Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stärt-' der, i grund af det sist Uppskattade Hemmans* -värde, behagade fastställa, skulle därå ärhålla e® verdelig ägö så länge de räntor, sorn antingen blifvit eller nu blifva stipulerade, af Hemmanet i sin laga Ordning till Academierna betalas, dock att. denna Skatteköpeskilling måtte fördelas att utgå på flera år, så att å eria sidan Aboerne förmådde den att utgöra, och å dell andra, Stabs-Cassan däraf erhöllo en successive inkomst; Förklarandes Riksdagsmannen TFess/ng, att, då Academierne likafullt undfå den Skatt de äro berättigade att ärhålla, skall hatts framställning endast åsyfta en tryggare besittningsrätt och full säkerhet, att å jorden nedlagde kostnader och mödor mätte blifva arf för efterkommande, till uppmuntran alt följa för odling nitfulle Förfäders efterdömen.
Häruti hafva flere af Hedervärda RondeStåndets Ledamöter instämt, med tillägg, att Stats-Utskottets Betänk and en. ett sådant tillstånd; äfven måtte utsträckas ti 1 praebende Arinexe- och Domkyrko - hemman , samt ad pios Usus anslagne Hemman, Visingsborgs Skole-Gods-Hemman och sådane MilitieBoställs-hemman, som äro utarrenderade på 30 år, deremot någre Ledamöter af Hedervärda Bonde Ståndet, hvad de sistnämnde eller Militii Boställ - hemman angar , ansett Skattelösen derå icke lämpeligt, såsom medförande en total rubbning uti Indelnings-Verket.
Stats-Utskottet till hvars utlåtande desse inotioner ifrån det Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterade, får, i anledning häraf, sig nu häröfver yttra.
Hvad häraf först angår Academie-hemman; så äro de AcadCinlerne förlänte, dels af fordne Konungar under Frälsemanna rätt, till Statens aflönande, dels af Private
Skänkte med de immuniteter -Frälse-Natureri åtfölja; Och då likmätigt 5 §. uti Presterskapets
Privilegier af den j6.de köps-Förordningen af den lg September samma år, Skatteköp å sådane hemman icke äro tillåt— ne, n.ed mindre att Vederbörande, sorn disposition deröfver hafva, samt Kongl. Kammar-Collegium sådant medgifva; så kan Stats-Utskottet icke tillstyrka bifall å den härutinnan gjorde hemställan.
Hvad därnäst beträffar
Domkyrkohemman nen; Så är genom Kongl. Brefven af den 7 December 1796 och den 16
December .1812 uttryckeligen stadgadt, att sådane Hemman icke få hvarken genom Skatteköp afsöndrat från de Stiftelser, hvarunder de lyda, eller vid inträffan - 1264 Stats-Vtskottets Betänkanilen'. de åboledigheter annorlunda upplåtas, än genom - Arrende på 25 till 30 år, med iagttagande af vissa dervid stadgade grunder.
Vidkommande Prebende och Annexehemman, hvilka äro under enskild disposition anslagne Vederbörande till förbättring i deras Löner; Så innehåller 7 §. uti Kongl. Resolu* tionen, på Presterskapets Besvär af den 23 December 1747, att emedan åtskillige Kongl. Bref och Relolutioner och i synnerhet 3 och 4 §. §. af de, år 1723, Presterskapet förundte Privilegier,rty deligen eftelåta Pastorer i Städerne och på Landet, jemte andra Donationer och Förläningar, att ofövändradt njuta och behålla, efter gammal häfdv sina Piestegårdar, Indelningsstommar vid deras Annexer, med mera, samt alla därtill hörande ägor och Lägenheter, ehvad namn de ock måge hafva, som antingen urminnes häfd är på, eller af andre laglige skäl kunna bevisas dertill lyda; Ty förklarade Kongl. Maj:t det Prästerskapet vid deras i så måtto, genom Kongl. Privilegier
, Bref och Resolutioner tid efter annan förundte och stadfästade rättigheter skulle framgent bibehållne och handhafde varda, och således inga Skatteköp hädanefter å hvad ort det vara mätte, mera tillåtas elier beviljas å sådane Stommar, mensalier och annexer, antingen de samma voro under Miiitien indeldte, eller längre ifrån Prästgården belägne, utan borde de med lika rätt af Prästerskapet oförändradt och under vanlig frihet få disponeras, som sjelfva Prästeborden.
Angående Plospitals och andre ad pios Usus anslague Hemman; Så äro Skatteköp dera Stats-Vtshiiteis Betänkanden: i465’ Icke tiilåtne, utan endast städjorätt, likmätigt Kongl. Förordningen af den 11 December 1766 och Kongl- Förklaringen deröfver af den 5 April 1770, samt Kong!.
Brefven af den 7 December 1796 och den 16 December i 8 x sa? och Uti hvilka Författningar Stats-Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka hagön ändring, såsom ledande till rubbning
Uti de för sådane Inrättningars bfcstånd vid deras fundation stadgade grunder.
I afseende på Visingsborgs Skolegods-hem* han ; så emedan samma förhållande är med deni sorn Acadéinié-Hemman, ätt de grunda sig på serskildta förlän ingär 5 Ty anser Stats-D tskottet
Sig icke heller derutinnan kunna tillstyrka Riksens Höglo!].
Ständer» att vidtaga någon serskild Författning.
Rörande sluteligen Militie Boställs-Iiem^ haan; Så kan Skatteköp derå så mycket mindre tillstyrkas, sorn sådant skulle föranleda till ert total rubbning
Uti hela Indelnings - Verket; Dessutom lii- genom Kongl.
Brefvet den 2 7 September ä f> 5 S, Kongl.
Förordningen om Skatteköp af deri 19 September 1723. sarht Kongl. Resolutionerna på Krigs-Befälets Besvär af den 11 Februarii x 748 §• 8.) dén 11 Januari! 3 75 7 §. 36, saint den 12 November 1766 11, allt Skatteköp 3 sådahe hemman redan förbudit, Och. tillika förordnadt, att om något boställe eller någon dé! deraf skulle vara till Skatte förS.åldt, bolde Skntte-Brefvet Upphäfväs och återgå, samt i sådant fall Embetsmännen, som i något måtto dertill bidrdgit, ej undgå det ansvar, som Lag Bihang till Riks-Sl.
Brot, ■ igig, i266 Stats-Utskottets Betiinkanden. bjuder..
All rubbnng uti Indelnings - Verket har efter hittills gällande Författningar varit till den grad förbuden, att icke en gång utbyten af Mililien och Indelnings-Verket anslagne hemman emot fullt genfullo fått äga rum, därom den uppå Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande utfärdade!
Förordningen af den 4 Februarii 177V Stadgar, att ingen eho det vara må, skall understå sig, hvarken uppå eller emellan Riksdagarne antingen hos Kongl. Maj:t, Riksens Ständer eller Rikets Collegier under hvad prsetext som förebäras ina, att söka och begära utbyten af något Militien och Indelnings-Verket anslagit Hemman , utan skall den, som en sådan ansökning andrager, eller på något sätt befordrar och understöder, varda ansedd, enligt de vid Indelnings-Verken följande och af Flögstsalig Hans Majrt Konung CARFi XI underskrifne slutmeningar, samt, efter föregående Dom-utan någon eftergift, för ett slikt brott belägga* med 1000 Dal.
S:mt .Böter lill Krigsmanshuset.
Detta alt undeistäl es vördsamt Riksens Höglofl.
Ständers egit ompröfvande.
Stockholm den 7 Maji 1818- N:r 218.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjord motion om anslag å Stat för Inr ät ätt unde af Exer - Stöts-Utskottets Tletilnkanden'.
1367 ciiice Esqvadr otter vid Lif-Regementets
Ca vallerie-Corpset\
Cjl enom Remiss Från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Stats-Utskottet erhållit till dess yttrande ett Memorial af Capitaine Dieutenanten, Öfversten och Secund-Chefen för Kongl» I/if-Regementéts Dragon-Korps, m. m.
Herr Grefve U/rid Gyllenstolpe, som framställt angelägenheten deraf, att berörde Regements-DragonOch Husar-Corpser, hvilka nu sakna FxercitireFsqvädroner, måtte i likhet med Kongl. Skånska Husar- och Kongl. Småländske Dragon »Re. gemehterne, bestås nödige Medel till sådane Undervisnings anstalters inträffande, hälst dä anslaget härtill för nämnde 2:ne Regementet blifvit förde dt äfven till Kongl. Carabinier-Regétnentet, medlen skola vara otillräcklige till vidare utsträckning för samina ändamål åt ifra* gavatande eller Lif-Regementets bagge Caval® lerie-Corpsér.
I anledning häraf får Stats-lJtsköttet anmäla, att till, Exercitias Ksqvadroners Underhållande vid de södra Cavalleri-Regementerne finnas å Stat Uppförde och bestådde årligen 22000 R:dr; Och då det ankommer på Kongl. Majus
Nådiga pröfning och Förordnande, huruvida ej detta Stats-änslag må kunna genom fördelning afven åt Cavallen Corpserne vid Lif-Regementet uppfylla behofvet derstädes uti förevarande hänseende, Samt att i annat fall utaf Tredje Hnfvud-Titulns tillgångar låta härtill anordna nödige medel, såsom i Mader godtfinnes; så an« % a68 Siats-Utskottets Betänk anden'. ser Stats-TJtskottet vid desse förhållanden något ytterligare eller serskildt anslag för detta ändamål så mycket mindre kunna tillstyrkas , som Kongl, i dess Nådiga Proposition, rörande Militaire-angelägenheterne derom icke gjort framställning, samt Stats-Utskottet uti dess yttrande angående Tredje Hufvud-Titulns behof, föres'agit de tillökningar å medlen för Försvars, "Verket, sorn Statens tillgångar möjligen medgifva:
Hvi ket vördsamligen öfverleronas till Riksens Höglofi.
Stockholm den 7 Maji 1818* N:r 219.
Riksens Höglofi. Ständers Stats-Utskotts
Utlåtande öfver Herr Contre-Amiralen m. m.
Schutzer crantz’s Memorial angående någon förändring uti Staten för Kongl. Förvaltningen af Sjö-Arénderne.
Ridderskapet och Adeln har Herr Contre-Amiralen m. rn.
J. II.
Schiitzercrantz föreslagit den förändring och jemnkning i Staten för Kongl. Förvaltningen af Sjö-Ärenderne: att den, under benämn ing af Bokhållare upptagne person med 340 R:dr i Penningelön och derunder begripne 37 Tunnur SpannemaJ, hvilken tillika utan serskildt vedergällning bestrider Casseurs-tjernsten, mätte, enär hans för» Stats- Utskottets Betänk anderi!
1269 nemsta göromål för närvarande är Casseursbefattningen, som vöre trägen och ansvarsfull i Staten benämnas såsom Casseur och hans aflönings-vilkor derefter lämpadt och förhöjas till lika belopp, som Casseuren i Kongl. Krigs-Collegium, med hvilken han närmast kunde jemföras, innehafver nemligen 466
R:dc i lön med derunder inbegripne 51 Tunnor Spanmål efter Statspris 45 Rulr.
Äfvensom att Registratorn och Archivarien vid Förvaltningen som åtnjuter 340 Rtdrs lön i penningar med 37 Tunnor Spannemål derunder, måtte försättas uti enahanda Löneförmåner, sorn Actuarien och Registratorn i Kongl. Krigskollegium eller 426 R:dr 32 sk. med 47 Tunnor Spannemål derunder efter lika beräkningsgrund; Och för öfrigt Bokhållaren i Tuts-Verks-Contoiret, som tillika vore Casseur derstädes och nu bestås 340 Rtdrs lön ined 37 Tunnor Spannemål, erhålla 426
R:dr 32 sk. samt derunder begripne 47 Tunnor Spannemål å 4'- R;dr hvilka tillökningar sammanräknade skulle utgöra 299 R.dr 16 sk. jemte 34 Tunnor Spannemål elter förenämnde Statspris å 4* R:dr Tunnan.
Sedan, i följd af Riksens Ständers vid sista Urtima Riksdagen tagne bes ut örn Töriförhöjningen i allmänhet, Kongl. Majt i Nåder med 181b års början regleradt och faststäld förnyad Tönings-Stat äfven för Förvaltningen af Sjö-Arenderne, har Stats-Utskotiet, som vid deane Riksdag följdt den prineipeatt någon viter* ligare Tönförhojaing för de Stater hvilka så nyligen blifvit reglerade ej kunne äga turn, ansatt sig desto mindre kunna ingå uti någon.
'1270 Stats-Utskottets Betänk anden', jemnkning eller tillökning af lönerne på den<« ne Stat, som fråga är o,m förslags utarbetande till en allmän ny organisation af Styrelse-VerJten på det hela, samt förevarande frågor altså Synas böra uppskjutas, att på en gång med den sålunda förestående hufvudsakliga regleringen förekomma:
Hvilket vördsamligen underställe® Riksens Höglofl.
Stockholm den 7 Maj i&r8.
N:r 2 20, Riksens Högloft, Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver Riksdags-Fullmäktiges från Gottland Jacob Jacobsson Kin~- ners och Pehr Isacsson Myrungs Memorialer, angående Gottländske Natianal •
Beväringens aflöning, -Hedervärda Bonde-Ståndet har tilt Stats-Ut2 skottet remitterat Riksdags - Fullmäktiges från Gottland Jacob Jacobsson Kinners och Pehr Isacson Myrungs serskildte Memorialer, angående derstädes varande National - Beväringens a/lönande , hvarvid den förre eller Kinner begärt, att Bevärings-Manskapet på Gottland måtte ålerfå den aflöning under Excercitie - dagarne, sorn blifvit detta Manskap försäkrad uti den af Kongl. Maj:t i Nåder fastställde Canveniion om Bevärings-inrättningen, men hvilken aflöning, utan Invånarnes begifvande, skall blifvit tillagd Befälet till Eönförbäitring; Förmenan - Stats-TJtskottets Betankandenl 137I des Kinner, att otvifvelaktig! vöre, det Befälet val behöfde förbä tring i dess Löner, men att tillgången icke borde tagns på Bevärings-Manskapets bekostnad; Hvarföre han föreslår, att Slaten för Gottlands National - Beväring måtte med hänsigt å förenämnde Gonvention och de grundsatser, som af Rikets Ständer för Embetsmäns aflönande i allmänhet äro fastställde, bitr. va å nyo uppgjord; Hvaremot åter Myrång an» dragit, huruledes vid sista Riksdagen fråga blifvit väckt om reglering och förminskning af Militaire - Befälet till besparing för Stats - Cassan och lisa för Landet; hvilken fråga då öfver» lemnades till Kongl. Majtts
Nådiga afgörande samt att Myrong nu vid dess hitkomst i underdånighet ingifvit Böneskrift och förnyat sine Committenters önskningar i detta ämne.
Myrong funne sig väl så framt Kinners Memorial dock kunde till åtgärd upptagas, böra instämma med hopom deruti, att Bevärings - Manskapet måtte få tillgodonjuta det gage eller aflöning under Exercitie-dagarne, hvarom Gonventionen försäkrade Landet, samt att största delen af Office» rame ligger Allmogen till last och hos densamma sätta sig i skuld m. m.; men sorn alla Kronans behållne Skatteräntor och Landets öfrige Contributioner till Stats-Gassan redan skola åtgå och icke ens äro tillräcklige till det talrika Militaire - Befälets aflöning och det blott för Sex dagars tjenstgöring med undervisning i Manskapets vapenöfning hvarje år; så protesterade Myrång å egne och Committenters vägnar mot all ytterligare Länförhöjning, hälst han vore oviss hvarifrån tillgång och Fond det« Stats-Utskotlets; Betänkandeni till skalle kunna anslås, sedan alla Stats-Cassans intrader redan till en sådan aflöning äro dispojierade; och anser Iian annaa Reglering af Militäre - Befäl et ej ägä rqm, än att åtminstone liäiften eller -§:delar deraf kunde indragas och förminskas, emedan da dess tjenstgöring vore inskränkt lill och endast består uti någre dagars information om året uti vapenöfningens det tyckes följa af sig sjelf, att Gottlands
Be» ■värings-Manskap ej behöfver vara forsedt med lika stort antal af Ofver- och Under-Officerare samt Civil Betjening, sorn vid Värfvade eller Indeldta Infanteri-Regementer bestås, hälst detta Befäl ändå beqvämligen kunnat medhinna undervisningen; Och tillstyrker Myrång derföre nyssnämnde indragning och reglering af Militaire-Befälet, så mycket häldre, sorn han tror, att Svenska Stats-Gassen icke länge kan sakna alla inkomster från en hel Province och Gottlands Hemmansägare, sorn förut äro strängt roterade med Båtsmanshåll, ej eller kunna vidkännas extra besväret af en så talrik Officers» Corps samt tili de för ändamålet nödige öfver* och Under - Officerare skicklige ämnen af Bandets egne Barn och infödingar kunde utses och befordras, hvilka dessutom voro sysselsatte med andre loflige yrken och hade egne Bostäder, samt således hvarken behöfde så stora rum eljer serskildta Boställen na. m. Stats-Utskottet får i afledning häraf upplysa, att för National - Beväringens på Gottland underhåll bestås af Stats - Verkets medel i ett för allt en summa , af Tjugufem Tusende
Rldr årligen, sorn väl sålunda icke medtager Stats - Stats- Utskottets Betänk anderi.
Cassans hela inkomst af Landet, på sätt anfördt är, men likväl en betydlig del deraf.
Vid förra Riksdagen väcktes fråga om en förnyad Reglering af Gotiländske National - Beväringen, och Riksens Ständer öfverlernnade då detta ämne att, i sammanhang med den nya Organisationen af Försvars-Verket i allmänhet, hos Kongl.
Maj;t komma under öfvervägande och pröfning.
Dl, efter hvad nu anfördt är, sådant ännu icke komrnit till verkställighet, hemställer Stats-Utskottet, det Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet förnya deras anhållan derom, ätt Kongl. Majit i
Nåder täcktes vidtaga en närmare reglering af omförmäldte
Inrättning på sätt lämpligt finnes, samt dervid i Nåder förordna, att Bevärings-Manskapet må oförryckt åtnjuta det, enligt Conventionen om dess uppsättning detta Manskap tillagde underhåll, såsom nu yrkadt blifvit, och Befälet genom antingen minskning i dess antal, eiler på annat af Kgl. Maj:t i Nåder pröfvadt sätt, i man af tiligångarne, försättas uti de Löningsvilkor sorn erfordras, och tillgången inom Stats - Summan medgifvert Hvilket vördsamligen öfverlemnas lill Riksens Höglofl.
Stockholm den 7 Maji tgl8« Nu- 231.
Ständers Stats-Ut skott st Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående Regleringen af Hushållningen vid Strömsholm$ 3874 Ståts-Utskottets Betänkandem Kungsgård samt dervarande Stuteri-Inrättning. X anledning af gjorde anmärkningar vid Stats» Utskottets deri ]i sistledne Mars afgifne Utlåtande, angående Hushållningens reglerande vid Strömsholms Kungsgård samt derstädes varande Stuteri-Inrättning, hafva sarntejige Riks-Ståtiden till Utskottets åtgärd återremitterade detta a* rende.
Desse anmärkningar äro föranledde af Herr Öfver&tens och Riddarens Tersmedens inom
Utskottet gjorde serskildte anförande och uppgift, huruledes vid beräkning af Strömsholms Kungsgårds revenue i Hö och Spannemål m. m., det befunnes att vid en så ringa försäljning af Hästar derifrån, som under de senast förflutne 7 åren kunnat göras, i anseende till ovanlig mortalité bland Hästarne, Staten årligen skall hafva på Stuteri Inrättningen haft en förlust, som uppginge Till öfver 40,000 R:dr af hvad Kungs, gården bordt gifva i afkastning, och hvarföre Herr Öfversten för sin del trott, att tillstyrkas borde, det ombyte af Styresman för Stuteri-Inrättningen måtte göras, Hälst orsakerne till det så ofördelaktiga resultatet af hans förvaltning ej kunde igenfinnas uti någre förhållanden i afseende på sjelfva regleringen af Hushållningen vid Kungsgården.
I anledning hvaraf åtskillige Ledamöter inom Stånden ansett en Större uppmärksamhet i denne del höra fästas vid Statens förlust samt den åtgärd närmare förberedas, hvarigenom densamma må förekom - Ståts-Utskottets Betänhanden, i* 75 ynas» än som uti det af Utskottet afgifne yttrandet skedt; Hvarförutan och då den utomordentliga dödlighet å Hästarne, som visat sig vid Strömsholm visse år, syntes härleda sig från brist på skicklig Häst-Läkare', samt denne brist dessutom, så väl vid Flyinge Stuteri uti Skåne, Som ock i allmänhet fordrade att anstalter inom Liket vidtagas till Veterinaire- konstens eller Hast- och Boskaps samt hemtamda djurs skötsel och vård, då de af sjukdomar angripas, det blifvit af Herr Presidenten m. m. v. Schultzenheim jemte flere
Ledamöter framställt såsom varande af mycken angelägenhet, att berörde kunskaps inhämtande uppmuntras och understödes genom nödige medels anslående af Staten och att såsom bemäldte Herr President vidare ådagalagt en Inrättning måtte på allmän bekostnad vidtagas, hvarest Veterinaire - konsten i alla delar kunde så i theoretiskt som practiskt hänseende inhämtas, så att skicklige Läkare danades: Skolande Kongl.
Sundhets-Collegium äga sig uppdragit i dess Instruction att befordra Veterinaire-kunskapen och dess användande, så att endast medel till de utgifter och kostnader, sorn härvid fordras böra utses; och hvarom Utskottets Utlåtande alltså nu blifvit äskadt.
Uti det afgifne yttrandet, angående Strömsholm, hav Utskottet anmärkt den af Handlingarne befunne ovanliga afgång utaf Hästar, och den ringa Summa, som genom försäljning deraf de senaste förflutne åren kunnat vinnas, samt af sadane skäl tillstyrkt Riksens Höglofl.
Ständer, att hos Kongl, Maj;t i underdånighet anhålla om Hess Nådiga åtgärd till befordrande ^2 7 6 Stats-TJtskottets Betänk anden'. af en sadan närmare tillsyn och vård vid Stuteri-Inrättningen, att densamma måtte uppfylla ändamålet och i detta hänseende låta anstalta 2:ne Besigtningar hvarje år till utrönande a£ förhållandet; Men en beräkning i ziffran af den minskning i afkastningen, sotn genom Hästar* nes afgång uppkommit, ansåg Utskottet icke kunna med tillförlitlig säkerhet uppgöras, emedan Stuteri-Inrättningen, hvartill denne Kungsgårds revenuer äro anslagne, synes ej kunna gifva en mot Hö- och Spannernåls - tillgången i penningar beräknad, svarande inkomst genom Hästföl säljning, enär Stuteriets vidmakthållande för dess hufvudsaktiga ändamål att befordra god Häst-nfvei i kringliggande orter, för att spridas inom den öfriga delen af Riket, fordrar att de gamle och oduglige Hästarne årligen utmönstras och afyttras, hvarefter de, som återstå att aflåta och för hvilka någon inkomst egenteligen Iean påräknas, icke kunna vid antagandet af det högsta inöjtiga pris gifva en afkastning i penningar, som uppgår mot Stuteriets revenuer.
Uti någon närmare
Undersökning om orsafcerne till det ofördelaktiga Resultatet af Stuteri Skjötseln eller den sig visade större afgång på Hästar vid Strömsholm under den senast förflutne tiden,, har Utskottet hvarken kunnat eller bordt sig Inlåta och följaktligen ej eller i något bedömande om Styresmannen för Stuteriet tnä höra ombytas; hvilket på Kongl. Majus
Nådiga bepröfvande ankommer, men likmätigt go §. i Recerings - Formen icke tillhörer Riksens Ständers åtgärd* Stats- Utskottets Betänk anden.
12 7 7 Beträffande åter »le med anledning af förhållandet på Strömsholm, utaf Herr Presidenten rn. tn. von Schultzenheim, jämte flere Ledamöters inom Riks - Stånden gjorde framställningar örn behofvet af Veferinaire kunskapers större befordran lill danande af skicklige Läkare i denna konst; så har Siats-Utskottet med afseende å hvad härom blifvit grundligt och med sakkännedom ådagalagt, nogsamt funnit att berörde vetenskap fordrar större uppmuntran och. understöd än hittills varit deråt lernnad inom Riket, hälst utom den i Skara gjorde privata stiftelse för ändamålet, någon undervisnings-anstalt i denne väg icke finnes samt de enskildte bemödanden, sorn till bristens ersättande för öfrigt skjedt, icke eller tillräckligen svara emot behofvet.
Och har på grund häraf samt då utaf de vid 1815 års Riksdag på Stat uppförde 10,000 R:dr årligen till Kongl.
Nådiga disposition i och för sådane föremål sorn tillböra Medicinal - Verket och Läkarevården i allmänhet äro odisponerade nära 5000 R:dr Banco, som härtill kunna påräknas, hemställer StatsUtskottet, det Riksens Högloft.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att den åtgärd matte i Nåder vidtagas, hvarigenom Ve-' terinaire kohsten närmare befrämjas, antingen genom understödjande af de Personer, som derom sig redan vinnlagt eller de nya anstalter,' sorn i detta hänseende kunna finnas mäst tjenlige och berörde tillgång på medel härtill medgifver.
Hvad sluteligen angår Riksdags-Fullmägtigen Wessings från Vesterås I»än andragande,’ Stats^Utskottets Betänk a riden* huruledes För Betäckningen vid Strömsholm af Allmogens Hästar skall blifvit uppuren en för dryg betalning; så Utgör detta ett ämne» som iclfe tillhörer Utskottets yttrande, utan äger den, som tror sig blifva i denne del högre taxerad än vederbör, att sådant å behörigt stal e till rättelse anmäla.
Hvilket alt vördsammeligen öfverlämnäs till Riksens Höglofl, Ständers be* pröfvande; hvarvid en Ledamots serskildte ytt» rande bifogas.
Stockholm den <j Maji 18184 Utdrag af Protokollett hållit hos Riksens Högloft.
Ständers Stats <■ Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 7 Maji 1818. u ti den till Höglo/l.
Utskottets åtgärd återrfi* mitterade frågan angående hushållningens reg* lerande vid Strömsholm samt förvaltningen a£ der varande Stuteri-Inrättning, uppläste Herr Öfverste Kammar*Junkaren rn. rn.
A« ielsvärd ett serskildt yttrande af följande inne* håll: *’Hindrad att deltaga uti de öfverläggdirt* gar, som, inom Höglofl.
Utskottet förevarit in* nan det återremitterade Betänkandet) örn Ströms* holms Stuteri afgick till de res.pective Riks* Stånden, anhåller jag såsom Ledamot af den Coromitée hvilken grundlagt organisationen vid nyssnämnde Stuteri, att få yttra mina tankar 1 äfsende å det serskildta anförande en Värd Ledamot Herr Öfverste Tersmeden afgifvit, hyil* Stats-Vtskottets Betänknndeti, **79 ket uti alla Riks-Stånden värkat Betänkandets återremitterande, och vid hvilket jag anser mig pligtig att göra några påminnelser, samt rätta åtskilliga misstag de där visserligen emot Herr Öfverstens afsigt torde hafva förvillat allmän* tia omdömet i detta ämne.
Uti den vid början af anförandet uppgjorde Calcul till utrönande af det ofördelacktiga förhållande sorn visar sig emellan Stuteriets inkomster och dess afkastning upptages ibland de förre: 1:0