Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adelil har till Stats-Utskottet blifvit remitteradt ett af Herr König ingifvet så lydande; Memorial! ”Bland de Tjenstemän, sorn, tid efter annan, Den 2 5 Juli, annan, gjort förluster 3 sina Rönings-vilkor, bör med skäl räknas Uandt-Rentmästare.’’ ”Desse, som genom 1781 års Remiss-Xa* ge-Reglering, uti stället för en pro-Cent, endast berättigades uppbära en haif Pro-Gen t % de Statens medel, som tillhörde deras emottagande, ansvar och öfversändande, hvartill hörde Beviilningen, sorn tiä. och lill år 1789 var ibland Stats-Verkets inkomster, men vid sistnämnde års Riksdag skiljdes derifrån och ingeck i Riksgälds-Contoiret, hafva väl intill 18oq års
Riksdag derå fått beräkna sig till godo denna halfva Remisslage pro-Cent; men då har Riksens Högloft, Ständers Hemliga Utskott funnit, att desse Tjenstemän borde åtnöjas reed endast Tsg dels Pro-Cent af alla Riksgälds-Contoirets medel, oaktadt de genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Högloft, Kongl, Karamar-Coilegium peli Stats-Coptoiret den 10 Maji 1781 blifvit om en half Pro-Cent försäkrade.
•— Riksens Högloft.
Ständer vid I1809 års Riksdag hafva val i sa måtto velat gifva ett vedermäle af Sin uppmärksamhet på dessa Tjenstemäns oskyldigt iråkade lidande, sorn
Y6 de förlorade jg delarna deni uti Remisslage återstältes, likväl utan beräkning för de passerade 10 åren, så att de nu å Reyilluings-medlen njuta r'h delar eller en fjerdedel Pro-Cent Remisslage,” ”Revillningens belopp har val, i anseende till Rikets behof, blifvit i sednare.tider märkeligep ökadt, men i samma mån hafva oqkså XandcReutmästarne, under ökadt ansvar, fått för - Ben 25 Juli.
189 fördubblade göromål , utan att den å stöfre belopp dem tillgodo komne Pro-Cent kan anses vara dem tilldeld i samma förhållande, sdtn värdet af nödvändighets-varor uppstigit; och det torde icke vara utan ändamål, att foran-; stalta det Tjenstemän, till hvilkas befattning och ansvar
Statens nästan betydligaste intrad hörer, blifva med en, efter liderna ökad, aflöning, satte utur frestelse, att med tillgrepp af dessa medel göra sig skadeslöse för hvad de nödvändigt behöfva för sin bergning, men dem af det Allmänna förnekas; af sådana anledningar vågar jag till Rikefs Höglofl.
Ständers öfverläggning lemna, om icke JLandt-Rentmästare måtte, ifrån och med detta års början, af Riksgäkls-Contoiréts medel fa sig tillgodo beräkna den förlorade halfva Pro-Cent,' eller lika med hvad för Höglofl, Stats-Contoiret dem bestås, och att i sådant afseende detta mitt Memorial mått.9 till Stats-Utskottet och den öfver Riksgälds- Verket tillsatte Fördelning remitteras.” ”Denna nu tillstyrkta och af billighet och rättvisa påkallade förhöjning utgör för hela Riket icke mera än 5000 R:dr på alla Rikets Landt-Rentmästare fördelade, i mån af hvarje Läns-Bevillnings-Summa, eller högst (i£) Ett och ett halft Runstycke för hvar Mantalsskrifven person i det hela.”
Vid handläggningen af detta ärende, har Stats-Utskottet inhämtat, att sedan, uppå Nådig befallning, Kongl.
Kamrriar-Collegium och Stats-Contoiret under dea 9 Januari 1778 i under - Dm 2,5 Juli. underdånighet insänd t en Förteckning pä samt' liga Land-Rentmästarenas i Sverige och Finland innehafvande indelta och oindelta Löner samt det re misse-Lage, som dem* efter tr* get medium af Tio år, dessutom årligen tillflutit, Kongl. Majit uti Nådig Skrifvelse af den 21 sistnämnde månad förständiga!
Dess oell Rikets hurusom Kongl. M.aj:t deraf inhämtat den vida större förmån, som den ene af dessa Betjente framfor deri andra vunnit , genom dä varande Författningar till remisse-Lagels beräknande; Och till hvilken olikhets förekommande, samt att, ont möjligt är, tillskynda Kronan någon besparing i denna utgift, Kongl. Majit i Nåder täckts infordra Kongl. Kammar* Collegii och Stats-Gontoirets underdåniga Utlåtande, huruvida remisse-laget antingen skulle kunna jämkas till mera likhet samtliga LandtRentmästarena imellan, eller ock, emot en derefter proportionerad tillökning i deras Löner, framdeles kunna upphöra. —•
Uti det underdåniga Utlåtande, som Kongl. Kammar-Collegium och Stats-Contoiret, tili underdånigste följd häraf, afgåfvo, yttrade Kongl. Kammar* Collegium och Stats-Contoiret, att de, uppå flera i underdånighet andragna skäl, ansågo betänkligt, att, i stället för remisse-lage, tillstyrka en viss årlig tillökning uti Landt-Rentmästarenas Löner; Och beträffande olikheten i beloppet af remisse-laget, så upplystes härvid, att en sådan olikhet uppkommit ifrån början, när remisse-laget år 1727 först inrättades, oell Den 2 5 Juli. och hvartill grunden blifvit hämtad derifrån, v»tt eri del Landt -Rentmästare i de aflägsnare Orter då ansetts hafva större svårighet vid, att anskaffa tjenliga vexlar eller Ranco-Sedlar till Remissernas verkställande, än de uti andra närmare Residencet belägna Orter; oell hvarefter laget således blifvit lämpadt, så att då de förstnämnde för sådan orsak blifvit tilllagde i, i§, 2 ända till och med j Pro-Cent, måste de sednare åtnöjas med | dgl, £ del, | och högst \
Pro-Cent, hvilka proportioner, vid de i sednare tider sk eddeförändringar med remisse-la; et, merendels blifvit följde.
— Men sedan, genom Lanco-Sedlarnes ymnogare gångbarhet, omständigheterna blifvit märkligen förändrade, samt löga skillnad var i svårigheten för den ena Rentmästaren mer än for den andra, att kunna göra remisserna; så hade Kongl. Kammar-Collegium och Stats-Contoiret ansett en jämkning i remisse-Laget kunna och böra äga rum; I hvilket afseende Kongl. Kammar-Collegium och Stats-Contoiret jämväl låtit upprätta en Tabell, som visade ieke allenast hvad
Lönen oell då varande remisse-Laget tillsammans för hvarje Rentmästare utgjorde, då den förre blifvit uträknad efter Markegången och det sednare efter ett taget medium af Tio års reinisse-lage, utan ock till hvad Pro-Cent detta sistnämnde, efter Kongl. Kammar-Collegii och Stats-Contoirets underdåniga tanka, syntes kunna för en framtid reduceras, med bibehållande af en skälig utkomst för hvarje Rentmästare» hvarvid Kongl., Kamrnar-Collegium och Stats Con - Den g 5 Juli!
Cohtoiret tagit till grund, att när Laridt-Reritmästarena, med Löner oell Rerhisse-Lagef: sammantagne, kunde räkna deras ärliga Inkomst till omkring 250 a 300 R:dr Specie hvardera, något mer eller mindre, allt efter hvarje Höfdingedömes beskaffenhet och de årliga Markegångarnes förhållande, de da borde kunna anses hafva deras skäliga utkomst.
— Och sedan Kongl. Majit, genom rescript af den 10 Maj 1781., i Nåder täckts bifalla detta Kongl. Kammar-Collegii och Stats-Contoirets underdåniga utlåtande, så har, medelst Kongl. Kam. mar-Collegii och Stats-Contoirets CirculaireBref af den 13 Augusti samma år, ett förnyadt Reglemente för Remisse-Lagets beräknande blifvit utfärdadt, och, enligt hvilket, remisse-Laget för någon Landt-Rentmästare icke är fastsfäldt högre än En Pro-Cént eller mindre än Två Ottondedels (| dels) Pro-Cent,’ blött med undantag af Larsd-Rentmästaren i Stockholms Län, sorn blifvit bibehållen vid det gamla remisse-Laget af endast En Ottondedels Pro-Cent.
Sådant var förhållandet med remisse-Laget, då Riksens Högloft.
Ständer, vid 1789 årä Riksdag , åtogo sig eh större och ' ansenligen tillökad Bevillning, hvilken hel och hållen skulle inflyta till Riksgälds Cöntotret, på lika sätt, sorn öfrige detta Contoir tillslagna fonder.—Enligt Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegii samt Stats-Contoirets under den 2ä
Maj nyssnämnde år utfärdade Circulaire-Eref, skulle Landt» Rentmästarena bestås vanligt Remisse - Den 2 5 Juli: se-Lagej sa väl å Bevillningen, soirt å Lön- och.
Retalnings-Afgiften, hvilket remisse-Lage de också fått sig tillgodo beräkna intill dess Hög* lofl.
Hemliga Utskottet vid 1800 års Riksdag uti den för R iksgälds-Contoiret utfärdade Instruction förordnade, att remisie-Laget å Riksgälds-Contoirets medel skulle för samtliga LandtRentmästarena nedsättas till procent, rnen att Landt Rentmästaren i Stockholms
Län skulle bibehållas vid del förut vanliga remisse-La* get af En Ottondedels procent.
— Men vid Riksdagen här i Stockholm åren 180g och 1810, har åter Remisse-Laget för samtliga Larult-Rentmästarena, med undantag af den i Stockholms Län, blifvit faststäldt till en fjerdedels procent å Riksgälds-Contoirets medel. ^Beträffande den nu väckta fråga om tillökning uti detta sistnämnde remisse-Lage , så har härvid förekommit, att det år 1781 stadgade remisse-Lage, hvilket ännu beräknas å medel, hvilka till Kongl. Stats-Contoiret levereras, blifvit, enligt hvad ofvananfördt är, proportioneradt efter Landt-Rentmästarenas öfriga Lönings-förmåner samt således ingått uti beräkning vid den reglering, som hade till föremål, atti det närmaste ål samtliga Landt-Rentinästarena bereda en lika årlig inkomst ; oell att således enahanda grund, som vid bestämmandet af remisse-Laget år 1781 blifvit följd, icke kan vara tillämplig på Eevillnirlgen, enär densamma till största delen först tillkommit år 1789;—hvarföre Remisse-Laget å Reviliriingen också icke kan eller bör betraktas annorlunda, Femte- Band.
Fjerde Åfdel. a 5, 2 &. än Den a 5 Juli. än såsom en ersättning för kostnaden samt belöning för det särskildta besvär, Landt-Rentmästarena, i och för Uppörden och remitteringen af Bevillnings-medlen, få vidkännas.
Men som Stats-Utskottet icke kunnat und. falla, att ju kostnader, till anskaffande af Papper, Lack och Segelgarn till Sedelbuntarnes för* segling samt packlårar, då Uppbörden med Krono-Skjuis fortställes, äfvensom till nödig skrifvarhjelp, nu, mot förr, mäste orsaka LandtRentmästarena en större utgift; så har Statsutskottet, i betraktande häraf, och då LamltRentmästarena äfven äro blottställde för förluster på förfalskade eller skadade Sedlar , funnit billigt tillstyrka, att, med undantag af Landt Rentmäsfaren i Stockholms Län, som icke uppräknar några penningar, utan blott har besvär med Bokföringen, och på sådan grund bibehålles vid lika rernisse-Iage som hittills , eller En Ottondedels procent, Landt-Rentmästarena i alla öfriga Länen i Riket må, ifrån detta års början, få sig till godo beräkna Tre Ottondedels (| dels) procent remisse-Lage å Riks. gälds-Contoirets medel; dock med det uttryckliga förbehåll : att något remisse-Lage icke får godtgöra* å de Summor, hvilka icke inom den i Författningarna utstakade tid och der föreskrifne ordning fran Landt-Renrerierna expedieras; hvilket Riksens Höglofi.
Ständers bepröfvande vördsammeligen underställe!.
Stockholm den 19 Juli 1815» På Den st 5 Juli. *95 På Höglofl.
På Högvördlga Prest-' och Adelns Ledatn.
Ståndet-- Pedant, vägnar vägnar Carl de Geer. C. von Rosenstein.
På Vallöf!. Borgare- På Hedervärda BondeStåndets Ledam.
Ridd och Adeln d.
a 5 Juli Hogvard.
Prest-Ståndet d. 2 5 —- - Vällofl. Borga re-St ån det d. 27 ■ Hederv.
Bonde Ståndet d. 2 5 — Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvät s- och Oeconomie-Utskotts Betänkande, i anledning af vägkt fr äga om afkajfande aj eller förändring uti Krono - Hjelpe-dagsverkens utgörande.
Ifrån Hedervärda Bonde Ståndet har, genom Protocolls-Utdrag för den n i denna månad, ett Memorial af Riksdags Fullmägtiga Johannes Persson och Anders Carlsson från Skaraborgs Län blifvit Utskottet meddeladt, deruti anfdres, att de så kallade Krono-hjelpedagsverken på det sätt skola tillkommit, att Disponenter af Kungsgårdar och Officers Boställen vid någon Riksdag förvärfvat sig rättighet, att för då varande pris erhålla dagsverken af omliggande hemman; men enär varu - 196 Den 25 Juli. ruprisenj sedan den tiden, då dessa dagsverk ken uppkommo, ansenligen förökat sig, yrkas att samma dagsverken måtte antingen helt och hållet afskaffas, eller ock att de, som dem skola utgöra, berättigas att få betalning efter JLänets Markegång för hvarje Dagsverke.
För att styrka detta yrkande, äfvensom obehörigheten af nämnde dagsverken, andrages ytterligare, att de uppbäras efter Markegång af vissa Härader, med afdrag af det gamla priset, så att de nu skola utgöra en verkelig .skatt och tunga, samt att de hemman, hvar* till hjelpedagsverien blifvit anslagne, nu äro så odlade och i stånd satte, att extra biträde ej skall behöfvas; hvarförutan öfverklagas, att ofvannämnda dagsverks-penningar ej uppbäras på samma gång som andra Krono-Rentor, utan att ännu ett dagsverke skall åtgå för denna afgifts erläggande.
Vid granskningen af hvad sålunda blifvit yrkadt, har Utskottet funnit, att de så kallade Krono-hjelpedagsverken, äfven så väl sorn andra Krono-dagsverken, utgöra en särskilt Kronans hemmans-renta, och således innebära en Krono-hemmauen tillkommande skyldighet, grundad på lika så bestämda föreskrifter, sorn hemmanens öfriga Onera, samt att, om KronoDagsverken, till följe af 18 §• uti 1809 och 1810 årens Riksdags-Eeslut, efter Krono-Godsens försäljning, blifvit till Kongl. Majtt och Kronan indragne och efter Markegång löste, så har derigenom ingen ny skatt och tunga tillkommit, utan endast utgörandet af ett ifrån ål - Deri 2 5 Julii alder tillkommit åliggande blifvit
J efter rättvisa grunder, förvandladt; af sådan anledning, och dä dessutom alla Militaire personer, till hvilkas Boställen Krono- hjelpedagsverken äro anslagne, skulle genom deras upphörande se sina rättmätiga inkomster förmindskade, samt enär derjemte sådana Boställen torde finnas, hvilkas häfd och skötsel, vid påkommande såning, höbergning och skörd, skulle, i saknad af dessa dagsverken, svårligen kunna erhålla nödiga Arbetare, utan Boställena derigenom råka i vanhäfd, hvarföre en sådan dagsverks-skyhlighet äfven genom flera särskildta förordnanden, och sednast uti 16 §. af Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den 4 Mars 1774, ytterligare blifvit stadfästad, så finner Utskottet sig ej äga skäl hem» ställa, att dessa Krono - hjelpedagsverken må afskaffas, eller betalning efter Markegång derföre kunna erhållas, utan lära de böra utgöras efter de grunder, sorn hittills i detta afseende blifvit iakttagne.
Dock får Utskottet härvid tillstyrka, att då möjligen den öfverklagade dagsverks-skyldigheten å vissa ställen skulle kunna härleda sig från genom ålder tillkomne onera eller träffade öfverenskommelser, hvilka icke i Jordeboken såsom Rentepersedlar finnas upptagne, borde undersökning härom i behörig ordning företagas på de ställen, der någon anledning till en sådan förmodan kunde äga rum, samt den samma skulle blifva yrkad; och i hvilket fall dagsverken af sådan natur borde helt och hållet upphöra, — Hvad Den 2 5 Juli.
Hvad sluteligen uppbörden af lösen för lagliga Krono hjelpedagsverken beträffar, så enär densamma tillkommer Regements-Skrifvars och andra personer, hvilka med öfriga Krono Renfors irulrifvande ej äga befattning, samt dessutom flera svårigheter genom en sådan förändring i uppbördssättet ostridigt skulle möta , anser Utskottet sig éj kunna tillstyrka bifall till det gjorda yrkandet oin förändring i denna omständighet.
Egen pröfning öfverlemnas.
På Högvördiga Prestoch Adelns Redarn.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar Eric af Wetterstedt.
På Vällofl. Borgare På Hedervärda BondeStåndets Ledam.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar Anders Fredin.
Nils Mänsson. M. M.
Prest-Ståndet d. 2 5 — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 26 — Hederv. Bonde-Ståndet d. 25 __ Riksens Högloft.
Betänkandey i anledning af Riksdags Full - Den 2 5 Juli. *99 Fu lim äg t ig ens fr an Upland Daniel Anderssons hos Hedervärda Bonde-Ståndet ingifna, och derifrån till Statsutskottet remitterade Memorial, angående förhöjning uti det honorarium, som Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret uppbära.
Genom Protocolls-Utdrag af elen 22 sist* lidne
Maj har Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat ett af Riksdags-FuIImägtigen från Upland Daniel Andei sson hos Hedervärda Ståndet ingifvet så lydande:
Memorial : ’*I en tid, då alla klaga ofver uppstegrade varupriser, torde Hedervärda Ståndet ej finna det ur sin ordning, att jag framställer en fråga, som vid 1810 och 181; arens Riksdagar val yppades, men endast understöddes af det Högvördiga Prest-Ståndet:
Jag menar, röran de det för ungefärligen 47 år sedan anslagne arfvode till våra Fullmägtiga uti Banken och år 178g till Fullmägtiga i Riksgälds-Contoixet.
Hvar och en af dem har årligen 500 R:dr Banco — om desse ej voro mer än tillräckeliga, den tid de anordnades, så miste de vara högst otillräckeliga år 1815, då underhåll, hushyror och kläder uppstigit lill mångdubbelt värde.—
Om jDen 2 5 Juli* Om man dertill eftersinnar , alt desse män nödvändigt skola i deras hushållning hemma •vidkännas förluster, oell att hela deras arfvode endast uppgår till ungefärligen q
Hulr
Rgd örn dagen, så finnér hvar och en, ait den an* slagne
Summan knappast hinner till dagligt bröd, mindre kari utgöra något arfvode för besväret eljer ersättning för förlorad tid och åsidosatta skyldigheter vid eget hemmans bruk.
Ehuru de Herr rar af de andra Stånden, som likväl bo och vistas i Stockholm, tyckas vara belåtne med anslaget i afseende pä utkomsten, så kan det likväl ej svara emot det besvär och ansvar, som med befattningen är förenad.
Jag föreslår derföre, att Banco- och Riksgälds Contoirets Fullmägtiges årliga arfvode öJ kas till 50 procent, sorn af Ranken och Riksgä ds-Gontoiref utbetalas, hvilket ändock icke fullt svarar emot myntets och varuprisernas förändrade förhållande ; Och torde detta förslag blifva remitteradt till Banco* och Stats-Utskotten, samt med de Öfriga Riks-Stånden comrnuniceradt. ’’
Detta, tillika med hvad uti ämnet blifvit andraget af Riksdags* Fullmägtiga Johan Johansson från Kronobergs
Län, Anders Nilsson från Jemtland, Anders Sandstén från Jönköpings Län,'- Johan Wessing från Vestmanlands
Län, Anders Joachimsson från Östergöthland och Johannes Pehrsson från Skaraborgs Län, har Siats-Utskottet tagit under öfvervägande.
— Utskottet har väl funnit, att de 500 Rtdr, som Riksens Höglofl.
Ständers Fullmäg tige - Den 2 5 Juli. 2 01 tige i Banken och Riksgälds-Contoiret åtnjuta, ' icke kunna eller böra, efter hvad sjelfva benämningen af Honorarium också utmärker, betraktas såsom någon egenteiig lön, utan endast såsom ett vedermäle af Riksens Höglofl.
Ständers erkänsla för den möda och omsorg
Fullmägtige måste använda på styrelsen och vården af Riksens Ständers' enskildta' penningeverk ; men då ett sådant vedermäle af Riksens Höglofl.
Ständers erkänsla skall lemnäs uti penningar till viss fastställd numeraire, och den summa af 500 Rulr hvarje Fullmägtig njuter, i jemförelse till alla varupris, icke pa långt när nu äger enahanda värde, som då densamma bestämdes, skulle Stats-Utskottet anse det i sjelfva principen billigt att numerairen något förhöjdes i förhållande till penningens fallna värde ; och på hvilken grund Utskottet alltså trott sig böra vördsammeligen föreslå och tillstyrka, att honorarium för hvarje Fullmägtig i Riksgälds-Coutoiret bestämmes till Sex Hundrade Sextio Sex R:dr 32 sk.
Banco, och till ett sådant belopp beräknas och utgår från den första innevarande Juli månad ; hvilket Riksens Höglofl.
Ständers beprofvande vördsammeligen underställes.
Stockholm den 24 Juli 3 815* På Höglofl.
Riddersk. och Adelns Ledam. vägnar Carl de Geer* På På Högvördiga PrestStåndets Ledam. vägnar (*, von Rosenstein. *0* Den 25 Juli.
Borgare- På Hedervärda Rond«- Ståndets Ledam.
Jun Jonsson. C.
Uppläst hos Högh Ridd. och Adeln d. 2 5 Juli Högvörd.
PYest-Ståndet d. 25 •—•
Vällofl. Borgare-Ståndet d. 27 — Hederv.
Bonde-Ståndet d. 2 5 — Vördsamt Memorial!
Af den ättledning, att uti den af Riksens Höglofl.
Ständer under dettä Riksmöte antagne Bevillnings-Stadga för nästkommande Ar 1816 och följande Arén, är vordet uti 2, Art. 6. §.
1. mom. föreskrifvet: att sorti lanta, gare endast förskottsvis erlägger den Bevillning, hvilken för utlånta medel belöper, hans ovilkorliga rätt är, att detta förskott af långifvaren återfå, på det sätt, att fem procent afdragas å den för lånet utfästa renta: att låntagaren bör åtnjuta detta afdrag vid hvarje rente betalning och derå gifva quitto; samt att om fordran i Concurs utsökes, Borgenär åligger under den i öfrigt stadgade edgång jemväl inbegripa, att de quitterade bevillningsafdragen fatt af gäldenären fulleligen åtnjutas; hafva samteliga Respectiva Riks-Stånden öfverlemnat till
Lag utskottet, att inkomma med förslag till en efter berörde beslut lämpad förän - Den 2 5 Juli. *°5 ändring af det, uti Kongl.
Stadgan om Con. curser, den 25 Juni 1798, föreskrifne Edsforinulaice, till bestyrkande af fordringar, sorn i Concurser bevakas.
Till fullgörande af hvad således är vordet äskadt, har Utskottet öfvervägat, huru om* förmälte förändring, ined bibehållande i öfrig* af det Edsformulaire, sorn, i anledning af Eiksens Höglofl.
Ständers underdåniga hemställan, är vordet af Kongl, Majrt i Nåder gilladt och antaget samt den 18 Januari 1810 till allmänt iakttagande kungjordt, lämpligast skulle kunna föreslås, och får i följd deraf tillstyrka, det nämnde Edsformulaire hädanefter iqå blifva så lydande: Jag N. N. svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att den af mig uti N. N, Concurs vid N. N.
Domstol (å Kongl.
Maj:ts och Kionans) (å N.
N. Directions) (å N. N. Cassas vägnar) (i egenskap af Förmyndare (Curator) för N. N.) (i egenskap af lagligen tillförordnad Syssloman (god man) i N. N. gäldbundna bo, m. m. d.) anmälde fordran, hvaraf jag (Kongl. Majrt och Kronan) etc innehafvare varit, förr än Gäldenärens ansökning, att få sin egendom afstå, (mig) kunnig blef, (mig) (Kongl. Majrt och Kronan) etc sannfärdeligen och ingen annan tillhörer, och, på sätt de ingifne handlingar utvisa, riktig är:
Att denne fordran således, hvarken efter utgifvet recipisse eller annat quitto, är af mig (Kongl. Majrt och Kronan) etc åtkommen, utan (af mig) fulla penningar eiler deras fulla värde derföre ' rede - Den 2 5 Juli. redeligen uppgifne och utan svek beräknade (blifvit redeligen beräknade):
Att samma fordran således hvarken till tredje inans förfång diktad är, eller blifvit (mig) under hvad namn det vara må (mig veterligen) gpdtgjord eller betald:
Att (jag icke mer än laglig renta under något sken uppburit, beräknadt eller i den fordrade summan inbegripit) icke mer än laglig renta under något sken blifvit beräknad eller i fordran inbegripen):
Äfvensom att N. K. (så vidt mig kunnigt är) å berörde renta fulleligen fått till godo njuta de af honom quitterade, uti 2.
Art. fi. §. 1. Mom. af Bevill nings-stadgan föreskrifne Bevillningsafdrag.
Och detta är visst, så sant mig Gud hjelpe till lif och själ.
Ständers ompröfyande varder dock detta vördsamt öfverlemnadt.
Riddersk- På Högvördiga Prestoch Adelns Redam.
Ståndets Redam. vägnar vägnar II. F. Strömfelt. C. M. Livin, På Vällofl.
Borgare- På Hedervärda BondeStåndets Redam.
Ståndets Redam. vägnar vägnar E. G, Holm.
A. jf.
IValilstjcrna.
Uppläst hos Hogl.
Ridd. och Adeln d. 25 Juli Högvörd.
Prest-Ståndet d. 25 — Vällofl. Borgare>Ståndet d. *6 — Hederv. Bonde-Ståndet d. 25 — Vörä - Den 2 5 Juli, Vördsamt
Med anledning af de Respectiva RiksStåndens
Remisser och iläggande alt samman-» jemka de flera särskildta förbehåll, hvarmed hvart och ett af Riks-Ståifden ledsagat sitt an» tagande af det ingifna Förslaget till . Bevillnings-Stadga, har Rikets Höglofl.
Ständers Bevillnings-Utskott tagit dessa Anmärkningar i ett noga Öfvervägande och dervid snart funnit dem vara af en ganska olika beskaffenhet; ty, dä någre endast sträcka sig till sjelfva Redactionen, och i synnerhet åsyfta mera tydlighet i ämnets framställning, till förekommande af vådliga Prejudicater för framtiden, hafva an-: dra innefattat en förändring i den Bevillning, som af trenne Stånd blifvit antagen.
— Af förstnämde beskaffenhet anser Utskottet vara den inom Vallöf!. Borgare-Ståndet gjorda Anmärkning rörande utfärdandet af Debet-Sedlar i Stockholm och Götheborg, för hvilket ett undantag från det Allmänna stadgandet blifvit äskadt, och hvilket Utskottet, i afseende på den större Folkmängden i dessa Städer i så måtto tillstyrker, som det anser 4.
Art. 3 18 Mom. böra blifva af följande lydelse: 18 Mom.
Hvad i anseende till Dtbet-Sedlars författande och utdelning i 3. §. 1%. Mom. för Landet stadgadt är kommer äfven för Städernas Upp. bördsmän att gälla; Skolande
Magistraterna vid eget ansvar öfver verkställigheten deraf hafva det noga inseende att Debet-Sedlarne af de .
Skattskyldiga mä i rätter tid kunna uttagas. I Stockholm och Den 25 Juli. och Götheborg kommer härmed att sa förhållas som särskildt stadgadt är, eller framdeles kan varda stadgadt. —•
Saint i Hedervärda Bonde-Ståndet den , som blifvit gjord vid 5, Art. 3. $. 5.