Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ve-r si ragård ,/a. och Mölarp mantal, innehades alla desse heraman för närvarande under full egande rätt, dels af någre enskilde invånare i staden, dels ock, tili största antalet, af ortens allmoge, hvars possession oell åtkomst grundade sig- på med fasta- ■ befästade fäng, efter det hemmanen minst för i3© år tillbaka upphört att staden tillyda; äfvensom hemmanen, sedan genom Kongl. Brefvet af år i6S3, blifvit förklarad t, att de samma, ehuru staden tili; understöd i Båtsmanshåll©!; underlagde, likväl skulle under Häradet höra,, oafbrutet lydt: under, landsrätt,, i-Kronans jordö-- böcker blifvit upptagne under deras gamla eller i senare tider förändrade natur af Krono,, skatte eller frälse, samt utgjort alla allmänna besvär å landet, såsom andre hemman, utom Knektehållet, men deremot alldeles icke deltagit inom staden i något stadsjordén åliggande onus, utom ofvanberörde obetydliga penningebidrag: till Båtsmanshållet, hvarom icke heller vid hemmanens afliändande något förbehåll å stadens sida bevisligen blifvit gjordt; och hafva de förvaltande Verken yttrat deras tanka vara, att de tjugunio och trefjerdedels mantal,, sorn, från Knektehållet hittills befriade, ännu med 2 Rdr 3a sk.-understöjda Borås i dess Båtsmanshåll, ingalunda kunde, endast genom.utgörande af denna ringa afgift till staden,tilläggas egenskap och namn af stadsjord, samt alt desse hemman med tillydande egoområden följakleligen icke kunde eller bordé tagas i beräkning vid fördelningen af Båtsmanshållet på städernes jord, utan Borås stad således från utgörande af Båtsmansrotering för nämnde hemman befrias, samt stadens roteringsskyldighet således inskränkas till den behållna stadsjordén, uppskattad tili sex och ett åttondedels mantal; men som den roteringsskyldighet hemmanen, i följd af:'deras oprivilegierade natur, borde vidkännas, icke kunde anses vara, genom förrberörde penningebidrag, fullgjord, hemställde dé förvaltande Verken,, att,, på sätt sorn redan; Stais- sanit Octon.- TJisJi Betänkande W:t> aS. siclt nied 2 3f.\ mantal af de Lemman, som före. indelningstiden vöre lil! understöd i stadens Båtsmanshåll anslagne, de ännu återstående 29 3/4 mantal, måtte i vanlig ordning varda till ständigt Knektehåll vid Regementet i orten indelte, hvaraf åter skulle Blifva en följd, alt afgiften till Borås stad korn me att upphöra; att staden Östersunds enligt fundations-bref den '
s3 October 1780» vore anlagd å hemmanet iV;o 6, uti Odensala bj och afradslandet Östersund, hvilka tili stadsmark anslagne lägenheter, elter indelningsverket, draga ordinarie Soldat-rotering i roten N:o 78 vid Lif-Compagniet af Jemtlands Fältjägare-Regemente, och salunda icke kunde med Båtsmanshåll betungas; alt, sedan Kongl. Maj:!, genom Nådigt Bref den 12 April 16S9, för ali framtid befriat staden Marstrand från Båtsmanshåll, samt dem, som sig der på ön nedsatte, från ulskrifningar och värfning, med vilkor, att stadens och örns invånare, så många, som lill sjös skicklige voro, skulle i krigstid vara förbundne, färdige och tillreds, att låta sig till sjös på den kusten brukas i Kongl,--Majrts tjenst, för den månadssold, som annat sjöfolk bestås, och i fredstid idka flitigt fiskeri i sjön; förseende sig till den ändan med nödiga tyg- och hafskofVar, på det de dymedelst må kunna göra sig så mycket mera till, seglation skicklige, och Kongl. Maj:t utaf dem hafva en god tjenst och nytta när det påfordrades: så hade Kongl. Maj:!, genom Nådigt Bref af den 12 November 1792, förklarat, alt det berörde stad underlagde hemmanet Röön, r mantal, hvilket, så väl sorn sjelfva staden, genom nyss åberopade 1689 års Kongl..Bref, blifvit från Båtsmanshåll, utskrifningar och värfningar befriadt, skulle sådan befrielse tillgodonjuta, vid hvilket förhållande och enär staden och ön sålunda hade en häremot svarande förbindelse sig ålagd, att i krigstid hulla allt dess tjenstbar» sjöfolk tillhanda för försvarsverket, Förvaltningen och Collegierne ansett sig icke befogade att rubbning häruti föreslå; att, vid staden Waxholm y den jord, hvarpå Waxholm är byggd, vore Kongl. Maj:t och Kronan tillhörig, samt utarrenderades af Krigs-Collegium på vissa korta tider; varande invånarne derstädes, enligt Kongl. Resolutionen den 4 Augusti 1778, Ibefriade från alla onera och utskylder, utom mantalspenningar, hvaremot de, jemlikt äldre Resolutioner, voro förbundne att emottaga inqvartering i de fall, då sådant för Waxholms fästnings behof funnes nödigt, samt äfven’,'om försvarsverket dgt fordrade, att nedrifva sina hus och från Waxholm afflytta; Stan- sami Oecon.-TJtsk.
Betänkande- N:o aS. att"elon, staden Borgholm på Öland underlydande jord, vöre af sann ga värde, att den vid nyligen förrättad skattläggning, som på Kammar-Coltegii pröfning lärer bero, icke kunnat i hemmantal sättas, hvarföre ock någon rotering hittills icke varit Borgholms stad åsatt, eller kunde åsältas.
Beträffande-, de i åtskillige af Rikets Län befintlige köpingar, hade ds förvaltande Verken inhemlat följande upplysningar, nemligen^ för Calmare Län r alt Gamleby och '[.Bjurviks köpingar sirö uti Vesterviks stadsroteriug inbegripne, sä val för jord och tomter, sorn för borgerlig rörelse; - alt Almviks, Valdemar sviks, Figeholms, Påskalaviks, Pataholms, Döderhult sviks och Bergqvara köpingar, såsom anlagcle på enskiide, redan roterade hemmans egor, icke kunna komma i fråga, att för deras dnnehafvande jord vidare Båtsmanshåll vidkännas; men deremot för hus och tomter samt .borgerlig rörelse äro underkastade deltagande i- detta besvär, gemensamt med den stad, hvarunder de lyda; i hvilket sistnämnde förhållande Mörbylånga, af stad oberoende köping på Öland, hvilken ej hade annan jord sig. tillagd, än som till hus, tomter och gator blifvit indelad, jemväl endast borde roteras; att Mönsterås köping innehafver, dels redan roterade, dels ännu oroterade egor, hvilka senare vid 1811 års roterings-förrättning blifvit uppskattade till 2 i/xG mantal;. för Södermanlands
Länd att Malmköping, en af stad oberoende köping, anlagd å Malma Rusthålls egor, ej innehafver någon rotering underkastad jord ;; för Wermlands Län: att Arvika, en likaledes af stad oberoende köping, icke eger annan jord, än som belöper på i/4, efter helt räknadt, i Kronoskattehemmanet Solberga, Arvika socken, hvilken jord af staden blifvit inköpt för köpingens planerande och bebyggande, samt att köpingens invånare för sitt hemmantal deltaga med öfriga delen af hemmanet Solberga, så val i ordinarie rotering,, sorn i öfrigt hemmanet åliggande skatter och onera; ■ Stuts- samt Öecon,-.XJlth Betänkande N:o 28. att don af Kongl. Majit medgifna köpingen vid Tyksmark ick« kom imit. till verkställighet; för Jönköpings Lein: »i<t någon borgerlig rörelse icke utöfvas i de Jönköpings stad medgifne köpingar, Ullasjö, T alli agen, Maden och Wernamo; att då af de 3:ne -förstnämnde, staden hvarken haft eller kan få något gagn eller någon fördel, Magistraten i Jönköping saknat alic kännedom om beskaffenheten och egenskapen af den jord, hvarå deras anläggning är beviljad; att jor d ry m den vid Wernamo, sorn endast till marknadsplats af stadens Borgerskap begagnas, utgör omkring ett tunnland, hvilken jord icke blifvit skattlagd, och för öfrigt bebos af till större delen medellösa personer, sorn, skattskrifne å landet, derstädes erlägga bevillning; för Linköpings Län: att någon jord, som kunnat lill Båtsmanshåll uppföras, icke är anslagen till den under Norrköping lydande köpingen Hellestad, eller till oberoende köpingen Motala; att vid -den förre finnes blott en köpman, hvilken i senare åren ^blifvit i Norrköping för borgerlig rörelse taxerad, och jemväl deltagit i stadens Båtsmanshåll, och att bevillningen i Motala för de fern sista åren utgjort, för tomter 22 Rdr 40 sk. . >o rst., .och for borgerlig rörelse 171 Rdr 2S sk. Banco; för Kronobergs
Län: att den dervarande oberoende köpingen .Ljungby, är anlagd å de till Ljungby sockens Fattigcassa donerade Krono-Rusthå(is-hemmanen Ljungby Fö re gårds 3f\, och Klockaregårds-y/2 mantal i nämnde socken, hvilka hemman, emot vanliga arrendets utgörande till "fattigcassan, blifvit tili köpingens grundläggande upplåtne; varandes hemmanen rusthållsstom till N:o 5g vid Sunnerbo Compagnie af Smålands Grehadier-Bataillon, samt endast tre personer med burskaps-rätt för närvarande i köpingen bosatte; för Norrbottens Län: att Haaparanda köping, sorn är af stad oberoende, i icke eger någon annan Stills- samt Oeconoziie-Uiskollcns T]ll klaude N-.o 28, annan sig underlydande jord, än Kronoskatte-henvmanet N:o a, >J3 mantal i Haparanda by, å Imus egor köpingen är anlagd, samt alt nämnde hemman är inroteradt uli soldatroten IST:o 77
Häll vid lista Majorens Compagnie af Vesterbottens Regemente, till 1 3yö2 taxering; och då köpingarne i sistnämnde sex Län icke innehade någon oroterad jord, kunde, .-efter de förvaltande Verkens tanka, deltagande i Båtsmanshållet för dea jord, som till köpin gar ne derstädes lyder, ej komma i fråga? för Blekinge Länt att Christianopels och Ronneby köpingar, bägge lydande tinder Carlskrona' stad, hittills icke deltagit 1 sistnämnde stads Båtsmanshåll, troligen derföre, att
Borgerskapet derstädes hittills ensamt vidkänts roteringsbesväret, sorn dock sällan kommit i fråga, emedan staden under fredlig lid, och i krigstid så länge icke hela Flottan varit utcommenderad, från Båtsmanshållet njutit befrielse, samt att för Öfrigt någon stadsjord icke till desse köpingar lyder, emedan den jord, sorn förr tillhört städerne under samma namn, blifvit dem, på samma gång som stadsprivilegierne, fråntagne, och återgått till natur af vanliga Kronöskatte-hemman, för hvilka rotering å landet utgöres; så att för denna jord vidare deltagande i städernes Båtsmanshåll ej borde komina i fråga; .hvaremot, i händelse Kongl. Majit gillade hvad Rikets Ständer i underdånighet tillstyrkt, om upphörande af den befrielse Carlskrona och flere städer hitliis åtnjutit, ifrågavarande köpingar för hus och borgerlig rörelse borde gemensamt med Carlskrona stad i dess Båtsmanshåll deltaga; för Malmöhus Länt "att den, ömsom för stad och köping, men orätt benämnde byn"
Trelleborg drager ordinarie rotering med fem båtsmansnumer, för hvilka, enligt upprättadt contract, nu erlägges vacance-afgift, hvarföre den tiil Trelleborg hörande jord ej heller kunde tagas i beräkning vid regleringen om städernes Båtsmanshåll; och * för Christianstads Lant utt köpingen Båtstad innehade jord till en vidd af j,25i7 tunnland, Bilt, tili fl. Si.
Proh i8i4« 4 Sami. a A/d. 3, 6:te Häftet. jfg Stais• satnt Oeconomie-Vtskottens Betänkande N:o 28., uppskattade till 3a8 tunnland, hvilka, i afseende å salpeterskatten, genom Kammar-Collegii Utslag den 29 Qctoher i83o, blifvit skattlagde till 4 if* mantal; samt att köpingen, för denna jord hittills icke deltagit i annan stads Båtsmanshåll, men. deremot erlagt vacance-afgift för tvånne egne Båtsmän; och Öfver,kemnade de förvaltande Verken till Kongl. Maj:ts Nådigste pröfning, huruvida ifrågavarande, köpingen Båtstad underlagda jord, samt den till 2 1 J'i6 mantal skattlagde,, köpingen Mönsterås tillhöriga jard, hvilken hittils icke til! någon, stads Båtsmanshåll' bidragit, oell, efter de förvaltande; Verkens tanka, ej heller hädanefter borde' dertill bidraga, må tagas i beräkning till deltagande i städernes Båtsmans-rotering,, hvilket på Statens bekostnad skulle tillskynda städerne i allmänhet, sedan Båtsmansslyrkan för det hela Blifvit bestämd och nu. icke finge .öfverskrida», en fördel, hvarpå de skäligen icke- kunde göra anspråk..
För öfrigt funno de förvaltande Verken,, att af hvad här ofvan blifvit an ty dt följde, att köpingar, . hvilka lyda under städerne,. borde för borgerlig; rörelse deltaga i i den stads Båtsmanshåll, hvarunder hvarje köping lyder; hvaremot de af stad oberoende köpingar, äfvensom Borgholms stad,, syntes böra för sådan rörelse; serskildt i Båtsmanshållet deltaga,, så framt icke Kongl. Majit,, med afseende å denna rörelses obetydlighet, i Nåder skulle finna skäl. att deniifrån nämnde- onus tills vidare befria.
Efter öfvervägande häraf, få.
Utskotten,, beträffande städerne, vördsamt'yttra, att Utskotten, i anledning af de upplysningar, sorn de förvaltande Verken meddelat, rörande Stockholm,.
Fahlun, Sala, Östersund,.Marstrand och Waxholm, samt på de skäl, som. nämnde Embets-Verk anfört’,, anse sig böra tillstyrka; Rikets Ständer,, att,, för deras del„ besluta:: att för ali inom Stockholms, och, öfrige städers staquet. varande jord,, som icke är till tomter indelad, skall bevillningssumman. sammanläggas med den för städernes lius och. tomter, och samma jord såmedelst deltaga i: ro teringen, och att till stadsjord, underkastad serskild ordinarie rotering, endast må hänföras; den, utom städernes nuvarande barriere; belägna,, dera tillhöriga; fundation»-,, donations- eller sjelfegande jord,, sorn är ständig rotering underkastad, på hvilket sätt dem till Rörstrand hörande; jord, likasom Stadsskogenoch Långholmen skola i ordinarie Båtsmanshållet med städerne deltaga; att städerne Fahlun och Österlund endast för. hus och; tomter, samt: borgerlig rörelse,, men ej för innehaf - Stats- samt Oeconomit-U Iskottens Betänkande N:o 28. vande jord, komma alt bidraga lill slädernes Båtsmanshåll; samt att åter Sala, Marstrand och Waxholm skola från rotering belt och hållet vara frie; dock komma sistnämnde 3:ne släder samt Fahlun att åtnjuta berörde förmoner, endast så länge ide dertill föranledande orsaker fortfara.
Deremot, hvad städerne Bords och Borgholm angår, kunna Utskotten icke dela de förvaltande Verkens tanka.
Det är nemligen, i afseende å den Förra, eller Borås, upplyst, att de staden frånskiljde 29 3/4 hemman, hvarom fråga är, på det sätt understödja staden i Båtsmanshållef, att till staden erlägges 2 Rdr.32 sk. årligen af hvarje helt hemman; och då desse hemman således i utgörandet af stadens Båtsmanshåll i sjelfva verket deltaga, utan att dock, på sätt af de förvaltande Verken äfven blifvit antaget, kunna anses, genom nämnde ringa afgift, hafva fullgjort den roteringsskyldighet, de, i följd af sin oprivilegierade natur, iböra vidkännas; då vid berörde förhållande, den omständighet, att 'hemmanen numera kommit utur stadens ego och utgöra allmänna besvär å landet, efter Utskottens öfvertygelse, så mycket mindre kan anses hafva förändrat deras egenskap af stadsjord, så vidt Båtsmanshållet angår, sorn de, genom i583 års Kongl. Bref, förklarats böra uuder stadens Båtsmanshåll förblifva, på grund hvaraf något deltagande i knektehållet ej heller blifvit dera. ålagdt; då, i följd af det redan fattade beslut om en ny allmän fördelning emellan städerne af Båtsmanshållet ulan hinder af den befrielse derifrån, elier det inskränktare deltagande i detta onus, sorn genom Kongl.
Resolutioner visse släder -medgifvits, något afseende icke lärer böra fästas å stadgandet i 1664 års Kongl. Bref, att Borås, med förskonande från utskrifning och rotering för hemmanen, borde utgöra en Båtsman för hvarje fern gårdar; och då, genom antagande af förslaget, att indela dessa hemman till ständigt knektehåll vid Regementet i orten, endast en o■ påräknad och af behofvet icke påkallad tillökning i knektehållet, på städernes bekostnad, skulle uppkomma; äro Utskotten af den tanka, att ifrå— gaställde hemman böra till Båtsmanshållet roteras; äfvensom Utskotten,- hvad Borgholm angår, ej funnit något skäl, hvarföre denna stad, för dess egande jord, ehuru ringa den än må vara, skulle från rotering befrias.
På grund häraf hemställa Utskotten, det Rikets Högloflig© Ständer måtte besluta, att ofvanberörde -öoråjytad frånskiljde a g 3/4 hemman, lika med stadens ännu behållna 6 i/8 mantal stadsjord, skola vid fördelningen af Båtsmanshållet på städernes jord Stats- samt Occonomic-Ulskotteus Utlåtande -T;o 28, tagas i beräkning, deraf dock upphörandet utaf hemmanens afgift till staden kommer att blifva en följd; samt att
Borgholm äfven för dess innehafvande jord bör i Båtsraanshållet deltaga.
I ordningen följer härefter att meddela yttrande angående köpingarne, hvarvid Utskotten, i följd af de upplysningar de förvaltande Verken meddelat, anse sig böra tillstyrka, att köpingar ne måtte vid den förestående regleringen af Båtsmanshållet tills vidare upptagas och beräknas på följande sätt, nemligen: 1:0 för så väl innehafvande jord., som för hus och tomter samt för borgerlig rörelse:.
Gamleby, Bjurvik, Båtstad och Mönsterås, dock, hvad den sistnämndes jord beträffar, endast för den del deraf, eller a 1 f 16 mantal, som äro oraterade^ 2:0 allenast för hus och tomter och för borgerlig rörelse: Almvik, Valdemarsvik, Figeholms, Päakalaviks, Pataholms, Döderhultsviks, Bergquara, Mörbylånga, Malmköping, Arvika, Hellestad, Motalet, Ljungby, Haaparanda, Trelleborg, Christianopel och Ronneby köpingar, olan att för de tvänne sistnämnde något undantag lärer böra ega rum,, ehvad Kongl..
Majit i Nåder gillar lii kels Ständers beslut om upphörande af den befrielse Carlskrona, under hvilken desse köpingar lyda, hittills åtnjutit, eller icke; och 3:o endast för hus och tomter:
Ullasjö, Tallingen och Madena hvaremot Vernamo och Tyksmark, såsom icke varande köpingar, icke lära vid fördelningen af Båtsmanshållet kunna komma i fråga; bärande i öfrigt den grund antagas, att köpingar, hvilka lyda under städerne, skola för sin egande, å landet icke roterade jord, för hus och tomter och för borgerlig rörelse deltaga i den stads Båtsmanshåll, hvarunder hvarje köping hörer, meia de af stad oberoende köpingar derföre serskildt roteras, till hvilken sistnämnde dass Christianopel och Ronneby böra hänföras, i händelse Carlskrona stads hittills åtnjutna befrielse skulle komma att fortfara,.
Vidare hafva de förvaltande Verken, vid det förhållande, att, enligt lått Drätsel-Gommissionen i Stockholm infordrad calcul för år 1820 tili Stais- samt Oeconomie-Uiskottens Betänkande N:o nS. «ch med 1824, kostnaden, för den effeetiva Båtsman-sstyrka Stockholm mhderhåliit, uppgått till 45 Rdr för hvarje Båtsman, samt öfverstigit vacanceafgiften för en Båtsman i öfrige städer, ansett att, vid en efter rättvisa grunder anställd jemförelse emellan Båtsmanshållet i Stockholm och öfriga städer, äfven borde tagas i beräkning till huru stort belopp kostnaden för underhållet af en Båtsman i Stockholm öfverskjutit den i öfriga städer för hvarje karl er lagda vacance-afgift; eller, som i detta fall en af be hofve t icke påkallad, men till betydlig vidlyftighet ledande jemkning äfven skulle ega runi emellan sistnämnde städer, hvilkas vacance-afgift utgått efter markegång, och således varit olika i serskilda orter; samt dea anmärkte skillnaden emellan underhållet af en Båtsman i Stockholm och öfrige städers vacance-afgift, hvilken senare, efter hvad Rikets Ständera underdåniga skrifvelse innehåller, understundom uppgått till /\o
Rdr och derutöfver, i Utskottens tanka, är allt för obetydlig, för ätt förtjena något! afseende, vid betraktande af den lindring uti ifrågavarande onus, sorn Stockholm, jemfördt med andra städer och i förhållande tili dess förmåga att draga Båtsmans-rotering, måste anses hafva hittills åtnjutit; alltså hemställa Utskotten, att ifrågaställde skillnad icke måtta vid dfe» blifvande regleringen tagas i beräkning..
Sedan uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse blifvit föreslaget* dels att den del af städernes jord, sora före 1827 års utgång blifvit till Kyrkor, fromma Stiftelser eller Ecclesiastike och Civile Tjenstemäns aflöning, disponerad, borde till extra Båtsmanshåll roteras, dels ock,, att till den jord, sorn skulle till ordinarie Båtsmanshåll indelas, jemväl borde räknas dea Säterijord, som tilläfventyrs kunde vara någon stad tillslagen, , och hvilken genom en sådan öfverlåtelse syntes hafva antagit egenskapen af annan stadsjord; så hafva de förvaltande Verken, uti deras underdåniga Utlåtande, anmärkt, att de till kyrkor upplåtne lägenheter, sorn af Capellaner och Klockare bebos, äro genom en allmänt gällande Bag, Kongl. Brefvet den 3o Maji 1826, från så väl ordinarie sorn extra rotering befriade, hvarföre sådane, inom städernes områden belägne jordlägenheter, efter de förvaltande Verkens tanka, ej heller borde rotering åläggas, hvilket, enligt-Instructionen för Roterings-Commissionen af den 20 Dece.mbeB 1825, §. 3, jemväl gällde i afseende på den milda Stiftelser arn - 22 Stats- samt Oeconömlc-ZJlskottens Betänkande N:o 28. slagne jord, som, efter skattläggningsgrunderne, icke uppginge till i/tö mantal} samt att, i händelse Säterijord blifvit af Staten lillbytt eller inlöst, samt derefter till någon stads understöd i dess allmänna behof donerad, bade den väl, på sätt Rikets Ständer antagit, vunnit egenskapen af annan vanlig stadsjord, och vöre i detta fall ordinarie rotering 'underkastad; men, om åter Säteri-jord, vid eller efter städernes grundläggning, är vorden af elem sjelfve förvärfvad, ansågo de förvaltande Verken densamma icke kunna af städerne innehafvas med :mindre rätt, än Frälsemannen vid afståendet egde, samt följaktligen, såsom af privilegierad, natur, lika med den, sorn till Kyrkor, fromma Stiftelser samt Civile och Ecclesiastike Tjenstemäns aflöning.anslagen blifvit, icke vara ordinarie utan blott extra rotering underkastad.
1 anledning häraf och på de skäl, som de förvaltande Verken anfört, få Utskotten hemställa: om ;icke Rikets Ständer, för deras del, ville besluta, alt ifrån den i underdånighet föreslagna extra roteringen-af den del af städernes jord, som är Kyrkor, fromma Stiftelser samt Ecclesiastike och Civile Embetsman anslagen, böra undantagas de lägenheter, sorn af Capellauer och Klockare bebos, äfvensom den milda Stiftelser anslagne jord, hvilken icke uppgår till 1/16 mantal, samt att sådan inom städernes områden varande Säteri-jord, som vid eller efter städernes grundläggning blifvit af dem sjelfve förvärfvad, ej må annorledes än till extra Båtsmanshåll indelas; i sammanhang hvarmed jemväl torde gillas och understödjas de förvaltande Verkens tillika gjorde och med Rikets Ständers å dörra Riksdagen fattade beslut; öfverensstämmande underdåniga hemställan, att den år 1S11 tillkomne extra rotering af städernes jord, hvilken på de fleste ställen omfattat sådan stadsjord, sorn, till sin natur.oprivilegierad, varit och är af egenskap att böra draga ordinarie rotering, och sålunda icke bort med extra rotering beläggas,;skall till ali kreft och verkan upphöra, så att deraf något hinder för verkställigheten af ifrågavarande reglering icke må uppstå.
Hvad slutligen angar de i ämnet väckte serskilde motioner, så anse Utskotten dem.redan vara besvarade genom de beslut, Utskotten i ofvanberörde måtto tillstyrkt; i följd hvaraf Slats- samt Oeconomie■ Viskottens- Belänkande N:o 28, 23 något vidare Utlåtande, i anledning af samma motioner, icke lärer erfordras..
Hvilket tili Rikets Ilögloflige Ständers egen pröfning vördsamt öfver feni nas..
Åtskillige Ledamöters reservationer bifogas..
1 Octobex-: 1834* R e servationerf A.f Herr Limnelius:: ”Stockholms Borgerskap,, sorn ej ingått uti det' år.
179a tillbudne Contract om vacanceafgiftens utgörande, underhåller på sin- bekostnad 100 Båtsmän.
Genom Riksdagsbeslutet den j Junii i63j åLogo sig Rikets Sjöstäder att,. i stället för den så kallade skeppsvinsten, hålla Amiralitetet tillhanda ett visst antal dugligt sjöfolk, och hvilket antal för Stockholms- stad. då blefbestämdt lill igo man, ifrån hvilken tid Stockholms stads åliggande alt hålla Båtsmän kan räknas hafva tagit, sin början; fern år derefter, enligt Resolution af den ro Mars i656, blef detta antal för minskad t till 1:00, hvarvid det intill närvarande lid förblifvit, utom ett enda mellanskof, då Stockholms Borgerskap med frivilliga uppoffringar,, under kriget mot Dannmark åren 1674 till If>79* i stället för 100 Båtsmän, Jemnade 3oo, .hvaröfver.
Högstsalig Konung Garl XI genom Öppet bref af den 28 Februarii 1678 förklarade- sitt Nådiga välbehag, der det bland annat heter; ”Alltså upplage
VI icke allenast med serdeles
Nåde sådan deras-redebogenhet att gripa
Oss tinder armarna med en så erkläckelig understöd,, efter sorn VI ock vid tillfälle - Vår Nådiga ihugkommelse af sådan verkligen emot dem visandes varder, Utan VI och försäkre härj jemte pär det kraftigaste; förmedelst detta Vårt öppna Bref, merbemälde stad Slockholm, att denna bevillning' på intet sätt skall Stadens välfåiigna privilegier pr aejudiceras, elier vid cn eller annan händelse till exempel dragas, skolandes Borgerskapets efter delta år, intet élörre ordinarie