Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I betraktande deraf, att Manufactur-Discontens tillgångar äro inskränkte inom felt visst belopp, och icke annorlunda ökas, än genom dess Stals-Ulskottels Utlåtande N:o 168.
7 Tsfntevinst, samt alt en ärligen stigande produktion inom fa b lilis n ä rin ga r n é föranleder dertill, alt fonden iner och mer anlitas om län, hvarigenom dividenden af Iånerätten derstädes under de senare åren betydligt nedfallit, hafva 183a ars Revisorer fästat uppmärksamhet dervid, att fondens årliga vinstmedel hädanefter oafkorladt borde användas till fondens förstärkning, på det alt lånerältigheten icke allt för mycket måtte inskränkas.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, alt utom de i och för Discont-rörelsen oundgänglige och efter fastställde Stater utgående utgifter, har Manufactur-Discontens vinst- och förlust-conto, jemlikt Kongl. Brefvet den 8 Junii 1826, ifrån och med nämnde år varit belastad med en utgiftspost på 14,000 R:dr om året lill Technologiska Institutets i Stockholm underhåll.
Denna betydliga utgiftssumma, hvilken nu på egde året utgått, har sålunda i väsendtlig nion minskat Manufactur-Discontens besparingsfond, och detta förhållande har gjort, att, då Discontens årliga behållna öfverskott af räntevinsten numera icke kan blifva betydligt, fonden, hvilken icke tillväxer i samma proportion som tillförene, blir allt mer och mer otillräcklig för fabriksnäringarnes understödjande i låneväg.
Utskottet finnér äfvenledes, att ehuru Technologiska Institutet ulan tvifvel är en för fabriks- och slöjdnäringarne i allmänhet högst vigtig och nyttig Inrättning, kostnaden för Institutets verksamhet likväl icke bör drabba Manufactur-Disconten, enär dess enda och genom Reglemente fastställde ändamål är, att genom låneunderstöd bidraga till fabrikernas uppkomst och förkofran , hvadan Utskottet anser ifrågavarande anslag rätteligen böra uppföras såsom ordinarie anslag på Riks-Stat; men då Statsverkets tillgångar icke medgifva, att RiksStalen för närvarande belastas med denna utgift, anser Utskottet sig nu icke kunna tillstyrka någon förändring med utgörandet af det pä Manufactur-Discontens vinstmedel för Technologiska Institutet anvisade årliga anslag. §'• 4- Om olikhet i värdeberäkning till grund för Disconträtt.
Rörande fördelningen af Manufactur-Discontens lånetillgångar, hvilken’, enligt nu gällande föreskrifter, bestämmes efter Fabrikanternas beedigade uppgifter å värdet af deras tillverkningar, hafva 1882 års Revisorer äfvenledes fästat uppmärksamhet vid den betydliga skillnad, sorn förekommit emellan åtskilliga fabrikanters är r83o inlemnade värdes-uppgifter, då t. ex. tillverkningskostnaden å kläde af samma nummer och finhet af den ene Fabrikanten uppgifvits till 10 R:dr och af en annan till ^ R:dr 3a sL alne»1. 8 Slats-Ulskotlets Utlåtande N.o 168.
Uli häröfver afgifvet underdånigt Utlåtande har Kongl. CommerceCollegium anmält, att de tillverkningar, för hvilka lånerätt i ManufacturDisconlfouden eger rum, äro af dels ostäm pelbar, dels stämpelbar beskaffenhet; att värdet af de förra beedigas af till verkarne, hvarefter bevis derom till Kongl. Collegium inlemnas för lånerättens bestämmande; att åter värdet af de stämpelbara bestämmes inför Hallrätten vid afstämplingen och sedermera till Kongl.
Collegium uppgifves; varande Fabriksidkarert, enligt Discont-Reglementet, alltid skyldig att, när så fordras, uppgiftens vigtighet med ed styrka; att ostämpelbara tillverkningar i allmänhet samt större delen stämpelbara, äro af så mångfaldiga slag och, i följd af deras beskaffenhet, af så olika värden, att någon tariff svårligen kunde uppgöras, hvarefter deras värden borde af Hall-Rätterne bestämmas; att således någon säkrare control å värdet, än den redan fastställda, icke stod alt vinna, samt att det i öfrigt måste ankomma på Kongl. Collegii uppmärksamhet att, så vidt ske bunde, tillse, det origtiga värden icke uppgifvas; men att deremot en och annan af de stämpelbara tillverkningarne, och deribland hufvudsakligen kläde, icke äro af flere slag, än att årliga värdetariffer derå böra kunna uppgöras; att således, och enär det icke undfallit Kongl. Collegium, att vid flallRätterne skiljaktiga grunder blifvit följda vid bestämmandet af värdet på afstämplade kläden, hvaraf följden varit att värdet på samma slags kläde blifvit i den ena Staden uppgifvet högre eller lägre än i en annan, Kongl. Collegium, för att, så vidt ske kunde, förekomma, att värdet på samma slags stämpelbara tillverkningar, för hvilka lån meddelas och som äro af den beskaffenhet, att tariffer å deras årliga värden kunna upprättas, ej må till olika belopp uppgifvas, redan gått i författning att förskaffa sig de upplysningar, som funnits erforderliga för alt bedöma lämpligaste sättet för uppgörandet af berörde tariffer.
Commerce-Collegium sålunda upplyst, och då Utskottet inhemtat, atL Kongl. Collegium, genom ett den 9 December nästlidet år aflåtet Circulaire till Kongl. Maj:ls vederbörande Befallningshafvande samt Magistrater och Hall-Rätter, icke allenast förständigat dem om ett mera noggrant iakttagande af föreskrifterne b dittills gällande författningar i afseende på fabrikaternes värdeberäkning, utan jemväl, rörande klädestillverkningen specielt, uppgifvit nya grunder för vinnande af likhet i denna beräkning; ' anser Utskottet förevarande anmärkning af Revisorerne numera icke fordra någon åtgärd. §• 5. Siats-Utskottets Utlåtande N.-o 168. 9 §.5.
Rörande beviljande af anstånd med Capital-afbetalningar ii de s<l kallade Förlags-Län.
Då, enligt Kongl. Brefvet den 9 December 1818, af Manufactur-Discontens tillgångar får användas ett belopp af 200,000 R:dr till forlags-, eller så kallade stående lån, hvilka vanligtvis meddelas på 6 års tid emot 4 procents ränta samt förbindelse alt under de 3 sista åren på capitalel årligen afbetala en tredjedel, skulle en årlig Låne-tillgång af omkring 33,000 R:dr å denna förlagsfond vara alt påräkna; men då nämnde tillgång ytterligare nedsätles genom anstånd med capital-afbetalningar, som icke sällan medgifvas låntagare, hvaraf åter följden blir, alt utsigten för de nya lånlagarne, att komma i åtnjutande af de dem beviljade förlagslån, allt mera inskränkes, hafva 183a års Revisorer, åt detta ämne påkallat uppmärksamhet.
UtskolLct linner ock nyss anmärkte förhållande vara af beskaffenhet, att rättelse derutinnan för framtiden är norlig.
Då nemligen den å Manufactur-Disconlen till förlagslån afsatte summa är inskränkt lill ett visst belopp, hvilket i ingen händelse får öfverstigas, och, efter hvad erfarenheten de senare åren utvisat, antalet ai fa b rik s-idka re, hvilka för sina näringars fortkomst behöfva och fått sig beviljade dylika lån, oupphörligt tillväxer, blir en gifven följd deraf, alt de lån-berättigade fabrikanterne nu. för tiden få vänta ett och ibland flere år, innan lånen kunna lill dem utassigneras.
I Disconl-Conloret kunna de likväl göra sig underrättade oni den ordning, i hvilken förut beviljade och till inbetalning förfallande lån böra lill fonden ingå, och i förlitan dertill, att de, hvar i sin tour, komma i åtnjutande af de låne-understöd, hvarom Kongl. Maj:t dem försäkrat, kunna de någorlunda säkert beräkna tiden, när de dem beviljade lån, efter vanliga förhållanden, äro Iros Fonden att lyfta, men lemnäs deremot anstånd med redan förfallna capital-afbetalningar, gå de senare tillkomna län— tagarne för längre eller kortare lid i mistning af dessa bestämdt påräkneliga lånebidrag, hvilket åter mången gång kan medföra flere och betydliga olägenheter.
Dessa anstånd med afhetalningar i stadgad ordning å förlagslån inverka således på tredje mans rätt; och då det icke kan bestridas, att ju den, som under vissa bestämda vilkor erhållit ett dylikt lån, är ovilkorligen förbunden och bör detsamma i föreskrifven ordning återbetala, Bih. till R.
Piel. i83/f.■ 4'de Sami. r.sta rtfd. 2'dra Bandet, 2 Sulje IluJtet.
• io Stals-Utskottels Berättelse N:o 16g. finnér Utskottet af dessa skäl sig ega full anledning tillstyrka ,, alt Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, alt så beskaffade anstånd med capital-afbetalningar å förlagslån i Manufactur-Discontén hädanefter icke må beviljas» Stockholm den 14 Junii 1834- N:o 16g.
Ankom till Exp.-Utsk. den i£ Junit..
Berättelse, angående den innevarande Riksdag verkställda Revision af de under Kongl. Maj.ts och Rikets Commerce-Collegiuni ställda Fonder och medel.
Sedan StatsrUtskottefc numera granskat redogörelsen och förvaltningen af de Fonder och medel, sorn äro ställde under Kongl’.
Majlis och Rikets Co mmerce-Col legitim och utgöras af Manufactur-Discont- samt U11— Discont-Fonderne, Manufactur-medel saint de medel, hvilka bemälde Kongl. Collegi um från början af år i83o uppburit till godtgörande af Svenska C011- sulernes utgifter i Embets-ärenden samt för nödställde Svenska sjömans hem förskaffa nde; får Utskottet öfver förloppet af denna Revision till Rikets Ständer afgifva Berättelse, under förmälan, att, då Rikets Ständers år i832 församlade Revisorer granskat dessa Fonders räkenskaper och förvaltning under åren 183o och 1831, Utskottets Revision omfattat året i83a.
Vid denna gransknings-förrättnings början har Utskottet från Kongl.
Comrnerce-Collegium. fått emottaga alla till sistnämnde år hörande böcker, räkenskaper och handlingar; och som Rikets Ständer vid sistföiflutne Riksdag hos Kongl.
Majit i underdånighet anhöllo, alt de Revisorer, som emellan Riksdagarne årligen samlas för Banco-Discont-Verkets granskning, jemyäl måtte få utsträcka Revisionen, till Manufactur-Discontens räkenskaper, samt Kongl. Majit, uti Bref till Kongl.
Commerce-Collegium af d. a3 Januari! i83o,, behagat i Nåder förklara, att då, jemlikt det för Rikets Ständers Bank utfärdade Reglemente, Bancoi-Disconlens Revisorer sammanträda d. 1 Mars hvarje år, för att granska det näslförutgångne årets förvaltning, men Manufactur-Discontens räkenskaper deremot icke förr än den 1 Maji hvarje år befinnas i det fullständiga skick, att de kunna underkastas revision, hvartill komme,,att sistnämnde räkenskaper, hvilka,, i anseende lill F011- Stats-ZJtskottéts Berättelse N.o 16g» 11 dens serskilda beskaffenhet, icke kunde till offentlig granskning i Kongl, Kammar-Rätten öfverlemnas, ehuru de hor de under gå den speciela revision, sorn i afseende på redovisningen af andra allmänna medel är föreskri fven, innan de blifva föremål för Rikets Ständers Revisorers eller deras Slals-Utskotts pröfning; Kongl.
Majit alltså i Nåder ville uppdraga åt serskilde i Nåder utsedda Revisorer, att granska hvarje års räkenskaper ifrån oell med dem för år i83o, samt dervid, jemte räkenskapens behöriga revision, pröfva och afgifva berättelse, huruvida Fondens tillgångar blif? vit, enligt fastställde grunder, fördelade och förvallade, hvilka berättelser Kongl. Maj;t sedermera i Nåder ville Lill upplysning meddela Rikets Ständers Revisorer eller deras Slats-XJlskolt; tillföljd af hvilket Nådiga förordnande serskilda af Kongl. Majit i Nåder förordnade Revisorer granskat Manufactur- och Ull-Discont-Fondei;nes förvaltning för åren i83o, 1831 och i83a, har UlskoLlet, sedan berällelserne för de aine förstnämnde åren blifvit öfverlemnade till Rikets Ständers sist församlade Revisorer, genom Kongl. Majlis Nådiga Remiss af den 8 nästlidne Februarii fått emottaga de Kongl. Revisorernes berättelse för år i83a. §. t. Marni fact nr-Discont-Fondens förvaltning.
Åf det öfver Manufactur-Discont-fonden för år i83a upprättade och härjemte under Litt.
A. bilagde capitalslnt inhemlas, att Fondens vid berörde års slut egande fordringar uppgingo till ett belopp af 1,774,148: — 5. samt dess skulder vid samma lid till '„ ■» , . , 984,991: 19. 7. hvadan alltså Fondens egen behållning, inberäknade de lill en summa af 143,5.09: 1 1.
1. upptagne osäkra fordringar, belöpte Lill ........ 789,156: 28. iö. och då Fondens under årets lopp bestridda utgifter uppgått lill .............. 75,128: 11. 10. samt inkomsterne af ordinarie och förfallo-räntor till 66,131: 20.
4’ synes alltså, som skulle Fonden under år i832 förminskats med en summa af ........ 8,996: 3g. 6.
Härvid får likväl
Utskottet upplysa, dels att, i följd af det förhållande, hvarpå de för granskning af i83o års förvaltning af Kongl. Majit i Nåder utsedde Revisorer fästat uppmärksamhet, uti i832 års räkenskaper blifvit afskrifne, de för uppköpte och sedermera med förlust afytlrade Manufactur-redskap i föregående årens Hufvud böcker såsom tillgång balancerade 6,992: 38. 3. Stats-Utskoltets Berättelse IP;o 16g. dels ock, att sedan bemalde Revisorer anmärkt, det sista halfårets länla å Rikets Ständers Banks försträckningar lill fonden under föregående åren icke blifvit, såsom vederbort, erlagd oell bokförd samma år, lill - hvilket denna ränteutgift hört, utan påförts i nästföljande års räkenskap, så har, lill rättelse i detta förhållande, Disconl-Fonden under året i83a iiqviderat så väl den obetalde räntan för sista halfåret i83i med I2,35f)t 45* 9» som äfven räntan för hela året i S33; och enär, af dessa hägge poster, den förra följaktligen utgör en till föregående år hörande förlust, samt den senare, ehuru rätteligen tillhörande utgifterne för )83i, allenast blifvit öfverflyttad lill påföljde års Utgifls-Conlo, böra derföre deras sammanlagda belopp med 18,35a; 36. minska de i och för i83a års förvaltning tillkomne utgifter; Lill följd hvaraf och om ifrån dessa . . 18,352; 36.— drages det ofvan anmärkta synbara deficit 8,996: 3g.
G. det visar sig, att Fonden af sistberörde års räntevinst haft en behållning af 9,355; 44- 6. sedan Fonden, oberäknadt bestridde vanliga utgifter under året, jemväl utgifvit det för Technologiska Institutets underhåll bestämda årliga anslag af j 4,000 R;dr.
Under loppet af år i83a har Kongl.
Majrt meddelat Kongl. Commerce-Collegium följande Nådiga beslut, hvilket kan anses ega sammanhang med Manufactnr-Discont-fondens förvaltning i allmänhet, nemligen genom Nådigt Bref af den 14 Januarii i83a, att Götha Canal-Bolag må ifrån och med nämnde år samt emot Styrelsens för Motala Mechaniska Verkstad egna förbindelser på 9 månaders tid, försedde med nöjaktig borgen, tillgodonjuta lånerält i vanlig
Discontväg uti Manufactur-Discont-fonden för tillverkningarne vid berörde Verkstad; dock att denna låneratt icke i något fall får öfverstiga 25,000 R.’dr B:co, samt att, i händelse tillverkningsvärdet icke skulle uppgå lill det belopp, att så hög lånerält efter vanlig beräkning kan få åtnjutas, densamma bör utgå i förhållande till tillverkningsvärdet; och har Götha Canal-Bolag under år iSSa begagnat denna länsrätt till ett belopp af 20,000 R:dr.
Vid granskning af Maiiufaclur-Discontens räkenskaper för i832 liar det, jemväl af Kongl. Revisorerne anmärkte, förhållande fästat Utskottets uppmärksamhet, att nemligen Technologiska Institutet äfven under nämnde år förskottsvis utbekommit hvarje qvartal af dess årliga anslag flere månader förr, fin anordningen bort ega runi, hvilket desto hellre är Stals-TJtskottets Berättelse IV.-o 16g, i3 origtigt, som ifrågavarande medel ulga af en räntebärande Fond; men då Utskottet inliemtat, alt Kongl. Majit, i anledning af Kongl, Revisorerncs hemställan i förenämnde afseende, genom Nådigt Bref af den 21 December sistlidet år förordnat, alt del till Technologiska Institutet årligen utgående anslag hädanefter skall lill hela dess belopp qvartalsvis, och ej förr än i sista månaden af hvarje qvartal, anordnas; anser Utskottet någon åtgärd i afseende på berörde anmärkte förhållande numera icke behöfva vidtagas. §. a. Fonden till Förlagslån.
Beträffande åter den af Manufactur-Biscontens medel till förlagslån för nya, här i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar i fabriksväg afsatla summa, 200,000 R:dr B:co, hvilka utlånas enligt serskilde uti Ivongl.
Brefvet den 9 December 1S18 stadgade föreskrifter, utgjorde vid i832 års ingång beloppet af dylika beviljade lån . . . 11)9,814: 82.
3. hvaremot under årets lopp inflöto följande till inbetalning förfallue summor, nemligen: å afl. IIof-Kamereraren A. W. AlilmarJiS lån r,ooo: — — å Fabriksidkaren J.
Rodhes lån .... 333: å afl.
Manufacturisten P. Cummings lån 279: å Lieulenanten C. von Selie eles lån .
. 4°°* å det Götha Canal-Bolag år 1827 beviljade förlagslån lill Motala Mechaniska Verkstad 5,444: å Enkan C. Schottes lån 6ö6: å Fabriks-Bolaget P. & L. D. Lamms lån 5,000: å Fabriksidkaren A. F. Podiets lån . 1,861: å Gustafsbergs Porcellaines-Fabriks-Bolags lån 5,833: a Fabriks-Bolaget C. Fougt et C:ie lån 5,000:
Majoren A. fP. Bergis lån ....
7,000: a å Fabriksidkaren G. F.
Andre's lån . . 25o: 16. 43. 8. 21. 4- 3a. — 4o. II. 16. — —— — Tillsammans 33,069: a5. 1 r.
Och hafva, i den nion dessa capital-afbetalningar lill förlags-fonden ingått, förut beviljade, men i brist af tillgång icke ulassignerade lån blifvit ulgifne, nemligen: lill Fabriksidkaren S. M. Sunnerdahl 5,400.
Transpoi t 5,400. *4 Stats-Ulskottets Berättelse IV:o 16g, Transport 5,400, lil] Fabriksidkaren J.
Alm 8,000. till Ryltmästaren F. Rosenborg och Fabriksidkaren J. E. Ekenmark 18,000.
Summa 3 [,400. si alt totalbeloppet af utgifne förlagslån vid i83a års utgång belöpte till r98,t 55: 6. 4- På ofvanberörde lill förlagslån afsatle anslag å 200,000 Poll' har Kongl. Majrt dessutom under år i83a i Kader beviljat lån åt följande personer, nemligen: till nyssbemälde Rosenborg och Ekenmark, för anläggning i trakten af Thorshälla af en Fabrik, att med Vattendrift tillverka väfnader, enligt Kongl. Brefvet den 26 April i832 . . ........
R:dr 3o,ooo. af hvilken summa, på sätt ofvanförmäldt är „ 18,000 utassignerades under årets lopp, och återstoden utföres med 12,000: — — till Rörstrands Porcellaines-Fabriks i 11 te ressen ter , jemlikt Kongl. Brefvet den 26 April i83a ....... 20,000: — — till disponenterne af det vid Strömma hemman nära Carlshamn anlagda och med vattenkraft drifna Bomullsgarns-spiuneri, enligt Kongl.
Brefvet d. 12 Maji [83a 3o,ooo: — — till Fabriks-idkaren J. R. Wallberg, för utvidgande af dess i Halmstad anlagda Klädesfabrik, jemlikt Kongl. Bref - till hemmansegaren Peter Gustafsson, för förbättrande af dessvid hemmanet
Quarnaberg i Byarums Socken och Öslbo Härad af Jönköpings
Län anlagda Tråddrageri för finare eller så kallade Claversträugstråd, enligt Kongl. Brefvet den 8 Augusti 1882 ....... 2,000: — — Och då härtill kommer, att det Grosshandlaren C. Liljevalch, genom Kongl. Brefvet d. 6 Julii i83r, beviljade lån å R:dr 25,ooo, samt det Fabriks-Bolaget Vougt & Wetterling, enligt Kongl. Brefvet den 5 Nov. 1831 tillagde lån å R:dr i5,ooo eller tillsammans .
R;dr 4°>ooo: — — icke kunnat i brist af tillgång, till dem utassigneras under år i83a, visar sig således, att vid berörde års slut vet den 3o Junii i832 6,666: 3 a. samt Summa R:dr to,666: 82. — voro beviljade förlagslån till ett belopp af Slats-Ulskollets Berättelse N:o 16g. »5 utöfver hvad Förlagsfondens under året disponibla tillgångar medgåfvo,, saint att derföre ifrågavarande lill understöd åt större och för den inhemska industrien högst vigtiga Fabriks-inrättningar anslagne fond, är alldeles Otillräcklig till det för densamma afsedda ändamål.
För öfrigt bar Kongl. Maj:t, i afseende på Förlags-fonden, meddelat Kongl. Commerce-Collegium följande Nådiga beslut, nemligen: 1:0 genom Nådigt Bref den ij Mars'i83a, att löftesmännen för det lån Majoren A. W. Bergi, hvilken afslått sin egendom lill borgenärers förnöjande, å denna Fond uppburit, må få liqvidera det å samma lån återslående capilal-belopp, 2,5oo R:dr B:co, under trenne terminer åren i833, i:834 och 1833, emot erläggande af fastställd 3 procents årlig ränta; 2:0 medelst Nådigt Bref d. 14 Maji 183^, att löftesmännen för det Bruks-Bokhållaren S.
Klarqvist beviljade och till betalning förfallne lån, stort Gooo R:dr, må få anstånd med liqviden deraf till årets slut, emot erläggande af 6 procents ränta från förfallodagen; hvilket åliggande af borgesmannen likväl icke fullgjordes förr än i Februarii och Mars månader påföljde året 1833; 3:o genom Nådigt Bref af den 20 Octoher i832,. att Götha CanalBolag beviljas anstånd med inbetalningen af de i Nov. och Dec. månader nämnde år förfallne skuldbelopp, tillsammans 25.G66
R;dr 3a sk., på så sätt, att ena hälften återbetalas den 1 Julii 1833 och återstoden inom slutet af samma år; samt 4:0 genom Nådigt Bref den 20 Octoher iSSa, att Kongl. Vetenskaps-Academien må, lill en början ifrån och med 1834 till och med 1844» årligen erlägga 3oo R;dr B:co såsom afbetalning å det Academien under d. 27 Februarii. 1822 Nådigst beviljade förlagslån på 4>00° R-dr till utgifvande af Svensk Botanik och Svensk Zoologie.
Och får Utskottet, i afseende på de 3:ne förstnämnde af dessa Kongl..
Bref, åberopa hvad Utskottet, uti 5 §. af dess, rörande Rikets Ständers Revisorers Berättelser afgifne Utlåtande N:o 268, hemställt i fråga om meddelande af anstånd med inbetalningar å Förlagslånen.. §-. 3 .
Gamla Ull-Discont-Fonden.
Hvad dernäst vidkommer den ganda Ull-Discont-fonden, så utvisar bilagde deröfver uppgjorde Capitalslut Litt.
B, att fonden vid i832 års slut egde en behållning af 116,790: 10. 5, deruti inberäknade 32,262: 4'•
M. uti osäkra fordringar, samt att fondens inkomster under året uppgått 8 Stats-UtskoLIcts Beret! leise II-o 16 g. till r,334-' $C).
10, men utgifterne deremot till 6,541:— to, hvadan således de senare ofverstigit de förra med eli belopp af 5,3uG: 2a.
I afseende härpå anser sig likväl Uskottet höra anmäla att, efter livad capitalslulet äfvenledes upplyser, de på denna fond anvisade utgifter bestått uti aflöningar och arfvoden till de i och för Ullculturen samt vid Ull-Cöntoret i Norrköping anställde personer, rese- och tractamentspennijigar till SchäfFern JY. E.
Hoffman Bang samt belöning till Kongl.
Secreteraren Th.
Nathorst för inöfvande af skicklige fårherdar, —. hvilka samtliga utgifter äro grundade på Kongl. Majlis
Lid efter annan derom meddelade Nådiga föreskrifter. §.4.
Nya Ull-Discont-Fondén, Med begagnande af det crediliv
Rikets sist församlade Ständer anvisade på Riksgälds-Contoret, har, under år 1882, början blifvit gjord med utlåningar af den nya UU-Disconlen på sätt capitalslutet Litt.
C. upplyser; och ehuru eieditivet lyder på 200,000 R:dr, har likväl fonden under detta första år af dess tillvaro icke begagnat och till utlåning an vändt mera än 12,656: 24. 2, af hvilken summa endast 10,000 R:dr blifvit lyftade i Riksgälds-Contoret och återstoden försträckt af Gamla Ull-Discontfonden.
Sistnämnde fond har ock före årets utgång liquiderat berörde jo,oooR;dr, så att. denna, eller Gamla Ull-Discontfonden, vid årets slut var ensam fordringsegare hos Nya Ull-Discouten.
Men då beloppet af den ränta, sorn för ifrågavarande crediliv till Riksgälds-Contoret bör erläggas, icke Lief bestämdt under löpande året, har alltså den af Disconten på dess utlåningar iimehållne 5 procents ränta tills vidare kommit fonden till godo med 480: 23. 10, utan att fonden vidkänts några utgifter.
1 afseende på de säkerhetshandlingar, sam för erhållande af lån uti denna Ull-Dlscontfond höra anskaffas, har Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref tiil Kongl. Comnierce-Collegium af den 5 September 183a, behagat förordna, att Fabrikant,* som i behörig ordning erhållit
Ullproducents öfverlåtelse af dennes lånerätt å ull, som producent låtit för sådant ändamål i Ullmagasinet inlemna och värdera, må ega att, om han så åstundar, i stället för den i 8 §. af Kongl.
Reglementet den ic) Mars 1831 föreskrifne borgen, till säkerhet för lånet, jemte egel reversal, till Ull-Discontfonden aflemna såsom bypolhek säkre personers reverser och acceptcr, hvilka komma att inlösas å de lider hvardera af dessa reverser eller acceptcr förfalla, och hvarå Stals-Ulskottcts Berättelse IV; o 16g.