Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 73. plan, soin genom utfyllning i sjön Wettern emellan vestra hamn-armen och magasinsforvallare-bostället kunde ästadkommas, i hvilket hänseende direktionen alltså härtill inskränkte sin ifrågavarande ansökning, med begäran för öfrigt alt 11 disponera vägen såväl på vestra sorn norra sidan, äfvensom den så kallade lastageplats vid sjön, hvilken arrendatorn af Starby kungsladugård förmenat vara denna tillhörig, E. K. M:ts Befallningshafvande i Östergöthlands län med bifogande af en utaf landtmätare upprättad karta öfver merberörda, för hamnbyggnaden erforderliga mark, sig i ämnet yttrat och dervid i underdånighet andragit att, med dea inskränkning, hamnbyggnads-direktionen gifvit åt förut omförmälda anhållan, numera icke vore fråga om vidsträcktare afsöndring från Starby kungsladugård än 3 tunnland 94- kappland ängsvall på Wadstena slotts södra och östra sidor; att den i Krigs-kommissarien Lallerstedts förklaring omnämda lastningsplats, beslående endast af ett i Wettern uppfört stenkar, fästadt vid sjelfva slotlsvägen, nödvändigt måste disponeras för hamnbyggnaden, om densamma skall kunna verkställas, och att för öfrigt för hamnanläggningen erfordrades begagnandet af dels de på norra sidan om slottet varande tvänne, kronan hittills intet inbringande små jordstycken, som sammanhängde med den vid Wetterns strand löpande väg, hvilken komme att genom inloppskanalen afskäras, och dels vägen på slottets vestra sida, hvaremot hamnbyggnods-bolaget skulle anlägga väg söder om slottet, til! lättnad för kommunikationen; vid hvilket förhållande och då Krigs-kommissarien Lallerstedt genom en vid E.K. M:ts Befallningshafvandes utlåtande bifogad skriftlig försäkran af den 1 Mars 1843 förbundit sig och sina rättsinuehafvare att för sin arrendetid, utan ersättning, från Starby kungsladugård afstå den mark, som till hamnanläggningen vid Wadstena blifvit föreslagen, samt, efter hvad kronofogden i orten vitsordat, kommunikationen icke väsendtligen försvårades genom afskärande af förberörda väg utmed norra slottsgrafven, E. K. M:ts Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt, att E. K. M:t matte, i betraktande af hamnanläggningens nytta för orten och det allmänna, medgifva, att den mark, utgörande något öfver tre tunnland äng af jemförelsevis ringa värde, som kunde komma att från Starby kungsgård till hamnanläggningen upplåtas, tillika med det öfriga utan värde varande utrymme, som blifvit för nämnda ändamål begärd t och hvilket, enligt kartan, jemväl innefattade 2:ne så kallade kronoholmar i sjön Wettern af tillsammans
(St kapplands vidd, finge af hamnbyggnads-bolaget för framtiden, utan ersättning disponeras; — Och hade slutligen E. K. M:t och Rikets Kammar-kollegium med underdånigt utlåtande i detta ärende inkommit, samt, på grund af arrendatorns utaf Starby kungsladugård ofvanom förmälda skriftliga förbindelse alt utan ersättning aflemna den samma kungsladugård tillhöriga mark vid slotts - Expeditions-UIsko llets Förslag till tind.
Skrifvelse, ,\:o 73.
133 grafven, ansett (le villkor, hail dervid nu velat tillägga, icke förtjena afseende, hvarjemte och då af ofvanberörda, Wadstena slott tillhörande, 2:ne mindre holmar någon inkomst till Statsverket icke ingått, samt hamnanläggningen komme att för slottet och i synnerhet för kungsladugården medföra vida större fördel, än ifrågavarande obetydliga jordrymder, och vid förnyad utaTrendering af den sednare sannolikt föranleda lill högre arrénde-afgift, hvarigenom staten borde kunna påräkna ersättning för marken, Kollegium hemställt att E. K. M:t måtte till Rikets Ständer göra nådig proposition om upplåtelse, utan ersättning, från kronans jord af det utrymme, som för hamnbyggnaden blifvit begärdl.
Under förmälan om hvad sålunda förekommit och med afseende pä hvad så väl Kammar-kollegium som E. K. M:ts Befallningshafvande i Östergöthlands län anfört, har E. K. M:t behagat, uti afbiten proposition i nåder föreslå, att Rikets
Ständer måtte för sin del medgifva att bolaget för hamnbyggnaden vid Wadstena må, utan afgift, fa för hamnanläggningen disponera ej mindre den kronan tillhöriga, förutnämnda karta upptagna jord af tillsammans 3 tunnland 155- kappland, än ock de å norra och vestra sidorna af Wadstena slottsgrafvar löpande vägar, emot förbindelse för bolaget att anlägga ny väg till Wadstena stad söder om slottet, samt med villkor alt å den mark, som sålunda kan blifva upplåten, icke någon byggnad utan E. K. Mits. serskilda nådiga tillstånd må uppföras; och har E. K. M:t, i sammanhang härmed,, nådigst gifvit Rikets Ständer tillkänna att, beträffande frågan om tillåtelse för Wadstena hamnbyggnads-holag att, i händelse af bifall härtill, tillträda den del af ofvanomförmälda mark, som tillhör Starby kungsladugård, utan hinder deraf att denna kronoegendom för närvarande finnes utarrenderad, E. K. M:t, enär arrendatorn, Krigs-kommissarien Lallerstedt, genom serskild försäkran förbundit sig att för sin arrendetid utan ersättning afstå den för hamnbyggnaden afsedda, kungsladugården tillhöriga mark, samt pröfningen af de vilkor, han nu velat vid uppfyllandet deraf fästa, icke på E. K.
M:t ankommer, funnit berörda fråga icke föranleda till annan åtgärd, än att E. K.
M:t nådigst förklarat det ankomma på bolaget att i berörda hänseende begagna den rätt, ofvannämnda försäkran kati för detsamma medföra.
Rikets Ständer hafva detta allt i behörigt öfvervägande tagit, och då den kronans mark, som nu är i fråga att till förenämnda hamnbyggnads-företag upplåtas, enligt hvad de den nådiga propositionen tillhörande handlingar utvisa, är af jemförelsevis obetydligt värde, i förhållande till den nytta för orten och det allmänna, sorn berörda anläggning, för hvars fullbordande staten lemnat ett betyd - 134 Expeditions-Utskotlets Förslag lill tind.
Skrifvelse, N:o 74. ligt låne-understöd, kommer att medföra, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att till E. K.
M:ts högstberörda nådiga proposition lemna bifall.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Maj 1851.
Presle-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående dispositionen af de 1848 års krigsrusiningsfond tillhörande persedlar, som blifvit i Stockholms utredningsförråd inlemnade.
(Stats-Ulsk:s Uti., A:o 136.) S. A. K.
M:ts och Rikets Krigs-kollegium, till åtlydnad af erhållen nådig befallning, låtit i Stockholms utredningsförråd till vård och redovisning intaga de persedlar, hvilka, dels i följd af den genom Kongl, brefvet den 30 Oktober 1849 Kollegium anvisade ersättning för utur förråden till armée-korpsen i Skåne och på
Fyen år 1848 utlemnade förnödenheter,' dels såsom för 1848 års krigsrustningar serskildt anskaffade, borde anses såsom krigsrustningsfondens tillhörighet, hvarjemte och uppå framställning af det för krigsrustningarne tillförordnade, numera upplösta General-krigskommissariatet, Kollegium förordnat om intagande i ofvannämnda utredings-förråd af de effekter, hvilka för hemälda Kommissariats äfvensom för General-intendentens och honom underlydande tjenstemäns behof blifvit upphandlade^ så har E. K. M:t, vid sådant i underdånighet anmäldt för - Expeditions-U tskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 75. 135 hållande, behagat, uti aflåten nådig skrifvelse, öfverlemna till Rikets Ständer alt besluta, huruvida ifrågavarande persedlar, hvarå uppgift och förteckning blifvit den nådiga skrifvelsen bifogade, skola försäljas oell försäljnings-medlen till riksgäldskontoret ingå, eller om icke persedlarne fastbeldre må, enär deras afyttrandc sannolikt komme att medföra förlust för statsverket, anslås till utrednings-förrådets förstärkande $ och som Rikets Ständer, lika med E. K.
Mit, ansett persedlarnes försäljning skola för statsverket medföra förlust, hafva Rikets
Ständer beslutat att berörda persedlar må, i enlighet med E. K.
M:ts nådiga förslag, till utredningsförrådets förstärkande anslås.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ständet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 —•
— Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående åtskilliga för del nybildade Artilleri-batteriet i Norrland ifrågakomne ökade utgifter.
(Stats-Utsk:s Uti., N:o 137.) S. A. K. Sedan Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af E. K.
M:ts nådiga förslag att, för upprättande af ett till de norra orternas i riket försvar behöfligt ansedt batteri värfvadt fotartilleri, som borde bestå af en kapiten, två subaltern-officerare, tre under-officerare och 43 man konstaplar, trumpetare och artillerister, samt förläggas antingen i Umeå eller Hernösand, nödiga medel, förslagsvis beräknade för 136 Expeditions-Utskoltctf Förslug till nnd.
Skrifvelse, N.-o 75. batteriets första uppsättning till omkring 8,000 r:dr och för.detsammas årliga un' derhåll m. m. till 6,695 r:dr 10 sk. allt banko, matte af dertill uppgifna tillgångar varda anvisade, funnit skäligt att, med bifall till hvad E. K. M:t sålunda föreslagit, medgifva att kostnaden för ifrågavarande artilleri-batteries första uppsättning samt årliga utgifter för dess aflöning finge bestridas, dels med vakansafgifter för de rotar i Norrbottens län, som till underhåll af en artilleri-trupp hållas vakanta och dels af Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond äfvensom öfriga årliga kostnader för den nya truppen, såsom till dess inqvartering och förseende med ved och lysningsämnen samt till lega och furage för exercishästarne utgå af till lika beskaffade utgifter afsedda anslag under Riksstatens 4:de hufvudtitel; så har E.
M:t uti nådig proposition af den 31 näsllidne Januari, behagat tillkännagifva att E. K.
M:t af militära skäl funnit lämpligast att till förläggningsort för det nya artilleri-batteriet utse staden Hernösand, hvarest äfven batteriet, som under förlidet år blifvit uppsatt, är vordet förlagdt.
Uppsättningens verkställande hade dock erfordrat åtskilliga till beskaffenheten nu jemväl uppgifna utgifter, hvilka dels uti första planen till batteriets blifvande organisation ej tagits i beräkning och dels icke kunnat förutses, såsom föranledda af lokala förhållanden å förläggningsorlen, i följd hvaraf kostnaden för det nya batteriets uppsättning i sjelfva verket uppgått till ett sammauräknadt belopp af 9,842 r:dr 34 sk. banko, som, enligt E. K.
M:ts särskilda beslut falt utgå af ofvannämnda utaf Rikets Ständer för ändamålet anvisade fond och hvartill ytterligare komme den ännu ej till siffran kända kostnaden för reparation och inredning till tygbod af det så kallade öfra magasinshuset vid Hernösand, hvilket, såsom för statsverket nu mera obehöflig!, blifvit till nämnda behof åt batteriet upplåtet.
I afseende åter på utgifterna för batteriets årliga underhåll, så har E. K.
M:t, enligt hvad den nådiga propositionen vidare innehåller, pröfvat skäligt alt utöfver den lill utgående från Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond uti batteriets stat bestämda summa 4,985 r:dr 18 sk. tillsvidare bevilja följande belopp, nemligen:
Tillökningsarfvode åt batteriets befälhafvare, hvartill, enär någon kapiten icke vid svea artilleri-regemente, hvartill batteriet hörer, fanns disponibel, måst beordras en Löjtnant, hvilken, i anseende till den i Hernösand rådande dyrhet å lifsförnödenheter, ansetts icke kunna med det i staten för batteri-chefen bestådda arfvode 300 r:dr, utom lönen vid regementet, der hafva sin bergning - B:ko R:dr 200: — — Transport: 200: — — Tillök - Expedilions-Ptskottets Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 75. 137 Transport: 200: — — Tillökning i manskapets uti staten till 6 sk. bestämda kontanta aflöning ä 2 sk. per man om dagen, likaledes föranledd af den höga lefnadskoslnaden, tillhopa 318: 46.
— Förhöjning utöfver slatspriset 6 r:dr per tunna å den, under befäl och manskap bestådda brödspanmål, som skall in natura tillhandahållas, förslagsvis 336: — — Tillökning i beklädnads-anslaget i och för de å beklädnads staten tillkomna persedlar, förslagsvis 62: — — Till hyra för batteriets rustkammare 50: — — och för ett arrestrum 50: — — Skjutseräättning och traktamente under resan från Stockholm till Hernösand och tillhaka åt de för batteriet afsedda 2:ne subaltern-offieerare hvilkas tjenstgöring derstädes E. K.
M:t föranlåtits att med hänseende till svårigheten för dem att med innehafvande ringa löner sig å förläggningsorten ständigt uppehålla, tills vidare inskränka lill exercis-tiden, förslagsvis . . 220: — — Traktamente för 3:ne månader åt den subaltern-ofiicer, som under den tid hatteri-hefälhafvaren njuter semester måste vid batteriet tjenstgöra 68: 21.
— Till underhåll af de för manskapets matinrättning inköpta husgerådspersedlar samt till anskaffande af nödig kokved . . 100: — — Arfvode för den läkare, som bestrider sjukvården vid batteriet 50: — — eller tillhopa B:ko R:dr 1,455: 19. — hvilka tillökningar för närvarande af E. K.
M:t och Rikets Krigs-kollegium förskottsvis utbetalas af under händer ägande medel; och då E. K.
M:t funnit alla dessa utgiftposter vara för de uppgifna ändamålen oundgängligen behöfliga, har E. K. M:t, uti dess högstberörda nådiga proposition, af Rikets Ständer nu äskat att desamma måtte varda på batteriets stat uppförda och för så väl den förflutna som kommande tiden anvisas till utgående från Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond, hvilken dertill lemnade full tillgång, äfvensom att, vid sådant förhållande, af nämnda fond jemväl finge utgå ej mindre de löne-tillökningar, som, på grund af E. K.
M:ts uti dess nådiga proposition om statsverkets tillstånd och heBih. till 11.
Prot. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 A/d. 18 138 Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Skrifvelse, N:o 76. hof derom gjorda framställning, kunde af Rikets
Ständer för batteriets subalternofficerarc och styckjunkare varda medgifna, än ock hvad utöfver i stat redan bestådda anslag erfordrades till bekostande af medikamenter åt sådana batteriets sjuke, som i kasernen vårdades.
Som Rikets Ständer, likamed E. K.
M:t, funnit ifrågavarande tillökade utgifter för artilleri-batteriet i Norrland vara af behofvet oundgängligen påkallade, samt Rikets Ständer tillika inhemta! af deras år 1849 församlade revisorers berättelse, att Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond under revisionsåren tillväxt och lemnar tillgång till bestridande af merberörda utgifter, hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt lemna bifall till hvad E. K.
M:t i förevarande hänseende nådigt föreslagit.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom bos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Preste-Ståndet den 27 —■ — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående ersättning till Majoren G.
Bennich för innehafda h asthem nt an sr anio r vid f d.
IVöstgötha Kavalleri-regemente.
(Stats-Ulsk:s Uti., N:is 71 och 139.) S. A. K. Hos E. K. M:t har kapilenen i arméen, Majoren Gustaf Bennich sig i underdånighet besvärat deröfver att, efter det han, som den 11 Juni 1816 undfått Fwp edil iöns- Ulsko lie Is Förslag tili und.
Skrifvelse, N:o 76. 139 nådigt afsked från sin vid Westgötha regemente innehafda kapitens-beställning, med tillstånd att såsom kapiten i arméen qvarstå, och sedermera intill 1821 års slut uppburit de lill löjtnants-beställningen vid förste Majorens sqvadron af f. d. Westgötha Kavalleri-regemente anslagna, af honom innehafda häslhemmansräntor, hos E. K. M:t och Rikets Stats-kontor den 29 December 1848 sökt att likaledes för ar 1822 och följande åren berörda räntor utbekomma, så hade bemälda embetsverk, med åberopande af E. K.
M:ts nådiga kungörelse den 8 September 1824j enligt7 hvilken fordringar hos statsverket höra hos Stats-kontoret anmälas inom December månad, året efter det desamma uppkommit, under den 24 April 1849 förklarat alt Majoren Bennich, jemlikt Kongl. Brefvet den 20 December 1811, väl vore, såsom i arméen qvarstående, berättigad att för åren 1847 och 1848 utfå ersättning för ifrågavarande häslhemmansräntor, med 591 r:dr 29 sk. b:ko, men att, beträffande beloppet för åren 1822 till och med 1846, utgörande 6,332 r;dr 43 sk. 5 r:st, Majoren försutit den i ofvan högstberörda kungörelse stadgade tid, inom hvilken liqvid för sistnämnda belopp skolat sökas, i följd hvaraf Stats-kontorct vägrade utgifva den fordrade ersättningen; och anhölle Majoren Bennich att det sålunda öfverklagade beslutet matte varda i nåder ändradt eller ock honom af gunst och nåd förunnas att de ifrågavarande medlen utbekomma.
Med anledning af dessa underdåniga besvär och sedan Stats-kontoret, som jemte öfrige vederbörande, blifvit häröfver bordt, till E. K.
M:ts nådiga pröfning underdånigst hemställt, huruvida, då, i följd af de uteblifna reqvisitionerna å ifrågavarande räntor, statsverket vunnit en opåräknad besparing af 6,332 r:dr 43 sk. 5 r:st, någon ersättning skulle kunna beredas sökanden för större eller mindre del af det belopp, hvaraf han genom omförmälda förhållande gått i mistning, har E. K.
M:t uti en den 4 December sistlidet år afbiten nådig proposition, i betraktande af de uti denna ersättningsfråga yppade serskilda förhållanden och med afseende derjemte på de för Bennich förekommande ömande omständigheter, täckts i nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, det de för Bennich, från och med år 1822 till och med år 1846, enligt hvad ofvan nämndt är, innehållna och statsverket tillgodokomna medel måtte till honom utbetalas.
Vid öfvervägande häraf och då Majoren Bennich ägt ostridig rättighet alt för åren 1822—1846 tillgodonjuta ersättning för ifrågavarande af honom innehafda häslhemmansräntor, så vida han till utbekommande deraf inom föreskrifven lid sig anmält, samt enär Rikets Ständer anse det icke vara med statens värdighet förenligt att besparingar tillskyndas statsverket på enskildes bekostnad, hafva Rikets Ständer väl härutinnan ägt ‘giltig anledning att bifalla E. K.
M:ts högstberörda 140 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 77. nådiga framställning; men som härvid tillika förekommit, att Majoren Bennich, genom E. K.
M:ts nådiga Bref af den 8 Februari 1840, i anseende till framskriden ålder och den medellöshet, hvaruti han sig då befann, undfått förhöjning med 50 r:dr b:ko årligen uti det honom förut i nåder beviljade expektans-arfvode, och billigt är att ifrån den äskade summan 6,332 r:dr 43 sk. 5 r:st afdrag göres för de af Bennich sålunda under åren 1840—1846 med tillsammans 350 r:dr af statsverket uppburna medel, hafva Rikets Ständer funnit skäligt medgifva, att en summa af 5,982 r:dr 43 sk. 5 r:st må till Majoren Bennich från Riksgäldskontoret utbetalas såsom ersättning för de till löjtnantsbeslällningen vid förste Majorens sqvadron af f. d. Westgötha Cavalleri-regemente anslagna och honom, såsom kapiten vid samma regemente, för åren 1822 till och med 1846 tillkommande hästhemmansräntor.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i fråga om undersökning af grunderna för städernas beskattning.
N:o 4.) S. A. K. 1 ändamål att söka verkliggöra den grundsats, att, i skattebördornas utgörande till statsverket, rättvis jemnlikhet och jemvigt' hör ega rum mellan städerna Expeditions-UIskoItets Förslug till ond.
Skrifvelse, N:o 78. 141 oell landsbygden, har hos llikels Ständer fråga blifvit väckt om undersökning af så väl de från längre tid tillhaka alltmera invecklade beskaltningsgrunder hvilka i afseende å städerna gjort sig gällande, som 3 dessas beskattning, jemförd med landsbyggdens, för utrönande, huruvida städerna i ett med hänseende till landsbygden billigt förhållande bidraga till fyllande af statsverkets behof; och då Rikets Ständer anse detta ämne vara af synnerlig vigt, men icke äro i tillfälle alt deråt egna de detaljundersökningar, som för dess fullständiga utredande erfordras, få Rikets
Ständer underdånigst anhålla om tillsättande af en komité, nied uppdrag att undersöka och utreda alla de förhållanden, som höra läggas till grund för en riklig beskattning af städernas industriidkare invånare, deras egendom och den af dem idkade handel eller annan rörelse, samt att afgifva utlåtande öfver siittet att bringa städernas beskattning lill ett jemförligl förhållande med landets; hvarefter E. K.
M:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig skrifvelse i detta ämne.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Juni 1851.
Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 21 —■ — llikels Ständers underdåniga skrifvelse, angående
Iåns beviljande för den nya regleringen af tomterna i staden Christianstad.
(Stats-Utsk:s Uti., N:o 142.) S. A. K.
Som staden Christianstad, för en efter 1847 års eldsvåda uppgjord och af E. K. M:t i nåder fastställd ny tomtreglering jemte dermed förenad anläggning 142 Eccpeditions-Utskottets förslag till und.
Skrifvelse, N:o 78. af en ny och utvidgning af en annan gata, redan vore skuldsatt med ett kapitalbelopp af 13,380 r:dr, samt ytterligare uppoffringar, hvilka för närvarande ej kunde till sitt belopp beräknas, för sådant ändamål dessutom erfordrades, bar, enligt E. K.
M:ts under den 20 December nästlidet år till Rikets Ständer härom alldina nådiga proposition, Christianstads
Drätsel-kommission, å stadens invånares vägnar, bos E. K. M:t i underdånighet anhållit att, för denna tomtreglerings verkställande, ett låne-underslöd af 13,333 r:dr 16 sk., emot så förmonliga ränteoch afbetalnings-vilkor som möjligt, mätte utaf allnänna medel varda beviljadt; i anledning af hvilken anhållan och med afseende, å dervid anförda skäl E. K. M:t nådigt behagat föreslå Rikets Ständer att staden Christianstad, till understöd vid ifrågavarande tomtreglering, måtte erhålla det sökta'lånet emot hufvudsakligen enahanda vilkor, som vid riksdagen åren 1840 och 1841 af Rikets Ständer föreskrefvos för det, till sladen Söderhamns nya tomtreglering och uppförandet af derstädes nedbrunna publika byggnader, då beviljade lån, eller årlig återbetalning från och med år 1853 af 7 procent ä det ursprungliga låne-beloppet, dervid 4 procents ränta borde å kapital-återstoden beräknas.
Enär liera af större eldsvådor hemsökta städer, under senare tider, utaf allmänna medel åtnjutit understöd för utförandet af de förändrade tomtregleringar, som, till förekommande af dylika olyckshändelser och befrämjande af dessa städers framtida trefnad och tillväxt samt rörelsens underlättande, i enlighet med E. K.
M:ls nådiga Cirkulär-bref den 1 Oktober 1828, höra, till behörigt iakttagande, vid brandskadade städers återuppbyggande, fastställas, hafva Rikets
Ständer ansett sig destohelldre böra bifalla det för staden Christianstads nya tomtreglering nu begärda lån, som dylika understöd tillförene merendels erhållits ulan återbetalningsskyldighet; hvadan och i öfverensstämmelse med hvad E. K.
M:t i nåder föreslagit, Rikets Ständer funnit skäligt att, för verkställigheten af den, efter 1847 års eldsvåda, fastställda nya reglering af tomterna i Christianstad, bevilja nämnde stad och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett lån af trettontus entrehundratretliolre riksdaler 16 sk., under följande vilkor och förbehåll: l:o För hela lånesumman skall Christianstads Drätsel-kommission, efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, afgifva sin till
Riksgälds-kontoret eller ordres ställda skuldförbindelse, hvarigenom kommissionen, å stadens vägnar, åtager sig ansvara för lånets återbetalning jemte erläggandet af den å lånet upplupna ränta, på sätt här nedan stadgas. 2:o Hvad som utaf lånesumman ej blifvit från Riksgälds-kontoret vederbörligen utreqvireradt före slutet af innevarande år 1851, kommer icke alt derifrån utbetalas.
Expeditions- Uisko t tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 79. 143 3:o
Lånet får utan ränta och kapital-afbetalning innehafvas till 1852 års slut: men derefter, eller från och med år 1853, samt intilldess detsamma är till fullo godtgjordt, böra sju procent af lånets ursprungliga belopp, vid slutet af hvarje år, genom Drätsel-kommissionen, till Riksgälds-kontoret inbetalas; skolande häraf ränta, efter fyra för hundra, å den oguldna lånesumman först beräknas och afgå samt öfverskottet utgöra kapital-afbetalning.
Hvilket Rikets Ständer få härigenom, till svar å högstberörda nådiga proposition, i underdånighet anmäla.
Presle-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 21 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående befrielse från en Presidenten J. P. af Billbergh i lifstiden ådömd, ersättningsskyldighet.
(Stats-Utsk:s Uti., N:is 68 och 145.) S. A. K.
Sedan, vid pröfning af E. I\.