Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En framtidslnsn erbjod sig pii fliiclreii att bli st.ndentens fBrstc pennknifsputsai-e, och salens viirdinnu frr ' igade, om hon inte fick den iiran att till ett dyrbart mime b e h i h lians nids allra nadignste bysknapp, som blifvit tappad vid operationen.
Hvad den gode lcungen an&amp;, sr " l blef han sd glad iifrer att iute ha tagit hufvudet af stndenten, att hail skickade honom en llel dragkarm med ordnar och tog sig sjiilf en fridag.
Ran ocli Iieh hofvet holl Iznacklralas, och hnr roligt clet iir tror jag vi lit&amp; hvnr vetcz.
Drottningan skicliade studenten sin gilldvagli och:) ad hoiioiu presentera sin hustru pB hofvet, t y nu hade stu2enten gift sig med flickan, hviket viil var det rninsta hnn knode giira, uiir lion gjort llonom till en sb miikta beroind man.
oc.h Studenten som fick titel allrnhiigste-knnglig-11of-ge11er: bl-1- sj8ls-medilzus, skref en afhandling, som iifwrunttes pA alln, bAtltx IriEnda och okanda spr8lr.
Ran blef jnruld i 40O vetenskayliga salw fund ocli blef sH rik genonl en uationalsnl~skription, att han inte visste ndgot m n a t siitt att bli af med sina pengar iin att iita npp dein.
Den dieten bekom honom vd.
Han viiste och vaxte ocli snart var han sH stor, att han sAg aUn andra Bfrer ttseln.
DB hurrade folket och kallsde lioi~oin avdr store man,).
Pg flickan tiinkte ingen, herr allritliiigste-kn~lglig-lief-general- lif- oeh sjdsmedikusen allra minst.
Hon satt i en vdning, som vai * sll g r a m, att alltirig rar rtf guld och silfver och akta parlor - ocli nutm.ligtris v: ir hon tlti lycklig.
Men en dag, niir for detta herr stuclenten kolu hew, f m n Ilan lienne sitta dod med h~zfvudet omt t l ~ c k t ' mot den gcmla Iiinstole !~, som hon prompt velat fiira med sig friin vintlskam~narci~.
Studenten, soln blef mycket ledsen, tiinkte ocksH 1iigga Iiennes sjunde hjiirta i sprit for vetenskape~is slrnll:, - men den sskeli giclr inte for sig - ty lijiirtat var krossadt j smi sinuloi ..
Hur det hade ggtt till forstod ingen - och brylde sig heller ingen om, fallet var for vanligt. '
HOLI blef begrafd med den storsts pomp och st&amp;.
Herr allrahogste-lrnnglig-hof-generdlif- ocll sjalslifmedikuse !l &amp; te i processionen, kliicld i Irr~~sflorshatt och 1~1: usflorsketppa oc1-1 putsade onpphorligt n8snu med en nBschk .a.f kolsvart sicleli- sarge.
Gnldvagnen var ofverldiidd med krusflor och hiistarna hade ' breda sorglranter lrring hofvnrna.
Ja, l~unde folk dli iute se hnr djupt 11zl.n sorjcle, s8 var &amp; tminstone inte felet haus!
Men en fanns, scm fiillde heta, bittra t&amp;rar!
Samma ogonbliclr fliclran dog, foll 11 Sret f r&amp;n hiisans hufvotl och de sm&amp; piirletiinclerna yr Iiemes mun.
Hon Idef skmmpea, gammal, forf8rlig igen.
Stackass hiisa!
Hon hade orsak ntt grBta.
Mannislror med sjn hjgrtan fods bnra en hvart, feinhundrade fir.
Sok viil ilr - for den.
A l ~ / d d A.y reU. '
Eittera tur.
Alltikrists mirakler a£ n %lnm Lngerlgf.
De gan~la medeltidsst %derna tyclms utofva en stark dragninge- Izraft I ?&amp; Selma Lagedof.
Kungahiilla har inspirerat heme till en gripande dikt och af clen nu~araude staden, cleu sondagsstilla mi- staden vid itlfbriidden, har h o n g i f v i t en bedlrande slddring.
Och Visby sedan!
Den som lBst det Tineta-tifventyr, aom fiir nggot &amp; I- sedan stod i en jnllralender, har ej kunnxt mclgQ sti; ksnna, bar starkt den form hansestadea, med ruiner och trnlqgaflar ocli tc- rasser, fulla a£ guldriign bemiiktigat sig forfattasinnans fantasi.
Iiring eil medeltidsstad grupperar, sig oclisg Selma Lagerlijfd nyutkom ' na ber8ttelsecylrel; men den staden lipger ej vid ett dim- migt noidiskt haf.
Det Br en bergsstad vid Medelhafvet, iilrtn italiensk, rned tr&amp;nga, trappstegsvis uppstigande gr8ader.
ofver hvillri~ lrasta sig h+a.lfb&amp;gar i oiinclligl~et, gamls ofvergifna palats ' och klo- ster, pittoresl-it forfnll.
Den hade haft sin glansperiod pA norrman- nernas tid; af de pralztbyggnader, soln dB restes, ger forfattariunan e n ~lrildring, hvaru~.
jng ej ken neka rnig nojet att anfora foljande:)) Palzlzzo Qeracis svarta lavamurar uppfordes krjng en fyrkan- tig liten gBrd, som var idle1 stBlnning och h8rlighet.
En hog trappa, som gick fram under en vapenprydd Breport, forde npp till andrrz viiningen.
Ej ryndt om g&amp;rclen, men hiit och diir p i de mest ov8n- tade stallen uppl8to sig ~riigagarne ftir en liten pelarprydd loggia.
Murytorna voro ldiiclda med reliefplattor, med brolriga slzifvor af siciliansli: ~ ~ ~ n r ~ och n o lned r de C+eracislra baronern as vapenskoldal-.
Fonster fnnnos d5ir ocksB, mycket smB, men med pliilrtigt nrbetade Irarmar, vare sig de v ' oro runda rned ljusoppningar s&amp; smA, att de
kunde tackas af ett vinblad, eller aflCng2 och s l smala, ntt de ej sliippte fram mera ljus an en gardinspringa ...
Nu iir Geracis gdrd ett smntsigt hgl, son1 i n r ~ m m e r blde etsnc- stall och svinstia och honsgiird.
P b den hiiga trappan torkas trasor och reliefplattorna aro sonderhackade och iirriga.
:: Den lilla staden med de fijrfal.1na palateen har till bakgrund Xetna, och nbgot af det briljantast skrifna i hela bokcn iir skild- rjngen nf den maktigo vulkanen, 3Jongihell0, bergens berg.
Det iir saga p&amp; mga om de svarta vindlosa striimmarna, om bergcts tunilia nf guldtriid och mantel af plfbgelsfjiidrar, oln lavafiiltens grd kaktua, saracenen, och hvita mandeltriid, de bortrijfvnde pinsessorna.
Sist kommer sagnn om staden p t dnlbottnen, soln tog sinn hus pii nac- ken och flydde med dem for lavczstriimmen upp p l bergstopyen, diir de blefvo nedkastade litet huller om huller.
D c i ~ staden iir just Diamante, skddeplatsen for dutikrists mirakler.
Beriittelserna &amp; ro forlagda till niirrarande tid, och den Anti- krist., eom utfor underverken iir socialisinen, lirars rike iir wndast af denua varldens.
Men man laser dein ej med kiins1: l af att ha far sig en nutidsroman.
Deras hjaltar och hjlltinnor, de in5 tala socialism och planern jiirnviigar hur rnycket de vilja, aro dock om- gjutna af ett fnntasiens soltoclre~~, sorn sii att siiga lyfter dem ofver fast mark och gel.
dem sagogestalternus oberiiknelighet.
Det a r ej detaljerad sjiilsanalys ri begara af Selma Lsgerlbf.
SjSilfva hennes stil, hennes satt att infiklifra sig sjalf med sina diktadr!
personel-, se ~ n e d deras Bgon, skildra frGn deras stiindpunkt, visar, a t t det ej iir hiiri hennes styrka ligger.
Och dock, h ~ i r lefvande och fangslande iiro ej dessa barn af Diamante, siidana de framsti i ras- lande situationer, ljlixtlikt belysta af en handling eller ett ord, si att ksaren intuitivt forstlr deras sjiils fordoldaste djup!
Xed hvil- ket intresee foljer man dem ej, bildsnidaren och socialisten Gaetano, det fromma, stolta och hiingifna barnet Xicaela, munken fra Felice, E ' alco Falcone, rofvarhofdingen rned osinskuggan, alla de forbiskym tande gestalterna af det naira, f6r socialism ocli iifvertro lika mot- tagliga folket i Diamante!
Har nyanseri~gen brister, sB Siro fargerm i stallet sb mycket varmare och rilrare.
2Antikxists miraklcrs iir ffijga mer helgjuten romnn iin fiir- fattarinnans forstlingsarlete:.
&amp; sta Rerlings saga:).
Deu fiirbin- dande trLden ar visserligen hiir stark: tre och uiil funneu, men de kapitel, i hrilka den sammanknytes, rerka dock nlgot abstrakts och uppkonstruerade vid sidan af alla de liffulla legenderna.
Xan glom- rner liitt for dessas tjusning grnudtanken, den stora fregan om fiis- hiillandet mellan socialism och kristendom.
Hafvadintrycket af Selma Lagerliifs nya bok, liksom af hennes fijrst: ~, 5ir ocksd ett intryck n f lifsfnllhet ocli rikedorn.
Sicilien h: w biktat for h e m e sin sagoskatt, de smii kpkornas.
de gumla palat- sens.
de vilda l) ergsh&amp;lol~nas sagor, och hon iiser darm.
med Pulla liiinder, liksom fijrr nr de gamla vermlandska herrgbrdssiignernau onttiimliga grufva.
Och rned en konstniira siikra instinkt triiffar hon
hiir tonen liks vii.1, soin ntir det gallde hembygden.
Bnmdomsmin- nenns tjusning ~uppviiges hiir af det nyas och okiindas trollmakt, droinlandets till verklighet vordna l~iirljghet.
S -- d 0 rs FrAn Norrskenens land.
Sligrley oclt tiZkdmgelser, upgtecknacle af Mathilda Roos.
Det Br egeudomligt i hdlcen hog grad rnystiken, spelar in i v&amp;r ti&amp;, slutet af .1800-tnlets, diktuing.
Och denna dragniag mot det underbma, ofvernatnrliga, i ord som bild, hur mycket tydligare framstdir det ej mot den bakgrund af krass materialism, som for knappt mer an ett Brtionde sedan var.
forharskande inom litteratnr och 1Ion.st.
Nutidsknlturen har bjsrta skiftningar; det iir som om piindeln pR selcelslntets ml: genom brBda sviingningar ville bebBda att verlret mart ar utgBnget, att en ny tid tar vid.
~ l l $ lmr for- ' klara de slrarpa ofvergBngar, siirskildt inom dilctlconsten, soln v&amp; tid och vBrt land bevittnat?
Son1 sagdt, nu &amp; r det .mystiken, legenden, sa.gostamn.ingen, som hehiirskar litteratwen.
I foreliggande arbete af Mathilda Roos Q t e ~ finner mau Bfven sammn d r a p i n g mot det mystiska, som utmiirker sB mBnga n f nuticleas ' litterara alster.
ha]: fB Btitminstoae legen- derna.
g811c2 for 11vad de 8x0, frBn folkets lllun utgBngna, genoi1-1 tidima f r b far till son fortplantade sagner, dar ofvernatnrliga.
malzter spela in i ~nliani.slrornas lif, men den symbolislza under- tonen, som ofta verkar sB f8rbrylla~ide pii liisaren och gel: nnled- ning till s&amp; ind.nga mot hvarsndrn stridande utlaggningar, diirifrc&amp;n iir Inan lycldigtvis forskouad.)
) F r h Nonskenei~s laad)) ntgor en lromplettering af forf.
i fjol utlromna fbh %ffliga norr1andsberg.ttelse ~~Helgsm~slrloclzall~~, eller, om nlan sB vill, nBgra kvarblifna Blad fr8n den studiebolr, nr hvilken taflorna i sistndinnda skildring blifvib sammanforda till ea helgjuten bild.
Ehniw be1cg1-unden, den .norr.Z8ndslc: z natcnren, Sr densamma, och lifvet bland det i all sin vildhet sB karalzteristislcs norrlandslra follret utgijr hnfvtxchno~nentet i .alla ber&amp;ttelserna, hafva dessa med hvarandra intet sammanhmg.
OfverdBdigt vii1 beriittacle Bro de dock hvar .och en af dessa sagner och tilldragelset-, med en sB lefvancle sanning, en sB natnrtrogen fzrglaggning ofver dem alla, at, man ej ett ogonblick drar i tvifvel, att de ej &amp; ro i.nh8mtade och uppteclrnade pd ort och stiille, och att de, efter att ha framsprungit u r follrets rilra fautusi, endast o ~ n k l ~ d i t s den for fo1.f.
egna stilistislrt.
fornlskona driilrten.
Att de samt.
och synnerligt h ' a ett vemodigt.
drag ofver sig iir ju gfven blott en Bterspegling sf den nnderligt.
dystrn ldggning i lynne och karalzter, - som ' ntmai.lrer innebyggarne i)) norrskeneus ltind~, liksonl den religiose~ grundtonea, den resonnans.
af v8ckeke, forsoning och npprattelse, som fornimmes i dein a h, iir ett uttryclc af forf .. egen 1ifsBslcBdning.
~ai&amp;igen oinfuttnr s ja beriittelser, do1 v 11&amp;mtade n FrAn den g: ~rnla Lenna1.1-bygclea&gt;), dels 18ngi.e) &gt;Norrnt)).
De flestn gc ' l tillbakn i tiden, hur l i q t siiges oss icke, men i detta ijfvertrons l a d, dHr forest&amp;llningea 011-1 att oadn ocll goda makter omedelbnrt, ingripa i m8nnis~roraas iiden iinnn lefver, s1sapn.s legender fort.
&gt;&gt;Kopparbdran i Sk&amp;clrberget&gt;&gt; fortdjer, hnra AtrA11 efter att vinna forborgade ekatter griper guhben Breiite och lroiizmer honorn att, under ialsttagande af llemliga t~: ollforinler, ~ i c l ett linttligt besok p A det llemslrn S l r ~ c l r b e ~ g e s t o h utgrundn hvar dess slratter ligga gomda.
Men sln.9c.lre11 griper hnnom midt m d e r besv2irjels.en och ban fly]., lned troll ocll s l r o g s f ~ i ~ ~ li&amp;larna -- ' eller Br det ~ g u d s - starn1na.n i Drentes l$rta)) soin g61: sig horcl? '
- springer for brin- nande lifvet for att riidda sin sjtil.
&gt;) Per P e r s o n i Hyla)) 8.r en gripaade o~nvB~~delsehistoria~ soin talar 0111 trots ocll vilda ogfiruingar, f~rf61: ande syndasliuld ocll ruelse, forsonande, af brottet, under ett ldngt Aiizgelselif ocll alutet af en lefnarl, iig~incl At forlsnnnande af Guds ord ocll predilcancle af biitt- ring blalid nl8nniskon.la .. Historjell om cleniin Chds vandrare &gt;&gt; oclz hans llemska foregbenden ii.i.2.
skildracl lued en verldig gripnncle lrrczft och stb.
lranslre i f r A p oin troheten i fol~clifsslsildriugen hogst blancl alle beriittelsernn i deune ssmliug.
I) &gt;En arger p o j l c ~ knstns 1lurnor11~ fiirsonailde slo ja ijfvei * de %-hen hBi.2.
ganska allvarliga tc~florna ur den fattige norrlandsbondei~s p ?i modor och umb3irandel-I.
sd rika lif.
Gubben 1SilAns, s o n i Bratal siitter sitt obevekliga &gt;&gt;Je a&amp;ger ne&gt;&gt; pB alla boner och She !-talningnr, att dotte: ~i sknll fb sin h: iiirtans kiir, 81. en fortriiff ligt tec: knnd bild.
Men Izr~srfor u p p r e p dem tillcz?
Hvar ocll en wf dessa Iserst- telser &amp; r priilrtigt skildrad, vnre sig de behandla niystiskzl &gt;) siigner&gt;&gt; eller ur verldigheten hiimtade tilldragelsen&gt;.
Vemodiga och dystra iiro de flesta, teadensen iir hos den1 alln skarpt marlre~.ad, men den for tidy folk och land karalrteristiska stiiilliiiugen hw.
forf.
m&amp;sterligt, fiitt fram, hvarfbr dessa Math.
Roos follrlifsh.ilder med sl&amp;l k ~ l n n a rBkans bland de yppe~.sta i sitt slag vAr litterntur har att ugpyisa.
D.))
)) Notiser frhn bokmarknaden.
Vintergatan.
Sanding skrifter pB vers och prosa: utgifven nf Sveriges forfattnrefijreuing.
li ' j %rde %rg.
~fvanstlende ovanligt vaclrra oclz intressanta publikation iimeh&amp;ller afven fijr 5.r IS97 en rilr samling utinlirlrtr~ bidrag af Sreriges - elles rattare nordens - forfattare: eftersorn Finlnnd iir sepreseiiteradt nf Karl A: Tavaststjeril~ ined en dilit: ~Visioniiren i. Visbyv.
Sa~nlingen inledes med ett priiktigt skrifvet stycke .Carl S I I v nf Harald Hjiirne, dari inan emellestid fbrg2Eves sbker eFter den etom konungens bild, me11 i stallet.
finne~: tankviirda reflexioner ang8ende historieslirifning och historiet ' orsk- ning.
Inom det, novellistislm gebitet Dterfinna vi namn st ' ldann som Per Hallstrom, Anna 3 %.
Roos, C.
E. Forsslund, Aug.
Bonileson, Math.
Malling, Georg Nordensvan och Sigrid Elmblad.
Uppsatser i socialn och estetiskn Binnen h a l % ~ n a t s a€ Ellen Key, Ado1.t ' Lindgren, Helle?
Linclgi-en, Cnrl af Geijesstam, L.
~osephson; poetiska bidrag nf G: S. Akerhjelm; Elleri Luadberg och Hugo Tigerskiold, och, for att e; j ofverhoppa nggon, m l till sist nkinnas en dramatiserad interior frill 1600-talet af ICnnt Michaelson samt en reseskiss ~ f r h midnattsolens Iandu af Gnstaf af G.eijerstam.
~Vintergahan, ai- en lilm stor grydnad for jnlbordet som en viixdefull till- okning i biblioteket, Iivarfor den till full0 gor slial for namnet: Sveriges fijrnii~msta julpnbl.ikation.
x Goclt bord.
I31t besk~: riS,tilzgsboh for hernnzet. '
Ny samling.
Denna andra sanlling af fru Nordenfalks forra Bret utkomna, v&amp;1 k h d a s. k. sbeskrifningsbolr,; framtrlder i sarnma ti ' lltalande dc11 psydliga utstyrsel sorn den fBreg&amp;ende.
Det ar duck en gamma1 e~farenhet, akt en efterskijrd s8llan blifver af sarnma goda kvalitet soin den m o p 6 frnkt, man fijrst ylocliar.
SB &amp; r irfven h5ir fallet och denna a n h p del forefaller att gifva, som det vill svnas, mindre verkligt praktiskt dbeprofvede?
anvis- ningar an den forsta.
I foretalet sages ju ock, att det f r a n s h koket i lnycket tagits till monster.
Detta markes redan p % anrattningarnas namn, men f r a m g h itfven af deras beskaffenhet och af de rnhnga dyrbara ' och hos oss mindre br&amp;liga ingredienser som anvandas.
Sgdan matlagning ' kan ej liin&amp;as Qt olBrda hiinder att utfiira efter iifven cie basta r k e p t, och fijr en skicklig kokerska bor det rnesta redan fornt vare belrant.
Tillsaminaas ntgora de b&amp;da delarna viss ' erligen icke en fnllstiindig liold~ok, och forf.
has pp % forhand reserverat sig mot alla a n s p ~ l k d a r p ~: nzen cle lilxin ?a och bijra rned fordel studeras aZ intresserade husinocisnr, h y i l l i ~ giirna ~ vilja bjnda nB n %got nytt vid ett i ofrigt godt borcl.
.La f r o n d e.
Zdr namnet PA ett storartadt publicistiskt foretag i Paris, i spetsen for lzvilket st8 endast kvinnor.
och som uteslutande skall llafva livinliga medarbetare.
Tidslrrifie~, som bar ofvansthende n %got ~ ~ e v o l u t i o lydande n~t nainn, liir enlellertid oppna sina spalter for alla,kvinliga talanger, f r h de mest konservativo till de radikalaste.
LitterBra, konst- narliga och politiska amnen skola behanaas i den nya revyn och naturligtvis: fijrst och sist kvinnofrhgan.
For ofrigt hvilar foretaget 110 en i hiig grad kapitalstarli grund, hvarfor redaktionen, i spetsen for hviliien stbs m: me Il~wanci de ValsBre, har alla skal att med en glad forhoppning om frnm- gBng se frmntiden tillmotes.
Foreningsmeddelanden.
1 Vid Fredrika-Brenller-Fiil-b~~ndets styrelses sammailkomst den 22 sistlidne november fattades beslnt angHende tidskriften D a g n ~ s om- organisation, enligt den i borjan nE detta l~iifte meddelade planen.
PA ett nytt styrelsesamrnantrade den 16 rlecember vddes till D a
Till Fiii-bundets orzlb~ld i JiinkBping 11ar styrclsen utsett frn C. Beryelmer; fodd Almqvist, hvilken godhetsfullt iitagit sig detta uppdrag.
.f: Fredrika-Brenler-Forbt~iidets bokkomitd har i likhet med fiire- gQende Ar genomgtitt och afgifvit sitt ntlhande o h e r den fijr Barn- ocll ungdom afsedda litteratur, som ntkommit till jnlen 1897.
Resultatet af detts dsyga arbete har frainlagts i den utstallning a£ bocker.
sozn rarit ~ samt i tie tillgii,nglig for allm&amp;nheten 8, FUrbnndets b p i dagarna f i j jnl, a£ bokkoinith ntfii~idade boklistorna iifver den af dem genomsedda ocll bedoinda litterat~wen.
Under hiistens lopp har komitPn utnsbetat en fiirt~cknil~g ofver ett u r v k a£ under h e n s lopp granskade biickrr?
hvilka siirsliildt synts vikda att uppmiirksammas.
Foljande stipendier finnas till ansijkan lediga 110s Fredrika-Brerner- Ftirbnndets stipendiekonlitd i n n m den / 5 cli4wriari dettct tire: Fiir Stockholm 360 kr.
till elev r i d Hbgre liirarinneseminnrinm. '
F o r Siicler~nzarzlurzds lf7n 270 kr.
fijr genomgienda af tekuisk skola.
For ~atet~giitlarzcls liin 180 kr.
fiir utbildning till liirarinna i buslig ekonomi fijr folkskola.
Fiir Mal~nohns lun 130 kr.
fijr sj1zkv2rdskurs vid Sofiahemmet.
For 1kster.bottens liin 240 kr.
fiir sjukvArdwkurs vid Sabbatsberg.
Fiir Ver~mlands Z (2n 180 fir.
for utbildning till lararinna i huslig eko- nomi for folkskola.
For lri~istiurastads Zen 360 kr.
samt slutligen teenne stipenciier.
it hvartdera 300 fir .. att utdelas ntan hknsyn till sokandes hernort, niimligen det ena fiir hijgre utbildning i triidgdrdsskbtael, det andra for barnmorskeelev med eleinentnrskolebildning.
X Genom ordforanden fSr lokalkomit8n i Grebro frn Svedelins llar till drebro luns insats af Allrniinttu Stipendiefonciert ijfverliimnats kr.
50X: 42: och kolnmer med anledning hiiraf forsta stipendieutdelningen inom nBmnda IBn att tagn sin borjm fr. o. m.
1899 i r s bijrjan.
Under oktober och november 1897 har stipendieko~nitGns sekreterare hfllit tvenne foredrag ofver Fredrika-Bremer-Forbundet och dess stipendier niimnda orter infor inbjudna kretsar i Goteborg ooh Visby, hvarefter bildades lokalkomitder for Astadkommandet af lllnsstipendier.
Som ord- foranden for niimnda komitGer fungera i Goteborg och Bohus l&amp;n bi- skopinnan E. Rodhe och for Gotlands la11 landshofdingskan E. Poignant nied biskopinnan von Scheele son1 vice ordforande.
7: Till medlem af stipendiekomitGn har efter fru Wersall, som afflyttat f r h Stockholm, af forbundsstyrelsen invalts frillerrinnan Ebba Tamm, f. Tersmeden.
- FBreningen " Myrorna ", hvilkens verksamhet sedan ett par &amp; r varit forenad med F. V. 0. slojiafdelning, har nu vid julen, p % samma sgtt som hret forut, haft en forsiiljning, denna g %ng i sin bod vid Teater- gatan.
DBr har man fHtt ~illfalle att se, hur inycket som verkligen kan %strrhkommas af skenbarljgen viirdelijst skrap.
Utoin det att saker, bort- kastade shsoin onyttiga, siilunda blifvit till gagn, hafva flera personer ge- nonl detta arbete erhhllit en syssels$ittning, l.&amp;mpad efter klena lqafter och ringa formhga.
Fiireningen Handarbetets V a n n ~ r har genoin sominareas i mhnga afseenden vB1 afslatade utsta ' llning ~kominit i fiirbinclelse lned ?ram- stLende fackman uti olika land, hvilka i sina respektive ticiskrifter saint even i den dagliga pressen med intresse och sylnpeti skilclrat Foseniage~ls verksamnhet ..
Flere af dessa besokande framlingas hafva af rent prrzgtiskt intresse tagit.
detaljerad kDnnedom om foreningens yrogram oc1-1 arbets- metoder for att i sainbnnd ined skolor och museer inrltta liknande an- stal ter, lampade efter sina I ands f6rl18llanden 0011 behof.
I saminanhmig hiLrined ma niimnas, att Regierungs- und Bauratli herr C.
Mtd~lke i Schleuwig den 23 novelnber i: Berlias Architecten-Verein hAllit ett fijredrag ofver hnsflit, till hvws illustrerande begarts och er- hhllits en stasre sawling fiirem51 ffrln IToreningen H. V. Denna utstiillning var den storsta svenska textilntstallning, s o ~ n hittills iigt rum i Berlin.
Handarbetets Viinners ~l~iistutstallning &amp; gde rum den 22-24 noveinber och var talrikt besijkt.
Dels for att utfora en del nya arbeten for denna utst&amp;llning: dels fiir att effektuersl de lnAnga bestllllningar, som ing %tt, har en liflig verksamhet under hela hosten inoin Foreningen varit rgdande.
Medarbetarediplom vid 1897 hrs lionst- ooh industriutst&amp;llning hafva p % forslag af Handarbetets Vlinners st,yrelse af utstllllningsjuryn tilldelats foljande inom foreningen arbetande personer: Minzmi 1361,-jeson Ann&amp; Margl-ethe Idartail- och Jenny Lindnnan, Stockholm, for ~lionstbroderi~; ton, Stockholm, for ~finske vikfnad *; Anncc Andersson, Bleliinge; .Bengta.
nlcin8~012, t ' A: 11,1,Ctx Pe~.sson och IZ ' litz Obely, Stockholm,.
for .gobelinsviif- .nader *; I f a n n u.
~ O ~ Z C ~ ~ S Stockholin, SOIE, for srodlakansviifnads; Mcwitas Arz~za ~Wuttsclotte~; Dalasne .och .l; lanrza Lur~sclotter, SkBne, fijr ~spetsknyppling~.
I-Iandarbetets VBnners arbeterskepris for t e t har sQsom er- k8nnande a € 20-Ligt fortjanstfullt arbete tilldelats en a € foreningens skick- liga viifverskor, 1 ' Iaizna Johansson.
En juristfrfiga.
Under det att deu a€ v&amp;r riksdag bifallna inotio- mil ang %ende rBtt for lrvinna att svara och tala infor dornstol, a n erh&amp;llit Fangl.
nzaj: ts sanktion, pBgk i andra lgnder en hiiftig strid for saimna mA1, och oherallt motes kvinnans striifvan att i detta afseende er11Alla lil~stallighet med mannen af motst %nd.
- I Finland har senaten afslagit sakfiirarbitriidet froken Anna .i %kessons dispensansijkan att npptriida som rBtteg %ngsombud.
I Frankrike har dess forsta kvinliga advokat, 1n: lle, Teame Chauvin, trots det att hon pB ett gliinsande satt forsvarade sin jwis doktors-at ' handling forviigrats ratt att aflagga advokateden.
I Ryss- land har froken Alexandroff kt ' vensti fQtt sin ansokan om att erh %lla ratt att ntijfva advokatyrket afslagen.
- Den tyska tidskriEten * Die Frauenbewe- g u n p, soln ined sekkannedom reclogijr for gBngen a % ofvanstbade lagsnaring i vart land snmt olnnilrnner froken Elsa Esohelsons kreerancle till juris doktor och utaiimnande till docent i civils&amp;tt, gar afven den reflexionen, att Sve- rige Br det forsta land i Europa, diir fragan om kvinaans riitt att b&amp;de studera och praktiskt utofva juristyrket pB ett tillfredsstiillande siitt b1i.f- vil; ' lost.
Tekniska htigskolan i Stocltholnl llar under hostterminen haft sin forsta kvinliga elev i frijken Agnes bI ' ~-ngnell, hvilken, efter att ha studernt vid ~ s t e r m a l l n s hogre laroverk Eiir flickor, nled hecler besthtt sin intrBdesesamen i oEvann %mnda hogskola, d&amp;r hon nu ntbildar sig for ar- kitektyrlset.
7: So111 fakultetsopponent fungerade docenten doktor Elsa Eschels- son sistl. 11 dec.
i Upsala p % en afhandling af jus.
kand., numere docen- ten i civilrBtt Tore Almdn,, Om aktion shsorn lnedel att Avagabringa aftals.
7: Ett p.~-i-i \ ratgynlnasiu~i fiir livinlig ungdom, i samband med Upsala ' enskilda liixoverlr for flickor, koinmer med denna termin att i Upsala iizriittas.
Till forestQndarinna d u f o r lir utsedd fil.
lic. froken Lydia - 1Vahlst: - ijm; dess: t ' ijrestlndare $ir fil.
Till ett norslct kvinnosaksnliite inbjuder tidskrifteu Nylreade Norges kvinnor.
Tiden niir clettn inote skall.
iiga rum iiir knnu icke mtsntt, wentnelt torde det blifva nastlroni~nande v k vicl pingsttiden.