Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskotten hafva funnit visse serskilde stadganden för hvardera af dessa 2:ne olika slags Bolags-Banker böra i Lagen intagas, väsendtligast i så måtto skiljande sig från hvarandra: att då för en Actie-Bank någon bättre och naturligare garantie, änden som ligger i Capitalets storlek, svårligen kan uttänkas och föreskrifvas, men en solidarisk Banks styrka ligger ej allena i dess sammanskjutne Capital, utan äfven i den solidariska ansvarigheten jemte storleken af Lottegarnes antal, så väl minsta beloppet af en Actie-Banks grundfond fastställes högre, än minsta teckningssumma i Solidarisk Bank, med bestämmande deremot i den sistnämnde af något visst antal Lottegare, såsom det minsta för bildandet af Solidarisk Bank. att då de, sorn deltaga i Actie-Bank synas böra vara verklige Capitalister men i Solidarisk Bank folk af alla classer böra kunna ingå, måste äfven minsta teckningssumman i Actie-Bank utsättas till vida högre belopp än i Solidarisk Bank; och, att då den större personliga ansvarighet, Lottegarne i en Solidarisk Bank sig ikläda, leinnar hvarje innehafvare af en sådan Banks förbindelser rättighet att hos Bolaget gemensamt utsöka hvad i Bankens redbara tillgångar brista kan, har åt sådant Bolag blifvit lemnadt en dispositionsrättighet öfver dess i liypothek först insatta andel af teckningssumman, hvilken måste förvägras Actie-Bank.
N:o 2. 2'1 Förslag till
Lag för Offentliga Bolags-Banker.
Allmänna Bestämmelser. § I Med Offentlig Bolags-Bank förstås en till Bankrörelses bedrifvande stiftad Inrättning, deruti ett större antal, personer äro delegare-, och som, ställd under control af offentlig myndighet, är förvaltad af en Direction, hvilken delegarne, ibland dem sjelfve genom val, utse, med Inslruction förse och kunna efter godtfinnande afsätta.
Offentlig Bolags-Bank är grundad antingen på Actier, i hvilket fall den kallas Actie-Bankeller på Lotter med solidarisk ansvarighet, då den kallas Solidarisk Bank. § 2.
Vilja enskilde inrätta Offentlig Bolags-Bank, söke hos Kongl. Maj:t i underdånighet privilegium derå, med öfverlemnande tillika af de för Inrättningen uppgjorde grundreglor och Utlånings-Reglemente.
På Kongl. Maj:t ankomme att, efter granskning häraf och pröfning, huruvida den anmälda Bank-Inrättningen kan vara för landet fördelaktig eller menlig, det sökta privilegium bevilja eller förvägra.
Dock må privilegium ej förunnas för längre tid än högst i5 år, § 3.
Önskar Bank-Bolaget att sin rörelse fortsätta utöfver den i privilegium bestämda tid, gore hos Kongl.
Majit underdånig ansökning derom 18 månader före privilegiitidens utgång. § 4- Endast Offentliga Bolags-Banker, inrättade på sätt och i den ordning här ofvan är vordet stadgadt, kunna erhålla privilegium till bedrifvande af Bankrörelse med egne tryckte eller graverade creditsedlar. aa Banco- och Lag-Utskottens
JV.-o 2. § 5.
Offentlig Bolags-Banks credit-sedlar, invisningar och öfrige förbindelser äro icke till inlösen af densamma gällande, ulan att vara försedde med egenhändiga underskrifter af minst 2:ne Bank-DirecLionens Ledamöter, jemte Bankens Kamererare; skolande, genom Bank-Bolagets försorg, inom dagar från Bank-Inrättningens öppnande, uppgift å de personer, hvilka komma att underskrifterne meddela, ej allenast tillställas Konungens Befallningshafvande i Länet, uLan äfven i allmänna Tidniugarne kungöras; och åligger det Bolaget, att på enahanda sätt tillkännagifva, då, genom ombyte af personer, någon förändring med underskrifterne inträffar.
§ 6 Ej må Offentlig Bolags-Bank utgifva credit-sedlar, invisningar och andre förbindelser till större sammantaget belopp, än som motsvarar den af delegarne, i contanter och hypothek insatte och innestående grundfond, jemte de contante medel, Banken derutöfver innehafver, och summan af dervarande depositioner. § * Offentlig Bolags-Bank vare, vid förlust af dess privilegium, förbjudet, att utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, med bestämd förfallotid eller efter föregången uppsägning betalbara, å mindre summor än 2Öo R:dr Courant.
Depositionsbevis, som af Bolags-Bank utfäi'das, må ej ställas annorlunda, än å den person, för hvars räkning medlen blifvit deponerade. § 8.
Skulle så inträffa, att Offentlig Bolags-Bank icke, vid anfordran, sina credit-sedlar inlöser med Rikets gångbara mynt, håfve Bolaget förverkat dess privilegium, samt betale ej mindre ränta, i för 100 i månaden, å hvad som ej guldet blifvit, än äfven alla de kostnader, Sedelinnehafvaren kan få vidkännas, för utbekommandet af dess rält; åliggande det Konungens Befallningshafvande i Länet, att, på skeende anmälan och förebragt bevis om sålunda vägrad inlösen, genast, till krafvets förnöjande, låta verkställa utmätning hos Ledamöterne i Bank-Directionen samt, om de ej förmå krafvet gälda, hos Bank-Bolaget.
JV.-o 2. aj stol, Bolaget sättas i concurs-tillstånd och Banken varda ställd under utredning enligt Concurs-Lagen. § 9.
Förordningen af den i3 Junii 1800 för skuldfordring i allmänhet bestämde praesci iptionstid af 10 år ege ej rum i afseende på de af Offentlig Bolags-Bank utgifne credil-sedlar; ej heller erfordras vid inträftande Concurs eller års Proclama, bevakning af desamma på sätt i Concurs-Lagen eljest för fordringar är vordet stadgadt; men en hvar, som någon Bolags-Bankens credit-sedel innehafver, skall, vid förlust af dess betalningsrält, den till inlösen anmäla inom en tid af 2:ne år ifrån det Bolaget blifvit i laga ordning upplöst; och vare Bolaget ovilkorligen förpligtadt, att, löre privilegii-tidens slutliga utgång, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af Nådig Kungörelse, hvarigenom allmänheten bestämdt underrättas, när prasscriptions-tiden för Bolags-Bankens credit-sedlar tilländagår. § 10.
Offentlig Bolags-Bank ege ej att drifva handel med annat än guld och silfver , men vare berättigad, att, till undvikande af förluster, inropa panter eller utmätt egendom, som på auction, för Bankens räkning, utbjudes, dock under iakttagande, att sådan egendom åter försäljes, så snart det utan förlust för Banken ske kan.
Dess lånerörelse må bestå uti ej mindre att emottaga penningar på upp- oell afskrifnings-räkning och mot räntebärande, på viss betalningstid ställde reverser, än äfven att utgifva penningar mot reverser, vexlar och varor, samt att. meddela Cassa-Creditiv.
I afseende på utlåningen lände till efterrättelse: 1:0 att Bankens egne Adier eller Lott-Bref icke få belånas; 2:0 att, med undantag af Cassa-Creditiv, Lån ej må beviljas på längre tid än f) månader; 3:o att Banken i de fall, der räntan för af den meddelade lån ej är utfäst till högre belopp än 5 för 100 om året, eger att vid låns utgifvande afdraga räntan för hela lånetiden, samt, efter förfallodagen, såsom straffränta sig lill godo beräkna i procent i månaden utöfver ordinarie räntan; dock med skyldighet för Banken att, såvida den af sistnämnde förmon sig begagna vill, föranstalta, det lagsökning till lånets indrifvande sist inomen 24 Banco- och Lag-Utskottens Bet.
JV;o 2. månad efter förfallotiden deraf varder anställd och i allt hvad på Banken ankomma kan skyudsammeligeu utförd; 4:o att varor och gods, som i Banken belånas, kunna, utan föregån gen hembjudning eller Uppbud, genom offentlig auction föryttras genast efter det förfallotiden för de å samma varor och gods meddelade lån lilländalupit. § 11.
Offentlig Bolags-Bank njute, vid sina fordringars indrifvande, lika rätt till handräckning af Embetsman och Auctoriteter, som för Rikets Ständers Banks Discont-Verk nu är eller framdeles varder beviljad. § 12- En gång hvarje år skall i Offentlig Bolags-Bank hållas ordinarie Bolags-Slämma, dervid bör ske val till Ledamöter i Directionen, Instructioner meddelas och Beslut om Bolagets angelägenheter i öfrigt fattas.
De frånvarande delegarne skola åtnöjas med de närvarandes beslut. § 13- Före den ordinarie Bolags-Stämman böra af delegarne valde Revisorer, jemte ett af Konungen utsedt allmänt Ombud , sammanträda, för att taga kännedom om Bankens hela ställning samt granska ej mindre Bankens förvaltning, i alla dess delar, under nästföregående år, än äfven dess säkerhetshandlingar.
Öfver den sålunda verkställde Revisionen afgifves Berättelse, hvilken, sedan den vid ordinarie Bolags-Stämman undergått Bolagets granskning, genast efter samma Bolags-Stämmas slut skall till Kongl. Maj:t i underdånighet insändas och, på Directionens föranstaltande, genom trycket till allmänhetens kännedom befordras.
Ty förutan åligge det Bank-Directionen att månadtligen till Kongl. Majtts Handels och Finance-Expedition insända en öfversigt af Bankens ställning, samt ofördröjligen meddela alla de upplysningar 1 ämnet, hvilka genom samma Expedition kunna varda infordrade. § 14- Banco- och Lag-Utskottens Bet.
N.o 2. 20 § 14- I den högst osannolika händelse, att Bolags-Bank finnes hafva gjort förluster till en fjerdedel af dess teckningssumma, skall dess rörelse genast upphöra och Bolaget, efter gjord utredning, upplösas. § 15- Den, som Offentlig Bolags-Banks sedel förfalskar, efterapar eller utprånglar, vare underkastad det straff, som i afseende på förfalskning, efterapning och utprångling af Rikets Ständers Banks sedlar finnes utsatt. § 16.
I alla de fall, der någon vill talan föra emot Offentlig Bolags-Bank, vare Allmän Domstol, i den stad eller ort der Bankens hufvud-rörelse förlagd är och till hvilken målet, 1 afseende på dess beskaffenhet, enligt Lag hörer, behörig att sådan talan upptaga. 2:dra Kapitlet.
Actie-Bariker. § 1?
Delegare uti Actie-Bank svare endast för beloppet af deras tecknade Actie-summa.
Bankens namn eller firma utmärke alltid, att den är en Actie-Bank, och vare sådant jemväl tydligen utsatt å de förbindelser, som af den utgifvas. § 18.
Actie-Banks teckningssumma utgör dess grundfond och får ej i något fall understiga 4>ooo,ooo R:dr Courant.
Pröfvar Kongl. Maj:t ändock, att rörelsen i den del af landet, der Actie-Bank anlägges, kräfver en större grundfond, ege Kongl. Maj;t att fastställa minimi-summan till än högre belopp.
Ej vare någon berättigad till mindre teckning i Actie-Bank än 4000 R:dr courant, hvilket belopp räknas för en Actie. § 19- Actie-Bank tillätes ej i verksamhet träda, förrän Bolaget nedsatt, i controlleradt guld och silfver eller räntebärande och lätt realisabla papper eller inteckningar, ett belopp, som motsvarar a5 pr. af hela det tecknade Actie-Capitalet, eller den så kallade Grundfonden, hvilket belopp, sedan alla Bihang till R.
Prot. 1834• 6-te Sami. 2-dra A/d. 4 USta Häft.
IV.o 2. dithörande papper och handlingar blifvit af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Länet gemensamt med Bolaget till säkerheten pröfvade och af bägge godkände, skall vid Landt-Ränteriet förvaras uLi en Cassa-Kista med a;ne las, dertill Konungens Befallningshafvande ege den ena och Bank-Bolaget den andra nyckeln.
Öfver berörde belopp återbekomme ej Bolaget disposition, förr än alla dess förbindelser blifvit behörigen fullgjorde; men vare dock berältigadt att de nedsatte Ilypotheken utbyta emot andre, hvilka, efter pröfning i ofvan stadgade ordning, anses jemgode med dem, som återtagas. § 20.
Delegare i Actie-Bank vare ock skyldige, så väl att, inom ett år från Bankens öppnande, contant inbetala minst 20 pr. af det tecknade Äclie-Capitalet, å de terminer Bolaget kan finna för godt bestämma, sorn äfven att inbetalningen af återstående 5o pr. af Actie-Capitalet fullgöra, i den nion Bolaget sådant föreskrifver, vid påföljd, för den delegare, som någondera af desse inbetalningar uraktlåter, att varda förlustig dess förut gjorde insättningar, hvilka i sådant fall Bolaget tillfalla, och yare den förverkade Actien, till viss numer uppgifven, genom Kungörelse i Allmänna Tidningar ne, dödad. § 21.
Med den solidariska ansvarighet, hvartill Lottegare i sådan Bank sig förbinda, förstås Lottegarnes skyldighet, att, en för alla och alla för en, ansvara för Bolagets samtlige förbindelser, af hvad namn de vara må, hvilken ansvarighet dock icke sträcker sig längre, än att, efter anställdt kraf emot Directionen och sedan Bank-Bolaget gemensamt blifvit lagsökt för hvad i Bankens redbara tillgångar brista kan, lill krafvets gäldande, skall, derest någon Lottegare dervid icke sjelf förmår sin andel gälda, denna andel fyllas af någon eller någre bland de öfrige Lottegarne, mot hvilken eller hvilka fordrings-egaren då finner för godt att vända sin talan.
IV.-o 2. 27
Vid slutlig utredning fördelas den förlust, någon eiler någre Lottegare sålunda kail komma att vidkännas, lika bland alla Lottegarne i 111011 af h rard eras lotter. § 23.
ULi Solidarisk Bank skall teckningsumman, utgörande Bankens grundfond, uppgå till minst 1,000,000 R:dr courant, och får antalet af Lottegare icke understiga 5o.
Hvarje Lott-Bref lyde å minst 5oo R:dri courant och ställes lill viss man, med förbud, att detsamma annorlunda öfverlåta, än på viss, annan, inför Bank-Directionen uppgifven, person, efter af Directionen, för dess del, lemnadt samtycke, och derå af Bolaget, vid nästpåföljande Bolags-stämrna, meddelad stadfästelse. § 24.
Lottegare i Solidarisk
Bank vare förbundne att före Bankrörelsens början till Domstolen i den stad eller ort, der Bankens hufvudrörelse förlägges, aflemna så väl det af Kongl. Maj:t utfärdade Nådiga privilegium, som sjelfva Bolags-Contractet, för att i Domstolens intecknings protocoll ordagrannt inlagas.
Domstolen låte sedermera ofördröjligen, på Lottegarnes bekoslnad, i allmänna Tidningarne införa kungörelse 0111 det ingångne Bolaget, med uppgift tillika å alla delegarne uti detsamma Och åligge det Bolaget ytterligare, alt, inom hvarje årsslut, till Domstolen inlemna uppgilt, å alla dåvarande delegare i Bolaget, hvilken uppgift likaledes genom
På delägare sjelfve må bero alt bestämma förhållandet emellan deras Grundfond och contanle insatser derå.
Åliggandes dem likväl alt före Bankens öppnande häfva aflemnat minst a5 procent af deras teckning, i lätt realisabla papper eller inteckningar, hvilka, jemte Grundfondens öfrige andelar af samma beskaffenhet, lill säkerheten pröfvade af Konungens Befallningshafvande gemensamt med Bolaget, skola för Bolagets räkning sättas i säkert förvar lill dess disposition.
Controleradt Guld och Silfver må äfven såsom insatts å Grundfond emottagas. § 20.
Bank ege, att å de ställen, der det lämpligen sig göra låter och Kongl. Maj:t pröfvar skäligt sådant i Nåder medgifva, förlägga Bank - 28 Banco- och Lag-Utskottens Bet. N:0 2.
Directioner, hvilka ombestyra utlåningar och incasseringar samt hålla läkningar med enskilde personer, på sätt genom Reglemente, Instruction och Conlral-Bank-Directionens föreskrifter närmare bestämmes; men ej må Bank-Afdelningen utfärda några tryckte eller graverade förbindelser; ej heller vare den skyldig att invexla Central-Bankens sedlar och förbindelser.
Så snart en Bank-Afdelning blifvit beslutad, skall ett visst Dislrict för dess stående rörelse bestämmas. § 27. Solidarisk
Bank vare, vid påföljd af privilegii förlust, förbjudet, att utgifva tryckte eller graverade Credit-sedlar på mindre valeur än den lägsta, hvarå det nu eller framdeles kan varda Rikets Ständers Bank tillåtet, att utfärda sedlar i Riksdalertal.
Utskotten böra dessutom anmäla, alt, ehuru det, efter Utskottens öfvertygelse, icke varit lämpligt, att i Lagen för ofientlige Bolags-Banker intaga något stadgande, hvarigenom en gemensam tidpunkt bestämdes för upphörandet af deras privilegier, hafva likväl
Majrt, vid utfärdandet af privilegier för de Of- ' fentlige Bolags-Banker, som derom kunna göra ansökning, i Nåder läcktes, så vidt möjligen ske kan, så ställa desse privilegier, att den bestämda Liden för hvartdera Bolagets verksamhet, måtte ungefärligen på samma gång för dem alla utlöpa.
Och få Utskolten slutligen tillstyrka, att, till desto säkrare undanröjande af hvarje okunnighet om det straff, hvartill den sig förfallen gör, sorn någon Bolags-Bankens sedel förfalskar, efterapar eller utprångla!’, Rikets höglofl.
Hör till Banco- och Lag-Utsk.
JV.o 2. 1 Reservationer.
Af Herr Biskop Hedrén: ”Den 6 punkten i närvarande förslag till
Lag för offentliga Bolags-Banker har, efler långvarig öfverläggning, formlig proposition, samt derefter fattadt och med klubbslag befästadt beslut, fått denna lydelse:
Offentlig Bolags-Bank må icke utgifva creditsedlar, invisningar eller förbindelser af hvad beskaffenhet som helst till högre sammantaget belopp_, än som svarar emot den af delegare insatta grundfond i contanta medel och hypotheker m. m.
Vid redactionen af denna punkt hafva de Högloft.
Utskotten funnit för godt alt, medelst anställd votering, besluta den förändring, alt i stället för orden: ”insätta grundfond/’ skulle utrycket blifva ”insätta och innestående grundfond.”
Då denna förändring af ordalydelsen innehåller en fullkomlig rubbning af sjelfva grunderna för denna Lag, och sålunda gör en mängd af dess öfriga stadganden helt och hållet öfverflödiga och meningslösa, äfven troligen hela Lagen oanvändbar, måste jag emot densamma, likasom emot sättet hvarpå den tillkommit, anjnäla min reservation.
Jag vill icke bestrida Utskottens rättighet, att förändra sitt en gång fattade beslut, ehuru väl en så total rubbning icke varit förväntad, Men sedan den egt rum, borde ock hela den öfriga Lagen, med sina controler och garantier, i öfverensstämmelse dermed hafva blifvit omarbetad.
Mig har så mycket mindre tillhört att häremot göra någon anmärkning, som jag yrkat, och yrkar, och på Rikets Ständers ännu återstående upplysta pröfning vågar hoppas, att merberörde 6:te punkt återgår till dess första lydelse, då äfven hela Lagförslaget återfår sitt sammanhang och inre öfverensstämmelse.
Sådan den 6:te punkten nu finnes uttryckt, anser jag den stridande mot all Bank-principj upphäfvande alla öfriga garantier, såsom öfverflö Bihang. till R.
Prot. i834j 6.te Sami. 2:dra Afd, Häftet, i6 i ' 2 Hor till Banco- och Lag-Utsk.
N;o 2. diga och orimliga, och slutligen motarbetande alla så beskaffade creditinrättningars uppkomst.
För att med desto större tydlighet och korthet detta ådagalägga, torde mig tillåtas att, med några få ord, söka åskådliggöra innehållet af hvad som här är i fråga.
Utskottens första beslut stadgade, alt Bolags-Banks ulgifna creditsedlar och förbindelser fingo uppgå till en summa, svarande mot hvad delegare insatt af grundfonden, men icke högre.
Utskottens senare beslut stadgar, att denna insats äfven skall vara innestående.
Dermed kan icke menas, att den af delegare icke får till större eller mindre del åter uttagas; en supposition så orimlig, alt den icke kan ens sättas i fråga, då Bankens delegare under octrojtiden aldrig kunna komma i disposition af mera än vinsten.
De, som djupare se in i saken, lära icke härom tvifla: och skulle möjligtvis någon betänklighet härvid återstå, så kunde lättligen ett tillägg göras vid den i2:te punkten, som handlar om Bolagsstämma, der det kunde stadgas, att Bolaget under intet vilkor egde att disponera öfver någon större eller mindre del af den en gång insatta grundfonden, utan endast öfver vinstmedlen.
Stadgandet att den insatta delen af grundfonden äfven skall vara innestående måste således innebära, att den skall vara oförminskad.
Förminskning kan ske dels genom inträffade förluster, som dock under en klok och varsam styrelse måste blifva få och ringa, och dessutom endast, genom Bankens fortsatta, oförhindrade functioner kunna ersättas: dels genom vexling i den contanta cassan emot de utgifna och dagligen återgående creditsedlarna.
Den kan gå i olika proportion till hälften, tredjedelen, fjerdedelen af contanta cassan emot de utelöpande sedlarna.
Sedan nu utlåningen upphunnit sitt maximum, och invexlingen fortgår, så kan, enligt nu varande lydelse af 6:te punkten, Banken icke*mera utlåna en skilling, om ock näringarna och allmänheten vore deraf i största behof, om ock Banken egde den högsta tänkbara soliditet.
Ehuru väl ingen proportion mellan denna cassa och de utelöpande förbindelserna blifvit stadgad, så är dock just genom denna underlåtenhet nogsamt förklaradt det välgrundade för - Hör j.ill Banco- och Lag-Utsk.
N:0 2. 3 troende man fästat vid en klok och af stränga garantier banden Bankstyrelses omtanka i denna del.
Deraf insättas i allmän vård säkerheter för i million.
Inom första året inbetalas contant i million.
Men genom vexling utgår snart af den contanta cassan till exempel ända till hälften.
Genom samma vexling är ock sedelstocken förminskad till motsvarande belopp, nemligen ii million, eller i million utöfver de i allmänt förvar liggande säkerheterna.
Denna proportion måste beständigt under Bankens fortgående operationer fluctuera.
Nu blir dock skillnaden den, att enligt 6:te punktens första lydelse kan Banken, oberoende af dessa fluctuationer fortsätta sin rörelse inom gränsen af den insatta grundfonden, 2 millioner, då naturligtvis hvad som i den contanta cassan understiger den utelöpande sedelstocken, hvilar på Bankens credit, som dock aldrig kan tänkas längre möjlig än till den insatta fjerdedelen, hvilken genom vexling kan åter utgå.
Enligt punktens senare lydelse måste deremot Bankrörelsen alldeles afstanna, emedan Banken icke tillätes att begagna sin credit på en enda sedel, som ej motsvaras af full cassatillgång, enär hela summan af grundfonden skall icke blott vara af delegare insatt utan äfven innestäende.
Jag har yrkat bibehållandet af det först beslutna, emedan jag anser Bank, såsom ali bandel, utan credit, en fullkomlig omening.
Det senare beslutna vill deremot, att Bank, fastän med mångfaldiga ansvarigheter hunden, ändock skall vara förbjuden att begagna någon slags credit, utan nödvändigt förpligtad att ega full valuta i sina hvalf, innan den får utställa en enda förbindelse af hvad slag som helst.
Bankrörelse måste i synnerhet och par exellence höra till capitlet om handel.
Handel utan förtroende, det vill säga utan credit, är en contradiction.
Ännu mera Bank, sorn livilar på crediten i högsta instanlien, penninge-crediten.
Att förmena en Bankrörelse all slags credit, och att stadga detta genom ett formligt lagbud, måste fördenskull innebära en orimlighet.
Hvarföre stiftar sig ett Bank-Bolag, om det icke får röra sig med någon enda utgifven förbindelse, som icke har motsvarande inneliggande valuta.
Eller kan det behöfvas något serskildt tillstånd att begagna verkliga förhand varande capitaler jemt opp, men 4 Hör till Banco- och Lag-Utsk.
IV.-o 2. aldrig en skilling derutöfver; och detta äfven då Bolagsmännen skola vara kända för verklig förmögenhet, skola i vissa fall ställa sig under solidarisk ansvarighet och allmän control?
Men hela verld en vet, att det drifver sin rörelse till betydlig del med credit; och ingen enda drager i betänkande, blott på denna grund, att blifva dess kund.
Och om äfven denna vore föga betydlig emot dess utelöpande förbindeler, skall då icke dess utestående stora fordringar få tagas i minsta beräkning vid bedömandet af dess . soliditet?
I denna Lag fordrar man nu, att Bolags-Banker aldrig få göra någon affair, som icke fullt motsvaras af innestående cassa, aldrig få begagna sin credit, oaktadt det just är sjelfva crediten, eller det allmänna förtroende de taga i anspråk, då de förena sig under Lagens föreskrifter, under offentlig tillsyn , med försäkran om vederhäftighet, ja solidariskt, ansvar, med tillskjutna och i allmänt förvar ställda tillgångar, med årlig och stundlig redovisnings-skyldighet.
Och för alla dessa uppoffringar skulle de få njuta den i sanning högst oförväntade fördelen, att få utgifva förbindelser jemt svarande emot den contanta valutan, som de äro förpligtade att hafva inneliggande i sin cassakisla, men icke det ringaste derutöfver på credit.
Jag måste bekänna min oförmåga, alt inse, huru någon slags handelsrörelse, ännu mera, huru någon Bank kan stå tillsammans med sådana grunder.
Alt gränser behöfva bestämmas för Bankers creditrörelse, och att sådant är vid denna rörelse af större vigt, än ali annan handel, är obestridligt: och denna varsamhet är, som mig synes, i hela denna
Lag för öfrigt ganska strängt iakttagen.
Men att gränserna blifva så trånga, alt dessa inrättningar skola hafva allsingen credit att begagna, lärer icke kunna med några rimliga skäl redovisas.
Jag anse^ fördenskull äfven för det andra detta stadgande, sådant det nu lyder i 6:te punkten, göra. nästan alla andra garantier öfverflödiga , orättvisa och härda.
Då en Bankinrällning förbinder sig att alltid hafva innestående medel fullt ut svarande emot alla dess utelöpande förbindelser af hvad namn som helst, huru kan man fordia någon ytterligare säkerhet?