Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derigenom skulle erhållas kännedom af antalet på personer, hvilka såsom manufacturister af hvad slag som hälst, utan att vara Stads-Borgare eller jordägare, likväl sjelfständige genom sin näring, kunde äga rätt till delaktighet i Representationen; samt i allmänhet vinnas en säker kännedom, så till antal som beskaffenhet, af den personal, hvilken såsom väljande och välj bar borde komma i beräkning.
Dessa statistiska upplysningar borde äfven innehålla en uppgift af näringarnas inbördes förhållanden inom hvart district, en undersökning om de anledningar, som i orterna finnas till högre odling i afseende på alla näringsgrenar, vare sig jordbruk, boskapsskötsel, skogs- eller andra producters förädling, manufacturers anläggande o. s. v. Slutligen vore för denna fråga alla möjeliga upplysningar högst vigtiga, i afseende på de nya föi’hållanden, som genom Föreningen med vårt brödrafolk uppkommit.
Ständer utan tvifvel inse anledningarna till detta förslag, gör sig Utskottet förvissadt, att de dertill lära gifva sitt bifall, samt att Hans Kongl. Majit, öfvertygad om vigten af statistiska upplysningars insamlande, så i detta som i afseende på mångfaldiga andra tillfällen, då de kunde underlätta och leda Riksens Ständers åtgärder, ej lärer underlåta att dervid i 878 Riksdagen 1815.
Nåder lägga en verksam hand.
Stockholm den 10 Julii 1815.
På-Högloft.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar A. J:son Hyckert. G. A.
Utdrag af Protokollet hållet i Riksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 14 Junii 1815.
Upplästes ett från Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 12 innevarande, i sammanhang med Representationsfrågan, till Constitutions-Utskottet remitteradt Memorial af Herr Lagman af Stenhoff, angående berörde ämnes förvisning till Constitutions-Utskottet, som deröfver borde aflemna Betänkande till Riksens Ständer: »Genom 22 § uti 1812 års Riksdags-Beslut har, med Kongl. Maj.-ts Sanction, till nuvarande Rikets Ständer Bilaga A till Meni.
N:o 14. 879 blifvit hänskjutet de förslag till en ny Representation, hvilka vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjordes.
Sedan Kongl. Maj:t numera nådigt behagat proponera att till nästa Riksdag uppskjuta pröfningen af de ännu oafgjorda Grundlagsfrågor, hvilka, enligt ofvannämnde §, till detta Riksmöte blifvit öfverlemnade, är Högloft.
Constitutions-Utskottet för närvarande fri från ett betydligt arbete.
Deremot återstår ämnet angående en ny Representation, som omfattar vidsträckta och vigtiga öfverlägguiugar, och hvilka torde fordra mycken tid.
Jag hemställer derföre vördsammast, om icke Rikets Ständer skulle anmoda deras Constitutions-Utskott att efter de anledningar, som dels redan äro gifne, dels ock än ytterligare torde inkomma, så fort sig göra låter, utarbeta saken och Betänkandet deröfver till Rikets Ständer aflemna.
Herr Archiatern och Commendeuren v. Schultzenheim har uti Anförande till Ridderskapet och Adelns Protocoll den 3 Julii 1809 fullständigt utvecklat grunderna till rättigheten för Ofrälse Ståndets lottlöse medborga!^ att deltaga i Svenska Folkets Representation vid de Allmänna Riksmöten, deruti jag med Herr Archiatern delar lika känslofulla tänkesätt.
Jag nämner detta, ej såsom skäl i hufvudsaken, utan blott i egenskap af en grundad anledning till den af mig gjorda hemställan om befordran af sakens handläggning, hvartill jag dock anhåller få nämna en annan, af ej mindre vigt, för egen tillfredsställelse.
Under en mångårig förvaltning af Lagmans-Embetet uti Uplands och Stockholms Läns Lagsaga, som innefattar hela Uplands, större delen af Stockholms
Län samt en del af Westmanlands Höfdingedömen, har lemnats mig flere oroande tillfällen att afhöra förebrående omdömen, angående Ofrälse Embetsmäns, Ståndspersoners och Possessionaters missöde att vara betagne den i Sveriges äldre och sednare Grundlagar Svenska Folket i allmänhet förvarade rätt, att vid Riksdagar, genom Ombud, deltaga uti öfverläggningar om Rikets angelägenheter och Beställningar.
Ett heligt, mig sjelf gifvet, löfte har stadgat mitt beslut att ej stillatigande låta lika beskaffadt som det närvarande tillfälle gå förloradt, till anmälan af sakens vigt, inför ett Stånd, som, med uppoffring af egna, aldrig underlåtit nitälska för Svenska medborgerlighetens rättig - 880 Riksdagen 1815. heter, hvarom, i sednare tider, 9 § af Riksdags-Beslutet den 2 Maji 1810 innebär de största och mest ojäfaktiga bevis.
Nöjd, att således hafva uppfyllt min pligt, lefver jag i det glada hopp, att, om de öfrige recpective RiksStånden gå härutinnan Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till möte, skall ändamålet ej förfelas.
Den åberopade och nu uppläste 22 § af 1812 års Riksdags-Beslut hänskjuter frågan om en ny Representation till Rikets nuvarande Ständer, men ingalunda directe till deras Constitutions-Utskott.
I följd häraf anser jag, att Riks-Stånden tillkommer besluta om sättet att befordra verkställigheten af Riksdags-Beslutet härom, och att Remissen bör ifrån Ståndens Plena afgå till Constitutions-Utskottet.
Med den rätt, 56 § af 1809 års Regerings-Form lemnar en hvar Ledamot af Riks-Stånden, att der framställa allmänna ämnen, som då höra till behöriga Utskott hänskjutas, har jag hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anhållit, att ifrågavarande, från 1812 års Riksdag uppskjutne mål måtte till en snar handläggning hos Höglofl.
Constitutions-Utskottet förvisas; hvadan ock jag, som ingalunda afgifvit något hufvudsakligt förslag till ändring i Grundlagen, ej heller kunnat hemta minsta anledning af 81 § i Regerings-Formen att omedelbart derom hos Höglofl.
Constitutions-Utskottet göra anmälan».
Ofverlemnades till Beredningen.
Bilaga B till Meia.
N:o M. Den 3 Julii 1815.
Sammanträdde den Beredning af ConstitutionsUtskottet, som fått sig uppdraget att föreslå de åtgärder, Utskottet borde vidtaga i afseende på Representationsfrågan.
Beredningens Ledamöter förklarade sig alla hafva inhemtat kännedom af de förslag, som rörande denna fråga förut varit till Riksens Ständer ingifna.
De trodde
Utskottet ännu vara i samma belägenhet som deras Bilaga B till Meni. N:o 14.
881 företrädare vid 1809 och 1810 års Riksdag att, med den bästa vilja att i en så vigtig fråga kunna uppgifva ett förslag, hvilket, på en gång bygdt på giltiga grundsatser, tillika vore så fullständigt och väl utarbetadt, att möjligheten inträffade till den förmodan, att detsamma kunde antagas, ägde do ännu icke nog säkra kunskaper i afseende på landets statistik, att de kunde tilltro sig något föreslå.
Beredningen trodde sig derföre böra tillstyrka, att
Utskottets åtgärd vid detta tillfälle måtte inskränkas till en anmälan till Riksens Ständer af detta förhållande, en uppgift af några allmänna grunder, hvilka Utskottet ansåge böra utgöra ledningen vid förslags upprättande, i följe deraf, en uppgift på de upplysningar, Utskottet kunde anse sig behöfva, innan detsamma tror sig allvarligen kunna ingå i uppfattande af något förslag till en ny Representation, och ett tillstyrkande, att Riksens Ständer, jemte förnyande af deras redan under flera Riksdagar gjorda underdåniga anhållan hos Kongl. Majit, om fogande af någon anstalt att öfver hela Riket samla statistiska upplysningar, tillika i synnerhet begära sådana, som till begreppens redande i afseende på ett Representationsförslags upprättande kunde vara nödvändigast.
Förslagsvis och i allmänhet ansåg
Beredningen dervid följande ämnen böra uppgifvas till eftersinnande:
Till hvad grad tarfvar vårt Representationssätt någon reform?
— Beredningen har ansett i högsta grad vigtigt att undersöka och pröfva, huruvida de fördelar, som åtfölja en ny organisation af Svenska Folkets Representation, motväga de olägenheter, som uppkomma genom upphäfvande af en inrättning, hvilken, grundad i häfd, till en stor del har medhåll af allmänna opinionen, aktning af sin åldrighet och styrka af vanan.
Det är nödvändigt, att dessa fördelar skulle vara så betydliga, att de öfvervägde det motstånd, som gjordes af egna interessen, af fördomar, vanor och misstänksamhet till det nya, så att den nya inrättningen genast kunde få full kraft, och sålunda åtminstone underhålla Statsföreningen lika fast som förut, och, om möjligt vore, sammanknyta henne närmare.
Dessa fördelar skulle bestå deri, att det nya Representationssättet kunde, bättre än det närvarande, fylla allmänhetens fordringar.
Det skulle öfvertyga hvar Medborgare inom hvad Class som hälst, 882 Riksdagen 1815. att haus rätt vore bevakarl; det skulle förena alla interessen, så att deras inbördes brytning upphörde, utan att något qväfdes och förolämpades; det skulle framkalla den högsta dugligheten till tolk af Nationens tänkesätt; det skulle bereda Representanter lifvade af en sann nationalanda, med aktning för landets lagar, med kraft att hålla dem i helgd, med vidgade begrepp att se stort, ädelt och rätt; det skulle sätta Styrelsen och Nationens Fullmägtige i ett sådant förhållande till hvarandra, att de vägde jemn t, utan att den verkställande magten förlamades eller, å en annan sida, vore frestad att göra den lagstiftande overksam; det skulle bereda utväg dertill, att i mål der Styrelsens åtgärder af den lagstiftande corpsen bestämmas, dessa bestämningar kunde lagligen rättas och lämpas efter tidernas, aldrig för en längre tidsrymd bestämbara, förändringar, det vill säga att, utan landets betungande, utan föranledande till oredor, Ständers verksamhet ständigt kunde påkallas, åtminstone så ofta Styrelsen, i dess nödvändiga åtgärder, insåge behofvet att i de stadganden, Ständer nu ofta fastställa för en rund tid, under hvilken landets yttre omständigheter kunna undergå många förändringar, som när stadgandet gjordes aldrig kunnat förutses, utverka några hastiga förbättringar; det skulle undanrödja de brister, som ifrån våra nuvarande former äro oskiljaktiga, utan att rubba den stadga, som gammal häfd ännu åt dem försäkrat; det skulle bereda för Sverige möjligheten af den ökning i nationalstyrka, hvartill blidare politiska omständigheter en dag torde kunna föranleda, om Scandinavien, bildad till en kropp, kunde erhålla förenade interessen och enformighet i hufvudgrunderna för dess Statsförening.
Beredningen har äfven trott, att ett sådant Representationssätt, med all mensklig omsorg utarbetadt, ändå alltid skulle behöfva tidens mognad för att uppnå ett sådant värde, att det, allmänt gilladt af Nationens tänkesätt, kunde vinna dess odelade bifall, ja, till och med, att dess införande alltid komme att behöfva anledning af sådana antingen förut beredda eller tillfälligt sammanstötande omständigheter, som undanröjde all tvekan att detsamma antaga.
Under detta förutsättande, och då det naturligtvis, efter den af Riksens Ständer erhållna befallning, är Utskottets pligt att, efter dess förmåga, enligt dessa Bilaga B till Mern.
883 grundsatser företaga utarbetningen af det äskade förslaget, och det vore med Utskottets värdighet föga förenligt att inkomma med förslag, hvilka stödde sig på förmodade beräkningar, och, då säkra grunder till åtskilliga af de beräkningar, som härtill fordras alldeles saknas, lärer Utskottet för det närvarande nödgas afstå ifrån allt försök att nu uppgöra något förslag.
Men, då denna omsorg måste lemnäs åt efterkommande, torde
Utskottet böra vara betänkt på model att förbereda deras arbete.
Dess hemställan tili Riksens Ständer synes derföre böra innehålla, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit förnya deras hos Hans Majit redan vid tvänne Riksdagar förut yttrade underdåniga önskan, om fogande af en anstalt till samlande af allmänna statistiska kunskaper öfver Sverige; och att dervid, i synnerhet och för detta ändamål, noggranna undersökningar måtte anställas, om Rikets befolkning, dess förhållande i afseende på Stånd och näringsclasser, dess förhållande till orternas vidd, till förmögenhet och till lefnadssätt.
Dessa uppgifter skulle åtminstone länsvis behöfva vara utarbetade och stödja sig på detailler öfver hvarje härad.
De borde kunna leda till utredande af det rätta förhållandet i afseende på de jordägare, som hittills ansetts orepresenterade; de borde tillika på ett tillförlitligt sätt kunna upplysa beskattningens, så väl den beständigas som den tillfälligas fördelning.
De borde kunna meddela en historisk öfversigt öfver alla slags Privilegier, huruvida de tillhöra en viss Glass, vissa personer eller vissa yrken och näringar, huruvida de äro politiska eller blott oeconomiska, på hvilka contract de grunda sig o. s. v.
Derigenom skulle erhållas kännedom af antalet på personer, hvilka såsom manufacturister af hvad slag som hälst, utan att vara Stads-Borgare eller jordägare, likväl sjelfständige genom sin näring, kunde äga rätt till delaktighet i Representationen, samt i allmänhet vinnas en säker kännedom, så till antal som beskaffenhet, af den personal, hvilken såsom väljande och väljbar borde komma i beräkning.
Dessa statistiska upplysningar borde äfven innehålla en uppgift af näringarnas inbördes förhållanden inom hvart district, en undersökning om de anledningar, som i orterna finnas till högre eultur i afseende på alla näringsgrenar, vare sig jordbruk, boskapsskötsel, skogs- eller andra produeters förädling, manu - 884 Riksdagen 1815. facturers anläggande o. s. v.
Sluteligen äro i afseende på denna fråga alla möjliga upplysningar högst vigtiga, i afseende på de nya förhållanden, som genom Sveriges förening med vårt brödrafolk uppkommit.
Beredningen föreslår således, att Utskottet måtte anmäla till Riksens
Ständer att för detta tillfälle låta dervid bero, att genom en förnyad underdånig önskan begära verkställigheten af allvarliga anstalter till alla statistiska och i synnerhet sådana upplysningars samlande, som leda till begreppens utredande och bestämmande i frågan om en Representationsförbättring.
Bilaga C till Mein. N:o 14.
Utdrag af Frotocollct hållet i Ut k sens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 8 Julii 1815.
Upplästes Utskottets öfver Representationsfrågan nedsatte Berednings Betänkande i detta ämne, hvilket till dess grunder godkändes, och kommer Expeditionen, som till Riksens Ständer skall afgå, att justeras.
Memorial N:o 15.
885 N:o 15.
Memorial med förslag till tillägg i 38 § Riksdags-Ordningen.
Inora Constitutions-Utskottet har fråga blifvit väckt om ett tillägg till 38 § Riksdags-Ordningen, hvarigenom, i fall förslaget till votering inom Utskotten per capita ej skulle antagas, det blefve bestämdt, huru inom ConstitutionsUtskottet borde tillgå, enär öfver af enskilde Riksdagsmän väckta motioner två Stånd skulle stadna emot två.
Utskottet beslöt att, under förbehåll af det vilkor, att detta stadgande skulle till afgörande upptagas, derest Riksens Ständer ej enhälligt antoge voteringen per capita, föreslå följande tillägg efter orden »i förslaget intagas»:
Stadna inom Constitutions-Utskottet två Ständ emot två vid pröfningen af enskilde Riksdagsmäns ingifva förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, förf alle frågan.
Hvilket förslag enligt 56 § Regerings-Formen af Riksens Ständer bör behandlas.
På Högvörd. Preste-Ståndets Ledam. vägnar C. v.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledam. vägnar J. Wegelin.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledam. vägnar And.
Härmed följa 3 bilagor (A—C). 886 Riksdagen 1815.
Ständers Constitutions-Utsleott den 3 Jidit 1815.
Herr Silverstolpe anmälde några förslag till ändringar i Grundlagarne:
Riksdag s-Ordning en: 1812 års förslag om alternativa meningar i Constitutions-Utskottet öfver Riksdagsmäns förslag återupptages.
Ständers Gonstitutions- Utskotts Beredning, den 3 Jnlii 1815.
Till Beredningen hade blifvit remitteradt:
Herr Kammarherren Silverstolpes yttrande angående ändringar och tillägg uti 10, 37, 38 och 60 §§ Regerings-Formen, samt angående ett nytt stadgande om möjligheten al Utlänningars naturalisation, äfvensom återupptagande af det år 1812 föreslagna stadgande, då alternativa meningar i Constitutions-Utskottet uppstå.
Till sistnämnde förslag tillstyrkte Beredningen bifall, så vida omröstningssättet per capita i Utskotten af Riksens Ständer icke antages, i följd hvaraf tillägget uti 38 § Riksdags-Ordningen skulle, i enlighet med det 1812 föreslagna, blifva, efter orden »i förslaget intagas»:
Stadna inom Constitutions-Utskottet två Stånd emot två vid pröfningen af enskilde Riksdagsmäns ingifne förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, förfalle frågan. Bilaga C till Mern.
N:o 15. 887 Herr Baron Cederström gillade för sin del icke förslaget såsom stridande emot principen uti 56 § Regerings-Formen.
Ständers Constitutions-Utskott den 8 Jnlii 1815.
Hvad Beredningen sig utlåtit angående förändringar och tillägg i 28, 37, 38 och 56 §§ Regerings-Formen samt 29 och 38 §§ Riksdags-Ordningen, blef af Utskottet gilladt.
888 Riksdagen 1815.
Memorial med förslag till ändrad lydelse af 38 § Regerings-Formen.
Inom Constitutions-Utskottet har fråga blifvit väckt om den förändring i 38 § RegeringsFormen, att derur skulle utgå följande ord: »hvilket han icke må återtaga förr, än Riksens Ständer hans förhållande pröfvat och gillat.
Emedlertid vare han vid sin lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster bibehållen».
Utskottet, sorn deri instämde, beslöt att, med antagande deraf, för Riksens Ständer föreslå följande tillägg i stället för de uteslutna orden:
Emedlertid vare han, intill dess Riksens Ständer sig utlåtit, om och till hvad del han må sin lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster åtnjuta, vid dem bibehållen.
Hvilket förslag, till behandling enligt 56 § Regerings-Formen, skulle hos Riksens Ständer O O ' anmälas.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledam. vägnar A. J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
N:o IG. 889 Bilaga till Mern.
Ständers Constitutions-Utskott den 3 Julii 1815.
Herr Silverstolpe anmälde några förslag till ändringar i Grundlagarne: Regerings-Formen: 38 §.
Föreslås en förändring af stadgandet, att en Stats-Secreterare, som efter vägrad Contrasignation nedlagt sitt Embete, ej må återtaga det förr, än Riksens Ständer bans förhållande pröfvat och gillat. 38 890 Riksdagen 1815.
Memorial med förslag till ändrad lydelss af 56 § 1 Morn.
Reg ering s-For men.
Inom Constitutions-Utskottet har fråga blifvit väckt om noggrannare bestämning af första Momentet i 56 § Regerings-Formen.
Då Utskottet af erfarenheten funnit, att det deri befintliga stadgande blifvit olika förklarad!, har Utskottet beslutit att till Riksens Ständer anmäla följande förslag till förändring i ofvannämnda Moment af 56 §:
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som ovilkorligen bör samma frågor utreda och deröfver sig yttra.
Hvilket förslag, till behandling enligt 56 § Regerings-Formen, till Riksens Ständer vördsamt öfverlemnas.
Preste-Ståndets Ledarn, vägnar C. v. Rosenstein.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledarn, vägnar Anders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
N:o 17. 891 Bilaga till Mern.
Utdrag af Brotocollet hållet i Riksens Höglofl.
Ständers Constitutions- Utskotts Beredning den å Julii 1815.
Föreslog Herr Baron Cederström, att, då erfarenheten visat, att 56 § Regerings-Formen blifvit olika förklarad, borde de i 1 Mom. förekommande uttryck vara bestämdare, och, som Beredningen äfven insåg nyttan deraf, föreslås, att 1 Mom. i denna § erhåller följande förändrade redaction:
Allmänna frågor, sorn uti Riksens Ständers Blena väckas, må ej till ett omedelbarligt afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, sorn ovilkorligen bör samma frågor utreda och deröfver sig yttra.
892 Riksdagen 1815.
Memorial med förslag om tillägg till 14 § Riksdags-Ordningen.
I anledning af en hos Constitutions-Utskottet af enskild Riksdagsman väckt motion, får Utskottet hos Riksens Ständer med sitt tillstyrkande vördsamt anmäla följande förslag till ett nytt Moment i 14 § Riksdags-Ordningen, hvilket efter 6 Momentet borde införas:
Vare sig till val af Elector eller Riksdagsman, skola dessa sedlar vara så inrättade, att den röstande derigenom icke utmärkes, hvarföre hvarje sedel icke må innehålla mer än ett, efter den i Staden antagna beräkningsgrund, för detta ändamål lämpligt, mindre antal röster å 1, 5, 10, 20, 30 eller 50 röster, hvilket antal röster af Valförrättaren å voterings-sedlarna tecknas; samt i sista Momentet af §:n orden »Borgare i Staden» ändras till:
Borgare i någon Stad.
Hvilket förslag
Utskottet anmäler till behandling efter 56 § RegeringsFormen.
Preste-Ståndets Ledam. vägnar C. v. Rosenstein.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledam. vägnar Anders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Bilaga till Mein. N:o 18. 893 Bilaga lill Mern.
Sedan det af Högloft.
Constitutions-Utskottet under den 13 Augusti 1812 uti Memorial till Riksens Högloft.
Ständer föreslagna tillägg uti 14 § af Riksdags-Ordningen, nemligen efter orden »icke kallas»:
Vare sig till
Val af Elector eller Riksdagsman, skola dessa Sedlar vara så inrättade, att den Röstande derigenom icke utmärkes, hvarföre hvarje Sedel icke må innehålla mer än en hel Röst, efter den i Staden antagne beräkningsgrund, äfvensom den likaledes föreslagne förändring mot slutet af §:n utaf orden »i Staden» till: i någon Stad, och i sammanhang härmed, att uti 21 § af densamma Riksdagsordning orden »till följe af 18 §» borde förändras till: till följe af 14 och 18 §§, icke blifvit af Riksens Högloft.
Ständer godkände och antagne; tager jag mig härmed friheten ånyo väcka Motion om desse, på uti mitt förra Memorial vid 1812 års Riksdag anförde och af Högloft.
Constitutions-Utskottet gillade skäl, nödvändige rättelser uti Grundlagen, med blott den nya förändring, att orden uti först åberopade tillägg uti 14 §: »en hel
Röst» i stället komma att heta: ett för detta ändamål lämpeligt mindre antal Röster, hvarförutan i Städer, der hela Rösteantalot utgör många 1000:de och en enda Persons röster till och med 1000 och deröfver, Röstningsoperationen blefve aldeles för besvärlig och snart sagdt ogörlig inom den tid och med den ordning, som till en Valförrättning medgifves och erfordras, och det samma ändamål, den Röstandes icke igenkännande, vinnes lika fullkomligt, om uti en sådan Stad Röstningssedlarna få inrättas på 50, 30, 10, 5 och 1 röster o. s. v. hvardera, utaf hvilka tal mängden bland de Röstande kunna begagna sig.
U TT .O/i/nZ/ioon/w 894 Riksdagen 1815.
Memorial med förslag till ändrad lydelse af 4 § Regerings-Formen.
Af enskild
Riksdagsman har hos Constitutions-Utskottet fråga blifvit väckt om den förändring i 4 § Regerings-Forincn att, i stället för ordet eller mellan Frälse och Ofrälse, ordet och måtte införas; och får Utskottet nu för Riksens Ständer föreslå denna förändring, genom en så lydande redaction af sista meningen i berörde 4 §:
Konungen utvälje dertill kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade inf ödde Svenske Frälse och Ofrälse Män af den rena Evangeliska läran.
Hvilket förslag Utskottet till Riksens
Ständer öfverlemnar för att behandlas enligt 56 § Regerings-Formen.
På Iföglofl.
Bilaga A, B till Mern.
N:o 19. 895 Bilaga A till Mern.
Sedan genom ett Stånds beslut Regerings-Formen i dess 4 §, hvad angår Stats-Rådet och orden »Frälse eller Ofrälse», kommer att blifva oförändrad, tager jag mig friheten, föranledd af 3 Stånds sammanstämmande rost, såsom en ny motion, i ödmjukhet yrka den förändring i berörde § och dess sista Moment, att, i stället för orden »Frälse eller Ofrälse Män» måtte antagas:
Frälse och Ofrälse Män.
Stockholm den 1 Julii 1815. G. Kjellander.
Bilaga B till Mera.
Utdrag af Protocollct hållet i Riksens Höglofl.
Ständers Constitutions-Utskotts Beredning den 3 Julii 1815.
Kjellanders förslag, att i Regerings-Formens 4 § må införas, i stället för orden Frälse eller, Frälse och Ofrälse
En del af Beredningens Ledamöter funno denna ordförändring böra af Utskottet tillstyrkas, men Herr Doctor Falk, Herr Biskoppen Doctor v. Rosenstein, Herr Kammarherren Silverstolpe och Herr Baron Cederström funno, att ej allenast en skadelig inskränkning derigenom skulle göras uti Konungens rätt att utnämna Stats-Råd, utan äfven ordförändringen innebära en onödig skillnad mellan Frälse och Ofrälse Medborgare, på detta ställe så mycket olämpligare, som Regerings-Formen i 28 § innehåller: »Konungen fäste vid alla befordringar afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd». 896 Riksdagen 1815.
Bilaga C till Mera.
Ständers Constitutions- Utskott den 6 Julii 1815.
Föredrogs Beredningens Utlåtande öfver följande dit remitterade mål, nemligen: