Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte förmälan, (Rev.-ber. pag. 80, Förkl., pag. 216) dels hurusom af berörde kassas tillgångar blifvit till aflöning å ordinarie- samt indragnings-stat, iönearfvoden, pensioner och ljuspenningar anvisade år 1846 . . 10,528 : 29. 10. och år 1847 . . 10,688 : 23. 10., dels 1 och att bostålls-kassan vid 1845 års slut egt en nettobehållning, stor 198,009 r:dr 13 sk. 8 r:st, som under revisions-åren förminskats med ej mindre än 12,269 r:dr 44 sk. 8 r:st, så att kassans tillgångar vid 1847 års utgång, efter afdrag af skulderna, Sih. lill A St.
Prat. 1850 f 1851. 4 Sami., 1 Afd.,'2 Dand., 41 Hdft. 4 -06 Stais-Ulskotlels Utlåtande, N:o 296. endast utgjorde 185,739 r:dr 19 sk., deraf förskotter emot redovisning samt en osäker fordran, tillsammans 10,000 r:dr, hafva revisorerne, med anledning af kassans då mera än förr bekymmersamma ställning, och ehuru Rikets sednast församlade Ständer förklarat sig icke kunna lemtia bifall till af Kongl. Maj:t i nåder framslälldt förslag, åsyftande att. betrygga kassans framtida bestånd, funnit sig böra uttala den, åsigt, att Rikets Ständer torde böra antingen snart och kraftigt understödja Milit ise— boställs-kassan och sa, att den måtte kunna motsvara sitt ändamål, e ler ock hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att kassans återstående tillgångar hufvudsakligen måtte användas, såsom före år 1845, tili nybyggnader å ofTicers-boställeitv
Uti det underdåniga utlåtande, Kiigs-kollegium, i anledning af revisorernes berörde framställningar, den 19 Februari fortidet år afgifvit, år vordet anfördt, att kassans betydliga förval t nings-kost nåd, hufvudsakligen förstorad af pensioner och löner för indragne beställningar vid 1831 års organisation, sedan sistnämnde år blifvit minskad med 768 r:dr 2 sk. 8 r:st, och att det verkliga eller ordinarie bidrag till aflöningeö för Ivrigs-kollegii embets- och tjenstemän på nya slaten, som, genom Kongl, brefvet den 6 November 1849 blifvit bestämdt att från Militite-bostätls-kassan utgå, inskränker sig, från 1850: års. början räknad*, till 6,468 r:dr 32. sk. bauko, de förut serskildt bestådda Ijtispenuingarne derunder inbegripna..
Med föranledande af revisorernes: uttalade åsigt, att kassans då återståendekapitalfond 185,739 mitt 19, sk måtte hufvudsakligen användas till bebyggande af sådana befalls?-boställen, som voro i saknad af karakterslös, har Kollegium i berörde utlåtande upplyst, att dessa bostadens antal då uppginge till nära 130, och att till desammas tebyggande skulle erfordras en kostnad af omkring 600,000 r:dr b:ko vid hvilket förhållande kapitalbehållningen, som under åren 1848 och 1849ytterligareblifvit förminskad och vid sistnämnde års utgång, utgjorde endast 171,634 r:dr 43sk. 4 rust, för ifrågavarande boställens bebyggande lemnade en högst otillräcklig tillgång, hvilken för öfrigt, derest densamma komtne att användas på sätt revisorerne föreslagit, oundvikligen måste ersättas med ett årligt anslag af statsmedlen, till fyllnad i behofven för underhållandet af alla på kassans bekostnad före år 1843 uppförda kai aktershus, till ioqv.arteringspcnningar för dem af befälet, sorn äro i saknad af karak t et sisus, samt till förvaltningskostnader, hvilka alla utgifter, enligt hittills följda förvaiiahtgsgruader, af kassans tillgångar bestridas.
Slatt-Ulskollets Vtlitande, F.o 296. 2?
Enligt Utskottet tillhandakomne upplysningar utbetalas från lliiitiaj-boställskassan pensioner till följande embets- och tjensteman: aj på grund af ovilkorlig pensionsrätt vid afskedstagande!; l:o f. d. kamererare!) i f. d. Indelnings-konlorct, krigs-rådet G. A. af Sillén ....... 1,428: — 2:o f. d. aktuarien, kamereraren J. C. von Böhnen 238: — 1,666: — hj i fötjd af beslällningarnes indragning vid 1831 års 'Organisation af Krigs-kollegium: 3:o f. d. kammurförvandten, krigs-rådet A. Boos . , 591: 8. 4:o. f d. kassören, kameieraren m. in. Acrel Fröling . 469:24» 5:o f. d. bokhållaren, kamereraren A. Brinck . -. 469:24.
6:o f. d. kammarskrifvaren, expeditious-sekretera ren C. 31. Elgenstjerna . . . . . . 314: 8.
Summa 3,510: 16. hvartill komma kassans öfriga utgifter, hvilka lära kunna antagas att i medeltal år - ligen utgöra:
Ordinarie aflöning .......... 6,466 Reparationer å karaktershus ......... 5,;;00 fuqvarleringspcnningar .......... 8.000
Diverse besigtnings- och traktamenls-kostnader, expenser m. in. . 1,500 32. tillsammans 24,977: — hvaremot uti årliga inkomster beräknas:
Reser vhem mans-ränt or .......... 13,500: — Ränta å ullåui kapital 8,000: — Su atna 21,160 : gom alltså med ett belopp af 3,477 r:dr understiger ntgifterne, hvilka dessutom med hvarje år stiga, i den mun de förut varande kataktcrshuscn icke kunna underlik las 88 Stats-Utskottets Utlåtande, Ko 296. genom ändamålsenlig reparation, utan måste utdömas, samt boställsinnehafvarne i Stället tilldelas inqvarteringspenningar.
Att ett sådant missförhållande emellan kassans inkomster och utgifter måste medföra fondens successiva aftagande och slutliga försvinnande har icke undfallit uppmärksamheten vid de på sednare tider hållua statsrevisioner, och Kongl. Maj: t har jämväl, med afseende på kassans tillstånd, föreslagit vid sistlidne riksdag, dels alt de pensioner och till indragning bestämda löner, hvilka betungade denna kassa, måtte på allmänna indragningsstaten öfverflyttas, dels att när framdeles embets- och tjenste-män, som njuta lön af Militiae-boställskassan, antingen vid den ålder, då, enligt författningarne, lönen får såsom pension bibehållas, undfå afsked, eller ock vid blifvande regleringar af Krigs-kollegium ställas på indragning, de må med innehafda lönen på allmänna indragningsstaten få uppföras»
På i underdånig skrifvelse den 20 Oktober 1848 (N:o 228) anförda skäl ansågo Rikets Ständer sig likväl icke kunna bifalla Kongl. Maj:ts högstberörde framställning.
Lika med sednast församlade revisorer finnér Utskottet, att åtgärder böra vidtagas, hvarigenom missförhållandet emellan Militise-boställskassans inkomster o.ch utgifter undanrödjes, så att kassan kan blifva i stånd att uppfylla sin ursprungliga bestämmelse.
Då, enligt hvad förut blifvit omförmäidt, de årliga ulgifterne öfverstiga inkomsterna med 3,477 r:dr och detta belopp ungefär motsvarar hvad som utbetalas till åtskilliga embets- och tjenste-mäns pensionering, har Utskottet ansett, att om till en början kassan befriades från denna utgift, anledning vore att förvänta, det
Militiseboställskassans hittills fortgående förminskning skulle kunna förebyggas.
Af sådan; orsak får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer medgifva, att den pensionsstat, till ett belopp af 3,510 r:dr 16 sk., hvarmed Militite-boställ.skassan för närvarande är belastad, må på allmäuna indragningsstaten öfverflyttas^ hvarjemte Utskottet hemställer, att Rikets Ständer ville uti underdånig skrifvelse fästa Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att förvaltningen af denna kassa varder på det sätt ordnad, att sådana från densamma hittills utgående kostnader, som för dess egentliga ändamål äro främmande, måtte för framtiden undvikas. Stockholm den 31 Juli 1851. Stats-Vlskottels Utlåtande, R:o 296i Reservation: af herr Warn, hvilken såsom sin reservation upptog Rikets Ständers skrifvelse vid sistlidna riksdag, svar på då af Kongl. Maj:t i nåder gjorda framställning om öfverflyttande på allmänna indragningsstatcn af Militise-boställskassan betungande pensioner, hvilken af alla fyra Stånden biträdda skrifvelse var så lydande i „ Berörda missförhållande emellan inkomster och utgifter måste således otvifvelaktigt medföra fondens successiva aftagande och slutliga försvinnande.
Då emedlertid Rikets
Ständer icke inse behofvet eller nyttan af denna serskilda kassas tillvaro, utan deremot hysa den åsigt, att de med Militire-boställskassan afsedda ändamål skulle Kkaväl kunna uppfyllas, samt derjemte en icke obetydlig nedsättning uti de med den serskilda kassaförvaltningen förenade dryga aflöningskostnader beredas, derest de kassan åliggande utgifter komme att af statsverkets medel direkte bestridas, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse härmed, ej funnit skäl att antaga det, i afsigt att betrygga fondens framtida bestånd, väckta nådiga förslag, angående öfverflyttning på allmänna indragningsstaten af de å Militise-boställskassan nu anvisade löner och pensioner, hvadan Eders Kongl. Maj:ts nådiga framställning i detta hänseende icke blifvit af Rikets Ständer bifallen®.
Stal*-V (t kott ett Utlåtande, töa 25?.
Aok. tilt Exp.-Utik. dea 2 Aogaiti ISSI, kl. 1 «. % Ullålande, i anledning a( väckt molien, angående ett ärligt anslag af 1,000 r:dr ät /Jgggvads-föreningen i Slockholm. (U. A.) Jemte förmälan, hurusom inom hufvudstaden blifvit under de seönaste åren bildad en byggnadsförening, ämnad a»t utgöra ett föreningsband emellan dem, som egna sig åt byggnadskonstens utöfning eller ock endast äro älskare och gynnare deraf, samt denna stiftelse, bestående af för det mesta unga män, genom samjuaaborester i hvarje vecka och anskaffande af et» bibliolhek, medelst införskrifvande af de värdefullaste irländska tidskrifter, ej blott i ren arkitektur, utan ock i mekanik och slöjd, sökt sprida ett allmännare intresse för och en närmare bekantskap med de framsteg, vetande och konst i andra länder gjort på detta fält, samt derför lifva lingen inom fäderneslandet; men dtyga kostnader vöre oskiljaktiga från eli företag sådant sorn detta, hvarigenom fortsättandet af föreningens verksamhet icke kunda
Oga rum utan ledamöternas betungande med en så divg afgift, alt flere af dem måtte af ekonomiska skäl draga sig tillbaka och löreuingeus upplösning deraf blifva et Si*ts~UUkotUts Utlåtande, fko 297.. 31' följd, har hr friherre von Duben, Aug. uti en hos Högloflige Ridderskapet och Adela väckt samt till Stats-utskottet remitterad motion föreslagit, att, till understöd åt borörde gagnande byggnadsförening, Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 1,000 r:dr b;ko, Ehuru Utskottet icke bestrider det förtjenstfulla uti ifrågavarande förenings syfte, anser dock Utskottet,, enär densamma helt och hållet är en enskild stiftelse, och ovisst är, huruvida det ändamål, som dermed åsyfias, kan uppnås, äfven om föreningens verksamhet genom statsanslag befrämjades, sig icke böra understödja den derom framställde begäran, u'an hemställer, att förevarande motion icke må lill någon Rikets Ständers åtgärd fös* anleda.
Stockholm den 31 Juli 1851..
SS Slal$-UltkoUeU Utlåtande, fho 298.
Alik. till Exp.-UUL den 2 Augusti 1851, kl. 1 e. m.
Utlåtande i fråga om sättet, ordningen och vilkoren för utbetalning af anslag och lånebidrag till befrämjande af allmänna arbeten. (U. A.)
Vid afgifvande af utlåtanden och förslag, angående bidrag af statsmedel till hamnbyggnader, vatten-kommunikationer, vägförbättringar, vattcnaftappningar eller odlingsföretag, har Utskottet väl derjemte föreslagit ett och annat specielt vilkor, sora haft afseende på serskildt förekommande omständigheter; men som derförulan nödigt är, att Rikets Ständer stadga de allmänna grunder, hvilka böra iakttagas för åtnjutande af sådana statsbidrag, får Utskottet nu föreslå de föreskrifter, hvilka Utskottet anser härföre nödige, äfvensom de, hvilka böra gifvas fullmäktige uti Rikets Ständers Riksgälds-kontor vid handen till iakttagande och efterrättelse i och för utlemnandet från Riksgälds-kontoret af de till företag af ofvannämnda slag vid innevarande riksdag beviljade anslags- eller lånc-summor, så till vida, som ej härifrån skiljaktige vilkor redan äro, genom Rikets Ständers beslut, för ett eller annat ändamål medgifne eller stadgade. t:#.
'Stels-Viskoltéts l?o.
För hvarje företag måste en arbetsplan, upptagande tiden både når del sednast kan börjas och när det kan anses böra blifva fullbordadt, hafva vunnit Kongl. Haj :ts nådiga fastställelse. 2:o.
Då arbetsferetaget afser vägföibättring elier omläggning] eller vatten» aftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o.
Derest hamnafgifter, kanalafgifter eller andra likartade afgifter, efter arbetsföretagets fullbordande skola komma att derstädes utaf de träfiberande upptagas, bör taxa häruppå vara fastställd, så lindrig, som skäligen kan låta sig göra.
Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas med mindre Kongl. Maj:t, på grund af ser* ■kildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, men böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af hvart h:te år till Konungens befallningshafvande ingifvande redogörelse beful nes, att behållna inkomsten öfverstigér en viss af Kongl. Maj-.t fastställd procent af de till företaget lemnade enskildes bidrag; och skäll härförutan en viss af Kongl. Maj:t bestämd andel af de afgifter, sorn uppbäras, afsättas till reparationsfond. 4:o.
Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde att i noggrann öfverensstämmelse med den fastställd* arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kontroll, fullborda arbetet inom viss bestämd tid, Utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, samt att genom egna tillskott utgöra hvad sorn utöfver stats-bidraget kan erfordras. 5:o.
För fullgörande af sådant kontrakt äfvensom för de Ivftade statsmedlens återbäring i fall mot kontraktet bTytes, bör ställas sådan säkerhet, som af Kongl Maj-.t i nåder godkännes. 6.0. Af Kongl. Maj:t eller af Rikets Ständer beviljadt anslag elfer lån kan i allmänhet icke utbekommas förrän arbetsföretaget blifvit börjadt, hvarefter de utan återbetalningsskyldighet anslagna medel få successivt och i mån af arbetets fortgång lyftas vid de terminer, som i kontraktet linnas utsatte eller serskildt af Kongl. Maj;t lili R.
Prat. mo % 185i. 4 Sami., i A/4., 2 Band., Höjd. 5 34 StnU-Ut*kolte.h VtWanriet N:o 299., föreskrifva*; hörande, sa vida icke Ken»!.
Majit, med afseende å serskilda- förhål— landen, pröfva skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag innestå i Riksgäld*-kontoret, intill dess, arbe et ar vederbörligen alsynadt och godkändl.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar allemnats, lyftas på cu- gång vid den lid de„
•om åtagit sig arbetets fullgörande, sådant Aslunda. 7:\
Alla statsbidrag, sorn, vid innevarande riksdag, beviljats uti ifrågavarande afseendeii, skola från R ksgälds-kontoret utbetalas,, antingen omedelbart eller genom vederbörande Konungens brla'Iningshafvande eller den embetsmyndighet, som fatt sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan s'örre eller mindre del af beviljad! statsbidrag utbetalas, lins Riksgälds-kontorel företes: «J det ont arbetets utförande alsin atle och godkända kontrakt:
O- den al Kongl Majit godkända säkerhet shand lingen för samma kontrakts fullgörande eller medlens åtel bäring; c) behörigt intyg alt arbetet är börjadt; samt derjemte då statsbidraget skall utgå såsom lån: O en till Hrksgålds-kontoret eller ordres ställd, af fullmakt ige- godkänd skuldtQibiudclse,, sorn, i fråga om låneunderstöd för vattenaflappning eller annat odlingsförctag, skall itmefaMa vederbörande* betalningsansvar, intill dess sådant låu, jemlikt Kongl, kungörelsen den 13, Juni t84ä och den 3 November 848, blifvit fördelade på de hemman, hvilka för återbetalningen skola svara, saint fördelningen är laga kraftvunnen och tili jordebok, på föreskiifvet sålt, antecknad; ey af fullmäktige i Riksgalds-kontoret godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifiu skuldförbindelsens- uppfyllande. 8:o. De Inne- och säkerhet shand'ingar, som för statsbidragets utbekom— »ande till Riksgäldskontoret aflernuas, förblifva uti kontorets vård; dock skola så— dane, sorn vederböramle embetsniyndigheter kunna blifva i behof att begagna,, till dem, p» behörig reqvisition, utlemoas. 9:o.
Iden händelse ali af>ikelse, utan vederbörligen vunnet nådigt tillstånd •kulle ske från den af Kongl. Maj:) nådigst fastställda arbetsptan, eller arbetet icke inom den derför bestärmla- lid fullbordas, ankommer på Kongl. Maj;) alt Inta inställa •11 vidare utbetalning af statsbidraget sami återfordra hvad deraf uppburits, att på Stats-Vtskotttts Utld'*nite, A’:« 238.
33 en gång eller surcessive till Riksgäldskontoret inbetalas inom den tid, Kongl.
Majit finner för godt i nåder bestamiia; dork ali, sa framt längre anstånd än inull nästa riksdag skulle anses eiforderligt, frågan liätoin i tinder öf\etlemnäs lill R kels Ständers piöfning, ful lin ak i ige i Riksgäldskontoret tillse att sadan åleibeiuluirg ingår 4 vederbörlig ordning. 10:n.
Den stad, ort. bolag eller enskilde, som af ett genom statsbidrag be* fordradi företag kominer att draga omedelbart gagn, bör, i dt n innu Kongl.
Majit prölvar skäligt, jemväl tilldess fullbordande bidiaga, antingen g nom kontant tillek o 11 eller med niateriolicr och aibete. 1 annat fall Leror al Kongl.
Majit atl inställa utbe alningen af de beviljade medlen.
Vid alla med statsbidrag i större eller mindre ninn understödde arbeten böra företrädesvis, der sig göta låter, tj< ns - oih sysslolösa peisoner an» vandus. 12:o.
De arbet »företag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag äro eller varda beviljade, böra sednast under loppet af är 1853 pr börjas; kommande hvad sorn Rikets Ständer nu anvisa för de vid det Arets utgång it ke påbörjade arbeten, att reserveras till Rikets Ständers disposition, 13:o.
För utbekomnc låne-understöd tilt vutienaftappningar eller odlingsföretag, Lör efter lein års förlopp linn slutet »f det nr hvarunder satuna lånemedel från l\ik*gå d s-kontoret först ut bekommits, årligen erläggas 8 procent af hela den lyftade lånesumman, hvaraf räntan gndtgöres elier 2 för hundradel af obetalte kapitalbeloppet oell det öfriga utgör afbeta riing derå.
I afseende på sättet och ansvarigheten för dessa inbe »'iiingars verkställande, länder ofvan äbeopade Kongl, kungörelser sif den 13 Juni 1845 och 3 November 1848 till efterrättelse. 14:o.
För andra till vissa lörctags befrämjande beviljade lån, skola, i alla do fall, der ej serskildt blifvit annorlunda löc*k ifvit, -årligen efter slutet af del sår, hvarunder lånemedlen ut bekommits, eilägges 6 procent af hela den lyftade lönesumman, hvarigenom räntan godtgöres efter 4 för hundradel af obetaltc kapitalbeloppet och det öfriga utgör afbetalning derå.
Dock sorn serskild ätlig ränte iqvid ej be hofver verkställas, kommer icke någon föreskrift derom atl i skuldförbindelsen intagas, ■Ian bör låntagaren endast förbinda sig att under ilen lid (omkring 28 åi) sorn åtgår för del erhålla» länets iulia åteibetaluiug fötc hvarje urs slut erlägga 6 ptoceul 56 StaU-UtiXotteit Utlåtande, Bo 2S8. af lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej afbetalning å bestämd tid, är låntaga* ren pligtig att på det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga 5 procents årlig ränta intilldess betalning sker. 15:o.
Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som, i följd af erhållna anslag eller lån, föranledas Riksgälds-kontoret, skola utan undantag bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig före* skrift härom uti afgifvande förbindelse införas.
Jemte meddelande häraf får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer ville i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta underrätta fullmäktige i Riksgälds-kontoret ej mindre om de terminer, då statsbidragen böra utbetalas, sfi vida icke dessa terminer blifvit i kontrakt utsatte, än om de förändringar uti för statsbidragens lyftning m. m. stadgade bestämmelser, hvilka under arbetets fortgång, kunna i nåder medgifyas.
Stockholm den 51 Juli 1851- Stoio-CiikotUt» Uilåtmie, Mjo Mi. m N:o 299. ånk. till Exp.-Utsb. den 2 Äng. 1851, kl. f (.a WMlanäe, angående dispositionen af den å ackord&- förskotter och ersättningar varande reserverak de behållning.
(U. Ä ) Sedan Utskottet uti fö punkten af sitt utlåtande N:o 85, angående regie» fiag af utgifterne under riks-statens fjerde hufvudtitel, tillstyrkt Rikets Ständer, att vid nu skeende statsreglering utesluta hittills på denna hufvudtitel uppförda anslag af 6000 r:dr för ackords-förskotter och ersättningar, samt Utskottet, i sammanhang med detta tillstyrkande, hvilket blifvit af Rikets Ständer bifallet, anmält, att Utskottet ville, sedan Rikets Ständer fattat sitt beslut i afseende på Wermlands fältjägare-regemente, tillse, huruvida skäl kunna förefinnas att föreslå Rikets Ständer vidtaga någon åtgärd, i afseende på den å förenämnde anslag reserverade behållning,; så och efter det Rikets Ständer nu mera beslutat angående den föreslagna successiva indragningen af berörde regemente, får Utskottet öfver användandet af omförmälde behållning afgifva yttrande..
SS Stat *-Ut skot tets Vflit anie, fi:o 299.
Enligt den i omnämnde punkt meddelade ut redning, uppgingo de & reserv»- tions-anslag<“t till ackorJs-furskolter oell ersättningar gjorde reservationer vid ISO ars slut till 14,745 r:.lr 24 sk. hvi ken summa, hvarå någon anordning icke egt rum ander näsilidne och innevarande år, Utskottet antagit för närvarande utgöra 26,745' r:dr 24 sk.; hvaremot det förmodade behofvet inskränker sig till visse tjenstemän» rätt att framdeles bekomma ersättning för erlagde ackorder, till ett sammanlagdt belopp af 4,085 r:dr 46 sk 8 r:sk, utom sådanc mindre betydliga crsättniugar, sorn kuuua ifrågakomma för den fordna Iifdraban'»Uorpsen.
Enär Rikets Ständer icke bifallit ifrågasiälld indragning af Wermlands fält» jägare-regemte, och dc ersättningar för erlagda ackorder, sorn till utgörande af s'atsmedel kunna ifrågakomma, inskränka sig tid en mindre summa och fullt kunna betin as om blott ett belopp af omkring 6000 r:dr dertill afses, anser Utskottet del »ara ifan ändamål, att dea öliiga betydliga behållningen ytterligare reserveras, hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte besluta, att af merberörde reservationer etl belopp af 20,000 r:dr skall från Stats-kontorct till Riksgäl*- koifor®! öfverlemna*; och torde, i händelse Rikets Ständer bifalla denna Utskottets hemställan, underdånig skrifvelse i ämnet till Kongl. ÄIaj:t höra aflätas.
Stockholm dea 31 Juli 1851.
UaU-Uttkolleti Memoria!, A300. 99 IV:o 300.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Ang. 1851, kl. 1 e. a. Memorial, i anledning af erhållen älcrremiss å Ullåtandet N:o 254.
(U. A) Från Borgare-ståndet liar Stats-utskot'et nhållit’ aterrrroiss n sitt under N:o to4 afgifna utlåtande,, i anledning af Kongl.
Alaj:'s nådiga skrifvelse, angående sölil garanti af staten för 5 proc. ränta under vissa år å kustuademe för anläggning af en jernväg emellan Fuliluiv och- Gefle; roen som de iifiiga 3:ne Kiks-stånden, enlig! derifrån ofint ne piotokolls-utdrag, bifallit samma utlåtande, Riddcrskapet och Adela dea 21 samt.
Preste- och Bonde-stånden den 23 innevatande månad, och ärende! sålunda, enligt 75 § uti Riksdags-ordningen,. är af Rikets Ständer afgjordt, kan dea »^hållna återremisseu icke till någon vidare åtgärd å Utskottets sida föranleda.
Stockholm den 31 Juli 1831.
SSett-VttioUtU Kmcrial, Jft# fVf. N:o SOL Ank. tili Ezp.-Utsk. d. S Äng. 1851, kl. 1 e. a> Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlå tandet N:o 255, (U. A.) Tiil Stals-utskottet har Borgare-ståndet återremitterat Utskottets under &f:e 255 afgifna utlåtande, i anledning af vackt motion om årligt arfvode åt expeditionssekreteraren och riddaren J. G.
Richert; men som, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, berörde utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 21, Preste-ståndet den 23 och Bon'de-ståndet den 26 i denna månad, anser Utskottet, mot stadgandet i 75 § Riksdags-ordningen, sig icke kunna taga vidare befatt ffiing med detta af Rikets Ständer sålunda redan afgjorda ärende» Stockholm den 31 Juli 1851.
STOCKHOLM, f. d. Schultzer Boktryckeri, 1854.
Sluta-1 i skottets Memorial, N:o 302. i .\:o »02.
Alik. lill Exp.-Utsk. d. 2 Augusti 1851, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af verkställde omröstningar, angående tullbevillningen.
(V. A.) Sedan, genom antagande af en del utaf de i Bevillnings-Utskottets memorial Niis 14 och 16, i anledning af skiljaktiga beslut, angående tullbevillningen, till serskilde Riksstånd framställde inbjudningar, åtskillige uti samma memorialer föreslagne voterings-propositioner förfallit, har förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-ordningen, vid sammanträden den 29, 30 och 31 nästlidne månad samt 1 uti innevarande, anställt omröstning öfver nedannämnde, af samtlige Riksstånden gillade propositioner. lista voteringen (6:te punkten i memorialet Nio 14).