Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets bestämda förklarande om de vilkor, sorn Borgare- ochBonde-Stånden oåterkalleligen fästat vid sitt bifall till myntbestämmningen och realisationen, äfven kunna af Tre Stånd, utan förstärkning till Nämnd, eller på samma tolkning, som lemnäs åt Grundlagen i förevarande fall, afgöras; och anser jag detta förklarande så mycket nödvändigare att i förväg ellerjsammanhang meddelas, sorn dessa frågor stå med hvarandra i närmaste samband och ej kunna skiljas, helst man ej kan 22 Bil. till Constit.-Uts7(.
N:o 58- förklara, att Tre Stånd bifallit myntbestämning och realisation förr, än man* afgjort eller bifallit vilkoren, som, för antagandet, af 2.’ne Stånd äro fästade.
Efter dessa mina åsigter kan jag ej annat an bifalla den vägran till Proposition, som Borgare-Ståndets Talman yttrat, då det skett i öfverensstämmelse med åberopade Grundlagar, och skall i följd deraf aldrig gilla något beslut af det Högloflige Utskottet, som, med förnärmande af det /{:de Riks-Ståndets och Nationens rätt, gifver antingen åt våra Grundlagar en förhastad förklaring eller tolkning, som endast på Grundlagsenlig! sätt bör sökas, eller syftar att i närvarande fall stifta en Lag, hvarpå Nationens väl så hufvudsakligt beror, och endast bör med sansning, utan ensidig syftning, moget betänkas och af alla Fyra Stånden, med Konungens bifall, sanctioneras. Af Borgmästaren Lindqvist:
Då den nu förekomna frågan måste anses angå Bankens vård och garantie, hvartill, efter mitt omdöme, erfordras alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut, för att blifva gällande, och jag ej kan afse annan tydning af ^5 §.
Riksdags-Ordningen , ehuru obestämd, än att till Rikets Ständers beslut, för att såsom beslut förklaras och anses, ovilkorligen erfordras alla Fyra Riks-Ståndens, kan jag ej inse annan följd af denna benämning, och Bil. till Constit.-X]til.
N:o 5g. al anser derföre proposition vara rätteligen och grundlagsenlig! vägrad.
Af Contracts-Prosten Hallström:
Ehu ru jag såvida instämmer med Utskottets afgifn'a yttrande, som äfven jag anser den fråga, hvarå proposition blifvit vägrad, icke bokstafligen strida emot Grundlasarnes lydelse, önskar jag dock, såsom i öfrigt icke delande Utskottets åsigt af ämnet, få bifoga min serskilda mening.
Hvarken i Regerings-Formens 72 §. eller annorstädes finnes med tjrdliga ord uttryckt, huruvida Tre Stånd hafva magt att om Banken förfoga, eller om dertill erfordras ett sammanstämmande beslut af alla Fyra Riks-Stånden.
Genom den felaktiga hänvisning, som i Riksdags-Ordningens 75 §. insmugit sig, är ej eller denna ofullstiindighet på något vis håfven, ej elier låter den sig nu afhjelpa genom någon slutkonst, enär Grundlagarne skola i hvarje serskildt fall efter deras ordalydelse tillämpas.
Då emedlertid obestämdhet och brist icke innebär stridighet, har jag icke kunnat komma till den slutsätt», alt frågan vore emot Grundlagen stridig.
Men att den derföre vore med Grundlagen enlig, förefaller mig icke följa af delta medgifvande, utan kräfva en egen pröfning.
I detta hänseende skulle jag tro förevarande fråga böra uppfattas, icke blott i allmän - a4 Bil. till Constit.-Utsh. Mani.
N:o 58 het, eller såsom ett Bancoärende, börande till Bankens Styrelse och förvaltning, utan härmare skärskådas till sill serskilda och egentliga beskaffenhet.
Dervid låter sig först erinra, att denna fråga, sorn rörer Sedelstockens förhållande till Bankens metalliska fond, icke, så länge secretessen hvilade öfver Banken* kunde komma under Rikets Ständers egen pröfning; hvadan
Väl är att Det villa i det något stadgande, om frågans behandling och afgörande inom Riks-Stånden, varit ursprungligen afsedt uti Grundlagen.
Men än mer, jag vågar påstå, att denna fråga, som åsyftar en myntbestämhing, eller att åt Banco-Sedlarne gifva ett annat silfvervärde, än det bitti Ils af Rikets Ständer erkända, til! sjelfva sin natur ligger utom området af hela vår Lagstiftning, då den icke till sitt ursprung kan räknas elier verkligen hörer till den lugna utvecklingen af våra samhällsförhållanden, hvilken just genom Grundiagarne borde betryggas.
Den eger, fastmer, hela arten af en revolution i Vårt fordna penningeväsende, och är, såsom en följd af financiela oredor* främmande för Grundlagen* sjelf äfven främmande för densamma.
I denna sin utomordentliga beskaffenhet synes hela myntbestämnings-frågan förtjena ett serskildt afseende, olika med andra Banco-ärenden, och böra med yttersta varsamhet Constit.-Vtsfr.
Memorial, N:o 5cj. a5 Varsamhet behandlas.
Den kan visserligen, Såsom anmärkt blifvit, i betraktande af dess följder, val för liknas med ett beskattuingsjnål, men än snarare synes den mig vara att-sätta i bredd med en Grundlagsförändring, enär betydelsen af den garantie, Bibels Ständer sig i Grundlagen iklädt för deras Bank, väl icke de jure eller i Grundlagsenlig form, men de facto förklaras, helt skiljaktigt från den ursprungliga mening ordet egde, då Grundlagen stiftades och Silfver ännu utvexlades emot Banco-Sedlar till det å detsamma utsatta belopp.
Ankom till Exp, tjtsk d. it
Dsc, iSiy, Menlorial till Preste -Ståndet ± med utlåtande öfver dess dterremiss pä förslaget > bland annat, till ändrad Redaction af ij Riksdags-Ordningen.
Enl igt meddeladt Protocolls-Uldrag för dea 17 nästlidue November har, bland de af Conslitutions-Utskottet, i Memorial Nio 5a, framgifna Grundlagsändringsförslag i afseende på UiiiVersitelens representation, Presta Bih, till B..-S. Fröt. 1828 °ofi 1829, 3 Sami, i5:te Haft, 4 26 Constit~Vtsh. Memorial, N:o 51).
Ståndet, för grundlags-likmätig behandling, godkänt redactionen af i3 §.
Riksdags-Ord* ningen, 2 mom.
1 punkten, men återremitterat redactionen i 17 §. 2 morn., med den för Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att ett sådant reglementariskt stadgande icke borde i Grundlagen intagas.
Med anledning häraf får Utskottet vördsamligen yttra, all, då Utskottet tillstyrkt föreskriften om Universitetens förpligtande alt hvartdera sända minst en Riksdags-Fulimägtig, Utskottet äfven med afsigt föreslog bestämmelsen om dessa Fullmägtiges aflöning på Academie-Cassans bekostnad, såsom ett nödigt undantag från det allmänna stadgandet, att vald Riksdagsman bör uppbära sitt underhåll af de valberättigade.
Förslaget är ock numera, i hela dess vidd, af Trenne Riks-Stånd till bordläggning gilladt; och enär hvarken någon sammanjemkning här eger rum, ej eller återkallandet af de Tre Ståndens beslut kan grundiagsenligen begäras, hemställer vördsamligen Constitutions-Utskottet, om icke ilögvördige PresteStåndet skulle täckas desto hellre foga sig efter respective Med-Stånden, som förslaget beslår, hvilket ock Preste-Ståndet redan insett, af aine serskilda delar, och något hinder således ej möter för ett partielt bifall eller förkastande vid nästa Riksdag.
Stockholm den 5 December 18215. Canstit.-TJtsk. Memorial, N:o 60.
Ankom till Exp. Utik. d. n D*c. 1819, Memorial till Ridderskapet och Adelnt med utlåtande öf ver äterrernissen på.
Memorialet N:o 3o, rörande Allmänna jBeredningens grundlagsenligct befattning.
Gonstitutions - Utskottets, den 36 sistlidne Maji, under N:o 3o, aflåtna Memorial, med tillstyrkan af underdånig framställning, rörande Allmänna Beredningens grundlagsenliga åtgärd vid Regerings ärenden, har af Ridderskapet och Adeln blifvit den 9 i förra månaden återremitteradl, på grund afåtskilliga anmärkningar, hvilka förnämligast åsyfta, dels afslag å hela Belänkandet, dels endast i så måtto bifall till detsamma, att underdånig önskan framfördes om utstakande af en gräns emellan ärenden, som böra eller icke böra i Beredningen förekomma, dels den tillstyrkta framställningens utsträckande derhän, att icke några rättsfrågor må föredragas i Stats-Rådet, dels ock föreslåendet af en ändring 1 nuvarande Grundlagsföreskrift, enär denna ej kan bokstafligen följas.
27 Vidkommande derefter, hvilka medel, som dertill skulle kunna disponeras, hade kollegium ansett sig underdånigst höra gifva vid handen, att, till följd af föreskriften i Kongl. Brefvet den 14 September 1814 till f. d. Allmänna Magasins-direktionen, hvarigenom förklarats att, i anseende till slottsbyggnadens begagnande till spanmålsupplag för kronans räkning, de å slottet såsom behölliga då uppgifna reparationer skulle till två tredjedelar bekostas af magasinsinrättningen, ej mer än en tredjedel af kostnaden för de sedermera å slottet verkställda reparationerna utgått af det för reparationerna å under kollegii inseende ställda kronans hus och byggnader i landsorterna afsatta årliga statsanslag, hvaremot de öfriga två tredjedelarna bestridts af andra statsmedel, och efter hvilken beräkning, om densamma jemväl nu komme att följas, endast tredjedelen af ofvanomförmälda summa 16,765
Il:dr 28 sk. 2 r:st., skulle komma att drabba meranämnda årliga statsanslag med 5,588 Ridr 25 sk. 5 r:st. 5 men då Kongl. Majit, i Dess till kollegium allåtna nådiga bref den 26 nästlidna Januari, angående verkställandet af de detta år nödiga reparationer å förberörda kronans hus och byggnader, förordnat, att af nästa års statsanslag borde bestridas hvad som ännu behöfdes för uppförandet af den nya landshöfdingeresidens-byggnaden i Östersund, nemligen, sedan Kongl. Majit den 20
Ridr, en summa af 6,936 Ridr 24 sk., utgörande tillsammans 31,936 Ridr 24 sk. banko, eller det belopp, hvartill hela kostnaden, jemlikt kollegii underdåniga utlåtande den 14 Maj 1845, blifvit af Öfver-Intendents-embetct beräknad, och genom anlitande af detta statsanslag jemväl för nu ifrågavarande betydliga reparation å Wadstena slott, återstoden deraf tilläfventyrs skulle blifva alltför otillräcklig för de öfriga å kronans hus och byggnader behölliga reparationerna, hade kollegium lill Kongl.
Majits nådigste bepröfvande undcrdånigst öfverlemnat, huruvida kostnaden borde bestridas af merberörda statsanslag eller nådig proposition till Rikets nästsammanträdande
Departements-chefen ansåg sig ega så mycket mera skäl att i underdånighet tillstyrka verkställandet af de nu föreslagna reparationerna å Wadstena slott, med dertill hörande vallar och torn, som det syntes vara af ej ringa intresse, att detta sköna och i sitt slag egna minnesmärke af den äldre byggnadskonsten, så vidt möjligt vore, i sitt ursprungliga skick bibehölles och från tidens åverkan bevarades 5 hvadan, och då, på sätt af Kongl. Majits befallningshafvande i Östergöthlands län blifvit i underdånighet uppgifvet och af Kammar-kollegium, efter behörigen anställda undersökningar, bekräftadt, en i nyssnämnde läns Landtränteri innestående kontant be - 2S hållning af 528 R:dr 9 sk. 10 r:st., vore såsom bidrag till kostnaden för ifrågavarande reparationer disponibel, men, enligt det från Öfver-Intendents-embctet insända kostnadsförslag, en summa derutöfver erfordrades af 16,705 R:dr 28 sk. 2 r:st., Departements-chefen i underdånighet hemställde att, enär sistnämnda summa, i anseende till det för den nya residensbyggnaden i Östersund å nästkommande års statsanslag för kronans hus och byggnader i landsorterna redan anvisade betydliga belopp, syntes, enligt hvad Kammar-kollegium jemväl anmärkt, ej kunna af nämnda byggnadsanslag bestridas, utan äfventyr af bristande tillgångar för andra nödvändiga reparationer, Kongl. Maj:t alltså måtte i nåder föreslå Rikets nu sammanträdande Ständer, att för det ifrågavarande ändamålet anvisa ett särskildt anslag med en rund summa af 16,800 Ridr; — _ — _ — Uppå tillstyrkan af Statsrådets öfriga ledamöter, fann Kongl.
Majit i nåder godt gilla och bifalla hvad
Departements-chefen sålunda i underdånighet yttrat och hemställt. 3:o.
Sedan, uti förnyad underdånig framställning af de olägenheter, som uppkommo derigenom, att de till Landskansli, Landskontor och Landtränteri begagnade rum uti länsresidenset i Calmar voro för få och otillräckliga; att derstädes saknades utrymme för arkiv, hvartill i stället måste begagnas ett par alltför trånga och i öfrigt otjenliga rum uti det i en aflägsen del af staden belägna s. k. materialhuset, samt att den derstädes till Provins-landtmäterikontor upplåtna lokal äfvenledes vore för ändamålet olämplig, Kongl.
Majits befallningshafvande i Calmar län, som ansett berörda olägenhet kunna afhjelpas, antingen genom uppförande af en tillbyggnad vid landsliöfdinge-residenshusets norra gafvel, så att huset åt deri sidan förlängdes så långt tomten medgåfve, eller omkring 20 alnar, eller ock genom inköp och inredande för det afsedda behofvet af ett midt emot residenshuset beläget, Magistrats-sekreteraren, Häradshöfdingen P. F.
Lundgren tillhörigt, stort och rymligt stenhus, som bemälde egare då förklarat sig villig att till Kongl. Majit och kronan afyttra, under den 11 April nästlidet år underdånigst hemställt, huruvida det finge nådigst tillåtas Kongl. Majits befallningshafvande att, på statens bekostnad, låta genom någon skicklig arkitekt dels författa ritningar och kostnadsförslag i afseende på den ifrågavarande tillbyggnaden af residenshuset med möjligen behöfliga förändringar af nuvarande embetsrummen, åsyftande att af dessa rum, jemte dem, som komme att finnas i tillbyggnaden, bereda tillräckliga och beqväma lokaler för landskansli, kontor, ränteri, landtmäterikontor och arkiv, dels äfven upprätta ritning och beskrifning öfver Hä - 20 radshöfdingen Lundgrens lius, jemte förslag och kostnadsberäkning öfver de förändringar i detta hus, som skulle erfordras, i händelse detsamma blefve för ofvanberörda ändamål inköpt, och Kongl.
Dess befallningshafvande, nådigst bifallit förenämnda underdåniga hemställan, med föreskrift att om ritningens och kostnadsförslagens uppgörande gå i författning och dermed, jemte särskildt utlåtande i ämnet, till Kongl. Majit inkomma ; så hade Kongl. Majits befallningshafvande, uti underdånig skrifvelse den 20 nästlidne Augusti, till Kongl. Majit inkommit med genom Länsarkitekten i Wexiö Th.
Ankarsvärd upprättade, dels ritningar och kostnadsförslag i afseende på tillbyggnaden af landshöfdingeresidens-huset, dels ock planritning och beskrifning på det här ofvan omförmälda, residensbyggnaden närbelägna, häradshöfdingen Lundgren tillhöriga hus, som för bcsagda ändamål kunde fa inköpas, jemte förslag öfver kostnaden för de förändringar, som i sådant fall blefve nödiga att vidtaga med inredningen deruti, samt slutligen en promemoria rörande förstomförmälda tillbyggnad, utvisande förslagen, att kostnaden för tillbyggnaden blifvit beräknad till 8,584 Ridr 24 sk., och den nödiga nya inredningen i Häradshöfdingen lAindgrens hus, som af Kongl. Majits befallningshafvande uppgifvits kunna få inköpas för omkring 8,000 Ridr banko, upptagen till en kostnad af 1,950 Ridr samma mynt; och hade, i betraktande deraf att, genom residenshusets tillbyggnad, den stora fördelen kunde ernås, att vackra, passande och rymliga lokaler för både kansli, kontor, ränteri, landtmäterikontor och arkiver komme att finnas uti en och samma byggnad med landshöfdingens boning och att residenshuset derigenom erhölle ett nu saknadt symmetriskt yttre, äfvensom att, enligt hvad facadritningen utvisade, en sådan tillbyggnad, som den nu föreslagna, otvifvelaktigt ingått i beräkningen att framdeles anbringa, samt då Häradshöfdingen lAindgrens hus, om än något afdrag å köpesumman derför kunde medgifvas, hvartill egaren skulle hafva förklarat sig benägen, ändock, med tillägg af inredningskostnaden, komme att kosta mer än tillbyggnaden, och det dessutom alltid skulle blifva obeqvämt att hafva en del af embetsrummen uti en särskild lokal, Kongl.
Majits befallningshafvande underdånigst tillstyrkt antagandet af tilibyggnadsförslaget samt derjemte anfört, att den för tillbyggnaden beräknade kostnad skulle blifva mindre kännbar, om Kongl. Majit och kronan sedermera afvttrade det så kallade materialhuset, som nu begagnades till landtmäterikontor och arkiv, och hvilket hus, med tillhörande rymlig gårdsplan, Kongl.
Kammar-kollegium, hvars utlåtande i anledning häraf blifvit i nåder infordradt, hade, före afgifvandet deraf, ansett sig böra inhemta yttrande i ämnet af Ofver-intendents-embetet, som, lika med Kongl. Majits befallningshafvande, funnit tilibyggnadsförslaget ega bestämdt företräde för det andra alternativet, eller inköp och förändring so af Häradshöfdingen Lundgrens egendom, men deremot, vid granskning af de här ofvan omnämnda, i orten upprättade ritningar och kostnadsförslag, funnit en mindre jemkning i afseende på de förra erforderlig och ansett slutsumman å det sednare kunna nedsättas till 8,310 R:dr 40 sk. banko; och hade Kammar-kollegium, som, på anförda skäl, jemväl i underdånighet tillstyrkt så väl residenshusets tillbyggande, som försäljandet af materialhuset, i afseende på byggnadskostnadens bestridande, underdånigst hemställt att, då någon tillgång härtill af allmänna byggnadsanslaget icke vore att påräkna, Kongl.
Majits befallningshafvandes underdåniga skrifvelse den 11 April nästlidne år till inköpande ifrågaställda, Häradshöfdingen ljundgren då tillhöriga stenhus sedermera blifvit försåldt till annor man, som icke vore benägen att detsamma till Kongl. Majit och kronan afyttra; hvadan alltså den i detta afseende alternativt väckta fråga numera förfallit.
Departements-chefen, som ansåg den länge ifrågaställda utvidgningen af länsstyrelsens i Calmar embetslokal, hvartill redan vid 1840 års riksdag anslag blifvit hos Rikets Ständer begärdt, numera icke längre kunna eller böra uppskjutas, tillstyrkte alltså i underdånighet att, för -tilivägabringande af erforderliga medel till en dylik utvidgning, hvilken syntes lämpligast kunna, på sätt hemstäldt blifvit, åstadkommas genom tillbyggnad af det nuvarande landshöfdinge-residenset, Kongl.
Majit måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, dels att det kronan tillhöriga, till Landtmätexi-kontor hittills begagnade s. k. materialhuset i Calmar, med dertill börande byggnader och tomt, må genom offentlig auktion afyttras, och den derför inflytande köpeskillingen användas såsom bidrag till kostnaden för omförmälda tillbyggnad, dels ock att, till beredande af det härutöfver erforderliga belopp, Rikets Ständer måtte bevilja ett särskildt anslag, hvilket, då materialhuset, med tillhörande flyglar och tomt, uppskattas 31 till 1,333 R:dr 16 sk., och hela kostnadssumman för den föreslagna tillbyggnaden af Öfver-Intendents-cmbetet beräknats till 8,310 Ridr 40 sk., Departements-chefen föreslog till en rund summa af 7,000 R:dr.
Detta, af Statsrådets öfriga ledamöter biträdda tillstyrkande, täcktes Kongl. Maj:t i nåder gilla och bifalla. 4:o.
Frågan om iståndsättandet af de mellan hufvudstaden och Drottningholms slott belägna Trancbergs-, Nockeby- och Drottningholms-broar.
Då det måste finnas betänkligt att för reparation af dessa broar använda ytterligare kostnader, sedan Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, uti infordradt utlåtande af den 22 sistlidne September, uppgifvit, alt för en slik reparation, beräknad att med sannolikhet, ehuru ej fullt säkert, under en tid af 3 å 4 år bibehålla broarna i farbart skick, skulle erfordras icke mindre summa, än omkring 11,860 R:dr, hvadan ock Kongl. Majit, med uppskjutande tills vidare af frågan om nämnda broars provisionclla iståndsättande, i nåder anbefallt
Väg- och vattenbyggnads-styrelsen att, efter hållen noggrann undersökning, med möjligaste skyndsamhet afgifva yttrande och förslag rörande lämpligaste sättet för omförmälda broars ombyggnad och kostnaden dervid; så förklarade Kongl. Majit nu i nåder, det Kongl. Majit vore betänkt att, sedan nyssberörda yttrande och förslag till Kongl. Majit inkommit, i nåder besluta angående den framställning, som, i anledning af merberörda broars bristfälliga och förfallna skick, borde till Rikets nu sammanträdande Ständer allåtas. 5:o.
Juni nästlidet år afgifvet utlåtande och förslag, sednast behandlade frågan om uppförande af en större byggnad vid Carl XIIIis torg å den plats, som skiljer detta torg ifrån Operahuset; hvilken fråga under den 9 sistlidne Februari blifvit in för Kongl. Majit i underdånighet anmäld, men då till framdeles nådig pröfning uppskjutits i hvad som rörde ej mindre byggnadens beskaffenhet, än utvägarna att för förslagets verkställighet bereda tillgång.
Majit behagade härvid i nåder yttra, att, ehuru en å nämnda plats uppförd större byggnad onekligen kunde, med hänsigt till flera all - 32 manna behof, blifva af väsentligt gagn, och detta byggnadsföretag dessutom påkallades af omsorgen för hufvudstadens försköning, Kongl. Maj:t likväl funne tveksamt att, under nuvarande förhållande med statens tillgångar, ifrågasätta statsutgifternas ökande under form af vanligt anslag med den för omförmälda byggnad erforderliga betydliga kostnadssumma; men att Hans Maj:t emedlertid ansåg en annan utväg att bringa företaget i verkställighet vara för staten öppen, nemligen genom kostnadssummans anvisande såsom lån eller förskott, enär det syntes otvifvelaktigt att, om en dylik byggnad blefve å ifrågavarande plats för allmän räkning uppförd, staten skulle kunna, genom en del lägenheters upplåtande till enskildt begagnande, af densamma upphemta icke obetydlig inkomst och derigenom efterhand fä återgäldadt åtminstone kapitalbeloppet af hvad den för byggnadens uppförande utgifvit, då den möjliga ränteförlusten i allt fall under tiden egde full motsvarighet uti den ej uthyrda delens af byggnaden begagnande för allmänt behof; samt att Hans Majit, som af sådan anledning nu äfven anbefallt Öfvcr-Intendents-embetet att låta med möjligaste skyndsamhet utarbeta ett förnyadt, på en del lägenheters uthyrande beräknadt, förslag till bebyggande af omförmälda plats, ville, sedan detta förslag till Kongl. Majit inkommit, ytterligare i nåder besluta angående de utvägar, som för den ifrågavarande byggnadens uppförande vore att vidtaga, samt om den medverkan härtill, hvarom Rikets Ständer kunde komma alt anlitas. 6:0.
Frågan om nybyggande och reparationer af de publika husen å ön S:t Barthelemy, 0111 iståndsättande af kronans dervarande materiel samt om lönetillökning och perisionsrätt för embets- och tjenstemännen på ön.
Sedan Kongl. Majit, vid föredragning den 18 Augusti 1845 af Guvernörens på S:t Barthelemy, öfversten J. 11.
Haasitms underdåniga memorial af den 5 i samma månad, angående behofvet af ej mindre nybyggnader och reparationer af de publika husen på ön samt iståndsättande af kronans dervarande materiel, än ock en ny något tillökt och förbättrad stat, äfvensom pensionsrätt för de å ön anställde embetsoch tjenstemän, i nåder uppskjutit frågan om byggnadernas och materielens iståndsättande, med befallning till Guvernören att, efter förnyad undersökning i ämnet, med berättelse och förslag derom i underdånighet inkomma, samt, i afseende på Guvernörens 33 Guvernörens hemställan om ny stat, funnit densamma för det då närvarande ej kunna bifallas, äfvensom beslutit att framdeles taga frågan om pensionsrätten i nådigt öfvervägande, bade Guvernören, uti underdånig rapport af den 26 Mars innevarande år, dels ingifvit en förteckning öfver kronans allmänna byggnader på ön år 1846 samt besigtningsinstrument deröfver och kostnadsförslag på dervid nödiga ansedda nybyggnader och reparationer jemte ritningar, hvaremot något särskildt förslag till materielens iståndsättande ännu ej inkommit, dels, i afseende på den behölliga nva staten för förvaltningen på stället, i underdånighet åberopat memorialet af den 5 Augusti 1845, äfvensom sina förut i samma ämne aflåtna liera underdåniga hemställanden.
Enligt ofvannämnda förteckning och besigtningsinstrument bestodo kronans allmänna byggnader på ön hufvudsakligen utaf boställen för Guvernören, Placemajoren, Justitiarien och Lutherska Pastorn, tullhuset, ett vakthus och trenne batterier, Gustaf III, Prins Carl och Prins Oscar, alla med egna tomter; och hade, sedan hufvudbyggnaden af guvernörsbostället blifvit till grunden förstörd af en orkan år 1837, alla återstående åbyggnaderna på förenämnda lägenheter, med undantag af batterierna, som ej blifvit i värden uppförda, upptagits till ett sammanräknadt värde af 2,275 Spanska daler.
Enligt förslaget skulle kostnaden för ombyggnaden på guvernementsboställets tomt uppgå till 8,812 Sp. d:r 50 cents; för uppförande af vakthus på batterierna Prins Carl och Prins Oscar till 644 Sp. d:r 30 cents; för reparationer af de öfriga nödiga åbyggnaderna och en del tomters afrödjande (då pastorsbostället blifvit föreslaget till försäljning) till 1,074 Sp. d:r 33 cents och för en landningsbrygga till 298 Sp. d:r, eller tillsammans 10,829 Sp. d:r 13 cents.