Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kilja samtlige Riks-Stånden ät Lag-Utskottet uppdraga att, med deras rätt, öfver Konungens Proposition i sådan fråga besluta, antingen om alla de ämnen, hvilka Propositionen omfattar, eller blott om vissa deribland, då skall Utskottet, genom Kai i vanlig ordning, ökas till ett antal af Fjratioåtta Ledamöter, Tolf af hvarje Stånd.
Detta förstärkta Lag-Utskott äligge då att i frågor, hvilka blott i vissa delar blifvit till Utskottets afgörande öfverlemnade, till Riksens Stän - frihels-Förordning erkänna — — och på det Tolfte. CARL (L. S.) Constitutions-UlsMtels Memorial, N:o 4. der i stadgad ordning afgif va utlåta/iden om de lini nen, deruti något Riks-Ständ förbehållit Riksens Ständer beslutande rätt, och , sedan Riksens Ständer clerås beslut deröfver fattat, de delar af frågan, i hvilka Riksens Ständers beslutande rätt blifvit Utskottet uppdragen, afgöra, samt å Riksens Ständers vägnar yttrande öfver det hela till Konungen afgifva.
Om de frågor, hvilka i sin helhet blifvit till Utskottets afgörande öfverlemnade, ege Utskottet att, utan någon hemställan till Riksens Ständer, besluta och å Riksens Ständers vägnar sig yttra.
Sådant Utskott ege ock att, om det nödigt funer, för upplysningars inhemtande tillkalla andra lagkunniga män, samt, då Konungen och samtliga Riks-Slånden så besluta, efter Riksens Ständers åtskiljande, sitt arbete f ortsätta, dock i intet fall längre, än till den dag, då ny Riksdag öppnas.
Då sådan fortsättning af Utskottets arbeten beslutes, bör h varje Riks-Ständ utse Seve suppleanter, att, i jall Utskotts-ledamöter under liden afgå, dem, i den ordning de erhållna rösternas antal utvisar, efterträda.
För den tid, Utskottet efter Riksdagens slut, sitt arbete f ortsätter, njute dess Ledamöter af Statsmedlen det arfvode, som Riksens Ständer bestämma.
Constitu'iuns-Utskottets Memorial, X:o 4. 21 l:o Lag-Utskottet — Krigs-Slaten. 2:o Lag-Utskottet — inkomma.
Riksdags Ordningen. §, 33. — l:o Lag-Utskottet — — — — Krigs-Staten. - — — 2:o Lag-Utskottet — — — — inkomma. 3:o Förena sig samtlige Riksstånden att åt Lag-Utskottet uppdraga att, med Riksens Ständers rätt, öfver någon genom Konungens Proposition räckt lagfråga, besluta, förfores så, som Regerings-J ormens
Sy § stadgar.
N:ris 61, 96 och 112. mom. 2. Ridd. o. Adelns Prot. B. XVI; pag. 453. XVII: 113. XVIII: 65, XXII: 460. XXIII: 185. XXIV: 379. XXV: 315, 454. Presle-Ståndets Prot: B. X. pag. 382. XI: 375. XIV: 495, 560. XVI: 306, 317. Borgare-Ståndets Prot. B.
V. pag. 876. VII: 278, 547.
IX: pag. 148. XII: 56. XIII: 172. 22 Constitutions-UtslioUets Memorial, N:o 4. 13.
Förslag om rättighet för Constitutions-Utskottet att hos Riksens Ständer anmäla skäl till nedläggande af åtal, enligt Regeringsformens 106 §.
Finner Utskottet åf dessa Protokoll, att någon Stats-Rådets — — — beslut vägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Justitiae-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hvaruti, i stället för Stats-Råd — — — i dessa fall komma att säte taga, och gånge härmed, som i 101 och 102 §§. om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifves.
Då Stats-Rådets Ledamöter eller Konungens Rådgifvare i Commandomål finnas hafva, på sätt ofvanberördt är, gjort sig till ansvar skyldige, dörae dem Riks-Rätten efter allmän
Lag och den serskildta Författning, sorn till bestämmande af sådant ansvar utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd varder.
Finner Utskottet af dessa Prolo coll, alt någon Stats-Rådets — — — beslut vägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan Embetsman under tilltal af Justi liae-Ombudsmannen inför Riks-Rätt, sä framt ej Utskottet finner sig böra förut serski/dt underställa Riksens Ständer de skäl, pä hvilka det anser åtcd icke böra göras; i hvilket fall Riksens Ständer ega att antingen underkänna Utskottets skäl, eller göra sådan anmälan, som i nästföljande omtalas, eller förklara, att ingen anmärkning eger rum.
Riks-Rätt, hvarom denna $ stadgar, vare sammansatt pä sätt, som i 102 $ säges, dock sä, att i stället för Stats-Råd — — — — — der säte taga, och gånge för öfrigt, som i 101 och 102 §§ säges.
Sådan RiksRätt döme efter allmän Lag och den Ansvarighets-Lag, hvilken för detta ändamål utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd är.
N:ris 60, 83, 101 och 112 mom. 3. Ridd. o. Adelns Prot. B. XVI: pag. 453. XVII: 113. XVIII: 51. XIX: 70, 393. XXIII: 317. XXIV: 438.
Cimtitutions- Utskottets Memorial, N:o 4. 23 XXV: 315, 454. XXVI: 61, 97, 104, 173. Preste-Ståndets Prot. B. X. pag. 382. XI: 367. XII: 18, 292. XV: 231, 273. XVI: 306, 317. Borgare-Ståndets Prot. B. V. pag. 858. VI: 139. VII: 294, 547. Bonde-Ståndets Prot. B.
IX. pag. 140. X: 30. XII: 177. XIII: 172. 14.
Regeringsformen. § 109.
Ej må Riksdag längre räcka än Trenne månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Sta Is-Utskott underrätta.
Skulle likväl vid nämnde lids förlopp Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdags-ärendena afgjort, anmäle de det hos Konungen och aske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst
En månad derefter, hvilket Konungen ej ege magt att vägra eller förhindra.
Der sa oförmodadt hända skulle, att vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat — — — — — utfärda.
Ej må Riksdag ntan Konungens och Riksens Ständers sammanstämmande beslut kunna upplösas, förr än Sex månader tilländagått från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stals-Utskott underrätta.
Efter nämnde tids förlopp skola Riksens Ständer utskiljas, så vida icke Konungen och samtlige Riks-Stånden minst Fjorton dagar förut haf va öfve.renskommit om Riksdagens förlängning på bestämd tid.
Der så oförmodadt hända skulle, att, när Riksdagen skall upplösas, Riksens Ständer icke hade Slaten reglerat — — — ut färda. 24 C.onsiilutions-UtsIculteU Memorial, \:o 4.
Riksdags-ördningen. § 80.
Riksdag må ej väcka längre äxi Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Ulskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnde tids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, anmäie Riksens Ständer det hos Konungen, och aske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst
En månad derefter; bprande minst Tvenne Riksstånd hafva sig om denna önskan förenat.
Händer sig, att, vid flen sålunda förlängda tidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, sånee som i hegerings-Formens 109 § stadgadt är.
Riksdag må äfven slutas innan
Tre månader tilländagått, enär samtliga Stånden sådant begära.
Angående tiden för Riksens Ständers sammanvaro och villkoren för deras åtskiljande, äfvensom huru för - hållas börj om Riksdagsmål då ännu stadgas liro oafgjordej formens 10g Regerings - Se Bill. 3 Sämb Mern. j\:ris 14 och 30- Ridd. o. Adelns Prot. B. VIII. pag. 465.
IX: 315, 327. XIII: 109, 287, 308.
Preste-Ståndets Prot. B. V: pa<u 263, 497. VII: 270. Borgare-Ståndets Prot. B. III: pag. 498.
IV: 653.
Bonde-Ståndets Prot. B. VI: pag. 137, 141, 189. VII: 602. 15.
Constitutions-Utslottets Memorial, N:o 4. 25 15.
Förslag, angående valbarhet till Riksdagsman i Bonde-Ståndet. Riksdags-Ordningen. § 15.
Allmogen i hvart härad väljc, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, En, inom häradet boende och besuten, Krono- Kronoskatte-, Frälse- eller Frälseskattehemmansegare, hvilken icke tillförene hört lill annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft.
Vilja — — -— — förena.
Allmogen inom sig„ efter i hvart härad välje hemmantalet, till Riks - dagsman af Bonde-Ståndet, En, inom häradet boende och besuten, hemmansegare, hvilken icke tillförene hört någon till annat Riks-Stånd, eller dinarie beställning i Rikets tjenst, ler fullmakt derå innehaft.
Hvad or el - om sig hemmansegare ock om sådan nu ar sagdt räller med stadgad äbo-rätt sig förena.
N:ris 88, Krono-hemmans-äbo
. som hemmanet innehafver.
Vilja Se Bill. 3 Sami.
Mern, 108 och 124. mom. 2. Ridd. o. Adelns Prot. B. XXII: pag. 460. XXIII: 185. XXIV: 372. XXV: 146, 156, 183. XXVI: 209, 235. Preste-Slåndets Prot. B. XIV: pag. 541, XV: 261. XVI: 147, 159, 475.
Borgare-Ståndets Prot. B. VII. pag. 288, 476, 666. Bonde-Ståndets Prot. B. XII, pag. 122, XIII: 133, 271. ilih. till R.
Prot. 1844, 3 Sami 3 Haft. 26 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 16.
Förslag om tillägg i 2:a Mom. af Riksdags-Ordningens 17 §. a) om val af ny Riksdagsman i dens ställe, som blifvit Talman. Riksdags-Ordningen. §. 17. 2:o Vid alla Riksdagsmanna-val 2:o Vid alla Riksdagsmannaval emellan.
Dör den — — — emellan.
Dör den valde, eller bevisar laga förfall, an- valde, elier bevisar han laga förfall, ställes nytt val. — — — — eller blifver han till 'Falman utsedd, anställes nytt val. b) om vederbörande Riks-Stånds åtgärd för nytt vals anställande.
R iksdass-Ordnimren. §• 2:o Vid alla — — nytt val.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej utan lagliga hinder kunna sig derifrån undandraga, och njute — — — — Academi-f onden. 17. 2:o.
Vid alla — — — -— nytt val. Riks-Stånd, till hvars ledamot den Riksdagsman vald blifvit, anmode om nytt vals anställande dem, som vederbör.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej, utan lagliga hinder, kunna sig derifrån undandraga, och njute — Academi-fonden.
Nrris 89, 109 och 124. mom. 3. Ridd. o. Adelns Prot. B. XXII: pag. 460. XXIII: 185. XXIV: 378. Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 27 XXV: 146, 156, 187. XXVI: 209, 235. Preste-Stånclets Prot. B. XIV: pag. 541.
XV: 184. XVI: 147, 159, 475.
Borgare-Ståndets Prot. B. VII: pag. 292, 477, 665. Bonde-Ståndets Prot. B. XII. pag. 95. XIII: 133, 271. 17.
Föreslagen ändring af formulär lill fullmakt för Bonde-Ståndets Riksdagsmän. Riksdags-Ordningen. §. 22.
Fullmakterna böra, för att \ara gällande, lyda sålunda: — — — — — (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Krono, Krono-Skatte eller Frälse-Skatte-Hemmanet N. N. uti N IN. härad af N. N. Län) — — utlemna.
Fullmakterna böra, lör att vara gällande, lyda sålunda: •— — — — (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å hemmanet N. N. uti N.
N. härad af N. N. Län) — — — utlemna.
Ridd. o. Adelns Prot. B. XXVI pag. 43, 46.
Preste-Ståndets Prot. B, XVI pag. 370, 387. Borgare-Ståndets Prot. B. VII Pag - pag - 580.
Bonde-Ståndets Prot. B. XIII 220. 28 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 18.
Förslag angående val af Ordförande inom Riksens Sländers Utskott m.m. R iksdags-Ordn ingen• § 39.
I alla Riksens Ständers Utskott Riksens Ständers Utskott, Reviso iöre den bland Ridderskapels och A- rer och Nämnder samt Utskotts-Afdelns närvarande Fullmägtige ordet, delningar| raije inom sig Ordförande; som enligt Riddarhus-Ordningen der- äfvenså Fullmägtige i Banken och till berättigad är.
Rikgälds-Contoret, hvilka dock skola efter hvarje års förlopp nytt val företaga.
Främste närvarande Ledamoten af Ridderskapet och Adeln före ordet, innan val skett, samt i fall Ordföranden för något tillfälle icke är tillstädes.
Ordförande utöfver en vecka vara förhindrad alfr Ordförandeskapet bestrida, ankom me det pä Ledamöterne, Revisorerne eller Fullmäktige alt nytt val anställa.
Ordförandei Utskott före äfven ordet, när Utskottet förstärkes.
N:ris 21, 36 och 71 mom. 4.
Adelns Prot. B. X. pag. 296. XI: 18, 109. XIII: 197, 295, 498. XVIII: 330. XIX: 349. Preste-Ståndels Prot. B. V: pag. 675. VI: 171. VII: 514. VIII: 14. XI: 790. XII: 85. Borgare-Ståndets Prot. B, IV: pag. 301, 719. VI: 79.
Bonde-Ståndets Trot. B. VII. pag. 157, 679. X : 16. Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 29 19.
Tvänne förslag, rörande tryckning af Riks-Ståndens Protocoll och handlingar.
A. Riksdags-Ordningen. §: 59. i:a momentet. l:o Alla hos Riks-Stånden — *— — Ekonomi beträffar.
Der öf verläggningarne hållas o ffentligen, ege dock Ständ makt att om dess Protocoll annorlunda förordna.
Protocollsom icke sä fullständigt, som ofvan sagdt är, tryckas, skola tvä fäldt utskrifvås att aflemnas till förvar, det ena i Riks-Archivet, det andra i Banken.
Hvarje enskild stände fritt att hos den, sorn Protocollen vårdar, utbekomma samt utan hinder eller författare-ansvar trycka större eller mindre delar af samma Protocoll. Tryckfrihets-förordningen. § 2. i:a perioden.
Alla hos Riks-Stånden — -— — Ekonomi beträffar. 4:o
I grund af hvad — — —> — alla slags handlingar i hvad ämne sorn helst.
Vid föregående tillåtelse skola följande undanlag ovägerligeu iagltagas. 4:o
Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligeu iagtlagas. 30 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4.
Att Protocoil, hållna hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commandomål, eller Stats-Rådets Protocoll och handlingar, eller Riks-Ståndens eller Hemliga Utskottets — — — —- icke uppenbara.
Att ej — — Att Protocoil, hållna hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commandomål, eller Stats-Rådets Protoooli och handlingar, eller Hemliga Utskottets icke uppen bara.
Att ej — — B. Riksdags-Ordningen. §•
2:a och 3:e perioderne.
De handlingar likväl, hvilka till samtlige Riks-Stånden aflemnas, såsom Konungens Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och förklaringar samt de Protocolls-Utdrag, hvarigenom Stånden meddela hvarandra sina beslut, skola icke i Protocollen intagas, utan endast till sitt innehåll kortligen deruti anföras.
Dessa handlingar Irvckas serskildt, såsom ett Bi O J 7 bang till samtliga Riks-Slåndens Protocoil och utgifvas under ExpeditionsUtskollets uppsigt. 59. 2:a momentet. 2:o Handlingar, hvilka till samtlige Riks-Stånden inJemnas, eller från dem utgå, skola icke i Protocollen intagas, ulan endast med nummer eller kort rubrik antydas.
Af dessa handlingar böra, såsom Bihang till samtlige Riks-Ståndens Protocoil, Konungens Propositioner, Utskottens Betänkanden samt de Protocolls-Utdrag, sorti innehålla Riks-Ståndens deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers skrif reiser till Konungen, och Riksdags-Beslutet serskildt från trycket, under Expeditions-Utskottets eller sedan Riksdag slutad är, Tryckfrihets-Comiteens uppsigt, utgifvas, dock att hvad förut är pä allmän be - Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 31 kostnad tryckt och till Riks-Ständen utdelad tj icke mä i B ihan get ånyo tryckas.
N:ris 98, lil och 124 Mom. 5.
Ridd. o. Adelns Prot. B. XXII: pag. 460. XXIII: 185. XXIV: 382. XXV: 146, 156, 188. XXVI: 209, 235.
| Preste-Slåndets Prot. B. XIV: pag. 495.
XV: 197. XVI: 147, 160, 475.
Borgare-Ståndets Prot. B. VII: pag. 284, 477, 666. Bonde-Ståndets Prot. B. XII: pag. 95, XIII: 133, 271. 20.
Förslag angående Stats-revisions förrättande årligen.
Derjemte skola — ändringar besluta.
Desse Revisorer, sorn skola vara Sex af hvarje Riksstånd, böra melian Riksdagarne sam-' manträda så ofta, alt hvarje Revision mä kunna omfatta tvänne års afsiutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrätlningen sin början den 15 September; skolande så viii Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till näslpåföljande Revision, till hvilken Revisorerne böra af Derjemte skola — — förändringar besluta.
Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riksstånd, böra emellan Riksdagarne årligen sammanträda den i5 September„ hvarje Revision omfatta ett års af slutade räkenskaper och icke någon öfverskrida
Två månaders tid.
Med Revisorernes röstberäkning förhålles, enligt de uti 66 § utstakade grunder, Riksdags-Or dningen. §. 68. för - 32 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4.
Konungen kallas.
Och må ingen Revision öfverskrida en lid af Tre månader.
Med Revisorernes röstberäkning förhålles, enligt de uti 66 § utstakade grunder.
Ridd. o. Adelns Prot. B. VIII: pag. 465, IX: 317, 346.
Preste-Ståndets Prot. B. Y: pag. 263, 516.
Borgare-Ståndets Prot. B. III. pag. 510.
Yl. pag. 137, 141, 201. 21.
Förslag, rörande anmärkningar, i anledning af Stats-Verkets räkenskaper för en tid, hvars Stats-Råds-Protocoll blifvit af Conslitutions-Utskottet granskade. Riksdags-Ordningen. § 76.
Allt hvad Riksens Ständer — tillåten; dock hör — tillkommer. oagtadt Allt hvad Riksens Ständer —- — tillåten.
Dock må en af Constitutions-Utskottet verkställd granskning af Stats-Radcts Protocoll för en viss förfluten tidrymd icke hindra upptagandet af de anmärkningar , som vid Stats-Verkets för samma tidrymd, men sednare, afslutade räkenskaper varda gjorda af det Stats-Utskott, till hvilket dessa räkenskaper vid påföljande Riksdag Conslitutium-UlskotteU Memorial, N:o. 3. 33 Riksdag öf verlämnäs.
Äfvenledes bör oagtadt — — — tillkommer.
Ridd. och Adelns Prot. B. XIX: pag. 70, 392, 462.
Presle-Slåndets Prot. B. XII: pag. 18, 270.
Borgare-Ståndets Prot. B. VI: pag. 133.
Bonde-Ståndets Prot. B. X: pag, 29.
Jfå 5.
Ank. till Exp. Utsk. den 6 Sept. kl. 4 e. ra.
Memorial till Riksens Ständer, med h/vilande Grundlags-ändringsförslag i fråga om Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen.
Constilulions-Utskottet får härvid till Riksens Ständer vÖrdsamligen öfverlemna de från sistlidne riksdag hvilande alternativa Grundlags-ändringsförslag, som innefattas i Kongl. Maj:ts vid samma Riksdag aflåtna Nådiga Proposition (N:o 74), angående upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen, och hvilka förslag nu påkalla Riksens Ständers beslut, alternativet litt. A., endast så framt Riksens Ständer bifalla Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition (N:o 73), angående upphäfvande af hvad stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen, och litt. B, blott om Riksens Ständer icke bifalla denna Nådiga Proposition.
S Sami. 3 Haft. 5 34 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 5.
Kongl- Maj:ts Nådiga Proposition (N:o angående upphö rande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen.
Alternativa fö r sl a g : a) under förutsättning, att Riksens Ständer bifalla Kongl. Majits Nådiga Proposition N:o j5, angående upphäf vande af h vad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen.
(Ira förslaget i uppgiften vid Mern.
JN:o 4.)
Rc gerings formen. § 21.
Konungen eger tvänne röster i de nial, hvilkas föredragning och af- (Utgår.) görande Ilan för godt finnér att i Högsta Domstolen öfvervara.
L) under förutsättning, att Riksens Ständer icke bifalla njssberörde Nådiga Proposition, N:o j5.
Ma jäs Regeringsformen. § 21. eger tvänne röster i de Konungen föredragning och afgöran - mål, hvilkas de Han för godt finner alt Domstolen öfvervara.
Ålla frågor om skola hos i Högsta Lagen förklaringar öfver Konungen anmälas och Dess röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Konungen må, der Han så för godt finnér, i Högsta
Domstolen öfvervara frågor om förklaringar öfver Lagen, och eger dervid tvänne röster; skolande när Konungen icke i Högsta
Domstolens öfverläggningar om sådana frågor deltagit, desamma hos Constilulions-Utskoltels Memorial, N:o 6. 35
Han icke i Högste
Domstolens öfverläggningar derom deltagit.
Konungen i Stats-Rådet anmäl'as_, samt Hans röster deruti inhemtas och beräknas.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVI: pag. 201. XVII: 58, 150. Preste-Ståndets Prot. B. IX: pac;. 248. X: 449.
Borgare-Ståndets Prot. B.
V:pag. 725—742.
Bonde-Ståndets Prot. B. IX : pag. 8. JfS 6.
Ank. till Exp. Utsk. d. 6 Sept. kl. 4 e. m.
Memorial till Riksens Ständer med hvilande förslag om ändrad numerering af vissa §§ i Regerings-Formen.
1 händelse af Riksens Ständers bifall till Kongl.
Maj:ls under den nästförlidna Riksdagen aflåtna Nådiga Propositioner, N:ris 74 och 75, erfordras ändring i numerordningen för vissa paragrafer af Regerings-Formen.
De vid nämnde Riksdag i detta hänseende beredda, och till den nu påstående hvilande, förslag får Constitutions-Utskottet härhos vördsamligen öfverlemna; ankommande dessa förslag på Riksens Ständers afgörande, Litt. a., allenast så vida Riksens Ständer bifalla Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition (]N:o 75),’ angående upphäfvande af hvad stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen, och Litt b. derest äfven Kongl. Propositionen (N:o 74. litt. a.) om upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen af Riksens Ständer bifalles.
Stockholm den 5 September 1844. 36 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 6.
Förslag lill ändring af åtskilliga Grundlagsparagralers numerering. a) Under förutsättning af Riksens Ständers bifall till Kongl. Majis Kådiga Proposition N:o angående upphäf vande aj hrad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen (l:o förslaget i uppgiften vid Meni.
N:o 4). neger int § Konungen bör — — — — åstadkommer.
Konungen late en hvar blifva dömd af den Domstol, hvarunder lian rätteligen hörer och lyder. § Konungens Domsrätt : —- Högsta Domstol. § Denna Högsta Domstol — — tid, som försuten är.
§ (Utgår genom bifall till Kongl. Majrts Nådiga Proposition 3V:o 75.) 'sj or men. 16.
Konungen bör — — — — åstadkommer. 17.
Konungen läte en hvar blifva dömd af den Domstol, hvarunder han rätteligen hörer och lyder. 18.
Konungens Domsrätt Högsta Domstol. 19.
Denna Högsta Domstol — • — tid, som försuten är.
Coust il allon s- U Iskol tets Memorial, N:u 6. 37 Se Bih. 3 Sami.
Ridd. o. Adelns Prot. B. XVI p. 201. XVII: 59, 171. Preste-Slåndets Prot.
B. IX. pag. 248. X: 461.
Borgare-Ståndets Prot. B. V. pag. 744.
Bonde-Ståndets Prot. B. IX. pag. 9. b) Ytterligare: för den händelse att Kongl. Majrts Nådiga Proposition N:o ~4, om upphörande af Konungens Wänne röster i Högsta Domstolen (Se Meni.
N:o 5, litt.
Af jemte den Nådiga Propositionen N:o 75, om upphåf vande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen, skulle af Riksens Ständer bifallas.
Regeringsformen. § 20.
Krigs- Uti fredstider — — Krigs Arliclarne. § 21.
(Utgår genom bifall till Kongl. Uti Högsta Domstolen — —•*
Maj:ts ofvannämnde grundlagsändrings- vara närvarande.
1’örsla g.) § 22.
Uti Högsta Domstolen — Alla Högste
Domstolens vara närvarande.
— Dess Secret.
Uti fredstider — — — Articlarne. 38 Constitutions-Utshottels Memorial, N:o 6. § 23.
Alla Högsta Domstolens Uti Konungens Hög - Dess Secret. sta Domstolen. § 24.
Uti Konungens — Högsta Domstolen. § Konungen eger alt i brottmål göra nåd, mildra lifsstraff samt återgifva ära och till Kronan förverkadt gods?; dock må öfver ansökningar derom Högsta
Domstolen höras och Konungen Sina beslut i Stats-Rådet fatta.
Konungen eger att i brottmål göra Nåd, mildra lifsstraff samt återgifva ära och till Kronan förverkadt gods; dock må öfver ansökningar derom Högsta Domstolen höras och Konungen Sina heslut i Stats-Rådet fatta. 25.
Då Konungen, enligt nästföregående gjort
Nåd, ankomme på den brottslige alt antingen emottaga den nåd honom blifvit förunnad, eller undergå det straff, hvartill han blifvit dömd.
N:o 70. Ridd. och Adelns Prot. B. VIII: pag. 330. XIX: 349. 447. Preste-Ståndets Prot. B. XI: pag. 790. XII: 85. Borgare-Ståndets Prot B. VI: pag. 79. Bonde-Ståndets Prot. B. X: p. 15. Coustituliöns-Utskottets Memorial, N:o 7. 39 JIS 7. ' Ank. till Exp. Utsk. den 6 Sept. 1844, kl. 4 e. ra.
Memorial till Riksens Ständer, med h/vilande Grundlags-ändringsförslag, åsyftande upphäfmandet för Högsta Domstolens Ledamöter af skillnaden mellan Frälse och Ofrälse.
Bland de från näsllidne lill innevarande riksdag hänskjutna förslag till ändringar i Grundlagarna befmnes det alternativt uppgjorda, som uti hosföljande på vanligt sätt sammanfattade uppgift lill Riksens Ständer vördsamligen framlägges, om upphäfvande, för Högsta Domstolens ledamöter, af skillnaden mellan frälse och ofrälse; varande förslagets t vänne alternativer föremål för Riksens Ständers afgörande, litt. A., endast i den händelse alt Riksens Ständer antaga och Kongl. Maj:t i Nåder gillar det från nästföregående
Riksdag hvilande förslaget om rättighet för Conslitutions-Ulskotlet att hos Riksens Ständer anmäla skäl till nedläggande af åtal, enligt Regerings-Formens 106 §, och litt.
B. blott i det fall, att Riksens Ständer icke antaga eller att Kongl. Maj:t ogillar nyssberörde förslag.
Stockholm den 5 Sept. 1844.
Förslag om upphäfvande, för Högsta Domstolens Ledamöter, af skillnaden mellan Frälse och Ofrälse.
Alternativ er: a) för den händelse att Riksens Ständer antaga och Kongl. Maj.t gillar det från nästföregående Riksdag hvilande förslaget, otu rättighet för Constitutions-Utskottet att hos Riksens Ständer anmäla skäl till ned/äg - 40 Constitulions-Ulskottets memorial.
N:o 7. "ande af åtal enlist Reseninss for mens 106 ( Se 13 punkten i upp giften vid Mera. N:o 4).
Regeringsformen. § 17.
Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige Män, Sex Frälse och Se\
Ofrälse, hvilka fullgjort — — — — Högsta Domstol. (eller § 18, om förslaget litt. a. vid Memorialet N:o 6 varder godkändt och gilladt.)