Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Wester Norrlands Län. 182 stycken Saltpeter [Lador voro uppförda . och betydliga anläggningar i Norra Ångermanland under verkställighet.
Stora Kopparbergs Län.
Saltpeter til 1 verkningen utgjorde no| $£.'
De inrättade Plantladorne, omkring 30 stycken hafva blifvit till största delen väl skötta, /men [Landshöfdingen anmäler, att anläggningen af nya, oaktadt Styresmannens nitiska bemödande att dertill uppmuntra , icke haft onskad framgång utan synes Allmänheten först vilja afbida resultaten af de äldre anläggningarne.
Saltpeter
Lad u-anläggningen hade uti de socknar, hvarest Saltpeter-näringen med fördel kan idkas, blifvit cmttigt veri^stäld, och många Isador tedan upptörde der de tillförene^! brist af kännedom aldrig varit påtänkte, så att deras antal utgjorde 102 stycken, hvarförutan hemmans - Konungens:
Nåd. Propositioner'.
167 mans-ägarne under Styresmannens resor lofvat att ytterligare anlägga 35 Lador till Saltpeterns beredning.
Förutan dessa på Österbottniska sättet gjorda Saltpetef Ladu-anläggningar, hade Saltpeter-jorden på de Heste ställen under Stall- och Ladugårdshus blifvit vårdad, så att nf gammal joid en betydlig mängd Saltpeter tillverkats.
De afsjudne Ladorna hafva gifvit ifrån 20 till 1,0 ä 60 ött Saltpeter hvardera, och Brukspatron Tottie har ur en Lada på Elfkarlö erhållit 82 tSfe god Saltpeter.
Ryttmästaren Friherre Carl De Geer hade gjort ganska betydliga Saltpeter Ladu-anläggningar, och flere andre af Länets Possessioriaier vinlade sig med nit om Saltpeter-näringens idkande. Westmanlands Län. 200 Saltpeter-Lador voro redan färdige med jordblandning och annu åtskilige under arbete.
Då alla Ladorne komma i gång, är att förmoda, dét tillverkningen af Saltpeter skall icke blott svara emot Länets gäld utan; ock gifva betydligt Öfverskott.
De till Ladu-ägarne lemnade räntefria
Ian på fem års tid af 50 til! 100 R:dr för Ladan , uppgående till 5000 R:dr, hafva medfört en förmånlig verkan på Saltpeter-näringen i Länet.
Saltpeter-tillverkningen är i flere Socknar af l 68 Konungens Nåd.
Propositioner. af Länet i det skick, att de kunna anskaffa både sitt egit gärd-behof och bispringa andra.
Utur åtskilliga Plant-Lador afverkades förledit år 20, 30 till 40 &£ Saltpeter och vid Broby egendom ofver 50 gft.
I stället för den gamla fördomen emot
Saltpeter-handteringeu hat trädt öfvertygelsen om dess gagnelighet.
Länets Saltpeter-Lador uppgingo till ett antal af 80.
Län. 34 Saltpeter-Lador äro på Österbottniska sättet anlagde.
I>e äldre Ladorne gå till nära Go., Nyköpings Stads Sahpeter-Fabrik har blifvit utvidgad med en riv Lada till försöks anställande uppsatt af Handlanden och Riddaren Malmberg; som fortfar i sitt nit för Saltpeter-näringen.
En panna orri 670 kannor har af Bolaget till inrättningen blifvit upphandlad.
Försök göres derstädes med petrificerade ämnen sa väl af Djursom Växt-Riket ki. m. till utrönande af dessa ämnens verkan på Saltpeter-växten.
På de ställen, der Lador ej äro anlaggde, har man genom dikning sökt bereda sjud värd jord under Ladugårdar, hvilket till verkningssätt, då 1816 års produktion af 824 svarande emot |rdelar af gärden , till större delen deraf vaiit en frukt, bör framgent blifva ganska lönande.
Landshöfdingen hyser ock det hopp att Länet inom få år skall äga en tillverkning öfver den årliga gardens belopp.
Öre - Konungens Nåd.
Propositioner*.
De Österbottniska Saltpeter-Ladorne uppgå till 55 och de äldre till 44 eller tillsammans 99 stycken.
Man har jemväl i detta Län nog allmänt träffat anstalter till Saltpeter-jordens beredande under uthus.
Tillverkningen af Saltpeter liar ock
Sr 1 S 1 f> stigit till nära dubbelt emot år 18 15 och utgjort 800. felt.
Salt peter -till verk ni ngen derstädes år 1S16 har, fastän inga af de nnlaggde Österbottniska Plantladorne blifvit afsjudne, med mera än 1000 fétt öfverstiga föregående årets och utgjordt tillsammans i det närmaste 2717 läsp.
Saltpeter-Ladorne gå till ett antal af 204 , hvaraf 185 Österbottniske och 19 Gamla.
De förra hogo år 181 f> en tillväxt af 89.
Eders Kongl, Majit har i Nåder tillåtit 20 O rdinarie
Verkmästares antagande och anslagit premier för 63 Österbottniska Plantladu-anläggningar å 20 ILdr för hvardera.
Utomdess äro 18 extra Verkmästare och 44 Lärlingar i verksamhet.
Dessa anstalter 1 förening med Styresmannen Major G. U.
Silfver sparres utmärkta nit och verksamhet hafva hufvudsakeiigen medfört ofvannämnda betydliga resultat.
Prosten och Kyrkoherden i Vestra Eneby och Kisa är anmäld såsom den der tillverkat det största belopp af Saltpeter i Länet, nemligen med sune 170 Konungens Nåd.
2:ne egna sjudningspannor öfver S50 Lisp. för sig och sina Sockneboar.
Bonden Olof Carlsson i Bestå By har ådaj laggt serdeles nit och omtanka for Saltpeter-nä. ringen i Vånga Socken.
Uppå hans föreställ, ning hafva Sockneboerne anlaggt sex stora Saltpeter-Lador, samt indelat omsorgen och åtgärden vid deras behöriga skötsel emellan hemmanen.
Ett till ändamålet ledande Reglemente är ock af Olof Carlsson sjelf författadt.
Af Saltpefer-Verkmästarne har Nils Kindberg visat synnerlig flit och skicklighet.
Han har lefverera! 144 Lisp. så ren Saltpeter, att den varit fri för rabatt, och snarare förtjent förhöjning i värdet, om icke gärdgifvaren afsagt sig den.
Hetta
Län utmärker sig framför andra genom en betydlig Saltpeter-tillverkning, som ock derstädes kan anses vara en bland hufvudnäringarne.
Tillverkningen steg
Er 1816 till icke mindre än 4174 Lisp. och således till 1,444 Lisp. mera än för år 1815.
Den för Kronan verkställde upphandling af Länets öfverskotta Saltpeter 3 104'Lisp, hade de mest välgörande verkningar, så till näringens uppmuntrande, sorn till afhjelpande af den förlägenhet, Iivari Länet genom en mindre god årsvext och en minskad afsättning på Boskap då råkat.
Landshöfdingen anmaler under den a:dra i denna månad, att Saltpeter-tillverkningen innevarande år visar sig lika fördelaktig , sorn deu var Konungens Nåd,.
Propo sitloner. 171 var Jet förflutna, och önskar således den för led it år verkställda upphandlingens fortfarande.
Kornmitterade hafva serskilt derom för hela Iliket gjort underdånig hemställan.
Plant-Ladorne uppgingo till ett antal af 74,' hvaraf 10 år 1 8 1 fl tillkommit.
Sjiideri-Manskapet bestod af 53 Verkmästare och Drängar, deraf en stor del medelåldiige eller yngre Personer, hvilka äro skickligafe än de äldre att antaga riya jordberednings-och Sjudnings-metoden.
Calmare Län.
Säl t pete r-1 i 11 verkningen har uppgått till omkring 1300 Insp.
Eland de till ett antal af 42 anlaggde Saltpeter-Ladorne, skola de fleste skötas ined omtanka och drift, förnämligast den större af Bonden Jonas Persson i Lönneberga Socken och Haddarps
By gjorda anläggningen af 3:ne Lador under ett tak, hvarföre , äfvensom for 3 andra Lador, det af Eders Kongl. Majit under den 3 Mars 1812 fastställde premie-belopp är redan till hälften uppburit.
Säl t peter-ti 11 verkningen år 1816 har uppgått till omkring i,oG6 Lisp. och Ladornas antal till 86.
Dä emellan Sallpeter-tillverkningen i Kronobergs
Län å eria, samt Jönköpings och Calmare Län å andra sidan, en märkbar skillnad visat sig, ehuru denna näring synes böra kunna i dc begge senar* Länen idkas med nära samma fräta - 173; Konungens Nä<l-.
Propositioneni. framgång, sorn i det förra, så hade Kommittera-- de trott sig finna orsaken dertill, ligga i svårigheten för Styresmannen , Öfver-Direktören och Biddaren.
Kihlström att sträcka sin omsorg lika verksamt till de flere Länen af hans Sjuderi-Distrikt, hvarföre Kominitterade i underdånighet hemställt och Edex Kongl.
Maj:t i Nåder bifallit, att serskilte Styresmän skulle i Jonköping* och Calmare
Län tillsättas, hvilket ock redan skett och af hvilkas skicklighet och drift näringens tillvexä bor förväntas.
Hallands Län.. i 8 l 6' års Saltpeter-tillverkning har utgjort: 125 Lisp. och således 56, Lisp. mera än år 18 ij Saltpeter-Lador efter Österbottniska metoden voro 25 , efter Sehvarlziska modellen 6 och aT de förra voro fyra anlaggde år 18 16, fyra andra.
Lador skulle inom. detta, års slut blifva full-, bordade* Gottlands Län..
Salfpeter-tillverkningen har år 18 16 uppgått till 490 Lisp., sorn, utgjorde 7% Lisp. mindre än Länets gärd.
U'i Martebo Socken var en väl inrättad.
Salt peter- Lada anlaggd, och 5 till 6 Laduanläggnirigar blifva detta år verkställde.
Länets Saltpeter-tillverkning år i 8 1 f» uppgeck till 887 Lisp. och var således 246 Lisp. större än 1815 års.
De Konungens Nåd.
Propositioner. 173
De sistnämnde ar befintlige Saltpeter-Ladors antal hade år 1816 blifvit ökadt.
Saltpeter-
Ladornes antal var i 'Veslgötha 'delen af Länet ökadt från 8 till 30.
På Dahlsland funnos 3:ne Till verkningen hade "uppgått till 354 Lisp. ■och med 50 procent öfverstigit det förra årets.
Saltpeter-Ladorne, sorn år 1815 utgjorde 48, hafva år 1816 blifvit ökade till 53.
Den tillverkade Saltpetern har uppgått till I53 Lisp. oluttrad och 15 Lisp. guren.
Götheborgs- och Bohus-Län.
Ingen Saltpeter har år 1816 blifvit i Länet tillverkad.
Endast 3:ne Plantlador äro anlaggde, men hafva ännu icke kunnat med fördel afsjudas.
Blekinge Län. 24 Saltpeter-Lador voro uppförde och s:n® slculle 3 år anläggas.
Saltpeter - tillverkningen hade uppgått till 552 Lisp. och således med 6 Lisp. öfverstigit Länets gärd.
Skåne.
Någre Styresmän äro icke der antagne, helst Saltpeter-näringens idkande till någon höjd, i anseende till den'i allmänhet rådand® skogsbri sten, 174 Konungens Nåd.
Propositioner. sten, icke är att förvänta.
Således hafva ej hel.' ler derifrån några Berättelser om Saltpeter-tillverkningen år 1816 blifvit afgifne.
Af ilen erfarenhet, som under de föregående åren vunnits, anse Kommitterade den slut} sats med någorlunda visshet kunna dragas, att med de vidtagne ansta!
t# mes fortsättande och kraftiga utförande, Saltpetemäringen i Norra Provinserne, Småland, Blekinge, Östergöthland och Vestmanland bör komma till den höjd,' att desse Landskap icke allenast kunna afbörda sig sin egen gärd, utan afven lemna betydligt öfverskott; hvilket redan med Kronobergs
Län inträffa!; Att i Upsala, Stockholms 3 Södermanlands; Nerikes, Skaraborgs, Elfsborgs, Gottlands och Vermlands
Län tillverkningen med tiden bör kunna uppgå till hvarje Läns gärd-belopp; men att i Skåne, H alland och Bohus Län, i anseende till skogs, brist och den deraf uppkommande betydliga tillä verkningskostnaden, samt i Dalarne , der på de flesta ställen de ämnen, som till Sahpeters beredande erfordras, af inbyggarne användas för deras jordbruk och icke utan dess nedsättande kunna umbäras, någon betydlig Saltpeter-produktion icke är att förvänta; hälst ingen Näringsgren, bor emot Nationen till införande tvingas, och gäller för öfrigt härvid den anmärkning, att dessa Läns brist pa Saltpeter öppnar för andra till dess producerande mera rjenliga orterutvägtillsaker afsättning och bereder dem således den kraftigaste uppmuntran lill näringens fortsättning och jytvidgaudgi Konungens Nåd.
På sadanp grunder här Eder Kongl. Maj:t forledit år i Nåder tillåtit Saltpefér-gärdens lösande med 7 R:dr 24 sk.
Banko I.isp. af dem, som icke kunna med irilremsk
Saltpeter sin gärdskyldighet fullgöra, samt tillika förunnat dem, som tillverkat Saltpeter utöfver sin skatt, att till lika pris få till Kronan försälja sin öfverlopp* Saltpeter; och då denna anstalt å ena sidan kraftigt upprnunträt tillverkningen och åden andra på ett billigt sätt lindrat tyngden för dem , sorn ej sjelfva med fördel kunna sin Saltpeterskatt tillverka, har Eders Kongl.
Maj.t afven för innevarande år behagat en sådan författning vidtaga.
Saltpeter-Ladornes antal i hela Riket år 1 8 16 uppgick till vid pass 2,250 st., hvilka till största delen äro på det godkända Österbottniska sät*. tet anlagde och sedan år 180g tillkomne.
Antalet af de Sjudningspannor, som genom K-ommitterades försorg blifvit anskaffade och i Länen utdelade, utgjorde 293 st., hvaraf för 217 den af Kronan förskjutne kostnaden kommer att återbetalas inom 10 år med y^ulel året och 76 st. äro Kronan tillhörige samt uttagas emot en viss afgift, som för år lgiö uppgick till 513 J3:d 46 sk. 10 rast.
Om sättet till återbetalande och bevarande af Kronans säkerhet i det hänseende äro uti Kommitterades på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning under den 13 Juli 1815 aflåtne Circulaire-Bref särskilte föreskrifter gifne.
Saltpeter-Verkmästare och Lärlingar utgöra •tt antal af omkring 400.
Kun - 1^6 konungens Nåd.
Kunskapen om Saltpeter-ladors anläggande ock afsjudning var ar 1809 nära att utgå ; men genom Österbottniska Sjudares införskrifvande och deras fördelande emellan de fleste Länen, genomde få qvavblifne gamla Verltmästarnes åter insättande L verksamhet, genom flere inrättade undervisningsanstalter, och genom åtskilige tryckte upplysande och för menige man fattlige skrifters utspridande öfver hela Riket, är denna konst nu mera kommen till en'så allmän kännedom, att de föc näringens tillvext och stadgande mest förmonliga verkningar deraf böra kunna påräknas och de antagne grundsattserne oafbrutit följas.
Kommitterades speciella Räkenskap för disponerade Saltpefér-medel är behörigen afslutad till och med för år 1816.
Men utom denna redogörelse, som å Kommitterade omedelbarligen berott, hafva de funnit angelägit, att Hufvud b acker upprättades öfver Sahpeterskatten såsom Statsintrad, grundad i gärden af -* Risp.
Saltpeter för hvart Hemman i Riket och proportionaliter för Städernes Jord, och afbördad antingen in natura eller med penningar efter årligen faststäldt lösningspris.
Sålunda hafva dylika Hufvudböcker från och med Sr 1810 till och med 1815 nu äfven fullbordade blifvit, som, utvisande först hela gårdens belopp, för öfrigt utreder hvad deraf in natura blifvit lefvereradt, och återstoden, sorn med penningar är vorden löst; vidare huru och hvarest den in natura utgjorde Saltpetern kommit Eder Kongl. Maj:t och Kronan till godo och blifvit redovist, jemte de omkostnader och förluster, sem i ock för uppbörden samt under träns - Konungens Nåd.
Propositioner 177 och blifvit redovist, jemte de omkostnader och. förluster, som i och för uppbörden saint under transporten ägt rum ; Ater för den med penningar losta delen af Saltpeter-gärden, huru och hvarest dessa medel ingått samt redoviste blifvit och hvad såsom balance innestod.
Dessa jRakensknps-nfslut komma nu tillika att tjena tili grund för liqvider ej mindre emellan Stats-Verket och Saltpeter-Fonden generelt, än med hvarje Ränteri öfver de utgifter, sorn i anticipation af andra medel ägt rum , till Krono-betalning for in natura lefvererad Saltpeter och andre vid uppbörden förekomne utgifter.
Det inhämtas af desse Räkehskaps-slut, att förhållandet emellan lefvereringen in natura och lösen med penningar varit följande: in Natura i Penningar Summa» t • . . r Ar 1810 Lisp. 6980 i; Sk.
Läsp. 20,626 6 Sk. — 31,606: 19. — 1811 — 9744 ; 22,887 12 — — 32,631: 17. — i8>2 — 10279 8 — — 22,346 17 — — 32,626: 3. — l8i3 — 15074 iS — —- 17,569 6 — — 52,943: iS» — i8i4 — 25261 3 — •— 7,720 17 — — 32,972: 1816 — 2g53o 7 — — 3,602 6 —» — 33,i32: 12.
Hemmantalet varierar obetydligt mellan 65,229' och 65,268 Mantal af Pandet, och från år i8i?j tillkommer Städernes jord svarande emot 676^ Hemman.
För att ytterligare i Underdånighet framlägga resultatet af hela denna Stats-intrad , hafva Committerade bifogat 2:ne Tableauer, den eria öfver Saltpetern in natura, den andra öfver penningarne, hvilka i sammandrag på ett ställe Bihang till Rikt^St, Prot, igiV—1S1S- i',‘ta Sami, J\f;r23,24.
J78 Konungens 'Nåd.
Propositioner. utveckla hvad Räkenskapen specielt upptager ocH redovisar.
Ailiga progressionen af Saltpeterns lefveren ng in natura utvisar, huruledes deri Fond i penningar, som genom lösningen förut samlades, hädanefter kommer att medtagas till de för Näringens befrämjande i allmänhet erforderlige utgifter samt till inköp af öfverloppr-Saltpetern.
Och alldenstund den utsatte betalningen är nog dryg i förhållande till Saltpeterns nu gängse pris i andra Länder, visas deraf en ytterligare angelägenhet, att en jemvigt beredes emellan tillverkning och behof; sa att näringen , som nu mera af sig sjelf med framgång tilltager i de Provincer, hvarest skogs-tillgång och öfrige locale fördelar gifva den en naturlig styrka, icke genom bristande afsättning må förfalla: och denne åter städse hamia sitt egentliga underhåll af de Provinsers bidrag, som icke med samma fördel kunna sig med denna näringsgren sysselsätta, och sålunda böra inlösa de förras öfverskott: dervid Staten uppträder dem emellan, betalande för öfverlopps-Saltpetern n den ena sidan samma pris, sorn å den andra uti gärd lösen erlägges.
Varande det för ändamålets befrämjande i framtiden af en synnerlig vigt, att Till verkarne sjelfva äfvensom Eders Kongl. Majus Jhefallningshafvande och öfrige vederbörande hvar i sin väg söka controllera de bevis öfver inhemska tillverkningen , som bör ligga till grund for Saltpeterns lefverering.
Comrnitterades organisation medför en kostnad af 6go R:dr, hvaraf Secreteraren åtnjuter Konungens Kath Propositioner. 17g 2f,o. en Cancellist 150, Kammereraren 250 och en Kammar-Dräng 40
R:dr åiligen.
Committerade framhärda nied djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung lider Kongl. Maj:ts Underdånigste, tropligtigste tjenare och undcfsSter, M. Rosenblad G. F. TFirserL K.
Frodelius.
Stockholm den 5 November 1817. 11.
Krutmeijer.
Rätteligen Vafa afskfifvit iiitygaf J. AT.
Stjernstolpe Registrator * N;r 18.
Upplasta hös Samtliga Riks-Ståndeii d. ta Mars 1818» Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, oin antagande af en ny Concurs-Lag och förändring af 1 §. 8 Capitlet Giftermåls - Balken samt 7:de Capitlet Rättegångs-Balken.
En allmän klagan har länge varit förd öfver brister i de nu gällande Författningar angående Concurser.
Det har ej kunnat undtäl - a8o Konungens Nåd.
Propositioner la Kongl.
Maj:ts uppmärksamhet, att Tegarne i detta afseende ej äro nog tydliga och bestämda, och ej eller kraftiga nog, att förekomma otili, börligl gäckande å Gälderiärers sida af Fordringsagandes rätt.
Det skadliga inflytandet häraf på allmänna förtroendet, är lätt att inse; Och Kongl. Majit, som räknar vården om allmänt förtroende bland sina dyraste pligter, har med tillfredsställelse trott det kunna antagas, att ämnets beskaffenhet medgifver ett serskilt stadgande härom, utan afbidan på hela den öfriga Lagstiftningens fullbordande.
Majtt har derföre låtit genom Lag-Cornmittén utarbeta Förslag till en ny Concurs-Lag; I sammanhang hvarmed Committén ock uppgjort Förslag, ej mindre till ändring af 8:de Capitlet i §.
Giftermåls-Kalken, än till ändringar uti 7:de Capitlet Rättegångsbalken, hvarigenom dess förra Stadganden tillika med Kongl.
Förordningen den 15 Oktober agio angående vissa omständigheter, i afseende å Intekning i fast Egendom, skulle komma att till deras verkan upphöra.
Majtfs Högsta Domstol blifvit hörd och Kongl. Majit i De ss Sfats-Rad öfvervägat och granskat de af Lag-Committén utarbetade Förslag, har Kongl. Majit fa'tat Dess Nådiga Beslut, att till antagande af Rikets Stander öfverlemna de härvid bifogade Förslag till ny Concurs-Lag och till ändring af gide Capitlet a §.
Giftermåls-Balken samt 7 Capitlet RättegångsBalkert, hvarvid Kongl. Majit, i afseende på stadgandet i 3idje Capitlet 4 §. af Concurs-Lagen, som utsätter för vårdslös Gäldenär straff af fängelse med arbete, der sådant kan vara att till - Konungens Nåd.
Propositioner- igi' ga, velat i Nåder göra det förbehåll, att, när så-! dana Arbets- eller Corrections-Hus blifva i Riket inrättade, tillika medgifva ett behörigt afskiljande af Personer, sorn der hållas, Kongl. Maj:t då må äga, alt genom serskilt Kungörelse förordna, det vårdslöse Gäldenärer böra till slike Arbets- eller Corrections-inrättningar afsändas hälst de allmänna Fängelserne egentligen erfor-' dras för de under ransakning varande fångar.
Högsta Domstolens och Stats-Rådets härvid tillika bifogade Protocoller upptaga de serskilta yttranden, sorn öfver ifrågavarande ämne blifvit afgifna; Och Kongl. Maj;t vill till det Utskott, sora kommer att lägga hand vid detta ärende, öfverlemna Lag-Committéns författade motiver till de af Lag-Committén föreslagne Lag-förändringar, äfvensom de serskilta delar af Committéns Förslag, hvilka Kongl. Majit förändrat el-, ler icke antagit.
Majit förblifver Riksens Ständer med. ali Kongl.
Nåd och ynnest städse välbevågen Stockholms Slott den ig;de Februarii 1818.
CARL JOHAN Dan.
Förslag till Concurs-Lag. 1. Cap.
Huru Concurs uppkommer. 1. §.
Vill Gäldenär afträda all sin Egendom \
Gifve tvefald ansökning derom in till Radstuf - j8 2 Konungens Nåd, Propositioner. vu- eller Härads-Rätt i den Stad eller ort, der han i mantal skrifven är, eller, om lian Borgare är, »ler lian Burskap häfver.
Har Borgare Burskap uppsagt; Åge anda ej förr än ett är, elter det uppsagelsen skett sorn i 3 Gap. 5 §•
Mandels-Balken sägs, afträdes-ansökning till annan rätt ingifva än den, hvarunder han såsom Borgare lydi.
Frälseman gifve sällan Ansökning lill Hof-Rätten.
Vill Bolag, deri Frälseman del äger, sin egendom afträda; Vare Lag samma, 2> $• Emellan de tider då Härads-Ting hålles, må Afträdes-Ansökning till Domhafvanden ingifvas. _3. §.
Gäldenär skall vid Afträdes-Ansökning foga tvefalld uppteckning hf allt det han äger i löst och fast, af alla fordringar, af all gäld, så ock af alla Böcker, handlingar och ékrifter, som boet röra; Och vare den Boupptekning af honom med Eds förpligtelse underskrifven, 4- §•
Der Gäldenär vid sin ansökning ej fogat Boupptekning så underskrifven som i 3 §. sägs, varde ansökningen ej upptagen, utan skrifve Rätten eller Domhafvanden Afslag derå. , 5- §•
Har Gäldenär idkat handel eller annan rörelse, hvaröfver
Bok hållas bör; Late Rätten, enär Afträdes-ansökningen uplågen~är, genom egne eller Krono-Betjente genast uppteckna och försegla Gäldenärs Böcker, och andre handlingar, som hans handelsrörelse angå.
Propositioner. §•
Ar utmätning å Gäldenärs egendom af en eller flere Borgenärer sökt, och befara de eller andre, som klare oell förfallne fordringar hafva, att, efter försäljning af den egendom , full till. gang till deras förnöjande ej finnes; stande dem fritt att hos Rätten söka, det Gäldenärs Egendom afträdas må; Ar all Gäldenärs kända egendom under utmätning, eller har han varit i två månader, eller i längre tid för gäld bysatt; agen Borgenärer den rätt nu sagd är, ändå att deras fordringar ej förfallne äro:
Gitter ej, i desse fall, Gäldenär, då han hörd varder, som i 5 Cap. 3 §. sägs, genast visa, att han Borgenärerne förnöja kan, eller ställer han ej borgen eller annan säkerhet för deras fordringar; Beslute Rät» ten, att hans Egendom afträdas skall. 7- §•
Har Gäldenär rymt eller hållit sig undan och ställer han sig ej in, inom två månader ifrån det han rymde, eller holt sig undan, efter ty i 16 Cap. 6 och 7. Handels-Balken sägs; då skall hans egendom afträdas, der någon Borgenär det hos Rätten söker. 8- §.
Concurs skall anses börjad när Gäldenärs Afträdes-ansökning upptagen är, eller, om Borgenärerne sjelfve sökt, att hans Egendom afträdas må, å den dag, då Rätten dertill bifall gifvit. 9- §■ Sedan Concurs börjad är, må ej utsökningsmål emot Gäldenär upptagas; Är sådant mål vid Concursens början hos Konungens Befallnings - 58i Konungens Kati.
Propositioner. hafvande anhängig): 5 upphöre dess befattning dermed. 10. §.
Om offentlig
Stämning å Borgenärer och anslagstid derföre, sä ock huru med Baltegäng å Concursrnål i öfrigt förfares, sk i 11 s i 5 Cap. 2.
O/n afträdd egendoms förvaltning, a. §.
Borgenärer, sorn tillstädes kommit efter de kallelser af Rätten eller Domhafvanden, sorn i 5 Cap. 1, 2 och 3 §. §. sägas, skola genast in» för Bätten utse, eller ock sig emellan välja och för Rätten nämna tvänne eller flere gode
Män, hajst bofaste och detri som sjelfve sak-ägare äro, ptt den afträdda egendomen lill förvaltning emoltaga; agen pck Borgenäierne att meddela gode Männen föreskrift om förvaltningen, der sådant nödigt anses.
Förordnande för gode Männen §kall af Rätten ntfärdag. 2.