Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-, Banco- samt Allmänna Beswärs- och Ekonomi - Utffottens utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till N. St:r af den 26 November 182S, angående fortfarande anslag till Strömrensningar och lättade Watten-communicationers befrämjande, jemte ätffillige med detta ämne gemenskap ägande, inom Standen afgifne memorialer.
Maj.ts oswanberörde Nädiga Proposition, hwilken blifwit remitterad af W.
Vorgare-Ständet till sä wäl Utsk.
Betänkanden, N:o 26.
Stats- och Banco-, som Allm. Beswärs- och Ekonomie-lltskottet; af Ridd. och Adeln samt Presie-Standct till Statsoch Vanco-Utjkotten, samt af H. Bondc-Ständet till Statsvch Ekonomie-Utstotten, befinncs wara af följande lydelse: "Sedan Rikets är 182g församlade St:r hos Kongl. "Majtt i undcrdänighet anmält, det de ansett fä ämnen "wara wigtigare, och mera förtjena Statens uppmärksam"het och medwerkan, än befrämjandet af en lättad trans"port-fart pä Sweriges mängfalldiga Sjöar och Watten"drag, och att R.
St:r med afseende härpä, samt dä erfarenheten wisat, att de till dylika Sjötransporters öppnande wid 1818 ärs Riksdag anflagne 100,000 R:dr ar"ligen i hufwudsaklig män swarat emot Lndamälet, funnit "berörde anflag än widare böra intill R.
St:rs nästa sam"mankoiusi fortfara: sä har Kongl. Majit i Räder bifallit "hwad R.
St:r uti detta ämne underdänigst yttrat och hem"ställt, och derom under den 4 Februarii >824 till efterrättelse förständigat den Comité, ät hwilkcn Strvmrensnings"arbctenas ledning och utförande frän början warit anförtrodde. Wid dispositionen och fördelningen af den anwi"sta summan har Kongl. Majtt noga öfwerwägat hwarje "föreslaget arbetes wigt och nytta, innan beslut om desi utförande pä allmän bekostnad bliftvit fattadt.
Endast sädane "företag, som ansetts medföra gifna fördelar för särskilda "orter eller Riket i allmänhet, utan att efter upprättade "calculer och förslag fordra större kostnad, än skäligen i "förhällande titt företagens wigt och omfattning bort kom"ma i fräga, hafwa härwid blifwit af Strömrcnsnings"fonden understödde: men under det Kongl. Majtt oafbrutet "sökt befrämja det af R.
St:r med anslaget äsyftadc ändamäl, "har en af erfarenheten ädagalagd osäkerhet i beräkningar"nc öfwer kostnaden för Hydrauliffa arbeten öfwcrtygat I.XIl Stuts-, B:co- saint A. Besw. o. Ekon.
"Kongl. Maj:t oni behofwct af förändrade föreskrifter i "afseende pH dylika företags utförande ined bidrag af allmaänna medel.
Dä, wid fasisiällande af 1826 ärs arbetsplan, fondens tillgängar icke funnos iliotswara mängden "af de arbeten, för hwilka understöd blifwit begärda, samt "de förhoppningar, som dels i anledning af sielfwa företagens wigt, och dels i följd af de pä
Nådig befallning "werksiällde undersökningar, blifwit af bade enskilde och "menighcter uppfattade; igenfanns orsaken till detta för"hällande förnämligast deruti, att kostnaden för de flesta "arbeten, hwartill sirömrensningSfonden under de förflut"na arén blifwit anwänd, betydligen öfwcrsiigit de ut! sör"slagcn beräknade summor.
"Lesia misiräkningar, om äfwen swära att undwika, "wörö emedlertid af särdeles menligt inflytande pä dispo"sitionen af de till lättade commnnicationcrs befrämjande "ansiagne medel, cinedan icke allenast kostnader, ständigt "öfwcrstigandc förflagcn, förryckte all plan för medlens "Lndamalscnliga anwändande under en längre tid, utan "ock arbeten, som af Kongl. Majit till utförande biföllos "efter pröfning af deras sannolika nytta, jemförd med en "uppgifwet! mindre kostnad, komme att till sine refultatcr "sta utom allt förhållande till de beräkningarne öfwerstju"tande större summor, som för dem erfordrats, och hwil"ka swärligcn kunde wägras, sedan arbetena en gäng blif"wit började.
Majit fant! alltså, för att i möjligaste matto ! framtiden undwika Kesia olägenheter, godt k "Räder förordna, att wid förekommande frågor om nya "arbeten till beredande af lättade communicationer inom ' särskilda orter af Riket, innewänarne i den ort, son: af "ett föreslaget arbete skulle hemta dirceta fördelar, borde, "efter crhällen del af undersökningar, arbecöplaner och kost - il tfkottcns Betänkande,!
I.Xlll 'nadsförflag, höras, huruwida de wille dertill lemna störge eller mindre bidrag, och samfäldt eller genom upprät"tadt Bolag ätaga sig utförandet emot den bestämda summa, ''som Kongl. Majit, i förhällande till arbetets wigt och "fwärighct, pröfwade skäligt att as allmänna medel - pä "en gäng eller successivt anflä, med skyldighet attanswa"ra för alla uppkommande crsättningsaniprak ä Wattcnwcrks "eller jordägares sida, hwilka alltid borde kunna af mne"wänarne sjelfwe med minsta kostnad och swärighet regle"ras, att wcrkställa arbetet efter gillad plan och under "den offentcliga tillsyn, som funnes nödig, samt att gifwa "säkerhet för der allmänna anslagets behöriga anwändande "för sitt ändamäl."
"Någon större werkan af besia förändrade föreskrifter "har wäl ännu icke hunnit utweckla sig, och flera företag "äro utan twifwel af den beskaffenhet, att de dcrwid ej ''kunna tillämpas, men otwiswelaktigt är, att wäsendtliga "fördelar derigenom stola efter hand beredas.
Genom den "äfyftade föreningen af allmänna och enskildt» bidrag win"ncs en större wisihet om nyttan af ett företag för den ''ort, hwars innewänare wilja deruti deltaga, deras an"swarighet för werkställigheten emot den af allmänna me"del bewiljade summan försäkrar
Staten för opäräknade "utgifter, och en bestämd plan kan följaktligen uppgöraS "för anwändandet af de anslag, som för lättade commu"nicationers beredande äro afsedde; hwarförutan flere nyrtiga "arbeten pä kortare tid kunna utföras.
Slutligen mäste "häraf följa, att det för National - industriens utweckling "sä wigtiga system af Ilsiociationer emellan enskilda personer till nyttiga företag, som öfverstiga hwars ollans särskilda förmäga, stall uppmuntras och småningom LXlV Stats-, B:co- saint A. Bcsw. o. Ekon.
"Det är under sädane forhoppningar och sedan en allentin sifwer-Styrelse för alla Watten-connnilnicationer i "Riket blifwit organiserad, under hwars inseende besia företag kunna ledas efter en allmän plansch enligt säkrare, "pä wunnen erfarenhet byggda kostnadsberäkningar, samt "under enahanda redowisnings - skyldighet, ulan sammanblandning med andra fonders, hwilkcn älegat Strömrens"nings-Comitllen, foni Kongl. Mai:t nu ansett sig böra fä"sta R.
St:rs uppmärksamhet pä nyttan deraf, art nu "warandc ärliga anslag till Strömrensningar och lättade "coinninnicationcr än widare ställes till Kongl. Majus "disposition.
Att detta anslag redan i betydlig mohn uppfyllt det dermed affedda ändamäl, att, medelst lättade "transporter ifrän Rikets aflägsna och inre Landskap, lif"wa productionen och näringsfliten, hafwa R.
Star sjelf"we wid deras förra famniankoinst funnit och erkänt; och "dä en sedermera wunnen erfarenhet för Kongl. Maj.t be"reder tillfälle att, i öfwcrcnsstännnclfc nied de arunder, "forn R.
St:r finna godt fastställa, anwända besia medel "pä ett sätt, forn för Riket lofwar en ökad bätnad, för"wäntar Kongl. Maut desto heldre, att R.
Star genom bifall till anslagets fortfarande till nästa Riksdag skola gä "Kongl. Majus
Nädiga önskan till mötes, sorn fräga är "om en utgift, hwilken äfyftar
Landets allmänna förkofran "och under en längre tid ägt rum, samt icke utan stor o"lägenhet för flere redan päbörjade företag skulle kunna "upphöra."
Majit will sluteligen erinra N. St:r om angelägenheten deraf, att detta ärende af R.
St:r till skynd"sam pröfning företages, emedan slutliga dispositionen af "Strömrensnings-anslaget för innewarande är, hwarä en funnna af 5o,ooo R:dr N:gs blifwit reserverad för äter - Utsk.
Betänkande»», N:o 26.
"stäcnde arbeten, hufwudfakligcn beror pä det beflut, svin, "i anledning af Kongl. Majus nu gjorda Nädiga franifläll"ning, af R.
St:r fattas." Z anledning af denna Nädiga Proposition hafwa anföranden inom H. Bonde-Ständct blifwit afgifne af Niksdagsfullinägtigen k. 7. Lutberg frän Norrbottens
Län, som anser sjclfwa benämningen af Strömrensnings-medcl utwifa, att förcinälet med detta anflag icke warit nya Segcllcders öpnande.
Enligt desi tanke har dermed frän början endast affctts Strömmarnes upprensande i de norra Provinfcrnc, men de betydligaste summorne likwäl blifwit dragne frän detta sitt rätta ändamäl, och anwände till nya Canalgräfningar uti de mera sydliga otterne.
Lutberg önskar derföre mera bestämda forhällanden för medlens anwändande i de Norra och Södra Provinferne, och yrkar derjemte, att medlen mätte bestämdt delas emellan förcuiälen af Strömrensningar och Canalgräfningar, samt att de sednare icke böra innefattas linder förcnrälen för Strömrensnings-medlen.
Motionairen anför: att i desi ort Strömrensningcn afstadnat, innan den blifwit tillbörligen tilländabragt, i följd af medlens anwändande pä andra ställen: att han önskade, det Stats-Utskottet wille genom nya willor för Strömrcnsnings-medlens begagnande förekomma deras disponerande till Segelfartens förbättrande emellan Wenern och Hafwet, hwartill sörene är blifwit disponerade 20,000 N:dr: samt attLänsStyrelserne i allmänhet wore all den öfwer-Styrelsc, svin erfordras för anwändandct af dcsie »nebel.
Sluteligen yrkar Lutberg, att anslaget till Strömrensningar mätte nedsättas till 5o,ovo R:dr ärligen, under uttryckligt förbchäll. KXVI Stats-, B:co- samt Allm. Besw. o.
Ekon. att denna Summa oafkortadt anwändes till Norra Ströntmarnes upprensning. ^nciei-5 vsnikl-jnon frän Elfsborgs Län, som anser högst nödigt, att icke Strömrensnings - medlen anwändas annorlunda än för sitt bestämda ändamål, och tror, att i sadant fall denna fond kunde till hälften af desi nuwarande arliga belopp nedsättas, dä bidrag beräknas af innewänarne i de orter, som af Statsmedlen komma i ätnjutande, hwilket han anser alltid böra ste, förenande sig i öfrigt nied Kulberg.
Kils lVILnsson frän Malmöhus Län, som anser billigt, att de stora Summor, som Staten ärligen för ett wisst ändamål utgifmer, äfwcn blifwa efter deras bestämmelse anwände och efter behofwet femnt fördelade; hwarfcmte han anmärker, att de Norra otterne i flere är erhällit i »0,000 R:dr ärligen, dä deremot Skäne icke erhällit mera, än hwad till upphjclpande af Höganäs Stenkölswerk erfordrats, och detta endast emot missa ätagne förbindelser; äfwenfoni han finner billigt, att de orter, som af dessa bidrag komma i ätnjutande och deraf draga enskild fördel, äfwen kjelfwe deltaga i de för ändamälets minnande nödige uppoffringar.
Kils Ltrintlluncl frän Wcstcr-Norrlands
Län, som anser anflaget icke böra nedsättas under >00,000 R:dr, däbehofwen för dess anwändande i Norra orterne af Riket äro sä stora.
Han ogillar Kils iVIänssons uppgift, enär det wid sista Riksdag bewiljade Strömrensnings-anslag hufvudfakligen gätt till dessa orter, och icke till de Norra, tilläggande att, om annat resultat ännu icke der wisat sig genom werkstäldt arbete, har det dock gagnat dessa orter, genom medlens kringspridande i Landet.
Betänkande» N:o 26.
KXVH klari Lei gmsn frän Gefleborgs
Län, som, äbcropande sin kännedom om Norra orternes behof, tillstyrker, att
Strömrensnings-medlen icke nedsättas under dess förra belopp.
Han önskar, att medlen ma blifma disponerade efter sin bestämmelse, och förutser i annat fall mycken olägenhet för de Norra otterne af äsidofatta Strömrensningar.
Men han tror, att da mid förra Riksdagen beslöts, att dessa medel äfmcn i sin mohn skulle tillkomma de Södra Provinccrne, man nu ei bör missunna hwarandra fördelarne af anflaget.
Vice Talemanncn ck»n ckonsson, sorn yttrat, att de för detta ändamäl anflagne , 00,00» R:dr, om de rätt anmändas, wisserligen äro ganska nyttiga, och att fördelarne äro kände af en lätrad communication orter emellan, och af flottledcrs öppnande, der affattliga producter finnas.
Han anför exempel af ett företag i Blekinge, der orten bestod en tredjedel af kostnaden, och redan skördat mycken nytta deraf.
Med afseende pä de fördelar, som genom
Strömrensningsniedlen ästadkommas för enskilde personer, förestår derföre Motionären, att ej nägra Statsmedel i sadant ändamål mä anflas förr, än ortens innemänare blifvit hörde, och sig utlätit, huruwida de wilja i det tillämnade arbetet deltaga.
Wore detta nyttigt, sä skulle ej uteblifva deras beredmillighet, likasom icke heller deras mägran, dä arbetet befunnes icke gagna otten, och till dem, som förklarat sig wilja uti arbetet deltaga, borde företräde lemnäs till crhällande af bidrag utaf nämnde 100,000 R:dr. 6.
Wijkman frän Upsala Län, som förenar sig med Kutbel-A i fräga otti föreskrifterne för StrömrensningsmedlenS anwändande, men anser 100,000 R:dr ärligen wa - KXVID Stats-, B:co- samt A. Vcsw. o. Ekon. ra dertill behöflige, och yrkar, att de mätte anwändas efter deras nytta och cgenteliga bestämmelse, samt jemnt fordelas pä alla orter, efter förekommande behof.
I hwad "Wijkman sälunda anfort, bafwa förenat sig Kils Insulin, diok kebisson, Larl Lia,lsson, Oustuk laursson och Oustuk l?elusson frän Stockholms Län, samt /lnckers Kilsson frän Wermeland.
Med vire Talcinanncn Ion Ionsson hafwa instämt kors Lricsson frän Gefleborgs Län, lukve Ifarsson frän Christianstads, Olof Kilsson och Lengt Lriossun frän Wermeland, olok lanson frän Calmars, katter Anckersson frän Hallands och Hans Hansson frän Gefleborgs Län. dockers Kilsson i Tottarp och dockers Kilsson i Iste af Malmöhus
Län hafwa warit af samma tanka, sorn Kils Liansson.
Med backers
Danielsson hafwa förenat sig Llic Anckersson frän Westeräs, Dans lansson, Knckreas Dansson öch Kuickreas Hakansson frän Elfsborgs LäN, samt Kars karsson frän Skaraborgs Län NI. fl» och med Hutberg, karl kriesson frän Wermelands Län.
I sammanhang härmed hafwa slutligen blifwit wäckte och till Utskotten remitterade följande motioner, äsyftande anflag af Strömrensnings- eller andra allmänna medel till wiste uppgifne arbeten, nemligen:
Inom H. Ridd. och Adeln af Friherre beckerström, dockers, sorn hemställer att den ej mindro för kronan än för handeln högst nödiga, samt förut af Ridd. och Adeln nyttig ansedda genomfart wid fö - Utsk.
Betänkande,, Nw 26. dra Stäket inom Wermdö församling af Stockholms
Län, mätte pä allmän bekostnad blifwa gjord segelbar frän nuwarande 5 till 12 fots djupgäcndc; med hemställan derjemte om undersökning, huruwida denna genomfart kan med mindre kostnad »verkställas ivid annat af Motionären uppgifwet ställe.
Inom W.
Borgare-Ständet af Herr vergelin, som för att fHda frän öswerswänining mera än 4,000 Tunneland jord, i Wimmerby och Södra Wij Socknar af Cglmare Län, anWbr om bcwiljandet af ett anflag af allmänna medel, HM s5,ooo N:dr till upprensande af den del af Stängän, Warigenom dessa öfwcrswänmlngar förorsakas; anförande Motionären derjemte, att de af Kongl. Maj:t wid derom wäckt fräga anbefallde undersökningar blifwit pä ortens bekostnad wcrkställde, samt fullständige Chartor och arbetsplaner deröfwer upprättade, äfwcnsom att företaget blifnflt, säfö», »varande af stor nytta, i underdänighct af wedexbörande auctoritcter tillstyrkt; samt inom H. Bonde-Ständct af kric Lrsson och laban Lrsson frän Stora Kopparbergs
Län, K. Wijkman frän Upsala Län och lokian Olsson frän Westeräs Län, om anflag af Strönirensningsmcdlen till upprensning af Dahlelfwen, anförande de irenne förstnämnde Motionärerne: att denna fräga redan är 1796 blifwit wäckt, samt att Kongl. Majit är 1802 dertill af allmänna medel anordnat en summa af 6,000 R:dr, hwilka medel dock sedermera blifwit till andra angelägna föremål anmände: att wid 1612 ärs
Riksdag samma fräga ater warit i underdänighct hos Kongl. Majit anmäld; saint att är ,8,3 en sädan upprensning warit beslutad att LXX Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon. genast företagas.
I öfrigt anförcs, att högst betydliga Landsträckor ä ätstillige tracter inom Kopparbergs
Län, till stor stada för innewänarne, ofta blifwit af Dahl-clfwcn öfwerfwäminadc, samt bifogar afstrift af ^fivcrste-Lieutcnantcn HällströniS till f. d. Strömrcnsnings-Comitecn afgifna Betänkande om ett af de betydligaste flödenas afhjclpande, genom rensning i Wäbäcks forsen inom Gustafs församling.
Wijkman och kolian Olsson anföra deremot, attén rensning i öfra Dahlclfwen stullc i hög grad föeswara de redan förut mycket stadeliga flöden, sou, nästan ärligen mälla stora förluster för de ägor, som äro belägna wid nedra delen af elfwen i Westerås, Gefleborgs och Upsala
Län, samt yrka derföre, att nedra delen af elfwen först bör ränsas, och att medel dertill böra af SrrömrenSningsanflaget bcwiljas.
Län Olsson bifogar derjemte dels en förteckning, som wisar, att endast inom Nora jocken en ägorymd af mera än >,6vo Tunneland lida af clfwcns flöden, samt inom Enäkers Socken och Sala Stads omräde Loo Tunneland, dels ock ett intyg, alt uti förstnämnde
Socken mera än 800 last hö stadadcs af samma orsak under ,827 ärs störd.
Samtelige Motionärcrne instämma i öfrigt i den önskan, att Ström rcnsningsanflaget mätte bewiljas till enahanda belopp med hwad det hittills warit, samt icke uteslutande tilldelas någon ort eller provins, och förena sig i öfrigt med hwad Umberg häröfwcr yttrat. kallie Lurman frän Norrbottens Län, som anser af största wigt, , att Torncä eif rcnfas frän de klippor och grund, som nu förswära farten emellan Haparanda och Kengis Bruk, dä pä större delen af denna 17 mil länga sträcka genom fyra Kyrkosocknar, nägon annan utwäg för transporten af tunga waror nu icke förefinnes, och förmenar Lurman kostnaden förtenna rensning uppgä till en fum - UtskottenS Betänkande», N:o 26.
LXXI ma af 5 ä 6,000 R:dr, uti hwilken Motionären ej twiflar, att Rysta Regeringen med beredwillighct skulle deltaga, dä detta wattendrag tillika gär igenom Rysta omrädct, hwaremot Lutberg anmärkt det wara rättare, att först företaga nödiga upprensningar i strömmar, som helt tillhöra Swerige.
Laban krie Lansson frän Carlstads Län, sol» föreslär att Staten mätte till hälften deltaga i kostnaden af en länge tillämnad Bätleds öppnande emellan Philipsstad och Sjöändans Lastageplats.
Motionären anför: att »varutransporten ä denna bätled kan med wisthet beräknas till 4L,ooo Skeppp:d Tackjern, Malm och Stängjern, utom en nära lika quantitet Spannemäl och Bictualiewaror; att Medes denna warutransport, som nu mäste emellan Sjöarne werkställas landwägen, och ofta wid blida wintrar är i högsta grad beswärlig, kostsam och osäker, otwifwelaktigt kan ersatta kostnaden af en större anläggning för transportens underlättande; att undersökningar blifwit dels pä ortens dels pä allmän bekostnad werkställde, som wisa bädc möjligheten och förmänerne as ett sadant företag, samt att en subskription för ändamälets »vinnande redan »varit öppnad och med framgäng fortsatt under det hopp, att wid innewarande
Riksmöte för detta »vigtiga ärende kunna ut»verka Rikets H.
St:rs ätanka och beskydd.
Motionären tillstyrker i öfrigt Strömrensningsanflagets fortfarande.
Lars kricssou frän Gefleborgs Län, hwilken anhäller, att
Strömrensningsmedel mätte anfläs till förekommande af den högst betydliga stada, som Ljusne-elfwens öfwersivämnizlgar inom Helsingland ärligen ästadkouuna, och upp, gifwcr, att i Bollnäs och Humbo Socknar ej mindre äv »L stora byars »nesta och bästa äkerjord samt större delen I.XXII Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon. af Segerstads Socken ej fallan öfrverswSmmas; att derwid hela ffördar stnndom blifwa totalt förstörde; samt art det onda ökas är frän är derigenom, att floden bortför matjorden och gödningsämnena.
Destinon» stall ofta hända, att landswägen genom flere Socknar stär fä alldeles under matten, att »vägfarande ä den mäste färdas pä bät, äfwenfom Motionären uppgifwet- flere andre olägenheter, till hwilkas afhjelpande orten gjort stora uppoffringar och kostnader, hwaribland anföres anläggningen af sten och trädbroar, hwaraf en af 460 alnars längd, till 12 alnars höjd öfwer wanliga wattnet, fom ändock befunnits wara otillräcklig; och stola undersökningar och kostnadsförslag öfwer afhjelpandct af desta lidanden hafwa blifwit gjorda, men ingen »verkställande ätgärd derpä följt Ou-itaf kel,i-580n frän Stockholms Län, font instämmer »ned dem fom yttrat sig om behöfligheten af Strömrensnings-anslagets fortfarande, samt yrkar, att det ej »nätte nedsättas under 100,000 R:dr, och att rättigheten till dest begagnande mätte sträckas till alla orter i Riket.
Motionären anhällcr om understöd deraf till upprensande af den af älder brnkbara, men nu igengrundade Segelleden ifrån Edswikcn wid Saltsjön till Närtuna socken i Äkers Skeppslag af Stockholms Län, hwarigenom derjemte skulle winnås aflopp för det öfwerflödiga watten, hwaraf nu widsträckta ängsmarker i trenne härader förstöras, och för hwilket Sndamäls »vinnande ägarne ärligen anmanda betydligt arbete, ehuru förgäfwes, dä företaget vfrverstiger deras förmäga.
Olof l?eI,i-Won frän Stockholms Län, hwilkcn Lftven yrkat fortfarande af 100,000 R:drs anslag till Strömrens - Utfk. Betänkande», N.o 26. »ingars befordrande, med förbchäll, att hwarjc landsort inom Riket ma »vara berättigad att komina i ätnjutande deraf.
Han anhäller om bidrag deraf till upprensande af Kungsän, som utgör afloppet frän de inom Börstils och flere Socknar af Frödsäkers
Härad belägne mänga och widsträckta samt odlingsbara mostar.
Motionären uppgifwer, att delägarne i dcsta mostar nied »nycken kostnad öppnat en Canal af en mils längd till deras utdikande, men att hindren i nämnde ä, oagtadt mänga försök att undanrödja dem, gjort detta deras kostbara arbete fruktlöst. hsils llrisiilin frän Stockholms Län, som anhäller om allmänt bidrag till fördjupande och upprensande af segelleden i Stakar-, Kalf-, Brewjks- och Stängö-Sundcn inom Rädmansö Socken i Roflagen, såsom för hela den kringliggande orten af högsta wigt.
Motionären anför, att kringboende hemmansägare ej möjligen utan allmänt bidrag skulle kunna tillwägabringa denna, till affättningen af ortens produkter synnerligen bidragande, rensning, och anhällcr derföre att anslag dertill mätte af Strömrensningsmedlen bewiljas.
Li-ic L1-850n frän Stockholms Län, hwilken yrkar anslag af Strömrensningsmedlen till uppmuddring af en »- gengrundad farled emellan Sandhamn och Stockholm igenom Lillströmmen, Fisksundet, Kohlströmmen och södra Stäket, med tillägg att nyttan af denna upprensning biff»vit intygad af Lots-Dirccteuren, samt sättet att wcrkställa den undersökt och tillstyrkt af f. d. Strömrensnings-Comittln ären 1824, 1822 och 1826, hwarwid kostnaden befunnits komma att uppgä till »5,700 R:dr.
Motionären anser detta arbete wara af högsta wigt, och medföra mängfalldigt större nytta, än mänga af de Strvmrensningar, four medtagit »vida större kostnader.
L.XXIV StatS-> B:co- samt A. Besw. o. Ekon.
Olof kol,»nsson frän Ealmare Län, hwilken anhäller vin understöd till Stängels upprensning pä sainina stal, som Herr vergelin här ofwan anfört, tilläggande
Motionären att samina företag redan ivid 1818 ärs Riksmöte af Rikets H. St:r i fä matto understöddes, att anflag af nionde Hufvudtitcln ansägs dertill böra anwändas, samt att Kongl. Majit wid 1823 ärs Riksdag
Nädigt yttrat, att detta företag more af den allmänna nytta, att det borde »verkställas, pä hwilka beslut likwäl ännu ej nägon »verkställighet följt.
Denna Motion är understödd dels af Xntlei-s Xnäei-sson frän -östergöthland, som yrkar, att detta högst gagncliga företag, för hwar? »verkställande alla behöfliga imdersökningar och beräkningar
Lro gjorde, mätte ofördröjligen komma till utförande; dels af vice Talcmannen kon ionsson, som witsordar, att den ort, hwarom »m är fräga, nedlagt oerhörda kostnader pä Strömrensningar, »nen hwilka, i saknad af allt bidrag frän det allmänna, och öfwerstigande enstilda förmägan, nästan fruktlöst aflupit.
Han biträder derföre Motionären, men under samina förbehåll, svin Motionären önstar i allmänhet blifva gällande, att nemligen ortens innewänare böra sjclfwe till hälften bidraga till arbetets wcrkställande.
Med ilon ionsson hafva förenat stg Xils lVlänsson frän Malmöhus Län, samt vsrs Lricsson fran Gefleborgs Län.
Olof Olsson frän Östergöthlands
Län, soln anmärker, att, i händelse af Stängäns upprensning ofvan om Sjön Roxen, allmänna medel äfven mäste anflas till Motala Ströms upprensning, nedan om samma sjö, eniedan de »vid denna sjös läga stränder belägne »vidsträckta ägor i annat fall fomine i fara att höst och »vär öfvcrswättiinaS.
Motionären anser denna sednare upprensningen blifva alltför kostsam för enstilda förmägan och fälcdes ensamt böra stc pä det allmännas bekostnad.
Utsk. Betänkande,», N:o 26.