Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ståndet beslöt, alt Rikets Ständer må icke allenast bifalla den eftergift, Kongl. Majit, i förevarande Nådig?'
Proposition, behagat för Lands-sekreteraren, Lagmannen Engelblom föreslå, utan äfven, för deras del, medgifva, det enahanda efter-' gift må General-löjtnanten, Grefve Löwenhjelm och Kronofogden Pettersson tillgodokomma, hvarjemte Ståndet lät vid yttrandet, sid. 9, bero; och N:o 80, angående väckt fråga om löne-förhöjning åt Statens embets- och tjenstemän m. fl.j för år 1857. Prot.-Utdrag den 22 Juli 1857. 447 Ståndet beslöt, att dels bifalla Utlåtandet, i hvad det angår der å Riksgälds-kontoret för ändamålet anvisade summor, dels återremittera Utlåtandet, i hvad det angår afstyrkande af löne-förhöjning för innevarande år åt embets- och tjenstemän m. fl., tillhörande stater och korpser, under 2:dra, 3:dje, 4:de och 5:te Hufvud-titlarne.
S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Ulskotlets Betänkande N:o 10, angående tull-bevillningen och dermed sammanhang egande ämnen, fattades följande beslut: Utskottets Utlåtande, sid. 8, angående Herr Bodells motion, bifölls.
Utskottets hemställan å sid. 10, i första punkten: ”alt så väl den till 10 fiCc." — afslogs, hvaremot Bonde-Ståndet antog i stället följande: ”alt den till 10 procent å tull-beloppet för alla inkommande varor bestämda afgift till den så kallade Handels- och Sjöfarts-fonden . skall såsom särskild beskattnings-titel upphöra, emot godtgörelse af tull-medlen, samt innefattas i de tull-satser, som för varors införsel genom taxan bestämmas”.
2:dra och 5:dje punkterna rörande Handels- och Sjöfarts-fonden biföllos.
Utskottets förslag i öfrigt å sid. 11 samt å sid.
12 afslogos.
I anledning af framställningarne å sid 13 beslöts, att de vid införsel tullfria varorna skulle i sjelfva taxan upptagas, såsom Utskottet föreslagit; men att hvad Utskottet i öfrigt hemställt icke kunde godkännas och lullvärdes-kolumnen sålunda i taxan qvarstå.
Betänkandets öfriga delar och förslaget till tull-taxa, med dit hörande tarifer, så och jemte det att Bonde-Ståndet lät bero vid Utskottets hemställan å sid. 16, att pröfning af tull-bestämmelserna, angående artikeln bränvin och sprit tillsvidare uppskjutes, afslog Ståndet Bevillnings-Utskottets förslag i allt hvad angick taxe-bestämmelserna i öfrigt och så vidt de nu icke öfverensslämde med nu gällande tull-taxa, hvilken i allmänhet borde fortfarande gälla, dock med förbehåll af särskild pröfning i afseende å hvad Anders Gudmundsson i sin reservation påyrkat, dervid Bonde-Ståndet för sin del beslöt, att sill borde få tullfritt införas; att tullen å gråsidor och sey äfvensom å längor och torsk, med derunder inbegripna rolscher, samt klipp-, stock- och platt- eller bredfisk, (för hvilka Anders Gudmundsson yrkat tullfrihet) borde bibehållas vid de tullsatser, nu gällande taxa innehåller; — att koksalt skulle vara tullfritt; — att redskap och maskinerier, eller delar deraf, likasom socker, rått och raffineradt, alla slag, samt ylle-väfnader, ”andra slag”, (anmärkte å sid.
45) och trädvaror, alla slag, skulle hvar för sig draga in - Prot.-Utdrag den 22 ock 23 Juli i857. försels—Lull, eller ålnjuta frihet från tull-afgiftér på det sätt Bevillnings-Utskottet nu föreslagit, deremot Anders Gudmundssons förslag, i afseende å utförsels-tull å bräder och plank godkändes, så alt bräder, 1 lura tjocka, 6 å 8 alnar och derutöfver åsättas export-tull pr tolft, 12 öre, samt plankor, 1 1/2 å 2 tum tjocka, 6 alnar och derutöfver, dito 20 öre.
I afseende å de så kallade Underrättelserna, om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör, anmärktes särskildt, alt Kongl. Maj:t, genom Nådigt bref af den 19 Oktober 1855, beviljat Jönköpings stad kredit-upplagsrält, hvadan Bondeståndet ansåg, att berörde stad jemväl borde upptagas ibland antalet af de i § 11 uppräknade städer, hvilka en så beskaffad rättighet åtnjuta.
Härförutan fattade Bonde-Ståndet det beslut, att åt Bevillnings-Utskottet öfverlemnades verkställa de förändringar ej mindre i underrättelserna, än i' taxan, så väl i afseende å reducering till nya mynt, mått, mål och vigt, som genom Handelsoch Sjöfarts-fonds-afgiftens tilläggande vid nu gällande tull-taxe-belopp, samt enligt författningarne i öfrigt och de af Bonde-Ståndet fattade ofvan omförmälde beslut, kunde uppkomma. S. D. Föredrogos och godkändes Expedilions-Utskottets förslag till Rikets Ständers skrivelser:
N:o 90, angående ett grundlags-ändrings-förslag rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall, m. m.; N:o 91, angående förändrad lydelse af 4 § i 1 kap. Giftermåls-Balken; N:o 92, angående stiftande af en lag emot misshandling af djur; N:o 93, om upphäfvande af börds-rätten i stad samt ändring af lagstiftningen angående testaments-rätten och gåfva af fast egendom; N:o 94, i afseende å förhållanden rörande arbetsfolk, som utgår för vinnande af arbetsförtjenst; N:o 95, förslag till förordnande för Häradshöfdingen, Assessoren G. Lagerstråle att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsman; och N:o 96, förslag till underdånig skrifvelse, angående Häradshöfdingen, Assessoren G.
Lagerstråles insättande i Justitie-ombudsmans-embetet.
SS. DD. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 10, angående tull-bevillningen och dermed sammanhang egande ämnen.
Härvid Prot.-Uldrag den 23 och 2* Juli 1857. 449 Härvid före ko mino: l:o.
Utskollets yttrande, sid. 8, angående Herr Bcdills motion.
Godkändes. 2:o.
Utskottets yttranden och förslag, dels sidd. 10 och 11, angående afgift till Handels- och Sjöfarts-fondcn, dels sidd. 10. 11 oell 12, rörande städernas tolag.
Biföllos; och 5:o. Bevillnings-Utskoltcts Betänkande i öfrigt.
Efter vunnen upplysning om behandlingen hos Med-Stånden af frågan, angående städernas tolag, beslöt Ståndet, alt låta handläggning af nämnda Betänkande till dess öfriga innehåll hvila, lill dess sig visar, huruledes berörda fråga, rörande tolagen, efter förnyad pröfning af Bevillnings-Utskotlet, hlifver af Rikets Ständer slutligen afgjord.
Frän Vällofl. Borgar e-Slåndet.
Föredrogs ånyo Samtnansalla Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskotlels Betänkande N:o 26, i anledning af väckta frågor om förändring eller förklaring af nu gällande stadganden, angående skyldighet alt hygga och underhålla kyrka, prest-gård, tings-hus och härads-fängclse.
Bifölls, med undantag af Utskollets lagförslag, sid. 8, hvilket beslöts, så lydande: ”att alla, som, enligt Allmänna Sockneslämmo-förordningen, å sockneslämma rösträtt ega, skola i sådan byggnads- och underhålls-skyldighet deltaga”.
Ilen 24 Juli.
Frän Hedera. Bonde-Stdndet.
S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottels Betänkandcn: N:o 98, i fråga om kristendoms-undervisningens besörjande i folk-skolorna och i församlingarna; Bih. till B.
Prot. 1856 q 1857. 9 Sami. 57 450 Fröt.-Utdrag den 25 Juti> 1857.
N:o 99, i anledning af väckta motioner, rörande Handcls-ördningeu den 22 December 1846', jemte åtskilliga1 dermed sammanhang egande författningar, äfvensom om rättighet till fri handel med salt inom riket; N:o 100, i anledning ali väckt motion om upphörande af den allmogen i sju härader af Elfsborgs län samt städerna Borås och' Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet; N:o 101, i anledning af väckt motion om föreskrifters meddelande till förekommande af missbruk utaf allmogens rättighet att försälja siria tillverkningar m. m.; samt N:o- 402j i anledning af Väckta motioner om ändring i* Fabriks- och HandUverks-ordningen den 22 December 1846. S. D. Jemlikt ineddeladt Prolokolis-utdrag N:o 297 hade Borgare-Ståndet inbjudit Bonde-Ståndet alt instämma uti Borgare-Ståndets vid föredragningen af M\- månna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 9 7 fattade beslut rörande dels Utskottets yttrande i 5:te mom. sid. 1 I af Betänkandet, i fråga om den vid Universitetet i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska medieo-chirurgiska institutet till ett medicinskt undervisnings-verk i Slockholm och dels Utskottets tillstyrkande i 6:te monn sidd. 12 och 15, angående Carolinska medico-chirurgiska institutets i Stockholm rättighet alt förklara der examinerade för medicine och chirurgic doktorer, med desse sednares hefordrings-rätt; men som, hvad förstnämnde 5:le moment beträffar, Bonde-Ståndet återremitterat detsamma till Utskottet för närmare utredning i ämnet, beslöts, alt med algörandet utaf BorgareStåndets inbjudning härutinnan skulle anstå, intill dess Utskottet inkommit med yttrande i anledning af återremiSsen och detta lill behandling förekommer hvaremot Bonde-Ståndet, som fattat i hufvudsaken lika beslut med Borgare-Ståndet, rörande ö:te momentet af förenämnde Utskotts Betänkande N:o 97,. antog sistnämnde
Stånds inbjudning i fråga om delta moment, hvarom Borgare-Ståndet skulle genom utdrag af detta protokoll meddelas underrättelse.
Frän Högte/l.
Riåderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstilulions-Utskoltefs den 16 och 20 dennes på hordet lagda Memorial N:o 13, med förslag till ändring i 12 § Régerings-Formen, angående Stats-rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande mäktetf; blef ifrågavarande förslag af Ridderskapet och Adel» förkåstådt.
Prot.-Utdrag den 25 Juli 4857. 451 S. 1).
Föredrogos ånyo Konslilutions-Utskoltets nedannämnde dea 16 och 20 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 14, angående del tillägg till 12 § Rcgerings-Formen, att Konungen icke må ulan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat; N:o 15, med förslag lill ändring i 72 § Regerings-Formen, angående in lösen åf Rikets Ständers Banks sedlar; N:o IG, med förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag; rN:o 17, med »förslag till ändring uti 2 7 § 1 momentet och 28 § Riks dags-Ordningcn samt 55 § Regerings-Formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och hellöf, dels för Ulskolls-val; N;o 18, med förslag till ändring i 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Slats-rådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 10, med förslag lill idt tillägg i 59 § Regerings-Formen och 27 § .1 momentet :Riksdags-Ordningen, rörande Propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof; samt N:o 20, med förslag- till tillägg vid 28 § Regerings-iFermen, angående ut ländsk undersåtes rätt alt i riket »förvärfva och besitta fastighet.
Ridderskapet och Adeln antog de i dessa Memorial framstälda förslag att hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. I).
Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskollets den 18 och 20 dennes på bordet lagde Betänkande N:o 98, i fråga om kristendoms-undervisningens besörjande i folk-skolorna och församlingarna.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 18 och 20 dennes på bordel lagda Betänkande N;o 99, i anledning af yäckta »motioner, rörande Handels-ordningen den 22 December 1846, jemte åtskilligatdermed sammanhang egande författningar, äfvensom om rättighet till fri handel med .salt inom riket, återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, den punkt, hvari; förändring af Haudels-ordningens 25 § blifvit af Utskottet tillstyrkt, samt blef förevarande Betänkande i öfriga delar ,af (Ridderskapet och Adeln bifallet.
S. D. , Föredrogos ånyo neli biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltets nedannämnde den 18 och 20 dennes på bordet lagde Belänkanden: N:o 100, i anledning af väckt motion om upphörande af den allmogen i sju härader af Elfsborgs län samt städerna Borås och Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet; 452 Prot.-Vidrag den 25 Juli 1857.
N:o 401, i anledning af väckt motion oin föreskrifters meddelande till förekommande af missbruk utaf allmogens rättighet att försälja sina tillverkningar m. m. samt Nio 102, i anledning al väckte motioner on/ ändring i Fabriks- och Handtverks-ordningen den 22 December 4 840. S. D. Vid föredragning af ett från Vållofliga Borgare-Ståndet ankommet, den 22 dennes eftermiddagen på bordet lagdt Protokolls-utdrag
N:o 290, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Slån den att förena sig i det, vid föredragningen af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ut skottets Betänkande N:o 90, i anledning af väckte motioner om ändringar uti Kongl.
Instruktionen för Förmyndare-kammaren i Slockholm den 9 April 4850, al BorgareStåndet, för dess del, med underkännande af Betänkandet, fattade beslut, alt Rikets Ständer måtte bos Kongl.
Majit anhålla, alt Kongl. Majit läcktes låta den år 4850 utfärdade Instruktionen för Förmyndare-kammaren i Stockholm, efter vederbörandes hörande, undergå den omarbetning eller förändring, hvartill omständigheterna och billighetens kraf kunna föranleda; länn Ridderskapet och Adeln, alt, då berörde Betänkande blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet samt Bonde-Ståndet, enligt ankommet Protokolls-utdrag, låtit vid Utskottets derutinnan gjorda hemställan bero, och således frågan genom 2:ne Stånds beslut redan blifvit med Rikets Ständers rätt afgjord, denna inbjudning ej kunde antagas och förevarande Protokolls-utdrag ej föranleda lill annan åtgärd än alt läggas lill handlingarne.
Presle-StAndet.
S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskollels nedannämnde Memorial:
Nio 4 5, med förslag lill ändring i 42 § Regerings-Formen, angående
Statsrådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande makter; Nio 44, angående det tillägg till 42 § Regerings-Formen, alt Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat; N:o 45, med förslag till ändring i 72 § Regerings-Formen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar; Nio 4 7, med förslag till ändring uti 27 § 4 mom. och 28 § Riksdagsordningen samt 55 § Regerings-Formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Majlis Nådiga Proposition om Slats-vcrkcls tillstånd och behof, dels för Utskolts-val; Nio 48, med förslag till ändring i 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Stats-rådet lör dess åtgärder vunna decharge; Prot.-Utdrag den 25 Juli 1857. 453 N:o 19, med förslag till ett tillägg i 59 § Regerings-Formen och 27 § 1 moni. Riksdags-Ordningen, rörande Propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof; och N:o 20, med förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen, angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet.
Preste-Ståndet ansåg de af Konstitutions-Utskottet i dessa Memorial framställda förslag böra förkastas. S. I).
Vid förnyad föredragning af Konstitutions-U Iskottets Memorial N:o 16, med förslag lill tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag, antog Preste-Ståndet berörde förslag alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. I).
Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets nedannämnde Belänkanden:
N:o 99, i anledning af väckta motioner rörande Handels-ordningen den 22 December 1846, jemte åtskilliga dermed sammanhang egande författningar, äfvensom om rättighet till fri handel med salt inom riket.
Ståndet afslog Utskottets å sidd. 15 och 14 framställda förslag, det Rikets Ständer må uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, alt, med bibehållande i öfrigt af 6 § 1 moni., sådant detta lyder i Kongl.
Kungörelsen den 18 Januari 1850, orden: vpd minst tre mils afstånd11 måtte mot orden: 11 pä minst en mils afstånd11 utbytas, äfvensom alt, i följd häraf, enahanda förändring af ordalydelsen i 6 § 2 mom. måtte varda vidtagen; hvaremot Betänkandet i öfrige delar bifölls.
N.o 102, i anledning af väckta motioner om ändring i Fabriks- och Handtverks-ordningen den 22 December 1846.
S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskoitels Memorialen N:o 15, med förslag till ändring i 12 § Regerings-Formen, angående Statsrådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande makter.
Såsom Ståndets gemensamma tanke, hänvisad till Konstitutions-Utskottet, antogs denna lydelse af Regerings-Formens 12 §: ”Konungen eger att sluta afhandlingar och förbund med fremmande makter, sedan, enligt 8 §, Stats-rådet deröfver blifvit bordt”.
]N:o 14, angående det tillägg till 12 § Regerings-Formen, att Konungen icke må, utan Rikets Ständers samtycke, blifva regerande Furste af utländsk stat. 454 ProL-Utärag den 25 Juli 1857..
Såsom Ståndets gemensamma tanke, till KonslUutions-Utskoltet diänvisad, antogs (ifrågavarande nyn (moment uti Rcgerings-Formens 12 *§ af denna lydelse: ”Ej må Konungen, utan Riksens Ständers samtycke, tillika vara regerande Furste jii •tfUändsk stat”.
N:o 15, med förslag till 'ändring i '72 § Regerings-Formen, angående in■lösen af Rikets Ständers Banks sedlar.
Såsom Ståndets gemensamma tanke förklarades och till Konslitutions-Utskollet hänvisades den anmärkning, alt den föreslagna förändringen af RegeringsForniens 72 § är hvarken nödvändig eller nyttig.
N:o 16, med förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag.
Såsom gemensam tanke, till Konstilutions-Utskollét hänvisad, förklarade ■Ståndet, alt -det anser öfvanberörde ‘förslag 'böra lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag' hvila, endast med den förändring, alt utur denna mening både i ‘‘109 § TAegerings-Formen och i 80 § Riksdags-Ordningen: ”På Riksens Ständer änkomme att, med Konungens samtycke, förordna om 'Utskott etc.”, skola uteslutas orden: ”med Konungens samtycke”.
Föredrogos ånyo Konstilutions-Ulskoltets Memoriäler:
N:o 17, med förslag till ändring uti 27 § 1 mom. och 28 § Riksdagsordningen, samt 53 § Regerings-Formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Vbngl.
'Mdjfts Nådiga Proposition om Slats-verkets tillstånd och behof, dels för UtSkötts-val; N:o 18, med förslag till ändring i 76 ’§ 'Riksdags-Ordningen, angående den äf Stats-rådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 19, med förslag till ett tillägg i 59 § Regerings-Formen och 27 '§ 1 mom.
Riksdags-Ordningen, angående Propositionen om Slats-verkets tillstånd och behof; och N:o 20, med förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen, angående utländsk undersåtes rätt all i riket förvärfva och besitta faslighet.
De uti dessa fyra Memorialer upptagna förslag anlogos alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Frän lieden. Bonde~Sländet.
S. D. (Föredrogos och antogos t
Ull vidare ’grundlagsenlig behandling Kanstitulions-Utskoltets Memoriäler:
Nco 13, med förslag iUU ändring i 12 § ^Regerings-Formen, angående
Statsrådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande makter; och Prat-Utdrag den 25 Juli 1857.
Nio 14, angående det tillägg till 12 § Regerings-Formen, att Konungen icke ina utan Rikets Ständers samtycke blifva* regerande Furste af utländsk stat.
Vid förnyad föredragning af Konslilutians-Utskottets Memorial N:o 15, med förslag till ändring i 72 § Regerings-Formen, an gående inlösen af Rikets Sländers Banks sedlar, beslöt Bonde-Slåndet alt såsom sin gemensamma tanke uttrycka, alt den i slutet af den föreslagna lagtexlen förekommande meningen: ”och bestämmes genom lag, stiflad af Konungen och Riksens Sländer gemensamt, å hvilkendera af dessa metaller sedlarne skola lyda”, borde borttagas, hvarefter det Utskottet i öfrigt föreslagit, antogs hvilande till nästa Riksdag. S. D.
Föredrogs ånyo och förkastades Konslilutions-Ulslioltets Memorial N:© 16, med förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag.
S. J>. lifter skedd föredragning antog Ståndet såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid» nästa Riksdag hvad Kanstiliilions-Utskottet föreslagit uti nedannämnde dess Memorial till Rikets Ständer:
N:o li 7, angående ändring uti 27 § 1 mom. oell 28 § Riksdags-Ordningen saint 55 § Regerings-Formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition om Slats-verkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val; N:o 18, om ändring i 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Statsrådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 19, angående eli tillägg i 59 § Regerings-Formen och 27 § 1 mom. Riksdags-Ordningen, rörande Propositionen om Slats-verkets tillstånd och behof; sasat N:o 20, angående ett tillägg vid 28 § Regerings-Formen, angående utländsk undersåtes rätt alt i riket förvärfva och besitta -fastighet. S. II.
Föredrogos Stats-Vtskoltets Utlåtanden: N:o 81, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 41, angående en med Stats-regleringen gemenskap egande fråga.
Vid Utskottets hemställan i lista momentet fät Ståndet bero, hvaremot Ståndet lade öfriga delar af Utlåtandet till handlingarne med vidldifvande af sina i dessa ämnen förut fattade beslut.
N:o 82, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition om uppförande af en hufvudsakligen för Postverket afsedd byggnad å Kongl. Maj:ts och Kronans intill Kongl. Operahuset i Stockholm gränsande tomt.
Föredrogs en- af Välloflig», Borgare-Ståndet, medelst Protokolls-utdrag
Nio 296, gjord inbjudning till de öfrige Riks-ståndeo, att förena sig uti förstnämnde Stånds beslut, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majt anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta den år 1856 utfärdade Instruktionen för För - 456 Pr o t.-Utdrag den 29 Juli 1857. myndare-kammaren i Stockholm, efter vederbörandes hörande, undergå den omarbetning eller förändring, hvartill omständigheterna och billighetens kraf kunna föranleda; och beslöt Bonde-Ståndet, för sin del, att samma inbjudning antaga.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Ulskollels den 20 och 25 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 81, i anledning af erhållnc återremisser å Betänkandet N:o 41, angående en med Stats-regleringen gemenskap egande fråga, biföll Ridderskapet och Adeln såväl Utskottets hemställan alt momentet d af Betänkandet N:o 41 för närvarande må utgå, som ock de stadganden i momenlerne e och f af samma Betänkande, hvilka Utskottet ansett sig böra vidblifva, och lades förevarande Utlåtande i öfrigt till handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde den 20 och 25 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 82, i anledning af Kongl.
Majits Nådiga Proposition om uppförande af en hufvudsakligen för Postverket afsedd byggnad å Kongl. Maj:ts och Kronans intill Kongl. Operahuset i Stockholm gränsande tomt; och N:o 83, angående begärda stats-bidrag för ny tomte-reglering och nya byggnaders uppförande inom den sistlidet år albrunna del af staden Eksjö. S. D.
Föredrogos och biföllos Slats-Utskotlets nedannämnde den 25 dennes f. m. på bordet lagda Utlåtanden: N:o 84, i anledning af väckt fråga om vissa friheter och förmåner för de till Pesterskapets aflöning i sednare tider anslagne hemman och lägenheter; N:o 85, i anledning af väckt fråga om befrielse från Kronotiondes utgörande af de Komministers-boställen i Stockholms län, som efter 4850 års jordransakning blifvit med denna utskyld belagde; N:o 86, i anledning af väckt motion att de räntegifvare, hvilkas räntor äro till ^Sala silfververk anslagne, må komma i åtnjutande af de med skalteförenklingen åsyftade förmåner; , N:o 87, i anledning af väckt motion om rättighet för Gunnarskogs socken i Wermlands län, alt efter tio års medelmarkegångspris lösa den af socken utgående rotefrihets-afgift för oroterad jord; N:o 88, Prot.-Utdrag den 29 Juli 1857. 457 N:o 88, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående åtskilliga inom Götheborgs och Bohus län belägna kronoholmars afgiftsfria upplåtelse till allmänt begagnade; N:o 89, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående godtgörelse till indelningshafvare för sådana grundräntor, som till följd af qvarnars nedläggande afskrifvas; Sg N:o 90, i anledning af väckt motion om ändring i det genom Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 meddelta stadgande, att Landshöfdingarne skola föra ordet vid Riks-Ståndens