Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På dessa grunder får jag föreslå, att Kongl. Collegium, lika med Rikets Ständers Herrar Revisorer, må hos Kongl. Maj:t tillstyrka, att Mynt-Verket befrias från återbetalningsskyldiglieten af medel, som i sjelfva verket endast utgöra en del af hvad som efter Nådigst fastställde Stater bordt detsamma tillkomma, fastän de icke i rättan tid blifvit uttagne.
Stockholm den i3 Februarii i838. N. WILH. ALMROTH.
Scb. Iliam. — 30 — Öfver-Post-Directeurs-Embetets underd. utlåtande.
Underdånigst Utlåtande.
Uti den Berättelse Rikets Ständers sednast församlade Revisorer år 1837 afgifvit angående samma år verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse m. m., hafva Revisorerne, i afseende på Post-Verkets förvaltning, bland annat, förmält, alt, till följd af Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 29 April i83o, en ångpanna af koppar för ett Post-Ångfartygs räkning och en af Capitaine Carlsund uppfunnen constructions-method blifvit vid Motala Mekaniska Verkstad förfärdigad, hvilken kostat Post-Verket 12,419 R:dr 36 sk. 1 r:st., samt att, ehuru samma panna sedermera skall befunnits för ändamålet oduglig och blifvit till Götha Canal-Direclionen, som derå gjort högsta anhudet, med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd för en summa af 4.883 R:dr 16 sk. försåld, Revisorerne likväl hvarken af de Kongl. Brefven eller Öfver-Post-Directeurs-Embetets Protocoller och Räkenskaper kunnat finna, att någon ansvars- eller ersättningsskyldighet blifvit emot vederbörande yrkad, i anledning af Post-Verkets i och för nämnde transaclion tillskyndade förlust af 7,586 R:dr 20 sk. 1 rist.; Och har Eders Kongl.
Majit under den 22 December näsllidet år i Nåder anbefallt Öfver-Post-Directeurs-Embetet att öfver hvad Revisorerne sålunda erinrat sig i underdånighet utlåta.
Vid fullgörandet af denna Nådiga befallning har Öfver-Post-Directeurs-Embetet ansett sig böra först upplysa några omständigheter, hvilka vid anmärkningens bedömmande icke skäligen kunna lemnäs utan afseende.
Sedan till följd af Eders Kongl. Majits
Nådiga beslut öfverenskommelse med vederbörande år 1827 blifvit träffad om byggnad vid Motala Mekaniska Verkstad af ett Ångfartyg för Post-Verkets räkning, försed t med vanlig ångpanna, Läcktes Eders Kongl. Majit, uppå gjord underdånig framställning af framlidne Riks-Ståthållaren Herr Grefve von Platen, genom Nådigt Bref af den 4 Februarii 1829 förordna, alt den för samma fartyg behöfliga ångpanna skulle vid nämnde Verkstad förfärdigas efter en af Capitaine Carlsund uppfunnen eonstructions-rnethod och af jern, samt contract derom med honom uppgöras.
Uti 3idje punkten af det med Carlsund den 24 i samma månad afslutade och i noga öfverensstämmelse med föreskrifterne i högstberörde Nådiga Bref författade contract, bade Capitainen förbundit sig att, ifall vid de försök af fartyg och maschineri, som komme att äga rum i Vettern, innan fartyget afgick till Östersjön, de enligt hans method inrättade ångkittlarne befunnos icke uppfylla ändamålet, desamma då genast utlaga samt återställa allt i samma skick som förut, och derjemte ersätta Post-Verket hvad dessa kittlar kostat, äfvensom Carlsund i 4;de punkten af berörde contract uttryckligen förklarat, att genom den medgifna förändringen i ångtnaschinernas construction något hinder för fartygets aflemnande i fullständigt skick, inom den till medlet af Juli månad 1829 bestämda termin, icke finge förorsakas.
Något vite eller contractets förlust för Carlsund, i händelse sistnämnde förbindelse icke uppfylldes, var likväl ej i contractet utsatt.
Ångkittlarne voro emellertid icke färdiga vid den bestämda tiden och icke heller ännu den 29 April i83o, då Eders Kongl. Maj:t, äfven uppå hemställan af framlidne Herr Grefve von Platen, förordnade, att desamma skulle förfärdigas af koppar, utan rubbning af de förmoner Carlsund enligt contractet tillkommo.
Det härom aflåtne Nådiga Bref föreskref väl ej något om tiden för arbetets fullbordan, men det vilkor uti contractet, att samma arbete ej skulle verka uppehåll i fartygets färdiggörande, syntes dock böra fortfarande gölla.
Efter underdånig anmälan derom, att Ångfartyget den 25 November i83o ännu icke blifvit fulländadt och att anledning vore att befara, det den ångpanna Carlsund åtagit sig att för detsamma låta förfärdiga, icke kunde så tidigt erhållas att fartyget till påföljande vår kunde vara å behörig ort allevereradt, gaf Eders Kongl. Maj:t, genom skrifvelse af den 11 December i83o, Öfver-Post-Diricteurs-Embetet i Nåder tillkänna, att då erfarenheten visat, det omförmälde nya construction af ångpannor, som blifvit antagen å det för Post-Verkets räkning vid Motala Verkstad betingade Ångfartyg, ännu icke i utförandet erhållit den fullkomlighet, alt framgången deraf kunde, utan flere försök, med visshet påräknas, och enär det vore af största vigt, att intet hinder skulle uppstå för postfarten emellan Ystad och Greifsvald, som, i följd af träffad öfverenskommelse mellan Svenska och Preussiska PostVerken borde från och med April månad 1831 af det förstnämnde bestridas, och hvarvid ofvanberörde fartyg var påräknadt, Eders Kongl. — 32 — Majit beslullt, alt Carlsunds yttrande skulle*' infordras om han ville åtaga sig att ansvara för den skada och förlust, som kunde Post-Verket tillskyndas, i händelse sedan fartyget med en ångpanna efter hansconstruction vid den sednast uppgifne tiden den i Mars i83i blifvit fullbordadt, långvariga försök eller ytterligare förändringar skulle finnas af nöden, innan fartyget kunde för postfarten begagnas och för detta sitt åtagande ställa nöjaktig borgen; men sedan upplyst blifvit dels att Carlsund icke ville berörde ansvar sig ikläda, dels ock att intet hinder motte för insättandet i fartyget af en ångpanna, gjord efter vanlig modell och svarande mot maschineriets storlek, samt att fartyget derigenom skulle kunna sist innan Maji månads slut 1831 utlöpa, behagade "Eders Kongl. Majit, till undvikande af ytterligare ovisshet om liden då fartyget kunde till postfarten begagnas samt de deraf uppkommande kostnader och olägenheter, under den 8 Januari i83i förordna, att en ångpanna af vanlig eonstruetion skulle, genom Styrelsens öfver Motala Verkstad föranstaltande, i fartyget insättas.
När fartyget sedermera under vintern mellan åren 1833 och 1834 skulle förses med en ny ångpanna och underdånig hemställan gjordes, huruvida den efter Carlsunds method påbegynte, men med tillbehör icke fullbordade panna, eller en panna af vanlig eonstruetion skulle dervid användas, så och då vid de på Nådig befallning anställde undersökningar om den å bogseringsfartyget Götha Elf anbragle ångpanna, byggd efter Carlsunds constructionssätt, icke bestämdt kunnat utrönas, huruvida densamma ägde det företräde framför ångpannor af vanlig eonstruetion, att skäl kunde vara att å Post-Ångfartyget Motala, sorn begagnades i större farvatten och således ofta var utsatt för större och hög sjögång, använda en efter förstnämnde method förfärdigad panna samt härtill kom, att, om äfven erfarenheten tillförlitligen styrkt förmonerne af en dylik apparat, det dock, efter hvad kändt vore, syntes föga sannolikt, att densamma af koppar efter Carlsunds method, med hvars tillverkning för Post-Verkets räkning början vid Motala Verkstad blifvit gjord, kunde derstädes fullbordas inom den tid, vid hvars förlopp fartyget ovilkorligen för Post-Verket borde vara att påräkna, fann Eders Kongl. Majit lämpligast att ifrågavarande fartyg för den gången blef försedt med ångpanna af dittills vanlig eonstruetion, och gaf derom, under den g November i833, Nådig föreskrift.
Det 33 — Det är otvifvelaktigt att om så väl det vid Motala Verkstad för Post-Verkets räkning byggde Ångfartyg, som den efter Carlsunds constructionssätt redan den 24 Februari 1829 derstädes beställda ångpanna hade blifvit färdige vid den i contracten derom utsatte tid eller åtminstone något före i83o års utgång, tillräckligt rådrum icke hade saknats att om berörde ångpannas användbarhet för fartyget anställa undersökning, hvilken, enligt hvad ofvan anfördt är, sedermera i brist af dertill disponibelt fartyg, icke kunnat äga rum.
Då nu alltså den efter Capitainen Carlsunds method vid Verkstaden påbegynte ångpanna med tillbehör ej blef fullbordad, i något fartyg insatt och, efter anställde försök dermed, pröfvad vara för ändamålet oduglig, har, i följd häraf, någon talan om ersättning för den förlust Post-Verket å samma panna lidit och som af Rikets Ständers Revisorer blifvit anmärkt, ej med något hopp om framgång emot Carlsund kunnat anställas.
Den till Öfver-Post-Directeurs-Embetet remitterade Berättelse ålerslälles barbos i underdånighet.
Stockholm den 27 Februari i838.
PEYRON. A PV Grundelstjerna.
Majit underd. med utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers sednast församlade Revisorer anfört rörande en för Post-Verkets räkning förfärdigad, men sedermera med förlust försåld ångpanna af koppar. — 34 Öfver-Intendents-Embetets anderd, utlåtande.
Rikets Ständers sednast församlade Revisorer hafva uti den del af deras afgifna Berättelse, som angår granskningen af Öfver-Intendents-Embetets Redogörelse för åren 1834 oc^ i835 öfver anslaget till byggnader och reparationer af Kronans hus i Slockholm, framställt nedannämnde anmärkningar, rörande hvilka Eders Kongl.
Maj:t medelst Nådig Remiss af den 2 nästlidne Februari anbefallt Öfver-Intendents-Embetet afgifva underdånigt utlåtande.
Öfver-Intendents-Embetet får nu, till åtlydnad af denna Nådiga befallning, anföra följande: 1:0.
Revisorerne hafva, i afseende på formen för redogörelsen, instämt uti den af föregående 2:ne Stats-Revisioner yttrade åsigt alt räkenskapen borde i särskilda conto redovisa kostnaden för underhållet af hvarje byggnad för sig.
Rörande denna omständighet har Öfver-Intendents-Embetet uti den 19 Mars 1833 afgifvet underdånigt utlåtande angående granskningen af 1829 och i83o årens räkenskaper, framlagt de skäl, på hvilka Embetet stödde sin då uttalade öfvertygelse att, enär i många fall en tillförlitlig grund saknades för kostnadernes fördelning de särskilda husen emellan, så att, om förslaget antoges, helt godtyckliga påföranden understundom Liefve nödvändiga, skulle den method, Stats-Revisionen yrkat, åstadkomma ett på sin höjd ungefärligt, icke ett positivt ofelbart resultat; hvarföre Öfver-Intendents-Embetet då anhöll att framgent få bibehålla den dittills nyttjade räkenskaps-uppställningen, såsom ofelbar i beräkningarne och ledande till samma mål, som den ifrågaslällde nya, i afseende på slutsummor, total-utgiftev och controller.
Då Eders Kongl. Maj:t ännu icke i anledning af Stats-Revisionens framställning och Öfver-Intendents-Embetets deröfver afgifna nyssnämnda underdåniga utlåtande meddelat några förändrade Nådiga föreskrifter härom till öfver-Inlendents-Embelels underdåniga efterrättelse, tror Embetet sig nu endast böra i underdånighet åberopa
Dess ofvanberörde, den 19 Mars i833 afgifna, underdåniga utlåtande.
Men såsom en följd af Stats-Revisionens nu fällda omdöme, att införandet af det ifrågakomne nya — 35 bokför ingssä t tet förnämligast afsåge alt utröna, huruvida en omtänksam och af Rikets
Ständer åsyftad sparsam hushållning med det lemnade byggnadsanslaget egt rum, anser Öfver-Intendents-Embetet sig tillika böra i underdånighet tillägga, att den upplysning, som i denna elei må kunna vara behöflig, med mera tillförlitlighet är alt inhemta af det förslag för hvarje års byggnads-ålgärder, som efter föregången undersökning och besigtning af alla de under Öfver-Intendents-Embetets vård ställde allmänna byggnader i Öfvei-Interidents-Contoiret upprättas samt till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och stadfästelse anmäles, hvarefter berörde förslag, så vidt det blifvit i Nåder godkändt, tjenar till* efterrättelse.
Stats-Revisionen år 1835 har alternativt tillstyrkt, att vid hvarje års hufvudbok skulle bifogas ett sammandrag, hvilket åtminstone approximativt upploge kostnaden för året, som på hvarje byggnad blifvit använd.
' Ett sådant sammandrag företer visserligen icke något overkställbar t, och den approximativa beskaffenheten frikal lade tjenstemänneh, som tillhörde fördela kostnaderne, från ett påtvunget, godtyckligt och pligtstridigt handlingssätt, att nemligen gifva absolut bestämning åt fördelningar, som enligt deras natur ofta måste blifva ungefärliga eller på höft.
Härvid bör dock ej förtigas, att desse åtgärder komme att ej obetydligen öka tjenslemännens vid Öfver-Intendents-Embetet göromål, hvilka genom ärendernas ansenliga tillväxt de sednare åren, i förhållande till den minskade ordinarie personalen, äro nog betungande. 2:0.
Revisorerne hafva erinrat rörande utgifterne för Kongl.
Maj:ts Lif-Gardes till Häst Casern-byggnader, att bland dessa förekomme en summa, anvisad på allmänna byggnads-anslaget, stor 2,912 R:dr tillen öppen ridbana: att, i afseende på sättet till förbättringarnes verkställande, Revisionen icke kunnat finna, att den sparsamhet, som vid användandet af allmänna medel är af nöden, tillbörligen är vorden iakttagen, såsom exempel hvarpå anföres, att 2:ne kakelugnar i 2:neUnderOffieersrum kostat 160 R:dr, och en hvit, glacerad, i mörka arresten 58 R:dr 24 sk., samt att genom Kongl. Brefvet den 22 Maj 1S35 blifvit i Nåder anbefaldt, att taket å Cassernen skulle beläggas med jernplåtar, dertill beräknades en kostnad y,o5o R:dr, och hade Eders Kongl. Maj:t förklarat sig vilja framdeles meddela Nådigt utlåtande, af hvilka medel den för året erforderliga reparalionssumma skulle anvisas.
Som likväl Häst-Gardets Cassern vore en byggnad för mililaire-behof och - 36 alla sådane borde fyllas af de medel, som å Riks-Slatens 3:dje Hufvud-Titel äro anslagne, förmälde Revisorerne sig ej kunna finna annat, än att ifrågavarande, af tillgångarne under 8:de Hufvud-Titeln anvisade medel, blifvit, mot 6\ och 65 §§.
Regeringsformen, dragne till annat ändamål, än som under samma Titel hörer; och trodde Revisorerne sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom kostnaderne för Cassern-underhållet vidare icke komme att belasta 8:de Hufvud-Titeln.
Öfver-Intendents-Embetet har, uti dess ofvannämnde underdåniga utlåtande af den ig Mars 1833, utredl tillkomsten af Embetets befattning med underhållet af Lif-Gardets till Häst Cassern och antydt, att i händelse denna underhållskostnad kunde förflyttas på annat anslag, sådant tvifvelsutan skulle påskynda de öfrige allmänna byggnadernes försättande i åsyftadt skick.
Enär genom berörde utredning är ådagalagdt, att, enligt bestämd
Nådig föreskrift, underhållet af nämnde Cassern bör af Öfver-Intendents-Embetets medel bekostas, synes, då behofvet af en öppen ridbana vid Cassernen blifvit pröfvadt och godkändt, något egentligen anmärkningsvärdt dervid icke förekomma, att det Statsanslag, som bestrider Cassernens hela underhåll, äfven bekostat den derstädes erforderliga ridbana, helst utgiften icke öfverskridit hvad fonden varit i tillfälle gälda.
Priset å de ofvannämnde kakelugnarne öfverstiger icke det här i allmänhet gängse, utan bör snarare anses temligen lindrigt i anseende till kakelugnarnes dimensioner och den soliditet, med hvilken de blifvit uppförde för att kuuna hafva långvarigt bestånd.
Den beslutade plåt-betäckningen på Cassern- och Stall-taken är af behofvet påkallad, emedan byggnadens för vindarne utsatta, fria läge ofta vållar, att under storm och blåst tegelbeläckningen skadas och afkastas, hvaraf orsakas icke allenast betydlig kostnad att den återställa, utan ock att
Regementets å vindarne förvarade fourage-förråd är utsatt för skämning under tiden. 3:o.
Uppgifves att förskott å påföljande årets anslag blifvit af StatsContoret utbetalta: år 1834 2,140: » i835 8,731: 32.
— Dessa förskott äro i vanlig ordning inför Kongl. Kammar-Rätten redovisade och af Stats-anslaget för hvarje påföljande år godtgjorde. — 37 Den Nådiga Remissen ålerställes härhos i underdånighet.
Stockholm af Öfver-Intendents-Contoret den 27 Mars 1838.
Efter Nådigste Förordnande F. BLOM.
Bolm.
Till Konungen underdånigst, angående Rikets Ständers sednast församlade Revirers underdåniga Berättelse om verkställd granskning af iS34 och i835 årens redo - Förvaltningens af Sjö-Ärenderne und. utlåtande.
Till följd af Eders Kongl. Maj:ts meddeldte Nådiga Remiss 3 Rikets Sländers sistlidet år församlade Revisorers afgifna Berättelse, angående verkställd granskning af Stats-Verkets samt andre af allmänna medel bestående Jonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren i834 och i835, får Förvaltningen, i hvad samma Berättelse rörer Dess Embels-åtgärder, följande utlåtande underdånigst afgifva. 1:0.
I afseende på Revisorernes yttrande i första punkten, alt RiksStaten till skrifmaterialier och expenser endast anslår 2,000 R:dr för hela 4;de Hufvud-Tileln, samt att denna summa icke ens är tillräcklig för fyllande af Förvaltningens af Sjö-Ärendena och General-AdjutantsExpedilionens för Flottan behof, hvarföre ock expens-kostnaderne för Stationerne måst anordnas å Statsanslagen lill Flottans nybyggnad och underhåll, får Förvaltningen underdånigst upplysa, att nämnde 2,5oo R:dr af Rikets Ständer blifvit ansiagne till skrifmaterialier och expenser endast för Förvaltningen af Sjö-Ärendena samt General-Adjulants-Expeditionen för Flottan, men ej för Flottans Stationer, hvilkas expenskostnader i alla tider utgått af Statsanslagen för underhållet och arbetsplan, samt att merberörde 2,5oo R:dr numera, i anseende till förhöjda priser och förändrade omständigheter, äro alldeles otillräcklige för det primilift afsedda behofvet, hvilken otillräcklighet än vidare ökats af det förhållande, att jemväl Stor-Amirals-Embelets irsta Afdelnings expenskostnader ansetts böra af samma medel utgå, hvarföre detta Statsanslag, för alt motsvara ändamålet, behöfde ökas med minst 5o procent.
Beträffande ater Revisorernes i samma punkt förekommande yttrande, att de i Riks-Sta^n till aflöning åt den numera indragna ChefsExpeditionen för Flottan ansiagne 2,400 Rrdr böra af Rikets Ständer, sorn för Stor-Amirals-Embetets irsta och 3rdje Afdelningar icke anslagit nödiga medel, annorlunda disponeras och Hufvud-Titelns anslagssummor, i närmare enlighet med nu befintlige förhållanden, bestäm - - 39 mas; så anser Förvaltningen en ny fördelning af Riks-Statens anslag till aflöning för Flottan, i enlighet med Eders Kongl. Majrts nu gällande Specialstater vara af behofvet påkallad, dock med iakttagande deraf, att, ehuru Chefs-Expeditionen blifvit indragen, någon minskning i totala anslaget, under nu varande förhållanden, icke kan äga rum. 2:0.
Revisorerne hafva i andra punkten anmärkt, att, bland expenceutgifterne vid Förvaltningen af Sjö-Ärendena, någre förekommit Revisorerne nog dryga, nemligen 10 LU. talgljus till försegling, 3 dito lill tändning i kakelugnarne, 61 R:dr 24 sk. till skolappningspenningar åt Vaktbetjeningen i Förvaltningen, hvilken utgift ej skall i allmänhet förekomma vid Statens öfrige förvaltande Verk, 16 R:dr 82 sk. till gratification åt den person i Posl-Verket, som besörjer expeditionen af Förvaltningens fi ibrefs-correspondance och 6 R:dr i och för sistnämnde ändamål vid Stockholms Station, hvarförutan 6 R:dr blifvit ulbetaldia såsom pramumerations-afgift för jyde Årgången, (ej 9:de Hundradel, såsom Revisorerne sig uttrycka) af Svensk Förfaltnings-Samling, ehuru nämnde Samling bör, uppå vederbörlig reqvisition, Statens Verk kostnadsfritt tillhandahållas; Och får Förvaltningen, i anledning häraf, underdånigst upplysa, att förstnämnde 10 LU. talgljus, som fördelas sålunda, alt Secreteraren i och för Rrefexpeditionen erhåller 3 LU.-, Kameréraren för fastställde profs förseende med sigill samt expeditioners. förseglande m. ra. 2 LU.; Casseuren för penninge-remissers förseglande 3 LU-, och Material-Förvaltaren för varors, lådors och packlårars försegling vid härstädes upphandlade effecters afsändande till Flottans Stationer i Carlskrona och Götheborg, består och utgå efter en för lång tid tillbaka af Förvaltningen fastställd och på vunnen erfarenhet om behofven grundad tariff, hvilket förhållande jemväl äger rum med de anmärkte 3 LU. ljus till Vaktmästaren för tändning i kakelugnarne under den kalla årstiden, då mer än 20 rum, belägne i 4 serskild te våningar, måste dagligen eldas, hvarjemte förmaket bör med sistnämnde ljusqvantitet upplysas, då sådant under vintermånaderna erfordras.
Skulle nu alla dessa behof af ljus, utan alt qvantiterne voro på förhand och med ledning af erfarenheten bestämde, successivt anskaffas och vederbörande tillhandahållas i den nion åtgången deraf anmältes, torde för säkert kunna antagas, att, då ingen tillförlitlig controll kunde i dessa afseenden äga rum, kostnaden för ifrågavarande ändamål komme att vida öfverstiga det belopp, Revisorerne, med mycken noggranhet, hafva beräknat. 40 Skolappnings-penningarne till Vaktbetjeningen hafva Ärligen fran den tid, i8o3, då Förvaltningen af Sjö-Ärendena organiserades, och jemväl långt förut af Flottans då varande Öfver-Styrelse blifvit bestådde, af den anledning, att, då Vaktbetjeningen i Hof-Rätler och öfrige Rikets Collegier vid Utslags och Resolutioners med flere handlingars communicerande samt aflönings kringhärande till Embets- och Tjenstemän erhålla icke obetydliga sportel-inkomster, vida öfversligande hvad under namn af skolappnings-penningar Förvaltningens Vaklbetjening tilldelas, billigheten synts fordra, att sistnämnde betjening, som helt och hållet saknar sportler, undfick någon uppmuntran och något understöd för betäckande till en ringa del af de kostnader, som ofelbart måste uppkomma i och för dagliga tjenste-ärenders förrättande i alla stadens delar, synnerligast vid tillfällen af upphandlings-auctioner, contracters afslutande och leveransers verkställande, då mångfaldiga kallelser till personer, vidt spridde kring hela staden, måste kringbäras; och anser Förvaltningen af sådan orsak, ifrågavarande ringa utgift icke vara illa använd, och Staten ej böra undandraga sig en obetydlig uppoffring för fyllande af sina tjenares måttliga och billiga anspråk; börande Förvaltningen upplysningsvis i underdånighet anmäla, att anmärkning mot utbetalningen af dessa skolappnings-penningar redan före detta blifvit af Kammar-Rättens Revisions-Departement utfärdad, men att KammarRätten, efter af Förvaltningen deröfver afgifven förklaring, pröfvat rättvist låta anmärkningen förfalla.
Den af Revisorerne omförmäldte gratification till den tjensteman i Post-Verket, hvilken ombesörjer expeditionen af publike Verkens fribrefspost, har i långliga tider varit bestådd samt utgått och utgår ej allenast från Förvaltningen af Sjö-Ärendena utan ock från öfrige förvaltande Embets-Verken, t. ex. från Stats-Contoret, till vida högre belopp än från Förvaltningen, och sådant, utan att någonsin förut Rikets Ständers Stats-Utskott och Revisorer eller Kammar-Rätten haft något att deremot erinra.
Mäst anmärkningsvärdt måste dock förekomma, att denna utgift från de öfrige Embets-Verken synes vara af Revisorerne äfven denna gång förbisedd, och att endast
Förvaltningens åtgärd i denna del vunnit granskarnes uppmärksamhet.
Emedlertid och vid öfvervägande deraf att ifrågavarande tjensteman i Post-Verket har gansia mycket besvär och ett stort ansvar för alla de betydliga penninge-remisser i 4° å 5o serskildte paketer, som månadtligen från Förvaltningen till lands orter - — 41 — oi terne afsändas, cn miingcl mindre remisser oberäknade, å hvilka nila han måsie afgifva ovilkorliga qvitteneeiy anser Förvaltningen det anmärkta ringa arfvodet 16
R:dr 32 sk. vara af PosttjenSlemannen fullkomligen väl förtjent; och synes denna utgift från Stockholms Station, i anseende lill beloppets ringhet och, måhända, oundviklighet, icke hafva bordt tili någon anmärkning föranleda.
Vidkommande åter de anmärkte 6
R:dr hvilka blifvit utbetaldte i praenumerations-afgift för egde årgången, eller den för år 1833, af Svensk Förfaltnings-Samling; så alldenstund Eder Kongl. Maj:t genom nådigt Bref till Hof-Cnncellers-Embetet den 20 Julii i833 läckts förordna att det så kallade årstrycket komme alt upphöra, samt att, i följd deraf, Svensk Förfaltnings-Samling skulle i stället hållas publikc Embets-Verken kostnadsfritt tillhanda, men först från och med i834 års ingång, lärer denna anmärkning vara af föihastande tillkommen, emedan Förvaltningen, lika litet som de öfrige publike Embets-Verken, kunde undvara 1833 års Författnings-Samlirtg, och, då den ej kunde gratis erhållas, måste af Förvaltningen kontant betalas. 3:o.