Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En General-Consul kan således tillse hela vår och Norriges högst vigtiga handel med England, men 3:ne General-Consuler erfordras att tillse Svenska och Norrska handeln inom omkretsen af provinsen Holstein > hvarifrån något spanmål, samt för öfrigt blott styckegods, till Sverige importeras, men dit exporten är i högsta grad obetydlig.
För olämpligheten af den nuvarande district-fördelningen skulle detta enda exempel vara tillräckligt anföra, men många andra kunna läggas härtill.
En ny och förbättrad indelning af Consuls-Districten och en förbättrad organisation af Consularväsendet lärer väl blott småningom och i nion af inträffande vacancer kunna verkställas, men då verkställigheten sålunda kommer att draga på tiden, har mig synts, att frågans väckande icke bordt fördröjas.
Det är ett bestämdt factum, att man bland handlande å utrikes orter har lättare alt finna en skicklig och passande person till vice Consul, än till Consul.
Anledningen härtill är tväggehanda, först att General-Consuln genom relationer och efterforskningar, anställda på närmare håll, bättre kan utfinna den till bestridande af en Consularplats mest tjenliga person, än som är fallet genom det nuvarande ansokningssättet direcle bos Regeringen, med sina oftast osäkra och tvetydiga recommendationer, hvarigenom handt, att personer blifvit till ordinarie Consulsplats recommenderade, som befunnits vara å stället antingen mindre välkände eller innehaft platser i samhället, som varit med den sökta tjensten oförenliga, hvilket svårligen kunnat vara af Regeringen här kändt; sedermera att skicklige handlande heldre åtaga sig en Vice-Consuls-beställning, då tillfälle finnes att, i alla kinkiga fall, å närmare håll inhemta råd och ordres af General-Consuln, hvarigenom ansvaret blir mindre, hvilket ansvar ofta afskräckt mången oberoende köpman att antaga ett dylikt, annars Önskans värd t, förtroende.
Den invändning, som blifvit gjord, att större skyndsamhet i utförandet af Regeringens eller dess departementers bud och befallningar vinnes genom anställande af talrika ordinarie Consuler, försvinner alldeles, så vida det tillägg göres i Consulstadgan, att i vigtiga fall en direct correspondance emellan vederbörande auetoritet och vice Consuln finge ega rum.
Besvärs- ech Ekon.-TJtskottets Belankandej N.-o gg.
3 Behofvet häraf skall ytterst sällan komma att inträffa.
Att emedlertid, om en förbättrad dislrict-fördelning införes, General-Consuln alltid, så vidt ske kan, bör vara nationelj, samt icke få befatta sig med handel å det ställe, der han är anställd, synes falla af sig sjelf, och utgör en af de principer, som de af mig citerade fyra stora Magterna redan länge antagit.
Stats-Calendern upptager 72 Svenska och Norrska ordinarie Consuier.
Jag skulle vilja föreslå att få detta antal förminskadt lill 20 Consuier med district, derunder inbegripna 5, hvilka redan äro förenade med beskickningar.
Skulle å vissa aflägsnare orter eller med afseende å handelns behof å något visst ställe ytterligare en eller annan Consul böra tillsättas, så torde sådant, utan hinder af en ny förbättrad district-fördelning, kunna partiell ega rum.
En ny Consuls-district-fördelning borde vara grundad på principen att blott ega en , högst tvänne Consuier i hvarje land.
Den skulle, enligt min åsigt, kunna erhålla följande, mera ändamålsenliga, utseende. 1:0 Finland.
En Consul i Åbo eller Ifelsingforss (redan verkstäldt). 2:0 Ryssland.
En Consul i St.
Petersburg med vice Consuier i de Rysska Östersjöhamnarne. 3:o Preussen.
En Consul med vice Consuier i de Preussiska och Mecklenburgska Östersjöhamnarne. 4:o Hanse-Städerna Holstein_, Hannover och Oldenburg.
En Consul. 5:o Köpenhamn.
En Consul för Danska öarne Jutland och Schleswig. 6:0 Nederländerna j 7:0 Belgien \
En Consul i h vartdera Riket 8:0
England ( (redan verkstäldt). g:o Frankrike.
' En Consul för hamnarne vid Canalen och Atlantiska hafvet.
En dito för hamnarne vid Medelhafvet. 10:0 Spanien.
En Consul vid Atlantiska hafvet.
En dito vid Medelhafvet eller alternativt.
Att Consulsbefatlningen förenas med Beskickningen. 11:0 Portugal.
En Consul (redan verkstäldt). 12:0 Italien.
En Consul (redan verkstäldt). i3:o Sicilien.
E11 Consul (skulle kunna förenas med den uti Italien). 14:0 Österrike.
En Consul i Triest. i5:o Grekland.
En Consul (redan verkstäldt).
Besvärs- och Ekon.-Utskottels Betänkande, N.o gg. 16:0 Turkiet.
En Consul (Vedan verkstäldt). 17:0 Barbareske Staterna.
(Torde böra bero på serskild pröfning.)
Amerika: 18:0 Förenta Staterna.
BIH A N G TILL US tunt vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Ar 1840.
Aikl/JiA MMMSS» 25a fifSetmngeu:
Samtlige La tielsh öfdin garn es samt Öfver-Stäthällarens till Kongl.
Majit i underdånighet afgifne Fem-år s-Ber ättel ser.
BERÄTTELSEN för Stockholms Stad. 59 99 Upsala Län. 99 99 Stockholms d:o. 99 99 Nyköpings d:o. 99 99 Östergöthlands d: 99 99 Gottlands d:o. 59 99 Calmar d:o. 99 99 Blekinge d:o- 99 99 Jönköpings d:o. 59 99 Kronobergs d:o. KOJGL.
MAJjTS ÖFVE 11 STÅTHÅLLARES UTI STOCKHOLMS STAD TILL KONGL. MALT I UNDERDÅNIGHET aEGIFNE FE MÅRS-BE RÄTTELSE, För Åren 1833, 1834, 1835, 1836 och 183L TRYCKT HOS J. A. WALLDAN, 18 40.
Enär Öfver-Ståthållare-Embetet, genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den 4 Maj »827, har sig ålagdt, alt hvart femte år till Eders Kongl. Maj:t inkomma med underdånig Berättelse om Hufvudstaden Stockholms tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende, och Öfver-Ståthållare-Embetels sednaste underdåniga Berättelse i ämnet, af den 3o December 1833, sträckte sig till i832 års slut; får Öfver-Ståthållare-Embetet, sedan nödige uppgifter och utlåtanden ifrån vederbörande blifvit infordrade och erhållits, i underdånighet afgifva en sådan Berättelse för de nästföljde
Fem åren, eller ifrån och med i833 till och med 1837, uppställd i den ordning och under de rubriker Eders Kongl. Maj:t, medelst utfärdade formulärer, i Nåder anbefallt till noggrant iakttagande. 1:0
I denna del åberopas underdånigst hvad Öfver-Ståtbållare-Embetets förut afgifne Femårs-Berättelser innehålla; hvarvid Öfver-Ståthållare-Embetet, angående inträffade förändringar under ifrågavarande fem år, här endast har att tillägga följande.
Afven under denna tid har Hufvudstaden alltmer vunnit ett vackrare utseende och i allmänhet ett förbättradt skick.
Bland härtill bidragande byggnader och arbeten, som för allmän räkning blifvit verkställda, må anföras: en af Stats-verket bekostad
Quai-byggnad af huggen gråsten, med derå uppförde tvänne stenhus framför Kongl. Myntets Norra fa cad; fortsättning, på Börs-, Bro- och Ilamnbj^ggnads-Fondens samt Stads-Cassans bekostnad, af Quai-anläggningen vid Blasieholms-hamnen och Appareillen vid Köpmanstorget och Österlånggatan; utvidgning al sLora Glasbruksgatan Öfver-Stålluillarcns Feniårs-Berät telse. 1 4 och af uppfarten dertill, hvilket arbete bekostats dels af Stadens Drätselverk, dels af Brandförsäkrings-Contoret; en genom Drälsel-Commissionens försorg anlagd ny farbana ifrån Kongl. Slottet, utåt Skeppsbron, till Södra Slagtarehuset, å hvilken ej finnes mera än en enda, tvärlöfver densamma löpande rännsten, hvaremot vattnet ledes längs efter farbanan, och genom trummor derunder vidare till sjön; samt den fortsatta upprensningen af Claras sjö, hvartill ansenliga summor ifrån Slads-Cassan utgått.
Serskildt förtjena ock att nämnas den af Trädgårds-Föreningen företagna vackra anläggning af en Trädgård med Pavilloner, å Allmänna Barnhusets Trädgårdstomt, samt den byggnad, som till Hotel-Garni af enskilde personer uppföres vid Brunkebergs Torg, och hvilken blifver en af de största och prydligaste i Hufvudsladen, likasom den i anseende till ändamålet är en af de mest behöfliga och nyttiga.
För öfrigt hafva i enskildes egendomar, enligt Politie-, Em bets- och Byggnings-Gollegii Tillstånds-Resolulioner, 170 nya hus blifvit uppförde och i85 byggnader undergått större reparationer, hvarjemte många andra blifvit till det yttre reparerade och flera förfallna trädhus nedrifna.
De flesta af nyssberörde nybyggnader gifva likväl ytterligare anledning lill den jemväl i Öfver-Slåthållare-Embetets sisla Femårs-Berättelse framställda anmärkning om bristande smak och prydlighet i de inom Hufvudstaden i sednare tider uppförde byggnader, och ådagalägga än vidare behofvet af de föreskrifter till beredande af en vackrare archilecture, som influtit i Öfver-Ståthållare-Embetets till Eders Kongl. Maj:t ingifna underdåniga Förslag till ny Byggnads-Ordning för Hufvudstaden, hvilket förslag nu beror på Magistratens samt Politie-, Embets- och ByggningsGollegii underdåniga utlåtande.
Hvad dessutom i Hufvudstaden blifvit åtgjördt till gatornas, gatulysningens, renhållningens och sundhetens förbättrande, om behöfligheten hvaraf yttranden under denna rubrik förekomma i sednaste Femårs-Berätlelsen, skall i underdånighet anföras längre fram, uti Afdelningen om Stadens Politie.
Det torde icke vara olämpligt att pä detta ställe nämna, att Stadens Ingenieur är sysselsatt med upprättande af en ny charta öfver Stockholm med sina tilihorigheter, för hvilket ändamål nya mätningar anställas; och blifver denna charta författad i en scala af 100 alnar på en decimal-tum, på det att ej allenast qvarter och gatu-nummern må kunna utsättas, utan äfven gränsorna omkring hvarje tomt, med 1810 års nummer, jemte adressnummern, derå utmärkas.. 5 2'.o Invånare.
Enligt Mantals-Förteckningarne har Hufvudstadens Folkmängd utgjort:
Mantalsskrifne: Mankön 23,6.
Qvinkön 32,276.
L_i 56,0: 2.
Mankön 14)087.
Qvinkön 11,143. - ~ 2D',2jO. q é \ _____ o i) 242 • „ i834.
Mankön 23,96c).
Qvinkön 3*2,653.
Mankön 13,883.
Qvinkön _a5 8l,732. „ 1835.
Mankön 23,33o.
Qvinkön 3*^806^,36.
Mantalsfrie, Mankön 18,270.
Qvinkön „ i536.
Mankön 24,944* Qvinkön 3.2,339. Mantalsfrie:
Mankön 13,909.
Qvinkön 11,463. ko 2b,Ö7 3- 8a:6ry5j „ 1887.
Mankön 24,844* Qvinkön 33,14.0. K 0 , v ———57,984, Mantalsfrie:
Mankön 13,955.
Qvinkön 1 1,178. ^ („ —’ L83,i 17; »nder hvilka antal de vid Stockholms Sjömanshus mantalsskrifne Sjömän äro inbegiipne.
Angående antalet af födde och döde i Hufvudstaden under meranämndc
Fem år, utvisar ett utdrag af Tabellverket följande förhållande:
Födde: ir i<S33: af Mankön 1,400, af Qvinkön 1,400.
Summa 2,800, hvaraf oäkta 1,091. „ i834: „ 1.397, „ i,3o4. „ 2,701, „ 1,196. ,, 1S35.
,, 1,400, ,, i,3o8. ,, 2,7^3, „ 1,156. „ 1836: „ j,447> „ 1,344* »> 2>7.9r» ■» 1,173.
„ 1,397, 1,324. „ 2,621, 987.
Summa „ 6,946.
„ 6,58o. „ 13,526.
„ 5,6o3.
Döde: kr 1833: af Mankön i,68r, afQvinkön J,3g9.
Summa 3,080.
{ 280.
„ 1834: ,, 3,6o3, „ 3,374.
„ 6,977. __ „ 4>276. 1, 1835: „ 1,469, 1836: „ 1,974, 1837: „ 2,Iö5, . . o 5 Flere födde? 1,244* 99 £ än döde 3 ?
O. ,,5„. „ 3,496. { 7»5. 1,728. „ 3,833. ,, j,3i2.
Summa „ 10,822. /-» o 5" F?ere döde? ^ ^✓-»^ 9,267. „ 20,089.
\ än födde S 6,568.
Folkmängden, som år 1802, enligt Mantals-förteckningarne, var 8r,486, har således under de derefter framflutne fem åren, då den år 1837 utgjort 83,117, ökat sig med i,63i, oansedt antalet af döde utöfver det af födde under samma lid uppgått lill det betydliga af 6,563, hvilken sednare disproportion till en betydlig del föranledis af cholera-farsoten år 1834, i hvilken sjukdom, af 7,889 insjuknade personer, 3,278 afledo.
Berörde tillökning i Stadens folknummer synes egentligen härröra af folks inflyttning från Landsorterne; och inhemtas af Kongl.
Tabell-Commissionens lill Eders Kongl. Maj:t den 3 April 1838 afgifna underdåniga Berättelse angående Nativitetens och Moralitetens förhållande samt Folkmängden i Riket åren i83i till och med 1835 m. m., att, under dessa år, de lill Städerne från landsbygden inflyttade, emot dit utflyttade, ägt en öfvervigt af 11,057 mankön och 7,007 af qvinkön, eller tillsammans 18,364, hvaraf på Stockholms Stad sig belupit 5,o55 af mankön och 3,10” af qvinkön, eller lii 1- hopa 8,162 peiscner.
7 Hvad beträffar Folkets lynne } bildning, sedlighet konst och näringshåg samt välmåga; så liar uli Öfvei-Slålhållare-Embetets sednaste FemärsBerättelse lemnats det allmänna yttrande, att Hufvudstadens innevånare, fortfarande, utmärka sig för trohet och tillgifvenhet lill.Konung och Fosterland, laglydnad, välgörenhet, konst- och näringsflit, samt eli lugnt och sansadt omdöme, hvilket, om det än för eli ögonblick skulle kunna hänföras, dock icke på det hela kunde missledas till tänkesätt, som voro stridande emot det sanna och rätta.
Till ett annat utlåtande för den lid sorn är föremål för nu afgifvande Berättelse, saknar Öfver-Slålhållare-Embetet anledning, äfvensom Öfver-Slåthållare-Embetet anser det vara obestridligt, att folkets upplysning och bildning ytterligare under denna tidrymd gjort framsteg, i följd af tidens kraf samt de mångå bildnings- och undervisningsanstalterne härstädes; och ehuru allmänna välmågan vissei ligen icke ökats, utan snarare, att döma af de längre fram i denna Berättelse förekommande upplysningar om näringarnes tillstånd, synes bland en del Närings-classer vara minskad, torde den dock på det hela icke kunna anses hafva i någon betydligare mån aftagit.
Från dessa allmänna omdömen bör likväl äfven nu, likasom i de föregående Femårs-Berättelserna, undanlag göras i afseende på den lägsta folkclassen, bland hvilken sjelfsvåld, lättja, sedeförderf, fattigdom och tiggeri fortfarit att tilltaga, hvilket hufvudsakligen torde vara en följd af brän vinets omåttliga bruk.
Af Poliskammarens Arbets-förteckningar upplyses, att för fylleri blifvit derstädes till böter fällde:
År i833.
År i834.
År i836.
För i :sta gången 9S9 743 480 434 553 — 2:dra — I 2Q n3 89 73 i4a — 3:dje — 43 35 4° 3. 51 — 4:de — 3i KO 18 18 27 — 5:te 8 12 8 JO 12 —.
6:te 5 3 7 3 12 — yrde . 2 5 4 5 — 8:de — 2 — 1 4 — 9;de 2 2 1 — — io:de — 1 1 — — — j i :te 3 — 1 I — — 12:te — 1 1 _ Ar 1833.
Ar i836.
Ar rS37< — i3k;e — 1 — — 2 — — 15:de — 1 — — 1 — \
Sulu nja 1,214 646 5^8 806
Dessutom hafva en myckenhet andra mindre förbrytelser, såsom slagsmål oell öfvertiädelser af Polis-Förfatlningarne, blifvit uti Poliskammaren afdömde; och de gröfre brottmålen, som derifrån hänskjutits till
Domslelarnes handläggning, hafva utgjort:
Ar 1833, 699, hvai ibland mord, dråp, slag å Föra]- samt stölder och diar, bedrägerier och förfalskningar 44 snatlerier . . 525 „ 1834 , 595 . . 5o 42^ „ 18 35, Göq ........ 52 . . 5o8 „ : 836, 783 42 • • • ..... 621 „ i837, 976 • • 77 57'5 Häraf synes, att brottens antal under ifrågavarande quinquennium varit större, än under del föregående; hval Lill anledningen i synnerhet torde igenfinnas deruti, att en mängd vanartade, personer blifvit från CorrectionsInrättningarne utlemnade i tjenst inom Hufvudsladen eller i dess granskap, och sålunda kommit i tillfälle att dels sjelfve å nyo föröfva brott, dels dertill förleda andra.
Beträffande tillgången pä arbetare och dagsverksprisernes belopp, är någon hufvudsaklig förändring icke att anmärka uti de år 1833 uppgifna förhållanden. 3:o Näringar.
De härvid enligt formulärerne förekommande frågor
Sro a) Pä hvilka Näringsfång
Huf vudstadens bestånd synnerligast grundas, om naturen af dess handel, tillfär sel af landets öfver skottsprodueter, af sättningsorter och communikation med desamma.
Till det härom i de förra Femårs-Berätlelserne anförda, har ÖfverStåthållare-Embetet icke annat tillägg att göra, än att, då i den sednaste af desse Berättelser redan är nämndt, dels att, till trafikens utvidgande och liflighet emellan Hufvudsladen och Landsorterne, under de sednare åren, märkeligen bidragit, jemte Kanal-anläggningar, tillkomsten af flere ångfartyg, som år 1833 till ett antal af tolf, på bestämda dagar i hvarje vecka afgingo äfgingo emellan Stockholm och ej blott de fleste städer vid Mälaren, titan äfven åtskillige aflägsnare orter, såsom Gefle, Nyköping, Westervik och isynnerhet Norrköping, hvarigenom communicationen och varutransporten blifvit serdeles lätta och skyndsamma, dels att den af enskilde personer verkställde inrättning af Diligencer emellan Hufvudstaden och flere delar af Riket jemväl verkat till communicalionens lättande, Öfver-Ståthållare-Embelet anser det äfven nu böra i enahanda afseende omförmälas: att antalet af ångfartyg, för begagnande, efter bestämda reseturer, emellan Stockholm och inrikes orter, hade vid 133^ års slut uppgått till och sedermera ytterligare förökats: att berörde, af ångfartyg besökta inrikes orter hufvudsakligen varit städerne vid Mälaren, Linköping, Norrköping, Götha Kanal-liniens Stationer, Götheborg, Örebro, Nyköping, Jönköping, Westervik, Gottland, samt åtskillige Städer och Hamnar i Gefleborgs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens
Län: att för communicationen emellan Stockholm saint Åbo, Reval och Petersburg, med flere Finska och Ryska hamnar, sednast begagnats 3:ne, samt emellan Stockholm och Lubeck a:ne ångfartyg, som afgått på bestämda tider: samt att Diligence-Inrättningen befordrats genom understöd och anslag ifrån Stals-Verket; och hafva desse tillökte och förbättrade communications-anstalter för Hufvudstaden, likasom för Landsorterne, medfört mångfaldig vinst och nytta, samt troligen äfven i betydlig mån verkat till det förhållande, att tillförseln ifrån inrikesorter af victualier och andra förnödenheter för Hufvudstaden alltmer tilltagit, så alt, ehuru importen af sådane varor ifrån Finland minskats, tillgången på alla nödvändighels-artiklar i Hufvudstaden fullt motsvarat behofvet, och, på det hela, någon stegring i priserne icke uppkommit. b) Huruvida under de år hvilka denna Berättelse omfattar j Hufvudstadens Handel och Näringar stigit eller fallit, samt hvilka gynnande eller ofördelaktiga conjunctur er förorsakat nägotdera af dessa förhållanden*
I likhet med hvad uti sista Femårs-Berältelsen ägt rum, får ÖfverSlålhållare-Embetet här i underdånighet anföra det hufvudsakligaste af de i detta ämne, ifrån ej mindre härvarande Handels-Societeter, HandtverksEmbeten saint Fabriks- och Manufactur-Societeter, än Borgerskapets Äldste, Hall- och Manufäctur-Rätten, Tull-Verket, Magistraten, med flere, på begäran meddelade uppgifter och utlåtanden.
Öfver-SlåtJiållarens Femårs-Berättelse* 2 40 Grossliandels-Societetensx Stockholm Ledamöter hafva åren 1833—1837 utgjort, per medium,. 186; och burskap å Grosshandel har
År 1833 vunnits- af 7 samt blifvit uppsagdt af 7 ,, 18ot-(. ,, 1 o- ,> » 2 ,, 183 5 ,,, f) 3 „ 1836. ,,. i3 „ „ 6 „ 1837 „ ro „ „ 6 Tillsammans 49- 24’ Af öfrige, dels under Handels-Collegium, delsunder Politie- Embelsoch Byggnings-Collegium lydande, Handels-Societeten och Handtverks-Embeten här i Staden, hafva funnits: Siden- och Klädes-Kramhandlare:
År 1833 — 26 Ledamöter, med 11 Handels-Betjenter och 23 Handels Lärlingar. ,, i834 — 29 ,, 12 ,, 28 ,, „ 1835 — 29 12 „ 28 „ ,, 183G 3o ,, 12 ,, 29 ,, ,, 1837 — 04 iG » 27 ,, Di versehandlare r Antalet af Burskapsägande å denna rörelse är uppgifvet till 39; äfvensom anmäldt blifvit, att Betjenter och Lärlingar utgjort, meranämnde fem år, ett antal af 20 å 26..
Spamnåls- j Minut- och Victualie-Handlare:
År 1833 — ii5 Ledamöter, med 183 Handelsbetjenter och Lärlingar. i834 — 114 » I79 V „ 1835 — 118 „ 175 „ „ „ i836 — 115 „ 180 „ „ „ 1837 — 1 n „ 117 „ „
Läderhandlare:
År i833 — 2i Ledamöter,, af hvilka 2 varit ulan rörelse, 1 aflidit och 1 uppsagdt Burskap; 5 Betjenter och 9 Lärlingar.
„ 1834 — 22 „ af hvilka 5 ej idkat rörelse och 1 under året gjort cession; 2 Betjenter och 5 Lärlingar. 11 Ax 1835 — 22 Uedamöter, af hvilka 5 ej idkat rörelse, i uppsagdt burskap och 4 råkat i concurstillstånd; 3 Betjenter och 5 Lärlingar.
„ 1836 — 2i „ af hvilka 5 varit ulan rörelse, i uppsagdt Bur skap och i aflidit; 3 Betjenter och 5 Lärlingar. n !837 — 2i „ af hvilka 3 ej idkat rörelse, 3 uppsagdt bur skap och i allidit; 3 Betjenter och 5 Lärlingar.
Meubelliandlare:
Under hvardera af berörde 5 år: 2 Ledamöter och 4 Betjenter.
Bokhandlare:
Åren 1833 —1836:
En, som var Borgare; men han har aflidit sistnämnde år; hos honom voro 2 Betjenter sysselsatte.
För öfrigt hafva Bokhandlare, som ej varit Borgare, men likväl utgjort borgerliga utskylder, varit:
År 1833 — 15 Ledamöter, med 16 Betjenter. „ i834 — i5 ,, 17 >» „ 183 5 — i5 „ 16 „ „ i836 — 14 „ i3 „ „ 1837 — I7 „ l5 r„
Kryddkramhandlare:
Ar 1833 — 188 Ledamöter, med 207 Betjenter. „ 1834 — 188 „ 198 „ „ 1835 — 198 „ 194 » „ i836 — 200 190 „ „ 1837 — 206 „ '»91 ” Tobaks-Fabrikörer:
Ar i833 — i3 Ledamöter, med 307 Lärlingar och Arbetare. „ i834 — i3 „ 3o7 „ » „ i835 — 11 ,1 254 «> » „ 1836 — 11 „ 291 „ 1837 — i3 „ ^4° „ » Tobakshandlare: Ar 1833 — 43 Ledamöter, med 8 Betjenter. 12 År 1-834 —■ 4[ Ledamöter med 6 Betjente^ „ 1835 — 42 5 „ i836 — 43 5- „ 1837 — 43 6 „ J cnikramliandlare:
År 1833 — 20 Ledamöter med 4 Betjenter och 21 Lärlingar.
J, I 834 _ 2 1 ,, 5 fi J Q fy a 1ö3b * 20 a 4 a 18 a „ 183 6 — 19 „ 7 „ ,4 a 1887 14 6 a, 1-4 11 Linkramhandlare:
År i833 — 14 Ledamöter, med5 2 Betjenter och 11 Lärlingar* 1834 “** 13- a 2 a 1 o a a 183 o —• 10 a 1 a ii„.
„ i836 — i3 „ i „ n „ a 1807 — 1 3 a- 1 ii 1 1 li lja 11 si offer are:
År 1833 — 9 Ledamöter, med 9 Betjenter. a- 1804 - 8 „ Q a „ x835 — 8 „ 8 v „ iS36 — 9 „ 8 a 1837 — 9 a ® >>•
Lärftskramhandlare:
År 1833 — 46 {Lse0a”dkart HanS?0r} 4 Handelsbetjénter och 24 Lärlingar.
„ 1834 47 11 3 a 38 a „ i835 — 4ö » i3 „ 27 „ „ i836 — 45 „ i-3 „ 25 „ „ 1837 ~ 4Ö ,, 11 » 36 „ Bryggare:
Ledamöter,. som drifvit Bryggeri-rörelse 38 med 3g Lärlingar.
Enkoi, ,, ,, 2 a 2 a Ledamöter, som idkat endast Bränvins deslillering . . . . 17 „ 4 „ 13 Enkor, som endast idkat Bränvins-destil - fering 8 »
I 99 Ledamöter, som icke drifvit någon rörelse 4 Tillsammans 6'g. 99 46. 99 År .83/,.
Ledamöter, som drifvit Bryggeri-rörelse 38 med 3i Lärlingar.
Enkor, 99 99 a 99' 2 99 Ledamöter, som idkat endast Bränvins- destillering 18 99 4 99 Enkor, som idkat endast Bränvins-deslil- lering 6 99 r 99 Ledamöter,, som icke drifvit någon rö- relse ..............
5 Enkor, som icke drif vit någon rörelse r 4 Tillsammans 7°. 38. kr .835.
Ledamöter, som drifvit Bryggeri-rörelse 38 med 3r Lärlingar.
Enkor, d:o d:o 2 99 2 99 Ledamöter, som idkat endast Bränvins- destiljering .......... l9 99' 4 99 Enkor, d:o d:o 6 Ledamöter, som icke drifvit någon rörelse 4 Tillsammans 69. *7'
År 1.836; Ledamöter, som drifvit Bryggeri-rörelse 34 med 31 Lärlingar.
Enkor do dro 3 Ledamöter, som idkat endast Bränvins- destillering 22 99' 6 99 Enkor d:o d:o 6 Ledamöter sorn icke drifvit någon rörelse 3 Tillsammans 68. 37. År i837.
Ledamöter, som drifvit Bryggeri-rörelse 3 r med 3i Lärlingar.
Enkor dro dro 5.
Ledamöter, som idkat endast Bränvins- destillering 20 99 7 99 Enkor dro dro 8 Ledamöter, som icke drifvit någon rörelse i3 Tillsammans 77, 38. 14 Bagare:
Ål 183'3. 4?
Ledamöter, nied .54 Gesäller pcb Lärlingar. 99 1834.
4-5 >r „ 1 25 99 99 9 t i835. 4ö •» » 122 99 99 99 1836. 47 » » 176 99 99 99 1887. 4 6 >,» i 01 99 9•
L7inskänkar:
År i833. 74 Ledamöter, med 1 IO Kypare och Lärlingar. 99 i834. 75 „ „ I I 2 99 99 1835. 77 „ „ I 2 I 99 99 99 i836. 77 „ „ I 1 6 99 99 99 1837. 79 I 24 99 99 Skräddare r Ar i833. 124 Mästare-, med 214 Gesäller, 173 Lärlingar och -7 andre Arbetare, 1834- 120 » 227 » *65 » 1 »> 1835. 127 „ 22 9 „ 204 „ 6 „ 99 99 , .1836. 125 ,, 228 ,, 228 ,1 13 -.
„ 1837* 127 », 270 1», 226 ,, 3p ,, > Skomakare:
Är 1S33. 210 Mästare, med 4»8 Gesäller, 385 Lärlingar och 89 andre Arbetare. 99 1834- 217* » 417 » 873 „ 35 1835. 217 „ 418 „ 4°7 » 4° » 1836.
208 „ 4o6 „ 388 „ 36 1837. 210 „ 387 „ 423 „ 4° 99 Slagtares År i833. 20 Ledamöter. „ i834- 20 „ „ 1835. 21 „ „ i836. 21 „ „ 1837. 22 „ 15 hvarjemte Gesäller och Lärlingar äro uppgifne att hafva utgjort» dessa år, per medium, de förre 55 och de sednare 5o.
Guld- och Silf ver-Arbetare samt Jouvelerare:
År i333. 78 Mästarer med 79 Gesäller och 56 Lärlingar. „ [834- 63 „ 100 „ 80 „ „ 1835. 74 „ 86 „ 70 „ „ i836. 76 ,» 92 „ 84 » ,. 1837. 65 91 ,, 94 » <\ ' •' ’ ■' N r-. , ... " ( . ..
; Coopvcerdie-Skeppare r År 1833. 142 Ledamöter {^odetefea™^} ^ som uPPsagdt burskap. „ i834. 141 7 „ 1 „ 5 döde. „ i835. i32 „ 2 „ 7 „ 3 „ „ i836:. i3o „ 6 „ 6 „ 2 „ „ 1837. 124 „ 3 „ 5 „ 4 „ vid hvilken, uppgift erinringar här nedan förekomma.
Hofslagare r År 1833. 29 Mästare, med 54 Gesäller och f 13 Lärlingar. „ 1834,. 29 » 54 „ 113 „ „ 1835-. 32 „ 57 „ i2i „ „ 1836. 3o „ 55 „ 109 „ 1837. 4° » 55* 126 J» 99 Bleckslagare::
År .833. 8 Mästare, hvaribland lik-* GesäUer 20 Lä,.llngar. väl i utan verkstad J „ 1834. 9* ii >4 >» 23 ” „ .835. 9 „ .3 „ 19 „ .836. 9 „ 12 „ a3 „ 1837. 9 i3 „ 24 „ 99 99 Tunnbindare’.
År .833. 31 Mästare, med 48 Gesäller och 54 Lärlingar.
„ 1834- 3« „ 49 » ” 16