Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid de fleste Regementerne hafva sedermera Rotehållarne blifvit hörde och ingått deruti, att , i stället för skyldigheten att till större eller mindre del gifva soldaten Släpklädespersedlar, erlägga viss betalning till BeklädnadsDirectionen , som dermed jemte slitnings - penningarne anskaffar och vidmagthåller beklädnaden på sätt 1812 års Kongl, Förordning utstakar, hvarvid i allmänhet 3 års förbruknings-tid för hvarje mondering tagits till beräknings-grund , så att en tredjedel af beklädnadens värde örn året gemenligen erlägges, hvarförutan de mindre monderings- eller så kallade små-persedlarne af skor, strumpor och skjortor, lära bekostas af Rotehållarne eller Soldaterne sjelfve.
Men vid någre Regementer, der Rotehållarnes åtaganden i Kneckte-Contracterne, att bidraga till Släpkläderne, varit ringare, skola sådane öfverenskommelser icke vara träffade utan monderingarnes anskaffande på föreskrifvit sätt ankomma på Soldaten, som uti motsvarande bättre vilkor vid dess antagning bereder sig tillfälle att detta åliggande fullgöra, hvarvid, såsom Ledamöter af Bonde-Ståndet uti deras ofvanberörde Memorialer anfört och ådagalagt, det blifvit anbefaldt, att, så vidt författningarne det medgifva, Recruter ej måge approberas till inskrifning så framt de ej i Lego-Contractet med Rotehållarne för - Stats-Utskottets Betänkamlen. 83 5 beliallit sig pä visse är beklädnad, hälst Soldaten, som med de bestådde siitnings-penningarne, icke kunde bekläda sig, skulle i annat fall inom kort tid blifva otjenstbar.
Det indelte Infanteriet som, när Kronan bestod
Lif - monderingen, dermed försågs hvart i2lte el er istde år i tour Regementerne emellan, blifver visserligen med minsta tunga för Stats - Verket, genom nu vidtagne beklädnadssätt vida bättre försedt med både Krono - och Släp-mondering ; men, ehuru åberopade i 8 i 2 ars Författning ålägger Soldaten, att sjelf med understöd af siitnings-penningarne och bidraget af Roten hälla sig beklädnaden, faller det sig likväl klart, att kostnaden, öberäknadt de mindre betydlige siitnings-penningarne, drabbar allenast Rotehållaren, som måste vidkännas Soldatens hela underhåll.
Då Staten på det hela, eller hvarje Medborgare-C;as i samhället gemensamt åligger, att deltaga i Kostnaderne till landets försvar och säkerhet, samt det icke eller står att förena med Knekte-Contracternes i 80 §. af grundlagen försäkrade helgd, att Staten skulle undandraga sig fullgörandet af det hufvudsakliga vilkor i berörde Contracter att bestå Krono-eller Xifmonderingen för indelte Infanteriet, har Stats-Utskottet ansett billigt och nödigt, att Rotehållarne lättas från den dem nu åliggande tyngd i denne del, som, i anseende till tidens förändrade skick och Soldatens derefter lämpade kostsammare beklädnad, vore för hardt (ryckande för jordbrukaren, i synnerhet som, hvad åter angår släpklädeine, det från början stadgade bidrag 8;6 Ståts-Utskottets Betänianden, dertill af Rotehållarne synes icke kunna återföras till de persedlar Kneckte-Contrackteme utstaka, emedan Soldaten dermed icke skulle vara beklädd eller ändamålet såsom vederbör, upfyllas, samt, efter Utskottets tanka, det äfven instämmer med Contractemes rätta tillämpning, att Rotehållarne, då de af ålder varit förbundne , att bestå Soldaten sådane släpkläder, hvarmed han den tiden var belåten, nu böra vidkännas hvad som erfordras till soldatens Släp-beklädnad, sådan den vid förändrade förhållanden finnes böra vara beskaffad t Stats-Utskottet har altså ansett, det en förnyad reglering af beklädnadssättet vid indelte Infanteriet bor vidtagas till bestämmande deraf, efter omförmälte grunder, och får i detta hänseende föreslå: 1:0
Att, likmätigt Knckte-Contracterne, Krono- eller Lifmonderingen skall bestås af Statens medel samt nödig tillgång dertill å Stat upföras.
— Då, efter hvad erfarenheten visat, en monderig under tjenstgöring i fredstid vid möten eller tillfällig Coinrneiiderig utom Regementets stånd bör räcka 6 år, men icke eller längre påräknas så framt vid påkommande behof Armeen skall vara behörigen kladd och tjenstbar; så skulle till Lif.monderingar för ondeldte
Infanteriet anslås gidel ärligen af värdet eller kostnaden för hvarje Soldats beklädnad efter numeraira Styrkan af .gamla roteringen, till hvilken beklädnad räknas Jacka, Eyxor, och Escharpe, stöfletter, Hufvud-bonad med prydnader
, Halsduk och ett pär Linne-långbyxor jemte arbetslön för desse monderings- persedlar.
Stats- Utskottets Bctänkanden, Rfter fran Kongl.
Krigs-Collegium erhållen Upgift, har kostnaden nästledit år 1817 be* stigit för
,en sådan beklädnad {ill *4, R:dr 2 sk. hvilket pris, då nu ett Stats-anslag för
Fern år bör göras, synas kunna förslagsvis antagas till 25 R:dr; i följd hvaraf, för hela indeldta Infanteriet, som efter prima plan kart antagas att nu Utgöra 20,000 man, skulle erfordras en summa årligen af 83,333 R:dr 16 sk., hvilka serskildt för .detta behof under 3telje v Hufvud - Titultt böra ypforas, 2jdo Fnär genom Fifmonderingens bestående af Staten, Botehåliarne betydligt lindras samt sättas \ tillfälle, att vid fulgörandet af deras på Knekte-Contrafterne grundade skyldigheter, i afse nide på släpkläderne, upfylla tidens fordran och behofvef af ett sådant bidrag, hvarigenom Soldaten erhåller en ordentelig Släpmundering, samt vid beräkning af de persedlar, sorn böra af RotehåJIarne bestås, efter tidens pris, det befinnes, att detta bidrag innatura vid de fleste Begementer fullt uppgår i penningar till |’.delaf omförrnäldte värde utaf en lifmondering eller 4 Rldr 8 sk. om året; så har Stats-U tskottet trott, att både med Bötehållarnes fördel och åligganden samt Soidaternes rätt och Statens-tjenst, det skulle vara instämmande, att Rotehållarne bestå till Släpmunderingen gulel om året ^fden kostnad, fpr hvilken en Fifmundering kan anskaffas, samt att, då genom ett sådant tillskott till hvad Staten för Fifmonderirigen utbetalar, en ny rnotulering hvart 3:dje år kynde erhållas, denne blefve alt anse som Krono- eller Fif-mondering och den förre åter aflemnades till Soldaten såsom släpmondering på sätt 1812 års för3 8 2g Stats-Utskottets
K et ani anden. fattning innehåller, hvarigenom äfven det vig. tiga ändamål vunnes], att Kronomonderingen, som genom liggning i Rotekistan onekeligen under en tid af 6 ar toge skada, alpd kunde vaxa i fullkomligt stånd.
Det bör likväl, efter StatsUtskottets tanka, ankomma Rotehållarnes e1 get begifvande samt de, i sådant afseende , genom Eandshöfdingarne höras huruvida de antaga detta förslag, men StatsUtskottet förmodar, att Rotehållarne i allmänhet och serdeles vid de Regementer, der de redan ingått i öfverenskommelser om en högre betalning för rnonderingarnes anskaffande, skola finna härvid sin fördel och altså i förslaget ingå.
— Om åter Rotehållarne vid de Regementer, där skyldigheterne, att bidraga till Släpkläderne , äro ringare, samt soldaterne mindre behöfva nyttja Släpmonderingen till dagligt bruk , såsom i de norra orterne, ej skulle vilja åtaga sig berörde bidrag af g.-del utaf monderingens värde årligen, utan blott en åttonde- eller tolfte-del, så blefve deraf den följd, att soldaten icke oftare, än i mån derefter erhölle ny mondering och bek mime den förre till slapmondering.
Den släpmondering, som sålunda borde af Rotehållarne bestas, skulle altså utgöras af samma persedlar som Eif-monderingen, eller Jacka, Byxor Escliarp, Stöfletter, Halsduk och Hufvudbonad med prydnader, jemte arbets-lönen samt ett par linnelångbyxor, å hvilken beklädnad Kongl. Krigs-och Kammar-Collegierne årligen borde fastställa ett Riks-Markegångs-pris, att tjena till efterrättelse för beräkningen af den|;del eller mindre om året utaf mon - Stats~ Utskottets Betänk anden? 829 deringens, kostnad, som, på sätt förmält är , af Staten och Rotehållarne hvardera borde erhållas. 3:0
De mindre Monderings - Persedlarne, nemligen :
En skjorta, Ett par skor och ett par strumpor årligen , böra dessutom Rotehållarne eller Soldaierne sjelfve, allt efter öfverenskommelse dem imellan, bestå, och för öfrigt lärer någon rubbning i de Contracter, sorn emellan [Rotehållare och Soldaten i denne del nu kunna finnas, ej äga rum så länge den sednare i tjensten förblifver» 4?o Så väl
Eif- som släp-monderingens anskaffande borde, i följd af hvad Stats - Utskottet sålunda föreslagit, ombesörjas af en sådan Beklädnads-Direction vid hvarje Regemente som 1812 års Kongl. Förordning bestämmer, med tillökning likväl af en Capitain och en [Rotehållare. 5:0 Kongl. Krigs-Collegium , som äger öfverinseendet å Arméens beklädnad, skulle från Stats-Verket reqvirera och erhålla under årets lopp den på Staten uppförde Summan till EifMonderings - anskaffningen , samt öfversända medlen till Beklädnads-Directionen vid det eller de Regementer, som, efter förefinnande behof eller antagande viss ordning och tour dem imellan, för året skola förses med ny beklädnad; och [Rotehållarnes årliga tillskott , sorn af [Regements-skrifvaren uppbäres , deponeras, genast efter uppbördens verkställande, i EandtRänteriet till Beklädnads-Dlrectionens disposition.
För alla desse medel bör Directionen redovisa, hvarvid, såsom 1812 års Författning stadga?, Regements-Skrifvaren är pligtig, att u - 830 Stats- Utskottds Eeiäh&aiidéti. tan serskildt Arfvode biträda nied Räkénstä» jperne. 6.*o
Denne redovisning revideras hvarje ar efter det, då hy ^Beklädnad utfallit för ett Regemente, fnen utaf én dertill af Krigs-Collegium förordnad person samt 2'!né af Landshöfdingen tillkallade Rotehållare, hvaröfver Berättelse afg.ifvés och ingar till Kongl. KrigsCollegiäM, öch, i händelse något öfverskott
I medlen för den förilutne tiden, då beftnneS, bör detsamma godtgöras både Staten och Rotehållarne i mon af deltagandet i kostnaden genom’ afdrag i den belöpande afgiftefl för nästa beklädnad, hvarefter Kongl. KrigS-Collégium vid nästpågående Riksdag till Kongl. Majit i underdånighet aflémnar, att till Riksens Ständers kännedom meddelas, en Summarisk Relation öfver' verkställigheten af beklädnaden sedan' föregående Riksdagen samt förloppet af Revisionérne med uppgift tillika huruvida och hvad Öfverskott som kan hafva uppkommit å Stafs-Anslaget på det hela samt Rotehållarnes bidrag, då Riksens Ständer blifva i tillfälle, att bestämma antingen förra anslaget och bidraget bor fortfara, ökas eller förminskas:
Kommande för öfrigt, genom vidtagandet af nu föreslagne beklädnadssätt, den lii 11 i 1 s bestådde slitnings-érsättnin-' gen att upphöra samt Staten besparas.
Och Jära Riksens ILöglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Dess Nådiga Sanction härå och åtgärd för verkställigheten samt att en allmän Författning till efterrättelse här*- Ulinnan matte utfärdas.
Stats-Utsiotlets Betankanden. 831 Beträffande Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs samt Riksdags-Fullmägtiges från Vestmanland, Juli.
Wessings och Hans Anders« sons derom för öfrigt gjorde framställningar* att Rotehållarne vid Södermanlands och Westmanlands Regementer måtte återbekomma hvad de, 1 följd af 1812 års Beklädnads Förordning , måst under den föfflutne tiden utgifva, i och för anskaffandet af Soldat emes Monderingar; så, emedan, utom det de härom utaf någre Södermanlands Rotehållare väckte frågor, synas bero på Kongl. Majus Nådiga åtgärd, härvid hufvudsakligen förekommer, att alta Regementernes äf Jfndeldfe Infanteriet Rotehållare delat enahanda tyngd af beklädnadssättet under ifrågavarande år, och undantag för den ena orten framför den andra icke kan göras, samt en allmän återbetalning eller ersättning häraf skulle öfverstiga Statens tillgångar, har Stats-Utskottet funnit sig destomindre kunna tillstyika] bifallande afseende å desse serskildte motioner, som, hvad Södermanlands Rotehållare angar, hvilka efter KneckteContractet äro pligtige att hvarje år bestå SläpJnondering, den nu föreslagne lindring i BeJdädnads-sättet, medlörer en ersättning i framtiden för hvad hittils kunnat falla dem kännbart, samt Vestmanlands
Rotehållare åter dessutom i den derstädes varande Kneckte-Legomedels-Cassan äga en Fond;, hvarigenom dera* Utgifter för Rotehållet äro betydligt lättade.
Och hvad slutligen vidkommer Herr Öfverste-Lieutenanten Stjern schantz’s motion attén del af Nerikes Regementes Soldater måtte få till godo njuta de Beklädnads-hemmans-Räntor, 832 Stats-Utsftottets Betänkanden'. 1686 D:r 3 r.'st. io| p:gr, sorn af ålder varit dem bestådde; har Stats-Utskottet funnit, att, då Soldaterne vid detta Regemente äro enligt Kneckte-Contractet berättigade till bidrag af Rotehållarne för släpmonderingens anskaffande , samt, i följd af det nu tillstyrkte beklädnadssätt, komma i åtnjutande af enahanda rätt och förmån, som deras vederlikar; så kunna Ifrågastäldte bland Stats-Verkets Intrader påräknade Hemmans-Räntor icke eftergifva? och bestås, helst Kongl. Maj:t uti derom af RekiäclnadsDirectionen vackt fråga, under den 14 sistledne October i Nåder ansett skäl dertill sig icke förete.
Hvilket allt vördsamligen hernställes till Riksens Höglofl.
N:r 172.
Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning; af gjorde Anmärkningar vid dess Betänkande rörande Ade/forss Guld-Verk.
I anseende till Herr Borgmästaren Holms gjorde Anmärkningar vid Siats-Utskottets den 5 sistlidne Mars afgifne Betänkande i fråga om Ädelforss Guldverk, har Vällofl.
Borgare - Ståndet återremitterat ärendet till Utskottets åtgärd, och får Utskottet i anledning häraf vördsamligen upplysa, att dess ofvanberörde Betänkande blifvit bifallit utaf Höglofl.
Ridderskapét och V Stats-Utskottets Betcinkanden.
833 Adeln den lgtde, utaf Högvördige Prest-Ståndfet likaledes den a gide samt utaf Hedervärda Bonde-Ståndet den 24lde i berörde Månad; hvadan frågan, likmätigt Cgide §. i Regerings-Fortnen, redan är afgjord och något yttetligare utlåtande derutinnan således icke torde erfordras.
Stockholm den 16 April 1818» N.r 173.
Riksens Föglö fl.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående den nndei Kongl. Bergs-Collegii disposition och Förvaltning f. d. ställde Cassa, samt Cornmer c e-Rådet Galléns ansökning cm anstånd med inbetalningen af ett frän Samma Cassa erhållit Lån.
Uti Kongl. Majlts till Riksens Ständers Statsutskott aflåtne Nådiga Proposition af den 29 sistledne November, angåeende Stats - Verkets tillstånd och behof, har Kongl.
Maj:t i Nåder täckts gifva tillkänna, att, under tillämpning af den vid 1809 och 1810 drens Riksdag af Rik* Sens Ständer antagne grundsats, att alla Kronans Inkomster böra, så vidt möjligt är, på ett ställe inflyta, och derifrån sedermera efter behof och anordningar utgå, har Kongl. Maj:t under den 14 Augusti 1816 förordnat, att en under Kongl. Bergs-Collegii disposition och förvaltning stäld Cassa, hvilken hufvudsakligen tillkommit af såEihang till Rihs-St.
Prat. 1817- igti. 4'.de Sami.
N:r ie;- 10C. 834 Stats-Utskottets Betänk anden'. dane Kronans medel , som tillhört Stats-Veriset, borde, med alla dertill hörande Räkenskaper och Handlingar, till Stats - Contoiret aflemnas.
— Huruvida berörde medel, hvaraf behållningen utgör en Summa af 26,818 R:dr 9 r;st., nu me* ra bör, likasom med de under Krigs - Collegii disposition ställde serskildte Cassör vid nyssnämnde Riksdag , till Riksens Ständers Riks» gälds-Contoir letvereras, har Kongl.
Majit i Nåder förmält vara ett ämne, som beror på Riksens Ständers godtfinnande.
I anledning häraf får Stats-Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att af de skäl, Kongl.
Majlts ofvan högstberörde Nådiga Proposition innehåller, beslöto Riksens Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag, att de under Kongl. Krigs-Collegium hörande Artillerie - Exercitisemedels- Organisations- Hingstmedels- samt Skånska Hingst-prsemii-Cassorne skulle, med deras behållning jemte Handlingarne rörande desse samtlige 4 Cassors utlånte medel aflämnas till Riksgäids-Contoiret, som ägde att besörja om de utlånte medlens indrifvande och lefverering.
Uti Nådigt Rref af den 3 October 1811, täcktes Kongl. Majit förständiga Herrar Fullmägtige uti Riksgäids-Contoiret, att, då desse Cassors påräknade utgifter varit sådane, som voro alldeles oundgänglige och uteslutande tillhörde 3:dje Hufvud^Tituln i Riks-Staten för Defensions-Verken, Kongl.
Majit i Nåder funnit för godt, att vid Cassornes aflefvereiing fästa det vilkor, att räntan å deras behållningar skulle blifva Stats-Verkets tillgång, för att dermed besörja sådane utgifter, som Cassorne förut haft Stats-Utskottets Betänkandet 835. tili föremål, och att i följd häraf Herrar Fullmägiige skalle äga att genast begagna de Contante behållningarne såsom lån , mot den ränta Contoiret vanligen betalar, samt att emottaga Obligationerne till indrifning och, alt som medlen inflyta, på lika sätt ställa deras belopp på Ränte-beräkning, att utgå till Stats-Verket, som likaledes emedlertid borde af RiksgäldsContoiret undfå Interesset, sådant som det af 1-åntagarne erlades intill dess Fullrnägtige hunnit Fånen indrifva.
Detta bifölio Riksens Ständer vid 1812 års Riksdag och blef då bland Stats-Verkets Inkomster uti Riks-Staten uppförd en summa af 5630 R:dr g sk. 11 r:st., att såsom ränta å ifrågavarande Cassors till RiksGälds-Conloiret aflämnade behållningar årligenfrån Contoiret utgå, Stats-Utskottet hemställer, att på enahanda sätt må förhållas med Kongh Bergs-Collegii ifrågavarande Gassa; och, som åtskil lige Utgifter, hvilka af denna Gassa hittils utgått , nu mera komma att bestridas af Stats-Verket; så har StatsUtskotiet, till ersättning för Stats Verket för desse förut i Siat opåräknade Utgifter, uti dess till Riksens Höglofl.
Ständer afgifne förslag, öfver beräkningen af Stats-Verkets Inkomster upptagit 5 procents Ränta å denne Cassas behållning med 1,310 R:dr 43 sk. 2 rist., att af RiksgäldsContoiret till Stats-Verket årligen erläggas.
Ständer härtill bifalla; så hemställes, att Riksens Höglofl.
Maj t i underdånighet anhålla om nådig befallning till Kongh Stats-Contoi-' ret, att genast til!
Herrar Fullrnägtige i RiksGälds-Contoiret aflemna denna Cassas behålh 836 Stats-Utskottets Betänkatideri. ningar jemtö alla dertill hörande Lane- och Öfriga Handlingar.
I sammanhang härmed får Stats-Utskottet sig nu äfven utlåna öfver en af Cornmerce-Rådet Olof Gallin till Kongl. Majit i underdånighet ingifven samt af Kongl, Majit till StatsUtskottet i Nåder öfverlämnad ansökning , att än vidare få bibehålla ett ifrån denna Cassa 9 emot första Inteckning i Tummelsta Säteri, erhållit Lån, stort 3ooo R:dr Banco.
Till upplysning härvid får Stats-Utskottet tillkännagifva, att vid 1812 års Riksdag inkom Enke-Fru Öfverste-Lieutenanskan Ramsaij med ansökning, att varda bibehållen vid det Lån, stort 16,000 Rldr Banco, som hon af Armeens Organisations-Gassas-medel innehade, emot 5 procents årlig ränta.
Stats-Utskottet tillstyrkte oell Riksens Ständer bi föl I o då, att det skulle öfverlämnäs åt Herrar Fullrnägtige i RiksgäldsContoiret, att, i afseende på meranämnde Cassors då ännu återstående fordringar, vidtaga sådane dispositions-anstalter , som Herrar Fullmägtige kunde pröfva för Riksgälds - Contoiret mäst förinonliga, samt, såsom en följd häraf, bevilja anstånd med betalningen af Cassornes fordringar för Lån nar Herrar Fullrnägtige pröfvade Hypothequen innefatta full och tillräcklig säkerhet och Låntagaren tillika ville förbinda sig, att erlägga 6 procents ärlig ränta, så framt lägre ränta skulle vara förskrifven, dock så, att de summor, hvilka en gång såsom betalning för Lån influtit, icke skulle användas till någre andre nya utlåningar , än Riksens Ständer serskildt bestämma.
Stats-lJtskottets Eetänianden. 837 Stats-Ulskottet hemställer, att på enahanda sätt nu måtte förfaras, ej mindre med det a£ Herr Commerce-Rådet G ellén innehafvande
Lån, än de öfrige af Kongl. Bergs-Collegii till RiksGälds-Contoiret nu aflemnade Cassa varande utlåningar.
Ständers Eget wmpröfvande vördsamt underställes.
N:r 174.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss af Fullmäktiges i fernContoiret underdåniga hemställan om inför skrifvande af Engelsmannen Thomson i och för försök af ett nytt femberednings -sätt under namn af Puddlings-Processen.
Sedan Bruks - Societetens Fullmäktige i JernContoiret under den 23 sistledne December hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemstält, att, då Götha Canal - Directlon vore betänkt, att för anläggandet af ett Gjuteri, som vore behöfligt för Canal-Bolagets räkning, införskrifva en Engelsman vid namn Thomsson, och denne äfven skall äga fullständig kännedom om det i England brukliga Jernberednings - sätt, under benämning af Puddlings - Processen, Fullmägtige äfven måtte tillåtas, att vid anställande Jern - gg8 Stats-Utskottets Betän&anden. beredningsförsök , sorn dermed agde likhet, begagna bemälte Engelsman, och Kongl. Majt häröfver hört Dess och Rikets Bergs collegium ^ sorn sådant lillst,yrkt; så har Kongl. Maj:t genom Nådig Remiss af Handlingarne, den 20 nästledne Februarii, behagat öfverlemna detta mål till Riksens Ständers Stats-Utskott.
Vid förehafvande häraf har Stats-Utskottet. enär fråga icke är om någon utgift af Statens medel, funnit sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att med detta ämne någon befattning taga, hvilket, i anledning af Kongl. Majts Nådiga Remiss, likväl lärer böra hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas.
N:r 175.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om rättelse i Nådårs- och Besparings-författningarne.
T ill Stats-Utskottet har ifrån de Respective Riks-Stånden blifvit remitterad en Kongl.
Majits Nådiga Proposition, så lydande:
(Denna Nådiga Proposition, gifven den g
December 1817. finnes tryckt under N:r 5 i usta Sami. till detta Bihang sid.
58 och blifver här utesluten.)
Då ej mindre Riksens Höglofl.
Ständer uti deras underdåniga skrifvelse af den 29 Juli 1815 anhållit, det Kongl. Majit i Nåder täcktes låta öfverse och rätta författningarne i det - Stats-UtskottetsBetiinianden'.
839 ta ämne, på det någon jemkning och förändring måtte kunna skje, till lindring för Embetsoch Tjenstemanna-Corpsen, än Kongl.
Majit uti Dess nu aflåtne Nådiga Proposition täckts förklara Dess Nådiga önskan, att åt Riksens Ständers förberörde underdåniga anhållan, kunna lämna en af billigheten och tidernas förändring högt påkallad åtgärd härutinnan; Så har, med hämtad anledning häraf, Stats-Utskottet ansett för en örn pligt och rättvisa emot Statens Emhets- och Tjenstemanna - Corps, att kunna för Riksens Höglofl.
Ständer framlägga ett förslag, till vinnande af det åsyftade ändamålet, så att den tryckande och ofta bekymmersfulla belägenhet, hvaruti Embets- och Tjenstemän sig befinna, under den längre tid de, efter nu gällande författningar, måste tjena, antingen alldeles utan, eller ock med en mindre lön, måtte i möjligaste måtto afhjelpas, och åtminstone inskränkas inom den tid, Sorn efter Befordringslagarne och Nådårs-författningarne bör äga rum.
Att föreslå afskaffandet af all Besparing för Nådårs-Fonden, har Stats-Utskottet ansett icke vara syftemålet hvarken för Riksens Ständers underdåniga anhållan eller Kongl.
Majlts med anledning deraf aflåtne Nådiga Proposition.
Statens tillgångar medgifva icke att sådant kunde ske med annat vilkor, än att Sterbhusen efter afgående Embets- och Tjenstemän då skulle mista det ifrån äldre tider dera tillerkända understöd uti den så kallade Begrafningshjelpen; Ett understöd, sorn för månget fattigt Sterb-’ hus ofta utgör dess enda tillgång, att med an^ 840 Stäts-Utskottets Betärikänden. ständighet kunna befordra den ailedne till sitt hvilorurn.
Stats * Utskottet har fast mera trott den gjorde framställningen hafva åsyftat afskaffandet af den tid, utöfver Nådårs-besparings-tiden, som en Embets- och Tjensteman, efter erhållen befordran, enligt nu gällande författningar, måste i afseende på den tid af äret, då befordran skett, tjena med en mindre eller siri förut innehafde lön ; och Stats Utskottet anser härutinnan både böra och kunna skje en med rättvisa och billighet öfverensstämmande rättelse, utan någon rubbning i de för Stats-Verket oell
Dess reglering fastställde grunder.
Då i afseende på det reglementariska, som, vid en förändring uti hittils gällande författningar, måste förekomma, det icke för Riksens Höglofl.