Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och bör det efter Utskottets tanka äfven tagas i beräkning att, utom det Banquen sålunda fredas för de förluster, sora af forcerade indrifningar äro att befara, vinnes ock på det hela den fördel, att på begyndte Odlingsföretag fullföljas af den, sorn ikläder sig ansvarigheten för det utgifna Lånet, i stället att, såsom annars vore en följd, upphöra och afstadna, hvarje gång en Odlingslägenhet antingen genom dödsfall, försäljning eller af hvad anledning sorn heldst öfverginge tili annan person än den, sora Lånet först upptagit.
Banco-Utskottet, som på desse grunder förblifver vid dess afgifne tillstyrkan, får tillika vördsamt anmäla; att Utlåtandet i detta ämne blifvit af 3:ne Biks-Stånd bifallet enligt ProtocolIs-Utdrag från Höglofl.
Bidderskapet och Adeln den 4:de Vallöf!.
Borgare-Ståndet den y:de ock Hedervärde Bonde-Ståndet den 3:dje förlidnc April, Stockholm den i8;de Julii 18? 3, BancofUtskottets Betänkanden. 5«i!
N:0 35.
JAnkom|.len 24 Julli 1323- Betänkande till Rikets Högloft.'
Ständer öfver gjorde anmärkningar, vid Utskottets, jemte dess Betänkande jN:o 2 afgifne ultätande Bilagan Litt. K., angående skedd inhibition af den mot Radmannen i Carlstad, Kellander , anställde Lagsökning för en till Kongl.
Maj-.ts Befallningshafvande frän Banquen afsänd Odlings-Lane-Andel, som ej ^ommit deri, förstnämnde tillhanda.
J3anco.Utskottets berörde Utlåtande har blifvit så viii från Högv.
Preste-Ståndet, sorn Vällofl.
Borgare-Ståndets återremitterat , hufvudsakligen på grund af följande anmärkningar.
Med anledning af Banco-Utskottets tillstyr* kan utii hvad särskildt rörerj Rådmannenj°KelIan« der, har en värd Ledamot af Högv.Preste-Ståndet yttrat den tanka, att, enär, af Kongl.
Kungörelsens stadgande) öm Odlingslåne-medels öfversändande till den Auctoritet från hvilken Hand Hogarne till Banquen inkommit, det synes vara en tydlig följd, att denna öfversändning skall ske för Låntagarens risico, och Kellander, då han försummat att genom särskildt ombud låta uttaga Lånésuinman, de facto förklarat Lands, hofdinge-Ämbetet vara sitt Ombud, han således måste ansvara för de förluster som genom detta Ombud uppkommit, samt följaktligen borde 'ge. nom Banquens Fiscals-Ambete tilltalas om er. lottning för d«a, • sednare, honom ej tillhanda - 566 Banco-Utskottets
Bctänkanden - komne hälften af Odtings-Iäånet hvarvid hart sjelf egde gora sin rätt gällande i anspråken på Xiandshöfdinge-Ämbetet i Carlstad.
Utskottet får häremot erinra , att om ock I-Tgen efter yttersta stränghet tillämpad , kunde auctorisera ett försök af sådan beskaffenhet, vöre det likväl ingalunda med rättvisa och billighet förenligt, att en Gäldenär skulle förpligtas till betalning af mera än han å skuldebrefvet uppuppburit; hehlst då, såsom här inträffat, förskingring egt ruin af medel, sorn blifvit lemnade under vård af en Statens högre auctoiitet, tilt hvilken Tjäntagaren icke kunde annat än hysa fullkomligt förtroende; och Utskottet kan ej frångå den öfvertygelse, att ett Statens Allmänna Verk snarare bör söka underlätta en enskild persons, genom så oförmodadt tillgrepp, iråkade förlägenhet, än öka den samma, 'genom försöket att lagligen utkräfva medel , som veterligen aldrig kommit honom tillhanda.
Inom Vallöf].
Borgare-Ståndet åter, har en och annan Ledamot, utgående från en aldeles motsatt åsigt af saken, yrkat, att Konungens Befallningshafvande icke kunde med skäl betraktas under egenskap af Bellanders Fullmägtig, utan fast mera vore enligt Författningen att anse såsom en Banquens .Representant; att Kellander i följd deraf ej egde det ringaste att skaffa med Bättegången, hvilken, om ej annat, åtminstone skulle ådraga honom kostnader för en Fullmägtig till sin rätts bevakande; och att honom ej borde vara betaget, att genast lyfta Odlings-Lånets andra hälft hvartill han i följd af sin för - Banco Utskottets Betänk anden, t 67 skrifning, och iakttagne prestanda, långt före. detta förmenas hafva gjort sig berättigad.
Till besvarande häraf får Banco.
Utskottet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå , att det visserligen ej bör anses omöjligt, att, under Rättegången mot Kongl. Majus Befallningshafvande, sådane omständigheter skulle kunna förekomma, i följd hvaraf Kellander blefve af Domaren ålagd att för Od Ungs Dånet, i första rummet vara Banquen ansvarig, under öppen rätt att hålla sig såsom privat Fordringsegare till Lagmannen Kleman; och att Kellander i följd deraf, innan förhållandet blifvit i laglig ordning utredt, icke torde böra på förhand betraktas såsom helt och hållet fri från all dylik ansvarighet, ehuru väl anledningar förekommit för Banquen, att ej i främsta rummet vända sig mot honom.
Skulle åter Banquen före Rättegångens slut tili Kellander utgifva nya rooo R:dr B:co i stället för den summa hvarom tvist uppstått, så vore Kellander under tiden Odlings -Dan taga re af Banquen för 3000 R:dr, tvärt emot förfatmingarne, som stadga, att af ifrågavarande Fond, ingen .Låntagare får häftaför större summa äniooo R:dr» Beträffande de af Banco-Utskottet föreslagne försigtighetsmått för framtiden, har inom Vallöf]. Borgare-Ståndet i fråga om Qdlingslåns afsärtdande från Banquen, blifvit ti lstyrkf, att sådane medel matte öfverskickas till LandtRamerierna och icke till Lands-Cancelliet, såsom med Kellanders
Lån sages hafva tillgått.
Hvaremot en annan Ledamot funnit, att Odlingslånetagare borde i likhet med Discout - 568 Banco Utskottets Bétänkasden.' låutagars anses skyldige, att sjelfve eller genom ombud utquittera sine Lån i Banquen.
Majus Nådiga Kungörelse af den 5 Nov. ig'9 stadgar uti 15 §. att då Låntagare ej sjelf eller genom ombud utquitterar sitt Lian, öfversändes det genom Banquens Corn.
xnisariers försorg till samma auctoritet
Lån hvilken Lån-Handlingarne inkommit.
BancoUtskottet har genom sitt Betänkande ej haft för afsigt att häruti1 åstadkomma någon vidare förändring, än som funnits nödig för att å ena sidan Banquens säkerhet måtte betryggas, men å den andra, full frihet lemnäs låntagaren att sjelf bestämma, till hvem penningarne kunna och böra på hans ansvar öfverlemnas, Utskottet kan ej inse hvaruti den större säkerheten skulle bestå, att sända penningarne till Landt-Bänteriet än till Lands-Cancelliet, hvilka båda äro Kongl. Majtts Befallningshafvande underlydande Departementet Också hafva afsändningarne från Banquen ej skett partielt till någondera af desse Departementer, utan till Kongl. Majus Befallningshafvande, på hvars ompröfnlng förvaringsstället, såsom Utskottet förmodar med rätta, ansetts få ankomma.
Banco Utskottet, som, på grund af hvad nu är anfördt i hufvudsaken, förblifver vid dess afgifne utlåtande, får slutligen, med fästadt afseende å en eller annan anmärkning rörands Kedactionen, vördsamt färeslå till grund för de föreskrifter, sorn i detta ämne komma att Banco-Styrelsen meddelas, den förändring af 5 punden så lydand#; Banco Utskottets Betänkanden, 589 ”Ått när målet blifvit vid behörig
Domstol utredt, och så vida Kellander dervid frikännes från skyldigheten att ansvara Banquen etc,, att orden: frikännes frän, må utgå, och i dess ställe sättas: ej älägges; samt att det uti sista puncten föreslagne Stadgande, så framt utgifvandet af Odlingslån ej skall hedanefter alldeles upphöra, i hvilket fall samma föreskrift vore öfverflödig, må uti Bedactionen sålunda förtydligas: ”hvarje sökande, sorn till Odlingslåns erhållande sig anmäler, blifver förpiigtad, att i och med det samina förklara huru vida han sjelf eller genom ombud vill lyfta penningarne directe i Banquen, eller och önskar, att de för hans räkning öfversändas till Låndt-hushallnings-Sällskapet, till Kongl.
Majus Befallningshafvande, eller till hvilken enskildt person som i sådant fall jemte dess adress dervid uppgifves ; skolande sedermera, enär penningarne antingen blifvit ur Banquen mot behörigt qvitto lyftade, eller ock afsändningen från Banquen under Becom men dalton, enligt här varande Kongl. Postcontoirets bevis blifvit verkstäld, Låntagarns i hvad fall som heldst vara Banquen ansvarige för Lane-Summan.
Hvarom en lämplig mening till vederböran* des underrättelse; bör uti Banquens Skuld-Sedels Formulairer för Odlingslån innefattas."5 Hvad Pikets Höglofl, Ständer i afseende på Badmannen Kellander besluta, kommer i öfrigt att tjena till efterrättelse och tillämpas äfven för fyra andre Låntagare, hvilka, enligt hvad hos Banco-Utskattet blifvit anmäldt, i ge-. 570 Banca-Utskottets Betänkanden. nom det vid Carlstads Lands Csncéllie föröfvade tillgrepp befinna sig med honom uti enahanda förhållande så till Banquen som till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande.
Stockholrn.fden 18 Julii 1833, N.-O 36.
Ankommen 24 Junii 18*3, Betänkande till Rikets Högloft, Ständer i fraga om förlängning uti tidm för återlösen af i Banquen pantsatt Guld achSilfver.
V« föredragning hos Hederv, Bonde-Standet, den 5 sistlidne Maji af Banco-Utskottets Betänkande N:o 9 öfver Herr Hammarsckölds remitterade Motion om förlängning i tiden för återlösen af i Banquen pantsatt Silfver, har Riksdagsmannen Anders Danielsson åbe. ropat, samt flere Ståndets Ledamöter biträdt, Banco-Fuilmägtiges uti deras Berättelse till Banco.Utskottet vid början af innevarande Riksdag gjorde hemställan af innehåll: att Guld- och Siifver-panter måtte under en tid af 3--ne månader efter förfallodagen få utlösas, men de derefter qvarliggande blifva på auction försålde; med rättighet för Pant-egaren , att utbekomma cfverskottet på inrops-summan, sedan Banco-Lånet med Ränta och omkast-, nader blifvit deraf 1 iqvideradt.
Och har Hederv.
Bonde-Ståndet , med afseende härå beslutit, att ärendet till Banco-Utskottet återremittera.
Bancv-Utskottets Betänkanden. 57i ef de öfrige Respective Stånde», enligt inkomne Protocolls-Utdrag af den 5 Maji, blifvit bifallet, och kommer alltså att tjena till grund för de föreskrifter, som häröfver blifva Banco* Styrelsen meddelade.
Utskottet, som af Herr Hammarskölds Motion icke egt anledning omförmäla de öfverläggningar, hvilkar, rörande Banco-Fullmägtiges särskilda framställning i ämnet, hos Utskottet förevarit, och Som i öfrigt genom dess till Rikets Ständer afgifne Förslag angående förlängd tid för återlösen af hemfallne panter, sökt bereda för blifvande Låntagare betydligt större fördelar än uti Motionairens tillstyrkan innefattas, får nu, i följd af härom Väckt fråga, vördsamt upplysa, att Utskottet funnit den af Herrar Fullmägtige föreslagne anstalt, att å Banquens auction försälja alla förståndna panter och om köpeskillings-öfverskottet uppgöra liqvid med hvarje Låntagare särskildt, på sätt vid General Assistance-Contoiret tillgår, icke böra för Banquen vidtagas, emedan följden af en sådan åtgärd sannolikt skulle blifva, att General-Assistance-Contoirets betydliga utlåning på Guld och silfver, hvilken verkställes mot 6 procent, eller dubbelt högre Ränta än Banquen för ifrågavarande
Lån beräknar, kotnme att till det mesta upphöra och öfverflyttas på Banquen, hvarigenom snart kunde åstadkommas en både opåräknad, och under nu varande förhållanden med Ban? 572 Banco-Utskötttts Betänkanden. quens öfrige göromål alldeles icke förenlig ut* vidriing af belåningen på lösa panter.
Stockholm den 18 Julli 1823.
N:o 37.1 Ankom d«n 29 Julii I82J.
Betänkande till Jiikets Högloft.
Ständer, angående den för Banquens räkning verkstälde påbyggnad d dess sä kallade
Archivelius jemte bebyggandet i Sammanhang dermed af den angränsande KiXselska Tomten, å val med anledning af hvad Rikets Stan* ders Revisorer, uti 9 af deras den 16 Dec. 282a afgifne Berättelse, i fråga om Banquens -Byggnads-arbeten anfört, som på grund af ett från Högv.
Preste-Ståndet särskildt remitteradt Memorial i samma ämne af Herr Biskopen m. m.
Doctor Faxe , får Banco-Utskottet nu i ett sammanhang, härom meddela dess vörd* samma Utlåtande.
Utskottet har med all noggrann sorgfällighet)'behandlat detta ärende, hvilket, i anseende till dess vidsträcktare omfattning, upptagit mycken tid erch möda.
Icke allenast de utur Räkenskaperne för åren igih—1822 för Herrar Revisorernes räkning upprättade omständliga och detaillerade Sammandrag, hafva härvid blifvit rådfrågade och mot verificatio* !Banco-Utslöttåts Betänkanden.
573' nerne jemnförde, utan hafva Herrar Banco,; Fullmägtige ytterligare före Riksdagens bör* jan, låtit foga anstalt om uppgörande af ett särskildt Extract, deruti de 3:ne Artiklarna Smeds-, Målare- och Snickare - arbeten , sorn, enligt det vid Herrar Revisorers Berättelse bifogade öfverslag, medtagit dryga kostnader, blifvit för åien 1817—1819 så afskiljde och fördelade, att deraf bestämdt visar sig hvad som åtgått antingen för på-'och nybyggnader, eller för reparationerne inom gamla Banco.
Huset, hvarigenom på- och nybyggnads-arbetet egentliga kostnads - summa sålunda kunnat af Banco-Utskottet närmare calculeras, än som var möjligt, dä Herrar Revisorernes Berättelse afgafs.
För att vinna fullständig kännedom om. de åtgärder, som tid efter annan blifvit an befalde eller i fråga satte, hvilka med bygg naden egt gemenskap och deröfver kunna fälla ett på rättvisa och billighet grundaclt omdöme, har Utskottet dessförutan måst anställa vidlyftiga undersökningar i Protocoiler och II andlingar.
Efter den ledning, som af desse historiske facta- erhållits, har Utskottet funnit bäst förenligt med redighet och klarhet, att uppställa vissa hufvudfrågor, samt öfver hvardera af dem särskildt yttra sina tankar och åsigter; rhen får derjemte bifoga ett omständligt Utdrag, som alltifrån början i ordning efter tiden upptager ordagrannt och troget de hufvudsakligare beslut och åtgärder, som med ämnet sta i något sammanhang; så att JRiks-Ståndens Ledamöter hvar för sig ej 5 74 Bancé-Utsiöttett Betänkanden. måtte sakna tillfälle, att till egen närmare upplysning begagna hvad Utskottet utur spridde Handlingar uppsdkt och pä ett ställe hop* samlat, och sorn innefattar grunderne hvarpa Utskottets omdömen i hvarje del af ämnet sig stödja. i:o Främst i ordningen har den fråga påkallat Utskottets öfvervägande : huru vida verk* ligt behof och giltiga skäl varit för handen, som fordrat byggnadens företagande?
Banco-Verkets utvidgade rörelse, en derigenom nödvändig tillökning i Tjenstemannapersonalen och den under sådane omständig* heter allt mera tilltagande för arbetets gång hinderliga trängsel i alla Verkets
Departementet-, synes onekligen, vid den tid då byggnaden kom i fråga, hafva påkallat verksamma anstalter till vinnande af ett större utrymme; och den påbyggnad af en våning på det så kallade Archiv-huset, som af Banquens Corn» missariat hos Renar Fullmägtige föreslogs, var ock enligt
Utskottets tanka den tjenligaste utväg, sorn i sådant ändamål kunde påtänkas och vidtagas.
Likaledes bestyrkes det af alla omständigheter, att den reparation, hvilken på gamla Bancohuset vid Samma tid b!ef företagen, var för husets framtida bestånd ej allenast behöflig, utan till och med nödvändig.
Utskottet har här endast funnit skäl till den anmärkning, att en så bestämd gränsskilnad emedan dessa båda byggnads-bestyr kun. nät och bordt uppgöras, att ingen sammanblandning - Bancö-Vtskottets Betänkanden.
575 blandning dem emellan, hvarken i afseende på materialier eller dagsverken fått ega rum.
Derigenom hade det missförhållande emellan den påräknade och den verkliga kostnaden för Archiv-husets påbyggnad utan tvifvel tidigare visat sig, Som först år 1819 tyckes hafva fästat Banco-Styrelsens uppmärksamhet, och hvaraf ett bestämdt stadgande för Bokföringssätret i denna del då föranleddes, men som dock ej kunde hindra eller afhjelpa den redan skedde sammanblandningen af kostnaderne för påbyggnaden med kostnaderne för gamla husets
Ut- och invändiga reparationer, så väl under de båda åren 1817 och 1818, Som det löpande året; hvilken förbindning nu efteråt gör till en omöjlighet, att på ziffran precist bestämma hvad belopp af materialier och dagsverken för hvardera särskildt åtgått.
Utskottet finner anledning ej hafva saknats, att om ett sådant fördelande genast gå i författning, då Banquens inventarium för de förre åren upptager gamla Banco-husets samt det nyare eller Banco- Archivhusets kostnads-summor från hvarandra åtskiljde.
Revisions-C®mmissarien , hvars åtgärd så val den närmare befattningen med Byggnads- och Reparations-arbetet, sorn upprättandet af Verkets Inventarium för hvarje år tillhörde, och hvilken sålunda bättre än någon annan genast kunde inse ofullkomligheterne i ett sammanblandadt r.edovisningsSätt, hade visserligen, efter Utskottets omdöme, utan särskild erinran, bordt vara betänkt, Bihang lill Riks, 61.
Broi, 1823 6 Hamt.
A a jt 57® Banoö XJtsioitett Betänk andin. att iakttaga och| bibehålla förrberörde skilnad emellan de< för hvardera huset erforderliga utgifts-poster.
Då emedlertid hvarken 1817 Ers Revision, eller Råneo Utskottet vid jSi8 Ers Riksdag, at denna omständighet lernnat någon slags uppmärksamhet, likasom Rikets Ständers Revisorer, ar 1820, icke heller dervid specieit fästat sig, synes sådant antyda, att saken i början ej visat sig i samma skick, som efter arbetets fieråripa framskridande, då O * forst, såsom en följd af kostnadtens betydlighet, en mera detaillerad undersökning kom i fråga, för att få bestämdt utrédt, på hvilka föremål samma kostnad egentligen blifvit använd.
Byggnadens utvidgande utöfver hvad från början var föreslaget och beraknadt, var en följd af det så kallade mindre Kuselska husets inköp, hvartill anledning af 1818 års Banco-Utskott blef Herrar Banco-Fullmägtige gifven; och de skäl, som föranläto Herrar Fullin ägt ige, att på uppgjorde vilkor, i Martii 1819, afsiuta denna handel, har Utskottet funnit af den beskaffenhet, att deremot ej varit något att erinra. 2:0 Utskottet har vidare med sorgfällighet granskat Banco-Styrelsens gifne föreskrifter i afseende på verkställigheten, och huru desamma blifvit iakttagne, samt Verkets föjrdelar bevakade och befrämjade?
De af Herrar Banco-Fullmägtige tid efter annan gifne föreskrifter, rörande den beslutade byggnaden, åsyfta ovedersägiigen Banqueps bästa, samt innefatta flere förnyade an - Bento ■ ZJ:s'knttfts Bctiinkanden.
577 maningar till Banqtaens Cornrriissariat, om iakttagande af omtänksam sparsamhet och hushållning.
Hvad verkställigheten beträffar, finner dock Utskottet, att ehuru Revisions Coinrn issarien, enligt äldre Författningar och mångårig praxis, eger öfverinseendet vid alia reparationer och byggnads anstalter, hade lek ed ess. mindre, vid en nybyggnad af den utsträckning, som den ifrågavarande, sådane mått och steg särskildt kunnat vidtagas, sorn beredt tillfälle för en nogare tillsyn på arbetet, genom flote personers deltagande äfven i detaillerne af livad dertill hörde.
Till detta ändamåls vinnande anser Urskottet, att det ej i ringa, man skulle hafva bidragit, orri en Byggnad sD irecfion genast blifvit tillsatt, sorn med bestämd redogörelse- skyldighet haft befattning vid utförandet af allt hvad med byggnadens verkställighet egde gemenskap.
Härvid kan Utskottet ej lemna oanmärkt, att Professor 'Gjörnell med siri bättre sak kännedom, både latt kunnat, och af sin Förbindelse till Bariquen såsom dess antagne Architeckt synes hafva bordt finna sig uppmanad att, under arbetets fortgång, väcka vederbörandes uppmärksamhet på dess bättre bedrifvande.
Om t. ex, Smeds Målare och Snickare-arbetet blifvit upplåtet på Entreprenade, hade säker, ligen blott genom denna anstalt betydlige kostnader kunnat besparas; och för öfrigt tror Utskottet sig ej sakna anledning till den erinran, att åtminstone sedan kostnads förslagets otili - Banca-Utshotteis
Betdnkanden. räqkligket börjat blifva synbar, sådana åtgärder före detta kunna vidtagas, som nu i följd af Banco-Utskottets beslut blifvit tili vinnande af en bättre tillsyn och controll, satte i verkställighet; hvarom längre fram i detta Betäntande vidare skall nämnas. 3:0
Utskottet har äfvenledes tagit i noga öfvervägande:
Beskaffenheten och gilltigheten af de hinder hvilka hos Herrar Fullmägtige förekommo vid den anstalt, Rikets Ständers Herrar Revisorer vid slutet af år 1820 tillstyrkte, att, nemligen det återstående arbetet då matte upplåtas på entreprenade, till den minstbjudande; och som föranläto Herrar Fullmägtige, att under förbehåll om Anbuds- eller Utrops- Auctioners anställande, så väl vid alle erforderlige uppköp, sorn för handtverks-arbeten i allmänhet, låta byggnaden på det hela, fortgå efter räkning?
I så måtto instämmer Utskottet uti Herrar Revisorernes yttrade tanka rörande nyttan af Entreprenade, att, i händelse vid första beslutet om byggnadens företagande, planen i alla dess delar varit fullständigt uppgjord och bestämd, så att inga tillägg och förändringar under verkställigheten kunnat komma i fråga, hade förmodligen en ej obetydlig besparing för verket, stått att vinna genom hela arbetets upplåtande på Entreprenade, till den minstbjudande; då Banco-styrelsens omsorg egentelige kommit att sträcka sig lill nödig till - Banoo-Utskottttt Betänkanden. syn och controll, att erforderlig pålitlighet och soliditet vid utförandet vunnits; meri sedan ritningen, hvad yttre fa§aden beträffade, frän första början var uppgjord, under den förutsättning, att Kiisellska Tomten förr eller senare skulle blifva Banquen tillhörig; hvaremot ritningen öfver rummens indelning, icke Jcunde grumla sig pä mera än den local sorn dä var att tillgå, sä blef deraf en följd, att sä. dane tillägg i första planen uppkomrno, sedan Kiisellska huset blifvit inköpt, hvilka i anseende till ovissheten om tiden, då Banquen kunde komma i besittning af denna egendom, ej på förhand knnnat med säkerhet bestämmas.
Denna omständighet verkade, att arbetet icke mera var något enkelt och för sig bestående helt, utan innefattade sammanbyggnad och till en del rasering af arne särskildte lius, jemte rubbning af taklag, takbetäckningar m. m..
Detta gjorde enligt Professor Gjörwells förklarande, till en omöjlighet för honom, att upprätta en så bestämd beskrifning och förslags calcul, hvarefter en Entrepreneurs rättigheter och skyldigheter kunde tydligen utstakas; och då den ringaste afvikelse, från ett med Entrepreneuren ingånget contract, sedan naturligtvis skulle hafva föranledt till ersättnings pretentioner hvarå Banquen ej kunnat undgå blifva lidande, samt utom dess maferialier af flere slag och till en del med betydlig kostnad voro anskaffade, hvilka antingen skolat särskildt föryttra* eller enligt contract 580 Banco Uisko(t*:s Be tänkcndcrt. till Éntrepreneuren öfverlåtas; i bada fallen sannolikt roed dryg förlust: så afstyrkte Professoren Gjörwell, på desse grunder forsin del, uttryckeligen den af Herrar Revisorer lämpelig ansedde anstalten, att genom Entreprfeoada fullborda Byggnaden på det hela; uti hvi ken fefstyrkan Bmquens Cornrnissaner äfven enhetligt instämde.
Vid sådant förhållands anser Utskottet, att Herrar
Fulimägtige ej saknat anledning till deras fattade Beslut, att låta byggnadsarbetet på det hela fortsättas efter Eäkniirg, under tillsyn och ansvar af vederbörlig© mästare med dervid bifogat förbehåll, att nödige Upphand lingar i alla fall skulle ske genom Anbuds- eller UtropsAuctioner.
B i k vä 1 finnér .Utskottet att åtminstone Målare- Snickare- och Smeds-aibetet äfven då hade kunnat och bordt särskildt på Entreprenad© upplåtas, hvarigenom ehuruväl det mesta af sådana arbeten redan var förrättadt, i alla fall en minskning i kostnaden för det återstående tro. ligen åstadkommits. 4:0 Betydligheten af den för På. och Nybyggnads arbetet å(gangne kostnad-, uti hvilka de. lar den mest och égepteligast öfverskjuta uppgjorde förslag, och de orsaker som må kunna anses hafva dertill föranledt och medverkade, har ändteligen utgjort föremål för en den mest sorgf fälliga granskning.
För att så nära sorn möjligt få utröndt, till hvad belopp kostnaden för Banco-Archiv* ^Bancö-Utsiottets Betankanden, husets påbyggnad samfällt med Nybyggnaden å Kuselska Tomten, öfverstigit de kostnadsförslag och Calculer som deröfver på förhand blifvit uppgjorde, meddelas härom följande utur Protocollerne
Räkenskaperne och de särskildt upprättade sammandragen gjorde öfverslag.
Enligt det af Boksluts Commissarien för» fattade Extract utur Räkenskaperne, uppgår totala utgiften för åren 1816, 181 7 och 1 8 1 9 , så väl för remnans lagande, aftappning, och alla öfrige ut- och irvändige reparationer å gamla Banco-huset som för hvad under desse åren vid påbyggnaden bliivit afgjordt till en Summa af . R:dr 139,*9*. 5.
2* hvarifrån dock 1 Si 6 års Sum. ma, såsom helt #ch hållet tillhörande gamla Banco-Hu set jaör afgå med . 22,613: 20* —• återstår 116,678: 33. 3.