Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propos. o. Skrifv. % Alpliabetiskt Register öfver de till Rikets Ständer vid Lagtima Riksdagen 1828—i83o från Kongl. Maj.-t i Nåder aflåtna Skrifvelser och Propositioner m. m„ under serskilda N:r intagna i irsta Sami. af Bihanget till R.
Protocoll vid berörde Riksdag.
A. ISTui Af skrifning A Magazins-Fondens äldre fordringar, se Mag.
Fonden.
D:o af Hjelmare Canal-Bolags skuld, se Hjelmare Canal.
Ansvar för bortförandet eller undanhållandet af andras minderåriga barn n3.
Ansvarighets-Lagarne för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Gontoiret samt Directeurerne vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, förändring och tillägg Armeens Pensions-Cassa och Amiralitets Krigsmans-Cassan, bidrag dertill af Stats-Verket . /[o. Assistance-Contoir et, General-, hyresfritt begagnande af dess hus för i Rtgisttr d/v. K. M:ts Nåd.
Propos. o.
Skrifv. en blifvande Lombard-Lånerörelse i Hufvudstaden 88. B. Barthelemy, St., inkomsterne derifrån . 87.
Begrafningspl Anjord af Eskilstuna Kungsladugårds-egor till ny sådan för Eskilstuna Stads- och Lands-Församlingar 18.
Beridarebanan , öfverlåtandet af en del af denna tomt lill Hötorgets utvidgande 6g.
Bergshandteringen , i Norrbottens
Län, med handlingar i fråga om anstalter för dess upphjelpande .... 33.
Beskattning å Lego- och Salu-Sågar samt Valk- och Stampverk ... 10.
Bevillnings-Stadgan , dess tillämpning för 1834 och påföljande år, i fråga om hemmansvärdets nedsättning i vissa Län G2. Bonde-Ståndets Notarier, se Notarier.
Borås Stad, låneunderstöd till dess å teruppbyggande ^4- Båtsman, som under krig afgår, seVacanceafgift.
Båtsmanshållet för Städerne i Riket, regleringen deraf bj Böters förvandling, se förvandling.
Register u/v. K. M:ts Nåd.
Skrifv. % C. C anal anidg grung en vid Ströms Säteri, låneunderstöd tilldess fullbordande 3r); Certepartiers char te ring , upphörandet deraf för fartyg till inrikes Sjöfart iao; Corrections-Inrättningarhe i Hufvudstaden, anslag till deras fullbordande Curhus af giften, dess fortfarande . » ; 17.
Creditiv-Fonden till understöd vid missväxt äng., samt om f. d. Allmänna Magazins-Inrättningens slutliga utredning . ' . i . . i . . ; . 46.
D. Dana-arf , ett sådants anslående till en Scbolte-Fond i Wahlö Församling af Upsala Stift .i ...... . 7^; Domares, tillförordnad, ålder, se Ålder.
Durchmarche-kostnader , det å Ii ili sStatens 3:dje Hufvud - Titel uppförde anslag dertill ..... i . 85* Dykeri-Verket, angående ....... 4 i Dykeri- och Bergnings-Compagniet, dess uppgifna vilkor för vidare fortsättning med Dykeri- och Bergningsanstalterna i Riket 75, É.
Egoskiften, understöd för utflyttningar dervid, se utflyttning.
4 Register öfv.
Propos. o. Skri/v.'
Ekeskogarne i Riket, angående .... 55.
Stads begrafningsplats, se Begrafningsplats.
Eskilstuna Fristad, anslag af jord till Ö kadt utrymme derför 3a.
F. Faddrar vid H. K. H. Hertigens af Östergöthland Döpelse-Act, kallelse dertill • . • . ......••
4*7* Faddergåfva tiil högbemälde Hertig, i anledning af väckt fråga derom.
. 4^- Fastig}lets-egarej lån åt dem, se lönebidrag.
Fullmägtige, R.
S:s, Ans varighels-Lagarlie för dem, se Ansvarighets-Lag.
Fånges flykt, förekommandet deraf, se Skjutgevär.
Fårskötseln och Ullproductioiien., åtgärder till dess befrämjande i Riket.
Förmonsrättj Upsala Academies, se Upsala Academie.
Förvandling lill fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömas för sådana stölder, hvilka, enligt allmän Lag, ligga i tväböte, om Lagförklaring, rörande rälta grunden derför 65.
Förändringj se Lag, Grundlag, Rätlegångs-Balk, o. s. v.
Register lifv.
Tropos. o.
SJtrifv. 5 G.
Grunellags-förändringar, svar i anledning af åtskilliga af R.
St. antagna 93.
Gyllenborg, Fr., Just itias Stats-Minister, om pension för honom, i händelse han lemnar
Rikets tjenst innan uppnådd 65 års ålder .... 77.
Götha Canalbyggnad, ytterligare anslag till dess fullbordande 38.
H. Hemligt Utskott, val deraf 35.
Hemmansklyfning, att 1827 års Kongl. Förordning derom må gälla äfven i afseende å Säteri- Rå- och Rörssamt Frälsehemman 1 j. Hemmansvärdets nedsättning i vissa Län, se Bevillnings-Stadgan.
Hemmansräntorne, förändring och reduetion deraf i de Län, der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförde 5a.
Hjelmare Canal- och Slussverksbyggnad, afskrifning af dertill lemnade låneunderstöd 61.
Husesyn och Fardag å Kronohemman, ordningen och sättet för öfverklagandet af Under-Rätts beslut i tvister derom 72. g Register öfv. K. Mus Nåd.
Propos. e. Shrifv, Hästar, sådanas praesterande i stället för Manskap af extra Rotcringsskyldige 6.
Hötorgets utvidgande, se Beridarebanan. /.
Inqvarteringsbesväret, angående , . . 56.
Instruction, förslag till förnyad, för R.
St:s Revisorer i afseende å deras befattning med Stats-Verkets granskning 4$.
K. Kleman, f. d. Lands-Secreterare, ersättning för hans balance, se Wingård, af. Korsö och Landsorts Fyrbåkar, anbud om deras försäljning till K. M. och Kronan «.... ,«••••• 2y.
Kronohemman, hysesyn derå, se Husesyn Kröning, om H, M. Drottningens . , . 78. L. Lag, angående Mynlbestämniogen och för Banken, se Mynlbestämning.
Lagförändringar, svar uppå åtskilliga Rikets Ständers förslag derom . . 79, Dito dito dito dito pr.
Dito dito dito dito p5.
Pite» dito 4U» dito 96, Register ofv. K.
Propos. o. Skri/v, 7 Lego- och Salu-Sägars beskattning, se Beskattning. Liqvid om ett Provianllager i Carlskrona, se Proviantlager.
Liqvidations-Conventionen med Ryssland, fördelningen af de derigenom in• flutne- medel 16.
Lombard-Lånerörelse, local derför, se Assi s ta nce-Contoir et, Lånebidrag, lättad utväg dertill åt Fastighetsegare . 86.
Lära-Verken i Riket, anslag dertill . . 5g.
Magazins-lnrättningen, dess utredning, se Creditiv-Fonden, Magazins-Fondens äldre fordringar för undsättningsspannmål, angående afskrifning deraf samt örn grunderne för framlida behandlingar af lika beskaffade mål 5o.
Manuf actur-Oisconl-.Fonden, granskning af dess Räkenskaper ...... c)3.
Minderåriga Barn, ansvar för deras bortförande, se Ansvar.
Moderation i Po stportoj se Postporto.
Myntbestämningen, Lag derför och för Banken, angående sanetion deraf , p4- 8 Register vjv. K. M:ts Nåd.
Propos. o. Skrif v.
Myntvärdet^ dess upprätthålla iide . . . 22.
Mätt; Mål och Vigt, Rikets, angående . 3^.
Möles-Pdssevolancen för ladelia Infanteriet och Cavalleriet 57. N. Navigations-Scholor, anslag för inrättandet deraf if\.
Negerhandel; Strafflag deremot och emot delaktighet deruti 42- Norrköpings Stad; låneunderstöd derför 36.
Notarie/'; Bonde-Ståndets, deras utnämnande 9. P.
Passevolancen, se Mötes-Passevolancen.
Postporto; om upphäfvandet af nu medgifven moderation deri för href, sorn väga öfver 8 lod 67.
Post-Taxor för inrikes gående bref, förslag till nya sådana ....... 25.
Pr estvals-Förordning, förslag lill ny sådan 21.
Prinssessan Sophia Albertina; om H. K.
H:ts dödliga frånfälle 63. *— — anslag af medel för de derige nom förorsakade begrafnings- och andia kostnader 68.
K, Mt:s Nåd.
Protos, o.
Slri/v. g Proviantlager , liqvid emellan Förvaltningen af Sjö-iirendena och Allmänna Magazins-InräUningen, angående ett sådant i Carlscrona . . 26.
Pratstation af hästar i stället för Manskap, se Hästar.
R Realisationense Myntvärde.
Recognitions-Skogars skattläggning, se Skattläggning.
Regerings-Formenj, \q, 21 och 88 §§, rörandesättet för förklaringars meddelande om Lagens rätta mening, förändringar deruti 83.
Dito dito 88 §. tillägg deruti ....
Dito dito 63 §. förändrad . redaction deraf 89.
Revisorerj R.
St:s„ förnyad Instruclion för dem, se Inslruction.
BIHANG TILL antites MM-nånni p il D 'i' D ö D Jj L VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
Etti elni itgcn:
Lag- samt sillm.
Besv. och Oeconomie-Utskoltets gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
JScsv. och Oecon.Utskottens Betänkande N-o t. i N;o' i.
Ulsk. den *4 April kl, 2 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion om öfverseende af Städernes Police-för fattningar.
Uti ett från Hedervärda Bonde-Ståndet till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma behandling remitteradt memorial, har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län anfört, att det sätt hvarpå lägre PoliceEmbetsmän och betjening inom vissa Städer förforo med Allmogen, syntes påkalla administrationens uppmärksamhet, så att de ordningsstadgar, sorn af Städernes egna styrelser utgåfvos eller de allmännare författningar, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande utfärdades, ieke måtte blifva af den beskaffenhet, att de snarare gåfvo anledningar till prejerier och mutor, än beredde offentlig säkerhet eller beqvämlighet; i anledning hvaraf Motionairen yrkat, att Rikets Ständer måtte hos Kgl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kgl. Maj:ts Befallningshafvande matte anbefallas att infordra och genomse alla de Ordningsstadganden i Policeväg, sorn af Städernes Policestyrelser blifvit för allmänheten utfärdade, samt deruti meddela rättelse, i händelse desamma skulle befinnas innebära sådane föreskrifter, att de med skäl kunde anses mindre nödiga för allmänna ordningen; men deremot lemnade tillfälle att förleda, och med hotelse om häktning, skrämma samt medelst vitén utarma den ringare classen; hvarjemte Motionairen, under förutsättning, att i en del förbrytelser emot Police-författningar icke kunde ligga något så vigtigt, att personens häktande eller hans hästs och åkdons qvaihållande, som ofta för egaren medförde stora förluster, kunde anses nödige, då saken i allt fall skulle inför Police-Domstolen instämmas och afgöras, hemställt att en sådan medfart i de fall, der verklig missgerning ej bomme i fråga, icke måtte vara Police-tjenstemännen tillåten.
Hvad salunda blifvit framställdt, hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och då, jemlikt tid efter annan utkomne Förordningar och Instructioner, Öfver-Ståthållaren och Kongl. Majus Befallningshafvande samt Policekamrarne och Magistraterne åligger att vaka Öfver ordningens vidmagthållande 1 Städerne’; då de Författningar, sorn för delta ändamål pröfvas behöfliee Bill. till R.
Brot. i834. 7'.de Sami. 2 AJdcln. i;a Häftet, 2 Las,, samt Allm, Besv. och Oecon■ Utskottens Betänkande /V.o i. och utlärdas samt bestämma vitén eller annan påföljd utöfver det ans/ar, allmänna Lagen utsätter, redan äro control och granskning underkastade, enär, utom den utväg att hos högre Instans söka ändring, som för hvar och en sakfälld är öppen, dels Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande ega att uti Magisträterne föra ordet och hafva att pröfva alla åtgärder och beslut i Policemål, som af Magistraterne i Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes frånvaro och af Police-kammare i Städerne, utom Stockholm, vidtagas, hvaraf följer, att Kongl. Maj:ls Befallningshafvande om stadganden af ifrågavarande beskaffenhet alltid erhålla kännedom och äro i tillfälle alt deruti meddela nödig rättelse; dels ock Kongl. Maj:t, i anledning af .Rikets Ständers vid förra Riksdagen, gjorda underdåniga hemställan genom Circulaire dea 16 September i83o, förordnat, alt alla ifrån Öfver-Ståthållaren och Kongl. Majus Befallningshafvande utgående påbud och kungörelser, med undantag af sådane, som angå auctioner och efterlysning af förrymde arrestanter, med mera dylikt, skola, inomen månad efter utfärdandet, insändas till J ustitiaeCancelleren och Justitias-Ombudsmannen, på hvilka det ankommer att utverka ändring eller upphäfvanden af samma förordnanden, i händelse de skulle anse dem olämplige, eller finna Öfver-Ståthållaren och Kongl.
MajUs Befallningshafvande hafva gränsen af deras Embetsmagt öfverträdt; Och då slutligen behofvet af nu gällande
Police-förfaltningars öfverseende sä mycket mindre blifvit af Motionairen utredt och styrkt, som de förhållanden han, måhända icke utan grundad anledning, öfverklagat, synas icke hafva sin grund i författningarnes innehåll, utan härleda sig ifrån missbruk vid deras liandhafvande af de lägre Police-tjenstemännen, hvilka missbruk åter, i annan väg, än nu skett, böra till rättelse anmälas; så anse Utskotten, att motionen icke bör till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 11 April 1834- Å Lag-Utskottets vägnar:
Riddersk. och Adelns På Högvördige Preste-Ståndets Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar O. W, Stael v. Holstein, L. G. Mittag, På Väilofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar G. Holm, På Heder v. Bonde-Ståndets - Ledamöters vägnar Jons Persson, jtag. samt Allm, Besv. och Oecon.
Utskottens Betänkande iV.o 2 3 Å Allmänna Besvärs- och Oeconomle-Utskottets vägnar:
Riddersk. och Adelns Ledamöters vägnar Arv. Arvtson Posse, På Valloll. Rorgare-Ståndets Ledamöters vägnar P, Vinbladh, På Högvörd.
Preste-Ståndets Ledamöters vägnar F. M, Franzén; På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Nils Månsson.
Ad, Alexanderson, N:o 2.
Ankom till Exped.-Utsk. d. i4 April kl. 2 eft. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om rättigheten till hemtning af sä kallad Hafstång, Hedervärda Bonde-Ståndet hav till Lag- samt Allmänna Besvärsocli Oeconomie-Ulskotten remitterat ett memorial af Anders Svensson från Hallands Län, innehållande: alt uppå hans vid sistförflutne
Riksdag framställde yrkande, det alla hemmansegare inom Halland, hvilka halt tillstånd att bortföra Hafstång, måtte vid deras rätt dertill varda bibehållne, och icke några förbud deremot utfärdas, innan allmogen uti hvarje Härad blifvit hos Konungens Befallningshafvande i ämnet hörd; hade de förenade Utskotten, som först förklarat sig icke kunna tillstyrka bifall å hvad Anders Svensson föreslagit, derefter, i anledning af erhållen ålerremiss, sig utlåtit och hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder anbefalla vederbörande Embétsmyndigheler, att i alla de delar af Riket, der tillfälle lill långtägt egde ruin och en reglering af behofvet påkallades, söka tillvägabringa vänliga öfverenskommelse!', hvarigenom, utan inskränkning i någons lagliga rätt, möjligheten att få begagna ifrågavarande, för jordbrukets framgång, nyttiga product kunde beredas äfven för de jordegare, hvilkas hemmans områden icke sträckte sig till löfsstrand en; men som detta Utskottens beslut icke vunnit samtlige Riks - 4 Lag- samt Allm.
Besvccå Oecon.- Utskottens Betänkande N-o 2.
Ståndens bifall, i följd hvaraf något i ämnet icke blifvit tillgjordt, och Strandegarne fortforo att ensamt draga fördel af omförmälde nyttiga växt, hvarigenom åter andre fjärmare från stranden boende hemmansegare rön-ta stora svårigheter; hemställde Motionairen, att Rikets nu församlade
Ständer mätte förena sig uti en till Kongl. Maj:t afgående underdånig skrifvelse, i Öfverensstämmelse med Utskottens vid förra Riksdagen i ämnet afgifne senare Betänkande, och hade Riksdagsfullmägtigen Peter Andersson, från Hallands Län, samt Johan Eric Jansson från Wermlands Län uti Anders Svenssons framställning instämt.
Utskotten hafva, i afseende på ärendets behandling, vid förra Riksdagen, inhemlat: alt de förenade Utskotten, uti deras första Betänkande (Wto 3 i 7 Sami. 2 Afd. 1 Haft.) sig utlåtit, att ehuru, Utskotten veterligt, något serskildt stadgande icke finnes för bestämmande af dispositionsrätten öfver den Hafstång, som på hafsstränderna af vågorna uppkastas; likväl och då, enligt 48 Cap. 2 §, Missgernings-Balken, hvarjehanda fynd, hvartill egare ej funnes, tillhörde jordegaren ensam, så vida han detsamma sjelf hittat; då, i stöd af 12 Gap. 4 §■ Jorda-Balken, flottholme tillfälle den, som honom vid sitt land fästade; då för öfrigt med naturlig billighet instämde, att den, som å sina egor droge en last, såsom fallet var när hafstång å odlade egor uppflöt, äfven finge deraf hemta möjlig fördel, och då slutligen, med undantag af serskildt bestämda händelser, icke någon kunde vara förbunden att å sina egor hålla väg för andra; ansågq
Utskotten det vara släildt utom all fråga, att, i allmänhet, endast strandägare hade rätt till upphemtning och begagnande af den Hafstång, som å stranden uppdrifves; men om, genom lagligen slutad och fastställd öfverenskommelse, eller af behörig
Embetsmyndighet meddeladt laga kraftvunnet beslut, eller på hvilket annat lagligt sätt som helst, egaren af något, ej till hafsstranden gränsande hemman blifvit förklarad berättigad att å andras egor hämta Hafstång, funno Utskotten sådant vara ett serskildt fall, der hvar och en, med begagnande af.de medel, som allmänna Lagen anvisade, kunde göra sin rätt gällande, utan att sådant genom en speciel Författning kunde elier borde bestämmas; under åberopande af hvilka skäl, de der Allmänrn Besvärs- och Oecouomie-Ulskottet vid 1828 års Riksdag anfört, till grund för dess afgifne Utlåtande, i då likaledes väckt fråga om bestämmandet af rättigheten till upphemtning af Hafstång, Utskotten afstyrkt bifall å motionen, att Utskotten, efter det berörde IJ.låtande blifvit återremilteradt, i anseende till de vitsordade olägenheter,, Lag-samt Alim. Besv.- och OeconUtskottens Betänkande LT/o, i. som Jordbruket, serdeles inom Hallands
Län , skulle tillskyndas genom en jordegare vid hafsstranden uteslutande tillkommande rättighet till långtägt, stannat uti det Beslut, (Bet. j\':o 29 i 7. Sami. 2 Band. 10 Haft.) som förut blifvit omförmäldt, samt alt Utskottens först afgifne Utlåtande blifvit af Irenne Riks-Stånd gillad t.
Hvad sålunda förekommit, hafva Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten i behörigt öfvervägande tagit; dervid Utskotten, sorn instämma uti den i‘sistberörde Utlåtande yttrade åsigt, att rättigheten till hemtning och användande af den Hafstång, som från hafvet å landet uppkastas, uteslutande tillkommer strandegarne, funnit det af Motionairen nu framställde förslag, hvilket afser att, genom vänliga öfverenskommelse^ tillvägabringa en reglering eller jemkning, hvarigenom jemväl egarne till de icke vid hafsstranden belägne hemman kunde komma i åtnjutande af förmonen att hemta Hafstång, vara ett ämne af den enskilda beskaffenhet, att frågan derom icke tillhörer Rikets Ständers upptagande och pröfning; på grund hvaraf.
Utskotten anse motionen, såsom icke föranledande till någon åtgärd, böra förfalla.
Hvilket dock , jemte en Ledamots serskilda yttrande, vördsamt underställes R. B.
R eser vati ö
xr Af Anders Svensson: Emot det beslut Lag- och Oeconomie-Utskotten behagat, i anledning af min hos Hedervärda Bonde-Ståndet framställde motion, i afseende å Tångtägt, fatta, nödgas jag reservera mig.
Då jag genom denna min motion endast upplifvade del beslut, Rikets Ständers Lag- och Oeconomie-Utskott vid sista Riksdag, i anledning af min, i enahanda afseende då afgifne motion, fattade, kunde jag svårligen misstänka, att Utskottens nuvarande Ledamöter skulle anse frågan vara af så enskild beskaffenhet, att den icke tillhörde Rikets Ständers upptagande och pröfning.
Utskottens omförmälde åsigt af motionens beskaffenhet^ äfvensom dess dervid fällde omdöme, att ali Hafstång, som från hafvet ä landet uppkastas, tillhör strandegaren, kan jag icke dela.
Till vederläggning af sistnämnde satts, på förutsättning af hvars vigtighet det åstadkomne beslutet Lag-samt Allm.
Besv. ochOecon.
Utskottens Betänkande N.o 2. i öim oell i gen hvilar, beliöfver jag blott åberopa allmänna Lagen, hvilken å flere ställen antager, att ett hemman kan ega någon förmon eller rättare herrlighet å ett annat hemmans område, och någon lärer val ej finnas sorn rimligen bestrider, att dertill hänföres rätt till tångtägt.
Jag hai icke med motionen åsyftat att inskränka eller utvidga någons rätt, och jag har ej eller velat hänföra den i ämnet äskade regielingen till någon viss ort, utan påkallat den Öfver hela Riket, hvarföre det torde ursäglas mig, om jag icke rätt begriper huru man kunnat tilllägga motionen ofvanangifne enskilda beskaffenhet.
För min del kail jag icke inse, att det fordras annan omväg för att åstadkomma en reglering af hushållningen med Tång, den der afta nog finnes i kronans odispone3 tide joi d utmed hafsstränderne, än med kronoskog och annat dylikt, sorn kan blifva föiemål för oeconomisk Lagstiftning.
Jag får derföre äfven liärmed vördsamt anhålla om bifall till mitt förslag, sådant det i Utskottens Betänkande ornförmäles.
STOCKHOLM, nos Lud v. W esterberg • i834'.
Lag- Stihl AUrtl.
Bosv. och Oecon.
TJlsh■ Betänkande Nio 3. i N:o 3.
Ankom till Expecl.
Utsk. d. 19 Junti.
Betänkande, i anledning äf väckt fråga om bestämmande af Arfvode till Nämndemän för verkställde kallelser i brottmål.
Uti ett i rån Hedervärda BondeStåndet till Allmänna Besvärs• och OeconomieUtskottct remitteradt memorial, har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län, med afseende på det besvär
Nämndemän tillskyndas medelst communicationer af stämningar med parter och vittnen, hvilka af Kronobetjeningen instämmas, att svara och höras i sådana brottmål, som icke äro af urbota beskaffenhet, föreslagit, att Kronobetjent, hvilken vanligen är sakegare, måtte åläggas betala stämningspenningar lill Nämndemän, hvilka förrätta stämning i brottmål som ej äro af urbota beskaffenhet.
Vid pröfning af denna fråga, som Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottet ansett böra gemensamt med Lagutskottet behandlas, hafva Utskotten funnit betänkligt, atl. ålägga Kronoåklagare ersättningsskyldighet för verkställde kallelser af ofvannämnde beskaffenhet.
Åtal i dylika fall anställas till större delen för försummelser i hvarjehanda oeconomiska skyldigheters fullgörande, såsom väglagning, snöplogning m. fl. samt slagsmål och andra oordningar, jemte förötvade stölder m. m. d. Endast i ett eiler annat sällsynt fall är allmän åklagare berättigad till Rättegångskostnands-ersättning, men merendels består hela hans fördel i en ringa andel uti de ofta obetydliga böter, hvartill den anklagade kan blifva sakfälld, och äfven denna går förlorad, då tillgång hos den senare saknas.
Att vid sådant förhållande ålägga åklagaren den föreslagne ersättningsskyldigheten till Nämndemän, skulle, efter Utskottens tanka, leda lill den följd, alt största delen af mindre brott och förseelser icke klefve åtalad, enär man med billighet icke lärer kunna vänta, alt en åklagare, som vore förbunden, att påkosta rättegången vida mer än han kunde vinna, skulle med serdeles nit iakttaga sin tjenstepligt.
Om ifrågavarande ersättningsskyldighet således icke bör åläggas Kronobetjeningen, följer deraf likväl icke att den bör uteblifva.
De många ofta vigtiga för Bih. till B.
Prat. i834. 7 Sami. 1 Afd. t 2 tära Häftett ■* Las* Samt Allm.
Betänkande N:o 3 rättningar och bestyr, hvilka tillhöra Namndemans-sysslan, äro högst ofullkomligt ersatta genom rle dermed följande förmoner, beslående förnämligast i frihet ifrån skjutsningsbesvär samt en obetydlig del af Tingsgästningspenningarne och Häradets lott i sakören.
Då det likväl synes vara af vigt, att göra denna befattning så litet tryckande som möjligt, för att, under en längre tid än skyldigheten ovilkorligen kräfver, dervid bibehålla duglige och redbare personer, hafva Utskotten, med anledning af Anders
Danielssons framställning, ansett sig böra vördsamt föreslå: det stadgas mätte, att
Nämndeman för 'verkställd kallelse ä Parter och Vittnen i rädane brottmål, deri den tilltalade fällev till annat än urbota straff, må, efter gällande ExpeditionsTaxa, vara berättigad till ersättning, hvilken vid målets slutliga pröfning bör den sak fä/ de till ut gifvande ädömas.
Hvilket dock lill Rikets Ständers egen upplysta pröfning hemställes.
Stockholm den x8 Junii x 83^.
Ånis. tilt Exp. Utslu den 19 Junii.
Betänkande, i anledning af väckte motioner om upphöfvande af förbud mot svedjande pä sandmo samt bergagtig och stenbunden mark, Hedervärda BondeStundet har genom ProtocolIsUtdrag den 1 och 10 srstlidne Mars lill Besvärs- och OeconomieUtskolfet remitterat två, till Ståndet ingifne memorial, deri Johannes Christoffersson från Kronobergs
Län och Eric Ersson från Gellehorgs Län yrkat, att det, uti 53 §. i Kongl, Förordningen om Skogarne i Riket d. 1 Augusti i8o5 och Kongl. Kungörelsen den a Mars 1819, stadgade förbud emot svedjande å sandmo samt bergagtig och stenbunden mark, mätte upphäfvas, så vidt det angår frälse och skattehemman, deröfver egar ne-, enligt Lag, borde njuta li i dispositionsrätt.
Den omväg, som nu erfordras, medelst ansökning, hos Konungens Lag- samt Allm.
Besv. och Oecon.^Visk Betänkande i Befallningshafvande och derpåföljande utsyning ra. m., vore, enligt motioliairernes tanka, ett hinder, hvilket afhölle mången från ett fördelaktigt användande af mark, som nu ligger ofruktbar.