Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som i allmänhet icke kan godkänna den grundsatts, attona,, till följd af någre förändringar i administrativ väg, göromålen för en och annan embetsmyndighet i någon mon tillökas, Staten genast skall vara pligtig derför vidkännas ökade aflönings-utgifter, kan så mycket mindre tillstyrka något serskildt aflönings- eller arfvodes-anslag till följd af RådIius-Rätternes handläggning af Tullmål, som sådant då äfven borde ifrågakomma för Rikets Hof-Rätter, serdeles Kongl. Svea Idof-Rätt, sorn genom Tullmålen erhållit en icke obetydlig tillökning i deras göromål.
Alt, på sätt Herr Bruse alternativt föreslagit, på Magistraterne öfverflytta bestyret med försäljningen af gods, som dömes förbrutet, emot lillgodonjulande af 2 procent såsom provision å försäljningssumman, anser
Utskottet äfven ur flere hänseenden vara mindre lämpligt, helst sedan Kongl. Majit, genom en icke längesedan i Nåder utgifven Författning,, stadgat den ordning, som vid behandlingen af dylikt gods bör följas.
Af dessa skäl, och enär i öfrigt Tullmålen i de flesta Städer icke lära förorsaka någon märkbar eller väsendtlig tillökning i Rådhus-Rälternes göromål, samt Kongl. Majit har Sig öppet lemnadt, att, om ett motsatt förhållande ett och annat år någorstädes skulle inträffa, för tillfället anvisa den ersättning, som prof vas skälig, och hvarom vederbörande icke lära; underlåta* att göra underdånig framställning* Siats-Utskottets Utlåtande N:o 122. 5 finnér Utskottet sig icke böra, i anledning af hvad Herrar
Bruse och Klingvall, m. fl , i detta ämne yttrat och föreslagit, tillstyrka någoil åtgärd å Rikets Ständers sida.
Slockholm den 23 Maji i834« N:o 122.
Ankom till Exp—Utsk. elen 23 Maji kl. 5 f* m Utlåtande, i anledning af väclct fråga, om bidrag af Statsmedlen till förbättrande och iståndsättande af Warbergs hamn. CU. A.) I detta ämne har Herr B.
Andersson hos Borgare-Ståndet väckt en till Stals-Ulskollet remitterad motion, deruti anhålles, att, sedan Kongl. Majit behagat i Nåder tillåta att, för islåndsättandet och förbättrandet af Warbergs hamn, de materialier, som Warbergs raserade fästningsverk lemna, skulle få användas, och hvarigenom en betydlig nedsättning uti den, enligt Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelnings upprättade förslag,, beräknade koslnadssumma 4i>552 R:dr kunde ega rum, Rikets Ständer mätte, för ifrågavarande ändamål, bevilja, eller hos Kgl. Majit förorda, ett bidrag af r0,000 R:dr Banco," förmodande Motionairen, tillgång till desse medel, i händelse Rikets Ständer i önskningsväg understödja den nu gjorda begäran, vara att påräkna, antingen af det utaf Kongl. Majit till allmänna byggnadsföretag äskade anslag 5oo,ooo Ridr, så vidt detta bifalles, eller å Nionde Hufvud-Titeln, i den moa tillgångarne sådant medgifva.
Och har Herr Andersson, till stöd för sin ofvannämnde anhållan, i öfrigt åberopat Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens, vid senaste Riksdag, rörande samma ämne, då afgifne Betänkande Nio 2^.
Majit vid innevarande Riksdag uti Dess Nådiga Proposition, angående Siats-Verkets tdlstånd och behof, af Rikets Ständer äskat ett anslag af 100,000 Ridr i fem år, för att användas till lättade vatteneummunicationer och andre allmänna arbeten samt uti Stor-Amirals-Embetels 3:dje Afdelnings förslag lill nya hydroteebniska arbeten och företag, sorn ligger till grund för den Nådiga Propositionen, finnes jemväl för Warbergs hamn-anläggning upptagen eu summa af 4*>ooo R:dr, så lärer,, i händelse Kongl. Majit anser ett sådant hamnarbete vara af behofvet ountl - 6 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 1$3. gängligen påkalladt, Kongl.
Maj:t äfven för detta ändamål af ofvanberörde anslag, i fall det af Rikets Ständer beviljas, anslå erforderliga medel; och, sorn.
Utskottet icke kan tillstyrka någon underdånig framställning, i afseende på anslags anvisande företrädesvis till hamn-anläggningen i Warberg, anser Utskottet Herr Anderssons motion icke böra föranleda till någon åtgärd å Rikets Ständers sida.
Stockholm den a3 Maji 1834- N:o 123.
Ankom till Exp—CJtsk. den a3 Maji kl. 5 e. m.
Utlåtande, ifråga om hegardt Statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn. (U. A.) Uti till Stats-Utskottet från Borgare-Ståndet remilteradt memorial har Herr Borg, J.
Pandragit, hurusom, genom den invånarne i Ingelstads och Jerrestads Härader af Christianstads
Län medgifne rättighet, att idka byteshandel med Blekinge och andre orter, en mängd Cimbritshamn närboende fiskare egnat sig åt spanmåls- samt tiramerhaudel, Hvaraf handt, att span måls-utskeppningen ifrån berörde
Stad betydligen minskats, till stort mehn och skada för Staden, utan motsvarande fördel för kringliggande landsbygd eller samhälle i det hela.
Till förebyggande af Stadens fullkomliga undergång, anser Motionairen för närvarande det enda medlet vara, att anlägga en för Staden passande hamn, dertill ock, i anseende lill gamla hamnens djup samt andre omständigheter^ bästa tillfälle erbjuder sig; och har Herr Borg anhållit, att, till detta ändamåls vinnande, Rikets Ständer måtte anslå nödige medel, samt såsom ytterligare skäl härföre uppgifvit, att behofvfft ttf den nu föreslagne hamn-byggnaden ifrån längre tider varit insedt samt nyttan deraf äfven i militäriskt afseende erkänd, lill bevis hvarföre ett transsumt af framlidne Landshöfdingen Christ.
Barnekows underdåniga memorial i berörde ämne blifvit motionen bilagdt.
Med afseende icke allenast å det förhéllancLé, att ifråga'varandb ämne uti motionen saknar den utredning, som för dess pröfning ovilkorligen erfordras, än äfven derå, att den nu föreslagne hamnbyggnaden icke finnes Ståts-Utskottets Utlåtande N’.o m4' 7 upptagen uti det underdåniga memorial, Stor-Amirals-Embetets 3:djeAfdelning till Kongl. Maj:t afgifvit med förslag till nya hydrotechniska arbeten och företag, på hvilket Kongl. Maj:t grundat Dess Nådiga Proposition om serskildt anslag för della ändamål med 100,000 R:dr årligen i 5 år, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall å Herr Borgs ofvanberörde motion.
Stockholm den 23 Maji i834- Emot detta Beslut har Herr Hagelstam O. J.j anmält reservation, under yttrande, att hamn-anläggningen vid Cimbritshamn i militairiskt hänseende vore förtjent af största uppmärksamhet; och att, om äfven något anslag nu ej dertill kunde beviljas, ett sådant, när lillgångarne det medgifva, borde anvisas, och att således Utskottet bort frågan med ett förordande beledsaga.
Antom till Exp.-Utsk. d. a3 Maji kl. 5 t, m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om understöd «/ Allmanna medel for hamnbyggnad och strömrensning vid Ronneby Köping. (ti. A.) Vice Talmannen Jon Jonsson har inom Bonde-Ståndet väckt en till Stäts-Utskottet remitterad motion, deruti, under anförande af det ypperliga afsältningstillfälle, som köpingen Ronneby, genom dess i senare tider utvidgade skeppsfart och handelsrörelse, lemnar allmogen inom medlersta delen af den province, der Ronneby är beläget, samt den stora vigt detta medför för hela ortens landtmannarörelse, vice Talmannen anhållit, att, för en i Ronneby börjad kostsam hamnbyggnad och strömrensning, måtte beviljas ett understöd af 6,000 R:dr Banco, eller ock lämpligt anslag af allmänna strömrensningsmedlen, eller ():de Hufvud-Titeln, dertill lemnäs; men, för den händelse att detta ej skulle kunna medgifvas, har Motionairen hemställt, att ett slående räntefritt lån af Statsmedlen matte köpingen meddelas att successive återbetalas efter 6 års förlopp; och har Motionairen derjemte öfverlemna! ett öfver berörde arbete uppgjordt kostnadsförslag, slutande sig å en summa, stor 27,534 R:dr.
Uti nnjtionen bilagde yttranden, hafva flere Bonde-Ståndets Ledamöter dels ansett den af Motionairen äskade summa vara nog högt tilltagen, dels ock, på uppgifne skäl, motionen bestridt. 8 Stats-Utskottets Utlåtande N;o täS.
Som beliofvet af det nu föreslagne hamnbyggnads- och strom: nings-företaget vid Ronneby icke kan anses vara, genom af enskild M “!ionair derom väckt fråga, fulleligen styrkt, samt delta arbete dessutom ej synes vara af den allmänna nytta, att Statsmedel rätteligen dertill böra disponeras, och då i öfrigt anskaffningen af ifrågavarande 6,000 R:dr, som utgör endast omkring ^ttedel af hela kostnaden, icke bör med någon svårighet vara förknippad i en ort, der, såsom Motionairen sjelf medgifvit, handeln och industrien uro i tilltagande, anser Utskottet sig å ifrågavarande motion icke kunna tillstyrka bifall.
Stockholm den a3 Maji 1834- N:o 125.
Antom till Exp.-Utsk. den a3 Maji kl. 5 e. aa.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om Statsanslag för Segelfarts öppnande genom sundet vid Björnängehals nära Marstrand. (U. A.) Jemte anmälan af den lättade communication emellan Marstrand och fasta landet samt deraf sig härledande stora fördelar för det allmänna, som vunnes derigenom att sundet vid den så kallade Björnängehals, belägen emellan Koön vid Marstrand och Klöfverön, öppnades till segelfart samt med omnämnande derjemte af de stora svårigheter, som ofta möta sjöfarande vid passerandet af den yttre, nu enda vägen ifrån Marstrand till Götheborg, har Herr C. W. Olbers, uti angifvet, ifrån Borgare-Ståndet till Utskottets handläggning remitteradt, memorial, anhållit, att, för ofvanuppgifna segelleds öppnande, ett Statsanslag af omkring 16,000 R:dr mätte beviljas.
För pröfningen af en så beskaffad motion, anser Utskottet nödigt ega, ej mindre tillförlitligen styrkt det föreslagne arbetets behöflighet och kostnaden för detsamma, än ock utredt, om, och i hvad mon, bidrag dertill kan vara att påräkna af den eller de orter, som af det samnla komme att draga fördel o. s. v. I sådant ändamål anser Utskottet lämpligast vara, att dylika frågor med den af Herr Olbers nu väckta, först underställas .Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, som, om .företaget finnes förtjena uppmärksamhet, Stats-Utslottets Utlåtande N:o 12.6. 9 abet, är i tillfälle att anbefalla de undersökningar, sorn erfordras, oell af så vida disponible medel dertill ej finnas att tillgå, derefter i fullständigt skick öfverlemna frågan till Rikets Ständer.
Då nu åter ifrågavarande af Herr Olbers väckta motion icke tillika innefattar de upplysningar, sorn för den sammas afgörande, i Utskottets tanka, äro erforderlige, tillstyrker Utskottet, att densamma må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 23 Maji i834« N:o 126.
Änkom till Exp.-Ulst. den a3 Maji kl. 5 e. <m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om rättighet för nybygges sökande, att, emot behörig borgen, lyfta hela odlings-understödet, så snart genom bevis styrkes, att odlingen blifvit verkställd.
(U. A.) Sedan Rikets Ständer, till befordrande af landets uppodling, beviljat 'understöd åt dem, som i Norrland upptaga nyhemman, med 8 tunnor spanmål, att utgå med 3 tunnor hvardera de två första, och två tunnor det tredje året, dock med föreskrift, att, genom syn, hvarje gång skall utredas, huruvida odlingsskyldigheten blifvit fullgjord, innan de aine sista årens understöd kan utanordnas, så har Riksdagsfullmägtigen Johan Jacob Rutberg ifrån Norrbottens
Län uti memorial, som ifrån Bonde-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet remitteradt, under åberopande, dels af de omgångar, sorn mäste iakttagas, innan odlings-understödet kan utbekommas, dels äfven af de betydliga och, för en nybygges-sökande, högst kännbara kostnader, sorn dermed äro förenade, föreslagit: att, till afhjelpande af denna olägenhet och till befrämjande af Rikets Ständers afsigt med det beviljade understödet, nybygges-sökande, sorn på anläggningen fått frihets- och ti 11- stånds-resolution, måtte utbekomma odlings-understödet, då lian med bevis af vederhäftig person, hvilken tillika borde borga för understödets återbetalning om annat förhållande inträlfade, styrker att lian verkställt den föreskrifne odlingen; att detta bevis- med borgen mätte, genom ortens Kronofogde, insändas till Kongl.
Majrts Befallningshafvande, sorn åt Iironofog Bihang till R.
A-de Samt. 1 :sta Afd, 2 28:de Håjlet.
IO Stats-Utskottets Utlåtande N:0 126. den egde meddela anordning att vid de vanliga Uppbörds-stämmorne utlemna odlings-understödet; att, till control huruvida odlings-skyldigheten vore fullgjord, den syn måtte tjena till grund, hvilken Krono-Betjeningen, enligt Lag, vore skyldig, att hvart tredje år, utan åboens betungande, å .Krononybygge!! förrätta; att om dervid befunnes, det åboen försummat odlings-skyldigheten, odlings-understödet borde af honom återgäldas och, i händelse af brist, utaf borgensmannen ersättas; oell att, om en sådan syn icke hölles inom den i Lagen utstakade tid, löftesmannen borde för sin borgen vara fri.
Uti hvilken hemställan Pehr Hindriksson ifrån Norrbottens
Län till alla delar sig förenat, hvarjemte Johan Larsson tViklund samt Olof Olsson ifrån Westerbottens
Län anhållit, att enahanda förmon måtte nybyggarne i deras hemort beviljas.
Utskottet delar den af Molionaircn yttrade åsigt, att de omgångar, gom. iakttagas innan odlings-understödet kan utbekommas, äro för nyhemraans upptagare betungande och att, då kostnaderne dels för sjelfva syningsförrättningen, dels för ansökningen derom m. m. afdragas, behållningen af odlings-understödet icke sällan torde blifva ringa eller ingen.
Då i öfrigt
Utskottet icke inser någon ovilkorlig nödvändighet af årliga besigtningar å de måhända vidt kringspridda nybyggeslägenheterne samt Kronans rätt i afseende på den span mål, som till nybyggare ullemnas är, i händelse af försumlighet å nybygges-åboens sida, förvarad genom hvad Motionairen föreslagit om borgens ställande, tillstyrker Utskottet: att Nybyggare, som styrker, det han verkställt den föreskrifne odlingen medelst företeende af bevis utaf vederhäftig person, hvilken tillika bör borga för understödets återbetalning, om annat förhållande finnes ega rum, må understödet utbekomma; att detta bevis med borgen må lill Kronofogden i orten få aflemnas, som tillika eger pröfva borgens-förbindelsens antaglighet; att å understödet må, sedan borgensskriften och beviset blifvit till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande insände, meddelas anordning och detsamma utlemnas vid de vanliga Uppbördsstämmorne; att, till control huruvida odlings-skyldigheten blifvit fullgjord, den syn må tjena till grund, hvilken Krono-Betjeningen är skyldig att hvart tredje år, utan åboens betungande, å Krononybygget förrätta; samt att, om dervid befinnes, det åboen försummat odlings-skyldigheten, odlings-understödet bör af honom återgäldas och, i händelse han deri brister, utaf borgensmannen ersättas. Stais-Utskottets Utlåtande N:o 12.J.
Beträffande åter det af Motionairen föreslagna tillägget: ”att, om en sådan syn ej hålles inom den i Lagen utstakade tid, löftesmannen bör för sin borgen vara fri”, kan Utskottet icke tillstyrka detsammas antagande, enär det af Qerfaldiga orsaker kan inträffa, att en sådan syn varder uppskjuten.
Angående det Beslut Rikets Ständer i detta ämne fatta, lärer underdånig skrifvelse till Kongl. Majrt böra aflålas, på det alt, i händelse Kongl.
Maj:t dertill lemnar Nådigt bifall, nu gällande föreskrift, rörande understöd åt nybyggare, må derefter förändras.
Stockholm den 23 Maji 1834- N:o 127.
Ankom till Exp.-Utsk. den a3 Maji kl. 5 e. m Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om det tillägg i Afvittrings-Stadgan, att alla syner, som ske i och för m/hemmans upptagande, måtte af Staten bekostas. (U. A.)
Uti memorial, som lill Stats-Utskottet blifvit remilteradt, bar Riksdagsfullmägtigen ifrån Norrbottens Län Johan Jacob Rutberg anfört, huruledes uti 7 §. af 1824 års Afvittrings-Stadga för Norra Länen finnes föreskrifvet, att de å Krono-Allmänningen befintliga, lill nybyggen tjenliga lägenheter skola af Afvillrings-Landlmätare affatlas och till nya hemman indelas, hvarefter den, som sig dertill anmäler, utan någon annan afgift, än lösen för det utslag, som meddelas i anledning af dess ansökning, får en sådan färdig ulsynt lägenhet emottaga, för att densamma uppodla, hvaremot i de socknar, dit
Afviltrings-åtgärden ännu ej hunnit sträckas och nvbyggen, på grund af tillåtelsen uti 4 morn. af ofvanåberopade §., ändock anläggas, den sökande sjelf måste bekosta bela synen.
Då likväl denna kostnad vore ganska kännbar för nybygges-sökande, som vanligen äro af den fattigare classen, har Riksdagsfullmägtigen Rutberg föreslagit det tillägg i Afvittrings-Stadgan, att alla syner, som ske i och för nyhemmans anläggning, måtte af Staten bekostas, i likhet med hvad uti berörde Stadga föreskrifves, i afseende på den vid afvittringen uppgående kostnad, då deremot, om någon sökande förevisade så beskaffade egor, att nytt hemman deraf ej kunde anläggas, lian sjelf borde ersätta den onyttiga kostnad en sådan syn medfört. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 128.
Då, genom afvitlringarnes fortgång, det af Motionairen afsedde ändamål efter hand kommer att vinnas, och hans nu framställde förslag således endast afser nybygges-anläggningar i de trakter, till hvilka afvittringsförrättningarne ännu icke hunnit utsträckas, men genom bifall till samma förslag, Kronan skulle få vidkännas dubbla kostnader, nemligen först vid utsyningen af de nyhemman, som kunna begäras, och sedan vid afvittringsverkets förflyttande till samma trakter; så och då de nybyggare, hvilka, utan att afvakta afviltrings-förrättningen, vilja hafva hemman utsynte, äfven billigtvis böra vidkännas den dermed förknippade kostnad, kan Utskottet icke tillstyrka bifall till Riksdagsfullmägtigen Rutbergs ofvanberörde motion.
Slockholm den 23 Maji i83/{.
N:o 128., Ankom, till Exp.-Utsk. den 23 Maji kl. 5 e. nr Utlåtande, i anledning af väckt motion, att Kronan må bekosta handtlangning vid Kronohemmans och Nybyggens afvittring. (U. A.) Uti memorial, som ifrån Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet blifvit remitteradt, har Riksdagsfullmägtigen Johan Jacob Rutberg ifrån Norrbottens
Län anfört, att uti iG af Stadgan den 10 Februarii 1824, angående afvittringsverket i Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens Län, finnes föreskrifvet.: det kostnaderna till Afvittrings-Landtmätarne skola af alimänna medel bestridas, och att
Kronan allena kommer att besörja kostnaden för handtlangning vid afmätning af den mark, som till Kronans disposition kunde komma, och hemmansegarne sjelf ve den, som utginge under aifattning af sådane egor, hvilka till fyllnad blifva hemmanen anslagne; så och då af detta stadgande syntes böra följa, att Kronan vore skyldig bestrida kostnaden till handtlangning vid Kronohemmans och Krononybyggens afskiljande ifrån samfälligheter, men åboerne å dylika Hemman och Nybygden , hvartill de icke innehafva någon eganderätt, icke dess mindre betungas med handtlangnings utgörande, vid den afvittring, som nu i ofvannämnde orter pågår, har Motionairen anhållit, att Rikets Ständer måtte fatta något beslut, hvarigenom åboerne å dessa Hemman och Nybyggen kunde befrias ifrån en, handtlangning, sorn ensamt bör åligga Kronan, såsom varande jordegare. Stals-Utskottets Utlåtande N:o 12g.
Enär Stats-Verket redan vidkännes en betydlig årlig utgift till afvittringsverkets befrämjande och fortgång, samt billigtvis bör kunna fordras, att, vid Kronohemmans och Nybyggens afskiljande ifrån samhälligheten, dessas åboer, emot tillgodonjutandet af de förmoner, som, genom afvittrings-förrättningen, dem beredas, lika med Skattehemmansägare, vid dessa förrättningar biträda med handtlangning, och någon anledning att
Kronan skulle bekosta ett sådant biträde så mycket mindre bör hemtas af den omständighet, att Kronan eger jorden, som denna eganderätt, så fort derföre" stadgade vilkor uppfyllas, kan till åboerne öfvergå, finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka den al Motionairen föreslagna tydning af i6> §. uti 1824 års Afvittrings-Stadga.
Stockholm den 23 Maji 1834- N:o 129..
Ankom till Exp.-Utsk. d. a3 Maji kl, 5 c. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, om anslag för underhållet af en väganläggning till Norrige. (U. A.) Ifrån Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottet blifvit remitterad en af Il ik sdags full ut ägt igen Eric Ersson ifrån Gefleborgs Län väekt samt af Riksdagsfullmägtige Nils Ericsson och Eric Pehrsson ifrån samma
Län biträdd motion, deruti anföres, att sedan, till sammanbindande af serskilde vågar emellan Wermland, Dalarne, Helsingland och Jemtland samt Konungariket Norrige, hvilka för i5 å 20 år tillbaka blifvit beslutade och derefter uppbrutna, Kongl. Maj:t den 23 Februarii 1823 i Nåder förordnat, att landsväg, på Statens bekostnad, skulle anläggas ifrån gränsen af Dalarne, förbi Woxna Bruk, genom Loos Finnmark ut vid Kårböle i Färila Socken till gamla vägen, hvilken vidare fortlöper till Ytterhogdahl, der den nya Jemtlandsvägen vidtager och denna väguppbrytning fortgått genom Alfta Tingslag till 3 g mils längd, samt inom Ljusdahls Tingslag på 4 mils afstånd ifrån Kyrkan till en sträcka af 4§ mil» utan att anträffa annat än ödemarker med några strödda Finnhemman; så hafva omkringliggande Socknar nu blifvit, dels af Kongl. Majit, dels af Dess Befallningshafvande, med åberopande af 25 Cap. 8 §..
Byggninga-Balken, förpligtade, att denna väg underhålla och vårda; anhållande Motionairen, att, enär denna väg icke sammanbinder eller ens anträffar några bebyggda trakter och följaktligen för invånarne icke är *4 Stats-Utshottets Utlåtande IS1:o i3o. nyttig eller nödvändig, utan endast åsyftar att befrämja militairiska combinationer de båda Konungarikena emellan, nödiga medel äfven till dess underhållande måtte beviljas, genom anvisning af ett serskildt årligt Statsanslag, så vida icke de medel, som
Comitterade för de norra väganläggningarne till sin disposition redan innehafva, skulle kunna användas eller förslå till underhållandet af ofvannämnde nya väg, intilldess nya hemman i dessa obebyggda trakter binna upptagas, hvilka ett sådant vidmagthållande mägta uthärda.
För bedömandet af denna fråga erfordras, efter Utskottets tanka, att ega fullständigt utredt, ej mindre hvad till underhållet af ifrågavarande väg, sedan den blifvit färdig, årligen kan åtgå, än ock hvad invånarne i de orter, genom hvilka den framlöper, dertill skäligen böra och kunna bidraga; men som upplysning i dessa omständigheter saknas, och i öfrigt kan tagas för gifvet, att, om invånarnes önskan att varda befriade ifrån skyldigheten att vägen underhålla i underdånighet anmäles, Kongl.
Majit derå äfven fäster det afseende, hvartill förhållandena kunna föranleda samt, såvida underhålls-skyldigheten finnes icke böra till större eller mindre del drabba inbyggarne i dessa orter, antingen dertill anvisar nödigt anslag af till Kongl. Maj:ts disposition redan ställda medel eller i sådant ändamål till Rikets Ständer aflåter Nådig framställning, anser Utskottet, i frågans nuvarande outredda skick, sig icke kunna tillstyrka bifall å Eric Erssons ofvanberörde motion.
Stockholm den a3 Maji 1834- N:o i3o.
Ankom till Exp.-Utsk, d. a3 Maji kl. 5 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om proemier af allmänna medel för uppförande af Gräs t ensby ggnader d Landet. (U. A.) Uti memorial, som ifrån Bonde-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet rexnitteradt, har Riksdagsfullmägtigen ifrån Christianstads Län l1 hornäs Niisson hemställt, att af Statens medel proemier måtte anslås till uppmuntran för dem, som å landet, synnerligen på slätten i allmänhet, uppföra gråstensbyggnader; och har Motionairen såsom skäl härföre åberopat, dels den för åkerbruket så yäsentliga nytta, som genom detta byggnadssätt skulle be - Siats-Utskottets Utlåtande N:o i3i. i5 redas, i det att stenen blefve bortröjd ifrån egorne, sbogen sparades, långa körslor till oftast aflägsna furuskogar undvekos, och dels stenhusens ojemförliga företräde framför trädhusen, så väl i afseende på eldsvådor, som byggnadernas varaktighet i allmänhet.
Då de fördelar, Motionairen omnämnt såsom varande förenade med stenhusbyggnader, innefatta en tillräcklig uppmuntran för den enskilda oratankan att, der förhållandet sådant medgifver, företrädesvis uppföra stenhusbyggnader samt, enligt äldre ännu gällande Författningar, vissa års befrielse ifrån personela utskylder blifvit beviljad för de hemmansegare, som å landet uppföra sådane byggnader, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att Thomas JSilssoris omnämnde motion må lemnäs utan afseende.
Stockholm den a 3 Maji 1834* N:o 131 - Ankom lill Exp.-Ctsk. d. a3 Maji kl. 5 c, m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, om Statsanslag till en stäjigsel omkring de vid Gamla Upsala Kyrka varande Fyra Ättehögar. (IJ. A.)
Uti memorial, som ifrån Borgare-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet remitteradt, har numera aflidne Juris Doctorn S. J. TVijkman hemställt, att, då de vid Gamla Upsala