Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
17 samfälda valprincipen, en lätt verkställd och hos oss behöflig säkerhet vinnas, om ej alltid för bildningens och förmägenhetens deltagande, dock för det större oberoendet i valen till representanter ; och jag föreslår derföre följande redaction af nedanstående §. i nytt förslug till val-lag. § 3I De i §§:ne ig och 20 omförmälde röstlängder insändas, efter den i sistnämnde §. föreskrifna granskning, till Landshöfdingen, hvilken öfverlemna*1 dem till Pröfnings-Comiteen.
Efter anställd jemförelse mellan gällens röstetal och Länets öfrige förhållanden, bestäm me Pröfnings-Comileen , burn mångå valmän hvarje gäll eger att utse till deltagande i valdistrictets Riksdagsmannaval.
Valmännens antal bör minst vara tvänne för hvarje gäll, hvaraf den ena ovilkorligen skall väljas ibland dem, sorn utöfva rösträtt för hel röst eller derutöfver; och skall inom Länet samma röstetal läggas till grund för rätt att utse valmän.
Detta grundtal utsattes af Pröfnings-Comitéen, dock icke öfver 5o hela röster for en valman.
Uppgår röstetalet i ett gäll icke till 100 hela röster, välje det ändock tvänne valmän.
Då flere än tvänne valmän i ett gäll utses, bör halfva antalet deraf väljas bland dem, som utöfva hel rösträtt eller derutöfver, på det sätt, att t. ex. af två och tre valmän minst en, af fyra och fem minst två, af sex och sju minst tre o. s. v., skola innehafva sådan rösträtt. *} — — — När Pröfnings Comiteen &c.” — — —•
Af Prosten Ödmann: ”Sedan genom votering i Förstärkt ConstitutionsUtskott blifvit beslutad t, att Svenska folkets Representanter borde utses genom samfälda val, anser jag det vara oförenligt med principen för sådana val att indela Svenska folket i två serskilda classer, Stadsboer och Landsboer, samt efter denna dass, fördelning bestämma så väl serskilda valdistricter för stad och land, som ock antalet af de ledamöter, hvardera classen skulle till Riksförsamlingen insända.
En sådan anordning synes mig icke blott stå i rak strid med det redan fattade beslutet, utan ock synnerligen skada just den medborgareclass, hvars missförstådda interesse man velat inom Utskottet förfäkta, hvarföre jag i dubbelt hänseende mig deremot reserverar. *) Stadgandet i denna del för valmans-valen torde, i större gäll, böra utsträckas, på grund af ofvannämnde förhållanden, ännu något längre, så att en del valmän inom sådana gäll komme att utses bland innehafvarne af 2 röster eller derutöfver, o. s. w.
Bih. till R■ St.
Prot. 1840 och 1841• 3 Sami. 3g.-de Haft. 3 18 Hor till Constitutiofis-Utskottets Memorial, IV:o SS.
För öfrigt har jag icke kunnat instämma i Utskottets beslut 1:0 om formerandet af den andra kammaren, till hvilken jag ansett,, utom de af första kammaren valde ledamöter, äfven andra böra ingå, antingen till ett visst antal af Regeringen utsedda, eller i kraft af högre innehafvande embeten dertill sjelfskrifna; 2:0 om Utskotts-bildningen, hvilken efter mitt omdöme är vida bättre i Memorialet N:o 68, än i detta förslag, synnerligast hvad angår Constitutions-UlskoLtet, som lämpligen bordt bibehålla sina hittills innehafda funetioner; hvaremot det nu föreslagna Gransknings-Utskottet skulle, i fall StatsRevision under Riksdag någon gång inträffade, omöjligen medhinna sina åligganden, under det Grundlags-Utskottet, hvars ledamöter dessutom äro alltför mångå, skulle oftast få intet eller ganska obetydligt att göra; 3:o om sättet att slita uppkommande tvister om Grundlagarnes rätta till - tampning, hvarvid just de två Utskott, nemligen Grundlags- och Gransknings-, som borde ega största erfarenhet och insigt för sådana frågors behandling, blifvit från pröfningen uteslutne; 4:0 om aflemnandet af Kongl.
Propositioner till hvilken kammare som helst; hvaremot mig lämpligare synes vara, att dessa aflemnas till den kammare, som har första rösten i det ämne, hvarpå den Kongl. Propositionen syftar; 5:o om de serskilda mål, hvilka, då kamrarne stadna i olika mening', böra förfalla och uppräknas i § 71; från hvilkas antal jag önskade att åtminstone utesluta frågor om ändring af krigsmagtens rotering och indelning, om förvaltning af kronans fasta egendom, om tiondesättning och markegång, hvilka borde genom slutlig omröstning inom hela Riksförsamlingen kunna afgöras.
Hvad slutligen beträffar den i § ^3 omförmälde öppna yoteringen,åberopar jag min till Memorialet N:o 68 fogade reservation; hvarjemte jag får förklara, det jag anser den i § 75 bestämda motionstiden, i stället att utsträckas till 5 veckor, heldre hafva bordt till högst 3 inskränkas, samt stadgandet i § 78, om upplysningars infordrande från enskilde Svenske main vara ändamålslöst, enär något ansvar icke rimligen lärer kunBa tillämpas, i fall de äskade upplysningarne uteblifva”.
Af Doctor Thomander: ”1 en tid, då på alla sidor meningarna äro så föga sammanstämmande och anspråken visa så ringa benägenhet att låta sig nedsättas, bar Rikets Ständers Gonstitutions-Utskott genom omständigheternas kraf och sin egen beredvillighet blifvit försatt i den brydsatnma nödvändigheten att,, rörande de flesta och väsendtliga&te delarne af Svenska na - Hor till Constitutions-Ulskoltets Memorial, Nio 85.
19 tionens politiska lif, söka sammanjemka de serskilda Riks-Ståndens i mer än ett hänseende nära nog oförsonliga beslut.
Det är icke under sådana förhållanden, som utsigten till framgång, för hvilket representations-lagförslag det än måtte vara, skall förekomma mycket lysande.
Derigenom ålägges Utskottet och dess ledamöter en försakelse mer, den att hafva frambragt ett verk, som om det också verkligen blir emottaget med uppräckta bänder, dock sannolikt snarare emottages för att sönderplockas än för att bevaras.
Det Hoglofl.
Utskottet skall icke blifva allena om en sådan olycka.
För min del skall jag sätta mig i tillfälle alt ännu mera troget dela den genom sjelfva den otrohet, som innefattas i denna reservation.
Det har nemligen icke lyckats mig att blifva öfvertygad derom, att det verkligen skulle varit det flöglofl.
Utskottet omöjligt att i vidsträcktare moa än som skett, efterkomma den, enligt 56 §. Regerings-Formen, Utskottet nu åliggande pligt alt söka sammanjemka Riks-Ståndens meningar.
Det har icke varit mig förunnadt att ifrån början deltaga i Utskottets grannlaga och vigtiga värf, och jag har således ingen anledning att beklaga mig deröfver, alt de satser, som ligga till grund för mina ifrån Utskottets afvikande åsigter, icke vunnit Ulskoltets erkännande.
Efter allt utseende är derigenom, om också för mig, åtminstone för saken icke något förloradt, helst jag är lifligen öfvertygad, att just dessa satser blifvit af andra Utskottets ledamöter
Råde framlagda och försvarade med den största skicklighet och konst, utan att de likväl kommit att inverka på Utskottets jemkningsförslag.
Alla de omständigheter, i hvilka jag skiljer mig ifrån Utskottets förslag, skall jag taga mig friheten sammanfatta i ett motförslag af ungefär samma omfång, som Utskottets val-lagförslag och förslag till ändringar i nu gällande Regerings-Form.
Serskild vigt måste jag dock söka att lägga på följande tvänne förhållanden, emot hvilka jag finner mig föranlåten att med serskildt eftertryck mig reservera. i:o Har Utskottet väl, efter mitt förmenande, varit fullt berättigad! att, äfven i större nion än, som i förslaget skett, indela representanlerne i arne serskilda Stånd, stadsboernes och landtboernes representanter.
I de serskilda Riks-Ståndens tillkännagifna meningar finner jag icke heller något Kinder, ehuru icke någon vink, att bestämma de förres antal i den s. k. första kammaren till 3o.
Men då Utskottet gått ännu ett stort steg längre och föreslagit 2:ne classer väljande, nemligen stadsboer och landsboer, och dertill medgifvit dessa 2:ne olika classer olika privilegier, nemligen de förre att få diréct, men de senare att endast indirect få välja sine Riksdagsman, utan möjlighet för de senare såsom sådana att få till det directa val - 20 Bor till' Constitutions-Ut ske t tets Memorial, N.-o: 85. sättet, och med detsamma till den större politiska rättigheten öfvergå, så förekommer det mig alldeles omöjligt att förlika detta förslag om valrättens utöfning i arne serskida dasser med Rikets Ständers i Förstärkt Conslitutions-Utskott redan fattade beslut, att valrätten icke bör stånds- eller dass■vis ulöfvas.
Ville man bestämma folkombudens antal, t. ex. till i afio,ooor och hade man så många städer, hvilkas folkstock någorlunda jemnt kunde med sistnämde siffra uppdelas, att 3o stads-representanter derigenom lil 1— lomme, så vöre ingenting att deremot invända, icke ens i det fall, att man för representant-summans fördelning ville lägga andra än folkmängds-förhåilanden till grund, och till följd deraf de större städerna hvar för sig k o rume att välja en eller flera representanter.
Men att i ett så benämndt valdislrict slå tillsamman kanhända ett eiler annat dussin af de mindre meniglieter, som i vårt land oskyldigtvis kallas städer, eller till och med köpingar, med öfverhoppande af deremellan liggande öfriga landsbygden, och utgifva detta för samfälda val, det är i sanning ett ovanligt sätt att begagna hittills kända och tydliga uttryck.
Hittills har man nemligen föreställt sig att, om också ingenting annat här i verlden, åtminstone ett district skulle, hänga tillsamman, äfvensom sednare tiders reformer gemenligen synas gått ut på att beröfva och icke att gifva ruttna köpingar politiska privilegier, 0m en småstad eller köping med 5oo invånare berättigas att välja, icke tillsamman med nästa by, som möjligtvis är större än den, utan med andra småstäder eller köpingar långt bort belägna, och om man tillika, på grund af en förment större bildning, ville förunna de i allmänna värf föga frestade småstadsboerne politiska rättigheter, dem man förnekar icke allenast den bättre besutna och i allmänna värf alldeles icke oerfarna Svenska allmogen, utan ock på landet boende egendomsherrar, bruksidkare, domare, prester, militärer o. s. v., då skulle jag för min del icke kunna anse detta såsom samfälda, utan tvertom såsom i hög grad egna och enskilda val.
Är det mig omöjligt att med Ständernas redan fattade beslut förlika Utskottets i intet enda Stånds mening innefattade förslag om en skarp gränsskilnad emellan köpingar och äfven sådana byar, som äro större än de; så lyckas det mig icke eller bättre att med stadgandet i ofvanåberopade 56 §, Regeringsformen och Utskottets åliggande att samtlige Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemnka , förena Utskottets beslut att, i fråga om valbarheten, icke göra afseende på de af tre Riksstånd yrkade stånds- eller class-förhållanden.
Utskottet medgifver fullkomligen riktigt "valbarhetens inskränkning inom stånd eller dass icke vara genom den i Förstärkt Utskott anställda omröstning uttryckligen förkastad."'
Bor till Constituticns-Ulskottels MemoriallT:o £&•
2fl Jag vågar för min del, såsom Utskotts-ledamot, icke tillerkänna mig räte att i ett jemnkningsförslag gå tvertemot tre Stånds önskan , så snart denna icke slår i strid antingen med annat Ständernas beslut eller annars med det politiskt möjliga.
Jag tilltror mig icke eller kunna , utan Ständernas ytterligare hörande, bestämdt påstå, att, sedan det blifvit afgjordt, att valrätten icke får ståndsvis utöfva», ”valbarhetens inskränkning svårligen skulle leda till något godt ändamål.”
De förslag, hvilka , med denna inskränknings bibehållande, blifvit afgifna dels reservationsvis i detta Utskott af Prosten Ödmann ^ dels jemnkningsvis af Herr E. von Troil vid öfverläggningarne Stånden emellan på Riddarhuset, synas mig fastheldre förtjent» af synnerlig uppmärksamhet.
Men ännu större uppmärksamhet förtjenar ostridigt Grundlagens tydliga kraf, att ett Utskott, och således äfven jag i egenskap af Utskotts-ledamot, icke skall alltför kärleksfullt vidhänga egna meningar, så snart Rikets Ständer meddelat sina tili efterrättelse, helst det hvarken har tillräcklig sannolikhet eller skäl för sig, att tre Stånd sbtrMte i en så vigtig fråga, som denna, hafva med den brist på mogen öfverläggning fattat väsendtligen sammanstämmande Beslut, att de samtlige skola finnas benägne att öfvergifva dem, så snart de af en möjligen ringa pluralitet inom ett Utskott för andra gången motsägas.
Detta är också den andra omständigheten i Utskottets förfarande, hvaremot jag mig i ali synnerhet reserverar.
I öfrigt vågar jag åberopa följande Förslag till Fal-lag. § '•
Valrätt tillkommer Svensk man , som bekänner sig till den Christna läran, fyllt Tjugufem år, är och tre år varit i Riket bosatt, samt antingen 1:0 eger, eller med stadgad
Krono-åborätt eller ock för embete eller tjenst, hvarifrån han ej kan utan egen ansökan eller ransakning och dom skiljas, innehafver hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet, af minst Tvåhundrade R:dr uppskattadt värde; eller 2:0 medelst skriftlig afhandling, som emot hans vilja icke kan före den utsatta tidens förlopp häfvas, legt jord eller bergsbruk af minst Femtusende R:dr J3:co uppskattadt värde, så framt han samma egendom minst i tolf månader innehaft och fulla två års legotid honom ännu återstår; eller 3:o annat lofligt yrke för egen räkning med en uppskattad behållen 22 Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o -85. årlig inkomst af minst Tvåhundrade
R:dr de två sista åren idkat och ännu idkar; eller 4:o i ordinarie embete eller tjenst, såsom pre'st, civil, officerare eller vid läroverk är anställd, af Kronan, Riksförsamling, stad, socken, annan menighet eller stiftelse njuter ständig lön, samt från embete , tjenst eller lön icke utan egen ansökning eller ransakning och dom kan skiljas; eller ji 5:o från embete eller tjenst efter egen ansökning erhållit afsked, antingen med sådan pensionsrätt till minst Tvåhundrade R:dr , som utan hans egen vilja eller vållande icke kan under hans lifstid upphöra , eller med rätt att bibehålla lön eller löneandel till belopp, som nu namndt är; eller ock 6:0 utan att innehafva antingen fast egendom eller inkomst af yrke , hvardera till belopp som här sägs, eller ock embete eller tjenst, sig på annat sätt ärligen försörjer, samt tillika hvarken är skattfri, ej eller hos enskild person skattskrifven. § 2.
Rösträtt beräknas sålunda: 1:0 enligt 1 §. r morn., för uppskattad t egendomsvärde från och med 200 till 3ooo R:dr JB:co, en röst; från och med 3ooo R:dr till 10,000 R:dr, två; från och med 10,000 R:dr till 25,000 R;dr, tre: från och med 25,000 R:dr till 5o,ooo R:dr, fyra; från och med 5o,ooo R:dr till j00,000
R:dr, fem; samt för fulla 100,000 R:dr och derutöfver, sex röster; 3:0 enligt 1 §. 2 morn., för uppskattadt egendomsvärde, från och med 5000 till 3o,ooo R:dr, en röst; från och med 3o,ooo till 100,000 R:dr, två; samt för fulla 100,000 R:dr och derutöfver, tre röster; 3:o enligt 1 §. 3 morn., för uppskattad inkomst från och med 200 till 600 R:dr, en röst; från och med 600 till 2000 R:dr, två; från och med 2000 till 5ooo R:dr, tre; från och med 5ooo till 10,000
R;dr , fyra; från och med 10,000 till 20,000 R:dr, fem; samt för fulla 20,000
R:dr och derutöfver, sex röster; 4:0 enligt 1 §. 4 och 5 morn., för en uppskattad inkomst af tjenst eller pension, hvilken understiger 600 R:dr, en röst; från och med 600 R:dr till 2000 R:dr, två; samt för fulla 2000 R:dr och derutöfver, tre röster; afkastning af boställe eller annan fast egendom i alla dessa händelser oräknad; 5:o enligt i §. 6 morn., en tjugondedels röst för hvarje person, som icke eger annan rösträtt.
Ej må flere än sex röster kunna vid samma val någon röstande beräknas.
Tior till Gonstitutions-Utskottets Memorial, 1V:0 85- 23 Grunderna för den uppskattning, sorn i i, 2 och 3 sägs, bestämmas af Riksförsamlingen allena.
Ej må 5, 2 och 3 mom. af 1 och 2 §§. så tydas, att rösträtt för egendom eller yrke tillägges Kronan, Riksförsamlingen, städer, socknar, andra menigheter, stiftelser eller actiebolag.
Kronobetjent njute ej för sin tjenst rösträtt, ej eller enligt 1 mom. för annan egendom, än den, han sjelf tilläfventyrs eger eller med stadgad Kronoåborätt innehafver. 5 3.
Rösträtt efter r §. 1, 2, 3 mom. skall tillgodonjutas å den ort, der det som utgör grund för rösträtten, är befintligt; rösträtt efter 1 §. 4> 5,6 mom. beräknas der den röstande för sin person är skattskrifves § 4- (Lika med Utskottets förslag, § 40 § 5.
Valrätt är för alltid förverkad af den, hvilken är genom lagakraftvtm nen dom förvunnen till nesligt brott, eller att hafva genom lockande, tub bande eller bot på valmanna- eller riksdagsmans-val obehörigen inverkat eller alt hafva raster till sådant val sålt, eller att i och för fullmägtigskap hafva någon förledt till oskälig rättegång eller mot bättre vett drif vit orättfärdig sak eller brukat veterlig falskhet. § 6‘ Valbar till Riksdagsman i Samfälda kammaren är hvarje valberättigad, sorn fyllt Trettio år.
Då, 0. s. v. (lika med Utskottets § 6.) § 7- Den till Riksdagsman vald är, må sig det förtroendet ej undandraga, så framt han icke antingen fyllt sextio är eller tre Riksdagar bevistat, eHer laga förfall häfver. § 8.
Till ledamöter i Samfälda kammaren utse Skaraborgs, Östergöthlands, Elfsborgs, Calmar, Wermlands eeh Malmöhus
Län, hvartdera sju; Stockholms stad, Jönköpings, Stora Kopparbergs samt Christianstads Län, hvartdera sex; Kronobergs, örebro samt Götheborgs och Bohus Län, st,aden Gölhe - 24 Hör till Coustiluticns-Ut slottets Memorial , N:o SS. borg undantagen, livartdera fem ; Stockholms, Westerås, Södermanlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands samt Hallands
Län, hvartdera fyra; Upsala samt Blekinge
Län, hvartdera tre; Jemtlands, Westerbottens, Norrbottens samt Gottlands
Län, hvartdera två; så ock staden Götheborg en .Riksdagsman. § 9- Den Pröfnings-Comité, sorn i hvarje Län, så ock i Stockholm, sammanträder näst efter Riksdags slut, skall, med hufvudsakligt afseende på folkmängd, fast egendomsvärde, skattebidrag och belägenhet, så fördela underlydande område i val-districten, att hvarje valdistrict väljer en Riksdagsman.
Är Pröfnings-Comité ej till, gånge då med dess i denna lag bestämda göromål, så som Riksförsamlingen förordnar. § ro.
För hvart gäll skall serskild röstlängd i April månad det år, då Lagtima Riksdag bör inträffa, upprättas af den tjensteman, sorn mantalsskrifning förrättar.
Sist författad uppskattningslängd tjene dervid till efterrättelse.
Såsom eget gäll anses i denea lag sådan annex- eller capell-församling, som räknar minst tvåtusende inbyggare.
Såsom serskilde gäll anses hvar för sig sådana delar af samma gäll , hvilka äro i olika Län belägna och hafva hvardera minst en kyrka inom sitt område.
Är del af gäll i annat
Län belägen, men kyrka der ej byggd, varde af del Länets Pröfnings-Comité sådan del förenad med annat gäll för de göromål, som denna lag förmäler. § >1* Röstlängd skall till
Kyrkoherde insändas inom Maj månads slut, det år, den upprättades.
Å nästa Helgedag efter inhändigandet skall Kyrkokerde utlysa gällstämma, att med de röstberättigade hållas, till röstlängds justering andra Söndagen, efter det pålysning skedde.
Öfver gällstämmas anmärknings-åtgärd före Kyrkoherde protocoll.
Göres emot röstlängds innehåll anmärkning, varde pröfvad af dem, som rösträtt ega.
Blifver anmärkning godkänd, varde röstlängd derefter rättad.
För Urtima Riksdag varde röstlängd , så fort ske kan, å nyo justerad.
Om röstlängder för städerne Stockholm och Götheborg förordne i allo vederbörlige Pröfnings-Comitéer. § ia. Hor till Constitutions-TJtskoltets Memorialj Wto 85. 25 § 12.
Riksdagsman skall väljas genom utsedde valmän och icke äF de valberättigade omedelbarligen, utom i de fall, som i i5 och 18 §§. förmälas. § «3.
Justerad röstlängd skall Kyrkoherde genast tili Landshöfdingen insända.
Landshöfdingen skall öfverlemna Länets samtliga röstlängder till dess Pröfnings-Comité.
Efter anställd — — — utsätta, dock icke öfver Nittiosex röster, icke eller till annat antal, än som kan med talet sex jemnt uppdelas, Uppgår röstetalet o. s. v. (Lika med Utskottets 21 §•) § i4- C(Lika med Utskottets § 22.) § **•
Röster vid valmannaval afgifvas muntligen af alla de tillstädesvarande, sorn sin rösträtt utöfva vilja.
Den laga förfall styrker, eller utom gället bor, må dock skriftlig röst insända.
Lag samma vare om Kronobetjent, den ej må vid val tillstädesvara.
Den i ett eller flera inom samma valdistrict belägna gäll sex röster eger, vare berättigad att sorn sjelfskrifven valman egna röster till Riksdagsmannaval afgifva, så framt han sådan afsigt anmäler vid justeringen af den eller de röstlängder, derå hans namn bör finnas upptaget; och skall då röstlängd och, der så erfordras, valmanna-antal derefter rättas. § 16.
Utsedd valman och sådan sjelfskrifven valman, som i i5 §. sägs, erhålle af Kyrkoherde behörigt uppdrag ur prötocollet, att såsom fullmagt vid Riksdagsmannavalet förete. § r7‘ Nu är Frånvarande lill valman eller suppleant vald, tillställe då honom Kyrkoherde ofördröjligen utdrag ur protocollet. § .8.
Besluta flere än hälften af gällen inom ett valdistrict genom flesta rösterne å gällstämma, hvart för sig, det samtlige valberättigade inom det Dih. till R.
Prat. 1840 och 1841- 3 Sami. 4 26
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 85. district må varda berättigade, att, utan valmäns mellankomst, omedelbarligen i Riksdagsmannaval deltaga ; underställe då sitt beslut den Länets PröfningsComile', som sammanträder året före det, då Lagtima Riksdag bållås bör.
Pröfnings-Comileen inhemte genom Landshöfdingen utlåtande ifrån valdistrictets öfriga gäll och afgöra sedan målet efter omständigheterna.
Dömer Pröfnings-Comite, att omedelbart
Riksdagsmannaval må i districtet för framtiden ega rum, galle då ej för det district, hvad om valmän stadgas i denna lag.
Till omedelbart
Riksdagsmannaval må röster kunna upptagas och antecknas på en dag å så många serskilda orter, som Pröfnings-Comite förordnar; dock att rösterna så afgifvas och af den valförrättare uppsummeras, som i 20 §. sägs. Önskar valdistrict att från omedelbara Riksdagsmannaval till förra vanligheten återgå, skilje ock derom Pröfnings-Comite, såsom här är sagdt. §• t9- Om Riksdagsmannaval skall valförrättare, der så ske kan, minst en månad före valet utfärda allmän kungörelse, som uppläses samma dag i alla de valdistrictets kyrkor, der Gudstjenst då hålles.
Der Gudstjenst ej hålles, gånge som i i4 §, om kungörelse till valmanna val sägs. § 20.
Riksdagsmannaval skall hållas å ort, som Pröfnings-Comite bestämmer och i fjerde månaden före den dag, till Lagtima Riksdags öppnande fastställd är.
Valet förrättas inför den domare, under hvilkens domvärjo valdistrict eller största del deraf lyder.
Valet anställes med enkla, slutna, omärkta sedlar.
Hvarje utsedd valman eger lika röst.
Sjelfskrifven valman må ej rösta med flere, än egna röster. § 21.
Riksdagsmannaval förrättas för öppna dörrar.
Valet fortgår, ändå att flere eller färre sin valrätt försumma.
Anmärkning mot röstandes eller skriftlig rösts behörighet skall val förrättare upptaga och på stället afgöra. § 22.
Befinnes vid rösternas sammanräkning mer än hälften hafva samma lior till Constitutions-Utskotlets Memorial, N.-o 85. 27 person tillfallit, då är han för valdistrictet Riksdagsman.
Är annorlunda skedt, varde nytt val anstäldt, dervid ingen må under omröstning komma, som icke är inom Länet bosatt, och vare då den, som fleste rösterne erhållit, Riksdagsman.
Hafva vid sådan ny omröstning tvänne eller flere erhållit lika röstetal och är valet derigenom oafgjordt, då anställes lottning dem emellan och deu vare Riksdagsman, som lotten utvisar. §
Valprotocoll skall före fullmagts utfärdande justeras, samt af valförrättare och minst fem valmän, der så många när äro, underskrifvas. § 24- För den till Riksdagsman i Samfälda Kammaren vald är, skall genast uppsättas samt af valförrättare och minst fem valmän, der så många när äro, underskrifvas en fullmagt, så lydande:
Undertecknade, valförrättare och valmän i N. N. valdistrict af N. N. Län, gore veterligt, att N. N. blif vit, på sätt protocollet närmare utvisar, denna dag härstädes vald till Riksdagsman i Samfälda Kammaren för den lagtima (urtima) Riksdag, som den .... tager (tagit) sin begynnelse.
Hvarå detta länder till bevis och fullmagt. N. N. den .... § 25.
Nu är frånvarande till Riksdagsman vald; tillställe då honom valförrättare derom ofördröjligen protoeolls-utdrag, så ock sådan fullmagt, som i 24 sägs. § 26.
Ej må någon på en gång vara Riksdagsman för flere valdistrict.
Är någon från flere district vald, bestämme^ sjelf från hvilketdera han kall. elsen emoltager.