Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet för sin del funnit hvad så väl Revisorerne, som Kongl. Stats - Conioiret anfördt, och föreslagit, vara grundadt på förhållanderne, samt ländande till en ännu mera bestämd och ordentelig förvaltning af Stats-Verkets tillgångar och redovisningen för de samma, har ock
Utskottet ansett sig böra instämma i tillstyrkande deraf, att Riksens Högloft.
Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla, om vidtagande af berörde ordning, så att Kongl. Majus Nådiga Bref tjll Dess och Rikets StatsContoir om utbetalningar af Medel, måga in - 1 1614 Stats-TJtskottets Betänkanderu nefatta föreskrift under hvad Titul e'lér under hvilken Siat de samma skola utgå. 3:0 Enligt Revisörernes anmälan hafva utaf 3:dje Hufvud - Titulns medel blifvit efter Kongl. Majus Nådiga Eref af den 30 Junii och 31 Augustii 1815 utbetalte en ersättning af 1000
K:dr till numera framledne Herr Geneta! Amiralen m. m.
Grefve af Puke för hans Koflyttningskostnad ifrån Stockholm till Carlscrona, samt 1500 Rtdr till Siats-Rådet m. nu Herr Friherre fi.
Cederström såsom då i Nåder befordrad till Stats-Råds-Embetet och derjemte förordnad att i egenskap af tjenstgörande General-Adjutant hos Kongl Majit våra föredragande i Commandomål; Men då Revisorerne icke kände någon författning sorn beiä tigade ÉinbetS- och Tjenstemän att njuta en ersättning af Statens medel för Flyttnings-kostnad vid befordran eller Transport från ett till artnät Embete eller Tjenst, hvarigenom Station förändrades* samt de Herr Grefve öf Puke och Herr Stals-Kådet, Friherre Cederström tillagde ersätt* hirtgar altså icke kunde af Revisorerne betracktas annorlunda ari såsom persönelle förmåner,- de der icke kunde hänföras till den ersättning för Rese-kostnader, som vid Commendering lill
Extra förrättning bestås, i hvilket fall utgiften bordt bestridas af de derti 1 under 8-'dé Hufvud-Tituln änslagne Medel; så och enär en lådart petsonelle förmån åt Embets* och Tjena Steman i allmänhet, som den ifrågavarande* skulle för Stats - Verket medföra betydlig opåräknad iltgift, trodde Re-isorerne berörde utbetalningar under Tredje Hufvud - Tituln icke Stats- Utskottets Beturikanderi* i 615 hafva bordt äga rUm, eller fälla Staten till last* Samt derföre ansett sig böra härom hos Riksens Högloft.
Siänder göra anmälan, 1 afseende på vidtagande af den åtgärd, hvarigenom måtte fötekominas, att icke hädanefter slike et sättningar blefve af Stats-tnédlen beviljade.
Kgl. StatsContöiret har i anledning häraf åberopat den upplysning, som i detta ämne hade blifvit Revisorerne mefldelt
Uti en serskild Promemoria
Och hvarutaf inhämtats, att ifrån längre tider tillbaka, så kallad Koflyttnings-hjelp, vid flere serskildte tillfällen blifvit af Kongl. Majit i Nåder beviljad Ernbets- och Tjenstemän, som ifrån en till annan Tjenstgörings - Station blifvit transporterade, uppå hvilken anledning érsättningarr. e till Herr Grefve Puke och Herr Friherre Cederström sig stödt.
Stats - Utskottet har vid handläggningen häraf ansett Herrar Revisorernes anmärkning L denne del grundad deruppå, att ehuru boflytlningshjelp tillförene blifvit tillagd åtskillige Embets- och Tjenstemän, Stater e.ler Corpser, som titan att avancera till andra Sysslor eller Löner, blifvit transporterade till andra Stationer* kunde likväl sådant i förevarande fall desto mindre berättiga till enahanda förmåns bestå, ende, som Herr Grefve af PukeS och Herr Friherre CederSttöms flyttningar icke varit af sådan beskaffenhet, samt utom det att någon författning icke kunnat åberopas sorn bestämmer slik ersättning i förra tider, härvid förekommer att sedan dispositionen af Stats-medlen med år 1810 blifvit närmare utstakad och bestämd, någon så beskaffad utgift i annan ordning eller af set’* 1616 Stats-Utskottets Betänianden. skildte orsaker icke skulle med grunderne för Stats-Verkets förvaltning vara öfverensstämmande.
Men da Kongl. Majit i
Nåder funnit för godt bevilja ifrågavarande utgift, samt ändamålet af Herrar Revisorers anmälan icke varit annat, än att för framtiden måga undvikas lika beskalfade utbetalningar, har Stats - Utskottet, med enahanda åsigt af hvad sålunda förekommit, skolat hemsta la det Riksens Högloft.
Ständer hos Kongl, Majit i underdånighet anhålla att Stats-Verket hädanefter icke belastas tned annan utgift i förevarande hänseende, än sorn i Nåder pröfvas grundad på Författningarne. 4:0 Förmäla Revisorerne sig hafva inhämtat, att Kongl. Majit genom Nådige Bref till Kongl. Stats - Contoiret, uppå ej mindre Tredje Hufvud Titulns besparingar, än ock af Åttonde Hufvud Titulens Summa, derunder anslaget till extra utgifter finues uppfördt, beviljat extra Pensioner eller Gratifikationer till åfskilli» ge Personer nemi. dels Embets- och Tjenstemän, dels ock sadanes Enkor och af hvilka sednare en del tillika njutit Pension till det belopp, som efter Författningarne dem tillkommit utaf den under Sjunde Hufvud-Tituln anslagne Allmänna Pensions - Staten5 Och ehuru
Revisorerne i anseende till obetydligheten af de belopp, sorn sålunda blifvit disponerade, i jemförelse till de vida större Summor, hvilka för öfrigt utgå af Statens medel, funnit mindre nödigt att specielt fästa afseende på omförmäldte af Kongl. Majit i Nåder beviljade Extra Pensioner eller (^ratificationer, hade Revrsorerne likväl, i afsigt att för framtiden mått® Stats-iJt slottets Bettini anderi'.
1617 föréköthtnås det någre 'Sådan© utgifter tinder förstnämnde 5 ne Hufvud Titlar varda beviljade 'utah alla Pensioner, sorn efter Författningarne finnas
Sga rum,, anvisas att utgå på deri dertill hörande Fond under Sjunde Hufvudiulin, ansett sig böra detta ämne till Riksens Höglöfl.
Vidare åtgärd hemställa.
Af hvad Kongl. Stats Contoir©t i dess ofVannärnnde Underdåniga utlåtande häröFver andragitj har Stats - Utskottet inhärntät: att föré 4 8 oi) och 1810 arens Stats - Reglering V2r eri Benificii- och Eenådnings- Stat inrättad, uppå hvilken Kongl. Majit ägde antingen tilldela belöning åt förtjent© Embetsman och Medborgare för serskildte.
Korning och Fosterland gjorda synnerlig© tjänster, eller öök med Pensioner hugna i torftighet stadde Enkor och Barn för deras Mäns Och Faders förtjerister eller andre ömmande Omständigheter.
Men sedan denne Utväg vid berörde Stats-Reglering upphört, hade Kongl.
Majit vid de tillfallen då sådan© belöningar, Grat i ficatiönSr eller Pensioner funhits böra äga rum, genom serskrdte Nådig© 38 r©f. anvisat dem till Utgående a rit in gefl af Extra Utgifts - medlen eller å Besparingarne på deri Hufvud-Titul, dit de kunnat hänföras, och liågon annan utväg atiser Kongl.
Stats-Contoiret för framtiden ej eller vaka för slike händelser alt tillgå.
Den vöre bck fried ali möjlig inskränkning begagnad, enligt Revisorernas egit yttrande örn obetydligheten af de belopp, som sålunda blifvit disponerade, och föreställer sig Kongl* Stats - Contoiret att vid upplysning orri Uthang till Rikt-St.
Fröt. igty tgig. 4'de Sami.
Abr c®). 20 f i Stats-Utskottet s Fetänkänderil de Personer, som af sådane Extra-ordinarre understöd kommit i åtnjutande, skulle allmänna omdömet öfver de Embetsmäns förtjenster af .fäderneslandet, hvilkas i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn salunda blifvit understöd-* de, rättvist och med tacksamhet erkänna den Nådiga omsorgen, Då, såsom Revisorerne andragit, bestämde anslag under visse Hufvud - Titlar finnas för de serskildte utgifter, som tillhöra Stats-Verket, och deribland under Sjunde Hufvud - Tituln. den summa, som till Pensioner i allmänhet bestås, har Stats-Utskottet ansett det Revisorerne icke saknat anledning till deras framställning härom; Och har på sådan grund Stats-Utskottet trott sig böra i detta amne hemställa, det Riksens Högloft.
Ständer endast i underdånighet hos Kongl. Majit anhålla: ätt någre Pensioner eller Gratificationer ej maga under någon annan Hufvud - Titul , an den Sjunde samt utaf omförmäldie till Åttonde Hufvud - Tituln hörande Extra Utgifts-Summa beviljas, och hvarvid Kongl. Maj:t i Nåder, hvad den sednare beträffar lärer täckas under noggran pröfning taga de skäl och omständigheter, som kunna därtill sig förete, att utaf Statens knappa tillgångar sådane Gratificationer anslå. 5:0
Af nyssnämnde under 8:de HufvudTituln uppförde Summa till Extra Utgifter, hade Revisorerne funnit iner än hälften år 1815 hafva blifvit utbetald till sådane behof, för hvilka ej i vanlig väg redovisas; Och då i anseende till en större del deraf, det icke vora kändt om och hvar redovisning derföre göres» Stats-Uiskottets Betänk anden! 1619 hade Revisorerne till förekommande deraf, att Redogörelse skall saknas för emottagne medel, funnit sig höra hemställa, om icke hos Kongl. Majt borde i underdånighet anhållas, att Kongl. Maj t i Dess Nådiga
Bref allt id täcktes låta utsatta då redovisning sker inför Kongl. Majit,’ på det att, der sådant ej bestämmes, redogörelse i vanlig
Väg måtte kunna fordras.
Uti ofvan åberopade underdåniga yttrande här Kongl. Stats - Contciret i denne punct tillkännagifvit, att ifrågavarande Utgifter grundade sig på Kongl. Majtts Egne Nådiga befallningar, och att hvad redogörelsen för så beskaffade medel anginge; så hade Kongl. Majit i Nådigt Bref till K ammar-Collegium af den i4.:de Maji j.703 förordnat, att då uti Räkenskaperna förekornme Anordningar på penningar till hemligå utgifter eller serskildte obestämde behof, men bevis icke finnas bifogade, att de, sora Anordfiirigarne qvittera!, derföre redogjördt inför Kongh Majt, borde Kongl.
Kamrnar-Gollegium. icke infordra Redogörelse hvartill penningarna blifvit använde, utan händelsen hos Kgl. Majit i underdånighet anmäla och Kongl. Miajits Nådiga Eörordnande afvakta; men om Kgl.
Majit likväl hädanefter enligt Revisorernes önskan, uti hvilken Stats-Contoiret för sin del i underdånighet instämde, täcktes i Dess Kådiga Bref låta utsätta då redovisning borde ske inför Kongl. Maj:!; så blefve derigenom den af Revisorerne anmälte saknad af Redogörelse för «- inottagne medel för framtiden till alla delar förekommen.
Och har i anledning häraf Stats - Statä-Tjtshaiitéito Betänkanden.
’ Utskottet skolat tillstyrk a Riksens Höglofl.
Siandet att derom i underdånighet anhållan gora. 6:0 Angående den under Nionde'HufvudTituln anslagne
Summa af 100,000 R:dr årligen ti l Jordbrukets , Handels och Näringarfieä befordran och understöd, hafva RevisUreme förtnä t att de funnit densamma vara af Kongl» M aj:t i Nåder sålunda disponerad, att derutaf bland andre utgifter, ett sammanräknadt belopp
Under den fcirflutne tiden af omkring 118,500 R:dr Utgått såsom Rån ej blott till de i Länen inrättade Hushåils-Sällskap, utan äfven ock till större delen åt enskildte Personer eller Bolag* antingen räntefritt eller emot 344 Procents Ränta, hvilken så väl, sorn skeende Capital - afbetalningar, åter Upptagas att oka tillgången 3.
Tituln eller dess årliga anslags-sUmma; toen då Riksens Ständers afsigt med berörde Summas anslående ej varit att densamma till enskildte Personer eller Corporationer skulle å ett ellef annat sätt disponeras, emedan Riksens Ständer Uttryckligen förbehållit, att Pensioner deraf ej finge beviljas, men vid utlåning åt private till enskildte företag, eftergiften af Ränta eller nedsättning deraf till lägre än vanlig
Ränta kunde anses utgöra en förmån, sorn, ehuru icke gifven såsom Pension, likväl blefve ett motsvarande personligt understöd..
Och Riksens Ständer uti to §. af Riksdags - Beslutet den 2 Maj 1810, äfven uttryckligen stadgat,'att större summa än 100,000 R.dr af Statens medel ej skulle för Titulns föremål användas, men följden af utlåningen deraf då Räntan och Capital - afbetalningarne tilläggas Ponden blefve den , att Stats-Utskorteis Betänkanden. 1621 Hufvud Timlns Summa om någre år skulle betydligt okas; så funno Revisorerne sig häraf äga skälige anledningar att till Riksens Höglofl» Ständer hemställa, huruvida ej någon närmare föreskrift må bora gifvas om grunderne och sättet hvarpå Nionde Hufvud - Titulus medel maga disponeras, saint om icke Räntan och inbetal ningarpe på ifrågavarande af Statens medel såsom Lån utestående Summa, borde, då medlen, ing®./ betraktas såsom öfverskott på StatsVerkets
Intrader samt dermed på enahanda sätt förhållas sorn angående desse Öfverskott i allmänhet nu punes eller kaij varda af Riksens Ständer beslutadt.
Stars-Contoiret har i anledning häraf upplyst, att då ponden, sedan deraf utgått efter Riksens Ständers förordnande vissa årliga, anslag till serskildta allmänna företag ej varit tillräck’ig, att med återstoden understödja samte(ige Länens Hushålls:
Sällskap.eller andre nyCtige Inrättningar med Håfvor, utan. återbetalnings - skyldighet, hade Kongl..
Majit, mast inskränka en del af det bidrag, sorn kunnat lemna?, , till
Lån emot lindrig
Ränta, och viss fastställd betalningstid, på det härigenom måtte kunna beredas en framtida utväg till understödför de öfrige Länen, samt sådana förekommande Inrättningar och företag, hvilka, ined det af Riksens Ständer för denna Hufvud - Titul bestämde föremål hafva gemenskap, hvarjemte Kongl. Stats - Cöntoiret , enär det ej kunde instämma med afsigten vid formerandet af denna Fond, a t-t de in Hy landé Ränte- och Capital*- afbeulningarne skulle ingå, sorn öfverskott på 5^2?
Stnts-Utskottets Belänkandenl Stats-Verkets Intrader, trott att anslaget bord©, till de bestämde ändamålen, utan afseende på ■viss elier föreskrifven tid användas, frälst er» farenheten under de föregående åren visat, att, om under det ena året anslaget icke till fullo utgådt, hafva deremot ett annat år åter föiefallit sådarie behof, att de, utan besparing från de föregående, icke kunnat bestridas.
Meli en närmare reglering af denne jnom åtskillige anslags inflytande från Åttonde IIufvud-Tituln , på det Statens bidrag till sadaaae allmänne Inrättningar, som härmed hafva gemenskap, måtte på ett ställe blifva uppförde,, funne Kongl. Stats - Gontoiret, likmätigt hvad dess underdåniga berättelse, angående Stats».
Verkets Förvaltning innehåller, böra ske, under förmodan för öfrigt, att denne Titul ändamåls enligt använd, snart hembär
Samhället en. progressiv förmån ; vida vigtigare än den ringa besparing, hvilken genom återflyttning till, Ofverskotts - medel, af hvad som rättligen ali-, drig kunde under Inkoinst-Titul hänföra?, skulle blifva att vinna.
Vid öfvervägande häraf har Stats-Utskottet åcke allenast ansett en öfverflyttning från den Åttonde till denne Nionde Titul lämpelig utaf åtskillige anslag, sorn äro af den beskaffenhet, att de tillhöra sistnämnde Tituls föremål och hvarom det generela Stats - Reglerings Retanhanaet kommer att förmäla, utan ock trott en närmare föreskrift om dispositionen af Nionde Hufvud Titulus till Jordbrukets, Handelns och Naringarnes understödjande och befordran anslagna Fond blifva nödig.
I detta senare hän: Stuts-TJtskottets Betänkanden. 1673 seende har Stats - Utskottet ansett föremålet af desse medel icke vara, att desarnma till private l/ån egenteligen måga användas och förräntas ?t Fastighets-ägare, för hvilka utvägar till X/ån i Riksens Ständers Bank äro beredde, utan fast hällre böra till understöd för utförandet af sådan® allmänna företag, sorp kräfva uppmuntran och bidrag, disponeras, antingen såsom Gåfva eller Räntefritt Rån, allt efter som Kgl, Majit i Nåder pröfvar omständigheterne föranleda; hvarvid till nödig upplysning och säkerhet det om att medlen till behörige ändamål begagnas synes böra iakttagas, 1:0 Hvad angar Jordbrukets befordrande och förbättring; att de i Fänen inrättade Hus, hållnings-Sällskap pä derom tillgörande anmälanden om behof af medel i och för deras åtgärder att sprida kunskap och upplysning i Rands-Culturen, samt för öfrigt lemna biträde och understöd i de serskihlte fall sådant påfordras, maga tilldelas i mån af Ränens storlek och behof, samt tillgången, hvad härtill disponeras kan, emot skyldighet att artige berättelser om mediens användande till Kgh Majit i underdånighet afgifva, samt att i alla frågor om understöd ät enskildte eller för något serskildt företag i denne väg; Randshöfdingens i Ränet och Hushållnings - Sällskapets Utlåtande deröfver bör infordras till utrönande af behofvet och nyttan af den anläggning, dertill bidrag sökas:
Börande de efter noggran pröfning deraf, beviljade medel, genom Randshöfdingens och Hushålls - Sällskapets försorg utdelas på af Kongl. Majit i Nåder fastställde vilkor, öfver 1624 Stats- Utskottets Bttänkap.dtrs, fullgörandet hvarutaf berna! te Sällskap, vakaf och sedermera äfven afgifver yttrande.
2:0 diet synes i de fall der sådant kan ifrågakomma, hålle Randshöfdingeng i orten samt Magis.traten och Stadens Äldste, der Sökanden är böende, böra sig utlåta och vitsorda, behofvet och, nyttan i allmänt hänseende af det understöd, sorn kan begäras oell 3:0 Vidkommande Näringarne, hvarmed för*, pämligast torde böra förstås Falmksröreiser och, Hand tverkerier; Så bör icke allenast Stadens, Magistrat samt Äldste af Borgerskapet först höras och afgifva yttrande om dep ifcåga.stälIde.
Närings grenens, beskaffenhet, och de skäl der*, på flen Sökande stödjer sin anhållan, utan ock landshöfdingen i orten sig deröfver utlåta oell. bestyrka rigtigheten samt Handlingarne df ^efter meddelas Kong'.
Majus och Rikets Commerce - Collegitim ej mindre i afseende på eib ytterligare granskning af Näringens nytta och behof af understöd jantze,, än äfven för att upplysa, huruvida och hvad Rån-biträde, sorn redan kan vara af Manufactur - Discont - Fonden, lemnadt den sökande Närings-Idkaren, hy i 1 treij synes verka på afgörandet utaf det sökte bidrag från Nionde Titu!en.s Fond.,, vid den, pröfning af frågan, som hos Kongl.
Maj:t derefter förekommer.
Stats - Utskottet tror för öfrigt, att då betydlige anvisningar ä Nionde Hufvud - Titulus, tillgång i och för Canal - Inrättiiirlgarne blifvit af Riksens Ständer gjorde, samt nu fråg Åttonde Hufvud - Tituln äfven öfverförde åtskillige StatsrVtskpttets.
Betänkande 1625 tills vidare såsom årligen bestämde anslag, så bl ifver behållningen af Nionde Titulus anslagssumma ej större, ä,n att den lärer åtgå för ofvannämnde ändamål.; Alen orri något Öfverskott för ett Löpande år uppkommer, anser IJtskoMei detsamma böra. enlig: gr un der ne för Stats-Vetksforvaltning. en x betraktas, såsom besparing, samt efter den för hvarje års
Räkenskaps afslutande fastställde tiden dg med forfaras lika med besparingarn. e på öfriga Hufvud - Titlarne; Och hvad åter angår de nu utlånade medlen; så böra des«e jemte dun fastställda Räntan deja, såsom Kongl. Majit L Nåder förordnat, inga att öka Titulns tillgång för del året; meri. komn a derefter att å nyo disponeras och. förvaltas, såsom nu föreslagit är, hälst emot Riksens Ständers afsigt vid iSc.g och. 1810 arens Stats-Reglering någre stående Fonder af Stats- Verkets snede! icke måga samlas, I öfrigt hafva Revisorerne i afseende på granskningen af Stats-Verkets Räkenskaper och förvaltning andragit, att den fqr Revisorerne gällande Instruction af den 10 Juli 1812 innehåller, att. vid hvarje Revision arne års Räkenskaper böra förekomma till granskning; Och ehuru Revisorerne ansågo det vara Riksens St,änders rätt, att taga kännedom om Stats-Verkets. förvaltning intill den löpande tiden; sa enär Räkenskaperne för Stats - Verkets medel i allmänhet efter
Författningarne ej böra vara afslutade förrän omkring (vänne år efter Uppbörds- eiler Redogörelse - året, blefve dock af berörde stadgande uti. lnst: uctionen den följd, att Reyisoreme endast finge tillfälle att erfara.
a 6.2 6, Statt'
Utskottets Betänk, tind et C tillståndet fcir den j:ne år förut passerade tiden, Hvad granskningen af Räkenskaperne anninge funno Revisorerne likväl ingen förändring härutinnan äga ruin så länge en kortare tid för Räkenskaperues afslutande ej kunde föjeskrifvas; men sorn det syntes för ändamålet af Revisorernes åtgärd angelägit, alt Öfrige delar af Embets-Verkens förvaltning, på sätt som sker, hos Riksens Ständers Rank och RiksgäldsContoir, framläggas för Revisorerne eller åtminstone blefvo för deras kännedom tillgängelige äf. yea för den sednare tiden, allt intill den löpande; hemställa Revisorerne att stadgande derom matte vidtagas och uti Instructionen tilläggas.
Enligt åberopade Instruction skall hvarje Revisions förrättning omfatta Räkenskapen och Förvaltningen under den tid för hvilken Förvaltningen och Räkenskaperne af sednaste Revisorer ellery Riksens-S.tänder ej blifvit granskade; men g. § uti samma Instruction innehåller dessutom att Revisorerne skola äga tillgång till alla Kongl. Stats Contoirets Räkenskper och Handlingar icke allenast för de år till hvilka Revisionen sträcker sig, utan ock, likmätigt 42 i Riksdagsordningen äga rätt, att af Kgl. Stats - Contoiret undfå de upplysningar och Handlingar, som de i öfrigt finna nödiga; Och di i följd häraf Revisorerne redan uti Instructionen hafva sig tillagd den rätt, att, så vidt för deras åtgärd erforderligt finnes, begära och erhålla upplysningar orri Förvaltningen; har Stat?-Utskottet trott någon närmare föreskrift i densia del icke vara nödig, utan får härvid klou upplysa, att efter hvad Stats - Utskottet Stats-Utskottets Betänk anden: 1627 haft tillfälle inhämta, blifver vid den ifrågavarande Riks-Boksluts- methodens användande, tiden inom hvilken efter verkställd uppbörd Stats-Verkets ställning kan öfverses förkortad; Och torde Stats-Uiskottet för öfrigt beträffande detta Riks - Bokslut, som synes föranleda till serskildt behandling, och ej står uti ovilkorligt samband med ofvannämnde anmärknings frågor^, få i detta, ännu ej sluteligen hatrdlagde ärende, afgifva serskildt utlåtande; Hvilket allt vörd-, jamt underställes Riksens Högloft.
Ständer* Stockholm den 26 Maji 1818.
N:r 274.
Utlåtandei anledning af erhållen remiss utaf Riksens Ständers Revisorers 3 till granskning oj Stats- Banco- och RiksGälds
IVer keti, nä st le dit år gjorde an-, nidian angående Hospitals- och Lata. reit s-Inrättningar nes Fonder.
Ständers, till granskning af Stats- Banco och RiksGälds-Verkens Räkenskaper och förvaltning utsedde Revisorer, sist 1 edit år 1817, under den 20 November afgifvit den anmälan till RiksStånden, att ehuru Revisorerne, i följd af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den 2 Juli 18x5 ål,egat, att jemväl revidera Räkenskaperne öfver de Hospitals och Razaretts-Fonder, som äro ställde under Kongl. Seraphimer Ordens Gillets Öfvers J.6j§, StatsrUtsiottets Betänkande.n. Styrelse och Revisorerne genom Kong!.
Maits Nådigt kallelse afven få 11 verkställigheten delr-t af sig föreskrifver» , hade likväl sedermera, _yp. på Kongl. Seraphimer Ordens Gillets derom gjorde framställning, Kongl.
Majit genom Nådig skrifvelse den jo September förledit år förklarat, det någon granskning af Hospitals och Lazaretts-Räkenskaperne icke tillhörde Riksens Ständers Revisorer att förrätta,, hvarigenom hinder för dem alisa blifvit lagde, att kunna Riksens Ständers föreskrift uppfylla och hvilket förhållande Revisorerne ansett sig böra an mära hos Riksens Ständer, sorn allena kunde för framtiden bereda verkställighet af deras beslut; så hafva Rik-Stånden remitterat; denne anmälan till Stats Utskottets handläggning och yttrande. X anledning häraf har Stats-Ut skol te t in, herntat, att Riksens Ständer vid- sista Urtima Riksdagen, i fraga om ytterligare anslag för Läns Laaaretternes utvidgande, genom ofvanåberopade underdåniga skrifve:se af den 37 Ju i, 1815, aridrogo, det de funnit anledning dervid fästa sin uppmärksamhet, att Seraphimer Cbdens Gillets befattning ined Hospitaler och Läns LaZaretter samt i och för deras,underhållande arvslagne Hemman och räntor m, m. icke undergår någon annan granskning, än den Kongl, Kammar-Rätten, endast i afseende pä redovisningen af medlen låter anställa, hvilken icke kunde sträcka sig tili- anmärkningsrätt ighet, röja ode sjelfva hushållnings-anstalien och hvad dermed gemenskap äger; på hvilken grund , och nied förutsättande deraf, r* 11 Seraphimer Odens CRlJets