Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande slutligen den gjorda framställningen derom, att erläggandet af bevillning för posthemman må upphöra., så, och ehuru danna dfgift synes mindre lämplig, anse dikval Utskdtten, att, då frågan härom tillhörer Bevillnings-Utskottets handläggning, samt redan blifvit Rikets Ständers pröfning underställd, i sammanhang med de föreslagne grunderne för utgörandet äf allmänna bevillningen, i afseende å densamma några förslag eller .hemställanden till Rikets Stander från Utskotten icke kunna .göras.
Stockholm den 10 December iSzjo.
Häremot arifördes följande reservationer: af Herr Wästfelt, IV.: ”dag reserverar mig emot Utskottens tillstyrkande, att stallrum måtte anskaffas vid de Post-Contoir, der de postskjutsande någon längre tid uppehålla sig, så vida jag anser, att orden ”någon längre tid” bordt utgå;” af Herr Tersmeden, C. R.\ ”Jag reserverar mig emot Utskottens beslut i hvad, som rörer den så kallade snällpost-skjutsen, emedan jag icke tror, att postförare, eller håll- och reservskjuts-skyldige böra åläggas en sådan skjuts, för hvilken vida strängare föreskrifter äro stadgade, än för Uih. R. till St.
Prat. 1810, 4 Sami. 2 Afä. 22 Häftet. 2 JO Stats- samt Allin. Besv.- och Elon,--Utskottens Betänkande, N:o i o å. vanlig post- och gäslgifvare-sk juts, förnämligast hvad hastigheten af dess fortkomst vidkommer.
Lagen för gäslgifvare-skjuts stadgar,, att den resande icke får färdas fortare än En mil på i * Limma, hvilket afven iagttages vid inträffande svårt väglag.
För snällposten deremot är stadgadt, att den skall färdas minst En mil på En limma.
Jag vill ingalunda bestrida nyttan deraf, att snällposten färdas fort; men jag bestrider på det högsta, att undantags-lagen i denna del skall drabba det förut nog' mycket betungade skjutsnings-bestyret, oell anser af detta skäl lämpligast, att snällpostens fortkomst beredts förmedelst frivilliga öf ve renskom m elser.
Genom en sådan åtgärd skulle äfven bestämmandet af en förhöjd skjutslega för snällposten blifva öfverflödig, emedan ingen lärer åtaga sig dess förskaffande, utan att betinga en mot besväret svarande ersättning;” af Herr Prosten Astrand: ”Jag reserverar mig emot förslaget alt post-skjutslegan skall så betydligen förhöjas, synnerligast sorn densamma härigenom i vissa fall skall blifva högre än gästgifveri-skjulslegan, åtminstone i de trakter, der inga skjuts-entreprenader komma till stånd.
Jag fruktar, att kostnaderne för postens forsling blifva härigenom så höga, alt
Post-verkets inkomster härtill befinnas otillräcklige.” Häruti instämde Herr Prosten Lundblad och Herr Prosten Sydvan; af Herr Pousette'.
”Då bland allmänna besvär, sorn hård t trycka den skattdragande jordbrukaren, onekligen får räknas postskjutsen, hvarom från åtskilige orter af Riket klagomål försports, beledsagade af billiga önskningar, att Rikets Ständer måtte behjerta denria deras angelägenhet, och antingen befria dem från postfö-ringen, och öfverflytta densamma på gästgifverien, och att de i stället måtte åläggas deltaga i skyldigheter med öfrige kronoskatle-bemman, eller, om detta för närvarande icke kan tillvägabringa^, dem måtte förunnas, (i anseende till oftare påkommande kostnader och olägenheter) skjutslega öfversligande den, som erlägges för gäslgifveri-skjuts, och icke derunder,* med anledning hvaraf jag anser, att, om Högloft.
Utskottens förslag med 5o procents förhöjning å ali post-skjuts kommer att tillämpas, ingen rättvisa tillskyndas de posthemmans-åboer, sorn hittills baft den ringaste ersättning, eller de, som blott erhållit 8 å io sk. per mil, således mindre än hvad i allmänhet betalas för gastgifvase-skjats, och då äfven upplyst är,, att redan finnes postskjuts, hvarföre Siats- samt Allm. Besp.- och Ekon-Utskottens Utlåtande, IV:o 10 6.
u 1-6 sk. erlägges, anser jagså mycket mer, att någon närmare granskning är af behofvet påkallad.
Hvad för öfrigt den så kallade snälJposlen beträffar, hade jag ansett tjenligast, att frågan derom alhandlats uti serskildt Betänkande. ’ Häruti instämde Riksdags-fullmägtige Joli.
Andersson samt Anders Andersson från Opsala Län, N:o 100.
Ånk. tilt Exp. Utsk. den ii December, kl. ro f. m.
Utlåtande, i anledning af väclct motion om vidtagande af åtskillige förändringar uti Post-förfältningarne, m. m.
Från Vä Hofi. Borgare-Ståndet har till Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottet blifvit remitterad en motion af Herr Christierson, II. F., hvaruti an föres: att de Författningar, Ordningar och Instructioner, som angå postväsendet, äro föga kända och till en del äfven föråldrade och olämpliga; att i synnerhet den så kallade speciella recommendationen vore i vissa afseenden högst obestämd till nytta och ändamål, enär det till och med ej finnes bestämdt stadgadt, att Staten dervid skall hålla en correspondent skadeslös för möjligen uppkommande förlust, samt då sättet för bevisning i sådane mål ingalunda finnes uttryckligen och fullständigt föreskrifvet och recommendations-bevisens utfärdande ej eller skedde på ett med ordning och ömsesidig säkerhet öfverensstämmande sätt; alt Postföl - valtarnes rätt att emot skälig recognition emottaga till afsändande bref, som efter posttimman framlemna?, vore i sin grund origtig och vid tilllämpningen äfventyrlig, då embetet ej borde bero af eller ställas på gratificationer, och fatalie-timmar finnas i Lagen stadgade både för brefs aflemnande och postens afgång; alt rättigheten till aflemnande af bref å Post-Contoiren när som helst borde vara gifven, och i<?ke, såsom nu i landsorterne eger rum, vara inskränkt till den dag, då posten till adressorten afgår; samt slutligen alt, då Postskrifvare understundom förordnas att på ordinarie Postlörvaltarnes ansvar utöfva desses embeten, sådane viearier lill sine personligheter ofta icke erbjuda correspondenter den säkei - 12 Stats- samt Allm:.Besv - och Ekoni-Utsh'otien>.
Utlåtande, AT.-o: 106.. liet i moraliskt oell matierielt hänseende, sorn de Hafva rättighet all fordra; och har motionären, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, yrkat: 1:0 alt alla nu gällande Post-författningar må sammanföras- oell lill tryck befordras, offentligen promulgeras samt Domstolarne i Författningssamlingen meddelas; 2:0 att, derest tydliga; föreskrifter ej redan finnas, sådane må utgå derom, att Pös t för val larne skola till viss tid mot laga postporto emottaga brefven och ej derefter, emot serskild betalning, låta sig dertill förmå; att brefven alla dagar må få inlemnas lill Post-Contoiren, samt att speciella recommendations-bevis skola tecknas å specificationerne,. med attest, att de specificerade sedlarne utgjort remissen; 3;o att, under Postförvaltares tjenstledighet, inga andra personer må förordhas; till vJcarier, än de, sorn äro dertill fullt qvalificerade, samt gitta ställa moralisk och: materiel: pi ses la tion för embetets utöfning, denna senare, så vidt Författningarne föreskrifva; och alt, innan en så beskaffad vicarie förordnas, Konungens Befallningshafvande i Länet elier Magistraten i Stad må höras öfver förslaget;; samt 4:o att det mätte bestämmas i tydlig Förordning, hvad som i ersältningsväg är föremål för speciel recomrnendalion och correspondenter återgäldas, om det förloras; i sammanhang hvarmed kunde försvinna ovissheten derom, huruvida Staten ulan omgång ersätter under postgång förlorade recommenderade remisser af Privat-Banks-sedlar, enskildes skuldebref, m. m.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekoriomi-Utskoltel ansett nödigt behandla, ifrågavarande motion gemensamt med Stals-Utskotlet, så hafva Utskotten densamma i öfvervägande lagh; och hvad först angar de i 2:dra och 4:de punkterne af motionären yrkade dels nya stadganden och dels förändringar i för handen varande föreskrifter, angående recomrnendalion af bref, m. m., få Utskotten upplysa, att Öfver-Post-Directörs-Embetet under den 16 Januari innevarande år till Kongl. Majit i underdånighet ingifvit ett förslag till ny Författning, angående recommenderade bref, som med brefposten skola befordras, och hvilket lill Utskottens kännedom varit meddeldt, hvaruti alla af motionären serskildt vidrörda till delta ämne hörande omständigheter och dervid anmärkta felaktigheter blifvit Siats*- samt Allm. BeSv.- celi' Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o Iö6i i'3> upptagna’ och till rättelse anmälda; oell anse Utskotten, då det Härigenom* är ådagalagdl, att Kongl. Majlis Nådiga uppmärksamhet redan är Vorden fästad på de brister, som föiefihnas uti1 föreskri ('terne rörande ifrågavarande ämne, alt någon åtgärd i detta afseende från Rikets Ständers sida , vid sådant förhållande, ej torde vara af behofvet påkallad.
Beträffande sedermera motionärens framställning om utfärdande af nya föreskrifter, dels för brefs inlemnande å Pösl-Conloii en, och dels angående behörigheten af de personer, sorn förordnas att förrätta P stförvallärnes tjensler, under åt desse förunnad tjenstledighet, m. m., så få Ut-- skotLen likaledes anmäla, att, enligt från vederbörande lemnade uppgifter, ny Instruclion för Postförvaltare samt Reglemente för postförare och postiljoner är o- hos Öfver-Pösl-Pireeleurs-Embetet under utarbetning', samt att deruti äfven äro upptagne stadganden, i afseende å ifrågavarande fall, hvadan Utskotten icke eller tro, att någon framställning härom1 till Kongl. Maj;t från* Rikets Ständers sida är nödvändig.
Hvad slutligen vidkommer det i motionen gjorda yrkandet, alt alla1 nu gällande Pöst-författningar må sammanföras och lill tryck befordras, offentligen promulgeras samt i Författningssamlingen införas; så finna1 Utskotten , alt, orri de gällande Förfall ningarne, rörande postväsendet, vöre sammanförda ,• sådant utan1 tvifvel skulle leda till mera säkerhet och lätthet vid bedömandet af de härtill hörande ärenden, samt vara af stort gagn vid afdömandet af härvid uppkommande tv istig heter; men1 att i anseende dertill, alt just eli del af de vigligaste Förfall ningarne, rörande della ämne, nu äro under omarbelsning, en sådan Författningssamling icke torde böra ulgifvas, förr än de nyssnämnde dithörande förändrade Reglementen blifvit gillade och stad fästade;' och hemställa derföre Utskotten, att Rikets Ständer ville hos Kongh Maj:t i underdånighet anhålla, att de post väsendet angående Författningar mätte varda öfversedde, samt i livad de kunna anses sådant behöfva , ändras och förbättras, samt derefter, så vidt de äro> gällande, sammanföras, och på sålt Kongl.
Majit i Nåder finner Ijenligast af trycket till allmänhetens kännedom ut-- gifvas.
Stockholm den 7 December i8.|o: i4 Stats- samt sillin.
Bes v.- och Elon.-U{sköttens Utlåtande, IV-o 107.
N:o 10?.
Alik. till Exp.-Utsk. elen n December, kl. ro f. m.
Utlåtande, i anledning af vädel motion om öppnande af direct postgång emellan Falköping odi Mariestad.
Uti elL från II edervärda Bonde-Ståndet till Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad!
Memorial, har Riksdags-fulIlmigtigen från Skaraborgs Län, Sven Andersson, anfört, att många orter i Riket, som vöre mera aflägse från de större communications-linierne lill lands och sjöss, hade brist på beqvämlig postgång, och att detta äfven inträffade med de folkrikaste och fruktbaraste inre delarne af landet, till stor svårighet och tidspillan för de brefvexlande, men att desse olägenheter dock vore aldia kännbarast, då diiecta postgångar saknades emellan Landshöfdinge-sätet inom hvarje Län och de derinom belägna städer; och har motionären, af den anledning, att en direct postgång emellan Mariestad och Falköping saknades, begärt, alt en dylik måtte emellan dessa båda städer öppnas.
Utskotten hafva motionen i öfvervägande tagit; men alldenstund den ifrågasatte postgången kan, uppå derom gjord ansökning hos Öfver-PostDirectörs-Embetet, samt, i den händelse sådant finnes skäligt och förmonligt, varda bifallen, så anse
Utskotten detta ämne icke böra utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning, och hemställa derföre att motionen icke må till någon deras åtgärd föranleda.
Utsk. don 11 December, kl. 10 f. m.
Betänkande, i anledning af väckte frågor, dels om upphörande af Kronobrefbärings-skyldigheten, och dels om ersättning för dess utgörande, m. m.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet hafva i detta ämne blifvit väckte serskilda motioner, uti hvilka klagan föres öfver de flerfaldige olägenhe - Stats- samt /liim.
Besa.- och FA on.-Ut skot lens Betänkande, N :o 108. i5 ter, som krono-brefbärings-skyldigheten skall medföra, äfvensom uppmärksamheten blifvit fästad, ej mindre å det förhållande, att denna skyldighet ej kunde turvis på hemmanen öfverflyttas, utan mäste vidhäfta endast sådane, som genom sitt läge vöre derliil lämplig, än ock derå, att skyldigheten forlfore alt vara tiyckande, så länge de angelägnare brefven genast vid ankomsten borde fortskaffas, hvarigenom inträffade, alt bref bäringen påkom understundom alla dagar i veckan, och ej sällan flere gånger på en dag, samt till olika ställen.
I betraktande häraf har uti motionerne blifvit föreslaget: af Niis Jeppsson från Malmöhus Län: att bemmans-innehafvare i allmänhet måtte befrias från den så kallade Kronofogde-postutgörin gen” och Kronofogdarne åläggas att sjelfve ombesörja denna postföring; i hvilket fall en lämplig ersättning af Stats-medlen borde dem beredas; och af Lars Ras nius sn från Götheborgs och Bohus Län, Ephraim Larsson från Elfsborgs Län och David sindersson från Halland: alt de bref, som vex1 as mellan Domare, Kronofogde och Länsmän, mätte fortskaffas med ordinarie posten, som, efter Lars Rasmussons förslag, borde vid något hemman, beläget nära allmänna landsvägen, emottaga brefven, sedan de, i en läst väska inneslutne, blifvit, genom försorg af åboen vid samma hemman, å viss tid hero tade hos närmaste Kronobetjent; varande af Ephraim Larsson, David Andersson och Olöf Lindhäck från Halland, Lars Nilsson frän Blekinge Län och Petter Pettersson från Jönköpings
Län hemsläld t, att ersättning af allmänna medel mätte för krono-brefbäringen beviljas; uti hvilken hemställan Måns Lassesson från Skåne och Ola Benjaminsson! från Götheborgs ooh Bohus
Län äfven instämt; af David Andersson är dessutom serskildt yrkadt, dels alt kronobrefven, sora alltid borde vara oförseglade, och i inga andra fall få fortställas, än dä de anginge ”durchmarseher, skogseldar och skallgångar’’ måtte från Post-Contoiren utlemnas lill Kyrkoherden inom hvarje församling, dels ock att, om ersättning af allmänna medel ej kunde ega rum, borde åtminstone de af brefbäringen besvärade njuta bidrag af de derifrån befriade; hvilken senare åsigt äfven delats af Johannes Christoffersson fiån Kronobergs
Län, som föreslagit, att de brefbärings-skyldige, i fäll de derföre nöjaktigt ersattes, skulle deltaga i krono-skjuts, m. m.; deruti Ola Jeppsson från Blekinge Län instämt,. il 6 Stats- samt Allm.
Besvärs- och Elori.-Utslotlens B darik ande, N:o 108.
Olaf Lindbäck och Lars Nilsson hafva deremot sammanstämmande yrkat, att de hemmans-innehafvare., sorn ha Iva -skyldigheten att föra ikronohref, måtte befrias från åtskillige dem åliggande Communal-besvär, såsom brobyggnad, snöskottning, kronoskjuts, inqvartering, m. m.; och har Peter Petersson ålev ansett, att säteri- samt rå- och rörs-hemmanen skola deltaga i nämnde brefs forslande; af Olaus Ericsson från Götheborgs och Bohus
Län är föreslaget, att fkrono-brefbärings-skyldigheten måtte å entreprenad-auction utbjudas , och att diarar -och en, sorn hade sig ålagdt ett sådant besvär, — dermed icke borde vara förenad hvarken krono-kungs-håll och gästgifveri-skjuts, eller kronorältare-tjenstens bestridande, — linge tillgodonjuta 8 sk.
Banco milen för Brefvens fortskaffande.
'Enahanda yrkande, i afseende å den föreslagne ersättningen, är franies! äl dt al Nidas Lönsson fi ån Christianstads Län, med hvilken Lars Bengtsson , Nils Jeppsson, Hukan Nilsson, Per Pålsson, Per Jonsson och Sone Persson, alla från Skåne, samt Gustaf Appelqvist från Blekinge instämt.
Utom dessa motioner, af hvilka några blifvit remitterade enskildt lill Ekonomi-Utskottet, några enskildt till Slals-Utskollet, och andra åter tili dessa Båda Utskotts gemensamma pröfning, bär från 'Jdögvördige ,Pieste-Ståndel blifvit till förstnämnde Utskott öfverlemnad en motion af Herr Gontracts-Proslen Sandberg, som deruti tillstyrkt utfärdande af en ny Författning, hvarigenom kronobrefbärings-skyldigheten blefve jemnare ocdi •lättvisare fördelad.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, som lill gemensam handläggning (örehaft, hvad sålunda förekommit, få, i anledning deraf, erinra, att hufvudsakligen enahanda yrkanden med de bär ofvan anförde blefvo .framställde vid sista Riksdagen, då sammansatte Stats-samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, i Betänkande N:o 14» bland annat, upplyst: ”att vissa tjenligen belägne .hemman, sorn äro kionoskjuls-skyldige, utsetts alt fortskaffa de bref, skrifvelse.!’ och kungörelser, som i ”embets- och andre angelägna ärenden utsändas, men till hvilkas förande ordinarie post ej kan begagnas, såsom emellan Landshöfdingen och Kr«- ”nofogdarue, .Länsmännen, m. fl., samt till kyikorne; ’’att Stats- samt Allm.
Bes v.- och Ekon.- Utskottens Betänkande, JY:o 108. 17 ”att., enligt Kongl. Brefvet den 11 Juli 1811, kronobref-Bärare, äro frie frän krono-sk julsningar ”alt Kongl. Maj:ts samtlige Befallningshafvande, genom Kongl.
Brefvet ’’den 25 Januari 1820, blifvit anbefaldt, alt, hvarje inom sitt Län, vidtaga sådane åtgärder, hvarigenom kronobref-bärande jordegare, i jemfö”relse med de kronoskjuts-skyldige, icke måga olver billigheten betungas, ”samt hålla hand deröfver, att de härom utfärdade Författningar noggrant ”efterlefvas, och inga missbruk med krono-brefbärings-rältighelen föröfvas, ”till tunga oell besvär för allmänheten5” samt ’’all Kongl. Maj:t, genom iVådigt
Bref af den 4 December i83o, för”ordnat, att krono-brelbäringen inom de Län, der den, enligt Förfatlnin”garne, åligger hemmansegarne, skulle ega rum högst tvänne gånger i vec”kan, på de dagar, Kongl.
Majrts Befallningshafvande, efter vederbörandes ”hörande, derföre borde utsätta, så vida icke ärendets vigt och angelägenhet gjorde undantag derföre oundgängligen nödigt, såsom vid durch”marscber, Kungs- eller krono-skjutsningar, skallgångar, skogseldar och me”ra dylikt; i hvilka fall likväl innehållet af brefven borde af vederböran”de tjensteman, som de samma allåtit, vid ansvar, såsom för tjenstefel, i ”korthet utanpå desamma antecknas;”— på grund af hvilket allt, och då skyldigheten alt å landet fortskaffa kronobref, som ej kunna med ordinarie post afgå, icke utan menlig verkan på allmänna ärendenas gång ansågs kunna borttagas, och detta besvär dessutom, sedan längre tider tillbaka, varit vid visse hemman fästadt, Utskotten icke kunnat tillstyrka bifall å då väckte motioner om krono-brefbärings-skyldighetens upphörande; och hafva Utskotten, i fråga om brefbärings-skyldiges rätt att få ersättning af åboer å de hemman, som, i följd af localen, vore från ett slikt besvär frie, ansett sådant föranleda till lindring i fullgörandet af andra tjenslbarheter, som dessa hemman åtföljde.
Emot förslaget, alt Stats-verket skulle bestrida ersättningen, förekom: att medel dertill icke funnes anvisade eller voro att tillgå; och förmodades det föreslagna sättet att besörja brefbäringen genom entreprenad, hafva till följd, utom andra svårigheter, äfven den, att de brefbärings-skyldigehemmanen lingö, med en dryg afgift, lösa sig från ett besvär, som de mindre kännbart kunde in natura utgöra.
Utskolten, sorn således icke eller kunde tillstyrka bifall å de i berörde afseende framställde förslag, ansågo deremot en betydlig lättnad i meranämnde onus kunna beredas på annan väg, eller genom jemn fördelning Bih. till R.
4 Sami. 2 Af cl. 22 Häftet. 3 i8 Stats-samt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Utsholtens Betänkande, JY.o 108. deraf på de hemman, som lill brefbäring kunna förbindas och vara tjen1 ige, oc!i Utskotten tillstyrkte förty Rikets Ständer, alt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes i Nåder anbefalla Dess Befallningshafvande i hvarje Län, att, i enlighet med de i Kongl. Brefvet den 4 December i83o stadgade grunder, och efter socknarnes hörande i ämnet, uppgöra reglering om krono-brefbäringen; — varande berörde underdåniga anhållan upplagen i Expeditions-Utskotlets förslag till underdånig skrifvelse, N:o 98, af den 18 Augusti 1834.
I anledning af denna underdåniga anhållan, har Kongl. Majit, i Circulaire den i3 September nyssnämnde år, i Nåder anbefallt samtlige Dess Befallningshafvande, att hvar inom sitt Län, der sådant ej redan skett, efter vederbörandes hörande, reglera krono-brefbäringen, i enlighet med de i Kongl. Brefvet den 4 December i83o stadgade grunder; äfvensom Kongl. Majit, med föranledande af en, jemväl under sisLa Riksdagen gjord underdånig anhållan, funnit godt, att, genom Kungörelse den 26 Juli 1834, i Nåder förklara, det frälse- och utsockne frälsehemmanen vidlåder skyldigheten att utgöra krono-brefbäring under krigstid lika med krono- och skattehemman, samt under fredstid, emot dessa, endast tili hälften.
Då, genom hvad i omförmähle måtto blifvit utredt, visar sig, att de af Rikets Ständer vid sista Riksdagen gjorda underdåniga framställningar varit påkallade af enahanda klagomål med de, som i ofvanberörde motioner finnas anförde, och Kongl. Majit, genom Dess utfärdade, här förut omnämnde, Nådiga Circulair, anbefallt vidtagandet af de utaf Rikets Ständer äskade åtgärder, anse Utskotten, som i allo dela de vid sista Riksdagen i ämnet yttrade åsigter, något afseende å motionerne icke kunna fästas; desloheldre, som den bestämda regleringen af krono-brefbärings-besväret torde komma att eg a sammanhang med den allmänna förändringen i håll- och reserv-skjutsens utgörande, som lärer blifva en följd af Rikets Ständers tillstyrkande i detta ämne serskildt.
Utskotten, sorn icke kunnat inse nödvändigheten af den utaf Daviel Andersson föreslagna bestämmelse, att kronobrefven alltid borde vara oförseglade, enär, enligt Kongl. Brefvet af år i83o, deras innehåll skall af vederbörande tjensteman i korthet utanpå antecknas, samt uraktlåtenhet i detta fall anses såsom tjenstefel, hemställa derföre, att David Anderssons berörde yrkande icke må till någon åtgärd föranleda.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Utslottens Utlåtande, ]Y:o 109. i g
Då likväl de fleste motionerne i förevarande ämne blifvit väckte af Riksdags-fullmäktige från Rikets Södra och Vestra Provineer, samt innehålla klagomål öfver sådane olägenheter, som genom riglig tillämpning af ofvanberörde Kongl. Bref af den \
December i83o samt Circulair af den i3 December 1834» tordt undanrödjas, så hemta Utskotten häraf anledning till den förmodan, att nämnde Kongl. Påbud, synnerligast i Rikets Södra och Vesra Provineer, icke medfört åsyftad verkan; hvadan Utskotten tro sig härmedelst böra tillstyrka Rikets Ständer, att, med underdånig anmälan derom, hos Kongl. Maj:t tillika anhålla, det Kongl. Majit täckes, i förnyad t Nådigt Circulair, anbefalla samtlige Dess Befallningshafvande, att noga tillse, det föreskrifterne i sistomnämnde Kongl. Bref, jemte Circulairet af den i3 September 183'4, mätte varda iagttagne och efterföljde.
Stockholm den 7 December iSzjo. N:o 109.
Ant. till Ex j>.-Utsi. den 14 December, il. 12 m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förhöjd skjutslega vintertiden emellan Grisslehamn och Eckerön, samt skyldighet till Färgpenningars erläggande för Posterne, som färdas öfver Qrtalaviken, m. m.
Uti ett från Hedervärda Bonde-Slåndet till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskolten remilteradt memorial, har Riksdags-fullmagligen från Stockholms Län Matts Persson andragit, att det vore förbundet med stora kostnader för Wäddö och Häfverö socknar inom berörde Län, att underhålla färja öfver Ortala-viken, tillika med boningsrum för färjekarlen, samt att någon lindring uti nämnde skyldighet borde socknarne beredas, derigenom att färj-penningar erlades af Postverket för posternes öfverfart, som eger rum 12 gånger i veckan, och dessutom att ersättning beviljades för öfverfarten af trupper.
Motionären har vidare anfört, alt Wäddö socken vore ålagdt alt skjutsa poster och resande vintertiden öfver Ålands haf, från Grisslehamn 20 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 109. till Eckerön, samt att underhålla de vid Grisslehamns Post-Conloir varande trädbyggnader jemte brohufvudet.