Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tillstånd till minuthandel med eller utskänkning af bränvin och andre brända eller dislillerade spirituösa drycker är å landet meddeladt endast å tvänne ställen, nemligen å Gammelby gästgifvaregård i Burträsk socken efter en afgift af 600 kannors utskänkning, och i Mångbyn, Löfångers socken, efter 800 kannors försäljning.
Under de fern ar, hvarom fråga är, hafva 117 krono-nybyggen och torp blifvit lill anläggning beviljade, och 97 dylika lägenheter ingått i skatt.
Innehafvare ej mindre af äldre krono-skalle-hemman, hvilka vid landet förut öfvergången afvittring kommit i saknad af större och mindre jordvidder, än ock af krono-hemman och nybyggen, de der sakna bestämda utmål och gränser för sina ägovälden, emotse med längtan fulländningen af nu pågående afvittring i länet, hvilken otvifvelaktig! kommer alt mäktigt inverka på ulveklingen af jordbruket; hvadan önskligt vore, att Rikets härnäst sammanträdande Ständer skulle anvisa förökade anslag lill anställande af flere
Landtmätare vid afvittringen och till andra dermed sammanhang ägande kostnaders bestridande.
Statsbidrag, som i tabellen upptagas efter de fem sista arens medelpris, äro for jordbrukaren kännbara och vid inträffande missväxt-år tryckande, särdeles hvad beträffar de kommunala prestationerne och utskylderne, såsom skjutsning, väghållning och fattigvård, och hvilka tyngder årligen snarare ökas än minskas.
Skjulsningen, ehuru betungande, är dock jemnare fördelad, sedan entreprenader för häll- och reservskjutsens bestridande blifvit åvägabragte vid alla gästgifverier efter allmänna landsvägen samt en del stationer vid bäradsvägarne.
Och besväret med de långa samt tidsödande resorne för de allmänna skatternas utgörande förminskas ock i samma man, som Militäre samt Civile Embets- och Tjenstemäns å lönerne indelta persedlar utbytas emot kontant ersättning.
Utskylderna hafva de sist förflutna fem åren till största delen erlagts vid uppbörds-slämmorne, så alt inga restantier ägt rum vid uppbördsårets utgång.
Jemlikt Eders Kongl. Majlis nådiga Cirkulär den 17 April 1828 anmärkes, att uti den i tabellen uppförde kostnad för rustning och rotering ruslhållsslammars- och augments-räntor ej ingått, emedan hvarken dessa eller häst-vakans-spanmål i länet finnas.
Hvad särskildt beträffar Lappmarken, äro Statens intrader derifrån små, men, inberäknadt alla onera och besvär, anses de dock uppgå till 15,806 R:dr, eller ungefärligen 83 ILdr 30 sk. per mantal.
Någon särskild författning för länet angående ordningens och sedlighetens vidmakthållande finnes icke, utan tillkommer del Kyrkorådet, Socknenämnden, Landsfiskalen och Kronobetjeningen, att vaka öfver allmänna förfaltningarnes efterlefnad i berörde hänseenden samt befordra till undergående af varning eller laga ansvar för inträffande öfverträdelse!-.
Uti alla socknar å kustlandet och Holmö ka pell-försam ling - 17 ling finnas fasta folkskolor inrättade, äfvensom i de flesta socknar en eller flera ambulatoriska skolor.
I Lycksele Lappmarks församling finnas tvänne fasta folkskolor och i alla öfriga Lappmarks-socknar ambulaloriska skolor, äfvensom dels en på Skytteansk donation och allmänt bidrag grundad skola i Lycksele, der sex af Lappallmogens barn njuta fri undervisning och fritt underhåll, dels tvänne af Missionssällskapet anlagda skolor, der äfven Svenska barn kostnadsfritt fä begagna sig af undervisningen, utan alt likväl, såsom de Lappska barnen, åtnjuta underhåll och kläder på Missions-sällskapets bekostnad.
I öfrigt meddelas barna-undervisning i Chrislendmnskunskap, såsom tillförene, af föräldrarne, eller andra på stället boende och dertill tjenlige personer.
Helsovården ombesörjes af 4 Provincial-lakare, af hvilka en tillika föreslår lasaretts- och kurhus-läkare-befallningen; hvarförutan en Regements-läkare vid Westerbottens Kongl.
Fält-Jägare-Corps är boende inom länet, och der praktiserande.
Trenne apothek finnas å landet, nemligen i Skellefteå, Lycksele och Nysätra socknar, det sistnämnde likväl endast ett filial-apotbek under det i Umeå stad.
Ett lasarett oell dermed förenadt kurhus finnes äfven inom länet.
Examinerade barnmorskor äro antagna i alla socknar på nedra landet samt i de flesta Lappmarks-församlingar, hvarjemte vaccinalörer och vaccinalions-föreslåndare finnas i tillräckligt antal.
Fattigvården ombesörjes numera af Sockne-Nämnderne.
Närmaste tillsynen å förfaltningarnes efterlefnad vid gästgifverierne och skjutsombyles-stalionerne handhafves af Kronolänsmannen.
Några särskilda anstalter för rofoch skadedjurs uldödande finnas icke och äro icke heller behöfliga, enär det ligger i folkels intresse alt döda dylika djur, när deras vistelseort blifver känd. § 5.
Släder.
Denna stad, för hvilken, i anseende lill Konung Gustaf den II Adolphs bortresa, Riksens Råd den 22 Juni 1622 utfärdade så kallade interimsprivilegier, erhöll, den 30 Augusti 1646, sladsprivilegier af Drottning Chrislina, hvilken tillika åt staden donerade hemmanet Sanda, ett halft mantal förmedlad skatt.
Sandahemmanet, pä hvars ägor staden ligger, innehåller, enligt Eders Kongl. Maj:ts dåvarande Befallningshafvandes utslag den 18 November 1784 i anledningafden nästföregående årå hemmanet verkställda afvittring, en areal af 1,633 tunnland 19 kappland, hvaraf för närvarande 743 tunnland 16j}~i kappland utgöra åkerochäng.
Slads-planens arealär 52 Berättelse ii feer Westerbottens län för åren 1851—1855. 3 18 tunnland 14 & kappland och tomternas antal är 140, utom någon å karla särskildt lajjd jord, som är bestämd till 14 tomter.
Staden, sorn är belägen vid norra stranden af Umeå eif, mil från hafsbandet, erhöil den 15 Juli 1812 den utvidgade stapelrätt, att i sin hamn fä emottaga främmande fartyg.
Vid den lid, dä staden anlädes, var Umeå eif så djup, att större fartyg med full last kunde ligga invid sladsbryggan, men under tidernas lopp bar elfven, genom ras ifrån dess sandiga stränder, så uppgrundats, att fartyg, sorn ligga djupare än 7~l lill 8 fot, vid lågt vattenstånd numera icke kunna uppgå till staden.
Större fartyg kunna icke uppsegla längre an lill Holmsund, sting beläget 1$ mil frän staden, ansetts för dess gamla hamn och har ett djup af 14 till 15 lol.
Uppmuddring af elfven bar flera gånger varit satt i fråga, men ej kommit till verkställighet i följd af ite dryga kostnader, som gro oskiljaklige från ett sådant arbete, hvilket likväl förr eller sednare mäste verkställas.
Vid slutet af år 1850 uppgirrgo de staden tillhörige fartyg lill eli antal af 21, med en drägtighet af 1,521 Svåra läster, roen vid 1855 åts utgång var antalet af stadens fartyg 44, med en drägtighet af 2,624 svåra läster, hvaraf 25 stycken, om tillhopa 2,233 j-8^ svåra läster, gagnats för utrikes sjöfart, och de öfriga 19 lill inrikes segling.
Sjöfarten pä
Umea och de under Umeå Tullkammare-distrikt hörande landlhamnar har väl under åren 1851, 1852 och 1853 något tilltagit, men har under åren 1854 och 1855 uppnått en förr aldrig anad höjd.
Under sistnämnde år ankommo lill Tullkammare-distriktet 1,685 fartyg och båtar af 24,042 lästers drägtighet.
Orsaken till deli starka trafiken under de tvänne sisla åren har varit kriget emellan Ryssland och Veslinakterne samt den stränga blokad de sistnämndes krigsfartyg derunder höllö vid södra delen af Finnland, men ända till medlet af September månad sistlidet år sä lamt bedrefvo i Norra Finnland, alt köpmän och allmoge i Wasa län ulan särdeles binder idkade en ytterst Ii fl ig handel och sjöfart på Umeå och Rathan, dit en stor mängd
Finska produkter skeppades och hvarifrån sall och andra lörnödenhetsvaror till Finnland öfverfördes.
Från Finnland under år 1855 till Tullkammaredistriktet ankomne varor hafva, bland annat, utgjorts af 54,600 tunnor t jära, 18,500 tunnor råg, 3,960 lispund beck, 4,700 L?(. smör och 1,198 skeppund hampa, och härifrån till
Finnland under samma år utskeppade varor hafva egentligen bestält af 37,438 tunnor salt, 1,079,770 skålpund bomull, 61,800 kalle, 55,200 <U. socker och 3,971 skeppund jern.
Tjära, bjelkar och bräder hafva utgjort de förnämsta export-artiklarne till andra utrikes orter.
De ortens produkter, sora blifvit till inrikes orter afförde, hafva till största delen bestått af tjära och trädvaror, men ufven af salpeter, skjälspäck, smör m. rn., afsalte hufvudsakligen 19 p;i Slockholm, hvarifrån hilförts specerier, kramvaror, bränvin, salt, spanmål, viner och hagra andra varor.
Tulluppbördeu har, under förlidet år, oaktadt nederlagsrätt begagna
Is för största delen af hit ankomne tjärparlier och tullfrihet i nåder beviljades under de sednare månaderne af året för spanmål och andra lifslörnödenheler, uppgått till 75,405 Riksdaler 27 sk.
Antalet af stadens köpmän, som under år 1850 ulgjorde 30, har nn ökats lill 42; och ehuru deras handel i länets norra socknar minskats genom anläggning af Skellefteå stad och landthandel» i samma socknar, har, oheräknadt den lifliga varuomsättningen med Finnlands invånare under sista kriget, köpmännens handel under sednast förfluine fern åren varit i tilllagande, särdeles med skogsprodukter.
Handl* verkarena, hvilkas antal år 1850 ulgjorde 42, voro vid 1855 års utgång endast 30, lill stor del falliga.
Anlalet af personel1, som i staden hafva så kallad sjelflörsörjningsrätl, är lika stort soln år 1850, eller 30, hvilkas lefnadsvilkor äro ändå knäppare än flertalets af handtverkare.
Uti staden finnes eli apothek och ett boktryckeri, men inga andra fabriker äro derstädes anlagda än Ivänne färgerier, en kardfabrik, en spegelfabrik, en urfabrik och några garfveriet1; hvartill kommer ett Bayerskt ölbryggeri.
Till förmån för staden finnas inga prohibitiv» författningar.
Med undantag af lägenheten Kainrers-fabodarne, 9 tunnland 25-^ kappland, hvaraf fem tunnland 30 kappland äro odlade, innehafves stadens omsorgsfullt brukade jord af enskilde personer under full ägande-rätt, med åliggande, att ansvara för derför belöpande kronoutskylder samt så kallade vedpenningar och andra af-gifter till staden; hvarförutan densanunas invånare icke allenast hafva åtskilliga jordägor inom Öhus och Tegs samt Ytterhiske byars områden, utan ock, emot afgäld, motsvarande i skatt -4 mantal, fått sig till full ägande-rält upplåten af Ytterhiske bys utmark en areal af 173 tunnland 9| kappland, hvaraf nästan alltsammans nu är uppodlad t.
Utom Saridahemmanet, äger staden det så kallade Carl Carlshemmanet N:o 2 i Grubbe, mantal, hvaraf mantal är anslaget till aflöning åt stadens Borgmästare, samt återstående T9-f. mantal för stadskassans räkning utarrenderadt.
Jemlikt Kongl, donationen uppbär staden Kronans räntor af Kungsgården, ett mantal N:o 1 i Grisbacka, och af k\ mantal i ölin, Teg och Innertafle.
De årliga irisyningarne hafva medtagit all inom Sandahemmonet liggande bättre mark, hvadan stadens invånare äro i saknad af muhlbete för sina kreatur, hvilket, liksom vedbrand, mäste hetingas i angränsande byar, der en del af stadens invånare i öfrigt förvärfva! sig älskillige hemman.
Sä väl å dessa hemman som den staden tillhöriga odlade jord är korn-utsädet det allmännaste. 20 Eders Kongl. Maj:t och Kronan äger inom stadsplanen landshöfdinge-residenset och ett kronomagasin.
Staden, som utgör ett annex lill Umeå landsförling, har egen komministergård samt kyrka, hvilken sednare nyligen undergått en större reperalion, så ut- som invändigt, samt blifvit försedd med torn.
Staden tillhöriga hus äro för Öfrigt elementarskolans hus, folkskolehuset, tvänne före della landtullhus, af hvilka det ena innehafves af Tullförvaltaren och det andra begagnas lill auktionskammare, eli mindre packhus, en sail-upplagsbod och (vänne fattighus, af hvilka det ena, benämndt enkehuset, blifvit år 1838 skänkt till staden af numera aflidne Bruksägaren 0.
Meuller och dess hustru.
A stadens mark äro läns-fängelset och läns-lasarettet belägna.
Stadens Styrelse består af en Borgmästare och fyra illitterata Rådmän, hvarförutan en Stadsfiskal, en Rotmästare samt tvänne Stadsbeljenter, utaf hvilka sednare den ena bestrider Rolmästare-befattningen, aflönas af staden, hvars inkomster och utgifter slå under vård och förvaltning af en Drätselkammare, för hvilken Eders Kongl. Maj:t under den 6 Februari 1845 i nåder utfärdat Reglemente.
I staden finnes vidare en elementarskola med Rektor, 4 Kolleger och en Dupplikant, för hvilken skola, som under förra året besöktes af omkring 100 lärjungar, staden till en del bekostar lärohus och bidrager med 80 R:dr Banko i husbyresmedel åt Rektor; hvarjemte i staden är inrättad en folkskola, der barn af båda könen njuta fri undervisning.
I folkskolans nyligen uppförda hus har läraren fria husrum och åtnjuter han för öfrigt en lön af 250 R:dr Banko.
Helsovården i staden besörjes af särskild
Stadsläkare emot lön af staden och arfvode af enskilde personer; varande dessutom en Provincial-Läkare och RegementsLäkare bosatte i staden.
I allmänhet har helsolillslåndet derstädes varit godt; och kolerafarsoten, som under de Irenne sist förflutna åren varit gängse i Umeå socken, har icke spridL sig lill staden.
I likhet med landels invånare, har staden rättighet, alt få sina sjuka lill vård och skötsel intagna å läns-lasarettet.
Till bostad åt fattige, ålderstigne och bräck lige personer äro upplåtne fattighuset och enkehuset; och åtnjuta större delen af dessa, äfvensom ålskillige andre fattige, utdelning af spanmäl och penningar, efter hvars och ens olika behof, och hvartill användes ej mindre den afgift, som stadens invånare till fattigvården årligen erlägga, än räntan af ett doneradt kapital.
I jemförelse med andra städers, har fattigvården i Umeå stad, under ifrågavarande fem år, icke varit tryckande, emedan under de tvänne sist förflutna åren endast omkring 500 R:dr Banko årligen blifvit på stadens invånare debiterade.
Ett derstädes organiseradt sällskap, kalladt: ”De värnlösas vänner, ”har, i mån af tillgångarne, illera år lem nat bidrag åt pauvres honteux. 21 Ifrån ilen 1 Oktober fiirlidet år finnes i staden blott ett stalie fb'r minuthandel med bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, beräknadt till 13,300 kannors försäljning, samt tvänne ställen för utskänkning af sådane varor, tillsammans beräknade till afgift för 5,900 kannors utskänkning, jemte ett så kalladt Schweizeri, der punsch och likörer försäljas.
Gästgifveriet har ej medfört vidare lunga, än i afseende å nödige byggnaders vidmakthållande; och bar den staden åliggande skjutsning under de fem sisla åren varit på enlrepenad upplåten, emot ett belopp af 143 R:dr 16 sk.
Kostnaden för stadens styrelse m. m. utgår till en del af afgifterne för handeln och sjöfarten samt andra inkomster, men för öfrigt af de afgifter, som årligen påföras stadens invånare.
Folkmängden i staden, som vid 1850 års slut uppgick till 1,492 personer, utgjorde efter mantalslängden för förlidet år 1855, mantalskrifne mankön 403 och qvinkön 521, öfveråriga och bräckliga samt för åtskilliga andra orsaker rnantalsfria, mankön 55, qvinkön 89, eller tillhopa 144; underåriga mankön 294, qvinkön 241, eller tillhopa 535; så att hela folkmängden, enligt nämnde mantalslängd, utgör ett antal af 1,603 personer.
Skellefteå stad.
Denna stad är anlagd, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 11 September och 6 November 1845, på norra sidan om och invid Skellefteå eif, omkring \ dels mil från Skellefteå sockne-kyrka och lj mil frän Ursviks hamn, utan annat allmänt bidrag än ett räntefritt statslån å 5,572 R:dr 32 sk.
Banko till inköp af kronoskattehemmanen -gf mantal N:ris 6 och 8 i Norrböle by, hvilken summa redan blifvit gulden, oaktadt, bland andra utgifter, en opåräknad uppoffring af nära 2,000 R:dr samma mynt måst göras för utgräfning utaf en kanal till befordrande af stadsplanens fasthet och säkrare grund för byggnader.
Sedan utstakning af tomter, torg och gator, ägt rum samt Eders Kongl, Maj :t under den 6 September 1846 i nåder utfärdat Byggnads-ordning och Reglemente för staden, har den till närvarande tid blifvit bebyggd med 32 gårdar, ett ölbryggeri, tvänne garfverier och ett färgeri å 28 hela tomter; hvarjemte tvänne gator och ett torg äro planerade samt en kostsam brobänksbyggnad anbringad invid elfstranden.
Af burskapsägande finnas 18 handlande samt 19 handtverkare och fabrikanter.
Från Ursviks hamn kunna fartyg ej uppsegla till staden.
Af fartyg, tillhörige stadens handlande, hafva 6 stycken hufvudsakligen användts för utrikes fraktfart och 4 gått på platser dels inom riket och dels på utlandet inom Östersjön, de sistnämnde med ortens produkter.
Dessutom har exporten af tjära, bjelkar, sparrar, plankor och bräder med befraktade Norrska och andra Nationers fartyg under de sista åren varit betydlig, hufvudsakligen på utrikes orter.
Införseln har utgjorts af spanmål, salt och hvarjehanda köpmmanna-varor.
Handeln Berättelse öfver Westerbottens län för åren 1851—1855. 4 22 med dessa varor bedrifves i staden till det mesta i utbyte mot landtmanna-produkter och har varit liflig.
En dei af stadens handlande besöka äfven frimarknaderne å öfriga stallen inom länet.
Staden lyder i afseende å ordnings-, polis- och allmänna ekonomi-ärender under Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och ortens Kronobetjening; i hvad angår justitie-mål, under Skellefteå Häradsrätt, samt, i fråga om kyrkoväsende^ under Skellefteå Pastorat, hvarmed läkare- och fattigvården är gemensam.
1 Skellefteå finnes en Tull-lnspektor, som likväl lyder under Piteå Tullkammare, hvilket föranleder uppehåll och kostnad vid klarering afl. fartyg, kommande från och afgående till utrikes orter, oberäknadt att Skellefteå stad nu går miste om tolagsafgifter, de der lill ej obetydliga belopp årligen tillfalla Piteå stad, ehuru sjöfarten derstädes sannolikt är ringare än i Skellefteå.
Den 12 Februari 1851 har Eders Kongl. Maj:t i nåder utfärdat BrandOrdning för staden, och genom nådigt Bref den 16 Mars 1855 fastställt Ordningsreglor, hvarutinnan bland annat stadgas, att styrelsen för stadens enskilda ekonomi skall bestå af en Ordningsman samt Sex Äldste bland stadens Borgerskap, med tjenslgörings-skyldighet i trenne år samt biträde af en Stadsbokhållare.
Ett spisqvarter finnes inom staden, äfvensom, sedan den 1 Oktober förlidet år, ett ställe för utskänkning och ett för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; och ehuru särskild skjutsanstalt hi Lills kunnat undvaras, i anseende till närheten till Sunnanå gästgifveri, har likväl om reglering af skjutsinrättning i staden anstalt redan blifvit fogad.
De för stadshemmanen utgående onera och utskylder, äfvensom statsbidraget för stadens invånare, äro upptagne i särskildt upprättad tabell, som, jemte föreskrifven tabell för landet, i underdånighet bifogas.
Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärda, Stormägtigste, Allernådigs te Konung!
Eders Kongl. Maj:ts i Underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter.
På Landshofdinge-Embetets vägnar. L. C.
Cygnaeus. J. O. Hamrin.
Tabell för Si tiel erne Inom Westerbol leus ljan9 alfolf amie Merika el sen för ihren 1831, 1832, 1833, 1834 och 1833.
C/l rr < n ~S rr Utsäde af Hus och Tomter Jord .... st. 227 T: I.
T:l. T: i. »1:1.
T:r. T:r. T:r. 800 833 1,633 m 22 162 T:r. 25 T:r. 12 T:r.
T:r. 87 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r. T:r. 176 T:r. 808 T:r. 100 T:r. 60 T:r. T:r. 524 Underhållne Kreatur.
St. 77 st.
St. 292 St. 40 st. 10 o
Hus och Tom ler.
St. 50 St.
Uidr 357,100 sk. Joni. R: dr 66,044 sk.
Bruk, Ma nu fa k tu ror, Qvarnar, Fabriker, m. in.
s - T - T - H » IS.
Efter 1 Art.
Efter 2:dra Artikeln Efter 2 §•
Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar.
Efter 6 och 7 SS.
R:dr 423,144 Personer, ej h örande till viss näring.
Tomt-ören. »la n ta Is - penningar.
Tionde och Ränta af Städernas Hemman.
Summa. sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr. sk. r. R:dr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr — — 233 24 — 275 10 3 423 7 5 2,820 3 —- — — — 370 — — 4,127 44 G 298 32 4 314 — — 47 37 8 660 22 — 48 21 7 170 Arre ndemedel för jordägor af Städernas Hemman.
Pastorer nes.
Kom iiii ni st ra rnes.
Kyrko betjening gens. sk. 2911 R:dr 1,806 sk r.
[Edi- sk. r. R:dr sk, r.
R:dr 32 — rn 44 — 304 19 7 135 10 Summa.
R:dr Fattig Fiirsörj ning.
Skjuls.
Väg hållning - sk. r. R:dr sk. r. R.dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r.
R:dr sk. 41 5 816 12 — 222 4 — 319 4 7 4 541 44 — 9,294 10 Diverse Onera etc. G.
Summa Stats Bidrag. Westerbottens Landskontor i Umeå den 17 Juli 1856 På Landshöfdinge-Embetets vägnar: o Till Berättelsen öfver IVesterbottens län för åren 1851—1855. l. c. C. Cygnaeus. J. O.
Hamrin.
■ I ?
.)■ ■■■' i • ian - — : — . ' . 1 I ■ :• %'A . -■.101)/ .Ib l:o.11 r-ICi ‘l .i 1 ?SHi - ■ i-. ' c;\e; o:u»M «K) .. ti oo ■ i.o ~ v.if . : ftl 00' Il 1 . ‘0.1 • V»; Vji.Å :f niniam 'Å'u. ok 11, ob..:3j 100.3 I > ! . . . . . k.-.. . ... .... i - . . ■'rr.v.',; -u' -y:o; Brov' -<! må mmmm Tnbett för Ej o urte t inom Westerbottens Ediin* åtfötjnntte JSeriittetsen för åren 1881, 1882, 1883, 1884 och 1888.
Hemmantal |3 Frälse-hemman Krono-hemman Krono-nybyggen med frihetsår Utarrenderade Krono-fisken Krono-Skattehemman Militie-Boställen .
Ecklesiastika Boställen . Skole-Hemman ....
Krono-Torp med frihetsår Kronolägenheter, skattlagda efter Savolaxska methoden Kronolägenheter, hvarför Penninge- eller Smör-räntor erlägg Renbetesland.
KronoBackstugor Af Skattemanna- eller Boställsägor upparbetade Torp och L genheter, utan särskildt åsatt ränta Soldat-torp, till en del förfallne och obebodde Skatte-fisken Tullmjölqvarnar med sammanräknade 29 par stenar .
Tullsågqvarnar, grofbladiga ,, flnhladiga ,, dito med köptimmer från Kronoskogar Ägare och Arbetare vid dessa Verk Husbehofs Mjölqvarnar Husbehols-Sågqvarnar Glasbruk Mindre Färgerier jemte Stampverk Kalkugnar Tjärn bränn i ngsugnar å Krono-skogar, hvaraf per medium utgå Apothek, deraf ett är i värde uppskattadt ... Stångjerns-Verk Masugnar Under Bruk med Rekognition upplåtne Kronoskogar
Tegelbruk Fabriks- och andra Inrättningar M:tal. 0.1 3 99åi SOQIOOO •JVds 0 7 2 X i 3 9 43 TiS CD O O- “3 — o: < — ct a "5 "5 < Z 2 o £
I 566 101 3,834 28 86 4,623 O St 10 1,360 1,294 2,597 35 31 836 542 Uppskattadt värde.
R:dr | s 10,500 ,247,802 166,690 6,705 3,088.531 30,915 83,372 700 2,100 10,670 10,500 15,900 362,265 40,800 1,735 1,850 335 292,425 2,475 500 5,370,066 -8- T - T - S I* D K G. Bränvins hrännings afgift.
R:dr s. r 1,124 1,124 4 11 Allmän Bevillning.
Hulr 5 518 285 2,748 8 30 237 22 2 101 39 II 108 370 4,493 20 R:dr 17 687 158 3,839 477 10 8 25 697 351 183 593 1,622 2 8,735 37 Tredje Art K:r 18 34 24 34 Summa. R: dr 22 1,205 444 6,568 27 514 4 3 10 248 22 8 28 798 351 222 701 4 1,992 13,253 43 1(1 Ständige Räntor.
R: dr 1 2,753 11,108 30 797 168 473 112 829 360 785 2,061 30 19,512 34 25 Krono tionde.
H:dr 39 10,576 12,422 36 Afrad.
R:dr 1,997 11,327 Mantals penningar. 13,324 R:dr s. 4 32 437 8 216 32 2,648 36 11 44 41 12 3 24 295 8 30 — 3 12 139 — 53 16 15 — Ger nings - Tioude och Räntor af Bruk och Bergvet k. 144 490 4,533 32 r. R:r s. r. R:dr s. r 15 15 16 16 1,147 Summa.
Kostnad fö Rustning och Rotering Klereci-Statens underhåll.
Pastorers. 10 1,147 7] 10 R:dr s. r. 45 29 1 6,993 38 8 216 32 — 35,661 3 3 42 26 — 838 39 9 3 24 — 168 6 1 473 10 — 112 28 — 295 8 30 — 829 13 6 363 29 9 924 15 7 2,061 7 — 53 16 — — — 15 — — 1,291 7 10 505 16 — 50,955 1- * R:dr 2,339 25 2,339 R:dr 70 2,153 19,696 25| l|21,920J l| 9 R:dr 81 9,788 22,379 201 Kapella ners. 166 16 5 4 66 9 32,7125] 17 R:dr j s. 22 24 1,322 24 Kvrko beljenings.
Summa. Folk-Skole afgift.
Fattig försörjning. 5,76 43 1 1 16 3 K: d r 13 1,615 H:dr 116 30 — 12,726 4,380 28 I7,177| 13 — i,038|l6|- 32,526 273 166 16 82 12 28 45,940|46j - R;dr 1,812 247 1,485 4 15 3 227 62 s. j r. 19 33 29 6 30 45 43 32 37 3,99l|36|- R:dr 56 5,230 22,103 220 364 43 48 49 676 28,750 18 Skjuts.
R:ilr 30 2,068 7.543 20 31 9,642 31 4 R .dr s. 47 — 3,298 1) 15,957 12 154 20 264 33 19,721128 Diverse Utgifter, Onera ich Allmänna Besvär.
Summa Stats-bidrag.
K:<lr 67 5,331 428 15,714 83 143 19 3 31 171 26 556 46 — 192 1,603 24,401 10 46 — 7 10 R:dr 454; 40,821 1,337 2,345 158,380 806 2,141 14 171 515 112 942 307 854 447 1,778 3,728 379 83 1 1 192 1,993 34 4,190 2 - 222,040[22! 8 Westerbottens Landskontor i Umeå den 17 Juli 1856.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar:
Till Berättelsen 'öfver Westerbottens län för åren 4851—1855.
C* Cygnaeus. L. C. J. O. Hamrin.
MALTS BEFALLNINGSM A FY ANDES UTI JElf IiAIBS LÄN TILL