Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit deruti instämma, att Swerige hwarken bär eller kan betala Rikets Utländsta skulder annorlunda, än Eder Kongl. Majit behagat proponera, och här värmare utredas.
I följe häraf, och Den r8 Julli. r-85 och beträffande först Kongl. Pommerska Kamma, pens Wexeistuld till akstillige Bcwguierer i Hamburg, stor z5Z,?62
R:dr 4Z K- Hamb.
B-co, för hwilken Riksens Ständer meddelat deras willkorliga garanti, hafwa Riksens Ständer besiutik, att denna stuld, enligt ordalydelsen af sjeffwa garantien, sa till Capital, som derä beräknade räntor, genast ma utplänas, och frän Riksgälds-Contoireks Räkenstaper afföras.
Dernest, och l anseende till Rikets Capital, gäld i Holland, Brabant och Genua, för derstädes upptagne Län, hafwa Riksens Ständer beflutit, att twa tredjedelar af denna Capikalgäld, sädan denswar wid jnncwarande Riksdags början, utan att häruti innebegripaS de af Swensta Medborgare tkll inlösen anmälde 418 Obligationer uti Utländske och Vrabantste
Länen jemte dera beräknade Jntereflen, nu genast alldeles förswinna; den återstående tredjedelen mä wäl tills widare uti RiksgaldS-Contoireks Räkenstaper upptagas, dock öfwerlemnas till Eders Kongl- Majus afgörande, att, om och enär Eder Kongl. Maj:t skulle finna det nödigt nägot anspråk pä berörde tredjedel erkänna eller ock förklara densamma alldeles förfallen och till intet gjord, pa lika sätt, som i afseende pa de twa tredjedelarna af räntorna förut är beflutadk Widare angäende stulderne till Awerhoffsta Sterbhuset i Hamburg, utgörande, 650,422 R;dr Hamb.
B:co i Capital, utom dera beräknade Jntereflen och omkostnader, hafwa Riksens Ständer af förekomna serskildta skäl beflutat, att defla Capitalffulder af 652,40» R:dr Hamb.
B-eo än ytterligare såsom Rikets Gäld erkännas, men icke betalas, förr än Rikets tillgauM medgifwa, och fädant i» 1786 Den 18 Julli. tan- olägenhet för dest venninge-wäsende i allmänhet kan laka sig göra; hwaremot någon ranta a iftägawarande stulder till Awerhoffsta Sterbhuset, hwarken nu eiler framdeles kommer att befwara Swensta Staken.
Sitiftligen wldkommande Riksgälds-ContoitetS skuld i Leipzig, stor,i Capital En Million z;o,ooo R:dr Conventionsmynt, utom dera upplupne Jnteressen, sa emedan de för Länet i Lripzig inssutna medel, bwanfrän stulden sig härleder, blifwit anwande till Reeäirationen af Credit - Sedlarna; och förhållandet med Leipzig dchutom icke ar detsamma, som med de förut omnämnde orter, der Län blifwit upptagne, hafwa Riksens Ständer, i betraktande häraf, besiular, att ffulden i Leipzig, sa till Capital som upplupne, och widare upplöpande Interesse» böra godtgöras och betalas, i enli.ghet med de, .wid Länets upptagande stipulerade wilster, sä fort och i den ordning Wexlar till någorlunda modererad Cours, som af Stats-Utstotter kommer att bestammas, kunna erhallas; eller ock liqvie-en härom pä annat satt, utan Rikets kännbara förlust kan regleras.
Sedan den betydligaste delen af Rikets Gäld salunda kommer att förswinna, anse Riksens Ständer det innebära en rättwisa, att Swensta Medborgares hos Fransta Regeringen ägande erkände fordringar, hwilka blifwit uppgifne till en sammanräknad Summa af Twä Millioner, Pyz,<)Z7 LivrcS 2 Sous 4 Diniers Tournois, af Swensta^Staten godtgöras till det belopp, som efter föregången närmare utredning Eder Kongl. Mast i Näder godkänner, och sadant pä sätt soin följer: i:o.
Böra de iz prvCent, som Hans KonglHWel Kron-Prinfen uppå berörde fordringar i Nä dtt - Den ,8 Juli,'.
k-.;/ der behagat förstjuta med en Summa af 99,864 R:dr 2; ss. Hämd.
Brev, genast Hans Kongl. Höghet godtgöras. och hwilket belopp, enlig: hwad i iiästa punct omförmäles, kommer att afga frän hwad de enstilda fordringLägarena ytterligare böra undfå. 2:0.
Jemlikt Eders Kongl. Majus Nådiga Proposition, komma enstilda Swensta Medborgare, att för deras hos Fransta Regeringen ägande fordringar af förut omnämnde destafienhet, hwilka af Eder Kongl.
Mast i Näder warda godkände, blott till twä tredjedelar af dessa fordringars belopp, njuta indemnisation af Swensta Staten, pä det sitt, att, sedan ifrän twä tredjedelarne af hela FordriugsSumman i Frcmstt mynt först afgätt de af Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen i Näder förstjutne 18 proCent, äterstoden, eller 48^:dels proCent reduceras till Swenstt Bankomynt, efter 8 ss. per Livres Tournois, hwarefter af det härigenom uppkommande belopp i Swenstt Banco ytterligare innchälles hwad till CurSdifferencc wid godtgörande: af Hans Kongl. Höghet Kron-Primens förskott erfordras.
För hwad sedermera af förenämnde 48^ proCent öfwerblifwcr meddelas Fordrinasägarena Riksgälds - Contoirets Obligationer pä
Tio är och med Fem proCenrs ärlig ränta emot qwittencer pä fordringarnas hela belopp, hwilka gwittencer tillika komma att innefatta fullkomlig och owillkorlig öfwrrlätelse pä Swensta Staten af Fordrinasägarenas anspråk hos Fransta Regeringen för dessa af Swensta Staten liqvidcrade fordringar.
I anseende till den återstående Tredjedelen, sä kommer dea likaledes att reduceraS till Swenstt Banco efter 8stillingar per Livré Tournoss, samt beloppet derefter iiqvideras med Niksgälds-Contoittts Q - r?88 Den ,8 Julik. bligatsoner pä
Tio ar och med Fem proCents ärlig ranta, hwilka Obligationer, jemlikt Eders Kongl. Majus Nädiga Proposition, komma att stallas under Landtbruks,Academiens förwaltning, såsom Fond tili de fran Academiens bestämmelse oskiljakkige utgifter.
Widkcmmande Sjette puneten af Eders Kongl. Majus Nädiga Proposition, att af indragne Summor mätte beräknas någon Fond, hwarä ersättning ma kunna anwisaS till Swenssa Undersöter, dels för fordrings - anspråk af lika beskaffenhet med dem, hwilka näst föregående upptager, men ännu icke siuteligen äro afgjorda, dels för sadane bewisliga förluster, som, under en loflig Handel och Sjöfart blifvit dem tillfogade af Manter, med hwilka Riket warit i fredligt förhållande, och till aswärjande hwarvf andra manlina mätt och steg, säsom asturance och dylikt, icke kunnat tillfyllestgöra, sä, emedan de deruti omkörmälte fordrings. anspråk och förluster till beskaffenheten och beloppet icke äro utredde och bestäm» de, anse Riksens Ständer lämpclinast, att med ftägan om denna ersättning fär anstä till Riksens Ständers nästa sammankomst, hwarkörinnan fordrinaarna och förlusterna genom Eders Kongl. Majus
Slutligen, och da efter gjordt öfwersiag pä Riksgälds-Contoirets Utgifter, sedan största delen af Utrikes Galdon icke mera fordrar något serskildt anslag, wilja Riksens Ständer förmoda, att, sedan Contoiret för »8iz sch följande ären fär sig anslaget af Bewillningen hwad för Contoiret till uppfyllande af dest öfriga förbindelser är vundgängeligt, kkl örlig Summa af 320,000 R:dk Banco skulle.
Den rz Julik. i?
Ls för högst trängande behof, kunna blifwa att tillgä, i den afsigt Eders Kongl. Majus Nädiga Proposition vmförmäler, såsom Ranta och AmortistementsFond för ett till upptagande Län af Tre till högst Fyra Millioner Riksdaler.
Uppläst hos Ridd. och Adeln ben l8 Julik, r - Prest, Ständct den i8 ° - , - Borgarc--Ständct d. »8 , - - - Bondc»StäNdet den 18 - - Stormägtigste 2lllernadigste Lonung! ^edan Riksens Ständer i anledning af fa wäl Eders Kongl.
Majus Nädiga Skriswclft till deras Stats--Ulstott af den iL sistl.
Junii, som de densamma ätföliande Handlingar, rörande werkställighet af besiulad förbättring i sättet af Riksärendernas förwaltning inom wederbörande Styrelse-Werk, under öfwcrwägande förehaft, ej mindre den för detta ämne nedsatte Committees, an Riksens Ständers Slals-Utffotts yttrande deröfwer, fä de nu hos Eder Kongl. Maju i underdänighet anmäla, hwad de för närwarande ansett till berörde ändamål böra och kunna tillgöras.
Med underdånigt erkännande af de anstallters gagnelighet till beredande af den fullkomligaste öfwersigt utaf Styrelse-Werkets organisation, hwilka Eder Kongl. Maju käckts widtaga, samt med rättwisande af ' den under den z
Ouober förledit är tillförordnade Committeens aktningswarda bemödande och mogna utlätanden t samma sak, fa Riksens Ständer hoS Eder Kongl. Mchu underdanigst anhäk - !7tz« Den r8 Julik. la, att enär nyfibemälte Commsttee saknat bade tlS och ledighet fran andra Embecspligter för att kunna inga i den utförligare behandling af sitt uppdrag, som mnnet fordrat, mg till utarbetande af en fullständig plan för en enklare, redigare, sakrare och mindre rostfiun förwaltning af Rikets Allmänna Ä! ender, faun en förutgående dertill nödig granskning och mgaiwing af mkomnr inästgahanda iner och mindre till lideharfwet lämpeliga Econvmiffa Författnin, gar, hwariblsnd afwen bestämmandet af gransen ernellan de Juridiffa och Econvmiffa angelägenheterna, tillförordnas en serskildt Committce af nagra om de atffillige Styrelse - Werten kunnige, i Allmänna Hushållningen erfarne, samt för nit och arbeksssm, het kände Män, de der under ledighet frän andra befattningar, och med obehindrad tillgäng i de allmänna Werken, saim med rättighet till det biträde derifrån, som för arbetets skyndsammare befordran knit finnas nödigt, äga, att, ulan hinder af gällande Lggar och Författningar, föreslå sädane Economiffa stadganden, samt den ordning för de allmänna ÄrendernaS handläggande i beha delar, som med Rikets nänvmande skick och förhallanden bäst kunna instäm, nia; och allt detta med iakttagande af redan gifwen föreffrift. akt ali möjelig förkortning i arbetet, jemte inll rankning i Embeks-och Tjenstemäns antal, vwillkorligen förenas med ordning, ffnndsamhet, samt allmän och enskild säkerhet wid arendernas handhafwande- Da Riksens Ständer äfwen bordt wara betänkte pä nödige medels anslående till werkställiaheren af hwad de salunda affat, hafwa de bestulit, «tt tili nästa Lagtima Riksdag ma till ifragawarande behof utgå en Summa af ?c>oc>R:dr om äret, samt derjemte welat i underdånighet anhalla, a» L fall Den Julli. 179a fall denna Summa skulle i anseende till arbetets widlyftighet befinnas otillräcklig.
Eder Kongl-Majit täcktes af de medel, som kunna bliswa öfwerffott pa Inkomst-Titlarne, förffjuta det, som dcrmöfwer kan erfordras, emot ersättning derföre wid nasta Riksdag.
Dä Riksens Ständer pä nu omförmäste sätt welat sörja för Styrelse-Anstalsternas framtida förbättring, hafwa de likwäl icke kunnat lemna ur sigle angelägenheten deraf, att nu warande StyrelseWerk icke, lämnas utan det biträde och understöd, som-stör Arendernas jemna gang och skjötsel är af nöden, och fä med afseende a hwad samtclige Rikets Werk och Collegier i deras mlatanden anfort, samt Herrar Committerade tillstyrkt, derföre härinedelst i underdånighet hemställa följande: Z:o. Alt hwad till Krigs-Coliegii och Förmast-' ningens af Sjöaren,derna astöning hörer, ma af de pä Riks-Statens z-dje Hufwud-Tite! anstagne medel till Rikets förswarswerk bestridas, enligt den reglering bade till personal och utgift, som Eder Kongl. Majit, efter de grunder Riksens Ständer tillika i underdånighet hemställt, täckts förordna. 2:0.
Att, enär Commerce - och Bergs, Collegierne sielfwe uvpgifwit det åtskilligt indragningar wid bwardera Werket kunna aga rum, såsom Justitie Divisionen i det förra, och af åtskilliga Svssior bland betjeningen pa det senares Stat, samt Commerce - Collegium defiutom, efter eget anförande och hwad hittills skett, erhåller tillgångar till Löneförbättringar af den under Collega disposition serskildt stående Fond, samt för Bergs-Collegium aswen sädana kunna astadkommas, genom de betydliga indragningar, som skulle bliswa en följd af den ändring i samma Collegii göromål, .att alla blott Juridiska eller 179?
Den i» Zuist» Rättegångsmål derifrån ffiljas, kan, till förvätrandit af begge desta Collegicrs qwarblifwande Ledamöters och Betjcnings Läner, paräknaö erforderlig Fond inom den för bemälte Werk redan anstagne StatsSumma. gw.
Da de af Kammar,Ratten uppgifne möjliga indragningar a dest Stat sonas blifwa fullt swarande emot den Löne-tillökning, som för dest Ledamöter och Betjening kan anses skälig och nödig, samt B.tjeningens inkomster genom den dem bestadde anmärknings - procent winna förbättring/ något nytt Stats-anstag för detta Werk icke af nöden. 4:0.
Da deremot befinnes att de KammarCollegium tillhörande göromalen, i anseende till deras mängd och answarSfulla beskaffenhet, kunna till Statens och enskildt gagn bestridas, utan tillökning i antalet af Collega Ledamöter och Betjening, hälst nödwändigheken hädanefter later fordra, att Collegii arbeten pa 2:ne
Divisioner fördelas, sa wäl som förbättring af deras Lönewillkor/ hwilka för göromalen der mäste uppoffra hela sin tid, fa Riksens Stander, jemte öfweklenlnande lill Eder Kongl. Maj:t att om personalens reglerande, förordna, ansta till densammas aflöning en Summa af 5002 Riksdal./ samt derwid foga deras bestut, att de pa Allmänna Indragnings - Staten uppförde twenne KammatRads Löner pä Collegii Stat inflyttas; kommandes dock aflöningen för det Economiska eller Civila Departementet, hwilket torde böra flyktas fran Krigstill Kammar - Collegium, icke att häruti inga, emedan samma aflöning utgår af de under samma Departements redowisning stående Castor. 5:0.
Till förbättring af Embcts - och Tjensteyräns i Stats-Contom knappa Lönewilkor under en swan/ Den »8 Jultt. 179^ owanligt tragen och ansmarsfull tjenstgöring, samt till aflöning för en wid Werket erforderlig Registrator är af Riksens Stander bewiljadt etr ärligt Statöanflag af zooo R:dr, att efter Eders Kongl. Maj-.ts
Nådiga godtfinnande fördelas. 6:0.
Som Riksens Stander ansett de HofRatternes Ledamöter och Betjening anstagne Lönewtllkor lika litet swarande emot närwarande lids dyrhet, som emot Öfwer-Domares wardighet och anfwarsfuila befattning, hafwa de anstagit en Summa af 6002 R:dr om aret kill fördelning emellan Swea och Götha Hof, Rätt, hwiken de at Eders KonglMaj:t i underdånighet fa öfwerlemna, art efter Nådigt godtfinnande till förman för Embets- och Tjenftemännen wid nämnde Hof, Nätter omvända. 7:0.
Likaledes ock pa enahanda gällande skäl hafwa Riksens Ständer till förbättring af Justitie Rewisions - Secreterarnes Löner anstagit en ärlig
Summa af 1002 R:dr efter den fördelning Eder Kongl. Mant kan täckas i Nader bestämma. 8:0.
För att ännu ytterligare åstadkomma någon tillökning uti Beljeningens wid Rikets Allmänna Werk knappa Löne - inkomster, hauva Riksens Ständer, enär Stats Castan ej med drygare anslag kan graweras, ansett lämpeligt, och fa hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anhalla om Nådigt förordnande, ej mindre att uti Rikets Collegier, undantagande Stats-Contoiret, ma, i likhet med hwad i Kammar-Collegiuin nu sker.
Jnsinuarions-penningar erläggas, än uti Konungens Stars - och Justitie Expeditioner, Hofi Ratterna och samteliga Rikets Collegier, Taxan a Lösen för Domar, Resolutioner, Utflag och Expeditioner ma med ;o prrCent förhöjas, och de fran Hof-Nätterne utgående Cevila Bihang.
Nw nz.
Com, >794 Den i8 Julli.
Communications, Resolutioner betalas med -2 tz.
Banco, samt hwad Hof-Räjtterne och Collegierne angar, de pa denna grund inflytande medel samlaS i en serskild Sportel, Casa för hwarje Werk, till fördelning Betjeningen emellan pa det satt Ledamöterne emot hwars och ens göromål och förtjenst fin, na svarande.
I sammanhang härmed finna äfwen Riksens Stander billigt, cltt samma förhöjning i ExpeditonS-Taxan sträcker sig till alla Under,Domstolar i Stader och pa Landet, Consistorierne derunder innebegripne. 9:0
Till afhjelpande af öfwerklagat oiemnt förhållande emellan göromalen y)id Lands - Canzlierne och Conloiren, och den derwid bestadde Skrifwarehjelp, fa Riksens Stander äfwenledes i underdånighet anhalla, att ej allenast den Lösen som genom Kongl.
Kungörelsen as den »8 Nov. ,801 blifwit i Nader bewiljad för sadane Communications - och RemiSsorial-Resokutioner, som wid Lands-Canzlierna och Contoiren i enskilda mål utfärdas, utan ock Taxan och Expeditions.
Lösen för aila andra ifrån Lands-Canzlierna och Contoiren utgående Expeditio, ner, Uisiag och Resvltioner ma ined so prvCent förhöjas, och hwad salunda faststalldt warder seder, rnera tjena till efterlefnad för alla utan undantag wid Lösens erläggande uti Ansöknings- och Nättegangs-mal ro:o.
Med öfwcrtygelse om nödwändigheten deraf, att de Löner, som wid hwarje Werk bestas, ej för de tjenstgörande saknas, hwilket handt, du det tillätes gamla afskedade och uttjente Embets - och Tjenstemän, att sin innehafwande Lön pa samma Stat behålla, fa Riksens Ständer hoS Eder Kongl. Maja i underdånighet anhalla, det den redan lange pa« Den is Juli». »79; patänkta inrättningen af en Pensions-Cafia för CivilStaten, hwartill en icke obetydlig Fond är samlad, ma tili sa ffyndsam werkställighet son, möstigt äe blifwa befordrad, saint finna emedlertid den författning böra widtagas, att icke allenast nu warande Civile Embets, och Tjenstemän och Betjente, hwil, ka, såsom öfwer 70 ar gamla, erhållit afsked med Lönens bibehållande, utan ock de hädanefter afskedstagande, matte warda flyttade pa Allmänna Indragnings, Staten, att der njuta de dem tillkommande löner, samt Lönerna wid Wcrken deremot alltid qwarbliswa till deras förman som de afgangnes sysior bestrida. n:o.
Sluteligen och hwad angar dek till Herrar Committerade ingifne Project till en förmånligare inrättning af göromalen i Rikets Collegier, fa Riksens Ständer i underdånighet tillkännagiswa, alt da den deri föreflagne förändring, hwarken synes medföra någon egentelig besparing för
Slaten eller kunna werkställas med bibehållande af ordning, säkerhet och ett noggrant afseende pa enskiltes rätt och allmänt wäl, samt i öfwerenstämmelse med nu gällande Grundlagar och deri bekräftade rättigheter, hafwa de ej ansett densamma förtjena det afseende, att någon af de twenne utfäste belöningar kan Författaren deraf tilläggas.
Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. >8 Julli. - - Prest-Ttändct den 18 - - , - Borgare-Ttändct d. 18 - - - , Bonde-Ständer d- 18 - - Riksens Ständers Gtats-Utstolls Betänkande, angäende Riksdagsmannen Eric * * Bru - 1796 Den i8 Julli.
Bruses frän Larksta-s Län Memorial om befrielse för Tackjerns-Bcrgslagcrne frän io:de Tackjet nb-afgiftens erläggande. ^Riksdagsmannen Eric Bruse fran Carlstads Län har till Hederwarda Bonde--Ständet ingifwet ett derifrån genom Protocolls-Utdrag af den 20 sistledne Junii till Stats-Ucjkvtteks Utlärande remitterat, sa lodande Memorial:
"Ingen lärer kunna neka, att ju Bergslaget, hwars belägenhet i det förflutna tidehwarfwet warit och i detta ar den mast bedrösweliga, det oaktadt, likwal med RiketS öfrige Allmoge täflat, att med beredwillighet dela Statens bördor, hwilket Bergslagets Depucerade wid sistsörflutne wigtiga Riksmöten, wisat wara genom uppoffringar af uråldriga friheter, såsom besittning af Bergsmansjord m. m. med ali Patriotisk nit fullgjordt.
Denna beredwillighet i förening med Bergslagets swaga författning, som desi Deputerade jemte Idkare af hwad slags jerntillwerkning som hälst, lifligt känna, såsom ock betraktandet af de förluster Rikets Drätsel-Werk komme att lida, om denna wigtiga del af Närmgarne skulle upphöra, föranlat Bergslagets Deputerade akt wid 1309 ars Riksdag uti till Riksens Samder ingifwit
Memorial fullkomligen uppdaga detta förhållande; men da något afseende derpå icke lämnades, ma det wäl icke wara Bergslagets Deputerade obetagit, att nu eldade af samma Patriotiska nit, som förut, yrka, att dest näring ej malte utöfwer all proportion betungas.
I srägorne om Rotering och Lonfcription war Bergslaget ibland de förste, som till deltagande vti fullgörande af desse begge skyldigheter, jakade, fastan
Den i8 Iulin r?s7 fastän derigenom ett onus mera, jemförelsewis kinot öfrige Skatte-Allmogen, drabbade Bergslaget, halst det emot erläggande af den betydeliga Tionde-jernsafgifcen, såsom fullkomligen swarande emot det ifrån Roteringsstyldigheten oskiljaktige onus, tyckes med allt stjäl hafwa ifrån denna skyldighet warit befriadt.
Längre tid tillbaka har Kronan wisligen öjwerlamnat till en hwar, den förut rcgala rättighet, att söka och begagna fynd under jorden — Att likwal Bergslaget, en ringa del deraf undantagen, är genom brist pa denna till Jernets tillwerkning oumgängeliga rudimateria, i afseende pa priser 06) winkar, ärligen gansta hardt taxeradt, bewises deraf, att en ifrån Gruftorget hämtad Malmhop, som giswer rs Skeppund Tackjern, stall med 26 a 27 Skeppund betalas, och da Malmens framkörmng 4, 5 a 6 mils wäg, dess rostning, bokning, Hvttefolkets aflöning, afgång pa Kohl, hwars tillwerkning blir, Skogens warde oberäknadt, mycket kostsam, korgfattning, dyra werkstäders underhall m. m. härtill lägges; lärer hwar och en lätteligen inse den ringa båtnad som Tackjerns-tillweckningen åtföljer, och att swelt och möda är den arbetande Bergskarlens enda behållning.
Utom allt detta finnas ännu bindande Författningar och Förlags-Förordningar, som da de inrättades, witzerligen medförde nytta, men såsom andre Economiste Stadgar, tarfwa efter tid och local, sina täta förändringar, som oagtadt Bergslagets Deputerades, äfwen i denna del wid 1809 ars Riksdag, genom Memorial gjorde påminnelser, ända icke stedt, hwilka Författningar pålägga denna näring för stork twäng, för att siuteligen kunna bestå, hwadan den af sig sjelf mäste upphöra; och Jordbruket såsom nä - i7§r Den i8 Julli. näringsgren, wkdtagas, hwilket särdeles i Bergslags, otterne, ka ket »kall stjötas med utmattade armar och utmärglade
Dragare, alldeles ligga neder, samt brist pa säd till födan och brist pa jern till förswar, sätta Landet i saknad af medel, till dek sa ifrigt ön stake sjelfständighet.
Och enär i öftigt, det betrag tas, att en Tunna Rag ej löses med mindre an 5 a 6 Skeppund Tackjern, som pa detta arhundradetalet handt, och uppenbart är, att den ena näringen ei räcker den andra en hjelpsam hand, samt da af Konung och Stander i thy fall, widtagne Nadi, ga och wisa Författningar synas helt och hållet haf, wa förfelat deras ändamål; finna Bergslagets Deputerake för deras Committenter, som af deras, efter föregående Calcul högst obetydliga öfwerstott mäste tillbyta sig ett mer an knapt lifsuppehälle, in, gen utwäg öfrig till tillgång pa medel att utgöra Krono-utstylderne.
, Bergslagets
Deputerade som alsta sanningen, hafwa ej kunnat undgå lämna denne, alldeles icke ösiverdrifne bestrisning pa Bergslagets belägenhet.
Den fordrar en ömande behjertenhet; och Deputerade waga hoppas, att Bergslaget hädanefter icke blifwer bestattadt utöfwer den proportion, som i anseende till Rikets öfrige stattejords-ägare blifwit iakttagen, hwilkct onekeligen stjer om det ensamt för mittjandet af sine Skogar, da alla andra nyttja deras utan särstild afgift, stall den gansta betydeliga Tacklcrns-Tionden, ärligen erlägga, jemte alla öfrige utstylder, och defiutom deltaga i Rotering och Conscription, och i följd af denna sednare, sakna sin paräknade, dock alltid knappa arbetsstyrka, wika tiLer pä aret längre eller kortare tid.
Den 18 Julik. 1799 Bergslagets
Deputerade känna mer än wäl behofwet och inkomst för Drätsel,Merkel — och hwarkcn wi eller hemmawarande Medbröder tweka, att för defia wigtiga ändamål uppoffra allt; men wi alla hopvas en billig och lika fördelning deraf; och waga förestå att den betydeliga summa, som genom erläggande af Tionde, Tackjerns-afgiftcn utgöres och af Tionde-Langderne till ziffran säkrast urrönes ost) hwilken Bergslaget hittills ensamt satt »vidkännas, hädanefter utraknadt efter ett medium af Tio ar, fördelas pa bela Landet, da Bergslaget wikt icke undandrager sig ett pa deras jord belöpande deltagande deri.
Om allt hwad nu anfördt ar tages i noga öfwcrwagande, torde det gjöra tillfyllest, att werka den nu asyftade lindring uti Bergslagets onera.
Likwäl torde o§ tillatas, att genom ett korrt sammandrag, wisa att Bergslagsrörelsen werkeligen förtienar all möjelig uppmärksamhet och ej bör benäm, nas med det mindre lämpeliga namnet binäring.
Rikets totala Tackjerns-tillwerkning har för arén 18°?
, 4 och 5 eller zme ar utgjordt för Bergslagen efter 17,142 dygn — 208,117 Stepp:d 21 Lisp: dito ;,24l dito-- 6z,o;y dito 9 wid Rergsm.
Hyttor af Ktindspersoner. dito 11,427 dito — 12;,161 dito 21—5 afStandsyersoner utom BcrLölag. — 25-14 — Och da häraf efter dygnen, T^onde-jerns-afgifterne efter hwarje Hyttas Tionde-Taxering uträknas, blir denna afgift, den Bergslaget ensamt bestridt, gansta betydlig.
Bergs - Den i?
Bergslagets