Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport 197. al för de norra Länen, med rum för endast • varit otillräckligt; men vid sednaste riksdag idgande, och ett hus af sten för ytterligare gnad. s kostnad har under qvinqvenniet varit föl - Underhålls- Underhålls- Summa dagar. kostnad. utgift. 16,365. 3,706: 4. 6. 6,534: 37. 7. 16,699. 3,770: 20. 4. 6,922: 17. 2. 19,376. 4,340: 11. — 7,608: 31. 19,000. 4,450: 27. 6. 7,923: 3. 2. 17,975. 4,465: 4. 4. 8,518: 7. 6. 89,415. 20,732: 19. 8. 37,507: — 5. 17,883. 4,146: 23. 2. 7,501: 19. 3. 15,264. 3,233: 35. 4. 6,256: 31. 3. 2,619. 912: 35. 10. 1,244: 36. — nmit inom Länet, hafva varit, utom yttre ; sådana, som varit följder af fylleri och i antalet af de patienter ifrån hvarje komvarit intagne, bestyrker, med få undantag, antande genom sjöfarande:
Hernösand 97.
Botheå socken 30.
Långsele d:o 29.
Thorsåker d:o 28.
Sollefteå d:o _... 25.
Grundsunda d:o 20.
Ullånger d:o .... 17. Bjertrå d:o 15. Nora d:o li. Wibyggerå d:o 9.
Gudmundrå d:o ...... 8.
Styrnäs d:o .. 8.
Skogs d:o „ 8.
Transport 305.
Lidens 57 Medelpad.
Lidens socken Holms d:0 Attmars d:o Hässjö d:0 Från orter utom Länet Transport Antal.
Säbrå d:o Nordingrå d:o Häggdångers d:o . Wiksjö d:o Öfverlännäs d:o ....
Ed d:o Nätra d:0 Arnäs d:0 Ytterlännäs d:o ....
Dahls d:o Hellgums d:o Sånga d:o Stigsjö d:o Multrå d:o Från ställen utom Antal.
Länet t. 6. 5. 5. 5. 5. 5. 5. 4. 4. 3. 2. 2. 41.
Summa 216.
Summa 411. hvaremot det till välförtjent beröm bör upplysas, att ifrån Tynderö och Haverö socknar i Medelpads fögderi, samt Hernö, Högsjö, Graninge, Resele, Liden, Junsele, Ramsele, Edsele, Bodum, Fjellsjö, Tåsjö, Sidensjö, Skorped, Anundsjö, Själevad, Mo, Björna och Gideå socknar i Ångermanland ingen kurhuspatient blifvit intagen till vård å kurhusen i Länet.
Kolera-sjukdomen, som i Länet yppade sig åren 1833 och 1833, skördade icke många offer, och det vill nästan synas, som denna epidemi icke skulle finna synnerlig näring inom Wester-Norrlands
Läns vanligen sunda område.
År 1834, då sjukdomen första gången visade sig inom Länet, medtog den endast 6 offer, nemligen 4 i Sundsvall och 2 i Nyland; men 1830 var Länet fritt från koleran.
Under år 1853 insjuknade i Sundsvall 6 personer, deraf 4 dogo, och näst lidet år, då farsoten var något mera spridd, började sjukdomen i Sundsvall den 3 September, hvarifrån och intill den 2 November, då Magistraten rapporterade att den upphört såsom epidemi, 215 insjuknat, deraf 50 dött.
Af i Hernösand insjuknade 8 dogo 5, och 18 spridda fall af kolera inträffade i Attmar, Tuna, Tynderö, Stöde, Häggdånger och Torps socknar, bland hvilka 8 afledo.
Inom de flesta socknar finnas examinerade barnmorskor, men i några bibehållas ännu oexaminerade, af hvilkas okunnighet äfven detta qvinqvennium svåra följder inträffat.
Vaccinationen fortgår med tmer och mindre framgång, och socknar finnas ännu, fastän de äro få, der ingen vaccination äger rum.
Koppsmitta visade sig i Grundsunda 1852.
Län för åren 1851—1855. ® 58 Statsbidrag.
De från Länet utgående statsbidrag hafva under qvinqvenniet utgjort följande belopp: år 1851 169,825: 25. 2. 1852 171,083: 11. 2. 1853 182,007: 6. 1. 1854 190,184: 16. — 1855 203,590: 26. 6.
Summa 916,690: 36. 11.
Medium 183,338: 7. 5.
Medelbeloppet för förra qvinqvennium var 164,478: 8, Således har beloppet under sednaste qvinqvennium ökats med . 18,860: 6.
9. varande i de uppgifna summorna inbegripne så väl stats- och riksgäldsmedel, som diverse verks, annorstädes debiterade och restantiemedel.
Den för 1855 utförda summa bestod af:
Statsmedel 76,800: 30. 8.
Riksgäldsmedel 31,577: 41. 8.
Diverse verks medel 16,666: 33.
Annorstädes debiterade medel ..... 13,997: 27. 3.
Restantie-medel 13,477: 9. 11. hvartill böra läggas:
Sjömanshusens debitering 888: 40.
— Skillnaden emellan grundräntornas och kronotiondens belopp, efter statspris och marke gäng 50,181: 56. — 51.070: 28.
Summa 203,590: 26. 6.
Dessa medel bestå af:
Ordinarie räntor . 10,251: 11. — Kronotionde 3,198: 21. 5.
Skillnad emellan statspris och markegång. . 50,181: 36. — 6g 631. 2q $ Gärdespanmål . ~ " ' ’ 15,044: 42. 6.
Skogs- och stubb-ören 381: 22. 10.
Mantalspenningar 10,135: 24.
Handtverkares gerningsören 15,744: 8. 8.
Bötesmedel 4,185: 47. 6. .152,519: 46. 6. 59 Lappmarks ecklesiastik-medel ..... 58: 39. 9.
Båtsmansvakans-afgift 463: 18.
— Bränvinsbrännings-afgift • ♦ • • t . . 11,572: 16. — Tionde- och hammarskattsjern .... 5,764: 19. — Summa Statsmedel . 126,982: 18. 8.
Allmän bevillning ........ 31,465: 21. — Skatterättsmedel......... 112: 20. 8.
Summa Riksgäldssedel ..... . 31,577: 41. 8.
Folkskole-afgift ......... 10,118: — — Riddarhus-afgift ........ 9: — — Kurhusmedel ......... 6,519: 33. — Theater-representations-afgift.
. , . 20: — — Summa diverse verks medel . 16,666: 33.
— Båtsmansbeklädnads-medel...... 4,346: 32.
— Stockholms stads skol-spanmålsmedel . . 479: 27. 7. Barnhusspanmål ......... 908: 44. 4.
Förverkade båtsmanslöner...... 28: 5. 4.
Örnsköldsviks köpings medel ..... 265: 25. 6.
Brandstodsmedel ........ 7,968: 36. 6.
Summa annorstädes debiterade medel 13,997: 27. 3
Vid sjömanshusen debiterade medel 888: 40.
— Föregående årens restantier ..... . . . 13,477: 9. 11.
Roteringens kostnad uppgifves till 29,953 R:dr 21 sk.
Länet utgör endast båtsmanshåll, till en styrka af 444 man, hvarförutan för tillökad rotering utgöres vakansafgift efter 47 hela rotar och 1AaVa- role ' spridda andelar.
Extra rotering utgöres i krigstid af 18 rotar, utom tedels rote i spridda andelar.
Hvarje rote består: i Medelpad 'af 3j:dels och i Ångermanland af 3J. mantal.
Af hela båtsmansstyrkan beklädas 438 man af Kronan och 6 man af rotehållarne.
Vägarnes underhåll är för landtbrukaren, synnerligen i ett glest bebodt land, ett svårt onus.
Väglotternas längd, svårigheten att på nära håll erhålla passande grusningsämne, de svåra utskärningar, som vattenflöden ofta göra, samt slutligen väglottsinnehafvarens ofta flere mils afstånd från sitt vägstycke, äro lika många hinder för goda vägars underhållande sommartiden, dock kan det icke bestridas, att detta 60 Läns landsvägar äro vid alla tillfällen farbara.
SnÖplogningen har vållat Kongl. Maj:ts Befallningshafvande mycket bekymmer.
Norrländningens fäderneärfda ovana att alltid köra i samma spår, de svåra och många jern- och virkestransporterne vintertiden, samt de här brukliga vägförstörande skacklarne på vinteråkdonen äro de orsaker, som, i förening med oefterrättlig plogning, vållat, att vintervägarne aldrig varit sådana de bort vara.
All anledning är dock att ett bättre' förhållande inträdt, ty sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande lemnat bestämda föreskrifter för vintervägarnes underhåll, och dessa föreskrifter, efter att i Kammar-kollegium i några mindre betydliga delar vara jemkade, blifvit af Kongl. Maj:t i nåder gillade, har åtminstone den förbättring inträdt, att en resande nu kan färdas med en tvåspänd släda, hvilket förr icke varit fallet.
Skjutsningen är på de flesta större gästgifvaregårdar ställd på entreprenad; meri, ehuru denna inrättning måste erkännas vara en stor lindring för jordägaren, blifver den dock år ifrån år mera betungande än den förut varit, emedan de resandes antal årligen betydligt ökas, i följd hvaraf bidraget till entreprenören ock vid hvarje ny entreprenad blifver högre.
Skjutsregleringen i Södra Ångermanland beror ännu på handläggning inom fögderiet.
Fattigförsörjningen sker fortfarande dels i fattighus, dels genom utdelande af matpersedlar, som af församlingarnes medlemmar sammanskjutas, dels genom inackordering, dels genom sockengång.
För alla fattigvårdssamhällen äro reglementen fast ställda.
Icke någon egentlig arbetsinrättning finnes.
För behöfvandes understödjande finnas inom Länet flera pensionsinrättningar, om hvilkas tillkomst jag i sednaste underdåniga berättelse lemnat upplysning.
Deras behållning så väl vid 1830 års slut, som vid utgången af sednaste redogörelse-år, visar nedanstående tabell: 1830. 1853.
Landtstats-pensionskassan 12,647: 44. 6. 16,958: 42.
Bevärings- och båtsmans-pensionskassan . . 21,486: 29. 5. 23,299: 7. 2.
Nybergska stiftelsen, af hvilken pensioner utgifvas till borgare-enkor, samt kapital blifvit 'afsatt till underhåll af 2 sjuksängar å lasarettet, äfvensom till en arbetsinrättning för Länet 18,333: 16. — 18,333: 16. — Pensionsfonderna under Drätselkammarens förvaltning 1,733: 16. — 1,733: 16. — De under Konsistorii vård stående kassor, nemligen: - 61 Första klassens enkehjelpskassa . 3,901: 1. 3. 3,976: 8. 3.
Andra d:o d:o . . . . . 4,864: 20. 2. 4,877: 33. 11.
Fattiga prestdöttrars kassa .... 370: 33. 3. 364: 13 11.
Kassa pauperum sacerdotum .... 207: 38. 9. 353: 26. 4.
Första klassens enkehjelps-tiilökning, . 6,508: 35. 2. 9,953. 20. — Andra d:o d:o .... 3,640: 8. 9. 6,190: 9.
2. hvarförutan årliga pensioner äfven utdelas ifrån städernas sjömanshus, samt gåfvor af handels- och handtverksföreningarne. § 6.
Staden, om hvars anläggning och belägenhet nämnes i min förra underdåniga berättelse*), har genom Kongl, resolutionen den 11 April 1853 blifvit uppflyttad uti tredje klassen med JVs 27.
Den har under qvinqvenniet vunnit en högst betydlig fördel genom den kanal, som den 4 Juli 1855 öppnades till förening af norra och södra inloppen.
Detta arbete, utfördt af Kapitenen Hjalmar Elworth, har af Kongl.
Maj:t i nåder hugnats med ett anslag från handels- och sjöfartsfonden af 33,333 R:dr 16 sk.
Banko och har dessutom kostat staden omkring 40,000 R:dr samma mynt.
Kanalen, som är 12 fot djup vid lägsta vattenhöjd, har den bredd, att den kan passeras äfven af det största ångfartyg, handelsflottan för närvarande äger; och då passagen denna väg medför vinst både i tid och brännmateriel, är det att förmoda, det kanalen ofta kommer att begagnas, så mycket mer, som den för passagen fastställde afgift icke är hög, i jemförelse med andra kanaltaxor, och färden kring Hernön, för att begagna norra inloppet, är stundom både svår och äfventyrlig.
Ordning och taxa för denna kanals passerande är af Kongl. Maj:t i nåder gillad den 13 Juni 1855.
Hvad som ofta fästat
Länsstyrelsens uppmärksamhet är den föga ordning, som vid stadens bebyggande i fordna tider blifvit iakttagen, de trånga och krokiga gator och gränder, hvilka utan all ordning blifvit anlagda, och den osnygghet och fara vid eldsvåda, som deraf måste blifva en gifven följd.
Efter hörande af stadens röstägande invånare har derför Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet föreslagit förnyade brand- och byggnadsordningar, hvilka nyligen blifvit af Kongl. Maj:t *) Sid. 87 och 88. 62 i nåder fastställda.
Invånarne hafva dessutom beslutat att låta uppgöra en regleringskarta för staden, så att i en framtid, om ock aflägsen, ett bättre skick må kunna inträda.
Till förekommande af eldsvådor har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelat flere föreskrifter, hvilkas handhafvande åligger Magistraten.
Invånarnes antal, som vid 1850 års slut utgjorde 2,401 personer, har under qvinqvenniet sålunda ökat sig:
Summa. H 3T g 09 3 pr O: 3 O a' fT o: p g 09 3 pr o: 3 O <' a" P*- o: a g 09 a fr- ei:
a O a fr- öt a 3 3 09 3 W år 1851 »1852 » 1853 »1854 » 1855 667 673 689 700 687 968 964 971 1,006 1,011 422 387 419 433 461 418 407 394 492 468 1,089 1,060 1,108 1,133 1,148 1,386 1,371 1,365 1,498 1,479 2,475 2,431 2,473 2,631 2,627 hvarvid, i afseende på jemförelsen med presterskapets qvinqvennii-tabeller, gäller hvad förut i afseende på Länet i allmänhet är sagdt.
Enligt presterskapets uppgift utgjorde folkstocken vid 1855 års utgång 3,103 personer, deraf 1,439 mankön och 1,664 qvinkön.
Staden och Hernö socken utgöra ett pastorat, hvars Pastor är stiftets Biskop, biträdd af en Komminister och en Ilögmessopredikant.
För kyrkans och synodalrummens underhåll bestås ett ärligt anslag af 66 tunnor 3| kappar kronotionde-spanmål, som af Landshöfding och Biskop i mån af behofvet fördelas, utgående af detta anslag äfven Konsistor» expensmedel, enligt Kongl, brefvet den 17 Oktober 1854.
Undervisningsverket bestrides af ett fullständigt elementar-läroverk, deri 15 lärare undervisa.
Dessutom finnas: 1:° Ett folkskolelärare-seminarium, hvarom förut är nämndt, samt 2:o
En folkskola, gemensam för staden och Hernön.
Begge dessa inrättningar äro, enligt församlingens beslut, förenade och handhafvas efter af Konsistorium fastställd ordning.
En prestman med presterlig tjensteårsberäkning skall undervisa i folkskolan. 63 3:o
Söndagsskola för handtverks-lärlingar med flere, hvari undervisas af en skollärare. 4:o
Äldre flickskolan, underhållen genom räntan af en donation; och 5:o
Yngre flickskolan, stiftad och underhållen genom särskilda gåfvor och bidrag; varande denna sednare, genom frikostig donation af tvänne stadens fruntimmer, satt i tillfälle att snart uppbygga eget skolhus. 6:0 Navigationsskolan, förestådd af en ordinarie lärare och en underlärare, den förre med en aflöning af 1,000 R:dr och den sednare med en till 333 R:dr 16 sk. nu förökad aflöning.
Antalet af dem, som i denna skola utexamineras, ökas nästan årligen, så att, då 1850 endast utexaminerats 16 personer, under sist förflutna fem år derstädes aflagt vederbörlig examen:
Till sjökaptener H c 3 — — E — '-i B S
(U t» ^ ca 77 cn > ' ca ;r D a W s år 1851 2 5 11 18 » 1852 . 4 6 14 24 » 1853 5 5 13 23 » 1854 2 15 7 24 » 1855 4 16 20 40 Summa 17 47 65 129 Medium 3 10 13 26 Staden har en boklåda och ett boktryckeri, hvarifrån en tidning utgifves.
Stadens styrelse utgöres af en Rorgmästare samt 5 Rådmän, hvilkas aflöning utgår dels i kontant, enligt nådigst fastställd stat, dels i jordlotter och i extra inkomster för bouppteckningar och arfskiften m. m.
Stadens inkomster förvaltas af Drätselkammaren.
Deras belopp är genom ny, af Kongl. Maj;t under den 13 Juni 1855 nådigst fastställd taxa tillökadt och re - 64 gleradt; och bestå de af hamnpenningar, barlastafgift, broafgift, packhusafgift, mätare-, våg- och packare-penningar, tolag, inkomst af donationsjorden, vretskatt, tomtören, varfspenningar, mulbetesafgift, afgift för begagnande af upplagsplatser, boskapspenningar, marknadsstånds-penningar, andel i sakören, afgift för idkande af värdshus- och krogrörelse, hvartill rättigheten på öppen auktion för stadens räkning utarrenderas, hyra för hus och lägenheter, auktionsprovision, källarefrihets-ersättning och anslag för residenshuset.
Utgifterne deremot bestå af underhåll af stadens publika byggnader, broar, kajer och torg, aflöning till Magistraten och dess tjenstemän, underhåll af residenshuset, m. m.
Härom gäller ännu hvad jag i rnin förra underdåniga femårs-berättelse *) anfört.
Af stadens handlande sysselsätta sig de fleste med minuthandel.
De öfrige hafva egnat sig åt grosshandel, eller export och import, eller också såsom skeppsredare egna sin verksamhet åt frakthandeln, hvilken under de sednare åren bedrifvits med framgång, likasom i allmänhet minuthandeln.
Saknaden af transito- och nederlagsrätt inskränker dock betydligt de handlandes verksamhet för egen och samhällets förkofran.
En ny hamnordning för staden är af Kongl. Maj:t i nåder stadfästad den 9 November 1854- Utrikes sjöfarten idkas för närvarande med 26 fartyg om tillsammams 3,218 läster, och för varuomsättningen på orter inom riket begagnas 22 fartyg med ett sammanlagdt lästetal af 536, hvartill komma de förut nämnde ångbåtarne Angur och Elfkungen för trafiken på Ångerman-elfven.
Varor som utskeppas äro hufvudsakligen bjelkar, bräder, tjära och smärre partier jern.
Det vigtigaste föremålet för stadens utrikes sjöfart är likväl frakthandeln, hvarför tillväxten eller minskningen af handelsfartygens antal otvifvelaktigt är beroende af den större eller mindre fördel, hvarmed fraktfarten kan drifvas.
Af varor, som importeras, är salt den betydligaste och dernäst tjära, derför nederlagsrätt numera är staden beviljad, och hvilken förmån haft till följd, att betydliga partier af denna artikel inkommit och härifrån utskeppats.
Vidare införskrifves, dock i smärre partier, vin, hampa och linfrö, samt någon gång äfven kramvaror.
Inrikes handeln idkas med ortens produkter, såsom linneväfnader, bräder och något viktualier, äfvensom med specerier och manufaktur-gods.
Nedanstående tabeller visa handelns till- och aftagande under de särskilda åren af qvinqvenniet: l:o Antalet *) Se sid. 91. 6g l:o Antalet af handlande och deras betjening samt den erlagda bevillningen:
Bevillning. år 1851 35 11 19 1 816 — » 1852 45 10 20 2 1,079 — » 1853 45 10 25 1 1,248 — » 1854 51 10 29 1 1,769 — » 1855 50 9 18 3 649 — Summa 226 50 lil 8 5,561 — Medeltal . . . 45 10 22 2 1,112 9 7 » 1846-1850 39 7 27 — 827 12 10 2:o Fartyg, begagnade till in- och utrikes sjöfart:
Till inrikes
Till utrikes sjöfart. sjöf art. summa.
► S r1 os: cn > 3 f1 os: cn > s r cd: cn ' PJ 5* y £L O p £L O *-3 * år 1851 31 682 21 2,934 52 3,616 » 1852 30 651 19 2,263 49 2,914 » 1853 20 474 25 2,800 45 3,274 X) 1854 16 345 31 3,466 47 3,811 » 1855 13 281 30 3,634 43 3,915 Summa 110 2,433 126 15,097 236 17,530 Medeltal .... 22 487 25 3,019 47 3,506 » 1846—1850 28 628 20 2,519 48 3,147 Berättelse öfver Wester-NorrlcmisLän för åren' 1851—1855. 9 66 / 3:o
Från inrikes orter ankomna och dit afgångna fartyg: år 1851 » 1852 » 1853 » 1854 » 1855 Ankomna.
Summa ankomna och afgångna fartyg. n 03 22. 03 Q- p O 03 C/i ST Qé p t-1 os: cn «r §L i 09 cn ST Q. p O 03 cn oT Q- P n »: cn ra oT ~ r fia « D5 Cl ? O 03 cn oT Cl P r o:: cn ra ST 54 50 69 72 135 13 11 8 69 1 3,455 2,992 2,558 4,386 3,793 88 77 65 83 149 15 15 31 89 2,750 2,679 1,969 3,191 2,540 142 127 134 155 284 28 26 39 158 1 6,025 5,671 4,527 7,577 6,333 Summa 380 102 17,184 462 150 12,949 842 252 30,133 Medium: 1851—1855 76 20 3,437 92 30 2,590 168 50 6,027 1846—1850 75 4 2,416 87 11 2,183 162 15 4,599 4:o
Tulluppbörden under sist förflutna qvinqvennium:
Summa. år 1831 11,722: — — 1,485: — — 13,207: — — » 1832 13,041: — — 2,220: — — 15,261: — — » 1833 8,621: — — 2,249: — — 10,870: — — » 1854 24,746: — — 2,210: — — 26,956: — — » 1855 14,494: — — 1,130: — — 15,624: — — Summa 72,624: — — 9,294: — — 81,918: — — Medeltal . . . . 14,525: — — 1,859: — — 16,384: — — d:o för 1846—1850 11,504: 14. 5. 1,515: 1. 10. 13,019: 16. 3.
Såsom tillhörande artikeln om handel och sjöfart må här äfven nämnas, att den år 1848 i Hernösand stiftade Sjöassurans-förening under den 23 Mars 1855 fått ett nytt af Kongl. Maj:t i nåder stadfästadt reglemente.
Denna förening har under qvinqvenniet omfattat följande antal fartyg: 67 fAn(tal Lästetal.
Försa fartyg.
B 3:dje oktroj-året till d. 1 Juli 1852 . . 72. 9,455. 1,886,000.
4:de d:o d:o 1853 . 72. 9,109. 1,716,000.
5:te d:o d:o 1854 . 76. 9,353. 1,785,000.
6:te d:o d:o 1855 . 86. 11,419. 2,278,000.
7:de d:o d:o 1856 . . 100. 14,001. 2,894,000.
Andra oktroj-året, eller till d. 1 Juli 1851 . 66. 8,498. 1,690,500.
H ,raf synes huruledes denna nyttiga inrättning under qvinqvenniet förkofrat sig på ett sätt, som visar det allt mer och mer stigande förtroendet.
Den summa, som vid första oktroj-årets slut utgjorde verkets ansvarighetssumma, var vid utgången af sjunde oktrojen fördubblad.
Handtverkarnes tillverkningar äro hufvudsakligen afsedda för stadens behof.
Till fabrikshandteringar höra 4 färgerier, 1 garfveri för beredning af läder efter Engelskt sätt, 2 urmakerier och 1 segelduksväfveri, Nedanstående uppgift visar handtverkarnes antal och bevillning under qvinqvenniet:
Handtverkarnes antal. g as: O < O <X> r ps: as 0- >■ Bevillning.
Vi 3 Vi as: 3 m 3 « 2- *1 O, O a 71 CfQ as y 3 ® år 1851 48 4 40 47 3 283 »1852 53 5 39 49 5 279 — »1853 52 5 49 48 8 430 — »1854 52 6 51 41 8 405 — »1855 57 5 66 41 4 211 — Summa 262 25 245 226 28 1,608 ___ Medeltal . . . 52 5 49 45 6 321 28 10 » 1846—1850 66 3 46 44 3 295 28 10
Att utöfva handtverk såsom försörjningsmedel var tillåtet 1831 för 16, 1852 för 15, 1853 för 26, 1854 för 36 och 1855 för 42 personer.
Fiske utöfvas af stadens fiskerskap, men flertalet af dem, som utöfva denna näring, är fattigt.
Fisket utöfvas dels i arrenderade kronofisken, dels efter öfverens - 68 kommelse med hemmansägare, som hafva fiskevatten.
Afkomsten af fisket är ringa, så att de hafva föga vinst af sitt mödosamma och försakande lefnadssätt.
Stadens skeppsvarf har icke egne mantalsskrifne arbetare, men lemnar sysselsättning under vintern åt fiskerskapet samt andra dagsverkskarl.
Under qvinqvenniet hafva nio fartyg af tillsammans 1,226 läster lupit af stapeln.
Stadsjorden, utgörande 2}|| mantal, användes en del till kål- och kryddgårdar och det öfriga till utsäde af korn och hafra.
Om helsovården är nämndt i sammanhang med berättelsen om Länets allmänna sjukvårds-anstalter.
Här må allenast tilläggas att stadens sundhet blifvit betydligen befordrad genom anläggningen af södra kanalen, hvarigenom ett grundt, ofta illa stinkande dike försvunnit.
Ett vid ena bron i äldre tider anlagdt garfveri förpestar dock ännu luften i denna trakt.
Ett badhus är under qvinqvenniet anlagdt genom aktieteckning.
Fattigförsörjningen är ordnad på det sätt, att värnlösa och fattiga barn utackorderas till välkändt folk mot årlig betalning af fattigvårdsstyrelsen.
Fattiga, som äro oförmögna till arbete, intagas å fattighuset, hvaremot de, som ej äro i oundgängligt behof af full försörjning, understödjas med penningebidrag, ved, eller matvaror.
Dessutom utdelas årliga pensioner till ett visst antal behöfvande af den ofvannämnda Nybergska fonden, äfvensom af de under Drätselkammarens vård stående pensionsfonder, af handelsföreningens, handtverksföreningens och sjömanshusets kassor.
Kostnaden för fattigförsörjningen uppgick under året 1833 till den för detta samhälle betydliga summa af omkring 2,870 R:dr Banko, och tiggeri har ändå icke kunnat förekommas.
Den mängd oäkta barn, som, på sätt i 2 § är visadt, i staden finnes, besvärar ofta stadens invånare med bettlande, under det mödrarne i lättja och sedeslöshet fortlefva sin tid och med hårdhet behandla barnen, när dessa hemkomma, utan att vara försedda med tillräckliga lifsmedel. b) Sundsvall, Om denna stads anläggning och belägenhet är i föregående femårs-berättelse *) redogjordt.
Att den genom Kongl. Resolutionen den 11 April 1833 blifvit upphöjd i tredje klassen under M 29 bör dock anmärkas.x Invånarne, hvilkas antal vid 1830 års slut utgjorde 2,440, hafva sedermera ökat sig med 823 personer, på sätt nedanstående årstabell visar: *) Sid. 96. 69 Skattskrifne.
Summa. H wT Mankön.
Qvinkön. 3 3 » a cn år 1851 825 1,017 403 443 1,228 1.460 2,688 » 1852 843 1,075 465 465 1,308 1,540 2,848 » 1853 915 1,124 459 493 1,374 1,617 2,991 » 1854 947 1,146 493 535 1,440 1.681 3,121 » 1855 1,013 1,204 493 555 1,506 1,759 3,265 hvarvid, i afseende på jemförelsen med presterskapets folkmängdstabell, gäller hvad tillförene är sagdt.
Denna sednare, som grundar Kongl. Tabellkommissionens tabeller, upptog stadens folkmängd 1855 till 3,661 personer, deraf mankön 1,771 ocb qvinkön 1,890.
Staden utgör ett regatt pastorat af tredje klassen.
Undervisningsverket består dels af en högre apologistskola, der undervisningen meddelats af fem lärare, dels af en folkskola och dels af en slöjdskola för flickor, hvilka alla läroverk lemnat goda resultater.
Staden har bokhandel och tvänne boktryckerier, från hvilka tidningar utgifvas.
Stadens styrelse, som fordom utgjordes af en Borgmästare och 6 Rådmän, är genom Kongl, brefvet den 29 Augusti 1855 sålunda förändrad, att den hädanefter skall utgöras, jemte Borgmästaren, af en litterat och fyra illiterate Rådmän.
Stadens drätsel förvaltas af en Drätselkammare, enligt nådigst faststäldt reglemente.
Stadens inkomster, hvilka genom Kongl, brefvet och taxan den 13 Juni 1855 blifvit förökade och reglerade, bestå af hamnpenningar, barlastafgift, pråmlega, broafgift, mätare-, våg- och packarepenningar, tolag, inkomst af donerade jorden, vretpenningar, strandpenningar, inkomst af fiskehamnar, tomtören, burskapspenningar, marknadsstånds-penningar, andel i sakören, afgift för idkande af värdshus- och krogrörelse, hvartill rättigheten, enligt Kongl, brefvet den 7:de December 1852, får utarrenderas, ersättning för källarfriheten, samt auktions-provision.
Af dessa inkomster besörjes Magistratens och dess tjenstemäns aflöning, samt stadens publika byggnaders, broars och kajers underhåll, m. m.
Handel och sjöfart, hvarför staden äger ett ganska förmånligt läge, utgör hufvudgrunden för stadens bestånd, utom det att i öfrigt skeppsbyggnad, handtverkerier, 70 strömmingsfiske och jordbruk idkas.