Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bibliothekarien Arwidsson? i denna framställning yttrade åsigt om den allmänna vigten och fördelen att, genom de önskade handlingarnes öfversändande till ofvannämnde länder, bereda hittills saknadt tillfälle för dervarande vetenskapsidkare och förfaltare att vinna fullständig kännedom om Sveriges statsskick samt financiela och statsekonomiska förhållanden, hafva Fullmäktige, som trott sig icke utan Rikets Ständers medgifvande kunna lemna bifall till berörde framställning, förordat densamma och tillstyrkt, att utaf de hos Riksgälds-kontoret nu förvarade tryckta riksdags—protokoller och dertill hörande bihang må, för det uppgifna ändamålet, få tillställas Kongl. Bibliotheket högst fyra kompletta exemplar, under förbehåll likväl, att de derefter återstående kompletta exemplaren uppgå till ett antal af åtminstone tio; hvarjemte och då det, syntes Fullmäktige mindre lämpligt, att dessa, endast häftade och med omslag af merändels mycket groft papper försedda riks dagshandlingar, såsom gengåfva från Svenska national-representationen, aflemnas lill allmänna bibiiotheker i andra länder uti sitt nuvarande skick, Fullmäktige hemställt, att desamma måtte, på Riksgälds-kontorets bekostnad, få inbindas i enkla, men snygga pappband, med cloth-ryggar, helst den härmed förenade kostnad, utgörande omkring 20 sk. för hvarje qvart- och 12 sk. för hvarje oktav-band, eller omkring 120 R:dr för hvart och ett exemplar, säkerligen komme att Svenska Staten tillfullo ersättas genom de dyrbara, icke sällan omsorgsfullt inbundna arbeten, som Kongl. Bibliotheket, i ytterligare utbyte emot samma handlingar, skulle hafva att från sagde länder förvänta.
I betraktande af de till stöd för denna framställning anförda omständigheter och under förklarande, att Utskottet delar de af Fullmäktige härvid uttalade åsigter, får Utskottet jemväl tillstyrka Rikets Ständers bifall till ifrågavarande framställning, jemte hvad i anledning deraf blifvit af Fullmäktige föreslaget och hemstäldt.
Bih, lill R.
Prol. 1835 & 1834. 4 Sami. 1 Afä. 2 Band. 36 Hafi. 4 26 Stats-Ulskollcls Memorial, M 237.
M 237.
Ank. till Eip.-Ulsk. d. 12 Aug. 1834, kl. 2 e. rri.
Memorial, angående kostnaderna får tryckningen af protokoller na vid innevarande Riksdag, jemte dertill hörande bihang.
(R:gs Afd.) 1 fråga oin den ersättning, hvilken vid innevarande Riksdag likasom vid föregående riksmöten egt ruin, torde böra beviljas för ej mindre korrektur-läsningen vid den, då riksdagen slutas, återstående tryckningen af Riks-ståndens protokoller, än upprättandet af registren öfver samma protokoller, hafva Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, uti sin i Stats-Utskottets Memorial, JVs lOi, omförmälda skrifvelse, föreslagit, dels att berörde ersättning måtte bestämmas till följande, efter skiljaktigheterna i stilar och tryck lämpade, belopp för hvarje efter Riksdagens slut tryckt ark, nemligen af Ridderskapet och Adelns äfvensom Preste-Ståndets protokoller till 1 R:dr 12 sk., samt af Borgare- och Bonde-Ståndens protokoll till 1 R:dr; dels att vedergällningen för registrens upprättande måtte fastställas till 20 R:dr för hvarje tryckt ark af de till Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoll hörande register och lill 15
R:dr för hvarje sådant ark af registren öfver Borgareoch Bonde-Ståndens protokoller. l:o.
Som den af Herr Landtmarskalken och Herrar
Talmän föreslagna godtgörelse för ofvanomförmälda korrektur-läsning grundar sig på en, med hänsigt till papperets storlek och tryckets beskaffenhet, anställd jemförelse emellan de särskilda Ståndens protokoller; och då denna beräkningsgrund, hvilken vid ifrågavarande ersättnings bestämmande under de föregående riksdagarne varit tillämpad, äfven nu synes böra iakttagas, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall lill hvad sålunda blifvit föreslaget, eller alt, såsom ersättning för besörjandet af korrektur-läsningen m. m. i och för den vid nuvarande Riksdags slut återstående tryckning af RiksStåndens protokoller, jemte dertill hörande register, må till vederbörande utbetalas för hvarje, sedan Riksdagen är afslulad, tryckt ark af Ridderskapet och Adelns äfvensom Preste-Ståndets protokoller En R:dr 12 sk., och af Borgare- och Bonde-Ståndens En R:dr. 2:o.
Beträffande derefter godtgörelsen för upprättandet af registren öfver meranämnde protokoller, torde samma bestämningsgrund, eller papperets storlek och tryckets be - Slals-Ulskotlets Memorial, M 237. 27 skaffenhet likaledes böra tillämpas; hvadan Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Herr Landtinarskalken och Herrar Talmän föreslagit, hemställer, att denna godtgöreise må bestämmas till Tjugu R:dr för registren öfver Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoller och till Femton R:dr för registren öfver Borgare- och Bonde-Ståndens protokoller, beräknadt för hvarje tryckt ark af sagde register. 5:o. 1 afseende på ordningen och sättet för liqviderandet af härofvan omförmälda, jemte öfriga med tryckningen af innevarande
Riksdags protokoller förenade kostnader, hemställer Utskottet, att samma beslut matte meddelas, sorn vid de sednaste riksdagarne i detta hänseende varit fattade, eller att kostnaderna för tryckningen och häftningeu af Riks-ståndens protokoller böra af Riksgälds-kontoret omedelbart godlgöras på enahanda sätt, som i afseende på andra riksdags—ulgilter blifvit af Rikets Ständer föreskrifvet, samt att boktryckarnes och bokbindarnes räkningar skola grunda sig på gjorda och af vederbörande iRiks—stånd antagna anbud eller enligt Slåndets beslut upprättade kontrakter, och, hvad det verkställda arbetet beträffar, vara af Ståndets Sekreterare till riktigheten bestyrkta.
Härvid har Utskottet trott sig böra upplysningsvis meddela, att upplagorna af Stands-protokollerna under denna Riksdag, enligt inhemtade officiela uppgifter, utgöra följande exemplar, nemligen: upplagan af Ridderskapet och Adelns protokoll 500 exemplar. » af Preste-Ståndets d:o 450 » » af Borgare-Ståndets d:o 200 » » af Bonde-Ståndets d:o 290 » Vidkommande åter bihanget till Riks-ståndens protokoller, eller de af Utskotten afgifna Betänkanden samt från Riks-slånden expedierade protokolls-utdrag jemte Expeditions-Ulskottets förslag till underdåniga skrifvelser, har Utskottet erhållit den upplysning, att utaf de 1,350 exemplar, som upplagan af nämnde bihang under denna, likasom under de tvänne sistförllutna riksdagarne utgjort, aflemnas: till Ridderskapet och Adeln 500 exemplar. » Preste-Ståndet 70 » » Borgare-Ståndet 85 » » Bonde-Ståndet 120 » » Utskotten 32 » » några af Stats-Departementerne samt åtskilliga Embetsverk och Embetsman m. 11 21 » Transport 828 exemplar. 28 Sta/s-Ulsliottets Memorial, M 257.
Transport 828 exemplar, hvarjemte till
Riksgälds-kontoret öfverlemnas för att prenumeranter tillhandahållas 40 » ggg exemplar.
Utaf de öfriga exemplaren komma 400 , att tillställas
Riksgälds-kontoret för att, enligt de föreskrifter, som derom varda af Rikets Ständer meddelade, antingen genom nämnde Kontors försorg utdelas, eller till framtida disposition derstädes förvaras.
Härefter återstående 82 skola vara afsedda att hos Expeditions-Utskottet, vid skeende särskilda reqvisitioner från vederbörande Utskott finnas alt tillgå.
Summa 1,350 exemplar/ Stockholm den 4 Augusti 1854.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1884. Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 238. 1 M:o 238.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 12 Aug. 1834, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållne ålerremisser å Betänkandet N:o 151, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Landtförsvars-Departementets handläggning. (U. A.) Första punkten, mom. litt. d., angående ett anslag af 62,000 R:dr för bestyckning af strandverket Gustafsborg vid Carlstens fästning, har blifvit återremitterad af Bonde-Ståndet; men som
Utskottets härutinnan afgifna yttrande är af de öfriga trenne Iliks-Stånden godkändt, och frågan alltså, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, blifvit af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Samma punkt, mom. litt. e., innefattande hemställan, att en summa af 80,000 R:dr årligen för hvartdera af nästkommande tre år måtte anvisas till anskaffande af riya gevär, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad af Borgare- och Bonde-Stånden.
Under frågans behandling hos sistnämnde tvänne Riksstånd har hufvudsakligen blifvit anfördt, att den af Utskottet tillstyrkta förhöjning af anslaget utöfver den för innevarande och föregående år i detta afseende beviljade summa af 66,666
R:dr 32 sk. årligen icke vore oundgängligen behöflig, då i allt fall hela det erforderliga antalet af gevär först efter en längre tidrymd kunde med detta anslag anskaffas, samt för öfrigt, i händelse krig utbröte, andra åtgärder måste vidtagas för gevärsbehofvets fyllande; och ansågs derföre ifrågavarande anslag lämpligen böra bestämmas till nyssnämnde belopp, helst det nuvarande förrådet af gevär vore tillräckligt stort för arméens första utredning, och, när reserv-förrådet en gång blefve fylldt, faktorierne ändock måste sysselsättas och gevärstillverkningen följaktligen fortfara; varande inom Bonde-Ståndet derjemte yttradt, att då denna del af krigs-materielen, likasom andra delar deraf, vore underkastad ständiga förändringar, det måste anses oklokt att samla ett större förråd deraf, än som vid utbrytande krig genast erfordrades.
Utskottet, hvars yttrande i denna fråga, på sätt nämndt är, blifvit af tvänne Riks-Stånd' bifallet, har icke funnit de gjorda anmärkningarne innefatta sådana skäl, sorn kunna föranleda till frånträdande deraf; hvarföre Utskottet får detsamma vidblifva.
Prot. 1853 & 1884. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band 37 Häft. 1 9 Stals-Vtskotlets Utlåtande, N:o 3 38.
Samma punkt, mom. litt. om anslag till anskaffning af nya pistoler; Dito mom. litt. g., angående anslag till anskaffande af kavalleri-sab lar; och Dito morn. litt. h., i fråga om anslag til! anskaffning af faschinknif var, hafva af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitterade; men enär de öfriga frenne Riks-Stånden bifallit Utskottets yttranden i dessa delar, kunna, jemlikt 75 §.
Riksdagsordningen, återremisserne icke till någon åtgärd föranleda.
Andra punkten, mom. litt. a., deruti Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad, för nästkommande tre år anvisa en summa af 60,000 R:dr årligen, är återremitterad af Rorgare- och Ronde-Stånden, på grund af gjorda anmärkningar, att de anslag, som för fäslningsbyggnader beviljades, borde i (örsta rummet afse fullbordande af kustfästningarne; att med det mindre anslag af 30,000 R:dr årligen, som hittills varit för Carlsborgs fästning anvisadt, den inre byggnaden, eller den egentliga depot-fästningen, kunde inom icke aflägsen framtid blifva färdig, samt att detta byggnadsföretag för öfrigt hufvudsakligen vore att anse såsom ett medel att bereda sysselsättning ät kronoarbets-korpsen; och yrkades derföre, att anslaget ej måtte nu till högre belopp bestämmas, än som för innevarande och föregående år blifvit beviljadt, eller 30,000 R:dr årligen.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva deremot bifallit Utskottets yttrande i denna fråga; vid hvilket förhållande, och då Utskottet icke linner skäl anförde, som kunna föranleda ändring deraf, Utskottet får detsamma vidblifva.
Samma punkt, mom. litt. c., angående anslag till anskaffande af en fältbryggeutredning, har blifvit återremitterad af Rorgare-Ståndet, men deremot bifallen af de trenne öfrige Riks-Stånden; kunnande således, jemlikt 75 §.
Riksdags-Ordningen, återlemissen icke till någon åtgärd föranleda.
Uti tredje punkten, sednare momentet, hade, i fråga om det anslag af 54,000 R:dr, hvilket, utöfver redan befintliga tillgångar, erfordrades för underhållande af beväringsmanskapets beklädnads- och utrednings-persedlar, Utskottet, som förut “tillstyrkt öfverflyttning till ordinarie
Stat af det vid näsllidne Riksdag till kompletterande af beväringens reserv-förråd beviljade extra anslagsbelopp af 26,666 R:dr 32 sk., hemställt, att återstoden 27,333 R.dr 16 sk. måtte för det afsedda ändamålet anvisas, att under hvartdera af nästkommande tre år utgå.
Detta yttrande är återremitteradt af Rorgare- och Ronde-Stånden, på grund af den anmärkning, att behöfiigheten åf ifrågavarande anslag, 27,333 R:dr 16 sk., vore beroende af tillvaron af de nva munderingar åt beväringsmanskapet, för hvilkas anskaffande Rikets Ständer vid denna Riksdag beviljat en summa af 716,000
R:dr: och, då dessa munderingar ännu icke förefunnos, och deras iståndsättande följaktligen ej kunde under den närmaste framtiden ifrågakomma, vore alltså anslaget, 27,333 R:dr 16 sk., för närvarande obehöfiigt.
Med anledning af berörde anmärkning, har Utskottet trott sig böra upplysningsvis anföra, att, på sätt dels af det vid Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition fogade StatsRåds-protokoll af den 9 November uästlidet år, dels ock af andra Utskottet meddelade officiela handlingar inhemtas, ifrågavarande anslagssumma ingalunda afser underhållet Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o %38. 3 af den tillämnade nya lifmunderingen för beväringsmanskapet, ulan vidmakthållandet och kompletterandet af den i bruk varande, till större' delen mycket slitna, munderingen.
Sedan nemligen Krigs-kollegium år 185Ö hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning derom, att det såsom tillgång för beväringsmanskapets förseende med beklädnadsoch utrednings-persedlar för åren 1851, 1852 och 1853 från anslaget till försvarsverket i allmänhet påräknade belopp af 30,000 R:dr om året måtte, i anseende till dess otillräcklighet, till 67,000 R:dr årligen förhöjas, hade Kongl. Maj:t, jemlikt Nådigt beslut deu 17 September 1851, blott medgifvit, att, för betäckande af bristen i anslagsbehöfvet, beklädnads-materialier och persedlar finge från beväringsmanskapets reservförråd uttagas till ett värde, ej öfversligande det af Rikets Ständer till förrådets förstärkande för åren 1851 med 1853 beviljade extra anslag af 26,666 R:dr 32 sk., hvadan under dessa år för Kollegium ej funnits för ifrågavarande ändamål att tillgå mera än 56,666 R:dr 32 sk., eller 10,033 R:dr 16 sk. mindre, an Kollegium uppgifvit vara behöflig!.
Följden häraf blef, att, då af tillgångarne måst i främsta rummet tagas den manskapet för begagnande af egna skjortor, strumpor och skor bestådda slitnings-ersättning af 1
R:dr per man för öfningstiden, utgörande i medeltal 22,000 R:dr årligen, samt kostnaden för underhållande af den öfriga beklädnaden jemte remtygs-, utrednings- och tross-persedlar i medeltal uppgått lill något mera än 2 R:dr per man om året, eller för en styrka af 22,000 man till minst 44,000 R:dr. de efter utbetalningen af nämnda slitnings-ersättning återstående medlen endast räckt tili det nödtorftigaste underhåll af berörde persedlar, hvilka derföre ock, år efter år, i sin helhet blifvit allt mindre brukbara.
Dessutom kunde den omständigheten anses hafva härtill i väsendtlig mån bidragit, att, i följd af bevärings-stvrkans tillökning i jemnbredd med den tilltagande folkmängden, manskapet måst, i anseende till otillräckligheten af det befintliga antalet af 20,235 munderingar, vapenöfvas i 2:ne afdelningar, hvilket föranledt dubbel slitning af en del munderingar.
Till betäckande af den brist, omkring 10,000
R:dr, i tillgångarne för de gamla munderingarnes underhållande, hade den utväg vidtagits, att kompletteringar af indelta arméens utrednings-persedlar och kapotter blifvit eftersatta, och derför afsedda medel för ifrågavarande behof använda.
Att emellertid den af Kongl. Majit för bevärings-persedlarnes underhåll nödiga ansedda summa af 84,000 R:dr erfordrades, visade sig deraf, att kompletteringarne, i saknad af tillräckliga medel, måst inskränkas hufvudsakligen till ersättande af de persedlar, som funnits alldeles förslitne, i följd hvaraf antalet af sådane munderingar med hvarje år ökats samt större delen af desamma för närvarande funnes i det skick, att de borde kasseras.
Kompletteringarne måste derföre hädanefter ske i större skala, så framt ej hela omgången munderingar innan kort skulle blifva oanvändbar.
Då nu underhållet af beväringsmanskapets 20,235 munderingar endast, på sätt som skett, under den sednare tiden årligen medtagit en summa af 66,700: — — slitnings-ersättningen för skjortor, strumpor och skor deri inbegripen, samt till ny anskaffning af 1000 munderingar ett belopp af 15,500 R:dr erfordrades, visade sig deraf, att för de utöfver nämnde 66,700 R:dr nu ifrågaställde 17,300: hvilka summor, tillhopalagde, utgöra 84,000: föga mer än 1000 munderingar, eller blott ungefär hälften af det antal, som borde ärligen med nytt ersättas, kunde erhållas, och att således hvad utöfver det af ordinarie
Stats-medei för beväringsmanskapets beklädnadsbehof utgående belopp 30,000: nu af Kongl. Majit blifvit begärdt, såsom årligt anslag, med .... 54,000: å Stats-Utskottets Utlåtande, JV.-o 339. vöre det minsta, som behöfdes för att från fullkomligt förfall bevara den befintliga omgången af beväringsmanskapets i bruk varande munderingar.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och då tvänne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, bifallit Utskottets förut afgifna yttrande i denna fråga, har Utskottet funnit sig böra detsamma vidblifva.
Slutligen har Utskottet från Ridderskapet och Adeln erhållit återremiss å den uti ifrågavarande betänkande förekommande sisla punkt, hvaruti Utskottet tillstyrkt ett anslag af 10,000 R:dr årligen, såsom bidrag för underhållet af sådane i garnison förlagde trupper, som äro med mat-inrättningar försedde.
Då emellertid denna punkt blifvit af de öfrige Irenne Riks-Stånden godkänd, och frågan således, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Öfrige punkter af betänkandet hafva af samtlige Riks-Slånden blifvit antingen bifallne eller lagde till handlingarne.
Stockholm den 11 Augusti 1851.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Aug. 1854, bl. 2 e. m.
Ullålande, i anledning af er hällne återremisser å Betänkandet N:o 158, angående extra.
Slats-anslag till föremål, tillhörande Civil-Depar temen tets handläggning. (U. A.) Af nämnde Betänkande har Bonde-Ståndet till Utskottet återremitterat:
Tionde punkten, första momentet, angående dels anslag, dels lån till uppmuddring af Arboga å fran staden till Hjelmare kanals utlopp vid Grafudden, äfvensom anslag för årännans upprensning från nämnde utlopp till Mälaren; samt Elfte punkten, rörande dels anslag, dels lån för upprensning och fördjupning af Köpings å.
Då emedlertid de öfrige trenne Riks-Stånden gillat Utskottets vtlrande i dessa frågor, hvilka följaktligen, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, äro af Rikets Ständer afgjorde, (inner Utskottet någon åtgärd i anledning af återremisserne ej vara att vidtaga.
Uti Tolfte punkten hade Utskottet, för öppnande af en kanalledning emellan Eskilstuna och Mälaren, tillstyrkt ett anslag af 100,000 R.dr, att, under loppet af 5 år, Stats-VlskolteU Utlåtande, A':o S39.
O med 4:del årligen från Riksgälds-kontoret utgå, emot vilkor, alt det Bolag, som bildades för arbetets företagande, skulle hafva tecknat sig för hela den summa, som för arbetets fullgörande erfordrades, innan någon del af Statsbidraget fingev utlagas, samt att bolaget forbonde sig att fullborda arbetet i öfverensstämmelse med af Kongl. Maj:t fastställd plan och inom en tid af fem år, vid äfventyr att eljest återbetala den lyltade summan.
Denna punkt är återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Slåudet, i uppgifvet ändamål att erhålla en fullständigare utredning, än den Utskottet afgifvit, i afseende å nyttan för Eskilstuna stad och angränsande orter af den föreslagna kanalen, på det alt tillförlitlig upplysning måtte vinnas, huruvida företaget vore förtjent att från Statens sida understödjas med en så betydlig summa, som den ifrågavarande; och har derjemte emot kanal-anläggningen hufvudsakligen anmärkts, att de sädes-producerande delarne af Södermanlands län, hvilka hade sin afsättning på Eskilstuna och Thorshälla, sannolikt icke komme alt begagna kanalen, i hvilket läll någon väsendtlig fördel af anläggningen ej vore att förvänta; hvarförutan af flera Bonde-Ståndets ledamöter yttrats den åsigt, att derest den ifrågavarande summan skulle beviljas, f :delar deraf borde utgå såsom lån och j:del såsom anslag; varande i öfrigt af några ledamöter utaf Ridderskapet och Adeln anmärkt, dels att liden för arbetets början icke blifvit bestämd, hvarigenom det kunde inträffa, att anslaget komme att under en längre följd af år blifva i Riksgälds-kontoret för Bolagets räkning inneslående, dels ock alt det vid anslaget fästade vilkor om det blifvande
Bolagets förbindelse att teckna sig för den summa, som till arbetets fullgörande erfordrades, borde i så måtto förtydligas, att härmed endast afsåges det
Stals-anslaget överskjutande beloppet af kostnaden.
I afseende å sistnämnde tvänne anmärkningar, anser Utskottet, att någon tvekan icke bör kunna uppstå om rätta betydelsen af de i dess Betänkande begagnade ordalag, hvilka, enligt Utskottets tanke, tillräckligen tydligt gifva vid handen, att tiden för anslagets utgående bör räknas från och med det år, då nästa Statsreglering vidtager, samt att med tecknings-kapitalet afses den summa, som, utöfver Stats-anslaget, för arbetets fullgörande erfordras; och då, hvad sjelfva saken angår, tvänne Riksstånd, nemligen Preste- och Borgare-Stånden, funnit den lemnade utredningen i frågan tillfyllestgörande och bifallit Utskottets yttrande, har Utskottet funnit sig böra detsamma vidhålla.
Trettonde punkten, angående låneunderstöd för tillvägabringande af sluss-anläggningar vid Dejefors och Forshaga i Clara eif, Tjugufjerde punkten, i fråga om understöd af allmänna medel för sänkning af Ifö sjö inom Christianstads län, t Trettionde punkten, om premier m. m. till uppmuntrande af öi-tillverkning, samt Trettiondefor sta punkten, rörande särskilda framställningar om användandet af det förmodade öfverskottet å den ifrågaställda förhöjda bränvins-skatten, hafva blifvit återremitterade, de tvänne första punkterna af Bonde-Ståndet och de två sistnämnda af Ridderskapet och Adeln; men då alla dessa punkter äro af 3:ne Riks-Stånd godkända, kunna följaktligen återremisserne, jemlikt 75 §.
Riksdags-Ordningen, icke till någon åtgärd föranleda.
Öfrige punkter af Betänkandet N:o 158 äro af samtlige Riks-Stånden bifallne.
Stockholm den 11 Augusti 1854. 6 Slals-Vtskoltels Utlåtande, N:o 240.
Ms© 940.
Ank. lill Exp.-Utsk. dea 12 Aug. 1834, kl. 2 e. ni.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 159, angående extra Stals-arnslag tilt f öremåltillhörande FinansDeparlemen tets handliiggn ing. (U. A.) Uti Första punkten af nämnde Betänkande hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, med bifall till Kongl. Maj:ts derom gjorda Nådiga framställning, bevilja ett anslag af 83,000
R:dr för ombyggnad af den å vägen emellan hufvudstaden och Drottningholm belägna Nockeby bro samt derjemte hemställt, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånig skrifvelse anhålla, att, för begagnandet af denna bro äfvensom af den å samma väg befintliga Trallebergs bro, sådan afgift måtte bestämmas, att en fond derigenom kunde bildas för broarnes framtida underhåll och ombyggnad.
Denna punkt är godkänd af Ridderskapet och Adeln' samt Preste-Ståndet, hvaremot den förra delen deraf blifvit af Borgare-Ståndet och punkten i sin helhet af Bonde-Ståndet återremitterad.
Hos Borgare-Ståndet hafva flere ledamöter yttrat sig i öfverensstämmelse med innehållet af den.
BIHANG TILL i&UVlfaWBA VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ARÉN 1856 OCH 1857.
AIDHA SAMLIAGEA. 2ulra Afdelningen:
Kongl. ]ftaj:ts liefallningshafvandes Embets-Berältelser.
Å»a>a&
SÅasaa.
INNEHÅLL Berättelsen för Hallands Län „ „ Götheborgs d:o ,, „ Elfsborgs d:o „ ,, Skaraborgs d:o ,, ,, Nerikes d:o „ „ Wermlands d:o ,, „ Westmanlands d:o ,, ,, Kopparbergs d:o ,, ,, Gefleborgs d:o „ „ Wester-Norrlands d:o ,, „ Westerbottens d:o „ „ Jemtlands d:o „ „ Norrbottens d:o •'i? i!, 'I • >; [: t :> Vi o:f> abisatssn^'// ,, ■bufilm, i^jW .. ■ ■ •> /i '■'"t ><loB‘»11. o;: * /- ii-oY/ .
KONGL. MALTS BBFALLNINGSH AF VANDES UTI HALLANDS LÄN TILL # ttntlertlånig/tet afgiftta FEMÅRSBERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
STOCKHOLM, 1857. I>.
A. NORSTEDT 4 SÖNER, Kongl.
Boktryckare. ii å.
Ja ci m a j j a e ! !
IT a e m l&ITTAHaa-8HA£fi^ >j • u.81 M IOi(/i.*0l urs^öK /, T«:-tTi>aofi ./ .m .■oiiifov iliol!