Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Staden äger för öfrigt en Helsobrunn, ett Apothek samt en Sparbank, hvilken vid nästlidet års utgång ägde en egen fond af 7,292 R:dr samt insatte kapitaler till belopp af 109,647 R:dr 17 sk.
Stadens fattigvård är i hög grad betungande.
Under åren 1843 till och med 1846, då nöden till en stor del afbjelptes genom utdelande af gåfvor i husen, uppgingo utgifterna i medeltal till 5,276 R:dr årligen.
Från vårtiden sistlidet år har tiggeriet varit alldeles afskaffadt; men för åstadkommande häraf erfordrades, utom särskildt efter subskription sammanskjutna 2,886 R:dr 16 sk., en omkostnadssumma af 6,374 R:dr, som föranledde uttaxering af 116} procent, i förhållande till allmänna bevillningen efter andra artikeln.
Sedligheten är god. 29 Stadsskjutsens utgörande är, genom innevarande år afslutadt kontrakt, upplåtet på entreprenad.
Folkmängden, som år 1842 utgjorde 1,317 personer, har under sistförflutna 5 år endast ökats med 26 personer, eller till 1,343, af hvilka äro:
Mankön ... 360. 415. 775.
Qvinkön . . 258. 310. 568. 618! 725! 1,343.
Stadens läge vid en sjövik, som lemnar god hamn för 10 å 11 löts djupgående fartyg och på ett afstånd af blott i mil från Skånska gränsen, erbjuder ett fördelaktigt tillfälle till handel med landtmannaprodukter från den omgifvande sädesrika orten, hufvudsakligen bränvin.
De handlande äro tjugu och staden äger 9 stycken större och mindre fartyg, hvilka sysselsättas, dels med transport af bränvin till orter inom riket och dels med frakter på utländska orter.
Fråga om stapelstads rätt för Sölvesborg är vid nästförflutne riksdag väckt och af Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning hemställd.
Handtverkerierna hafva under sednare åren icke undergått någon anmärk O O ningsvärd förändring.
— Antalet af handtverkare och idkare af dermed jemnförliga yrken är 74.
Till stadens hufvudsakligare näringsulvägar bör äfven räknas jordbruket, emedan den äger 3i mantal donerad jord, deraf omkring 400 tunnland äro inägor, som, med undantag af löningsjorden till stadens borgmästare och kyrkoherde, tillhopa något öfver 30 tunnland, samt stadens enskilda odelade jord 20 tunnland, besittas af tomtägare inom staden; men utmarken öfver 700 tunnland gagnas gemensamt till mulbete för stadsboernes kreatur och är till större delen bevuxen med bokskog, som, vid årligen anställda utsyningar, tillskyndar stadskassan en inkomst af omkring 1,000
R:dr; och kan vid inträffande ollonskofvel påräknas minst en dylik summa i ollongäld.
— Sådan skog har blifvit återplanterad på en rymd af öfver 350 tunnland.
Stadens styrelse består af en borgmästare och två rådmän, hvilka sednare årligen utväljas bland stadens borgerskap; hvarjemte finnes en stadsfiskal med nödig polisbetjening.
Staden med kringliggande byar, Sölve, Sölvesborgs slott, Inde, Sissebäck och Waljö, utgöra ett pastorat. 30 Stadens inkomster utgöras hufvudsakligen af den ofvannämnda, som hemtas från afkastningen af bokskogen, och resten erhålles dels från handel och sjöfart med omkring 400
R:dr och genom stadsskatter, som stadens invånare erlägga i mån af bevillningen efter 2 artikeln.
Statsbidragen uppgå, enligt tabellen, till 7,754 R:dr 18 sk.
Barnundervisningen bestrides i ett staden tillhörigt skolhus uti en så kallad lägre apologistskola med en rektor och en kollega; och för de mindre barnen meddelas, uti särskild staden tillhörig lokal, undervisning efter Lanca stermethod af särskild antagen lärare.
Sjukvården besörjes af en i staden stationerad provincialläkare, en stadsläkare och en fältskär; och finnes här jemväl ett privilegieradt apothek samt ett större badhus.
Fattigförsörjningen handhafves af en dertill vald direktion, som, i enlighet med ett af Kongl. Maj:t år 1822 faststäldt reglemente, besörjer omkring 27 stycken fattiges vård och underhåll i en dertill uppförd byggnad.
En i staden år 1838 grundlagd sparbank hade vid 1847 års slut en grundfond af 1,695 R:dr 22 sk. och insättarnes fordran utgjorde 73,257 R:dr.
Under Carlskrona stad lyda 2:ne köpingar Ronneby i Medelstads och Christianopel i Östra härad.
Ronneby, med 1700 invånare, deribland 16 handlande och 43 handtverkare, drifver en icke obetydlig handel med skogsprodukter.
Köpingen äger 1 skonert, 2 galeaser samt 3 slupar och jakter om tillhopa 144Tjhr läster.
Derigenom att köpingen ligger mer än \ mil från den hafsvik, hvari Rottneån utfaller, uppkomma flera obeqvämligheter för sjöfarten, till hvilkas afhjelpande man dock nu är sysselsatt med upptagande af grund i ån och segelledens upprensande.
Den genom köpingen löpande å formerar der ett betydligt vattenfall, hvarvid flere qvarnar, stampar och ett pappersbruk äro anlagde; äfvensom en kopparhammare med valsverk är under anläggning af samma personer, hvilka här redan hafva verkstad, der 30 arbetare sysselsättas med åtskilliga slags tillverkningar i koppar, malm och jern.
Köpingen lyder i judicielt afseende under
Medelstads häradsrätt och utgör ett pastorat med socknen af samma namn, hvars kyrka finnes i köpingen.
Handlandé och handtverkare derstädes äro borgare i Carlskrona och sortera i sådant afseende under Carlskrona magistrat.
Ekonomi och politi handhafvas afen särskild köpingsnämnd, enligt af Kongl. Maj:t den 6 September 1847 faststäldt reglemente.
Till nämndens 31 biträde finnes en polisuppsyningsman anställd.
Särskildt postkontor är i Ronneby inrättadt.
Den jord, som fordom varit donerad till Ronneby såsom siad, äges ännu lill en del af köpingens invånare, men till det öfriga af andra personer och är delad i smärre skiften utan gräns för klyfningen.
För köpingen är särskild läkare antagen, äfvensom der finnes ett pri v i - legieradt apothek.
Köpingens fattigvård är afskiljd från socknens, och utgifterna dertill äro ganska betungande, enär icke mindre än 124 fattige måste förses med understöd.
Christianopels köping är af ringa betydenhet.
Der finnas blott 2 handlande samt några handverkare.
Carlskrona landskontor och kansli den 30 December 1848.
A R V i D F A X E. C. G. Fehrman.
\ TABELL för Landet anta Krono-Fisken ....
Dito Qvarnar . . .
Frälse-Säterier . . . Säteri-Rusthåll . . .
Insockne Frälse-Hemman Utsockne Dito Frälse-Skatte-Hemman.
Krono-Hemman . . . Krono-Rusthåll . . . Krono-Skatte-Hemman Krono-Skatte-Rusthåll .
Militie boställen . . . Civila boställen . . .
Ecklesiastika boställen.
Lotshemman, Skatte .
Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar med flere lägenheter utan som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte Dito Krono t
Dito obebygde Oskattlagdo, bebygde dito, deraf Båtsmanstorp 1,467 st. . . . Bebygde Lägenheter, afsöndrade från hemman på viss tid eller lifstid Skattlagda Fisken och Fiske-lägenheter af serskilda slag, som e något hemmans ränta äro inbegripna, Skatte Dito Krono Tull-mjölqvarnar med 167 par Stena Tull-sågqvarnar, grofbladige . .
Husbehofs-mjölqvarnar utan ränta Husbehofs-sågqvarnar Stampar . . .
Kopparhammare .
Ämneshammare .
Pappersbruk . . Tegelbruk . . . Oljeslagerier . .
Garfverier . . , Breselieqvarnar .
Bryggerier . . Färgerier . .
Bomullsspinnerier
Diverse personer, som ej höra till viss näring unde Summa Hemmantal. G O: 3 St. 15* 3* 8 721 16* Vs 15» 906^§ 1,083 o O? *-* 3 St. 15* 3| 80JI 16* 19* JSff 906ffij H ' zz o>: '-l c/Q su: o s* a. 'g S •i - a> Utsäde af st. 1,091* 1 15 16 37 268 2,922 2,885 96i 120 66 49 10 6 2 1 6 5 2 21 2 3 T:r. 12i 3 4 55 20 1 16 12 772 2 54 17 6,548 T:r. 88 20 70 558 180 10 157 107 10,026 34 52 150 10 13 10 229 1,493 920 T:r. 47 30 70 530 125 9 150 120 7,387 31 44 114 12 13 18 142 1,423 T:r. 38 15 15 240 80 6 61 69 3,493 12 20 62 7 13,2071 10,265 6 57 356 T:r. 22 4 25 103 20 1 18 20 1,302 24 15 364 5 24 Ttr. 14 3 10 59 30 1 14 17 1,160 24 14 184 1 12 T:r. 335 66 140 1,600 480 30 4444 410 27,482 130 200 323 44 754 24 1,518 4,454 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
a 4,5451 1,598 | 1,356 T:r. 93 18 24 365 160 8 126 88 4,544 16 42 116 37,756 5,600 T:r. 522 100 420 3,095 1,080 60 928 600 53,704 192 364 824 60 ' 94 60 1,076 7,272 T:r. 240 120 280 2,963 750 54 892 620 40,465 180 288 660 72 65 T:r.
182 90 60 1,107 400 30 301 369 16,814 62 138 312 35 40 108 30 7101 280 6,615 1,800 T:r. 102 24 100 43 U 100 5 90 110 5,892 12 116 1934 30 120 T:r. 63 18 60 311 150 5 70 90 5,168 12 73 91 5 70,4511 55,0821 22,0501 7,326 60 6,176 T:r. 2,605 660 1,260 12,190 3,360 210 3,132 3,320 204,244 940 1,590 2,344 308 529 108 50,880 32,032 Underhållna Kreatur. 279,772 St. 28 30 56 228 64 5 63 86 4,328 14 28 40 6 G a oq o* o CP gr 37 440 5,459 St. 90 30 30 294 96 8 94 119 5,950 20 38 78 10 18 8 118 762 St. 158 75 120 886 240 18 262 284 15,190 46 76 204 28 30 10 680 3,130 20 St. 98 45 90 516 190 10 124 156 8,538 32 51 72 20 G 03 < 3’ 20 216 975 7,7631 21,4571 11,153 St. 762 60 150 890 200 15 188 260 17,060 80 90 134 40 40 30 1,050 5,720 St. 106 90 150 936 180 12 162 340 11,553 50 96 126 25 Uppskattadt Värde. Bevil M St. 20 715 3,270 120 17 301 14 34 R:dr.
10,000 16,000 80,100 31,375 71,200 492,375 149,350 9,175 161,275 129,900 7,627,825 26,800 43,875 123,600 7,825 18,600 30,000 68,725 838.225 1,200 31,500 186.225 30,000 R:dr. s. 3 6 33 18 37 — 78 — 430 24 62 24 4 18 110 24 108 12 5,921 24 13 — 32 36 79 12 6 30 26,769| 17,9511 366 5,200 1 28,000 14 500 — 45,500 18 12,000 6 1,100 — 110,800 25 10,000 — 6,250 2 6,500 4 250,000 30 321 10,663,000 11 40 342 1,040 62 13 8,8541241 — Carlskrona Lands-Kontor den 30 December 1848. 1 n f t åt FAXE. C. G. Fehrman. lierättelse öfver Blekinge Län för 1843—1847. 1 II O lil Blekinge L ä n. ■Si ning efter 1841 och 1845 års Förordningar. ä n d i ä n t o r.
Klereci-Statens underhåll. o O &B. R:dr, R:dr R:dr.
R:dr R:dr R:dr R:dr.
R:dr. 116 32 R:dr. 116 32 27 34 200 3,093 32 12 104 540 142 1,077 121 337 649 383 2,654 485 25 18 24 24 168 32 39 222 32 209 872 1.507 1,054 9,312 2,136 142 5,122 2.508 220,459 359 796 4,818 164 26 26 110 102 1,596 328 22 490 50 163 1,147 301 77 214 1,154 196 135 1,132 259 171 1,458 338 251 28 918 174 426 36 810 338 265 48 32 615 170 32 400 150 623 130 32 14 16 17 32 14 22 16 32 16 344 318 15,953 253 456 16,874 75 42 708 883 38,750 302 152 9,854 32 26 258 184 ,174 24 144 103 5,500 704 439 23,529 2,208 419 277 14,578 34 529 *344 19,508 205 231 11,430 252 190 13,661 170 143 8,925 16 346 277 15,303 24 17 24 24 16 16 36 16 29 30 89,352 968 3,962 23 16 24 16 32 16 199 641 274 728 24 42 36 124 182 30 36 84 36 47 32 32 116 242 32 33 36 3,122 218 3,340 16 163 16 160 32 30 17 43 24 16 32 39 44 18 16 40 135 16 52 100 137 478 2,771 350 322 267 2,250 8,347 10 12 49 32 32 28 137 136 1,731 55 23 29 36 44 57 10 29| 10 30 > 560 1,479 594 1,487 687 2,179 40 122 16 575 — 839 2,913 42 296 1,100 26 159 32 32 2 32 342 26 2,872| 12 686 36 10 26 io 2,001 16 511 24 204 151 24 32 253 199 16 554 147 616 160 1,928 10 10 32 32 500 12 10 24 12 24 25 115 125 32 143 12 12 12 16 198 40 51 18 12 24 271 296 36 12 12 32 415 32 44 74 566 1,563 46 24 24 30 50 24 123 6 659 — 4,126 32 273,628)24) 24 32 32 596 1,884 16 37 590 44 287 49 336 12 813 47 355 1,215 24 100 25,093 19,689 33,644j 2 6110 11,614J44-J 51 9,889120j 1J 1,928| loj 10) 9,I08| 12 32,6321291 4| 3,007 32 93,438 11 24,534 1,437] 321 — | 5,898 31,869 ,716 32 32 ,381 20,333 ✓ ' - I . • - . . . / j ii .
■ • • * ■■■ 1; . ■ | ■ Itjl.i Hillin iljjji.lMj. m ' ' V—, ... , 1,«■> 0 . t *•
V TABELL för Städerne inom Blekinge Län.
Carlskrona Stad.
Hus och Tomter . . Jord Tobaks-Fabriker . . Koff. Skepps Warf . Väderqvarnar . . .
Diverse personer ej hörande till viss näring Sterbhus, Gåfvor och Testamenten . . . . Summa Carlshamns Stad.
Hus och Tomter Jord ....
Färgerier . . Garfverier . . Kort-Fabriker . Nål-Fabriker .
Repslagerier Segelduks-Fabriker Skepps-Varf Tobaks-Fabriker Ur-Fabriker
Diverse personer ej hörande till viss näring Summa Sölfvltsborgs Stad.
Hus och Tomter ..........
Jord Väderqvarnar
Diverse personer ej hörande till viss näring Summa lius, Tomter, Verk oell In- rättningar.
Utsäde af Medelafkastning, sedan ut- sädet är afdraget Underhållna Kreatur.
Uppskattadt värde.
ET O Äng.
Summa Tunnland.
Hvete. s CJQ Korn.
K 05 2» Blandsäd.
Potates. 1 Hvete. 5d OSO CJQ Korn.
Potates. a Os; 05 p O X 05 Kor. Ungboskap.
5 Getter.
Bruk, ma- nufakturer, qvarnar och Fabriker.
B e v i 1 1 Efter Irsta Art.
Efter Andra Jord, Hus, Tomter, Yerk och Inrättningar. af Embets- och Tjcnste- mäns Löner.
Trland T:Iand T:land 1,419 __ 1,384,385 20 _ 1,384,385 20 . 2,768 37 — — 70 125 8673 1,062J A 5. 2 26 20 14 2 145 14 132 112 72 12 996 70 16 124 — 12 16 — 29,000 — — — — 29,000 — — — — — 58 — — — — — — 5 — —_ — — — — — — — — — — — — 64 32 — — — — — 1 — — — — — — — — — — — — 25 — — — — —;— — — 4 — — — — — — — 5,270 40 — 5,270 40 — 10 26 — — — — — — — — _ — — — — — — — — — — — — — 986 12 — — 5,801 27 6 4,467 12 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — —— — — 70 125 8671 1,0621 4 5 2 26 20 14 — 2 145 14 132 112 72 — 12 996 70 16 124 — 12 16 — 1,384,385 20 __ 29,000 — — 5,270 40 — 1,418,656 12 — 986 12 — 2,926 47 — 5,801 27 6 4,467 12 — 538 664,160 664,160 1,328 15 4 93 14 387 494 5 4 42 31 8 1 3 57 32 294 155 32 5 24 513 43 8 260 — — — — — — 26,875 — — — — 26,875 — — — — — 53 36 — — — ■ — — 3 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 77 — — — — — — 1 — — — — — — — — — — — — • 3 — — — — — — 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 12 — — — — — — 2 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 5 — — — — — — 1 — — . — — — — — — — — — — — T— ■ — — 7 — — — — — — 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 12 — — — — — — 1 — — — —
— — — — — — — — — ■ 50 — — — — — — 5 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 81 — — — — — — 3 — — — — — — — — — — — — D — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 458 42 — — — 444 9 3 2,751 15 1 93 14 387 494 5 4 42 31 8 1 3 0 57 32 294 155 32 5 24 513 43 8 260 — — — — 664,160 — — 26,875 — — — — 691,035 — 458 42 1,634 3 4 444 9 3 2,751 15 1 151 219,459 219,459 438 44 8 _ 250 150 700 1,100 3 85 50 25 2 250 30 595 300 150 — 20 2,500 64 20 316 20 — — — — 74,943 — — — — 74,943 — — — 149 42 8 — — — — 1 — — — — — — —■ — — — — — — 700 — — 700 — — 1 19 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 136 40 — — — 58 — — 642 io — — 1 250 150 700 1,100 3i| 3 85 50 25 — 2 250 30 595 300 150 - 20 2,500 64 20 316 20 - - - 219,459 -1- 74,943 - - 700 — — 295,102 -1- 136 30 - 590 10 4 58 — — 642 10 — 8 s is i ti a n t n Artikeln.
Efter 33 och 36 §§. 15 155 170 Personer ej hörande till viss näring.
668 668 24 1,126 — I 1,126 129 129 44 Bränvins brännings Afgift. 211 355 566 297 34 44 — 297 34 256 256 Summa.
Boskapsoch Åkerskatt. 2,768 269 64 25 10 12,293 155 15,587 1,328 53 77 3 12 5 7 12 50 81 5,079 6,713 438 44 149 42 1 19 1,223 20 1,8301301 41 Mantals penningar.
Salpeter Afgift. 1,552 24 1,552 24 691 691 193 36 193 36 Tionde och Räntor af Verk och Inrättningar.
Summa. 1,552 1,552 691 691 193 193 24 36 Arrende medel. 4,291 4,291 32 Kostnad för Rotering.
Kostnad för Stadens Styrelse. 1,067 1,067 711 711 128 128 9,565 9,505 4,225 4,225 862 287 sj 1,150 Ivlereciets underhåll.
s 1,000 5 8 1,000 1,000 1,000 637 312 1,250 - Kommini strars. 400 Kyrkobe tjenings.
Summa. 606 400 606 189 410 600 666 666 12 12 2,006 32 2,000 32 189 2,076 2,266 949 312 — 1,262 Fattigför sörjning.
Väghållning. 7,831 7,831 1,549 32 58 16 89 40 3 24 14 — 5 40 8 8 14 — 58 16 94 24 5 40 5,377 24 7,279 787 262 176 1,226 2,650 2,650 773 773 150 50 200 1,153 1,153 238 Diverse oncra etc. 5,493 710 6,199 12,402 1,000 2,088 238 to 8 3,088 200 200 850 130 600 1,5801 —!
- Summa Stats-Bidrag 8,261 37 10,141 46 64 3 2 25 — 10 26 39,448 9 155 46 58,108 4,067 38 1,834 21 166 40 6 24 26 — 10 40 15 8 26 — 108 16 175 24 10 40 19,538 14 25,986 4,238 1,321 1 2.193 7,754 18 — Carlskrona Lands-Kontor den 30 December 1848.
ARVID VÅKE. C. G. Fehrman.
Berättelse öfver Blekinge Län för åren 1843—1847.
MAJsTS BEFALLNINGSHAFVANDE» uti Jönköping© £ ö n till KOtYGI. HAJ::T i underdånighet afg i fn e FEMÅR S-BERÄTTELSE för åren 1843, 1844, 1845, 184G och 1847.
STOCKHOLM, 1850.
P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. Underdånig
Berättelse om tillståndet, i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Jönköpings län för åren 1843, 1844, 1845, 1846 och 1847. § i liiinets allmänna beskaffenhet.
Ilvad angar länets allmänna beskaffenhet förbigår jag beskrifningen om de yttre gränserne, bergsträckningar, sjöar, strömmar, rådande jordart på olika trakter m. m. hvarom någon ny upplysning icke är att tillägga till föregående femårsberättelser, och begifver mig till de vidtagne anstalterne till förbättring af landets naturliga beskaffenhet, genom sjösänkningar o. s. v. hvarutinnan den sista femårsperioden företer en så storartad verksamhet, att ingen föregående lärer kunna framvisa något jemförligt.
Redan i sista femårsberättelsen antydde jag, att uppmärksamheten var starkt riktad åt denna angelägenhet både å länsstyrelsens och enskilde associationers sida, men tillika eri farhåga att den större allmänheten skulle finna de vilkor allt för invecklade, eller icke nog fördelaktiga, som blifvit af Riksens Ständer fästade vid understöd af allmänna medel till företag i ofvannämnda ändamål.
Erfarenheten och nitiske ståndspersoners föredöme framkallade dock snart en tällan äfven bland allmogen, att blifva delaktig af understödsmedlen.
De arbeten, som sålunda redan blifvit fullbordade eller mer och mindre framskridit. äro följande:
Sänkning af Säbysjön i Säby socken och Norra Wedbo härad.
Sänkning af sjön Nätaren i Barkeryds och Fersnäs socknar af Tveta härad, samt Bruks- och Rekeboåarnes upprensning.
Rensning af Storån i Svartorps och Lekeryds socknar, äfvenledes i Tveta härad.
Aftappning af Stensjön och Laygarcbosjön i samma härad, sänkning af lia— kasjön i Forsserums och Barkeryds socknar.
Utdikning af Barkerydssjön jemte deromkring belägna kärr och mossar i Barkeryds socken och Tveta härad.
Sänkning af sjöarne
Ör och Bunn samt Öfra och Nedra Qvarnsjön i Wista och Norra Wedbo härader.
Utdikning af Klackarpssjön i Lekeryds socken.
Sänkning af Aneby, Flisby och Wässelda sjöar, samt upprensning af åtskillige dermed sammanhängande vattendrag inom Bredestads, Bälaryds, Flisby och Solberga socknar i Norra och Södra Wedbo härader.
Sänkning af sjön Widöstern i Ossbo härad af Jönköpings och Sunnerbo härad af Kronobergs län, samt Aftappning af sjöarne Drafven och Bolmen i Westbo härad af Jönköpings samt Sunnerbo härad af Kronobergs län.
Den jordyta, som i följd häraf vinnes eller förbättras, är beräknad till ungefärligen nio tusen, två hundra sjuttio åtta tunland, då likväl deri icke ingår hvad som skulle vinnas genom Bolmens och Drafvens sänkning, deröfver någon beräkning än ej är gjord.
En del af denna mark är redan odlad och har burit skörd.
Utom en sådan mera varaktig vinst, hafva desse arbeten, genom beredandet af sysselsättning åt en större arbetspersonal och spridandet af icke obetydliga penningesummor, tillskyndat orten stora fördelar. § 2- \
Enligt 1847 års mantalslängder utgjorde folkstocken : Mankön . . . 75,463.
Qvinkön . . . 82,020.
Summa 157,483, deraf skattskrifne:
Mankön . . . 39,232.
Qvinkön . . . . 45,934. och mantalsfrie: Mankön . .
Summa . 36,251. 83,166, Qvinkön . , . . 38,086.
Summa 74,317, hvilket antal, jemfördt med folkmängden år 1842, visar en tillökning af 5,630 personer.
Denna tillväxt synes vara en naturlig följd af uteblifne farsoter och missväxter, jordens tilltagande odling, samt näringsflitens utveckling under i allmänhet gynnsamma förhållanden. n Folket.
Angående dess bildning, mångsidigt utbildade konst- och näringsflit, samt verkningen deraf på välmågan och slutligen sedlighetstillståndet, tillåter jag mig åberopa föregående berättelser och endast tillägga, att uti det mesta af allt detta visat sig ett framskridande.
Endast hvad sedligheten angår tvekar jag att låta detta omdöme gälla, enär, enligt temligen säkra iakttagelser, brottsligheten om icke allmänt, så åtminstone inom vissa kathegorier, såsom angrepp på person och egendom samt bedrägerier är i tilltagande, då likväl dryckenskap, armod och arbetslöshet mindre än förr återfinnas vid efterforskandet af orsakerne till detta oroande förhållande, hvilket nu börjar sträcka sig till och med till den besutna allmogen.
Det måste derföre gifvas någre andre orsaker, som undergräfva sedlighetens rätta grundvalar: den religiösa tron och vördnaden för lagarne; och det lärer icke vara svårt att uppdaga desse orsaker, men är måhända icke behöfligt eller hörande till denna berättelses uppgifter.
S 3 Näring arne.
Framstegen i denna näringsgren äro stora och glädjande.
På åkerjordens förbättring genom steubrytning dikning och gödning med komposter användes mycken omsorg.
Brukningsmethoden förbättras äfven genom införande af trädesbruk, der insädet förut varit allmänt, genom åkrens indelning i flera gärden, samt användandet af vexelbruk och begagnande af nya förbättrade redskap, hvilka finna en liflig efterfrågan vid länets landtbruksskola.
En för landtbruket gynnsam omständighet har varit, att årsväxterne omvexlat mindre i detta län, än andre provinser och, med undantag af året 1846, icke understigit medelmåttan, under det att afsättningen varit jemn, utan märkbar förändring i salupriserne, hvilka på det hela taget stigit.
Mindre i följd af årgången 1846 här, än missväxt i de angränsande länen och en liflig export på England, uppjagades spanmålspriserne år 1847 till en ovanlig höjd, hvarigenom man missleddes att sälja sig för nära, så att på sommaren brist yppades på spanmål inom vissa härader, isynnerhet Östbo och Westbo.
Till dessa orters bistånd behagade Eders Maj:t ställa under min disposition 20,000 R:dr Banko af undsättningsmedlen, af hvilken summa likväl såsom lån utgick allenast 1S,970 R:dr samma sedelslag, hvarmed, jemte de bidrag i kontant och viktualier, som på min uppmaning villigt lemnades från andre orter inom länet, bristen blef afhjelpt, och hafva undsättningslånen sedermera blifvit restfritt, 6 utan begagnande af det anstånd, sora vid påföljande Riksmöte beviljades, återbe talte ä först utsatte terminer, hvilket andra bevis af detta slag på folkets goda vilja att rätt för sig göra torde förtjena att här antecknas.
Under vanliga år deremot producera, med undantag af Westbo och en del af Mo härad, alla öfriga trakter i länet spanmäl, ej blott till deras behof utan mer och mindre till afsalu.
Men då afsättningsplatserne äro få och transporten lång, är att befara att vid minskad eller uteblifven efterfrågan från andra orter, spanmålspriserne skola falla i missförhållande till produktionskostnaden.
Då torde likväl omtankan komma att riktas på den nu otillräckligt omhuldade ängsodlingen och en med länets naturförhållanden mera öfverensstämmande jemnvigt emellan åkerbruk och boskapsskötsel uppstå.
Torröta å potates visade sig här i länet första gången år 1846 och väckte rättmätiga farhågor för följderna af en oförutsedd plötslig förminskning uti den arbetande klassens vigtigaste näringsämnen; men genom iakttagande af de försigtighetsmått, som Regeringen skyndade att anvisa, lyckades man afvärja en större skada å skörden, och en ymnigare sädesgröda bidrog äfven till förminskning i de befarade olägenheter.
En fjermare verkan af detta nya fenomen, som det påföljande året återkom, torde blifva inskränkning i potatesodlingen och den deraf beroende bränvinstillverkningen; och, i sådant fall, vore det en lycka, att denna förändring kunnat försiggå, utan allt för svåra känningar och innan potatesodlingen blifvit af det öfvervägande inflytande som annorstädes, t. ex. i Irland.
I den med jordbruket sammanhängande bränvinsbränningshandteringen föregår, enligt sammanstämmaude uppgifter från de flesta fögderier, redan en förändring i det, att de mindre bränvinspannorne med enkel redskap nedläggas, och, i stället, ett färre antal konstbrännerier på större possessioner uppkomma.
Till siffran uppgifves förhållandet från tvänne fögderier sådant, att de mindre pannornas antal nedgått under sista 3 år: i Westbo från 850 till 585, samt i Tveta. Wista och
Mo häraders fögderi från 669 till 500.
Konstbrännerier funnes i förstnämnde härad 1, och i de andre 7 stycken.
Att fodertillgångarne i allmänhet icke motsvara den i bruk varande åkervidden, följer af hvad redan är yttradt om jordbruket.
Dermed sammanhänger ock, att stallfodringen upphör för tidigt samt att de naturliga ängarne och betesmarkarne, som gifva ett mustigt och godt, men icke ymnigt foder, förlora i bördighet genom för stark betning.
Ett motsatt förfarande skulle, andre fördelar oberäknade, kraftigt bidraga till förbättring af den inhemska boskapsracen, som förtjenar att konserveras.