Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till besvarande af revisoremes förrberörda framställningar har Krigs-kollegium hufvudsakligen anfört: alt vid den tid, eller medlet af år 1836, då befattningen med Garl Gustafs stads gevärsfaktori lill kollegium öfverlemnades från den serskilda kommitté, hvilken dessförinnan haft inseendet öfver denna inrättning, faktoriet befunnits i det skick, att tillverkningen dervid icke med fördel kunde fortsättas, dels emedan erforderliga verkstäder icke blifvit uppförde under den längre tid från egendomens inköp, som frågan om anläggning af en vapen-central-verkstad i Stockholm ännu var oafgjord, dels emedan under tiden arbetspersonalen var fåtalig samt gammal och orkeslös; att under de många år, som förflutit, innan nödiga kostsamma byggnader, vattenverk, machinerier m. m. hunnit uppföras och anskaffas, vapentillverkningeu måst drifvas uti inskränkt skala, i brist af tjenliga verkstäder, deruti ej eller nya arbetare kunde med fördel ti lidanäs, —- omständigheter, som, efter kollegii tanka, utgjorde tillräcklig förklaringsgrund för det mindre fördelaktiga resultatet af faktoriets verksamhet; att de af revisorerne till 63,769 rxlr 42 sk. 5 rist. beräknade underhålls- och aflönings-kostnaderne för åren 1843 — 1845 rätteligen utgjort allenast 41-,257 r:dr 16 sk. 8 r:st.; att, då under första perioden af faktori-nybyggnadstiden tili 1842 års utgång eller under nära sex år förfärdigats 729 gevär, 52 studsare och 1,600 par pistoler, men deremot under påföljde 3:ne år erhållits 1,160 gevär och 633 studsare, utom ett betydligt antal gevärsdelar och modeller, häraf syntes, att under slutperioden af byggnadstiden fabrikationen varit i betydligt stigande, hvilket äfven sedermera fortfarit, så att år 1846 åstadkommits 1,084 gevär och 48 studsare samt förlidet år 1,193 infanteri-gevär och 9 studsare, alla med slagkruts-antändning, utom åtskilliga modeller samt 4,000 satser gevärs-söndertagntngs-verktyg och 24,000 slagkrutstappar till reserv; att, då den speerela styrelsen öfver ifrågavarande fabriks-invättning, såsom med kollegial-formerne mindre förenlig, funnits böra öfverlemnas åt en enda person med tillräcklig myndighet, detta bestyr blifvit, enligt Kongl, brefvet af den 23 Maj 1846, åt generalfält-tygmästaren anförlrodt; att tillvaron af en för statens räkning inrättad gevärsfabrik ansetts nödvändig, på det att tillgången å detta oumbärliga vapen icke må bero af den möjligen otillräckliga fabrikationen vid enskilda faktorier, hvarvid priserna, serdeles i behofvets stund, kunna oskäligt stegras; 182 Expecli- iöns- Utskottets Förslag lill und.
SkriJvelsej N o 10g. att det ifriigaslällda ombytet i sättet för faktoriets handhafvande vore för det närvarande, då allt kommit i ordning och goda utsigten sig företedde för anläggningens framgång, högst betänkligt, samt att för öfrigt en omtänksam person, sorn egde tillräckligt förlag till faktoriets bedrifvande och kunde stäl] i de af re\isorerne omförmälda garantier för uppfyllandet af de med öfverlåtelsen afsedda ändamål, sannolikt icke vore hugad att faktoriet öfvertaga, åtminstone icke utan full visshet om betydlig vinst genom gevärs-prisets höjande vida utöfver det, hvartill gevär nu kunna vid faktoriet bekommas.
Ofvan anförda förhållanden ådagalägga visserligen, att Carl Gustafs stads gevärsfaktori hittills icke uppfyllt det med denna anläggning afsedda vigtiga ändamål, samt att vapen tillverkningen dervid ingalunda motsvarat förväntan och de å anläggningen nedlagda betydliga kostnader.
Af revisions-berättelsen och Krigs-kollegii utlåtande visar sig emedlertid, att gevärs-tillveikningen \ id l>erörda faktori alltsedan år 1843 befunnit sig, med hänsigt till qvantiteten, i en successiv årlig tillväxt, och anledning saknas ej eller till den förmodan, att, i följd af arbetspersonalens numera vunna öfning och färdighet i sitt yrke, ett mera gynnsamt resultat, så lill fabrikaternes mängd, som godhet, torde vara att förvänta.
Hvad angår revisorernes anmärkning, att af de vid Carl Gustafs stads faktori åstadkomne vapen en betydlig del befunnits vara af beskaffenhet, att icke kunna lill krigsbruk approberas, hvilken kassation vida öfversligit den, sorn vid Husqvarna faktori vanligen egt rum, så lärer orsaken dertill tvifvelsutan vara att söka i en vid förstnämnda faktori iakttagen större noggranhet vid tillämpningen af de rörande gevärsbesigtningar gällande föreskrifter.
— Såsom anledning att emotse en förbättring i förhållandet med Carl Gustafs stads faktori förekommer jemväl, att, på sätt nämndt är, den speciella tillsynen derå numera blifvit från Krigs-kollegium på genera l-fälttvyg mästa ren öfverflyttad, — en förändring, som efter all sannolikhet bör medföra ökad kraft och skyndsamhet, i afseende på anornandel af faktoriets angelägenheter.
Vidtagandet af den utaf revisorerne föreslagna åtgärd, faktoriets upplåtande åt enskild person, har alltså synts Rikets Ständer, under nuvarande omständigheter, desto mindre lämpligt, som dessutom serskilda betänkligheter sig förete, i följd hvaraf en dylik åtgärds ändamålsenlighet kan ifrågasättas.
1 saknad af eget faktori skulle nemligen staten ej vidare vara i tillfälle att kontrollera eller förekomma en oskälig stegring i priserne å de vid enskilde vapen-verkstäder åstadkomne tillverkningar.
Faktoriets utarrendering kunde jemväl hafva till följd förskingring af den dervid nu anställda, vid arbetet inöfvade, personal, hvilken, i händelse kronan af en eller annan anledning Expeditions-Vls kottets Förslag (ill tind.
Skrif veis ■, No log. 18S skulle nödgas åtel'L;tga förvallningn af faktoriet, sannolikt endast med svårighet kunde ersättas.
I händelse af arrendatorns obestånd skulle, till men för det allmänna, faktoriets verksamhet inställas; hvarjemte ej bör förbises äfventyret af de vid faktoriet befintliga dyrbara machineriers vanvårdande, förslitning eller förstöring.
På grund af hvad sålunda förekommit, få Rikets Ständer, jemte tillkäunagifvande af sin åsigt, att Carl Gustafs stads gevär-faktori tills vidare må för statens räkning fortfarande bedrift as, tillika bos E. K. M. i underd. begära, att, så vida icke, före utgången af nästkommande år 1849, en sådan förändring i afseende på nämnda faktori kunnat tillvägabringas, att gevärs-tillverkningen derstädes bedrifves på ett för staten i väsendtlig nion fördelaktigare siitt, än för närvarande är förhållandet, E. K.
M. täcktes i nåder låta föranstalta örn faktoriets utarrendering för kronans räkning på sätt och under de vilkor, sorn af E, K. M. pröfvaS lämpligast, eller ock dermed vidtaga andra åtgärder, som må anses tjenliga för uppnående af det med inrättningen åsyftade ändamål.
I afseende på frågan om anslag för nya gevärs anskaffande, för hvilket behof Rikets
Ständer vid nästlidne riksdag beviljade ett sammanräknadt belopp af 240,000 r:dr, att med en tredjedel årligen utgå, hafva Rikets Ständer inhemtat, att af de 12,000 nya infanteri-gevär, hvilka för denna summa borde erhållas, bade under åren 1840 oell åren 1847 \id Husqvarna faktori, i öfverensstämmelse med afslutade kontrakter, förfärdigats tillsammans 5,000 stycken, för hvilka inköps-kostnaden, efter betingadt pris af 21 r:dr 20 sk. för hvarje gevär med tillbehör, utgjort 107,083 r:dr 10 sk; att för Carl Gustafs stads gevärs faktori utaf omfötmälda extra anslag blifvit intill lori idet års slut utanordnade 30,000 r:dr, samt att den disponibla tillgången af samma anslag uppgick, vid innevarande års början, elter aldrag al ett Husqvarna faktori-intressenter tillkommande, ej ännu liqviJeradt, belopp al 28,893 r:dr 40 sk., till 103,209 r:dr 29 sk. 2 r:st.
Hå, efter hvad af ofvan uppgifna förhållande kan slutas, från Husqvarna faktori är alt påräkna en årlig gevärsleverans af 2,500 stycken eller för tre år 7,500 gevär, hvartill efter förut betingadt pais af 21 r:dr 20 sk. per stycke, skulle erfordras en sammanräknad kostnad af 100,023 r:dr eller nära 00,000 r:dr utöfver resorvatiouerne å det vid 1844-—1845 årens riksdag för gevärs-anskaffning beviljade anslag, samt återstoden, 40,000 rall-, i det af E. K. A. för enahanda ändamål nu äskade belopp otvifvelaktig! kommer att för gevärs-låbri ka lionell vid Carl Gustafs stads faktori medtagas, hafva Rikets Ständer, med bifall till E. K.
M~s nådiga framställning, beslutat alt, för 184 Expeditions-U t skottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o ilo* anskaffning af nya gevär, till E. K.
M:s nådiga disposition å Riksgälds-kontorel anvisa en summa af Etthundra tusen (100,000) riksdaler, att under åren 1848, 1849 och 1830 med en tredjedel årligen utgå.
Hvilket allt Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Juni 1848.
Uppläst och godkändt hos Ridd och Adeln den i5 Jani 1848.
Presle-ståndet den 17 — — Borgare-ståndet den 17 — — Bonde-ståndet den 31 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående istdndsättande af publika byggnader ä ön S:t Barthelemy samt förhöjning i dervarande tjenstemåns aflöningsstat.
(Slals-utsk. Uti., N:o 177.) S. A. K.
Af E, K.
M:s nådiga propositiqn om statsverkets tillstånd och behof hafva Rikets Ständer inliemtat, hurusom, vid uppgörande af det deruti intagna förslag till reglering af utgifterne under riksstatens sjunde hufvudtitel, hos E. X. M. i öfvervägande kommit guvernörens å ön S:t Barthelemy i underdånighet gjorda framställning, rörande behofvet af ej mindre nybyggnader och reparationer af de publika husen å denna ö samt iståndsättande af kronans materiel derstädes, än ock tillökning i aflöningsstaten, äfvensom pensionsrätt för dervarande embets- och tjenstemän; och hade E. K.
M. funnit nödigt, att så väl det genom en orkan förstörda guvernements-bostället blefve återstäldt samt de öfriga kronans byggnader reparerade, sorn pck att be torde materiel iståndsattes, för hvilka behof erfordrades omkring 11,829 Spanska daler, eller i Svenskt banko ungefärligen 30,600 r:dr.
Vidkommande åter guvernörens tillika gjorda underd. hemställah örti ckn nuvarande aflöningsstat,ens förhöjning med 3,282 Spanska daler, eller till 12,798 Span - Expeditions-Utskottets Förslag li.'l und.
Skrifvelse, N:o ilo. 185 Spanska daler, äfvensom rörande pensionsrätt för tjenstemännen, så hade E. K. M., ehuru erkännande billigheten af det i berörda hänseende väckta förslag, dock ansett nu endast böra ifrågakomma anvisandet af arfvoden åt guvernements-sekreteraren med 400, samt åt en guvernements-pastor och tillika skollärare med 800 Spanska daler, jemte en tillökning af 200 Spanska daler i garnisons- och guvernements-läkarens arfvode.
Som likväl till guvernementspastorns- och skollärarens aflöning ett bidrag af omkring 230 Spanska daler ansetts kunna påräknas från svenska missions-sällskapet, skulle, för tillvägabringande af denna förhöjning i staten, erfordras allenast 1,170 Spanska daler eller omkring 3,000 r:dr banko, hvadan, enär de till förvaltningen behöfliga utgifter, som ej af inkomsterna utaf ön betäckas, med ledning af erfarenheten under åren 1845 och 1846, förslagsvis kunde antagas till ungefär ligen 6,000 r:dr svenskt banko för året, den sålunda uppkommande sammanlagda summa, som till bristens betäckande vore erforderlig, skulle för tre år utgöra 27,000 r:dr banko. A
På grund häraf har E. K. M. också nu i nåder föreslagit, att ej mindre nyssnämnda förslagssumma, 27,000 r:dr, än ofvan beräknade kostnadsbeloppet 30,600 r:dr för de publika byggnadernes och materielens iståndsättande, måtte till utbetalning, i moa af behofvel, beviljas, samt, då tillfälle till öns afträdande på antagliga vilkor möjligen ännu kunde yppas under fortsatta bemödanden för detta ändamål, anvisas till utgående på samma sätt, sorn i afseende på tillskottet för koloniens förvaltnings-kostnader hittills iakttagits, eller att medlen, efter skeende anvisningar, förskottsvis utbetalas från Stats-kontoret, emot ersättning af de för extra statsbehof afsedda tillgångar, enligt flir hvarje år till Riksgälds-konloret afgifvande reqvisition, allt under förbehåll af framtida godtgörelse till moderlandets statsverk, om och i den nion ökad afkastning af ön eller för dess afyttrande inflytande medel dertill kunna lemna tillgång.
Under öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet dels deruppå, huruledes och med afseende å det sedan längre tid tillbaka för handen varande missförhållande emellan de af kolonien S:t Barthelemy inflytande inkomster, samt det till bestridande af kostnaderne för öns förvaltning erforderliga belopp, uti hvilket missförhållande någon förbättring icke syntes vara att emotse, och då kolonien för öfrigt hvarken i sednare tider utöfvat eller, under vanliga förhållanden, torde komma att utöfva en synnerligen verksam inflytelse på moderlandets handel och konstflit, Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse al den 19 Maj 1845, beslutat åt E. Iv. M. i un Bih. lill B St Pr. t. 'B4? ocn >34?j 10 Sami. 1 dfd. 24 186 Expelitions-Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse, IV.-o ilo. derå. öfverlemna alt, så snart tillfälle dertill kunde sig yppa, till någon främmande makt afträda kolonien S:t Barthelemy på det för Svenska statsverket mest förmånliga vilkor, sorn stöde att erhålla, i sammanhang hvarmed Riket» Ständer medgåfvo att de utgifter, som erfordrades för öns förvaltning, men ej af inkomsterne betäcktes, fir.ge förskjutas af statsverkets tillgångar och årligen från Riksgälds-kontoret, efter skeende reqvisition, ersättas, intilldess sig visade, huruvida godtgörelse för dessa kostnader kunde framdeles beredas utaf öns afkastning eller genom dess afträdande, — dels ock på det förhållande att under de tvänne åren 1845 och 1846 hafva, på sätt uti E. K.
M:s nådiga proposition förmäles, de af ön S:t Barthelemy influtna inkomster fortfarande understigit de för dess förvaltning belöpande kostnader, så att en årlig brist i detta hänseende uppstått af omkring 6,000 r.dr.
Under sådana omständigheter och i afbidan att verkställighet må kunna beredas åt Rikets Ständers redan i underd. framställda önskan rörande koloniens afträdande till någon, främmande makt, samt statsverket såmedelst befrias från en årligen utgående kostnad, hvilken af ingen fördel motsvaras, hafva Rikets nu församlade Ständer ansett moderlandets bidrag tili ifrågavarande koloni icke böra, serdeles vid statsverkets nuvarande inskränkta tillgångar, utsträckas utöfver hvad som vid sistförflutna riksdag blifvit medgifvet.
I öfverensstämmelse härmed hafva Rikets Ständer således funnit sig icke kunna i vidsträcktare mon bifalla E. K.
M:s förevarande nådiga framställning, än att, till bestridande af de för kolonien S:t Barthelemy’s förvaltning, enligt nu gällande grunder, erforderliga kostnader, hvilka icke utaf inkomsterna af ön betäckas, å Riksgälds-kontoret anvisa ett förslags-anslag af aderton tusen riksdaler, att under åren 1848, 1849 och 1850, med ’ årligen, förskottsvis utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse till nämnde kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afträdande; kan beredas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 21 Juni 1848» Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o ut. 187 N:0 lil.
Cppliist och godkändt hos Ridd. och Adeln den i4 Juni 1848- Preste-ståndet den 17 — — Borgare-ståndet den 17 — — Bonde-ståndet den 21 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse j angående ersättning till handels- och sjö/arts-fonden för förskjutna medel till slafvarnes friköpande ä S:t Barthelemy.
(Sjtats-utsk. Uti.. N:o 178.) S. A. K.
Uti nådig skrifvelse af den 31 sistlidne Mars har E. K. M. behagat gifva Rikets Ständers Stats-utskott tillkänna att, sedan, i fråga om statsmedels användande för att friköpa slafvarne å ön S:t Barthelemy med ett dertill förslagsvis uppgifvet belopp af 50,000 Spanska piaster, Rikets sednast församlade Ständer, jemte anmälan af sitt beslut i ämnet, underdånigst förklarat sig för sin del anse en summa af 10,000 Spanska piaster, årligen under tre år, böra af handels- och sjöfarts-fonden, under förbehåll af framtida ersättning till samma fond, ställas till styrelsens öfver nämnda ö disposition emot redovisning, alt begagnas till dervarande slafvars friköpande, så hade, under loppet af år 1846 och en del af år 1847, efter föregången värdering genom en för detta ändamål nedsatt kommitté, blifvit medelst ofvanberörda 30,000 Spanska daler samt ett af E. K. M., på förekomna anledningar, likaledes å handels- och sjöfarts-fonden anvisadt ytterligare bidrag af 17,200 dylika daler, friköpte 523 å ön befintliga slafvar, hvarefter, då utsatta praeskriptions-tiden, inom hvilken alla slafvar, som utöfver detta antal möjligen kunde finnas å ön, borde till värdering och friköpande anmälas, med den 9 Oktober sistlidet år tiiläiukgfStt, utan att någon så beskaffad anmälan egt rum, slafveriet, genom en samma dag af guvernören utfärdad kungörelse, förklarats för alltid afskaf
Fa dt å S:t.
Barthelemy; att slafvarnes härvid gjorda egna bidrag, tillsammans belöpande sig till 2,364 Spanska daler, blifvit afsatta till en fond för understödjande af sådane frigjorda fattiga slafvar, hvilka befunnits af sjukdom eller orkeslöshet oförmögne att sig försörja, samt att statens uppoffring för tillvägabringande af slafveriets afskaffande på Ön, enligt derom af E. K.
M. jemväl nåder meddelade närmare uppgifter, utgjorde 47,200 Spanska daler, eller jemt det belopp, sorn å handels- och sjöfarts-fonden blifvit för ändamålet förskotts - 188 Expeditions - Utskottets Fors’ag tid und.
Sk ifveise, IS.-o lil. viss anvisadt; och liar E. K.
M. slutligen till Rikets Ständer öfverlemnat att hes lä in m a, huruledes handels- och sjöfa rts-fonden, som för omformälda summas tillhandahållande i London 1’uLt vidkännas en utgift i Svenskt hanko af 119,760 r:dr 19 sk., må för detta förskott erhålla ersättning.
Rikets Ständer, som jemväl tagit kännedom af en från Finans-departementet afgifven närmare redovisning rörande verkställda utbetalningar af ifrågavarande från handels- och sjöfarts-fonden förskjutna medel, hafva, vid behandling af detta ärende, icke kunnat undgå att fästa uppmärksamhet derå att, ehuru, efter hvad uti Rikets Ständers vid sistlidne riksdag till E. K.
M. aflåtna underd. skrifvelse i ämnet finnes antydt, till bestridande af kostnaderne för slafvarnes å S:t Barthelemy friköpande borde, jemte erforderligt anslag af allmänna medel, tillika begagnas de bidrag, hvilka i sådant afseende kunde af slafvarne sjelfva erläggas, så hafva likväl dessa sistnämnde bidrag, tillhopa utgörande 2,364 Spanska daler, blifvit anlitade till bildande af en understöds-fond för medellösa, till arbete oförmögna, frigjorda slaf var; men då behofvel af en dylik fövsörjnings-anstait varit en oundgänglig följd af bilegenskapens afskaffande och upphörandet af slafegarnes förra åliggande att om sina slafvars vård och underhåll draga försorg, samt för fyllandet af nämnda behof annan tillgång ej lärer förefunnits, hafva Rikets Ständer ansett det ofvan anmärkta förhållandet icke böra föranleda till nedsättning i den nådigst äskade ersättningen för omformälda förskotter, vid hvilkas utbetalning och användande Rikets
Stander ej eller i öfrigt funnit något ati erinra.
Som emedlertid statens nuvarande disponibla tillgångar icke medgifva godtgörandet af meranämnda betydliga förskottssumma, få Rikets Ständer, till svar å E. K.
M:s nådiga framställning, i underd. anmäla, det Rikets Ständer funnit handels- och sjöfarts-fondens ifrågavarande fordran, Etthundra nitton tusen sju hundra sextio riksdaler nitton skillingar banko, böra uti räkenskaperna balanseras intill nästa riksdag, då Rikets Ständer blifva i tillfälle att rörande densammas ersättande sig vidare utlåta.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 21 Juni 1848.
Skrifvelse, N:o lil, 189 N:o 112.
Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den i4 Juni 1848.
Preste-ständet den 17 — — Borgare-ståndet den 17 — — Bonde-ståndet den 21 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående upplåtelse af en bostället Fridened Brogården tillhörande jorderymd.
(Slats-utsk.
Uti., J\:o 179.) S. A. K.
Med anledning af Frideneds socknemäns inom Wartofta härad af Skaraborgs län hos E. K. M. i underdånighet gjorda, samt af konsistorium i Skara och E. K.
M:s befallningshafvande i länet förordade ansökning om tillstånd alt, till lokal för en tillämnad rymlig och ändamålsenlig skolhusbyggnad jemte boningshus, ladugård och trädgårds-anläggning för skolläraren i Frideneds socken, få för kommande tider, emot den årliga afgäld, som kunde pröfva* rättvis, disponera en till indragna skogvaktare-bostället Fridened Brogården hörande, i midten af socknen väl belägen plats af 28 ~5 kappland, hvilken nuvarande arrendatorn af nämnda boställe äfven förklarat sig villig att till berörda ändamål afstå, bar E. K. M., medelst nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott af den 31 sistlidne Mars, i öfverensstämmelse med Kammar-kollegii tillstyrkande, föreslagit Rikets Ständer, att nämnda jorderymd, hvilken, såsom bestående af 24 -f kappland ovanligt stenbunden hårdvall och af 4 -- kappland sankvall, vore af ringa värde, måtte för det uppgifna nyttiga ändamålet, utan någon årlig afgäld, från berörda utarrenderade hemman afsöndra.* och till Frideneds församling upplåtas.
I betraktande af församlingens vitsordade behof af plats för den ifrågaställda nya skolhusbyggnaden och då upplåtelse af kronojord för dylikt ändamål tillförene blifvit af Rikets Ständer beviljad, hafva Rikets Ständer ansett hinder icke möta för den nu äskade, af arrendatorn utaf Fridened Brogården medgifna jordafsöndring, äfvensom, vid det förhållande att bemälde arrendator afsagt sig anspråk på ersättning för den till afskiljande från bostället föreslagna jorderymd, Rikets Ständer funnit någon sådan ersättning icke böra ifrågakomma, så länge bostället fortfarande af honom innehafves enligt det under den 3U Oktober 1845 på 24 års tid, räknad från midfastan år 1846, 190 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, If.-o tu. afslutade arrende kontrakt.
Vidkommande åter församlingens befrielse för all framtid från afgälds utgörande för merberörda jordrymd, så synes, efter Rikets Ständers tanka, skäl härtill desto mindre vara för handen, som denna befrielse skulle innefatta ett prejudikat, sannolikt föranledande till flera ansökningar i enahanda syftning, i öfverensstämmelse med hvilken åsigt Rikets Ständer vid innevarande riksmöte jemväl fattat det hos E. K. M., under den 4 sistlidne Mars, i underdånighet anmälda beslut, i fråga om afsöndring af jord från indragna mönsterskrifvare-bostället Selleberg Börje Olofsgården inom Rackeby församling af Skaraborgs län.
Rikets Ständer hafva derföre, med bifall i så måtto till förevarande nådiga framställning, för sin del medgil vit, att omförmälda lill f. d. skogvaktare-bostället Fridened Brogården hörande plats al tjugoåtta och fyra tiondedels kapplands rymd må, för det uppgifna ändamålet, från nämnda boställe afsöndras och tili Frideneds församling för all framtid upplåtas, emot skyldighet för bemälda församling att, sedan det emellan Kongl.
Majit och kronan samt nuvarande arrendatorn afslutade arrende-kontrakt upphört att vara gällande, för den upplåtna platsens begagnande erlägga en efter den afsöndrade jordens rymd och beskaffenhet, i förhållande till hela hemmanet samt deraf utgående arrende och öfrige onera, lämpad årlig afgäld, hvilken af E. K.
M:s befallningshafvande i Skaraborgs län torde böra, i författningsenlig ordning, bestämmas.
Och fa Rikets Ständer sådant, till svar å högstberörde nådiga skrifvelse, hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets St-inder framhärda &c Stockholm den 21 Juni 1848.
ExpedUionh-TJ(»kottets Förslag till und.
Skrifvelse, It.o ir3.
N:o 113. ¥pp!äst oeh godkSndt bos Ridd. och Adetn den i4 Juni 184®.
Preste-ståndet den \j — — Borgnre-slåndet den 17 — — Bonde-ståndet den 21 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående båtsmans beklädnadens öfvertagande af kronan, emot viss afgift af rust- och rotehållare.
(Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o 12.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, tili underdånig skrifvelse den 13 Februari 1841, anhållit, bland annat, att då grundade skäl voro till den förmodan, att båtsmans-beklädnaden skulle på ett för både roten och båtsmannen fördelaktiga re sätt kunna ordnas, så att den närmare öfverensstämde med det allmännas fordringar, Kongl. Mej:t täcktes anbefalla en undersökning, för att utröna, huruvida, utan rotarnes ytterligare betungande, en ända målsen ligare beklädnad för båtsmännen skulle kunna införas, samt sedermera låta ett derpå grundadt förslag