Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.§ 14 Den inkomst, handlande, handtverkare eller annan närings-idkare eger af sin rörelse, uppskattas, med fristad t afseende å härvid förekommande allmänna eller tillfälliga förhållanden, efter rörelsens beskaffenhet och det belopp, hvartill den årliga varu-omsättningen eller tillverkningen uppgår, antalet af de vid rörelsen biträdande eller använde personer, desses befallningar och lönevilkor, afsättnings- och arbetstillfällen, handelsbodars och verkstäders läge jemte öfriga omständigheter, som anses inverka på förmånligheten af idkad handel eller annan näring.
Skulle taxeringsroännen sakna närmare kännedom rörande verkliga beskaffenheten af den rörelse, om hvars beskattning fråga är, och allemnade uppgifter icke innehålla tillfyllestgörande upplysning derom, böra de, på sätt dem lämpligast synes, förskaffa sig de underrättelser, som erfordras för rörelsens rättvisa beskattning.
Vid de fall, då en och samme handlande eller närings-idkare samtidigt drifver rörelse pä särskilda ställen eller i olika näringsgrenar, skola de inkomster, som härigenom 6 Förslag till Instruktion för Taxcrings-förrältningarna. uppkomma, sammanräknas och taxeras lill bevillning på ett ställe, eller eler han är mantalsskrifven; dock med iakttagande af Bevilinings-stadgans föreskrift, att bevillning för yrke, hvaraf inkomsten öfverstiger visst belopp, bör påföras, der yrket idkas.
Den bevillning, gårdfarihandlande och andre i handels-äreriden resande personer böra erlägga för inkomsten af sådan handelsrörelse, taxeras till hela sitt belopp å de skattskyldiges mantalsskrifuingsort. § i». Hvar och en skattskyldig bör för sin inkomst genom handel, handtverk eller annan näring taxeras till bevillning elter det belopp, sådan inkomst verkligen utgör och han åtnjuter, antingen den näring, hvarigenom inkomsten erhålles, idkas för den skattskyldiges egen räkning eller af honom bedrifves såsom kommissionär eller innehafvare af annan persons yrkesrätt; och då den vid Bevillnings-taxeringen för ett eller annat yrke påförda beskattning icke medför eljest saknad rättighet för den skattskyldige till utöfvandet af detta yrke, så äro taxeringsmännen icke pligtige att undersöka och pröfva behörigheten till detsammas idkande.
Närings-idkare, som under året, näst före det, hvarför bevillning skall påföras, gjort sådana förluster, att någon behållning å rörelsen icke uppstått, skall likväl erlägga bevillning, beräknad efter hvad en rörelse, jemförlig med den han drifvit, anses i allmänhet afkasta. § 16.
Så vida icke handlande, handtverkare eller annan närings-idkare före den 1 Maj det år, taxeringen förrättas, upphört med sitt förut idkade yrke och sådant vederbörligen anmält, bör inkomst-bevillning för detsamma efter stadgad beräkningsgrund honom påföras. § 17- Här i riket skattskrifven konst-idkare eller annan person, som genom utöfning af konst eller försörjnings-medel beredt sig inkomst äfven på annat ställe än mautalsskrifnings-orteu, pålöres dock endast der inkomst-bevillning ; men vid bestämmandet af dess belopp bör jemväl tagas i beräkning den inkomst, han annorstädes förvärfvat.
Uppskattning af de i allmän eller enskild tjenst anställde personers inkomster. § 18- I allmänhet bör vid bevillnings-afgiftens bestämmande hvarje löntagares in - Förslag till Instruktion för Taxering s-förrättningarna. 7 komst, så vidt den utgöres al bestämd lön eller visst, antingen i penningar eller spanmål och andra natura-persedlar utsatt belopp, upptagas pä grund af derå erhållen oflieiel eller behörigen styrkt uppgift, hvarvid spanmåls jemte andra in natura utgående varors och persedlars värde beräknas efter ortens sednast fastställda markegångspris, och sådana persedlar, som icke finnas i markegångs-taxan uppförda, åsättes det värde, som de inom orten anses ega.
Den med allmän eller enskild tjenstebefattning förenade förmånen af fri bostad beräknas till det belopp, som i årlig hyra inom samma ort vanligen erlägges lör en bostad af enahanda antal lika beskaffade rum och lägenheter.
— Då embels- och tjensteman, såsom boställshavare, bör erlägga den för bostället belöpande bovillnings-afgift, är han icke skyldig dessutom utgöra be villning för sin förmån af fri bostad på samma ställe. § 19.
De med embeten och tjenster eller andra befattningar förenade obestämda och till beloppet omvexlande inkomster taxeras enligt kända eller uppgifna förhållanden och med fästadt afseende å sådana tillfälliga omständigheter, som under sednaste tiden inverkat på dessa inkomsters belopp; börande derjemte såsom led ning för uppskattningen af dylika extra inkomster eller så kallade sportler, vid tillämpliga läll, följas den beräkningsgrund, som iakttagits vid bestämmandet af årlig ersättning åt innehafvare af likartad tjenst, då sådan dermed förut förenad inkomst upphört. § 20.
1 afseende på bevillningen för inkomst såsom fullmägtig eller ombud för andra personer tillämpas, der sådant sig göra later, hvad rörande bevillning för löntagares till beloppet obestämda inkomster är stadgadt.
Uppskattning af inkomst genom räntebärande kapital samt andra här ofvan icke omförmälda tillgångar. § 21.
Sedan all annan beskaltbar inkomst är beräknad, bör deri enligt gällande Bevillnings-stadga beskattbara inkomsten af fruktbärande kapital bestämmas till hvad taxeringsmännen på grund af egen kännedom samt alla meddelade eller eljest tillgängliga upplysningar anse denna inkomst verkligen vara.
Saknas annan till - 8 Förslag till instruktion för Taxerings-fÖrrattningarna. förlillig beräkningsgrund, d5 skall jemförelse anställas emellan, å ena sidan, den skattskyldiges alla sammanlagda kända års-inkomster af fast egendom, rörelse, yrke, tjenst, pension, lott i bolag och annan särskild bevillning underkastad inkomstkälla, samt, å andra sidan, den skattskyldiges alla sannolika lefnadskostnadcr.
Skilnaden eller det belopp, hvarmed lefnadskostnaderna kunna finnas öfverskjuta nämnda sannolika års-inkomster, anses då utgöra den skattskyldiges inkomst öf kapital.
Det mäste nemligen alltid, dä skallskyldig söker dölja sin ställning, autagas, att han under året minst har lika stor inkomst som utgift.
Vid beräkning af skaltskyldigs okända lefnadskostnader uti stad må desamma aldrig, utan att taxeringsmännen till protokollet derför uppgifva särskildt skäl, anses vara lägre, än i nedanstående förhållande till beloppet af den årliga hyra, den skattskyldige erlägger för de af honom och hans egen familj begagnade rum och lägenheter eller sålunda, att när denna hyra icke öfverstiger 500 R:dr, lefnadskostnaderna och således äfven den skattskyldiges års-inkomster anses uppgå tili minst 5 gånger hyrans belopp; när hyran är högre än 300 t. o. m. 300 K:dr, lefnadskostnaderna anses vara 4 gånger hyrans belopp » » 800 » » » 1,000 » » » » 8 » » » » »1,000 » » » 1,800 » » » » 0 » » » samt när hyran är högre än 1,800 R:dr, lefnadskostnaden anses uppgå till minst 7 gånger hyresbeloppet.
I öfrigt böra taxeringsmännen härvid taga i betraktande, huruvida talrik familj, embets-åliggande eller annat förhållande nödsakat till begagnande af flera eller dyrare runi än vanligt, och om af sådan anledning kan vara skäligt att bifalla yrkad nedsättning i den efter nyssnämnda grunder beräknade inkomst, eller om underhäll af hastar och åkdon, talrik betjening m. m., som, då sådant icke för1 den skaltskvldiges yrke erfordras, utmärker ett yppigare lefnadssätt, iemnar anledning till beräkning af högre inkomst.
Förluster, hvaraf kapitalet drabbats, under året ruist före det, hvarför bevillning påföres, ofräknas från egarens kapital-förmögenhet och erlägges bevillning för den ränta, återstående kapital-beloppet anses afkasta.
När vederbörande bolags eller inrättnings direktion eller styrelse erlagt bevillnings-afgift både för vinst af rörelsen och för hela det i bolaget, eller inrättningen nedlagda aktie-kapitalet, så påföres de enskilde delegarne icke bevillning för inkomst från samma bolag eller inrättning.
Förslag lill Förordning ang. mantals- och skattskrifningarne. ä Förslag till Förordning angående mantals- och skattskrifningarnes förrättande* WI CARL &c. gore velerligt: att som de i Kongl.
Förordningen af den 30 September 4812, angående mantals- och skattskrifningarne, meddelade föreskrifter genom sedermera utfärdade författningar blifvit i liera hänseenden förändrade och i vissa delar under nuvarande förhållanden icke vidare äro tillämpliga; hvadan, vid nämnda förrättningars verkställande, i sednare tider gemenligen iakttagits hvad i då gällande Beviilnings-förordning derom varit stadgadt; sä och på det föreskrifterna rörande tiden och sättet för verkställigheten af dessa förrättningar icke vidare mätte behöfva intagas och förnyas i hvarje utkommande förordning om allmänna bevillningens utgörande, håfve Wi funnit godt att, med upphäfvande af den under ofvannämnda dag, angående samma ämne utfärdade författning jemte de deri sedermera gjorda förändringar, härigenom till efterrättelse vid de årliga mantalsnch skattskrifningarne stadga och förordna sora följer: § 1.
Mantals- och skattskrifningar, dervid hvar och en person skall till namn och födelseår uppgifvas och i mantalslängden för nästkommande år antecknas, skola inom hela riket årligen förrättas samt taga sin början i medlet af November och vara alslutade före utgången af December månad.
1 allmänhet skall särskild mantalsskrifning försiggå inom hvarje stad och socken; dock kunna flera till samma fögderi och pastorat hörande socknar eller församlingar förena sig om gemensam mantalsskrifnings-förrältning: börande i sådant fall Häradsskrifvaren eller den, som skall verkställa denna förrättning, derom underrättas före September månads början.
§ Efter afgifvet förslag af Magistraten eller Häradsskrifvare!! i orten, bestämmer och utsätter Wår Befallningshafvande stället samt dagen och tiden för mantalsskrifningens företagande inom hvarje stad, församling eller pastorat samt utfärdar derom allmän kungörelse, hvilken skall i församlingens kyrka uppläsas, minst fjorton dagar innan mantalsskrifningen verkställes.
Nämnda kungörelse, som efter dess uppläsning bör inom hvarje församling finnas att på uppgifvet ställe tillgå, skall äfven innehålla fullständiga upplysningar och tydliga föreskrifter angående de uppliih. till R.
Sl. Frol. 1851) & 1860.
I Afd, 12 Hafi. 8 10 Förslag till Förordning ang. mantals- och, skaltskrifningarne. gifter, hvilka i afseende å mantals- och skattskrifniogen böra afgifvas, samt de åligganden, hvar och en för öfrigt, med hänsigt till samma förrättning, har att iakttaga.
Likaledes bör underrättelse derigenom meddelas om den påföljd, uraktlåtenheten att vederbörligen fullgöra dessa föreskrifter medför. § 3- l:o Mantalsskrifning förrättas i allmänhet af Häradsskrifvaren i orten; men i stad, der denna förrättning icke lämpligen kan af Häradsskrifvaren verkställas, eger Wår Befallningshafvande att, såvida icke särskildt stadgande derom redan är meddeladt, efter Magistratens hörande, bestämma, åt hvilken af stadens tjenstemän befattningen med mantalsskrifningens förrättande skall uppdragas. 2:o Pastor eller, om han har förfall, annan of honom förordnad, inom samma församling tjenstgörande prest bör derjemte vara tillstädes vid mantalsskrifningen, för att från husförhörsboken och efter den kännedom, han i öfrigt eger angående förhållandena, meddela nödiga upplysningar.
Pastor eller annan behörig prest sig inställa vid mantalsskrifningen, böra, genom Pastors försorg, husförhörsboken dervid tillhandahållas och sagda upplysningar meddelas af annan tillförlitlig person. 3:o IN är större eller mindre del af en sockens invånare är i annat distrikt mantals- och skattskrifven, bör ett af vederbörande Pastor, såvida icke han eller den person, som hans ställe företräder, är vid för rätt nings-tillfället närvarande, undertecknadt utdrag af husförhörsboken till nödig upplysning vid mantals- och skattskrifningen företes, hvilket äfven gäller, då någon från annan församling till mantals- och skattskrifning sig anmäler. 4:o Mantals- och skattskrifning skall försiggå i närvaro antingen af Wår Befallningshafvande eller ett sådant dess ombud, som med nödiga kunskaper förenar anseende i orten; och eger detta ombud hålla hand öfver de meddelade föreskrifternas behöriga iakttagande. § 4. l:o Då husförhörsboken, på sätt i ofvanstående § 3 är föreskrifvet, vid mantalsskrifningen medföres, skola deruti vara fullständigt iuförda alla, efter sednaste mantalsskrifning, inom församlingen födde eller dit inflyttade personer, samt vederbörliga anteckningar verkställda angående dem, som derefter med döden afgått eller borlflyttat, äfvensom angående alla andra sedermera inträffade förändringar i afseende på församlingens i den förra mantalslängden upptagna personal; börande husförhörsboken således innefatta upplysning om hvarje inom församlingen, efter sednaste mantalsskrifning, tillkommen persons namn, hemvist, kön samt födelseår och dog.
Förslag lill Förordning ang. mantals- och skaltskrifningarne. ii 2:o
På det ofvannämnda förändringar må före mantalsskrifningen kunna i husförhörsboken vederbörligen antecknas och öfriga, med afseende å denna förrättning, erforderliga uppgifter der införas, åligger det hvar och en, som under året inflyttat uti en församling, att angående sig och medföljande personer, ofördröjligen och sednast inom fjorton dagar efter inflyttningen samt i alla händelser före den 9 November samma år hos Pastor förete prestbevis från utflyttningsorten; börande sådant ulflyltningsbevis jemväl inom en månad från dess utgifvande vara hos vederbörande Pastor aflemnadt.
Skulle någon under tiden mellan den 8 November och årets slut hafva inflyttat i annan församling, än den han förut tillhört, bör han sist å åttonde dagen efter inflyttningen hafva till Pastor aflemnat sitt prestbevis.
Underlåter någon alt fullgöra dessa föreskrifter, bote Två R:dr femtio öre, så framt icke styrkas kan, alt han af resas längd eller annat laga förfall varit derifrån förhindrad. 3:o Husbonde vare pligtig alt, derest tjenstehjon icke redan till Pastor aflemnat prestbevis, vid vite af Två R:dr femtio öre, inom fjorton dagar sedan tjenstehjonet inträdt i tjenst affordra och till Pastor aflemna sådant betyg.
Vederbörande disponent af fast egendom, i stad eller på landet, vare ock, vid enahanda vito, förbunden alt af hvarje till honom eller hans egendom inflyttad husbonde, som sjelf icke till Pastor aflemnat prestbevis från utflyttningsorten, inom ofvan bestämda tid affordra och till Pastor aflemna sådant bevis.
Undandrager sig någon att det affordrade beviset aflemna, bör anmälan derom af vederbörande husbonde eller disponent hos Pastor göras, då botes— ansvaret drabbar den tredskande, hvilken dessutom skall åligga ett lika ansvar för hvarje månad, hvarunder efter den bestämda tiden med bevisets aflemnande af honom fördröjes; börande Pastor vid hvarje mantalsskrifning anmäla de personer, om hvilka han har sig bekant, att de då ännu icke omförmiilda betyg aflemnat. 4:o
För alt såsom tillägg tili mantalsskrifnings-längden densamma bifogas, skall Pastor dessutom, före den lä Januari, tillställa Häradsskrifvaren fullständig förteckning på alla, efter sednaste mantalsskrifning intill slutet af nyssförlidna år, inom församlingen limade förändringar genom födde eller med döden afgångne samt in- eller utflyttade personer. § 8. l:o Vid mantalsskrifningen skall hvar och en husbonde till för- och tillnamn, födelseår och dag uppgifva alla till hans hushåll hörande eller i hans tjenst anställde eller i hans rörelse och yrke eljest biträdande och inom samma mantalsskrifniugs-distrikt bosatte personer, äfvensom deras hustrur och barn; hvarvid må anmälas, om någon af dem är behäftad med kroppslyte eller annan på arbetsförmågan inverkande bräcklighet, Derjemte skall hvar och en meddela fullständig 12 Förslag till Förordning ang. mantals- och s katts Ii rifn ing arn ?. upplysning om den fasta egendom, han eger, den rörelse och näring eller det yrke, han idkar, samt den eller de tjenstebefattningar, han innehar; och åligger det handlande samt fabriks- eller annan näringsidkare att uppgifva de i och för hans rörelse eller näring anställde, men hos honom icke mantalsskrifne, handels» och fabriksbeljenters samt gesällers och andra arbetares namn och bostad, 2:o
Inom den församling eller det distrikt, hvarest fastighetsegare, näringsidkare eller tjenste-innehafvare är bosatt och bör vara mantalsskrifven, skall jemväl all hans ä snnan ort belägna egendom samt hans der idkade rörelse eller inne» hafvande befattning uppgifvas; hvaremot uppgiften till mantalsskrifningen, der den skattskyldige väl har egendom eller drifver rörelse, men icke skall för sin person skattskrifvas, endast behöfver omfatta hans dervarande egendom, yrke eller rörelse samt den dertill hörande personalen. 3:o Hvar och en, som eger eller förvaltar fast egendom, skall dessutom meddela uppgift å alla derstädes boende personer, af hvilka, enligt denna paragrafs l:sta morn., särskilda mantalsförteckningar skola afgifvas; börande i stad mantalsförteckningarne för de inom samma hus boende personer samlas och aflemnas af husets egare eller den, som dennes ställe företräder. 4:o
Den, hos hvilken personer, tillhörande annat mantalsskrifnings-distrikt, äro boende då mantalsskrifningen förrättas, skall å sin mantalsförteckning uppgifva desse personers namn och mantalsskrifningsort. 8:0 Egare af eller huvudredare för fartyg skall, jemte uppgifvandet af fartygets lästetal samt driftkraften af derå anbringad ångmaskin, vid mantalsskrifningen inom den ort. dit fartyget hörer, jemväl uppgifva skeppare eller befälhafvare samt styrmän och maskinister å samma fartyg, äfvensom desses mantalsskrifningsort. 6:0
Hvad här blifvit stadgadt, rörande fastighetsegare, näringsidkare och tjenste-innehafvare, gäller äfven för bolags-direklioner samt styresmän eller förvaltare af verk och inrättningar, förmyndare, utredningsmän i sterbhus samt syssloman i gäldbundet bo med flere, som vårda och förvalta annan person eller inrättning tillhörig egendom. 7:o
Ofvan stadgade mantalsförteckningar, för hvilka bifogade formulär (litt. a och b) blifvit fastställda, skola skriftligen aflemnas å det ställe, der mantalsskrifningen förrättas; dock må allmogen och tili arbetsklassen hörande, mindre skrifkunnige personer vid förrättnings-tillfället muntligen meddela sina uppgifter. 8:0 När å mantalsförteckning upptagen person uppgifves vara å annan ort mantalsskrifven, skall sådant, om det fordras, behörigen styrkas. § 6. l:o För att underlätta och påskynda mantalsskrifningens verkställighet, bör Häradsskrifvaren förut hafva uppgjort ett med gällande författningar och bilagda Förslag till Förordning ang. mantals- och skattslirifningarne.
13 formulär, litt. c, öfverensstämmande förslag till mantals- och skattskrifningslängd, deruti alla inom mantalsskrifnings-distriklet befintliga hemman, särskilda hemmansdelar och lägenheter samt verk, fabriker och andra inrättningar jemte deras egare och innehafvare, äfvensom andre näringsidkare med flere skattskyldige inom samma distrikt, skola vara uppförde på grund af nästföregående års mantalslängd, så vidt dåvarande förhållanden, efter hvad kändt är, sedermera icke förändrats. 2:o
Uti mantalslängden upptages hvart och ett särskildt hemman antingen i alfabetisk eller i nummerordning, utan afseende på hemmanets natur, dock med iakttagande och utsättande af dess jordeboksnummer.
Efter hvarje hemman eller hemmansdel införas i nämnda längd alla till samma hemman eller hemmansdel hörande torp och lägenheter samt dervarande verk och inrättningar. § 7. l:o
Under mantalsskrifningens förrättande skola rnantalsförteckningarne, i afseende å deruti upptagne personer samt deras uppgifna namn och ålder, noga jemföras med husförhörsboken; börande dessa förteckningar, sedan deruti meddelade och med nyssnämnda bok öfverensstämmande uppgifter blifvit i mantalslängden införda, numereras och, enligt sin dervid erhållna och i längden jemväl antecknade nummerordning, samma längd biläggas. 2:o
Den, som verkställer mantalsskrifningen, bör tillse, alt dervid icke någon inom samma ort dittills mantalsskrifven eller i husförhörsboken upptagen person förbigås; skolande hvar och en, som icke blifvit såsom död afförd, antingen fortfarande upptagas i ortens mantalslängd eller införas uti en särskild, i alfabetisk ordning upprättad förteckning öfver dem, som lör den kommande tiden böra annorstädes mantalsskrifvas eller om hvilkas rätta mantalsskrifningsort tvist uppstått.
Denna förteckning bör bifogas mantalslängden; och skall, efter mantalsskrifningens slut, bestyrkt afskrift af samma förteckning genom lörrättningsmannen ofördröjligen insändas till Wår Befallningshafvande. 3:o
Då någon å mantalslängden upptagen person under årets lopp icke vistats inom mantalsskrifnings-distriklet, bör sådant å längden anmärkas samt hans vistelseort, om den är känd, angifvas. 4:o
Nar någon skall mantalsskrifvas inom annan församling, än den han dittills tillhört, bör, så vida han icke är införd i denna församlings husförhörsbok, bevis företes, att hans afflyttning från den andra församlingen blifvit derstädes vederbörligen anmäld och i dess husförhörsbok antecknad. 5:o
Under sjelfva förrättningen åligger det lörrättningsmannen; att om de personer, som i mantalslängden skola antecknas och skattskrifvas, förskaffa sig alla i sådant afseende erforderliga, tillförlitliga upplysningar; och skola för dylika upplysningars meddelande vederbörande Länsman eller Stadsfiskal samt Fjerdings- och 14 Förslag lill Förordning ang. mantals- och skattskrifningarne.
Sexman, äfvensom Rotemästare och Ordningsmän, vid mantalsskrifningen sig infinna oell densamma öfvervara. § « l:o Med nedanuppgifna särskilda undantag, skall hvar och en mantals- och skattskrifves der han bosatt ar eller större delen af året sig uppehåller; och må den, som inom särskilda mantalsskrifnings-dislrikter har egendom eller idkar rörelse, utan att hufvudsakligen vistas på en och samma ort, sjelf bestämma och uppgifva, på hvilkeldera stället han vill låta sig mantalsskrifvas. 2:o Den, som nästa fardag kommer alt flytta till och tillträda annan fast egendom på landet, skall der låta mantalsskrifva sig och de personer, som komma att dit medfölja, samt om denna egendom är belägen inom annat fögderi, än der han vid mantalsskrifningen är bosatt, så snart ske kan, aflemna lill dervarande Häradsskrifvare behörigt intyg, att de ifrågavarande personerne blifvit på uppgifvet ställe mantalsskrifne. o:o 1 allmän tjenst anställd person, med % iss bestämd tjenstgöringsort, skall derstädes vara mantalsskrifven; dock bör ä utrikes ort tjenstgörande Svensk di plomat, jemte dennes hustru, barn och Svenska betjening, mantalsskrifvas i Stockholms stad och S;t Nikolai församling, hvarest äfven Svensk Konsul, eller annan å utländsk ort anställd tjensteman, som är delta rikes undersåte och af allmänna medel åtnjuter aflöning, bör vara mantalsskrifven. 4:o Fartygsbefälhalvare och besättning, som icke i egenskap af fastighetsegare eller af särskild anledning tillhöra annat mantalsskiifoings-distrikt, mantalsskrifvas å den ort, dit fartyget hörer. 5:o
Den, som vid skola elier annat allmänt eller enskildt läroverk idkar studier, upptages i mantalslängden elier mantalsskrifves, om lian är omyndig, på samma ställe som hans målsman, men eljest der han vid mantalsskrifnings-tiden vistas. 6:o
Barnhusbarn upplages i mantalslängden der det vistas; hvarjemte i längden antecknas den inrättning barnet tillhör. 7:o
Fattighjon mantalsskrifves eller upptages i mantalslängden inom den församling, deraf detsamma njuter understöd. 8:o A sjukvårds-inrättning intagen, i allmänt häkte insatt eller i straffanstalt förvarad person mantalsskrifves fortfarande inom den församling, han sednast tillhört, § 9- J:o
Ej md någon samtidigt vara mantalsskrifven pä mer än ett ställe: rhen <ker sådant och uppslår tvist derom, eller i allmänhet rörande någon persons Förslag till Förordning äng. mantals- och skattskrifningarne. is rälla manlalsskrifningsort, underställes frågan derom Wår Befallningshafvandes pröfning.