Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det i Säter anlagde jernmanufaklurverks drift har, sedan verkstär afbrunnit, helt och hållet upphört, utan att någon menlig verkan dera sports å stadens ekonomiska ställning.
Strömsafrad och skutefraktsmedel hafva fortfarande utgatt till ratu > och utgjorde för år 1850: 688 R:dr 11 sk. 7 rst. samt strömsafrad tili Sliters stad 3 R:dr 32 sk.
Falun i Landskansliet den 27 December 1852. P. I).
LORICHS. s i P. de Laval.
B- V Holmberg / Markegångspris på följande Räntepersedlar för nedanskrifna år. es B O R:r R:r R:r E:r E:r R:r R:r R:r R:l' R:r R:r R:r R:r R:r
År -1848 » 1849 » 1850 355 Summa Medelpris Falun i Landskontoret den 27 December 1852. B. V. Holmberg.
Till Berättelsen öfver Stora Kopparbergs
TABELL för Landet inom Hemman tal.
Frälse-Säterier ....
Frälse-Hemtnan ....
i Dito särskildt Bergs-Frälse Krono-Hemman ....
Krono-Skatte-Hemman .Militie boställen ....
Civila boställen ....
Ecklesiastika boställen . . K Jrk o-Hemman, Bergs-Frälse . Rokognitions-Skogs-Hemman Skmtiagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar m /fl. lägenheter utan mantal, som ej under nå gon bemmansränta äro inbegripna, Krono Dito obebyggde ....
Oskattlagde, bebyggde dito Fisken, Krono ....
Tjill-mjölqvarnar.... Sågqvarnar, grofbladiga . flusbehofs-mjölqvarnar Stampar ^Kopparverk ) Stångjerns-verk ....
Ämnes-bammare.... j Masugnar | Jernmanufaktur-verk af särskilda slag I Gårmakeri Glasbruk Pappersbruk ....
Tegelbruk Svafvelbruk ....
Krutbruk Garfvericr Rödfärgsverk ....
Kalkugnar Porfyrverk . . .
Kronoskogar, Jernverk, upplåtne emot rekogni tions-afgift . . - Gästgifveriet och Krogars minuterings-afgift
Personalen af 1850 års skattskrifne personer
För karaktärs-fullmagter Klereci-Statens aflöning Summa o 3 ås 'J3 2 C5 Utsäde af r ss Mantal 1} l,599§iii 28gil St.
I 817 S4Rfi1 i,o i / oosrnö 25 4 477 1 79 00 23 3 41 12 06 15 853 T:r 290 !►« T:r 10,700 T:r i T:r 7,600 33,500 T:r 17,800 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r 1,200 T:r 18,600 T:r 1,950 T:r 64,200 290!
10,700 7,600133,500) 17.80011,200 j 18,600 1.950 T:r 43,700 T:r | T:r >■ 150,750 89,000 T:r 6,000 T:r 93,000 64,200143,700! 150,750189,000 j 6,000 Underhållna Kreatur.
St. 14,000 St. 2,300 93,000 St. 53,400 C u CM t-* St. 14,900 o ra 5 Uppskattadt värde.
Bevillning efter 1848 års
För Efter Esta Artikeln.
Efter 2:dra Artikeln. 2—7 19—32 Efter 3:dje Artikeln.
St. 93,600! 11,200 14,000 j 2,300 53,400114,900 i 93,6001 11.200 St. 40,400 10,400 R:dr j s. 21,8001 — 41,710 1,043,924 12,796 7,170 146,961 16,250 157,500 1,596 77,787 10,920 900 120,769 196,210' 48,993 26,950 4,642 ,346,763 9,816 .33,333 80,000 21,734 15,011 90.200 20,667 5,042 6.334 6,000 R:dr Rull - og 2,3781-|- 7,113 13,788124 toI R:dr S. ^ i 32 33 i 83 20 1 2,085 2 1 7 15 22 0 11,037 8 9 3 0 3 146 12 4 10 44 2 1 38 5 241 25 1 1 392 20 2 97 47 0 53 4 3 2 9 13 0 8,692 42 3 19 30 4 66 32 — 160 — — 43 22 5 30 1 1 180 19 2 41 16 — 11 13 8 12 32 12 2,353 30 — — OO CO r> o 19 11 — I 18 23 7,413j a j — 13,7881241 to131,0741 t| 9| 18(23 Falun å Landskontoret den 27 December 1852. MS. 1.
MMolmberg lill lierälleisen öfver Stora Kopparbergs
Län för åren 1848—50.
Stora Koppar lier gs Län MS Klereci-Statens underhåll, Diverse afgifter, onera och allmänna besvär.
Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk och andra Verk och Inrättningar.
Jordeboksoch HemmantalsRänta.
Kvrkobetje nings.
Gernings ören.
Pastorers, Kapellaners.
Krono-tionde.
R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:r R:dr R:dr R:dr R:r R:dr R:dr R:dr R:dr lt:dr 33 33 189 3,232 31 421,353 262 189 3,232 105 1,146 15 11,422 262 33 28 42 39 53,441 33 32,487 42,577 38 150,903 95,854 32 34 10 30 112,469 38,434 22,460 262 28 28 146 146 26 38 25 20 38 23 30 241 241 2,748 33 2,315 2,315 29 32 29 392 20 43 43 43,668 34,975 34,975 40 ,692 43 42 30 32 19! 30 66 32 160 — 43 22 160 22 180 19 180 32 32 2,890 278 27,821 18 107,316 536 536 2,353 278 16,439 30 278 11,381 29 30 23 10,861 107,316 75.471 75.471 20,983 53,441 to| 611,101 32,487 42,577 10,861 23,628 95,854 107,316 200,145 35,545 32 35 11,332 30 22 2,315 30 55,608 38 32 112,469 TABELL för
Städ er ne inom 1 | Hus och Tomter.
| Verk och Inrättningar.
Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är ahl ra get.
Underhållna Kreatur.
Uppskattadt värde. ~ Åker. ing.
C/J sr o CKJ o o w o n 3 2 s*r Summa Tunnland.
PS 02° OQ Korn.
Ärtor. »■tf O 02 o Hvete. £ CJ9 Korn. liaIra.
Ärtor. i Potates. Hästar.
C * 02 Kor. | Ungboskap. £;
Bruk, Qvar- nar, Fabriker, Manufaktu- rier m. m.
Efter 1848 Efter Esta Artikeln.
Efter 2 8.
Jord, Hus, Tom ter, Verk och Inrätt- ningar.
Tid Tid Tid T:r T:r T:r T:r T T:r T:r T:r T:r T:r T:r l T:r T:r T:r T:r St.
R:dr s. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr s. r R:r s. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. Hus och Tomter 247 — — — —■ — — — — — 1 — — __ __ 460,765 __ — — 460,765 . 921 28 8 Jord — — 192 193J 561 946’ 4 3 32 11 74 41 i 133 20 186 66 368 205 1 610 106 9 328 22 36 84 31 — — 78,713 3 2 — . — — 78,713 3? ^ — — — - 157 20 6 !
Silfververk — — — — — — — — — — — 45 7 j Stora Kopparbergs
Grufva — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — —— — __ — — — ■ 3,000 — Koppartillverkningen — — — — — — — — — — —- — — — — — — — — — — — — — — —- — — — — — - — — — Vitriolverk — 151 31 2 !
JSödfärgsverk — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 24,973 — — 24,973 — — 49 45 5 'Kopparhyttor 71 — 179 10 3 Fabriker — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — . — — . — — — — 24 — ; Falu Privat-Bank — 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — — .— _ .— — — — — . — — . — — — — — — — — i'
Personalen — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — -- — — — 486 42 — 2,196 42 10 — Summa 247 80 192 193J 561 946’ 4 3 32 11 74 41 i T 133 20 186 66 368 205 1 610 106 9 328 22 36 84 31 460,765 — — 78,713 32 — 24,973 — — 564,451 32 — 486 42 — 2,196 42 10 4,484 37 Hedemora.
I Hus och Tomter 156 — — — — — — - — — — — ___ 164,600 — — . — 164,600 329 9 7 V| Jord — — 242 1,276 800 2,318 8 10 60 10 130 30 5 100 60 360 50 .396 90 20 500 60 10 250 30 50 90 — — 61,175 — — .— — 61,175 — — — — 122 1 10 3l Personalen — — — — — — — — — — — — — — 1 — — — — — — — — — -i— — — 119 18 — 128 13 T — II j Summa 156 — 242 1,276 800 2,318 8 10 60 10 130 30 5 100 60 360 50 390 90 20 500 60 10 250 30 50 90 — 164,600 — — 61,175 — — —- — — 225,775 — — 119 18 — 128 13 7 451 26 5 Säter.
Hus och Tomter 83 — — — — — — — ___ — — — _ 78,795 . 78,795 __ __ _ 157 ?8 Jord — — 310 180 950 1,440 4 2 25 5 180 10 50 24 300 35 720 50 350 38 9 140 10 40 60 — — 25,807 — — — 25,807 — — — 1 51 0 j Jernmanufakturverk — i — 34 Tull-mjölqvarnar med 7 par stenar.
. — 2 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 3,000 — 3,000 — — 6 Husbehofs-sågqvarn — 1 — — !
Mälteri och Xorkplat — 1 — Valk och Sämsk-Stamp 1 fl 7 Personalen — — — 58 12 — 101 3 4 10 — Summa 83 6 310 180 950 1,440 4 2 25 5 180 10 — 50 24 300 35 720 50 — 350 38 9 140 10 40 60 — 78,795 — - 25,807 — _ 22,822 — — 127,424 — - 58 12 — 101 34 10 254 40 fl q Summa för Städerne i Länet 486 86 7-441 1,649| | 2,311 4,704* 16 is| 117 26 384 61 283 104 8461 1511 1,478 345 21 1,460 204 28 718 02 126: 2301 31 704,160 - — 165,695 32 47,795 — 917,650 32 — 664 24 — 2,426 43 3 5,191 8 9 Falun a Landskontoret den 27 December 1852.
Län för åren 1848—1850. B. V. Holmberg.
Stora Mopp arto ergs f ä ii* t €€ t B i rf r a B e \ i 1 1 n i n g Ständiga Räntor.
Kostnad för rotering.
Kostnad för Städernas Styrelse.
Pasl< Klereci-Statens underhal
Fattigför sörjning - Skjuts.
Väghåll- ning.
Diverse onera.
Summa Stats- Bidrag. års Förordning.
Bränvins- brännings- afgift.
Boskaps- o ocl1 Åkerskatt.
Krono tionde Mantals- penningar.
Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrätt- ningar.
Summa. jrers. Kommini- strars.
Kyrkobe- tjenings.
Summa. 2:dra Artikeln.
Borgerlig näring. 33-36 §§.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. 1*.
R:dr S. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:r s. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:r s. r. R:dr S. r.
R:dr s. r. — — — — — — 921 991 28 8 — — — — — — — — — — 247 34 0 3,930 — — 2,457 30 — 1,792 4 — 860 - — 5,109 40 - 5,913 37 4 1,066 32 — 650 - — 5,500 — — 23,339 28 6 45 7 45 7 — — : — — — — — — 3,000 — — — — — — 58,545 — — 58,545 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 01,545 — — 1.277 3 7 — — — — — — 1,277 3 7 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1,977 3 7 151 31 2 427 47 3 427 47 3 579 30 5: — — ■ — — — — — — 49 4 5 5 — — — — — 328 24 10 328 24 10 — — — — — — — — — — — Ä — — — — — — — 378 22 :v — — — — — — — — 179 10 3 179 10 31 1,690 9 7 _ _____ _ _ 1,690 fl 7 __ _ _ _ 1,690 fl 7 1,265 4 — — — 898 9 5 ■ — — 4,847 2 3 — — — — 702 12 — _ — 702 12 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — : — — 5,549 14 3 2,542 7 7 1,690 9 7 898 9 5 834 23 — 13,133 28 — — — — — 702 12 — 59,301 24 1 60,003 30 1 247 3 4 6 3,930 — 2,457 30 — 1,792 4 - 860 — — 5,109 40 - 5,913 3 7 4 1,066 32 — 650 - — 5,500 — 95,555 15 ni _ 329 9 7 103 10 5 1,600 500 133 10 100 733 10 1,156 233 10 200 300 4,655 4 — — — — — — 256 44 8 379 l :s 0 5 16 — 198 10 i — — — — 203 20 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 582 39 7 575 32 — — 173 — — — — 996 15 7 — — — — 174 24 — — — 174 2 4 — — — — — - — — — — — — —
— — — — — — — — — 1,170 39 7! 575 32 — — 173 — — 256 44 8 1,704 38 8 5 10 — 198 10 i 174 24 — — 378 2 1 103 10 5 1,600 — — 500 — — 133 10 — 100 — — 733 10 — 1,156 — - 233 10 — 200 - — 300 — — 6,408 35 21 _ _ _ _ __ 157 28 4 61 44 8 772 385 66 32 66 32 518 10 266 32 247 10 100 133 10 2,257 9 — — — — — — 93 fl — 144 38 0 35 — — — — 35 — — — — — — — — — — — — — — — — 179 38 0 - — — — — — — — 34 6 21 4 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 122 6 21 4 1 9 7 1 9 7 194 — — — 71 — — — — 424 40 10 85 510 10 10 194 - — — — 71 — — 93 9 — 773 - 7 35 — — — — 85 12 — 88 - - 208 12 — 61 44 8 772 — — 385 - — 66 32 — 66 32 — 518 10 - 266 32 — 247 1 0 — 100 — — 133 10 — 3,080 41 3 3.311 30 7 1,690 7 1,142 9 5 1,184 28 8 15,611 19 3 40 10 — 198 10 i 962 — — 59,389 24 1 60,590 2 2 412 4 1 7 6,302 — — 3,342 30 — 1,992 4 1,026 32 — 6,361 24 — 7,336 21 4 1,547 10 — 950 — — 5,933 10 — 105,044 44 4 KONGL. MAJTS ItEFAI.LNINGSH AF VANDES uti| (Sofieborgs Cän till fiOIGL.
MA J.T i ir »i f/1‘ r il a ii i ff h f t n l'tf i fat «■ K MBETS-BER
Ä T TEL SE för åren 1*4», 1*4» oell 1850. »W»S-(lö80»'
STOCKHO!,M, 1852.
S>.
A, NORSTEDT & SÖNÉB, Kongl. Boktryckare. 1 i Underdånig
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Gefleborgs län för åren 1848. 1849 och 1850. § 1 Länets allmänna beskaffenhet.
Uti förut afgifne berättelse finnes Länets allmänna beskaffenhet uppgifven.
Någon förändring deruti har icke inträffat annorlunda än genom den alltjemt fortgående odlingen, hvarigenom så väl sädesproduktionen som folkmängden i Länet kunnat ökas.
Under den tid, sorn denna berättelse omfattar, har dock icke någon större odling blifvit företagen, men deremot desto flere mindre sådane, synnerligast inom de socknar och byar, der laga skiften blifvit verkställde.
Af de uti sednast afgifne berättelse omförmälde vatten-aftappnings-arbelen hafva under sist förflulne tre år följande blifvit fullbordade, nemligen: sänkning af Harsjön och Kyrksjön i Harmångers socken, Wantjern i Hanebo socken, Dalbo viken, Skridsvikssjön med flere vattendrag i Rogsta socken, Sylta- och Långsjöarne i samina socken, Bod- och Öfverenstjernarne i Söderala socken, samt utdikning af Sjömyra-sjön och Bondeboängen i Delsbo socken.
Genom dessa arbeten, sorn blifvit genom nådigst beviljade statsanslag understödde med tillsammans 24-,502 R:dr 32 sk. banko, hafva 1,505 tunnland jord blifvit i odlingsbart skick försatte.
Allmogen är i allmänhet benägen för dylika arbeten, då de med statsanslag understödjas, hvilket ock synes deraf, alt femton ansökningar om statsbidrag för valtenaftappningsarbelen äro lill Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader ingi 1 lie samt på handläggning och pröfning beroende, men utan understöd af allmänna medel fbnnår ej allmogen att utföra så dyrbara arbeten. 4 § 2.
Enligt de år 1850 upprättade mantalslängder utgjorde befolkningen:
Uti Gestriklands Fögderi: Af Mankön 16,031 » Qvinkön ....
■ 17,289 33^20.
Uti Södra Helsinglands Fögderi: Af Mankön 16,849 » Qvinkön 18,564 35^13.
Uti Norra Helsinglands Fögderi: Af Mankön 17,706 » Qvinkön 19,308 37^14.
Uti Gefle Stad: Af Mankön 3,977 » Qvinkön 4,919 8,896.
Uti Söderhamns Stad: Af Mankön 811 »
Qvinkön 880 1^591, Uti Hudiksvalls
Stad: Af Mankön 898 » Qvinkön 1,118 2,016. eller tillsammans 118,350 personer, sorn utgöra Länets liela folkmängd.
Då befolkningen i Länet vid 1847 årsslut utgjorde 116,111 personer, så har den under sist förflutne tre år således icke blifvit ökad med mera än 2,239.
Orsaken till denna obetydliga tillväxt uti folkmängden förklaras dock deraf, att under samma lid 805 personer adlyttat till Norra Amerika.
Denna utflyttning har likväl icke, Såsom åren 1845 och 5 1846, blifvit föranledd af religionsfanatism, utan af öfverdrifven föreställning om jordens fruktbarhet i den nya verlden och lättbeten att derstädes förvärfva förmögenhet.
Några af de utflyttade hafva återkommit med förändrade Asigter, och ännu flere hafva till hemmavarande anförvandter skrifvit och omtalat den utblottade ställning, hvaruti de befinna sig, och i följd deraf har utflyttniogsbegäret så märkbart aftagit, att under innevarande år icke mera än 34 personer flyttat till nämnde ort.
Under de sednaste åren har hos allmogen, synnerligast uti den nordligare delen af Länet, visat sig penningebrist, som föranledt ökad skuldsättning, oansedt Länet under tiden icke varit hemsökt af missväxt, utan skördarne i allmänhet befunnits medelmåttiga.
Orsaken till detta förhållande torde till någon del böra sökas uti allmogens ökade behof af varor, som de förut kunnat umbära, såsom socker, kaffe och andre lyxartiklar, hvilka nu mera allmänt spridas genom de i de fleste socknar bosatte handlande, men igenfinnes hufvudsakligen deruti, alt priserne på lin och linneväfnader, sorn af allmogen i Helsingland lill betydliga belopp produceras och afsättas, blifvit nedtryckte, dels i följd af bomullsvarornas allmännare begagnande, dels genom förbättrade linberedningssätt i Belgien, Irland och å andra utländska orter, der vida vackrare och för fabriker lämpligare linsorter numera kunna erhållas.
Sedan den beryktade Erik Jansson, tillika med större delen af bans anhängare, åren 1846 och 1847 afflyttat lill Norra Amerika, bar befolkningen inom Länet icke blifvit oroad af den religionsscbism, för hvilken lian gjorde sig till tolk; hvaremot uti Hudiksvalls stad samt några socknar af Norra Helsingland uppstått en annan religions-sekt, kallande sig Hedbergianer, efter en prest i Finland med namnet Hedberg, hvars skrifter föranledt sektens uppkomst inom nämnde ort.
Hedbergianerne hafva hufvudsakligen utmärkt sig derigenom, att de icke velat begagna de heliga sakramenten i enlighet med nu gällande ritual, utan utdelat dem till hvarandra efter den äldre kyrkohandboken, samt derigenom missbrukat de heliga sakramenten, derför åtal, efter gifven föreskrift, blifvit vid behörig domstol emot dem anstäldt.
Hedbergianerne äro dock icke så talrika som Erik Janssons anhängare, och hafva ej heller uppträdt med den fiendtlighet emot statskyrkan och dess tjenare, som utmärkte Erik Janssons alltid bittra och våldsamma anhängare.
Någon märklig förändring uti befolkningens sedlighet och bildning bar icke inträffat.
Antalet af häktade personer är något förminskadl, hvaraf bör slutas, att brottens antal åtminstone icke blifvit ökadt.
För undervisningens och bildningens befordrande finnas folkskolor inrättade inom alla församlingar 6 i Länet.
Önskligt vore, örn, jemte kunskaper och förstånds-odling, äfven praktiska handfärdigheter genom tillfogade slöjdundervisningar kuude åt allmogens barn beredas.
Uti den år 1848 underdånigst afgifne berättelse liar sältet för jordens brukning inom de begge provinser, hvaraf Länet består, blifvit uppgifvet.
Under den korta tid, som derefter förflutit, är någon märkbar förändring deruti icke antagen.
För alt uppmuntra allmogen tili mera omsorg vid jordens plöjning och att dervid använda bättre redskap, har, uppå föranstaltande af Länets Kongl. Hushållnings-Sällskap, en så kallad profplöjning blifvit uti Bollnäs socken i Helsingland anställd.
Allmogen'infann sig dervid talrikt, och ät dem, som utmärkte sig för den bästa plöjningen, blelvo premier utdelade.
Sedan år 1847 har, enligt härvid i underdånighet bifogade tabeller, sädesproduktioncn blifvit inom
Länet ökad af hvete med 14, råg 668, korn 5,198, bafra 1,382, blandsäd 2,382, ärter 776, eller tillsammans 10,410 tunnor af alla sädesslag; hvaremot polates-afkastningen blifvit, till följd af den så kallade potates-sjukan, minskad med 15,003 tunnor.
Linodlingen har, oaktadt priserne på linnevaror under de sednare åren äro nedtryckte, blifvit på enahanda sätt och till ungefärligen samma belopp som tillförene bedrifven; och, nu såsom förut, anses Helsinglands befolkning till andra orter afsätta 30,000 L:U. lin, 3,000,000 alnar väf af diverse slag, dock hufvudsakligen gröfre väfnader, och 100,000 härfvor garn.
Länets trenne städer samt Stockholm, Upsala, Hedemora och Sala fortfara alt vara de hufvudsakliga afsätlningsorterne för desse varor.
Boskapsskötseln.
Antalet af kreatur har blifvit ökadt med 346 hästar, 273 osar, 680 kor, 378 ungboskap, 813 svin, och minskadt med 1,200 får och 970 getter.
Den stora minskningen uti fårens antal kan ej förklaras hafva tillkommit af annan anledning, än att allmogen nu begagnar mera kläden än förut, hvarigenom förbrukningen af hemväfdt vadmal blifvit minskad, och att derigenom, äfvensom till följd deraf, alt det låga priset på bomullsväfnader föranledi att dessa mycket begagnas i stället för ylleväfnader, behofvet af ull och således äfven af får blifvit mindre än tillförene, f örminskningen uti getternes antal är en följd deraf, alt de anses skad lige -för skoga me.
Uti sättet
I / (dr kreaturens skötsel oell utfodring liar förändring icke ägt ruin.
För ali åstadkomma ldrbällring al liäst-racen hafva tvänne hingstar från Strömsholms stuteri årligen varit under beläckningstiden stationerade dels uti Ofvansjö och dels uti Wahlbo socken af Gestrikland.
Skogar.
Afsättningen af bräder från Länet har uppgått lill ungefärligen samma belopp som under föregående är, eller nära 40,000 tolfler.
Deremot bar, sedan flottning af trädvaror uti Ljusne eif och en dess sidogren Woxnaelfven under sednasle år börjat, afsättningen af bjelkar betydligen tilltagit.
Om rättigheten till flottning i nämnde eif hafva emellan träd varuägare samt strandoch fiske-ägare uppstått tvisligheter, sorn hinderligt verkat på trädvaruhandeln; men sedan dessa framdeles hunnit blifva afgjorde och de ömsesidiga anspråken under tiden jemkade, samt vattendragen till floltningens befordrande upprensade, kan med visshet beräknas en högst betydlig afsättning af träd varor från de stora skogstrakter, hvilka äro belägne uti Vestra Helsingland invid gränsen emot Dalarne, Herjeådalen och Jemtland, och intill sistlidne år icke blifvit begagnade för annat än pottaske- och tjärn-tillverkning samt ortens behof af vedbrand.
Inom alia socknar af Gestrikland samt åtskilliga i Helsingland har allmogen fortfarande förtjenst genom kolning lill der belägna jernbruk och masugnar, hvarest prisen äro i förhållande till behof och tillgång olika, men i Gestrikland i allmänhet högre än i Helsingland, der bergsbruket är mindre spridt.
I den mån skiftena fortgå och skogarne icke mera samfäldt begagnas, blifva de bättre vårdade, men ändamålsenlig skogshushållning genom trakt huggning liar allenast vid större bruksegendomar blifvit införd.
Brrgsbruknt.
Under de tre år, som denna berättelse omfattar, hafva lindsed lar blifvit af Bergmästare-ernbelet utfärdade å inom detta
Län befintlige nio nya silfver- och blymalms-anledningar, men icke någon af dessa har ännu blifvit närmare undersökt.
Af de under föregående år, för erhållande af ädla metaller, bearbetade grufvor, har arbetet blifvit fortsatt i Fjell bergs bly malmsskärpning i 1 horsåkers socken samt Stafbergs koppargrufva i Hedesunda socken, i den sednare dock allenast till 1848 års slut, hvarefter arbetet derstädes med behörigt tillstånd hvilat.
Malmvinslen har vid begge grnfvorne varit obetydlig.
Jernmalmsbrylningen har uppgått år 1848 lill 40,100, år 1849 till 42,198 och år 1850 lill 20,199, eller under alla tre åren till 108,497 S:k'få. bergsvigt, som ulgör i medeltal för året. 86,106 ShU., hvilket medelbelopp med 2,951 Sk:ft. öfverstiger den i medeltal under föregående qvinqvennium angifne malmuppfordring, Af den uppbrutne malmen äro 91,900 Sk:U. erhållna från 8 grufvor i Gestrikland, och 16,597 från grufvor i Helsingland.
Till erhållande af mutsedlar hafva fyratio, dels nya, dels förut bearbetade, men åter öfvergifna jernmalmsanledningar blifvit anmälde.
Tackjernsblåsning har varit anställd är 1848 uti 27 samt hvartdera af åren 1849 och 1850 uti 25 af de inom Länet befintlige 28 masugnar; och har tackjernstillverkningen uppgått år 1848 till 79,707. 5. 8, 1849 till 62,873. 22. 1, samt 1850 till 77,154. 11, eller under alla tre åren till 219,735 SkM 2 LM. tackjernsvigt, hvaraf årliga tillverkningen, i medeltal räknad, blifver 73,245 SM. 13 U, som med 7,058 SkM. 8 LM. 18 U. öfverstiger medeltillverkningen under föregående qvinqvennium.
Medelproduktionen på hvarje blåsningsdygn, som under sistnämnde tid var 21,58 SkM., har nu utgjort 22,89 SkM..
Stångjernstillverkningen har uppgått år 1848 till 90,837. 7. 5, är 1849 till 89,262. 18. 7. och år 1850 till 91,832. 15. 10, och således under alla tre åren till 271,933 S:k%. 1 LM. 2 U. bergsvigt eller, i medeltal räknadt, för hvarje år till 90,644 SkM. 1 LM. 1 U., som med 5,601 SkM. 18 LM. 16 U. öfverstiger medeltillverkningen under föregående fem år.
Nya smidesverkstäder hafva ej blifvit anlagde, men till begagnande af den genom Kongl. Förordningen den 27 April 1846 medgifna oinskränkta smides- och vågföringsrätt hafva blifvit anmälde Uhrfors, Kungsfors, Högbo, Hofors, Robertsholms, Montrose, Forsbacka, Mackmyra, Oslättfors, Woxna, Swabens Werks, Kihlafors, Annefors och Tönshammars
Bruk samt Ofvansjö-Walls, Häsjö och Äs Bergsmansbarn rar.
Jernrnanufaktur-tillverkningen uppgick 1848 till 1,494. 10. 18, 1849 till 1,583. 1. 9, och 1850 till 1,729. 5. 9, eller tillsammans 4,806 SkM. 17 LM. 16 U. bergsvigt, och således i medeltal för hvarje år 1,602 SkM 5 LM. 9 som med allenast 27 SkM. 14 LM 4 U. öfverstiger medeltillverkningen under föregående fem år.
Manufakturen har hufvudsakligen bestått af brännstål, bult-, band- och knippjern, samt spik.
Något nytt manufakturverk har icke blifvit privilegieradt.
Gröfre gjutgods har till mindre belopp blifvit lillverkadt vid de fleste masugnar i Länet, och är uti den uppgifne tackjerns-tillverkningen inberäknadt.
Vid de inom Länet belägne t vänne större jerngjuterier, nemligen ett vid Forsbacka Bruk och ett i Gefle stad, uppgick tillverkningen år 1848 till 1,550, år 1849 till 1,477. 12, samt år 1850 lill 1,931. 14, eller under alla tre åren till 4,959 SkM. 6 LM. bergsvigt.
DO r _ ,. 9 § 4.
Hinäringar.
Jagt och Djurfångst idkas fortfarande uti de fleste Länets socknar, men icke till synnerligen stort belopp.
Strömmingsfisket utgör en betydande binäring uti de invid hafskusten belägna socknar.
Största delen af hvad som fiskas afsättes genast efter fångsten till invånarne uti de socknar, som icke idka strömmingsfiske, och beloppet af fångsten kan derföre icke uppgifvas.
Lax fångas uti Gefle å, Ljusne- och Svåga elfvar tued flere vattendrag, äfvensom vid Bottniska Vikens stränder.
Något deraf afsättes till andra orter, men större delen förläres inom provinsen.
Skjälfisket, som allenast uti Norra Helsinglands Socknar idkas, är ej af betydenhet.
Under sistlidne år fångades icke mera än 67 skjälar.
Genom Kolning och Körslor för brukens behof har allmogen fortfarande en god och mycket begagnad förtjenst; och är denna förtjenst mera allmän uti Gestrikland än uti Helsingland.
Försäljning af trädvaror, hvaraf tillförene nästan endast allmogen uti de invid hafskusten belägne socknar begagnade sig, har nu börjat allmännare spridas, och idkas nu till mera och mindre belopp af allmogen uti alla Länets socknar, synnerligast uti dem, som äro belägne invid Ljusne eif och dess sidogren, Woxna elfven.
Pottaske-tillverkningen, hvarom undervisning blifvit spridd genom sakkunnig person från Westerbotten, som blifvit aflönad genom dertill af Eders Kongl. Maj:t i nåder beviljadt anslag, inbringar en högst behöflig inkomst uti åtskillige al'