Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksgälds-kontoret för jernvägsarbetenas bedrifvande, ej bör utgå i fonn af lån, utan såsom bidrag med 1,250,000 R:dr om året, helst Bankens årliga vinst hädanefter torde få uppskattas i medeltal till minst 1,800,000 R:dr, och Banken således i allt fall under hvartdera af dessa fyra år har att påräkna en behållning å sina vinstmedel af omkring 550,000 R:dr eller tillsammans för alla fyra åren omkring 2,200,000 R:dr.
Beträffande tiden, då statslånet behöfver anlitas, vill Kongl. Majit slutligen erinra, att ehuru de påräknade tillgångarne för år 1863 utgöra från Riksgälds-kontoret 1,315,000 Riclr och från Banken l,v50,000
Ridr eiler tillsammans endast 2,565,000
Ridr, och således med 1,250,000 Ridr understiga det ytterligare anslag, 3,815,000 Ridr, som förutom öfverskottet på statslånefonden enligt Kongl. Majits förslag skulle erfordras för jernvägsarbetenas fortsättande under nästa år; lärer denna summa kunna utan svårighet förskjutas från Riksgälds-kontoret af redan influtna och framdeles inflytande öfverskott på Statsverkets inkomster eller andra disponibla tillgångar; i följd hvaraf de medel, som komma att genom län anskaffas, icke behöfva finnas att tillgå förr än i början af år 1864.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer beträffande de financiella frågor, som hafva gemenskap med jernvägsbyggnaderne: 3:o att till fortsättning af jernvägsarbetena å Statens Stambanor intill 1866 årsslut må anvisas en summa af 26,315,000 Ridr jemte det öfverskott, som genom räntevinst på statslånefondens medel, efter slutlig realisering af denna fonds ännu utestående fordringar kan komma att uppstå; 2:o att vidare måtte anvisas 5,000,000 Ridr såsom lån till åtskilliga bolag, hvilka bildat sig för anläggning af bibanor, derest dessa bolag ingå på de vilkor, som i sådant hänseende stadgas; 3:o att till bestridande af dessa utgifter i första rummet användes det i Riksgäldskontoret befintliga öfverskott å jernvägsmedlen 1,315,000 Ridr, 4:o att af Rikets Ständers Banks vinstmedel anvisas såsom bidrag till Riksgälds - Kongl. Majus Nåd.
Proposition JV2 46. 31 kontoret under åren 1863—1866 en summa 1,250,000
R:dr årligen, eller tillsammans för alla 4 åren 5,000,000 ll:dr; 5:o att återstoden eller 25,000,000 R:dr anskaffas genom fonderadt statslån, som årligen amorteras med 1 procent af primitiva beloppet; 6:o att detta statslån upptages å det ställe, vare sig inom eller utom riket, der det på de för Statsverket förmånligaste vilkor kan erhållas; 7:o att, derest lånet varder upptaget utom riket, Riksgälds-kontoret skall, enligt gällande kurs, härstädes tillhandahålla ränta äfvensom liqvid för amorterade obligationer åt de inom Sverige boende obligationsinnehafvare, som sådant önska och på förhand derom göra anmälan; 8:o att utöfver de för detta ändamål nu befintliga medel anvisas till fortsättande af arbetena å Statens stambanor under nästkommande år en summa af 3,815,000 R:dr jemte uppkommande öfverskott på statslånefonden, samt att återstoden, 22,500,000 R:dr, af de beräknade tillgångarne lika fördelas mellan de tre åren 1864, 1865 och 1866, med den jemkning i de årliga beloppen, som af Kongl. Maj:t i Dess nådiga Proposition denna dag rörande jernvägsarbetenas bedrifvande blifvit föreslagen.
De närmare bestämmelser och föreskrifter, hvilka, i händelse af bifall till nu omförmälda förslag, för öfrigt må finnas för deras genomförande af behofvet påkallade, torde af Rikets Ständer såsom högsta myndigheten öfver Riksgälds- och Banko-verken i behörig ordning meddelas.
CAEL. J. il.
Gripenstedt. 32 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition Jttl 46.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 25 November 4862 Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern tor Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts den 21 innevarande månad, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade och i särskildt Protokoll öfver Civil- och Finans-Ärenden upptagna beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer om anskaffande af medel för jern vägsbyggnader; Och behagade Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, i öfverenstämmelse hvarmed nådig Proposition af den lydelse bilagan till detta Protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer afgå Ex Protocollo Mildhog Lundgren.
Prop. Ås 47. l HT:o 47.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående Statens jernväg sbyggnader; Gifven Stockholms Slott den 25 November 1862.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t, i sin till Rikets Ständers Statsutskott aflåtna nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, gifvit Rikets Ständer tillkänna, går Kongl. Majit nu härmed att för Rikets Ständer föreslå de arbeten till fullföljande af Statens jernvägsbyggnader, som Kongl. Majit anser böra under nästkommande statsregleringsperiod verkställas, och till hvilkas utförande anslag alltså nu komma att äskas.
Härvid vill Kongl. Majit i minnet återkalla, hurusom redan uti den angående Statens jernvägsbyggnader vid förlidna riksdag aflåtna nådiga Proposition yttrades, det Kongl. Majit ansåge ett skyndsamt utförande af den vestra och den södra stambanan vara ur alla synpunkter företrädesvis angeläget, hvadan ock Kongl. Majit, ehuru lifligt erkännande behofvet och den stora vigten af vissa andra jernvägsförbindelsers snara tillvägabringande, fann sig då icke kunna förorda, det några medel anvisades för andra arbeten, än dem, som erfordrades till fullbordande af vestra stambanan från Stockholm till Göteborg, med en sammanbindningsbana från Hallsberg till Örebro, samt till fortsättande af den södra.
Denna mening delades äfven af Rikets Ständer, som, med instämmande i de af Kongl, Majit yttrade åsigter om vestra stambanans framstående vigt, beviljade de för dess fullbordande erforderliga medel, genom hvilken anvisning Kongl. Majit blifvit satt i tillfälle att kunna så kraftigt fullfölja arbetena å ifrågavarande stambana, att det med densammas anläggande afsedda vigtiga syftemål, sammanbindandet af Nordsjön och Östersjön samt rikets vid dessa haf belägna bufvudorter, numera, på sätt Rikets Ständer bevittnat, blifvit fullständigt vunnet, och banan till hela sin längd kunnat för allmänna rörelsen öppnas.
ReträfFande åter södra stambanan, hvilken vid 1836—1838 års riksdag varit föreslagen alt utgå i norr från vestra stambanan vid Falköping och sträcka sig, med bibana till Jönköping, öfver Göta ström efter Lagaådalen, och vidare till Lund och Malmö, fann Kongl.
Majit, sedan den, på Rikets Ständers begäran, under den 20 Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3 Haft. 1 2 Kongl. Maj.ls Nåd.
Prop. M 47.
Mars 1858 i nåder förordnade Kommitté, för anställande af undersökningar i afseende på stambanornas lämpligaste sträckning, i underdånighet anmält, hurusom det befunnits verkställbar!; att draga södra stambanan direkte till Wetterns strand vid Jönköping, vigtiga skäl förekomma för banans fortsättning derifrån genom en folkrikare och fruktbarare trakt i mera östligt läge, än förut var afsedt.
Maj:t föreslog ock, att södra stambanan från sjön Stråken, dit densamma från Falköping redan hade påbörjats, skulle ledas genom Jönköping öfver Tenhult till Nässjö och derifrån vidare förbi och i närheten af sjön Salen till Finjasjön, intill hvilken punkt arbetena från banans södra äqda redan framskridit; hvarjemte Kongl. Maj:1 gaf Rikets Ständer tillkänna, att kostnaderna för södra stambanans anläggning i den sålunda föreslagna sträckningen blifvit af ofvanbemälde
Kommitté på följande sätt beräknad : Från Finjasjön till Nässjö, 18 mil R:dr 11,326,411. » Nässjö till Tenhult, 2,14 » » 1,479,120. » Tenhult till Jönköping, 1,50 » » 1,324,000.
» Jönköping till Stråken, 3,26 » » 2,332,320. samt fullbordandet af linien från Stråken lill Falköping . . » 826,000.
Summa R.dr Runt 17,688,031.
Då emellertid den summa af 23,000,000 Riksdaler, som Kongl. Maj:t hade pröfvat böra bestämmas för fortsättandet af Statens jernvägsbyggnader under innevarande statsregleringsperiod, efter afräkning af de till vestra stambanans fullbordande och byggandet af linien mellan Örebro och Hallsberg erforderliga medel, icke lemnade tillgång att för arbetena å södra stambanan använda mera än 7,440,632 Riksdaler, föreslog Kongl. Maj:t att denna summa mätte härtill af Rikets Ständer anvisas, nemligen: till banans fortsättning från Finjasjön genom Skåne och Småland till trakten af sjön Salen i Kronobergs län R:dr 6,000,000. samt till jernvägsarbetena mellan Falköping och Jönköping . . » 1,440,632.
Summa R:dr R:mt 7,440,632. hvarefter för denna stambanas bringande till fullbordan i hela sträckningen från Malmö til!
Falköping skulle vid 1865 års slut återstå en kostnad af 10,247,419 Riksdaler.
Uti sin den 6 Juni 1860 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse, angående fortsatt utförande af Statens jernvägsarbeten och anvisande af dertill erforderliga medel, anmälde Rikets Ständer, alt de, lika med Kongl. Maj:t, funnit den södra stambanans mera östliga rigtning, emot hvad förut varit ifrågasatt, medföra så många för det allmänna vigliga fördelar, att Rikets Ständer beslutat, det ifrågavarande stambana skulle i dess fortsättning, enligt Kongl. Maj:ts förslag, ledas frän sjön Stråken genom Jönköping öfver Tenhult till trakten af Nässjö och derifrån Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 47. 3 vidare förbi och i närheten af sjön Salen till Finjasjön, hvarjemte Rikets Ständer till arbetenas fortsättning anvisade de af Kongl. Maj:t begärda särskilda summor af tillsammans 7,440,632 Riksdaler, att användas på sätt Kongl. Maj:t föreslagit.
Arbetena å omförmälda stambana, hvars höla längd enligt den sålunda antagna sträckningen kommer att blifva 33,76 mil, hafva sedermera så fortgått, att banan från Malmö kunnat öppnas ända till Elmhult inom Kronobergs län, 12,6 mil från nämnda stad; och kan emotses, att sträckan mellan Elmhult och stationen Liatorp, 1,4 mil, varder för allmänna trafiken tillgänglig före innevarande års slut.
Från banans norra ändpunkt vid Falköping hafva arbetena å den 3£ mil långa sträckan till Mullsjö station nått sin fullbordan, så att denna del af banan kunnat samtidigt med vestra stambanan för allmänna trafiken öppnas.
Enär medel lili fullbordande af linien emellan Mullsjö och Jönköping ännu icke blifvit anvisade, har deremot detina linie endast delvis kunnat bearbetas.
Vid öfvervägånde af frågan om de järnvägsanläggningar, som för nästkommande statsregleringsperiod böra hos Rikets Ständer föreslås till erhållande af anslag, har Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med dess, på sätt ofvan blifvit omförmäldt, redan vid förra riksdagen yttrade och af Rikets Ständer jemväl delade åsigt om angelägenheten deraf, att arbetena å ifrågavarande södra stambana företrädesvis fortskyndas, icke tvekat att i främsta rummet äska erforderliga medel för denna stambanas fulländande, på det att, sedan vestra stambanan numera hunnit fullbordas och till hela sin längd för trafiken öppnats, hufvudstaden och mellersta delen af landet måtte så skyndsamt som möjligt komma i direkt jernvägsförbindelse äfven med rikets södra orter och banans slutpunkt Malmö stad.
Majit anser sig härvid böra för Rikets Ständer omförmäla, hurusom ett större antal petitioner från jordegare och andre innevånare i Östergötlands och Calmar län till Kongl. Majit inkommit, uti hvilka petitioner sökanderne, med framställning om de flerahanda fördelar, som, enligt petitionärernes förmenande, ej mindre för landet i allmänhet medelst en kortare kortimunikation mellan Slockholm och södra Sverige, än ock särskildt för de sydöstra delarne af riket skulle uppkomma derigenom, att den föreslagna stambanan genom Östergötland utlades öster om sjön Sommen, i stället för vester om nämnde sjö, enligt Jernvägskommitténs förslag.
Enär en sådan förändring iförslaget om östra stambanans sträckning skulle hafva till följd, att äfven södra stambanan från sjön Salen borde erhålla ett mera östligt läge *oeb sålunda icke utläggas i rigtning åt Nässjö, utan framdragas öfver trakten invid Eksjö mot sydöstra hörnet af sjön Sommen, har Kongl. Majit, i enlighet med förbemälde petitionärers derom framställda begäran, åt Chefen för Statens jernvägsbyggnader uppdragit att, till frågans fullständigare utredande, låta, på petitionärernes bekostnad, verkställa undersökningar om möjligheten alt, ulan alltför stora svårigheter med hänseende till terrängens beskaffenhet, öster om sjön Sommen anlägga eri jernväg i kortaste sträckning från sjön Salen lill staden Linköping.
Maj:ls N åd.Prop. M 47.
Sedan, med anledning häraf, ifrågavarande undersökningar blifvit verkställda, har bemalde Chef uti memorial den 6 sistlidne månad till Kongl. Maj:t inkommit med ett af plankartor och profilritningar åtföljd t utlåtande i ämnet, hvaraf hufvudsakligen inhemtas, att den östra linien väl skulle blifva något öfver \ mil kortare än den vestra, men att, i anseende till de å förstnämnde linie förekommande betydligt längre lutningar och stora antal krökar, den tidsförlust, som i följd häraf skulle uppkomma för trafiken, blefve större än den tidsvinst, som bereddes derigenom, att väglängden vore kortare, hvarjemte materielen komme att å en efter den östliga linien utlagd bana mycket hastigare förslitas, äfvensom trafiksäkerheten å denna linie skulle jemförelsevis blifva mindre än på den vestra linien, der terrängförhållandena vore vida gynnsammare.
Beträffande åter kostnaden för den ena eller andra sträckningen, skulle denna ökas ined 547,142 Riksdaler, om banan droges öster om Sommen; men då härjemte toges i betraktande att banan från Falköping öfver Jönköping och Tenhult måste, för att anträffa en östligare anlagd bana, förlängas med 1 mil 10,000 fot, motsvarande en utgift af omkring 820,000 Riksdaler, komme den verkliga prisskilnaden, till fördel för vestra linien, att blifva 1,367,142 Riksdaler, hvarförutan, om denna linie bibehölles, besparing i underhålls- och driftkostnad skulle vinnas för nära on mil.
Med hänsigt till hvad sålunda blifvit utredt och då dessutom en allmännare önskan inom Östergötland samt angränsande delar af Jönköpings län uttalat sig för östra stambanans utläggande i den af Jernvägskommittén föreslagna sträckning vester om sjön Sommen, anser Kongl. Majit giltiga skäl icke förekomma att i afseende å södra stambanans fortsättning från sjön Salen ifrågasätta ett frångående af Kongl.
Majlis och Rikets Ständers härom redan fattade beslut; och Kongl. Majit föreslår alltså, att Rikets Ständer utaf den summa af 26,315,000 Riksdaler, som Kongl. Majit, enligt särskild nådig Proposition af denna dag, pröfvat böra, jemte blifvande räntevinst på statslånefonden, afses för
Statens jernvägsbyggnader till slutet af nästkommande statsregleringsperiod måtte för fortsättande och fullbordande af södra stambanan i den vid sistlidne riksdag beslutade sträckning, anvisa det dertill, enligt Kommitténs beräkning, erforderliga belopp af 10,247,419 Riksdaler, eller i jemn summa 10,250,000 Riksdaler.
Majit förlidna riksdag, med fästadt afseende på Statsverkets tillstånd, ansåg anslagen lill ett fortsatt bearbetande af Statens jernvägsbyggnader böra lör åren 1860—1863 begränsas till 25,000,000 Riksdaler, och att hela denna summa borde uteslutande användas lör fullföljandet af arbetena å vestra och södra stambanorna, samt följaktligen icke ifrågasatte anslag för någon annan af de utaf Jernvägskommittén föreslagna stambanor, fann Kongl. Majit Kommitténs förslag rörande Kongl. Majus Nåd.
Prop. M 47. 5 dessa banor då icke påkalla någon vidare pröfning.
Men sedan vestra stambanan numera blifvit fulländad och Statsverkets ställning iemnar utväg att, utöfver de för södra stambanans fullbordande erforderliga medel, bereda anslag för jernvägsbyggnadernas utsträckning äfven till andra orter af riket, har Kongl. Maj:t, som icke kunnat förbise dessa orters rättmätiga anspråk att, så vidt omständigheterna det medgifva, komma i åtnjutande af det rnägtiga medel till utveckling och förkofran, som med klok beräkning anlagde jernvägar erbjuda, nu ansett sig böra till pröfning upptaga Kommitténs i öfrigt framställda förslag samt dervid tillse, i hvad mån dessa förslag må under nästkommande statsregleringsperiod kunna bringas till utförande.
Östra Stambanan.
Enligt det af 1835 års
Jernvägskommitté framställda förslag skulle den östra stambanan, med hvilken benämning
Kommittén afsåg hela den till anläggning från hufvudstaden genom Södermanland och Östergötland föreslagna jernväg, från Katrineholm framgå öfver Stens bruks ego-område lill Norrköping.
Härifrån skulle banan fortsättas öfver Linköping tili Mjölby, samt vidare genom nordvestra delen af Småland vester om sjöarne Sommen, Säbysjön och Ralången till Tenhult.
Enär emellertid Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts förslag, beslöto, att vestra stambanan skulle förläggas söder om sjön Mälaren, blef deraf en följd, att linien mellan Stockholm och Katrineholm kom att tillhöra denna bana.
Vid de af den sedermera i nåder förordnade
Jernvägskommitté anställde undersökningar för bestämmande af östra stambanans ändamålsenligaste sträckning, har föreningspunkten med den södra af flera skäl ansetts böra förläggas till Nässjö i Tveta härad af Jönköpings län. hvarigenom skulle åstadkommas den kortaste förbindelsen emellan hufvudstaden och rikets södra orter.
Då ifrågavarande stambana, jemte sitt hufvudändamål, södra Sveriges förening med hufvudstaden, synts Kommittén böra i främsta rummet åsyfta att förbinda Norrköping, såsom en af rikets vigtiga - ste stapel- och fabriksorter, med såväl hufvudstaden, som norra, mellersta och vestra Sverige, har banan från Katrineholm blifvit utstakad nära vinkelrätt mot den vestra stambanan i rak sydlig rigtning till Norrköping.
De på denna sträcka mötande betydliga lokala svårigheter föranleda kostsamma arbeten isynnerhet vid nedstigandet från Kolmården till slättlandet omkring Norrköping; men Kommittén har dock, i betraktande af stadens gynnsamma belägenhet, dess stora folkmängd och, genom en omfattande fabriks- och handelsrörelse, väsendtliga betydenhet för trafiken, ansett dessa svårigheter icke böra afskräcka från banans ledande till denna stad.
Vidare och med afseende på hufvudrigtningen för nuvarande land-transporterna inom Östergötland samt ortens befolknings- och näringsförhållanden, har Kommittén låtit från Norrköping utstaka fortsättningen af östra stambanan i sydvestlig rigtning, 6 Kongl. May.ls Nåd.
Prop. M 47. öfver Göta kanal vid Norsholm, till Linköping och Mjölby, genom provinsens bördiga delar och öfver en i allmänhet gynnsam terräng, samt derifrån förbi sjön Sommens norra ända till Nässjö, hvarigenom banan jemväl komme att, till förmån för trafiken, genomskära midten af och leda till lämpliga afsättningsorter för det bördiga norra Wedbo härad i Jönköpings län.
Östra stambanans längd och anläggningskostnad är af Kommittén beräknad sålunda : från Katrineholm till Norrköping, 4 mil 25,930 löt B:dr 4,934,053.
» Norrköping till Linköping, 4 mil 7,720 fot, 3,173,242.
» Linköping till Nässjö, 10 mil 24,500 fot 7,436,245.
Summa 19 mil 22,150 fot, . . R:dr 15,543,540.
Till Kongl. Maj:t liar Dess Befallningshafvande i Östergötlands län insändt en af utsedde deputerade till Kongl. Majit stalld skrift, hvaruti bemälde deputerade, på grund af dertill erhållet uppdrag, vid ett inför Kongl. Majits
Befallningshafvande med länets innevånare hållet sammanträde för öfverläggning rörande den östra stambanans lämpligaste sträckning, i underdånighet anhållit om nådig framställning till Rikets
Ständer angående medels anvisande till omlörmiilda stambanas anläggning i den af Kommittén föreslagna rigtning; och hafva jemväl från Kongl. Majlis Befallningshafvande i Calmar län inkommit ett större antal petitioner, med anhållan att anslag lill berörda stambana måtte af Rikets Ständer äskas, men att banan, så vidt möjligt, måtte läggas öster om sjön Sommen.
Uti sin år 1856 till Rikets då församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition i ämnet förklarade Sig Kongl.
Majit gilla den för ifrågavarande stambana då utstakade sträckning från Katrineholm öfver Norrköping och Linköping till trakten af Tenhult.
Den till någon del förändrade sträckning, uti hvilken banan vid öfvergången från Östergötland till Småland sedermera blifvit af Kommittén utstakad, har varit en nödvändig följd af förslaget att bestämma Nässjö till föreningspunkt mellan södra och östra stambanorna; och då Rikets Ständer vid sednaste riksdag gillat förslaget att framdraga södra stambanan lill nämnda punkt, samt, hvad angår den väckta frågan att leda östra stambanan öster om sjön Sommen, på sätt här ofvan förmäles, upplyst är, att betydande lokala svårigheter härför möta och att banans förläggande i denna rigtning äfven skulle fördyra anläggnings-kostnaden, har Kongl.
Majit ansett den af Jernvägskommittéu för ifrågavarande stambana föreslagna sträckning böra antagas.
De många vigtiga fördelar, som genom den östra stambanans Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. M 47. 7 anläggning skulle för det allmänna uppkomma, kunna icke af Kongl. Maj:t förbises.
Så länge denna bana ännu icke kommit till verkställighet, är Östergötland, en af rikets bördigaste och mest befolkade provinser, med dyrbara industriela anläggningar, betydande jern- och kopparverk samt rika odlingstillfällen, i saknad af all jernvägsförbindelse med det öfriga landel.
Den vattenkommunikation, prqyiusen eger i Göta kanal, ehuru för vissa trakter af väsendtlig vigt, kan dock endast i ringa mån uppväga de fördelar, som en under alla tider af året tillgänglig jernvägs-kommunikation erbjuder.
Men ej blott för Östergötland, utan äfven för en stor del af Nerike, Södermanland och norra Småland utgör östra stambanans anläggande en fråga af stor framtida betydenhet.
Medelst denna bana skulle nemligen för dessa orter beredas en lätt och beqväm förbindelse med Norrköping, hvilken stad sålunda komme att blifva den naturliga stapelorten för en betydande öél af dessa landskap.
Den vestra stambanan skulle ock härigenom otvifvelaktig! tillföras en stor både personal- och varutrafik, och Statens inkomster af denna bana sålunda i samma mån ökas.
På grund af alla dessa skäl och då, enligt hvad Chefen för Statens jernvägsbyggnader nyligen hos Kongl. Maj:t anmält, ytterligare företagne undersökningar å den i tekniskt afseende svåra sträckan vid nedgången från Kolmården, gifvit vid handen, att den af Jernvägskommittén beräknade kostnaden för linien mellan Katrineholm och Norrköping kan, utan någon väsendtlig förändring af Jiniens längd, minskas med 800,000
Riksdaler och sålunda nedsättas från 4,934,033 R:dr till 4,134,033 R:dr, vill Kongl. Maj:t härmed föreslå Rikets Ständer att, till påbörjande af östra stambanan ifrån Katrineholm öfver Norrköping och Linköping vester om sjön Sommen till trakten af Nässjö, anvisa det för anläggningen af sträckan emellan Katrineholm och Norrköping erforderliga belopp, i jemnadt tal, af 4,133,000 Riksdaler.
Norra Stambanan.
Frågan om sträckningen för en stambana norrut ifrån hufvudstaden har, alltsedan förslag om utförande af större jernväg?,anläggningar inom riket för Statens räkning först väcktes, utgjort föremål för två väsendtligen skiljaktiga meningar