Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 afseende på contra-propositionen emot Utskottens förslag, få Utskotten anmärka, att Preste-Ståndets beslut om byggnadskostnadens bestridande socknevis står i strid med den redan antagna bestämmelsen, alt undervisnings-anstalterne skola ordnas för hvarje pastorat, hvaremot Bonde-Ståndets beslut om kostnadens utgörande af serskilda Skol-district kan med berörde bestämmelse förenäs, så vida districten derefter lämpas.
Af denna anledning föreslå Utskotten följande voteringsproposition :
Den, som antager Utskottens här ofvan anförde förslag, voterar Ja; Den, det icke vill, voterar flej; "Vinner
Nej, är beslutadt: att hvarje Skol-district åligger anskaffa och underhålla nödige rum för de Skolor, som inom districtet finnas.
I kostnaden härtill skola alla inom districtet boende deltaga, efter de grunder, som i serskilda orter följas, i fråga om kyrkobyggnad, så framt ej öfverenskommelse på annat sätt derom träffas; ankommande det på församlingsboerne sjelfve att, efter sig företeende omständigheter, bestämma den fasta Skolans läge. § 3.
Samtlige Riks-Stånden hafva godkänt Utskottens förslag uti de 3me första momenten, så lydande: 1 mom.
Så väl i hufvudstaden som i hvarje Stiftsstad bör, af DomCapitlet och under dess öfverinseende, beredas tillfälle för dem , sorn vilja egna sig åt folklärare-kallet, att, i ett Seminarium, hvars inrättande öfverlemnas till Kongl.
Maj:ts Nådiga omsorg, erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste till detta kall hörande ämnen. 2 mom.
Ingen må likväl till Elev i dessa Seminarier antagas, som icke vid sökt inträde, då han af vederbörande skall förhöras, kan skrifva färdigt, räkna Qvatuor Species och läsa innantill svenskt och latinskt tryck , sami utantill Luthers lilla Cateches med den antagne förklaringen, och derjemte eger någorlunda försvarlig insigt i Biblisk Historia, allmän Jordbeskrifning, Fäderneslandets Historia och Kyrkosång. 3 mom.
Stipendier böra, till belopp af dels 5o R:dr, dels 33 R:dr 16 sk., af Dom-Capitlet utdelas efter behof och ådagalagd skicklighet; dock, der behof och skicklighet äro lika, den elev till åtnjutande af stipendium må 14 Stats- samt Allm. Besv.- ocji Ekon.-Utskottens Förslag, N.-o igo. ega företräde, som af någon serskild församling blifvit till intagning i Seminarium anmäld med vilkor att, efter genomgången lärocours, anställas vid en inom samma församling inrättad eller beslutad Folkskola.
Genom sammanstämmande beslut af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden är antagen följande lydelse af 4 moni.
Stipendiater, som lärocoursen i Seminarium fulländat, äro pligtige att minst för 3:ne år antaga Skol-Järare-befallning, då en sådan inom ett år, elter deras afgång från Seminarium, dem af vederbörande erbjudes. 5 moni.
Tvänne Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet, hafva såsom tillägg till Utskottens förslag i detta moment antagit, att, jemte Seminarii-föreståndaren , böra tvänne personer, sorn af DomCapitlet blifvit förordnade att öfvervara prof, som Folklärare-Candidater böra undergå, meddela betyg om den examinerades skicklighet.
Då de öfrige Stånden icke bilrädt detta tillägg, och det länder till en ökad vård om grannlagenhelen vid Lärarnes pröfning, anse sig Utskotten böra hemställa, att Preste- och Bonde-Stånden täckas deri instämma, i hvilket fall detta moment, enligt beslut dels af samllige Riks-Stånden , dels af 3:ne Stånd, erhåller följande lydelse:
Hvar och en, som vill anses behörig att söka Lärarebefattning vid Folkskola, skall, antingen han genomgått Seminarium eller icke, derstädes aflägga prof, samt, enligt betyg af dess föreståndare och af dem, Dom-Capitlet förordnar att dylika prof öfvervara, ega full färdighet uti rätt- och välskrifning jemte innanläsning samt fullgiltig insigt och ådagalagd förmåga alt undervisa i följande ämnen:
Catechesen och Biblisk Historia, Kyrkosång, physisk och politisk Geografi i säker öfversigt, äfvensom Fäderneslandets
Historia och hufvuddragen af allmänna Historien, Räknekonsten, så val theoretiskt, som practiskl, till och med sammansatt Regula de tri, allmänna begreppen af Geometri och Linear-teckning samt Naturläran, äfvensom skicklighet att undervisa uti enkel Gymnastik, hvarförutan han skall innehafva de Klockare på landet ål agde kunskaper i Choralsång, Vaccination och Åderlåtning; börande, vid Folklärares antagande, afseende i första rummet fästas vid deras Gudsfruktan och Christliga vandel.
Om hvarken Preste- eller Bonde-Stånden antaga det omförmälda tillägget, och således i denna fråga två Stånd stanna emot två, lärer delta tillägg, till följd häraf, förfalla, och böra uteslutas från momentet, som i öfrigt olifver oförändradt.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utshottens Förslag, N.-o igo. 15 6 mom. är antaget af Ridder skåpet och Adeln, Borgare-Ståndet och Bonde-Ståndet, med följande lydelse: Hvarken Kyrkoherdarna eller deras Ådjuncter böra i allmänhet till ordinarie Lärare i Folkskolorne användas, hvaremot andre Prester, såsom Comministrar, Huspredikanter, Bruks-predikanter m. fl., der det sig göra låter, och med Skolans tillbörliga vård kan förenas, måga ordinarie Skol-lärare-befattning, jemte sin förut inne hafde,, sig åtaga» 4 §• 1 mom. är af Riaderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Slånden bifallet, med den af de 2:ne förstnämnde antagne förändringen, att, i stället för orden ”hälften det sädesslag’1’, sättas ”hälften i det eller de sädesslag”, äfvensom Preste-Ståndet enskilt tillagt, att spanmåien skulle utgå på enahanda sätt, som Rrono-lionden utgår.
Bonde-Ståndet har deremot bestämt lönen lill endast 8 tunnor spanmål och 26 R:dr 32 sk.
Banco contant, men denna bestämmelse lärer förfalla, såsom stridande emot de öfrige 3:ne Ståndens beslut i denna del, och samma förhållande är med Preste-Slåndets beslut om tillägget, alt spanmåien borde utgöras på enahanda sätt, som Krono-tionde utgöres; men den för öfrigt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet antagne förändringen verkar icke på innehållet, utan leder endast lill förtydligande af uttrycket, derföre det af Borgareoch Bonde-Slånden torde antagas, då momentet kommer att lyda:
De Lärare, som, vid utgåendet från Seminarium, med vederbörligt bevis visat sig ega full färdighet i de ämnen, som 5 punkten af 3- § upptager, böra hvardera årligen med minst 16 tunnor spanmål, hvaraf hälften Råg och hälften i det eller de sädesslag, som jemte
Råg inom orten i Kronolionde-spanmål utgår, aflönas sålunda, att åtta tunnor aflemnas in natura och för de öfriga 8 tunnorne alltid penningar, till ett bestämdt belopp af 53 Rdr 16 sk.
Banco» 2 mom, antaget af samtlige Stånden, med följande lydelse: Skol-Läraren skall af Församlingen förses med tjenlig bostad och nödigt bränsle, hvarförutan sommarbete oeh vinterfoder för en ko bör åt honom anskaffas; skolande, der local eller andra förhållanden sådant förhindra, 2 tunnor spanmål af förenämnde sädesslag i ersättning lemnäs. 3 mom. är af samtlige Riks-Ståndan bifallet, så lydande:
Dessutom bör, så vidt sig göra låter, ett lämpligt jordland ställas till Skol-lärarens disposition, dels till brukning för eget behof af 16 Stais- saint Allm.
Bcsv. och Ekon.-Ulskotlens Förslag, N.-o 1 qo. jord
(Viik ter, dels för att lemna tillfälle till undervisning uti trädplanteiing och trädgårdsskötsel.
Härvid har väl Preste-Ståndet beslutat ett tillägg om afgifler till Läraren serskildt for hvarje barn, sorn begagnar Skolan, men intet af de öfrige respeclive Stånden liar biträdt della beslut. 4 morn. är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-och BondeStånden, så lydande: Till Lärarnes sålunda bestämda aflöning, bör dels ett bidrag af minst 2 och högst 6 sk.
Banco af hvarje skattskyldig person i församlingar ne utgöras, dels en afgift erläggas för hvarje barn, som begagnar Folkskolan ; dock öfverlemnas det till församlingarne sjelfve att närmare bestämma så väl beloppet af nämnde bidrag, som ock den föreslagna afgiften , äfvensom huruvida denna afgift skall utgå i längre eller kortare terminer; kommande båda dessa afgifter att uppbäras af de personer, som dertill förordnas af Kyrko-Råd eller Communal-fStyrelse, i händelse en sådan framdeles blifver organiserad , samt att inlefvereras till församlingens SkolCassa, för att till ändamålet, eller Skol-lärarens aflöning, användas.
Härvid har Ridderskapet och Adeln fästat det förbehåll, att, om öfrige Stånden .skulle besluta att af Skydds-afgiften använda medel för det här afsedda hehofvet, de i detta moment bestämda bidragen skola försvinna.
Presle-Ståndets, i afseende på detta moment, fattade serskilda beslut är icke skiljagtigt från de öfrige Ståndens vidare, än alt uppställningen är lämpad efter det af Preste-Ståndet beslutade, men förfallne, tillägget till 3 mom. 5 morn. är antaget af Riderskapet och Adeln, Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet med följande lydelse:
Skulle berörde personella bidrag och inträdes-afgifter icke räcka till Skol-lärarnes aflöning, skall det åligga församlingarne att dertill sammanskjuta det, som brister, efter de i 2:dra Art.
Be v i llnings-Förordningen bestämda grunder, så framt ej frivillig öfverenskommelse derom annorlunda träffas.
Derest någon församling styrker sig vara af fattigdom urståndsatt att sjelf till ofvanstående minimi-belopp Skol-läraren aflöna, må understöd af Stats medel meddelas, allt efter det ådagalagda större eller mindre behofvet; dock att, genom undersökning, som Landshöfding och Biskop ega att verkställa, alltid bör utrönas,huruvida den församling, som till aflöning för Skol-lärare anhåller om understöd af allmänna medel, är Stais- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Ut skot tens Förslag, N:o 190.
17 är deraf i verkligt behof: börande hvarje församling, som sökt och fått sig be vil ja d t sådant understöd, innan den får detsamma lyfta, hafva visat, alt den gått i författning om ett ändamålsenligt inrättande af sitt Skol-verk. .5 3- / mom.
För detta moment, hvilket Borgare-och Bonde-Stånden gillat, äro serskilda lydelser antagne af Riddersfcapet och Adeln:
På församlingarne må bero att, vid näst inträffande Klockareledighet, Skol-lärare- och Klockare-befatlningarne sammanslå; af Preste-Ståndet:
Skol-lärare- och Klockare-beställningarne må, vid inträffande ledighet, kunna sammanslås, enär Pastor och församlingen derom öfverenskommit och Dom-Capitlet dertill bifall lemnat.
Det af Preste-Ståndet sålunda antagne vilkoret af Dom-Capitlets bifall till föreningen lärer förfalla, då icke något annat
Stånd biträdt beslutet derom; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet sammanstämt i beslutet, alt denna förening skulle bero af församlingarne, då Borgare- och Bonde-Stånden, genom antagande af Utskottens förslag, beslutat, att föreningen ovilkorligen skall ske.
Då ändamålet med föreningen är att minska kostnaden för folk-undervisningen, och denna minskning kommer ensamt församlingarne till godo, synes det böra få bero af dem att derom besluta, hvarföre Borgare- och Bonde-Stånden torde finna skäl att förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, under hvilken förutsättning momentet föreslås att lyda sålunda:
På församlingarne må bero att, vid inträffande Klockare-ledighet, Skol-lärare- och Klockare-befattningarne sammanslå.
I händelse Borgare- och Bonde-Stånden icke antaga denna lydelse, få Utskotten föreslå votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott, efter följande proposition:
Den, som antager Utskottens förslag i 5 § 1 morn., att Skol-lärareoch Klockare-befattningarne böra sammanslås, så snart möjligen sig göra låter och serfast vid näst inträffande Klockare-ledighet, så vida ej serskilda förhållanden och omständigheter det hindra; dock att, innan en sådan åt - Bih till R.
Fröt. 1840 och 1841- 4 Sami. 3 A/d. 3g.'de Haft, % 18 Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Fö/slag, N.o 1Q0.. gärd eger rum, församlingarne deröfver liöias, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer att på församlingarne bero att, vid inträffande Klockare-ledighet, Skol-lärare- och Kiockare-beställningarne sammanslå. 2 moni. är, i afseende på sjelfva innehållet, bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, och föreslås, med iagttagande af yrkad redactions-förändring, så lydande Då dessa befattningar komma att bestridas af samma person , bör han i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt Skol-lärarekallet samt således, under handläggningen deraf, låta, genom serskild persons biträde , uträtta förefallande, till Klockare-befattningen hörande, göromål. 3 moni. är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och BondeStånden, i enlighet med Utskottens förslag, sålunda:.
Den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både Klockareoch Skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne tillsammansräknade icke uppgått lill ett belopp af \o tunnor spanmål j men när lönerne öfverstiga delta belopp, bör det stå församlingarne fritt att å Skol-lärare-lönen öfverskotta afdraga. 4 morn. innehåller hemställan , att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t, vid utfärdande af Författning angående Folkskolor, täckes vidtaga nödige åtgärder lill undaurödjande af de hinder, som nu gällande Kyrkolag och öfrige Författningar innebära , för Klockare- och Skol-lärare-tjensters ändamålsenliga förening.
Detta förslag är gilladt af Ridderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet, med den förändring, att orden ”sorn nu gällande Kyrkolag och Författningar" böra utbytas emot orden ”sorn nu gällande Författningar’’,- men Preste-Ståndet har beslutat, att momentet bör utgå, och Bonde-Ståndet har ansett, att, då bland de Lagar, som efter Regeringsformen äro föremål för håda Statsmagternes pröfning, Kyrkolag äfven finnes upptagen, vore Utskottens hemställan, i det skick den här förekommer, olämplig och borde sålunda alldeles utgå.
I anledning af detta Bonde-Ståndets beslut, har väl Riksdagsfullmägtigen Ola Jeppsson från Blekinge Län väckt serskildt motion i samma syftning, som Utskottens förrberörde hemställan, hvilken motion blifvit lill Stats- sunt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Forslag, N.-o 1Q0. 19 Lag-Utskottet remitterad; men bemälde Utskott har, genom Betänkande Nio 183, utlåtit sig, alt då, vid jemförelse al Kyrkolagens stadgande om Klockares antagande och afsällande , med Riks-Slåndens beslut, angående Klockare- och Skol-lärare-befatlningarnes förening, sig visar, att dessa beslut ej stå i strid med Kyrkolagen; då således för samma besluts verkställighet ändringar i Kyrkolagen ej erfordras, och då slutligen Utskottet, beträffande öfrige delar af frågan om åtgärders vidtagande lill folk-undervisningens befrämjande, ej eller funnit, alt, på sätt i motionen varit anlydt, men ej närmare utveckladt, Rikets Ständer fattat något beslut, som dylika ändringar påkallade; så ansåg Utskottet motionen ej böra till någon åtgärd föranleda.
Då det af detta yttrande visar sig, sorn om det med Utskottens förslag åsyftade ändamålet icke lärer vinnas genom den serskilda motion, hvilken i detta ämne blifvit vackt, och serdeles genom de nu gällande föreskrifterna om ordningen för Klockares tillsättande och deras skiljande från tjensten, en oemotsägelig svårighet uppstår för dessa tjensters förenande med Folklärarebefattningar, anse sig Utskotten böra hemställa, att Preste- och Bonde-Stånden måga förena sig i det beslut, de 2ine öfrige Stånden fattat, och, i händelse icke något af Stånden bifaller denna hemställan, få Utskotten föreslå votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott om följande proposition:
Den, som anser, att Rikets Ständer böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit, vid utfärdande af Författning, angående inrättning af Folkskolor, täckes vidtaga nödiga åtgärder till undanrödjande af de hinder, som nu gällande Författningar innebära för Klockare- och Skollärare-tjensters ändamålsenliga förening, voterar Ja; Den, det icke vill, voterar Nej.
Vinner Nej, kommer Utskottens förslag om denna hemställan att förfalla. 5 mom. är gil la dt af Borgare- och Bonde-Stånden, endast med den förändring af sistnämnde Stånd, att i stället för Kyrkoherden och Kyrko-Rådet eller Skol-Styrelsen , införes Kyrko-Rådet och Skol-Styrelsen.
Deremot hafva de öfrige respeclive
Stånden beslutat ski 1 jagtiga föreskrifter, nemligen Ridder skåpet och Adeln: Vid Folkskol-lärarcs tillsättande skall, antingen hans befallning är med Klockare-beställning förenad eller icke, ledigheten kungöras såsom tili den senare, och Skol-Styrelsen ega bland de behörige 20 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Förslag, JV.o 190. sökande å förslag uppföra 3:ne, sorn företrädesvis utmärkt sig för Gudsfruktan, sedlighet och kunskaper, hvarefter församlingens röstegande Ledamöter genom val utse den, de tjenligast finna; Preste-Ståndet :
Vid tillsättande af Skol-lärare-beställning, med hvilken den af Klockare icke är förenad, skall, sedan tjensten till besättande i behörig ordning blifvit kungjord och documenterade sökande sig anmält, det åligga Skol-Styrelsen att till Lärare utse och förordna den, hvilken utmärkt sig för största skicklighet, Gudsfruktan och christelig vandel.
Preste-Ståndels beslut, att Skol-Styrelsen skall icke blott föreslå , utan äfven tillsätta, Läraren, äfvensom Ridderskapets och Adelns beslut, att de liär föreskrifne iagttagelserne skola gälla äfven för tillsättning, då Lärareoch Klockare-tjensterne äro förenade, äro icke biträdde af något annat
Stånd och lära således förfalla; deremot hafva 3:ne
Stånd sammanstämmande beslutat, att ordet ”Kyrkoherde” bör uteslutas, med hvilken förändring
Utskottens förslag är antaget, så lydande: ”Vid tillsättande af Folkskol-Lärare-befattning, som till en början icke blifver med Klockare-tjenst förenad, skall, sedan ledigheten af förstnämnde beställning blifvit kungjord och behörigen documenterade sökande sig dertill anmält, det åligga Skol-Styrelsen att å förslag uppföra af dessa sökande 3, som företrädesvis utmärkt sig för Gudsfruktan, sedlighet och kunskaper; börande derefter församlingens röstegande Ledamöter, genom val, utse den hvilken de för tjensten mest passande finna.” § 6.
I stället för denna §. har hvarje Riks-Stånd beslutat serskildt stadgande, nemligen Ridderskapet och Adeln: Af Kongl. Maj:t bestämmes, för fem år i sender, hvilka läroböcker böra så väl i Seminarierne, som i Folkskolorne inom hela Riket begagnas i hvarje ämne, som utgör föremål för Skol-lärare-examen.
Intet barn af någotdera könet må upphöra med hemläsning eller med Skolans begagnande förr, än det hunnit lära d) att väl läsa innantill svenskt och latinskt tryck; Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-ULskotlcns Fulslag, IV.-o igo. 21 b') Biblisk Historia och den religions-kunskap, som erfordras, för alt al Preslerskapel emollagas lill Nattvards-läsningen; c) Kyrkosång; ti) skrifva; e) de fyra Räknesätten i hela tal.
Undantag må endast för bristande natur-anlag beviljas.
Preste-Ståndet :
De kunskapsämnen, som, enligt 3 §. 5 mom. fordras, för att till Lärare vid Folkskola blifva antagen, skola ock utgöra föremål för undervisningen i sådan Skola; dock må de Skolbarn, som af fattigdom hindras att undervisningen längre tid begagna, eller sakna nödig fattningsgåfva att för värfva det fulla kunskapsmått, som undervisningen erbjuder, kunna ur Skolan utskrifvas, sedan de uppnått nödig kunskap i följande ämnen: ef) ren och flytande innanläsning af Svenska språket, så latinsk som svensk stil; bj) Biblisk Historia och Christendoms-kunskap, efter de Läroböcker, som vid Skolan äro antagne; c) Kyrkosång. Borgare-Ståndet, lika med Presle-Ståndet, utom hvad beträffar kunskapsmåltet, hvarom föreskrifves: att med lätthet läsa rent och väl Svenska språket innantill, så väl latinsk, som svensk stil; b) skrifva; c) Biblisk Historia och den Religionskunskap, som erfordras för att af Presterskapet emottagas till Nattvardsläsningen; (V) de fyra Räknesätten i hela tal; e) kännedom om det allmännaste af Fäderneslandets Historia och Geografi; y) första grunderne af Naturläran; och g-j) Kyrkosång.
Bonde-Ståndet, likaledes i öfverensstämmelse med Preste-Ståndet, utom hvad beträffar fordringen på kunskaper vid afgång från Skolan, hvarom stadgas: a) ren och flytande innanläsning af Svenska språket, så latinsk, som svensk stil; 22 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utslottens Förslag, N.o igo. b) Christendomen efler de Läroböcker, som i Skolan äro antagne; c) Kyrkosång.
Stånd sammanstämmande beslutat följande stadgande:
De kunskapsämnen, som, enligt 3 §. 5 moni., fordras, för att till Lärare vid Folkskola blifva antagen, skola ock utgöra föremål för undervisningen i sådan Skola; dock må de Skolbarn, som af fattigdom hindras att undervisningen längre lid begagna , eller sakna nödig fatlningsgåfva ett förvärfva det fullkomliga kunskapsmålt, som undervisningen erbjuder., kunna från Skolan .utså r<if.vas, sedan de uppnått nödig kunskap i följande ämnen" aj) ren och flytande (innanläsning af Svenska språket, >så latinsk sorn svensk stil; b') Biblisk Historia ; c) Kyrkosång.
Derefter skilja sig besluten sålunda, att Preste- och Bonde-Slåriden fordra endast : i sammanhang roed Biblisk Historia, Christendoms-kunskap, efter de Läroböcker, sorn vid Skolan äro antagne.
Bidderskapet och Adeln och Borgareståndet föreskrifva: j sammanhang med Biblisk Historia, den Religions-kunskap, som erfordras för att af Presterskapet emottagas till Nattvardsläsning, skrifva, de fyra Räknesätten i hela tal.
För förening af de sålunda skiljagtige föreskriflerne, inbjudas Presfeoch Bonde-Stånden att instämma i Ridderskapets och Adelns samt BorgareStåndets beslut, och om denna inbjudning icke antages, föreslås votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott, om följande proposition:
Den, sorn vill, utöfver det såsom vilkor för befrielse från hemläsning eller begagnande af allmänna Skolan, beslutade fordran af kunskaper, utsträcka denna fordran lill den Religions-kunskap, som erfordras, för att af 'Presterskapet emottagas till Nattvards-läsningen, skrifva, de fyra Räknesätten i hela tal; voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nejj kommer kunskapsfordran, utöfver hvad redan genom afgörande beslut är bestämdt, att inskränkas till Christendomskunskap efler de Läroböcker, sorn vid Skolan äro antagne.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoitens Förslag, N.-o iqo. 23 1 morn, är af samtlige Riks-Slånden godkändt till innehållet, men af Ridderskapet och Adeln, jemte Preste-Ståndet, med någon förändring af redaclionen, hvilken, i enlighet dermed, föreslås sålunda:
För alla de barn,, som det åligger att Folkskolan besöka, äfvensom, lär dem, hvilka, efter föräldrars eller målsmäns önskan, blifva i de föreskrifne Läro.-ämnena handledde hemma, bör undervisningen vidtaga, då de uppnått en ålder af 7 år; skolande det likväl öfverlemnas till församlingarne sjelfve att närmare bestämma skolåldern, efter förhållandena i hvarje ort; dock så, att undervisningens början ej må uppskjutas längre än till q:de året, men öppet lemnäs, hvarje barn att, äfven före 7 års ålder, få af skol-uudervisningen sig begagna, 3. morn, är äfven af samtlige RiksrSlånden antaget, hvad hufvudsakliga innehållet beträffar; dock med ett af Ridderskapet och Adeln jemte Borgare-Ståndet beslutadt tillag?, att visse utsedde Ledamöter af Skol-Styrelsen skola öfvervara, de årliga examina i Folkskolorna, Som delta tillägg icke är af de öfrige Stånden biträdt, torde det så mycket heldre kunna förfalla, som redan af den Skol-Styrelsen i allmänhet åliggande vården om undervisningen, lärer följa, att dess Ledamöter böra öfvervara de årliga examina, utan alt någon serskild föreskrift derom erfordras.
Af Ridderskapet oell Adeln samt Borgareståndet ä,ro derjemte beslutade förändringar af redactionen, hvilken, i enlighet dermed, föreslås, så lydande:, ”På tider, sorn af Skol-Styrelserne närmare bestämmas, böra offentebga examina med barnen i hvarje Skola anställas, dervid äfven de barn* som icke bevista Folkskolan, skola sig infinna och förhöras, på det utrönas må , huruvida under hemläsningen deras undervisning varit försummad.” §. 8.
Preste-Ståndet liar ansett hela denna §, kunna och böra utgå, till följd af det stadgande, som Ståndet beslutat vid i , och Bonde-Ståndet har, i stället för hvad Utskotten i denna §> föreslagit, antagit följande stadganden: i:o Socken eller Pastorat, der vidsträckt område fordrar en på serskilde ställen tillgänglig Skol-undervisning, må det vara tillåtet att, utom de Folkskolor, hvarom t §., l mom. stadgar, jemväl inrätta Byskolor för fattige och från Folkskolan aflägset boende barn.