Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på theoretisk bildning hafva fordringarJ’na blott sträckt sig — och detta icke ovilkorligen — till den fiiosofi”ska graden, hvilken, särdeles i sitt nuvarande polymatiska skick, äfven i ”de fall, der den åtföljes af ett särskildt disputationsspecimen för den sökta ”sysslan vid vederbörande läroverk, ej kan anses vara ett fullt nöjaktigt be”vis på den särskilda vetenskapliga insigt, hvilken den ofantliga undervis”ningen tager i anspråk.
För utrönandet åter af praktisk skicklighet, har ”man ej föreskrifvit annat än en kort prof-lektion, hvilken dock, såsom en”staka prof, innebär en oftast otillförlillig mätare på lärareduglighet i det”ta begrepps omfattande betydelse.
Om under sådana förhållanden i ”vårt land likvisst i allmänhet icke, saknats skicklige lärare, torde detta ”vara att tillskrifva dels en lycklig fallenhet, dels det enskilda nitet, som ”sträfvat att genom fortgående rön och derpå grundade förbättringar före”bygga de skadliga följderna af den obekantskap med lärarekallets svårighe”ter och vilkoren för deras afhjelpande, hvarmed delta kall tillträddes.
Men ”ju mera fordringarna på den offentliga läraren stegras, ju svårare och vidsträcktare hans åligganden blifva, desto mindre torde framgången af hans ”verksamhet böra lemnäs till pris åt tillfälligheten af särskilda naturanlag ”och personlig nitälskan.
Revisionen inser emeller - 76 i ”tid, att hos oss svårligen kan blifva fråga att inrätta seminarier afsa vidsträckt syftning och så lång studiikurs, sorn andra länder förele.
Derefter framställer revisionen grunddragen till ett förslag i detta afseende, hvilket efter revisionens tanka icke borde för sin verkställighet möta några hinder af svårare beskaffenhet, och anser slutligen, att, för de tvänne seminarier, hvilka skulle inrättas i Upsala och Lund, bomme att fordras tillsammans ett årligt anslag af minst 3ooo R:dr b:ko.
Utpfningen af den framför många andra vigtiga befattningen med det uppväxande slägtets daning börjar deremot oftast utan annan ledning, än den läraren kan ega genom minnet af det någon gång olämpliga och förvända sätt, hvarpå han sjelf blifvit undervisad; och den rättelse i begångna misstag, han af förmän kan få, är sannolikt sällsynt, då rektor, sjelf lärare såsom han, sällan kan vara i tillfälle att följa hans undervisning, isynnerhet vid de skolor, der ingen konrektor finnes.
Det säkra är åtminstone, att med det obetydliga anslag, revisionen satt i fråga, något fullt ändamålsenligt icke kan tillvägabringas.
Rektor vid elementar-läroverket i universitetsstaden, tillika lärare vid detsamma, kan icke med denna redan nog sysselsättande befattning förena den, att vara styresman för ett Järareseminariura, utan att försumma endera af dessa vigtiga befattningar eller kanske båda; och knappast torde någon annan lärare vid samma läroverk, i anseende till bristande tid, kunna biträda såsom lärare vid seminarium på annat sätt än såsom ledare till viss del af sådana praktiska öfningar inom läroverket, som kunna sättas i sammanhang med seminarii-undervisningen. 77
Att åter i någon likhet med hvad, enligt Kongl. Brefvet af den i5 Mars i8o3 samt Kongl. Kungörelsen af samma dag, förr skett med redan befintliga professioner i andra ämnen förena undervisnings- och examens-skyidighet äfven i pedagogik och didaktik, skulle, utom det alt en sådan åtgärd redan visat sig icke vara öfver allt i längden verkställbar, med den utveckling, alla och särdeles dessa båda kunskapsämnen i sednare tider erhållit, blott föranleda ytlighet.
Då återstår endast, att till styresmän för sådane seminarier förordnades personer, hvilka uteslutande kunde deråt egna sin verksamhet, som med undervisnings- och examens-skyldighet i allmän pedagogik och didaktik, samt dessa båda vetenskapers historia, förenade ölverstyrelsen i seminarierna samt ledningen af den öfriga undervisningen vid desamma och af de praktiska öfningarna.
Till dessas biträde kunde, då olika läroämnen måste vid undervisningen olika behandlas, för hvarje krets af med hvarandra sammanhängande kunskapsämnen anställas särskilde lärare, hvilka finge sökas bland universitetens yngre lärarepersonal.
Hvad del egentligen praktiska angår, så kunde väl dels åtskilliga öfningar ske inom seminarii egen krets, så att dess alumner ömsevis handlade såsom lärare och lärjungar, dels dessa såsom åhörare bevistade undervisningen uti det i staden befintliga elementar-läroverk, med skyldighet att redogöra för sättet, huru den fördes, och att i anledning af hvad dervid synts dem anmärkningsvärdt begära närmare upplysningar af seminariilärare; men då likväl icke full praktisk skicklighet kunde inhemtas utan tilllämpning på verkliga lärjungar, borde hvarje seminarii-elev åtminstone någon tid såsom biträdande tjenstgöra uti samma läroverk, under ledning af dess lärare oell inseende af seminariistyresman, hvilken för sådant ändamål borde hafva öfverunsseende ofver skolan i det, som anginge undervisningen derstädes.
Som, enligt hvad nu sålunda blifvit anfördt , seminarierna egentligen komma att erhålla en praktisk riktning, borde icke elementar-läroverkens undervisningsämnen, utan blott deras didaktik, blifva föremål för seminariernas handledning; hvaraf följer, att kursen kunde blifva mindre långvarig, än skolrevisionen föreslagit.
Deremot borde fordringarna för inträde i seminarierna bestämmas tämmeligen högt, dels i allmänhet, dels särskildt med afseende på de olika lärarebefattningar, hvartill den inträdande vill göra sig kompetent; men huru detta skulle ske, är till en stor del beroende af de förändringar med gradualstudierna inom filosofiska fakulteterna vid universiteten, som kunna komma att ega rum. 78 Jag vågar alltså i underdånighet föreslå, att vid hvartdera universitet ett seminarium till bildande af lärare för elementar-läroverken måtte få inrättas, bestående af en styresman och biträdande lärare.
För styresmannen anser jag mig icke kunna föreslå lägre löneinkomst än 2,000 r:dr b:ko, och till arfvoden åt de biträdande erfordras säkerligen tillsammans ytterligare 2,000 r:dr b:ko vid hvarje seminarium, då de olika kunskapsgrenarna ej gerna kunna fördelas på mindre än 3 å \ personer och någon vedergällning äfven måste lemnäs åt de ordinarie skollärare, under hvilkas handledning i det praktiska seminarii-eleverne ställas.
Således blifver för båda seminarierna tillsammans den erforderliga summan 8,000 r:dr b:ko, och anhåller jag i underdånighet att, derest Eders Kongl. Maj:t skulle i nåder bifalla denna framställning, få framdeles afgifva utförligt förslag till seminariernas organisation och hvad dermed slår i sammanhang.
Maj:t, i anseende till brist på disponibla penningetillgångar eller af andra skäl, ej finna sådana seminarier nu böra inrättas, vågar jag underdånigst hemställa, om icke Eders Kongl. Maj:t åtminstone skulle finna lämpligt föreslå Rikets Ständer att anvisa löner för inrättande vid hvartdera universitetet af en lärostol i pedagogik och didaktik, då hvar och en, som ville blifva lärare vid elementar-läroverk, kunde förpligtas att undergå examen i dessa ämnen.
Dermed kunde vinnas, att blifvande lärare, äfvensom de, hvilka i framtiden komme att få inspektion öfver undervisning, finge tillfälle att inhemta åtminstone någon kännedom om de olika läromelhoders beskaffenhet, att närmare öfverväga och granska dem samt välja den, de trodde bäst leda till målet.
Funne Eders Kongl. Maj:t sedan seminarier böra inrättas, blefve det lätt att göra innehafvarne af dessa lärostolar till seminariernas styresmän.
Om de blifvande professorerne finge komma i lönetur med öfrige professorer vid universiteterna, kunde deras löner visserligen bestämmas till blott t,600 r:dr b:ko för hvardera, men i annat fall torde de böra blifva 2,000 r:dr b:ko, ungefärligen motsvarande de löneförmåner, som af äldre professorer i allmänhet åtnjutas.
Det behöfliga anslaget blefve då 4>ooo r:dr b:ko.
Unde rvisning vid elementar-läroverken uti andra ämnen än musik, gymnastik och teckning, borde framdeles ingen på eget ansvar få förestå, som icke, om seminarier inrättas, genomgått den dervid föreskrifna kurs eller, om sådana icke inrättas, utom nu föreskrifna eller dem motsvarande prof, åtminstone ett år auskulterat och bil rädt vid något läroverk, efter den anvisning, som lemnäs af eforus.
Stockholm den 9 November 1847. F. Ö. Silfverstolpe. 79 Bil.
Underdänigt
Detta behof kan ej eller annat än erkännas af alla, som ihågkomma, att den största lärarelönen, nied undantag af de få, som äro med prebenden förenade, icke är högre än 960 r:dr och den minsta ej större än 240 i:dr banko.
Alt under sådana förhållanden platserna, det oaktadt, kunnat med skicklige lärare besättas, har tydligen sin enda grund uti den förhöjda årsberäkning till presterliga lägenheters erhållande, som lärare vid elementarläroverken åtnjuta.
Att eli sådant förhållande verkar skadligt både på kyrkan och skolan, är likväl numera så erkändt, att det icke vidare behöfver ådagaläggas.
Majit i underdånighet framlägga, den förhöjda tjenslårsberäkningen för lärarne blifvit borttagen.
Antalet af veckor om året, under hvilka undervisning i elementarläroverken meddelas, är för det närvarande ingenstädes större än 32 och på åtskilliga ställen betydligt mindre ända till blott 28.
Detta antal bar i förslaget blifvit förhöjdt till 38, så att ferierna, påskveckan inberäknad, skulle komma att utgöra endast i4 veckor.
Undervisningsskyldigheten i hvarje vecka blir dessutom för de liesta lärarne ökad, utöfver hvad skolordningen dem hittills ålagt; endast för några af klasslärarne, hvilka hittills varit strängast sysselsatte, har någon minskning blifvit afsedd.
Majit framlägga förslag till en förändrad lönereglering för elementarläroverken, har jag sökt kännedom om löneförhållan - 8o dena för lärare vid motsvarande läroverk i åtskilliga andra länder och dervid, enligt de upplysningar, som lemnäs i 1843 års skolrevisions berättelser, funnit: att i Norrige en adjunkt vid en lärd skola (en collega) erhåller vid sin första anställelse 3oo speciedaler, motsvarande i svenskt banko 800 riksdaler.
Detta anslag ukas efter vid pass 10 års tjenstgöring tili 400 speciedaler (
En rektor vid en så kallad middelskola njuter vid sitt tillträde vanligen 600 sp:dr (
En rektor vid en lärd skola (vårt gymnasium) 900 å 1200 sp:dr'(
É:ko 2400 å 3aoo R:dr); att i Preussen en gymnasial-direktor åtnjuter ifrån 1000 till i5ooThaler, utgörande i svenskt banko vid pass 2000 till 3ooo r:dr utom fri bostad; en öfverlärare (bos oss gynmasii-lektor) 8—900 Thaler (
Önskligt vore visserligen, att lönerna vid svenska elementarläroverken kunde bestämmas till ungefärligen enahanda belopp, som uti Preussen, Sachsen och Wurtemberg, —• länder, der, med undantag af de större städerna, varuprisen och lefnadskostnaden i allmänhet icke torde kunna anses drygare än i Sverige; — och att, derigenom att den inom samhället så vigtiga befattningen med ungdomens handledande och bildning till sanna christna och dygdiga medborgare kunde belönas på ett sätt, som Öppnade för dess innehafvare icke allenast en lör lefnadsomsorger någorlunda bekymmerfri bana, utan ock satte honom i tillfälle att, genom inköp af böcker från eget och främmande land, följa de framsteg, undervisningen gjort, och omfatta sitt yrke med den kärlek för detsamma, hvilken är säkraste borgen 81 borgen för framgång och som oftast företrädesvis egnas åt de sysselsättningar, som stå i ett direkt sammanhang med det mål, för hvilket man hoppas få offra sin hela lefnads-verksamhet.
Då genom de förändringar af elementar-läroverken, som i underdånighet underställas Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, äfven betydliga förändringar åstadkommas i antalet af lärare och i skolornas beskaffenhet, har det blifvit nödvändigt att äfven uppgöra förslag till nya stater för elementarläroverken och att i sammanhang dermed förslagsvis bestämma beskaffenheten af de skolor, som på de särskilda ställena böra finnas.
Vid uppgörandet af det provisoriska förslag till löningsstat, sorn således nu i underdånighet för Eders Kongl. Majrt härjemte framlägges, har följande ansetts böra iakttagas: 1:0 att, vid bestämmandet hvilket slag af läroverk, högre-, medel-eller lägre skola, som å hvarje ställe må inrättas, bör komma i betraktande såväl det nu derstädes varande läroverkets beskaffenhet, som lärjungarnes antal, ortens särskilda behof, dess aflägsenhet från andra läroverk, Rikets Ständers yttrade önskningar, m. m. dylikt, och särskildt, i afseende på lärjungarnes antal, alt för de två nedersta klasserna flere lärare än en för hvarje klass erfordras, då lärjungarnes antal öfverstiger i den Första 4° eller i begge tillsammans 70; och att för de
Ses öfversta en lärare är behöflig för hvarje 2o:de lärjunge utöfver 60, hvilket sistnämnda antal ansetts vara det högsta, som i dessa klasser kan af 5 lärare ändamålsenligt undervisas; 2:0 att för medelskolor och lägre skolor antalet af lärare vid hvartdera slaget skola bör vara lika å alla ställen,, men att, hvad högre skolor beträffar, det kan vara olika, hufvudsakligen allt efter det olika antalet af befintliga lärjungar vid hvarje sådan skola; 3:o att vid högre skola det normala förhållandet blir två klasslärare samt minst
Fem och högst Nio ämneslärare, och att det större icke tillfälliga behof af lärare, som vid några skolor uppkommer dels för de lägre, dels för de högre klasserna, fylles genom ordinarie adjunkter, hvilka efter Bil. IV: 0 5 lill Kongl. Majlis Prop. 1847, Haft. 1.
11 82 beliofvet kunna användas antingen såsom duplikanter åt klasslärare i alla eller vissa ämnen eller såsom biträden åt ämneslärarne; 4:o att vid läroverk med lika antal lärare de af statsmedel utgående lönerna böra på olika ställen vara lika, antingen läroverken äro belägna i större städer, der lefnadskostnaden är högre, eller i mindre med lägre lefnadskostnad; hvaremot de inkomster, som nu tillhöra eller framdeles kunna blifva anvisade för vissa läroverk, vare sig genom dispositioner af enskilde personer eller genom penningar eller andra förmåner, beviljade af städer eller kommuner, böra få komma lärarne till godo, utan aLt verka minskning i de af statsmedel utgående löner; 5:o att, för rektorstjensterna vid medelskolor, både rektors- oell lärarebefattningarna vid lägre skolor, rektorsbefattningens bestridande vid högre skolor samt lärarebefattningarna i musik, teckning och gymnastik vid alla skolor anslås vissa oföränderliga löner eller arfvoden, men att för alla andra ordinarie tjenster lönerna blifva rörliga, så att de tillträdas efter ålder i tjensten, på sätt Skolordningen derom närmare bestämmer; 6:o att den spanmål, som nu utgår antingen in natura eller efter markegångspris till lärare vid elementarläroverken, äfven bör vid den nya löneregleringen disponeras för sådane lärare i den ort, för hvilkens läro* verk den förut varit anvisad, och beräknas inom lönerna efter statspriset 6 r:dr banko tunnan; börande denna spanmål på lönerna fördelas, på sätt Eders Kongl. Maj:t torde för hvarje läroverk närmare bestämma, innan löneregleringen vid detsamma träder i verksamhet; 7:0 att inkomsten af prebendepastorat inberäknas uti den föreslagna lönen.
Ändamålsenligare och mycket lättande regleringen vore likväl om alla de för elementarläroverken anslagna prebendepastoraten, hvilka, i anseende till lärarnes trägna tjenstgöring och med pastoralvård alldeles olikartade tjenstebefattningar, icke kunna af dem sjelfva med framgång hvarken skötas eller tillses, finge återgå till kyrkan och en motsvarande summa ansloges för lärarnes aflöning.
För sådant ändamål skulle erfordras ett belopp af omkring i5,ooo r:dr banko ulöfver den summa, som här nedanför föreslås för den nu ifrågavarande löneregleringen; O ^ o O 7 8:0 att å de ställen, der mindre till elementarläroverket hörande skolor nu finnäs, men hafva så ringa antal lärjungar, att de, såsom snarare hänförliga till pedagogier än till elementarläroverk, icke böra i sistnämnde egenskap bibehållas, de anslag, som n» äro för dem anvisade, må kunna af 83 Kongl. i\Iaj:t disponeras för å samina ställen organiserade ändamålsenliga pedagogier; g:o att nja elemenlarkolan bibehålles, sådan den är, med samma anslag som hittills, hvarför ock de 6,800 r:dr, hvilka för den äro anvisade, icke äro upptagna hvarken bland tillgångarne eller behofven.
Dess bibehållande torde i många afseenden vara vigligt, dels såsom en normalskola för den metod, som i skolornas öfre afdelningar skulle komma att begagnas, dels ock såsom en experimentalskola, hvilken kan försöka förbättrade metoder och uppehålla den täflan, som är så nödig och gagnande, om lif skall kunna bibehållas i de frågor, som angå uppfostringsväsendet.
De nya stater, hvilka i hufvudsaklig öfverensstämmelse härmed blifvit uppgjorda och hvilka jag nu i underdånighet härjemte får till Eders Kongl. Maj:t öfverlemna, uppgå, oaktadt lärarnes samfälda antal, oberäknadt lärare i musik, gymnastik och teckning, blifvit minskadt med omkring 56, till ett sammanlagdt belopp af R:dr 3a3,3i6: 32 — De nuvarande tillgångarna, beräknade uti i845 års)riksstat till 187,817 r:dr 16 sk. banko., utgöra, jemlikt från läroverken infordrade uppgifter, enligt ofvan angifna grunder, omkring . 198,579: 37 — uppkommande denna skilnad lill en hufvudsaklig del deraf, att i riksstaten icke är upptagen den summa al 10,000 r:dr banko, hvilken af tolagen anvisats för Stockholms läroverks behof.
Den summa, som i och för den nya löneregleringens verkställande erfordras, blir således r:dr 124,736: 43 — eller om de 10,000 r:dr af tolagen icke längre blifva att påräkna r:clr 134,706: 43 — Till fyllande af denna brist vågar jag i underdånighet föreslå, att i första rummet och emot det att alla af lärjungarne till lärarne hittills utgående afgifter må upphöra, hvarje lärjunge vid elementar-lärovérket må åläggas för hvarje läsetermin en afgift af 10 r:dr b;ko, hvilken likväl, för veterligen medellöse, må kunna af lokalstyrelsen helt och hållet eftergifvas eller till hälften nedsättas,' dock så att en sådan eftergift eller nedsättning vid hvarje läroverk icke må kunna bera beviljas, än ätt åtminstone hälften blifver erlagd af den summa, sorn skulle utgå, om alla lärjungarne vid detsamma betalade full afgift.
Då lärjungarnes antal vid elementar-läroverken å de orter, der sådana nu blifvit föreslagna att bibehållas eller inräl - 84 tas, under innevarande års vårtermin utgjorde 6,345, torde med säkerhet kunna beräknas, att en sådan skolafgift skulle inbringa R:dr 60,000: — då den brist, som af statsmedel borde fyllas, blefve . . . 74,736: 4^. eller i rund summa 75,000: •— Derest Eders Kongl.
Majit i nåder skulle finna för godt att gilla, hvad nu blifvit hemstäldt, får jag i sammanhang härmed i underdånighet föreslå: a) att hälflen af det öfverskott å skolafgiften, som vid hvarje läroverk uppkommer sedan så stor summa utgålt, som minst skall erläggas, må få ställas till lokalslyrelsens disposition att användas till underhåll och förbättrande af skolans materiel.
Utom det vigtiga ändamål, som dermed afses, att kunna bereda läroverken tillgångar till sådane kartor, glober, instrumenter, planchverk och andra för undervisningen behöfliga materialier, som ej hvarje lärjunge kan åläggas att förskaffa sig, skulle dermed vinnas, att missbruk till statens skada mindre vore att befara vid bedömandet af hvilka lärjungar, som borde från afgiften befrias elier deruti njuta nedsättning; b) att det öfverskott utöfver ofvanberäknade 60,000 r:dr, hvilket genom skolafgiften kunde statsverket tillflyta, måtte åtminstone tillsvidare, likasom besparingarna å anslaget för elementar-läroverken i allmänhet, få för samma läroverks behof användas enligt de föreskrifter, som af Eders Kongl. Maj:t meddelas.
Ett sådant tillstånd blir särdeles behöflig!, dels i anseende till omöjligheten att bestämma, om icke, vid en förändrad organisation af läroverken, lärjungarnes antal på många ställen kommer att betydligen förökas och behof af duplikanter således uppstå, dels för att i de stift, der byggnadskassör icke finnas eller äro otillräckliga, bereda medel till erforderliga förändringar af skolhusen i de orter, som genom författningar eller privilegier kunna vara befriade från nybyggnad eller större reparationer å desamma, dels ock för bestridande af andra möjligen behöfliga utgifter för de föreslagna förändringarnas bringande i verkställighet, utan att dertill må behöfva afvaktas en alltför långt framskriden tid; c) att jemkningar ej mindre uti förslaget till bestämmande af de ställen, der elementarläroverk böra finnas och det slags läroverk, som på hvarje ställe bör inrättas, än uti de för de olika slagen af läroverk uppgjorda stater, må få underställas Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, i anledning af de närmare upplysningar, som före verkställigheten måste inhemtas, dock så, att hufvudsaklig afvikelse ej sker från de antagna huEvudgrunderna och att de beräknade tillgångarna icke öfverskridas; 85 d) att vid medelskola, der, liksom vid lägre skola, undervisning i gymnastik i allmänhet är beräknad att endast kunna lemnäs i den fristående, arfvodet för gymnastikläraren må kunna förhöjas till 100 r:dr b:ko, om ändamålsenlig gymnastik-appareil finnes eller blifver inrättad och de beräknade tillgångarna sådant medgifva; e) att arfvodet för duplikant bestämmes till 600 r:dr om året; samt f) att, om vid något läroverk lärjungarnes antal under minst tre på hvarandra följande år varit så förökadt, att duplikant, enligt den i ofvanstående första punkt omförmälda beräkning, behöft förordnas, ordinarie lärare må i hans ställe tillsättas, hvilken blifver adjunkt; om behofvet uppstått inom de tre lägsta klasserna eller i skola, som redan eger åtta ämneslärare, men annan lärare, om behofvet uppstår i de fem öfra klasserna inom skola, som ej har så stort antal sådana lärare.
Den nya lönen skulle blifva vid lägre skola 600 r:dr Och vid medelskola 800 r:dr.
Stockholm den 9 November 1847. F. O. Silfverstolpe. .86 Bil.
N:o 4 Underdånigt förslag* til Upsala: Stat för ElesBieaitar-iäroverken.
Eikestifiet.
1 Lärare ä 4 2 2 11 — n n v r> å 1,260; é 1,000: å 800 ä 600:
Rektorsarfvode 1 lärare i gymnastik 1 „ i sång . . I „ i teckning . 1,500: — 2,4i 0: — 4,000: — 1,600: — 1,200: — 10,700: — . . . 300: — 11,000: — 200: — 200: — 150: — 550: — 11,550: 1 adjunkt 1 » 1 1,000 800 600: 2,400: Gille -13,950: — 1 lärare 1,500 — 1 . 1.200 — 3 å 1,000: — 3,000 — i 55 800 2 8— 55 å 600: — 1200 Rektorsarfvode . . 1 lärare f gymnastik l ,, i sång . . i i teckning . -7,700: ■ 300:- 150 150; 150 -8,000: -450: -8,450: Transport: 22,100: -— s7 Hudiksvall:
Hektor 1,000 Transport: 22,100: 2 lärare å 800: 1 „ ....
1 lärare i gymnastik 1 „ i sång 1,000 000 3,200: — 50: — 00: 32. 116: 32. 3,310: 32. -25.710: 32.
Stockholm 1 lärare ..... 1,500 ' g 2 | „ .5 1,200: Ä. 51 2 „ . å 800: 2 „ . å 600: — 1,200 11 — Rektorsarfvode 2,400 4 m ,, • ä 1,000: — 4,000 1,600 10,700 300: 11,000 1 lärare i gymnastik 1 i sang i teckning 200 200 150 -550: — 11,550: — 1 adjunkt 1 55 1 55 1,000 800 000 -2,400: 950: 1 lärare 1,500 — 2 55 . å 1,200: — 2,100 — 3 55 .
å 1,000: — 3,000 — 1 55 2 5, .... 800 — . å ooo: — 1,200 >5 Rektorsarfvode .
■ 1 lärare i gymnastik . 200 — 1 55 i sång . . . 200 » 5, i teckning 150 300: -9,200: -550: -9,750:
Transport: 25,716: 32. 88 4— Stockholm:
Rektor 2 lärare å 800 •— 1 „ 1 lärare i gymnastik . 1 „ i Transport: 25,716: 32.
1,000 1,600 600 50: — 66: 32. 3,200: — 116: 32. 3,316: 32. 5 skolor lika med nästföregående, å 3,316: 32. 16,583: 16. 43,600:
Linköpings Stift: Linköping: ll - 1 Lärare 1,500 — 2 „ å 1,200: — 2,400 — 4 „ å 1,000: — 4,000 — 2 „ å 800: — 1,600 — 2 „ å 600: — 1,200 — Rektorsarfvode , , 1 lärare i gymnastik . . 200 1 B i sång . . . . 200 — 1 55 i teckning , . 150 — lO,700: — 300: — 11,000: 550: — 1 Adjunkt 1 » 1 Norrköping: 2 Lärare å 1,200: — 2 „ å 1,000: — 2 „ ä 800: — 1 „ å 1,000 800 600 2,400 2,000 1,600 600 11,550: — 2,400: — 13,950: — Rektorsarfvode 6,600: 300:
I lärare i gymnastik 1 „ i sång . . 1 150 150 „ i teckning . , . 150 6,900: 450: 7,350:
Transport: 21,300: — 69,315: 32.
Wadstena: Rektor 800:
— I lärare 600: — 2— 1,400: — 1 lärare i gymnastik . . 50: — • 1 „ i sång .... 50: — — 100: — Wimmerby:
Rektor 800: 1 lärare 600: 2— 1 lärare i gymnastik.
. . 50: — 1 „ i sång 50: 1,400: 100: — Eksjö:
Rektor 2 lärare å 800: —- 1 „ 1 lärare i gymnastik 1,000 1,600 600 1 i sang . . 50: — . 66: 32. 3,200: 116: 32. Westervik:
Rektor 1,000 2 lärare å 800: -—• 1,600 1 .. ....... 600 1 lärare i gymnastik.
. 100: 1 w i sång .... 66: 32. 3,200: 166: 32.