Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krol~pen mhte harda och skötas genom förstindig diet, rationel kliidsel, rörelse i fria IuRen o. s. v., och själens liriislolif pa det ömmaste virdas, hvarvid valet af god lektyr spelar en vigtig ml.
Siirskild uppmärksamhet iörtjcna de delar af $dr kap., som athaiidla vigten af sann förtrolighet mellan moder och dotter i alseende d den senares hjerteangelXgenheter, hvilkn, vanvhdade, kunna blifva s3 ödcs- digra för den unga flickans hela framtida lif.
Shom en vigtig faktor, i och för astadkonimandet af en god st5llning mellan könen samt en iörbsttrad undervisning, förordm fni I.anglet sa~mkolor, der hvarden könet viinjes se det andra i hvar- dagslag, under arbete fur ett gemensamt d l och sdledes mera soni det iir och ej hufvuds&amp;ligen i fantasiens magiska bdysning eller i det fliirdfulla siillskapslif \ .ets osanna akenrknde.
Författarinnan håller före, att menniskan af naturen, ur hvilken b9de ondt och godt kan framlockas, snarare Xr sedlig fin osedlig.
och opponerar sig med kmR niot det Strindbergska nyaste k k 8 d n i n p attet *, soin vill pöra begiimns tyglande af förnuftet snart sagdt .t111 ett brott.
Kunna vi iin ej vara med om alla de medel till sedlig- hetens bevarande, som f ö r h föreslar, exen~pel \ .is att de unga blott skulle genom 15mplig.a tidningskritiker 15n k h n a större delen af vir nyaste romanliteratur och i öfrigt h u a s i en nilgot fur Idngt drifven okunnig- hetens oskuld, sa anse ri dock den sedlighetsvirdande sidan af upp- fostran af f ö r h behandlad 118 ett satt, som förtjenar lifligt e r h n a n d e.
Ej mindre anslaende för oss qvinnor tir den glödande harm, hvar- med förEn upptriider emot den aldra modernaste uppfattningen af yuinnan som en blott .shona&gt; (Strindberg), som .aainhfllets dyrbaraste aistringsmaterial~ (Nordau), samt af Rä~Ic&amp;n skom endast rgande till- \ .am mellan könen, och tagen blott i sin rdaste form, tillfredsttillandeL af en naturdrift (Hebel).
Vi v8ga påsta, att ju högre qtinnan stir, ju iidlare hon iir, ju innerligare och hbgifnare hon kan i sanning 3lska.
desto bottenlösare miste hon kunna det fdmcdringrns djup \, ara, hvar- uti dylika sainhällsförbiittrue vilja nedsiinka henne.
Bokens senare hiilR innehiller en miingd goda special-rid för barnauppfostran under olika adrar, rad iör gifta och ogifta dbttrar in.
m. och till sist en hel del reflexioner öfver, den nya tiden och -
5 5 deii gamla *, hvari f ö r h saininanfattar hela sin lifs9sk9dning och slutar med den stora sapiiingen, att mensklighetcns riiddning ligger i dr is te^^.
r h ~ n r f ~ u ~ r s w r k / &amp; ~ n h i hjcrtn d hy; * ty kristeiirlon~en, det iir k: rfehen, och kYrlr.lien, det iir friil 11.5 jorden och inenniskoriia en god vilja .. &gt;låtte denna ej blott viilmenta, utan verkligt goda bok blifia kiind och uppskattad i vida kretsar, och ej d c sini misstagen deri bon- skymma ile stora sa~iningariia, dessa sanningar, soni aldrig för ofta kunna i iiyo Iiiggas oss 115 hjertat.
IM 11: Hvad ingen ser.
En sainliiig beriittelser af / l~hihi&amp;rrll.
hiller feni historier, alla Iwiittadc med förf: nans k b t l a talent, hrilken dock hiir icke wir samnia höjd som i hennes t r i större drninatiska stycken eller gör s9 Eingslande intryck som i hennes bondhistorier friin fSrlidet ar.
iHvad ingen ser * iir med ett undantag idel lidanden, &amp; Is ' ofurtjenta, dels sjelffurv8llade, alltid hopplösa.
Skildringen iir bjert, ofta gripande af starkt ~terhilleii lidelse; men det iir iiiidi som Ilade nian en kiinsla af att förf: nan icke egentligen hör heinma i detta eviga niörker, utan hiiller sig der af nagot slags sjelfilagdt tvBng, inindre Iirlsosamt för henne sjelf och ofta ~ ~ i n s a i n för t hennes lisare.
I) enna halft outredda förnimmelse mr Iiisaren bekrliftad, da han Iiiser den kortaste och enklaste beriiticisen i samlingen, historien o m en &amp; 4 o, soni inge11 ser.
Den kunde kanske varit iiiinu kortare o c h d 3 gjort ett imiu djupare intryck; ~ t n ~ i i ~ s t o f~refallcr nc oss det inyckna talet om sqrallret i staden alltför utdraget; men sjelfm den ' lilla historien om man och hustru, som gsfvo bort den senares af nor moder ii i synd förriirfda rikedomar till fattiga sjuka, för att lefva l~lott af sitt arl~ete och för Iivnrnndra, iir en l~erla af renast2 wtten, rljnp.
enkel och fnll af ett friskt okonstladt behag.
Under denna titel har den inom ininga Iiemkretsar i v l t land nfhillna och uppburna diktarinnan A71no R. sanilat sina s h g c r, fulla af ett blidt veinod, en from saknad och ett stundoni bleknadt, nien dock aldrig svigtande h o p p Ile skola säkert i sin ytterst fina och sinakfiilla omkliidiiad - viilkomnas af alla ililitariiinans gamla vänner, och kniina med skil anbefallas s9soni en rcri och till allt godt uppmanande ungdonislasning.
- Af den högt vördade nienniskoviinnen och Iiikareii M. Huss Iiafva tid efter annan utkoniniit skrifter OJII och till furndn för folket, j, IIIIICII af djup vigt i nioraliskt s i viil SOIII fysiskt 1iiinseenile.
L k utvisa alla, att samma kiirleksfiilla nit, soin fordom yttrade sig i en oafbniten verksamhet för lidande inedinenniskor, iinnii i dag uppbiir 3Mringeiis sjiilskrafter.
Vi erinra af dessa ströskrifter hiir siirskildt om dein, soin afhandla och hos oss hafva girvit första u p p h o f \ ~ till ~sho / kofonien för svaga och sjukliga barn, ett rerksanihetsfiilt, som iör- tjenar et1 egen uppsats.
Hvarjehanda i qvinnofrftgan.
Sverige: Mogenhetsexamen har iiiider Sr 188j tagits af 10 unga Hickor.
Qvinliga sparbankskassörer användas allt mera.
X k e n C. Ir / r / its har nyligen antagits till kassör vid en sparbank i Visly.
I Upsala l511.s sparbank tjenstgör, sedan Hera ar tilll~aka.
en ilrinna soin kassör.
Vid Vetenskapsakademiens sammanträde den 9 sistl. dece~a- ber redogjorde professor Ketzius för innehSllet af en uppsats med titel 3L ' eber Glicdinassenreste bci Schlangenr af Albertina Carlson.
-- Vid janliari-mininaiiifldet föreslogs att iiivalja Fru Professor Sop&amp; A-walmas.4i till medlem.
Men som stadgarne endast oiiinä~nna val af manliga ledamöter, har man föreslagit stadgnrnes förändring i syfte att inöjligg6ra indjandet äfven af qvinliga medlemmar.
Qvinlig företagsamhet.
Forsa papl~ersbruk, soni under Hera förcgaende egare alltid drefs med förlust, ofvertogs G r z ar .sedan af trenne unga systrar, hvilka med sidant nit och fraingang egnat sig St amrens skötande, att den iiii Stnjnter allnian aktning och stort iörtroende.
s8riil inom som utom aiiiirsverlden.
Ett förelasningsinstitut for qvinnor har i dessa dagar opp- nats i hnfvudstaden.
Det aber att i föreläsningsfom leinna gruixl- till en början htta - kun- liga och Iiittfattliga framstfllningar af skapsiimiien.
antingen af allniiint intresse eller af särskild vigt fur qviniian.
1: iheläsare iiro under varterniinen I.ektor N fii~dcr i sven- ska spiket, Fröken E. AZy i svensk historia, D: r O. ~Wontctiiis i äldre kulturhistoria, I): r G.
&amp; the i konsthistoria, Ixktor A. Bjiw.4- IIIUII i fysik, Wr R. Tigrrhit i fysiologi, Prot C.
I l M k i helso- &amp; ds- samt sjukdoms- och sjukr8rds-lära.
VörelSsningarna, rom hilllas B Carolinska institutet, Nationalmuseum m. fl.
lokaler, der till- finnes, hnfva hittills i nlliiiän- g h g till IPinplig unclen.isnings~~iateriel het varit ända till trängsel liesökta.
Norge: ~ K r f fdr man och p h o r gemensam untitn~inin~ skall man fran och med detta Srs början göra försök vid tv$ folkhögskolor i Norge, i Vertfold och Hove nara Levanger.
Fragan inr ej ny.
Nu aHidna fröken Rappe fran Sverige föreslog det vid Arkovs norska skola.
I somras deliatterades siken vid mötet i Sagatun; qvinnorna talade för saken.
männen i allmänhet emot.
Senare förmäles, att det norska kyrkodepartementet Iiircr hafva erh5llit regeringens hemyndi- gande att lcmna qvinliga elever tillträde till statens goss-skolor, der sbdant anses kunna ske utan skada för undervisningen.
Danmark: - Det danske Kvindesnrnfunds, som nu redan bestatt i 15 ar, fick ar 1885 sitt eget orgm, .Kvinden och Samfundep .. - - -
j7 Milndsbladet, som redigeras af fröken Elisd~cth Grtr~trih~,ip.
och iit- ark, har p3 ett lyckligt sitt sökt lösa koininer i häften p9 i 3 det svara problciiiet att behandla furrliggaiiile spumi1151 1,s en g3ng kort och p i t.
Skriften .onifattar ntesliitantle den sociala sidan af iIviiiiiofrigan, och har bl.
a. mycket sysselsatt sig ineil ijcnstHickornns srilliiiiig, gift qvinnas eganderitt, arbetsförrlelningen mellan qvinnor ocli mBn, in.
m .. (Bladet Br ytterst billigt och i Hera afseenden läro- rikt samt anbefalles till det I~btn).
- Intresset för ~livindesanifunrlet~ ar i ständigt stigande, hvartill de pil en iniiigd stallen i landet h i h a mötena för qviiinofrilgans dryftande synus i vaseiidtlig ~ S I hafva I hi- dragit.
Medlemsante.let, soni den 31 dec.
i883 var 138, hade den z8 nor.
1884 stigit till 546 och förökas allt fortfarande.
De dagliga tidiiin- game börja mer och mer diskiitera de nya anspraken, somliga med lugn och erkännande, andra med en viss ovilja, hrarvid iiilgra ej ens försina nnvilndandet af Stlöjets gamla snart utslitna vapen.
- De mal * Krindesamfundet.
nirmast beslutat efter förmilga förverkliga äro: r) ilviiinans iitkomst af utvtlgar till sjelffijrsörjning; z) hennes utbilil- ning för d e olika förvärhgrenarne; 3) hiistriins likställighet med nian- 4) Iieniier del i myndig- nen i afseeiide 3 förmögenhetsförh8Il: 1nde11a; heten öfrer barnen och 5) heniies uppii5enrle af fiillständiga ined- borgerliga rättigheter,, särdeles iiiHytande p i skolväsendet ocli fattig- varden.
- I januari 1885 fick Danmark sin första qrinliga medicine- kandidat, i det fröken IV.
~Vit / scn d3 tog medicinsk exanieii med högsta betyget och genast blef nnstXlii r i d Kominiiiialhosl~italet.
fJr arbctundc yvinnor F i n l a n d: l ' otsions- och undcrstoti~~inriitf~~i~g~~~ i Helsingfors stad, hvan iippgift i r att St nieilellösa, arlietaiide qviniior iIerst8rles vid 55 ars alder hereda pension, disponerade ar 1885 en fond, hvars bchillning iit&amp;ior~le 61.747 inark, ocli soin iniilcr Sret ökats mer1 1,520 mark.
At 8 n. Slilerstigiw.
pensionirer iiianorilnndes ett i ~ n d m t ö d af ioo mark St hvardera.
T y s k l a n d: Den a / / ~~tiinna [vska yuiirrtofiirc~tiirrn.cir, soin stiftades i Leipzig den 18 oktober 1865, höll den i i - z g september sistlidet Sr i samma stad si11 y: dc gc~ntraljurr&lt;inding.
Sällskapet har under sin tjiigoariga rillvaro stiftat filialföreningnr i flera af rikets större strider, iiiritttat forts9ttnings- och fackskolor, hushSlls- och kokskolor, iii~liistri- och handelsinstitiit in.
ni., raiiit dessiitoiii griiiidat qvinnoher- bergen, spisanstalter, arbets- och tjenstekontor o. s. v. Sillskapets ordförande.
?r fortfar.mde frtt Ofto / +fcrs och vice orilföranile f r i h t AIIXIIS~U Schrit (.
bida tillika dess stiftarinnor, af hrilka den senare jeinte jru Luisc Otto redigerar föreningens organ .NCMC Ijahmnr, soni iitkominer tr5 giliiger i inSiiaden.
Den ?7: de, kl. 7 e.
ni., öppnades mötet i lirareföreningciis hiis med ett hjertligt helsiiingstal af fröken Aiigusta Schniid.
Följande dag började inför ett iifverfullt auditoriiim fru doktorinnan Otto Peters förliandlingarne nied en kort Sterblick 11; föreningens historia.
Upp- lifvandet af intresset for qvinnans högre bildning, det qvinliga arbe- tets befriande frSn de hinder, som försenarle eller omöjliggjorde dess utveckling, öplinandet af anstalter, der q \ .innoriia kunde n5 sar3l hugre
58 yrkesskicklighet som vetenskaplig och konstnärlig utbildning.
voro de trenne inal, som föreningens fem stiftarinnor Asyht, och som nu ej synas serdeles vidtgaende, men som d8 ansagos vara djerfvanyheter, och hwrs förverkligande hade att kiimpa mot nlanga förilon~ar.
Direkt har viii föreningen ej kunnat utirita mycket, d&amp; staten och regeringen annu stalla sig döfva gentemot qvinnornas alla fordringar, men indirekt och pa eget initiativ har den utfört mycket.
och stalt frigan under debatt.
Nu afvisar ej heller pressen längre redogörelserna öfwr qvinnnns verksamhet, utan kanner sig manad att gent emot qvinnofragan intaga en bestämd hallning; tid- skrifter för qvinnan uppblomstra öfver allt, och det är ej mera nagot ovanligt, att qvinuan haller offentliga föredrag.
Genoin frivilliga gif- vor har föreningen blifvit istandsatt att understödja studerande qvin- nor och eger f. ii.
ett betydande kapital, hrars afkastning skall under- stödja qvinliga medicine studerande.
Profcssorshan 1tCBtr framhöll i synnerhet qvinnans naturliga rsttighet till klfarande i jaft@dr&lt;lcn.
männen glöiiima lätt, att humaniteten st3.r öfver politiken., aill de husliga dygderna inaste qvinnan Iiigga de medborgerligar.
Fru fina Aforgensrtrn fran Herlin, utgifiminna af den aktade tidningen Deut- sche Haiisfraiien-Zeitung., upplyste, att denna fraga ocksa stht pd den afosterlandska qvinnoföreningens~ prograni och att nigra tyska stader, s5soin Elberfekl och delvis Berlin, redan tagit initiativ till denna reform.
F r ö k von der Luge redogjorde för det s. k. Letteinstitu- t e t s storartade verksainhet och lWken Caf~n gaf en intressant belys- ning af den tyska qvinnans tillbakasatta stiiilning, soni hon sökte för- klara ur den eeendomliea tvska nationalkaraktären.
Sedan ytterlirrare flera beaktansvirda före&amp;g hdllits, nfslötos dagens förhandlhgar k e d en redoeörelse af fru Berhnr öfver arbeterskornas IöneförhUanden (se Dagnys Januarinummer).
Den ?&lt;): de framfördes f r h flera välgörande qrinnoföreningar, niundtligeii eller genom telegrani, helsningar till den i d l a qz ' inno- fr@rcIsens vsnner och befriiinjare, hvarvid föreningarnes närvarande ombud redogjorde för dessas verksamhet.
Siirdeles intressant var det föredrag öfver den högre qvinliga förvarfsbildningen, som fm D r Gofdsrhrdt anknöt till sin redogörelse öfver föreningens &gt;för familje- och folk uppfostran^ ridtonifatmnde verksamhet.
Förhanrllin- garne afslötos kl. 8 e. m. med en enkel, men aminerad afskedsm8ltid.
Pulitisk rösfrätt för qvinnan fömslog st; idfulImaktig Görckc 113 ett stort möte af arbeterskor i Berlin den q: de sistl. Januari.
Ingen qrinna talade likval for förslaget, men en fru Pötting uppMdde deremot, fbrklarande, att aqrinnoma skulle vara belatna, om de hlott kunde förbattm sin materiella stallnings.
- England: I sko / ride~z i 1.ondon och nigra andra stader hafva förleden höst, likasoin föreg8ende ar, ett icke ringa antal damer blifvit in \ .alda.
En ny qvinlig förening har bildais i 1.ondon med namnet &gt;Laditf rarly shoppiq associution *, hvars medlen~iiiar Rirl~inda sig nit ej handla i bodarnr efter kl. 6 e.
för att ttlunda medverka till att boilpernonalen tidigare måtte blifva ledig.
\ ' id Aandh~trRsfiInni~~ga~~~cs - -
59 kongrcss hade 5 ilvinliga ledaniiitcr aiinillt sig som deltagare; en af dem var delegerad för bokliindnriies och e11 fik iiil~etscrarnes fixening.
En af Londuns fdr~~ämsta qvinhgu lukurinnor, iniss Franccs He- leii I ' rideaus, bortrycktes nyligen i förtid af döden.
Hon hade stil- (lerat vid deii qviiiliga iiiedicinskn skolan i I ~ i i t l o n och tog rid l .. oii- dons universitet iiietl största iitiiiiirkelse en kirurgisk inedicinsk exa- inen, som endast fyra qviniior förut tagit.
För n5grn veckor sedan utniimdes hon till IYknre vid I&gt;arnsji~kla~set i I ' nil&lt;liiigtoii.
Hon var den första qviinia, som erhallit en dylik befattning i I,oiiclon.
i I+ris.
I&gt;nris ' iiiiiiiicil&gt;al- F r a n k r i k e: ~ekrrluriscrhg of sj~~khrtssen rid hw beslutit, att alla nunnor skola oteïtiiiigns frin tjenstgöring 118 sjukhusen för att ej verka stijrande 118 de patienter, som af religiös1 sk51 icke rilja mottaga n u n n o r ~ i; sjiilnvird.
~~ Kincllcrtid hafva 106 sjiikhiis- Iiikare och kirurger till inrikesniinistern ingifvit en petition i syfte af att niinnorna i dc sjukes och i sjukhusens eget intresse m5tu 13 fon- faraiidc egna sig Bt sjnkv~rleii vid sjukliiiseii.
Vid universitetet i 1llo111p / / ier hnfva tvenne makar, hr och fru Hos, 115 en g5ng nniiillt sig till exanieii (I&gt;accalauréat es Icttres).
Hida godkiindes, friiii incd utiniirkt beröm.
Italien: Signora Gi~~scppinnrz Cuffani, som 1884 tog sin medicine doktorsgrad, har INI blifvit utniiniiid till professor i anatomi vid uni.
versitetet i Hologiin ined sa ii ini^ aflöning som de niaiiliga kollegerna.
evin / &amp; 6~n1cdiRus.
Signorina Maria Trrrrc, som tagit sin iiiedi- cine doktorsgra&lt;l i Ziirich, har Idifvit iirnaiii~id till lifnieilikus hos drottning Alargheritn af Itdieii.
quinnobil~i~~ingrn Ryssland: &amp; II utfdrlig hisloria ufvcr iien hi@ förburedcs till tryckning af den I~cknnte ryske ~&gt;iil~licisteii i det lil~erala Iiigrct Matviej Pieskovskij.
Författaren, en I~land dc ifrigaste kiiiiiparna i Ryaland, har redan under föreg8ende ar, för &lt;l \ ~iniioeiiianci~~nlionen i en iii.ïiig (l iipps: rtscr, iiiedtlelnt niinga iiitressanta och fuga I~ekatitn Deii ifrigasatta fakta ur qviniioii~~pfostrniis historia i Rysslann&lt;l.
sam~nnnslagningeii af förvaltningariie för post- och tclegrafvcrkcn i Kysslnrid Iiaile litit befara, att de rirltagiin iitprdtrna skulle iitfnlln olyckligt för i telegrafverkets tjcnst nnstiilda ipiniior, eiiie~laii hitlills qvinnor ej fltt tilltrade till postverket.
Etter h \; lil vi IIII erfarit, h r frigan utfallit gynsniiit för i~viniiornn, cniir statsridet, i betrnk- tmde af det oklanderliga uppförande, den ordning och pil&gt;asslig- het, som hittills idngdagdis af ilvinliga telegrafister, beslutat att - iilm nilgot förbehi11 niistiilla rpinnor i 1111ila dessn verk, iiiida upli till attonde klassen.
- Iltrrsburg.
\ ' etenskal&gt;sikadc~iiien har fför första gingcn utdelat de af nietropoliten Makarius stiftade prisen för dc biista p i ryska sliriket oiieiitliggjonla arbetoia.
Ett af rlcm - 1i5 erhöll eii ilani, fru Dauidova för sitt arllrte öfver den tusen rubel E n ryka, fröken H., som studerat \ .id ryska spetsfabrikationen.
Collége dc France, erhöll icke Iiingeseilaii det nygriiiidack stipendiet p i 4.000 francs för matematiska studier p i den gmnd, att hon I&gt;lantl alla nspiranteriia atlagt den basm examen.
(Forir.
.i omrlrgeti j: djc sida).
Stadgar för Fredrika-Bremer-Förbundets Sjukkassa.
B I. Kassans n a m n o c h ändamal.
Kassans namn 3r Fredrika-Bremer-Förbundets Sjukkassa och den- sainma har till indam91 att at sina delegare lemna understöil i forin af peiiningebiilrag, d8 n9gon af dem till följd af sjukdom t ofor mögen till arbete.
fi 2.
Vilkor iör delaktighet 1 kassan.
Delaktighet i kassan kan erhillas af hvarje ilvinna, SOIN är lärarinna eller har en ställning och verksamhet, hviika am jemförliga nied lärarinnas, och hrilka med afseende IJB cjuklighets- och dödlighetsförhallai~de~~ icke kunna anses v a n ogpsammare iin Iärarii~nekailets; s o m vid intriidet fyllt aderton ar, men icke uppnitt femtio 91s alder; s o m vid inträdet iöreter läkares intyg om normalt helsotillstand; och SOM erlägger stadgade afgifter.
g 3.
K a s s a n s tillsiingar.
Kassans tillgingar utgöras af ilelegames intriiderafgifter och år+ I~idmg, samt densamma möjligen tillfdlandr &amp; \ .or och donationer.
Den bestar tillsvidare af tvanne fonder: Understödsfonden och Reserv- fonden.
Den iiim utgöres af de inflymndr isafgifterna och frhn densa~nina utbetalas omedelbart och i första hand sjukhjclpen.
Reserv- fonden bildas af intr2desafgifterna.
samt af det öf \ - erskott, som under- stödsfonden kan lemna vid hvarje ars slut.
Till dessa torde fram- deles ytterligare en fond tillkomma, I) onationsfonden, bildad af till- fälliga gafvor och donationer.
8 Afgifter till kassan.
Afgifterna till kassan besta dels af sdhna, soni erlaggas blott en g8ng vid inträdet, dels af arliga bidrag, hvilks storlek besiiimmas af iiklerii vid inträdet och iitgi enligt följande tabell.
Arsafgift.
Iniriidedgilt Frin fyllda 13 till z5 81s ilder 3 kronor ...... i a kronor.
...... 13 7 a 25 s 30 D r 4 w 5 .. - .-.
14 s w 30 w 35 r i 8 35 B 40 r h ...... r5 B r n 40 w 45 r s 7 Y ...... r6 a D S 45 D jo 8 a 8 a ...... ' 7 ifgiftenia inbetalas direkt till kassan i Stockholm inom januari m9nad nf det kaleuderår, for hrilket sjukförsiikringen skall gälla.
4. e
Skulle första inbetalningen af irsafgiften sid intriidet icke ega riini i januari n i h a d, erliig res en afgifi, hvars storlek bestiimmes i förhal- laiide till deii Sterst ende delen af löpaiiile aret nied tillägg af en in8iiad.
1) essa bestiiinnielser gälla fur personer med normalt helsotillstand i kassans styrelse rna dock bero att i undantagsfall, vid intriidet.
P niot ökade afgifter, intaga personer med icke fullt normalt Iielsotill- stiiid, samt, i iuidantngsfall, personer iildre Bn fenitio Sr.
Ileii för intradesalderii Iiestiiinda irsafgiften iitgdr oföriindrnd och sjukhjcll~ utbetalas afven efter ilet femtionde Aret, samt 3hen oiii delegariniias helsotillst5nd under tiilcn försiiiiirats.
k 5.
F ö r s u m m a d 8rsafgIR.
Underliter delegare att inom föreskrifven tid inbetala sin arsafgift till kassan, förlorar hon derigenom sin delaktighet i ilensamnia.
P i styrelsens bcpröfkaiide iiid dock Iiero.
ilels alt iiiedgifva intill en minads respit mot straiiranta af i z: I, dels, i händelse inhetalniiigen fördröjes iitöf \ .er en ininad, niedgif \ .a, att den försumlige ina utan nytt intyg oiii normalt helsotillstand och genom crl9ggande af ny iiitritdesafgift ocli Arsafgift lika med dc11 förut betalda f3 Aterrinna sin riitt till kassan.
SSson~ alldeles ny medlem stfinde det alltid fritt att söka iter inga i kassan.
# 6.
Sjukhjcl] &gt;en iitg5r frin understudsfonden med en krona och femtio öre om dygnet för en tid af högst tretton veckor under kalenderåret ocli utbetalas sedan intyg om oförmögenhet till arbete p8 gmnd af sjukdom blifvit styrelsen firetedt ocli af densamma godkiiiidt samt sjukdomen varat nier iin fem dygn.
Om kassans tillgingar del iiiedgifva, ina pfi styrelsens beslut tiilcn för sjiikhjelpens utbetalande n9got iitstriickas, dock aldrig öfver tjugu veckor, samt 5fvcn understöd beviljas at deni, som behöfv~ hviln eller si3rkande kurbehandling.
Sedan sjukunderstud utgitt under sanimaiilagdt ett hiindra trettio \ .edor, I~eror p i styrelsen, humrida ytterligare inbetalning af den iirspmngliga irsafgiften och iitbetalning af sjukhjelp sknll fortgl.
Uniler barnsiing, beriiknnd till tre veckor, iitgAr icke sjukhjelp.
KXttighet till erhillnnde af sjukhjelp intriider först fyra veckor efter det iiitrades- och första firsafgiften blihit erlagda.
Kassans verk- samhet tager ej sin början förr ii11 ett hundra femtio inedlenimm antecknats sasoin delegare i densanima.
Reservfonden.
I den hiindelse iiii~lerstö&lt;lsfondeii ej skulle furin5 beficka nöd- rindiga utgifter, leinnar reservfonden sitt bistiiid, men till dess den senare hunnit vaxa till ett belopp i kronor af minst tjugu ganger delegarnes antal, iii5 densamma icke anviindas till andra utgifter iin
de nyss nämnda nödr5ndiga.
Sedan den natt denna storlek, m3 ps beprofvande af styrelsen i samrad med sakkunnig person, om sa be- höfves, bero, huruvida denna fond niS ytterligare starkas eller dess öfverskott .anvRnilas eventuelt till andra i föregaende paragraf namnda ändainal.
# 8.
Kassans styrelse.
Kassan förvaltas af en styrelse, bestaende af fem medle~iiiiiar.
hvilkn jenite tre suppleanter \ .aljas i slutet af april hrarje 3r af Fre- drika-Bremer-Förbondets styrelse och dess suppleanter.
Denna kassa- styrelse, hvars liefogenhet för öfrigt ar angifven i föregaende para- grafer, ntscr inom sig ordföraii~lc snint tillsatter Iiiinplig person till kassaförvaltare och rakenskapsförare.
Arets rakenskaper skola v a n afslutade och till Förbundets revisorer för granskning aflemnade inom t r i minader efter knlenderiirets slut.
Hvaje ar i april, efter ahlutad revision, kallas genom tillkiinna- gifxande i tidningarne kassans delegare till allnian sammankoinst.
Vid denna sammankomst förekommer: meddelande af styrelsens berattelse; iueddelan~le af revisorernas berättelse; c j fraga om decharge för styrelsen; d) möjligen väckta förslag om andring i stndgarne.
Rösträtten ut6fvas pr capita och vid omröstning gäller enket pluralitet.
VBgras decharge, öfrerlemnas kassan och dess förvaltning orne- delbart i delegarnes hiinder.
Likas3 i hiindelse sadan förandring af siadgarne beslutes, som icke af styrelsen godkannes.
# ro.
Förändring af stadgarne.