Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilen as Rikets senast församlade 8tänder> uti underdånig 8krifvels« Zon 12 i^lars i835, framställde andällan, att en oföränderlig full mätts fastställas sör införsel as utländsk spanmäl, dvilken fräga förut, under den i5 duni l833, dlifvit, genom riavarande 8tats-8eoret6r3rsn för dlandels- oed finans-Xrendena, numera Rresidenten m. m. 67cogma?r i underdänigdet anmälcl, eduru slutliga prökningen deraf nä uppskjutits. 1 förening Iiärmed förekom tilt Nådigt ompröfvande det vttrande, dvilket de, genom Ivon-;!. älapt i bälter förordnade, Lommitterads för fattigvärds-äreudena inom Riket i ali mandet, uti deras Hän trycket utkomns Retänkanden as den 8:de lunt >83y (pag- ^2 6c /j3) i underdänigdet asgifvit om utvägar tit! ordnandet as en egentlig spanmäls-dandel; varande denna det utås nämnde Letänkande, jemte dera deri förekommande ämnen, genom Kongl. Naj:t, under den i Uovemder nä8t!idet är, Öf^erlemnad frän fcclesiastik-fxpedilionens tilt ldandels- oell finans-fxpeditionens underdäniga föredragning. föredraganden yttrade i underdänigdet, att, under in8tämmands i dvad Rresidenten 6ä'ogma,r tilt 8tats-Rädets frotocoll den >5:deduni i838 anlört, oell i enligdet med dvsd 8ä vät Lommitterads tilt lull-taxans granskning, 50m ock (dommitterade för fattigvärds-ärenden nti dera8 afvikne Retänkanden yttrat, »nsäge föredraganden, det en oföränderlig lutt L utländsk spanmäl komme att verka formonligt för däde producenter oclr »onsumenter af säd, 8ä8om delordringsmedel tilt en nu 8aknad spanmälsdandel inom landet; att likväl föredraganden trodde de genom Rikets 8tänder föreslagna asgilter allt för doga, för att såsom liva antaga8; att deremot 8kilnaden emellan spanmälens Iäg8ta pris i de utländska Östersjödamnarne oell de Iäg8ta prisen pä 8tockdo'.ms
Rörs icke varit större, än att en insör8el8-tull, de8tämd till ungefärligen dalsten as det delopp, Rikets 8tänder söre8lagit, ned dvartill alltid dorde läggas afgift till llandelsoed 8jöfarts-fonden, tolag, frakt ocd öfriga omkostnader, skulle, enligt 8 d?äredrgganden8 underdäniga tanka, medkära tillräokligt 8kydd sär det inkem8ka jordbruket emot utländsk medtäklan; samt att, med kesläminandet ak en okoranderlig inkärseis-tull ä 8p?.nmäl, föredraganden skven snsäg kora lorenss stadgandet sk tullkri utkörsel ak denna vara till utrikes ort. —> Vidare ankörde föredraganden i underdänigket, att, dä slntliga prokningen ak denna kräga sätt intill närvarande tidpunkt ansta, Kvartil! föredraganden ansäg orsaken käreknnas, dels uti det kogg beloppet skde fullakgikter, riem kikets 8tänder koreslagit, ook 8om mä8t väcka ketänkliaket ä Xongl.
IVIajrts sida, att i ett 8ä vigtigt ock grannlaga ämne, utun kikets 8tänders ytterligare kärande, katta ett kör kramtiden gällande beslut, dels ock i det kärkällande, att ds sedan är i835 korklutns arens skördar icke varit 8ä kärdelaktiga, att ruan inom landet kunnat päräkna de ymnigare sädestillgängar, kvilka keist borde vara att päräkna, när en okäränderlig luli ä spsnmäl kastställdes, 8a trodde föredraganden sig ioks köra i underdänigket köre8lä, att den Vull-beskattning, kvilken Kongl. ^Iai:t kuncie kinna lämpligt att, säsom okäränderlig, godkänna, mä träcka i vsrlcställigket, kärr än Kongl. Naj:t bekagat lemna klikets nu kär8am!acle 8täncler ciel ak Kongl. Naj:ts Idoga tankar i ämnet, oek ldikets 8tander, i sammankang meck lull-bevillningens allmänna reglering, jemväl ökver clen ikrägastallde spanmäls-tullen sig ytterligare utlätit, dä krän 8amma tick, 8om elen n^a Vulltaxan erkäller tillämpning, clen kixa spanmäls-tullen äkven kuncle blikva gällancle, kvarekter likväl ook till en början kem är korcle klikva clen tidrymd, kär kvilken de k68tämmancle lull-akgikterne komme att klikva beständande.
Kkuru, i äkveren88tämmel86 mecl kvacl okvan ankärclt klikvit, ook pä redan andragne grunder, föredraganden an8äge beloppet ak inkorsels-tullen
L 8panmäl tala nedsättning till kalsten ak k vad ldikets 8tänder, i deras underdäniga 8krikvel86 ak den i 2 iVIars i835, koreslagit, oek alltsä bestämmas: kär Hvete, per tunns, till k:dr i:2/j. — „ Idäg ook ^lrter, d:o i: — —- „ ^Vicker, d:o „ —/j2.
— „ Korn oek Lo-kvete, d:o —36. -— „ ldakre, d:o ,, —2/s. — trodde likväl föredraganden 8ig kärvid kära tillägga den underdäniga kemställan, om loke Liongl.
Hdsj:t uti den lXädiga ?> oposition, som till ldikets 8tänder ^Vio o k. 9 8dsncier liomme rikt stlemn38, sliulle däellS8 förlclsrs, sdd, lon clen ksnclelxe Ililied8 8dsniler, udsn so, Risöen ilo sk' cleo vi^di»s kufvullArunclen län isiä^ovsrsncle sinne, 8lcuile kions lied lecls dill en lniliAsrs lemlinin^ emeilsn sils «f 8^:>nmsl8-duIIen keroencle iniere.88en, örn nä^on lorkö^ninA e^lle rum 1 n^88nsmnlle dnIl-skAlsder, XonAl. Nsj:d, för sdd i clenns msAtnsliAAsncle sn^eig^enired, sfven i sfkieencle jräc>f^ifderne8 keio^^, -ä närs 8om mö^IiAd,Aä Iiiliel8 8dsniler8 ^ddislle önsicsn dill möde8, jemväl dorcle klifvs kens^en, udd i lXsiler 8smdyel<s dill en 8sclsn föiköjnin^, lilcvsl inecl kö^sd 33-Eliels zrroeend, eiler sslirncla, sdd lulien kesdänrcles: för levede, ner dunns, dill k:6r 2: — — ,, klsA oek ^I'der, rl:o ............... i: 16. — „ ^Vieicer, ridö i: 8. — „ Xoin oelr Ko-Kveds, 6.'o — — „ l^isfre, <l:o . . „ —82. — vsrsnile lied för8ls^, 80>n lie dill 1uII-dsxsn8 ^rsn8ilninA förorclns^e 60mmidderscle i uncleril^ni^Iied sfd;ifvit, kärrnell sleven öfveren88dsmmsnclo. 8°>8om en följil sl Iivsct Körecirs^sncien ssluncls snlörd, dilf-Uvrilde I?öreclrs^snöen i uinier iänirlied, sdd Ixonc;I.
Nsj:d, ^enom sflsdsnlle lXsciiA Kro^osidion dill Kiileds 8lsncier, jernde sntörsnöe gf oivsn snd^clcle 8lläl för 6röj8insled meli ilenns liä^ss sludliFS srrölnin^ , 8smd meri fullsdsinliA utveeiclin» sk' Arunclei iie för oelr lörclelsrne sk' en otorsnclerliA lull ä 8jrsnmsl, dselides om en ssclsn 'full-ke8dsmmel86 Zörs l^scliA frsm8ds1IninA; oell kvsrvicl Lionel.
Nsj:d, med erlcsnnsncle sf lien Frunll8sds, sdd xdsclAg i lullföifsdlninAsrne ud^ör kslle lied försds viiicored för s^snmäls-ksnlielns ujr^- liom8d oek lien 8silrs8de koraen lör lie88 fordlsrsncle, dselcd68 i lVscler lörlclsrs, sdd, i Ksnclel8e Ixilied8 8dsncler inzlsmcle udi lien nu udreilöe s8i»d sk Amned, k^on^I.
Usj:d vors 8innscl, 8s vsl Isis cle kesdsmmsnile lull-slAitderns klikvs för clen dill, 80m dill en körjsn ud5sdd68» utsn rukknin§ k68dsencle, som oell std, ss vield jrs I^onzl. Usj:d snilomms Icun6e, unäviks ssösne försnllrinAsr i cle elconomiglcs KörfsddirinAgrns, 80m ^s Ksncldkrulc8-nsrinA6N8 ndöfuin», jemde körkrnicninAen »f oek ^ri86d s 8^snmsl, SAS inll^dsncle. 8ludii^en diilsd^ilcde IföreörsASnclen i unlierclsniZked, sdd XonAl. Akuj:d Sfven dseilde8 i clen I^scliAsd sklädsncle
Kro^osidionen tiilllsnns»ifvs 8idd flö^s 8smdvolis till lied Aenom Kiiled8 86NS8d förssmlscle 8dsncler Ajorcls förslg^, sdd dill Lionel.
I^lsj:d8 8i8^08idion öfverlemna inllom8ten sf clen kesdsmcls Ij)gnmsl8-dulien, för sdd snvLnils8 dill unclssddninZsr sd ink^^»srne i cle orN// K. 1840- 1 Lll/n/. 1 12 M/l. 2 ^Vcrc/kA-cr /^/'o/ios/V/o/r ^.'0 51. ter, som sf missväxt bem8öbs3, i bvilbet ämne
DäreörsZsmlen för äfri»t bomme stt käreslä sllätsnöet sf en ser8bilö
Droposition, pä sätt bär neösn viösre omförmäles^
I livsö
Döreörs^snösn nu unöeröäni^st ^ttrst oeb tillst^rbt, instämöe 8tsts-llsöets ssmtli^e
Deösmöter, bvsrviö loljsnöe sersbilös ^ttrsnöen sfven sf neösnnämnöe tvenne 8tsts-lläö sbriftliZen sf^ätvos, nemligen: ^f 6/'6/vs //ö/c/.'
"I7ti öet sf förre 8tst8-8eer6t6rgren
Dresiöenten ^oZ'ma/r till 8tstsIläös-Drotoeollet lien i5 öuni i838 skrifne ^ttrsnöe, rörsncle frä^sn oni 8psnmZl8-1uIIen8 bestämmsncle, instämmer jsA sä m^ebet Mellre, som cle öeruti innelsttsöe beräbninAsr sf prisforbällsnöen inom Isnöet oeb uti ntlänösbs Östers^ä-bsmnsr utviss, öels stt lie läAsts spanmälsprisen utomlsnös vsrit viös bö^re, än cle läZsts inom lsnöet, bvarsf lärer börs slutss, stt unöer ^oös är clen inbewsbs proöueenten iebs bebötver sbvöö sf nsAon lull, för stt vsrs tr^AAsö mot en sbsöli,^ eonenrren8 sk utlänöninZen, clel8 stt cle bä^sts prisen utomlsnös vsrit bet^öli^t lä^re, än cle bärsta inom lsnöet, bvsrgf ster bsn slutss, stt äfven bibebällsnöet sf öen sr i835 bestämöe bä^re infär8el8-tullen iebs sbulle, vicl minöre foröelabtiAS ärsväxter, i nä^on väsenötliA mon ute8luts utlänönin^ens eoneurrens, 8swt i sllt fsll, äfven om en för fem sr bestämö lä^re 3full sbulle till en borjsn verbs nsZon pris-neösättninA, ett säösnt inll^tsnös sfutlänösb eoneurren8 8nsrt sbulle uppbärs, eller Åtminstone blifva osbsöli»t, ös en pä möjliZbeten gf winöre osäber speeulstion Arunösö spsnmsls-bsnöel bunnit ästsöbomms merg jemnbet i prisen inom Isnöet, unöer bättre oeb 5ämre är.'
"Dä libväl
Ilibets 8tänöer viö forrs IlibsösAen loreslgAit en viös bäZre införsels-tull, oeb en slltför bet^öli^ neösättnin^ öeruti sbulle bunns bo8 inl,em8l<6 proöueenter färsnleös öen föreställnin», stt öers8 interesse rebe blifvit bel,öriken isgtts^et, sn8er äfven jsZ- införsels-tullen bunns be8tämms8 till 33 ^:öels proeents bäzre belopp, än öet, 80m, ps förut snförcle Zrunöer, sn86tt8 tillräebligt; äfven8om js§ sn8er I<on»I.
Nsj:ts lXsöiZs åsigt i äronet bärs Ilibets 8tänöer meööels8, sä stt öen lull-slgift, 80in be8tämme8, ms bomms stt i 'bull-tsxsn inlorss, oeb blifvs i ssmmsnbsng meö öen8smmss öfrige bestämmelser gällsnöe." Zm/rg/. /'/-oposrZro/r ^V:c> Z l. /V5 ^a^r-/u?z/6^, //e/v F/v/rs/^s -Z/re^/r/e/z-r.- "zktt genom någon allmänt verkande åtgärd kunna kereda ett jemt ocli killigt spanmals^zris, en fri afsättning al detta födoämne ock en kekofvet motsvarande tillgäng deraf inom landet, sa under ymniga, som under svaga skördar, är ett frodlem, som ännu icke är löst.''
Nan s^nes tro, att dessa vigtiga ändamäl skola vinnas med en under alla skiften oföränderlig toll ä spanmäl oelr en säda>a säkerket för speculationen med spanmäls-kande! derigenom keredas, att denna kandel kan klifva allmännare inom landet, vela förena de stora egenskaperna, att vara en utväg för en fri afsättning ak inksmska spanmäls-produeentens öfverskott, oek en säker tillgäng för eonsumentens kekol.''
"Uppkomma sädana resultat af nämnde tull-ksstämmelse, sä är utan tvifvel det sökta vigtiga ändamälet vunnet, oek proklemet löst; men det torde doek ej kunna nekas, att svärigketer för ändamälets ernäende pä denna väg visa sig, som rättvisa den uttryckte alsigten, att till en koijan införa detta n^a tull-stadgande säsom försök under en ksstämd kortare tidrymd.''
"Kor uppkomsten oek fortgåendet af en allmännare spanwä! s - k ande!, fordras ovilkorligen större, pä flere loealer kefintlige spanwäls-upplag, som med enskildes eapital oell omsorger kildas oek underliällas.
Uti ett land, som Lverige, kvarest spanmäls-produetionen kunnit clen köjd, att öfverskott af inkemsk säd kära till det vanligare tillståndet, mäste sädane spanmälsupplag, som de ifrägavarands, kukvudsakligen kesta af säd, som, utan fara för förskämning, utkärdar en längvarigare magasinering- z^tt vär inkemska spanmäl, säsom icke ritorr, således dertill är föga eller intet "tjenlig, mäste antagas, oek för att sluta af den omständigketsn, att inkomsten af tullen för utländsk säd skall komma att utgöra tillgängen för undsättningars utdelande under missväxtår, s^nes meningen oeksä vara att underlätta införseln deraf.
^Kf kär framlagda uppgifter oek noggranna keräkningar ädagaläggss emedlertid, att medelprisen i allmänket ä utländsk spanmäl, när omkostnaderne för dess importerande oek säljarens vinst tilläggas, ieke kunnat åstadkomma någon menlig tällan med skäliga pris L den inkemska säden för dennes egare.
Dessa priser utestänga således ieke den senare sädens afsättning tor ett närvarande kekot; men för att tälla med den utländska i alsättningen för enskildes magsLins-upplag, kvilket äfven mäste vara utsigten, erfordras, att ritorr inkemsk spanmäl ej saknas, ock till en sädan ständpunkt kafva vi annu ej kommit.'' /^,v^ro«r//o/r ^:o u!.
"Det vselilsnds i spgninsls-prisen, som nu förefinnes, oclr de stsrs släAenlieter, suni gilli,! uppstä, i gfseende pä undssttuinAS-ätAärdei ne under missvsxtär, pälislls emedlertid tillAärgnden, som liunng förminslcs» seli, om niöjli»t är, unrlgurödju de Iiärsf uppl^o^nunin-le nieuli^s verlininAgr; oclr dä den ifrä»gsutte utvägen ätminstone i nä»on nion torde leds liärtill, sä är det i Inledning deraf, som äfven igA l)i!>ader
Döredra^andens underdäni^a tillst^rliande, gil, säsom försälr under lem sr, en oföränderlig, tili sitt lielopp lämjil,-; tull ä inkörsel neli utförsel af spaumäl Norrls I-estämmas neli forsla^ Iiärom
Diliets 8tänder ineddidas, ine,! <1 e tu!!-l>eloj>p, rom Lomileen lör l^ul!-författnin»arnes öfverseende föreslagit.''
I^ongl. l^lapt täelites i ljäder gilla oell liifalla, l>va,I Döredraganden oeli 8tats-llädet, i afseende pä detla ärende, underdänigst yttrat oell lremställt; liominande Kongl. IVlaj:ts l^ädiga Droposition i äinnet att uppsätta, i öfverensstämmelse ined livin! 8tats-llädets lleste
Dedamöter t>nderdänigst yttrat, sanit serskildt justeras.
Kx Drotocollo, §. 6^. ^e^r/ös^A. 17/ ?--o/oco//s/ ö/vs-- //K-rc/e/s- oeH //'DrK/rs-^e»- t/e/r, //«//«/ r?r/ö/' //«n.s / /fo////r/A6/r r §/«/«-/?/?- t/e/ cr /ro/ms K/o// c/o?r 24 //'oö^r/cr-'/ 1840.
Nans Dxeellens 8tats-Ninist6rn för Dltril<ss trendens, Ilsir ^rilisrrs ^/e/vi e/,/; Ätats-llädeu:
Diiöerre ^s/-/^/e/,?r, Drilierre -uo/r §o/////26/r//e/'or ^ 6refve //d/v/, D, ilie l i e 6///s/r//n/r/,, f. Ilof-Dan^leren, 6aliiuetts-8ecreterai en ////-s, A', f. 8tat8-8ecr6teraren, Kxpedition8-8eeret6raren Ullsorsrd - Lo/rA?. 5 k? 'fillsörordnads 8tats-8ser6lsrareu upplästs till justering ett, till följd »5 Kongl. I^lajds den 8 innev:>rands manad fattads I^ädiga laeslut, uppsatt foi-slag till Kongl. IVlaj:>8 lVädiga proposition till Rikets 8tänclsr» VM k»6- rtäinlnaiidet af stadigvarande ^RuII-afgiller ä spaiiinäl. l^lsii ällsropands ät' de till 8tats-Rädets protoeoll den 8 innevarande mänad afgilns iindsrdäniga yttranden, tillstyrkte Koredraganden oell 8tatsRädet l^äiligt gillande af det nu upplästs, piotoeollet Ilifogade förslag till vin köim aids pioposition.
Alaj:t faun godt i ljäder gilla dst salunda i underdänigllsb affattads löislag, allenast med lie» förändring, att Kongl. IVIaj:t befullts, ritt, i stället lör den uti det nu upplästa eoneeptst lärskommands mening: "llvareftsr ils lrärom fatlands
Rsslut mä kunna varda gällande fran 'samma ti>l, dä cleu Rlilvands n^a 'Rull-taxan träder i vei kställigllst," skall inforas följande:
"Os baroni fattands beslut kunna derefter erliälla tillämpning slängs» mina till, dä clsn n^a lull-taxan trader i verkställigliet, osli föiillifvr» "gällanile »Nlls,- derpå följande tsin är; doek vill Kongl. IVIaj:t lia, vilt liaf'va gilvit Rikets 8ländei' tillkänna, att, emellan 8st isks al Kongl. IVlaj:L laeior, att nu, till följd endast af en genoin Riksis 8tändsr yttrad ön"skiin, lislt osli liället u^IpI,älva de lätt igl,eter, Som innefattas uti N)'ssäReropade al su utål konung vula 8tänder gemensamt besvuren Oiunil"lag, sä lili! ver ilen InII-lrestäm melss, livilken, enligt Rikets 8tändeis l'ö'i enäinnds anliällan , kail komma att ega rum, endast att anse såsom ett ", eglemsntai iskt stadgande, irvars gällande kraft inom lierörde tiel ak fem är Irsgränsas."
Oell skulle, me<l iagttagande ak den sälunda ^ädigst anlrefallda föränd, ing, sörsvaiands lXädiga proposition under denna dag till Rikets 8tän861° expedieras.
Näjd vilis liärvid tillika liakva i ^äder förklarat, att, om, efie, - förloppet ak ds lem är, liViMiiiulsv Kongl. lVIaj:t, enligt Dess nu allätns ^lädiga Oioposition, medgifvit spanmäls-lullcns olö, änderligliet, löisöket liärnied liefinnes lialva ä tadkommit de deraf päiäknade, för landet välgörande ve,kningar, samt Rikets 8tänder, pä gi und af ett sädant förr? / A. 4>. 1840. 1 t 42 8 i4 8^.0 Z I. ^3l1nl>6e, törnag lien nniIeeciZni^!, 8ntiäII-in, stl ke^tnmkia IxII-g^ifler mä loi llrinunde e^8 euin , voie itel. kOm^I. iVI ^:t.8 ?>>3>ii^8 8l8i»l i>ll, Denvin LN i trelioiiA oi ltniiiA lill iiitlel.8 8i8xile>' ittläluixte t> :>ni8Ui!
Inin» , toiestä en iirirstter lÄlNj)Ul1 föiiiuctiinS 60 §. uli IlLAei-in^-lur-men. 8x Irotoeoilv. K. 6. Sc^Sez-A. 81008s^08 N, 18-so.
Mr/.c^ 7Vad/A-i KrZ/ve/re^ Tk.o Fr. » K:o 32. c/// ^/i. <7c,r F F/-^§ -c/. 2 e. m. KOKOK.
AIKd:18 /Vdd/^cr K^vc/ile^e //// /?//?e/x K/l/nde,^ anAusnds ^ercuc/e^ne /o> ^d'nPM§-ö^unn///Z^/r§ n/ö/>u'n^ med /u/cr^/^/ /////o>e/?omma?rde u/ 5/vrnEe/^ o,lrd////g-u /-,vc/?/ 6//l-en K/oe//m/m>5 L/o// c/en 2// 2^eö/-»6!/v ,§^0.
H^ti till Kikett 8tsnder vid 8i8ts Ki1k8dsg slläten 8k>äfvel86, yttrade Kongl. 5lsi:t, Iiurusom erksrenlieten vi8st, stt, ruxler tillämpningeil
,sk de ali t8 edan sr 1809, i ImkvuiKaldig öfvereu88tsmmel86 med Kiket8 8tsnder8 för8lsg iltlärdsde författningar om 1lrsnvin8-1usiliiing6n, 8je!lvs till verkningen ständigt ökats 011 träde sllinsnneligllet oell 1>e!u§,p, samt kitt ökverllöd pä frsnvin, i torenius med lägt pris derä, föranled t 011 dess allmännare oell omättlig:,re fruli, sk det menligaste iull^tailde pä sedliglleten, lielsotillständet oell national-välmägan; oell npj,manacle Kongl. IV1aj:t, mecl anledning liärak, llikets 8tänder stt, iemte detr^ggailde genom ökade minimi-tarilfer sk den vid forrs regleringen Ilerliknade inkolust sk Iriänvins-skatten, söks, i Kvad pä dein anKoiume, medverlea till det önskade ändamälet: inskränkning i luänvinets ökverclrifns oell skadliga luuk, —- ett ändaniäl, livsrOII Kongl. IVIspt jelilväl ä 1)688 8ids ämnade stt lridrags genom sils de ätgärder, 80m i denus lmsllälp ningsgien voro sk Kungl. iVlajtt beroende, säsoin inskitinkning i tiden för frän, viu8-1uämiiu"6U8 utökning till euds8t 8ex mänader sf äret, festämdare stad. gauden emot nnssfruk vid fränvins-redskapens form oell samlnansättning, sam^ foiuvs>1e löreskiilter angående minut-försälj ning sf fräilvin. lukännancle uti denus framställning Kongl. Naj:ts fortfsrande omsorg för 8venska folkets vsl, insägo llikets 8tänder skven för ders8 del vigten deraf stt, genom tjeidiga ätgärder, 8erdele8 i feskattningsväg, söka minska den alltkör 8tors Ollgäilgen pä liränvin oell deraf följande mi88llru1<, oell vidtogo, i enligliet liärmecl oell med ledning gf de äsigter, Kongl. Naj:t kör öfrigt yttrat, de feslut angäende vilkoren för fränvins-fränningens utökning oell afgifterne deiköi-, 8snit om ilv:>d vid försäljning sk fränvin oell feskattning deraf iagttagas Ilör, 8om, med vi88s dei uti skedda jemnkningar, innefattas uti Kongl.
Hlagts under deil 19 duni 1835 färom utfärdade Kädiga Kuugörel86, fvilken lmkviulsakligen uti sfgifterne8 körliöjda, efter psrinepvmden oell red8kspen8 mer elle,' mindre 8smmsn8stts 1l68listfenliet Oeisknsde, felopp samt KkiilningxFr/urnA u// /!. »5c. ?/oc. 1<?^0. r 3a,«/. / d/t/. /F //--//. 1 2 ^o/rZl. 7V.-o Z2. ticleris inskränkning frän 8 till 6 mänader af äret, utviker frän dittills gällande författning i Linnet. tinder noggrant agtgifvande pä verkningarne af rlessa förändrade stacl ganden, kar lvongl.
Vlaj:t likväl erlärit, att lrvarken nägon väsendtlig minskning i tillverknings-^vantiteten eller förhöjning i priset ä bränvin deraf klif vi!, en följcl, oell Kongl. Naj:t, sorn fortfarande lieser den öfvertygelse, att minskad tillgäng oelr lrögt pris pa bränvin l>ör klifva ett af de verksam mäste niedlen till fylleriets lräininande, ser 8ig derföre körairläten att a nvo fästa Ilikets 8tänder8 uppmärksamket pä detta vigtiga ämne, lrvartill Kongl. Vaj:t dessutorn funnit en serskild anledning uti de upplysningar oelr vltlanden angäende följderne af kiänvinets rrrisskruk, jenite de iräraf föranle<l<le förslag till förnyade föreskrifter rörande kränvins-ki tinningen, sorn al'(lornmittera, le för la t t ig värds-anstal terne i Iliket klifvit, uti deras genom trycket ullnrängjorda uirderdäniga ketänkande, afgifne.
Vid öfvervägande af sä väl dessa förslag, som öfrige i afseende pä kränvins-lnänningen nu förekoinne oinständiglreter, irar det ieke undfallit Kongl. Vagt, kurusom nämnde Irandterings förening med jordkruket, eller den egentligen sä kallade kuskekofs-kränvins-krännirrgerr, skäligen är att anse säsom en lrutvuelsaklig anledning till den ökade kränvins-eonsum tion oek deraf alstrade olägeidreter, som väckt grundade licky rumer för- kilrelrällairdet af ordning oelr sedligket, serdeles kland de lägre folk-elasserne, samt för keti Eggandet af samtids oek efterkommandes väl oelr trefnad, i sä väl ekonomiskt, som moraliskt lränseende; oelr det Lr sälunda iner än sannolikt, att kränvins-krännings-rättigketens skiljande frän jordkruket ock förvandlande till en lrögt Keskattad oek jemförelsevis lättare eontrollerad fakriks-näring skulle kland alla medel, kerntade frän den ekonomiska lagstiftningens omräde, verksammast indraga till det ondas kotande.
Det är oeksä onekligt, att en sädan ätgärd, vidtagen genom de kegge 8tat8-magtern68 samverkan, skulle, medelst anförande af sä vigtiga kevekelsegrurrder, sorn de ofvan uppgifne, kunna erforderligen försvaras.
Kitt vigtigt skäl mot Iruskelrofs-kränningens direeta inställande är doek, att ett kestämdt päkud kärom under nu varande förkällanden, dä öfvertygelsen om kränvinets skadliglret, jemte kunskapen orri en ändamätsenligare landtkuslrällning, ieke Irunnit allmännare spridas, skulle alltför väldsamt ingripa uti de flesta kemmans-krukares frän längre tid tillfiska antagne vanor oelr Iruskällningssätt, oek derigenom ästadkonrma en misskelätenket med författningerr, som i sin ordning konrme att verka till glömska af de gilda föreskrifterne, framkalla talrika försök till deras öfverträdande, oelr till älvent^rs jemväl förlama controllerna derä.
VI dessa förenade anledningar anser Kongl.
Vlaj:t v.o d2. 5 ätgärderne 1 förevarande full nu böra inskränkas till sädane förändringar l guliuixle bränvins-bränniugs-förordlling, som limxle l>il<lu 6N successiv, men säker ökvergäng till ett mera ändamälsenligt oell för landet I)!»lunde svstenu för denna del ak ekonomiska lagstiftningen; Oell Kung!.
Naj:t liar, utgäende frun nämnde svupuukt oeli efter ämnets noggranna skärskädande, bärmed velut till lii lie 1.8 8tänder framställa följande bukvudgrunder för en blikvuixle nv författning oin bränvius-bränniilgen, nemligen: 1:o att, såsom ett verli8amt medel till fylleri-lastens bämmaude, ett i möjli»a8te matto lorböjdt pris a bränvin mä genom författningen af868; 2:o att detta ändamål mu befordras, ej mindre genom! bran vins-till verkningens ytterligare furluöjda beskattiling, än oeli genom luränningen8 iuskräukning till möjligen kortaste tid af äret; 3:o att undvikandet af li08t8amma ändringar uti nu luelintlig bränvinsredskap ma blifva en »f de om8tändiglueter, bvarä, vid detta ämne8 bebandling, luör fästas tillbörlig uppmärksam bet; 4:o att, till grund för uttaxeringen af luran vin8-luränning8-afgifterna, i elie, säsom bittills 8liett, mä antaga8 /u-Mne-^/nc/s/r, utan deremot lu68liattuiugen lämpas efter den för bvarje läll möjligen luög8ta sällan denna rsvautitet varder genom noggranna, vetenskapligen godkända beräkliugur utrönd oell ak sakkunnige män prökvad 8amt till xillran lue8tänid; 5:o att försäljningar i minut ak luränvin mä lue1ägga8 med betydligt Iiogre afgift än den, 80m för det närvarande eger rum; 8amt 6:o 'att de föreskrifter oell lue8tämmel8er i öfrigt, 8om innefatta i Kongl, förordningen den 19 duni 1835, mä antingen bibebällas, 8a vidt de ej äro i 8trid med nu uppgilne liukvudgrunder, eller ock varda derefter lämpade oell jemkacle. I)ä Kongl. Naj:t nu, med fullt förtroende till Ilikets 8tänders upplysning oell nit för fäderneslandets väl, lemnat dem del ak Kongl. Naj:ts ä8igter i förevarande vigtiga oell gannlaga fräga, förväntar Kongl. Naj:t, att dessa ä8igter varda ak Ilikets 8tänder, i lrvad pä dem ankommer, tillämpade pä ett sätt, som pä en gäng leder till det äs^ltade ändamälet: motverkande afbränvinets skadliga missbruk, oeli betryggande ak det minimi-belopp, livartill 8tatens inkomst af luränvins-skatten redan blifvit, uti fropositionen om 8tats-Verke t tillständ oeli beliof, beräknad; Oell liänvisar Kongl. Naj:t för öfrigt Ilikets 8tänder till de ytterligare utredningar ak ämnet, som förekomma uti fattigvärds-fomitens ofvanomförmälde underdäniga betänkande, jemte dervid kogade reservationer.
Naj:t linner derjemte uti Ilikets 8tänders närmare kännedom om loeala lorbällanden en ökad borgen, att de, vid beilund - 4 LonZ/. ^rr/l'e/5^ /V.-o F2. lillien ak detta sinne, skols inse oell kesluta, livad svin i ekonomiskt oell moraliskt Ilänseende sr lör samkället sordelakti»a8t oell mest Rätande.
Lou^l.
Naj:t lörlililver