Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande iörtuliningen af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån komna fartyg, skall iakttagas: l:o att, derest fartyget alldeles förolyckats eller så skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinationsorten, åter intagas, eller om dessa till större eller mindre del finnas så sjöskadade, att de till vidare försändning icke, utan äfventyr, kunna användas, godsegaren eller dess ombud må ega att godset i den stapelstad, dit det beqvämligast må kunna föras, eller, om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i slrandningsorten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auktion i vederbörlig ordning låta försälja ; 2:o alt för detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas, då strandningen skett inom stads område, af Magistratsperson, och i annat fall af Kronofogden i orten eller annan behörig kronobetjent, med biträde af två sakkunnige Expedilions-Ulskoltels Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 121. 335 och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera och, om fog till anmärkning icke förekommer, å besigtningsinslrumenlet, som ej edsvurne besigtningsmän äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sitt godkännande; 3:o att minst en månads tid må bestämmas för auktionens hållande, efter derom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet utfärdad kungörelse; dock, om någon vara befinnes så skadad, att, utan äfventyr af dess förderfvande, något längre uppskof, med försäljningen icke kan ega ruin, eller om varans värde icke står i något alpassadt förhållande till bevaknings- och magasiuerings-kostnaderne under ett sådant längre uppskof, må försäljningen, så snart kungörelse derom i strandningsortens och närmaste stads kyrkor blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtnings-instrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg om behofvet af eller skälet till en skyndsammare försäljning, äfvensom om hindren för godsets försändande i försäljningsändamål till stad; 4:o att alla de varor, som genom väta icke äro underkastade förskämning eller som eljest vid besigtningen finnas oskadade, skola, såsom fullgoda varor, enligt Tulltaxan lörtullas, hvaremot med lullberäkningen lör de öfrige må förhållas såsom i 1 mom. af denna § stadgas; 5:o att, änskönt godset såsom oförlulladt försäljes och det är inroparen öppet lemnadl att detsamma antingen till inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad preskriptionstid reexportera, det skall ankomma på säljaren att, medelst en gemensam inlaga, som inom Ijorton dagar efter auktionsförrätlningen bör, med bifogande afauktionsprolokollet, ingilvas och särskildt upptaga hvad till återullörsel ämnadt är, å Tullkammaren angifva liela det varuparti, som försåldt blifvit, och att belöpande afgifter för detsamma inom den i Seglations-ordningen loreskrifna tid inbetala, vid påföljd, som i sagde författning jemväl stadgas. § 16.
I afseende på Sveriges och Noriges inbördes handelsförhållanden länder till efterrättelse hvad derom är eller varder stadgadt. 336 Expeditioiis-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 122 X:o 199.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 8 Sepl. 1860.
Preste-Slåndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 12 — — Bonde-Ståndet den IS — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Första Rufvud-Titel.
(Stats-Ulskis Utlåtande N:o 47, och Mern.
N:o 124 samt Först. Stals-Utskis Mern.
N:o 173.) S. A. K. 1 afseende på Riks-stalens Första Hufvud-titel, innefattande anslagen lill Kongl. Hoj- och Slotts-stalerne, och som vid sistförflutna riksdag fastställdes till en summa af 1,301,400 R:dr Runt. hvaraf 1,185,500 R:dr beräknades för den förra och 115,900 R:dr för den sednare af nämnde stater, har E. K. Maj:t, uti den vid innevarande riksmöte aflåtna nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, täckts, i anledning af de förändrade förhållanden, som inom Konungahuset inlrädt genom Hans Majit Konung Oscar I:s dödliga frånfälle, göra följande framställningar, nemligen: — att åt Hennes Majit Enke-Drottningen Josefina måtte anslås en Hofhållningssumma af lika belopp med den, som Hennes Majit Enke-Drottningen Desideria uppbär, eller 120,000 Ridr Rimt; — att Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne, hvilken under sin höge faders lifstid åtnjutit på Riks-Staten endast 10,000 Ridr, måtte, vid nu upphunnen mogen ålder, erhålla ett skäligt Hofhållningsanslag af 50,000 R:dr eller, i händelse af Hans Kongl. Höghets förmälning, 75,000 R:dr Rimt, så fördelade, att, i mån af de förenade Konungarikena Sveriges och Noriges olika folkmängd, fem sjuttondelar skulle på sistnämnda rike belöpa och Sveriges bidrag således blifva i jemnt tal 36,000 Ridr eller, utöfver nuvarande anslaget, 26,000 Ridr intill det år, hvarunder den höga förmälningen möjligen komme att ega rum, och från hvilket års början Sveriges bidrag komme att, med ytterligare 17,000 R:dr, höjas till 53,000 Ridr; — att Hennes Kongl. Höghet Expeditions-V(skottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 122. 337 Höghet Prinsessan Engenies handpenningar numera måtte upplagas till 25,000 Ridr, hvaraf på Sverige belöpande tolf sjuttondedelar, eller i jemnt tal 18,000 R:dr, komme alt med 8,000 R:dr öfverskrida Hennes Kongl.
Höghets nuvarande anslag af 10,000 R:dr ; — att ett särskildt anslag af 6,000 R:dr måtte beviljas lill utfodring af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Östergötland stall; — samt att af de i nu gällande Riksstat uppförda anslag för Hans Kongl. Höghet Kronprinsen och Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, tillsammans 177,000 Ridr, hvilka från och med Augusti månad sistlidet år äro Statsverket besparade, mätte under innevarande slalsroglerings-period få utgå, del äskade anslaget lill Hennes Majit Enke-Droltningen Josefina samt under innevarande år jemväl de begärda anslagsförböjningarne för Deras Kongl.
Högheter Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie, äfvensom utfodringsanslagel för Hans Kongl. Höghet Hertigens af Östergötland stall.
Vid ölvervägande häraf hafva Rikets Ständer, med bifall till E. K.
Majlis nådiga förslag beslutat : l:o alt den underhållssumma af 60,000 R:dr B:ko, som, genom Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 27 Augusti 1823, anvisades för Hennes Majit numera EnkeDrotlning Josefina, i händelse Hennes Majit skulle komma uti enke-stånd, skall förhöjas till samma belopp, som Hennes Majit Enke-Drottningen Desideria uppbär, eller 120,000 Ridr Runt; hvarjemte, enligt Rikets Ständers njss åberopade underdåniga skrifvelse, Tullgarns kungsgård är Hennes Majit till enkesäte anvisad; 2io alt till Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne skall såsom årligt underhäll utgå 36,000 Ridr, inberäknadt H ans Kongl. Höghets nuvarande anslag 10,000 Ridr; samt 3:o att till Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugenie, som förut årligen såsom handpenningar åtnjutit 10,000 Ridr, skall i stället såsom årligt anslag uppföras ett belopp af 18,000 R:dr, Beträffande åter den, för händelse af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Dalarne förmälning, begärda tillökning af 17,000 Ridr uti anslaget för Hans Kongl. Höghet, hafva Rikets Ständer, enär del icke är kändt, att den höga förmätningen inom någon kortare lid är alt emotse, icke funnit af behofvet påkalladt att härom nu falla beslut; äfvensom Rikets Ständer funnit sig förhindrade att till E, K.
Majits nådiga framställning om beviljande af ett särskildt anslag å 6,000
Ridr till utfodring af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Östergötland stall lemna bifall.
I följd af hvad Rikets Ständer sålunda beslutat, och då uti öfriga denna Hufvudlilel tillhörande anslag någon förändring icke funnits böra ega rum, hafva Riksslatens Första Hufvudtilels anslagssummor alltså blifvit fastställde alt, från och med år 1861 och intilldess nästa statsreglering vidtager, utgå på följande sätt, nemligen!
Hot- och Slotts-Staterne. o Kongl.
Hofstals-ans/agen: Kongl. Majlis Hofhållning . . . . . • • • • • • Hennes Majit Enke-Drottningen Josefinas Hofhållning .
Hennes Majit Enke-Drottningen Desiderias Hofhållning^ Ridr Riml 630,000i — „ 120,000: - „ 120,000: - Transport: Ridr Rimt 870,000: — Bilt. till B.
1859 Sf 1860. 10 Sami. 1 Afd. 43 338 Expeditions-Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse N:o 122.
Transport R:dr R:ml 870,000: H. K. H. Hertigen af Östergötland „ „ 10(5,000:
Deruti inbegripne handpenningar för H. K. Höghets Gemål. H. K. H. Hertigen af Dalarne „ 36,000 H. K. H.
Pri nsessan Eugenie „ „ 18,000 Möblers underhållande å Kongl.
Slotten „ „ 12,000 Kongl. Holslallets utfodring „ „ 45,000 Polis-, lys- och renhållning vid Kongl. Slottet och Arf-Prinsens palats ,, „ 22,500 Rosersbergs Slott „ „ 3,000 Ved och kol för de Kongl.
Hofven „ 50,000 Säger R:dr Runt 1,162,500 Kongl. Slotten:
Reparationer å Stockholms Slott med flere för de Kongl. Hofven upplåtne byggnader R:dr R:mt 63,000:
— Brandväsendet och yttre lysbållttingen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens Palats „ „ 10,000: — Drottningholms och Svartsjö Slott „ „ 24,600: — Gripsholms Slott ,, „ 2,550: — Ulriksdals Slott ,, „ 8,250: — Haga Lustslott och Park „ ,, 4,500: — Strömsholms Slott „ „ 3.000: — 115,900:
Summa R:dr Runt 1,278,400:
Då de nya eller ökade anslag, som för vissa medlemmar af E. K. Maj:Is höga familj af förut nämnda anledning äro vid denna nya statsreglering anvisade, ej skulle komma alt utgå förr än år 1861, eller först ett och ett halft år efter del olvanberörde förändring i de höga personernas ställning inträffat, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad E. K. Maj:t i nåder föreslagit, medgifvit, att utaf besparingarne å nuvarande Riks-stals anslag lör Deras Kongl. Högheler Kronprinsen och Kronprinsessan må dels, på sätt Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse af den 30 sistlidne Juni redan anmält, från och nied Augusti månad nästlidet är och under den återstående tiden af innevarande statsreglerings period, utgå det nu beslutade hofhållningsanslaget till Hennes Maj:t Enke-Droltningen Josefina, dels ock under innevarande år jemv^ anslagsförhöjningarne för Deras Kongl, Högheler Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie.
Förs loij till under d. Skrifvelse N:o 122. 339 Enligt hvad E. K. Maj:t i nåder meddelat Rikets Ständer, har genom 12 Art. i det emellan E. K. Majit och Hennes Majit
Drottningen den 22 April 1850 afslulade äktenskapskontrakt, blifvit Hennes Majit
Drottningen, för den händelse att hon i enkestånd inträder, tillförsäkrad!, bland annat, ett slott på landet, att deröfver förfoga, så länge Hennes Majit i Sverige förblifver; och har E. K.
Majit i anledning deraf i nåder behagat föreslå, att Ulriksdals Slott måtte till enkesäte åt Hennes Majit anvisas.
Ehuru hysande den förhoppning, alt behofvel af den ifrågavarande åtgärden skall till en aflägsen framlid fördröjas, få Rikets Ständer, med anledning af E. K.
Majits sålunda lillkännagifna önskan, härmedelst utfästa och förklara, att Hennes Majit Drottningen Wilhelmina Fredrika Alexandra Anna Lovisa, i den sorgliga händelse, att
Hon genom Försynens skickelse skulle varda i enkestånd försatt, må såsom enkesäte tillträda och så länge
Hon i Sverige förblifver, med full nyttjanderätt besitta Ulriksdals Slott, med dertill hörande inventarier, byggnader och egor samt genom Kongl, brefvet den 26 April 1814 bestämda lägenheter.
För bekostande af dels redan verkställda, dels ännu återstående reparationer och arbeten vid nyssnämnda Slott, hvilket efter begagnandet deraf till invalidinrätlning varit i särdeles förfallet skick, har E. K.
Majit funnit nödigt alt i nåder äska ett särskildt anslag af 25,000 Ridr; och hafva Rikets Ständer, under förutsättning, alt Ulriksdals Slott härigenom varder utan vidare bidrag af Statsmedel försatt tili ändamålsenligt skick, det sålunda begärda anslaget beviljadt.
Slutligen och i anledning af Riksmarskalks-embetels tid elter annan gjorda framställningar om behofvet af åskledares anbringande pä åtskilliga af de Kongl. Slotten, har E. K.
Majit, som funnit vidtagande af sådant försigtighetsmått företrädesvis angeläget för Stockholms och Drottningholms Slott med afseende på dessa byggnaders synnerliga dyrbarhet, i nåder föreslagit Rikets
Ständer att anvisa de för detta ändamål, enligt upprättade kostnadsförslag, erforderliga medel, uppgående i rundt tal till 26,650 Ridr; och hafva Rikets Ständer, som erhållit del af omförmälde kostnadsförslag jemte öfrige härtill hörande handlingar och deraf, bland annat, inhemta!, att utgifterna för åskledare å Stockholms Slott beräknats till 15,808 Ridr 75 öre och å Drottningholms till 10,820
Ridr 50 öre, samt alt, enligt af sakkunnige män algifvet intyg, det förstnämnda Slottet, i anseende till sin stora utsträckning, icke är genom den pä St.
Nicolai kyrka befintliga ledare i någon mån belryggadt mot åskeld, funnit sig jemväl böra lill E. K.
Majits i berörda afseende gjorda framställning lemna bifall; Varande alltså, enligt Rikets Ständers rörande denna och nästföregående punkt fattade beslut, eli belopp af tillsammans 51,650 Ridr Rimt af Rikets Ständer auvisadt att såsom anslag för en gång lill tillfälliga behof under denna Hufvudtitel utgå.
Stockholm den 15 September 1860. 340 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 423.
H:0 193.
Hos Ridd. och Adeln uppläst och ogilladt den lä Sept. 1860.
Uppläst och godkändt hos Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet deri 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majds nådiga Proposition, angående Leckö kungsgårds användande för ekplantering.
(Slats-lltskis Utlåtande N:o 74.) S. A. K.
Sedan Rikets Sländer, enligt underdånig skrifvelse af den 19 Augusti 1829. åt Kongl.
Maj:ts nådiga godtfinnande öfverlåtit att för ekplantering, helst i rikets sydliga delar, använda 25,000 tunnland dertill tjenlig, nära sjö-farled belägen jordegendom, hvartill företrädesvis borde väljas sådane kronoparken kungsgårdar och krono-allmäriningar, som uppfyllde berörde vilkor och vore eller blefve, eller kontrakts eller förläningsrätts tilländalöpande, disponible; samt Kongl.
Majit, i anledning häraf, uti nådigt Biel' den 28 Oktober 1830 anbefallt, alt början med berörde planteringar skulle göras vid dertill nådigst upplåtna Bispmotala och Wisingsborgs kungsgårdar under en för ledningen och inseendet härvid tillsatt Ekplanlerings-styrelse, hvilket ock vid Wisingsborg kommit till verkställighet, hvaremot planen för Bispmotalas användande förfallit; så, och efter det Kongl. Majit den 26 Oktober 1849 åt nyssnämnda styrelse uppdragit att från de särskilda länen infordra upplysningar af Jägeri-beljeningen angående andra lägenheter, som för ekplantering kunde anses tjenliga, och, på grund af dessa upplysningar, den 30 Oktober 1850 anbefallt styrelsen att låta anställa närmare undersökning å, bland annat, Leckö eller Sika jocki kungsgård i Kollands socken och härad af Skaraborgs fän, för utrönande af denna lägenhets användbarhet lill ekplantering, samt styrelsen, fter anställandet af denna undersökning, uti derom afgifven berättelse af den 31 Aug.
ExpedUions- Vtskolids Förslag lill underd.
Skrifvelse JV:o 423. 341 1857 förklarat
Leckö vara för ekplantering företrädesvis tjenligl; .— liar E. K. Majit, som, vid sådant förhållande, under den 4 September 1858 infordrat förslag och plan till dylik plantering å nämnde egendom, efter inhemtande af det underdåniga betänkande, som den numera, äfven för ekplanteringsärendens behandling, tillsatta Skogsstyrelsen den 12 Augusti sistlidet år i detta ämne afgifvit, medelst nådig Proposition till Rikets Ständer af den 27 Oktober samma år behagat, med hänsigt till hvad af Skogs-slyrelsen blifvit i nämnda betänkande upplyst och anfört, samt då Wisingsborgs kungsgåid med angränsande hemman, uppgående till ett sammanlagdt område af omkring 1,600 tunnland, snart vore för ofvanomförmälda ändamål till fullo begagnad, i nåder föreslå Rikets Ständer, att för deras del medgifva: att Leckö kungsgård med tillhörande hemman och lägenheter samt inventarier måtte från den 14 Mars 1861, då den nuvarande innehafvarens, genom arrende för ett år förlängda dispositionsrätt i afseende derå upphörde, för Kongl. Majits och Kronans räkning användas till ekplantering och för sådant ändamål vid nämnde lid ställas under förvaltning af Skogs-slyrelsen, med bemyndigande för denna alt afyttra de inventarier, som för inrättningens behof ej vidare befunnes nödiga; att det under kungsgården lydande hemmanet | mantal Fiskaregården måtte, såsom alltför aflägset från kungsgården, för ekplanterings-kassans räkning på offentlig auktion försäljas till den högstbjudande, och alf, i stället, hemmanet Berg, Bengt Håkans eller Sörgården, 1 mantal kronoskatte, finge, såsom omslutet af kungsgårdens egor, till vinnande af bättre egohäfd och minskning i stängselkostnaden derstädes, för nämnda kassas medel inköpas, för att med kungsgården förenas, derest sådant kunde ske på vilkor, som E. K.
Majit funne antagliga; samt att den del utaf kungsgårdens egor, som, enligt af Skogs-slyrelsen framställd plan för skogsindelningen och ekplanteringens bedrifvande, borde under de första sju åren efter kungsgårdens upplåtelse för ifrågavarande ändamål, förblifva odisponerad, mätte, på sätt styrelsen föreslagit, få under liden för ekplanterings-kassans räkning utarrenderas.
Rikets Ständer hafva, efter erhållen kännedom af de till denna fråga hörande handlingar, tagit densamma i noggrannt öfvervägande; men som dervid, hufvudsakligen med afseende å ifrågavarande kungsgårds nordliga läge samt den i allmänhet dyrbara beskaffenheten af den dertill hörande jord, flera betänkligheter uppstått i fråga om lämpligheten af samma kungsgårds användande lör ofvanomförmälda ändamål, samt, vid sådant förhållande, de i sammanhang med framställningen om kungsgårdens användande till ekplantering i nåder föreslagne öfrige åtgärder ej heller lära böra ifrågakomma; hafva Rikets Ständer funnit sig ej kunna lemna bifall lill hvad E. K.
Majit i samtliga ofvanberörde hänseenden i nåder föreslagit.
Slockholm den 19 September 1860. 342 Expeditions-Utskollets Förslag lill anderd.
Skrifvelse A:o 124.
\0 124.
Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 12 Sept. i«6o.
Presle-Ståndel den 12 — — Borgare-Ståndet den 12 — — Bonde-Ståndet den lä — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl, Maj:ts nådiga Proposition, angående Jemtlands roteringskassas befrielse från allt bidrag till anskaffning och underhåll af beklädnaden vid Jemtlands Räst jägare-korps. (Stals-Utskollels Utlåtande N:o 122.) S. A. K. Uti nådig Proposition af den 14 sistlidne Februari har E. K.
Majit behagat meddela Rikets Ständer, alt, sedan Beklädnads-direktionen vid Jemtlands lläsljägarekorps, med afseende å den årliga kostnaden för en hästjägare-munderings anskaffande och underhåll, hos E. K. Majds Befallningshafvande i Jemtlands län gjort framställning derom, att, då Stats-verket årligen erlade hälften af denna kostnad med 7 R:dr 1 sk. 9 rst., men genom Jemtlands rolerings-kassa för den andra hälften inbetalts blott hvad som motsvarat en infanlerirotes årliga bidrag, ungefär 3 R:dr 17 sk., allt Banko, skilnaden mellan dessa belopp måtte från och med är 1852, då Jemtlands nya rotering biel’ till efterlefnad gällande, på vederbörande rotehållare utdebileras; så hade E. K.
Majits bemälde Befallningshafvande, efter det Direktionen öfver roterings-kassan blifvit hörd, uti underdånig Skrifvelse den 28 September 1857 yttrat, att, sedan Rikets Ständer, allt ifrån den nya roteringens införande i provinsen, anvisat särskilda medel till bestridande af Statens andel i den kostnad, som, enligt uppgjorda beräkningar, erfordrades till utgörande, bland annat, af kostnaderna för manskapets vid Hästjägare-korpsen beklädnads- samt hästarnes sadelmunderings-persedlar, det efter E. K.
Maj: Is Befallningshafvandes åsigt väl vore påtagligt, att roterings-kassan, enligt ordalydelsen så Expeditions- Utskottets Förslag tili underd.
Skrifvelse N:o 124.
343 väl i reglementet för kassan, som i sjelfva k liek te-kon lia klef, borde för rotehållarnes räkning lill hälften med Kronan bestrida lika så väl del erforderliga beklädnadsbidraget för häst jägarne, som den icke ifrågasatta halfva andelen i sadelmunderingens anskaffning och underhåll, sami att kassan följaktligen ålåge, att icke blott för de förflutna åren, utan äfven allt framgent, så länge beklädnadshidrag skulle af rotehällaren lemnäs, godtgöra skilnaden i den Häsljägare-korpsen tillkommande beklädnadsandel, beräknad eiler årliga riksmarkegångspriset å en soldatmundering och den för en hästjägare med 7
R:dr 1 sk. 9 rst.
Banko, enligt särskild upprättad uträkning, erforder liga årliga beklädnadskostnad, ulan tillägg af det uti samina uträkning utförda belopp af 10 procent i reparationshjelp; dock hade E. K.
Majrts Befallningshafvande ansett sig höra i underdånighet hemställa, det E. K.
Majit täcktes i nåder bestämma, huruvida, enligt grunderna för nya roterings-kassan ålåge all från och med år 1852 och fram gent, intill dess annorlunda kunde blifva stadgadt, till Hästjägare-korpsens Beklädnadsdirektion utbetala enahanda beklädnadshidrag, som för Kronan är vordet erlagdt och vidare erlägges, med afdrag likväl af hvad kassan å beklädnadsbidraget redan guldit, eller på hvad sätt det felande bidraget eljest borde Bekläduads-direktionen godlgöras.
Vid pröfning den 22 Februari 1859 af denna fråga, hvaröfver jemväl Krigsoch Kammar-kollegierne afgifvil underdånigtutlåtande, hade E. K.
Majit ansett, att, enär genom det af E. K.
Majlis och Rikets Ständer vidtagna, uti Kongl.
Kungörelsen den 23 Mars 1858 till vederbörlig efterrättelse meddelade beslut, det från rolebållarne eller soldaterna vid indelta roterade infanteriet, med en åttondedel af riksinarkegångsvärdet å en enkel mundering, förut utgående årliga bidrag till soldatbeklädnadens anskaffande och underhåll från och med år 1858 upphört, samt särskildt 4:de momentet af berörde Kongl. Kungörelse stadgade alt, dä beklädnadsbidraget för de 725 manskapsnummer, hvaraf Jemtlands Häst- och Fälljägare-korpser numera beslå, för rotehållarnes räkning utgått från Jemtlands rolerings-kassa, samma kassa skulle från nämnda bidrag vara befriad, borde härvid i betraktande tagas, dels huruvida, enligt grunderna för den af E. K. Maj:t för provinsen Jemtland fastställda nya rotering, skilnaden emellan det efter årliga riksmarkegångspriset å indelta soldatens mundering beräknade årliga beklädnadshidrag och det högre, på särskild uträkning grundade, bidraget lill häst jägarebeklädnadens underhåll bort af Jemtlands roteringskassa eller rolebållarne vid Häsljägare-korpsen från och med år 1852 till och med år 1857 erläggas och lill korpsens Beklädnads-direktion ingå, dels, om och i hvad mån, jemlikt ofvanberörda Kongl. Kungörelse, roterings-kassan eller vederbörande rotehållare kunde anses skyldige alt för liden från och med är 1858 något bidrag lill Häsljägare-korpsens beklädnad utgöra; och dä knektekontraktet för Jemtland af den 28:de September 1847 i 3 § stadgade, alt vid Jemtlands kavalleri, som underhålles af dertill anslagne tvänne rotar för hvarje nummer, Kronan bör bekosta bevärings- och remlygspersedlarne, äfvensom till hälften med rotehållarne bidraga till beklädnads- och sadelmunderings anskaffning och underhållande, samt reglementet för Jemtlands roteringskassa af den 8 Oktober 1851 uti 3 § loreskrefve, att från kassan, bland andra kostnader för roteringen, skall bestridas det beklädnadshidrag, som af rotebällarne bör erläggas; bade E. K. Maj:t, på grund häraf, funnit, att roteringskassan bort till hälften med Kronan bekosta anskaffningen och underhållet af llästjägare-korpsens beklädnad under åren från och med 1852 intill 1858 års början, hvadan E. K. Maj:t (orordnat, att skilnaden emellan det för nämnde lid af roteringskassan erlagda bidrag lill beklädnaden vid Häsljägare-korpsen och det som af Krigskollegium blifvit för samma ändamål med 7 R:dr 1 sk. 9 rst.
Banko årligen för hvarje nummer utgjordt, skulle, jemte de af bemälda Kollegium till reparationshjelp beräknade 10 procent ä halfva beklädnadskostnaden, som utgöres af nyssnämnda belopp, lill korpsens beklädnadslond af roterings-kassan utbetalas.
Beträffande åter frågan, om och i 344 Expeditions- U Isko t lein Färsing till underd.