Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På det skeppare och besättningar å Svenska krafvel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den Töring, som, uti Kongl. Maj:ts år 1748 utfärdade reglemente, dem, lill uppmuntran, blifvit tillagd, skola skep - 606
Exp editions-
Ut sk o
Itc Is Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 197. pare och besättning vid den tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragta last inflyter, mot behörigt qvitto erhålla dess föring, utgörande, vid fart från Östersjön, för en skeppare 1 Riksdaler 16 sk., for en styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, så väl som gossar, hvardera 21 sk.: — från de vid Nordsjön, Kanalen och Atlantiska Hafvet belägna Europeiska orter, för en skeppare Sju Riksdaler 9 sk. 5 för en styrman Tre Riksdaler 28 sk.,, och för det öfriga skeppsfolket, hvarje person Två Riksdaler 42 sk.; samt från Medelhafvet och Levanten och andra ajlägsnäre orter, skepparen Nio Riksdaler, styrmannen Fyra Riksdaler 24 sk., och för hvardera af den öfriga besättningen Tre Riksdaler 28 sk., allt Svenskt Banko; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 50 Riksdaler Banko, bestås skeppare och besättning ej någon föring, från hvilken förmån äfven inhemska på klink byggda samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Vestersjöhamnar, njute föring såsom från Medelhafvet, när tullen för de derifrån i Svenskt fartyg medbragta varor stiger till en fjerdedel af tullbeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen. §. 20.
För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, så vida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i Införselstariffen utsatta tull, må han äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af Magistratsperson, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, verkställas i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af kronans rätt, hesigtnings-åtgärden kontrollera.
Befinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola besigtningsmännen ej allenast härom utfärda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick.
Derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar Tullkammareföreståndaren sitt godkännande å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa.
Tullkammaren later sedermera, efter föregången kungörelse, på öppen auktion, i behörig ordning, försälja hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande, att godset såsom å neder - Expeditions-Utslcoltets Förslag till und.
607 lag befintligt eller oförtulladt försäljes, Införseltullen för det, som, enligt Tariffen, förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tullprocent å auktions-priset, samt för annat gods emot tarilfbestärnmelsen minskas i samma man, som auktionspriset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde, kommande behållna auktions-summan att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den preskriptionstid, hvarinom angifnings-inlagan, jemlikt 30 §. af gällande Seglationsordning, bör vara till tullkammaren aflemnad, ansvare för tullafgifternas fulla erläggande, derest
Iian icke genom skriftlig anmälan hos tullkammaren, inom samma tid, afstär sin rätt till den skadade varan, som då, medelst offentligt utrop, för kronans räkning, genom Tullkammarens försorg försäljes.
Beträffande förtullningen af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån komna fartyg, skall iakttagas: l:o att, derest fartyget alldeles förolyckats eller så skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinations-orten, åter intagas, eller om dessa till Större eller mindre del finnas så sköskadade, att de till vidare försändning icke utan äfventyr kunna användas, godsegare eller dess ombud må ega att godset i den stapelstad, dit det beqvämligast må kunna föras, eller, om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i slrandnings-orten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auktion i vederbörlig ordning låta försälja; 2:o att för detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas, då strandningen skett inom stads område, af Magistratsperson, och i annat fall af Kronofogden i orten eller annan behörig Kronobetjent, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtnings-åtgärden kontrollera, och, om fog till anmärkning icke förekommer, å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne förrättningsmän äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sitt godkännande; 3:o att minst en månads tid må bestämmas för auktionens hållande, efter derom af Kongl. Majrts
Befallningshafvande i länet utfärdad kungörelse; dock, om någon vara befinnes så skadad, att, utan äfventyr af dess förderfvande, något längre uppskof med försäljningen icke kan ega rum, må denna, så snart kungörelse derom i strandningsortens och närmaste stads kyrkor blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtnings-instrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg så G08 Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 197. väl om bebofvet af cn skyndsammare försäljning, som om verkslällbarbeten af godsets försändande, i försäljnings-ändainål, till stad; 4:o att alla de varor, som genom väta icke äro underkastade förskämning eller som eljest vid besigtningen finnas oskadade, skola, såsom fullgoda varor, enligt tulltaxan förtullas, hvaremot med tullberäkningen för de öfriga må förhållas, såsom i l:sta mom. af denna §. stadgas.
5:o att, änskönt godset såsom oförtulladt försäljes och det är inroparen öppet lemnadt, att detsamma antingen till inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad preskriptionstid reexportera, det skall ankomma på säljaren att, medelst en gemensam inlaga, som inom fjorton dagar efter auktions-förrättningen bör, med bifogande af auktions-protokollet, ingifvas och serskildt upplaga hvad till återutforsel ämnadt är, å tullkammaren angifva hela det varuparti, som försåldt blifvit, och att belöpande afgifler för detsamma inom den i Seglations-ordningen föreskrifna tid inbetala, vid påföljd, som i sagde författning jemväl stadgas. §. 21.
Den serskilda afgift, som utgår under benämning Afgift till Handels- och Sjöfarts-Jondcn, uppbäres, jemte införselstullen, på sätt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse af den 19 Juni 1835 derom stadgar, eller Kongl. Maj:t finnér skäl att framdeles i nåder förordna.
Städernas tolag och andra dem på vissa varor beviljade afgifter uppbäras genom deras egen försorg och skola, intill dess nu ifrågakomne förändrade grun der för deras utgörande varda stadgade, erläggas efter de för hvarje stad gällande föreskrifter, hvarvid beräkningen bör ske efter de tullvärden, som dels i 1845 års tulltaxa och dels i härvid fogad serskild förteckning finnas upptagna.
Varor, som i allmänhet äro fria från införsels- eller utförselstull, befrias jemväl från tolag vid inkommande eller utgående.
Ull är från tolag fri, äfven vid införsel.
För nedannämnda varor, när de till Riket införas, skall tolagen beräknas, på sätt som följer, nemligen: Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Skrifvelse, N:o 197. 609 För Hampa till en fjerdedel, för Ankare och Kettingar till hälften, för Bleck och Spik af koppar eller annan metall till fartygs förhydning till en tredjedel, samt för Segelduk till tre fjerdedelar af i allmänhet stadgadt belopp.
För Jern och Koppar samt deraf tillverkade effekter, må, vid export, tolag ej beräknas till högre belopp än utförselslullen. §. 23.
I afseende på Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden länder till efterrättelse Kongl. Maj:ts den 24 Maj 1825 utfärdade nådiga förordning med de förändringar och tillägg, som sedermera blifvit i nåder beslutade och kungjorda. §. 24.
De Svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmåner af lindring i tull samt Handels- och Sjöfarts-afgifter, nemligen: af 15 procent för Svenska produkter och tillverkningar vid direkt utförsel till någon främmande koloni i Westindien samt för produkter och tillverkningar derifrån och från länder, belägna på fasta landet af Amerika, norr om 25:te graden nordlig latitud vid direkt införsel i Svenska skepp; af 25 procent för Svenska produkter och tillverkningar, utförda i Sven ska skepp direkte till ön S:t Barthelemy, till orter å östra kusten af Amerikas fasta land, söder om 25:te graden nordlig latitud, eller till Godahopps-udden, och för dessa länders produkter och tillverkningar, derifrån direkte införda till Sverige i Svenska skepp; af 33] procent för Svenska produkter och tillverkningar, som i Svenska skepp utföras direkte till orter på andra sidan Godahopps-udden, äfvensom till hamnar å andra sidan Cap Horn, samt för dessa orters produkter och tillverkningar, som direkte derifrån i Svenska skepp införas; komma att fortfara lill och med 1852 års slut. §. 25.
De serskilda traktater och afhandlingar, som med främmande makter blifvit angående handelsförhållanden afslutade, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 Afd. 77 610 Expcditioiis-Utskottets
Förslag till undt.
Skrifvelse, N:o 197. beräknande för fartyg och varor, under den tid, samma traktater och afhandlingar äro gällande. §• 26.
Enar uti denna tulltaxa tullvärden icke äro utsatta, så höra i alla de fall, då enligt gällande stadganden, beräkning på dessa värden skall grundas, de tullvärden som uti 1845 års tulltaxa samt härvid fogad serskild förteckning finnas upptagne tjena till efterrättelse intilldess annorlunda varder förordnadt.
Skrifvelse, N:o 197. 611 Förteckning på varu-artiklar, derå tullvärdena böra, jemte de i 1845 års tulltaxa utsatta, tjena till efterrättelse med afseende på föreskrifterna i 22 och 26 §§ Tulltaxe-underrättelserna, angående beräkningen af Städernas tolag och andra efter tullvärdet utgående allmänua afgilter.
Beck 1 lisp. 40 Beckolja 1 lisp. 20 Bly, ej specificeradt, måladt eller lackeradt .... 1 skalp. 24 Bläck, skrif- 1 kanna 2 Broderade arbeten, af Guld eller Silfver 1 lod 1 32 Brodérduk, Marle och Stramalj: af silke af silke, med tillsatts af annat material ....
1 skålp. 20 10 — af papper andra slag 1 skålp. 1 skålp. 3 20 16 Brodérmönster 1 skålp. 20 Brännvin och Sprit, (från och med 1853 års början) . 1 kanna 2 Caulschuk, arbetad 1 skålp.
2 Coeffui'er 1 stycke 6 32 Flintor 1 skålp. 12 Frukter och Bär: friska 1 tunna 4 torra 1 lisp. 3 16 Färglådor 1 skålp. 1 32 Glas, Fenster- grönt hvitt 1 lisp. 1 lisp. 2 2 24 32 612 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Qvantitet för tull- Tullvärde. beräkningen.
Glasvaror, försedda med flätning, som icke utgör varu- emballage 1 skålp. 1 — £ C- O pr 1 äkta 1 lod 1 — oäkta 1 lod 4 Gulddragare-arbeten, af Guld eller Silfver:
Cantilller och Pailetter: äkta eller halfäkta 1 lod 40 oäkta . 1 lod 25 — Fransar, Galoner, Snören m. m. äkta eller halfäkta 1 lod 1 32 — oäkta I lod 1 — — Gulla Percha, arbetad i skålp.
2 Halsduksvalkar . 1 skålp. 9 32 Hudar och Skinn: ej hänförliga till pelsverk, beredda: finare skinn för tillverkning af handskar samt Port- följ- och Etui-arbeten 1 skålp. 3 10 Pelsverk, oberedda: Getskinn 1 skålp. 16
Hår- och Tagel-arbeten med infattning och lås . . . 1 skålp. 13 16 Hängslen och delar deraf: af siden eller halfsiden 1 skålp. 6 andra slag 1 skålp.
2 Instrumentera musikaliska:
Speldosor . 1 stycke 6 32 Kimrök 1 skålp. 10 Kopparstick, Estamper och Lilhograficr 1 skålp. 20 Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Qvantitet för tull- Tullvärde. beräkningen. ll:dr sk. rst.
Leksaker eller Nurnbergerkram 1 skalp.
3 Metaller, sammansatta:
Marinmetall eller annan komposition i form af bleck eller spik till förhydning af fartyg1 1 Skit.' stäp. v. 133 16 Messing: utan beläggning med annan metall 1 skålp.
1 förgyld 1 skålp. 3 andra slag 1 skålp. 2 Oljor:
Bom- eller af Oliver: i fat 1 skålp. 12 i flaskor, Bouteiller eller Krukor 1 skålp. —— 20 Hamp- och Palm- 1 skålp.
6 Lin- och Rof- samt andra ej specificerade slag 1 skölp. 8 — Ris, oskalad eller Paddy 1 tunna 12 Salt, raffineradt 1 skålp. 2 8 Silfver, bok- äkta 1 lod 15 oäkta i lod 1 6 S komakar e-arbeten; Becksöms- och s. k.
Sjöstöflor 1 par 4 Sn örm ak ar arbeten: af hel- och halfsiden 1 skålp. 20 andra slag 1 skålp.
4 — Spännhalsdukar: af hel- och halfsiden 1 skålp.
12 — af andra tyger 1 skålp. 5 16 af läder 1 skålp. 2 — G14 Expeditions■ Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, J\.-o 197.
Qvantitet tor tull- Tullvärde. beräkningen.
Sträng ar: af metall 1 skålp.
1 andra slag 1 skålp. 10 Svampar, ätbara, alla slag 1 skålp. 1 — Tran och Späck 1 lisp. 2 Vlif nador:
Flor, Gaze, Tyll alla slag 1 skålp. 30 Linne- och Hamp-:
Mattväfnad af Hampa eller af Hampa i förening med annat ej specificeradt ämne 1 skålp. 1 Zink, Tutanego och Spiauter, arbetad, målad eller lac- kerad 1 skålp. 24 — Expeditions-b tskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 197. 615 Förteckning ä de artiklar, för hvilka, såsom enligt Rikets Ständers förslag till införsel förbudne, tullafgifter blifvit till nedan utförda belopp bestämde, för den händelse att förbuden skulle af Kongl. Maj:t upphäfvas.
Inforselstull.
Bankn.
R :dr sk. rst.
Brännvin och Sprit: af säd, potates eller andra jordfrukter: alla andra slag (än Geniever, Holländsk) odistille- radt eller distilleradt: af till och med 12 graders styrka ....
1 kanna 32 deröfver 1 kanna 1 af frukt: andra slag (än Konjak, Fransk): af till och med 12 graders styrka ....
1 kanna 32 deröfver 1 kanna 1 Jern: gjutet:
Tack- och barlast-, af bergmalm ....
1 Skit. stäp. v. 4 24 Dito dito af sjö- och myrmalm . . 1 Skil. stäp. v. 2 Smidt eller valsadt:
Stång-, Platt-, | tum tjockt och deröfver, un- der 12 tums bredd, och öfver | tums fyrkant 1 Skit. stäp. v. 4 — Band- och Platt-, under J tum tjocklek, bult- och galler- samt sänksmide, rundt eller kan- tigt, knipp- och fyrkant af | tum och der- under, skär- och klippjern, saltpanneplåtar, | tum tjocka och deröfver, samt af 12 tums bredd och deröfver 1 Skit. stäp. v. 5 — — Plåtar: oförtente under § tum tjocka: af till och med 6 Lif. vigt stycket . . . 1 Skit. stäp. v. 8 24 616 Expeditions- Utsko l te Is Förslag till und.
Skri/velse.
Kläder, gång-, linne- och säng-, ej specificerade:
Nya: andra slag (än af lill införsel lofgifna lyger) Kori, spel- Krnl Salpeter, oraffinerad eller raffinerad Väfnader:
Alla släta sidentyger, såsom Taft, Satin, Levantin, eller af hvilken annan benämning som helst, enfärgade, skiftande, rutiga eller randiga, hvaruti någon inväfd blomma eller figur icke befinnes Shawlar, Shawletter och andra
Dukar:
Alla andra slag (än de af Gaze eller annan gles väfnad, af så kalladt Bourre de
Soie samt genom tryckning eller pressning fatjonerade) ej mindre släta och enfärgade, än genom väfnadssättet eller olika färgadt silke faponerade Halfsiden, eller af silke till större eller mindre del hlandadt med Bomull, Lin, Ull eller andra ämnen: Shawlar, Shawletter och andra Dukar af under 10
R:dr värde stycket Bomulls-: Alngods-:
Genom väfnadssättet släta, såsom Kaliko, Bomullslärft m. fl. ........
R:dr sk. rsi. 100 II: dr v. 33 16 1 gross 1 skalp. 1 lisp.
15 1 32 1 skålp. 6 1 skålp. 7 — 100 R:dr v. 25 1 skålp. 1 5 4 Expeditions-Utskottets Förslug till und.
Skrifvelse, N:o 197. 617 Viifuader: Bomulls:- Alngods:
Alla genom väfnadssättet släta: Enfärgade Väfda af olika färgadt garn Tryckta eller pressade:
Andra slag (än filtar och öfriga sådana färgade, sorn tilllbehandlas lika med hvita af samma slag, samt i allmänhet alla tyger i finhet öfver 80 trådar på tummen ningen) Shawlar, Shawletter och andra Dukar: ran - Släta, af färgadt garn, större eller mindre, färgad Kamulls ränning och Kardulls in - dier af större bredd än 6-1 samt tryckta, under 7 qvarters fyrkant, fransarne oberäknade Ylle-: Alngods: Boy . . Flanell, af slag, qvarter Kläde, Dråp, Halfkläde, Vadmal, Ratin och Corderoy; äfvensom Casimir af andra färger än hvitt, gult och rödt, eller af större bredd än 6 qvarter Halfylle- eller af Ull med blandning till minst hälften af Bomull, Lin eller Hampa:
Flanell
Qvantitet tor tull beräknin&en. 1 skalp. 1 skalp. 1 skalp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp.
R:dr sk. rst 32 37 21 36 36 36 Bih. till B.
Prot. 1850 & 1851. 10 Samt. 1 Afd. 78 618 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 197.
Qvantitet för tull- Införselstull. beräkningen. banko.
Väjnader:
Halfylle-:
Alngods: Shawlar, Shawlelter och andra Dukar af Ull, eller Ull och Bomull tillsammans:
Under 6 R:dr 32 sk. värde stycket . 100 R:d vr. 33 16 Linn<?- och Ilainp- Alngods:
Lärft, hvaraf en qvadrataln väger lill och med 1 3 lod 1 skalp. 5 — -!
619 Förteckning å de artiklar, för hvilka, såsom enligt Rikets Ständers förslag lill utförsel förbudne, tullafgifter blifvit till nedan utförda belopp bestämda, för den händelse att förbuden skulle af Kongl.
Maj:t upphäfvas.
Gjutet: Tack- och Barlast, af Bergmalm 1 Skil. stäp. v. 4 24 Dito dito af Sjö- och Myrmalm . 1 Skil. stäp. v. —-— 16 Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, oslämplade och oborrade 1 Skil. stäp. v. 4 24 Hällar, öfver lt tums tjocklek, samt Lod och Lödjor, öfver 1 Skfå. vigt stycket . . . 1 Skil. stad. v. 4 24 ( 1 Skil. 1 Malm, rå och osmält, ej specificerad 1 tackj. v. om ( 2 24 ( 26LH. b. v. j 620 Expeditions-UIskotteIs Förslag lill and.
Skrifvelse, N:o 198.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 27 Aug. 1851.
Preste-Ståndet. den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående stämplade pappers ajgiften (Bevillnings-Utskottels Bet:den m. m. N:ris 6, 17, 19, 24 samt Först. Stats-Utsk.
N:o 322.) S. A. K.
Med öfverlemnande af Förslag till ny Författning angående stämplade pappersafgiftens beräkning och utgörande från och med nästkommande år, På Rikets Ständer underdånigst anhålla, att E. K.
M:t täcktes låta lill efterrättelse kungöra allmän Författning, i öfverensstämmelse med detta Förslag, som i nedannämnde delar skiljer sig från nu gällande Charlse-sigillatm-Förordning, nemligen: §• 4.
Då, jemlikt Kongl. Förordningen den 5 Juni 1830, Bergstings-rätter med innevarande års slut komma att upphöra, samt Kämners-, Lagmans- och Riddaresynerätter, på grund af Kongl.
Kungörelsen den 18 April 1849, redan upphört, hafva Rikets Ständer ansett dessa vid ifrågavarande §:s lista mom. under första, andra och sjette afdeluingarne uppräknade embelsmyndigheter böra ur Författningen uteslutas.
Till följd af Rikets Ständers, i underdånig skrifvelse den 13 Augusti innevarande år anmälda beslut, att de till Wadstena Krigsmanshus-kassa hittills inflytande burskaps-afgifter samt de Amiralitets-Krigsmanshus-kassan tillfallande passagerare-afgifter skulle utbytas mot högre charta-sigillata å borgarehref och pass, har stadganden härom i 4 §:s 2 mom. blifvit infördt.
Expeditions-Uts köttets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 198. 621 Hos Rikets Ständer har blifvit anmärkt, att den i ofvannämnde §. punkten 3:o förekommande föreskrift, rörande chartering af bouppteckningar, genom sin otydlighet gifvit anledning till en i sä måtto oriktig tillämpning, att beräkningen af stämplade papperet för en boupptecknings-summa af t. ex. 10,000 R:dr icke verkställts efter en stigande skala sålunda, att för hvarje fulla 100 R:dr till och med 5,000 R:dr beräknats 8 sk., samt för hvarje 100 R:dr derutöfver till och med 10,000 R:dr, 12 sk., utan att denna beräkning skett efter 12 sk. för hvarje fulla 100 R:dr af hela summan, 10,000 R:dr, hvarigenom beloppet af chartan uppgått till 25 R:dr i stället för 20 R:dr 40 sk.; och då Rikets Ständer ansett det förstnämnda beräkningssättet vara med rättsgrunder mera öfverensstämmande, har ett förtydligande af berörde stadgande, i enlighet dermed, funnits böra ega rum, på sätt bilagda Förslag innehåller.
Vid granskning af ofvanberörde moment har jemväl förekommit, att, i händelse afliden person på flera orter efterlemnat egendom, hvaröfver serskilda bouppteckningar blifvit upprättade, saknar gällande författning allt stadgande om hvad med behållna summan hör förstås, antingen sammanräknade behållningen eller den serskilda, enligt hvarje bouppteckning.
Till undvikande af villrådighet vid Författningens tillämpning, synes det emedlertid vara af vigt, alt bestämd föreskrift för omförmälde fall varder meddelad, och då, enligt Rikets Ständers lanka, förstnämnde beräkningssätt öfverensstämmer med håde rättvisa och Författningens mening, har ett nytt moment, innefattande stadgande i enlighet härmed, på sätt förslaget innehåller, uti 3:dje punkten af ofvanberörde §. blifvit infördt.
Vidare har blifvit erinradt, att föreskriften i ofvannämnde §. punkten 3:o, rörande fastebrefs chartering, innehölle trenne serskilda, i tillämpningen till olika resultat ledande grunder för beräkningen af det stämplade papper, hvarmed ifrågavarande handlingar skola förses, så aLt, om man nemligen följde den första af dessa grunder; eller -\ af hvad för köpe- och bytesbref är stadgadt, chartan för ett fastebref, der köpeskillingen utgjorde t. ex. 40 R:dr, skulle belöpa sig till 3 sk. och enligt andra beräkningsgrunden, eller :dels procent af samma köpeskilling, till 4 sk. 10 r:st., hvaremot, enligt tariffen, cn tredje bestämmelse af 6 sk. uppkomme, och då i följd häraf tvekan uppstått om hvilketdera stadgande förtjenade mesta vitsord, har, med bibehållande såsom allmän grund för charteheloppens beräkning af gällande föreskrift, det fastebref skola förses med charta-sigillata till en fjerdedel al hvad för köpe- och bytesbref är stadgadt, den vid ifrågavarande moment befintliga tariff erhållit en, i öfverensstämmelse med berörde allmänna grund, förändrad uppställning, på sätt Författningsforslaget utvisar.
622 Expeditions-Utskottels Förslag till undt.
Ehuru det otvifvelaktig^ är nied förevarande Författnings mening öfverensstämmande, att testamenten af de kathegorier, hvilka, enlikt 36 §.
Bevillningsförordningen, äro från allmän bevillning fritagna, äfven böra befrias från den för testamenten i allmänhet stadgade serskilda stämplade pappersafgift, har likväl af de skiljaktiga uttryck, dessa bägge Författningar i berörde hänseende innehålla, tvekan vid tillämpningen uppstått; hvadan, till undanrödjande af allt missförstånd derutinnan, punkten c) under rubriken testamenten erhållit den med Bevillnings-förordningens motsvariga stadgande öfverensstämmande lydelse, som Förslaget utvisar. §•5.
Då Rikets Ständer, på sätt i ofvanberörde underdåniga skrifvelse den 13 Augusti innevarande år är vordet anmält, baslutat utbytande af de till Wadstena Krigsmanshuskassa hittills anslagna afgiftor för ärftliga och ordensvärdigheter samt utnämningar till
Rikets högsta värdigheter, äfvensom de nämnde kassa samt Amiralitets-Krigsmanskassan nu tillfallande avaneementspenningar mot högre chartasigillata å diplomer, fullmagter m. m., har sådant blifvit i 5 och 6 §§. af bisagde Förslag iakttaget.
I fråga om kartering af fullmagter vid militärstaterne innehåller gällande författuing, att beräkningen af chartan bör ske efter högsta lönen inom graden vid det regemente eller den corps hvarinom befordran egt rum, antingen högre, lägre eller ingen lön erhålles, men alt derefter alla transporter eller förändringar af löner inom samma grad och regemente skola expedieras genom resolutioner, som beläggas med stämpladt papper för kansligebiibr och sigillpenningar med 7 R:dr.