Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
lVlen dä tillika tages i he tragtande, all den ifrägaställde luljheslämmelsen kör spanmäl till en hörja» mäste anses säsom ett försök, hvars resultat ieke med kull visshet kunde förutses, samt enär i allt kall den hlikvande tull-inkomsten kor span - 24 d'rc>/i0^d/c>/r T^.o ^o. mäl leire torde under de första arén , esler asgjsternes fastställande, indals tili ett betydligare belopp, 83 trodde Röredraganden, utan att sör öfrigt biträda Oommitterades mot begreppet as en säker oell ordnad spanmäls-bandei stridande omdöme, att 8taten !,orde, till nödigt sörlags-eapital sör spanmäls uppköp oell tillbandabällande, lemna söisträekningar, det blifva angeläget, att Rongl. lVIajtt äfven, sörutom nämnde tiligängar, varder sör8edd med serskilda medel, 8om sör det ifrågavarande ändamälet mä sunn» af Kongl. l^laj:t disponeras.
Vidare instärrrde
Röredraganden liti den asLommitterade yttrade tanke, att, såsom det lämpligaste sätt att i missvaxt-sr bispringa den arbetande klassen, serskilda sörsörjnings-utvägar borde bereda sör denna klass, hellom arbeten si 8törre vmsäng, såsom vägars aidäggande oell förbättrande, sirumrensningar m. m., oclr att, under förutsättning as vedeibörande menigbeters sk)'ldigbet att bärum besörja, erforderliga förskott, pä sä lindring vilkor 8om inöjligt, borde linnur, af 8taten meddelr,8, till uppmuntrande oeb understödjande af sådana företag.
^.tt 8t^relsen bärsörntan borrie sättas i tillfälle ritt, medelst anordnande af vidsträcktare arbets-företag sör 8tatens räkning, säsom belastnings-arbeten eller andra större anstalter, der sädana kunna säsom lämpliga oeb bebölliga ifrågakomma, sann Röredraganden, liba med Lommitterade, vara onskligt oeb ändamälsenligt.
Vk dessa förenade skäl oeb anledningar, ansäg
Rdredrsganden sig böra i underdänigbet tillstyrka, att Kongl. lVlaj:t täcktes as Rikets bländer äska. alt, jemte det, pä sätt Rikets senast församlade 8tänder, uti deras den 13 ^lais l835 allätne underdåniga skiilvelse, e> bjudit, liela den sör inkommande utländsk spanmäl indelande tull-intänt varder til!
Uapts l^ädiga disposition sör inrdsättnings-bebof ösverlemnad, oeb tillika allt bvad möjligen insluta kan utås söria undsättnings-ereditivets ännu utesläende fordringar, sedan det vid sista Riksdag beviljade f^llnads-ereditivet blifvit till lullo äterbetaldt, ställas till Kongl.
I^Iajtls boga disposition sör samma ändamål.
Rikets 8tänder ma bärsörutan anvisa ett serskildt kreditiv ak boo,ooo R:dr Råneo, som, för den bändelse att tillgäng ä förra undsättnings-sonden eller ä spanmals-tull-intraderna skulle brista, kan as Kongl. lVlaj:t, vid inträdande belios, förskottsvis oeb emot ersättning trän de korst inflytande tull-asgisterne sör spanmäl, disponeras, Vf dessa tiligängar borde en del reserveras till någon gang oundvikliga direeta undsättningar samt, enligt bittills stadgade grunder, utlemnas såsom län, under soeknarnes eller menigbeternes gemensamma ansvarigbet sör det erbällna bidragets äter betal - Ao,rg/. lV«dlA-r lV.o Zs. 25 betalning pä bestämda tiller, utan ränta, med äliggande kör menli;!,eterns sjelive, att om anskaffande ak säd oe!, dess utdelning elter omstänlligbeterna föranstalta, men återstoden användas till förskott ät menigbeter uti de genom missväxt lidande orter, i vell kör utkoraiidet ak alliiiäinia arbetskÖretag, samt, dä tillfällen Ilärtill saknades, jemväl till verkställande ak större arbeten för 8tatens räkning, med s/ktemäl att ät blottställda orters invänare bereda en eljest saknad dagspenning; bemstäliande körellraganden tillika, att Ilos pikets 8tänder wä koresläs, ölet en summ» ak bögst 5o,ooo, p.dr Danco utaf de kör undsättningar disponibla meckel, mä kä användas, antingen tili gäkvor ät cle genom felslagen skörd mest blottställda, utan äterbetalnings-sk^ldigbet, eller till räntekria läne-körsträckningar utan linnan säkerbet, än läntagarnes personliga förbindelser.
8lutligen bemställde
Döredragsnden i underdänigbet, om icke kongl.
Naj:t, uti elen vin lietta amne lVädigst aflätgncle propositionen, skulle täclcas gikva pikets 8tänder tillliänna, att clen lättnad i akseencle pä återbetalningen ak en cle! undsättnings-skulder, som, uppä kongl.
Naj:ts vill sista piksdag gjorda kramställning, bljkvit ak pikets 8tänder medgikven kör invänare uti ^Vesterbottens oell lVorrbottens
Dan, uncler vilkor ak sockne- eller disli icts-magasins bildande, säsom ett meclel att kör kramticlen betrygga 8taten emot nödvändigbeten att med directa undsättningar bispringa de bebökvancle inom dessa ak missväxt okta bemsökta orter, dit aksändningar ak spanmäl ej kunna, under storsta delen ak äret, sjöledes verkställas, ocb der endast säd ak ortens växt kan till utsäde användas, icke bittills i någon väsencltligare mon medkört äs^ktad verkan, oagtadt erinringar liärom utgätt sä väl omedelbarligen kiän kongl.
Napt, som ock krän 8tats(lontoi et.
Detta koi bällande, om än till någon del bärledande sig krän vanan att i missväxt-är erbälla direct undsättning ak 8tatens medel, torde dock, enligt köredragandens underdåniga tanka, bukvudsakligen kä tillskrikvas sväiigbeten kör nämnde orters inbyggare, att, elter nu inträlkade ^Iterligare missväxter, utgöra den spanmäl, som ak 8tatens bos deni utestaeinls fordringar blifvit bestämd till iond kör sockne- eller district-magasinen, äfvensom obenägenbeten bos mänga magasins-cielegare att ingä uti köreskrikven gemensam ansvarigbet kör nämnde spanmäls successiva ätergäldande.
Nen ebvad dröjsmälet med districts-msgasinens bildande binge anses vällärd ak bristande omtanka bos berörde orters invänare, eller ak andra orsaker, vöre det i alla kall ej mindre kör desse invänare sjelkve, an kör det F//i.
N// />. proi. r r/.iL 4 26 7t".o Zo. ullmsnnu, uf 8tor vi^t, utt cl^liliu inrsltninAgr, till untul oell lre8lluKenIl6t inol8vui uiiile lieliofvet, vuröu i numncte orter tilivu^ulnu^te, livurlore oelc i den nion, oni8tun<liolieternu nieileälvo uncl8ultnin^8-8liul,1ernu8 jnrlrifvuncle, nöcli^u utAuiöer lioröe vicllu^38, för -Ut iirinAu till verli8tglli»ll6t, kvucl i oinlöi iiiulilu l>un8eencle reöuil
Le f>68lutuclt.
Uti cled Aenoiil l^öreclruFsnclen 8ulnnciu gf^ifnu unriercluiii^u ^ttruncls förenuös 8>A 8lut8-lxäclet8 I^eciunlöter, mecl nncluntu^ »k 8lut8-llucl6t 6refve 80iil för 8>n clel i unclercläni^liet »nförele: "ritt Orefven oell 8tut8- "ltäilet UN8UA6 8tulei>8 clireetu nieIiunIiow8t, lill ulvin junite uf ilen, ^enoni "nitruLunrle nii88vuxter niöjliAen upplioninluncje förluAenliet, i ullinunllet "vuru 8>iUilli^ oell utnlii,8tone tiöru in8lirunliU8 lill bereiluncle ul urllet8-för"ljen8t ät (lein, 8vni 8uclun 8ulinuile, oell uf j)enninAe-nnijer8löcl, utun äter"6et!iInin»8-8li^I6iAll6t, i cle orter, eler llun^er8nöcl unnur8 liuncle vuru utt "kefuru; utt Orefven trocläe, 6et clen lill^än^, 80in, zeilon, 8punnlul8-lullen8 "olve, lemnuncle till XonAl. lVIuj:t8 cli8s)o8ition, lnniile usislliomniu, liuinilele8 "glinlle Illikvu för jieliofvet tillräelili^» men utt^ clä en 8uclun til!»un°i till en "llörjun vore ov'i88, 6refven lunne 8>-; liöru i unäercläni^liet llelN8tulIu, utt "Xon»I.
IVluj:t niätte tiieliU8 ul' Ilili6t8 8t:in<ler t>e^uru ett ereclitiv uf rnin8t "100,000 k:6r, 8oin lör ofvunlieröi cle unrlunuäl 8liuIIe tilifvu till^unAli^t, "emot er8ultninA ut' för8L inkl^tunile 8punlnäl8-tull-nieclel för lrvucl, sorn ä "ereclitivet eli8poneru8." l^on^I.
IVluj:t sunn 8liuliAt i l^äcler Aillu » ll vuä ^öreclruAgn^en oell 8tut8- fiZ(1et8 lle8te I^eöuniöter i clettu ämne unileröäni^t ^ttrut oell till8tvrlit, nierl clen lorunrlrin^, utt Ivou^l.
lVlujrt förlilurucle 8>A vilju, utun lillliunnur;ifvuncle ul nä^on 8urnn>u 8U80in lör cle iträi;u8tgllnu lreliofven erloi >ie> li-;, ät Iiili6t8 8tgncler ofverleninu utt, efter ^rötnin^ ^f föreliom nisncle lörliällunclen, lle8tunlmu lielop^et uf clet unvi8unile n^u un<l8gltnin^8-creilitivet, ieinte elen clel uf uNll8ullniii»8-3N8lu^et, 5oni till Zälvor eller län utun 8iilierllet fär unvuuilu8.
Lon^l. l^uj:t8 llurorn n^Zuttunäe lXäöiAg ?ro^io8ition 8!iuIIe 8er8liilclt ju8teru8. ?rotoeo!lo, L. 6. Zlo/IA/.
TVäz^zAa /'zo/io^uzozr 7V/0 8c>. 27 t/lz/z-zz» zr/' /'z-otoezz/Zet ö/vsz' //zzzrz/e/s- oo/r /^zzrzrzroe-^z-ezrz/szr^ /zck/- /et zzr/öz- //a/?.? 8/zr/:L XozrzzzzAezr r Äzrt^-/l8z/6L 8 ^oe^/zo/zzrL ^>7o^ z/ezr 2°/ T^eöz-zzzzz-z z§°/o. lVZ5 V» 5 g 1186:
I8i,ii8 Excellens 8tr»t8-^!iiii8t6i n fÖ5 IIt5iii68 ^56n8eiiri, Herr krili6556 ^'ez-zze/z/^ 8tiN8-Ili>8Lii: lleii 1^nli6556 ^/cez-Zz/e/zzz^ l^^ikeri-e -ziozz .Vo/zzz/2ezz/z6zzzr ^ 056fv6 //z?z-l/^ 1Vi >16556 6)-//ezz/zzzzz/^ ^i!I k'Ö5056nk,<j6 8lak-<Il3I1^l656I1 , Xu lil II1iil ll6556N //zz-e^ 1'iltfcilv5ctn3c!6 8t3t8-86656t65356II, Ilx^68itioi18-86656t65356I1 Tl/zzzz^/ze. 1illio5058l11l86 8t3t8-86656t65356I1 U^^Ill8t6 till ^U8t65ilIA 6tt, till 561^8 »f Xoii^I.
IVl.'ij:l8 unc>65 ct6ii 8 iliN6Vli5i,ii86 1113111,8 5utt3cl6 lVäcliAa 868li»t, I^)p8iitt t'Ö5.8li,A till Xon»I. lVIsj:t8 l^L8i^u l>50jio8itioii till Iiili6t8 8täncl65 Olli ätZäi<l65 till 8686^21,11868 uii88kittiiiiiA i mi88Viixt-ä5. 86int6 58650^31186 gf 86 UIl8658älli»Ä ^tt53Il86I1, 80M till ?50t060ll6t <1611 8:86 iiili6V»5gii<l6 0181138 blifvit 3>^isii6, 8em8t3ll86 1^656853^3118611 oell 8l»>8-8äzl6t8 8.6cll,I1löt65, »tt XoilAl.
IVlsi.-t tsolit68 <l6t nu Us1pl38t3, ?50t0- oollet 8ilu^'1»86 foi8llix, 8ä80M 1116 zl Xoil^I. lVll»j:t8 Ilö^3 ll68lut i 3MI16t Z)fV656I»88ti>MIN3Nzl6, lVäzli^8t xill3; Oell tijolil.68 Xonx-l. lVl^jlt, 11168 8itnll Iiiiitilt, i lVäil65 lö5oi'8ii3, 3tt ill 5^3 23531,86 l^ä8i^3 ?50p08iti0li mä, i 611- Iizll6t 0168 8650586 5o58l3A, 011805861111°» 83A till Kili6t8 8tÖIicl65 6X^68i6538.
Illx kiotooollo. »5. 6. Lc/z^öez-^.
KTGCWMGLM.
U08 L. vv L 1.1. OL k<, 18 40.
TVddrFtt /'roposrH/r ^Vlo 5l. i iV:o 31. ^lllom till Lxx.-llt5l(. (len 5 lllors, 1(1. 2 e. m. ^o/?Ki. /'--o^os/ikro» Kiä-rt/e/', «nA«6/re/s Les^rmms/rtie^ «/ SlkKt//KvK7-K»t/6 T^/o^r/- ^e?- « 6<r/r)6-r K/oe/r^o/ms K/o^ik c/e/r 24 1840.
DL kiliets 86N38t lärggmiade 8tänder, uti underdånig 8Iirilvel56 lien 12 lVIai-8 >835. til! l^ongi.
Uaj:t älveriemnads lorgisg tili laxs
L 8tora 8iä-3 oilg-bevillningen, lagtade 1lili6t8 8tander älven gergliidt Xangl. l^laptg boga uppmärlgambet uppå lrägan om l>68tammande al en olöränderiig In1är8el-tuli L gpanmäi, tili ett 8ädant belopp, 8vm lör jardbrnbaren borde utföra ett tillräekligt glvdd emot utländsk medtälian, veit tillika, vici inträilande 8vagare skördar elie,' missväxter, lärekomma en ölverdrilven dvrbet ellsi- brist pä denna nädvändigbetsvara.
Ililiets 8tänder yttrade i detta alseende, burosom, tiii läreliommande al nöd, vid de tiillallen, dä missväxt eiler mindre gynnande skörd eger rom, oell tili mildrande al ris lieie ol^eklige verkningarne al ett sädant lorbäilsnde, en inom landet ordnad spanmäisbandel utgör ciet säkraste, tili bäde producenters veit eonsumenters lörman saltande, medel, oeb liikets 8tänder anbällo i underdänigbst, att L spanmäi en lär lem är olöränderiig
Inlär8el8-tuii mLtte bestämmas, nemligen: lär livets, per tunna L:eo H:dr 3: — — „ liäg oeb Xrter, d:0 ...........
,» „ 2:— — „ Vicker, d:o „ i:36. — „ Xorn oeb Lo-bvete, d:o .........
„ ,» i: 2^. — „ ilalre, d:o ..............
,, ,» i: — — iivarjemte biliets 8tänder tiii Ixongi.
Naj:ts l^ädiga disposition ölveriemnsrie, bvad de salunda stadgade Vulialgilter kunde inbringa, lär att, genom Xongl.
Najt, endastoeb lramlär andre medel, användas tili understöd i ds orter al landet, bvilka, elter inträlkade mi88växter, lunnag vara i bebol al undsättning.
Den al ilikets 8tänder
Lälunda gjorda framställning bar bos I^ongl. ^laj:t varit under noggrannt öfvervägande; men emedan, dels det bögrs belopp al de genom llikets 8tänder i underdänigbet löreslagne 1'ull-algilL(7, n»^ n// Ä. Ä. />/-or, 1840. 1 Lam/. 1 12 1 . 2 /'roposrdo/r ^?.'o 3l. lei- vackt detänkligdet a Kongl. Naj:ts sida, att samma afgider, säsom oföränderliga, antaga oed fastställa, dels skördarne under den frän sr 1835 förllutne tid ej varit sä fördelaktiga > att man inom landet egt päräkna ds ymniga sädes-tillgängsr, Ovillig, elter Kongl.
N.ijNs tanka, deist döra vars till dnnandss, när en oföränderlig lull a spanmäl varder för första gänken fastställd, dar Kongl.
Naj:t, af dessa anledningar, ej dittills velat till verkställigdet defordra det af dikets 8tänder i underdanigdet gjorde förslag.
Oed eduru, enligt Kegerings-Kormens 6o §., det al' Kongl.
Naj:t allena deror, att, efter omständigdeterns, reglera dulien ä inkommande oed utgäende spanmäl, vili Kongl. Naj:t likväl nn dufva öfverlemnat denna daga till dikets 8tänders ytterligare omprötvande, pa det dikets 8täuder, i sammandang med dull-devillilingens allmänna reglering, mä ega tillfälle att äfven om 8panmals-tul!en sig utlåta, ve därom fattande deslut kunna derefter erdalla tillämpning tran samma tid, dä den n^a dull-taxan träder i verkställigdet, ned Lördlilva gällande under derpaloljande kem ar; doek vill Kongl. Naj:t därmed dufva gifvit dikets 8tänder tillkänna,att,emedan det icke gf Kongl Naj:t deror, att nu, till följd dlott af en genom diketr Ständer yttrad önskan, dslt oed dället uppdälva de rättigdeter, sorn innefattas uti n^ssäderopade al' en utaf Konung oed Ständer gemensamt desvuren Orundlag, sä dlikver den tull-destämmelse, dvilken, enligt dikets Ständers lörenämnde andällan, kan komma att ega rum, endast att anse säsom ett reglementariskt stadgande, lavars gällande kraft inom derorde tid af lem ar degränsas.
Naj:t dar därvid i öfrigt ej velat underlåta att meddela dikets Ständer de äsigter, dem Kongl. Naj.t, efter sorgfälligt skärskådande af ämnet, funnit döra läggas till grund för Statsmagternes samverkande åtgärder , i afseende pa denna dusdullsgren. dland de vigtigasts föremål för den ekonomiska lagstiftningen, 8r utan tvifvel ordnandet af Zpanmäls-lagarne. dessa dagars verkningar pä allmänna välståndet äro lika vidsträckta, som djupt ingripande; att fran rädane är, dä ymnigare skördar inträffat, samla en desparing, som, när svagare äring eller missväxt sig inlinner, tryggar mot drist eller dungsrsnöd, utgör en af de lörsta oed enklaste grunder för en klok oed omtänksam dusdällning.
Ktt efter öfriga varu-värden skäligen alpassadt oed någorlunda jemt sig didedallande pius ä det för menniskan nödvändigaste födoämnet, mäste oek af ds samlade upplagen dlifva en följd, välgörande ej mindre för produeenterne, än oek lör eonsumenterne af denna vara.
Nen kVcrcl/^cr kV/o Zr. 3 möjli^beten kitt, utan 8tvrel5en8 allticl Lbaöli^a inblanclnin» i e^entliAa bancleb-företaA, äLtaclbomma clö88a veibnin^ar, beror uter bukvuclLabliAen slä Läclane l?öriä!tnin»ar, 8om, utan värla för Lambället, ä ena Liclan, oeb utan fö, närmancle af enLbilclea rättLenliFa intere88en, ä clenanclra, Zvnna oeb bekorclra en obelnnilracl banclel mecl 8slanmäl, till LtörLta möjliAa A3FN lör sä vät landet i allmänbet, 80m jorclbrubL-närinALn i L^nnerbet.
Ned fä8tadt ör^onmäidce ä de omi58bänneli»a fördelarne af en Lalcincla befordrad LsuanmälL-bandet, 8om bittillL inom 8veriA6 i allmänbet 8abnal8, men ^vilken, i samma mon den bletve inot tillfälliAg växlingar uti l?orlattninAgrne betrvs^ad, äfven bör sauräbnas blifva iner verksam oeb vidtomfattande, anser Lionel.
Naj:t, för landets förkofran i imlustrielt bänseende, det vurg af största vi^t, att Vull-afAilterne a inkommande utländsk
Ssoanmäl mä un-ler^ä en sadan re^lerin^, att samma al«ifter ej vidare bunna, till följd k>f inträffande lörbällanden, underkastas förändring, ulan blifva, tili det belosls), 8om en gäng slrökvats lämjlligt, orubbadt beständande, åtminstone för en tidrymd ak vissa är; oell Lionel.
Maj t tror, enligt bvacl ofvan nämndt är, oeb i öfverensstämmelse med llikets 8ena8t församlade 8tänclers yttrade önskan, att elerina tidrymd bör, för en början, till fem sr be8tämina8. b-etralfande dernäst beloppet af eleona lull, aN8er Ixongl.
Naj:t likväl cls genom llikets 8tänel6r i underdanigbet koreslagne afgitter vara alltlör boga, för att bunna såsom bestämde antagas. binder svaga sädesår Lbulle dessa afgikter bunna föranleda till en öfverelrifven stegring al grisen, 8ärclele8
Lvm bet svårligen ban antagas, att en missl^ekacl årsväxt i 8verige Lbulle intiälka, samtidigt meel riba skördar uti cls öfrige länclerne kring Östersjön. ldrfarenlceten bar tvertoin Ådagalagt, att sädesslrisen, in- oeb utrikes, uncler de sistköi dlutne lo ären, stigit eller fallit samtidigt, osb i ett uilgelärligen liba turba!lancle till bvaranelra.
Väl lear lxongl. Naj:t, hellom I)e88 Varliga lbungörelse ak elen 2/j januari >835, släbudit Vull-afgikterne kör inkommande ssianmul till ett belour), som, mecl clet enön undantaget ak 12 8b. bögre lull ä vieber, är albleleL ofverensscämmancle mecl bvacl llikets 8tänc!er, i deras Lenare afgikna underdäniga VullVaxe-förslag, uttagit, oeb nämncle Vull-bestämmelse är äfven för narvarancle ^ällancle.
Nen reclan uncler clen frän klÖALtberörcle XuNAÖrel86S utfärclancle törflutne ticl, bafva, slä Aruncl akinträlfacle LvaZare ärLväxter, suartiella tull-necl8ättnin»ar för 8e,8bilcla 8äcle8laA oeb LerLbilcla terminer, varit ounclZänAliAa , 8a8vm en följcl ak clen 8t^rel86ll äliA^ancle omtanka om lancletL betrv§^ >ncle F'/-o/ro«r^ro/r iV.-c> Z k. emot brist eller' öfverdrifven dvrbet ä födo-ämnen. lin lili» omtank» mäste »sven nu, dä fr»A»n »NAär »fAifternas bestämmgnde till ett st»diAkblifv»nde belopp, päkall» den störst» möjli»» vgrsambet, belst »lltlör bö»» »lA,fter »sven Kunde innebär» »nledniriA »tt misstro den n^» ll^örkatrninoens utloFv»de bestånd under- kommande tiders vexlande skiften. linder- bandläMniriAen »F ärendet b»fv», elter »nskskFade tillförlitlige nnderrättelser om sädesprisen pä in- oeb utländske nite!-, jemte »ll» öfrige pä tillAanAen oell »fsättningen »f de vigtigare serskilde spanmäls-slagen inverkande omständiAbeter oelr förbällanden, noAgrann» beräkning»,- bäröfver egt rum, oelr jemväl blifvit, medell uppgjoids tabeller oell s»mm»ndrgg, FullstSndigt ordnade, bvilk» beräkninggr simi» till vederbörligt
Utskott blifva ölverlemnade.
Oenom de i berörde mätto »nställde forskning»,-, b»r Kongl. äll»j:t Funnit ntr-öndt, »tt skilngden emell»,» spanmälens lägsta pris » de förnämste utr-ilie8 bsndels-platser oell 8»mm» varas lägsta köpevärden inom Riket, k»n, elter medel-beräkning, leke »ntagas större, än »tt en inlo, sels-tull, bestämd till bälften »k det belopp, Rikets 8t»nder är r835 i underdänigIret Föreslggit, oeb bvartill »Iltid bör läggas »fgilt till Handels-oeb 8jöf»rtsFonden, tolsg, frakt oeb öfrige omkostnader, skulls innebära sli^dd för inbemsli» jordbruket emot utländsk medtäflan. lullafgilterne skulle, enligt derin» Arund, komma »tt utgöra:
För ldvete, per tunna . ............
. k:dr r:2/p— „ Räg oeb Xrter» d:o — — „ 'Wieker,d:o . . ,. —^2.— „ Korn oeb Lo-bvete, d:o . ....,, — 36. — ,, klafre, d:o . —2/s.
— Oeb eburu dess» »fgifter s^nas Kongl.
Naj:t, elter de uppgifna grunder»», rätt beräknade oeb sälnnd» mot8v»r»nde ändamälet, belst bögre tull-gfgiter mäste för consumenterne »f »ll» classer vara betungande, vill Kongl. N»j:t likväl
Fäst» »lseende ä ds pä en närmgre kännedom om serskild» lörbällanden grundade upplysningar, dem Rikets Frän »II» orter förssmlgde 8tänder »ro i tillfälle »tt meddel», livar före Kongl. I^laj^t äfven i Kader Förkl»r»r, »bt, För den bändelse, Rikets Ltänder , ut»n förbiseende »f de vigtig» bufvudgrunder för ifräggvsrande ärende, skulle linn» det ted» till en billigare jemkning emellan de bandlgndes, jordbrukares oeb samtlige ds srbetande elassernes ut»f spsnmalstullen beroende interesse», om någon forbbjning egde rum i nyss »»förde tuliafgifter, Kongl. IVIapt äfven vore be - Kn^F-5. /'rc>posr'/r'ou ^V/o o i.
Zi rignen kitt samlpeka till en sädan förhöjning, likväl med högst en tredje^ kiel, eller säluuda, gtt tullen hestämmes: for l tunn:.
Ilvete, till . .
Il:dr 2: — — >, ,, Iläg oell Xrter i: 16. —- >, „ ^Vicker ......... „ i:j 8. — „ >, Korn oell Lo-Ilvete 1: — —. ,, ,, hlafia " 32, > Varande det förslg», som ds till lull-taxans öfverseende serskildt förordngile
Lommitterade i underdånighet afgifvit, härmed jemväl öfverensstämmande.
Kör gtt fullkomligen uppfylla det ändamäl, som med den nu ifrägastallda Vull-hestammelsen äs^ftas, anser Kongl.
lVIapt dermed äfven dör» förenas tullfrihet för utförsel gf spanmäl till utrikes ort.
Knligt Kongl. Köl-ordningen clen 2/^ dauuari i855, är denna utförsel för närvarande helagd mscl Kull-afgitter: till ,6 sk. för hvete, 8 sk. för räg oell ärter samt sk. för cls öfrige sades-slagen, allt per tunna räknaclt; oeir äro dessa gfgifter sä lägg, att deras upphörande ej hör väska hetänklighet, hvarföre Kongl. .^laj:t, i öfverensstämmelse med hvad sä väl Ilikets 8tänders vid. förra liiksdagen afgifna underdäniga Kull-taxe-förslag, som oek det af serskilda Lommitterade senast afvikne hetänkande härom innehälla, nu föreslär llikets 8tänder, att en sädan tullfrihet mä varda antagen oeh hestämd för en lika tidrymd, som för de stadigvarande Införsels-tuIIafgifterne hlifver gällande.
Ued erkännande gf den grundsats , att stadga i Körfattningarne utgör hade det första vilkoret för spanmälshandelns uppkomst oell den säkraste horgen lör dess fortfarande, vill Kongl. Uaj:t härigenom hafva förklarat, att, i händelse liikets 8tander instämma uti hvad Kongl, Naj:t nu till deras öfvervägande framställt, Kongl.
Naj:t är sinnad, sä väl att läta delaeLtämmaude lull-afgifterne hlifva, för den tid, som till en början utsättes, utan ruhhning hestäende, som ock att, i hvad pä Kongl. lVIapt ankomma kan, »fhöja sädane förändringar i de ekonomiska Körfattningarne, som pä landthruks-näringens utöfning, jemte förhrukningen af — oell prisen pä — spanmäl, ega inllvtande.
8Iutligen oell med anledning af llikets senast församlade 8t8nder8 i vlvanlierörde mätto framställde förslag, att till Kongl. Napts disposition olve, lemna inkomsten af den hestämda spanmäls-tullen, lör att användas, till undsättning ät inl>)ggarns l de orter, som af missväxt Ilemsökas, liar 6 F'/-oposr,rc>^ K/.'o 5 a. Kongl. ^lapt velat gifva Rikets 8täa>der tillkänna, att, dä verkningarne af en Kr
Km är laestämd spanmäls-tull, till ästadkommande af större enskilda sädes-upplag, forst ester laand äro att päräkna, samt deilia sädes-upplag
Kr öfrigt endast i viss mon kunna aflajelpa den Krlägenlaet, som alltid mäste Kifva en Kljd as inträffade allmänna missväxter, oelr alltsä ieks utesluta laeliofvet at serskilda anstalter till undsättning i missväxtär, anser Kongl. Naj:t oundgängligt, att tillräekliga medel ior detta ändamål afven liadanefter varda ställde till Kongl.
Nairts langa disposition; Oela Kongl. Naj:t, som jemväl Kr Dess de! finnér lämpligt, att den Kr spanmäl inflytande tull, lavarmed i allt fall någon inkomst
Kr 8taten ej är gfsedd, laärtill i Krsts rummet anvisas, samt att, i Kljd laäraf, denna inkomst ieke annorledes såsom tillgäng vid 8tats-reg!eringen laeräknas, vill otta mede! till undsättningar i missväxtär, till Rikets Ltänder serskildt allsta Kädig proposition.
Naj:t Krlalilver
Rikets 8tänder med all Kongl.
Käd sekt Knnest städse vällaevägen.
LrkRK dOIIK K. K. k//t/rsA <7/ Hro/oeo//e/ ö/ver ^rr-rt/e/s- oc/r -^re-r olerr, /rd/K/ r'»/d> //errrs /1/K/.'/ ^o/rnnA6?r r K/«/s-//ac/e/ «Z K/oe^/ro/ms K/o// </e,r 8 1840.
Karvar an de:
Dans Kxeellens 8tats-Kinistsrn Kr Utrikes ärendena, Derr Rrilierrs K//'er,re/r/. 8tats-Räden: Herr Rrilaerre K/rsr/r/e/rrs, Kerr Drilaerrs ^arger^e/Zre^ Krilisrre -norr Ko/rrr/ssrr/rerm ^ Orefve Krilaerrs 6p//e,r/rarr/^ 1. f. dlos-Lan^Ieren, Lalainetts-Leereteraren //rre, 1. f. 8tats-8eereteraren, Kxpeditions-Lecreteraren Mr„/^e. dVad/A-rr /'roposrd/o» 7f.'o ?i. 7 8edan nedannämnde ärenden, innefattande sädane dägor af allmännare vigt, dvarom frän Kongl. Napt l^ädiga fram8täl!n>nggr dorde till Rikets na lörsamlade 8tänder allätas, redan under de senare mänaderns a5 förlidst är varit föremäl tor se,skilde förderedande öfverläggningar, utdad sig t. s. 8tats-8ecreteraren att nn fä samma ärenden Kongl. lVlaj:t till slutlig pröfning i underdänigdet föredraga, nemligen: — — 2:0.