Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den för ordnande af civilstatens pensionsväsende nådigst förordnade komité, som ansett att pensions-åldern för civile embetsmannen i allmänhet borde inträda vid 65 år, har föreslagit, att militärläkarne skulle blifva berättigade till full pension (lika med lön) vid 60 lefnads- och 40 tjensteår, dervid dock hvarje verkligt tjensteår borde i och för pension beräknas såsom ett och ett tredjedels år.
Läkarne skulle dock hafva rätt afgå från tjensten redan vid 50 lefnads- och 35 tjensteår med en, i förhållande till de tidigare åren, afkortad pension, så att vid 55 lefnadsår pensionen utgjorde 0.S7 och vid 50 års ålder O.sfi al full pension.
Mot den sålunda föreslagna pensioneringen kan anmärkas dels att den afkortade pensionen nog hastigt nedgår för att i någon betydligare mån kunna bidraga till tidig afgång, dels ock att, då militär-läkare erhålla den väsentliga förmån att vid 60 år, eller 5 år tidigare, än andra embetsmän få uppbära en pension, som motsvarar hela lönen, de ock böra vara skyldige att i en efter deras ålder lämpad verksamhet bidraga till sjukvården under krig, då alla läkarekrafter äro behöflige.
Med anledning häraf få kommitterade föreslå: att arméens läkare med lön på ordinarie stat må vid 60 lefnads- och 30 tjensteår vara berättigade till pension lika med lönen, mot skyldighet att intill fyllda 65 år mottaga den tjenstgöring, hvartill de under krig eller eljest då arméen ställes på krigsfot kunna blifva beordrade vid arméens sjukhus eller depöter; samt att regements-läkare vid fyllda 55 år och bataljons-läkare vid fyllda 50 må, om de hafva 25 tjensteår, kunna afgå med en till trefjerdedelar af lönen afkortad pension; dock alltid med samma villkorliga tjenstgörings skyldighet intill fyllda 65 år.
Arméens sjukvårdsutredning är fördelad mellan krigskollegii förråd, der fordon och inventariepersedlar för sjukhusen finnas samt sundhetskollegii fältläkare-kontor, der medicinal-, förbinderi- och instrumental-utredningen förvaras. 20 Af den under krigskollegii vård ställda sjukvårdsmaterielen finnas vid de indelda trupperna, för att begagnas vid möten och kommenderingar, persedlar för omkring 4 4 procent af stammen och 2% procent af beväringens styrka.
Afven värfvade arméen har dylik materiel att tillgå för garnisonstjenstgöringens behof; lifgardes regementena, sappörerna och husar-regementet konung Carl XV till 0 procent af styrkan, men Göta och Vendes artilleri-regementen samt detachementerna från Svea artilleri för 15 procent af sin styrka.
För de utom
Stockholm garnisonerande truppernas beväringsman skap är särskild materiel från krigskollegii förråd utlemnad.
För öfrigt har Stockholms garnison, sfi väl som dess beväringsmanskap, tillgång till allmänna garnisons-sjukhuset, som under vanliga förhållanden har en persedel-utredning för 200 till 300 sjuke.
Såsom reserv-förråd för fält-sjukhusen finnas under krigskollegii vård säng- och gångkläder för 3,500 sjuksängar, nästan allt i komplett skick
Af öfriga inventarie-persedlar för sjukhus finnes endast utredning för 1,100 sängar, deribland felande åtskilliga mera skrymmande artiklar af mindre värde och lätt anskallliga.
Till hvarje bataljon af indelda arméen, äfvensom till Wermlands fältjägare-regemente, är dessutom öfverlemnad en bataljons-förbinderivagn med utredning bland annat för 25 sjukbäddar, afsedda för första uppsättningen af ett flyttande sjukhus.
Den förhinderi-, medicinal- och instrumental-utredning, som enligt kongl brefvet den 6 Mars 1856 tillhör de sålunda på arméen fördelade 51 bataljons-förbinderi-vagnarne, har icke blifvit till arméen utlemnad, utan förvaras fortfarande i sundhetskollegii fältläkare-kontor, der den emedlertid är så ordnad att den utan tidsutdrägt kan utlemnas för hvilket större eller mindre antal af dessa vagnar som helst.
Deremot har så väl indelda som värfvade arméen fått sig, bataljonsvis, från nämnde kontor till begagnande, under garnisonstjenstgöring, möten och kommenderingar, tilldeladt: en medikamentskista och en medicinal-packkista med erforderlig förbinderi-utredning, äfvensom en ambulans-kartusch, jemte kirurgiska instrumenter, förvarade antingen i operations-bestick eller i instrumentkista af äldre modell.
De 9 bataljons-förbinderi-vagnar, som äro afsedde för den i garnison förlagda delen af värfvade arméen, nemi. två för Svea lifgardet, två för andra lifgardet, en för lifgardet till häst, en för hvardera af Svea, Göta och Wendes artilleriregementen samt en för husar-regementet konung Carl XV, äro qvar i krigs-kollegii förråd, för att derifrån vid uppkommande behof till vederbörlig corps aflemnas, jemte ditintills i sundhets-kollegii fältläkare-kontor befintlig, vagnarne tillhörig medicinal-, förbinderi- och instrumental-utredning.
I nämnde fältläkare-kontor förefinnes inalles, af så beskaffad utredning, hvad som erfordras för 60 fältbataljoner och för 16 stående samt 30 flyttande sjukhus.
Beskaffenheten af instrumental-utredning, som förvaras under sundhets-kollegii vård, synes af nedanstående förteckning öfver hvad som dels förefinnes i förrådet, dels är utlemnadt till regementen och corpsen 1.
Instrumental-utredning, förvarad i fältläkare-kontoret.
16 större instrumentkistor, enligt 1864 års modell, afsedde för de stående sjukhusen; 16 obduktions-bestick, enligt 1864 års modell, afsedde för de stående sjukhusen; 41 mindre instrumentkistor, enligt 1864 års modell, afsedde dels för de flyttande sjukhusen, dels för brigadernas förbinderi-vagnar; 31 instrumentkistor efter äldre modell, nyligen kompletterade med nya instrumenter, afsedde för sjukhusen; 55 operations-bestick. enligt 1847 års modell, afsedde dels för arméens bataljons-förbinderi-vagnar, dels för ambulans-kartuscherne; 100 bindtyg, utöfver de i instrumentkistorne nedlagde; 64 underläkare-bindtyg enligt 1864 års modell; 156 ambulans-kartuscher; 131 för infanteriet och 25 för kavalleriet. 2.
Instrumental-utredning, utlemnad till arméen.
1 regements-instrumentkistor jemte bindtyg (äld^e modell); 1 bataljons-instrumentkistor jemte bindtyg (äldre modell); 21 55 operations-bestick, enligt 1847 års modell, jemte bindtyg; 69 ambulans-kartuscher: 52 för infanteriet och 17 för kavalleriet.
Om arméen under krig icke kan förses med fullt antal läkare, kan den åtminstone icke lida brist på sjukvårdsutredning, hvarigenom läkarnes bemödanden skulle förlamas och all sjukvård försvåras.
Det har redan blifvit visadt, att de i kongl, förordningen den 15 Juni 1855 uppgifne grunder för beräkningen af det sjukantal, för hvilket sjukvårdspersedlar böra finnas, icke äro högre än hvad oundgängligen behöfves Snarare är att förvänta att, om icke särdeles gynnsamma förhållanden inträffa, en vida större sjuknummer skall uppkomma.
Att emellertid i förråden hafva en alltför stor massa sjukvårdspersedlar, för hvilka under fred föga omsättning kan beredas, vore mindre välbetänkt; men då å andra sidan stora persedel-anskaffningar före krigets första utbrott böra undvikas och arméen i detta som i andra afseenden bör vara så rustad, att den hastigt och med tillförsigt kan gå en fiende till mötes, anse kommitterade det vara af yttersta vigt, att åtminstone den nödvändigaste sjukvårdsutredning af säng- och sängkläder för den mindre krigsfoten, 50,000 man, och för depoterna 25,000 man, finnes i förråden att genast tillgå.
Då de nu i regementenas samt i arméens allmänna förråd befintliga sjukvårds-persedlar kunna anses motsvara behofvet vid depoterna och vid arméens llyttande sjukhus, fordras ytterligare sådane persedlar för de fasta sjukhusen till ett antal motsvarande 9 procent af styrkan eller 4,500 man.
Kommitterade föreslå derföre: att säng och gångkläder för 4,500 sjuka må ytterligare anskaffas.
Kostnaden härför, enligt de kongl, förordningen den i 3 Juni 1855 åtföljande förteckningar samt af kongl, krigs-kollegium uppgifna priser, uppgår till 454,500 rdr, deruti dock icke inberäknade sängar och sängtaflor, ej heller läder-persedlar, såsom olämplige att i förråd under längre tid förvaras.
Dessa, liksom inventarie-persedlarne för sjukrummen och den speciella sjukskötseln, torde hastigt nog kunna vid kriguppbrottet hinna anskaffas.
Hvad instrumental-utredningen beträffar, så torde, i följd såväl af det större antalet fältbataljoner vid infanteriet som andra förändringar i organisationen och den större styrkan för krigsfoten, en tillökning i denna utredning blifva behöflig.
Dess större eller mindre tillräcklighet är dock tili en del beroende af dess fördelning, af sjukhusens antal m. m. d.
Det kan ock ifrågasättas, huruvida af instrumental-utredningen allt bör finnas till fullt antal i förråden eller af vissa delar blott det nödvändigaste och resten först, då behöfligt är, anskaffas, beroende på den tid som dertill erfordras och i hvad mån ett långvarigt upplag i förråd kan vara af menlig inverkan.
Kommitterade antaga derföre, att, om hvad af dem blifvit föreslaget rörande arméens organisation och dess sjukvård skulle i hufvudsak vinna Eders Kongl. Maj:ts nådiga bifall, vederbörande sakkunnig myndighet blifver anbefalld, att föreslå de åtgärder i afseende på instrumental-utredningen, som blifva nödvändiga för att denna må motsvara arméens behof på krigsfot. 22 Bil. A.
Öfversigt af arméens läkarebehof på krigsfot, beräknadt enligt de i kongl, förordningen den 13 Juni 1853 bestämda grunder.
50,000 man i fält och 20,000 till 24,000 man i reserv eller i depöter.
Arméen 1 fält.
Trupperna.
50 bataljoner infanteri 50 underläkare
9 V2 » kavalleri 19 » 10
16 batterier artilleri 16 » » 16 » 32. 2 bataljoner ingeniör-trupper 4 » » 2 »
Staberna, 139 legitimerade läkare, 78 underläkare 217.
Förslagsvis beräknade för : 12 brigader (4 bataljoner i brigaden) ....
36 legitimerade läkare, — __ _
1 kavalleri-reserv » » 1 underläkare
1 artilleri reserv med parker .... 2 » 2 .
Högqvarteret .... 3 » » 1 X)
Sjukhusen.
För 15 °/o af styrkan eller 7,500: a) första liniens för 6 % 3,000 8 fältläkare 1 , .... no * ° 30 sjukhusläkare } 60 u"derl^re
Läkarebehof vet för arméen i fält blir således:
För trupperna med staber 196 legitimerade läkare, 82 underläkare
286 legitimerade läkare, 232 underläkare — 518. B. Reserven och depéterna.
25 infanteri-bataljoner 25 legitimerade läkare, 25 underläkare
Anmärkning: kavalleriet och ingeniör-trupperna hafva endast exercisdepöter, för att ersätta afgång bland manskapet vid arméen i fält, då deremot infanteriet och artilleriet tillika utgör reserv. 23 Sjukhusen.
Beräknade likasom första liniens:
Vid fältarméen för 6 °/0 af styrkan (24,000 man) eller för 1,440 sjuka 3 fältläkare 14 sjukhusläkare 17 legitimerade läkare, 28 underläkare — 45.
Läkarebehofvet för depoterna blir således: | 28 underläkare
För trupperna 38 legitimerade läkare, 34 underläkare
55 legitimerade läkare, 62 underläkare
Sammandrag af läkarebehofvet.
För trupper och staber:
Vid arméen i fält 196 legitimerade läkare, 82 underläkare
234 legitimerade läkare, 116 underläkare
För arméen i fält 90 legitimerade läkare, 150 underläkare
107 legitimerade läkare, 178 underläkare
Vid trupperna, så i fält som i reserv och i depöter . . . 234 legitimerade läkare, 116 underläkare
341 legitimerade läkare, 294 underläkare
70,000 man i fält och 15,000 man i exercis-depöter.
A. Arméen i fält.
Trupperna: 75 bataljoner infanteri 150 legitimerade läkare, 75 underläkare
198 legitimerade läkare, 112 underläkare
Staberna.
Förslagsvis beräknade för: 12 brigader (6 bataljoner i brigaden) 36 legitimerade läkare, — — —
1 kavalleri-reserv 1 » » 1 underläkare *
1 artilleri-reserv med parker 2 » » 2 »
Högqvarteret • 3 » »1 »
För 15 °/0 af styrkan eller 10,500 sjuke: a) första liniens för 6 «/0 eller 4,200 10 fältläkare | §4 under]äkare _ 136.
42 sjukhusläkare ( b) andra liniens för 9°/0 eller 6,300 . . , 9 fältläkare / ^6 »
63 sjukhusläkare j 124 legitimerade läkare, 210 underläkare
Läkar ébéhofvet för arméen i fält således:
För trupperna med staber 255 legitimerade läkare, 116 underläkare
379 legitimerade läkare, 326 underläkare
Depot er na.*) 50 kompanier infanteri, beräknas som 12 bataljoner 12 legitimerade läkare, •— — —
Vid fält-arméen för 6 °/0 af styrkan eller för 900 sjuke ... 2 fältläkare \ ^ underläkare
För trupperna 24 legitimerade läkare, 8 underläkare
Vid arméen i fält 255 legitimerade läkare, 116 underläkare -- 371. » depoterna 24 » » 8 »
279 legitimerade läkare, 124 underläkare
För arméen i fält 124 legitimerade läkare, 210 underläkare
135 legitimerade läkare, 228 underläkare
Vid trupper och staber 279 legitimerade läkare, 124 underläkare
414 legitimerade läkare, 352 underläkare
Vid de öfrige vapnen kunna endast exercis-depoter bildas för att underhålla och möjligen förstärka nummerstyrkan vid fältarméen, hvarföre underläkare ansetts vid dessa depéter kunna undvaras. 25 Bil. B.
Innehållande uppgifter om sjukdomsförhållandet bland trupper under Svenska krigen samt under fälttåget på Krim 1854—1856.
Konung Gustaf II Adolf, som 1632 med 46,000 man gjorde det misslyckade anfallet på Wallensteins belastade läger vid Alte Peste, der han fdrlorade 1,000 man stupade och 1500 man sårade, drog sig derefter tillbaka inom egna förskansningar vid Nurnberg, der hans sammanpackade här till den grad genom sjukdomar sammansmälte, att kavalleriets 15,000 man på 14 dagar förlorade 8,000 och infanteriets 31,000 man på en månad 16,000 nian.
Konung Carl XI som i Oktober 1676 hade vid skånska gränsen sammandragit en armée af 14,700 man, intog den 11 November sin lägerplats i grannskapet af staden Lund, midt emot danska lägret.
Under marschen dit, samt under vistandet i eget läger, hade af denna här 2,000 man ailidit; och då konungen, till följd af den starka afgången och den ständigt ökade sjukligheten, nödsakades den 4:de
December angripa den danska hären, hade han icke mera än 6,440 man, som kunde ställas i ledet, för att verkställa det vågsamma företag, han nödtvungen beslutat att utföra.
Lif-regementet till häst, som, då det med konungen öfverskred skånska gränsen, utgjordes af 900 man, kunde endast med 530 deltaga i en strid, som likväl utgör glanspunkten i regementets krigshistoria, emedan denna lilla trupp afgjorde dagens öde.
Under Carl XII:s krig var förhållandet enahanda.
Kronobergs regemente, som nästan fulltaligt (1100 man) på hösten 1702 från Pommern kommit till Polen, förlorade på 11 månader 133 man sotdöde och 3 stupade i träffning, och Östgöta infanteri (1200 man), som liktidigt dit anländt, förlorade åren 1703, 1704 och 1705 inalles 550 man, af hvilka 504 dogo sotdöd och endast 46 stupade på slagfältet.
Sex kompanier af Nerike-Wermlands regemente förlorade från Mars 1702 till September 1703 inalles 133 man sotdöde och 19 stupade, samt under 11 månader af näst derpå följande år, 75 sotdöde och 2 stupade.
Westerbottens regemente (1056 man) förlorade 1702: 236 man sotdöde, men ingen dödskjuten; och 1705: 143 sotdöde, men ingen stupad.
Dal-regementet (1200 man) förlorade 1702: 118 sotdöde samt 3 stupade; och Uplands regemente af lika styrjca, från Oktober 1701 till November 1702: 120 sotdöde och 20 dödskjutne.
Jönköpings regemente (960 man) förlorade från den 1 November 1704 till den 22 November 1705: 53 sotdöde och 4 stupade; och Westmanlands regmente, (1200 man) från Januari 1701 tiil Juni 1703: 230 sotdöde och 1 ihjälskjuten, samt från sistnämnde tid till November 1704: 163 sotdöde och 12 slagne.
Sedan Svenska indelda arméen efter slaget vid Pultava blifvit i hemlandet åter uppsatt och använd i en annan krigsort, visade sig förödelserna med oförminskad kraft.
Westerbottens regemente (1056 man), som 1717 var förlagdt i Bohus län och der, vid ett landstigningslörsök af fienden, förlorat 20 man, samt genom en på hösten uppkommen farsot 160 till 170 man, hade den 1 Januari 1718: 565 sjuke och 301 tjenstbare samt 190 vakanser »18 » » 622 » 190 » 244 » » 15 Februari » 690 » 55 » 311 » » 29 Mars » 573 » 36 » 447 » » 16 April » 537 » 32 » 487 » Jönköpings regemente, som i Oktober 1718 afgått till Norge, förlorade under det 2 månader långa fälttåget, det illa ordnade återtåget samt under sin garnisons-tjenstgöring i Uddevalla, inom loppet af ett år, 490 man af 1100.
Ena bataljonen af Elfsborgs regemente (600 man), hade den 14 November endast 27 sjuke, men 14 dagar derefter 286, af hvilka endast 12 i följd af erhållna sår.
Lifgardet till fot, som i Oktober 1718, 2,300 man starkt, lemnade Stockholm för att tåga mot Norge, aflemnade under marschen 108 sjuke på Westra Ed och 27 på Blomsholm, men hade icke destomindre den 14 November vid Fredrikshall 261 sjuke; den 21 samma månad 327; den 28,443 samt den 4 December 501, under det att de sårades antal var 6.
Vid hemkomsten till Stockholm utgjorde hela den återkommande styrkan endast 500 man i tjensthart skick.
För att deltaga i det mot Byssland förklarade kriget, afsändes till Finland i September månad 1741 1500 man af Lif-gardet till fot.
Den 15 Januari året derpå, således efter 4 månader, hade af dessa 1500 man 250 atlidit och 550 lågo sjuke, så att endast 700 man kunde gå under vapen.
Den 9 derpå följande Febr. befunnos de tjenstbares antal hafva fallit ned till 400 man, utan att ännu skott blifvit vexladt med fienden.
På något mera än 6.| månader förlorade regementet 607 man genom dödsfall, och af de qvarlefvande lågo vida iner än hälften sjuke, så att endast några hundra man kunde bära vapen.
Vid återkomsten till garnisonsorten, efter ett års frånvaro, funnos kompanier som förlorat mera än hälften af sin numerär i döde; och de sjukes antal var då ännu så stort, att af hela kompaniets styrka endast omkring 20 man voro tjenstbare.
Ingen enda hade fallit för fientlig kula.
Bland de indelda regementena var tillståndet icke bättre.
Uplands regemente såg sin numerär till följd af sjukdomar och dödsfall efter några månader minskad med nära i/i.
Södermanlands regemente, som sammansmälte till knappt 300 man tjenstbart manskap, aflemnade i Juni 1742 200 man till örlogsflottan.
Af dem återstodo i Oktober endast 27; de öfrige hade atlidit.
Dal-regementet hade på våren sistnämnde år sammansmält till 600 man och Landf örvar shomit.
Bet. IV. 4 26 Westerbottens regemente var ännu svagare.
Begrafningsplatserne blefvo vid sådana förhållanden otillräckliga, till följd hvaraf man tvingades att nedgräfva de döde hvar man kunde.
De jordkulor, i hvilka soldaterne legat under hösten, begagnades, sedan dessa utflyttat, såsom grafkor, der man inlade de döda kropparne, så att de kommo att ligga hvarftals öfver hvarandra, hvarefter, då kulan var nära fylld, taket stjelptes deröfver.
Då rödsoten i Juli 1742 började härja bland trupperne, tilltog dödligheten till den grad, att man tvangs att gräfva en hundra alnar lång, 6 alnar bred samt ungefär lika djup graf, i hvilken samlades de dödes kroppar, så väl deras, som nyss dött, som deras, hvilka oförsigtigt nedlagts i de förenämnde jordkulorna och med sin stank förpestade hela trakten.
Månads- och qvartals-förslagerna angifva i öfrigt följande numerära förhållanden i afseende på arméens sjukdomsförhållande:
Tredje qvartals-förslaget upptager 2,000 sjuke Fjerde » » 4,217 » Januari månads förslag » 4,621 » Februari » » » 4,341 » Mars » » » 4,645 » April » » » 3,921 » Maj » » » 3,956 » upptogs de friskes antal för hela arméen till 13,412 och vakansernes 1741.
» 1742. » månadsförslaget 1 det sistnämnde till 5,310.
Af de 25,000 man, som i detta krig användes, återstodo efter ett års förlopp endast 3,000 man i stridbart skick.
Kavalleriet, som vid kapitulationen den 19 Augusti 1742 befanns hafva sammansmält till 1,200 man, hemgick landvägen öfver Torneå, och utgjorde vid hemkomsten 100 man.
Svenska infanteri-regementena öfverfördes sjövägen till fäderneslandet.
Trångt hoppackade, uppehöllos de fem veckor af motvind, derunder nära hälften uppgifves hafva blifvit bortryckt af sjukdomar.
Med undantag af slaget vid Willmanstrand egde under detta krig ingen allvarlig sammanträlTning med fienden rum.
Sextusen man infanteri och 450 dragoner gingo visserligen i November 1741 öfver ryska gränsen, men förstördes utan svärdsslag af sjukdomar, så att knappt mera än hälften återkom.
Efter 15 års fred fick Sverige åter krig, då 20,000 man i Juni och Juli månader 1757 öfverfördes till Pommern.
Redan i September hade vid Westgöta-Dals regemente hälften af manskapet jemte alla fältskärerne insjuknat.
Efter ett fälttåg af 2 månader återvände arméen i sina kantonerings-qvarter; och en månad derefter var hvar 7:de man af hela arméen sjuk; den 31 Mars hvar 4:de, den 30 April hvar 3:dje.
Ännu i slutet af Juni var, oaktadt den varma årstiden inträdt, fjerdedelen af arméen otjenstbar till följd af sjukdom.
En allmän 1758 Januari—Juni hade arméen hvar 5:te man sjuk » Juli—December » » 9:de » 1759 Januari—Juni » » » 3:dje » » Juli—December » » » 9:de » 1760 Januari—Juni » » » 13:de » » Juli—December » » » 14:de » 1761 Januari—Juni » » » 12:te » » Juli—December » » » 16:de » 1762 Januari—Juni » » » 9:de » Högsta sjuknummern på dag är för flertalet infanteri-regementen angifven å nedanstående öfversigt, hvilken jemväl för hvart och ett regemente upptager den nummerstyrka med hvilken det var afsedt att uppträda mot fienden.
Denna högata sjuknummer inträffade nemligen:
Efter plan regemente ( 920 man) För Uplands Elfsborgs » (1000 Helsinge )) ( 900 Jönköpings » ( 820 Lifgardet till fot (1000 Westmanlands regemente (1000 Ostgöta infanteri- » (1000 Södermanlands » (1000
Dal- » (1042 Os terbottens ( 900 Åbo läns » ( 850 Nerike-Wermlands » (1100 Westerbottens » ( 900 Skaraborgs » ( 940 3l/5 28/ ' 2 20/ / B '2 3l/5 3’/o 1758, 1759, 1758, 1759, 1758, 1758, 1758, 1759, 1759, 1758, 1758, 1759, 1758, 1759, Sjuke Friske S:a 314 384 698 458 311 769 294 391 685 489 168 657 374 502 876 517 385 902 400 258 658 308 500 808 406 416 822 458 243 701 355 386 741 387 402 789 464 278 742 525 165 690
Af förestående uppgifter synes, att om högsta sjuknummern hade för samtliga ofvanstående regementen inträffat på samma dag, skulle dessa regementen, som voro afsedda att ställa mot fienden, i det minsta, 13,000 27 man, icke kunnat ställa under vapen mera än omkring 4,800, alldenstund 5,749 man genom sjukdom voro urståndsatte att tjenstgöra, och återstoden bortryckts förnämligast genom sjukdomar; och då det icke saknar praktiskt intresse att jemväl för detta krig erfara, i huru mycket större skala sjukdomarne skörda sina offer, jemfördt med den fiendtliga elden, må här för större delen af Svenska infanteriet meddelas en sammanställning mellan den numerär, som vid krigets utbrott utkommenderades i fält eller sedermera under krigets lopp tillkom, och dem som stupade i träffning eller aflidit till större delen genom sotdöd.
Svenska arméens förluster under Pommerska kriget från och med September 1757 till och med December 1761.
Utkommen- derade i fält 1757.
Under krigets lopp tillkomne.
Döde på sjukhus eller i qvarter.
Stupade i träffning.
Summa döde.
1,000 431 1,431 266 5 271 920 299 1,219 329 10 339 1,000 128 1,128 247 22 269 900 239 1,139 353 5 358 820 53 873 245 18 263 1,000 440 1,440 313 44 357 1,000 287 1,287 309 20 329 1,000 414 1,414 252 5 257 600 354 954 226 3 229 850 193 1,043 188 21 209 940 165 1,105 373 20 393 850 182 1,032 137 21 158 900 125 1,025 379 15 394 900 226 1,126 245 7 252 600 1,018 1,618 457 2 459 13,280 4,554 17,834 4,319 218 4,537 Lifgardet till fot Uplands regemente . . . . Elfsborgs regemente . . . . Helsinge regemente . . . .
Jönköpings regemente . . . Westmanlands regemente . .
Ostgöta infanteri-regemente
Södermanlands regemente . . Dal-regementet Westgöta dals-regemente . . Skaraborgs regemente . . . Abo-läns regemente . . . . Westerbottens regemente . . Österbottens regemente.
Nerike-Wermlands regemente Summa Ofvanstående 15 infanteri-regementen, utgörande en sammanlagd styrka af 17,834 man, förlorade således 4,319 man aflidne å sjukhus eller i qvarter samt 218 stupade i träffning.
Af redogörelsen för den manspillan, som Svenska arméen lidit under sina fälttåg, återstår ännu att omförmäla förhållandet under 1788—90 samt 1808 och 1809 årens krig i Finland och kriget i Tyskland 1813 och 1814.