.
OeL ka Utskotten alitsa Lärmedelst tillstyrka Likets Liander: det mä ofvan äLeropade M. i lknsvarigLets-hagarne för L. 8t:rs Lullmägtige i Lanken oeL Liksgälds-flontoiret samt för de af L. 8t:r körordnadv Oirecteurer i OötLeLorg oeL Nalmö, gifvas täljande lidelse, nemligen §- 9- rrtt' ^/rsvrre/g/rets-rLrrge» /o> /?. rbrr/r^e/r^ oel, §- 10. rrti 2^/rsvrrr/gLets
Dage/r /oe Livets ttge /'
Lr^sgä/r/s-f7o/ttor/er.'
LörLr^ter Lnllmägtig sig i något af förutnämnde fall, emellan Levisionerne, eller dä Liksens 8tänder ej äro tillstädes, anmäles oell Leikras sädaut af Liksens 8tänders Ius»itia:-OmLudsman: oel, afLälle sig tilltalad Lullmägtig frän utökningen af sin Lefattning, intill dess Iran I,likvit, genom laga kraftvunnen dom frikänd; oel. 282 Ltats-, Råneo- oeb bag-bltslottens §. 5. ^fn5var,g/l6k?-bagcrr /or Dr>?corrk-b)rreckettrerrre r 6lok/re^org ocl ^l/a/oro.'
Upptäckes st RnIImägtige i Lauben eller sk Revisorerns sä»lant unilerlätancle, ökversbrillanöe eller akvilanöe krän Reglementet neli öfrige köresbrikter, bvarä ätsl kölja bör, anmäle cle »let genast tins Rilets 8tän«lers kustitisö-Omburlsman, bvillcn aligger att ställs »len eller cle sk
Direeteurerne, oin bvillen eller bvilla en sällan anmälan slett, under tilltal inkör 8vea llok-Rätt, oell akbälle sig »lenne eller desse ak Oireeteurerne kran utökningen ak
Direeteurs - befattningen, kran »let anmärlningen ak Lanco-Rullmägtige eller Revisorerna slett, intill dess »len tilltalade blifvit genoin laga lraktvunnen Dorn friland. §- 3- nkr ^/rr>?n»rrrg^ek^-bag6n /or Rrrnco-bb//rrrä'gkrge.
Leträdes
Rullmägtig att ak försummelse eller egennytta liakva underlåtit, ökverslridit eller akvilit lkrän »le köreslrikter sorn Råneo - Dtslottet eller Revisorer, enligt 72 §. Regerings-Rormen oell 70 §.
Rilsdags-Ordningen ineilöelat, eller i gällande Lanco-Ordningar till bestämd :itlv<Ina»I stadgade gro, ina mälet genast Iros Rilsens 8tänders kustitiss-Om budsinan anin slas, bvall<'n äligger, att detsanilna sl^ndsamt Ros Konungens oell Rilets 8vea Dok-Rätt al laga. 8lulle, ekter anställd laga undersölning, »len anllagade bebnnas brottslig, kalles lian, utom i cle kail elen na bag serslildt Dtlätande, K:o l8.
28Z gikver, till ansvar oeb ersättning ekter omständigbeterne, enligt i8:»le Oajiitlet llanclels - Lallen, samt §.
5. nkr ^knsvarrglrekr - bageri /or Rr^gäVr/s - k7o,rkor'rekL btt//,/rägkr'ge Leträties Rullmägtig att ak körsnininelse eller egennytta bakva underl ätit, ökverslridit eller akvilit ikrän l»va»l Reglementet i en eller annan matto till ekterlekna»l stadgar eller Rilsens 8tänder eller Deras Revisorer köreslrikva, mä inälet genast anmälas bos Rilsens 8tänders kustitise-Ombudsman, Rvillen äligger att »letsamma slzilldsamt bos Kongl. Lvea Dok-Rätt allaga. 8lulle, ekter anställl laga undersölning, »len anllagade bebnnas brottslig, kalles ban, utom i »le kall »lenna Lag serslildt urtager, till ansvar oeb ersättning ekter omständigbeterne enligt 18 Lajr.
Dandels-Lallen: vebsluteligen §- i o. »kr ^/nLvarrg^ekL-bagcrr /or Rr^ekL /ä'karrr/erL b»r//rrragtrge r kta/^e/rv §- m a/ ^mvarrgäek^-bagcrr /or Rr/ieks »5känr/ers bl»//r,ragkrge r /bXsgä^-tlorrkorrek, oell ö//varrr^e krWggek nkr ^rrsnarrglrek^-bagerr/or b)rreckearervre 21/»/ btrleorrk - tlo/rkorre» r k-ok/leborg oc/r R/a/oro. 284 8tatr-, Lanea- oell bag-Otsbottens .4.1' lien tilltalacle eller äirlagaien missnöjö meö Oof-IIuttens
Oom i clessa inäl, äge lion att deröfver, i clen orclning i allmänbet tor brottmål stacigaclt är, antora unöerciänige besvär, l,vilia bos Konungen uti Oess Högste
Domstol upptagas oeb prökvas.
Mgre beclamöters särsiilclte mening bitogas.
Oen 9 Oetober 182g.
Iteservation.
Ät Herr Orekve vo/r 8c/rvverf,r.-
Ott tullmägtigsiap sr ett förtroende som ian ateriallas.
It. 8t:rs rätt ritt pä för bon cl forilura förtroendet ätei iullaclt, enär öerus OuIImägtig blifvit genom 8vea Ilof-Hätts
Oom ansecbl borr» frun tullmägtigsiapet, riet vill sägu törtroenclet, siilias, finnér jag ieie bunn» riem bestritlus, sä vicia cie linnu lämpeligt att göra lien gäliancie, bviiiet jag för mia <lel tillst^rier.
Ileir /?o^e,rL/ac/, /?., Herr professor Ferre//, Herr Orossbanciluren /federman, Herr //e^f/rgrrrs, Herr bagman ^/ont/rcrn oell
Herr iiorgmästai en /,anc/cgre,r, bakva i eleana reservation sig förenat.
Otia tanöe, K:o 19.
285 N:o 19. 8tat8-, Lanoo- ocli OaA-IIt8liottc!
N8 utlätancle i anleclnin^ ak clol8 Herr ///e/knv, 6., kran Ii. oclr till korenaclo IIt8ltott6n reinitteracle Noinorial, anAaenclo körn^aclt köi 8lr>^ till 8taclAa örn invi8niiiAar 6N8lii1cl6 l?er80ner oell Lolag emellan, clel? oelt Uriliorro Foi/ev, inom 8amma 8täncl väoltta, nion allona8t till 8tat8- oell lk>aA-IIskotten romitteraclo motion oni ut kär clan cl et ak en korka ttninA, 8oin tillät unller vi886 villtor en8ltilele a88iLnatiouer8 utAikvancle. ^f Herr K/ertcr är uti förenämncie inemorial zcriaöt, att clet Ko/s/ag NÄ ^5/nr/ga o»r f/rvrs/rnlg-r»', so,,r e/?reÄa/r ens^r/Äe Äersone»' eÄer Äo/«g b vi Uret uncler 182a ars Liisöag bos X. l>Iaj:t ak 8täucierne anmältes, '^) men «iä ej vann Käciig 8anetion, bufvuclsailigen ur clet uppgitne siäl att enligt samma förslag viri uraitlätet gelöancle ak invisningarnes belopp lÄo// Ärocc»ts rä,rta -varrt ^orcucrc^Mc^ ^sättnr/rgsrriä/lg/ nu mätte meri toraniiring cnciast i elen omstänöigbet eller meri nec^s-ÄOlölg »/ r/en r 9 §- cr/' s<r»r,«cr /orsfag om?rä»?nÄs Ärocenks rant-r NÄ cir /rn//"
Äroce/ct r /»»/racÄn ä nvo inför Ibronen framläggas.
. Herr Orilicrre Äor/cs motion innefattar äter jemte ^rianciet clet fribet mätte 8 venst.a folie t älergitvas Likanå litt k. 8t. prat. 10 8aml. 2 bimäet pag. 162.
286 8tats-, banco- ocb bag-IItsb ottens att begagna ensbilde
Orediten sä väl i assignerings- som i bevers-ocb Vexel-väg, enär desse trenne utvägar stödde sig gä alldeles enabanda grunder af allmän lätt oelr allmänt kelios, begärs» det b. 8t. ville