Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det ofvanskrifna rörer väl egentligen endast staten New-York; men de flesta af de Förenta Staterna hafva en likartad förmögenhetsbeskattning, ehuru i sjelfva tillämpningen varierande. (Zeitschrift fiir Staatswissenschaft., Tubingen), Österrike.
Fastighetsskatt (Grundsteuer) utgår af jord och byggnader enligt verkställd kataster och taxering.
Till beskattnmgsmåttstock för jord tages nettoinkomsten, det är inkomsten vid vanlig kultur, flit och årsväxt, sedan nödiga utgifter för brukning, utsäde, vård och skörd afdragits.
För tomter skattas som för jord, äfven om skatt underkastade byggnader derå äro uppförda.
Byggn a dss hatten utgår 1:o) enligt klassifikation och efter den grundsats: att hvarje byggnad är skatt underkastad i samma förhållande, som den erbjuder bostäder.
Byggnader indelas sålunda i 12 klasser, enligt följande tariff (husklass-skatt): 490 Utan Med Bonings beståndsdelar. öfvervåning (Stockwerk) Klass. Skatt.
Klass. Skatt. fl. X. fl. X. 35-30 2 25 4 30 , 29 eller 28 3 20 2 25 27—25 4 46 3 20 — 24—22 5 42 4 46 — 24 — 49 6 8 5 4 2 — 48—45 7 6 6 8 — 44—40 8 4 7 6 — 9 eller 8. 9 3 . 8 4 — 7-6 40 2 9 3 — 5—4 44 4 — — — 3—4 För hvarje 5:te rum öfver 35 erlägges 42 4 20 2 — högre un 4:sta klassen af 30 fl. 1 Österrikisk florin eller gulden är
Befriade från jord- och tomlskatlen äro: hvarje areal, som icke kan lemna någon inkomst, såsom ofruktbara berg, stenklippor, landsvägar, floder och grafningsplatser, statens byggnader, kyrkor, militärkaserner, hospitaler.
Fria från husklass-skallen äro: alla byggnader, som icke innehålla boningsrum, t. ex. lador, stallar, magasiner, kök, källare, loft eller vind, samt förutnämnda allmänna byggnader, likasom skolrum, verkstäder, embetsrum, så framt de icke äro hyrda, då egaren svarar för hyresskatten.
Fria från hushjresskatten äro: kyrkor, statens byggna - dji der, kaserner, hospitaler, dä de icke äro till ändamålet hyrda af husets egare, klo ster, prestbostäder, skol- och bönhus, då de ej äro hyrda, biskopars boningar, såvida icke en del deraf är borthyrd, byggnader använda till polis- och kommunaländamål, till offentliga uppfostrings- och undervisningsanstalter, privata bostäder, som utan ersättning begagnas till välgörande ändamål, under den tid, som öfverlåtandet varar, samt alla byggnader med högst 3 boningsrum äfven i orter, som äro underkastade hyresskatt och sjelfva bebos af egarne, och hvilka sålunda qvarstå i husklass-skatten.
Temporär befrielse eger rum vid af naturelementerna förorsakade olyckor: såsom eldoch hagelskador, öfversvämningar m. m.
Skatten utdebiteras efter statsbehofvet, med de till dess fyllande erforderliga skatteqvoter eller procenter, och varierar i de särskilda kronländerna från 12 till 16 procent af nettoinkomsten.
Underkastade närings- eller rörelseskatt (Erwerbsteuer) äro: I. fabrikanter, grosshandlare; II. köpmän; lil. idkare af handtverk och yrken; IV. idkare af handteringar, som genom tjenster eller uthyrande bringa inkomster, t. ex. a) lärare i dans, musik, språk, fäktning, skolföreståndare, b) mäklare, advokater etc., c) hyrkuskar, dili - gencer etc.
Skatten är fast efter klassifikation:
I:o) Fabriksföretag, landsfabriker, 8 klasser: 1 klass 40 fl. 5 klass ....... 500 fl. 2 » 80 » 6 » 700 » 3 » ....... 100 » 7 » 1,000 » 4 » 300 » 8 » ........
1,500 n Grosshandlare 5 klasser: 1 klass 300 fl. 4 klass 1,000 fl. 2 » 500 » 5 » . 1,500 » 3 » 700 »
Dessa anses icke beroende af boningsortens folkmängd.
II:o)
Handelsföretag i städer eller kommuner med en folkmängd öfver 4,000 personer, 3 klasser: 1 klass 40 fl. 2 » 80 » 3 » 100 »
Dito i städer och kommuner från 1,000 till 4,000 invånare, 3 klasser: 1 klass 30 fl. 2 » ....... 60 » 3 » 80 »
Dito i dito under 1,000 invånare, 4 klasser: 1 klass 2 fl. 2 » 4 » 192 3 klass 8 fl. 4 » 16 » För Wien, och inom 2 mils afstånd derifrån, 8 klasser, med 100, 150. 200, 300, 400, 500, 700, 1000 fl. III:o) Handtverk och yrken, alltefter yrkesortens ofvannämnda befolkningsnummer: öfver 4,000 inv.
1,000 —4,000 inv. under 1.000 inv. 1 klass . . . 3 fl. 1 klass . 2 fl. 30 x. 1 klass ... 2 fl 2 » . 8 » 2 . 5 » — 2 » ... 4 » 3 » . 15 » 3 . 10 » — 3 » . . . 8 » 4 «... . 30 » 4 » . 20 » — 4 » . . . 16 » 5 » . 40 » 5 » . 30 » — 6 » . 50 » IV:o) handteringar af IY klassen: b) i 3 klasser, 5, 10 & 15 fl. a & c) i 3 klasser, 2, 4 & 8 fl. Befriade från näringsskatt äro: a) tillverkare och afyttrare af iandlbruksråämnen. b) arbetsbiträden med lön eller på beting, c) daglönare, d) stadstjenare i och förderas embeten, e) skriftställare och bildande konstnärer, f) läkare, kirurger, barnmorskor, veterinärer, g) alla sysselsättningar, som innefatta undervisning på orter med en befolkning under 4,000 personer.
Klassifikationen verkställes af en skattkomité inom orten eller staden.
En hvar, som är underkastad näringsskatt, skall ingifva en deklaration, upptagande: dop- cch tillnamn, yrkets eller företagets art och beskaffenhet, boningsorten, samt vid handel och fabriksrörelse: rörelsekapitalet, antalet af arbetsbiträden med uppgift å deras befattningar, verkstolar (par stenar, väfstolar, tryckbord, hammare etc.).
Sedan komitén efter inhemtandet af dessa förklaringar, som kunna göras skriftligen eller muntligen, och efter föregången pröfning, klassificerat yrket eller näringen, skall näringsidkaren lösa ett skattebevis (Steuerschein) efter erlagd stämpelafgift och skatt.
Näringsskatten betalas sedermera halfårsvis; men gårdfarihandlande betala förskottsvis för helt år, såväl då han erhåller sitt skattebevis, som då han uttager handelsresepass.
Inkomstskatt (Einkommensteuer) utgöres: 1:o) af fastigheter medelst tillskott af i af fastighetsskatten.
Då denna utgör 16 procent, blir tillskottet 5 procent af nettoinkomsten.
Deremot är egaren berättigad att af intecknade kapitalers räntor afdraga 5 procent; 2:6) af all ren inkomst, vare sig af yrke, rörelse eller rörlig förmögenhet.
Denna skatt pålägges enligt följande klassindelning:
Lo) 193 I:o) inkomst af yrken, underkastade närfngsskatt, hvartill afven räknas inkomst af bergverk och masugnar och den, hvilken arrendatorer draga af sina arrenden.
II:o) 1:o) Löner, personaltillskott och så kallade icke onerösa fördelar, d. v. s. som icke förpligta till motsvarande utgifter, såsom förhållandet deremot är med t. ex. resekostnader, taffelpenningar, bidrag till skrifmaterialier elc., hvilka uppbäras af i statens eller enskildes tjenst stående personer.
Sådana fördelar, som bero på vissa lokalförhållanden eller kräfvas af sjelfva embetsställningen (t. ex. begagnande af embelsvåning, inqvarteringspenningar), iiro icke underkastade inkomstskatt.
2:o) Pensioner, gratifikationer, som afskedade tjenstemän eller deras enkor, m. fl., erhålla eller andra personer njuta af allmänna fonder, lifassuranser etc. 3:o) Bidrag, som andliga stiftelser, kloster etc. erhålla af staten, offentliga fonder eller kommuner.
4:o) Alla här ofvan under litt. é, f & g omförmälda, från näringsskatt befriade personer, eller: skriftställare och bildande konstnärer, läkare, kirurger, veterinärer, barnmorskor, lärare i städer och kommuner med under 4,000 invånare.
Ilbo
Räntor af lån eller stående skuldfordringar, lifräntor eller andra ett kapitals räntor motsvarande fördelar.
Befriade från inkomstskatt äro: i Lsta klassen: idkare af yrken och handteringär, hvilka i fråga om näringsskatten äro ställda i lägsta klassen och der icke erlägga mera än 2 fl.; i Il.dra klassen: officerare och soldater uti aklif tjenst i och för deras tjenste - aflöning, de inkomster, som fromma stiftelser, skolor, hospitaler etc. njuta af allmänna eller enskilda fonder, och hvarje årsinkomst inom Ihdra klassen, icke öfverstigande G00 fl. (920 rdr); i III:dje klassen: räntor för i sparbanker insatta kapitaler.
Bevisar någon, att han icke eger en lotal årsinkomst, som, utan afdrag för skulder, öfverstiger 300 floriner, så kan han fordra att blifva från inkomstskatt och från den gäldenären genom lag medgifna rättigheten att afdraga 5 procent från räntan befriad samt att återfå afdraget, om det dessförinnan blifvit erlagdt.
Inkomstskatten grundas på ,de af den skattskyldige lemnade uppgifter (Bekenntnisse, Fassionen).
De ingifvas skriftligen, antingen personligen eller genom befullmägtigadt ombud, hvilket i sådant fall ikläder sig ansvaret för uraktlåtenhet eller underslef (tredubbla skattebeloppet).
För minderåriga eller myndlingar har fadren, målsmannen eller förmyndaren att inlemna uppgift; för handel, fabriker etc., den eller de, som leda affärerna, att fullgöra detta åliggande.
Uppgifter af I &
II klasserna omfatta följande 6 rubriker:
Rubrik 1: upptar klassen till hvilken inkomsten hörer; » 2: angifver sjelfva företaget (fabrik, yrke, advokatskap, medicinsk praktik 0. s. v.); » 3: upptar rörelsekapital, det stående och rörliga, samt hvari det består; Bev.-Kom.
Bet. 25 194 Rubrik 4: upptar antalet af arbetsbiträden, de må vara daglönare, gesäller, uppsyningsman, verkmästare, bokhållare etc. » 5: om företaget bednfves hela året eller blott en del deraf, samt när och huru lång tid; » 6: inkomst och utgift samt rena inkomsten i totalsummor för de sista 3 åren eller, i fall företaget ej egt rum så lång tid, för den tid, det varat.
Till inkomst skall äfven räknas det belopp, hvarmed inventarier eller förråder under tiden ökats.
Afdrag får ej ega rum för: a) under tiden ur företaget dragna kapitalbelopp, b) räntorna å i företaget insatta kapitaler eller dervid fästade skulder, c) godtgörelse för eget, makas och egna minderåriga barns arbete, dj hyran för egen och familjens bostad, ej den under tiden betalade näringsskatten.
Arrendators uppgift skall upptaga den arrenderade lägenheten och åtföljas af arrendekontrakt i afskrift.
Uppgifter af Ill.dje klassen innefatta: 1) klassens nummer, 2) namn och titel, 3) inkomstens art (lifränta, kapitalränta), 4) kapitalsumman, 5) räntefoten, 6) årsintresset, 7) beloppet af sådan inkomst, som icke består i räntor, och 8) borgenärens eller den persons namn och boningsort, som har att inbetala räntorna.
Intressen och räntor, hvaraf låntagaren fråndragit det, enligt lag, under vissa förhållanden beviljade afdraget af 5 procent, uppgifvas icke till inkomstskatts beräkning.
Alla uppgifter meddelas under edsförpligtelse och försäkran att vara gjorda efter bästa vetande och samvete.
Skatten utgår af I:sta &
III:dje klassens inkomst med 5 procent samt af II:dra klassens, från 600 till 1,000 fl. med 1 procent; frän 4,000 till 2,000 fl. med 2 procent; från 2,000 lill 3,000 fl. med 3 procent och så vidare intill 9,000 fl., som beskattas med 10 procent och hvilken skatteqvot ej får öfverstigas.
Skattekommissionen (Bezirks-Steuer-Kommission) väljes af ståthållaren och utgöres af två administrativa och en skattetjensteman samt två med ortförhållandena väl bekante förtroendemän.
En af administrativa tjenstemännen förer ordet, men röstar blott vid lika röstantal, då hans röst är den afgörande.
Såsom rådgifvande, utan rösträtt, adjungeras en ledamot af kommunalstyrelsen och två af kommunalföreståndaren valde förtroendemän.
Tystlåtenhet och strängt hemlighållande af de insända uppgifterna lofvas med handslag i eds ställe.
Skattekommissionen har att granska och pröfva de inkomna uppgifterna till form och innehåll, med specielt hänseende till vissa vigtigare kännemärken, såsom rörelsekapitalets storlek, arbetsbiträdens antal, mängden af uppköpta och försålda råämnen och varor, hyres- och arrendebelopp, lefnadskoslnader, familjeledamöler, antal tjenstehjon m. m.
Förefinnas fel eller ofullständigheter i någon uppgift, så lemnäs vederbörande tillfälle att rätta eller godtgöra desamma; men förekomma skäl till tvifvel om uppgiftens rigtighet, har kommissionen 195 rätt att af den skuttskyldige infordra hehöfliga upplysningar utö/ver de i uppgiftsformulären föreskrifna, t. ex uppgift på mängden af förarbetade råämnen, på storleken af årliga omsättningen, antalet af hjelpmaskiner, antalet af färsäljningsnederlag och varumagasiner etc. samt såsom sista steget: en speciel uppgift på inkomster och utgifter.
Uraktlåtenhet att dylika infordrade uppgifter afgifva straffas med böter, hvilka i vissa fall kunna uppgå till skattens tredubbla belopp.
Det af kommissionen påförda skattebelopp tillkännagifves den skattskyldige genom debetsedeln.
Han eger att inom 14 dagar söka ändring hos Landskommissionen, hvari provinsens ståthållare är ordförande och fyra civile tjenstemän ledamöter.
Genom österrikiska inkomst-skattelagen är sålunda en dubbel beskattning lagd å jord, fastigheter och yrken.
Fastighetsskatten utgör 16 procent af nettoinkomsten och genom inkomstskatten derå förhöjes skattebeloppet till 21} procent af nettoinkomsten.
Då härtill äfven läggas de afgifter, hvilka utgöras för lösning af vid jorden förut fästade grundräntor, årligen en tjugondedel af kapitalet jemte 5 procent ränta, den såkallade Landesdrittel m. m., så uppgå skatterna af jord, icke förut privilegierad, för närvarande till 30 ä 33 procent (Espig, Leitfader zum
Unterricht in den Geschäften der Steuerämter, Wien 1857, jemte de senaste kejserliga skattelagarna).
En så kallad förmögenhets- eller inkomstskatt har, med åtskilliga förändringar, under fyra århundraden varit gällande i Sachsen.
Redan år 1481 påbjöds, att hvarje invånare skulle för fast och rörlig förmögenhet, intet undantaget, årligen betala af 1000 gulden 1 gulden och af 100 gulden 2 groschen.
Kurfursten Friedrich August utfärdade den 1 Nov. 1742 en lag om progressif inkomstskatt, enligt hvilken hvarje sachsisk undersåte af sin årliga totalinkomst af fastighet, kapital, yrke m. m., enligt frivillig och samvetsgrann uppgift, hade att erlägga: 1 procent af inkomst från 100 till och med 1000 Thaler. 2 » » » » 1,000 » 10,000 » 3 » » » » 10,000 » 12,000 » 4 » » » » 12,000 » 15,000 » 5 » » » » 15,000 » 20,000 » 6 » » » » 20,000 » 25,000 » 8 » » » » 25,000 och högre.
Efter sedermera i lagstiftningen gjorda större eller mindre afvikelser från denna grundsats infördes 1845 den nu gällande.
Yrkes- och Personalskattelagen (Gewerbe- und Personalsteuergesetz), hvilken genom lagen af April 1850 erhöll åtskilliga tillägg och förändringar.
Då, jemlikt '196 grundskatlelagen af Sep!. 1843, ail nettoinkomst af jord och byggnader enligt verkställd taxering fortfarande beskattas, kommer endast inkomst af rörlig förmögenhet i fråga vid tillämpningen af förstnämnda skattelagar.
Yrkesslcalteiagen fastställer vissa i klasser fördelade minimi- och maximiafgifter med särskilda tariffer för yrkesidkare, som taxeras efter antalet af medhjelpare, efter antalet, och arlen af maskiner samt efter fri taxering o. s. v.
Under Personalskatlelagen falla:
Embets- och tjenstemän i statens och enskild tjenst samt pensionärer.
Desse skatta för '100 Thaler (266} rdr) } procent, hvilken skatteqvot progressiv stiger till 2} procent af 3,700 Thaler och derutöfver.
Lärde och kostnärer skatta elter fastställd minimi- och maximitariff.
Personer med karaktersfullrnagt, efter för hvarje titel fastställd afgift.
Personer, som hvarken erlägga personalskatt, grundskatt eller yrkesskatt, betala 5 neugroschen (44 öre) för mans- och 2 neugroschen (17} öre) per qvinsperson (Kopfsteuer) Slutligen hänföras lill personalskallen alla. som ega räntor af utlånta kapitaler, statspapper, pantbref, aktier och obligationer af alla slag, dividender af aktie- eller bergverkslotter, lifnintor, undantag eller fortfarande laglikmätiga understöd af annan person, eller, i korthet, all inkomst, sorn icke förut hänfalht under personal- eller yrkesskatlelagen.
Denna senare skatt benämnes af tyska skriftställare Ränteskatt, Räntorna af kapitaler, nedlagda i industrielt företag (rörelsekapital), liksom räntor, hvilka al bankirer, köpmän eiler fabrikanter dragas af företaget tillhörande statspapper, aktier, vexlar och anvisningar, äro icke föremål för ränteskatten, när och såvida desamma inbegripas i den med näringsskatt belagda inkomsten af yrket eller företaget, Deremot äro ränteskatt underkastade: kapitaler, aktier, kreditpapper etc., som tillhöra yrkes- eller näringsidkare, men »icke ingå i sjelfva företaget.
Räntor och dividender af aktier äro, i hvarje särskild aktieegares hand, alltid att anse såsom ränteinkomst, äfven om sjelfva bolaget, såsom korporation betruktadt, betalar person- eller näringsskatt.
Reservfonder, tillhörande aktiebolag, kreditföreningar och dylika inrättningar, erlägga ränteskatt af derå upplöpande räntor.
Dividender af inocb utländska bergverkslotter erlägga ränteskatt, såvida de icke förut äro underkastade bergsregalskatten (§§ 21 & 34 b.).
Undantagsförmåner, såvida de utgå in natura, beräknas efter medelpris i penningar.
Apanager till icke regerande medlemmar af kongl, huset äro underkastade ränteskatt.
Ränteskatt underkastade äro dessutom alla vid inländsk jord fästade penninge- eller natura-afgifter (jordräntor, frälseräntor), inkomst af förpaktad eller till annan person öfverlåten rättighet, t. ex. jagt, fiske, bryggeri, tegelbruk, lastageplats, qvarnfall, värdshus, ståndpenningar vid marknader etc.
Inbegripas i arrendet byggnader, inventarier, jord etc, så afdrages den härå belöpande andel (t. ex. A förpaktar sm lagliga rättighet till utöfvande af brännvinsbränning, jemte nödiga byggnader, inventarier och trädgårdsjord, samt för - 197 binder sig dessutom att utgöra dervid erforderliga körslor.
Han erhåller derför 800 Thaler jemte dranken, som värderas till 195 Thl., och således har A årligen att uppbära 995 Thl.; men fastighetsskatten för byggnader och jord belöper sig till 400 Xlii och för körslorna afgå 150 Thl, således 445 Thl., hvarför ränteskatt erlägges).
För inkomst af utländsk fastighet och industriföretag, som ingår till Sachsen, betalas ränteskatt, dock endast till hälften, om den i utlandet varit underkastad inkomstskatt.
Qvitto af utländsk skattemyndighet bör i sådant fall uppvisas.
Ränleskatten utgår af totalbeloppet af alla ränteinkomster, som egaren under förflutna skatteåret åtnjutit.
De inkomster, hvilka någon såsom laglig disponent drager af annans förmögenhet, t. ex fader af minderåriga barns, man af hustrus förtjenst, måste räknas till hans egen inkomst och med densamma beskattas såsom ett helt; men inkomster af barns eller makars separatförmögenhet beräknas och beskattas särskildt.
Afdrag får ega rum för den administrationskostnad, hvilken kan förekomma i och för uppbärandet af vissa ränteinkomster.
Afdrag får icke ega rum för skuldräntor eller sknldafbetalningar, ej eller för fortfarande eller temporära understöd, som en ränteegare betalar lill annan person.
Enligt senaste landtdags beslut medgifves dock, att från den aktiva ränteinkomsten få afdragas bevisliga skuldräntor af sådana kapitaler, hvilka egaren icke har stående i sin fastighet, mot pant af densamma, eller användt i ett af honom bedrifvet yrke.
Skatten utgår efter en progressif ta riff, indelad uti 36 klasser, och utgör i den första, för inkomst af 20 till 50 Thaler, ^ Thaler och i 36:le klassen, för inkomst från 4,800 till 5,000 Thaler, 130 Thl.
Öfverstiger inkomsten 5,000 Thl., blir afgiften 2j procent af hvarje öfverstigande hundratal Befrielse från ränteskatt åtnjuta:
Kronan, jord- och fastighetsegare samt förut med inländsk fastighetsskatt belagd inkomst Personer under 18 år, när deras inkomstskatt icke uppgår till 1 Thl. (eller de icke hafva öfver 100 Thl. i räntor.) Personer, hvilkas tolala ränteinkomst icke öfverstiger 20 Thl.
Personer, som utom deras ränteinkomst icke ega någon annan förtjenst,befrias i 1:sta klassen samt njuta nedsättning: i 2:dra klass (50- - 80 Thl.) från 2 1A Thl. till 1 TT Thaler. i 3:dje d:o (80- -100 » ) » 4 )) )) 2 TT » i 4:de d:o (100- -150 » ) » 1 )) » T T TT » i öde d:o (150- -200 » ) » H )) )> 1tV » i 6:te d:o (200- -250 » ) » H » )) 1» » Fromma stiftelser för allmänt nyttigt ändamål, kyrkor, universiteter i och för den inkomst, som verkligen användes till kyrkliga, milda och allmänt nyttiga ändamål eller underkastas personalskatt hos de personer, hvilka författningsenligt deraf komma i åtnjutande, (således icke för ett reserveradt öfverskott). 198 Främmande diplomater samt i deras tjenst varande in- och utlänningar.
Utländska handelskonsuler, då de icke äro sachsiska undersåter, och i sådant fall äfven för deras betjening och konsulatspersonal.
Skulle deremot sachsiska diplomater och konsuler i vissa länder underkastas direkta personliga skatter, är Finanzministerium berättigadt att föreskrifva dessa länders representanter och deras betjening erläggandet af personalskatt.
Utlänningar, som ega fastighet i Sachsen, men der icke äro bosatte, (med undantag likväl af de från fastigheterna utgående räntor, frälseräntor, jagtförpaktning etc., se förut).
Utlänningar, som innehafva sachsiska kreditpapper, aktier etc., och icke äro bosatte i Sachsen.
Utlänningar, som icke öfver 5 år uppehålla sig i landet, utan alt vara fastighetsegare eller bedrifva något skatt underkastadt yrke.
Men fastän icke 5 år förflutit, äro utländska tjenstehjon skattskyldige, så snart deras husbondes vistande i landet kan anses såsom varaktigt.
Utlänningar, som vistas 5 år i Sachsen, men icke äro fastighetsegare eller yrkesidkare, utan lefva af sina från utlandet indragna räntor etc., skatta derför med hälften af hvad förenämnda tariff upptager.
Uppgift på ränteinkomsten:
Hvarje räntetagare (fysisk eller moralisk person) är skyldig att opåfordrad ingifva en uppgift (deklaration) öfver sin samfälda årliga ränteinkomst.
Uppgår denna inkomst icke öfver 5,000 Thaler, så behöfver han endast uppgifva klassen, til! hvilken inkomsten enligt tariffen kan hänföras.
Men öfverstiger den 5,000 Thaler, bör den till sifferbeloppet i jemna hundra- eller tusental uppgifvas.
Deklarationerna böra förses med nödiga förklaringar, undertecknas af den skattskyldige och inlemnas till stadens eller kommunens föreståndare eller hos distriktuppbördsmannen inom den 12 Januari.
Uraktlåtenhet häraf medförer det straff, att ingen ändring (reklamation) kan sökas uti den beskattning, som skattekommissionen för året påfört.
Uppgift för qvarlåtenskap (sterbhus etc.) sker i sin helhet, intilldess definitif delning visas hafva skett.
Beskattning eller taxering.
Hvarje ränteegare, han må hafva uppgifvit (deklarerat) sin årsinkomst eller ej, är underkastad taxering af ortens skattekommission.
Komissionen består af en af Finanzministerium vald distriktskommissarie och af staden eller kommunen valde deputerade, i besittning af fullt medborgerligt förtroende.
Dessa kunna afsäga sig uppdraget endast i det fall, att de äro lagligen befriade från deltagande i kommunaltjenstebefattningar.
Kommissionen sammanträder på distriktkommissariens kallelse och har att, utom hvad som rörer yrkes- och personalskatten, undersöka och bestämma, hvilka personer böra utgöra ränteskatten.
Den pröfvar uppgifternas riktighet, jemförer dem med egna iakttagelser och underrättelser, 199 rådförer sig i förekommande fall muntligen med deklarenten och bestämmer skattebeloppet.
Distriktskommissarien är ordförande och hans röst den afgörande, äfven i minoriteten, intilldess Finanzministerium afgjort frågan.
Den skattskyldige, således äfven den yrkes- och personalskatten i allmänhet underkastade, är pligtig att på kallelse tillstädeskomma, vid påföljd af lika straff, som för uraktlåten deklaration, och att afgifva alla muntliga och skriftliga uppgifter, så att han kan beediga dem.
Ed får dock afläggas endast på deklarentens eget erbjudande eller efter förordnande af Finanzministerium.
Han bör i sådant fall alltid göras uppmärksam på edens vigt och lagliga följder.
Distriktskommissarien eger rätt till delfående af offentliga handlingar, såsom inteckningsprotokoll, bouppteckningar, förmyndareräkningar, köpebref etc.
Hemliga ränterullor (en efterbildning af engelska inkomstskattelagen af 22 Juni 1842, §§ 23, 29, 49, 111, 130, 131, 132, 137—140).
Hvarje räntetagare, med en ränteinkomst af öfver 250 Tbaler (666 J rdr), kan fordra, att hans skattebidrag icke införes i stads- eller orttaxeringslängden, utan upptages i särskild förteckning. som kallas hemlig ränterulla.
Den, som af denna rättighet vill begagna sig. insänder, inom föreskrifven tid, till distriktskommissarien, under kuvert med påskrift »ränterullan tillhörande», en uppgift eller deklaration, frankerad, jemte brefbärare-afgift.
Till undvikande af misstag, böra dop- och tillnamn, boningsort, husets nummer etc. tydligt vara deri utsatta.