Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Z7Z Carlshamn och Malmö innehaft, men Riksens Ständer vid sista Urtima Riksdagen, i följd af Kongl. Majrts
Nådiga förklarande, uti Resolution af den f):de Jan. 1816, funnit böra såsom en ojemn och besvärlig tunga för Allmogen afskaifas samt i ersättning för denVedIntrad, som Fästnings- och Garnizons-orterna härigenom frångick, anslagit nödige medel; och då Utskottet anser lika skäl, i afseende på Tullveds-Intägten i Halmstad sig förete till dess upphäfvande, som föranledde Riksens Ständer vid sista Riksdag, att i underdånighet anhålla om inställande deraf i de öfrige Städer, der sådan Tull,tägt egt mm, hemställer Utskottet, om icke Riksens Höglofl.
Ständer skulle finna, att denna Tullveds-Uppbörd i Staden Halmstad må med nästa års början upphöra, samt underdånig anhållan om verkställigheten deraf hos Kongl. Maj;t göras; men enär Staden icke synes kunna billigtvis, utan motsvarande ersättning, frånkännas en inkomst, som från urminnes tider egt rum och uti Kongl.
1788 blifvit erkändt för en Stadens tillhörighet, lärer Stats-Utskottet tillåtas att, vid Regleringen af Riks-Statens 8;de Hufvud-Tittel, uppföra en emot den af Tullveds-Uppbörden influtne och på de sednare tider erhållne högsta frivillige anbud grundad Arrendeafgift svarande Summa, eller 55 R:dr årligen, för att Staden Halmstad i ersättning $74 Stats- Utskottets Betiiukandeiu tillflyta; äfvensom att taga i beräkning vid anslaget för Fångars underhåll och vård, det behof af Ved för Kronohäktet i Halm-* stad, som genom upphäfva nde af denna.
T ull veds Jntägt uppkommer» Hvilket allt hemställes till Riksena Höglod, Ständers ompröfvande.
Slockholm den ar Marlii 1823» N:0 64, Aijkow, den, 2.5Mars, r8?3,» Utlåtande, i anledning af Riks-* dags-Fullmågtigen Anders Danielssons Motion, om Tryckning af Landshöfdingarnes Fem-årg Berättelser JJedervärda Bonde-Ståndet bär till Stats-» Utskottet remitterat Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons Motion, att som säkraste grunden för nödig kunskap både i statistiskt och oeconomiskt afseende, om ställ-* ningen oell förhållandet i landet otvifvelaktigt borde hemtas från Landshöfdingarnes Fem-års Berättelser, hvilka, vid slutet af sistlidet år, blifvit till Kongl* Maj:t i underdånighet insände; och Kongl» Maj:t uti Dess Egen Nådiga Berättelse, om hvad i Rikets.
Styrelse sedan sista Riksdag sig tilldragit, täckts försäkra, att berörde Fem-års Berättelser för Rikets nu församlade Ständer blifva att tillgå, Stats-Utskottet måtte anmodas, att så snart Kongl. Maj:t behagar Stats-Utskottets Betänkanden. 3^5 meddela Riks-Stånden ifrågavarande Handlingar, genast foga anstalt, att de samma varda lill trycket befordrade, dertill kostnaden syntes böra godtgöras af de till Riksdagsomkostnader anslagne medel.
I anledning bäraf får Stats-Utskottet vördsamt meddela, att som, enligt hvad till Utskottets kunskap kommit, Kongl Majit i Nåder låtit föranstalta, att Landshöfdingarnes så kallade Fem-års Berättelser varda tryckte, innan de till Riks-Stånden aflemnas och en del af denna tryckning redan lärer vara verkstäld, synes ingen åtgärd, i följd af den gjorda Motionen, återstå sedan på sådant sätt det dermed åsyftade ändamålet vinnes.
NiO 65.
Antom dea a5 Mars i8a3.
Utlåtande,! anledning af gjorde anmärkningar vid StatsUtskottets Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Kyrko-Rådets i Calmar underdåniga ansökning, om Medels anslående för Reparation af Kyrkobyggnaden derstädes G enom Protocolls-Utdrag af den 1 i denna månad, har Iiögv.Preste-Ståndet till Stats - 376 Stats- Utskottets Betänkanden.
Utskottet återremitterat den af Kongl. Majrt i Nåder till Utskottet öfverlemnade fråga, om
Medels anslående» för att kunna verkställa den reparation å Domkyrkan i Calmar» som skall vara af högsta nödvändighet; och hafva några Ledamöter yrkat att, i anseende till angelägenheten af den ifrågastäUde reparationen» så framt denna märkvärdiga byggnad skall kunna bibehållas, Stats-Ver ket måtte dertill' bestå kostnaden och, såsom en Ledamot yrkat, den genom Utmarksdel n ingar ne på Öland besparde Spannmål anslås att af Domkyrko-Rådct i Calmar på 6 eller 8 år för detta ändamål användas.
Till svai' härå får Stats-Utskottet åberopa dess, i detta ämne, den 22 nästlidns Februasii afgifne yttrande» och då Utskottet deruti, bland annat, anfört, att StatsVerkets knappa tillgångar icke medgåfvo, att deraf använda någre medel för ifrågavarande ändamål, lärer sådant innefatta tillräckligt svar på det gjorda förslaget, att använda härtill den, genom Utmarksdelningarne på Öland, Kronan tillflytande
Spannmål» såsom utgörande en tillgång, hvilken vid förhanden varande Statsreglering behöfver påräknas för förefallande oundgänglige behof.
— För öfrigt får Utskottet vördsamt anmäla, att dess omförmälda Utlåtande blifvit bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 5 i denna månad, samt af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hederv.
Bonde - StaLs-Ut skottets Betänhanden. 377 Ståndet den 28 förlidne Februarii, hvarigenom ärendet alltså, likmätigt 69 §. i Regerings-Formen, är afgjordt.
Utlåtande, I anledning af RiRsdags-Fullmågtigen Longbergs Memorial, om Äng-Fartygs Byggande på allmän bekostnad, till förskaffande af Bätsmans-Commenderingar.
Bonde‘-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat ett, af Riksdags-Fullmägtigen Johan Longberg från Gestrikland, afgifvet Memorial, deruti han anmält, att Norrlands Rote-Båtsmän årligen commenderas till tjenstgöring i Stockholm och måste då från sine Rotar i Wester-Norrlands och Gefleborgs Län, samt en del af Upland och Roslagen transporteras med Kronoskjuts fram och åter; och då kostnaden vore betydlig, så att den, oberäknad Befälets och Gemenskapernes aflöning, endast inom Gefleborgs
Län under fem år uppgått blott för Skjutslegan till 4,581 R:dr 11 sk. 9 rst. hvartill komme det dryga besvär som Allmogen måste vidkän - N:0 66.
Ankom d. a5 Mars i8a3. denna månad har Hederv. 378 Stats-Utskottets Betänhanden. nas, ej blott medelst utgörande af Kronoskjutsen, utan ock för inqvartering och förplägning, hvilket allt betalas efter Taxa och således icke på långt när till fulla värdet godtgores.
Till afhjelpande af desse olägenheter har Riksdags-Fuilmägtigen Longberg, föreslagit, att Båtsmans-Commenderingarne kunde transporteras på Ångfartyg,, som skulle byggas på Kronans bekostnad, derföre Allmogen,, sorn nu vidkännes Skjutsnings-och Inqvarteringshesväret, borde med en fjerdedel ersätta Fartygets inköps-summa, emot 2a års befrielse från nämnde besvär; och hafva åtskillige bland Bonde-Ståndets Ledamöter u.ti Motionen instämt, hvaremot andra ansett den föreslagna inrättningen icke för ändamålet, lämplig.
Häröfver har Stats- Utskottet skolat vördsamt meddela det yttrande,, att den af Riksdags-Fuilmägtigen Longberg föreslagne utväg, att från Wester-Norrlands och Gefleborgs Län på Ångfartyg transportera, de ärlige Båtsmans-Commenderingarne till Stockholm och derifrån åter till hemorten, synes mindre lämplig och troligen, såsom någre Ledamöter inom Bonde-Stånclet jemväl yttrat, overkställbar, enär BåtsmausCommenderingarne vanligen afgå till Stockholm vid vårens början och derifrån till hemorten återvända först i November månad, vid hvilka tider Bottniska Viken och Skärgården ofta äro belagde med is, eller - Stats-» Utskottets Jletänkandcn, ock sjögången gör begagnandet af Ångfartyg i detta farvatten, om ej omöjlig, åtminstone ganska svår; hvarföre och då Allmogen för Kronoskjntsningen njuter en i sednare tider betydligen förhöjd skjutslega, samt Commenderingens förplägning ersättes elter Taxor, som årligen upprättas och grunda sig på Markegångspriset, Stats-Utskottet finnér det af Riksdags-Fullmägtigezr Longberg föreslagne sätt för Båtsmans-Commenderingars transporterande, icke kunna tillstyrkas; men som Utskottet erinrat sig att, i anledning af Riksens Ständers underdåniga framställning, vid sista Riksdag, Kongl, Majtt genom Nådigt
Bref af den i Junii 1820,hvarom Kongl, Krigs-Collegium aflåtit Circulaire den 10 Augusti samma år, förordnat att transporter af Kronans effecter skola, så vidt sådant låter sig göra, verkställas sjövägen, och Allmogen derigenom vinna lättnad uti det tryckande Skjutsningshesväret, tror Utskottet sig böra föreslå, det Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att ett sådant stadgande jemväl mätte i Nåder meddelas för så väl Landt- som Sjö-Trouppers transporterande, att till ofelbar efterrättelse iakttagas, så ofta det med Kronans tjenst är förenligt och kan åstadkommas.
Detta hemställes vördsamt till Riksens, Höglofh Ständers pröfning.
Stockholm den 21 Martu iSaS, 38o Ståts-Utskottets Betänkanden.
N:0 67.
Ankom den a5 Mars i8a3..
Utlåtande ofver gjorde anmårlcningar vid Utskottets Betånkande i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående de så kallade Schlegelske Kåpegodsen i Halland.
Sedan Stats-Utskottet under dea 22- nästlid ne Februarii atgifvit yttrande , i anledning af Kongl..
Maj:ts Nådiga Proposition,,, angående de så kallade Schlege/ske Köpegodsen i Halland och på anförde skäl tillstyrkt, att, såsom Kongl. Majit i Nåder föreslagit, ali fråga om inlösen af desse Gods., på grund af Kronans rätt dertill, måtte nu och för alltid förfalla och innehafvarne deraf i sin egande och besittnings-rätt åtnjuta lika trygghet, sorn på ali annan jord i Riket; så har Hederv.
Bonde-StåncLet, genom Protocolls-uldrag af den 28 nästlidne Februarii, återremitterat frågan till Stats-Utskottet, med de dervid gjorde anmärkningar.
Desse anmärkningar åsyfta den förändring i Utskottets förslag, att enär Lösningsrätten icke ansågs förmånlig för Staten och således icke borde för Stats-Verkets räkning begagnas, den kunde öfverlemnas åt Åboerne och att den rätt deni 1.14 §.
Regeringsform är, förvarad blifvit igenom det tillstyrkte beslutet förnärmad; men som Stat s-Vt skottets Betänkanden. 381 deremot Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, att Åboerne afsagt sig deras förut gjorde begäran, om den förmån att få begagna denna Lösningsrätt, har Utskottet så väl i grund häraf, som på de skäl Utlåtandet för öfrigt innehåller, ej egt anledning att tillstyrka en sådan öfverlåtelse, hvilken saknar allt stöd af åberopade 114- i Regerings-Formen, som till denna fråga icke är tillämplig; och får Utskottet derjemte anmäla, att de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallit berörde Utlåtande, nemligen Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln, den 5:te och H ög v.
Preste-Ståndet den i i denna Månad samt Vällofl. Borgare-Ståndet den 28 nästlidne Februarii, hvarigenom ärendet alltså, likmätigt 69 §, i Regerings-Formen, är afgjordt.
Stockholm den 21 Martu i8a3.
N:0 68.
Ankom d. 25 Mars i8s3.
Utlåtande, i anledning af en hos Hederv.
Bonde-Ståndet gjord anmärkning vid Stats-Utskottets d. 14 sistl.
Februarii afgifne yttrande, angående den inom Hederv.
Bonde-Ståndet våckte fråga, om publike Byggnaders upplåtande, till Sessionsrum för de 3 ofrälse Stånden samt för Riksens Högh Stånders Utskott, m. m. 38a Stats* Ut skottets Betänkanden.
Enligt frän TI edem Bolide-Ståndet ankommet Prötocolls-Utdrag, af d» i sisth Martn, liar Stats-Utskottets utlåtande, hvarigenom Utskottet, af anförde orsaker, förklarat)det tidell icke vore inne» att öfver den Väckta frågail meddela hufvudsakligt yttrande, blifvit från Hederv» Bonde-Ståndet återremitteradt med anmärkning! alt Bohde-Ståndet, utan behof af ny remiss, afvaktar Utskottets bestämda utlåtande, sedan de hinder upphört, hvilka för pröfliingeli af ärendet nu legat 1 vägen» Ståts-Utskottet, som af sitt förut fattade Uppskofs-Beslut icke anser sig hilidradt, att denna fråga åter företaga, sedan de omständigheter inträffat, hvilka bordt pröfliingen deraf föregå, får lin endast tillkännagifva, att Betänkandet är vordet bifallet af Höglofh Ridderskapet och Adelil d» 6 Märtii, af' Högv» Preste-Ståndet d» 1 Martii och af Vällofh Borgare-Ståndet, d» 6 Martil» Stockholm den 24 Martil 1823» N:o 6g.
Ånkoin deri i April iSa3» Utlåtande, i anledning afHeri?
P» Lindqvists Memorial, om Anslag af Stats-Medlen till Hamnbyggnad vid Jönköping. Stats*Utskottets Betänkandeti, 383 XJti Memorial, det Vällofh Borgare-Ståndet till Stats-UIskottet remitterat, har Riksdags-Fullmägtigen för Jönköpings Stad, H:r P. Lindqvist; anfört, huruledes, genom Götha Canal linies öppnande emellan Sjöarne Wenern och Wettern, stora fördelar tillskyndas Jönköping, medelst de underlättade Yaru-transporterne, meli hvilket 1 ännu Betydligare förhållande Verkade för nästgränsande orters Possessionaten Bruksegare och Allmoge, hvars effecter skola vinna en skyndsammare och med mindre kostnad förenad afsättning på aflä‘gsnare orter; och då, för fullkomnande af Sjöfarten på Wettern, vid hvars vik Jönköping är Belägen, ansets nödvändigt, att vid Staden anlägga en säker och Beqväm hamn för Fartyg af den drägtighet, som genom Götha Canal kunna komma att segla i dessa farvatten, dertill, enligt den undersökning Herr Stats-Rådet m. m. Grefve von Platen j i anledning utaf dertill af Kongl. Maj:t i Nåder erhållet uppdrag, låtit anställa, skall erfordras en kostnad af 27,317 R:dr B:co, hvars utgörande för Stadens Innevånare vore en omöjlighet; meii angelägenheten och nyttan af Hamnanläggningen vore väsendtlig, ej Blott för enskildte, utan afvell för Kronan , som uti Jönköping eger Betydliga förråder af Gevärs-, Utrednings- och Munderings-Persedlar, och hvars Förrådshus äro anlagde å ena sidan af der nuvarande hamn, samt 384 Stats-Utskottcts Betänkanden. i följd deraf städse med Staden skall deltagit till lika andel och beräkning uti Hamnens och Brons underhåll; har RiksdagsFullmägtigen anhållit, att Riksens Höglofl.
Ständer måtte bevilja årligt anslag af Statsmedlen tili denna Hamnbyggnad, dertill Stadens Innevånare skulle vara villige att i någon mån bidraga.
Uti Memorialet är medgifvet, att så väl Jönköpings Stads Innevånare, som kringliggande orters Possessionater, Bruksegare och Allmoge njuta stora fördelar af Götha Canal-Liniens öppnande emellan Sjöarne Wenern och Wettern, men att följden af denna utvidgade Sjöfart äfven vore behofvet, af en säker och beqväm Hamn för Fartyg af den drägtighet, som genom Götha Canal kunna komma att segla i Wettern.
Dessa orters Innevånare njuta således redan förmåner af de uppoffringar, Staten för Götha Canals anläggning måst vidkännas, som icke delas af de ifrån denna Canal aflägsnare Provincerne, och hvarifrån de icke böra hemta anledning, att af Staten fordra ytterligare understöd, för anläggningar, deraf de enskildt draga nyttan; ty för det mindre betydliga förråd Kronan eger i Jönköping, synes Hamnbyggnaden icke mera nu, än förr, vara af nöden.
Cm ifrågaställde
Hamnbyggnad är af den stora nytta, som Riksdags-Fullmägtigen uppgifvit, lärer Stats-Utskottets Betunkanden.
385 lärer det således skäligen kunna väntas, att kostnaden bestrides af dera, som densamma vilja begagna, och då Staden erbjudit sig att i sin mån dertill bidraga, bör man ej tvifla, att omkringliggande orters Innevånare, hvilka transportera sina effecter till Jönköping, skola uti kostnaden deltaga, på sätt som skett uti flere andre Städer, hvilka af angränsande Bergslager biträdas, att anlägga och underhålla Hamnar till gemensamt begagnande.
På dessa skäl kan StatsUtskottet icke tillstyrka, att till denna Hamnbyggnad något bidrag må af StatsVerkets knappa tillgångar beviljas.
Hvilket till Riksens Höglofl.
Ständers beprofvande vördsamligen hemställes, och varda några Ledamöters härvid yttrade särskilda tankar, på begäran, bilagde.
Stockholm den 24 Mardi 1823.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Stånders Stats-Utskott, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 24 Martii 1823. bordet lagde fråga, om anslag af medel till anläggande af en hamn vid Jönköping, nu till afgörande förekom, yttrade Herr sistlidne Sessions-dag på \-.de 386 Stats- Utskottets Betänkanden Commerce-Rådet Santesson: ”För ej många dagar sedan har jag yttrat mig uti en dylik fråga, angående bidrag till Hamnbyggnad vid Lidköping, jag kan så mycket mindre vara stillatigande i frågan om ett sådant, för en vida betydligare, följakteligen dyrare, hamnbyggnad vid Jönköping, från hvilken punkt alla Landsorter Söder om Yettern få cornmunication med och nytta af den öppnade Sjöfarten emellan denna sjö, samt Venern och Vesterhafvet, äfvensom med den, som snart skall öppnas igenom Boren och Roxen till Östersjön.
Stad lärer ej underlåta att i sin mån härtill bidraga, men då det ostridigt är i vida större Scala, som den omgifvande Landsorten behöfver och drar fördel af ifrågavarande anstalt, än den efter hvilken Jönköpings Stads enskilda förmån häraf kan beräknas, så måtte det ock vara en sak af mera allmän än enskild art; och således äfven fordra allmänt afseende.
Om några allmänna bidrag förtjena afseende hos, och omfattande af Riksens Ständer, så måtte det vara de, som utan deras afsedda ändamål, productionens lättande och med detsamma ökande, redan under det de användas: i sig sjelfva äro productiva, det äro desse Byggnader af Canaler, Hamnar, Vägar o. s. v. och denna productiva natur består ej blott deruti, att de sprida penningar för användt arbete, rudimaterie!' och producter, utan ock uti den Stats-Utskottets Betänkanden. lika vigtiga omständighet, att de sprida arbets-förmåga, skicklighet, kunskap och öfning, samt kännedom af arbets-methoder och redskap, hvilka annars ej på långliga tider skulle förvärfvas.
Så bedömmas och behandlas dylika företag i delander, hvilka alltid komma alt nämnas såsom eftersyn, och hvilkas kraft först derigenom blifvit utvecklad, och så måste de äfven i Sverige bedömmas, ty, hvad vi egentligen öfverklaga, är brist på afsättning för producter och effecter, samt saknad arbets-förtjenst.
Dessa kunna ej kraftigare uppmuntras än igenom inrättningar, sorn lätta Transporter och öppna Communicationer, till alla Landsorter, för alla sbigs varor; Sveriges Konung och Ständer hafva dock ådagalagt sådan öfvertygelse, med de kraftiga åtgärder och allmänna bidrag för dessa ändamål , under vår tid, men i synnerhet dessa sista 8 åren, dertill lemnats.
Men det hörer lill fullbordandet af dem, att ock göra fördelarne deraf för omliggande orterna åtkomliga, och i sådan egenskap är den ifrågavarande Jönköpings Hamnbyggnad, framför de fleste andre, en sak af största vigt för Jönköpings, Södra delen af Skaraborgs samt Kronobergs
Läns exporter, äfvensom för andra Provincers afsättning dit af hvad nämnde Län behöfva.
Att flere Svenska orter ensamma bekostat deras Hamninrättningar, som Utskottet säger, må jag bekänna mig ej veta, men vågar tro mot - 388 Stats- Utskottets Betänkanden. satsen; erkändt och gifvet är i alla fall, att till flere om ej alla vigtigare Hamnbj/ggnader, allmänna bidrag blifvit lemnade.
Men, jag blir, allt detta oagtadt,dock af densamma öfver ty gelsen, som jag yttrade i frågan om Lidköpings Hamn, att Höglo!!.
Statsutskottet ej för närvarande kan göra annat än, med erkännande af vigten af sådane arbeten, förklara, det en speciell granskning och bedömande utaf olika nyttan af, och behofvet för hvarje sådan särskild Casus ej ligger inom Stats-Utskottets Verkningskrets, utan att, om Utskottet linner sig, uti den slutliga Stats- och Finance-Regleringen, kunna anslå något för dylika företags understödjande, ett generelt anslag derföre skall göras, med öfverlemnande åt Kongl.
Maj:t att vidare bestämma vigten af hvarje särskildt sådant allmänt behof, likasom beloppet ocb villkoren för det allmänna bidrag som dertill kan af sådant anslag lemnäs.
Ocb för detta tillstyrkande har jag fått en ökad anledning af Högh Utskottets behandling utaf frågan om Halmstads Hamn, hvilken fråga i min tanke har den aldranärmaste likhet med den om Lidköpings Hamn, utan att densamma för omliggande ort har sådan vigt, som Lidköpings eller Jönköpings grannskap bestämdt fästa vid anläggningarne der.” Hvarjemte Herr Prosten Doctor Almqvist anförde: Stals-Utskottets Betänkanden.
389 ”Min mening är icke, att Högl.
Utskottet skall bifalla Motionairens önskan i bela sin vidd.
Jag respecterar den princip Högl.
Utskottet synes hafva fattat: att spara allt hvad sparas kan.
Jag delar fullkomligt samma åsigt i anseende till Stats-Verkets knappa tillgångar, likväl önskade jag, att denna sparsamhet icke må sträckas derhän, att lemna äfven de billigaste framställningar utan uppmärksamhet.
Här är fråga , om en Hamnanläggning, hvilken i synnerhet sedan Canalen blifvit öppnad emellan Vettern och Veneri!, är af högsta vigt och angelägenhet; så väl för Staden Jönköping, som för Tabergs Bergslag och hela Landsorten deromkring.
Kostnaden dertill är så betydlig, att den enskilde förmågan är otillräcklig att kunna d,en tillvägabringa.
Mig synes det vara lika obilligt, å ena sidan, att belasta staten med hela kostnaden — å andra sidan att lemna det enskildta bemödandet utan allt biträde.
Jag hemställer derföre, om icke Högl.
Utskottet skulle täckas vidtaga den utväg, sorn förut vid några tillfällen blifvit nyttjad, och om jag mins rätt äfven vid fråga om uppmuddring af Hamnen vid Landskrona, att nemi. tillstyrka Rikets Högl.
Ständer gå in med en underdånig skrifvelse tili Kongl.
Maj:t och begära, att närmare undersökning må anställas, dels öfver det kostnadsförslag, som blifvit uppgjordt för Hamnbyggnaden i Jönköping, dels öfver det bidrag som i enskildt 3g o
Stats- Utskottets Betänkanden. väg kan åstadkommas af Stadens och ortens Innevånare, hvarefter åt Kongl. Maj:t kunde öfverlemnas att bevilja det understöd, som billigheten kräfver, antingen af tillgångarne på egde Hufvudtitteln, eller af andra medel, som blifvit ställde till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för handelns och näringarnes lifvande.
Hvad en värd Ledamot, Professor Fröberga anmärkt, om de dryga kostnader Riket fått vidkännas för Götha Canal, och hvilka ännu mer ökades, om Staten äfven skulle vidkännas kostnaden för alla Hamnanläggningar omkring Venera och Yettern, så delar jag fullkomligt Wsr?
Professorns öfvertygelse, att Götha danals anläggning medfört för Riket högst betydliga utgifter.
Men sedan denna kostnad nu är gjord, och sedan en del af Canalen blifvit färdig, så bör man väl ej med förmycken noggrannhet, afse de smärre utgifter, som erfordras för att sätta landet i stånd att draga Partie af de större kostnader, som åtföljt detta stora företag.”
Det i förevarande ämne författade betänkande upplästes nu å nyo, och blef af Utskottet gilladt, med undantag af Herrar Almqvist och Santesson ^ hvilka åberopade deras här ofvan intagne yttranden, samt af Herr Lagmannen Norceus som anförde:
Stats- Utskottets Bctänkanden.
391 ”Jag kan icke förena mig uti ilet utlåtande Stats-Utskottet nu afgifver, angående en af Herr Borgmästaren Lindqvistsåsom
Fullmägtig för Jönköpings Stad, väckt Motion, innefattande begäran om understöd för en Hamnbyggnad derstädes.
Mina skäl för en annan öfvertygelse äro, att denna nya Hamn för Segelfarten ifrån Jönköping är af högsta nödvändighet, att, sedan genom Götha Canal communicationen är öppnad emellan Venern, Vettern och Vesterhafvet och äfven efter hvad jag bör förmoda, kommer att öppnas genom Boren och Roxen till Östersjön, denna Hamn icke blott inskränkes till begagnande af Jönköpings Stads innevånare utan utsträckes till hela den Landsort, sorn är belägen söder om Vettern; att de nyttiga verkningarne, af Götha Canalbyggnad egentligen böra .sökas uti utvidgade näringsföretag; att således just uti dessa, ersättningen bör säkrast uppsökas för den uppoffring af allmänna medel, som denna Canal-Inrättning åstadkommit, att ehuru utveckling af närings-kraft icke kan uppställas i Zifferberäkning eller bereda en gifven afkomst, den dock uti Piikets ökade välstånd och utvidgade styrka, på det mäst varaktiga sätt återgäldar uppoffringen , i samma mån som industrien icke fjettras af hinder, som den enskilda förmågan icke nnigtar att öfvervinna; att det skäl man ville taga af den stora koslnad Götha Canal-byggnad redan medfört, emot alla ytterligare 3cp Stats-Utskottets Betänkanden. partielle bidrag, som leda till en större och allmännare nytta af inrättningen, tvärtom bör anses föra till en oafbruten uppmärksamhet uppå de Landsorters förkofran, hvilka kunna sig deraf begagna, samt att man, långt ifrån att aflägsna eller återhålla utvecklingen af näringskraften, på hvilket ställe af Riket som lieldst, alltid måste ihågkomma, att vi alla äro medlemmar i en Stat och att det helas lycksalighet bör utgöra föremålet för våra bemödanden.