Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 1835 fortfarande länder till efterrättelse; — endast i den händelse, att detta förslag icke godkändes, utan omarbetning af Författningen ansåges nödvändig, yrkat, att Bouppteckningar, äfvensom de uti 7 § 4 mom. upptagne Köp-, Bytes- och Gåfvo-bref icke måtte skrifvas på eller beläggas med stämpladt papper, utan motsvarande be vill - 4 BeviMnings-Utskottets Betänkande, IV.-o 35, ning i stället derföre utgå under namn af stämpel-afgift; genom hvilket medel motionären förmenat, att en säkrare controll å denna bevillnings utgörande, äfvensom besparing af kostnader för papper, dess stämpling och försäijnings-provision skulle vinnas; och c) David Andersson från Halland, som ansett det vara obilligt, att de i nu gällande Charlae-SigillatEe- och Expeditions-förfatlningar stadgade afgifter, hvilka i förhållande till summans storlek utgå, såsom vid lagfarter, bouppteckningar m. m., minskas i nion af summans stigande; hvarföre motionären yrkat, att sådan charta och expeditions-lösen måtte bestämmas lika eller efter viss procent, ehvad summan är större eller mindre.
Hvad först angår Herr Stuarts ofvanberörde hemställan, så och då Utskottet uti 36 § af dess vid Betänkandet N:o 12 afgifne och uti Utlåtandet N:o 27 vidhållne Förslag lill Bevillnings-Förordning, bibehållit den uti i835 års Förordning fastställde bevillnings-afgift för testamenten 111. m. till oförändradt belopp, och någon nedsättning af i öfrigt stadgade afgifter för egendom, som genom testamenten eller andra dylika förordnanden förvärfvas, icke billigtvis bör komma i fråga, så länge en betydligare minskning af skattebidragen i allmänhet icke är att förvänta, samt uppbörden och redovisningen för chartac-sigillatae-medlen icke i någon väsendtlig mon bör kunna försvåras genom den obetydliga qvantitet stämpladt papper, som i och för ifrågavarande ändamål åtgår; anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall till Herr Stuarts berörde motion.
Då Utskottet, beträffande vidare Herr Hailings motion och de deri framställda alternativa förslag, hufvudsakligen gillat det förra, eller att icke företaga någon omarbetning af nu gällande Författning om stämplade pappers-afgiften, har Utskottet, sorn tillika funnit det senare alternativet icke kunna godkännas, utan väsendtligt rubbande af nu gällande stadganden i dessa hänseenden, ansett något vidare yttrande om ifrågavarande motion icke vara erforderligt.
Vidkommande slutligen David Anderssons från Halland yrkande, att stämplade pappers-afgiften och expeditions-lösen måtte vid Lagfarter och Bouppteckningar m. m. alltid beräknas efter en lika procent af. summans storlek, ehvad den vore större eller mindre, så och då, hvad stämplade pappers-afgiften beträffar, antagandet af motionärens åsigt skulle föranleda, antingen lill förhöjande af de nu stadgade afgifter för sådane handlingar, som angå en större summa, hvilket, i fråga om Lagfarter, återigen skulle Bevillnings-Utskottets Betänkandej N\o 35, 5 lägga band på den lifligare egendoms-omsättningen, eller ock till nedsättning af stämplade pappers-afgiften, under hvad nu finnes stadgadt för sådane mindre summor, för hvilka en högre procentberäkning tagits till grund vid afgiflens bestämmande, genom hvilken nedsättning det resultat kunde uppkomma, att t. ex. ett Fastebref skulle beläggas med lägre Charta-Sigillata, än som, enligt 2 §, är att tillgå; fördenskull anser Utskottet, som, hvad Bouppteckningar angår, funnit det af motionären anmärkta olika procentförhållandet icke ega rum, sig icke böra tillstyrka bifall, å hvad David Andersson sålunda föreslagit. 5 §.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut vid sistförflutne
Riksmöte och på de skäl, som derför legat till grund, hemställer Utskottet, att afgifterne för nedannämnde öppna Bref må med följande förhöjda belopp hädanefter utgå, nemligen för: Adels-Bref 100 R:dr Friherre-Bref 200 „ Grefve-Bref 4°° » Öppna Bref, hvarigenom någon i Nåder tillägges’ de förmoner, hederstitlar och företrädesrättigheter framför andra undersåter, som Herrar
Riksens Råd af ålder tillerkände blifvit 5oo „ Riddare- och Commendeurs-Bref af Kongl. Seraphimer-Orden 100 „ Commendeurs-Bref af Kongl. Svärds-Ordens^ Stora Kors I 6g ~ , af Kongl. Wasa-Ordens f °° ” d:o d:o J af Kongl. Svärds-Orden } af Kongl. Nordst.-Orden > 5o „ af Kongl. Wasa-Orden J Riddare-Bref af Konung Carl XIII:s Orden 25 ,, af Kongl. Svärds-Orden “j Öppna Bref för Riddare och Ledamöter! ^ af Kongl. Nordsljerne-Orden f ” af Kongl. Wasa-Orden J 6 Bevillnings-Utikoltels Betänkande, N.o 35.
Uti en från Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterad motion, har Herr Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel, under anförande, att det icke vore öfverensstämmande med Statens värdighet att försälja sina embeten, hvilket härstädes skall ega rum genom föreskriften om fullmagters beläggande med stämpladt papper, föreslagit, alt alla fullmagter, conslitutorial, prolocolls-utdrag m. m., hvarigenom Kongl. Majit, serskilde Verk, Magistrater m. fl. bortgifva embeten och sysslor i och för det allmännas tjenst med lön på stat, eller, i fall lön ej genast erhålles, med skyldighet alt förrätta tjensten, ulan eller med förut egande lön, måtte från afgiften för stämpladt papper befrias, äfvensom alt enahanda befrielse mätte ega rum för transporter och byten till ofvannämnde tjensler, samt för afsked derifrån, med eller utan pension, då ingen förhöjning i caracteren tillägges den afskedade; hvarjemte Höglo!!.
Slals-Ulskotlet, uti Protocolls-Utdrag för den 27 sistlidne Mars, gifvit Utskottet tillkänna, alt förstbemälde Utskott, uti dess Utlåtande N:o 32, angående den lönereglering, som erfordrades i följd af Stats-Rådets förändrade organisation, med afseende derå, att Stats-Rådets Ledamöter innehafva förtroende-platser, från hvilka de möjligen, efter kort tjenstetid, skulle kunna komma att afgå, ansett sig höra tillstyrka Rikets Ilöglofl.
Ständer, att någre afgifter för Stats-Rådets Ledamöters fullmagter icke böra åläggas.
Redan vid besvarandet af åtskilliga motioner om upphörande af hittills, efter 2 Artikeln i 1835 års Bevillnings-Förordning, utaf embetsoch tjenstemäns löner utgående allmän Bevillning, har Utskottet uti dess Betänkande N:o 12 och i anledning af dervid gjorde anmärkningar afgifne Utlåtande N:o 27, tillkännagifvit sig hysa den åsigt, att embets- och tjenstemän böra, i likhet med andra samhälls-classer, bidraga till Statsbehofvens fyllande; och som Utskottet icke funnit sig föranlåtet att från denna åsigt afvika, samt stämplade pappers-afgiften för fullmagter m. m. synes vara jemförlig med samma slags afgift för Borgare- och Faste-bref i stads- och landtmanna-näringarne, anser Utskottet skäl icke vara anförde, som kunna föranleda till den ändring af ifrågavarande §, som Herr Grefve Gyldenstolpe föreslagit.
Angående Siats-Utskottets förslag, att Stats-Rådets Ledamöter böra njuta befrielse från afgifter fo»r deras fullmagter, anser Utskottet något serskildt yttrande icke erforderligt, enär denna fråga redan blifvit till Rikets Ständers pröfning öfverlemnad.
Bevillnings-UtskoUets Betänkande, N\o 35.
Då något stadgande i nu gällande Författning icke förefinnes derom, med hvilket charlae-belopp constilulorial för underbefäl och manskap vid Militaire kuslbevaknings-corpsen böra beläggas, samt då desse personer för deras befattning icke åtnjuta på Stat anslagne löner, utan endast arfvoden, får Utskottet, som ansett lämpligt alt härom meddela föreskrift, i sammanhang med stadgandet angående Chartse-Sigillatte-afgiflen för Underofficerare vid de värfvade Regementena och Flottan, vördsamt hemställa, att sista momentet, pag. 18, må erhålla följande förändrade lydelse:
Dessutom iagttages, att för Underofficerare vid de värfvade Regementena och Kongl. Maj:ts Flotta, för Underbefäl och Manskap vid Militaire Kustbevaknings-Corpsen samt för Handtverkare och Inventarii-Timmermän vid Flottan, äfvensom för dem och deras vederlikar, försedde med rotelön vid indeldta Arméen, beräknas chartan, i de fall, denna § utstakar, till endast
En procent af den på Stat bestådda lönen, eller arfvodetj eller den erhållne Rotelönen, hvilken sistnämnde,der den i persedlar är utsatt, förvandlas i penningar efter senaste årets markegång. 6 §.
Inom Högvördige Presle-Slåndet har Herr Contracts-Prosten Nordhammar uti väckt motion föreslagit, att, då det icke kunde vara enligt med lagstiftarens syftemål, att genom en hård beskattning nedslå hågen till forskningar i landets historia, det uttryckliga stadgande måtte införas uti ifrågavarande Författning, att afskrifter, som utur Riks-Archivet meddelas, äfven om dessa utgöras af Domar, Utslag eller ResoluLioner, icke må å stämpladt papper skrifvas eller dermed beläggas; och som
Utskottet anser det vara en skyldig gärd åt vetenskaperna, alt materialier derför icke betungas med afgifter till Slaten, får Utskottet vördsamt tillstyrka, alt, bland de uti denna § från stämpladt papper befriade, må, näst efter rubriken ”Afsked för Ryttare” etc. införas:
Afskrifter, som för Historiska och öfrige Vetenskapliga upplysningar ur Riks-Archivet meddelas.
Med anledning af väckt fråga om Riksgälds-Contorets befrielse från Chartae-Sigillatae-afgift och Expeditions-lösens erläggande, har Högloft.
StatsUtskottet, uti dess Utlåtande N:o 13, hemställt, att Riksgälds-Contoret, i dess egenskap af Uppbördsverk för allmänna bevillningen och öfrige dit ingående skattebidrag „ måtte, på enahanda grund, sorn Statens andre Em - 8 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N\o 35. betsverk, vara befriadt, ej mindre från utgörandet af den under benämning af Expeditionslösen stadgade afgift till domare m. fl. embets- och tjenstemän, än ock från öfriga för väckandet eller fullföljandet af ifrågakommande påståenden hos Domstolar och Embetsmyndigheter i allmänhet fastställda kostnader, men deremot, hvad anginge lösen för utslag och handlingar, som kunna erfordras till bevakande af Riksgälds-Contorets rätt och säkerhet, i afseende på enskilde personer derifrån meddelade lånebiträden, ansett upphörandet af samma lösen endast medföra minskning i vederbörande tjenstemäns påräknade inkomster och en eftergift för låntagarne af det vilkor, som för sådana låns erhållande i senare tider merendels blifvit föreskrifvet, nemligen att ersätta Contoret alla så kallade lånepåkostnader; hvarjemte Stats-Utskottet föreslagit, att frågan om RiksgäldsContorets befrielse från Chartse-Sigillatte-afgift måtte hänskjutas till Bevillnings-Utskottet.
Enligt ankomne Protocolls-Uldrag, har Stats-Utskottets Utlåtande af samtlige Riks-Stånden blifvit gilladt, samt frågan om Riksgälds-Contorets befrielse från afgiften för stämpladt papper, i öfverensstämmelse dermed, till Bevilluings-Utskottet öfverlemnad; och då Utskottet, på de i meranämnde Utlåtande anförde skäl, anser Piiksgälds-Contoret jemväl böra njuta befrielse från Chartae-Sigillalae-afgift i alla frågor, som ej röra Contorets tvister med enskilde personer, angående dem från Contoret lemnade lånebidragfvfår Utskottet hemställa, att näst efter rubriken: ”Riddare-och Commendeurs-bref etc.” må uti denna § inflyta: Riksgälds-Contoret, i dess egenskap af CJppbördsverk.
Då olika åsigter, i hvilka fall den stadgade befrielsen från ChartaeSigillatae-afgift för prest-attester och skuldebref under 25 R:dr bör desse handlingar tillgodoberäknas, i olika orter lära gjort sig gällande, har Utskottet ansett sig, till förekommande deraf, böra vid dessa rubriker föreslå följande tillägg, nemligen vid ”Prest-attester” af orden: då de icke såsom bilagor användas, och vid ”Skuldebref under 25 R:dr,” äfven då de i afskriften företes. 9 §.
I afseende å stämpel-afgiften å Tidningar, hafva följande motioner blifvit väckte, nemligen: inom Bevillni ngs,-Utskottets Betänkande, N\o 35. 9 inora Höglofl.
Ridder skåpet och Adeln, af Herr Grefve Frölich, David, som ansett det förnuftsvidrigt, att StaLen uppbär stämpelafgift af periodiska skrifter, ämnade till allmänhetens upplysning, och hvarigenom medlen dertill fördyras, samt på grund deraf och med afseende å den obetydliga inkomst, som genom denna afgift erhölles, föreslagit, att densamma måtte försvinna; i anledning af hvilken motion åtskiliige yttranden dels för och dels emot förslaget blifvit afgifne; samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet, af Pehr Sundström från Westernorrlands Län, som, på det Statens inkomst af Bevillningsstämpela å Tidningar m. m. icke måtte minskas derigenom, att Tidningarnes format förstorades, föreslagit, att alla utkommande Tidningar, Bihang samt periodiska skrifter och brochurer, hvarföre portofrihet åstundas, måtte beläggas med stämpelafgift efter följande beräkning, nemligen: för 150 quadra't-tum och derunder (inclusive alla sidorna) 1 r:st. öfver 150 till och med 300 quadr. tum d:o 2 „ öfver 300 t. o. m. 450 quadr. tum d:o 3 „ o. s. v.
Vid pröfningen af dessa motioner och dervid afgifne yttranden, har Utskottet tagit kännedom om hvad vid de tvänne sistförflutna Riksmötena blifvit i detta ämne anfördt, och funnit, att frågor äfven då blifvit väckte om Tidningsstämplingens upphörande, men att dåvarande Bevillnings-Utskott icke ansett sig kunna gilla de skäl, som i sådant afseende blifvit anförde, hufvudsakligen på den grund, att stämplings-afgiften betragtats såsom en billig ersättning för den Tidningar förunnade pörtofrihet; och som
Utskottet anser denna omständighet nog talande för bibehållandet af ifrågavarande afgift, har Utskottet, som jemväl funnit det af Pehr Sundström väckte förslag vid tillämpningen vara underkasladt så betydliga olägenheter, att de dermed åsyftade fördelar tvifvelsutan skulle omintetgöras, icke trott sig böra föreslå någon förändring i hvad Ira gällande Författning i detta hänseende innehåller. io §.
Den i stället för Sportler inom Kongl. Maj:ts Canzli, jemnlikt denna §, utgående stämplade pappers-afgift synes i allmänhet vara bestämd med hänseende till det för enahanda expeditioner i öfrigt stadgade Chartas-belopp; och som Constitutorial på behaglig tid, samt Konstitutorial eller Re Bth. till 11.
Brot. 1840. ö Sami. i A/d. 20 Haft. 2 10 Bevilinings-Utskottets Betänkande, N\o 35. solution uppå transport inom samma grad eller corps vidkännas samma afgift, enligt 5 §, har Utskottet trott, att likstämmighet, i afseende å sportel-afgiften för dessa båda rubriker, äfven borde, en 1 igL io §, ega rum, oell får derföre hemställa, att Constitutorial eller Resolution uppå transport inom samma grad eller corps må, enligt denna §, beläggas med stämpladt papper till 6, i stället för nu stadgade 3 R:dr.
Hvarjemte Utskottet vördsamt tillstyrker, att de uti denna § förekommande orden: ”Hof-CanzlersEmbelet” och ”Hof-Canzleren” må utbytas mot ordet: Justities-Stats-Ministern. ir, i4 och 17 §§.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har Henric Hansson från Elfsborgs Län, uti väckt motion föreslagit, att ingen handling, som, enligt Författningen, bör med stämpladt papper förses, hädanefter må uti tviste- och concurs-mål kunna till Domstol inlemnas, utan att vara behörigen charterad, emedan Domaren, i annat fall, ofta är blottställd för förlust af det stämplade papper, han, enligt 11 §, 3 morn., är skyldig att å ingifne handlingar bilägga; hvarjemte Herr von Waernstedt, J. O., inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, samt Höglofl.
Slals-Utskoltet uti dess Utlåtande N:o 76, § i5, under åberopande af RikeLs Ständers år 1835 församlade Revisorers yttrande, hemställt, att Bevillnings-Utskotlet måtte erhålla uppdrag att afgifva förslag till de åtgärder, hvilka kunna anses nödiga för vinnande af controll derå, att, äfven 1 landsorterna, chartering underkastade handlingar blifva med behörigt stämpladt papper försedde.
Med vitsordande deraf, att öfverträdelser af denna Författning icke äro sällsynta, har Utskottet lemnat ingen möda ospard, för att kunna uttänka och föreslå bättre conlroller öfver Författningens efterlefnad, än hittills egt rum; och som Utskottet härvid trott egentliga källan till dessa öfverträdelser vara att finna uti den åt
Domare lemnade mångdubbla befattningen, att både debitera, uppbära och conlrollera denna afgift, har Utskottet, med afseende äfven derå, att denna uppbördsmanna-befattning icke är med det för Domare-Embetets helgd oundgängliga omdömet om oegennytta fullt förenlig, ansett den säkraste controll böra vinnas derigenom, att ingen handling får af Domstol emottagas, innan den blifvit behörigen charterad och att annan person, än Domaren, förordnas, att under Bevillnin^a-TJlskoltets Betänkande, N',o 35. 11 pågående Ting vid Tingsstället och äfven emellan Tingen inom vissa Taxerings-Distriet, hålla slämpiadt-pappers-försäljning, för hvilken serskildt förordnade försäljare det måste blifva af intresse att vaka deröfver, alt handlingar, som till Domstolen ingifvas, förut blifvit med behörig ChartaSigillata belagde; och hemställer Utskottet, på grund af denna sin åsigt: att sista meningen i 11 § 3 mom. måtte utgå och mom. sålunda sluta med orden ”på sätt 3 § 6 mom. föreskrifver;” att det i 17 § 1 puncten för
Domare stadgade åliggande att), vid Ting och andra Förrättningsställen, vara försedde med stämpladt papper lill försäljning, må utgå och denna punct erhålla följande lydelse:
Collegier, Consistoriel’, Embetsverk och Embetsman erhålla det för utöfningen af deras embete erforderlige stämplade papper; åliggande det Häradsskrifvare, eller den mantalsskrifningen förrättar etc.; samt att vid 4 puncten af sistnämnde § följande stadgande må inflyta : hvilka Försäljningsmän, vid de inom Districtet befintliga Tingsställen, ovilkorligen böra under pågående Ting stämpladt papper allmänheten tillhandahålla.
Hvarjemte Utskottet ansell, att de i 14 § 3 mom. förekommande orden ”det aflemnade” såsom öfverflödige böra utgå. 18 §.
Det i sista puncten förekommande ordet: ”hittills” torde böra utbytas mot ordet tillförene. 20 §. 2 mom.
Herr Contracts-Prosten Sandberg har uti en från Högvördige PresteSlåndet remitterad motion föreslagit, att, enär redovisningen af stämpladt papper till ägtenskaps-lysningar icke genom sjelfva lysnings-sedlarnes insändande till Conlracts-Proslen och derifrån vidare till Lands-Gontoren, vunne större tillförlitlighet, än som genom de öfver lysnings-sedlarne upprättade förteckningar med åtföljande debetsedlar erhålles, den ändring mätte uti ifrågavarande mom. verkställas: att lysnings-sedlarne, med å hvar och en tecknadt chartae-belopp, böra förvaras i Pastors-archivetj att öfver lysnings-sedlarne förteckningar in dupplo böra upprättas, och debetsedlarne fogas vid ena exemplaret; att vid andra exemplaret stämplade pap - 12 Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N\o 35. persbeloppet i en eller flere chartor bör biläggas; samt attchartor, förteckningar och debetsedlar böra insändas till Contracts-Prosten o. s. v., på sätt i öfrigt nu finnes föreskrifvet.
Enligt de upplysningar, Utskottet härutinnan erhållit, lära i åtskilige orter ägtenskapslysningarne skrifvas på sjelfva det stämplade papper, hvarmed de i annat fall skulle beläggas; och sorn Herr Contracts-Prosten Sandbergs förslag vid sådane fall icke är tillämpligt, anser Utskottet sig icke böra föreslå någon förändring i hvad Författningen i detta afseende innehåller. 3 mom.
Då Landt-Räntmästarnes befattning med stämplade papperets requirerande, emottagande, handhafvande, utlemnande i partier och stycketal, återernottagande vid återlefvereringar från vederbörande embetsman och försäljare, redovisande o. s. v., är förenad med många besvärligheter och ofta förorsakar förluster genom missräkningar, har Utskottet ansett det vara i högsta grad billigt, att Landt-Räntmästarne, i likhet med Lands-Contoren undfå i procent af under året för stämpladt papper influtne och Staten tillkommande medel; hvarföre Utskottet vördsamt tillstyrker, att sista puncten af detta mom. må erhålla följande lydelse: deremot, då hvad här anbefalles blifvit full gjordt, samt Kongl. Maj:ts och Kronans rätt såmedelst bevakad, ega Lands-Contoren oell Landt-Räntmästarne att hvardera undfå s procent af hvad inom året i Kronans Cassa uti stämpladt pappers-afgift influtit samt Kongl. Majit och Kronan tillkommer.
Af Herr Prytz, L. A.: ”Emot Höglofl. Bevillnings-Utskottets Betänkande, angående stämplade pappers-afgiften, får jag reservationsvis framställa följande anmärkningar: i:o den föreslagna förändringen af den i nu gällande Chartse-Sigillatse-Förordning, pag. 6, befintliga tariff, hvarigenom den näst derefter upptagne förteckning, pag. 6, 7 och 8, å diverse handlingar skulle försvinna, innebär onekligen en väsendtlig förenkling, men, då uti den föreslagna nya tariffen ingen skillnad till charterings-beloppet blifvit gjord emellan hufyud-acten och dess bilagor, skall det otvifvelagtigt inträffa, att, genom det Bevillnings-Utskoltels Betänkande, N\o 35.
13 antagna ungefärliga medelpriset emellan den förra charteringen af hufvudact och bilaga, och dä i de flesLa fall flere bilagor ålföl ja en hufvudhand1 ing, isynnerhet hvad angår ansökningar, en ökad beskattning pålägges dem, sorn komma att underkaslas tariffens tillämpning; och häruti kan jag ej instämma; 2:0 den förhöjda stämplade pappers-afgiften för Adels-, Friherre- och Grefve-Bref, Öppna Bref å de företrädesrättigheter, som tillhört Herrar Puksens Råd, Riddare- och Commendeurs-Bref af alla Kongl. Ordnar, anser jag så mycket mer orig tig och grundfalsk, som ideen i dylika vedermälen af Kongl. Maj:ts
Nåd är förtjenslens utmärkelse eller belönande, hvarföre all afgift eller beskattning derå snarare borde försvinna än påhöjas.
Om man äfven icke kan förneka, att den sanna lörtjensten stundom blifvit glömd, då en mindre eller ringa förtjenst blifvit medelst någon af förutnämnde Kongl. Nådebsvis hugnad och utmärkt, så lärer botemedlet häremot förgäfves sökas i den högre beskattningen, hvarigenom slutligen, ora denna princip fullföljes, man kommer derhän, att endast den rike skall kunna emottaga och betala Kongl. Majlis
Nåd, och orättvisan skall sålunda drifvas till ytterlighet.
Det motiv, att fåfängan gerna må beskattas, är lika falskt, ty ynnestbeviset kan äfven tillfalla den, som icke besväras af fåfänga, och månne icke sjelfva detta motiv kan härledas ifrån en sårad eller i sjelfgjorda förhoppningar bedragen fåfänga?
3:o då Rikets Ständer vid i834 års Riksdag, i anledning af Kongl. Maj:ts derom aflåtna Nådiga Proposition, vidtogo den åtgärd, att de lill Kongl. Maj:ts Canzli, under namn af Canzligebuhr, förut ingående sportler förvandlades i en bevillnings-afgift att utgå i stämpladt papper, efter den i 10 § af nu gällande Förordning införde tariff, gjorde Ribets Ständer tillika, för tillämpningen häraf, sådane bestämmelser, i afseende på Öppna Bref å högre namn, heder och värdighet för Civile personer, att stora svårigheter mötte vid verkställigheten och missförhållanden uppkommo vid afgiftsbeloppens beräknande.
Dessa olägenheter blefvo väl sedermera, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, afhulpne, så vidt sådant ske kunde, utan rubbning af hufvudgrunden för beräkningen, så att verkställigheten blef en möjlighet, men missförhållandena, i afseende på afgifternes belopp stå ännu qvar.
Så beräknas l. ex. Canzligebiihren för Lagmans-titel, med Tromans rang, efter 1000 R:drs lönelopp, men för Lands-Secreterare-!itel, med Trotjenare-rang, beräknas den efter 1,700 R:dr.
— Den rättelse, som häruti borde sökas, skulle vinnas på enkelt och ändamålsenligt sätt derigenom, 14 Bevillnings-Ulskottets Betänkande, !V\o 35. alt stadgandet i nuvarande Författningens 5 §, hvilket å pag. 21 börjas med "Enär någon, som” etc., erhölle följande lydelse: ”Enär någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig ”tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, ”charteras de derom utfärdade Öppna Bref eller Fullmagter till dubbla beloppet, emot hvad föreskrifvet är för Fullmagt å verklig tjenst.
Härvid ”iagtlages dock, att Öppna Bref eller Fullmagter å civila caracters-värdighe”ter charteras lika med i värdighet motsvarande militära.” Emot
Utskottets beslut att icke antaga denna af mig föreslagna redaction, utan vidblifva den nu gällande ordalydelsen, reserverar jag mig.
4:o då Höglofl.
Utskottet erkänt behofvet af ökad controll derå, att chartering underkastade handlingar blifva med behörigt stämpladt papper försedde och ansett, i detta hänseende, serskild uppmärksamhet böra fästas vid en förändrad redaction af r 1 §:ns 3 morn., kan jag ej linna ändamålet vara vunnet, genom det nu föreslagna uteslutandet af sista meningen i nämnde moment.