Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De äldstes förhandlingar skola vara offentliga; dock kan, för någon särskild fråga, beslutas att öfverläggningen skall inom lyckta dörrar hållas. 57 § (§ 40).
Stadens äldste må ej ärende företaga, der icke minst hälften af dem är tillstädes.
Ordföranden eller ledamot, som utan anmäldt af de äldste godkändt förhinder från sammankomst uteblifver, bote till stadens kassa två riksdaler riksmynt. 58 § (§ 41).
I afseende på framställande af proposition till beslut, gälle hvad i 40 § sagdt är.
Omröstning sker med slutna sedlar, dervid hvarje ledamot har en röst.
Före sedlarnes uppräknande skall en af dem afläggas, för att, i händelse af lika röstetal å båda sidor, öppnas och gifva utslag.
Inträffar ej detta, varde sedeln, utan att öppnas, genast förstörd. 59 § (§ 42).
Öfver de äldstes förhandlingar föres protokoll af ordföranden eller den person, som de äldste dertill förordna.
Protokollet justeras inom fjorton dagar derefter, å tid, som vid sammanträdet närmare bestämmes; och kunna vissa ledamöter af de äldste utses att, jemte ordföranden, justeringen verkställa.
Protokollets riktighet bestyrkes med underskrift af ordföranden och två vid sammanträdena närvarande ledamöter.
Utskrift af protokollet meddelas den det äskar af protokollsföranden emot stadgad lösen
I öfrigt är en hvar, som det åstundar, obetaget att af protokollet taga afskrift och att emot lösen få afskriftens riktighet af protokollsföranden bestyrkt.
De äldstes protokoll och öfriga handlingar skola i stadens arkif förvaras. 60 § (§ 43).
De stadens äldstes beslut, hvilka äro Magistratens pröfning underkastade, eller fordra någon Magistratens åtgärd, skola, så snart de blifvit justerade, Magistraten skriftligen delgifvas. 61 § 199 61 § (§ 44)
Den sorn i afgörande af ett hos de äldste handlagdt ärende deltagit kan, genast eller sist vid justeringen af protokollet, emot det fattade beslutet reservation anmäla. 02 § (§ 45).
Ordföranden vakar öfver ordningen vid sammanträdena.
Uppstår oordning, som ordföranden icke förmår afstyra, ege lian sammanträdet upplösa. 63 § (§ 46).
Förolämpning i ord eller gerning mot ordföranden under eller i och för utöfningen a£ hans kall, varde såsom förgripelse emot domare eller annan Konungens embetsman ansedd.
Varder ledamot bland de äldste i nyssnämnda måtto ofredad, ansvare gerningsmannen såsom för öfverfallande af den som Konungens eller Hans embetsmans, eller rättens ärende går. V. KAPITLET.
Om Siadsnämnd. 64 § (§S 47, 48).
Stadens äldste, eller, der sådane ej äro tillsatte, stadens till allmän rådstuga församlade välberättigade medlemmar, ege att inom sig utse ett utskott, kalladt Stadsnämnd. hvilken det tillkommer: a) att bereda de ärenden, hvilka skola hos allmänna rådstugan eller stadens äldste föredragas samt betänkanden deröfver afgifva; b) att afgifva af Magistraten eller högre myndighet infordrade utlåtanden i angelägenheter som staden angå; c) att för oförutsedda mindre behof bevilja utbetalning af medel, hvilka, enligt 81 §, för sådant ändamål äro af allmänna rådstugan eller stadens äldste ställda till Stadsnämndens och Magistratens förfogande, samt dj att i öfrigt vaka öfver, att stadens rättigheter och fördelar varda behörigen iakttagna och staden rörande beslut till skyndsam verkställighet befordrade, i hvilket afseende 26 200 Stadsnämnden eger att hos Magistraten, allmänna rådstugan eller stadens äldste göra de förslag och framställningar, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
I frågor, som angå påläggande] af nya eller förhöjda bidrag, afskaffande eller nedsättande af åtagna stadsutskylder, användande af stadens allmänna egendom på annat sätt eller till andra ändamål, än stadgadt eller öfligt varit, samt utbetalningar af stadens medel till föremål, hvilka icke blifvit af allmänna rådstugan eller de äldste pröfvade, ege ej Stadsnämnden att å stadens vägnar afgifva yttrande eller fatta beslut, utan skola dylika ärenden till behandling af allmänna rådstugan eller stadens äldste öfverlemnas; kunnande Stadsnämnden jemväl, när ämnets vigt det kräfver, till allmänna rådstugan eller stadens äldste hänskjuta annat ärende, som inom nämndens befogenhet ligger. 65 § (§ 47).
Antalet af ledamöter i Stadsnämnden bestämmes, med hänsigt till de i 44 § utstakade grunder, till minst fern och högst aderton, och må ej i något fall utgöra mer än en fjerdedel af det antal ledamöter, hvaraf de äldstes församling består, eller, enligt åberopade §, bör bestå. 66 § (§ 50).
I stadsnämnden vare den ordförande, som sådan befattning hos stadens äldste innehar, men, der fullmäktige icke tillsatte äro, den som dertill af allmän rådstuga utses.
Ar ordföranden förhindrad att vid stadsnämndens sammanträde sig inställa, ege nämnden utse annan ledamot att för tillfället föra ordet. 67 § (§ 53).
Ledamot i stadsnämnden fortfare i denna sin befattning under den tid, för hvilken han blifvit till de äldste invald.
Äro stadsnämndens ordförande och ledamöter af allmän rådstuga utsedda, galle om valbarhet, tillsättning, afsägelse, tjenstgöringstid och afgång hvad i 46, 47 och 48 §§ finnes stadgadt, Ledamot i stadsnämnden kan icke, emot sin vilja, i nämnden ånyo inväljas, förr än så lång tid förflutit, som han nästförut i nämnden tjenstgjort. 68 § (§ 52).
Vid samma tillfälle då ledamöter väljas, utses, på enahanda sätt, hälften så mångå suppleanter, eller, då ledamöternes antal icke är jemnt, det antal, som är närmast öfver hälften. 201 09 § (§ 54).
Suppleant i stadsnämnden, som af och ibland stadens äldste utses, tjenstgöre så länge han, enligt sitt då varande uppdrag, bland de äldste qvarstår; men äro suppleanter af allmän rådstuga tillsatte, skola de hvartannat år till bela antalet förnyas. 70 § (§ 55).
Suppleant kallas af nämndens ordförande till tjenstgöring, när sådant, i följd af ordinarie ledamots afgång eller förbinder, erfordras. 71 § (S 56).
Ordförande, ledamot eller till tjenstgöring inkallad suppleant som, utan anmäldt., af nämnden godkändt förhinder, från sammankomst uteblifver, bote till stadens kassa två riksdaler riksmynt. 72 § (§ 49).
Nämndens sammanträden skola hållas å det ställe och å de tider nämnden bestämmer, och deremellan så ofta Magistraten eller Stadsnämndens ordförande finnér det nödigt, eller då minst halfva antalet af nämndens ledamöter derom gör framställning.
Der nämnden finner nödigt att till samråd med Magistraten sammanträda, utsätte Magistraten, på derom gjord anmälan, lämplig dag dertill. 73 § (§ 59).
Stadsnämnd må ej ärende handlägga, der icke mer än halfva antalet af ledamöterne tillstädes är.
Ordföranden och en hvar af ledamöterne tillkomme En röst.
Äro rösterne lika delade, vare den mening ordföranden biträder nämndens beslut. 74 § (§ 58).
Protokoll vid stadsnämndens sammanträden föres af den, som till protokollsförande hos stadens äldste antagen är.
202 VI.
Om slättens drätsel, uppbiirtl och redovisning, sä och om vården af stadens allmänna egendom. 75 § (§ 68).
I hvarje stad skall finnas en Drätselkammare, hvilken det åligger att förvalta stadens penningeväsende, uppbära dess inkomster och verkställa behörigen anordnade utbetalningar samt hvad för öfrigt dermed sammanhang eger och, enligt för
Drätselkammaren gällande reglemente, till kammarens befattning hörer.
Der sådant reglemente ej finnes, ege vederbörande stadsmyndigheter att förslag dertill ofördröjligen upprätta och till Kongl.
Maj:ts Nådiga fastställelse anmäla.
I stad, der vederbörligen faststäldt reglemente för förvaltningen af stadens drätsel redan finnes, må dervid förblifva, så vida det med de i denna lag stadgade grunder är förenligt. 76 § (§ 69).
Drätselkammaren skall bestå af en utaf Magistraten tillsatt magistratsperson, en af stadsnämnden bland sig utsedd ledamot samt i öfrigt af så många af stadens äldste eller allmänna rådstugan valde ledamöter, som i hvarje stads drätsel-reglemente stadgadt är.
Ledamöterne böra, efter viss stadgad tid, ombytas. 77 § (§ 70).
En hvar medlem af en stadskommun vare i allmänhet skyldig, att till de utgifter, som enligt 5 § böra uttaxeras, lemna bidrag i förhållande till den sammanlagda bevillning för hus och tomt, jord, näring och rörelse samt lön eller pension, som i nästförut upprättade bevillnings-taxeringslängd blifvit honom påförd; dervid dock iakttages, att de i 26 § omförmälta afgifter för bränvins tillverkning och försäljning samt bevillning, som påförts utan hänsigt till motsvarig inkomst, ej må vid stadsutskylds bestämmande i beräkning tagas.
Personliga tjenstbarheter, hvilka i en stad utgjorts efter förut lagligen antagna grunder, skola fortfarande, till dess annorlunda varder förordnadt, efter samma grunder utgöras.
78 § (§ 73).
Stadsutskylder påföras under följande fyra särskilda titlar:
Hus- och tomtskatt, som lägges på hus och tomt jemte stadsjord, som kan vara till tomten lagd; Jordskatt, sorn lägges på annan jord, än som till hus och tomt hörer; Näringsskott, sorn lägges på näring och rörelse, samt Löningsskatt, sorn lägges på lön och pension. 203 79 § (§ 71).
Der i lag och allmän författning stadgadt är, att vissa stadsbidrag skola efter andra än de i denna lag bestämda allmänna grunder utgå. eller att vissa, enligt samma lag, från skattskyldighet eljest befriade innevånare skola till fyllande af särskilda behof bidraga, gälle till efterrättelse hvad i ty fall förordnadt är.
Skall, enligt lag eller för stad gällande öfverenskommelse, viss utskyld läggas endast på en eller några af de i 78 § uppräknade inkomsttitlar, förblifve dervid, och varde den utskyld pä de skattskyldige fördelad i förhållande till den bevillning, som är påförd den egendom eller inkomst, hvaraf utskylden utgå bör. 80 § (§ 72).
Yppas, vid fråga om uttaxering af utskyld för visst ändamål, tvist huruvida den utskyld bör till större eller mindre del läggas på en eller flere af de i 78 § omförmälta inkomsttitlar, åligge det Magistraten att urskilja hvilken taxeringsgrund, som i berörda afseende är i lag och författning eller gällande öfverenskommelse stadgad.
Klagan öfver Magistratens beslut härom, må i sammanhang med besvär i hufvudsaken föras; dock gånge taxeringsförrättningen icke dess mindre fort.
Ar ej särskild grund för den ifrågakomne uttaxeringen lagligen stadgad, ankomme på allmänna rådstugan eller stadens äldste, att genom samfäld omröstning derom förordna; dock skall, innan beslutet går i verkställighet, Magistraten genom klassvis verkställd omröstning, efter hvad i 35 § sägs, utröna huruvida den eller de klasser, som i följd af beslutet komme att skatta i starkare förhållande än andra klasser, till den antagna taxeringsgrunden samtycka.
Definnes, vid så anställd omröstning, att taxeringsgrunden blifvit af en eller flere klasser ogillad, då skall, utan afseende på den för taxeringsgrundens tillämpning bestämda tiderymd, allmänna rådstugans eller de äldstes beslut i ämnet Konungens pröfning underställas.
Uppstår sist anförda fråga å allmän rådstuga, då skall den föreskrifna omröstningen i klasser genast företagas; men om saken förekommer inför stadens äldste, bör anmälan om förhållandet göras hos Magistraten, som genom allmän kungörelse kallar de högre beskattade klassernas röstegande medlemmar, att å viss tid, minst fjorton dagar efter pålysningcn, vid talans förlust hos Magistraten sig infinna lör att i stadgad ordning höras och besluta. 81 § (§ 74).
Magistraten åligger att, i samråd med stadsnämnden, hvarje år innan den 15 April, upprätta förslag öfver stadens utgifter och inkomster under den tid, som förflyter intill upprättandet af nästa års stat, och skola, för sådant ändamål, de öfriga styrelser och redogörare, hvilka hafva kommunalmedel om hand, hvar för sin förvaltning, dylika förslag till Magistraten före Mars månads utgång aflemna. 204 Nämnde förslug skola specifikt upptaga utgifter oell inkomster under följande hufvudtitlar, nemligen:
Utgifter: l:o Den brist, hvarmed föregående årets utgifter möjligen öfverskjutit inkomsterna; 2:o Medel hvilka, under den tid staten omfattar, böra utgå på grund af gällande förförbindelser eller förut fattade kommunalbeslut; och 3:o
Den summa, som erfordras till fyllande af de allmänna behof, hvarom Magistraten eger att hos allmänna rådstugan eller stadens äldste göra framställning; skolande under denna titel jemväl upptagas ett efter omständigheterna lämpadt förslagsbelopp i penningar, att för oförutsedda behof af Magistraten, med stadsnämndens samtycke, användas; samt Inkomster: l:o Det belopp, hvarmed det föregående årets inkomster möjligen Öfverskjutit utgifterne; 2:o Utestående uppbördsmedel, räntor, hyror och arrenden, tomtören, jordränta, umgälder å den allmänna rörelsen och andra dylika inkomster, hvilka påräknas böra under den tid staten omfattar, inflyta, samt 3:o Medel, om hvilkas uttaxering, till fyllande af brist i tillgångarne, Magistraten eger att göra framställning; börande i sammanhang härmed hänvisning lemnäs på de grunder, efter hvilka, med hänsigt till de särskilda utgifternas beskaffenhet, uttaxeringen verkställas må. 82 § (SS 77, 78).
Sedan, enligt hvad i 34 § sagdt är, beslut blifvit fattadt angående så väl de särskilda belopp, hvilka för olika föremål skola hos de skattskyldige uttaxeras, som grunderna för dessa uttaxeringar, samt bevillningstaxering med staden försiggått, åligge det Magistraten att, med ledning af förenämnda beslut och taxeringslängden, låta genom vederbörande tjensteman, upprätta skattelängd å stadsutskylder för det löpande året.
Denna längd skall, i samma ordning som taxeringslängden, upptaga de skattskyldige till namn och bostad samt i öfrigt vara så inrättad, att den skattskyldiges bevillning och de på grund deraf honom påförda utskyldsbelopp varda uti särskilda kolummer för hvardera af de uti 78 § omförmälta inkomsttitlar upptagne; börande härvid tillika iakttagas att, der i taxeringslängden bevillning för lön och boställe är i en summa utförd, bevillningen, särskildt för lönen och särskildt för bostället, uträknas samt i skattelängden till hvar sin bevillningsklass utföras. 83 § (§ 80).
Sedan .skattelängd sålunda upprättad blifvit, låte Magistraten genom pålysning från predikstolen kungöra, att längden finnes å uppgifvet ställe för granskning tillgänglig under 44 dagars tid, fran pålysningen räknad, och att hvar och en skattskyldig, som dertill tror 205 sig ega fog, må, vid den justering af längden, som derefter bör inför Magistraten å utsatt tid, före medlet af Augusti månad, företagas, sina anmärkningar muntligen eller skriftligen framställa, eller ock dessförinnan till Magistraten skriftligen aflemna. 84 § (S§ 81, 82).
Öfver de anmärkningar emot skattelängden, som vid justeringen förekomma, meddele Magistraten genast beslut, oell före i längden in de ändringar, som i anledning deraf pröfvats böra vidtagas, hvarefter längden, sålunda granskad och afslutad, af Magistraten under skrifves.
Försummar skattskyldig,, att, inom den tid nyss sagdt är, framställa anmärkning emot livad honom påfördt blifvit, håfve all vidare talan derå förlorat.
Har han sådan anmärkning framställt, men den ej godkänd blifvit, ege han, i den ordning nedan sägs, att deröfver sig besvära, men vare icke dess mindre pligtig, att det honom påförda utskyldsbelopp i stadgad ordning utgifva. 85 § (§ 83).
1 öfverensstämmelse med den behörigen upprättade och justerade skattelängden utförde drätselkammaren derefter skattsedlar å hvar och en skattskyldig, och läte på lämpligt sätt kungöra när och hvarest sedlarne äro att afhemta.
Uppbörden sker inför drätselkammaren å den tid hvarje stad kan finna för sig lämplig, dock ej senare än att samtliga utskylderna kunna varda innan årets slut indrifne; och vare om tid och ort för uppbördsstämman minst 14 dagar förut i laga ordning kungjordt. 86 §.
Visar skattskyldig att, i följd af högre myndighe s pröfning, sådan ändring skett i utgifts- och inkomst-stat, bevillningstaxering eller debitering af stadsutskyld, som till nedsättning af påfördt utskyldsbelopp föranleda bör, åligge det drätselkammaren, att låta den sålunda beviljade skattenedsättningen komma den skattskyldige till godo medelst afskrifning å skattsedeln, eller, om denna är betald, genom återbäring af hvad som blifvit för mycket erlagdt.
Bör, af ofvannämnde anledning, åsatt utskyldsbelopp höjas, utförde drätselkammaren särskild skattsedel å skillnaden. 87 § (§ 84).
Efter slutad uppbördsstämma ingifve drätselkammaren till Magistraten berättelse huru uppbörden utfallit; och foge dervid restlängd öfver oguldna stadsutskvlder.
Magistraten läte de oguldna utskylderna i laga ordning uttagas och till drätselkammaren afiemnas. 20 G
För utskylder, hvilka lör fattigdom elier annan orsak ej kunnat uttagas, ege Magistraten att, efter stadsnämndens hörande, bevilja afkortning. 88 § (§ 85).
Det åligge drätselkammaren att, i enlighet med gifna föreskrifter, föra stadens räkenskaper och dem med kalenderår afsluta.
Räkenskaperna skola inom den 1 Mars öfverlemnas till Magistraten, som dem inför protokollet revisorerna tillställer.
Särskilda af staden tillsatta styrelser skola så tidigt till drätselkammaren aflemna redovisning för de medel, de under föregående året omhänderhaft, att den kan i stadens allmänna räkenskaper upptagas och tillika med dem granskas. 89 § (§ 86).
Revisionsberättelse afgifves till Magistraten, som öfver framställda anmärkningar infordrar vederbörandes förklaringar och, om dessa dertill gifva anledning, revisorernas påminnelser, så tidigt, att samtliga revisionshandlingarne må kunna framläggas till granskning hos stadens äldste, eller, der sådane ej finnas, å allmänna rådstugan, vid det sammanträde, som under loppet af Maj eller Juni månader hålles. 90 § (§' 87).
Stadens äldste, eller, der de ej finnas tillsatta, allmänna rådstugan, besluta huruvida framställd anmärkning må förfalla eller laglig åtgärd för bevarande af stadens rätt vidtagas skall. 91 §•
Stadskassan tillhöriga penningar, skuldförbindelser, borgensskrifter och öfriga värdepapper skola förvaras å säkert ställe i brandfri kassakista, hvartill drätselkammarens ordförande, en af och inom kammaren utsedd ledamot samt redogöraren, hafva hvar sin nyckel.
Magistraten eger att, i samråd med stadsnämnden, bestämma den summa, som redogöraren må, för löpande utgifters bestridande, hafva under sin enskilda vård. 92 §.
Drätselkammaren åligger att för hvar tredje månad upprätta samt till Magistraten och stadsnämnden aflemna kassaförslag, upptagande i sammandrag de under qvartalet influtna och utgifna belopp jemte behållningen i kassan; magistraten och stadsnämnden obetaget att, jemväl deremellan, af drätselkammaren äska de upplysningar, som anses nödige. 93 §. 4 207 93 §.
Ofver stadens allmänna egendom, bestående af åker, äng, mulbeten, skog, fiskevatten och dylikt, äfvensom hus och gårdar med derstädes befintliga möbler, handlingar och förråder af hvad slag de vara må, skola noggranna förteckningar vara upprättade och i allmänt förvar nedlagde.
I Januari månad hvarje år läte stadsnämnden, genom dertill utsedde inventeringsmän anställa inventering af den lösa egendomen, dervid anteckning göres om de förändringar, som under loppet af det förflutna året med dessa stadens tillhörigheter egt rum.
På den fasta egendomen late stadsnämnden likaledes hvart tredje år, eller oftare om så nödigt anses, å lämpliga tider anställa besigtning, till utrönande af egendomens tillstånd och huruvida innehafvarne deraf fullgjort de vilkor, som för nyttjandet kunna vara föreskrifna.
Yppas vid dessa förrättningar vanvård eller förskingring, ege stadsnämnden att emot vederbörande iåta utföra den talan, hvartill fog kan förefinnas. 94 §.
Om, ibland stadens allmänna egendom, finnas jordar och andre lägenheter, hvilka af kronan eller enskilde blifvit till staden donerade, åligge det stadsmyndigheterne att, innan utgången af året efter det, då denna lag blifvit till efterlefnad kungjord, upprätta och till Konungens befallningshafvandes fastställelse anmäla en plan till sådant bruk och nyttjande af de donerade lägenheterne, som länder till stadens allmänna gagn och öfverensstämmer med de vilkor, hvilka vid donationen kunna vara fästade.
Om undevsliillning och besvär. 95J§ (§ 88).
Magistratens, efter vederbörandes hörande, fattade beslut skola till Kongl. Maj:ts pröfning och fastställelse anmälas, då besluten afse: a) försäljning, förpantning eller utbyte af till Staden donerade jordar och lägenheter, edler annan staden tillhörig fast egendom, som till bestridande af något staden åliggande allmänt behof är vorden bestämd, äfvensom förlikning, sorn medför förändring i de rättigheter staden uti nämnda slag af egendom innehar; 208 b) upptagande af lån, stäldt på längre betalningstid än feni år; c) antagande, för längre tid än fem år, af annan grund för taxering af stadsutskvld, eller antagande af annan grund för rösträtt, än de sorn i denna lag stadgade äro; d) påläggande af afgifter för begagnande af stadens hamn och andra åt den allmänna rörelsen anvisade platser, eller för rörelsens betjenande gjorda inrättningar, äfvensom för sådana arbetsbiträden, som icke få af andra än dertill särskildt lörordnade personer utföras; e) förändrad organisation af stadens styrelse- och rättegångsverk samt f) förändring i den för staden gällande atlöningsstat.
Beslut, som underställes Kongl. Maj:ts pröfning, skall insändas till Dess befallningshafvande, hvilken har att handlingarne jemte eget utlåtande till Kongl. Majit öfverlemna. 96 § (§ 89).
Konungens befallningshafvande^ bekräftelse erfordras å stadgar rörande stadens politi och allmänna hushållning, hvilka äro ämnade att på förekommande fall såsom lag tillämpas.
Konungens befallningshafvande sökt fastställelse, uppgifve skälen dertill; och ege stadsnämnd, om den dertill tror sig ega fog, att hos Kongl. Majit anföra klagan öfver Konungens befallningshafvandes beslut inom CO dagar efter delfåendet. 97 § (§ 90).
Ar stadsnämnd elier enskild part missnöjd med Magistratens beslut i mål som, enligt denna lag eller annan författning, Magistrats pröfning tillhör, må ändring deri sökas hos Konungens befallningshafvande i länet genom besvär, hvilka skola ingifvas före klockan tolf å tretionde dagen efter af beslutet erhållen bevislig del, den dagen oräknad, eller, om inställelsedagen infaller å helgedag, å nästa söcknedag derefter.
Emot allmänna rådstugans eller stadens äldstes beslut, hvilket icke är Magistratens pröfning underkastadt, må besvär anföras å ort och tid, som nyss sagdt är, tiden räknad, då beslutet fattats af allmänna rådstugan, från den dag då det skett, men, om det fattats af stadens äldste, från den dag, då klaganden deraf erhöll del. 98 § (§ 91).
Sker, i följd af enskild parts klagan, ändring i beslut, hvarom i 97 § sägs, gälle den ändring till förmån för den som klagat, men beslutet stånde i öfrigt fast, utan så är, att detsamma icke i laga ordning tillkommit, eller finnes vara emot lag och författning stridande, då det må kunna i sin helhet upphäfvas. 99 § (S 92).
Konungens befallningshafvandes utslag i förenämnda besvärsmål utgifves efter anslag, som två dagar förut skall vara å Landskansliets dörr fästadt.
209 I Konungens befallningshafvandes utslag må ändring sökas hos Konungen före klockan tolf å sextionde dagen efter den då utslaget gafs, den dagen oräknad, eller, om inställelsedagen infaller å helgedag, nästa söcknedag derefter. 100 § (S§ 90, 91).
Ej må, vid den i 95, 9G och 97 §§ omförmälta pröfning af Magistrats beslut, högre myndighet kunna ålägga staden och dess medlemmar annan eller vidsträcktare förpligtelse, än desse i vederbörlig ordning sig åtagit, eiler som i lag och författning, laga kraftvunnen dom eller annat gällande beslut föreskrifven är.
Om Sockenstämma i Stad, 101 §.
För handläggning i stad af ärenden, som angå den offentliga gudstjensten och religionsvården, kyrkan och dess tillhörigheter, folkskolan och kristendomsundervisningen i öfrigt, utväljande af kyrkovärdar och öfrige ledamöter i kyrkorådet, antagande, förordnande och afskedande af folkskolelärare och kyrkobetjening samt bestämmande af presterskapets, skollärares och kyrkobetjentes lönevilkor, må sockenstämma med församlingens röstegande ledamöter hållas i kyrkan, sakristian eller annat dertill bestämdt rum; och lände dervid till efterrättelse, i afseende på så väl ärendenas behandling, sorn anställande af val till vissa af ofvanuppräknade sysslor och befattningar, hvad i lagen om menighetsbestyrelse på landet, samt andra författningar, derom stadgadt är.
Vid omröstning skola rösterna beräknas efter den för allmänna rådstugan gällande röstlängd.