Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till fullständig utredning af detta mål, får Constitutions-Utskottet vördsamligen upplysa, att Kongl. Maj:t i Stats-Rådet den 6 Februarii i83o hade i Nåder förordnat serskilda Comiterade, att uppgöra och fö - Conslilutions-UtsTiOttets Memorial N.o j. 7 reslå fördelningen af det anslag, Rikets Ständer för Gardes-Regemeniena beviljat, samt att, enligt Stats-Råds-prolocollet olver Krigs-ärenden för den 17 September samma år, då bemälde Comiterades underdåniga skrifvelse och förslag i ämnet inför Kongl. Maj:t föredrogos, Stats-Secreteraren och Stats-Rådet yttrat, hurusom de väl funno, icke allenast att den grund, hvarifrån Comiterade, i afseende på organisationen för GardesRegementena -till fot, hufvudsakligen utgått, vore i militairisk hänsigt bättre och ändamåls-ljenligare, utan ock att de föreslagna lönerna för Befäl och Underbefäl vid samtliga Gardes-Regemeniena icke öfverstege hvad närvarande tids-föi hållanden syntes kräfva; dock sorn nu projecterade Stater, tillsammantagna, med 18,564 R;dr 1 g sk. 6 r:st, öfverskredo hvad Rikets Ständer anslagit, och, på sätt Stats-Conloret upplyst, annan tillgång härför saknades, än omkring pooo R:dr, hvartill besparingarne å Tredje Hufvud-Titeln årligen intill nästa Riksdag kunde beräknas, utöfver hvad derå redan blifvit anvisad t, hvilken tillgång likväl för det löpande året vidare minskats med 5ooo R;dr, ansågo, vid sådant förhållande, Stats-Secreteraren och Stats-Rådet frågan om den föreslagna organisationens och dermed förbundna Lönings-staters antagande från och med den 1 Julii i83o förfalla, men hemställde tillika i underdånighet att, då besparingar å Hufvud-Titlarne äro hvarje år underkastade förändring, och sådan troligen skulle innan årets slut inträffa med åtskilliga, på besparingarna å Tredje Hufvud-Titeln anordnade utbetalningar, Stals-Contoret måtte i Nåder anbefallas att, rörande tillgången på sistnämnda besparingar för 1831 och följande åren intill nästa Riksdag, afgifva det ytterligare utlåtande, hvartill möjligen timande förändringar torde föranleda, och det så tidigt inom i83o års slut, att pröfningen af tillgångarne för det nu anmälda behofvet kunde före 1S3r års början medhinnas; hvarförutan Stats-Secreteraren och Slas-Rådet tillstyrkte, att den lön-tillökning utöfver förra staten, som Rikets Ständer beviljat Underbefälet, måtte af Stats-Contoret få, efter behörig reqvisition, och mot redovisnings-skyldighet, för år i83o utbetalas, och af Regemenls-Chefs fördelas i förhållande till hvars och ens aflöning, enligt gällande stater, samt ändtligen, att vederbörande Regements-Chefs måtte förständigas att underliden, eller innan Kongl.
Majit i ämnet fattat
Dess definitiva Beslut vid yppade vacancer bland Befäl och Underbefäl inom Regementena, icke sjelfve företaga eller hos Kongl. Maj:t föreslå några tillsättningar, som kunde i ett eller annat hänseende strida mot dea projecterade organisationen.. Constilutwns-Utskottets Memorial N.-o 7.
Då sålunda Stats-Secreteraren, lika med Stats-Rådet, icke tillstyrkt siågot öfverskridande af den upprättade staten, eller ens någon medelanordning utöfver hvad Rikets Ständer för ändamålet anslagit, utan tvertom ansett frågan om de projecterade högre Lönings-staternes antagande förfalla, och endast den af Rikets Ständer åt
Underbefälet uttryckligen beviljade löntillökning öfver förra staten böra för år i83o utbetalas, samt för öfrigt, under erkännande af den nya organisationens mililairiska företräde, och af lön-förhöjningens lämplighet i förhållande till tidens fordringar, föreslagit, blott såsom förberedande åtgärder, StatsContorets ytterligare hörande öfver tillgången på Tredje Hufvud-Titelns besparingar, och Nådig befallning till Regements-Chefs att uppskjuta företagandet eller anmälandet af vacancers tillsättning, finner ConstitulionsUtskottet ej skäl att den af Stats-Utskottet uppgifna anmärknings-anledningen till påföljd gilla.
Stockholm den 22 Maji 1834- STOCKHOLM, Ecksteinska.
Tryckeriet, iS34- Canst:t'ttien:-lJtskottets Mern.
A':o 8. i N:o 8.
Alik. till Exp. Utsk, den 28 Maji kl. 2 e. ra.
Memorialj angående Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundssons anmärknings-anledning vid rådgifvande åtgärden till Resolutionen på Rikets Ständers underdåniga framställning rörande Halländska I\frkohemmanen.
Constitulions-Utskotlet har emottagit Hedervärda Bonde-Ståndets, under den i5 näsllidne April, aflåtne remiss å Riksdagsfullmägtigens från Hallands Län Bengt Gudmundssons anledning till anmärkning mot StatsRådel och Föredraganden af Ecclesiastik-Ärenden, hvilken anledning befunnits heinlad från lådgifvande-åtgärden till Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution den p Julii i83o, på Rikets Ständers underdåniga anhållan, att, före pröfli i ligen af sig yppande frågor om Skatteköp å Kyrkohemman i Halland, måtte, vid vederbörlig
Domstol, i behöriga Krono- och Consistorii-Ombuds närvaro, undersökas och utrönas, huruvida Kronan eller Kyrkan hade jordeganderälten, samt att, såsom följd häraf, jemväl måtte i Nåder förklaras, det de i administrativ form, rörande dessa ämnen, redan vidtagne beslut ej kunna vara hinderliga för eganderätts-frågornas behandling och afgörande i tvisleväg; förmenande Motionairen, att den eller de bland Konungens Rådgifvare, som tillstyrkt ofvan högstberörde Nådiga Resolution, eller som fördöljt upplysningar, dem Motionairen sjelf, i sin ringa ställning, tilltrott sig förmå framlägga, gjort sig skyldiga till det i Stats-Råds-Ansvarighets-Lagens 5 §:s sista moment stadgade ansvar, och att dessutom Föredraganden, hvilken beslutet contrasignerat, är saker till ansvar, enligt 8 §. af samma Lag.
Stats-Råds-Protocollet för den i Julii i83o, då Rikets Ständers förenämnda underdåniga skrifvelse inför Kongl. Maj:t i Ecclesiastik-Expeditionen föredrogs, utvisar: att en bland Stats-Rådets Ledamöter vid detta tillfälle gifvit ärendet en fullständig historisk utveckling, återgående till 1536 års Herredag i Köpenhamn, 1643 och 1662 årens Recesser och de äldsta Jordeböcker, — följande och omfattande alla sedermera tillkomna äldre Konunga-Resolulioner och Förklaringar, samt slutande med analysen af dessa handlingar, under hänsigt till deras i senare tider erhållna tillämpning, oskiljaktig från omsorgen af hemmans-åboernes tryggade besittning Bihang till II, Sr. Fröt. i834. 3 Sami, ± 4-'de Häftet.
Cons t tat ions-TJt skottets Mern, N:o 9. och skäliga berglimg; att af Stats-Rådets öfriga Ledamöter, 3:ne Stats-Råd, för sakens närmare utredning, tillstyrkt, att Kongl. Majlis och Rikets Kamxnar-Collegium måtte höras, och aine bland dem, att CMlegium för-ändamålet tillika finge begagna Ministeriel t biträde, men att ingen förordat den af Riksens Ständer, genom tre Stånds pluralitet, begärda speciela undersökning och allmänna förklaring.
Anmärkningsfrågan, sådan hon af Constitutions-Utskottet betraktas, livälfver sig omkring de alternativ, att Stats-Rådets Ledamöter i deras rådslag öfver målet, skulle hafva antingen befrämjat och vållat öfverträdelse af Grundlag eller allmän Lag, genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller ock försummat iakttagandet af Rikets sannskyldiga nytta.
Men emedan Konungens Rådgifvare och Föredraganden härvid icke föranledt någon så beskaffad öfverträdelse, hvilken icke heller egt rum, och i öfrigt dels framlemnat, dels godkänt eller ej förkastat de för beslutets fattande erforderliga upplysningar, hvaraf tydligen slutas må, att någon tillgänglig ej fördöljdes, eller någon behöflig felades, ty enär det ej kan med säkerhet bedömas, utan fastmer synes ganska problematiskt, huruvida bifallet till tre Riks-Stånds underdåniga önskan skulle tillskyndat
Riket eller ens Halländska Provincen åsyftadt verkligt gagn, hvadan äfven Motionairen ej yrkat tillämpning af 107 §.
Regerings-Formen, som icke heller vore serskildt användbar i fråga om den nu mera till annat Embete befordrade Stat&Secreterarens förra Embetsutofning, anser Constitutions-Utskottet den väckta och remitterade anmärknings-anledningen sakna stöd af Grundlagen, och således böra förfalla.
Stockholm den aa Maji 1834- N:o g.
Ankom till Exp. Utsk. d. 28 Maji kl. 2 e. m. Memorialj angående Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundssons anmärknings-anledning i fråga om ett Halländskt Kyrkohemman.
Medelst Protocolls-Utdrag af den 21 nästlidne April, har Hedervärda Bonde-Ståndet till Constitutions-Utskottet remitterat en af Bengt Gudmundsson.
, Riksdagsfullmägtig från Hallands Län, ytterligare mot Stats-Rådet Cotis:itutioi;s-Utskottets Mern.
N',o 10. 3 samt Föredraganden för Ecclesiaslik-Ärenden framställd anmärknings-anlédliing, åsyftande, enligt Molionairens uppgift, rådgifvande åtgärden till Kgl. Ma j:ts Nådiga Resolutioner, dels af den i Mars 1820, hvarigenom hemmanet N:o 2, Bertheqvarn, förklarats vara ett kyrkohemman, deröfver Slöinge K}Trka egde att disponera, dels af den 7 November 1828, jemlikt hvilken Resolution ett då företedt bevis, att i Danska Geheime-Archivet intet
Document funnes, som bestyrkte Slöinge Kyrkas Dominium eller städselrätt till nämnde hemman, blifvit lemnadt utan allt afseende.
Enär de Stals-Råds-Protocoll, som innefatta ofvan högstomförmälda Nådiga Beslut, tillhöra en före hastlid ne Riksdags början framfluten tidrymd', och samma Riksdags Conslitulions-Utskott, på sätt äfven dess Protocoll vitsorda, i gmndlagsenlig ordning granskat rådslagen öfver delta Regeringsärende, kan ej, emot 76 §.
Riksdags-Ordningen, jemförd med ir §. af Ansvarighets-Lagen för Konungens Rådgifvare, nuvarande Constitutions-Utskott företaga någon ny, tili ansvarighet förbindande granskning af den remitterade anmärknings-anledningens föremål.
Stockholm den 23 Maji 1834- N:o 10.
Utsk, den 3i Maji kl, 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, angående Herr W. F.
Dalmans anmtirknings-anledningj med afseende å Förslaget till Lag för Banken. tinder den 20 sisth Mars, bar Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat till Constitutions-Utskottet remittera en af Herr Dalmaiij Wilhelm Fredrikj i den ordning 29 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifver, anmäld anledning till anmärkning mot Stats-Secreteraren för Handels- och FinanceÄrenden, hvilken anledning uppgifvits vara liemlad från rådslagen i afseende på det, med Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse under den 3 i nyssnämnde månad, öfverlemnade Förslag till Banco-Lag; yrkandes Motionairen, att Hr Stats-Secreteraren Skogman, som tillstyrkt
Konungen att föreslå och följaktligen äfven att, om Tre Riks-Stånd bifölle förslaget, sanctionera denna 4 Cors itutiotti-Vtiknttets Mern.
A’:1 10.
Lag, ehuru stående i uppenbar sirid mot 72 $. Regerings-Formen, måtte , på grund af 3 §.
Ansvarighets-Lagen, ställas under tilltal af Justiliae-Ombudsmannen inför Riks-Rätt, eller onk, derest ett dylikt åtal ej funnes böra ega rum, Utskottet hos Rikets Ständer tillkännagifva förhållandet, i det ändamål Regenngs-Formens 107 §. antyder.
Vid föredragningen af denna anmärknings-anledning, har hos Constitutions-Utskoltet först i öfvervägande kommit, huruvida Utskottet vore befogadt att densamma, såsom riglad mot ett under Riksdagens lopp inträ (Fädt fall, till pröfning och besvarande upptaga.
Grundlagarne stadga, i 53 och io5 §§me Regerings-Formen samt 29 §. Riksdags-Ordningen, endast Constitutions-Utskottels åliggande, alt ”äska de i Stats-Rådet förda Protocoller och dem granska,” utan att dervid någon tidsbestämmelse för granskningsrättens utöfning finnes tillagd.
Riksdags-Ordningens 76 §., så vidt den här befinnes tillämplig, förbjuder oek allenast någon ny, till ansvarighet förbindande granskning af det sorn redan, vid en föregående Riksdag, blifvit granskadt.
Sjelfva beskalFenbeten och ändamålet af den Utskottet uppdragna befattning, förutsättande en inom vissa gränser inskränkt gransknings-period, synas likväl hafva föranlåtit förra Riksdagars Constitutions-Utskott, att ej äska Stats-Rådets Protocoll för en längre tid än den, som framflutit från nästförlidne till påstående Riksdagens början; och ytterligare anledning för denna, på en rigtig grundsats hvilande, praxis har icke saknats uti den för Konungens Rådgifvare, under den 10 Fehruarii 1810, utfärdade Ansvarighets-Lag, hvilken i 11 $. bjuder, att ”hvad emot Stats-Råds-ProtocoII intill den dag, du Riksdagen börjasj under då påstående Riksdag icke anmärkt blifver, derå må sedan vid påföljande Riksdagar åtal icke ega rum.”
På dessa grunder barock nuvarande ConstitutionsUtskott enhälligt funnit dess rättighet och pligt, att äska de i Stats-Rådet förda Protocoll, icke böra i allmänhet, eiler utan serskild anledning, sträckas utöfver den dag, då Riksdagen börjats, hvaremot, vid yppad menings' strid om undantag från den allmänna grundsatsen, för denna, i ett Riksstånd anmälda och till Utskottet remitterade anmärknings-fråga, Constitutions-Utskottet, genom dess majoritet, beslutat att till granskning, så vidt den af Herr Dalman emot Herr Stats-Secreteraren framställda anmärkning dertill föranledt, företaga det i Stats-Rådet den 3 Mars innevarande år hållna, samtliga Riks-Stånden oflicielt meddelade Protocoll, hvilket fördenskull Utskottet ej funnit nödigt alt serskilt äska, och som derjemte kunnat anses stå i sammanhang med en annan, Utskottets granskning tillhörande, ehuru Coi: stitutions-Vt skottets Mait, N.o lo. 5 sedermera utan definitiv anmärkning lemnad, föregående öfverläggning inom Konungens Siats-Råd. livad nu beträffar sjelfva saken, eller Herr Stats-Secreteraren Skoghalls Föredragande- och Rådgifvande-åtgärd, egentligen bestående deri, att ban i Stats-Rådet framställt, för alt Rikets Ständer meddelas, ett förslag till en af Civil-Lags egenskap varande Banco-Lag, hvilket i i §., utom det införda alternativet af Sveriges Rikes och Rikets Ständers Bank, samt i 2 §■ och 7 §:ns senare moment ordagrannt öfverensstämmer med den från sisla Riksdag hvilande, i Riks-Slånden då ännu icke afgjorda, förändrade redaclionen af 72 §.
R gerings-Formen, och sonr följaktligen, i händelse denna Redaction förkastades, befunnits stridigt mot en gällande Grundlags ordalydelse, så har Constitutions-Utskottet väl ej kunnat berörde åtgärd godkänna, men dock ej ansett det af Molionairen derför yrkade ansvar, enligt 106 §.
Regerings-Formen, lill detta fall lämpligt, enär samma Grundlags-rum handlar om uppenbarligen lag- eller grundlagsvidriga rådslag och uppsåtligen befrämjade öfverträdelser, hvarunder ett Förslag till Lag, hvilket det beiodde af Rikets Ständer att antaga eller förkasta, ej lärer kunna hänföras, och Slats-Secreleraren ej tillstyrkt, hvarken någon kränkning af Rikets Ständers dispositionsrätt öfver Banken, eller stiftande af Banco-Lag utan Ständernes samtycke, eller egenmägtigt intrång i Bankens styrelse och förvaltning, eller något annat omedelbart mått och steg, stridande mot besk rifven Lag, som inför Riks-Rätt möjligen skulle påkalla tillämpning af 3 §.
Ansvarighets-Lagen.
Det enda, som således återstår, att emot Herr Stats-Secreteraren Skogman i förevarande fall anmärka, är, att han härvid icke ådagalagt alla de för dess förtroende-embetes utöfning erforderliga egenskaper, som i Regerings-Formens t07 §. uppräknas; hvilket Constitutions-Utskottet, jemlikt denna §., och med ytterligare anledning af 6 §.
Ansvarighets-Lagen, trott sig böra Rikets Ständer vördsamligen tillkännagifva, för att grundlagsenligen behandlas i sammanhang med de öfriga mot bemälde Stats-Secreterar* förekomna, i Memorialet under denna dag, N:o u, tillkännagifna anmärkningar.
Stockholm den 27 Maji 1834- 6 Contätutioni-Utskettets Mern, N:o n, N:o 11.
Antora till Exp.-Utsk. den 3i Maji kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer - angående fullbordad granskning af de i Stats-Rådet förda Protocoll. Inför Rikets Ständer får Constitutions-Utskotlet härmedelst vördsamligen framlägga resultaten af de öfver Regerings-ärenden i Stats-Rådet förda Proloeolls numera fullbordade granskning.
Sedan Constitutions-Utskottet, likmätigt Regerings-FormenS io5 §., desamma äskat, har Herr Hof-Cäncelleren låtit lill Utskottet öfverlemna Protocollen öfver Krigs-Ärenden från och med den 2g Octoher, öfver Kammar-Ärenden från och med den i3, öfver Handels- och Finance-Ärenden från och med den 8, och öfver Ecclesiastik-Ärenden från och med den 19 November 1828, alla till och med den 11 Januarii 1804, jemte vidfogade, i Rikets Allmänna Ärendens Beredning hållna Protocoll; öfver Ju sti t i ae-Är end e n från och med den i3 November 1828, till och med den 11 Januarii 1834» öfver General-Auditeurs-Ärenden från och med den 26 November 1828 till och med den 3o November i833, samt ändtligen öfver de af Herr Hof-Cancelleren under åren 1828, 1829 och i83o föredragna egentliga Riksdags-Ärendcn.
Constitutions-Utskottet, som, under Prolocollens noggranna skärskådande, icke funnit skäl att tillämpa 106 §.
Regerings-Formen, har likväl ansett sig befogadt att, efter 107 §. af samma Grundlag, mot Stats-Secreteraren för Handels- och Fmance-Ärendena, Herr C. D.
Skogman, anmärka Embetsåtgärdernå, dels i målet,. rörande förnyad Instruction för Rikets Ständers Revisorer, dels vid Författningen om Bränvinsbränning, egentligen med hänsigt till sältet för uppmätningen af Bränvinspannon Af Stats-Råds-Protocollet för den 22 Januarii 1829 inhemtas, att sedan Kongl. Maj:t, i Nådig skrifvelse till Rikets Ständer af den 4 'December 1823, förklarat, det Kongl.
Maj:t, på anförda skäl, ej kunde lill efterrättelse utfärda en af Rikets Ständer antagen och den 10 föregående November till Kongl. Maj:t öfverlemnad ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer, i och för deras befattning med Stats-Verkets granskning, utan ansåg Instructionen af den 10 Junii 1812 fortfarande gälla till kraft och verkan, likväl med den förändring, beträffande tryckningen af Revisorernes berättelse, som i högstberörde Nådiga Skrifvelse omförmäldes, Stats-Secreteraren, lika med Stats-Rådet, i underdånighet hemställt, att, till undan - Cans inut inni-Utskottets Mern.
A '-o ti. rödjande för framtiden af all skiljaktighet i meningar om föremålen och sattet för ifrågavarande Revision, Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer öfverlemna förslag till förnyad Instruclion för deras Revisorer; hvarefter ett sådant förslag, af Stats-Secreteraren och Stats-Rådet tillstyrkt, blifvit under samma dag expedieradt, för att Rikets Ständer meddelas.
Då, jemlikt ofvan åberopade Nådiga Skrifvelse af den 4 December ]8a3, ”det förefallit Kongl. Maj:t oväntadt, att Rikets Ständer, under en egen, förut icke ens yrkad tolkning af Grundlagens ord, förklarat för tydligt och med Grundlagarnes både anda och mening öfverensstämmande, hvad Kongl. Maj:t, med hänvisning på dessa Lagars bokstaf, af flere grundade skäl ansett tvätydigt;” då Kongl. Maj:t ”trott allmänna säkerheten och den vördnad, som alla böra hysa för Statsförfattningen, fordra, att Grundlagen efter bokstafven tolkades och följdes, intill dess den i laglig ordning, medelst Konungs och Ständers gemensamma beslut, förändrades—• att, enär skiljaktigheter uppstode om rätta förståndet af något stadgande deruti, det vore genom en gemensam öfvertygelse, som skiljaktigheten borde afgöras — och att, så länge detta afgörande ej tillkommit, verkställigheten måste förblifva vid hvad förut iakttagits;” då Kongl. Maj:t jemväl ”önskat finna dessa allmänna grundsatser tillämpade vid pröfningen af den vigtiga frågan om gränserna och utöfningen af Rikets Ständers och deras Revisorers rätt till granskning af Stals-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning,” — hade det, efter Constilutions-Utskottets tanka, ålegat Stats-Secreteraren, ej allenast att, med sorgfälligare uppmärksamhet på Rikets Ständers uttryckta opinion, i underdånighet göra föreställning och erinran om dess stridighet mot den upprättade nya Instructionens anda och syftning, utan ock att, vid de yppade olika åsigterna, angående Grundlagens rätta förstånd, tillstyrka Nådig Proposition om ändring eller förklaring af 68 §.
Riksdags-Ordningen, samt sålunda, på den lugna utstakade banan för Statsformernas utbildning, söka bereda öfverensstämmelse emellan begge statsmagternas delade meningar öfver Grundlagens bokstafliga tillämpning.
Ytterligare upplyser Stats-Råds-Protocollet för den 18 Junii iS3o, att, enligt 3o §. af Rikets Ständers då anmälda förslag till Författning om Dränvinsbränningen, de Bränvinspannor, som dädanefter stämplades, alltid skulle uppmätas till och med halsen; hvarjemte Rikets Ständer föreslagit, att hattar, på hvilka ifyllningsrucka funnes anbragt, borde uppmätas lill luckans nedersta kant, och hvad hatten innehölle, nedanför denna kant, sammanslås med sjelfva pannans kannerymd, äfvensom att, der ifyllningsror vöre anbragt å halten eller pannan, hatten skulle uppmätas till den deri Cotutitutious-Uiskottets Mern.
N.0 ir. befintliga nedra kanten af det, för bränvinsångans afledande till afkylningsredskapen, bestämda rör, och hattens sålunda utrönta innehåll sammanslås med pannerymden.
Deremot bar, under anförande, alt, genom den föreslagna förändringen i målningssättet, innehafvare af gammal, endast till halsen uppmätt bränvinsredskap tomine i sjelfva verket att begagna en större pannerymd, i förhållande lill egendomsvärdet, än egare af ny redskap, samt att, hvad serskildt beträffade uppmätning af hattar, då ifyllnii.gslucka eller rör funnes A redskapen anbragt, pannhatlen vore, enligt Wet. enskaps-Ä.cademiens vitsord, af ingen väsendtlig nytta, och i vissa'fall till och med skadlig, Stats-Secreteraren, lika med Siats-Rådet, tillstyrkt, alt förut gällande föreskrifter om sättet för bränyiuspannors mätning, måtte, sådana de innefattades i 5 § 3 Art. af 1824 års Förordning, samt Kongl.
Kungörelsen den i5 Junii i8^5, oförändradt bibehållas.
Det härvid egentligen anmärkningsvärda ligger, efter ConstitutionsUtskottets begrepp, deri, att Stats-Secreteraren ej lemnat något afseende åt Rikets Ständers uppenbara både åsyftning och anvisning att undanrödja missbruk och underslef, redan lambart utöfvade, ocb således jemväl för framtiden att befara.
Derigenom att, med bifall till Stats-Secreterarens hemställan, Rikets Ständers förslag i denna del förkastades, uppkommo ock, innan kort, oredor, missförstånd och elusioner, jemt fortgående ända till dess, efter många framburna klagomål och förfrågningar, det, på samma Stats-Secreteraies tillstyrkan, uuder den 24 November 183a, i Nåder förordnades att, lill förebyggande af försporda missbruk, hatten skulle,* vid pannemätningen, alltid påsättas, och mätningen verkställas från pannans botten lill nedra kanten af ifyllningsluckan, samt hatten sålunda anses för en del af pannan, och dess rymd upp till nämnde ifyllningslueka uti pannans kannerymd inbegripas, — ett stadgande, som närmare instämde med Rikets Ständers eget förslag.
Den mindre formenliga beredningen och icke nog grannlaga behandlingen af dessa begge mål har Constitutions-Utskottets, genom votering utrönta, majoritet ansett vittna om bristande nit och skicklighet vid förtroende-embelets utöfning; åberopandes för öfrigt Utskottet dess vördsamma Memorial N:o 10 under denna dag, angående Herr W. F. Dalmans, fiån Höglo!!.
Ridderskapet och Adeln remitterade anmärknings-anledning, i afseende på förslaget till Lag för Banken.
Hvilket allt Conslitutions-Utskottet, enligt Grundlagarnes föreskrift, får Rikets Höglofl.
Ständer vördsamligffn tillkännagifva.
Stockholm den 27 Maji 1834- STOCKHOLM, 1834; hos J. A. Walldcw.
Constitutions- Utskottets Memorial N:o 12.
Ankom till Exp.-Utsk. d. n Junii.
Memorial, angående Stats-UtsJcottets ytterligare anmärkningsanledning i fråga om Gardes-Hegementenas Aflönings-Stater.