Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som bifaller Utskottets af Preste• och Bonde-Ständen antagne förslug, att utförseltullen å Gårad Koppar må bestämmas till 5 R:dr per Skepp., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, anses utförseltullen å denna artikel vara bestämd, enligt Ridderskapets och Adelns samt Borgare Ståndets beslut, till 3 R:dr 16 sk. per Skepp. N:o 43.
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden antagne förslag, att utförseltullen å kopparplåtar,, myntade och så kallade Ungerska, samt Gjutkakor, bestämmes till 5 R:dr per Skepp., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses ulförselsullen å berörde plåtar, i enlighet mc-d Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, vara bestämd till 3 R:dr 16 sk. per Skepp.
Hvilket dock Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt underställes.
Stockholm den 27 Januari] i835.
STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i835.
Vtskitt:ts Memorial Klo 53.
Ank. till Exp-TJtsk. deti 19 Febr.
Memorial j i anledning af Riks-Ståndens olika beslut angående föreslagne förändringar i 3:dje och 4:de Artiklarne af Be~ villnings-Förordningen.
Genom ankomne Protocolls-Utdrag, af den 3 och 9 innevarande månad, har Bevillnings-Utskotlet undfått del af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets, under N:o 5i, afgifna Utlåtande öfver de vid Betänkandet N:o 38, med förslag till förändringar i 3:dje och 4-'de Artiklarne af Bevillnings-Förordningen, gjorda anmärkningar; och då Utskottet nu går att afgifva förslag, dels till sammanjemkning af de skiljaktige besluten, dels ock tili de deraf föranledde propositioner, hvaröfver omröstning i förstärkt Stats-Utskott torde komma att anställas, får Utskottet tillika vördsamt anmäla, alt hvad Utskottet i öfrige delar föreslagit vunnit samtlige Riks-Ståndens bifall. • Pag. 43. 4‘ §•
Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet hafva gillat den af Utskottet häruti föreslagna förändring; men som Borgare- och Bonde-Stånden deremot afslagit densamma, så, enär följaktligen, i denna fråga af reglementarisk egenskap, tvänne Stånd stannat emot tvänne i olika beslut, lärer det gjorda förslaget förfalla, och ordalydelsen i nu gällande Bevillnings-Stadga höra bibehållas oförändrad.
Pag. 46. 46 §. 1 mom.
I afseende härpå, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att detta moment skulle bibehållas sådant, det i i83o års Bevillnings-Förordning finnes intaget; men som de Irenne öfrige Riks-Stånden godkänt den af Utskottet Bihang till R St.
Brot, 1834 oc^ i835, 5 Sami. 1 Ajd, 2 Bandet, 6:te Häftet. 1 5 Bevillirings-lJt skottets Mettsorinl Nio 53. föreslagna redaetions-förändring, torde dervid alltså få förblifva.
Pag. 47. 49 §•
Enligt Riddderskapets och Adelns beslut, skulle denna bibehållas sådan den i i83o års Bevillnings-Förordning finnes intagen; men sorn d« Irenne öfrige Riks-Stånden gillat Utskottets förslag» lärer dervid böra förblifva.
Pag. 53 &: 54. 72 §. 1 ‘ _ ,; •
Den af Utskottet, uti Utlåtandet N:o 5i, vid denna §. tillstyrkta redactions-förändring är godkänd af samtlige Riks-Stånden, hvaremot det föreslagna förnyade formulairet lill uppgift för Bruks uppskattning blifvit af Bonde-Ståndet ogilladt; men då samma fonnulaire är antaget af de 3:ne öfrige Riks-Stånden, så lärer dervid få förblifva. Pag. 55. 73 §•
Utskottets förslag, att denna §. i nn gällande Bevillnings-Stadga må i den blifvande Bevillnings-Förordningen bibehållas oförändrad, är godkändi af trenne Riks-Stånd; men då Ridderskapet och Adeln beslutat, att ulur samma §. skulle orden: privilegieradt och privilegierade, utgå, så, i händelse detta beslut, som inverkar på Bevillnrngens belopp, vidhålles, lärer votering komma att anställas öfver en så lydande proposition: 1:0
Dan, som bifaller Utskottets förslag, a it 78 i nu gällande Bevilinings-Stadga må i den blifvande Bevillnings-Förordningen bibehållas oförändrad, voterar Ja; den det ej vill, voterar Neji Vinner Nej, komma, jemlikt Ridderskapels och Adelns beslut.' orden: privilegieradt oefc privilegierade, att utur 78 %. utgå.
Be Uklinis-TJi skottets Memorial jV:s 5S. 3 Pag. 55 & 56. 75 §•
Trenne Riks-Slånd hafva antagit Utskottets förslag till förändring i denna §.; men, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, skulle slutet af samma §., från och med orden:
Dock må sådane Masugnar &cc., erhålla följande förändrade lydelse:
Dock skola sådane Masugnar, hvilkas tillverkning bevisligen förädlas af egaren vid honom jemväl tillhörigt Stångjerns-Bruk, taxeras gemensamt med Bruketj på det ställe, der detsamma är beläget.
Alla andra Masugnar skola ovilkorligen uppgifvas och till värde beskattas, der de åro belägne; hvadan Utskottet, enär frågan möjligen kan ega inflytande på Bevillningens belopp, för den händelse att sistnämnde beslut vidJhålles, får föreslå följande voterings-proposition: 2:0.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att ifrån ^5 §. må uteslutas följande mening:
Dock må sådane Masugnar, hvilka äro belägne inom samma.
Taxerings- och Pröfnings-district med det Bruk, hvarunder de lyda, ock som begagna deras tillverkning, uppskattas gemensamt med Bruket, och pä det ställe, der samma Bruk är beläget.
Alla andra Masugnar skola uppgifvas och till värde beskattas, der de äro belägne, voterar Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Nej, skall slutet af denna §. från och med orden:
Dock må sådane Masugnar &c. erhålla följande förändrade lydelse:
Dock skola sådane Masugnar, hvilkas tillverkning bevisligen förädlas af egaren vid honom jemväl tillhörigt Stångjerns-Bruk, taxeras gemensamt med Bruket, pä det ställe, der detsamma är beläget.
Alla andra Masugnar skola ovilkorligen uppgifvas och till värde beskattas, der de äro belägne.
Pag. 56. 77 §•
Ridderskapet och Adeln har beslufat, alt denna §. skulle bibehållas sådan den i iS3o års Bevillnings-Förordning finnes intagen; men då de 3:ne öfrige Riks-Stånden gillat Utskottets förslag till förändring deruti, hvil - 4 Bevillnings-U slottets Memorial 7Vto $3. ket förhållande äfven inträffat i afseende på förändringen i 4ö §•> som me(l nu ifrågavarande §. eger sammanhang, så lärer följaktligen 77 §. komma att erhålla den af Utskottet föreslagna lydelse.
Pag. 63. io3 $. Från det af Utskottet föreslagna, uti denna §. åberopade formulaire till
Debetsedel, hvilket i öfrigt godkänts, skulle, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, anmärkningen, angående ordinarie räntan, alldeles utgå; men som de 3:ne öfrige Riks-Stånden, utan någon förändring antagit Utskottets förslag, så lärer dervid få förblifva.
Pag, 65. 110 §.
Då Preste-Ståndets beslut, att sista meningen i denna §. skulle erhålla följande lydelse; Ej må Öfver-Ståthållare eller Konungens Befallningshafvande till Taxeringsman v ål jas, ej heller den, som serskildt varder till Ordförande utsedd, är alldeles öfverensstämmande med Utskottets, af de 3:ne öfrige Riks-Stånden jemväl godkände förslag, så anser Utskottet någon annan åtgärd härvid ej nödig, än att sådant vördsamt anmäla.
Pag. 73. i37 §•
Jemlikt Preste-Ståndets beslut, borde det i denna §. uttryckeligen tillåtas Allmogen, att vid Pröfnings-Comitéerne meddela muntliga upplysningar, på det sätt, att den, som det ville, finge dagen förut anmäla sig lies Ordföranden, och sedermera efter upprop infinna sig för PröfningsComiteen; men som Utskottets förslag är godkändt af de Sene öfrige RiksStånden, s’å lärer dervid få förblifva.
Pag. 75. 14o §.
Utskottets förslag, att Götheborgs stad skulle erhålla serskild Prof - BeviHnings-Utskottets Memorial N;o 53- 5 nings-Comite, är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste- Ståndet, men deremot ogilladt af Borgare- och Bonde-Stånden, och då alltså aine Stånd stannat emot 2:ne i olika beslut, lärer frågan derom förfalla.
I4I §•
Den härvid af Utskottet föreslagna förändring är godkänd af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men ogillad af Borgare- och Bonde-Stånden, hvilket senare Riks-Stånd förklarat, alt redactionen i i83o års Förordning skulle bibehållas; hvadan, och då således jemväl härutinnan 2lne
Stånd stannat emot aine i skiljaktiga beslut, det gjorda förslaget lärer förfalla, och deremot få förblifva vid ordalydelsen i nu gällande Bevillnings-Förordning.
Pag, 75. »42 §•
' , Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva, utan någon förändring, godkänt Utskottets förslag; hvaremot Borgare-Ståndet afslägit denna §:s förra moment, i fråga om kostnaderne vid taxeringarne i Götheborg, men bifallit senare momentet rörande taxerings-kostnaden inom Jemtlands Län, samt Bonde-Ståndet förklarat, att, i följd af de beslut, Ståndet förut fattat, skulle utur redactionen af denna §. bortgå hvad som rörer staden Götheborg.
Häraf synes alltså, att, i fråga om taxerings-kostnaden inom Jemtlands Län, samtlige Riks-Stånden godkänt Utskottets förslag; men att deremot, i afseende på redactions-förändringen rörande omkostnaderne vid taxeringarne i Götheborg, aine Stånd stannat emot aine i olika beslut; hvadan sistnämnde fråga, så väl på grund deraf, som till följd af RiksStåndens ofvan omförmälde beslut angående serskild PröfningsComité för Götheborg, lärer komma alt förfalla.
Pag. 76. *44 §•
1 Enligt Preste-Ståndets beslut, skulle i denna §. stadgas, alt, när Ed 6
Etv illmnPs-Utskattet:
Memorial N:o 53. eu gång blifvit afiagd i ea Comité, edgång icke vidare behofves, förr än en 11 j Beviiiuings-Förordning blifvit gällande; men då de 3:ne öfrige RiksSlånden godkänt Utskottets förslag, lärer dervid få förblifva.
Pag. 79. i5o §.
Utskottets förslag i Betänkandet N:o 38 är godkändt af Borgare-StånSet; men som de 3;ne öfrige Riks-Stånden deremot bifallit den af Utskottet i Utlåtandet N:o 5i föreslagna redactions-förändring, så lärer dervid böra förblifva. ^g. 79- i52 §.
Utskottets förslag är, utan förändring, godkändt af Preste- och Borgare-Stånden ; hvaremot Ridderskapet och Adelil förklarat, alt orden: enär Qppbördsniannens qv ilten ce, enligt Uppbörds-Författningarne, den förutan, icke är gällande, skulle alldeles utgå, samt Bonde-Ståndet tili denna §. beslutat def tillägg, att på Debetsedel bör finnas tecknad den anmärkning, • tt Uppbördsmans qviltence, enligt Uppbörds-Författningarne, icke är gällande, förutan Härads-Skrifvarens derå befintliga annotation öfver den fullgjorda betalningen.
Enär följaktligen 3:ne Riks-Stånd hufvudsakligen bifallit den af Utskottet tillstyrkta redactions-förändring, lärer densamma, utan det af Bonde-Ståndet ensamt beslutade tilllägg, blifva gällande.
Pag. 84- 162 §. irsta mom.
Utskottets förslag, i Utlåtandet N:o 5i, att den uti detta moment omnämnde befrielse från afgift efter ardra Art. må tillgodonjutas för alla de löneförmoner och pensioner, som icke uppgå till, eller öfverstiga aoo R:dr, är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som Bonde-Ståndet detsamma ogillat, och deremot bifallit Betänkandet N:o 38, så lärer, i fall detta beslut cj frånträdes, votering böra anställas, enligt följande proposition: Btvihningi- Utfkottets Mmorinl A’;o 33.
J I 3:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, alt den uti i momentet af 162 §. omnämnde befrielse från afgift efter 2:dra Art. må tillgodonjutås för alla de löneförmoner och pensioner, som icke uppgå till, eller öfverstiga 200 R:dr, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer ofvannämnde befrielse endast att tillgodonjuta* för alla de löneförmoner och pensioner, som icke öfverstiga 100 R:dr.
Pag. 85. 6:te mom.
Utskottets, 1 Utlåtandet
Nro 5i, gjorde förslag, alt de i detta moment omnämnde Tjenstemän må befrias från Jönebeyillning, då lönen icke uppgår till, eller öfverstiger 200 R:dr, är godkändt af 3:ne Riks-Slånd; men di Bonde-Ståndet ogillat detsamma, och bifallit Betänkandet N:o 38, så, i händelse detta beslut vidhålles, lärer votering komma att anställas öfver en så lydande proposition: 4:o.
Den, sorn gillar Utskottets förslag, alt de uti 6 mom. af 162 §. omnämnde Tjenstemän må befrias från löne-bevillning, då lönen icke uppgår till, eller öfverstiger 200 B;dr, voterar Ja; den del ej vill, volerar Nej.
Nej, komma ifrågavarande Tjenstemän att befrias från löne-bevillning endast i de fall, då lönen icke öfverstiger 100 R:dr.
Pag. 86. s65. §.
Den af Utskottet härvid föreslagna förändring är godkänd af 3:n« Riks-Stånd; men som Preste-Ständet beslutat, att i denna §. böra bland dem, sorn njuta afdrag i Bevdlningen för 4 minderåriga barn, äfven tilläggas:
"Fiskare på landet/' så, i fall delta beslut ej fiånträdes, torde vote-* ling böra anställas enligt följande proposition: • 5:o. Den, Sorn bifaller Utskottets förslag till förändring i iö5 §., voterar ■fa; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer att i denna bland dera, som njuta afdrag i Re'vllin ingen för 4 minderåriga barn, äfven tilläggas: ”Fiskare på landet,'* 8 Bevilhiiiigs-Utskottets Memorial Nio Pae;. 86 & 87, ,66 §.
Utskottets förslag, att de af Allmogen i Yllerhogdalils Socken, sora, efter pröfning af Taxejiugsmunnen, anses deraf vara i behof, mätte intill nästa Riksdag få åtnjuta befrielse från hälften af Bevillningen efter irsla Artikeln, är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som Borgare-Ståndet ogillat Berörde förslag, så, för den händelse att detta beslut ej frånlrädes, föreslår Utskottet en så lydande voterings-proposition: 6:0, Den, som bifaller Utskottets förslag, att de af Allmogen i Ytterhogdahls Socken, som, efter pröfning af Taxeringsmännen, anses deraf vara i behof, må intill nästa Rilksdag åtnjuta befrielse från hälften af Bevillningen efter irsta Artikeln, voterar
Ja; den det ej vill, voterar Nej, Vinner
Nej, kommer, jemlikt Borgare-Ståndets beslut, ifrågavarande befrielse icke att ega rum.
. Pag. 86 & 87.
Utskottets förslag, att invånarne i Umeå, Piteå och Luleå städer må, efter pröfning af Taxeringsmännen, intill nästa Riksdag tillgodonjuta befrielse till hälften af Bevillningen efter irsta Artikeln, är godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet; men som Preste- och Bonde-Stånden ogillat detta förslag, så, i fall sammanjemkning af dessa olika meningar ej eger rum, lärer votering böra anställas öfver följande proposition r 7:0.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att invånarne i Umeå, Piteå och Luleå släder må, efter pröfning af Taxeringsmännen, intill nästa Riksdag tillgodonjuta befrielse lill hälften af Bevillningen efter irsta Artikeln, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer någon sådan befrielse icke att ega rum.
Hvilket allt Rikets Högloft.
Stockholm den 19 Febr. 1835. STOCKHOLM, i835, hos J. A. "VYålls&h. ! Bevillnings-Utshottets Memorial JVvo 54' i N:o 54.
Ankom till Exp.-Utsk. d. a8 Febr.
Memorial, angående minskning i Utskottets Cancelliepersonal och Vaktbetjening.
Genom Protocolls-utdrag af den 19 i denna månad, har Högv.
Preste-Ståndet, sedan upplyst blifvit, att i de flesta Utskotten göromålen blifvit betydligen minskade, och i några Utskott ganska få ärenden återstodo att förbereda, anmodat samtlige Utskotten att, till minskning i de dryga Riksdagskostnaderne, så fort sig göra låter, af sin Cancellie-personal afskeda så många, som, utan binder för de återstående målens ordentliga expedierande, möjligen kunde umbäras; hvarförutan de öfrige Riks-Stånden voro inbjudne, att i detta beslut med Preste-Ståndet sig förena; oell är, enligt ankommet Protocolls-utdrag af den 23 dennes, denna inbjudning af Vällofl.
Borgare-Ståndet antagen.
Bevillnings-Utskottet, som redan, före emottagandet af ofvannämnde Protocolls-utdrag, varit betänkt, att, så vidt det möjligt vore, inskränka Cancellie-personalen inom Utskottet, bar likväl, med afseende på de ännu återstående göromålens behöriga utarbetande och expedierande, för närvarande icke ansett sig kunna minska nämnde personal i större mon, än att en Notarie och en Cancellist, till följd af Utskottets nu vidtagne beslut, komma att, jemte en af Yaktbetjeningen, från och med den x instundande Mars indragas; hvilket Utskottet härmed får hos Rikets Högloft.
Ständer vördsamt anmäla.
Stockholm den 27 Febr. i835.
Prat. 1834 och 1835* 5-te Sami. 1;»ta Afd, 2'dra Band. 1 7-de Häftet, Bevillnings-XJtslcollets Betänkande N:o 55.
Ankom till Exp.-Utsk. d. y
Mar s* B et anie ande, i anledning af Herr Grefve von Fersens, H., motion, med förslag till bestämmande af lämplig tid, då de nya Förordningarne angående Allmänna Bevillningen, Bränvinsbränningen och stämplade Pappersafgiften, samt Tull- och Post-taxorne skola börja att tillämpas.
Ridderskapet och Adeln, under den 26 November sistlidet år, ingifven motion, som blifvit till Bevillnings-Utskottet remitterad, har Herr Grefve von Fersen, H., anfört, hurusom Rikets Höglofl.
Ständer, medelst bifall till Stats-Utskottets Memorial N:o 3ip, beslutat, att den nya Statsregleringen skall vidtaga med år i835, samt Hedervärda Bonde-Ståndets af Högvördige Preste-Ståndet ecb Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet bifallne inbjudning, att till Kongl. Majit ingå med underdånig begäran, det Kongl. Majit täcktes, till Riksdagens afslutande, utsätta någon dag emellan den i5 December och Jul, syntes antyda nämnde Riks-Stånds öfvertygelse, att ej hinder å Rikets Högloft.
Ständers sida förefunnes till Riksdagens afslutande vid förr omförmälde tid, samt sålunda under loppet af år i834 äfven den nya Bevillningen varder fastställd; och har Motionairen, med fästadt afseende på 61 Regeringsformen, samt enär omöjligheter och mindre billighet skulle uppstå om från och med början af år i8a5 alla Bevillnings-titlarne enligt den nya taxationen skulle utgå, föreslagit, att Bevillnings-Utskottet måtte inkomma till Rikets Högloft.
Ständer med förslag till lämpligt bestämmande af tiden, då de, i följd af Rikets Högloft.
Ständers beslut, utgående Förordningar angående allmänna Bevillningen , Bränvinsbränningen och stämplade Pappers-afgiften samt Tull- och Posttaxorne skola börja att tillämpas, i hvilket afseende Motionairen hemställt, att följande tidpunkter dertill måtte utsättas, nemligen: Allmänna Bevillningen, vid Mantalsskrifningen år 1835; Bränvins-brännings -förordningen från och med November måstad år i835; Stämplade Pappers-afgiften från och med den t April i835; Post-taxan den x Januarii 1836, samt Tull-taxan den 1 Maji 1835.
Utskottet har detta ämne i öfvervägande tagit; men dä hvad Motioaairen såsom grund för dess yrkande förutsatt, nemligen att de afgifter, Bevillning s-Utskottets Betänkande N:o 55. som utgå under namn af bevillning före sistlidet års slut skulle hafva varit af Rikets Höglofl.
Ständer bestämde, icke inträffat i afseende på någon annan bevillningstitel än postporto-afgiften, hvarom äfven nja Taxor under den 6 nasti.
December blifvit af Kongl. Maj:t fastställde att tjena till efterrättelse från delta års början, samt nar således Rikets Höglofl.
Ständers beslut om de nya Sjötulls-, Chartae Sigillatse-» Bränvinsbrännings- och allmänna Bevillnings-afgifterne först under loppet af detta år äro fattade eller komma alt tagas; anser Utskottet af den i 61 §.
Regerings-Formen lemnade föreskrift, att alla afgifter, som Rikets Ständer under de i nästföregående 6o §. uppräknade titlar bevilja, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen fastställd blifver, det vara en ovilkorlig följd alt, med undantag af Postporto-afgiften, hvilken, på sätt ofvan är nämndt, blifvit fastställd innan sisth års slut, och redan börjat utgå, alla öfrige Bevillnings-afgifterne först med i836 års början kunna och böra vidtaga; och får Utskottet följaktligen tillstyrka, alt nu ifrågavarande motion icke må föranleda till någon åtgärd 5 Rikets Höglofl.
Ständers sida.
Ledamöters reservationer bifogas.
Stockholm den 7 Mars 1835- Reservationer Af Herr J. af Ekenstam: ”Ehuru ämnet i sig sjelft är visserligen ganska vigligt, så är det dock underordnadt den vida betänkligare omständighet, att Bevillnings-Utskotlet i sammanhang dermed befattat sig med att tolka Grundlagen; det är af sådan orsak, sorn jag icke skytt obehagligheten, att inom, Utskottet, ända lill en för pluraliteten tröttande envishet, ehuru förgäfves, yrka en annan behandling af ämnet.
Frågan angår ingen ting mindre än ett erkännande, att 61 §.
Regerings-Formen förbjuder Rikets Ständer, det en enhälligt åtagen Bevillning får upptagas, inom möjligen ett helt års lopp, frän den dag densamma blifvit beviljad; om än Rikets oundgängliga behof, under än hvilka oförutsedda händelser sorn helst, skulle göra ett sådant beslut nödvändigt i Rikets Ständers egen tanka. 61 §.
Regerings-Formen med paragrapherne å ömse sidor af den - *)
Så lydande:
Alla afgifter, sorn Rikets Ständer under de t föregående §. nämnde' titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nyss bevillningen af Rikets Ständer fastställd blifver.. 4 Bevillnings-Utslcottets Betänkande N:o 55. samina, referera sig till Slatsregleringen, och då man, med tillhjelp af desse föregående och efterföljande paragrapher, undersöker hvarom denna 61 egentligen handlar, så finner man bestämdt, att hela dess ändamål är gifva en försäkran emot förtidig inhibition af det löpande årets Bevillning.
Att nu skilja denna paragraph från de andra, med hvilka den i Grundlagen är sammanställd, och begagna densamma emot Rikets Ständer sjelfve, för att tillintetgöra deras rätt i en så vigtig fråga, som att bestämma tiden när Rikets angelägenheter fordra, att en åtagen Bevillning skall taga sin begynnelse, det s}rnes mig vara ett emot tillämpningen af all
Lag stridande behandlingssätt.
Skiljaktiga meningar om liden för tillämpningen af nya Tulltaxan har framkallat detta hittills obegagnade försök.
Båda de olika åsigterne hafva emedlertid ansett, att uppskofvet med nya Tulltaxans tillämpning, under hela skeppningsåret, skulle medföra stora vådor, hvaraf må nämnas den nya Förordningens eluderande, till Stats-Cassans förfång, genom import och uppläggning af flere års behof af sådane varor, som erhållit en betydligt ökad tull; äfvensom den ofördelaktiga ställning, hvilken vår handelsvåg derigenom skulle erhålla, till men för realisationen under dess första utveckling.
Man är å bägge sidor sålunda öfverens om nyttan af nya Tulltaxans tillämpning, så fort vederbörande gransknings- och expeditionsformer det kunde tillåta; men den ena sidan anser sig från en sådan tillstyrkan vara förhindrad af en Grundlagsparagraph, sorn aldrig varit ämnad att bestämma tiden för en vidtagande tillämpning af Rikets Ständers sådane nya beslut.
Man påstår, att 61 §. utgör ett skydd emot en alltför brådstörtad tillämpning af ny beskattning, till näringarnes förfång.
Orimligheten af ett sådant föregifvande visar sig bäst i ytterligheterne: 61 §. kan icke förhindra, att en Bevillning, som blifvit fastställd den 3i December, blir tillämpad dagen derpå.
Detta bevis ex absurdo måtte väl åtminstone ådagalägga, att paragraplien aldrig varit ämnad att gifva skydd emot en brådstörtad tillämpning af åtagen Bevillning.
En lika orimlighet framställer sig deri, att ett af Rikets Ständer, vid årets början fastställdt oundgängligt anslag i Bevillningsväg, lill afhjelpande af Landets möjligen iråkade olyckor, krig, pest, eller andra calamileter, skulle kunna under påföljande tolf månader förblifva utan tillämpning, och hela Nationen således duka under för 61 §. tillvaro.
Denna tänkbara ytterlighet styrker jemväl, min öfvertygelse, att samma paragraph ingalunda får lösryckas från sitt sammanhang och användas såsom hinder för Rikets Ständers speciela beslut i frågor af förevarande art.
Att Bevillnings-Utskottet sålunda verkligen befattat - Bevillnings-Utalollets Betänkande N:o 55» s fattat sig med att tolka.
Grundlagenj och dertill, med en alldeles förvänd Grundlagstolkning, det väntar jag skall föranleda antingen vägrad proposition af respective Ståndens Taleman eller åtminstone enhällig återremiss eller afslag å Betänkandet.
Rikets Sländers skrifvelse vid förra Riksdagen N:o 386 visar, huru de då ansågo detta samma ärende: Rikets Ständer anhöllo i underdånighet att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes promulgera den nya Tulltaxan,, så snart det kunde låta sig göra, jemte stadgande, alt densamma ej skulle lända till efterrättelse förr än det löpande årets slut.
Tulltaxan promulgerades derefter af Kongl. Maj:t den 14 derpå följande Augusti.
Denna underdåniga anhållan motiverade Rikets Ständer ingalunda på den dertill olämpliga 61 §.
Regerings-Formen, utan tvärtom, de förutsatte i sina motiv, att nya Tulltaxan väl skulle kunna till efterlefnad påbjudas under den påföljande sommaren; men befarade, att den dertill erforderliga promulgationstiden, under dåvarande omständigheter skulle blifva alltför knapp.