Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af dessa hemman hade, genom upplåtelse ai' bergverksegarne, under tidernas lopp åtskilliga kommit under stadgad besittningsrätt af enskilda jordegare, hvilka derå i följd dels af hemmanens aflägsna läge inne i skogarne och deras tjenlighet mera. för skogsskötsel än för egentligt åkerbruk, som genom frosten derstädes vore utsatt för stora vanskligheter, och dels deras i förhållande till skattehemmanens synnerliga Omgå skattebördor icke ens kunde vinna nödtorftig bergning.
Såsom exempel på storheten af de onera, som tryckte dessa frälsehemman, har motionären anfört, att vid kyrkobyggnaden i Öfver-Calix 1857 och 1858 innehafvare af sådant hemman mäste lemna ända till nio gånger sä mycket byggnadsvirke, som innehafvare af de största skattehemman.
Till utgörande af sina dryga skatter och förvärfvande af de lifslörnödenheter en njugg natur nekat dem, hade derför åboerne å dessa frälsehemman sedan längre tid tillbaka plägat söka en biförtjenst i sysselsättningen, att tili försäljning afverka sågtimmer och bjelkar ä angränsande kronoskog, dertill Konungens
Be fallningshafvande. vanligen lemnat. tillstånd emot vanlig stubböres-afgift, intilldess för några år sedan den förändring inträffat, att Konungens Befallningshafvande Bih. till R.
Brot. 1859 k 1660. 8 Sami. 51 Höft. 2 6 Allmänna Besvärs- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 207. ansett sig icke vidare kunna tillåta en så beskaffad afverkning i anseende dertill, att frälsehemmanen icke omnämndes uti ofvan omformälda Kongl. Bref af den 11 April 1844, likasom Konungens Befallningshafvande af enahanda skäl afslagit sådana utsynings-ansökningar af landtbönder å skatte- och kronohemman.
Till undanrödjande af den obillighet, som, enligt motionärens åsigt, lage uti frälsehemmans-äboers samt landtbonden å skatte- och kronohemman uteslutande från en förmån, som tillerkändes åboer å skatte- och kronohemman, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer skulle i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Brefvet den 11 April 1844 mätte erhålla tillägg i den syftning dels att sjelfegande frälsebönder, äfvensom landtbönder ä sådana frälse-, skatte- och kronohemman, som voro med åbyggnader försedde och å hvilka jordbruk bedrefves» äfven skulle ega rätt att till afsalu, emot stubbörens erläggande och efter af jägeribetjeningen verkställd utsyning, å Kronans marker hugga och afhemta bjelkar och sågtimmer af minst ti9 tum i lilländan och dels att, derest någon önskade upptaga ett i ödesmål fallet krono- eller frälsehemman, som saknade åbyggnad, han mätte ega att, utan erläggande af stubbören, från krono-allmänningen afverka tili åbyggnadens uppförande erforderligt timmer.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, hafva hos Kongl. Majit särskilda ansökningar blifvit gjorda om den vidsträcktare tillämpning af Kongl. Brefvet den tl April 1844, hvarigenom deri stadgad rätt till utsyning från Kronans skogar skulle blifva gällande äfven för frälsebönder och landtbönder; och äro, efter det Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegium den 23 November 1859 afgifvit infordradt underdånigt utlåtande och deruti tillstyrkt bifall å ansökningarne, dessa beroende på Kongl.
Då således den. efter hvad det vili synas, vigtigare och mera omfattande af motionärens framställningar redan är af dem, hvilka frågan närmast rorer, dragen under Kongl.
Majits nådiga pröfning, och hvad motionären i öfrigt föreslagit» eller att den, hvilken ur ödesmål upptoge hemman, sora saknade åbyggnad, skulle utan afgift frän Kronans skogar erhålla virke till ny åbyggnad, icke synes vara af den vigt, att detsamma bör göras tili föremål för en Rikets Ständers framställning, utan lämpligen torde, om behof af ett dylikt stadgande verkligen förefinnes, af nybygges-upptagarne eller ortens myndigheter böra till nådig pröfning hemställas, tillstyrker Utskottet, att förevarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Register öfver de af Mikels Högloflig;!
Ständers lllmänna Besvärs» och Ekonomi-Utskott ander Lagtima Riksdagen arén 1S59—1860 algi fm a Betan kandern.
A. Nummer a Betänkandet.
Aga, kroppslig: förbud mot användande deraf i de allmänna skolorna . 29. 53.
Allmogen i Garpenbergs socken: om befrielse att utgöra tjenstbarheter åt Garpenbergs bruk 114.
Apotheks-prmlegier: om afskaffande af 162.
Arbetsfolk: kringvandrande för erhållande af arbetsförtjenst: åtgärders vidtagande till förekommande deraf 64. 105.
Arméens Befäl och Manskap: om rättighet för, att emellan mötestiderna vistas hvar som helst inom riket 74. » Tjenstgörings-reglemente: om upphäfvande af skyldighet för soldat att bevista allmänna gudstjensten 75.
Artilleri-regementen: angående förändring i föreskriften, rörande hä - starnes färg dervid 98.
r 153.
Auktion på landet: om utsträckning af tiden, för hållande deraf, till kl. 9 på aftonen, under alla tider af året 15. » i städerne: om förändring i sättet för hållande deraf samt om nedsättning af provision 93. 150.
Prot. 1859 & 1860. 8 Sami. 52 Höft. 1 B.
Nummer å Betänkandet.
S:t Barthelemy, om dess skiljande från Svenska Kronan 134.
Bibel-kommission: angående ändring i instruktionen för 7.
Biskoparnes aflöning: angående grunderna för en reglering deraf . . 183. 204.
Biskops-embeten: angående indragning deraf, med undantag af dem i Upsala, Lunds och Hernösands stift 189.
Boställen, civila och ecklesiastika: om utgifvande från trycket i sammandrag af de författningar, som röra bebyggande, vård och underhåll af 136. 179. » civila och militära: om ny uppskattning af sådane, hvilka in nehafvas af embets- och tjenstemän 192.
Brandstods-bolag i länen: om rättighet att dess obligationer måtte få i allmänna kassor emottagas och belånas 173.
Båtsman inom Blekinge län: angående dess tjenstgörings—skyldighet .
.171. till tjenstgöring uppbådad: om förändring i stadgarne, rörande transporterande af från samlingsstället till embarkerings platsen 72. angående en behöflig förbättring i dess lönevilkor, m. m..
. 96. om upphäfvande af de stadganden, enligt hvilka han förverkar sin lön till Amiralitets-krigsmanskassan 97.
Båtmanstrupp: om upprättande af en ständig värfvad i Carlskrona . . 53.
Byggnadslagar: angående väckt förslag om nya sådane 4.
Cancellie-personal, Utskottets: tillökning deraf 1.
Censur å theaterpjeser: om upphäfvande deraf 122. 155. II.
Decimalsystem: tillämpning deraf vid indelning och uppmätning af landsvägar , 26.
Depositions-bevis: om rättighet för Hypotheks-föreningarne att utgifva sådane 2.
3 Nummer å Betänkandet.
Deputerade: om utseende af, för bevistande af invigningen utaf en minnesvård åt Gustaf Wasa vid Utmeland i Dalarne .... 177.
Dödsfånge: befrielse för sockneprest att åtfölja sådan till afrättsplatsen 81.
Edgång: om förändring i föreskrifterna dervid 181.
Egodelning, laga: angående åtgärder för befordrande af 119.
Ekeskog: skyldighet för egare af frälse-ränta, att mot lösen afstå dispositionsrätten dertill lil. 142.
Elementar-läroverk, högre: om femårigt i stället för ständigt rektorat dervid 44. » angående ombildning af hufvudstadens fyra fem klassiga 189.
Embetsbref: om upphörande af skyldighet för klockare att fortskaffa Domkapitlens och Kyrkoherdars, samt öfverflyttande af detta åliggande på allmänna Postverket 112. 143.
Embets- eller Tjensteman: om förändrade stadganden rörande afdrag å lönen, under erhållen tjenstledighet, för 166.
Embetsverk, hvilkas förvaltning granskas af Rikets Ständers Revisorer: om åläggande för, att lemna uppgifter på de förvaltningsfrågor, rörande hvilka skiljaktiga meningar inom Verkets styrelse förekommit 168.
Fabriks- och Handtverks-ordning: ändringar deri 62. 63.
Fattigvården i Diket: om ändring i gällande föreskrifter derför . . . 130.
Fiske: hummer-: om tillåtelse att idka sådant under loppet af hela året 22.
Fiskeri-stadgan af den 29 Juni 188g: ändring af 22 § deri ... 94.
Fjerdingsman: om ändring af Kongl. Stadgan, angående 128.
Folkskolelärare: om förändrade stadganden, rörande deras lönevilkor . . 196.
Folkskolelärare-befattning: om skyldighet att aflägga prof för erhållande af 118. » pm kungörande i tidningarne af förslag till . 187.
4 Nummer a Betänkandet, Fotmöten: vid Skånska kavalleriet, afskaffande af 87.
Fornlämningar: om utfärdande af förordning till skyddande af . . . 21.
Frihetsbref: om en undersökning af de för skogar och jord inom Norrbottens län utfärdade 169.
Frälse-ränta: om skyldighet för egare af, att afstå dispositionsrätt till ekeskog lil. 142.
Fånge: begränsande af dess rätt att förvalta sin egendom och begagna andra medborgerliga rättigheter 19.
Författningar: om förändradt sätt för utfärdande af sådane, hvarigenom en gällande lag förändras 170.
Författningssamling, Svensk, om rättighet för hvarje ledamot af
Domkapitlet att erhålla ett exemplar deraf 13. » rörande rusthållare: om utgifvande af ett sammandrag deraf 91.
Förlagsrätt: om skyddande af inhemska artisters, till original-arbeten i bildande konst 20. 52. ti.
Gemenskap: se Soldat.
Generalmönstring: angående skyldighet för rotehållare att infinna sig dervid 82.
Gårdfarihandel: upphäfvande af den, som utöfvas af allmogen inom sju härader af Elfsborgs län samt städerne Borås och Ulricehamn 77.
Gustaf Wasa: se Deputerade för etc. etc. H.
Hagelskada: om bildande af föreningar för ersättande af förluster upp - komne genom 102.
Hamntaxor: städernes, om förändring af 182.
Handels-Ordningen: af den 22 December 1846, om ändringar deri . 39.
Handlingar: om skyldighet att aflemna in dupplo sådane, då bevis öfver uppläsandet å predikstol fordras 33. » skrifna: om föreskrift, att latinsk stil skall begagnas vid utfärdande af, från offentlig myndighet ,,,,,,, 6, 5 Nummer a Betänkandet.
Handtverks- och Fahnks-ordning: ändring deri 62. 63. 88.
Heders-domstolar: om inrättande deraf vid arméens olficers-korpser . . 126.
Helgonsky Iden: inom Lunds stift och provinsen Halland af Götheborgs stift, om förändradt användande deraf 180.
Hofstall: om uppbyggande af ett nytt 12. 81.
Hummerfiske: se Fiske.
Hypotheks-föreningar: angående rättighet att utgifva depositionsbevis.
. 2. » om meddelande af föreskrifter i afseende å deras verksamhet 188. f. J.
Jagt och Djurfång: om ändringar i stadgan derom 132. 133.
Jernvägs-väsendel: om inrättande af en Ofver-styrelse för 183.
Indelta räntor: anslagne till militäre tjenstemän, ändring i uppbördssät tet deraf 60.
Institutet för Döfstumma och Blinda: om bättre ordnande deraf . . 191.
Instruktion: för Bibel-kommission, ändring deri 7. » Justerare af mått, mål och vigt, d:o d:o 43. » Landshöfdinge-, d:o d:o 89. 80.
Irrläror: om åtgärder till förekommande af spridande deraf vid universiteten och öfriga läroverk 11.
Judar: se Mosaiske trosbekännare.
Juridiska Fakulteten i Upsala: om dess förflyttning till hufvudstaden . 174.
Katekes-utanläsning: om inskränkning deri m. m 28. 148.
BlHAMi TILL \mmwm OLMS HÖGSKOLAS JURIDISKA BIBLIOTEK IPIR
Dl' O Ii Dill.
VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
ANDEA SiLMLIMCtEM.
2»£9 gifti el n t it gen:
Samtlige Landshöfdingarnes samt Öfver-Ståthållarens till Kongl. May.t i underdånighet afgifne Fem-ärs Berättelser. 1 ' ;..v-'I 'S</J ¥ — ÖFVERSTÅTHÅLLARES UTI Stockholms TILL isDiiBiii. mcMP I UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÅRSBERÄTTELSE, för Aren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832.
5 C <0 C 11 fl? 0 ?l fil, E6KSTEINSKA BOKTRYCKERIET, rnmmmmmmmmmm 1834.
Stomiägtigste Allernådigste Konung!
JDen underdåniga Berättelse om Hufvudstaden Stockholms tillstånd i Ekonomiskt och Statistiskt afseende, hvarmed Öfver-Ståthållare-Embetet, enligt Eder Kongl. Maj:ts
Nådiga befallning i skrifvelse den 4 Maj 1827, bör hvart Femte år till Eder Kongl. Maj:t inkomma, får jag nu, med iakttagande, så vidt möjligt ar, af den ordning och de gränsor, som i meddeldte Formulairer äro af Eder Kongl. Maj:t till noggrann efterföljd föreskrifne, i underdånighet afgifva ifrån och med 1827 års början, eller den tid, hvarvid Öfver-Ståthållare-Embetels den 29 Augusti 1828 lemnade Berättelse slutas; och ehuru ifrågavarande Berättelse egentligen icke skulle sträckas längre än för Fem år, eller till slutet af år i83i, anser jag mig likväl, med afseende derå att, jemlikt Högstberörde Nådiga Skrifvelse, den förra Berättelsen rätteligen bordt innefatta äfven 1827, såframt de dertill nödige upplysningars anskaffande då kunnat medhinnas, nu böra utsträcka Berättelsen ända till i832 års slut, på det densamma må blifva liktidig med de Fem-års-Berättelser, som af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länen i underdånighet afgifvas. 1:0 Om Stadens allmänna beskaffenhet.
Belägen i en af de bördigaste delarna af Riket, på ett sundt ställe samt i den vackraste nejd, invid Saltsjön och Mälaren, med tillfälle till vidsträckt In- och Utrikes handel samt lätt och rik tillförsel af lifsmedel och andra varor, eger Stockholm i dessa afseenden utmärkta fördelar, hvilka, i förening dermed alt Staden är hufvudsätet för Rikets Styrelse, måste lyckligt inverka till Stadens till vext och förkofran, som också på det hela kan anses vara fortgående, ehuru framstegen ingalunda motsvara hvad man borde kunna påräkna i följd af de flera förmånliga förhållanden, hvaraf Staden är gynnad.
Finnlands skiljande från Sverige synes hafva haft en menlig inverkan på Hufvudstaden och dess Näringar; sedan denna tid bar Stadens rörelse och befolkning endast långsamt stigit, samt under vissa perioder icke ens varit i tilltagande; och det visar sig alltmer, att serdeles ingripande åtgärder fordras, om Hufvudstaden skall kunna uppblomstra till ett välstånd och en betydenhet, som står i förhållande till de framsteg
Landet i allmänhet gjort i näringsflit, odling och folkmängd.
Staden idkar likväl en betydlig industri och rörelse, af stort och välgörande inflytande på Landsorterne, helst denar det egentliga afsättningsstället för Rikets nästan alla Provinsers öfverskotts-produkter, såsom spanjnål, jordfrukter, brännvin, fisk, viktualie-varor, kreatur, ved, träd varor, jern m. m., och i utbyte förser dessa orter med andra behöfliga varor och tillverkningar, bland hvilka en icke ringa del afsättes ifrån de fyrfaldiga fabriker, som i Staden finnas.
Den tillförsel Stockholm sålunda från Inrikes orter erhåller, är ganska ansenlig och af en del Artiklar i tilltagande.
Med beräkning af införseln ifrån Finnland af ved, fisk och viktualier, är tillgängen i Staden på alla nödvändighets-artiklar, emot billiga priser, fullt motsvarande beliofvet, och var det äfven, utan särdeles stegring i priserne, den tid Quarantäns-anstalterna emot
Choleran försvårade och något minskade importen ifrån Finnland.
Ehuru än mycket återstår att önska i afseende på så väl Stadens förskönande genom byggnader och anläggningar som åtskilliga härvarande nationelle eller municipale Inrättningars förbättring; hvilket, i synnerhet för brist på erforderliga medel, endast småningom kan verkställas, men dock kunde inom en kortare tiderymd tillvägabringas, om ett måttligt
Stats-anslag årligen tills vidare blefve lemnadt att för sådant ändamål, efter en antagen plan, pafhängigt af Underhålls-anslaget för kronans lius, ©ch byggnader, disponeras i sammanhang med de tillgångar
Staden för sin del har att använda; är likväl Stockholm icke utan den utmärkelse i skönhet, prakt och beqvämlighet, hvarpå man eger att göra anspråk i en Hufvudstad; och flera dertill bidragande kostsamma åtgärder hafva under sednare åren blifvit vidtagne, Bland dessa böra i första rummet med underdånig tacksamhet ihoglommas de utmärkta försköningar, sorn Djurgården, Stockholms Innevånares mest älskade Promenade-plats, erhållit, på Eder Kongl. Maj;ts egen bekostnad, och till ett oförgätligt minne af Eder Kongl. Maj:ts höga omvårdnad för Hufvudstaden, — Den under innevarande år öppnade och rostan fullbordade Canalen från Djurgårds-Bruns-Viken framåt Saltsjön, skall ej blott väsendteligen bidraga till nejdens förskönande, utan äfven blifva af nytta genom den lättare kommunikation, som sålunda är beredd för dem, hvilka med båtar färdas emellan Skärgården och Staden, äfvensom genom medförd förbättring i traktens förut mindre sunda beskaffenhet.
Vetenskaps Akademien, som i dess nyligen inköpte stora hus vid Adolf Fredriks Kyrka uppställt och ordnat sine ansenlige Samlingar, till hvilka Allmänheten lemnäs tillträde, har derigenom gjort början till stfhjelpande af den med skäl öfverklagade bristen på Muse'er inom Hufvudstaden.
I synnerhet påkallas af behofvet anskaffandet af en passande local härstädes för ett Riks-Museum, der de många dyrbara konstalster, sorn nu, okände för de fleste, finnas på flere ställen spridde och undangömde, kunde samlas och under en omsorgsfull uppställning och vård hållas tillgängliga för Allmänheten.
Stockholm torde numera vara nästan den enda ansenligare Hufvudstad i Europa, som ännu är i saknad af större Allmänna Inrättningar af detta slag, hvilka på en gång lifva sinnet för Konster och Vetenskaper, och utgöra en prydnad och utmärkelse för den ort, hvarest de finnas.
Af de byggnader, anläggningar och förbättringar inom Staden, som för Börs- Bro- och Hamn-byggnads-Fondens eller Stads-Cassans medel sedan år 1827 blifvit verkställde, må här nämnas, Quaibyggnadens fullbordande framför Carl XIII:s Torg och fortsättning vid Blasieholms hamnen, anläggningen af en Promenade-plats på östra halfrundeln nedanför Stora Bron öfver Norrström; en ny försäljnings-hamn emellan Kyrkoholmen och det såkallade Sillhofvet: nya Magasiner; en ny Tackjernsvåg samt nytt Våg- och Mälare-hus å sistnämnde ställe: en ny byggnad af sten på Kyrko holmen till försäljning af grönsaker:
Hötorgets utvidgande, och inrättning af ett Våghus derstädes: inköp och nedrifning af ej mindre 2:ne större förfallne Stenhus vid Köpmans-Torget och Österlånggatan, för alt erhålla utrymme vid möjligen inträffande eldsvådor, och åstadkomma en friare luftvexling i denna trångt bebyggda del af Staden, än ork af flere eldsfarlige och vanprydlige trädbyggnader vid Nybron; iståndsättandet af den dervid belägna Hamnen m. m.; jemte reparationer å flere äldre byggnader och anläggning; Hvarutom Staden Lemuat betydliga bidrag för den verkställda tillbyggnaden af Kongl.
Serafimer-Lazarettets hus.
Äfven för Statsverkets räkning, hafva under denna tid mångå nyttiga ©ch för Staden prydliga byggnader blifvit fullbordade, fortsatte eller fötagne» nemlig,en :.
Lejonbackens ombyggnad, Garnisons-Sjukkuset på Kungsholmen, Andra Lif-Gardets Cassern, Svea Artillerie-Regementes Stall, Kyrkan och Cassernen på Skeppsholmen och Quai-anläggningen vid Myntet; äfvensom Carl XIII:s Torg blifvit utvidgadt medelst planering och trädplantering å den plats, der Kongl. Dramatiska Spectakel-huset förut stått.
För att ytterligare försköna denna vackra plats och dess omgifning, hvars belägenhet företrädesvis påkallar en sådan omsorg, återstår i första rummet, att de dervid befintlige förfallne och vanprydande Trädskjul, som till Magasiner för Kongl.
Operans decorationer och andra effecter begagnas, blifva nedrifne, och att Kongl.
Operahuset på östra sidan erhåller en passande tillbyggnad; hvarom jemväl underdånig framställning hos Eder Kongl.
Maj:t nyligen af mig blifvit gjord.
Flere byggnadsföretag af betydenhet hafva ock af enskilde personer blifvit utförde, bland hvilka utmärka sig för storlek och prydlighet så väl Bagaren Piehls hus vid Drottninggatan, som den af nu mera aflidne Sockerbruks-Idkaren Dybeck började och af hans Arfvingar fortsatte Byggnad vid Brunkebergs Torg, der för öfrigt de tillgränsande gamla trädhusen allt mer och mer nedrifvas, och med byggnader af sten ersättas.
— Enligt de ifrån Stadens Politie- Embets- och Byggnings-Collegium meddeldte Tillstånds-Resolutioner, hafva ifrån 1827 års början till i832 års slut, i enskilde personers Egendomar inom Hufvudstaden, i5g nya byggnader blifvit uppförde och 253 undergått större reparationer; hvarförutan många byggnader, och deribland H. K. H. Prins Carls Palais och Kongl. Operahuset, till det yttre blifvit reparerade och vunnit ett prydligare utseende.
I allmänhet sakna likväl byggnaderne i Hufvudstaden en smakfull Architeclure, serdeles flere af dem, som i sednare tider blifvit uppförde; och önskligt vore, att ändring deri kunde åstadkomma, så att nya byggnader åtminstone erhålla vackrare proportioner och några ornamenter.
Sådant är också afsedt i det förslag lill en ny Byggnans-Ordning, som nu är under utarbetande, för att i underdånighet Eder Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställas.
De betydliga nybyggnaderna oaktadt, bibehåller sig lik väl egendomsvärdet högt och hyrorna fortfara att vara stegrade; hvartill, jemte ökad lyx af boningsrum, mycket torde bidraga trädhusens, genom ersättningar af Brandförsäkrings-Verket uppmuntrade, nedrifning, derigenom sannolikt i sednare åren försvunnit boningsrum för ett större antal menniskor, än det, som bebor de 1 stället nybyggda stenhusen.
Häraf har den menliga följd inträffat, att den fattigaste Folk-classen, som vanligen har sitt hem - vist i de på Malmarne belägne sämre husen af träd, emedan hyrorna der äro lägre, och icke kan utan mycken kostnad förskaffa sig beqvämare rum, sammanpackar sig i trånga boningar, så att stundom i ett enda rum finnas flere hushåll, hvilket måste förorsaka osundhet och sjukdomar, Till denna olägenhets afhjelpaude synes det nödigt vidtaga sammanverkande åtgerder för byggnadsföretags befordrande, I detta afseende har jag redan i underdånighet föreslagit införandet af en friare täflan i Byggmästare- och Murmästare-yrkets utöfning, som nu inora Hufvudstuden, med få undantag, är underkastad de allmänna Skrå-författningarnas tvång.
Till ändamålets vinnande skulle otvifvelaktigt äfven bidraga, om skattefrihet under några år beviljades för nybyggnader.
Såsom skadligt inverkande på Stadens sundhet, kan med skäl anmärkas uppgrundningen af Clara
Sjö, de på ett och annat ställe inom broarne befintliga Rerservoirer för orenlighet, husens allt för täta sammanbyggnad och trånga gator i den inre delen af Staden inom Broarne, äfvensom Gatornas i allmänhet mindre goda beskaffenhet.
Den första af dessa olägenheter skall upphöra genom den äfven i flera andra afseenden så nyttiga uppmuddring och upprensning, som i nämnde
Sjö redan blifvit företagen och kommer att skyndsamt fullbordas medelst ett större Mudderverk med Ång-Maschin, som Staden nyligen inköpt.
Tilt Reservoirernas afskaffande och förflyttande, samt i allmänhet till förbättring i denna det af Sundhels-Policen, hafva ålskillige försök blifvit gjorde, hvilkas framgång dock i hög grad försvåras af Hufvudstadens stora vidsträckthet, som vållar att de kostnader, hvilka erfordras för att i detta fall åstadkomma fullt nöjaktiga resultater, på det hela öfverstiga den jemförelsevis ringa befolkningens vilja eller förmåga.
Hvad åter beträffar Gatorna, hvilka, såsom i allmänhet illa lagde med ojemn sten och saknande Trottoirer, äfvensom pä de fleste ställen huggna rännstenar, äro ej allenast mycket svåra att renhålla, utan äfven obeqvänia för åkande och i synnerhet för gående personer; så fordras för deras förbättrande en tjenligare stensättning, än den nu brukliga, och att rännstenarne öfver allt läggas af huggen sten, hvilket ock är taget i betraktande vid den nya Byggnads-Ordningens utarbetning.
I hvad mohn och med hvilken fördel macadamisgrade Gator, sorn i synnerhet i England brukas, häF kunna införas, kommer att visa sig genom det försök, sorn; med Eder Kongl, Majrts
Nådiga tillstånd nästa våhr skall verkställas med en Gata, hvars underhåll det tillhör Eder Kongl. Maj:t och Kronan att bekosta.
Så länge Gatornes underhållande besörjes af Husegarne livar för $igi såsom nu äger rum, ligger deruti ett svårt hinder för verkställigheten och tillsynen deröfver.
Undersökningar äro derföre å bane, för att Utröna, om det icke skulle vara verkstäilbart, till fördel så väl för saken, som för de underhållsskyldige, att emot en årlig contant afgift af dem, förena hela bestyret med Galornes stenläggning och underhållande, äfvensom med Gatulyshålliiingen, under en gemensam Styrelse för hela Hufvudstadens hvarförutan det är föga tänkbart, att kunna erhålla goda och väl nivellerade Gator, samt en jemn lyshållning derå, oeh sålunda uti denna vigtiga del af allmän ordning oeh Police inom Staden uppnå en fullkomlighet, som tål jemförelse med förhållandet i andra Hufvudstäder. 2:0 Innevånare.
Stadens Folkmängd har under ifrågavarande år, enligt Mantals-Forteekningnrne, utgjort; År 1827 Mantalsskrifne; af Mankön 23,9*4- Qvinkön 3^693.
5ft6o(3 Mantalsfrie; af Mankön 13,576.
Qvinkön 11,793. v 33,009. 81,973. -1S28 Mantalsskrifne; af Mankön 24,826. i-56,900.
Qvinkön 32,074.