Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen föreskrifver, yttrad anmärkning emot Föredraganden inför Kongl. Maj:t af Commandomål för Armén, har för uppgifvandet af anledningarne härtill beinälte Friherre inlemnat ett vidimeradt Utdrag af de genom Kgl. Maj:ts General Adjutants Expedition för Armén den 24 Maj 18^7 under N:r 353 utfärdade General-Ordres, ord för ord så lydande: »Vid de »Regementen, der Rotehållare ej samfäldt in»gått i Contrakt om Soldatens beklädnad, »böra Inspektörerne, så mycket möjligt är, »och så vidt Författningarne det medgifva, ej »approbera några Rekryter, som icke i Knek»te-Contraktet af Rotehållare förbehållit sig »beklädnad på vissa år (3 4 å 5 år), hvar»förutan Soldaten, som med de af Kongl. »Majit och Kronan i nåder bestådda slitnings»penningar omöjligen kan bekläda sig, innan »kort skulle blifva otjenstbar, eller ock, med »uppoffring af dess nödtorftiga bergning, och »på bekostnad af Flustrus och Barns knappa »föda, blifva tvungen sjelf anskaffa behöriga »munderingspersedlar; och åligger således In»spektörer, Brigad-Generaler, samt Rege»ments-Chefs på möjligaste bästa sätt söka io Coust.
Betänkanden. »sådant afhjelpa.« Underställandes, i följd häraf, Friherre Anckarsvärd Utskottets oinpröfvande, huruvida orden så vidt
Jörfattn Lag or ne medgifva må kunna fria Konungens Föredragande i Commandomål från det ansvar 4f Gap. Missg.
Balken utsätter å den Konungens Embetsman, hög eller låg, som, sjelf eller genom andra, intalar eller förleder undersåtarne till någon utgift, sammanskott eller kostnad, enär
Föredraganden bör sjelf känna hvad författningarne medgifva, särdeles i mål, der de bestämdt förbjuda all tolkning utom ordalydelsen, och der de tydligen binda till ansvar för väckande af minsta fråga om förändringar, hvadan, och då förhållandet vore sådant med Indelnings-verket och dertill hörande Rote-Contrakt, Friherre Anckarsvärd ej kunde anse ofvanintagne General-Ordres annorlunda, än som ett inledande att dessa författningar eludera.
Omedelbarligen efter Remissens ankomst har Utskottet, med stöd af 105 §.
Regeringsformen, äskat det inför K. M. i Commandoärenden hållna Protokoll, hvarpå de anmärkte General-Orderne grundats.
Jemte detsamma, och en särskilt från General-Adjutanten m. m.
Friherre Björnstjerna till vederbörande aflåten Embetsskrifvelse, hafva tvenne andra detta ämne beträffande Protokoll blifvit Utskottet meddelte, bland hvilka det förra af den 26 Aug. if ty innehåller, att, då till K. M:s Höga kur skap kommit att inom första LifGrenadier-Regementet och dess Compagnie):
Ordres utgifvits, som i ett alldeles orig - Coust.
Betärikanclen. n tigt begrepp framställt hvad K. M. medelst General-Ordres af den 24 förutgående
Maj i nåder anbefallt, K.
M. icke allenast deröfver betygat
Sitt höga missnöje, utan ock återkallat nyssberörde Regements- och Compagnie-Ordres , med ogillande af hvad härutinnan kunnat vara tillgjordt, samt det sednare af den 3o Sept. att, på skedd anmälan af Inspektörens rapport örn sammanhanget, K.
M. tillika, med befallning om Regements Befälhafvarens arresterande, förklarat, det mera nämnde General-Ordres, såsom egenteligen innefattande en Instruction för Inspektörer och Brigad-Generaler, icke bort på BrigadOrderne underlydande Regernenter communiceras; hvarförutan, enligt sedermera lemnad underrättelse, K.
M. till ytterligare misstags afböjande genom Circulaire-GeneralOrdres af den 11 dennes förnyat
Dess nådiga befallning att ingen Rotehållare må utöfver hvad författningarna stadga, förmås till beklädnadens utgörande, om ej efter trivilliga beting.
Innan Utskottet går, att för Riksens Stander uppgifva resultaten af dess öfverläggningar i denna särskilta anmärknings - fråga, utbeder det sig att till en början få utveckla de allmänna grunder, dem Utskottet, oaflåtligen uppmärksamt på Constitutionens anvisning, tror böra följas för behandlandet af sådana frågor, och för den klara tolkningen, i hvarje fall af de derom gifna föreskrifters bokstafliga innehåll.
Uti aliade mål, rörande anmärkningar mot 12 Coust.
Betänka/iden.
Konungens Rådgifvare, som i anledning af lill Constitutions - Utskottet remitterade eller inom detsamma uppkomna motioner, fordra dess granskning och skärskådande, utgör, likmätigt Grundlagen, detta Utskott en förberedande och intermediaire Auctoritet, hvilken, efter noggrant urskiljande af öfverträdelser och förseelse, samt det moraliska ansvarets afvägande i samma mån, endast äger, der ett fullkomligt frikännande ej funnit ruin', att antingen ställa under tilltal inför RiksRätt, utan att bestämma den möjliga bestraffningsgraden, eller ock för Riksens Ständer anmäla förhållandet, utan att, genom någon omedelbar tillstyrkan, föruthasta deras pröfning af hvad Rikets väl skulle kräfva.
Denna norm för anklagelse- eller anmälnings-rätten härutinnan innefattas i Regeringsformens 106 och 107 §. §•, sorn på en gång utstaka och begränsa Utskottets myndighet.
Den förstnämnde utmärker hufvudsakligen ansvaret för uppenbara förbrytelser mot nämnde Grundlag, och för den rådgifvande åtgärden till beslut stridande mot Grundlagen eller Rikets allmänna Lagar; den sednare åter förutsätter ett bedöinmande mindre efter lagens bokstaf, än efter opinionen 0111 dess fordringar, mindre af vissa handlingar, än af former och handlingssätt.
Och ändtligen synas de begge icke blott tillåta, men äfven påkalla ett offentligt framläggande af alla till en gjord anmärkning hörande och öfver dess föremål upplysning spridande omständigheter, likasom ar motiven för de åsigter, hvarunder anmärknings-frågan af Utskottet betraktats.
Cons t.
Utsft.
Betäiikanden. *3
Med tillämpning af dessa grundsatser, får Utskottet nu afgifva dess utlåtande i det egentliga ämnet.
Utskottet har, vid öfvervägande deraf, å ena sidan funnit att, i händelse de anmärkta General-Orderna ovillkorligen innehållit, det ingen Rekryt finge approberas, förr än vissa års beklädning för Soldaten blifvit af Rotehållaren betingad, en sådan cassering af Rekryter för biafsigter, icke bort anses annorlunda än sorn ett indirekt medel, att aftvinga Rotarne hvad dem ej kunde af den vanliga executiva magten till utgörande åläggas; men deremot, och fastän i dessa Ordres, sådane de nu äro, saknas det bestämda och klara uttryck af den befallandes vilja, jemförd t med lagars föreskrift, hvilket ensamt försäkrar befallningens verkställighet, och tryggar den verkställande mot ansvar för sin lydnad, en underlåtenhet, som enligt 107 g.
Regeringsformen kan och bör hos der nämnde Föredragande anmärkas, har å andra sidan Utskottet förekommit: att de åklagade Gen eral-Ord erne, förmedelst det redan vid början införda förbehållet af författningarnes medgifvande, i sjelfva verket innebära en varning mot dessas ölverträdande: att likaledes föreskriften vid slutet om bekiädnads-bristens afhjelpande på möjligen bästa sätt röjer den afsigt, att ändamålet måtte ernås genom i godo träffande öfverenskommelser: att de författningar, som förbjuda Befälhafvarne all inblandning i Rotelia Håres och Soldaters inbördes förhållanden, böra, såsom till deras väsendtligaste delar in - i4 Const.
UtsJi. Betänkande/!. ryckta i Tjenstgörings-Reglementet, vara För Befälhafvande Militärpersoner allmänt kända, och af dem, utan någon arbitrair tydning, åtlvdas; att, slutligen, det, efter hvad vetterligt är, blott vid ett enda Regemente yppade misstag om General-Ordernas mening blifvit, så snart det hunnit förspörjas, ogilladt och rättadt, samt derigenom älven alla möjliga följder af deras otillbörliga utsträckande i tid förebyggda.
Enär sålunda General-Adjutanten Friherre Björnstjerna mot anklagelsen beredt sig ett skydd i det vid befallningens verkställighet fästade villkor af författningarnes medgifvande, och han hvarken uppenbarligen handlat mot Regeringsformens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon Öfverträdelse af Rikets gällande Lagar, eller den vållat och befrämjat, genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, då han tvertom i Expeditionen varnat mot författningarnes åsidosättande och hänvist till deras innehåll, har Utskottet, som ej trott 6ig tillståndigt, att utöfver ordalydelsen af General
Ord erne och af det enda härtill lämpliga Grundlagens rum jemka och leda dem båda till ett resultat af det beifrande efter allmän Lag, som anmärkningen åsyftar, ansett Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armén i denna sak ej kunna, enligt 106 §.
Regeringsformen, under tilltal ställas.
Emedlertid har det icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, att det ärende, som genom utfärdandet af oftanämnde General-Ordres, vunnit handläggning af General Adju - Coust.
Betäiikanden. 15 tanten för Armén, helt och hållit saknar beskaffenheten af Commandomål, hvarmed, jern* likt 7 §.
Regeringsformen, förstås sådane, dem Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till Lands och Sjös, omedelbarligen besörjer.
För denna tanka hämtar Utskottet ett nytt stöd deraf, att i K.
M:s nådiga bref af den ig Juni i8ro, hvarigenom en gräns emellan General-Adjutantens och vederbörande Stats-Sekreterares befattningar blifvit uppdragen, bland annat stadgas, det Commantlomål böra vara enkla Militäriska, och icke leda till någon ändring, förklaring eller rubbning af Allmänna Ekonomiska författningar, äfvensom i en härmed instämmande nådig Instruction af den 24 Jan. 1815, de GeneralAdjutanten för Armén i fredstider tillhörande åligganden inskränkas inom verkliga militäriska föremål, såsom truppers rörelser och marcher, exercice, tjenstgöring, krigstukt m. m.
Det är, efter Utskottets tanka, af vigt, att militära styrelsen hålles inom de gränsor dem Lagar och Författningar utstakat, och icke intränger i den civila.
Det synes alltså angeläget att Rote- och Rusthållare skyddas äfven mot möjligheten af myndighetens missbruk, angeläget att de under högsta magtens auctoritet utgående expeditioner, jemväl i sjelfva formen, bära stämpeln af laglighet, och slutligen angeläget, att de rättelser a-f förekomna missbruk, som anbefallas den militäre verkställaren, tillika meddelas den civile styresmanen.
Utskottet, som ej kunnat från Regerings - i6 Coust.
Betänkan elen. formens 106 § hämta någon säker anledning att särskilt låta åtala den, genom målets föredragning i orätt väg, yppade afvikelse från fastställda, men i Grundlagen icke nog fullständigt beskrifna former, helst här numera icke är fråga örn Piådgifvarens åtgärd af tillstyrkan och beslutets enlighet med grundlagar eller allmän Lag, utan om Rådgifvarens behörighet och det sätt, hvarpå beslutet tillkommit och emanerat; har deremot funnit denna afvikelse stå i närmaste analogi med sådan felagtig utöfning af embetet, för hvilken 107 §.
Regeringsformen utmärker ett aflägsnare och mindre direct ansvar, beroende till yrkandet, blott af Riksens Ständer och, till den slutliga påföljden, endast af Konungen.
Då likväl i nyssbesagda §.
Konungens föredragande i Commandomål icke är nämnd och 6 §. i AnsvarighetsLagen af den 10 Febr. 1810 ej kan af Utskottet åberopas, har Utskottet ej ägt annat val öfrigt, än att antingen ålägga sig ett tyst öfverseende med de embetsförseelser, som af en Konungens föredragande i Commandoärenden kunnat utöfvas, oaktadt sådane förseelser, begångne af en Stats-Sekreterare, böra anmärkas, eller ock, som nu skett, för Riksens Ständer tillkännagifva sakens förhållande i hela dess sammanhang, och såmedelst undvika den förebråelsen att ej hafva åt lika beskaffade frågor lemnat en lika oväldig behandling.
Stockholm den 18 Februari x8I8* N:r 4, Coust.
Betäfikanden. 17 N:r 4.
Constitutions - Utskottets Memorial med anmälan af 2:ne redactionsfel i beredda förslag till ändring i Riksdags - Ordningen.
Vy genomseendet af de vid 1S15 års- Riksdag beredda förslag till ändring i Rikets Grundlagar, hvarå en tryckt uppgift blifvit till Riksens Ständer inlemnad, har Constitutions-Utskottet anmärkt tvenne redactionsfel i 38 och 41> §. g.
Riksdags-Ordningen, hvilka dock torde lämpligen kunna afhjelpas derigenom, att uti 38 g. af nya redactionen, i stället för: Ståndets Ledamöter, utsättes: Hvarje Stånds Ledamöter, samt att uti 46 g. i stället för:
Ståndet derom annorlunda besluter, införes:
Och har Utskottet funnit dess skyldighet vara att härom för Riksens Ständer göra anmälan.
Stockholm den n Mars i8iS* N:r 5- Constitutions-Utskottets Memorial i anledning af dess återremiss å Bihang till Riks St.
Fröt. 1817, iSt8.
Sid ja Sami.
N:o 3, xg Coust.
Betänkanden. berättelsen om Representationsfrågans närvarande skick.
Till besvarande af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, genom ProtokollsUtdrag den 17 nästlidne Februari aflåtna och af Grefve F.
B. 'von Schwerins anmärkning beledsagade återremiss på Gonstitutions-Utskottets Memorial af den 30 förutgående Januari, med äskad berättelse om Representationsfrågans närvarande skick, får Utskottet hufvudsakligen anföra, att, då nämnde Memorial, utan framställande af något sådant till afgörande beredt ärende, som, enligt 49 §•
Riksdags-Ordningen , kan till vederbörande Utskotts ytterligare utlåtande återförvisas, endast innefattar enkla och med förhållandet instämmande uppgifter öfver en ännu ej beredd frågas tillstånd och öfver fortskridningen af åtgärderna till dess möjliga beredning, Utskottet icke funnit sig kunna lemna särskilt afseende åt den utöfver berättelsens egentliga föremål sträckta anmärkningen; och bör Utskottet derjemte vördsamligen tillkännagifva, att trenne af de Respective Riks-Stånden låtit, med gillande af Utskottets yttrande, vid de meddelta upplysningarne bero.
I öfrigt och för att närmare förklara de uti Memorialet, fastän blott i en mellansats, förekommande uttryck, hvaraf anmärkningen är föranledd, utbeder sig Utskottet att få tillägga, att då den ytterligare utvecklingen, vid innevarande Riksdag, af en längesedan Cons t. -Utsk.
19 väckt, tid efter annan återväckt, men alltid uppskjuten fråga, ej kunde annorlunda anses än som en fortsättning af Constitutions-Utskottets arbete vid Förra Riksdagar, borde Utskottet, för att handla consequent och ändamålsenligt, icke underlåta att till en början förskaffa sig sådana statistiska underrättelser, dem förra Ständer, likasom förra Constitutions-Utskott, trott nödvändiga till ledning för ett afgifvande förslag; och det är först sedan Utskottet under Riksdagens lopp, emottagit åtskilliga Statistiska Handlingar, som Utskottet vunnit den erfarenhet , att det numera kan, utan flera sådanas införväntande, till Riksens Ständer med ett utlåtande i ämnet inkomma.
Stockholm den 5 Mars iS^* N:r 6.
Constitutions - Utskottets "Memorial med öfverlemnande af äskad uppgift å nu godkända förslag till Grun dlags-än dringar.
Ständers anmodan genom ProtokollsUtdrag af den 17 och 19 innevarande, får Constitutions-Utskottet härjemte till justering öfverlemna en uppgift $ alla dem, bland de från sista Riksdag nvilande, numera pröfvade och afgjorda Grundlagsändrings-förslag, som af samtliga Riks-Stånden blifvit gillade och antagna.
Stockholm den 2,5 Mars 18*8* 20 Coust.
Belänkanclen.
Hegerings-Form en. g. 29.
Till Arke-Biskop och Biskopar, med hvilkas val förhålles efter förra vanligheten , dock så, att Upsala Stifts röst vid Årke-Biskopsval beräknas lika med, tre Consistoriers, utnämne Konungen en af de tre, som föreslagne blifvit. §• 3 7.
Konungen äger att upphöja till Adeligt
Stånd och värde Män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiske tjeztster gjort sig af Konungen och Biket synnerligen förtjente:
Konungen må med Grefligt och Friherrlig!
Stånd benåda
Män, som genom stora och utmärkta förtjenster dertill värdige anses, yl delskap, Greflig elier Friherrlig värdighet, sorn hädanefter förlänas, tillfälle endast den, som adlad eller upphöjd blifvit, och först efter dess död, eller om han adeliga värdigheten lagligen frånträder, den äldste manlige Bröst-Arfringen i ratt nedstigande, lod efter lod, samt efter denna grens utgång, St am fadrens närmaste manlige afkomling efter jörst-födslorätten, och så vidare.
Flur en till högre värdighet upphöjd Adelsman flere afkomling ar än den, som efter dess död inträder i Stamf ädrens ställe i högsta värdigheten, förblifva de alla såsom adelige eller ofrelse expectanter, intill dess de, i dea ordning förr skrif vi t står, Const.
Betänkanden. 21 efter första grenens utgång, uti värdigheten inträda.
Adlande genom adoption eller naturalisation under utdöde eller lefvande ätters namn och nummer, vare hädanefter ej tillåtit. §• 4i. — — — Dör Konung, innan Thron följaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen, af Stats-Rådet med Konungslig magt och myndighet i Konungens namn, intill dess Riksens Ständer sammankomma, och den FörmyndareStyrelseRiksens
Ständer förordna, Regeringen tillträdt, ställande sig Stats-Rådet denna R.egerings-Form till ovillkorlig efterlefnad.
§• 8r — — — Antaga icke Riks-Stånden samfällt Konungens Proposition, vare den afslagen och aflemne Riksens Ständer sitt afslag med skälen dertill skriftligen till Konungen genom deras Taleman.
Örn vid Riksdag, då Grundlags-frågor lagligen kunna af göras, ytterligare uppskof J öreslås, må det ej äga rum, utan Konungens och alla fyra■ Riks - Ståndens sammanstämmande beslut.
Riksdags- O rätt i agen. §. 68. — — — Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riks-Stånd, böra emellan Iliksdagarne sammanträda så ofta, att hvarje 22 Cons t.
Revision må kunna omfatta tvenne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 Augusti; skolande så väl Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till nästpåföljande Revision, tili hvilken Revisorerne böra af Konungen kallas.
Och må ingen Revision öfverskrida en tid af Fyra månader.
Med Revisorernes röstberäkning &c. Tryckfrih ets-Förordn ingen.
?• r* 5:o Privilegier å Boktryckeri eller Tryckeri för Musicalier skola ej erfordras &c. 6:0
Författare vare ej skyldig, att å tryckt Skrift låta sitt namn utsättas.
Ehvad han okänd vara vill eller ej, åligge honom, att tillställa Boktryckaren en förseglad Sedel, innehållande hans namn och hemvist, med påskrifvit betyg örn dessa uppgiftets riktighet, af tvenne på orten väl kände, inom Sverige boende Svenske Medborgare, /wilha, i händelse Skriften inom laga tid åtalas skulle, Författare-ansvar åligge, så vida Författarens namn och hemvist befunnes oriktigt uppgifne eller i Sedeln saknades.
Röjer Boktryckare &c. 7:0 — — — Utgifvare af Dagblad och Periodiske Skrifter vare alltid, i afseende pa ansvaret, ansedd såsom Förf athale, derest han sig ej med dennes namnsedel Jorsett, eller ej kan på annat sätt Const.
23 bevisligen uppgifva Författaren, åliggandes utgifvaren under lika förbindelse att tillse, det de villkor, som vid- utgifvandet deraf i denna
Lag ytterligare stadgas, varda noga iakttagne. 8:0 — — Angår Rättegången Dagblad eller Periodiska Skrifter, blifve Utgifvarens namn af Hof-Cancelleren, i följe af ofvan föreskrifne anmälan, uppgifvit.
Kan Utgifvare förete namnsedel å Författaren till den åklagade Artikeln, eller på annat sätt Författaren bevisligen uppgifva, vare han ifra‘t Författare-ansvaret frikänd.
Domare åge att Namnsedeln genast öppna, och att på hvilkendera af ofvannämnde sätt den rätta parten sålunda blifvit känd, honom inför Domstolen inkalla.
Skulle vid Rättegångens slut &c. §• 3- 9:0 — — — Förbrytelsen skall straf fas enligt 6 Gap. 5 §•
Missgernings-Balken, jemförd med Kongl.
Förordningen af den 20 Januari 1779 och Skriften confisqueras.
Är Skriften ej smädlig eller förgriplig &c. §• 4- 7:0 Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter, hvilka i det fall, som i 1 7* Mom. är stadgadt, äro underkastade Författare-ansvar, vare framför andra erinrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten, och umgälles utgifvarens förbrytelse, genom sådant 2.4 Cojist.
Betänkatiden. blad, dubbelt i alla de fall, der med penningar pliktas. 1:0
Lagligheten af åtalade tryckta Skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfvas af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio personer, hvilka sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Lag åtalas, och der, genom förhör med Parterne, ål lagarens
N slutpåstående och den tilltalades förklaring, ransakningen fullbordas bör. 4:0 Jemte en kort och noga bestämd skriftlig sammanfattning af målets beskaffenhet och skick, bör Domaren då för Nämnden framställa denna fråga: är Skriften brottslig efter det Lagens rum åklagaren åberopat? och må Nämnden, sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter afträdt, icke åtskiljas innan densamma häröfver med Ja och Nej röstat.
Till den åklagades fällande fordras minst två tredjedelar af rösterna; i annat fall 'vare han frihänd. 6:0
Förbrytelser emot denna Lag upptagas i Stockholm vid Kämners-Rätterne &c. 7:0 Sedan Nämndens utlåtande således blifvit inhämtadt, pröfve och afgöre Domaren saken &c. ■ 8:0 Finner Hof Cancelleren eller dess ombud sig befogad &c. N:r 7. Const.
Betätikanden. 25 N:r 7. tkonstitutions - Utskottets Memorial angående ett f öreslaget tillägg i C) ,§‘.
Regerings- For men.
Dä Stäts-Ridets Ledamöter iiro, i och för Bädslagen, underkastade ej allenast ett sådant omedelbart och lagligt ansvar, som i 106 Regeringsformen bestämmes, utan ock det mer indirecta, hvartill en behandling efter nästföljande J07 §. möjligen föranleder, har Constitulions-Utskottet ansett sig böra, med bifall till derom gjord motion, föreslå att i 9 g. af nämnde Grundlag må tilläggas citationen af 107 §.
Regeringsformen, och, i enlighet härmed, en så lydande redaction af sista puneten antagas: »För Rådslagen skola Stats-Rådets Ledamöter vara ansvarige, såsom i 106 eller 107 . derom vidare stadgas.c< Hvilket förslag Utskottet härigenom får till Riksens Högloft Ständer Öfverlemna, för att jemlikt 56 §.
Regeringsformen öfvervägas och framdeles afgöras.
Stockholm den 26 Mars 1818- N:r 8.
Constitutions - Utskottets Memorial med föreslående af ett tillägg i 10^ ,g. Regerings-Formen.
Ilmar Grundlagen anvisar emellan Civile och bihang till Rihs-St.
Fröt. 1817, 1818. 3:elja Sami. N:r 4. 5. a6 Coust.
Militaire Föredragandes Embets-åligganden en tydlig analogie, stödjande sig förnämligast på begges skyldighet till ansvar och begges rätt till reservation, har Constitutions-Utskottet, med gillande af en dess Ledamots ingifha, härpå grundade förslag, funnit sig äga anledning att tillstyrka en sådan förklaring och rättelse i Regerings-Formens 107 §., likasom i 29 §.
Riksdags-Ordningen, att efter orden: »eller att någon Stats-Secreterarecc må tilläggas : eller Föredragande af Comrnando-mål; Och får således Utskottet detta sitt yttrande till Riksens Höglofl.
Ständer, i afseende på den i 56 g. Regerings-Formen stadgade behandling, härmedelst öfverlemna.
Stockholm den 26 Mars 1818.
CoTistitubions - Utskottets Memorial med föreslående af ett tillägg i 67 Riksdags-Ordningen. t1 ör en med 56 §.
Regerings-Formen instämmande behandling, får till Riksens Ständer, deras Constitutions-Utskott härmedelst öfverlemna det af Utskottet pröfvade och enhälligen tillstyrkta förslag, att i 57 g. af Riksdagsordningen må, elter Orden: »eller reservation uppehållas,« ett så lydande tillägg äga rum:
Uti sådana anmärkningsj rågor, som enligt Const. 29 kunna af Utskott väckas, ina Ledamots särskilta tanke åtfölja Premissen till Constituf ions- Utskottet, utan att i Stånden uppläsas.
Stockholm den 2Q Mars igig.
CoTistitutions - Utskottets Memorial angående General-Adjutanten för Flottorna, Herr Friherre Cederströms ställande under tilltal inf ör Riks-Rätten.
Vu pröfningen af Friherre Carl Henric Anckar sv är ds, från Högloft.
Ridderskapet och Adeln under den a nästlidne Mars remitterade, i föreskrifven form gjorda anmärkning mot Stats-Ridet samt Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorna, i afseende på de till Befälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition den 8 April 1817 utfärdade ordres, har Constitutions-Utskottet, sorn i följd af inhämtade närmare upplysningar, ansett de mot Stats-Rådet i denna fråga inblandade anmärkningar böra helt och hållet förfalla, enär förenämnda Expedition blifvit i Commando-väg och icke i Stats-Rådet besluten, deremot funnit skal att, i och för de mot Konungens Rådgifvare i Commando-mål anmärkta omständigheter, ställa General-Adjutanten för Flottorn», Herr Friherre Rudolf 28 Const. XJtsk.
Betätiknnden.
Cederström, under tilltal inför Riks-Rätt, samt i sådant ändamål till Riksens Höglo!!.
Ständers Justitia; - Ombudsman öfverlemna! handlingarne, med anmodan att, efter äskande af behörig kallelse, denna sak i laga ordning utföra; Hvilket Constitutions-Utskottet härigenom bort gifva Riksens Ständer vördflamligen tillkänna.