Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A, B, C och D upptagna §§ i 3:dje afdelningen af 1851 års reglemente samt innefatta erforderliga stadganden, angående detta verks skulder samt dess för meddelade lån egande fordringar, äfvensom de vid föregångna riksdagar beviljade och till utgående derifrån anvisade, fastän ännu icke utbekomna låne- och anslags-summor.
Brot. 18S3—18S4.
4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 10 Bäft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 317.
Till ledning och upplysning vid de föreslagna reglements-§§:nas pröfning och till underlättande af deras jemförelse med hittills gällande reglementariska stadganden, är ej allenast det ämne, hvarom hvarje § handlar, här nedan anfördt, utan ock den § uppgifven, livilken nu innehåller enahanda eller motsvarande föreskrifter.
Dessutom äro de under denna riksdag afgifna och af Rikets Ständer bifallna Utlåtanden, derpå alla nya eller förändrade stadganden sig grunda, jemväl åberopade; skolande exemplar af det för Riksgälds-kontoret vid 1851 års riksdag utfärdade reglemebte varda till vederbörande Stånds-kanslier aflemnade, för att hos Riks-stånden finnas att tillgå vid den derstädes nu förestående behandling af ej mindre härjemte bifogade förslag till nytt reglemente för samma verk, än de fortsättningar deraf, hvarmed Utskottet ämnar ofördröjligen inkomma.
Vidare har Utskottet trott sig böra upplysningsvis erinra, att då alla af Rikets Ständer på Riksgälds-kontoret anvisade utbetalningar, äfvensom de till detta verk anslagna inkomster och tillgångar blifvit beräknade i bankomynt, har, oaktadt den vid innevarande riksdag beslutade förändrade räkne-enhet, Utskottet i det nya reglementet bibehållit den förra eller banko-myntberäkningen, på sätt en allmän bestämmelse, som Utskottet vill föreslå att härom införas i slutet af samma reglemente, kommer att angifva.
1 § af det nu aflemnade reglements-förslaget, uti hvilken § Riksgälds-konto rets föremål uppgifvas, är lika lydande med nu gällande reglementes 1 §. 2 §, innehåller samma stadgande, angående inlösandet af Riksgälds-konto rets obligationer, som 2:a § i nyssnämnda reglemente. 3 §, angående utbetalningen af det årliga ränte-anslaget till Hans Maj:t Ko nungen; 4:de §, angående räntan för det vid 1779 års riksdag afsätta så kallade hemgifts-kapitalet; 5:e §, angående de af Riksgäldskontoret utgifna obligationer för Statsverkets skuld till Rikets Ständers Bank; och 6:te §, angående Bankens fordran för de till Riksgälds-kontorets utgifter af Banken tillförene försträckta medel, ega samma lydelse, som de i 1851 års reglemente under dessa nummer intagna §§, med ändring endast al antalet och sammanräknade beloppet utaf de återstående obligationerna för Stats-verkets i 5 § omförmälda skuld. Stats-Utshottets Memorial, N:o 317. 3 7 §, angående den af Götha kanal-bolag i Riksgälds-kontoret insatta reparations-fond; 8 §, angående de för återstående hamnbyggnads-arbete vid Götha kanal innehållna medel; och9§, angående fonden för Södertelje kanals underhållande, äro lika lydande med 8, 9 och 10 §§ i 1851 års reglemente; dock har den i detta reglementes 9 § uppgifna summa förändrats till dess, efter verkstälda utbetalningar, nu återstående belopp. 10 §, angående fortsatt bildande och afsättande af fond för Hjelmare ka nal- och sluss-verks framtida vidmakthållande, motsvarar ll:te § i 1851 års reglemente, samt innehåller några förändringar och tillägg, som grunda sig på och öfverensstämma med de i Utskottets Utlåtande N:o 48 uppgifna förhållanden.
11 §, angående återstoden af den afsatta anslags-summan för Strömsholms kanals ombyggande, innehåller samma stadganden, som nuvarande 12 §. 12 §, angående de till Riksgälds-kontoret levererade och der innestående ekeskogs-medel; 13 §, angående den till samma Verk aflemnade Lappmarks Ecklesiastik-fonden; 14 §, angående Kongl. f. d. Nummerlotteriets samlade fond utaf outtagna brudgåfvo-vinster; 15 §, angående de från Kongl. Stats-kontoret till
Riksgälds-kontoret levererade äldre depositions-medel; och 16 §, angående medel, som varit inneslutna i rekommenderade bref samt från Postverket öfverlemnats till Riksgälds-kontoret, hafva samma lydelse, som 13—17 §§ i 1851 års reglemente. 17 §, angående de till Riksgälds-kontoret aflemnade, för undsättningar vid inträffande missväxter afsedda, medel, innefattar det vid både innevarande och föregångna riksdagar stadgade förbehåll, derunder sådana medel hos detta Verk äro deponerade, jemte Rikets nu församlade
Ständers beslut om användande af en del utaf samma medel för de å Riksgälds-kontoret anvisade stats-utgifters bestridande.
.18 §, angående den i Riks-arkivets hus befintliga inteckning; 19 §, angående liqviderandet af Riksgälds-kontorets skulder, utan afseende å den för dylika liqvider i allmänhet stadgade preskriptionstid; och 20 §, angående betalningen af äldre, vederbörligen fastställda 4 Stats-Utskottets Memorial, N:o 317. kronofordringar, ega samma lydelse, som 19, 20 och 21 §§ i 1851 års reglemente. 21 §, angående lånet till Upsala Akademi, för dervarande Bibliotbeksbyggnad, och 22 §, angående lånet för utvidgande af läroverken i Carlstad, äro lika lydande med samma reglementes 22 och 23 §§. 23 §, angående lånet för utvidgning och reparation af skolhuset i Nyköping, och 24 §, angående lånet för fullbordande af den nya stiftskyrkan i Hernösand, innehålla de i afseende på dessa 2:ne lån, vid deras beviljande, föreskrifna betalnings-vilkor, jemte deruti vid sednaste riksdag medgifna förändringar, samt motsvara nu gällande reglementes 24 och 25 §§. 25 §, angående lånet för uppförande af Christinehamns nya kyrka, är lika lydande med samma reglementes 26 §. 26 och27§§, angående lånen för Lidköpings stads samt Knäreds församlings kyrkobyggnader, innefatta de i nuvarande reglementes 124 och 125 §§ intagna återbetalnings-vilkor för dessa 2:ne, vid sednaste riksdag beviljade och derefter utbekomna , lån. 28 §, angående lånen för reparerandet af Linköpings och Wexiö domkyr kor, innehåller de i 27 och 123 §§ af 1851 års reglemente meddelade enahanda stadganden, rörande de för nyssberörde föremål anvisade 2:ne särskilda låns återbetalning.
29 §, angående lånet till Carlskrona stads pastorat, är lika lydande med 28 § af meranämnde reglemente. 30 §, angående det vid sistförlidna riksdag beviljade och kort derefter ut betalda lån till Stockholms Allmänna Barnhus, innefattar den för detta lån enligt samma reglementes 126 § då, stadgade betalniugs-skyldighet. 31, 32, 33, 34, 35 och 36 §§, angående byggnadslånen till städerna Norrköping, Borås, Öregrund, Wenersborg och Söderhamn, jemte det äldre byggnadslånet till staden Wexiö, ega samma lydelse, som 29 med 34 §§ i 1851 års reglemente.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 317. 5 37 §, angående staden Wexiös sednare byggnadslån, och 38 angående byggnadslånet till Åmål, innehålla betalningsvilkoren för dessa 2:ne lån samt motsvara nu gällande reglementes 35 och 36 §§. 39 §, angående uppbörden af årliga kapital- och ränte-inbetalningarne å de åt enskilda tomtegare inom städerna Norrköping, Borås, Wenersborg, Wexiö och Åmål utdelade byggnadslån, är lika lydande med 37 § i samma reglemente. 40 §, angående staden Christianstads byggnadslån, motsvarar oftanämnda reglementes 38 § oell innefattar det deruti för detta lån stadgade återbetalningssätt. 41 §, angående de af Rikets sednast församlade Ständer fastställda vilkor för låneunderstöd till nedbrunna städers återuppbyggande, svarar emot och öfverensstämmer med 39 § af det då utfärdade reglemente.
42 §, angående det staden Christianstad vid sednaste riksdag beviljade tomtreglerings-lån, innehåller de, i 3:dje punkten af hittills gällande reglementes 120 §; för sistberörde lån stadgade betalningsvilkor.
43 §, angående det staden Wexiö, i anledning af 1843 års eldsvåda, till delade lån till förlag för dervarande näringsidkare; 44 §, angående det staden Malmö till uppförande af kasern- och stallbyggnader, för längre tid tillbaka, beviljade lån; 45 §, angående lånet för återuppbyggande af Konradsfors bruk i Wermland; 46 §, angående lånet för fyr- och båk-inrättningarnes förbättrande, samt 47, 48 och 49 §§, angående städerna Ystads, Landskronas och Warbergs hamnbyggnads-lån, äro lika lydande med 40, 42, 43, 44, 45, 47 och 48 §§ i 1851 års reglemente. 50 §, angående de 2:ne hamnbyggnads-lån, som vid 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 årens riksdagar beviljades staden Cimbritshamn, innefattar de för dessa lån, enligt nu gällande reglementes 49 §, föreskrifna betalnings-vilkor, jemte underrättelse om det anstånd med. inbetalningarnes vidtagande, som Rikets nu församlade Ständer, genom bifallandet af Stats-Utskottets Memorial N:o 302, medgifvit. 6 Stats-Utskottets Memorial, N:o 317. 51 §, angående det, för hamnanläggningen vid Åhus, staden Christianstad tilldelade lån; och 52 §, angående städerna Carlshamns och Sölvesborgs hamnbyggnads-lån, innehålla enahanda stadganden, som finnas intagna i samma reglementes 50 och 51 §§, med tillägg af det, enligt Stats-Utskottets, af Rikets Ständer bifallna, Utlåtande N:o 58, vid innevarande riksdag jemväl medgifna anstånd med återbetalningen af det lån, sistnämnde stad erhållit. 53 §, angående hamnbyggnads-lånet till staden Linköping, har samma ly delse, som den 52 § i nuvarande reglemente. 54 §, angående lånet för upprensningen af farleden till Söderhamn; och 55 §, angående städerna Westerås och Christinehamns hamnbyggnadslån samt det vid 1847 och 1848 års riksdag beviljade enahanda lån åt staden Wadstena, ega, utom den uteslutna tidsbestämmelsen för inbetalnings-skyldighetens vidtagande å förstberörde lån, samma lydelse, som 53 och 54 §§ i hittills gällande reglemente.
56 § innefattar de i detta reglementes 55 och 95 §§ med hvarandra lika lydande stadganden, angående återbetalningen af lånen för jernvägs-anläggningarne mellan Christinehamn och Sjöändan samt Nora och Ervalla. 57 och 58 §§, angående lånen för brobyggnader öfver Svartån, å lands vägen emellan Linköping och Berg, samt öfver Dal-elfven, i närheten af Gustafs kyrka, innehålla de vid sednaste riksdag, enligt nuvarande reglementes 96 och 97 §§, för dessa lån stadgade återbetalningsvilkor. 59 §, angående lånet för landshöfdinge-ackordernas inlösande, motsvarar 56 § i ofvannämnde reglemente, dervid tillagts den, genom bifallandet af Kongl.
Maj:ts derom gjorda framställning samt StatsUtskottets Utlåtande N:o 23, vid denna riksdag medgifna nedsättning i ackords-amorterings-afdraget å landshöfdinge-lönen i Kalmar län; hvaremot sista punkten af den hittills gällande reglements-§:n blifvit utesluten, emedan den deruti omförmälda återstod af ifrågavarande lån, under tiden sedan sisla riksdag, utgått af de å lånet upplupna räntor.
Stats-lJtskottets Memorial, N:o 3i7. 7 61 §, angående lånet för sjön Ökvattnets sänkning, är efter skedd uteslut ning af stadgandet om ett numera uppfyldt vilkor för lånets successiva återbetalning, hufvudsakligen lika lydande med 61 § i 1851 års reglemente. 62 §, angående återstoden af de under 1840 och 1841 års riksdag bevil jade anslag för fängelsernas ombyggnad och förändrade inredning, har samma lydelse som 1851 års reglementes 59 §. 63 §, angående återstoden af den vid sagde riksdag för myr-aftappningar på Gottland beviljade lånesumma, motsvarar 60 § 6:te mom. och 61 § i nu gällande reglemente samt innehåller de i sistberörde § meddelade och vid denna lånesummas utbetalning tillämpliga föreskrifter. 64 §, angående kostnaderna för tryckningen och utdelningen af knekte kontrakterna, är lika lydande med nuvarande reglementes 65 §. 65 §, angående återstoden af de vid 1844 och 1845 års riksdag anvisade medel för vatten-aftappningar, innefattar sådana, i samma reglementes 66 och 68 §§ härom meddelade, bestämmelser, deraf tilllämpning numera kan ifrågakomma. 66 §, angående utbetalningen af och vilkoren för lånet till Götheborgs hamn byggnad; 67 §, angående fortsatt inköp af 300 exemplar utaf Svenska Fornskrift-sällskapets årliga samlingar; och 68 §, angående utbetalningen af återstoden utaf det för uppbyggande af en ny kyrka i Christinehamn beviljade lån, äro, undantagande uppgiften å det återstående beloppet af nämnde hamnbyggnads-lån, lika lydande med 70, 72 och 73 §§ i 1851 års reglemente.
69 §, angående återstoden af det vid 1847 och 1848 års riksdag beviljade anslag för vägomläggningar och vägförbättringar, innefattar de stadganden, som i afseende på det återstående anslags-beloppets utbetalning, numera äro tillämpliga och hvilka i hittills gällande reglementes 75 § finnas intagna.
70 §, angående återstoden af anslaget för reparationer och bokhyllor i några rum af Riks-arkivets hus; 71 §, angående det återstående beloppet utaf anslaget till läroböcker för allmogen; och 72 §, angå - Ståts-Utskottets Memorial, N:o S17. ende det vid 1847 och 1848 års riksdag beviljade statsbidrag till en särskild pensionsfond för Borgmästare och Kommissionslandtmätare, svara mot och öfverensstämma med nuvarande reglementes 77, 79 och 80 §§. angående utbetalning af de vid sednaste riksdag beviljade anslag för pistolers och slagkruts-hufvars anskaffning, grundar sig på det härom då fattade och i 84 § af Riksgälds-kontorets reglemente införda beslut. angående återstoden af det anslag, som vid samma riksdag beviljades för Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, motsvarar 89 § af det då utfärdade reglemente.
Som utbetalningarne utaf detta anslag under den förflutna tiden understigit detsammas årliga belopp, 3,333 R:dr 16 sk, så utgör hvad för närvarande i Riksgälds-kontoret innestår: utaf 1852 års anslag R:dr 547: 19.
» 1853 års anslag — 678: 1. » 1854 års anslag — 2,174: 3 eller tillsammans den summa R:dr 3,399: 23. som i den föreslagna nya reglements-§:n är uppgifven.
Utom denna innestående anslags-summa, finnes ett belopp af 2,253
R:dr 30 sk. ännu outtaget utaf det för samma institut, vid 1847 och 1848 års riksdag, beviljade anslag, hvaraf någon utbetalning icke ifrågakommit sedan Januari månad 1852; vid hvilket förhållande och enär sistnämnde belopp numera synes kunna och böra betraktas såsom en å ifrågavarande anslag uppkommen och för Rikets Ständer till andra stats-utgifter disponibel besparing, Utskottet hemställer, att detta hittills i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade belopp måtte få afföras och att det i 62 § af 1851 års reglemente förekommande stadgande om samma belopps fortfarande tillhandahållande vid det nya reglementets utfärdande uteslutes.
Under Stats-Utskottets Memorial, N:o 317.
9 Under förutsättning af Rikets Ständers bifall till Utskottets nu gjorda hemställan, har Kongl. Maj:ts dispositionsrätt öfver återstoden af det för ofvannämnde institut, vid sistförflutna riksdag, anvisade belopp uti den föreslagna nya reglements-§:n blifvit utsträckt utöfver nuvarande statsreglerings-period. 75 §, angående utbetalningen af hvad som återstår utaf de vid sednaste riksdag beviljade statsbidrag för hamn- och kanal-byggnader samt vägförbättringar och vattenaftappningar m. m., motsvarar 90:de 92:dra, 93:dje, 94:de, 98:de och 99:de §§ i 1851 års reglemente.
Härvid anser sig Utskottet böra erinra, att det, enligt 2:dra mom. af detta reglementes 92 §, vid sednaste riksdag beviljade anslag af 100,000 R:dr för en kanal-ledning från Storsjön i Södermanland till Mälaren, icke är upptaget bland de anslags-summor, som fortfarande skola af Riksgäldskontoret tillhandahållas, enär detta arbelsföretag icke blifvit påbörjadt inom förloppet af den tid, som vid sednaste riksdag bestämdes för företagandet af de arbeten, hvartill allmänna medel då beviljades, samt Rikets nu församlade Ständer icke bifallit gjorda, men af Stats-Utskottet, i 14:de punkten af dess Utlåtande N:o 158, afstyrkta framställningar om ofvannämnde anslags-summas vidare reserverande för det föremål, dertill den varit anvisad. 76 §, angående återstoden af det, såsom anslag utan återbetalnings-skyl dighet, beviljade statsbidrag för anläggning af jernväg mellan städerna Örebro och Nora, innefattar de dels i 95 § af 1851 års reglemente och dels i Kongl. Brefvet den 2 Mars innevarande år meddelade stadganden och bestämmelser, rörande detta återstående anslags-belopps utbetalning. 77 §, angående det vid sednaste riksdag beviljade anslag till slöjd-exposi tioners befrämjande; 78 §, angående anslaget till inköp af Kanslirådet D. Krutmeyers gravyr-samling, och 79 §, angående anslagen till Wexiö hospitals utvidgning samt betäckande af bristerna i hospitals-fondens inkomster, innehålla hufvudsakligen enahanda stadganden, som 1851 års reglementes 102:dra, 109:de och 113:de §§.
Brot, 1853—64. 4 Sami. 1 Åfd. 3 Band. 10 Haft. 2 10 Stats-Utskottetå Memorial, N:o 317. 80 §, an gående det staden Lidköping beviljade tomtreglerings-lån, mot svarar samma reglementes 121 § och är, utom de, medelst bifallandet af Siats-Utskottets Utlåtande IN:o 32, vid innevarande riksdag förändrade tidsbestämmelser, lika lydande med denna §. 81 §, angående nämnde stads byggnadslån, eger i det närmaste samma ly delse, som 122 § af nu gällande reglemente.
Som de föreskrifter och stadganden, hvilka i det vid sednaste riksdag för
Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente meddelades, angående nedannämnde låns återbetalning, äfvensom verkställigheten af här nedan uppräknade, Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, derefter blifvit fullgjorda; så böra dessa stadganden naturligtvis uteslutas ur det nya reglementet för samma verk; hvilket också iakttagits vid uppgörandet af det dertill härmedelst afgifna förslag, nemligen; angående den återstående fonden för koppar-skiljemynt-poletternas invexling, 7 § af 1851 års reglemente; angående staden Christianstads förlags- och staden Malmös hamnbyggnadslån, 41 och 46 §§ af samma reglemente; angående de under 1840 och 1841 års riksdag beviljade och före sednaste riksdags slut icke utbekomna anslags- och låne-summorna lör hamnanläggningen vid Åhus, omläggningar och förbättringar af allmänna landsvägarne, väganläggningen mellan Öfver- och Neder-Kalix, vatten-aftappningar och damm-byggnader inom norra och nordvestra delarne af riket samt Em-åns upprensning eller enahanda odlings-företag inom rikets öfriga delar, 60 §:ns l:sta, 2:dra, 3:dje, 4:de och 5:te morn.; angående det vid sednaste riksdag på riks-staten öfverflyttade anslaget för Garnisons-skolan i Christianstad, 63 §; angående understödet för rotehållarne vid Westerbottens f. d.
Fältjägare-regemente, 64 §; Stats-Utskottets Memorial, N:o 317.
11 angående det vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade anslag för vägomläggningar och vägförbättringar, 67 §; angående anslaget för upprensnings-arbetena i skärgården vid Söderhamn, 69 §; angående förhöjning af H. K. H.
Kronprinsens hofhållnings-anslag för år 1851, 74 §; angående anslaget för Riks-arkivets komplettering med registratur från Kongl. Majlis Kansli, 76 §; angående det vid 1844 och 1845 samt 1847 och 1848 års riksdagar anvisade belopp utaf anslaget för nationalmusei-byggnaden, 78 §; angående anslaget för inredningen af Deras Kongl.
Högheter Kronprinsens och Kronprinsessans våning på Kongl. Slottet m. m., 82 §; angående det vid sednaste riksdag beviljade anslag för länsfängelsers uppförande, 83 §; angående de vid samma riksdag beviljade anslag för anskaffningen af redskaps-, rid- och stall-persedlar åt 12- och 24-pundiga fältbatterierna, för nya gevärs anskaffning, för äldre gevärs förändrande tili slagkruts-antändning, för fortsättning af fästnings-byggnadsarbetena vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona, för Topografiska Korpsens arbeten och för komplettering af Beväringsmanskapets reserv-förråd, 84 §:ns l;sta, 2:dra, 4:de, 6:te, 7:de, 8:de och 9:de morn.; angående anslagen för lindring i rustnings- och roterings-besväret inom Jemtland samt inlösningen af dagsverks-skyldigheten till Gustafs och Carlbergs kopparverk, 85 angående anslaget för kompletteringen af Kongl. Flottans förråd, äfvensom Flottan tillhörande skepp och fartyg, 86 §; angående anslagen till aflöning för Allmänna Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen, till rese- och undersöknings-kostnader samt expenser för allmänna arbeten, och till arfvoden äfvensom stipendier för Civil-ingeniörers bildande vid Mariebergs Artilleri-läroverk, 87 §|; 12 Stafs-Utskottets Memorial, N:o 317. angående 1849, 1850 och 1851 års anslag för Stockholms Navigationsskola, 88 §; angående anslagen till hamnbyggnaderna vid Landskrona, Westerås och Öregrund, 90 §:ns 4:de, 7:de och 8:de morn.; angående 1851, 1852 och 1853 års anslag till amortering af lånet för Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprensning, 91 §; angående anslaget till premier åt egare af kreatur utaf utmärktare slag, 101 §; angående anslaget för besökandet af 1851 års slöjd-exposition i London, 103 §; angående det af Rikets sednast församlade Ständer anslagna belopp för den machin lill mathematiska tabellers uträkning, som Georg och Edvard Scheutz uppfunnit, 104 §; angående anslaget till ombyggnaden af Trallebergs bro, 105 §; angående anslagen lill nybyggnader för kemiska institutionen vid Upsala och anatomiska institutionen vid Lunds Universitet, 107 §; angående anslaget till inköp af Magister J. F. Widgrens samling af Brasilianska växt-exsiccater samt 15 årgångar af tidskriften Läsning för folket, 108 och 110 §§; angående anslaget till fortsättning af Svenskt Diplomatarium och afritning af sigiller, vidfogade der tryckta handlingar, lil §; angående ersättandet af minskningen i Serafimer-Lasarettets fordna inkomst genom tolag å Finska varor, 112 §; angående ersättningen af Wester-Norrlands läns Bevärings-manskaps och Båtsmäns pensions-kassas förlust genom aflidne Landträntmästaren E. G.
Harlins balans, 115 §; angående Majoren G.
Bennich tillerkänd ersättning för indragna hästhemma nsräntor, 116 §; angående restitution till Regements-skrifvarne A. G. Enell, J. E.
Kant och P. G. Hanngren af erlagda bevillnings-afgifter för innehållna Stats-Utskotteti Memorial, N:o 3i7.
13 ackords-amorteringsbidrag, äfvensom till åtskillige konsuler m. fl. tjenstemän och deras rättsinnehafvare, af utgjord bevillning för löner och arfvoden, som utgått utaf Konvoj-kassan, 117 och 118 §§; och angående ersättning för 3:ne, vid skjutsning af allmänna posten, genom rotz smittade hästkreatur, 119 §.
Beträffande särskildt det vid sistföiflutna riksdag beviljade och i 106 § af Riksgälds-kontorets nu gällande reglemente, till utgående från delta verk anvisade, förslags-anslag för bestridande af kolonien S:t Barthelemys förvallnings-kostnader, anser sig Utskottet, i sammanhang härmed, böra anmäla, att, sedan Rikets Ständer, enligt Utskottets tillstyrkan i dess Utlåtande N:o 13, medgifvit, att de af Kongl. Stats-kontoret, under åren 1851 och 1852 samt Januari med Oktober månader 1853, förskottsvis bestridda förvaltnings-kostnader för nämnde koloni, hvilka kostnader tillsammans utgjorde 33,450 R:dr 23 sk. 10 rst., finge, till hela sitt belopp, Kongl. Stats-kontoret af Riksgälds-kontorets medel ersättas, oaktadt detta belopp med 15,450 R:dr 23 sk. 10 rst. öfversteg den för sagde 3 år i åberopade reglements-§ upptagna anslags-summa af 18,000 R:dr, hafva Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, uti Skrifvelse lill Stats-Utskottet af den 6 sistlidne Juli, inberättat, att, enligt ett af Kongl. Maj:t, under den 3 i samma månad till Fullmäktige aflåtet nådigt bref, jemte dervid bilagd förteckning, Kongl. Stats-kontoret, under November och December 1853, till bestridande af omförmälda förvaltnings-kostnader, förskottsvis utbetalt tillsammans 4,281 R:dr 8 sk. 7 rst., derför ersättning också i vanlig ordning blifvit Riksgäldskontoret affordrad; men hvilken ersättnings-summas utbetalning Fullmäktige, med afseende å ordalydelsen af det, angående anslaget till dylika kostnaders godtgörande, i Riksgälds-kontorets reglemente meddelade stadgande och i öfverensstämmelse med den åsigt, Fullmäktige redan uttalat i sin vid riksdagens början, rörande samma anslag, hos Stats-Utskottet gjorda framställning, funnit sig icke kunna bevilja, innan Fullmäktige derom fått emottaga en mera bestämd och uti ifrågavarande hänseende mera tillämplig föreskrift, än den nu gällande reglemente innehåller.