Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.15 ev och Instiluler, — en princip, som skulle kostat Staten betydligt och iedt ”till skada och förlust för det allmänna,” anfört: att en flerårig erfarenhet visat, att Landtbruks-Academien oell Instituten vid Degeberg och Wäderbrunn icke uppfyllt det med dem åsyftade ändamål; att, hvad serskildt Landtbruks-Academien beträffade, den ej spridt ”annat ljus öfver Jandthushålliiiiigen” än livad, ”utom Academiens tillvarelse, sjelfmant erbjudit sig, i följd af sjelfva vetenskapens i synnerhet under de sednare tjugu åren utbildade tillväxt;” att, om Acadeniien och nämnde Instituter voro hvad de borde vara, de sjelfve skulle framställa en ”storartad och förträfflig förebild af en väl ordnad hushållning, af ett ypperligt landtbruk, af arbetskraftens högsta möjliga produet, af en räkenskap, som utvisade högre vinst, än det allmänna landtbruket;” men att icke något af allt detta, utan rakt motsatsen, erfarits; och att Landtbruks-Academiens Experimentalfält, som med sina planlösa onyttiga byggnader skulle kostat Staten omkring 100,000 R:dr, vore ”en modell af oreda, vårdslöshet och platt oduglighet i jordens häfdande;” i anseende hvartill motionären yrkat, att både Landtbruks-Academien och Instituten vid Degeberg och Wäderbrunn måtte indragas, fonden för detta sistnämnde återgå till sin ursprungliga af testator förordnade bestämmelse och Slatens bidrag att uppmuntra landthushållningen inskränka sig endast dertill, att genom förmonliga lån eller prasmier skydda och befordra den enskilda industriens utbildning; varande vid motionens remitterande dels af Riksdags-fullmägtigen Strindlund framstäldt det yrkande, att Ulltuna Institut, såsom orden lyda, ”borde göra de andre sällskap,” helst denna egendom, så länge den utarrenderades, lemnade inkomster, men nu icke lemnade någon afkastning, dels yttranden afgifne af flera ledamöter inom Hederv.
Ståndet; och 2:o af Rikdags-fullmägtigen F. von Zweigbergk, som, åberopande de anföranden, hvilka, i fråga om Landtbruks-Academiens indragning, vid sista Riksdag afgåfvos till Bonde-Ståndets protocoll för den 27 September 1840, (Band. 7, pag. 768 och följande) föreslagit Landtbruks-Academiens indragning, samt att dess fonder måtte, på sätt förut vöre nämndt, till Riksgälds-Contoret ingå, för att användas till jordbrukets upphjelpande m. m.; i hvilket förslag Jan Pehrsson från Upsala och Petter Pehrsson från Jönköpings Län, f. d. vice Talmannen Pehr Ericsson och samtlige Rilvsdags-fullmägtige från Calmar Län m. fl. instämt.
Siats- samt Allm, Desi.- och FLin.-Utskottens Utlåtande, N:o 30.
Sorn Rikets Ständer \ id 1840 urs Riksdag lill eli Landtbruks-In-sl i lust pu
Ull lima kungsgård beviljat ett årligt anslag af 4,000 R:dr, samt näiron förändring i detta anslag innevarande Riksdag vid regleringen af Riks-Sta tens 6:te Uufvud-Tilel ej ifrågakonnnit, hvadan detsamma kommer .ali lin Ifarande utgå, samt, Iveträffande Institutet vid Degeberg oell Landl•iiriiks-skoian vid Wädelbruun, Rikets Ständer redan beslutat, att de dertill vid sisla Riksdag beviljade anslag skola 'loritara; så anse Utskotten, ali liågan om indragning af nämnde Landtbrnks-instituliT neli Landlbruks-skola icke kan till någon åtgärd föranleda.
Det återstår således Utskotten att yttra sig öfver ofvanberörde t vänne motioner, så vidt de röra Landtbruks-Akademien, Men innan Utskotten fullgöra eli sådant åliggande, hafva Utskotten ansett sig böra besvara några i sammanhang härmed förekommande frågor.
Huiti har Academien uppkommit, och hvad är hennes ändamål?
Hvilka medel till Academiens inrättning och underhållande hafva blifvit anvisade? och kati Academien anses vara en för Staten nyttig inrättning?
1 afseende å den första af nämnde frågor, få Utskotten anföra: att Kongl. Majit, genom Kådig Kungörelse af den 28 December 1811, ”vid ”betraktandet af de olyckliga följder, som, efter flera för folkmängden, in”dustrien och Stats-Yerket förstörande krig, tryckte fäderneslandet och vid ”öfv ervägande .af de -svårigheter, för hvilka, genom en tillspärra*! handel, ”de nationer blottställdes, som icke, genom egna natur-producler och egna ”händers arbete, gjort sig oberoende af främmande,” funnit godt stifta Landtbruks-Academien, hvars bestämmelse vöre ”alt tända och sprida ”upplysning, lör att befrämja undervisningen, uppmuntra idogheten, stadga ”erfarenheten, lätta utökningen och afhjelpa hindren i alla delar af landt’ hushållningen i fäderneslandet;” och hvars oafbrulna bemödande det borrie vara ”att meddela kunskaper eller råd, att frambringa täflan eller ef”lerdömen;” och förklarade Kongl. Majit tillika, att Kongl. Majit ville i JNåder vara betänkt uppå en fond för Academien, till befrämjande af ofvannämnde föremål och inrättningar för landlbrukels nytta, till nödige böcker och modeller, lill arfvoden eller belöningar samt lill bestridandet af Academiens öfrige utgifter.
Vidkommande den andra frågan, eller de medel, hvarmed Academiens inrättande och underhållande bekostats, så hafva Utskottet inhem tat, Stats- samt Allm. Best\- wh Ekon.-Ut skottens Utlåtande, N:o "30. 17 lat, alt, uli Kongl. Mapts den 3 Juni 1812 meddelade Kådiga Proposition (Lill Rikets Ständers Stats-Utskolt, angående Riksgälds-Conlorets utländska gäld, följande förslag blifvit i 5:le punkten deraf framstäldt: ”att af de indragne foliderne medel utses, antingen i penningar el”ler obligationer, enligt af Stats-Utskoltel vidtagande närmare utredning, ”för att dermed godtgöra de Svenske undersåler, hvilkas fordringar af ”Franska Regeringen redan blifvit med formliga acter oell resolutioner ”fullkomligen verificerade, uppgående, jemlikt deröfver bilagde förteckningar, till 2,995,937 Livrés 2 Sons 4 Deniers Tornois, hvarå Kongl. Maj:ts ”Kärälsklige Herr Sou, Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, af ömhet för ”Svenska
Undersåters väl och af öfvertygelse om fbrdringarnes rättmälig”het, af enskilde medel förskjutit 18 procent 539,268 L. 8 S. 9 d.. sorn bö”ra Honom ersättas, och dervid Hans Kongl.
Höghet fästat det förbehåll, ”att, sedan detta förskott blifvit guldet, fordringsegarne, då liquid kunde ”på ett eller annat sätt beredas, skulle ytterligare undfå 48* procent af ”ford rings-beloppet, utgörande, tillsammans med förenämnde redan erhåll"ne 18 procent, två tredjedelar af hela summan, men den derefter återstående tredjedelen öfverlemna^ till Kongl. Majlis disposition, för att använ”das tillföremål af allmän nytta för Riket; varandes det ock Kongl.
Majis ”Nådiga afsigt att ställa berörde tredjedel under Landtbruks-Academiens förvaltning, såsom fond till de från Academiens bestämmelse oskiijagtige utgifter;” att, med anledning häraf, Rikets Ständer, uti underdånig'Skrifvelse lill Kongl. Majit af den 19 Juli 1812, yttrat; ”Sedan betydligaste delen af Rikets utländska gäld sålunda kom”mer att försvinna, anse Rikets Ständer, det innebära en rättvisa, att Sven - ”ske medborgares hos Franska Regeringen egande erkände fordringar, ”hvilka blifvit uppgifne till en sammanräknad summa af 2,995,937 Livrés ”2 Sous 4 Deniers Tournois, af Svenska Slaten godtgöras till det belopp, ”sorn, efter föregången närmare utredning, Kongl. Majit i Nåder godkänner, ”och sådant på sätt sorn föijer; ”l:o Röra de 18 procent, sorn Hans Kongl. Höghet
Hamburger Banco, genast Hans Kongl. Höghet godt - Hih. till U- St.
Erot. 1814 4 Sami. 2 A/d. 6 Itiifl 3 18 Stats- samt Allm.
Besv.- och B kon.-Utskottens Utlåtande, JV:o 30, ”göras, och hvilket belopp, enligt hvad i nästa punkt omförmäles, kommer ”att afgå från hvad de enskilde fordrings-egarne ytterligare höra undfå. ”2:o Jemlikt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, komma enskilda Svenska medborgare att för deras hos Franska Regeringen egande ”fordringar af förut omnämnde beskaffenhet, hvilka af Eders Kongl. Maj:t ”i Nåder varda godkände, blott till ?:delar af dessa fordringars belopp ”njuta indemnisation af Svenska Staten på det sätt, att, sedan ifrån två tredjedelarne af hela fordringssumman i Franskt mynt först afgått de ”af Hans Kongl. Höghet
Kronprinsen i Nåder förskjutne 18 procent, återstoden eller 48* procent reduceras till Svenskt Banco-nrynt efter 8 sk. per "Livrés Tournois, hvarefter af det härigenom uppkommande belopp i ”Svenskt Banco ytterligare innehålles, hvad till cours-difference vid godt'görandet af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förskott erfordras.
För hvad ”sedermera af förenämnde 48? procent öfverblifver, meddelas fordrings"egarne Riksgälds-Contorets obligationer på Tio år och med Fem procents årlig ränta, emot qvittencer på fordringarnes hela belopp, hvilka qvit”lencer tillika komma alt innefatta fullkomlig och ovillkorlig öfverlåtelse på Svenska Staten af fordringsegarnes anspråk hos Franska Regeringen för ”dessa af Svenska Staten liquiderade fordringar.” ”1 anseende lill den återstående tredjedelen; så kommer den likaledes att reduceras till Svenskt Banco, efter 8 sk. per Livres Tournois, ”samt beloppet derefter liquideras med Riksgälds-Contorets obligationer på Tio år och med 5 procents årlig ränta, hvilka obligationer, jemlikt Eders 'Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, komma att ställas under Landtbruks”Academiens förvaltning, såsom fond till de från Academiens bestämmelse 'oski 1 jäktige utgifter;” att vidare och sedan, i anledning af serskild Nådig Proposition vid den år 1815 hållna Urtima Riksdag, Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 11 Maj samma år, förklarat sig hafva funnit billigt, att ile af framlidne Commerce-Rådet m. in. Johan Sederholms arfvingar, hvilka voro Svenska undersåter och i Riket bosatte, finge, i afseende å utbekommandet af en Commerce-Rådet Sederholms fordran hos Franska Regeringen, tillgodonjuta samma förmon, som, till följd af Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition af den 3 Juni 1812 samt Rikets Ständers i anledning deraf fattade beslut, förut blifvit beviljad andre Svenske un - Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon-Utskottens Utlåtande, N:o 30.
19 dersålare för dylika fordringar under enahanda villkor oell förbehåll, sorn för dessas godtgörande blifvit föreskrifne, Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 19 Februari 1817, efter det nämnde Svenska arfvingars fordran blifvit bestämd till 9,419 R:dr 22 sk. 6 rst., hvaraf ?:delar skulle arfvingarne tillkomma, anbefallt Riksgälds-Contorels Fullmägtige att till Landtbruks-Academien utbetala återstående Irdelen, eller 3,139 lhdr 39 sk. 6 rst. i Contorets obligationer på 10 år med 5 procents årlig ränta; att, sedan Directeuren för Landlbruks-Academien hos Kongl.
Maj;t gjort underdånig framställning ora anslag till uppförande af åtskiliige nödige tillbyggnader vid och reparationer å Academiens hus, förslagsvis upptagne till en summa af 24,200 R:dr, Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 31 Mars 1819, tillåtit, att de medel, som för ändamålet erfordrades, linge i mon af behofvet förskjutas af den under Landlbruks-Academien ställde fond uti Riksgälds-Contorets obligationer, för att sedermera efter hand ”af Nionde Hufvud-Titeln” ersättas; äfvensom Kongl.
Maj:t förordnal, att de lån från samma Hufvud-Titel, som innehades af Ryttmästaren A. Adlersparre med 10,000 R:dr, af Presidenten Friherre Edelcrantz med. 12,000 R:dr, samt af Bruksegarne P. /Vikström och P. Wiklund, med 4000 R:dr skulle, i den mon ränte- och capital-afbetalningarne derå fullgjordes, användas till ersättning åt Landtbruks-Academien, intilldess fondens förskotter blifvit till fullo liquiderade, tillika med ränta derå efter 5 för hundrade om året; och enär vid sistlidne Riksdag af Academiens förskotter vore oguldne 10,036 R:dr 8 sk. 8 rst.
Banco, medgåfvo Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 10 Juni 1841 (N:o 396), alt detta belopp finge af Riksgälds-Contoret till Landtbruks-Academien utbetalas, hvilket ock sedermera blifvit verksläldt.
I afseende å tredje frågan, eller om Landtbruks-Academien kan anses vara en för Staten nyttig inrättning; så, ehuru de förhållanden, som borde bestämma omdömet härutinnan, lill större delen äro allmängjordc genom Academiens utgifna skrifter, anse Utskotten likväl sin pligt fordra att här meddela de upplysningar i ämnet, som äro för Utskotten tillgänglige, på det att icke de uti ofvanberörde motioner mot Landtbruks-Academiens gagn och nytta för landet rigtade anmärkningar må blifva utan svar lemnade.
Om ock, före den år 1841 verkställde reorganisation af Landtbruks-Academien och dess styrelse, Academiens bemödanden och verk - 20 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon,-Utskottens UtlätandeT N:o 30.
Ringar icke medfört sä stor fördel och nytta för landel» sorn, efter en ändamålsenligare plan för dess verksamhet» kunde hafva erhållits; så tro dock de fordringar» sorn i detta hänseende skäligen kunna göras.
Eldigt Kongl. Maj:ls förnyade Kådiga Stadgar för Academien af den 28'
Augusti 1841» än hennes bestämmelse ”alt» efter erfarenhetens och vetenskapernas anvis”ringar inhemta och sprida kännedom om alla för Landtbrukare i allmänhet gagneliga rön och uppfinningar» samt att såmedelst» äfvensom genom ”egna efterd örnen och» efter befintliga tillgångar lämpade, belöningars utdelning, verka till Landlbrukets med dertill hörande näringsgrenars förkofran.
Med hänsigt till skiJjagligheten af de ämnen» sorn sålunda utgöra föremål för Academiens verksamhet, och på det hvart och ett af dem må kunna förberedande behandlas af män, som deråt företrädesvis egnat sin uppmärksamhet, äro Academiens arbetande ledamöter fördelade å Sex:
Afckelningar» nemligen i l:o Landlbruks-afdelningen, för det egentliga landtbruket, såsom odlingen af sädesarter, foderväxter och andra jordbruks-alster» äfvensom husdjurens skötsel och. racefönidling;, 2:o Skogs- och trädgårds-afdelningen, för skogshushållning och träd gårdsskötsel; 3:a Hushållnings- och Slöjd-afdelningcn för förädling, förvarande och användande af alla de jordalster» som utgöra föremål för Landlmanna-näringar; 4:o Mechauiska afdelningen, för byggnader, redskap och hägnader, med de flera mechaniska inrättningar, hvilka luna till en väl ordnad landthushållning; 5:o Vetenskaps-afdelningen, för meddelande af upplysningar och råd, hemtade från chemi, fysik, naturalhistoria m, m.;, och Stalt- samt Allm.
Besvärs- och Ekon -Utskottens Utlåtande., AT:o 30. 6:0
Stalistika afdelningen» för samlande och o nina ncle af undervall elser om hvarje landsorts naturförhållanden och industriella tillstånd, med hänsigt till landi hushållningen.
Genom ett efter denna plan lämpadt arbetssätt, bör Landtbruks-Aeademien, eller Utskottens tanka, kunna till alta delar uppfylla omlörmäi<le sin bestämmelse
Att ingå i en detaljerad undersökning, i hvad nion denna bestämmelse eller Academiens ändamål vunnits, tro
Utskotten hvarken vara lämpligt eller bär behöfligt; men för alt bilda ett omdöme, huruvida verkligen Academien är en för landet nyttig inrättning, få Utskotten åberopa: att Academien årligen ulgifvil och jemväl fortfar att utgifva för allmänheten tillgängliga handlingar och skrifter, innehållande hvarjehanda, landtbruket rörande, förhållanden;, att Academien Ilandalia! och linderstedt lifgifvande! af andra lörljenstfulla skrifter, samt lennval de vetenskapliga upplysningar i afseende å kurdfhushållningen, hvaraf Regeringen eller den enskilde landlmannen ej sällan, varit i behof; att Academien, genom sina anställda och längre
Lid fortsatta försök, pröfval nyttan och användbarheten för Sverige af en mängd foderväxter, hvilka försök för foderodlingen lemnal ganska vigtiga resultat, hvarförutan lion. bernit allmänheten tillgång på nya utmärkta re sädesslag samt träd- och hnsksorter; och alt slutligen, på sätt erfarenheten ådagalagt, manga för landtbruket vigtiga rön och uppfinningar, genom Academiens försorg, kommit till allmänhetens kunskap samt alt Academien verkat till flera förbättringar i landthushållningen.
Det är dock klart, att, om man, såsom det finnes omformäldt uti den ena. af oi vanberörde motioner, vantar sig att få å Landtbruks-Academiens experimentalfält finna "en storartad och förträfflig, förebild af ett ypperligt landtbruk, af arbetskraftens högsta möjliga produet, af, en räkenskap, sorn utvisar högre vinst, än det allmänna landtbruket;” maar skall 1 en sådan väntan blif va bedragen;, ty icke afla försök kunna lyckas, och; det ligger i sakens natur, att ett läll, sorn. begagnas endast lill försöks anställande, , ej: skall kunna vid alla tillfällen lemna, en anblick, sådan sorn en väl bäfdad åker eller äng; men att nämnde fält visade ”en modell af oreduj. vårdslöshet och platt oduglighet i jördens, häfdandesynes Utskotten vara uttryck, sorn, efter det ofvan, anförda-,, icke erfordra något bemöjtaude. 22 Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-UlsJtoHens Utlåtande, iV.-o 30.
Ulskotten återgå nu tili besvarandet af del gjorda yrkandet, att Landlbruks-Academien måtte indragas.
Emot bifall till ett sådant yrkande förekommer ej allenast, att denna inrättning, elter hvad Utskotten ådagalagt, är grundad på en fond, som, enär den tillkommit derigenom, att enskilde personer afstålt, en viss del af sina fordringar hos Franska Regeringen, Rikets Ständer icke synas ega rättighet att, efter godtfinnande, disponera, ulan äfven, synnerligen med sin nuvarande organisation, är för landet nyttig och behöflig.
Landtbruket i Sverige har ej på långt när uppnått den höjd, som de flesta civiliserade stater, der likväl äro inrättningar för samma ändamål, hvarför LandlbruksAcademien blifvit stiftad.
Sådane finner man t, ex. uti Italien, Spanien, Sweitz, Frankrike, England, Preussen och flera stater i Tyskland, i Dannemark och Ryssland; och, då landtbruket utgör Sveriges modernäring, och således är den vigtigaste delen af allmänna hushållningen; så anse Utskotten det vara desto mera nödvändigt, att Landlbruks-Academien fortfarande existerar, som den utgör en föreningspunkt för inhemtandet af de åtgärder och den erfarenhet, sorn, med hänsigt till jordbruket och dess binäringar, i Rikets olika delar företagas och samlas.
Men då en del af de medel, som blifvit använde lill uppbyggandet och underhållandet af Landtbruks-Academiens byggnader, utgjorts af statsmedel, samt Academien är att anse såsom en Rikets allmänna inrättning, finna Utskotten Academiens räkenskaper böra af Revisionen för Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken granskas, hvadan Utskotten, med anledning af ofvanberörde motioner, vördsamt hemställa, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, alt Landtbruks-Academiens räkenskaper, med dertill hörande handlingar, malte varda i och för en sådan granskning öfverlemnade till Rikets Ständers hädanefter sammanträdande Revisorer.
Stati- samt Ålim. Besv.- och Ekon.-UtsJcottens Utlåtande, N:o 30. 23 Reservation af Herr Friherre von Kraemer: ”Mot Utskottens beslut, att LandtbruksAcademiens räkenskaper skola granskas af Rikets Ständers Revisorer, får jag mig reservera.
Åtgärden, sådan den är föreslagen, inskränker sig tili alt. addera och subtrahera, hvari Revisorerne icke sakna öfning.
Deras tid är för knapp, för att med till intet ledande göromål upptagas. Landtbruks-Academien har intet ärligt stats-anslag och dessutom har revisionsåtgärden icke blifvit af någon motionär yrkad.”
Uti nästföregående 5 Häfte af denna samling, sid. 4—7, har Utlåtandet.
N:o 22 erhållit column-titeln:
Stats- och Bcvillnin^s-Utskottens Utlåtande, läs!
Stats- och Ekon.-Ut sköttens Utlåtande.
Slcds- samt Allm. Besv.- och ELon.-Utsk. Bet., N;o 31. 1 , K sa.
Utsk. d. 31 Dea, kl. 3 e. mield.
Betänkande, med anledning af Kongl. Mapts Nådiga Proposition, i fråga om förändring i sättet för ersätt/ting af hästar och persed lar, sorn vid Rusthålls-Regementena under krig gä Jörlorade.
Riksdag väckt fråga om tillåtelse för rusthållare alt, under krig, emot en bestämd afgift i penningar, varda befriade från skyldigheten att remontera och ersätta förlorade bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar m. m., Rikets Ständer, med hänsigt derlill, alt de dryga och kännbara kostnader, som genom krigslillfälligheter uppkommande förluster så väl af hästar, som af omförmälda persedlar, ofta tillskyndade enskilde rustande, skulle lättare bäras, i den nion de jemnarc fördelades, uti skrifvelse den 6 Februari i >S4f (N:o 2 >8) icke allenast i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit läcktes låta höra vederbörande rusthållare, huruvida de skulle vilja ingå den öfverenskommelse sins emellan att, vid infallande krig, från krigets utbrott, en för alla och alla för en, proportionaliter ansvara för de skador, som kunde träffa Regementets eller Corpsens hästar, bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar m. m., eller om ruslhållarne hellre önskade, att staten, emot en viss årlig afgift af dem lill Kronan, öfvertoge ansvaret för ersättningen af så väl hästar, som persedlar, i hvilket fall del likväl skulle åligga staten att vid krigets slut hålla både de förra och de sednare i tjenstbart och dugligt skick de rustande tillhanda, utan ock i underdånighet framställt den önskan, att, efter det rustliållarne sig i ämnet yttrat, Kongl.
Majit mätte, uti Nådig Proposition till Rikets Ständer, föreslå den ändamålsenligaste och således för de rustande minst betungande utvägen till sådan ersättning; så har Kongl. Majit, uti högstberörde den 2 sistliclne Augusti allåtne Proposition, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majlis och Rikets Krigs-Collegium, enligt erhållen Nådig befallning, samt, under förutsättande för öfrigt, ej mindre alt karl- och hästmunderingarne, äfvensom hästbeslag, ehuru icke i Rikets Ständers unBih. till R.
Fröt. 1845, 4 Sami. 2 A/d. 7 Haft. 1 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk.
BetN.-o 31. derdåniga skrifvelse uttryckligen nämnda, ansåges innefattade bland den materiel, beslående, utom hästar, af bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar ni. m., livars underhållande i krigstid skulle utgöra föremål för förslaget till ruslbållarne, än ock att samma förslag icke för närvarande rörde Jemtlands Bäst-JägareCorps i:sta sqvadron eller Bobus Läns Regementes Södra eller Rusthållsbataljon, enär den förres materiel underhölles, genom Krigs-Collegii försorg, af den så kallade Jemtlands Reserv-medels-Cassan , lill hvilken rusthållarne med penningar utgjorde sina rustnings-praestationer och den sednare, eller Bohus Läns Regementes Rusthålls-bataljon, blifvit, till följd af Kongl. Maj:ls ISådiga Bref den i4 November 1842, försatt på Infanteri-fot för en tid af ro år, under hvilka bataljonens bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar bekostades af Kongl.
Maj:t och kronan, samt beklädnaden af kronan och rusthållare till hälften hvardera, låtit för hvarje af de öfriga indelta Cavallen- filer från Cavallen till Infanteri förvandlade Regementen och Corpsen med ledning af seduaste upphandlings-pris, approximativa calculer öfver värdet å ryttarehästen samt alla till ryttarens eller soldatens personella och hästutredning hörande persedlar upprätta och till Kongl. Majrts vederbörande Befallningshafvande afsända, med föreläggande alt, på sätt och i den ordning, Kongl.
Maj:ts ofvanberörde
Nådiga bref den r 1 Mars 1841 stadgade, infordra de rustandes yttrande öfver det af Rikets Ständer framställda alternativa förslag.