Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tryckfrihets-Förordningen: ””Föryttrar någon en tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, trycknings-orten eller årtalet icke finnas utsätta, ' bote, om skriften eljest är till sitt innehåll obrottslig, för hvarje gång, femtio Riksdaler, men, om skriften pröfvas brottslig, första gången trehundrade och sedan, för hvarje gång, sexhundrade Riksdaler,”” "röste Ja; den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, ändras redactionen sålunda: ””Föryttrar — —- — utsatta, bote, för hvarje gång, femtio R.dr, och stände derjemte, i händelse skriften åtalas, författare-ansvar, derest icke Boktryckaren eller Författaren kan upptäckas Stockholm den 22 April i835.
N:o 120, Ånkom till Exp.-Utsls. den aS April.
Memorial, i anledning af 2:ne
Stånds återremisser pä Memorialet N’.oii3.
Åf Preste- och Bonde-Stånden till grundlagsenlig behandling antaget, har, från de 2:ne öfriga Riks-Stånden, Constitutions-Utskotlets Memorial W:o 113, med förslag till ändring och tillägg i ri rnom.
5 Tryckfrihets-För ord ningen, blifvit återförvisadt} hvarvid, såsom gemensamma tankar, Ridd. och Adeln förklarat, att berörda mom. skulle erhålla följande förändrade redaction: ”Skrift, som åtalas, skall, så framt målseganden det Consliiulions-Utskolleis Memorial IV:o 12a, 3 astar, genast med qvarstad beläggas, emot ställande af antaglig borgen för det ersättningsansvarj hvartill han_, om skriften förklaras obrottslig, kan af Domaren prof vas skyldig',”— saint Borgare-Ståndet, alt första perioden i förslaget må blifva denna: "Skrift, som åtalas, skall genast med qvarstad beläggas, så framt målseganden det äskar och ställer till vederhäftigheten styrkt borgen för kostnad och skada.’T
Énär sålunda här emellan Riks-Stånden inträffat tvänne skiljaktiga åsigter af sak och Irenne olika meningar om redactions-form, hvilka icke medgifva någon egentlig sammanjemkning, får Constitutions-Utskottet vördsaml. hemställa, om icke de återremitterande Riks-Stånden täcktes frånträda deras anmärkningar och efter Med-Stånden sig foga.
.För motsatt fall, tillstyrker Constitutions-Utskottet, att Borgare-Ståndet åtminstone ville med Ridd. och Adeln förena sig om redactionen, helst "borgen för kostnad och skada" vanligen tages i ett mera inskränkt begrepp, såsom åsyftande ersättningen endast i och för sjelfva rättegången.
Skulle åter denna inbjudning förkastas, lärer omröstning först komma att ega rum deröfver, huruvida antingen Ridderskapets och Adelns eller ock Borgare-Ståndets tanka skall utgöra contraproposition vid den slutliga voteringen, i hvilket afseende följande voterings-propositioner vördsamligen föreslås: A, "Den, som vill, att följande uppställning af 5 §. i r moni.
TryekfrihetsFörordningen skall antagas till contraproposition: ""Angripes — — —> vid Domstolen.
Skrift, som •— — beläggas, emot ställande af antaglig borgen för det ersättningsansvarj hvar till han, om skriften förklaras obrottslig; kan af Domaren prof vas skyl disr’ "röste JafT den det ej vill, röste Nej."
"Vinner JVefj antages följande redaction till contraproposition: ””Angripes — — — vid Domstolen.
Skrift, som åtalas, skall ge nast med qvarstad beläggas, så framt målseganden det äskar och ställer till vederhäftigheten styrkt borgen för kostnad och skada; och bestämme sedermera — —- —■ qvarstaden följa bör.”" B.
"Den, som gillar följande redaction af Tryckfrihets-Förordningens 5:te §. 11 morn, 4 Constilutions-Utskotlets Memorial N.o 'ao. ””Angripes *—• — — vid Domstolen.
Skrift, som åtalas, skall, så framt raålseganden det äskar, genast med qvarstad beläggas; och bestämme sedermeraj om skri/ten förklaras obrottsligj
Domaren det ersättningsansvarj som pä åtalet och qvarstaden följa bör,'”’ "röste Ja;"
"den det ej vill, röste Nej."
Nej, godkännes det, genom första voteringen, till contraproposition fastställda förslag.” Stockholm den aa April 1835. STOCKHOLM, Eckstéibska Tryckeriet, »835. Coustäuiions-UtskolUts Memorial N:o 1 il. r N:o 121.
Antom till Exp.-Utsk. den i Maji.
Memorial, till Borgare-Ståndet_, angående en af detsamma yrkadj men af Talmannen vägrad Proposition.
Under nedanstående dag har Constitutions-Utskoltet eraottagit Borgare-Ståndets Prolocolls-Utdrag för den 25 dennes, hvaraf inhemtas: att, vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 447> * anledning af erhållen återremiss på dess Memorial N:o 424> orn förtydligande af Rikets Ständers beslut, angående garantie för flypotheks-Föreningaiv jemte förslag till hufvudgrunder för sådana, proposition derå yrkats, att, då det af de tre öfriga Riks-Stånden fattade beslut om meddelande af Rikets Ständers garantie å Hypolheks-Föreningarnes skuldförbindelser, såsom grundadt, icke på en inom Riks-Stånden väckt och af Utskott handlagd motion, utan endast på en emot Stats-Utskottets Betänkande N:o 4oS afgifven reservation, icke tillkommit i den ordning 56 §.
Regerings-Formen bestämmer, Stals-Ulskottet icke varit behörigt att, utan uppdrag från Riks-Stånden, uppå en af Friherre af Nordin enskildt gjord, från Ridderskapet och Adeln remitterad, men med intet yttrande eller förord beledsagad framställning, till Riks-Stånden ingå med förslag till omförmälde besluts förtydligande och till hufvudgrunder för Hypotheks-Föreningarna; att Herr Talmannen förklarat, alt, sedan Stats-Utskottet, efter ofvanberöide beslut och i anledning af den åberopade serskilda motionen, afgifvit tyänne Utlåtanden, samt de trenne öfriga Riks-Stånden företagit hufvudsaklig granskning af förslaget, uti hvilken granskning jemväl BorgareStåndet, vid behandlingen af Betänkandet N:o 424» ingått, Talmannen ansåg det icke vara öfverensstämmande med Grundlagens föreskrift, att lemna den yrkade propositionen, genom hvilken Ståndet skulle komma i tillfälle att bedöma, icke allenast Stats-Utskottets Betänkande ]\T:o och Utlåtande N:o 447» hvilket vore Ståndets både rätt och pligt, utan äfven de öfriga trenne Ståndens formalistiska åtgärder i ämnet, hvartill, efter Talmannens åsigt, Ståndet icke egde någon rättighet; samt att, enär, på dessa skäl, Talmannen vägrat framställa nämnde proposition, men Ståndet, genom vid omröstning utrönt pluralitet, icke godkänt denna vägran, öfverläggningen förklarats hvilande och det öfverlemnats åt ConstitutionsBih. till R.
St, Fröt. iS3f och i835. 3 So ml. 38:de Häftet.
2 Constitutions-Utskottets Memorial N;o ian.
Utskottet alt, enligt 55 §.
Riksdags-Ordningen, afgöra, om samma vägran är öfverensstämmande med Grundlagen, eller icke, i hvilket afseende Utskottet anmodades att, inom åtta dagar efter delfåendet af Protocolls-Uldraget, med motiveradt Utlåtande till Ståndet inkomma.
Constitutions-Utskottet har tagit detta mål i noggrann! öfvervägande, och dervid funnit: att Riks-Stånden, jemlikt 56 §.
Regerings-Formen, äro berättigade alt ett från Utskott återkommet beredt förslag medförändringar antaga, utan hinder att åt dessa gifva formen af bifall till Utskotts-minoritetens reservation; att, enligt samma §., hvarje i Slånds-Plenum väckt fråga skall öfverlemnas till Utskott, och att, i slikt hänseende, icke erfordras något serskildt uppdrag, yttrande eller förord; att Friherre aj Nordins från Ridderskapet och Adeln remitterade framställning varit föranledd af redan fattadt beslut, och sålunda utgjort en fråga, likmätigt 56 §.
Riksdagsordningen, tillåten att väckas efter den i allmänhet stadgade motionstidens utgång; alt följaktligen Stats-Utskotlet, i närvarande fall, desto mindre handlat obehörigt, som Utskottet, äfven utan anledning af remiss, kunnat inkomma med förslag till reglementarisk utveckling af Rikets Ständers beslut i hufvudsaken.
Vid sådant förhållande, och i öfrigt på de af Herr Talmannen anförda skäl, anser Constitutions-Utskottet hans vägran af den äskade propositionen hafva med Grundlagen instämt.
Stockholm den 28 April i835. STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, 1835.
Coii stuuuons-Ut skot tets Memorial Ku 122. 1 N:o 122.
Ankom till Exp.-Ulsk. den 18 Maji.
Memorial till Ridderskapet och Adelrik angående dess åtgärd vid Memorialet .N:o 118.
Sedan .Ridderskapet och Adeln ogillat Constitutions-Ulsfcotlets, i anledning af återremissema på Memorialet N:o 84» aflåtna Memorial J\:o 107, onder förklarande, alt Ståndet förblefve vid dess förut fatlade beslut, och Utskottet, i Memorial N;o 118, hemställt, alt, enär Öfriga Riks-Slånden godkänt uppgifna volerings-propositioner, med rättelse af ett skrif- eller tryckfel, hvilket Borgai e-Ståndet serskildt anmärkt, Ridderskapet och Adeln täcktes, lämpande sig efter Medstånden, låta vid de föreslagne omröstningsproposilionerne hero, har, enligt Protocolls-Utdrag för den 3o nästlidne April, Ridderskapet och Adeln icke för .godt funnit »att sistnämnde Memorial N:o 118 bifalla.
Då emedlertid, på de i Memorialet TV:o 107 anförda skäl, vissa af Ridderskapet och Adeln anmärkningsvis i dess .plenum väckta nya frågor, rörande dels formen för återremiss å gr.undlagsändi ings-förslag, dels ökandet af förstärkta Constitutions-Utskoltets Ledamöter, dels ett af Rikets Ständer beredt, alternativt förslags bordläggning, jemte Konungens, ej kunnat i sammanjemkningen eller omröstningen inrymmas.
Och då Ridderskapet och Adeln icke gifvit ■Constitutions-Utskottet tillkänna i hvilka omständigheter för öfrigt ändring af Propositionerna yrkades, hvadan Utskotlet härvid saknat all ledning för dess ytterligare åtgärd, tror Constitutions-Utskottet sig böra vördsamligen öfverlemna till Pudderskapels och Adelns närmare ompröfvande, huruvida icke, äfven med afseende :å Irenne Riks-Stånds gillande mening, Ridderskapet och Adelil mätte destohellre antingen biträda densamma, eller ock, med erforderlig redacfions-.jemkning, Propositionerna godkänna, som Utskottets förslag, om än <tilläfventyrs ofullständigt, åtminstone anvisar hufvudsakliga medlet för . klarare bestämmande af Riks-Ståndens veto emot grundiags-ändringars ovilkorliga framgående till nästföljande
Riksdagen!
Att, medelst en Grundfags-förklaring, i framtiden undanröja den härom redan 110g länge fortsätta tvist, synes hafva utgjort samtliga RiksS;åndens önskan, och frågan är .ovedersägligen för vigtig att, genom ett
Stånds vägrade medverkan, förfalla.
Slockholm den ii Maji 1835.
Fröt. i3$4 och 1835. 3 Sami. 3g:de Häftet. 1 CoNstitutions-Utifattets Memorial N:o ia3.
Ankom till Exp.-Utsk. den lS Maji.
Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Slåndet, an~ gående deras åtgärder vid Memorialet JY:o j5.
Vid förnyad föredragning af Conslitulions-Utskottets Memorial N:o 75, till Ridderskapet och Adeln sami Borgare-Ståndet, angående ålerremisserna på Memorialet N;o 54> innehållande svar å anmärkningar emot Memorialet N:o 38, har Ridderskapet och Adelil icke godkänt den i Memorialet N:o 54 af Utskottet föreslagna voterings-proposilion och ogillat Memorialet N:o 75, samt Borgare-Slåndet vidblifvit dess, i anledning af Memorialet N:o 38, fattade beslut, med anmodan till Utskottet att ställa sig detsamma till efterrättelse.
För besvarandet häraf, får Constitutions-Utskottet vördsamligen åberopa innehållet af Memorialet N:o y5, och dervid endast tillägga, att, sedan Ridderskapets och Adelns, såsom anmärkning vid Memorialet N:o 38* framställda gemensamma tanka tillbörligen och ordagrannt vunnit rum i den föreslagna omröstnings-propositionen, Utskottet icke egt anledning att från detta Stånd vänta samma propositions underkännande, och att, enär Borgare-Ståndet redan i flera fall, lika med det förevarande, låtit bero vid sin Talmans åsigt oell hans på 81 §.
Regerings-Formen grundade vägran af proposition, Utskottet ej förmodar, att Ståndet, såsom det enda undantaget härifrån, nu vill oåterkalleligen yrka förslagets omedelbara ogillande; hvadan ock Constitutions-Utskottet hoppas och vördsamligen hemställer, att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Slåndet må vid den uppgifna omröstnings-propositionen låta bero.
Stockholm den n Maji i835.
N:o i a4* Ankom till Exp.-Utsk. den 18 Maji.
Memorial till Borgare-Ståndet, med ytterligare hemställan om deltagande i voteringen öfver den i Memorial N:o 54 uppgifna Proposition.
Efter föredragning, den ra dennes, af Conslilutions-Utskollets Memorial N:o 123, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Slåndet, angående Förstärkta Consthutiotif-TJlskott tt Memorial
Nio lif. 3 deras åtgärder vid Memorialet N:o j5, rörande ålerremisserna på Memorialet N:o 54» liar väl Borgare-Ståndet förklarat sig vidblifva dess, i anledning af Memorialet N:o 75, fattade beslut.
Men sedan Ridderskapet oell Adeln, under den 16 innevarande, bifallit förstnämnde Memorial N:o ia3, och således nu mera trenne Riks-Slånd godkänt den af Utskottet uppgifna voterings-proposition, hemställer vördsamligen Constitutions-Utskottet, örn icke äfven Borgare-Ståndet täcktes, genom dess Ledamöter, i omröstningen deltaga.
Slockholm den 18 Maji i835.
N:o x 2ö.
Ankom tiil Exp.-Uuk, den 18 Maji Memorial, angående utgången af inom Förstärkta Coustitutions Utskottet anställda voteringar.
Vid Förstärkta Constitutions-Utskottets i dag hållna sammanträde, Lafva de, jemlikt Regerings-Formens 56 Jf., anställda omröstningar öfver följande godkända propositioner sålunda utfallit:
Trettiondesjette Voterings ■ Propositionen.
N:o 87, Frop. A. *’Den, som gillar följande tillägg vid slutet af 49 §• Regerings-Foi men. och 2 §. Riksdags-Ordningen: ”Vid Urtima Riksdag öfverlägge och beslute Rikets Ständer blott ernt sädana allmänna ärenden, dem Konungen framställer , — —” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej."
Nej, godkännes följande redaclion:
"Vid Urtima Riksdag öfverlägge och beslute Rikets Ständer blott om sådana allmänna ärenden, dem Konungen framställer, eller som deraf blifva em omedelbar följd ”
Vid voterings-sedlarnes uppsummerande befunnos gilna t 2 Ja; emot 67 Nej. 4 Forttarktti Comtitutions-XJcskottets Memorial Al:o ia5.
Trettiondesjunde Voterings-Propositionen.
N;o 87, Prop. B. ”Den, som gillar.- följande af Constitutions-Utskottet framställda re daclions-förslag r ”— —Kunnandes, vid CHima Riksdag, Rikets Ständer i öfrigt ej befatta sig med andra åtgärder, än dem, sorn röra Ständens enskilda angelägenheter, " ”röste
Ja; ”Den det ej vill, röste- Nej.’*' ”Vinner Nej,, ändras redactionem sålunda, att näst efter slutordet i föregående proposition införes: ”eller sådane, som röra Rikets Ständers Verks och hvarje Riks-Stånds enskilda; angelägenheter.”'
Sedan tvänne dubbla sedlar blifvit casserade,, befunnos,, vid de öfrigas uppsummerande, gifna 10 Ja,: emot -67 Nej.
Trettiondeåttonde Voterings-Propositionen:
N:o 87, Prop. C. ”Den, sorn gillar Conslitutions-Utskottets redactions-förslag, alt efter slutordet i Trettiondesjelte Voterings-Pfopositionen införes: men hvilka ej må sträckas till Grundlags-ändringars föreslående eller afgörande,’’ ”röste Ja;’ ”Den det ej vill, röste Nej ’’ ”Vinner Nej,, godkännes Ridderskapels och Adelns redaction: , ”Dock må Grundlagsändring, icke vid Urtima Riksdag kunna föreslås senare än ett år före nästa Lagtima Riksdag, ej heller af göras förr än efter ett år, sedan den vid föregåendeRiksdag blifvitförklaradsåsom hvilande.” Voteringen utföll med 36 Ja, emot 43 N ej.
Tretliondenionde Voterings-Propositionen.
N:o 87, Prop. D. ”Den,, som vill, att io5 §.
Regerings-Formen och 29 2 mom.
Riksdags-Ordningen skola erhålla följande lydelse:
F’)'starkt a Coustiturioiis-Vtskottets Memorial Aho ia5.
5 Regerings-Formen. §. ro5.
•”Rikets Ständers Constitutions-Utskott ege att, vid hvarje Lagtima Riksdagj äska de Protocoll, sorn uti Stats-Rådet blifvit förde, ~ —” Riksdags-Ordningen. §• 29- 2:0 "Constitutions-Ulskottet åligga att, vid hvarje Lagtima Riksdag, äska de uti Stats-Rådet förda protocoll; — — ” ''röste Ja;” '’Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, utgå orden: "vid hvarje Lagtima Riksdag/’ och bibehållas ofvanstående §§., i denna del, vid deras nu varande lydelse/’ Sedan en sedel blifvit casserad, befunnos gifna 11 Jaj emot 67 Nej.
Fyrationde Voterings-Propositionen.
N:o 87, Prop. E. /'Den, sorn vill, att orden i 109 §.
Regerings-Formen." ”och fortfare den förra Bevillningen intill nästa Riksdag” skola uti förslaget bibehållas, "röste Ja; ’’Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, utbytas dessa ord emot följande: "och fortfare den förra Bevillningen på sätt i 61 $. föreskrifves."
Voteringen utföll med 6 Jas emot 7 2 Nej; hvarförutan; en dubbel sedel casserades.
Fyrationde^örsta Voterings-Propositionen.
N;o 119. ”Den, sora gillar nedanstående redaction af ny period vid slutet af sa mom. 1 §..
"Föryttrar någon en1 tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, tryckningsorten eller årtalet icke finnas utsatta, bote, om skriften eljest är till 5 Fårstdrkta Cons t iirifions-V t skottets Memorial N:o 125. sitt innehåll obrottslig, för hvarje gång, femtio Rdr, men, om skriften pröfvas brottslig, första gången trehundrade och sedan, för hvarje gång, Sexhundrade Riksdaler,"
"röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej."
Nej, andras redaclionen sålunda: "Föryttrar — — utsatta, bote för hvarje gäng.
Femtio R:dr, och stånda derjemte, i händelse skriften åtalas, författare-ansvar, derest icke Boktryckaren eller Författaren kan upptäckas."
Voteringen utföll med 3g Ja, emol A o Nej.
Fjrratutndeandra Votet-ings-Propositionen .
Se Mäntor.
N:o 120, Prop. B.
"Den, som gillar följande redaclion af Tryckfrihets-Förordningens 5. 11 mom.
"Angripes — -— vid Domstolen.
Skrift , som åtalas, skall, så framt jnålseganden det askar, genast med qvarstad beläggas; och bestämme sedermera, om skriften förkl ras obrottslig, Domaren det ersättnings-ansvar, gom pä åtalet och cjvarstadcn följa bör,"
"röste Ja;"
"Den det ej vill, röste Nej.'1 "Vinner
Nej, godkännes följande redaclion: ”Angripes — — vid Domstolen.
Skrift, som ■*— — beläggas emot ställande af antaglig borgen för det ersättnings-ansvar, hvartill hän, om skriften förklaras obrottslig, kan af Domaren pröfvas skyldig."
Voteringen utföll med iG Ja, emot 63 Nej.
Fyrationdetredje Voterings-Propositionen.
"Den, som godkänner följande förslag till ändring i 2 morn. 81 §.
Jtegerings-Form en. ’’Inkommer till Rikets Ständer C^nst i tilt ions-Ut skottet med något förslag till Grund lags-förändring, skall detsamma, efter öfverläggning derom T urs t fokt ti Coust hut iöns -Vt slottets Mttnorinl N:o 125. 7 i Ståndens plena, först framställas till gillande eller ogillande.
Ogillas det af Två eller Flera Ständ , för fal le frågan* Ogillas det blott af Ett Stånd, ankomme det på Constitutions-Utskottet genom val i Ståndens plena, förstärkt till ett antal af Tjugu Personer af hvarje Stånd, att förslaget, medelst samfälld omröstning, gilla eller förkasta.
Göras åter vid förslaget anmärkningar, hlifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd serskildt förklarat för dess gemensamma tankar, till ConstitulionsUtskottet hänvisade.
Utskottet åligge då samllige Riks-Ståndens tankar till ett förslag i möjligaste måtto sammanjemka och, om oförenliga skiljaktigheten finnas, dem derjemte till samtlige Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtlige Riks-Slånden om ett förslag, hvile det till slutligt antagande eller förkastande, på lid och sätt, som här förut stadgade uro.
Blifva åter något Stånds tankar, i någon eller några delar, skiljaktiga fråndeöfrigas, och samma
Stånd sig icke efter de öfriga fogar, ege det på ofvanskrifne sätt förstärkta Constitutions-Utskottet, att skiljaktighcterna genom omröstning förena, och det dymedelst fullständigt beredda förslaget hvile sedan lill Rikets Ständers afgörande, som ofvan sagdt är.
Blifva å Riksdag m. m.;” "röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej.” •"Vinner
Nej, godkännes en så lydande redaction af berörde i moni.
"Inkommer till Rikets Ständer Constitutions-Utskottet med något förslag till Grundlags-förändring, skall detsamma, efter öfverläggning derom i Ståndens plena, först framställas endast till gillande eller ogillande.
Ogillas det af alla fyra Riks-Stånden, förf alle frågan.
Göras åter i något eller några Riks-Stånd vid förslaget anmärkningar, som hindra dess hvilanda, hlifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, hänvisade till Constitutions-Utskottet, som det åligge alt desamma till ett förslag i möjligaste måtto sammanjemka och, om oförenliga skiijaktigheter finnas, dera. derjemte till samtlige Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter alla Riks-Stånden om Utskottets yttrande, hvile det då tili slutligt afgörande, som ofvan sagdt är, vid nästa Riksdag.
Blifva åter något eller några Stånds tankar, i någon eller några delar, skiljaktiga, eller ogillas förslaget af något eller några Stånd, men gillas af de öfriga, varde Constitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens plena, förstärkt till ett antal af Tjugu Ledamöter af hvarje Stånd, hvilka, genom samfälld omrösU 8 Fot: tär ktn Cotist it ut ions-Utskottets .Mtmorial A’:o ia5. ning', öfver af Rikets Ständer godkända Voter ings-P repositioner ^ med Rikets Slätiders rätt af gorej hvilketdera af Förslagen bör hvila^ eller huruvida frågan må alldeles förfalla.
Blifva å Riksdag m, ro.”
Efter slutad omröstning, befunnos gifna 33 Jaj emot 46
Fyrationdefjerde Voterings-Propositionen.
,Se Memor.
N:o 107. ”Den, sorn antager ■oförändradt följande innehåll ,af 4 niom. 81 §.
Regel ings-Formen: ”Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla Fyra Riks-Slåndens sammanstämmande beslut,” ”röste Ja;" ”Den det ej vill, röste Neji’ ’’Vinner Nej 0 bringas 4;de mom. (ill sådan lydelse:
"Vid Riksdag, då beredda Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, skall endast med Ja och Nej kunna beslutas; och gäl/e dä föreskriften i j5 §.
Riksdags-Ordningern
Om dervid ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega ruin utan Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.” Sedan volerings-sedlarne blifvit ,u 3o Jaj emot 49 Amstock holm den 18 Maji 1835.
På Rikets Ständers Consiitutions-Utskolls vägnar JACOB CEDERSTRÖM. C. F. ai WINGÅRD. JOIL AND. BJÖRK. JON. JONSSON. J. D. Valerius. STOCKHOLM, 1835; hos J. A. Walldck. ■Consthutiom-Tkskottets Memorial N:o Ia6.
Ank. till Exp.-XJtsk. den 20 Maji.
Memorial, angående nödvändigheten af samband emellan de beredda Grund/ags-ändrings-förslagen till lagtima Riksdagars periodiska återkomst och till bestämmelser rörande urtima Riksdagar.
Med anledning af inom Constilutions-Utskottet väckt fråga., har Utskottet trott sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det förhållande, att, i händelse, bland de bägge hvllande Förslagen till ändring i 4$ Regerings-Formen oell 2 §.
Riksdags-Ordningen, rörande dels lagtima Riksdagars återkomst på bestämd lid, dels urtima Riksdagar och dessas föremål, endast det senare vid nästa Riksdag godkändes, sådant möjligen skulle leda derhän, alt, vid ett längre eller fullkomligt uteblifvande af lagtima Riksdagar, Rikets Ständers motions-rätt ginge förlorad.
Constitutions-Utskottet får derföre vördsamligen hemställa, om icke Rikets Ständer måtte, i sammanhang med dessa beredda förslags bordläggning, förklara, att da antagit dem att hvila lill nästa Riksdag, under förutsättning, att förra frågan borde af bägge Statsmagterne först afgöras, och att derpå skulle bero, huruvida det senare förslaget komme att definitivt gillas eller icke, — hvilket förklarande torde böra i den härom handlande §. af Riksdags-Beslulefc inflyta.
Slockholm den 19 Maji i83.5..
INio 127.
Ankom till Exp.,-Utsk, den -i5 Maji.
Memorial, till Bonde-Ståndet, i fråga om der yrkad, men af Talmannen vägrad proposition.
Under denna dag liar -Conslitulions-Utshottet emottagit Bonde-Ståndets Protocofls-Utdrag för näsllidne gårdag, hufvudsakligen innehållande: att, vid återföredragningen af Banco-Utsjrottets Memorial, i anledning af Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets åläggande för Utskottet att inkomma med anmälan, huru det uppfattat Rikets Ständers beslut i fråga om Banco-Reglementets underdåniga öfverlemnande till Kongl. Maj:t, i Bihang tilt R.
Pros. 1834 oc!l i835.
3 Sami, foule Häftet. 2 Constitutioiis-Vtskottets Memorial N.o 127, sammanhang hvarmed förevarit Preste-Slåndets meddelade inbjudningar i ämnet, proposition blifvit yrkad lill gillande af Banco-Utskottets i Memorial N:o 15r yttrade åsigt, och samma Memorials läggande till handlingar-- ne; att, efter discussionens slut, Talmannen anfört, att,, enligt hans omdöme, frågan ej kunde,, emot y3 §.