Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot denna nådiga framställning har väl af förutnämnde Riksdagsfullmägtige Carl Anders Larsson blifvit anmärkt, att beviljandet af nu ifrågaställa lånebidrag sannolikt skulle framkalla flera likartade anspråk af det stora antal embetsocli tjenstemän, som äro med boställen försedda; — men Utskottet anser dock den omständigheten, att andra sådana frågor möjligen komma att väckas, destomindre utgöra hufvudsakligt skäl till ogillande af det förslag Kongl. Majit nu behagat meddela, som Rikets Ständer i hvarje fall äro oförhindrade att noggrannt undersöka behofvet och giltigheten af de anspråk, som framdeles kunna blifva underställda deras pröfning; — och då hvad förevarande fråga särskildt angår, Utskottet icke kan förneka, att de härvid förekomna omständigheter innefatta ganska bevekande skäl för medgifvandet af den förmån, Kongl. Majit funnit lämpligt att för Häradshöfdingen Sandels föreslå, helst dermed äfven åsyftas den fördel för det allmänna att ofvannämnde boställe varder försedt med behöriga åbyggnader, anser Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit i ofvan bcrörda hänseende behagat föreslå.
Stockholm den 26 Januari 1860. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 49. 13 Reservationer: Emot Usta punkten morn. a.
Af Friherre Åkerhjelm, Herr Bildt och Herr Montgommerie.
Af Herr Fåhraeus, sorn anförde:
"Jemte det jag reserverar mig emot
Statsutskottets beslut att föreslå nedsättning af lönen för Expeditions-chefen vid Justitiedepartementet, finnér jag mig af hvad vid öfverläggningen härom förekommit föranledd att till granskning upptaga de skäl, som blifvit anförda till stöd för denna och andra likartade löne-nedsättningar.
Dessa skäl inskränka sig egentligen till den yttrade åsigt, att någon nedsättning af lönebeloppen, "såsom af Statsverkets behof samt öfriga omständigheter påkallad", hör ega rum, företrädesvis för högre embeten.
Frågan, huruvida en lönenedsåttning för alla eller några tjenstemän kan vara skälig, beror hufvudsakligen at svaret på en annan fråga, nemligen huruvida lönerna vid sista riksdag bestämdes högre än de bort hafva blifvit, äfven utan afseende på tillfälligt stegrade lefnadskostnader.
Att dyrheten å lefnadsförnödenheter utgjorde en bevekelsegrund för Rikets Ständer att förhöja löneanslagen, är ostridigt.
Men det är härvid nödigt att skilja emellan do prisstegringar som kunnat antagas vara tillfälliga eller snart öfvergående och de som småningom härledt sig från yttre förhållanden af mera bestående art.
Till do förra äro endast spanmälsprisen att hänföra.
Do hade under den närmaste tidon före nästlidnc riksdag hastigt stigit, mindre i följd af skördarnes beskaffenhet i de egentligen sädesproducerande länderna, än genom Rysslands afstängande från marknaden i följd af kriget med Yestmakterna.
Då konkurrensen åter hlef fri, sjönko spanmålsprisen naturligen åter till nära de medeltal, som förut kunde anses normala.
Detta spanmålsprisens fall är emellertid den enda egentliga stödjepunkten för antagandet, att den dyra tiden är öfverstånden; ty prisfallet å köttvaror är, såsom Finans-departementschefen i sin motivering för löneregleringen rätteligen anmärkt, endast en följd af den allmänna fodermissvexten, som föranledt ncdslagtning af ett större antal kreatur, och på vedprisen är konjunkturen för kust- och insjöfartygs befraktning likaledes väsendtligen inverkande.
Hvad öfriga lefnadsförnödenheter angår, hafva prisen sedan sista löneregleringen näppeligen undergått någon märkbar förändring, åtminstone icke i hufvudstaden, eller den ort, der Statens aldraflesta penningelöntagare äro anställde.
I trots af den hotande handelskrisen, hafva hyror och arbetslöner i allmänhet bibehållit sig och å en del produkter har värdet snarare stigit.
Uti den till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna proposition om Statsverkets tillstånd och behof framställde Kongl. Majt behofvet af en förbättrad lönereglering, såsom "framkalladt af tidsförhållanden, som småningom utbildat sig", och till dessa förhållanden var ovedersägligen ock att hänföra den stegring i värdena å egendom och arbete, som mångfaldigt utgrenad industri och ökade kreditanstalter naturligen medfört och som alltså icke kan anses vara af öfvergående art.
Men, utom den stegrade lefnadskostnaden, ingå i de omförmälda förändrade tidsförhållandena tvänne beståndsdelar, som på pröfningen af lönercgleringsfrågan höra hafva ett ganska väsendtligt inflytande.
Don ena är den ständiga tillvextcn af embetsgöromål, i förening med stegrade anspråk på ansträngd verksamhet och 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 49. bildning för yrket.
Denna omständighet, — en naturlig följd ej mindre af folkmängdens tillökning än af industriens snabba utveckling och af civilisationen i allmänhet, — är, hvad centralembetsverken i liufvudstaden angår, — desto mera förtjent af uppmärksamhet, som, oaktadt göromalens tillvext, tjenstemännens antal betydligt minskats.
Så har exempelvis, enligt offentliggjorda arbetsredogörelser, målens antal inom Stats-departementen på endast de 10 åren 1848—1858 ökats med 65 procent, hvaremot, enligt det af Kommitterade för embctsverkens reorganisation afgifna betänkande, antalet af embeten och tjenster vid Stats-departementens Kanslier och do centrala förvaltningsverken sedan år 1823 minskats med mera än 40 procent, Den andra på löneregleringsfrågan inverkande omständigheten är lionkurensen med de tekniska och industriela yrkena.
Sedan dessa öppnat en ljusare framtid för unga män med derför erforderlig bildning, och ju mera denna bana vidgar sig, desto mindre måste, såsom vid all likartad täflan, andra förut begagnade bergningsutvägar blifva anlitade.
Lemnar
Staten de nämnda yrkena allt för långt framom sig i afseende å vilkorcn för dem, som ingå i deras tjenst, skall deraf oundvikligen följa, att de bästa förmågorna blifva fästade vid de förmånligaste tjenstebanorna, och hvad Statsinrättningen derpå kan förlora, är icke beräknelig!.
Af samma grund kan det ej heller, i Statsförvaltningens eget intresse, vara välbetänkt att företrädesvis nedsätta de högre lönerna; ty ju mera de särskilda tjenstegradernas aflöningsbelopp, afvikande från en naturlig skala, närma sig hvarandra, desto mindre lockande blifver vägen till befordran, och desto fåtaligare skola då ock de blifva, som vinnlägga sig om erfarenhet och insigter för högre, med ansvar och omsorger mera betungade, värf, synnerligast om, såsom föreslaget är, i de lägsta graderna, tvänne tjenster kunna få förenas.
Af det anförda torde det finnas ådagalagdt, att de vid sista statsreglering provisoriskt beviljade lönetillökningar, hvilka i många fall understiga 25 procent och endast undantagsvis öfverstiga 33*,- procent å de förra löneanslagen, ingalunda varit sträckta utöfver bchofvets och billighetens gräns, och någon nedsättning synes under dessa förhållanden ej skäligen böra ifrågakomma, utan för så vidt anledning dertill kan förefinnas af någon tjensts förändrade beskaffenhet.
Sedan Elementarläroverkens lönestater vid sista riksdag efter då i allmänhet antagne beräkningsgrunder blifvit definitift fastställda, vore det ock i sjelfva verket mannamån emot medlemmar af andra tjenstemanna-korpsör, om lönebeloppen för dessa nu skulle efter lägre beräkningsgrunder bestämmas.
Det må härvid icke lemnäs oanmärkt, att det vid sednaste riksdagen till löneförbättringar anvisade totalbelopp minskats genom särskilda ersättningsposter, nemligen indragna ljuspenningar, indragen tillökning för spanmål under lönerna, expeditionslösen, som nu till Statsverket ingår, samt den inkomst Statsverket uppbär genom bevillning och kartasigillata-afgift för lönetillökningarne, tillsammans uppgående till öfver 71,000 R:dr.
Hvad särskildt beträffar det af Utskottet anförda motiv för lönenedsättningen, att Statsverket behöfver medel för andra utgifter, så, utan att från moralisk synpunkt ingå i pröfning af detta motivs giltighet, som syftar dertill, att för vedergällandet af Statens tjenst annan grund kan användas än hvad arbetet och ansvaret dervid efter tidsomständigheterna verkligen må anses gälla, tror jag det göra tillfyllest att antyda, huruledes äfven från financiel synpunkt, då tillämpningen egentligen afser blott de högre embetena, hvilkas antal jemförelsevis är gan - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 49.
15 ska ringa, detta motiv är af så obetydligt värde, att det saknar all vigt vid sammanställandet deraf med förut omförmälde, på frågan inverkande, förhållanden.
Biskop Annerstedt, Doktor Nordström, Prosten Wåhlander.
Emot lista punkten mom. b. Af Biskop Annerstedt oell Prosten Berlin.
Emot 10:de punkten.
Af Riksdags-fullmägtige C. A.
Larsson, S. Bosenberg, Per Persson, Per Nilsson, S.
Svensén och O. G. Sköldberg. STOCKHOLM, trvckt kos Isaac Marcus, 1860.
A. •Justities 11$ ts-Ejcp etti tio nen» Nuvarande Aflöning m. m.
Maj: t föreslagit Löner m. ni. R: dr R sint 5,500 2,400 2,523 2,400 1,677 3,000 1,200 625 600 1,374 4,500 Att uppföras å Allm Indra State 600 500 300 50 50 R:dr R:mt. 5,500 3,000 *"-( en.
J 3.000 1,800 1.000 1,000 1,800 600 500 S:a ]22,7001—122,700 Expeditions-chefen arfvode Arfvode till en Byrå-chef för Lag-ärender, som derutöfver eger uppbära löneinkomster af innehafvande ordinarie tjenst, till så stor del, som Kongl.
Majit ej finner böra för tjenstens bestridande åt vikarien afstås 1 Byrå-chef 1 Dito, indrages vid innehafvarens (Förste Expeditions-sekreteraren L. J. Lovens) afgång O O 1 Byrå-chef För Byrå-chefs-göromålens bestridande . 1 Registrator 1 Kanslist 1 Kopist 1 dito Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslist- och Kopist-graderna ....
Arfvode för beredning och föredragning af Lag-ärender; egande den person, hvilken härtill af Kongl. Majit förordnas, att derutöfver uppbära löneinkomster af innehafvande ordinarie tjenst, till så stor del, som Kongl. Majit finner ej böra för tjenstens bestridande åt vikarien afstås ....
Till arfvoden för extra tjenstgöring . 1 Vaktmästare 1 Dito Till gratifikationer åt e. o. Tjenstemän och Vaktbetjente Summa SiatsUtskollet föreslår Löner m. m.
5,000 4,000 4,000 3.000 1,800 1.000 1,000 3,000 1,800 600 500 25,700 Anni.
Förhöjningen i Expeditionens anslag blifver således 3,000 Ridr.
Hör till Stats-Utskottets Utlåtande 1859 & 1860, N:o 49.
B. *Ssisi ilie- Mi tems lers-TEacp etli ti oit en.
Nuvarande Aflöning m. m.
Maj: t föreslagit Löner m. m.
— 255 — Transport: 90,892: 96.
Kniggeska fonden 7,781: 25.
Boströmska dito 1,875: — Bergman-Mullerska dito 1.200: — Petreijiska dito 1,837: 50.
Aleniska dito 45,022: 70.
Stockholms gymnasii fonder 3,800: 5.
Clara elementarläroverk 2,032: 80.
Maria dito ,. 2,665: 73.
Jacobs dito 1,426: 1.
Catharina dito 3,476: 75.
Nikolai dito 4,218: 7.
Hedvig Eleonora: dito 185: 50.
Adolf Fredriks dito 295: 3.
Stockholms stads’ undervisningsverks fond 88,723: 73. F. d. kathedralskolans fond 636: 12.
Kniggeska fonden.... 337: 50.
Boströmska dito 75: — Bergman-Mullerska dito 60: — Petreijiska dito 75: —- Aleniska dito 2,121: 63.
Stockkolms gymnasii fonder 1,640: 45.
Clara elementarläroverk 2,279: 35.
Maria dito 1,428: J8.
Jacobs dito 1,616: 64.
Catharina dito 2,877: 20.
Nikolai dito ; 227: 17. Hedvig Eleonora dito lil: — Adolf Fredriks dito 267: 73.
Skulder : F. d. kathedralskolans fond 220: 88.
Kniggeska fonden ^ 492: 50.
Boströinska dito A 375: — petreijiska dito ....V 187: 50.
Aleniska dito 165:
— Nikolai elementarläroverk • 39: 25.
Stockholms stads undervisningsverks fond F. d. kathedralskolans fond 166,709: 35. 102,476. 70. 1,480: 13.
Summa 270,666: 18. 98: 47. 147: 26.
Transport: 245: 73. — ‘256 — Kuiggeska fonden Boströmska dito Petreijiska dito Stockholms gymnasii fonder Nikolai elementarläroverk ... Transport: 245: 73. 751: 50. 450: — » 262: 50. 3: 3: 9. 43. 1,716: 25.
Stockholms stads undervisningsverks fond F. d. kathedralskolans dito Kniggeska fonden Boströmska dito Bergman—Mullerska dito Petreijiska <?ito Åleniska dito Stockholms gymnasii fonder Clara elementarläroverk Maria dito Jacobs dito Catharina dito Nikolai dito Hedvig Eleonor® dito Adolf Fredriks dito 89,465: 74. 478: 62. 78: 50. 75: — 60: — 75: —■ 1,338: — 1,462: 58. 1,837: 41. 1,277: -19. 1,785: 50. 1,796: 77. 258: 57. 59: 25. 244: 10. 100,292: 23.
Kontant Utlånta behållning'. medel. Fordringar.
Stockholms stads un- dervisningsverks fond 2,195: 8. 72,000: 2,4:16: 25. 76,611: 33.
F.d. kathedralskolans fond 843: 38. 12,803: 5. 25: 84. 13,672: 27. Kniggeska fonden .... •— 7,500: — 281: 25. 7,781: 25.
Boströmska dito .... 225: — 1,500: — 75: — 1,800: - Bergman - Mull erska fonden __ 1,200: _ 1,200: — Petreijiska dito 187: 50. 1,500: — 75: — 1,762: 50.
JLleniska dito 2,289: 33. f.,225: ' 2,800: — 1,457: — 45,971: 33.
Stockholms gymnasii fonder 1,174: 83. 3,974: 83.
Clara elementarläro- verk • 974: 74. 1.500: __ _... _ 2,474: 74.
Maria dito 466: 72. 2,350: — — 2,816: 72.
Jacobs dito ,•••■ 1.257: 15. — — ■— — 1,257: 15.
Catharina dito 812: 81. 3,700: — 44: 37. 4,557: 18.
Nikolai dito 29: 38. 4,193: 11. —— — 4,222: 49.
Hedvig Eleonor® dito 237: 25. — — 237: 25.
Adolf Fredriks ditö 318: 66. — — 318: 66.
Sr 11,011: 83. 153,271: 16~ 4,374: 71.
Summa 168.657: 70. — 257 — § 1.
I anledning af de anmärkningar sistlidet års Revisorer framställt emot Direktionens för, Stockholms stads undervisningsverk räkenskaper för år 1859, har Direktionen uti sitt deröfver afgifna underdåniga utlåtande förmält, att Direktionen förstftndigat underlydande läroverks-kollegier, att dädanefter uppgöra sina räkenskaper i enlighet med gifna föreskrifter.
Vid sådant förhållande hade man likväl kunnat förvänta, att Direktionen sjelf, vid upprättandet af 1860 års hufvudredogörelse, ställt sig till efterrättelse dessa i Kongl, cirkulärbrefvet den 17 September 1856 intagne föreskrifter, dem Direktionen dock i flera afseenden synes hafva förbisett.
Sålunda förekommer, dels att räkenskapen ej är af Redogörarne underskrifveri, dels att särskild hufvudredogörelse för särskilda fonder, hvilka stå under Direktionens vård, saknas, dels ock slutligen, att i det konto, som benämnes »anslagsfond», men enligt formuläret rätteligen bort kallas ajiöningsrnedel, aflöningen till hvarje skola icke särskildt upptages. § 2.
Vid ifrågavarande räkenskap saknas äfven flera af de i ofvanåberopade cirkulär den 17 September 1856 upptagna konti; och om än flera af dessa konti ej äro behöfliga för Stockholms stads undervisningsverks räkenskaper, synes det likväl,# som skulle en redogörelse för premie- och fattigkassornas ställning ej hafva varit obehöflig.
Nu saknas en sådan redovisning. § 3.
Jemväl vid 1860 års räkenskap äro fogade promemorier af den otillfredsställande beskaffenhet, som i sistlidna års revisionsberättelse omförmäles; likasom ock de i samma räkenskap förekommande hänvisningar till verifikationerna befinnas högst otillförlitliga. § 4.
Vid granskning af säkerhetshandlingarne befunnos dessa i god ordning.
Vexelmidervisninsrens normalskola. o Direktionen för Sällskapet till vexelundervisningens befrämjande har aflemnat redogörelse ej mindre för normalskolans egna tillgångar, än ock för de medel, hvilka anvisats åt Stockholms Folkskolelärare-seminarium samt till stipendier åt elever derstädes.
Af denna redovisning, hvilken, för såvidt den rörer statsmedel, blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, inhemtas följande förhållande med afseende på inkomster och utgifter: 33 — 258 — Debet.
Doueradt kapital, 12,000
R:dr, föres inom linien.
Ordinarie statsanslag till normalskolan
Extra dito till folkskolelärare-seminarier
Dito dito till stipendier åt folkskolelärareelever Rån temedel Försäljningsmedel Arsafgifter af ledamöter Hyresmedel Credit.
Utgifter: 3.000: — 1,975: ■— 1,500: 2,149: 93. 4,188: 90. 48: — 150: ■— Summa Löner och ar fvo den Pensioner Reparationer, onera m. m
Ved, ljus och renhållning Stipendier Premier, skohnaterialier m. m.
Utgifter för arkivet
Diverse utgifter 4,925 — 87 43. 1,436 50. 1,429 41. 1,500 — 379 62. 3,875 13. 82 18.
Utlånta medel Fordringar i f. d. Bokhandlaren Bagges konkurs
Doneradt kapital, 12,000 R:dr, föres inom linien. 42,614: 87. 1,060: 46. 44,378: 77. 13,011: 83. 5L390:""t)(X 13,715: 27. 43,675: 33.
Summa 57,390: 60.
Revisorernes sida har emot räkenskapen icke varit något att erinra, och vid inventering af säkerhetshandlingarne befunnos dessa i god ordning.
— 259 — Nya elementarskolan i Stockholm.
För inkomster och utgifter redovisar denna, i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning granskade, räkenskap på följande sätt:
Ordinarie statsanslag 31,475 Terminsafgifter 8,505
För försålda böcker och tabeller 254 Upplånta medel 5,000 Credit.
För skolhusbyggnaden Diverse omkostnader ...
Kontant behållning Materialiers och inventariers värden ...
Summa 20,860: 68. 45,234: — Summa 66.094: 68. ... 33,925: 5,682: 29. ... 3,936: 74. 43,544: 3. 38: 70. ... 22,511: 95. 22,550: 65. 66,094: 68.
Af räkenskapen inhemtas, att, till betäckande af en uppkommen brist å anslaget för uppförande af ett nytt lärohus åt nämnde skola, Direktionen för denna undervisningsanstalt under revisionsåret upptagit ett län å 5,000 R:dr, hvilket belopp, som rätteligen bort balanseras såsom skuld, oriktigt blifvit i räkenskapen fördt bland skolans inkomster, hvarigenom behållningen vid årets slut visar sig vara större, än hvad densamma i verkligheten är.
Kongl, och Ilvitfelcltska, stipenclie-fonden.
Årets räkenskap, hos Kongl. Kammar-rätten granskad idan anmärkning, redovisa!' inkomster och utgifter på följande sätt: - 260 — Debet.
Tillgångar 107,052: 55.
Jordeboks- och grundräntor m. m 2,479: 81.
Arrendemedel 5,815: 2.
Arbetsbefrielse-afgift 10,311: 75.
Skjutsfärdsbefrielse-iifgift 1,260: — Städje-afgift ; 242: 88.
Räntemedel 5,568: 91.
Diverse inkomster 5: 75. 25,684: 12.
Summa 132,736: 67. Credit.
För förmedling och andra orsaker 1,268: 87.
Aflöning 2,236: 50.
Kleresiets friheter 27:
— Till fattiges underhåll 45:. — » Hvitfeldtska grafkassan 17: 12.
Uppbörds- och redogörelse-arfvode 438: 96.
Stipendier 12,105: — Extra utgifter 2,212: 18. 17,081: 76.
Kontant behållning 155: 12.
Utlånta medel 113,000: —•
Fordringar 1,230: 92. 114,386: 4.
Summa 132,736: 67. § 1.
Bland fondens inkomster under revisionsåret upptages, under särskilda titlar: »ordinarie ränta», »grafränta», »påökta hemman och räntor» samt »skattlagde torp», ett sammanlagdt belopp af 2,006
R:dr 33 öre, till stöd för hvilken inträd endast åberopas 1824 års räkning samt äldre jordeböcker, utan något annat slags verifikation till bestyrkande af de upptagna beloppens riktighet.
Bestyrkta utdrag af åberopade räkning och jordeböcker hade doek, i Revisorernes tanke, både bort och lätteligen kunnat räkenskapen biläggas.
Den anmärkta' ofullständigheten omöjliggör emellertid all granskning af och kontroll å de uppförda beloppen. — 261 — § 2.
På annat ställe i samma räkenskap afskrifves, för sex särskilda stipendiehemman, värdet af 13j tunnor korn med 182 R:dr 25 öre.
För den vidtagna åtgärdens befogenhet åberopas Stipendie-kuratorernes resolution af den 31 December 1816 äfvensom Kongl. Maj:ts utslag af äldre data, men någon afskrift eller transsumt af berörde handlingar finnes icke räkenskapen vidfogad, och i saknad deraf hafva Kevisorerne icke varit i tillfälle bedöma, huruvida vederbörande i detta fall förfarit i enlighet med gifna föreskrifter.
Anslaget till Nationalmusei-byggnaden.
Af redogörelsen för detta anslag, hvilken redogörelse blifvit i Kongl. Kammarrätten granskad utan anmärkning, inhemtas, att dispositionerna å detsamma utgått på sätt nedanstående tvenne särskilda tabeller visa.
Den ena upptager summariskt utgifterna och inkomsterna från byggnadens början till revisionsårets'slut.
Den andra innehåller en specifik förteckning deröfvér under sistnärhnda år, l:o.
Summarisk redovisning för anslaget till Nationalmnsei-bygguaden ifrån byggnadsarbetets början intill 1860 års sint.
Från och med år 1846 till och med år 1860 af anslaget lyftade .... 1,350,006:
— Diverse inkomster af hyres- och försäljningsinedel 28,327: 40.
Summa 1,378,327: 40.
Utgifter för byggnaden till och med år 1860 1,286,472: 27. Balans till år 1861:
Kontant behållning 127: 83.
Förskott 8,980: — Materialier och instrumenter 82,747: 30. gj 855. 13 Summa 1,378,327: 40. 2:o.
Redovisning för inkomster och utgifter under år 18C0.
Tillgångar 111,851:44.
Transport: 111,851: 44. 262 Statsanslag Diverse inkomster Uppbörd: Trausport: 20,000: — 3,385: 2.
Museibyggnaden Biarbeten m. m Diverse utgifter Balans till år 1861:
Kontant behållning Förskott Summa 120,520: 52. 3,618: 38. 1,989: 73. 127: 83. 8,980: — 111,851: 44. 23,385: 2. 135,236: 46. 126,128: 63.
O 9,107: 83.
Summa 135.236: 46.
Med fästadt afseende å hvad nästlidet års Revisorer uti då afgifna berättelse yttrat angående Nationalmusei-byggnaden och enär den kostnad ifrågavarande byggnads uppförande medtagit äfvensom användandet af derför beviljade anslag, enligt hvad i samma revisionsberättelse omförmäles, varit föremål för olika omdömen, hafva nu församlade Revisorer föreställt sig, att en närmare utredning rörande beloppet af de särskilda slags utgifter, som under arbetstiden förekommit, icke skulle vara utan intresse, isynnerhet sorn derigenom, rid jemförelse emellan ursprungliga kostnadsförslaget, som upptog omkring 750,000 R:dr Runt, samt de verkliga utgifterna, hvilka, enligt en af redogöraren vid Museibyggnaden aflenmad uppgift,, daterad den 9 September innevarande år, utgått med 1,524,639 R:dr 6 öre, åtminstone i någon mån skulle kunna utrönas anledningarna till det betydliga belopp, som för byggnaden erfordrats utöfver hvad ursprungligen beräknats, — men en slik utredning äro Revisorerne, till följd af det sätt, hvarpå räkenskaperna föras, icke i tillfälle att meddela, utan att genomgå samtliga räkenskaperna från byggnadsföretagets början och derur göra utdrag, hvilken åtgärd, äfven om
Revisorerne skulle anse densamma vara med deras granskningsarbete förenlig, likväl icke kunde medhinnas under den för revisionen bestämda tid; och få Revisorerne, i anledning häraf, hemställa, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att nuvarande Byggnadschef måtte undfå nådig befallning, att uppgöra och till Rikets Ständers näst sammanträdande Revisorer aflemna en så beskaffad redogörelse, som här ofvan omförmäles, och som under särskilta konti upptager dels byggnadsmaterialier, med uppgift å dertill hänförliga olika slag jemte deras utförda värden, dels gratifikationer och aflöningar till tjenstemän samt andra personer, för hvilkas i ett eller annat afseende lemnade biträde ersättning utgått, dels ock aflöningar till arbetsfolk. 2.
Den uti ofvan intagna summariska redovisning till år 1861 balanserade behållning af materialier och instrumentalier till värde af 82,747: 30, — 263 — utgjordes, enligt Revisoretne förevisad inventarieförteckning, af:
Oanvänd marmor för 60,000:
— Diverse andra byggnadsmaterialier 18,408: 50.
Modeller af cement eller gips i 1,000:
— Tre murbruksqvarnar med tillbehör 600:
Diverse uppräknade instrumentalier och arbetsredskap m. ro. 2,738: 80. 82,747: 30. § 3.
Uti här ofvan intagna redovisning för inkomster och utgifter under år 1860 förekommer, under titeln »utgifter», ett för Museibyggnaden utfördt belopp af 120,520: 52, hvaraf 90,034 R:dr 52 öre utgjort liqvid för diverse marmor, som upptagits till följande derå utförda värden: 16 kolonner, 2 portaler, 2 golf 36,458: 98. 61 kolonner, 5 trappor, 10 portaler 44,060: 79. 10 kolonner, 8 marmorblock, 2 statyer och 6 genier 9,514: 75. 90,034: 52.
De med inköp och hitforsling af samma marmor förenade kostnader utgöra 4,294: 13.
Återstående belopp 26,191: 87. är vordet utbetaldt för fönsterglas och fönsterkarmar af ek.
Under rubriken biarbeten afloras 1,188: 2. hvaraf till aflöning åt handtverkare utgått 666: — och till omkostnader för Nationalmusei hästkreatur 522: 2.
Förråderna upptagas till —„ 2,413: 1. hvaraf utgifvits till aflöning åt handtverkare 1,715: 61. och till omkostnader i och för 1859 års seglation med Musei byggnadens fartyg, galeasen Hebe 1,549: 31. samt för diverse materiel, såsom stenkol, spik m. m. 148: 9.
Under titeln fartyg finnes för reparationskostnad å galeasen Hebe afförda 17; 35.
Bland diverse utgifter, såsom godtgörelse af frakter, inköp af åtskilliga materialier, reseräkningars liqviderande m. fl. andra kostnaders bestridande, upptages ett belopp af 1,989: 73.
Slutligen upptagas i balansen till år 1861 kontant i kassan 127: 83. och oredoviste förskotter, enligt förteckning, 8,980: — 9,107: 83.