Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Proposition om Statsverkets tillst&hd och behof. 791 Till de förra höra; Aflöning och Expenser för en ny Hofrätt öfver Skåne och Blekinge, likmätigt Kongl. Brefvet den 2 November 1819 Tvänne Protocolls-Secreterare- och tvänne Cancelliat-löner vid Kongl. Majtts Justidae-Revision3-Expedition, samt Lön för Secreteraren vid Justitia- Canceliers-Ambetet.
Lön för en Häradshöfding i Helsinglands Domsaga, samt nya Löner för tvenne Häradshöfdingar i Westerbotten, enligt Kongl. Brefven den 3 Augusti och 3 December 1819* Arfvoden till Hof-Canceller*-Ämbetets Ombud vid Boktrvckerierne i Riket, efter särskild* Nådiga förordnanden och Kongl. Brefvet af den a a Maji i8»9- Anslag på Sundhets-Collegii Stat af 112 R:d årligen, till underhålls - kostnad för tolf Barnmorske-lär ling ar.
Sportel-ersättnit.gtr för åtskilliga tjenstemän inom Kongl. Maj.-ts Cancelli.
Ersättning till åtskillig^ tjenstemän i Norrbottens
Län för förlorade Lönings-räntor genom sisla Fredsslutet med Ryssland.
Lönefylinad för Landshöfdingen i Christianstads Län, eller skillnaden emellan 2,-250 R:d och hvarje års markegångs-pris å 500 tunnor spannemål.
Lönefylinad för Landträntemästaren i Götheborgs- och Bohus-Län, sorn, enligt
Stat, har 80 tunnor spannemål på lön, men utan att de äro indelte; hörande likväl denna utgift komma under särskild pröfning, i sammanhang med den allmänna reglering af landt-ränteriernes löninggj 792 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof• vilkor, som Kongl. Maj:t till Stats-Utskottet öfverlemnar.
Aflöning för Provisoriska Läns-styrelsen på Öland, hittills bestridd af den genom utmarksdelningen derstädes tillkomna spannernåls-skatt.
Lönefyllnad för Krono-Länsmannen i Degerforss af Vesterbottens
Län; samt Tillökning i Postverkets Lönings-Stat, i följd af den reglering derom, som blifvit fastställd genom Kongl. Erefvet af den 23 Januarii 1819.
De nya Löner och löQ-tillökningar, hvarom vederbörande hos Kongl. Maj:t i underdånighet väckt fråga, äro följande: Kongl.
Majus och Dikets Kammar-Rätt har i underdånighet framställt billigheten deraf, att, då endast tvänne Råds-löner på dess Stat bestås, Lönerne för de öfrige fem
Ledamöterne derstädes malte till enahanda belopp förhöjas, enär äfven de innehafva Fulimagler såsom Kam m arran s-Räd. och af sadan anledning, äfvensom i följd af deras befattningar, närmast kunna jenxföras med Kongl. Maj:ts och Rikets KammarCollegittm, hvars alla Ledamöter åtnjuta lika löner.
Landshöfdingen i Jemtlands Län har hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, om Löntillökning för Lands-Secreteraren och Lands-Kamereraren i nämnde
Län, hvilka för det narva, ruride ega i årlig lön, den förra 266 Il:d 32 sk, och den sednare 233 R:d 16 sk.
För Auctuarien, Canceilisterne och Vaktbetjeningen i Kongl. Majus och Rikets Götha Hof..Rätt , hvilka vid 1815 års löne-reglering blifvit genom misstag förbigångne, är löne - Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, 793 tillökning till enahanda belopp med deras vederlikar föreslagen, äfvensom en af rättvisan påkallad ersättning för den minskning i inkomster, de under den förflutne tiden lått vidkännas.
Vitterhets- Historie- och Antiqvitets-Akademien har hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält behofvet af Lön-tillökning för Akademiens Secreterare, som för det närvarande åtnjuter 300 Rid årligen.
Ofver-Intendenten har jemväl i underdånighet begärt löne-tillökning för dess Secreterare och Cancelliet; hvilkas löner, enlig! nuvarande
Stat, äro mindre än deras vederlikars vid andra verk, och utgöra för Secreteraren endast 340 Rid med 37 tunnor spannetrsål, och för Cancelisten 105 Rid med 11 tunnor spannemål.
Nya löner och löne tillökningar för Vakt-, Fång- och Executiorss-JBetjening i åtskilliga Län, hafva blifvit hos Kongl.
Majit i underdånighet föreslagne.
De på andra hufvudtitteln uppförde Förslags-summor 10,000 R.-d till rese- och tracta— ments-penningar vid extra förrättningar i civile ärender, samt 42,340 R:d till ved, ljus och skrifmaterialier .för Civile Amhets-Verken, hafva icke varit för behofven ti 11 räck I i ge, enligt serskild derom af Stats-Contoiret uppgjord utredning.
Andra Hufvud-tittelns speciele reglering, kommer att i väsendtlig man bero af de beslut, sorn kunna vidtagas i frågan om Styrelse-Verkens förändrade organisation ; men Kongl- Majit tror, att besparing i utgift genom en sådan förändring, hvarken egenteligen bör åsyftas, elier kan på ett ändamålsenligt sätt vinnas.
De be: y94 Proposition om Statsveriets tillstånd och behof.
T ydligaste ibland ofvannämnde på denna Tåtel af Kongl. Maj:t beslutne nya utgifter , bestående förnämligast i tillökte kostnader för rattvisans skyndsamma skipande, hafva hittills kunnat af Tittelns besparingar bestridas; någre af särskild beskaffenhet hafva blifvit på öfverskotterna af Stats-Verkets inkomster anviste.
Det är att förmoda, att tillgång genom besparingar och möjliga indragningar äfven för framtiden ej skall saknas; men som alla dessa utgifter äro årliga och ständigt fortfarande, så kräfver ordningen, att de varda på Stat uppförde.
De öfrigt hithörande nya löner och löne-tillökningar, om hvilka i förberörde målto underdåniga framställningar blifvit gjorda , öfverlemnar Kongl. Maj:t till det afseende vid Stats-regleringen, som de, i jemnförelse med andre behof, finnas förtjena- Rikets Ständer skola utan tvifvel inse nödvändigheten deraf, att de nu på andra Hufvud-Titleln uppförde förslags-surnmor till rese- och traktaments-kostnader, samt för ved, ljus och skrif-inaterialer, hvilka summor förut på Åttonde Hufvud-Titteln voro anslagna, erhålla en emot medelbeloppet af utgifterne till desse föremåi, under de föregående åren, svarande förhöjning.
Den summa af 90,000 R:d HamburgerBanco, som på Andra Hufvud-Titteln är för Minister-Staten anslagen, har för är.darnålet varit otillräcklig, ehuru Kongl. Maj:t dertill användt det bidrag, sorn Konunga-Riket Norrige till Cabinetts-Cassan lemnar.
Till fyllnad af bristen, äfvensom till Courier kostnader samt flera extra och hemliga Miniateriella utgifter, hafva årligen omkring 40,000 R:d Ilamb.
Råneo måst Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 795 anvisas på Extra-Utgifts-for.den; som dessutom blifvit belastad med resepenningar och presenter af diplomatisk beskaffenhet.
Maj:t föreslår derföre, att till Andra Hufvud-Titteln öfverflytta allt uti Hamb.
B:co, såsom tillgång för extra och hemliga ministeriella utgifter anslå 50000 R:d Hamb.Bio, med villkor, att alla extra ministeriel la kostnader, af hvad hamn som held st, borde, emot underdånig redovisning inför Kongl.
Majit,af berörde tillgång bestridas; hvaremot Extra Utgiftsfonden skulle minskas till 50,000 R:d Kongl.
Majtt vill särskildt låta meddela Stats-lJtskotlet en uppgift örn Minister-Statens nuvarande Lönings-förliållanden.
Tredje Hufvud - Tilteln: Milifaire- och För svars-Verken.
Då Kongl. Majit vid 1809 och xSlo årens Riksdag äskade af Riksens Ständer En Million Riksdaler lill försvars-verkets upprätthållande , var denna anslags-summa beräknad efter då gällande myntvärde samt grundad på de oumbarligaste b'e hofven för Krigstnagten till Lands och Sjos. Riksens Ständer gingo Kongl. Maj;ts Eaderliga afsigter till mötes, och beviljade den äskade Millionen, hvaraf 600,000 R:d genast analogos på Staf, och fyllnaden betäcktes efter särskildt derom fattadt beslut, och vid 1812 års Riksdag öfverlemnade Riksens Ständer, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, ölverskotten pä inkomsttittlarne, hufvudsakligen i afseende pä den dä beslutade inrättningen af Allmänna Bevärings-manskapet, till hvars beklädning och utredning an. dra medel icke funnos ; men vid r8 1 5 års Riksdag inskränktes denna dispositions-rätt af berörde öfverskott, till ett belopp af soo,ooo Rid.
Di 7g6 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof.
Rikets Ständer samlades år 1817, fann Kong!.?
Sig nödsakad, att äska, det ifrågavarande
Mill ion måtte från och med det påföljande året utgå på det sätt, att den årligen förhöjdes med etc belopp, svarande emot skillnaden emellan den Cours i Hamburger Banco, som noterades , då densamma af Kongl. Maj:t först begärdes , och ett medium af den då gällande; men i händelse Rikets Ständer ej skulle finna med Statens tillgångar förenligt, att pårsådant sätt utgöra anslagen för krigsmagtens behof,öfverlemnade Kongl. Majit tilt Rikets Ständer, att, i likhet med hvad vid 1812 års Riksdag skedde, i det stället till förmån för Tredje Hufvud-Tittelns anvisa de öfverskott, som efter afdragaf tionde Hufvud-Tittelns andel, kunde yppas på Jnkomst-Tittlarne, med vilkor lik väl, alt dessas då varande hufvudsakliga anslag och grunderna för deras beräknande, utan förändring och förhöjning bihehöflos, hvarigenom Kongl. Majit hoppade*, att vidrnagthålla Krigsmagten i det skick, sorn Rikets försvar och sjelfständighet Icräfver, Rikets Ständer öfverlemnade då till Kongl.
Majus Nådiga disposition, för BeväringsInrättningens kostnader och öfrige utgifter för försvarsverket till lands och sjös, utaf de öfverskott, som uppkomma på Statsverkets intrader utöfver deras då beräknade belopp, en summa af 233)333 R;d £k-, deruti inberäknade de 200,000 Rid, som vid 1815 års
Riksdag blifvit af samma tillgångar anslagne; hvarförutan Rikets Ständer, såsom ytterligare tillgång anvisade de 66,666
Rd 32 sk-, hvilka utaf Sjötulls-intraderne dä voro anslagne Convoij-Gommissäriatet, såsom bidrag för dess utgifter i och för Fredsverkets befor - Projosition örn Statsverkets tillstånd och behof. 69 7 drande med Barbariske Staterne, samt Handelssjöfartens säkerhet i allmänhet, Med de sålunda till Kongl.
Majits disposition öfverlemnade tillgångar, bär Kongl. Majit i möjligaste måtto sökt att, under de förflutna åren , upprätthålla försvarsverket; men erfarenheten har visat, att de dervid högst nödige utgifter icke med detta anslag kunnat bestridas.
Af de från / r vederbörande administrerande verk afgifne underdåniga Reqv isidous-För sia g, sorn Kongl. Majit vill till Rikets Ständers Stats-Utskott låta öfverlemna, kunna Rikets Ständers Stats-Utskott låta Öfverlemna, kunna Riketä Ständer inhemta, att Kongl.
Majit med största sorgfällighet från de årlige Staterne uteslutit alla de utgifter, som möjligen vid hvarje tillfälle kunnat uppskjutas.
Kongl, Majit har haft den tillfredsställelsen, att se Krigs-materialen, i hvari som tillhör Artilleri, Beväring och Fartyg, vara betydligen tillökad sedan Rikets Ständers sista sammankomst, ehuru deremot de beklädnads-utrednings-och ekvirkesförråd, som voro qvar sedan sista kriget , eller .blifvit anskaffade de föregående åren vid större penninge-tillgångar, blifvit minskade genom rffecter, använde för Arméen?, behof eller till skeppsbyggnad, och Kongl.
Majit har måst tillåta KrigsCollegiuin och Förvaltningen af Sjö-Ärenderne att så ställa betalningsterminerfle för en del gjorde anskaffningar, att de fforst inträffade det följande året, sedan leverancerne blifvit verkställde.
Under samma tid h*r den Politiska ställningen i Europa fordrat särskilde anstalter, hvartill tcedel på annat sätt ej kunnat erhållas , än att anlita mindre Creditivet i Rikets Stäuders Riksgälds- Contoir, 69S Proposition om Statsvtrbets tillstånd och behof.
Af sednare tiders erfarenhet har Kongl. Majit ■vunnit ett ytterligare stöd för Sin i förväg upp» fattade öfvertygelse, att Statens sjelfständighet fordrade en central-punct för försvaret i det inre af Riket, sorn alltid vore i beredskap att e— mottaga vara Magaziner och Arsenaler, hvilka för det närvarande äro inrättade på de yttersta gräns-orterne, och Kongl. Majit har befalit , att vid Vanäs skulle anläggas en fästning.
Omsorgen för Orlogsflottans säkerhet påkallar äfvenledes betydliga arbeten till förstärkande af de vid Carlskrona varande försvarsverk.
Då Rikets Ständer ansloge 1,300,000 Rid om äret för försvarsverket, ingingo icke i beräkningdessefästningsbyggnader, hvilkas upphörande eller inskränkande kunde medföra våda för nationens sjelfständighet.
I följd af allt detta finner Kongl. Majit en tillökning af Tredje Hufvud-Tittelns anslag oundgänglig, och Kongl. Majit vill ofördröjligen meddela Rikets Ständer de utvägar, hvilka af Rikets Ständer kunna för detta ändamål begagnas, utan att öka de allmänna bördorna.
Maj;t, sorn insett nödvändigheten af Lots-och båkväsendets afsigts-enliga inrättande, har, efter det nödiga undersökningar till den ändan föregått och vederbörande Ämbetsverk sig derom i underdånighet utlåtit, verkställt en ny reglering af Lots- och Bäk-inrättningen i Riket, lämpad efter behofvets kraf och tidens förändrade skick, samt under den 21 Junii 1820 låtit utfärda, så väl sin Nådiga förordning derom , ined tillhörande Lots-taxor som Reglemente för Styrelsen, Ekonomie» och tjenshjöringen vid Lotsver - Proposition om Slatsverlets tillstånd och lehöf. 799 ket, samt Stat för Lots- och Fyrings-inrättningen.
Dervid har Kongl. Majit tillika i Nåder förordnat, att Lots- och Båk-afgifteme tills vidare skulle ingå till Statsverket, som uti de, genom den ofvannämnde nya regleringen förhöjda Lotsoch Båk-umgalderna samt tillkomna Ring-pen— ninge-afgiften, erhåller ersättning för de i och för Lots»väsendet till följd af samma reglering uppkomne större kostnader; och har alltså Råk— och Fyrings-Staten tills vidare formerats af de på Tredje Hufvud-tittelrx för Försvars-verket i allmänhet anslagne medel, men deremot de på Lots- Staterne tillökade utgifter genom förhöjd aflöning eller andra tillkomna nya kostnader, bestrldes af dea tillgång, som vinnes genom förhöjningen af Lots- och Bak-, samt nya Ring» penuinge-afgiften, hvarefter återstoden af dessa intrader bland Statsverkets Ordinarie inkomster influtit, nren som erfarenheten redan ådagalagdt, att, genom ofvanberörde förhöjning, Statsverkets inkomster af Lots- och Båk'-afgifterne uppgått till en betydlig summa utöfver hvad vid sista Riksdagen deraf paräknadt varit, och kostnaderne för Bak- och Lots-inrättningen icke böra fortfara att minska anslags-summan för Flottornas underhall, då, såsom ofvannämndt är , fulL tillgång till deras bestridande erhålles af de medel, som af de sjöfarande erläggas, har Kongl. Majit velat till Rikets Ständer öfverlemna, att särskilt på Tredje Hufvud-Titteln uppföra en summa till de utgifter, sorn årligen förefalla i och för underhållet af Lots- och Båk.inrättningen, och efter beloppet hvaraf bebofvet arligeu bör bestämmas. 8oO Proposition om Statsverkets tillstånd och behof.
I sammanhang’ härmed och då Lots- och Båk-inrättningen, i anseende till dess nära samband med Rikets sjö-försvar, från äldre tider va. rit ställd under Flottornas styrelse, med undantag af någre åt enskilda, under entreprenad, upplåt, ne Fyrar och Kåkar, hvaribland nu endast äro Landsort och Korsö Fyrbåkar, hvilka, emot vissa andelars uppbärande af Lots-, Bak- och Lastpenni ngarne af enskilde underhållas, har Kongl, Majus Nådiga uppmärksamhet icke kunnat undJ falla, å ena sidan olämpligheten deraf, att inrättningar af så allmänt och stort inflytande på.
Handeln oell sjöfarten, stå under enskild Förvaltning, och å den andra, huru det både för Kronan och det allmänna ä'r af mycken vigt, att ofvanberörde genom Contracter åt enskilde under entreprenad upplåtne Fyrbåkar varda för Statens räkning inlöste och satte under samma publika tillsyn och styrelse, som de öfrige Bukarne i Riket.
Maj:t bär derföre i Nåder anbefallt
Dess förvaltning af Sjö-ärenderne, att höra egarne af ifrågavarande Fyrbåkar, huruvida de voro hugade, att dera till Kongl. Maj:t och Kronan afstå, och till hvad pris, samt genom Dess Ofver-Intendents-Ämbete låtit i deras närij varö besigtiga och värdera samma Bakar:
Och har Förvaltningen i ämnet afgifvit tvänne särskilda underdåniga Utlåtanden, hvaraf inhern-' tas, att egarne af Landsorts Fyrbåk förklarat, sig vilja aflåta densamma med Fyrvaktarehus och kohlbodar samt alla inventarier, hvaribland ett större parti Engelska stenkohl, för 35,000 Rid; samt egaren af Korsö Fyrbåk, att samma Fyr 1 4 1 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 801 båk med dertill hörande Inrättningar , Hus och Inventarier till Kronans evärdeliga ego, för 18,000 R:dr försälja.
Vid sådant förhållande och då Kongl. Majit, af ofvan anförde skäl, finner aierberörde Fyrbåkars inlösen för Statens räkning både lämplig och ledande till allmänt gagn , samt den för Landsorts Fyrbåk begärda köpeskilling, i förhållande till den å inkom3terne dervid, enligt hvad utredt blifvit, årligen återstående behållning, icke synes vara för dryg, bar Kongl. Majit velat frågan härom, jemte de dertill hörande handlingar, till Rikets Ständer öfverlemna, för de till inlösningen erforderliga medlen» anvisande.
Hvad åter angår Korsö Fyrbåk, så och i anseende till de uti f, d. Amiralitets-Commissariatets, om denna Fyrbåks anläggande och vidmakthållande, den 31 Maji 1754, upprättade Contrakt, gifne och på Kongl. Majits
Nådiga beslut grundade stadgande, rörande förhållandet med besittnings-rätten af samma Fyrbåk för framtiden, anser Kongl. Majit inköp af Fyrbåken för dess och Kronans räkning, väl icke kunna ega rum för det närvarande, och intill dess t vederbörlig ordning utrönt blifvit, huruvida berörde stadganden kunna lägga hinder i vägerf för Båkens egare, att densamma till Kongl. Majtt och Kronan afstå; men Kongl. Majit vill likväl härmed öfverlemna handlingarne, angående denna Fyrbåk, lill Rikets Ständer, på det i händelse besittnings-rätten af densamma, kan i laga ordning på Kongl. Majit och Kronan varda öfverflyttad, Riksens Ständer, ina vara i tillfälle, att till Fyrbåkens inlösande nödige medel anican; till Rik>-St.
Prat, luta Sami.
I$r3. 5 1 7 gä Proposition om Statsverkets till stanli och lehöf* visa.
De till arbete i Ankarsmedjan vid ÖrlogsFlottan för lifstiden dömda fångar hafva, hittills, directe från Kongl.
Maj:ts och Rikets Stats-Contoir erhållit sin aflöning; hvaremot kostnaden till anskaffandet af den beklädnad , sängkläder samt eldnings- och lysnings-persedlar utgått från nämnde Flottas Nybyggnads- och Underhållsfond' varande desse Fångars ordinarie Contante sflöning för 1823 beräknad till . 5,387: 6. a* Beklädnads-kostnaden till . . . i,S75J samt kostnaden i och för sängkläders upphandling och underhåll, jemts eldnings- och lysnings* persedlar till 250:
Tillsammans R:dr 6,912: 6. a. Berörde fond har äfven hittills varit bela-; stad med aflöningen samt kostnaden till beklädnad, sängkläder, eldnings- och lysnings-persedlar
ro. för allmänna Arbets-karlame i Carlskrona, till följande belopp, nemi.:
Aflöning i . 5 , * 4 1 i 6,083: 16 Beklädnad ♦ i ; » » » » 3,613: —•
Sängkläder » ; i .; . j . » 500: — Eldnings- och lysnings-persedlar, traktamente för Befälet, Skrifmaterialier m, m. . 2,030: —< Tillhopa R:dr 11,226: i6.
En lika summa har årligen erfordrats till aflöning m. m. för de arne Compagnier allmänna Arbets-karlar till lika styrka, eller inalles 200 man, hvilka blifvit organiserade på Fästningen Kungsholmen vid Carlskrona, att derstädes vid samma Fästnings iståndsäitande användas, och har denna Saraena utgått, dels af anslaget för Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, 79 3 berörde Fästnings reparation, och dels af allmänna Fångvårds-fonden.
Så äro äfven på Riks-Statens Tredje Hufvud-Tittel, till utgående af Anslaget för FörsvarsVerket på det hela, upptagne årliga kostnaderne för öfrige på Rikets Fästningar varande Fångars och allmänna Arbets-karlars beklädnad, sängkläder samt eldnings- och lysnings-persedlar.
Emedlertid och då egentligen det allmänna har fördel deraf, att sådane personer, som antingen genom verkställde brottslige företag redan förnärmat allmänna säkerheten, eller genom bristande näringsfång och sysselsättning kunnat hänföras dertill, hållas till arbete, och, om än genom tvångsmedel, sättas i en nyttig verksamhet, samt sålunda hindras från att skada Samhället, finner Kongl. Maj:* mindre lämpligt, att berörde Hufvud-Tittel och följaktligen Anslags Summan för Försvars-Verket, med dertill hörande Flottornes Nybyggnads- och Underhålls-Fond', vidare belastas med ifrågavarande kostnader, äfvensom med aflöningen för allmänna Arbets-karlarne i Carlskrona; anseende Kongl. Maj:t derifrån endast böra utgå den extra eiler tillökta aflöning, soia nämnde Fångar och allmänna Arbets-karlar i och för deras arbeten kunna förtjena.
Maj:t vill alltså härmed i Nåder föreslå Rik sens Ständer: att beräkna ofvananförde o kostnader viii regleringen af Åttonde Hufvud— Tittelns anslag för Fångvården i allmänhet, och deraf på Tredje Hufvud-Titteln särskildt, uppföra medel till aflöningen för allmänna Arbets-karlarne i Carlskrona, jemte beklädnad, sängkläder, eldnings- och lysnings-persedlar för dem och 8 o4 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof t Fångarne i Ankarsmedjan, samt Arbets-fångarne på Rikets Fästningar.
Fjerde Hufvud-Titteln:
Clereci- och Läro-Verken Utom den, i Stats-Contoirets underdånig Berättelse, oraförmälda Lönings-Spannmål för Gymnasii-Rectorn i Götheborgs Stift, samt för Öchol— Staterne i Calmar och Vadstena, förekommer på denna Kufvud-Tittel en ny aflöning för Scholmästaren vid den å Sundbyholms Kungsgård, i Nyköpings Län, genom framlidne Riks-Amiralen Friherre Carl Carlsoon Gyllenhjelms Testamente, stiftade Schola.
Enligt Testamentet skulle Läraren derstädes aflönas sned Krono-Tionde af Sundbyholms jemte Ribingelunds, Testator tillhörige fastigheter med derunder lydande Hemman och lägenheter:
Och som Kongl. Maj:t af Handlin garne i detta ämne inhemtat, att Sundbyholms Scholas fortfarande för framtiden blifvit, oaktadt den förenämnde fastigheter öfvergångna reduction, genom flere Kongl. Bref och förordnanden faststäldt, samt att förra Arrendatorer af desse till Kungsgårdar förvandlade egendomar, icke haft sig skyldigheten ålagd, att utan afdrag på Arrén. de-Summan, utgöra tionde till ifrågavarande Schola, utan Kronan deremot åtagit sig att ersätta beloppet; så har Kongl- Majit icke allenast i Nåder gillat Dess och Rikets Kammar-Collegii åtgärd att, vid afslutandet af sista Arrende-Contracterne om Kungs-gårdarne, erbjuda enahanda vilkor, utan ock sedermera i Nåder förordnat, att Sundbyholms Schola skall bibehållas och Scholjnästaren framgent åtnjuta de honom, i kraft af Gyllenhjelmske testamentet, tillkoinmaade löoevil» t Proposition orri Statsverkets tillstånd och behof. 8oJ korj som, efter sednare tiders beräkning, utgöra tillsammans 71 tunnor 2 fjerdingar Spannmål, samt att detta belopp bör af Kronan bestridas , på sätt Kongl. Maj:ts, genom Dess ScclesiastiqueExpedition, ander den 29 September 1820 till Kammar-CoIIegium och Stats-Contoiret härom aflåtne Nådiga Skrifvelse närmare utvisar.
De, Föreståndaren för gymnastiska Centralinstitutet , Ling nu dels på Tredje Hufvud-Titteln, dels på Öfverckot'en å inhomsterne tillag.’ de Arfvoöen, tillsammans 800 R:dr, leanna, såsom Stats-Coatoiret underdånigst hemstält, lämpligen på Fjerde Kufvud-Tittein uppföras: Och Kongl, Majit öfverlemnar särskildt i Nåder till Statsutskottet en af Ling gjord underdånig ansökning, att till Gymnastiska Central-Institutets upprätthållande och fullkomnande, på anförde skäl, undfå ett ytterligare anslag till aflöningar för Underlärare vid inrättningen.
Vid Femte Hufvud-Titteln för de frie Konsterna, öfverlemnar Kongl. Majit till Stats-Ueskottet en af Musikaliska Akademien i underdånighet gjord framställning, om behofvet af ett årligt arrsiag af 2000 Ridr till vidmagthållande af dess anstalter för Musikalisk undervisning.
Majit föreslår för öfrigt: att pä denna Hufvud-Tittel må uppföras det hittills på Extra Utgiftsfcnden anvista anslag af 900
Ridr årligen för ett Riks-Museum, som blifvit formeradt af Hofmarskalken Friherre Paykulls, under vissa vilkor, till Staten öfverlåtne NaturalieSarolingar. 79?
Proposition orri Statsverkets tillstånd ocA behof•
För Sjette Hufvud-Titteln för milda Stiftelser, fortfara förut bestämda förhållanden utan förändring.
Sjunde IIufvud-Titeln: Pension3-Staterne.
Ehuru Riksens Ständer vid sista Riksdag beviljade någon tillökning af Pensions-beloppet, i de tre lägsta Classerna, å Pensions-Staterna för Civile och Militaire Ämbets, och Tjenstemäns Enkor och Barn, kan Kongl, Maj:t likväl icke undgå att ånyo fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på otillräckligheten i allmänhet af de på dessa Stater bestämda pensioner, och Kongl.
Majit är öfvertygad, att Riksens Ständer skola taga i särskildt behjertande denna del af Statens utgifter, och, så vidt tillgångarne möjligen tillåta, anslå den af behofvet deruti påkallade förhöjning.
Åttonde Hufvud-Titteln: