Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har, i fråga om progressionen, bibehållit den princip, som i allmänhet följes, så väl i fråga om chartering, som lösen af alla de Documenter, hvilka lyda å viss summa, som har inflytelse på afgiftens bestämmande, den nemligen, att, till undvikande af de bägge ytterligheterna, att afgiften ej måtte blifva alltför obetydlig:, då fråga är om mycket låga summor, och alltför hög, örn den skulle i alldeles oförändrad progression fortgå , med Bevillnings-Utskottets Utlåtande IV.u ag. 27 afseende endast på ziffran, någon skillnad i dessa fall göres, så att, vid en viss gråns, afgiften börjar minskas, nied bestämmande likväl af ett allt framgent gällande minimum.
Då likväl den högre charlae-afgiften för samma summa träffar alla lika, anser Utskottet något skäl till ändring uti en hittills alltid gillad progression icke förefinnas; och får, i afseende på Herr Crons anmärkning, fästa uppmärksamheten å de skäl, som i första Betänkandet anföras.
Casper Wijkman har ansett för en underlåtenhet, att Chartae-Sigillatae-Förordningen icke uppdrager någon skillnad i chartering af Contracler, dä icke någon löseskilling för upplåten jord erlägges_, eller då den återbetalas vid upplåtelse-tidens slut; men enär Utskottet föreslagit, huru Förpantnings-bref skola charteras, anser Utskottet någon ytterligare bestämmelse i detta afseende endast medföra otydlighet och leda till stridiga begrepp vid verkställigheten.
Utan att kunna instämma i ett annat påstående af Casper Wijkman ^ att Fördelseller Undantags-Contracter endast borde charteras såsom Bilaga eller Köpebref, tror Utskottet, att del bibehållna stadgandet om »8 Bevillning
Ut sko Hels Utlåtande No deras beläggande med stämpladt papper till en tredjedel emot andra Contraeter är billigt och ingalunda innefattar en för hög beskattning.
Föranledt dertill af Herr Hjertås, till följd af Eric Norbergs i förra Betänkan*' det besvarade Motion i ämnet, gjorda an^ märkning, har väl Utskottet ansett det kunna leda till någon än ytterligare tydlighet, om ordet ”Landtbönder” införes näst efter Hälftenbrukare; men att der, på sätt äfven föreslogs, intaga ”Förvaltare och Arrendatorer, ” är, i Utskottets tanka, icke rigtigt, da Contraoter med Förvaltare icke upptagas bland dem, som skola charteras, och de således äro frie; men deremot ut* tryck I i "en bestämmes, att Arrende-Contracter skola, efter uppgifven grund, förses med stämpladt papper; äfvensom Utskottet funnit det af Casper Wijkman begärda förmenta förtydligande, alt införa ordet "Jordegare’' i stället för Husbonde, hvarken vara behöfligt eller lämpligt, helst en origtig tillämpning vid Arrende-Contracter derigenom kunde uppkomma.
Till besvarande af Herr Winbergs hemställan, att stadgandet, det contrahenter böra till hälften hvardera betala Char* tan till Köpe- och Bytesbref, hvilket nu Pcvillnings- Utskottets Utlåtande JY.o %cj.
Syntes endast hafva afseende pä de fall, der visst värde ej vore åsatt, måtte gälla i allmänhet vid alla köp och skiften; af Casper Prijkmans yrkande* det bestämdt måtte stadgas* ätt Jordegares Contract är fritt från annan än Biläggnings-Charta, då det företes hos Em bets-myndig het, när Landtbondeiis exemplar blifvit lill fulla beloppet charleradt, samt af Anders Danielssons anmärkning, att det måtte föreskrifvaS, det den* sorn uppvisar ett Contract eller dylik Handling* bör ombesörja eharteringen * — torde endast behöfva upplysas: att stadgandet pag. 3p om Bytesoch Köpebref är ovilkorligt* och äfven finnes i allmänna Lagen; att i Författningen är den slutföljd antydd* det endast det ena exemplaret bör charteras och det andra vara fritt* samt att io §.
3 Morn, innehåller allmänt stadgande, det vederbörande, som emottaga Handlingar* skola tillse, det ingifna Handlingar behörigen charteras, hvaraf följer* att sådant gäller äfven för den, som uppvisar Contracter.
Skulcle-Bref.
Genom det här ofvan föreslagna tillägg vid 3 §. 5 Morn., har afseende blifvit fästadt å den ifrågasatta controllen, det intecknade Skuldebref alltid* då de till Lagsökning företes, bora va - 3o Bevillning*-Utskottets Utlåtande.
N.-o 2g. ra försedda med behörig Charta, eller dermed anjo beläggas.
Vexlar.
Efter pröfning af de anmärkningar Herr Winberg gjort vid Vexlars Chartering efter 1824 års Författning, nemligen: i:o att afgiften å Francs vore, relativt till andra Mynt-sorter, något för hög, och att, i stället för de förra summorna, borde utsättas 600 Francs i första, 2,400 i andra, 6,000 i tredje och 12,000 i fjerde rummet; och 2:0 alt Silfver-rubel-columnen, såsom mindre erforderlig, kunde utgå, eller ytterligare tillsättas en Rubel-bancoassignations-column, såsom den vid alla Varu-transactioner på Petersburg vanliga myntsort, — har Utskottet funnit dem vara fullkomligt grundade, och får af sådan anledning tillstyrka den förändring i Tabellen, som serkild bilaga utvisar.
8 Herr Dom-Prosten Heurlin har väl icke ansett sina anmärkningar emot nu gällande beräkningssätt af Chartte-beloppet å Lysnings-sedlar hafva blifvit i Utskottets förra Betänkande vederlagda, hvarföre de å nyo blifvit framställda till Utskottets besvarande; men Utskottet kan, B evil In in g! - T'l skot tels Tillåtande ÄI-o 29. 3l ä sin sida, icke undgå linna, att de bestämmelser för denna Chartering, hvilka år 1824 antogos och nu blifvit till hufvudsakligt bibehållande föreslagna, hafva de i Betänkandet angifna och för dylika stadganden så nödiga egenskaper; och då Utskottet anser, att de föreslagna modificalionerna, om ock lämpliga för ett eller annat undantag, i allmänhet skulle gifva rum för ovisshet om icke godtycke, kan Utskottet icke eller nu tillstyrka bifall till hvad som är vordet yrkadt i förenämnde afseende.
Enär Utskottet vunnit kännedom derom, att någon Act, motsvarande Lysning, icke eger rum, då personer af Judiska nationen ingå Ägtenskap, har Utskottet icke kunnat afse det inom Vällofl.
BorgareStåndet gjorda yrkande, att Judar måtte åtkommas med en, Lysnings-chartan motsvarande afgift; och åberopar Utskottet i fråga om dylik afgift af fremmande Trosförvandter, sitt förra Förslag om Charta å Lysnings-sedlar för utlänningar. g ,5*. 3 Mom.
Hvad Utskottet här föreslagit om Brocliurers och periodiska Skrifters portofria afsäitdande med Posten 3?
Bevillnings-Utskottets Utlåtande N-o ap. emot vanlig stämpel-afgift, så snart de iclce öfverstiga 4 a,’k> har på den grund blifvit bestridt inom Vällofl. Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden, att Postförare redan förut voro mycket betungade genom forslande af Postväskan* som, genom ökade Bref och Tidningars porto-frihet, blifvit ansenligen förstorad, och att Ökandet af detta onus, Utan serskild ersättning, vore obilligt, helst derigenom kunde hända, att ännu en häst ofta finge ailvändas till Postens framförande; och är af sådana anledningar yrkadt, att, om ändamålet icke på annat sätt kunde vinnas, det i detta afseende föreslagna tillägg måtte alldeles ut-» gå ur Författningen.
De anförda omständigheterna hafva, förrän Förslaget i ämnet framställdes hos Utskottet, varit öfverläggnings-ämnen; men som dervid upplystes: att i Sverige utgifvas ganska få periodiska skrifter; att dessa redan någon gång blifvit såsom Tidningar stämplade och begagnat portofrihet, utan någon olägenhet; och att, med den inskränkning till 4 ark> sora blifvit bestämd, och genom den kostnad, hvilken uppkommer af stämplingen, som för rättighetens begagnande måste utsträckas till hela upplagan , periodiska Skrifters och serdeles - Bevillnings-Utskottets Utlåtande )V.o 39. 33 deles Brochurers afsändnnde med Posten mera sällan torde komma i fråga, och aldrig till den mängd, att någon egentlig tonga vid Postföringen derigenom uppkommer; så har Utskottet, med afseende å den båtnad (dr Vetenskaper och Upplysningen i allmänhet, som kunde blifva följd af denna åtgärd, trott sig både i förra Betänkandet kunna tillstyrka, och nu å nyo framställa detta Förslag. ti §.
Härvid har väl i Högvordige Preste-Ståndet den Redactions-förändring blifvit föreslagen, att i irsta Mom. vid 5 ’
Ch a r tre - S i g i 11 a tae - O rn b u d s m än, ” malte tillsättas orden: ”sorn böra vara -vålfrej datlemen då sådant ovilkorligen mäste fordras af alla dem, sorn erhålla något offentligt uppdrag, torde en serskild föreskrift härom icke vara mera behöflig i detta än i andra fall.
Fröt- 1828 och 1829. 5 «y., 1 Afd. 2 B. 3:dje Helft* 3 34 Bevillnings-UtsfiOtiets Utlåtande IV.o ig. i3 <$“. 4 Morn.
Under anförande, all Stadgandet i detta Moment icke bestämde om Förbrytaren borde straffas såsom Upp-5 bördsman eller bedräglig Creditor, har Hr* Friherre F.
Ridderstolpe yrkat, att någonting härom måtte stadgasj, och att detta, såsom en ny Motion, äfvert mätte remitteras till Lag-Utsköttetj oell uppgafs äfven exempel på behöfvet af ett sådant bestämmande.
Utskottet, som erhållit upplysning derom, alt Herr Friherrens Motion verkligen blifvit från Höglofl.
Ridderskapet och Adelil till Lag-Utskottet remitterad, anser derföre någon åtgärd å dess sida härvid icke påkallas, *3 $*. 6 Morn.
Hos Höglofl, Ridderskäpet och Adeln har blifvit af en Ledamot anmärkt, att det här föreslagna vite, i3 R:dr i6 sk., hvartill Boktryckare eller annan Utdelare af Tidning, Brochur eller Periodisk Skrift, söm bordt vara, men icke Vore, stämplad, hvarje gång för sådan underlåtenhet, gjorde sig förfallen, är alltför lågt, och kunde gifva anledning till missbruk, då man egde tillfället öppet och skylla på Arbetare, om ostämpladt papper blefVe begagnadtj hvaremot det nu gällande Béviilnings-Utskotiets Utlåtande N.ö 2$. 35 V-ite vore så stort, att sådant icke gerna kundé skei Då det i 1824 års Förordning bestämda vite af 3 R:dr 16 sk. för hvarje ostämpladt exemplar, hvarigenom den felande, för till ex; endast 100 ostämplade exemplar af en Tidning, skulle plikta 333 R:dr 16 sk., på sätt Betänkandet äfven innehåller, icke står i ett rättvist förhållande till förbrytelsen, anser Utskottet det nu föreslagna af i3 R:dr 16 skj desto hellre vara deremot afpassadt, som dessutom stadgas, ätt Stämplings-afgifteU skall serskildt erSättaSi - dS*. 16.
Olika meningar hafva inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet uppstått, i afseende på det af Utskottet ifrågasatta Stadgande, att äfven Ordinarie
Domare borde ovilkorligen ställa borgen för det af dem på credit emottagnä stämplade papper.
Till stöd för bibehållandet af den i 1824 års Författa liing Ordinarie
Domare medgifna rättighet* att utan borgen få, emot redovisnings-skyldighet, på credit emottaga stämpladt papper, har hufvudsakligen blifvit ånfördt: att Domare vöre ovilkorligen nödsakade, 36 Bevillnirigs-Utskottets.
Utlåtande N.v ig. att, för eget bruk och Parters behof, vara försedde med stämpladt papper; att Domare ofta kunna komma i mindre behagligt förhållande till andra, genom hehofvet att begära en sådan borgen, samt att DomareEm betet vore så magtpåliggande, det ett sådant förtroende icke borde förvägras; hvarjemte dels en Ledamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, hvilken ansett, att någon betydlig bafance icke kunde uppkomma, då redovisnings-inventering skedde hvarje halft år, såsom en ytterligare controll föreslagit, att Ad vocat-FiscalsEmbetet i hvarje Hof-Rätt skulle upprätta och tillsända Konungens Befallningshafvande
Förteckningar öfver beloppet af det stämplade papper, som, enligt lill HofRätten inkomna Domböcker och Protocoll, bordt åtgå, och dels en annan hemställt, att Domaren måtte få, i stället för borgen, lemna säkerhet i honom tillhörig ograverad egendom.
Talare hafva deremot instämt i den af Utskottet yttrade mening, samt trott det vara mindre lämpligt alt, företrädesvis framför andra Embets- och Tjenstemän, fritaga Domare från ställande af borgen, helst Statens medel derigenom, på sätt erfarenheten visat, kunde komma att förskingras.
Eevilhungs-Utskotlels Utlåtande N;0 29. Zj
Yid förnyadt öfvervägande ofalia härvid mötande förhållanden, har Utskottet funnit att, om å ena sidan de förluster, som kunna ådragas Staten derigenom, att stämpladt papper erhålles på credit, utan borgen, förtjena uppmärksamhet; så förekommer å den andra, att det för en Domare, som vill vara alldeles oberoende, visserligen kan vara både obehagligt att begära och svårt att erhålla borgen: att då en Domare, icke såsom andra Chartmförsäl jningsmän, får afsäga sig all befattning dermed, utan ovilkorligen för sin Embets-utöfning måste hafva erforderligt stämpladt papper, betydliga olägenheter skulle möta, örn han antingen icke ville eller kunde ställa denna säkerhet.
Af sådana anledningar, och i betraktande deraf, att Staten uti många andra hänseenden måste, utan att sådan garantie kan ega rum, anförtro betydlig uppbörd i sina Embetsoch Tjenstemäns händer, samt att antagas bör, att det vigtiga Domare-Embetet i allmänhet är och blir tilldeJadt åt dem, som förtjena offentligt och enskildt förtroende, så att sällan någon förskingring bör inträffa, helst om de, hvilka öfver redovisningen hafva tillsyn , fullgöra sina åligganden; så har
Utskottet ansett sig ega skäl att afvika från sin mening i förra Betänkandet, i afseeende på borgens stal - 38 Bevillnings-Utskottcti Utlåtande lY.-o 2g, lande af Domare, samt får i stället tillstyrka : det Ordinarie
Domare må befrias från den ovilkorliga skyldigheten att praesters* en sådan borgen, emot de ytterligare cons trollér, som Utskottet går att föreslå. i Beträffande dessa Controller, så finner Utskottet Herr Friherre Jacob Cederströms.
Förslag, att Hof-Rätternes Advocat-FiscalsEmbeten skulle meddela Förteckningar öfs yer de Chartor, som, enligt Domböcker och Protocoller, bordt åtgå, alldeles icke verkställbara, då dessa Tjenstemäns, af vigtiga göromål upptagna, tid ingalunda kan medgifva deni att förrätta detta högst vidlyftiga arbete; och denna anstalt dessutom, i Utskottets tanka, vöre utan ändamål, enär det är en omöjlighet, alt tillförlitligt ber räkna Chartae-åtgången hos Domare, såsom af mångfaldiga omständigheter beroende.
Utskottet får deremot föreslå, att den Domare, som icke stäljer borgen för sin fihartae-uppbörd.
Jior fyra gånger om året, nemligen inom den i5 Januarii, i5 April, i5 Julii och i5 Oclober, för hvart qvartals uppbörd, redovisa; äfvensom att Koiir qngens Befallningshafvande må ega, när så lämpligt pröfvas, inventera Charlas fg^rådet; JBpvillnitigsr Utskottets Utlåtande N.o i,g. 3g Dessa Controller skola, efter Utskottets förmodan, medföra önskade resultat, och om Rikets Höglofl.
Ständer täckas bifalla livad
Utskottet i dessa hänseenden nu föreslagit, kommer i förra FörfattningSrförslaget inga andra ändringar att äga rum, än att de förut (pag. 4,9) utplånade orden: uOrdinarie
Domare härifrån undantagna/’ lomma att qvarstå, samt att i slutet af §. £pag. 5o) Stadgandet om Jnyenteringen bi??
behålles med följande tillägg efter ordet: ”medlen” ”jyra gånger om året, eller inom den i5 Januarii, i5 April, i5 Julii och 15 October ; egandes vår B ef alin in gsh afva n •?
de att hos Ordinarie Domare, som ej ställt borgen, anställa Inventering när så lamp* ligt pröfvas."
Herr Grefve Arvid Posse har, såsom en controll för behörig chartering, uppgift vit att, vid inventering afArchiver, elter??
trädare borde vara ovilkorligen skyldige er??
Sätta det belopp af Charta Sigijlata, sorn saknas å Handiingarne ; men då det, geiiorn de gällande och nu ytterligare föreslagna städganden om påskrift å alla brukade Char?? för, missbruk genom nytt begagnande af dem, sorn äro bilagde Handlingar i Areldy, är förekommet, och det dessutom icke allenast vore svårt, utan oftast omöjligt, att inventera ett Archiv hvarje gång det, ge« '<fo Bevillnings-Ulskottets Uttätancle N.-o zq nora någon tillfällighet, lomme att af någon annan än ordinarie Tjenstemannen förestås, samt denne ieke med annat vilkor kunde derföre ansvara, tror Utskottet dessa förhållanden innebära tillräcklig anledning att afstyrka Förslaget härom.
En Ledamot af Vallöf!. Borgare-Ståndet har väl önskat, att Utskottet, vid besvarandet af åter-remissen, ville låta trycka de förändringar i Chartas-Förordningen, sorn Utskottet funne böra qvarstå; mea emedan dessa förändringar, utan att vara i sammanhang med det, som bibehållits i förra Författningen, svårligen kunde rigtigt uppfattas, och de skäl, sorn Utskottet i sitt förra Betänkande emot hela Författningens tryckning anförde, nu, till besparing af tid och kostnad, äro i ännu högre grad gällande, så har Utskottet inskränkt sig till att i en serskild
Bilaga upptaga de förändringar i Redactionen, som nu till antagande framställas.
Med bifogande af de emot delta Utlåtande förekomna Reservationer, får Utskottet vördsamt öfverlemna sådant allt till Rikets Högh Ständers upplysta pröfning.
Stockholm den 29 Maji 182g.
Bil. till Bevillnings-Utskottets Uti.
IV.-o 2g. 41 Förslag till ytterligare
Redactionsföränclringar i Kungö reisen angående stämplade Papper.s-afgiften. 3 §.
Vid 5 Mom. tillägges efter ordet ’diem vist. ” ”.Dessutom skall hvarje förut uppvisad Original-handling eller Skrift, som är utgifven ejter det delina Författning börjat tillämpas , då den vid Domstol eller annan Embets-myndighet företes, vara försedd med vederbörligt stämpladt Papper; och påskrift å Handlingen, angående verkställd chartering utan Charta, vid intet tillfälle gälla, utom dä lagligen styrkas kan, att behörigen annulleradt stämpladt Papper varit bilagdt, men förkommit. 4 §•
I 1 Morn. tillägges vid 4-‘de Afdelningens slut: ”samt Tull-Districl-Chefe/-och Under ”Betyg” införes: ”frän Skolor—frie, ” och i stället för orden: ^Teslimonia Gymnasticn” sättes : "Testimonia Gymnastica och Scholastica.” 4 2 Bil. till Bevillning*-Ut t kottets Uti. N.q sg, 5 §.
Vid det Morn., som börjar med orden; ”Då WJ eller något Verk” etc. , tillägges efter uttrycket : ”kommer att åtnjutas*' (hvarunder förstås tjeflsfegrader i Ar* ine en').” 6 jf Efter orden £pag. 29 i 1824 års För? ordning) "sorn hos Oss i underdånighetingifvas”, lillsättesj följande mening: ”jemte de Resolutioner j Utslag och Dornar, hvilka , med anledning deraf) till Allmogen utfärdas.”
Näst efter : 'Varg-gårdars anläggande, frågor derom” (^pag. 35), insattes: ”vederhäjtighets-betyg j sorn skrifvas på Lättehandlingar” 7 §•
Vid den CP3?1 37) förut i fråga om Cbartae-frihet för åtskilliga Contracter fös reslagna nya redaction, tillägges efter:
"hälls teuhrukare” ordet; ”Landtbonden.” Bil. till Bevillnings- Utskottets Uti. set- I stället för den Qaag. 4°) befintliga Tariff införes en su lydan de, nemligen : o> Cl -; Rahel Banco- Assign. 5 0 *-s 5 5 2.2. 0 *— ?
P- rf, O er- • ? p-r Hamburger
Holländsk) Courant R:dr.
Afgift Svenskt Banco.
Under till och med ..... 600 I2Ö 100 110 2Ö0 25 600 6
Deröfver till och med . . 24OO 5oo O O vt 440 1000 io5 to ■Pv O 0 12 Deröfver till och med . . 6 000 1,200 1000 I [00 2Ö00 2Ö0 6000 24 , a- Vidare till och med samt öf- V6& e> ••• * I 2,000 2,500 2000 2200 5ooo 5oo 12,000 I 44 Bil. till Bevilluings-Ulskoltcts Uti.
N.o 2g. 16 §.
I stället för de i det förslag, som åtföljde Betänkandet N:o i5 CPa£- 4.9) nyttjade orden: ”Hvar. och en, som på credit emottager stämpladt papper till försäljning, Bör” etc., föreslås bibehållandet af förra ordalydelsen, eller: "hvar och en, som på Credit emottager stämpladt papper till försäljning , ordinarie
Dorkare härifrån undantagen , hör” etc. och det i ofvannämnde Förslag (pag- 5o) utplånade Mom. om inventering, kommer att qvarstå med tillägg, på följande salt, nemligen: ”Ordinarie
Domare, sorn ej för de dem lemnade Chartor ställa borgen, afgifva redogörelse för uppbörden tillika med de influtna medlen fyra gånger om året, eller inom den i5 Januarii, i5 yl pr il, i5 Julii och i5 October; egande Vår Befallningshafvande, att hos ordinarie Domare, som ej ställt borgen , anställa inventering, när sä lämpligt prof vas.” Bil. till Bevillnlngs-Utskottets Uti.
N;o sg. 45 ■- , 1 Reservationer: Af Herr af Geijerstam , Olof: *’Det af Herr Hjerta, Gustaf, inom llöglofl.
Ridderskapet och Adeln samt af Anders Danielsson inom Hedervärda Bonde-Slåndet uppgifna Förslag, att den hittills bestämda chartering å Köpe-afhaiullingar skulle upphora , och att i stället en deremot svarande afgift för dessa Afhandlingar utgå på det sätt Wadstena Krigsmanshus-afgift hittills utgifvits, anser jag medföra flera förmoner, så väl derföre, att denna afgift då omöjligen kunde Staten undansnillas, emedan Konungens Befallningshafvande, i händelse vederbörande
Domare voro förbundne att dit insända Förteckningar på alla inom hvarje
Län gjorda köp, vore i tillfälle att tillse det berörde afgift blefve behörigt indrifven och redovisad; som ock derföre att sättet, hvarpå Staten erhöll denna inkomst, vore mycket lättare och äfven mindre kostsamt än det hittills begagnade; hvadan jag också, på dessa skäl, får reservera mig emot det afBevillnings-Utskottet i denna sak fattade beslut/’ 46 Bil. till Bevillnings-Utskottets Uti.
N:0 i>j.
”Äfven får jag reservera mig emot ett annat Utskottets Beslut, hvarigenom det blifvit föreskrifvet* att inventering af det hos
Domare befintliga stämplade papper* skulle hållas fyra gånger om året, derföre att jag icke anser det behöfligt, emedan Staten visserligen icke torde fått vidkännas någon förlust på det af vederbörande
Domare uttagna stämplade papper* i händelse den hittills gällande föreskriften, att inventering och redovisning borde tvänne gånger om året hållas* blifvit behörigen verkställd, samt derföre* att Domare då skulle besväras af inventering under de tider, de äro sysselsatta med de Ordinarie Tingen, och då de möjligen icke blifvit till fullo ersatta för det belopp af stämpladt papper de åt Parter utlemna t, hvilken ersättning ej sällan måste utsökas genom biträde af Krönobetjeningem” ”1 denna Reservation instämde Herr Uggla , Göran Gustafså vidt den angick Rågan om Chartering af Röpe-afhandlingar. ” Herr äf Billbergh, J. P.: ”Då mångå anmärkningar blifvit gjorda, som åsyfta alt vinna någon controll i afseende på Charteringen af Köpe- och Faste-bref, så, ehvad man vill anse dessa fordringar på Controll bil. till Bevillnings-Utskottets Uti.
N.o 2g. 47 liäileda sig ifrån öfvertvgelsen om, eller medvetandet af, inträffade underslef, eller endast ifrån den lätthet, hvarmed missbruk vid dylika Handlingars Chartering, i saknad af all bontron på verkställigheten, förmenas kunna utöfvas; synes mig
DomareCorpsen i detta fall dela lika interesse med hvarje rättänkande inom den administrativa Corpsen af Embetsman, att sjelfve böra önska en sådan controll, sorn aflägsnar Sjelfva misstankan, att Köpehandlingar, öcharterade eller med åsatt för ringa charta, skola kunna utlemnasU ”Instämmande med Utskottet uti deii meningen, att öfverflyttandet på Kronobetjeningert , att serskildt uppbära och redovisa denna uppbörd, skulle förorsaka eii mångfald af svårigheter , såsom tidsutdrägt med medlens uppbärande, äfventyr af bristande tillgång samt ökade göromål för de Tjenstemän, hvilka förut ärö belastade med vidlyftig redovisning, jemte det, att nya Controllör skulle stadgas, till förekommande af möjliga missbruk under ett sådant förändradt uppbörds-sätt med dessa medel* bär jag föreslagit den enklare, och, efter min tanka, säkrafe controllen, med bibehållande för öfrigt af närvarande Stadgande, angående charteringen afKöpebch Faste-bref, att, likasom a:dra, 12:1» 48 Bil. till Bevillnings-Utskotlets Uti.
N:o 2g. och i3:de Momenterna uti io:de §. förmå, att Fullmagter skola företes innan någon inställes i tjenst, samt att Arrende- och Hyres-Contracter skola uppvisas vid Mantals-skrifningarne, i ändamål att controllera dessa Handlingars chartering, så skulle äfven eLl nytt Moment i samma §. införas, som stadgar, att Köpe- och Faste-bref skola, vid Mantals-skrifningarna, för samma ändamål, uppvisas.” ”1 fall respeetive
Stånden skulle behaga lemna mera uppmärksamhet åt detta Förslag, än Utskottet, tager jag mig den friheten vördsamt föreslå, att delta nya Moment må erhålla följande lydelse:” ”Efter slutet af hvarje Ting åligger det Domare att in d upp lo till KronoFogden aflemna uppgift på de vid Tinget lagfarne
Köp, hvarå tredje uppbudet blifvit meddeladt , innehållande ej mindre köpesumman, än det Chartse-belopp, hvarmed hvarje Köpe- och Faste-Bref är belagd t, och derest något 3:dje uppbud icke skulle hafva blifvit beviljadt, bör bevis derom till Krono-Fogden afgifvas.
Af dessa uppgifter behåller Krono-Fogden det ena exemplaret, för att dermed verificera uppbörden af per mille-afgiften till Wadstena - Bil. till Bcvillnings-Utshotteis Uti.