Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 80. ombud framträder med ett pä sä beskafladt valsätt uppgjordt^1 förslag, bar Kongl. Maj:t icke kunnat hysa nägon tvekan, att ju icke Rikets Ständer, med den varma känsla för ett älskadt fosterlands väl, och den beredvillighet till uppoffringar för hvarje stort mål, som städse utmärkt svenska folket, skola vara färdiga att eftergifva den representationsrätt, som af Stånden nu utöfvas, samt antaga en vallag, hvarmedelst en allmännare valfrihet komme att införas, utan att derigenom erfarenhet, bildning och förmögenhet skulle sakna sin tillbörliga andel vid uttalandet af nationens behof och önskningar.
Då dessutom, genom nämnde Riksdagsordning, en större del af de i Regeringsformen befintliga föreskrifter dels komme att alldeles utgå, dels ock betydligen ändras, samt nummerföljden af §§ derigenom skulle erfordra cn större förändring, hvilket åter lätt kunde leda till oreda och förvillelse, har jemväl förslag blifvit uppgjordt till ny Regeringsform, deruti dock blifvit bibehåline de föreskrifter i nu gällande Regeringsform, sorn icke varit beroende af den föreslague Riksdagsordningen.
I sammanhang med förslaget till Riksdagsordning, öfverlemnar följaktligen Kongl. Majit äfven dessa förslag till serskild artikel och till Regeringsform till Rikets Ständers bepröfvande.
Kongl. 33aj:t, som, med fullt förtroende och orubbad tillförsigt till Rikets Ständers klokhet och omtanka om fosterlandets ära, lugn och välgång, funnit
OSCA R. G. A. Sparre, Kungl.
Skrifvelse, N:u 85. 3 Vlrlrag af Protokollet öfver Justitie departementets ärenden, hullet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet den 1 Maj 18-18.
Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, samt Hans Excellens, Justitie-Stats-ministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-ministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsrädcn: Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Ehrenstam, Gunther, Genberg, Gripenstedt. 2:o. II. lii.
Herr Justitie-stats-ministern anmälte i underdånighet, alt, sedan, efter förberedande öfverläggningar inför Konungen i frågan om sättet för svenska nationalrepresentationens ombildning.
Statsrådets ledamöter varit sysselsatte med utarbetande af förslag till de nya grundlagar, som blefvo en följd af sädan ombildning; hade nu sä beskaffade förslag blifvit upprättade, så väl till ny Riksdagsordning, jemte en serskild artikel dertill, som, i sammanhang dermed, jemväl till ny Regeringsform.
Då nu dessa förslag af II. E. Herr Justitie-stats-ministern i underdånighet föredrogos, ansåg sig Hans Excellens böra fästa Kongl. Maj:ls nådiga uppmärksamhet derå, alt i 70 och 153 §§ af förslaget till Riksdagsordning hänvisning skett till allmän lag för fall, som i nu gällande grundlagar äro med bestämd ansvarspåföljd belagde, enär så beskaffade straffbestämmelser syntes lämpligast tillhöra den allmänna strafflagen, men att då denna sistnämnde för närvarande ej innehåller något stadgande för ifrågavarande två läll, häraf biefve en följd, att, i händelse det af Kongl. Majit till Rikets Ständers antagande redan 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Derjemte förekomme, att åtskillige stadganden i nu gällande Riksdagsordning blifvit ur den nya alldeles uteslutna på den grund, att de ansetts endast innefatta sådane reglementariska föreskrifter, som böra blifva föremål för den serskilda ordningsstadga, hvilken, enligt 2 § i den föreslagna serskilda artikeln, Rikets Ständer vid nästa riksdag, och så vida de nya grundlagarne då varda antagne, skulle ega att upprätta.
Med underdånig anmälan härom, ansåg H. E. Herr Justitie-statsministern sig böra tillstyrka, att Kongl. Majit täcktes godkänna ofvauberörda förslag till ny Riksdagsordning, serskild artikel och ny Regeringsform, hvilka nu upplästes, samt öfverlemna dem till grundlagsenlig behandling af Rikets Ständer uti nådig skrifvelse, i enlighet med dertill nu jemväl uppläst förslag.
Uti hvad H. E. Herr Justitie-statsministern sålunda yttrat och tillstyrkt instämde Statsrådets öfrige ledamöter; och täcktes Kongl. Majit, med gillande af hvad hemstäldt blifvit, anbefalla, att till Rikets Ständer skulle aflätas nådig skrifvelse, sådan den, med dertill hörande förslag, finnes detta protocoll bilagd.
Ex Piolocollo E. Helling.
Majtls fräd.
Skrifvelse, N:o 83- 5 F ö r slag tili Rili§dag!§-tlr(liBliig.
Riksförsamlingens bildande.
A. Allmänna bestämmelser.
Nu gällande $ * • grundlagar.
Svenska folkets representationsrätt utöfvas af Riksförsamlingen, hvilken, i K.0.§§löch2. kraft af rikets Regeringsform, till lagtima riksdag sammankommer livart tredje är, den 18 November, eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter.
Till urtima riksdag kallas Riksförsamlingen, då Konungen så nödigt finnér, §•
2- äfvensom vid de utomordentliga fall, hvarom i Regeringsformens SO:de, 51:sta, S2:dra och 53:dje §§ förmäles; dock må vid urtima riksdag förekomma endast det eller de allmänna ärenden, som föranledt riksdagen eller af Konungen eljest för Riksförsamlingen framläggas, samt hvad med dessa ärenden står i oskiljaktigt sammanhang.
Inträffar lagtima riksdag, innan urtima riksdag slutad är, varder urtima riksdagen upplöst.
Riksförsamlingen sammanträder på tviinne kamrar, den första och den andra. $ *■ Ledamöterna af Riksförsamlingen benämnas riksdagsmän.
Deras antal är i första kamaren ctthmdratjugu och i andra kamaren etthundrafemtio. § 8.
Första kamarens ledamöter väljas för nio ur.
De skola till en tredjedel hvart tredje år afgå och medelst nya val ersättas.
Valen ske genom valnämnder, sorn tillsättas distriktvis i den ordning, här nedan stadgas. 6 Kongl.
N:o So. § G
Andra kamarens ledamöter väljas serskilt för hvarje riksdag.
De valbcrättigade pä landet, hvartill äfven räknas köpingar och de städer, som icke hafva egen jurisdiktion, utgöra tvänne afdelningar, hvilka välja, den ena omedelbart femtio och den andra genom elektorer sjuttio ledamöter i denna kamare.
De städer, som hafva egen jurisdiktion, utse genom omedelbara val kamarens öfriga trettio ledamöter. § 7> För val till ledamöter i första kamaren skall hvarje län och Stockholms stad utgöra serskildt valdistrikt.
Hvarje län utgör ock serskildt valdistrikt för den afdelning på landet, som eger genom omedelbara val utse riksdagsmän i andra kamaren, men för den afdelning, som väljer genom elektorer, skola samtlige länen fördelas i sjuttio valdistrikter, som hvartdera utse cn riksdagsman.
Huru denna fördelning skall ske, så ock huru stort antal riksdagsmän de öfriga ofvannämnda valdistrikten ega att hvart för sig utse, äfvensom huru de trettio riksdagsmän, som väljas af städerna, skola på dem distriktvis fördelas, derom stadgas i serskild lag, hvari ändring ej må ega rum utan genom Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut. B.
Valrätt. % 8.
Valrätt tillkommer, med nedan stadgade undantag, hvarje svensk man af kristen trosbekännelse, som antingen a) eger eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafver fast egendom, lill visst mantal satt, eller för bevillnings erläggande uppskattad till minst 300 riksdaler *) på landet eller minst 450 riksdaler i stad; eller ock b) efter kontrakt, som icke kan af jordegaren godtyckligen uppsägas, för lifstid eller minst tio år arrenderar och minst ett år före valet sålunda innehaft fast egendom på landet, —.derest egendomen, om den tillhörer kronan eller allmän inrättning, uppgår i mantal till minst ett helt hemman eller i uppskatlningsvärde till minst 8,000 riksdaler, samt, om den tillhörer enskild person, uppgår i mantal till minst två hela hemman eller till minst 16,000 riksdaler i uppskattningsvärde; eller ock *)
Med riksdaler förstås i detta förslag den sednast antagna myntenlieten, motsvarande riksdaler riksgiilds.
Skrifvelse, N:o 83. 7 c) idkar handel, falriksrörelse, handtverk eller annat yrke, derför bevillning till staten blifvit honom under nästföregående äret påförd; eller ock d) är cmbcts- eller tjensteman med ordinarie syssla eller ständig aflöning, eller från sådan beställning med pensionsrätt afgått; eller ock e) såsom ledamot tillhörer någon af de i hufvudstaden inrättade Kongl, akademier, eller vid universitetsfakultet förvärfvat doktors- eller magistergrad. % 9.
Delegare i bolag, som är grundadt på aktier, ställda till innehafvaren, tillerkännes i denna egenskap ingen valrätt.
Andra bolagsdelegare må, i förhållande till hvarderas styrkta andel i bolagets fasta egendom eller uppskattade årliga inkomst, utöfva valrätt under de vilkor och i den ordning, som för annan fastighetsegare eller näringsidkare äro föreskrifna. § io.
Ej må valrätt tillkomma: lt. 0. § 18. a) den, som icke vid valet eger och minst i tre sednast förflutna år innehaft svensk medborgarerätt; h) den, som, ehuru lill myndig ålder kommen, befmnes under förmynderskap; e) den, som afträdt sin egendom till borgenärers förnöjande och icke kan styrka sig hafva dem godtgjort, eller i laga ordning blifvit från deras kraf befriad; d) den, som blifvit förvunnen att hafva vid riksdagsmannaval mot vedergällning afgifvit sin röst, eller på sådant sätt värfvat andras; e) den, som blifvit dömd förlustig medborgerligt förtroende eller rätt att föra andras talan, eller förklarats ovärdig att i rikets tjenst vidare nyttjas; f) den, som blifvit för groft och vanfrejdande brott sakfälld eller derför är under tilltal eller under framtiden ställd. § 11- Valrätt för näring eller yrke må ej utöfvas af någon, som är i annans enskilda tjenst eller ständiga arbete anställd, ej heller af daglönare eller andre dylike, som försörja sig endast med tillfälligt arbete hos andre personer. § 12- För syssla må valrätt ej utöfvas af lands- eller stads-fiskaler, krono-länsmän, underbefäl vid krigsmakten, vaktbetjente eller andre, som med desse sistnämnde jemlike eller ringare äro. § Kongl, Majni Nåd, Skrifvelse, Nia SS, $. *5- R. O. § 48.
Såsom vilkor lör röstrutts utöfvande vid val till elektorer erfordras en ålder af minst tjuguett år.
Ingen, som är under tjugufem år, må omedelbart välja riksdagsman. § H Ledamot af Första kamaren är obetaget, att vid riksdagsmanna-val till
Andra kamaren sin valrätt utöfva. § is.
Till afdelningen för omedelbara val pä landet vid tillsättning af ledamöter i Andra kamaren höra följande valberättigade: l:o de, som ega eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafva fast egendom, uppgående i mantal utöfver ett helt hemman eller, om den ej är i mantal satt, utöfver 8,000 riksdaler i uppskattningsvärde; 2:o de, som arrendera fast egendom, uppgående, om den tillhörer Kronan eller allmän inrättning, utöfver fyra hela hemman eller, i fall den ej är i mantal satt, utöfver 52,000 riksdaler i uppskattningsvärde, — samt, om den tillhörer enskild person, utöfver atta hela hemman eller, då den ej är i mantal satt, utöfver 64,000 riksdaler i uppskattningsvärde; 3:o de idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke, hvilka skatta för årlig inkomst af mera än 800 riksdaler; 4:o de, som, inom arméen, på stat innehafva beställning af kaptens-grad eller deröfver, jemte deras vederlikar vid flottan, — kyrkoherdar och regementspastorer — samt för öfrigt de embets- och tjenstemän utom krigs-ståndet, som af embete eller tjenst åtnjuta i uppskattad årlig inkomst mera än 800 riksdaler; så ock de, hvilka från någon af förenämnda beställningar med pensionsrätt afgått; kunnande dock, derest någon innehafver flera sysslor, härvid icke tagas i beräkning inkomsten af mera än en.
Inom hvarje distrikt för den afdelning på landet, som har att omedelbart välja riksdagsmän i Andra kamaren, erfordras, att de valberättigades antal upp går till minst etthundra.
Der så många till afdelningen hörande ej inom distriktet - Kongl. Maj:ls And.
Skrifvelse, A:o 85- 9 tet finnas, skall antalet fyllas genom uppflyLtning af valmän ur den afdelning, som vuljes genom elektorer.
Denna uppfattning, som i behörig tid före riksdagsmanriavalet verkstöJJ^s af Konungens befallningshafvande, tillkommer endast de valberättigade fastighetsägare inom länet, som genom hemmantal eller ej i mantal satt jord eller bergsbruk till motsvarande värde äro afdelningen för omedelbara val närmast och sorn derjemte uppnatt den för valrätt* utöfvande inom denna afdelning föreskrifna ålder af tjugufem år.
Derest vid slik uppflyttnipg flore valberättigade, än som för fyllande af det bristande antalet erfordras, befinnas innehafva sinsemellan lika hemmantal eller fastighetsvärde, skall genom lottning, som anställes inför Konungens befallningshafvande, utrönas, hvilken eller hvilka bland dessa uppflyttas må.
Inom afdelningen för omedelbara val få landet äga de valberättigade hvardera lika röst. § 18.
Inom afdelningen för val genom elektorer skall vid elektorernos utväljande de valberättigades rösträtt beräknas sålunda: a) de som äga eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafva i mantal salt jord, beräkna för hvarje åttondedel af ett helt hemman y8:dels röst och, då egendomen ej uppgår lill ett åttondedels hemman, Vedels röst; b) de som äga eller på lika sätt innehafva annan fast egendom, beräkna Vs:dels röst för hvarje 1,000 riksdalers uppskattadt egendomsvärde, oph Vedels röst, då egendomen i sådant värde ej uppgår till 1,000 riksdaler; c) arrendatorer af fast egendom, tillhörig Kronan eller allmän inrättning, tillgodonjuta ‘Vdels röst för hvarje helt hemman, då egendomen är i mantal satt, och eljest för hvarje 8,000 riksdaler af dess uppskattningsvärde; d) arrendatorer af fast egendom, tillhörig enskild gerson, likaledes Vedels röst för hvarje två hela hemman, då egendomen är i mantal satt, och eljest för hvarje 16,000 riksdaler af dess uppskattningsvärde; e) idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke beräkna för hvarje fulla 100 riksdaler i uppskattad årlig inkomst Vedels röst; och, då deras årliga inkomst icke är till 100 riksdaler uppskattad, Wdels röst; f) tjenstemän och öfrige enligt § 8. litt. d och e valberättigade åtnjuta hvardera en hel röst.
Prot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 23 ffäfl. 2 10 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 85. § 19- Vid beräkning af rösträtt för jord, satt i mantal, skall, der förmedling ägt rum, det förmedlade hemmantalet tagas till grund.
1 stad skola de valberättigades röster beräknas sålunda: a) de, som inom stadens jurisdiktion äga fast egendom, beräkna Vietdels röst för hvarje falla 1.000 riksdaler uppskattadt egendomsvärde till och med 32,000 riksdaler; dock må Vedels röst tillgodonjutas, äfven dä den valberättigades fasta egendom i sådant värde ej uppgår till 1,000 riksdaler; b) idkare af handel, fabriker är else, handtverk eller annat yrke åtnjuta, då deras årsinkomst ej är uppskattad till 100 riksdaler, Vedels röst och för hvarje fulla 100 riksdalers uppskattad årlig inkomst, till och med 3,200 riksdaler, y8:dels röst; c) embets- och tjenstemän och öfrige enligt § 8. till d och e valberättigade äga hvardera en hel röst. § 21.
Valrätt, som grundar sig på hemmantal eller egendomsvärde, skall utöfvas i den ort, der egendomen är belägen, — valrätt efter näringsinkomst, der den röstande yrket drifver, — och all annan valrätt, der den röstande är skattskrifven. § 22.
Valman i afdelningen för omedelbara val inom ett län må sålunda äfven, på grund af ringare egendom eller inkomstbelopp, utöfva rösträtt i afdelningen för val genom elektorer inom ett annat.
Den, som på landet är ä samma ort röstberättigad inom bägge afdelningarne, må inom båda utöfva den rösträtt, som honom efter serskilda grunder i hvardera tillkommer. % 24.
Skrifvelse, N:o S3. 11 dom och yrke eller för någondera eller bägge tillika med embete eller tjenst, må han sammanlägga den efter hvardera grunden honom tillkommande rösträtt.
Valbarhet. % 28.
Ifvar valberättigad, som fyllt tjugufem års ålder och bekänner sig till Evan- R- O. § 18 gelisk-Lutherska eller Reformerta läran, är till riksdagsman i andra Kamaren valbar. § 27. l)e röstberättigade inom bägge afdelningarnc på landet äga, vid val till riksdagsmän i andra Kamaren , ömsesidig frihet alt utse valbara män inom hvilkendera afdelningen som helst.
Till riksdagsman i andra Kamaren för stad, som utgör ett valdistrikt, eller för liera lill ett distrikt förenade städer, må endast sådan valbar man väljas, som är röstägande inom staden eller valdistriktet. § 29.
Ledamot af första Kamarcn må ej väljas till ledamot i den andra. § 30.
Valbar till ledamot i de valnämnder, som äga att utse ledamöterna i första Kamaren, är en hvar inom valdistriktet boende, som till riksdagsman i andra Kamaren valbar är. § 31- Till riksdagsmän i andra Kamarcn valbare, som uppnått tretiofem års ålder, kunna, utan vidare valbarhctsvilkor, till riksdagsmän i första Kamaren utses, så 12 Kongl. Ma j:is Xäd.
Skrifvelse i N:o S5. framt vid valet rösterna af mera än två tredjedelar utaf valnämndens samtliga ledamöter dem tillfalla.
Rektorer vid högre lärdomsskolor, samt Vetenskaps-akademiens ledamöter; 2:o Ordinarie ledamöter i rikets Hofrätter och Kollegier, äfvensom de, hvilka innehafva annat med rådsembete vid dessa embetsverk i värdighet jemförligt eller högre civilt embete, eller inom krigsståndet
Regementsofficers- eller annan beställning af motsvarande eller högre grad, eller ock från något af dessa embeten med pensionsrätt afgått; 3:o de som äga och minst tre ar före valet innehaft fast egendom på landet, uppgående till fyra hela hemmall eller deröfver, eller i uppskattningsvärde till minst 32,000 riksdaler, eller ock fast egendom i stad, uppgående till minst 48,000 riksdaler i uppskattningsvärde; 4:o de idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke, i stad eller på landet, hvilkas årliga inkomst af yrket minst i tre år näst före valet uppskattas till 2,000 riksdaler eller deröfver; 5:o sådane inom valdistriktet boende, som i egenskap af riksdagsmän förut bevistat tre riksdagar; dock må icke något valdistrikt under samma tid i första Kamaren hafva mera än en ledamot, utsedd blott på grund af denna valbarhetsegenskap. § 52.
Med det undantag, mom. 3 af nästföregående §5 utvisar, skola de väljande vid val af ledamot i första Kamaren icke vara inskränkta till visst distrikt, utan äga frihet att dertill utse hvilken valbar Svensk man, som helst. § 53.
Den, hvilken såsom embetsman eller såsom ägare af fastighet, eller såsom näringsidkare blifvit till riksdagman i första Kamaren invald, må, om han, under tidén för befattningehs utötvande, upphör att varå embetsman, fastighetsägare eller näringsidkare, eller om hans fasta egendom eller näriugsinkomst förminskas under det för valbarheten bestämda minsta belopp, utan hinder deraf i riksdagsmannabefattningen fortfara under återstoden af den tid, för hvilken han blifvit vald; men derest riksdagsman försättes i omyndighetstillstånd eller nödgas sin egendom Kongl. Maj:Is Nåd.
13 lill borgenärer afstå, eller varder förvutmeh att hafva vid riksdagsmannaval mot vedergällning afgifvit sin röst, eller på sådant sätt värfva! andras, ellef varder dömd från embete eller förlustig medborgerligt förtroende, eller för vanfrejdande brott saldälles eller ställes under framtiden, skall hans riksdagsmannabefattning genast upphöra. S 3*j Till riksdagsman i första Kamaren kan förutvarande ledamot åter väljas, derest han då valbar är. L).
Valsätt. % 33.
För tillsättande af riksdagsmän i andra Kamaren skola de valberättigade inom afdelningen för omedelbara val på lähdet sammanträda å deu ort inom länet, som Konungens befallningshafvande utsätter.
Valförrättare är den domhafvande på landet, inom hvilkens domsaga valorten är belägen, eller om till valort är utsedd stad, hvartill gränsa liera domsagor, den af domhafvanderne i dessa, som embetet längst innehaft. § 36.
Väl till clehtorer inom afdelningen för medelbara riksdagsmannaval skall ske serskildt för hvarje prestgäll sålunda, att, der hela prestgällets röstetal i denna afdelning ej öfverstiger 25 hela röster, väljes en elektor, men om röstetalet uppgår högre, väljas två elektorer, der rösternas antal är från 25 till och med 50, oöh tre elektorer, der rösternas antal är från 50 till och med 75, och så vidare.
Välet sker af prestgällets alla röstberättigade gemensamt; dock med rättighet för ett prestgäll, sorn består af mer än en socken och har att utse mer än en elektor, att fördela antalet af dessa emellan de serskilda socknarna, om de röstberättigade kunna derom åsämjas.
Elektorsval verkställes å sockenstämma, hvars ordförande är valförrättare. § 37.
Då elektorsval sker, äger valförsamlingen, der den så nödigt finner, pu enahanda sätt utse suppleant, för att, i händelse af elektors förfall, i dennes befattning inträda. 14 Kungl. Maj.ls Nåd.
Skrifvelse, N:o So - § 38.
Elektorerne hafva vid val af riksdagsman hvardera lika röst. § 59.
Elektorerne sammanträda å den ort, som Konungens befallningshafvande i länet utsätter, så nära valdistriktets medelpunkt, som lämpligen ske kan.
Valförrättare dervid är domhafvanden i det härad eller tingslag, der valorten är belägen. § 40- I stad, sorn utgör eget valdistrikt, skall val till riksdagsman i andra Kamaren ske för hela staden gemensamt.
Valförrättningarna skola vid dessa valbyråer samtidigt företagas.
De dervid förda omröstningsprotokoll samlas i stadens hufvudbyrå, hvarest genom sammanräkning skall utrönas, hvilken eller hvilka personer genom liesta rösterna blifvit till riksdagsmän för staden utsedde. § 41.
Valprotokollet, fullständigt utvisande, huru och på hvilka rösterna fallit, skall till den valförrättande i hufvudorten ofördröjligen insändas af valförrättarue i distriktets öfriga städer.
Den valförrättande i hufvudorten skall då, efter samtlige valprotokoilerna, sammanräkna de röster, hvarje under omröstning kommen person inom distriktet undfått, samt förklara den af dessa, som erhållit högsta röstantalet, vara till riksdagsman för valdistriktet utsedd. § 42.
Vid riksdagsmannaval för stad till andra Kamaren skall Magistratens ordförande vara valförrättare.
I stad, som är i flera valkretsar fördelad, åligger val - Kungl.
15 förrältarebefuttningen vid hufvudvalbyrån Magistratens ordförande och vid hvarje af de öfrige valbyråerne en annan lagfaren ledamot af Magistraten. § 43.
Rösträtt, vare sig vid val till elektorer eller vid omedelbara val till riksdagsmän i andra Kamaren, mä ej tillkomma annan valberättigad, än den, som vid valtillfället personligen sig inställer, så framt han icke är utom valdistriktet boende, eller ock i behörig ordning styrker sådant förfall, som allmän lag godkänner.
I dessa händelser må han till valförrättaren insända valsedel, innefattande namn å den eller de personer, på hvilken eller hvilka han röstar. § 44.
Ej blott de röstberättigade på landet vid val till elektorer, med de undantag, som enligt nästförestående § kunna äga rum, utan ock elektorerne vid val till riksdagsmän i andra Kamaren, skola afgifva sina röster muntligen och öppet.
Valsedel, som frånvarande röstberättigad vid val till elektorer enligt förestående § låter aflemna, bör, för att anses gällande, vara af domaren i orten, församlingens kyrkoherde eller annan' embetsmyndighet till rigtighcten bestyrkt. § 45.
Valberättigad i stad bör utanpå den valsedel, som till valförrättaren allemnas, halva antecknat det röstetal, han afgifver, för att med det i röstlängden upptagna jemföras.
Då valberättigad frånvarande sin rösträtt vid omedelbart riksdagsmannaval begagnar, bör valsedeln aflemnas i försegladt omslag, försedt med tydlig och af honom sjelf undertecknad, så lydande påskrift: »N. N. röst till riksdagsmannaval i N. N.», hvilken påskrift dessutom skall vara af domaren i orten, församlingens kyrkoherde eller annan embetsmyndighet lill riktigheten bestyrkt. § 46.
Vid alla val för tillsättande af riksdagsman i andra Kamaren skall den anses r. o. vald, som de Heste rösterna undfått.
Falla rösterne till högsta antal lika på två eller flere, afgöres valet dem emellan genom lottning, som genast anställes. lii Kony!. Maj:ts Säd- Skrifvelse, N:a So. § 47.
Till den valnämnd, som har att verkställa riksdagsmannaval till första Kamaren. skola i hvarje länsdistrikt de hägge valberättigade afdelningarne på landet utse, inom hvilkendera afdelningen som helst, hvar sina tolf ledamöter, och den eller de städer inom länet, s,Qm hafva egen jurisdiktion, bland dessa städers innevånare, sex ledamöter, om folkmängden i länets städer utgör minst 6,Q00, och tre, om den ej dertill uppgår.
Derest inom länet ej finnps stad med egpn jurisdiktion, inskränkes antalet i nämnden till de tjugufyra, som landets valberättigade hafva att utse.