Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till undanrödjande af de beklagliga olägenheter, som saknadt utrymme i dessa sjukvårdsinrättningar nu medförer, är direktionen betänkt att, enligt upprättad ritning, låta dels på - Bil.
N.o 6 till Kongl. Majus Prop. Haft. 1. 8 58 bygga gamla lasarettshuset i Lund, dels förse detsamma med tvenne flyglar, för hvilket byggnadsföretag, jemlikt kostnadsförslag, erfordras en summa af 62,125 r:dr, oberäknad den för inventarier, i följd, af sjukvårdsanstalternas utvidgande, behöfliga summa af 14,776 r:dr eller tillsammans 76,901 r:dr; men då direktionen, som genom sorgfällig hushållning under de föregående åren samlat ett kapital stort 33,344 r:dr 21 sk. 4 rst. banko, häraf, i anseende till de vid åtskilliga donationer fästade vilkor, icke eger att fritt använda mera än 10,376 r:dr 36 sk. 2 rst., har direktionen underdånigst anhållit, det Eders Kongl.
Maj:t ville, genom nådig proposition till Rikets Ständer, för ändamålet begära anslag till ett amorteringslån åt institutum clinicum och länslasarettet i Lund af 75,000 r:dr banko, emot så låg ränta, som, med afseende å det för menskligheten vigtiga ändamålet, billigen kan anses böra beviljas, dock icke högre än tre för hundradet, att utgå i trenne lika stora delar, eller med 25,000 r:dr banko, den 1 Juni åren 1848, 1849 och 1850, samt med rättighet, om möjligt vore, för direktionen att verkställa kapitalets återbetalande med en eller högst två procent årligen.
Denna underdåniga anhållan blef, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, af Kongl. Maj:t i nåder bifallen. 41:0
Anslaget å 8:de hufvudtiteln för extra utgifter utgör för det närvarande blott 6,000 r:dr banko.
I anseende till denna summas ringhet har mången gång stor förlägenhet uppstått, huru angelägna utgifter skulle kunna bestridas, och flera nyttiga åtgärder hafva i anledning' häraf ej kunnat vidtagas.
För rese- och traktamentskostnader finnas ej heller några medel å nämnde hufvudtitel anvisade, utan måste sådana kostnader, då de förekomma, utgå af samma ringa anslag för extra utgifter.
Af dessa förenade skäl vågar jag i underdånighet hemställa, att ifrågavarande anslag måtte förhöjas med åtminstone 4,000 r:dr eller tillj 10,000 r:dr årligen.
Sedan chefen för Finans-departementet härvid upplyst, att det å sjunde hufvudtiteln uppförda extra utgifts-anslag med år 1849 komme att befrias från en derå, under den 5 Oktober 1839, anvisad betydligare årlig utgift, och att, i följd häraf, berörde anslag skulle kunna utan särdeles 59 olägenhet från och med år 1849 minskas med 4,000 r:dr eller till 31,000 r:dr; behagade Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Statsrådets yttrade mening, i nåder besluta, att af Rikets
Ständer skulle äskas en förhöjning från och med år 1849 af 4,000 r:dr banko årligen i 8:de hufvudtitelns anslag för extra utgifter, att tillvägabringas genom motsvarande minskning: i 7:de hufvudtitelns anslag för samma ändamål. 42:0 Hos Eders Kongl. Maj:t har Riksarkivarien i underdånighet anmält, att aktuarien vid arkivet, expeditions-sekreteraren Forslund; som är 60 år gammal och alltsedan år 1807, således 40 år, dels såsom extra ordinarie, dels såsom ordinarie tjensteman varit uti riksarkivet anställd, numera vore, enligt läkareattest, besvärad på venstra ögat af blindhet, som öfvergått till fullkomlig gråstarr.
En obestridlig sanning vore, att, om i allmänhet god syn är ett väsendtligt vilkor för verksam tjenstgöring vid hvilket verk sorn helst, en sådan specifikt utgjorde en nödvändig förutsättning för tjenstgöring uti arkivet, der läsning af gamla förbleknade, ofta i abrevationer utförda stilar hörde till ordningen för dagen, och att derföre en sextioårig, sjuklig, på ena ögat fullkomligt blind, på det andra äfven svagsynt man för en sådan tjenst icke vore lämplig.
Till dessa individuella omständigheter kornme, att, till följd af den nya bestämmelse, som genom Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut blifvit tillagd riksarkivet, att bereda och kultivera historisk forskning i rikets häfder, för hvilket ändamål arkivets stat äfven undergått en omreglering, expeditionssekreteraren Forslunds ålder och öfriga förhållanden ej tilläte att af honom hoppas något egentligt i detta hänseende, då deremot friskare och med högre, för detta ändamål lämpade, krafter i denna rigtning skulle kunna åstadkomma mycket.
Det inträffade ock alltid, att, vid det att embetsverk erhålla utvidgad eller förändrad verksamhet och tjenstemän der förekomme, som för den nya verksamheten vore oanvändbare, desse annorledes placerades eller försörjdes.
Af dessa förenade skäl har riksarkivarien i underdånighet hemställt, att förste expeditionssekreteraren Forslund. kunde, enligt hans yttrade önskan, berättigas att vid afskedstagande! få på indragningsstaten bibehålla samma löneinkomst, 1,210 r:dr banko, med 6o vinder lönen inbegripna 37 tunnor spanmål, lian nu åtnjuter, hvarigenom hans nu innehafvande aktuarielön vid riksarkivet blefve ledig att tilldelas någon person med lull tjenstbarhet och för platsen i öfrigt erforderliga egenskaper.
I enlighet med Statsrådets underdåniga tillstyrkande, täcktes Kongl. Maj:t i nåder bifalla, att framställning härom, i öfverenstämmelse med hvad af riksarkivarien blifvit föreslaget, skulle till Rikets Ständer aflåtas. 43:o Vid Riksdagen åren 1840 —1841 beviljade Rikets Sländer för nuvarande intendenten vid Kongl. Museum hof-intendenten von Röök ett personelt arfvode af 400 r:dr banko, att, så länge han nyssnämnde befattning innehar, å allmänna indragningsstaten åtnjutas.
Då han är öfver 69 år gammal och har varit vida öfver 40 år i rikets tjenst, är han, om han kan förete läkareattest om sjuklighet, redan nu, och i annat fall inom ett år, berättigad att vid afskedstagande!, såsom pension på indragningsstaten, erhålla hela sin ordinarie lön.
Han anhåller nu i underdånighet, att Eders Kongl. Majit, genom nådig proposition till Rikets Ständer, måtte bereda honom rättighet att vid afskedstagandet äfven för sina återstående dagar få bibehålla det personella arfvode, som vid ofvannämnde riksdag för honom beviljades.
Majit behagade, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, bifalla, att nådig framställning derom skulle till Rikets Ständer göras. 44;o Hos Eders Kongl. Majit har consistorium ecclesiasticum i Upsala, uti skrifvelse den 9 Mars innevarande år, med förmälan, att amanuensen vid konsistorium Axel Johan Almqvist_, hvilken, efter undergången hofrätts-examen och sedan han åren 1802—1809 tjenstgjort såsom amanuens vid consistorium academicum i Upsala, anställdes i sådan egenskap 61 vid consistorium ecclesiasticum år 1810 och ifrån denna tid oafbrutet vid berörde tjenst arbetat med ovanlig flit, ordning och noggrannhet, kunde vid nu snart upphunnen 67 års ålder och tilltagande sjuklighet ej längre bära tjenstens trägna mödor, hvarföre han ock någon tid nödgats begagna tjenstebiträde, efler hvars aflönande den ringa ammanuenslönen lemnade föga och till lefnadskostnaden alldeles otillräckligt öfverskott, vid sådant förhållande i underdånighet anhållit, det täcktes Eders Kongl. Maj:t, då konsistorium helt och hållet saknade medel för pensionering af bemälde sin åldrige tjensteman, hos Rikets Ständer göra nådig framställning om ett stats-anslag af 3oo r:dr banko årligen till pension åt amanuensen Almqvist för hans återstående lifstid, då han från sin innehafvande tjenst tager afsked.
På de af consistorium ecclesiasticum anförda skäl, anser jag mig böra i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t behagade af Rikets Ständer äska det för amanuensen Almqvist begärda pensionsbeloppet att å allmänna indragningsstaten uppföras.
Denna af Statsrådets öfrige ledamöter biträdda underdåniga hemställan bifölls i nåder. 45:o
Uti en till Eders Kongl. Majit ingifven skrift har sekreterax-en in. m. A. M. Strinnholm i underdånighet anhållit, att till fortsatt utarbetande af hans påbörjade verk: ”Svenska folkets Historia från äldsta till närvarande tider”, hvaraf tredje bandet, utgörande det första af Svenska medeltidshistorien, vore färdigt att inom slutet af denna månad eller sist under loppet af instundande
December lemna pressen, honom måtte i nåder beredas ett fortfarande åtnjutande af det årliga understöd, 1,000 r:dr banko, som hittills varit honom för ofvannämnde ändamål beviljadt.
På det sekreteraren Strinnholm må allt framgent uteslutande kunna egna sin tid och arbetsförmåga till fullbordande af det föi'tjenstfulla verk, han har för händer, får jag i undeidånighet hemställa, att Eders Kongl. Majit behagade hos Rikets
Ständer äska ifrågavarande undei’Stödsbelopp 1,000 ridr att intill nästa riksdag fortfai’ande utgå.
Denna af Statsrådets öfrige ledamöter biträdda underdåniga hemställan bifölls i nåder.
Ö2 46:o.
Uti en till Eders Kongl. Majit ingifven skrift hade framlidne provincialläkaren, professoren m. m.
Erik Acharii enka, Margaretha"Maria HoJJbergj i underdånighet anhållit, att, som hon, vid redan uppnådd 66 års ålder, med tvenne oförsörjda döttrar befunne sig i fattigdom och bekymmer nedtryckt, Eders Kongl. Majit måtte täckas i nåder hugna sökanden med ett årligt understöd af någon utaf de till Eders Kongl. Majits disposition ställda fonder.
Sedan Eders Kongl. Majits och Rikets Stats-kontor infordradt underdånigt utlåtande häröfver afgifvit, inkom direktionen öfver civil-statens pensions-inrättning med jemväl anbefaldt underdånigt yttrande i ämnet och anförde dervid, att, som professoren Acharius redan år 1819 och således före civile pensions-inrättningens stiftelse allidit, så att någon rätt till pensionsunderstöd för hans enka och harn af nämnde inrättnings enskilda enke- och pupillfond icke kunnat dem beredas, samt någon disponibel tillgång å den af Kommers-rådet
Filéen för civile tjenstemäns enkors och harns pensionerande donerade fond för närvarande icke funnes, så och då sökanden å civil-statens allmänna enke- och pupillfond redan åtnjuter pension till belopp af 40 ndr banko årligen uti 6:te pensionsklassen, ansåge direktionen sig å de under direktionens förvaltning ställda förenämnde pensionsfonder icke kunna för sökanden i underdånighet tillstyrka något ytterligare pensionsunderstöd.
Vid underdånig föredragning af detta ärende den 13 November nästlidet år, täcktes Eders Kongl. Majit, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder förklara, att Eders Kongl. Majit ville framdeles taga i nådigt öfvervägande, huruvida bemälde enkas nödställda belägenhet må blifva föremål för proposition till rikets näst sammanträdande Ständer om något årligt anslag till hennes understöd.
Med anledning häraf får jag nu i underdånighet hemställa, det täcktes Eders Kongl. Majit, med fästadt afseende å framlidne professoren Acharii utmärkta förtjenster såsom vetenskapsman, i nådig framställning lill Rikets Ständer föreslå, att till årlig pension för hans efterlefvande enka en summa af 300 r:dr banko varder å allmänna indragningsstaten uppförd.
Jemlikt äfven Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Majit till denna departementschefens underdåniga hemställan i nåder samtycka. 63 47:o.
Sedan adjunkten vid Skara veterinär-inrättning L.
Iliden den 1 sistlidne September med döden afgått och efterlemnat en mer än 73 år gammal enka, hvilkens alla tillgångar, enligt hållen bouppteckning efter mannen, utgöra 1,119 r:dr 17 sk. 5 rst. banko, hvarifrån ändå bör afdragas den husröteersättning, hvilken torde komma att drabba sterbhuset, har direktionen öfver nämnde inrättning, under förmälan, att vid sådane förhållanden den åldriga, genom sjukdom och bräcklighet, till bidragande till sitt uppehälle alldeles oförmögna enkan har att vänta hemsökelsen af en snart inbrytande nöd, om något understöd af allmänna medel icke skulle kunna åt henne utverkas, fästat Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på adjunkten Tidens ovanliga förtjenster om veterinär-vetenskapen och det allmänna, och på det förhållande, att Tidén under lifstiden icke skördat några ekonomiska fördelar, som motsvarade hans förtjenster såsom vetenskapsman och skriftställare, samt på sådan grund hemställt, huruvida icke Eders Kongl. Maj:t skulle täckas i nåder hugna Tidens enka med en årlig, af allmänna medel utgående, pension af 300 r:dr banko, hvarigenom hennes öfriga dagar blifva tryggade mot betryck och nöd.
Enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, biföll Kongl. Maj:t, att till Rikets
Ständer framställning skulle göras om beviljande åt enkan Tidén af en pension, stor 300 r:dr banko att utgå utaf allmänna indragningsstaten. 48:o.
Under den 22 sistlidne Maj har Serafimer-ordensgillet, uti underdånig skrifvelse, anmält, hurusom läkaren vid Vadstena central-hospital, m. m., doktor Gustaf Engström, som hos ordensgillet anhållit att för sjukdom undfå ett års tjenstledighet, dervid tillika andragit, att, då den sjuklighet, hvaraf han nu under två års tid varit besvärad, ej syntes lemna något serdeles hopp om återvinnande af helsa och krafter i den mån, att han längre kunde fortfara med den trägna och ansträngande befattning, han innehade såsom läkare vid ett större hospital för sinnesrubbade, utan lian tvärtom egde all anledning befara, att, efter den tid han sålunda nu, för att göra de sista försöken till sitt återställande, begärt tjenstledighet, 64 hans helsotillstånd skulle tvinga honom att helt och hållet lemna denna sin tjenstebefattning, funne han för en sådan händelse sig föranlåten att, af omtanka för egen och sex oförsörjda barns bergning, anhålla, det honom måtte tillåtas att under sin återstående lifstid vid sin innehafvande lön varda bibehållen, eller ock, om sådant ej kunde af ordensgillet bifallas, underdånig hemställan hos Eders Kongl. Maj:t måtte göras derom, att doktor Engström kunde af allmänna medel i nåder beviljas ett mot samma lön svarande belopp, eller nådig proposition till Rikets Ständer vid instundande riksdag framställas om beviljandet af anslag för sådant ändamål.
Jemte tillkännagifvande, det serafimer-ordensgillet, på grund af vid ansökningen fogadt behörigt läkarebetyg, beviljat doktor Engström ett års tjenstledighet, har ordensgillet, i anledning af Engströms tillika framställda ofvanberörde anhållan om pension vid afskedstagandet, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att, som den sjuklighet, hvaraf doktor Engström lider, är en följd af öfverdrifven själsansträngning i hans mer än 20 år bestridda mödosamma tjenst vid behandlingen af det betydliga antal vansinniga, han å hospitalet haft under sin vård, hvilket årligen utgjort 200 och vid innevarande års början uppgått till icke mindre än 275 personer, samt Engström, enär han i sin sjukliga belägenhet icke är i tillfälle att genom enskild praktik något förvärfva, skulle, derest han nödsakas lemna hospital-iäkare-tjensten, blottställas för det hårda öde att med sex oförsörjda barn komma i saknad af det nödvändigaste för sitt och deras uppehälle, Eders Kongl.
Maj:t, med afseende å de särskilda förhållanden och ömmande omständigheter, hvilka sålunda i fråga om doktor Engström sig förete, samt då hospitalsfondens ställning är sådan, att han derifrån ej kan erhålla pension, täcktes, genom nådig framställning till Rikets Ständer, bereda tillfälle för honom att, när han ej vidare kan vid. hospitals-läkaretjensten bibehållas, varda uppförd å allmänna indragningsstaten och der, under sin återstående lifstid, få årligen uppbära ett belopp, svarande mot den lön, han nu vid hospitalet åtnjuter med 1,000 r:dr banko om året.
Till hvad serafimer-ordensgillet sålunda i underdånighet hemställt, fann Kongl. Majit skäligt, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, lemna nådigt bifall.
Här - 65 Härjemte befallte Kongl.
Maj:t, att utdrag af detta protokoll skulle till Finans-departementet expedieras för att tjena till grund vid författandet af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, i hvad den kommer att röra åttonde hufvudtiteln, och skulle handlingarne i målen, så vidt de föranledt beslut om framställning till Rikets Ständer, framdeles till vederbörande utskott öfverlemnas.
Ex protocollo C. G. Brusevitz.
Underdånigt förslag TILL STADGA angående elementarläroverken i riket. §. i.
Statens allmänna läroverk håfve till syftemål att för ungdomen bereda tillfälle till anlagens utveckling under ändamålsenlig ledning till det mål, som bör eftersträfvas dels såsom vilkor för ett sjelfständigt vetenskapligt studium vid universitet, dels såsom grundläggning för allmän medborgerlig bildning utöfver folkskolans gräns. §. 2.
Dessa läroverk vare af tre ordningar: högre skola, medel-skola och lägre skola. a) Lägre skola bafve två slutna klasser; och vare vid sådan skola anställde en rektor och en andre lärare. b) Medel-skola bafve fyra klasser, hvaraf de tvenne lägre vare slutne och motsvare den lägre skolans klasser, men de tvenne öfre öppna uti Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. J847: haft. 1. 9 66 gemensam lärosal; och vare vid sådan skola anställde en rektor och tre andre lärare. c) Högre skola håfve åtta klasser, hvaraf de tvenne lägre äfvenledes vare slutna och motsvare den lägre skolan; men de sex öfre öppna uti gemensam lärosal; och vare vid sådan skola anställde en rektor och sex eller flere andre lärare. §. 3.
Läroämnen vare följande: a) vetenskaper: religion, historia, geografi, matematik, naturkunnighet, filosofi; b) språk: svenska, tyska, franska, engelska, latin, grekiska, hebreiska ; c) färdigheter: skrifkonst, teckning, musik och gymnastik. §. 4.
Valfria ämnen eller sådana, hvarifrån lärjunge kan befrias, vare: a) de gamla språken, samt för dem, som läsa grekiska, engelska språket; b) instrumental-musik.
Dock skall för lärjunge, hvars studier skola fortsättas utöfver fjerde klassen, latinska språket ej vara valfritt förr’, än lärjungen inträdt i den femte. §. 5.
Vid lägre skola meddelas undervisning uti religion, historia, geografi, matematik, naturkunnighet, svenska, tyska, skrifkonst, teckning, sång och gymnastik.
Vid medelskola meddelas undervisning uti desamma ämnen, jemte fransyska och latinska språken.
Vid högre skola meddeles undervisning uti alla i §. 3 uppräknade ämnen.
De serskilda skolorna sättas, i afseende på klassernas anordning, läroämnenas fördelning mellan klasserna samt lärjungarnes behandling, i 67 sådan öfverensstämmelse med hvarandra, att klasser med samma ordningsnummer motsvara hvarandra. §. 6.
Läroämnena blifva föremål för undervisning i följande ordning: uti första klassen göres början i alla till lägre skola hörande ämnen med undantag af tyska språket; uti andra klassen tillkomme tyska språket; uti tredje klassen tillkomme latin eller för dem, som icke läsa detta språk, fransyska; uti fjerde klassen tillkomme fransyska för dem, som uti tredje klassen börjat latin; uti femte klassen tillkomma grekiska eller för dem, som icke läsa detta språk, engelska; uti sjette klassen tillkomme engelska för dem, som uti femte klassen börjat grekiska och derjemte åstunda undervisning i engelska samt filosofi; uti sjunde klassen tillkomme hebreiska för dem, som det åslunda. §. 7.
Undervisning och öfning forlsältes uti hvarje ämne, sedan det inträdt, genom de öfriga klasserna, på sätt genom serskildt regie men’e närmare bestämmes, med hufvudsakligt afseende på följande mål uti de serskilda ämnena, nemligen: l:o uti religion: alt lärjungen göres förtrogen med Guds ord, den bibliska historien, kristendomens hufvudläror och grunddragen af den kristna kyrkans historia, hvarvid lärarens bemödande vare, att kristendomens sanningar af lärjungarne icke blott fattas med minne och begrepp, utan äfven omlättas med en för lefverne! fruktbärande tro.
2:o uti historia: att lärjungen väl känner fäderneslandets historia och eger en klar öfversigt af den allmänna verldshistorien, förenad med en närmare kännedom om de vigtigaste epokerna deruti samt om gången af den menskliga odlingens utveckling.
3:o uti geografi: att lärjungen ledestill en klar uppfattning af de lysiskt-geografiska förhållandena, deras orsaker och verkningar på klimat, naturalster och handelsvägar, till bekant-kap med jordens närvarande po - 68 litiska indelning, äfvensom dess, i synnerhet Europas, för historien vigtigaste äldre indelningar, med de orter, som i fosterländskt eller verldshistorisk! afseende äro märkvärdigast, samt med grunddragen af matematisk geografi och entnografi; 4:o uti matematik: att lärjungen vinner säker kunskap i aritmetik, plan geometri och stereometri, till det omfång, som ungefär motsvarar Euklidis sex första och elfte höcker, plan trigonometri, algebra till och med andra gradens equationer jemte läran om serier och logaritmer, äfvensom färdighet uti användning af aritmetik och algebra samt uti bruket af logaritmiska tabeller; 5:o uti naturkunighet: att lärjungen af naturhistorien erhåller en, så vidt möjligt genom åskådning af inhemska naturalster samt genom framställning af slägten och arter såsom exempel, vunnen öfversigt af djurens och vexternas väsende och mest karakteristiska utvecklingsformer, äfvensom kännedom om de allmännaste mineralier: samt af naturläran, hufvudgrunderna af fysikens vigtigaste delar; 6:0 uti filosofi: att lärjungen inhemtar grunderna af logik och psykologi; 7:o uti svenska språket: att lärjungen genom undervisningen i modersmålet göres bekant med de allmänna grammatikaliska begreppen, så val sorn med svenska språkets egen grammatik, vinner färdighet att så väl skriftligen som muntligen med reda, sammanhang och smak uttrycka sig öfver de ämnen, som ligga inom hans föreställningskrets, så ock gör någon bekantskap med de vigtigaste verken i svensk vitterhet samt med det allmännaste al svenska litteraturens och språkets historia; 8:0 uti tyska: att lärjungen må hafva färdighet att obehindradt öfversätta tyska prosaiska författare uti ämnen, som icke ligga utom hans fattning, äfven om de icke blifvit i skolan lästa, vara bekant med några af Schillers eller Goethes poetiska arbeten, samt någorlunda felfritt tala och skrifva språket; 9:o uti fransyska: att lärjungen må hafva färdighet att öfversätta lättare prosaiska författare, vara bekant med ett eller annat klassiskt arbete på vers samt hafva gjort någon början med språkets talande och skrifvande; 10:o uti engelska: att lärjungen må hafva någorlunda färdighet i uttalet och kunna öfversätta en antagen lärobok; 69 liro uti latin: att lärjungen uppnår åtminstone samma skicklighet,
som hittills varit i gymnasierna för värfvad; 12:o uti grekiska: att lärjungen, utöfver de hittills allmänna fordrindringarne, lärer sig minst en bok af Herodotus och fyra sånger af Homerus.
Med studerandet af de romerska och grekiska författarne förenas undervisning uti romerska och grekiska antiquiteter, mytologi och litteraturhistoria.
13:o uti hebreiska: att lärjungen, jemte det allmännaste af grammatiken, kan göra reda för minst nio kapitel i Genesis och tio af Davids psalmer; 14:o uti skrifkonst: att lärjungen skrifver en fullkomligt [ledig och vacker latinsk handstil samt eger färdighet att obehindradt läsa svensk eller tysk stil; 15:o uti teckning och 16:o uti musik: att lärjungen vinner den säkei’het uti öga och öra, hand och röst, som mindre afser egentlig konstfärdighet, än behofvet för hvarje bildad person; 17:o uti gymnastik: att lärjungen genom dess användning vinner ett ändamålsenligt understöd för utvecklingen af kroppens naturliga krafter och befordrande af dess helsa. §. 8.
Undervisning och öfning uti alla ämnen skall ske uti de till läroverket hörande rum, å de timmar, som uti läseordningen för livart och ett läroverk bestämmas, med undantag af hebreiska språket och instrumentalmusik, i hvilka ämnen tillfälle till undervisning för dem, som sådant önska, å andra timmar beredes, i det förra utan, i det sednare emot, särskild betalning. §. 9. Mom. 1.
De tvenne klasserna vid lägre skola samt de tvenne lägre klasserna vid medel-skola och högre skola, håfve hvar sin klasslärare, som i allmänhet undervise i alla till klassen hörande läroämnen.
De tvenne öfre klasserna i medel-skola och de sex öfre i 7° högre skola håfve ämneslärare, som i allmänhet undervise, hvar i sina läroämnen, genom alla öppna klasser vid samma skola. §• 10. Mom. 1.