Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Återstoden, utgörande 84,692 R:dr 38 sk. 3 r:st., skulle ingå till öfverskottena på Statsverkets inkomster, så framt Rikets Ständer ej vilja medgifva, att denna, genom diplomatisk underhandling erhållna, opåräknade tillgång öfverlemnas till Kongl, Maj:ts Nådiga disposition för utomordentliga diplomatiska behof, hvartill de vanliga anslagen ieke varit eller äro tillräckliga.
Kongl, Bil. lill K. M. NadigA Propos. N.-o iG. ^9 Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer lured all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARL JOHAN. G. D. Skogman* Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Fin ance-Är enden j hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats - Rådet på Stockholms Slott den IQ November 1828.
Närvarandei Justitife Siats-Ministern H. E. Hr Grefve Gjllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Hr Grefve af TVetterstedt.
II. E. Hr Grefve Löwenhjelm* Friherre af Nordin.
Piot. 1828 och 1829.
I Sami.., 1 Band.
So Bit. till K. M. Nathea.
P ropos.
M-o t6. Schwan.
Grefve af Ugglas. liof-Cancelleren von ScuulzenhéiM, Stats-Sccreteraren Skogman.
I Stats-Secreteraren Skogman uppläste i underdånighet till justering ett, jemnlikt Kongl, Maj:ts förut meddeldta Nådiga Be-, slut, förfaltadt Förslag lill Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående fördelningen af de, genom en med Kejser!.
Ryska Regeringen afslutad LiqvK dations-Convention, influtna medel.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, berörd® Förslag, sådant det vid Protoeollet finnes .bllägdt, i Nåder gilla, och befall te, att Bess Nådiga Skrifvelse skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer öfverlemnas.
Ex Protoc«II® S. Q. Schyberg, STOCKHOLM, trycit i EestsT£xl«KA Tryckeriet, 1829.
N:o 17. KONGL.
MJJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer 5 angående Carlius- af'giftens fortfa* rande; Gifven Stockholms Slott deri 1 g November 1828.
Rikets Ständer hafva redan vid 1818 års
Riksdag ansett angeläget bevilja en serskild afgift, Under namn af 3:skillings-afgiften, till botande af Veneriska smittan
Och till förekommande af dess vidare ut* bredande, och äfvert vid sista Riksdag fun* nit en sädan afgifts fortfarande nöd vändigt; i följe hvaraf Rikets Ständer beslutat i 1:0
Att en årlig afgift skulle ifrån oell med 1S24 års början till påföljande Riksdag Utgöras af hvarje Mantalsskrifven person. 2:0
Att denna afgift skulle Utgå, an* Vändas och redovisas inom hvarje Län Ser* skildt, Samt skiljd från Hospitalernas oell Lazaretternas andra äldre Fonder, med det förbehåll, att de inflytande Medlen icke begagnades till andra ändamål an Curhus* änstalterne, efter behof eller öfverenskom* melse inrättade på ett ellet’ flera ställen in* om Läliert, med mindre nämnda Medel å något ställe icke skulle för Veneriska smit* Bih. till R.
Prof. 1828 och 182g. i Saml.j 1 Band* 5;te Haft. 1 a Kongl. Maj. ts Nådiga Propos.
No 17. talis hämmande åtgå, då öfverskotta finge under nedannämnda Läns-Directioners inseende användas för öfriga helsovården inom Länen’, serdeles vid påkommande farsoter, dock med undantag af Norrbottens Län. 3:o
Att afgiften skulle bestämmas med ett minimum , hvarunder den ej finge gå, samt ett maximum, hvaröfver den ej finge utsträckas, och komme den deremellan att inom hvarje
Län årligen fastställas, efter förut erhållen underrättelse om beloppet af det anslag, som från SeraphimerOrdens-Gillet kusde vara att påräkna. 4:o
Att minsta afgiften blefve En Skilling Banco årligen för hvarje mantalsskrifven person. 5:o
Att vid högst trängande omständigheter maximi-afgiften för hvarje mantalsskrifven person årligen utgjordes med Fem Skillingar Banco. 6:0
Att inom Länen borde genom SockneFullmägtige en Deputerad väljas från hvarje Härad , hvilka
Deputerade sammanträdde på den tid och det ställe, Landshöfdingen utsatte, för att under dess Ordförande sjelfve öfverlägga och, i händelse af olika meningar, genom votering per capita, deruti Landshöfdingen egde deltaga , besluta huru den Comité borde sammansättas, sorn skulle årligen, intill påföljande Riksdag, stadga den för följande året nödiga afgif - Kongl. Maj.ts Nådiga, Propos.
N.o fj. 3 ten, samt äfven sättet att utse årliga Revisorer till räkenskapernas granskning; hvaruti äfvenledes skulle deltaga Fullmägtige från hvarje af de Städer , som begagnade gemensamma Curhus med Landet, men Stockholm och Götheborg skulle anses i detta hänseende såsom serskildta Län; och 7:0
Att denna från Hospitals-fonden inom hvarje Län skiljda afgift borde af en tillförordnad
Direction användas och årligen redovisas inför antingen Länets Pröfnings-Comité, eller ock en annan af innevånarne dertill vald Comité, hvilken, i de om dess sammanträden utfärdade allmänna Kungörelser förut erinrad om detta dess serskildta åliggande, efter skedd granskning af föregående årets räkenskaper och undersökning om behofvet för det påföljande året, samt genom Directionens försorg vunnen underrättelse om beloppet af det anslag, som från Seraphimer-Ordens-Gilletkunde blifva att påräkna, borde bestämma dea i första punclen omförmälda afgift, lämpad efter behofvet och inskränkt inom det stadgade beloppet; Och skulle ej allenast berättelse om nämnde Revision årligen tryckas, och ett exemplar deraf till hvarje Kyrka sändas, att från Predik-stolarne kungöras, äfvensom Seraphimer-Ordens-Gillet, Sundhets-Collegium och Riksgälds-Contoiret deraf undfå hvar sitt exemplar, det sist - 4 Kongl. Maj.is Kådiga Propos. N.o 1J. nämnda för att Riksens Ständers Revisorer och Bevillnings-Utskott vid blifvande Riksdag tillhandahållas; utan ock i dessa tryckta Berättelser äfven utsättas till hvad belopp Pröfnings-Comitén funnit äfgiften skola för det följande året utgå, hvarefter debitering och uppbörd af oflannämnda afgift korntne, på förr vanligt sätt, tillika med de öfriga Kröno-utSkylderne, att verkställas.
Härom har Kongl. Maj:t under den io Mars 1824 allman Kungörelse i Nåder utfärdat, och, med anledning af hvad Rikets Ständer i detta ämne vidare yttrat, för verkställigheten deraf i Nåder förordnat; att förvaltningen af Curhus-afgiften skulle besörjas af de Directioner, hvilka, i enlig'- bet med Kongl. Majrts Nådiga Instruction den 17 December 18 17, äro förordnade; samt att, sedan Seraphimer-Ordens-Gillet, vid början af hvarje år, till Kongl. Majit i underdånighet inlemnät ett, på grund af senast fastställda Märkegångs-taxor upprättadt, Förslag på Hospitals-och Barnhus-Fondens inkomster för året, och på de utgifter, sorn derunder förestå, ville Kongl. Majit derefter i Nåder bestämma, om och till hvad belopp Hospitals-Fonden egde något öfverskott, att till understöd för Lazaretterne aflåta, livarom underrättelse hvarje år komme att till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelas, för att tjena till Kongl. Mnj.ls Nådiga Propos.
N o 17. i upplysning vid Curhus-afgiftens bestämmande.
Majit har derjemte» i afseende på dea af Bakets Stäuder, i sammanhang med berörda ämne föreslagna granskning af Seraphimer-Ordens-Gillets Räkenskaper, i
Nåder förklarat dermed komma att förhållas på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 128 Februarii 1823 innehåller.
Hvarförutan Kongl. Maj:t , efter erhållen underrättelse, att ett Lazarett och Curhus i Norrbottens
Län blifvit uppbyggdt och inrättadt, i Nåder stadgat, att Curhus-afgiften i samma Län skulle derstädes efter ofvannämnda af Rikets Ständer gjorda föreskrifter användas. Kongl, Majit har af Dess SundhetsCollegii Berättelse inhemtat, att antalet af Veneriska, sjuke år 1827 uppgått till 33g3 personer, och således, då samtlige sjukhusinräLtningarne beräknas, varit något mindre än medeltalet ifrån och med år 1822 till och med år 1826, hvilket utgjorde 352g; men att likväl på några sjukhus antalet år 1827 öfverstigit förenämnda fem års medeltal.
Detta afCollegium uppgifna förhållande, som af Tabellerna närmare upplyses, visar uppenbart nödvändigheten af fortfarande kraftiga anstalter till en sjukdoms, hämmande, som dessförutan skulle hafva de men - 6 F Kongl. Maj ds ,Nådiga Propos.
N.-o if. ligaste följder för närvarande och kommande Generationer; men då Kongl. Maj:t nu går att för Rikets Ständer framställa angelägenheten af Curhus-afgiftens fortfarande, liar Kongl.
Maj:t tillika icke kunnat undgå att ådagalägga nödvändigheten deraf, att samma afgift äfven må an vändas till understöd för de för helsovården så nödiga Lazaretterna, hvilka för öfrigt äro i allmänhet förenade med Curhusen genom gemensam Styrelse, Läkarevård, Betjening och Byggnad. Seraphimer-Ordens-Gillets Berättelse, och de dervid bifogade sammandrag utvisa, att Curtius - afgiften för år 1826 utgjort io2,8o5 R:dr 35 sk. 5 r:st.
Banco, men Lazaretternas inkomster blott 28,047 R:dr 33 sk. 5 r:st Banco, samt att utgifterna, sammanlagda med afskrifningarna, uppgått till 121,641 R:dr 28 sk. 1 r:st Banco, Lazaretternas inkomster bestå i Collecter, frivilliga gåfvor vid Bröllopp och Barndop, legosängs-afgifter af dem, sorn kunna betala, samt på några ställen i Räntor af fruktbärande Capitaler.
De flesta Lazaretter äro i den belägenhet, att de icke kunna blott med dessa sina inkomster underhållas, än mindre, fastän beliofvet det kräfva kan, utvidgas och förbättras på ett sätt, som en väl inrättad helsovårds anstalt fordrar.
Lazaretterna Kongl. Maj:ts Nådiga Propos.
N.o l~l- 7 ega icke något grundadt anspråk på understöd af Hospitals-medlen.
Brefvet den io September 1765 , instämmande med Rikets Ständers då afgifna underdåniga tillstyrkande, innehåller, att Lazarefterna skulle underhållas på Läns-innevånarnes egen Bekostnad.
Likväl hafva de tider, då spannmålsprisen voro högre och Hospitalernas utgifter mindre, i anseende dertill, att deras ändamålsenligare inrättning icke var i fråga , Lazaretterna af Iiospitals-medlen Blifvit understödda.
Dessa understöd hafva varit högst Betydliga, och, utom de större summor, som före år 1808 till Lazaretterna utgått, ifrån och med sistnämnda tid till och med år 1825 Bestigit sig till icke mindre än 328,069 R:dr 4o sk. 8 r:st.
B:o, hvilket haft för Hospitals-fonden den menliga påföljd, att dess Gapitaler undersamma tid Blifvit minskade från 212,091 R:dr 38 sk. 8 r:st. till 82,602 R;dr 42 sk. 2 r:st. B:o.
Spannmåls-prisen hafva sedan år 1824 varit så låga, att Hospitalernas utgifter vissa år Betydligen öfverstigit inkomsterna, och att Ordens-Gillet endast ett år eller 1827, då, efter 1826 års miss vext, Hospitalernas inkomster för det året ansenligen Böjdes genom de uppstigna markegångsprisen, kunnat lemna Lazaretterne något understöd, och hvilket då utgjorde 10,000 Rdr Banco B Kongl. Maj.t Nådiga Propo».
Genom en omtänksam förvaltning äro Väl Hospitalernes inkomster från år 1808 till och med åf 1825 ökade med 1217 tunnor 4 kappar Spannmål, och 8,280 R:dr 22 sk. 3 r:st, Rango i penningar årligen; men deremot hafva de senare årens låga pris på Spannmålen, hvari Hospitalenias förnämsta inkomster bestå, ofördelaktigt verkat på Hospital-fondens ställning, äfvensom den beslutna och påbörjade förbättring af dessa Yälgörenhets-inrättningar medfört och skall i sin fortsättning medföra betydlig tillökning i utgifterna.
Då nu angeläget är, att dessa förbättrings-anstalter än vidale fortfara och äfven sträcka sig till större antal vansinniges intagande, än utrymmet bch tillgångarne hittills medgifvit, desto nödvändigare, sorn flera i denna olyckliga belägenhet stadde, ej sällan måst afbida blif-.
Vande lediga rum; och ganska ovisst är, huru spannmåls-prisen framdeles komma att förhålla sig, och i hvad man Hospitalsinkomsterna derigenom kunna blifva till-, ökta, finner Kongl, Maj:t, att Lazaretterna, med undantag af nedannämnda, för hvilka serskilda omständigheter förekomma, icke kunna påräkna något understöd af Hospitals-medlen, åtminstone icke så länge Hospitalernas inkomster äro nödvändiga för deras tillbörliga underhållande och bättre Organiserande; varande dessa undantag föl - Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 1J. g jande, nemligen: till Lazarettet och Curhuset i Slockholm i,C)33^
R:dr till godtgörande af den kostnad dessa Inrättningar måste vidkännas för intagande af en mängd personer, sorn icke tillhöra Staden , utan från Landsorterna hitkomma och under vistandet härstädes insjukna; till Loka BrunnsLazarett 200 R;dr, hvilka i längre tid dertill varit anslagna; till Linköpings Lazarett i5q R:dr, af orsak att Hospitals-fonden i Östergöthland har någon, ehuru mindre betydlig, inkomst af donationer, som till understöd ej mindre för vansinniga, än äfven för sjuka hlifvit gjorda; samt till Wisby Lazarett /joo R:dr årligen uppå förekomna serskilda omständigheter Kongl. Majtt vill, 1 anledning af allt detta, hafva gjort Rikets Ständer den Nådiga framställning; att Curhus-afgiften , sådan den år 1823 af Rikets Ständer beviljades, må fortfara alt utgå intill nästa Riksdag, att för Curtusen och Lazaretterna gemensamt användas i den mon behofvet fordrar, samt med de vilkor och föreskrifters iakttagande för öfrigt, sorn uti Kongl. Maj:ts på Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse grundade Nådiga Kungörelse af den 10 Mars 18.24 äro intagna.
I sammanhang härmed har Kongl. Maj:t velat i Nåder framställa en af Dess Sundhels-Collegium gjord underdånig anmälan om to Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
No 77. ersättning till Statsverket af åtskilliga lill några Curhus gjorda förskott, hvarmed förhållandet är följande : Sedan Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 23 Maji 1821, förordnat, att till uppförande af en vid Veterinair-Inrättningen i Stockholm nödig Stallbyggnad, beräknad i kostnad till omkring i5,oooR:dr, skulle användas 36()3 R:dr 36 sk. 8 r:st. uti Stats-Contoiret innestående besparingar å den då uti Medicinal-Staten, till föremål hörande till Medicinal-Verket och Läkarevården, samt deribland äfven Djur-Läkarekonsten , anslagna summa 10,000
R:dr årligen, och det vidare erforderliga beloppet, dock icke utöfver de i kostnads-förslaget upptagna i5,ooo R:dr, förskottsvis genom Stats-Contoiret utbetalas af öfverskotten å Stats-Verkets inkomster, emot framdeles ersättning af de till Curhus-inrättningarne i Riket, till ett belopp af 12,985 R:dr 46 sk. 6 r:st. utbetalte förskott af ofvannämnda uti Medicinal-staten anslagna 10,000 R:dr årligen, har Sundhets-Collegiurn uti underdånig Skrifvelse al den 3 Mars 1825 anmält, att vid fullgörandet af den Kollegium ålagda skyldighet att tillse, det Stals-Verkets oraförmälta fordran blefve ersatt, hvilket åliggande Gollegiuin till en början sökt uppfylla medelst till vederbörande CurbusDirectioner ulMlna eriiuringar, att återgälda Kongl. Maj:ts Nådiga Propos. N.-o 1J.
11 de dera tilldelade förskotts-summor, dessa Guihus-Directioner tillkännagifvit, att i anseende till Curhus-medlens otillräcklighet i förhållande till beli of ven, kunde tills vidare hvarken afbetalning verkställas, eller bestämd tid dertill utsättas, i anledning hvaraf Collegium i underdånighet hemställt, att i afräkning å dessa fordringar, betalning lill ett bestämdt belopp för hvarje år kunde i Nåder fastställas.
Då, vid pröfning af denna hemställan, det förekommit, dels att några bland ofvannämnda Curhus-inrättningar häftade för betydliga skulder, utöfver de omförmälta för af Medicinal-Staten erhållna förskott, dels att vid de öfriga Curliusen allenast finnes någon mindre betydlig behållning, och, under sådana förhållanden, indrifvande af ifrågavarande ersättning tidigare än Curhus-inrättningarnas tillgångar det medgåfve, skulle verkat menligt på dessa inrättningar i fråga om uppfyllandet af det med dem åsyftade angelägna ändamål; har Kongl. Maj:t funnit betänkligt, att tills vidare vissa betalnings-terminer specielt fastställdes, utan deremot ansett, att det på hvarje
Direction borde få ankomma, att efter tillgångarna skulderna afbörda; och sedan hvad som i afräkning å meranämnda Skuld sedermera eller ifrån 1825 års början influtit från vissa Curhus-Directioner, blifvit Stats-Verket er - 13 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. No 1"]. satt, vill Kongl.
Maj:t härmed till Rikets.
Ständer i Nåder öfverlemna att, i förhållande till Curhus-inrättningarnas ställning och de tillgångar, som hädanefter kunna blifva alt påräkna , bestämma antingen meranäpinda skuld hör af Curhusmedlen gäl-, das, samt i sådant fall, huruledes dermed förhållas bör, eiler om deremot afskrifning må beviljas; utgörande återstående fordran af förberörda förskotts-summor denna dag: af Stockholms Läns Curhus 1,27a: 1 q: 10. Wisby dito, , , 119: 26: 10. Wennersborg dito . . 198: l\T. 4* Östersunds dito . ; 234- 21 •' 6.
Nyköpings dito, . . 6,689: 6: 8.
Uddevalla dito . , 2,943: io: —1 Tillsammans 11,457: 3i: 2.
Sluteligen vill Kongl. Maj:t hafva i Nåder fäsLat Rikets Ständers uppmärksamhet på den omständighet, att Hospitals-inrätt-r ningavna i senare tider fått vidkännas en utgift, som förut varit af dem okänd; dem har nemligen, med åberopad anledning af sista Bevillnings-förordning, blifvit påförd Egande-rätts-Bevillning för deras Hemman, med 2 R:dr för hvarje 1000 R:dr af hemmansvärdet, hvilken afgift Seraphimer-Ordens-Gillet trott Hospitalerna, såsom varan-* de Fattig-inrättningar, ej böra åläggas.
Då anledning saknas dertill, att endast hus och Kongl. Maj.is Nådiga Propos. N.o ty. i3 byggnader tillhörande Barmhertighets-inrättningar, men icke deras jordegendom blifvit i 4;de Art. af Bevillnings-förordningen från erläggande af dylika äfgiftér fritagna, blifver följden deraf, att i samma nion Hospitalernas inkomst användes till Bevillnings-afgifter, i samma mon minskas deras förmåga till välgörenhet.
Med inskränkta tillgångar kunna dessa inrättningar icke emottaga och underhålla ett lika stort antal Hospitalshjon, sorn när inkomsten bibehålles oförminskad.
Det är äfven obestridligt att, då Seraphimer-Ordens-Gillet, uti de Contracter,som vid fastighetens utarrenderande med vederbörande arrendatorer Upprättas, tillförbinder dessa senare att godtgöra egande-rätts-bevillningen, hvilket utan serskildt aftal ej kan dem åläggas, de komma att utgöra så mycket mindre i arrende, och Bevillningsafgiften i alla fall drabba Bospitals-inrättningarna och minska deras inkomster.
När dertill kommer, att nästan alla Hospitalshemman äro utarrenderade till enskilda personer, hvilka såsom arrendatorer erlägga serskild bevillning, hvarigenom Staten af dessa Hemman får en Bevillnings-afgift, som icke utgår från de mångfaldiga Hemman i Riket, hvilka äro
Under egarnes eg^t bruk och nyttjande, så öfverlemnar Kongl. Majrt i Nåder till Rikets Ständer, om icke barmhertighets-inrättningarna böra från erläggan - i4 Bil. till K. M. Nådiga Propos.
N.-o 77. de af bevillning för deras egendom af både lius oeh jord, ej mindre i Städer än på landet, njuta befrielse, en förmån som dessa inrättningar förut alltid åtnjutit, oeh deraf de lika mycket nu som förr äro i behof.
De dessa mål vidare upplysande handlingar vill Kongl. Maj:t i Nåder låta öfverlemna tili det Utskott, hvartill de kunna af Rikets Ständer blifva förvista.
CARL JOHAN. A. C. af Kullberg.
Utdrag af Protocollet öfver EcclesiastikÄrenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den tg November 1828.
Närvarande: Justitia; Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg.
Propos. N.o jj. j5 Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. llr Grefve af lVetterstedt.
Stats-Ruden: II.
Hof-Cancelleren von Schutzenheim. Stats-Secreteraren af Kullberg.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering, det på Nådig befallning författade Förslag till Kongl. Maj:ts följande Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ytterligare fortfarande af Curhusafgiften.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde Förslag i Nåder gilla, med befallning att Propositionen skulle, på vanligt sätt, till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protocollo C. 'V. Psilander. i6 Kongl. Majas Nådiga Propas. No 18.
Besv. och Oecon.-Utskottcts Betänkande iV-o to-f. 5 pligtige alt genom Siats-anslag godtgöra, då de aldi dg försa k
Ka t förenämnde pgnsions-inrättningar om några bidrag af allmänna medel.
Inländske skådespelare in. fl. äro dessutom, för deras yrke, så vida fördel eller behållning deraf anses kunna bernias, underkastade bevillning, och för dem böra således serskilda afgifter icke, under något vilkor, skäligen komma i fråga; men om utländske kringvandrande personer, sorn gifva skådespel, visa konstridning, lindansniiig m. m.s eller som i allmänhet kunna hänfpras under benämningen Hislrioner, skola vidkännas afgifter, hvilket Utskottet visserligen icke finnér obilligt, så torde dessa icke böra erläggas
Lill förmon för oftanSmnde pensiöns-cassor, utan fasthellre utgå till bidrag för ett allmännare ändamål; i hvilket afseende Utskottet föreslår:
Folkundervisningens befrämjande.
På dessa nu anförde skäl, får Utskottet alltså förnya dess i förra Betänkandet gjorda hemställan, i afseende på upphäfvandet till vidare kraft och verkan af Kgl. Brefven den 14 Maji 1789 och den 3o Julii 1831, samt derjemte vördsamt tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer, att, vid deras underdåniga anhållan härom,- göra det tillägg, att, i händelse Kgl. Maj;t skulle finna lämpligt, att kringvandrande utländska personer, som gifva skådespel, visa konslridning m. m., eller sorn i allmänhet kunna innefattas under benämningen af Hi~ strioner, böra vidkännas sådane afgifter, som hittills äro dem ålagde för Kongl. Theaterns och Hof-Capellets pensions-cassor, dessa afgifter då matte få utgå och användas till bidrag för Folkundervisningens befrämjande.
Hvilket dock, jemte åtskillige Ledamöters serskilda meningar, Rikets Högloft.
Ständers egen ompröfning vördsamt underställes.
Stockholm den 20 Äng. 1834- Reservationer:
Co af Ordföranden, Herr Grefve Posse, att Herr Grefven icke kunde eilia den behandling af frågan, som af majoriteten,genom votering, gjort sig gällande.
I Herr Grefvens tanka, hade
Utskottet antingen icke bort tillstyrka en utsträektare frihet tilt Theater-anläggningar, än som redan finnes medgifven, eller ock, då, såsom nu, en sådan frihet blifvit tillstyrkt, i afseende på hufvudsladen, hade Utskottet bort, på enahanda skäl, tillstyrks en lika obehindrad frihet i afseende på Theater-anläggningar i lands - 6 Allm, Besv. och Oecon.-Utskottets Betankande N\o to5. orterne, *— en frihet, som icke han anses redan vara vunnen och medgifven, i följd af Kongl. Resolutionen den 3i Oct. i83r, hvilken Utskottet åberopat, enär denna Resolution endast innefattar, att skådespels uppförande, i städerna utom Stockholm, må tillåtas, så vidt hinder af Förfältningariie eller andra omständigheter icke förekomma; 2:0 af Herr Grefve Horn, som i så måtto instämde med Hr Grefve Posse, att Herr Grefven ansåg det vara en gifven följd af heslutet om tillstyrkande af frihet till enskilda Theater-anlaggningar i hufvudstaden, att enahanda tillstyrkan holde hafva egt rum i afseende på dylika anläggningar i landsorterne; 3:o af Prosten, Doctor Björkman, att de afgifter, som kunde komma att åläggas utländska Histrioner, böra tillfalla fattig-caSsorna; hvaruti Herr Prosten Senell och Herr Fältprosten Bjursten instämde; 4:o af Domprosten Herr Doctor Lidrnanj som åberopade sin vid förra Betänkandet afgifne reservation. 5;o af Herrar Rydin och Olbers, hvilka reserverade sig emot beslutet om censuren; äfvensom den sistnämnde icke delade Utskottets mening, i afseende på behandlingen af frågan om frihet till enskilda Theatrars inrättande i landsorterne. 3N':o io5.
Ankom till Exp.-Utskottet den 21 Augusti.
Betänkandej i anledning af väckt motionj om ätskillige förändringar och rättelser i afseende å allmänna Undervisningsväsendet m. m, Riksdagsfullmägligen Hans Jansson frän Elfsborgs Län, har, uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och till della jUtskolts handläggning remitleradt memorial, anfört, att, då ungdomen i allmänhet vid Läroverken uppoffrar mycken lid, arbete och kostnad, för alt lära ämnen, hvilka i en framtid åsidosättas, glömmas, samt icke medföra någon nytta för Staten, såsom, enligt Motionairens åsigt, förhållandet är med lärandet af de döda språken, det alltså icke måtte vidare vara föreskri,fvet, alt inhemta kännedom utaf andra bland dessa språk, än latin, hvilket, såsom Allni.