Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående profningen och afgörandct af besvär i markegångspriserna rörande frågor. (§. 34.) Lika med öfrige Comiterade har jag väl ansett mig icke kunna tillstyrka den af Rikets Ständer för deras del beslutade förändring i sättet för dylika måls afgörande; men då Rikets Ständer funnit en förändring i härom nu gällande stadganden af omständigheterna påkallad; så och med anledning af de angående detta ämne till Comiterade i Nåder öfverlemnade handlingar, hade Comiterade, enligt min åsigt, bordt i underdånighet föreslå, att i likhet med hvad redan vid 1823 års
Riksdag förordnades i fråga om besvär öfver PröfningsComittéernes beslut, jemväl pröfningsrälten, när Deputerades för markegångssättningen tillgöranden i afseende på dem uppdragne prisbestämmelser öfverklagas, måtte från Kongl.
KammarCollegium till Kongl. KammarRätten öfverllyttas.
Enär både Statens och enskilde medborgares rätt och säkerhet anses fordra, att ändringar och rättelser i de åtgärder, som blifvit vidtagna, af bemälde för beskattningslagarnes verkställighet utsedda Deputerade, kunna sökas och erhållas, synes sådant böra ske hos samma Embetsverk och sålunda den vid alla ärenders behandling högst angelägna enhet och likstämmighet äfven härutinnan iakttagas.
Det torde för öfrigt icke kunna nekas, att det är mindre lämpligt och formenligt, att tvistefrågor angående markegångsprisernas rätta belopp skola af ett helt och hållet administrativt Embetsverk afgöras, samt att profningen af dessa frågor, dervid Staten vanligtvis är den ena parten, tillkommer just det Verk, hvars hufvudsakligaste åliggande är att vårda och befrämja Statens rätt och fördel.
I sammanhang med nu ifrågastälda öfverllyttning, torde äfven böra bestämmas, huruvida rättigheten och skyldigheten att å det allmännas vägnar öfverklaga MarkegångsDeputerades åtgärder för framtiden bör tillhöra KammarAdvokatFiskals-Embetet eller enahanda Embete inom Kongl. KammarRätten, eller ock på de skäl, som till stöd för Ständernas åsigt angående Kongl. StatsContorets deltagande i markegångs - 223 frågornas afgörande blifvit anförda, uppdragas åt sistnämnde Embetsverks AdvokatFiskal; kommande det naturligtvis att på bestämmandet häraf bero till hvilketdera Embetsverket handlingarne angående markegångssättningen skola af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande insändas.
Angående prwscriplionstiden för undersökningar och jemförelser af de uti äldre jordebocker uppgifna förhållanden. (j§. 30.)
Då dessa undersökningar och jemförelser, derest de skola utsträckas till en längesedan förlluten lid samt omfatta efter skiljaktiga formulärer upprättade jordeböcker, mångenstädes torde komma att medföra rubbning af redan häfdvunna förhållanden samt föranleda opåräknade förluster äfvensom långvariga ersättningsanspråk och rättegångar, anser jag prascriptionstiden för besagde undersökningars och jemförelsers anställande böra inskränkas inom en kortare tiderymd, än Comiterade föreslagit.
De oriktigheter, som i jordeböckerna kunna förefinnas och under en längre tid fått fortfara, utan alt vid dessa böckers granskande och förnyande hafva blifvit anmärkta och rättade, måste naturligtvis tillskrifvas vederbörande tjcnstemäns misstag eller åsidosatta uppmärksamhet.
Äro sådana oriktigheter af mindre betydenhet, måste älven deras rättande vara af mindre vigt och desammas qvarstående lör lramtiden vara alt föredraga ändringar uti mångåriga sammanstämmande uppgifter med den allmänna tillförlitlighet, som jordeboksanteckningar böra äga.
Skulle åter de i flera jordebocker förekommande enahanda oriktigheter vara af större betydenhet och sålunda i väsendtligare mån inverka på utskylder och öfriga åligganden eller äganderättsförhållanden, torde i de flesta fall vinsten af de oriktiga uppgifternas förändrande vida understiga de olägenheter och förluster, som uti allmänt eller enskildt hänseende kunna derigenom förorsakas.
Jag har derföre inom Comitéen framställt det förslag, att till ledning för granskningen och pröfningen af de förhållanden, hvilka i nuvarande jordebocker finnas uppgifna, måtte stadgas, att denna granskningsskyldighet endast skall sträcka sig till de 3:ne sista, eller de under innevarande århundrade, upprättade jordeböckerna, dock med undantag för de fall, dä lör utredningen och afgörandet af häruti förekommande skiljaktigheter upplysningar erfordras ur ännu äldre, eller de före utfärdandet af 1802 års formulärer upprättade, jordebocker.
Angående liden för uppbörden af allmänna bcvillningen och Öfriga personella af gifter. (§. 52.)
Comiterades förslag angående höstuppbördsstämmornas hållande under sednare hälften af September och förra hälften af October månad, kan, enligt mitt 224 förmenande, med skäl anmärkas, att då skördetiden inom de flesta landsorter vanligtvis fortfar under hela förstnämnde månad, är landtmannen icke i tillfälle att . i • utan då pågående högst angelägna bergningsarbetens försummande afyttra sina produkter och sålunda anskaffa den contanta tillgång, som för den under samma månad förestående kronouppbörd oundgängligen erfordras.
För att icke gifva anledning till denna anmärkning, och då under nuvarande klimatförhållanden den verkliga hösttiden icke kan anses taga sin början vid medlet af September månad, hade, efter min åsigt, Comiterade bordt föreslå, att höstuppbörden i allmänhet mätte förrättas under October månad, dock alltid före den under sednaste delen af samma månad inträffande flyttningstid; men att, om i ett eller annat Fögderi uppbördsstämmorna icke skulle kunna hinna att dessförinnan afslutas, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i sådant fall måtte äga att redan under September månads lopp låta börja desamma.” Herr MbantlsHamreraren F. MM. Gasslander, Herr HammarMtådel J.
Falkman och Herr MLandshöfdingen A. JP. Sandström förenade sig derefter om följande anförande : ”Då de uti Herr Secreteraren Sluarts reservation förekommande anmärkningar emot det i Comiterades underdåniga Betänkande, i öfverensstämmelse med vår mening, framstälda alternativa förslag till ordinarie räntans förvandling i lärre persedlar, påkalla några ytterligare upplysningar i ämnet, som numera icke kunna i det redan justerade Betänkandet intagas, anse vi sakens vigt fordra, att de uti Comiterades protocoll nedläggas, för att sålunda Betänkandet åtfölja.
Vid fråga om sättet för ordinarie räntans förvandling hafva samtelige Comiterade varit ense uti underdånig tillstyrkan, att den måtte till visst penningebelopp bestämmas, och dervid har uttryckligen blifvit anmärkt, att de nu befintlige mångfaldige räntetitlarnes utbytande emot färre persedlar skulle medföra den olägenhet, att de sistnämndes värde möjligen kunde i framtiden förändras i annan proportion, än om de förra bibehållits.
Men, ehuru Comiterade, för sin del, föredragit lörstniimnde förvandlingsprincip, hafva vi likväl, vid det förhållande, att den sednare lörut tillvunnit sig både Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers bifall, samt att Ständerne vid sistlidne Riksdag serskildt begärt, att förslag i denna syftning måtte uppgöras, ansett Comiterades pligt fordra, att, för den händelsen alt Kongl. Maj:t och Rikets
Ständer fortfarande skulle finna ifrågavarande ränta böra i färre persedlar omsättas, jemväl uppgöra förslag, huru en dylik förvandling ändamålsenligast må kunna ullöras.
Utgående frän denna åsigt hafva vi ock trott detta alternativa förslag böra fullkorn - ligt hvila på nyssnämnde princip och så mycket mindre, i strid deremot, åsyfta förvandling i contanta penningar af större ränteandel, än förut utgått oberoende af markegång, som förslaget afsåge det fall, att omförmälde räntas utbytande emot penningeskatt icke blefve godkändt.
Anmärkningar rörande sjelfva hufvudprincipen kunna således icke rigtas emot sistnämnde förslag, utan vid dess bedömande endast afses sättet för utförandet af en derpå hvilande ränteförvandling.
Nödvändigheten att derför stadga någon sådan allmän grund, som icke fordrar pröfning för hvarje serskildt fall, utan blott tillämpning vid beräkning, har redan blifvit i Betänkandet framstäld, och svårligen lärer detta kunna vinnas enklare, än genom bestämmandet af vissa varuqvantiteter i förhållande till räntans belopp, hvilket åter icke kan mätas annorlunda, än genom beräkning af medelförhållande! under någon viss tidrymd.
Deremot låter det, enligt hvad redan i Betänkandet är antydt, utan rubbande af nämnde grund för utförandet, lätt verkställa sig att, derest så skulle anses nödigt, bestämma serskilda varupersedlar efter förhållanderne i hvarje olika ort.
Men, då Comiterade enhälligt antagit, att äfven räntor i persedlar icke vidare böra utgöras in natura, utan lösas med penningar, tro vi ett sådant förfarande ej vara af verkligt behof påkalladt och böra undvikas, såsom förenadt med högst betydliga olägenheter, enär dels många tvister otvifvelaktig^ skulle uppkomma angående lämpligaste persedlarne, och dels dessa måste blifva olika icke blott för hvarje
Län, utan inom serskilda delar deraf.
Ändamålet med dylika skiljaktigheter kunde för öfrigt, med antagande af nyssnämnde liqvidationssätt, icke vara annat, än att utfinna sådana persedlar, som utgjorde hvarje orts hufvudproduction och hvilkas värden derföre förmenades icke blifva föremål för betydligare omvexling, hvilket fullkomligen kan vinnas genom räntornas bestämmande i spanmål och smör, enär dessa varor allestädes äro behöflige och produceras.
De hafva ock derföre så mycket heldre blifvit af oss föreslagne, som derigenom i denna del af beskattningen bereddes mycken enkelhet, hvartill alla åtgärder böra syfta, samt ränteförvandling uti dylika persedlar redan för längre tid tillbaka inom Wester- och Norr-botten för sig gått, utan att den ringaste olägenhet, oss veterligen, deraf försports.
Det bör härförutan, i afseende å förslaget att bestämma persedelskatten för hvarje hemman till visst skatte-riksdalerstal, anmärkas, att, utom den stora enkelheten och lättnaden vid bokföring och beräkningar, derigenom vunnes, att, derest fördelen af denna skatts utgående med visst penningebelopp framdeles inses, en sådan förändring, utan ringaste rubbning af nya Jordeboken, kan införas medelst förordnande, att förvandling af persedelskatten skall upphöra och densamma, lika med (Bil. lill K. M. Nåd.
Prop. lill Ä. SI. år i84y.) 29 22U öfriga andelen al ordinarie räntan, till det utsatte skatte-riksdalersbeloppet med penningar liqvideras.
I afseende å den uti reservationen gjorde anmärkning, att det framstälda alternativa förslaget skulle leda till en bestämd förhöjning i jordskatterne, enär sådant visat sig vid beräknandet af hvad, åtskilliga hemmans räntor efter samma förslag bordt utgöra enligt medelpriserne för de sista tio åren, finna vi med skäl böra erinras, att vid hvarje medelberäkning för en viss tidrymd måste inträffa, att, om serskild beräkning göres för en annan och kortare tid, eller, som i reservationen skett, för tio år, i stället att förslaget hvilar pä tjugo års medeltal, resultatet måste blifva olika.
På hvilkendera sidan förlusten eller vinsten inträffar, beror af tillfälligheten.
Efter de åberopade exemplen skulle väl under den mindre tidrymd, de afse, skatterne hafva blifvit högre; men detta är en följd deraf, att priserna å spanmål, i anledning af flere under nämnde period inträffade missväxter, varit uppstegrade.
Händelsen hade likväl kunnat foga aldeles tvärtom, utan att det ena resultatet, mera än det andra, bevisar hvad framdeles i medeltal för någon längre tid kan beräknas.
Annars skulle man naturligtvis vara nödsakad medgifva, att priserna under den tidrymd, som reservationens kalkyler omfatta, lemnade mera tillförlitlig ledning för all framtid; men då vore ock genom reservationen ådagalagdt, att den klandrade beräkningsgrunden, som, enligt hvad ofvan nämndt är, Comiterade enhälligt antagit i afseende å räntornas förvandling till penningeskatt, uti detta sednare fall komme att leda till Statens förlust.
Om emedlertid, hvarom vi, lika med öfrige Comiterade, äro öfvertygade, den för sistnämnde ändamål föreslagne förvandling efter medelpris för tjugo år, under hvilken tidrymd alla ytterligheter böra vara jemnade, skulle anses bevara både Statens och de skattskyldiges rätt i fråga om förvandling till ständig penningeskatt, synes det oss påtagligt, att förhållandet måste blifva enahanda, i händelse förvandlingen skall ske till persedlar.”
In fidem C. F. Smerling.
Sitt. A. 1.
SAMMANDRAG öfver Ii e m m a n t alet i It i ket år 1844.
Skatte. < P g_ dT P >—i CO g P3 (t CO o 0?
0 O* s 1 pr o
Lappmarks Hen Säterier.
CO o £ r, era — p
K r o n o. 1 ruist i.
Vanliga Heraman.
Lappmarks Hemman.
Kungs- och Kungsladu- gårdar.
_ -T5 C C/3 £■ ^ 1 c “ o - VT 2: 7^ ri ~ al * as D Ti Summa.
Allmänna och Ulsockne- Hemmau.
Bergsfrälse och Täck- tekarls. 342,3 5 54,1 2 £18,12 86,5 0 501,09 1,227,9 7 204,9 8 34,7 9 45,6 2 71, 356,3 9 1,620,7 1 153,87 , 18,38 67,7 5 58, 298, 1,241,29 . 361,39 35.6 2 46,63 99,2 1 542,8 5 1,692,2 9 14,98 4— 9,2 5 48,37 72,60 339,8 2 12,88 22,5 0 88,6 9 463,8 9 701,46 31,86 15,05 46,91 96,79 296,5 6 11,63 8,5 0 70,6 3 387,32 1,049,46 170,13 -4— 8,5 0 3, 61,50 243,13 586,16 282,6 7 9,1 2 47,62 34,5 2 373,93 613,61 607,8 5 -—— 40,83 12,50 16,50 677,6 8 770,5 1 411,35 — 12, 29,0 8 452,43 1,167,10 254,5 6 4— 8, 1, 31,50 295,06 420,6 7 —t— 276,8 5 _— 27,38 2 1 64,37 370,6 0 1,128,11 579,4 2 47,62 17, 67,2 5 711,29 1,326,19 359,8 0 19,75 47,17 426,7 2 696,5 9 70,21 -i 7,33 10, 87,5 4 325,83 253,96 **5 46,7 5 78,62 384,33 403,60 44,86 4,88 5,50 55,24 18,81 132,3 3 64,0 6 20,9 1 84,97 55,54 48,16 45,17 93,33 13,67 123,9 9 10 87 —‘ — 17,9 2 152,7 8 ,38 91,66 147,55 6,8 1 7,9 6 253,98 2,20 51,50 48,7 9 4,96 6,45 111,70 79,4 2 12, 5,436,84 207/n 352,7 2 3G5,i 2 1,081,87 ! 7,443,7 6 1 15,237,9 s I 12, [ 132,7 1 Frälse. cn T11?
P3 cn ca: ro 5* y O ^ E {L Sr aq c 3 3 a 00 S P
D C/l i 3 45,17 63, 281,82 569,8 3 1,554,9 6 3,558,9 3 Stockholms 2,253,5 4 4,038,6 1 Södermanlands ..... 166,14 369,6 9 2, 1,779,12 3,298,so Östergöthlands 53,2 5 367,46 1,50 2,114,50 5,470,6 9 Gottlands 1,098, Calmar . • . 53,7 5 164,3 8 919,59 3,366,30 8, 15,60 120,39 1,091,5 8 Jönköpings 36,3 8 402,61 1,488,4 5 3,893,4 5 47,5 0 165,3 4 177,85 799, 1,302,4 6 2.814,7 8 Christianstads 508, 3, 2,996,0 4 Malmöhus ....... 847,59 — 310,14 1,63 1,929,8 7 4,068,31 Hallands ........ 255,43 2, 78,96 1,503,4 9 2,916,42 Götheborgs 19, 1, 37,5 0 478,17 2,874,9 6 Elfsborgs 55,12 230,5 5 1,413,78 4,194,4 5 Skaraborgs ....... 1 14,93 385,39 1,826,5 1 4,736,9 6 Örebro % 105,25 1,25 812,09 2,859,9 2 Wermlands 14,9 2 94,9 6 i, 436,7 1 1,726,4 8 Westmanlands 20,17 95,6 2 ,50 519,89 2,900,07 Kopparbergs ......
— ,50 — 151,64 1,817,87 Gefleborgs — ,62 — 56,16 2,132,5 3 Wester-Norrlands . . . 5,9 0 — 19,57 1,617,93 Jemtlands ,87 — 1.25 957,3 8 Westerbottens — 2,20 834,13 Norrbottens 8,13 — 99,5 5 641,53 Summa} 1,638,0 2 j682,3 3 [3,868,0 7 j 10,8 8121,582,89|ö5,906,12 mt a. 2 Utredning, utvisande de förändringar uti det i Jordeböckerne upptagne Hemmantal, som, genom tillkomst och afgång eller omflyttning från en till annan titel, böra iakttagas.
Litt. A. 2.
Hemmantal, som bör utgå.
Förmedlade, Öde och Obe- tintlige samt In- och Under- lagde Hemman m. m.
Städer underlagde, men i Jordeböckerne ännu qvar- stående Hemman.
Skåtte- ne minan Krono- hemman Frälse- hemman Skatte- hemman Krono- hemman Frälse- hemman Skatte- hemman Krono- hemman Frälse- hemman Upsala Län Stockholms Södermanlands ....
Östergöthlands ....
Gottlands Calmar Blekinge Jönköpings Kronobergs Christianstads ....
Malmöhus Hallands Götheborgs Elfsborgs Skaraborgs Örebro Wermlands Westmanlands ....
Kopparbergs Gefleborgs Wester-Norrlands . . Jemtlands Westerbottens ....
Norrbottens 1,50 6,7 5 ,2 5 41,06 15,16 ni T 17,56 ,2 5 ,67 5,58 ,87 ,06 1, 16,62 2,96 5,4 1 3.7 1 2.7 6 1,25 ,50 9,7 4 ,12 1, 19,87 ,50 4,87 2,98 1, 8,10 2,7 0 6, 3, 1,2 5 1, 6, ,7 5 1, 3, 5,37 1,67 19,20 2,79 ,5 0 1,33 1, 1,50 6.7 5 ,2 5 41,06 23,2 6 2.7 0 17,5 6 6, 3, 1,50 ,67 1, 6, 6,3 3 1,87 3,0 6 6,37 16,62 4,63 5,41 3.7 1 19,20 2.7 9 2.7 6 ,50 1,2 5 ,50 11,07 ,12 t, 19,87 ,5 0 4,87 2,98 Summa 1 82,2 8 39,89 40,83 20,8 0 42,53 1,33 | 103,08 82,4 2 42,16 Lili. A. 2.
Hemmantal, som förmedelst Köp och Bylen etc. böra omflyttas Hemmantal, som bör tillkomma såsom i Räken- skaperna icke beräknadl.
Summa Hemmantal som afgår tillkommer från till Skatte- Hemman.
Krono- Hemman.
Frälse- Hemman.
Krono- Prest- gårdar.
Frälse- Skatte- Hem man Krono- 1 lein man Frälse- Hemman Krono- Prest-g:r.
Frälse Säteri.
1,50 - - - — — — 10, — — ,67 10, — ,1* 13, 7,62 ,12 1, 13, ,12 7,6 2 — — — 8,5 0 6, — — 1,25 8,50 6, — ,50 — — — — — -— — 11,07 — — — — — — — — 1, 6, . . 6,33 ,12 — — 30,4 4 30,4 4 — — — 30,44 — — 30,44 — — — — — — 1,87 — . 2,50 — 2,5 0 — — 2,5 0 3,0 6 — — 2,50 — 1,62 1,62 — — — 7,99 1 — 1,62 — — — —• — 1,50 16,62 19,87 — | 6,5 0 3,37 9,8 7 1, — 13,25 8, ,50 1, 9,87 1,7 5 — 1,75 10,33 — 9 — 10,33 1,75 5,87 ,2 5 6,12 ■— — 46,93 5,66 4,87 6,12 5,4 3 ,0 6 5,49 — — 28,6 9 3,77 — 5,49 - 2,10 — 2,10 5,62 — 4,8 0 19,20 — 5,6 2 2,10 ,81 ,33 1,14 — — ,81 3,12 2,98 1,14 — — — — — 17,56 2,7 6 — 6, 3, ,50 — ■' " " — 25,0 8 36,0 7 61,1 51 48,4 5 13,6 2 | 128,16 118,49j 42,16 48,4 5 61,15 13,62 iUtt A. 3.
Sammandrag Öfver Hemmantalet i Iliket år 1844, sedan de förändringar, som, enligt serskild utredning, böra i räkenskaperne äga rum, blifvit iakttagne.
Litt. A. 3. (1) Skatte.
Vanliga och Recognitions-Hemman.
Tillhörande Säterier i Allmänna Statens enskildes Summa.
Tillhörande Verk och In- Bostäl- för andre ego. enskilde. 1 dl lil lil £,al » Kyrkor och len. behof an- fromma Stif- vände. telser.
Upsala Län 1,364,5 7 24,7 5 -—-— 113,5 6 1,502,88 Stockholms 1,330,5 5 11,50 ,50 1,38 84,75 1,428,6 8 Södermanlands 1,180,6 1 1, 1,58 ,12 38,2 5 1,221,5 6 Östergöthlands 2,679,5 9 2,2 5 1,25 130,25 2,813,34 Gottlands 1,025,40 1,025,4 0 Calmar 1,954,8 z ,50 2, 25,5 0 1,982,8 2 Blekinge 919,91 ,62 3,7 5 924,2 8 1,954,84 11,08 6,6 3 45,13 2,017,68 Kronobergs 1,756,15 1,25 14,25 1,771,65 Christianstads 1,268,2 7 40,47 10,91 1,319,65 Malmöhus 1,352,5 1 85,7 5 ,25 22,2 5 1,460,7 6 Hallands 960,5 0 960,5 0 Götheborgs 2,090,0 5 4,43 1,75 —— 3, 2,099,23 Elfsborgs 2,392,3 2 1,50 ,63 15,6 2 2,410,07 Skaraborgs 2,142,7 3 2,88 1,50 50,5 5 2,197,66 Örebro 1,557,86 2, 3,7 5 44,2 5 1,607,8 6 Wermlands 1,196,73 — 2,50 1, 1,200,2 3 Westmanlands 1,899,2 6 8,62 5,54 35,50 1,948,92 Kopparbergs 1,581,0 5 1, ,2 5 1,582,30 Gefleborgs 1,985,27 1,33 1,986,60 Wester-Norrlands 1,504,2 2 1,504,2 2 Jemtlands 785,2 9 ,50 785,7 9 Westerbottens 570,0 9 1,86 571,9 5 Norrbottens 427,2 8 427,2 8 Summa | 35,879,87 198,98 32,4 4 1,50 638,5 2 36,751,31 Litt. A. S.
Kron 0. Kungs- och Kungs- V a n 1 i g a H emma n. Ladug irdar.
Disponerade Statens, sorn af Allmänna Statens Statens Statens innehafvas Verk och In- för andre Bostäl- för andra Enskil- Bostäl- för an- Summa. under Åbo- I dllll lUv^al ^ Kyrkor och UUblullLIl • behof an- len. behof an- des. len. dra be- hof an- rätt. fromma Stif- vände. vände. vände. telser. 32,7 3 109,21 213,91 11,50 18,12 8,7 4 44,88 ,50 499,5 9 21,50 03,2 5 172,57 27,9 9 45,62 10,16 18,13 ,50 305,7 2 23,3 6 2, 103,5 8 34,9 3 4,38 03,37 2,38 10, 310, 91,65 15,13 334,4 2 27,9 0 8, 38,6 3 19,87 15,7 5 551,3 5 8,35 55, 0,87 2,38 • 72,6 0 219,15 2,5 0 197,2 3 9,6 3 5, 17,5 0 3,26 9,6 2 403,8 9 23,34 23,5 7 40,9 l 57,17 18,5 4 287,2 3 4,2 5 3, 5,50 3,38 8,2 5 387,3 2 0,39 1, 209,6 2 8,62 3, 3,2 5 5,25 237,13 80,8 3 10,68 209,2 0 4,15 47,6 2 • 5,37 3,7 5 307,6 0 187,83 90,7 i 310,2 5 5,12 9, 3,50 0,5 1 20,5 7 7,7 5 047,24 312,0 4 2,46 121,0 6 3, 12, 450,5 6 72,7 6 1, 204,9 9 '4,25 1, 8, 292, 73,43 1,6 8 245,6 3 12,49 2, 2,13 24,5 0 ,7 5 302,61 185,7 7 7,88 399,7 4 30,66 5, 12, 4,12 37,7 5 5,7 5 094,6 7 205,36 3,5 0 120,6 9 4,4 2 9,7 5 10, 419,7 2 3,2 5 85,0 4 2,2 5 7,33 97,87 18, 105,7 5 177,4 2 25,7 5 40,7 5 2, 3, 378,6 7 ,29 40,3 0 — 4,88 51,47 14,68 50,71 71,39 44,7 i 45,5 0 90,21 75,35 _— 74,6 7 7 — , — 150,02 238,7 i 7,96 —- —■— 0,81 253,48 101,36 5,3 8 — - 4,96 111,70 2,104,01 495,2 9 | 3,773,67 | 222,91 97,7 5 207,37 80,9 2 | 250,5 5 | 15,2 51 7,373,7 2 (1*) F r ä Allmänna och Utsockne Hemman.
Säterier och Lada gårdar.
Tillhörande Allmänna Statens Statens Tillhörande Verk och In- Bostäl- för andra Tillhörande Bostäl- för andra enskilde. rättningar, Kyrkor och len. behof an- enskilde. len. behof an- fromma Stif- vände. vände. telser.
Upsala Län 1,167,85 53,12 7, 278,82 3, Stockholms 1,573,8 3 39,5 i 3,5 0 3,87 569,8 3 Södermanlands 1,236,4 1 7, 377,31 Östergötalands ...... 1,691,54 1, 373,46 Gottlands Calmar 699,5 9 1,37 164,3 8 Blekinge 85,72 -i 15,60 Jönköpings 1,043,8 8 2,33 3,2 5 402,61 Kronobergs 586,16 —— 165,3 4 Christianstads 601,69 1,92 12,88 177,8 5 Malmöhus 802,3 3 ,2 5 310,14 Hallands l,166,io 1, . 78,96 Götheborgs . 309,2 5 113,92 36,5 0 1, Elfsborgs 1,128,48 ,25 230,5 5 Skaraborgs 1,303,5 7 2,7 5 385,3 9 Örebro 704,7 1 2,5 0 105,2 5 Wermlands 326,66 1,92 —-— 94,9 6 —— Westmanlands 403,3 5 1,5 0 ,50 95,6 2 Kopparbergs 151,66 4,97 ,50 Gefleborgs 57,64 ,62 —- Wester-Norrlands .... 11,8 3 5,90 Jemtlands .
,38 — ,87 Westerbottens 2,2 0 Norrbottens ........ 91,42 — —-— 8,1 3 Summa 115,146,2 5 212,30 50,14 3,8 7 3,878,5 9 3, 1, Litt. A. 3. 1 s e.
Rå- och Ilörs- [lemman. insockne Hemman.
S ti m m a S ti m marum.
Tillhörande
Bostäl- Tillhörandel Bostäl- S ii in m a, enskilde. len. enskilde. len. 45,17 1,554,96 3,557,43 62,5 0 ,50 2,253,54 4,047,9 4 166,14 1,786,8 6 3,318,42 53,25 2,119,2 5 5,483,9 4 1,098, 53,7 5 919,09 3,365,8 0 8, 109,32 1,080,5 1 63,3 8 1,488,4 5 3,893,4 5 47,5 0 799, 2,807,7 8 507, i, 1,302,3 4 2,989,5 9 1 845,7 2 1,87 1,960,3 1 4,068,31 2, 255,43 1,503,4 9 2,914,55 1, 19, 480,6 7 2,871,90 55,12 1,414,40 4,187,0 8 114,93 1,806,6 4 4,698,9 7 9, 821,46 2,849,0 4 14,9 2 438,46 1,736,5 6 20,17 521,14 2,848,7 3 157,13 1,790,9 0 58,26 2,116,2 5 17,73 1,612,16 1,25 937,0 6 2,20 827,6 3 99,5 5 638,5 3 681,8 3 ,50 1,635,15 2,87 21,615,50 65,740,5 3 Anmärkningar. l:o.
Ibland vanliga Skatte, Krono och Frälse hemman inbegripas äfven Lapp marks-hemmanen, hvilkas antal utvisas af Litt. A. 1. 2:o.
Bergsfrälse hemmanen äro sammanförde med allmänna Frälse hemmanen. 3:o.
För de Hemman, som tillhöra Allmänna Verk och Inrättningar, Kyrkor och fromma Stiftelser, samt Boställen och Statens lör andra behof använde egendomar upplyses dispositionen närmare af bilagde specifikation. 4:o. Uti Halland äro såsom Kyrko-hemman icke flere upptagne, än som uti Rä kenskaperne särskildt under denna titel antecknas, hvadan ibland Statens under åborätt upplätne
Krono-hemman i berörde provins äfven inbegripas sådane, hvilka af kyrkorne disponeras.
Till litt. A. 3.
Specifieation å fördelningen af de egendomar, sorn tillhöra Allmänna Verk och Inrättningar, Kyrkor och fromma Stiftelser, eller äro till Boställen eller för annat Statens behof anslagne.
Tillhörande Allmänna Verk och Universiteterna.
Folkskolorna. 33 B B B B cc * * * g W B TT 2 T* B -5 B % 3 *■ 3 * cd 'rri B CD C/2 53 5^ B 3 o B £ B g B
Jemtlands . Westerbottens Norrbottens — — — — — Summa 32,6 2 324, 29, 15,81 26,7 9 115,9 2 ,5 0 3,17 385,6 2 158,52 "~3^6T~ Till Lill. A. 3.
Inrättningar, Kyrkor och Fromma Stiftelser.
Hospitaler och Barnhus.
Domkyrkor.
Landskyrkor.
Summ a. ES
B ä 1
Stockholms . . Södermanlands Östergöthlands Gottlands . Calmar . . Blekinge .
Jönköpings Kronobergs Christianstads Malmöhus .
Hallands .
Götheborgs Elfsborgs . Skaraborgs Örebro . . Wermlands Westmanlands Kopparbergs Gefleborgs . Wester-Norrlands Jemtlands . . Westerbottens Norrbottens .
Summa Grips holms Slotts Stat.
Kungs gårdar.
,2 5 ,62 B Justiliai-Staten.
Krono Hemman. 3,7 5 2.50 5, 1,62 4.5 0 1,12 3, 3, 4,21 3,9 2 1, 4.50 5,2 5 4.5 0 2, 2, 4, 1, Säterier. 1,25 3,13 1, as 3 3 i, Mil i t i ic - Bostäder. 33 " cn 3 W
I S D ,7 5 ,25 Krono Hemman. 33,3 7 15,62 26,37 62,6 2 22, 60,62 44,12 54,38 55,2 5 32.7 5 30,37 59.7 5 48,75 18,21 42.7 5 11,54 8,5 0 21,17 Kungs gårdar. 8, 26,37 9, Säterier. 36,25 12, 13, 12,7 5 3, 8.2 5 5,25 3,7 5 12,37 2, 20,5 0 24,75 10, 7.3 3 3, 3,51 2,9 6 ,6 2 J 56,87 I 5,38 | 1, 63^87" 1, 648,14 43,37 180,67 4,02 877,2 0 1671,40 Skalle Hemman.
Till Litt. A. 3. n.
För Lönefonden utarrenderade.
,25 1, ,25 ,50 Krono Hemman. 43.6 2 16,13 31.6 3 69,9 6 33,50 89.2 5 58.2 1 43,31 36, 84.3 7 54,25 90,8 7 7,25 9,9 2 1 1,50 7,20 5,5 6 27,5 0 Kungs gårdar. 21,25 4,88 Säterier. 7,38 3, 2, 3, 4, 6, 3, 13, 2,30 cd ■nj 3 3. 3 CAJ PJ CD 3 ,36 Båls mans liållet.
S" ?“< B 3 3 3 SJ O 3 1, 4, 3,33 LandsStaten.