Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1841 funnos inom Länet 11 bomullsoch linne-fabriker, 1 porterbryggeri, 3 segelduks-fabriker, 20 färgerier, 6 garfveriet" för Engelsk läderberedning, 5 oljeslageriet", 3 pappersbruk, 3 skeppsbyggerier, 5 sockerbruk, 18 tobaks-fabriker och 56 diverse andra fabriker, hvilka sysselsatte 2,309 personer, hvilka tillverkade och förädlade varor till ett värde af 2,529,865 R:dr Banko, och alltså 805,573 R:dr mer, 4 än för 5 år tillbaka; men, enligt hvad härvarande fabriksidkare i en till Kongl. Majrts Befallningshafvande ingifven skrift antydt, är välståndet bland fabrikanterna icke i samma mån ökadt, utan behållningen å den större produktionen xångare, än fordom å den mindre, föranledt af den osäkerhet, som kredit- och utsöknings-lagarnes beskaffenhet vålla, bland hvilka de omnämnt konkurslagens bestämmelser om afträdes-förmån, rättigheten till försäljning af lösegendom utan dess afhändande och upphörandet, för de flesta fall, af bysättningstvånget.
Fishe.
Det utgör skärgårds-allmogens hufvudnäring, men beklagligtvis har äfven under de fem år, deni berättelsen omfattar, sillen icke nalkats kusterna, hvilken fordom gjorde skärgården till en rikedomskälla för landel.
Allt mer och mer har uppmärksamheten fästats på nödvändigheten af fiskens snyggare beredning och saltning straxt ef! er fångsten, och nästa berättelse kommer alt upptaga hvad Konung och Ständer tillgjort för vinnande af delta ändamål och för Bohuslänska fiskares understödjande i öfrigt.
Fragtfarten på Wenern är ej obetydlig och sysselselsätter många personer den del af af året, som yrket kan bedrifvas.
Eli mängd af Bohusläns sjöfarande idka fraglfart på Norrige, Dannemark, Holland, England och Frankrike; dock är denna näringsgren ej så lönande, som förr, vare sig med anledning af försämrade handels-konjunklurer, eller af sjöfolkets oskick alt, när ske kan, inlöpa i sina vikar och der ofta förlora tid och vind, lill befragtares missnöje.
Handeln inom landet beclrifves nu, såsom förr, med hvad jorden och ladugården afkasta samt med fiskvarorne och är hufvudsakligen beräknad på försäljningen inom städerne, der jemn afsättning är att vänta, synnerligast i Götheborg.
5 Politisk författning.
Den i förra berättelsen omnämnda rättegång om allmänningen Brefjellet i Inlands Fräkne härad har under tiden blifvit afgjord sålunda, att allmänningen förklarats vara af Krono-natur.
Allmänningen bar sedermera blifvit uppmätt, på karta aflattad och skattlagd.
Genom försäljning till Skatte hafva dock Kronohemmanen minskats med 1‘.-dels mantal, hvarmed skattehemmanen följaktligen blifvit ökade.
Denna förändring är väl, vid jemförelse emellan den med förra berättelsen afgifna och den härhos i underdånighet fogade statistiska tabell, mindre synbar, emedan mantalet å Kronohemmanen är likväl ungefär lika i båda tabellerne; men anledningen dertill är den, att uti den förra tabellen bade af misstag 1 mantal Krono upptagits bland frälse-säterier, och detta har nu i den sednare blifvit rättadt.
Under de år, hvarom nu är fråga, hafva följande särskilda inrättnin - gar och lägenheter tillkommit, nemligen:
Torp, skaltlagde 5 stycken Backstugor 261 — Lägenheter afsöndrade under ägande rätt ....
49 — d:o d:o på viss tid 11 — Tuli-mjölqvarnar 7 — Husbehofs-såg 1 — Stampar 3 — Jernmanufakturverk 1 — Tegelbruk 1 — Kumminolje-fabrik ........ .... 1 —•
Garfveriet- 2 — Färgeri ..........
1 — Jerngjuteri 1 — Bomulls-tryckeri 1 — Tobaks- och Snus-fabriker 3 — Summa 348 stycken. 6 hvaremot hafva blifvit nedlagde Torp, oskatllagde 150 Husbehofs mjöiqvarnar 13 Tegelbruk ^164 återslå tillkomna lägenheter och inrättningar 184 stycken Hemmansklyfningen har fortgått i öfverensstämmelse med nu gällande författningar.
Så vida utsträckt kan hemmansklyfningen också vara välgörande, men derutöfver mäste den ovilkorlig! medföra en motsatt verkan; ty den inlockar då på en sysselsättning, som hvarken fullt upptager personens arbetsförmåga eller medgifver honom, att den på annat yrke ostörd använda, och föranleder således endast till för tidiga äktenskap, lättja och armod.
De flesta hemman inom Länet hafva redan undergått laga skifte och dessa skiften, fastän de medfört stor kostnad och sällan kunnat afslutas ritan långvarigare rättegång, hafva dock varit ganska nyttiga derigenom, alt de bidragit till jordens uppodlande i så målto, att betydlig odlingsbar jord, som, i anseende lill sitt aflägsna läge från bolstaden, tillförene varit använd endast till betesmark, nu genom de med skiftet förenade utflyttningar kunnat med både lätthet och fördel uppodlas.
Till dessa utflyttningar har dock staten bidragit: för år 1837 med B:ko R:dr 3,942: 40. — 1838 — . — 8,046: 14. — 1839 — — 5,632: — — 1840 — — 3,767: 32. — 1841 — — 5.762: 2. 8 Summa 27,150: 40. 8.
Enligt underdånigst bifogade tabeller, deri statsbidragen äro särskildt för hvarje slags hemman och näring upptagna, utgöra dessa bidrag, så vidt de tili Kongl. Maj:t ock Kronan ingå: för landet ......... . . . 181,725: 7. 8 „ städerna ....... 69,12/: 3. 11 250852"
42 7 7 Efter förra berättelsen utgjorde dessa: för landet 179,669: 31. 9. för städerna 65,547: 14. 3.n/(. — —24o,216: 46. hvadan statsbidragen alltså ökats med 5,635: 44.
7. eller för landet med .... 2,055: 23. 11. och för städerna med .... 3,580: 20. 8. 5^35.
44 7 hvilken förökning härleder sig från folkmängdens tillväxt, olika markegångsoeh egendomspris, tillkomne inrättningar och ökad rörelse.
Alla statsbidragen äro af sådan beskaffenhet, att någon ändring deri, särskildt för detta
Län, icke synes vara af behofvet påkallad.
Man har ej skäl alt klaga öfrer statsbidragens storlek, då man betraktar, att till exempel en enda inkomstkälla, nemligen kornskörden, som i tabellen upptagits till 73,743 tunnor, förvandlad efter markegången, icke blott nalkas utan öfverstiger alla statsbidragens totalsumma.
De skattskyldige kunna, vid försäljning af sina varor, med svårighet erhålla betalning i annat mynt än privatbanksedlar och Uppbördsmännen mäste välja emellan, alt antingen mottaga dessa och sedan, till hinder för uppbörden och dess redovisning, sjelfve söka att få dem utvexlade mot Riksbankens mynt eller uppföra skattebeloppet på rest.
Så väl de skattskyldige, som Uppbördsmännen önska derföre, att någon åtgärd vidtages, hvarigenom denna svårighet undanröjdes.
Ibland prcestalionerne äro rustningen och bålsmansroteringen de kännbaraste, men äfven dessa, helst sedan häst-vacance-afgiften, som drabbade rustningen, med år 1840 upphört, utgöras utan klagan.
Uti de från fögderierne inkomna tabeller upptages kostnaden för ett båtsmanshåll till ungefär lika belopp med kostnaden för ett rusthåll, men kostnaden är olika beräknad i olika fögderier, från 50 till 60 R:dr.
Rustningen är dock kännbarare än bålsmans-roleringen, emedan vanligtvis endast 1 mantal, och på ett och annat ställe aleis, li:dels och l|:dels mantal utgör ett rusthåll, då deremot på de flesta ställen ett båtsmanshåll beslår af 3:ne hemman.
8 Clereciets underhåll är upplaget lill 4,588 R:dr 40 sk. högre än uli tabellen till sednast afgifna femårs-berättelsen.
Detta härleder sig visserligen till större delen från olika markegångspris, men också lill en del derifrån att, oaktadt alla gjorda erinringar om upprättande af konventioner emellan kyrkoherdar och deras åhörare om de förras rättigheter, likväl endast inom några få pastorat af Länet sådane konventioner kunnat tillvägabringas, och derför saknar man säker måttstock för inkomsternas beräknande.
Fattigförsörjningen bestrides af församlingarne dels genom de mest torftiges inrymmande i fattigstugor, der sådana finnas, men i annat fall genom deras försändande gårdmellan, och dels genom bestämdt understöd åt sådane, som, ehuru utfattige, likväl äga förmåga att sjelfva något bidraga till sin bergning.
Kostnaden härför är äfven olika beräknad i olika fögderier, ifrån 3 R:dr 16 sk. till 18 R:dr på helt hemman.
Skjuts- och Vcighullnings-bestyren skulle här i Länet, som är uppfyldt af backar, blifva högst kännbara, om ej Länets belägenhet lemnade tillfälle till kommunikationer sjövägen.
Så hafva å vägen till Norrige emellan gäslgifvaregårdarne
Ejd och Svinesund fyra af de brantaste backar blifvit kringgångne oell tvänne af de öfriga förändrats till mindre och jemnare sluttning; och fråga om vägens anläggning nedanom den så kallade Svenshögens backe på Inland är nu på afgörande beroende.
Diverse afgifter, onera och allmänna besvär, sorn enligt tabellerna upp. gå på landet lill 30,518 R:dr 46 sk. 5 rst., och i städerna till sammanräknade 49,628 R:dr 37 sk. 3 rst.
Banko, bestå uti: kostnader för publika byggnader, inqvartering, jagtkasseafgifter, riksdagsmanna-arfvode, m. m.
Såsom redan nämndt är, har folket icke tilltagit i sedlighet och visar obenägenhet för alla kommunala institutioner, hvilken obenägenhet förlvnger presterskapets och kronobetjentngens mödor för ordningens v i d m a k lii åli a n de.
Ali byordning saknas och några försök, att inom sockäiarne bilda föreningar till allmänna säkerhetens och sedlighetens befrämjande, 9 jande, hafva blifvit mötte nied lamhet och liknöjdhet.
Polisen pä landet är alitsa i ett ofullkomligt skick.
Lönnkrogav finnas i öfverflöd, och ehuru ofta de än åklagas, kunna de dock icke utrotas i anseende till den svåra bevisningen.
Oni det i förra tider kunde låta sig göra, att med ordinarie kronobetjening nödtorfteligen handhafva Länets polis, så är sådant numera vida svårare, då fordringarne på embets- och tjenstemäns verksamhet och skicklighet så betydligt stegrats.
Folkets till vänjande, att, i form af kommunal-styrelse, sjelf medverka till administrationens goda handkafvande, synes alltså vara alldeles oumbärligt föi' framtiden.
Handeln har fortgått med export och import af de vanliga artiklar ne, och likasom i förra femårs-berättelsen är en jemförelse uppställd, innefattande förhållandet åren 1836 och 1841.
Export Jern, spik och stål Bräder och plankor Bjelkar ....
Spiror och masteträd Spärrar ....
Alun Ben Färgmossa År 1836 162,178 Skepp, 89,466 tolft. 4,541 stycken 4,012 — 6,479 — 1,037 T:nor 1,731 Skepp. 22,989 Lisp.
År $811 200,1$6 Skepp, 131,^fa6 tolften 4,c72 stvcken. 4,900 ■ — 17,678 — 587 T:nor 2,306 Skepp. 7,077 Lisp.
Fcmurs-berättelse frän Götheborgs- och Bohus Län. 10 Brunsten 3,192 Skepp.
Oljekakor 1,887 Skepp.
Beck Tjära 919 Tinor Boklunnor 24,963 st.
Åror 5,192 pär Trädgårdsstolar 10,394 st.
Linfrö ........ 9,744 kinor Lingon 26,982 — Porter och dricka 50,130 — Mur- och taksten . 371,242 st.
Hafre 10,946 Tinor Korn 1,703 Tinor Vicker 617 Tinor 863 Skepp.. 2,358 Skepp, .rr 85 T:nor. 3,243 Tinor. 20,578 st. 4,988 pär. 7,822 st. 6,095 k:nor. 504 — 18,608 — 768,873 st. 26,427 Tinor. 846 101 Tinor.
Tinor. derlörutan år 1841 utskeppades 1,049 Skepp, smältstycken, 13,579 tolfter brädstump, 27,524 b un diar lakstickor, 3,669 st. bålshaksskaft, 6,925 st. naglar oell 215 st. knän lill skcppsbyggnad, 474 tolfter sågade läckten, 1,178 tunnor åkerbönor, 686 tunnor hvete, 275 tunnor malt, 98 tunnor ärter, 1,104 Lisp. hvetemjöl, 44,428 alnar segelduk oell 3,(X)O st. golfsten.
Importen År 1836..
Bomull ........ 546,038 skålp. 1,022,163 skålp.
Arrac ........ 13,942 kinor 22,346 kinor.
Cognac 20,741 kinor 16,516 kinor.
Rom . . 10,913 kinor 11,551 kinor.
Saltad sill 45,462 Tinor 53,793 Tinor.
Allehanda torr lisk . . . . 821 Skepp. 2,873 Skepp.
Blyhvitt . . . . ...... 59,648 skålp. 37,386 skålp.
Indigo .
L Krapp 22,444 — 41,615 — 80,846 — 43,246 — Sandel 37,306 — 56,203 — Hvitt bomullsgarn . . . . 682,099 — 1,235,730 — Rödt Turkiskt d:o . . . . 64,126 — 91,895 — Sumac 26,378 — 17,604 — Risgryn 193,171 — 291,467 — Hampa Salta och oberedda hudar och 3,969 Skepp- 1,809 Skepp. 11 skinn 254,040 skålp. 1,311,740 skålp.
Mandel 38,969 — 25,909 — Peppar af alla slag . . . 78,684 — 104,711 — Russin 91,978 — 117,467 — Salt 50,677 Trnor 60,590 T:nor.
Terres gammalt socker . . 955,364 — 3,146,661 — Stenkolsstybb 28,625 T:nor 39,327 T:nor.
Thée . 11,104 skålp. 9,440 skålp.
Tobaksblader ..... 1,121,233 — 973,851 — Spunnen och prässad tobak . 5,430 — 28,687 — Tobaksstjelk 348,223 — 371,000 — Tran 44,853 k:nor 83,962 k:nor Oparfumerad tvål .... 40,858 skålp. 48,045 skålp.
Ull 402,705 — 839,970 — Viner af alla slag .... 65,076 k:nor 61,276 k:nor Helsiden 450 skålp. 429 skålp.
Ylina bombasin 172,335 — 447,837 — Andra slag 46,481 — 66,430 — Halfylle 12,904 — 86,159 - — Inkommande sjöt ulls-uppbörden bar år 1841 utgjort 1,166,230 R:dr 17 sk. 11 rst. och den utgående 115,246 R:dr 13 sk.
Under samma år bar utrikes sjöfarten från Götheborg bedrifvils med 731 fartyg af 53,303 lästers dräglighet, deribland 226 varit svenska af 16,907 läster och 377 Norrska om 25,084 lästers drägtighet, samt 727 fartyg, deribland 269 Svenska och 362 Norrska, inklarerat.
Antalet af fartyg, tillhöriga härvarande rederier, har utgjort 97 stycken nämnda år, af 9,552 lästers drägtighet, och antalet af skeppare, isom blifvit till transito-fart klarerade, har varit 30 stycken, utom 7 ångfartyg.
Det synes alltså, vid jemförelse med sista femårsberättelsen, att sjöfarten varit i tilltagande.
Minuthandeln, särdeles med spannmål, har varit inskränkt och mindre lönande, med undantag af år 1838, 12 då spannm atsliandeln var liflig, i anseende till inträffad missväxt, som vallade införskrifning af betydliga partier säd, hvilka inom landet afsatles.
Med lyx-avtiklar och mode-varor har handeln varit jemn och i ständigt tilltagande.
I afseende på fabrik erne, stadens betydligaste näringsfång, näst handeln och sjöfarten, åberopas det redan omnämnda sammandraget öfver deras tillstånd inom länet; och visar en uppgjord medelberäkning särskildt för staden, för ett år af de fern, alt inom dess område funnits 105 fabriker med 1,702 arbetare och 1,932,803 R:dr Banko tillverknings-värde; samt att fabriksrörelsen alltså ansenligt ökat sig.
Stadens jord är tili enskilde utarrenderad och användes till odling af säd, potates och gräs.
Undervisningsverken fortfara alt uppfylla sin bestämmelse, och nu mera har en uppfostrings-anstalt tillkommit, under benämning af Småbarns-skola, hvars ändamål är, att bereda Samhällets mindre bemedlade klasser ett tillfälle att i Skolan, som ej så mycket åsyftar, att bibringa de späda barnen något egentligt kunskapsmått, utan fastmer, att underhjelpa och inverka på deras sedliga utbildning, samt att under bilden af lek hos dem inplanta sådana läror, sorn kunna rigta deras anlag åt det goda och nyttiga, erhålla den omvårdnad för deras mindre barn, hvilken loräklrarne sjelf ve sällan förmå eller äga tillfälle, att egna dem.
Fonden lill denna inrättning har Irån början tillkommit genom enskilde personers frivilliga gäfvor och bidrag, men år 1841 beslutade stadens invånare vid allmän rådstuga, att skolan skulle till underhåll och utvidgning äga att af laxerade medel årligen upplåna 1000 R:dr Banko i tre års lid.
Uti Willinska faltig-frfskolan har en ny klass blifvit inrättad, under benämning af slöjdklass, hvarest 24 fattiga barn från och med deras 12:te till och med deras 14:de år njuta fri undervisning i smeds-, snickare-, vagnmakare- och svarfvare-handtverken, samt rinder tiden fria husrum, föda och kläder i skolan.
Den grundades på enskildas bidrag, men vid allmän rådstuga den 17 December 1841 anslogo stadens invånare 2,500 R:dr Banko till bestridande af omkostnaderne.
Äfven Sjömanna-Sällskapcts tackel-skola har tillkommit, der barn och ynglingar, som egna sig åt sjömans-yrket, undervisas dels i de ämnen, som röra det praktiska af yrket, och dels i läsning, skrifning och ritning.
Iiostnaderne för denna skol-inrättning samlades jemväl genom enskildes gåfvor, mern fi ån och med 1839 och tills vidare erhålles ur den under Sjömanshus-Di - i? reklionens förvaltning varande national-kassan ett ärligt bidrag af 500 R:dr Banko.
Den allmänna sjukvården bestrides på ett tillfredsställande säll, och de fattige åtnjuta understöd, dels frän allmänna fattigförsörjnings-inrältningen af uttaxerade medel till belopp af omkring 20,000 R:dr Banko årligen, och dels ur enskilda sällskapers kassor och genom testamenten, hvaribland må nämnas sällskapet ”De Fattiges Vänner,” Lesseska dönations-fondejl, Sernslrömska dito, Holtermanska dito, Jansenska dito, Lewgrcnska dito, Sjömanshusets fatligfond och Tyska kyrkans falligfond.
Önskligt vöre dock, att alla desse särskilde betydliga stiftelser vårdades af en och samma
Direktion, för att vara i fullkomligt samband med hvarandra, tili vida större nytta för det allmänna.
Direktionen öfver Götheborgs hamn- och elf-arbeten har verksamt ombesörjt förbättringar i segelleden oell hamnen.
2.3,637 kubikfamnar mudder har blifvit upptagen och upplagd på länd, samt arbeten af hvarjehanda slag utförde i enlighet med uppgjord plan.
Folkmängden i denna stad har ökat sig, så att den, från att i sista Femårsberättelse!! hafva utgjort 3,237 personer, år 1841 uppgått till 3,389 personer, deraf 1,994 varit mantalsskrifne, deribland varit 35 handlande och 113 handtverkare och borgare i öfrigt.
Handeln har uttagit allt. mer och mer och stadens invånare ägde sistnämnda år ej mer än 3:ne större och 2 mindre fartyg; men anledning är dock att förmoda, att genom uppmuddring af stadens hamn, sjöfarten bör få ett ökadt lif.
Den handel, sorn drilves med kringliggande landsbygd, synnerligast
Den uppodlade delen af stadens jord är lill det mesta af god beskaffenhet och gifver vanligen afkastning öfver medelmåttan, och under de sednare åren har äfven mera omsorg än tillförene blifvit använd vid bebrukningen.
Tulluppbörden har under de 3:ne sista åren, eller 1839, 1840 och 1841, uppgått till ett medelbelopp af 23,640 R:dr 5 sk.
Från skeppsvarfvet har ett större skepp utgått och blifvit försåldt till Norrige, och ett sådant är åter under byggnad - 14 Kongelf.
I denna stad liar någon Folkökning af betydenhet icke ägt rum; dess invånare utgjorde vid 1841 års slut 813 personer, deraf 484 mantalsskrifne.
Staden idkar icke någon sjöfart, och det enda fartyg, som funnits, är försåldt.
Anledningen till sjöfartens upphörande är det hinder, som möter genom uppgrunclningar i Nordre grenen af Götha Elf, till hvilkas undanrödjande staden för närvarande saknar egne medel och icke kunnat erhålla främmande bidrag.
Tulluppbörden har under de 5 åren och i medelia! utgjort endast 986 R:dr 19 sk. 4 r:st Banko, till största delen tillkommen genom skedda förtullningar af andre städers handlande och skep J)are lill besparing af de drygare stadsumgälderne å andra ställen.
Örnämligaste inkomster härleda sig af handeln med kringliggande landsbyggd, hvilken rörelse under de sednare åren ökat sig, och jordbruket bar vunnit förkofran, så att denna näringsgren betydligen bidragit till invånarnas bergning.
Läroanstaiterne, sjukvården och fattigförsörjningen arö i oförändradt skick och uppfylla sina ändamål.
Handeln inskränk ker sig till minuthandel med varor, till största delen hemtade från Götheborg.
En enda handlande idkar sjöfart, dock endast på Dannemark med en däckad båt.
In- och utklareringar i öfrigt verkställas endast af skärgårdsboer och medelbeloppet af tulluppbörden under de fem åren har utgjort 1,550 R:dr 1 sk.
Staden befinner sig i kommercielt och ekonomiskt hänseende i ett, nära nog, liflöst tillstånd, hvari den småningom sjunkit.
Ulan någon utrikes handel, värd denna benämning, och med högst obetydlig handel på inrikes orter, utan fabriker, äger samhället bestånd, hufvudsakligen från de tjenstemän och militair-kommenderingar, som äro förlagde å Carlstens fästning, och de resande, som under sommarmånaderne besöka orten, för att begagna saltsjöbad.
Stadens tillstånd är alltså beklagansvärd!, och kan, sedan de förhållanden, hvarunder den fordom florerat, äro förlorade, icke annorlunda vara, då (len, belägen på en naken, från fasta landet aflägsen klippa, icke äger någon tillräcklig produktion, ej ens af de angelägnaste iefnadsförnödenheter, eller några egna exportartiklar, samt dess invånare icke med erforderlig drift söka att draga fördel af den enda naturliga näringsgren, som för orten svnes vara bestämd, eller saltsjöfiske, till hvars bedrifvande i större omfång icke finnes en enda båt med erfor - 15 derlig repskap.
Heldre, än att härvid lägga hand, förblifva de fattige invånarne sysslolösa, eller åtnöja sig med tillfällige förtjenster, hvilka dock äro ganska ringa, då antalet af personer, sorn behöfva arbete, är öfvervägande; och af sysslolösheten födas moraliskt förderf och ekonomiskt elände.
Dess år 1841 af 1,300 personer beslående folkmängd, deraf 689 skattskrifne, lefver till större delen i fattigdom, enär handel och öfrige näringar äro i lägervall.
Föreningen med Norrige och den derigenom uppkomna rättighet, att landvägen ditföra landtmannapr oduk terne i orten och återhemta alla vanliga importartiklar, dem allmogen tillhandla!’ sig för lägre priser i Fredrikshall än i Strömstad, hafva småningom bringat staden i sitt nu varande förfall, och dess invånare misströsta, att den någonsin mer kan upphjelpas.
År 1841 utgjordes stadens lartyg af 2 skonertar, 1 galeas, 3 slupar, 6 däckade och 3 öppna båtar om 299 lästers drägtighet, hvilka användas till fraktfart.
Tulluppbörden har per medium för fem år uppgått tili 4,666 R:dr 16 sk. 2 rst Banko, uppkommen lill betydlig del genom utförseln af lefvande hummer från skärgården lill England.
Stadens jord skötes väl, men dess område är ringa.
För barnundervisningen, hälsovården och de fattiges underhåll linnas nödiga institutioner, men svåra alt uppehålla.
Då denna berättelse afser en, före sista Landshöfdinge-ombytet förfluten tid, är den af Laudshöfdinge-Embelet uppfattad och undertecknad.
På Landshöfdinge-Embelels vägnar: CA BL ENGELBLOM. A. S. PETERSSON. BEFALLNIN GSH AF V AN DES UTI Jemtlands Län TILL EOIGL JUIAJZT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Aren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842.
Stormäktigste, Allcrnädigstc Konung! i )å, till underdånig åtlydnad af Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga föreskrift af den 17 April 1821, mig nu åligger att afgifva Berättelse om detta Län för de sist förflutna feni åren, från och med 1837 till och med 1841, torde det i Nåder tillåtas, att hvad angar allmänna och oföränderliga, Länets naturbeskaffenhet, gransor m. m. omfattande Statistiska förhållanden, hänvisa på de tillförene, 4 så väl uti härifrån afgifne Femårs-Berättelse, som i öfrigt i allmänt tryck redan utförligen offentliggjorda uppgifter. §. 1.
Folkmängden för hela Länet, Östersunds Stad inberäknad, utgjorde, enligt skattskrifnings-längderna, vid 1841 års slut 45,919, deraf 22,508 mankön och 23,331 qvinnkön.
Då folkmängden, när sista Femårs-Berättclsen afgafs, utgjorde 44,285, har således tillökningen varit 1,634 personer.
De Municipal-Styreiser eller egentligen utgreningar af Hushållnings-Sällskapet, som i sista Femårs-Berättelsen omnämnas, finnas för närvarande nästan endast till namnet.
Eders Kongl. Maj:ts huldhet emot denna Inrättning, ådagalagd genom ett särskildt Nådigt Statsanslag af 200 R:dr Banko årligen, jemte det otvifvelaktigt ädla och välviljande i den tanken, som legat till en förtjenstfull grund för första stiftningen af ett sådant tillämnadt nära samband uti alla ekonomiska ärender emellan härvarande Hushållnings-Sällskap och hvarje Socken inom hela det vidsträckta Länet, utgöra mer än tillräckliga bevekelsegrunder 5 för Läns-Styrelsens uppriktiga bemödanden, att, efter en måhända nödig organisationsförändring, så vidt möjligt är, åter gifva lif och tjenlig verksamhet åt denna Inrättning. §• 2.
Jordbruket skötes väl i allmänhet på samma sätt som förr, men bland många förnuftiga bönder och jordbrukande
Ståndspersoner har ett ändamålsenligare brukningssätt af jorden medelst flitigare plöjning af åkern och beredande af composter till gödning börjat göra sig gällande; och hafva särdeles under de 2:ne sistförflutna goda åren bland den mindre bemedlade allmogen odlingarne betydligt tilltagit.
Länets framlida uppkomst och förbättring, så väl i klimatiskt afseende, som till jordbrukets deraf omedelbart följande välstånd, bero i öfrigt hufvudsakligen på utdikning och odling af de ända till 651,000 tunnland uppgående odlingsbara myror, som nu icke blott ligga onyttige, utan genom sin frostdragande art äro af ett högst förderfligt inflytande äfven på omgifvande odlade marker; den ofantliga sträckan af fjäll-myror, hvilka föga egna sig till odling, är dock häruti ej inbegripen.
Utsäde och afkastning af råg och korn hafva ökats sedan sista Femårs-Tabellen, hvaremot utsädet af bafra, blandsäd och ärter förminskats.