Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län till Utskottet remitterade Stats-regleiings-förslag; men som Utskottets tillstyrkan, rörande detta anslag, blifvit af BorgareSlåndet bifallen, och äfven torde kunna anses öfverensstämma med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Slåndets åsigter i samma ämne, då inom .sistbemälde 2:ne Riks-Slånd, enligt de derifrån till ULskoltet ankomne Protocolls-Utdrag, anmärkning emot ifrågavarande punkt af Utlåtandet ej förekommit, samt Utskottet i öfrigt ej funnit, att några giltiga skäl för den yrkade nedsällningen blifvit anförde, vidblifver Utskottet i denna punkt det afgifna Utlåtandet.
Ledamöter inom Preste-Ståndet hafva ansett den af Utskottet -•uti 4;de punkten af Utlåtandet gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t. i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta för hvarje år upprätta och till vederbörande Embetsverk aflemna inventarium öfver de å Kongl.
Slotten befintliga, Staten tillhöiiga möbler, vara full - Stals-Ulskoltels Utlåtande, N.-o l68. 9 fullkomligen öfvei flodig, sås >m innefattande en begäran om livad redan Vöre i Nåder föreskrifvet, då nemligen, i följd af Kongl. Majlis
Nådiga skrifvelse till Stats-Conloret af den 21 December 1825, Riks-Murskalks-Embetet vore ålagdt att upprätta förteckning öfver de möbler, som under året inköpas och försäljas, samt att denna förteckning årligen tili Handelsoch Finance-Expedilionen ingifva.
I anledning häraf får Utskottet anföra, alt då, i händelse den controll, som med förteckningarne å de under hvarje års lopp inträffade förändringar med möbler och inventarier är åsyftad, skall vinnas, dessa förteckningar böra afgilvas icke till en af Stats-Expeditionerna, der de ej kunna blifva föremål för granskning, utan lill något af de Embetsverk , hvilka ega Bppsigten öfver Statens tillhörigheter eller granskning äf räkenskaperne sig anförtrodde, och således antingen till Kongl. Kammar-Collegium eller Kongl.
Kammar-Rätten, så får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, alt Kongl. Majit täcktes i Nåder anbefalla vederbörande att till det af dessa Embetsverk, som Kongl.
Majit, kan pröfva lämpligast, aflemna fullständiga inventarier öfver de å Kongl.
Slotten befintliga, Slaten tillhöriga, möbler, och sedermera årligen uppgifter, som utvisa de förändringar, hvilka under årets lopp inträffat.
Emot det af Utskottet uti Utlåtandets Bite punkt framställda förslag, i afseende på anslaget till Kongl.
Hof-Slallets utfodring, hafva inom både Hög loll.
Preste-Ståndet flere talare upplrädt, under yrkande! alt detta anslag, hvilket, efter afdrag af ränteoch arrende-hö, beräknadt efter markegårigspris, i stället för det förut antagna värdet af endast 5 sk. 4 rst.
Bico för LU., skulle blifva alldeles otillräckligt för llof-Stailels behof, måtte, då Utskottet ej förmodades hafva åsyftat någon nedsättning uti det förra anslaget, förklaras böra, såsom tillförne, vara ett förslags-anslag, hvars inträffande behållningar reserveras för kommande års behof, hvaremot ändock möjligen uppkommande brist bör af Riksgälds-Contoret fyllas, hvilken åsigt äfven biträdts af en ledamot inom Bonde-Ståndet; hvaremot öfrige ledamöter af nämnde Stånd, som rörande denna punkt sig yttrat, icke allenast funnit, att anslaget bordt till visst belopp bestämmas, utan äfven yrkat en nedsättning deruti af 10,000 Ridr årligen.
4 Sami, 1 A/d.
Haft- 2 fö Siats-Ulskoltels Utlåtande, N.-o 168.
Af de uppgifter, sorn, angående förvaltningen af de till Kongl. Hofstallets utfodring anslagne medel, kommit Utskottet tillhanda, inhemtas: att, under loppet af de senaste tio åren, behållningarme å anslaget uppgått tillsammans till 17,943 R:dr 18 sk. i i rst., eller för hvarje år, per medium, 1,794 Rtdr, hvaremot skillnaden emellan nu stadgade beräkningspris för arrende- och ränte-hö, samt det,, sorn uppkommit genom markegångssättningirne, under samma tid skulle hafva utgjort 29,188 R:dr 4* sk. 2 rst., eller i medeltal för hvarje år 2,918 R:dr, så alt, om det af Utskottet föreslagna markegångsvärde skulle blifvit i sådant afseende be'räknadt, en brist å anslaget af 1,124 R:dr årligen skulle hafva uppstått, i stället för ofvanberörde, år från år reserverade, behållning; men då, med iagttagande af hushållning, brist å anslaget, äfven med den utaf Utskottet föreslagna beräkning af hö-priset, torde kunna för framliden undvikas, i synneihet som de i den förra staten uppförde 9. drabanthästar, till hvilkas utfodring anslaget äfven varit afsedt, icke numera å det Kongl. Hofstallet underhållas, har Utskottet, uti dess i det afgifna Utlåtandet rörande denna punkt gjorda förslag, hvilket blifvit af ett Riks-Stånd bifallet och af ett annat återremitteradt, endast för erhållande af en yrkad nedsättning uti anslags-summan, icke ansett sig böra tillstyrka någon förändring.
Uti anslagen till ved och kol för de Kongl. Hofven samt Kongl. Slottets i Stockholm polis-, lys- och renhållning, har inom Bonde-Ståndet äfven nedsättning blifvit yrkad; men då på lika sätt, sorn i afseende på Utlåtandets första punkt blifvit anfördt, Utskottets tillstyrkan, att anslagen för ofvanberörde tvänne föremål böra oförändrade bibehållas, kan antagas vara med Irenne Riks-Stånds mening öfverensstämmande, samt intet giltigt skäl åberopats till stöd för den yrkade nedsätlningen, hemställer Utskottet, att vid hvad redan i denna del af Utlåtandet föreslagits, må förblifva.
Emot Utskottets förslag att, till vinnande af redighet i förvaltningen, lättnad vid räkenskapernas granskning och besparing i utgifter, samtlige Kongl. Slotten, jemte det till deras underhåll beviljade anslag, hädanefter måtte ställas under inseende och förvaltning af en enda redan befintlig embets-myndigliet, hafva ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt PrcsteStåndet anmärkt, dels att de Kongl. Slotten redan vore, genom KongL brefven af den 2 Februari 1819 oc^ ^en Februari 1831, ställda under Riks-Marskalks-Embetets inseende, i följd hvaraf någon underdånig framställning derom från Rikets Ständers sida ansågs öfverflödig, dels att in - Stats-Ulskottets V t lutande, Nid 168i 11 dragning af Ståthållare-plalserne ej torde komma alt medföra någon serdeles besparing, då nemligen högst få af desse embetsman hafva löner, och de, som åro dermed försedde, uppbära desamma icke af statsmedel1, utan af Hans Majit Konungens hand-cassa; dels ock slutligen, att högst olämpligt vore, om i afseende på förvaltningen af Rosersbergs slott och kungsgård skulle af Rikets Ständer meddelas enahanda föreskrifter, sorn angående de öfriga Kongl. lustslotten, helst Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag, såsom ett bevis af sin underdåniga tillgifvenhet, erbjudit och upplåtit till Kongl. Maj:t, för dess lifstid, dispositionen af nämnde kungsgård, jemte det för byggningarne underhållande på stat uppförda årliga anslag af 2,000 Ridr,. hvaraf följde, alt Rosersbergs slott blifvit lill Konungen enskildt öfver— lemnadt.
Deremot hafva flere ledamöter af Bonde-Ståndét yrkat, alt anslagen lill samtliga Kongl, lustslotten måtte till hälften af deras nuvarande belopp nedsättas.
I anledning af hvad sålunda blifvit anmärkt, får Utskottet anföra, att Utskottet icke förbisett, alt Riks-Marskalks-Embetet, på sätt som vederbör, enligt’ de åberopade Rong!, brefven af den 2 Februari 1819 och den 28 Februari 1331, har sig uppdraget öfverinseendet öfver de Kongl; slottens förvaltnings men har Utskottet deremot med sin framställning åsyftat, icke blott en till stalsförslagens granskning inskränkt öfversigt, utan att, med Ståthållare-befaltningarnes upphörande, en enda auctöritet borde handhafva den speciella förvaltningen af samtliga lustslotten; och då en d1 hk åtgärd, efter Utskottets öfvertygelse, skulle i flere hänseenden leda, ej mindre till enkelhet, utan jemväl lill besparing, enär, fastän Stålhållarnes contanta löner, enligt hvad erinradt blifvit och vid ärendets behandling ej varit Utskottet obekant, icke utgå af stats-anslagen, utan, der de äro anvisade, af Kongl. Majlis Hofhållnings-anslag, Slåthållarne likväl i allmänhet njuta åtskilliga andra förmoner, såsom af boställen, ved, hästoch ko-rationer m. m., hvarigenom för lustslotten uppstå kostnader, hvilkas upphörande vid nuvarande innehafvares afgång, genom den af Utskottet föreslagna åtgärd åsyftats-; så har Utskottet funnit sig böra vidhålla den förut gjorda framställningen i ämnet.
Hvad serskildt angår Kongl. Lustslottet Rosersberg, så enär dispositionen af delta slott, med den dertill hörande jord, blifvit af Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag, såsom ett bevis af deras underd. tillgifvenhet, till nu regerande Konungen, för Dess lifstid, upplåten, jemte det för byggnadernes underhåll å stat uppförda anslag, 2,000 JR:dr årligen; i följd .12 .'Stats^Utsholtels rUtillande, *ZV.o 16S. hvaraf, enligt livad Utskottet numera fått inhemta, förvaltningen af Rosersbergs slott och kungsgård, i olikhet med hvad i afseende på de andia lustslotten eger rum, varit och ännu är ställd under Kongl.
Majrls eget höga inseende, anser Utskottet, sorn med den föreslagna fördelningen al •j;sta Hufvudtitelns anslag, icke åsyftat någon inskränkning uti dispositionsrätten öfver berörde af Rikets Ständer till Kongl. Maj:L upplåtne kungsgård, sig böra serskildt, i afseende på densamma, tillstyrka, att anslaget för Rosersbergs Kongl. Lustslott, 2,000 Rrdr, må hänföras till den irsta Afdelningen af Hufvudtitelns anslag, och således vara, i afseende på förvaltningen, från revision ifri taget.
Vidkommande slutligen anmärkningarne, i anledning af Utskottets förra yttrande, att å irsta Hufvudtitelns ard ra Afdelning borde uppföras, ej mindre hvad sorn erfordras för underhåll af Kongl, slottet och de byggnader uti hufvudstaden, hvilka uteslutande för Kongl. Hofhållningen disponeras och fortfarande böra användas, än ock hvad af det gemensamma, af Utskottet å irsta Afdelningen uppförde, anslag lill lyshållningen och brandväsendet, bör serskildt för sistnämnde behof anvisas; så enär, innan veikslällighet af Utskottets förut .framställda förslag kan följa, närmare mäste utredas, såväl hvilka al kronans byggnader inom hufvudstaden kunna anses vara ställde till Kongl. Majrls enskilda disposition för Hofhållningenx behof, sorn äfven beloppet af de anslag., hvilka, i öfverensstämmelse meri Utskottets förslag, skulle framgent komma att för nyssnämnde ändamål (ill irsta Hufvudtileln öfverflyltas, eller emellan dess serskilda Afdelningar fördelas, hvilken utredning
Utskottet hvarken är i tillfälle eller finner sig tillhöra att upprätta, hvadan ock Utskottet med sin framställning endast åsyftat, att ett förslag i delta hänseende må vid nästa Riksdag kunna ifrån dKongl.
Majrt erhållas, finner Ulskoltet sig i detta ämne icke ega anledning till annat yttrande, än sorn redan blifvit afgifvet.
.‘Stockholm den 9 Juni 1840.
TRYCKT HOS J. A. WAU. DÉN, 18 40.
Stals-Ut slottet s Memorial, N:o 16g.
I N:o 169.
Ank. till Exp. (Jtsk. den 11 Juni, kl. 6 e. m.
Memorial, angående bestämmandet af aftöningen för den vid Iliks-Slåndens och Utskottens Canzlier anställda personal.
(Rgs AfJ.)
Jemte andra yttranden, rörande den bemälde personal tillkommande aflöning, har SlaLs-Utskottet från Hedervärda Bonde-Slånde-t fått emottaga ett anförande af Riksdags-fullmägtigen från Skaraborgs Län, Fm <oon Zweigbergk, hvaruti han föreslagit, att Utskottet mätte anmodas till RiksStånden inkomma med serskildt Utlåtande, angående Canzli-betjeningens arfvoden, 'hvilka icke borde blifva mindre ia vid sista Riksdag, och hvilkas återstående belopp, senast den 7 i denna månad, borde få af vederbörande uppbäras, samt derefter månadlligen till hela sitt belopp utgå.
Genom bifallandet af Utskottets, under N:o 10, afgifna Utlåtande, hafva Rikets Ständer väl beslutil, att, i 'öfverensstämmelse med 24 §• Riksdags-Ordningen, till närmare Riksdagens slut uppskjuta bestämmandet af ifrågavarande aflöning; roen ehuru Riksdagsgö,romålen, oansedt den vid deras handläggning ådagalagda sällsynta arbetsamhet, ännu icke framskridit så vida, att tiden för dessa göromåls fulländande och Riksdagens alsi utande kan med någon tillförlitlig säkerhet förutses, har Utskottet dock, enär hela Bonde-Ståndet, enligt det Utskottet tillhandakomna Protocollsutdrag, instämt i berörde anförande, ansett sig böra gå detta Stånds sålunda yttrade önskan till mötes, samt nu uppgöra och Rikets Ständers bepröfvande underställa förslag till slutligt bestämmande af afiöningen för de vid Riks-Ståndens och Utskottens Canzlier anställde tjenstemän och vakfbeljente.
Härvid har Utskottet utgått från den grundsats, alt de serskilda, 1 egenskap af månadtliga arlvoden eller dagtractamenten, desse tjenstemän tillkommande aflöningsförmoner borde bestämmas till enahanda belopp, som vid sistförflutna Riksdag, enär Utskottet saknat allt skäl att tillstyrka någon nedsättning i omförmälde aflöning, hvilken, oaktadt
Riksdagsgoronaålens ökade mängd och vidlyftighet, i allmänhet fortfarit oförändrad sedan en tid, då de för Statens em bets- och tjenstemän bär i hufvudst*- £ih. tili Ii. St.
Prat. 1840.
4 S*ml. 1 Åjd. 49 HäfteU i 3 Stats-Utslcottets Memorial, JV'.o 169. den fastställda lönevillkor, vicia understego, hvad de för närvarande utgöra.
I öfverensstämmelse med denna grundsats, har Utskottet, sorn ej eller å andra sidan funnit några giltiga skäl att., under nuvarande förhållanden, föreslå tillökningar i de tillförne bestämda aflöningsbeloppeu, följaktligen ansett sig icke kunna understödja den af Bonde-Slåudels
Talman gjorda framställning om arfvodets för detta Stånds Secreterare förhöjning till 5oo R:dr i månaden, helst denne tjensteman, genom elt ökadt Canzli-biträde, synes vid innevarande Riksdag hafva erhållit en . icke obetydlig lindring i sina göromål.
I likhet med hvad som vid flera föregående Riksmöten egt rum, Rar Utskottet trott, att, äfven vid denna Riksdag, aflöningen för Secrelerarne hos Riks-Stånden och Utskotten borde beräknas och utgå efter månad, samt för den öfriga Canzli-personalen och Vakt-betjeningen efter dag.
Efter denna grund och med ledning dels af den Utskottet, vid Riksdagens början, af Herr Landt-Marskalken och Herrar Talmän tillställda uppgift, dels ock af Rikets Ständers, uppå derom gjorda framställningar, serskildt meddelade beslut, är följande förslag lill aflöning! för Canzli- och Vaktbetjeningen hos Rikets nu församlade Ständer samt Utskotten upprättadt, och å hvilket förslag Stats-Utskottet får härmedelst vördsamt tillstyrka Rikets Ständers fastställelse.
RiddersTcapct och Adeln:
För Riddarhus-Secreteraren, i egenskap af della Stånds Secreterare, i månaden R:dr 3oo: — —— „ Sju Notarier, hvardera om dagen . l\‘. 2/}.— „ Sex CanzJister d:o d:o 3: —— — „
Fem Vaktmästare d:o d:o 1: 16.
— Då Canzli- och Vakt-betjeningen hos Riclderskapet och Adeln anta ges af Riddarhus-Direction före Riksdagens början, och måste, för bestridande af flerfaldige utaf Rikets Ständers sammankomst föranledda göromål, dessförinnan inträda i tjenstgöring, synas arfvodena och tractamentena för denna betjening böra, på samma sätt som vid sistförflutna Riksdag, beräknas och utgå från och med fjerde dagen före Rikets Ständers sammanträde oell således från och med den 10 Januari detta år - Stats-TJlskottels Memorial, N:o 16g.
.3 Hos Högvördiga Preste-Ståndet:
För Secreterare!!, i månaden .
. R:dr 3oo: — — ,, En Notarie, 0111 dagen , „ 4: 24- — „ Sju Canzlister, hvardera om dagen . „ 3: — — ,, Fyra Vaktmästare d:o d:o. i: 16.— hvilka arfvoden böra utgå: för Secreterare!!, Notarien och 2:ne Canzlister, fran och med den 20 sisth Januari, för Vaktmästarne från och med den i4 i samma månad samt för 4 Canzlister från och med den 22 näsllidne Februari, äfvensom för en Canzlist från och med den 29 i sislförflutna
Hos Wällojl. Borgare-Sländel:
För Secreleraren, i månaden .
R:dr 3oo: — — „ Två Notarier, hvardera om dagen ,, 4: 24• — Nio Canzlister, d:o d:o 3: — — Fem Vaktmästare, d:o d:o „ 1: 16.— Secreterarens arfvode beräknas från och mod den 2r sisllidne Januari samt aflöningen för Notarierne oell 3:iie Canzlister från och med den a3 i samma månad; för de öfriga Sex Canzlisterne böra arfvodena utgå från och med den 22 näsllidne Februari och tractamentena för Vaktbetjeningen från och med den 14 i förstnämnde månad.
Hos Hedervärda B onde-Ståndet:
För Secreterare!!, i månaden R:dr 4oo: — — Tre Notarier, hvardera om dagen o: — Sexton Canzlister, d:o d:o 3:
,, Fem Vaktmästare, d:o d:o . i: *6. alt beräknas och utgå: för Secreleraren, t Notarie, 2 Canzlister och 2 Vaktmästare från och med den 14 sistlidne Januari, för 2 Vaktmästare från och med den 17, för 1 Vaktmästare från och med den 21 samt för 2 Notarier och 14 Canzlister från och med den 24, allt i samma månad.
Hos Constitutions-Utskottet:
För Secreteraren, i månaden R:dr 166: 3a.— „ En Notarie, om dagen 3: 24.
,, Fyra Canzlister, hvardera d:o u 3: 34-'
„ Två Vaktmästare, d:o d:o ; • » i: iG.«—r 4 Siat M-Utskottets Memorial, N:o i6g, Börande donna aflöning:» enligt nyssbemäldte Utskotts af Rikets Ständer bifallna memorial N:ris 6 och 8, beräknas för Secreterare!! från och med den 3 sistlidne Februari,, för a:ne Canzlister från och med1 den t nasti.
Mars, samt för den öfriga betjeningen från och med dess antagningsdag, eller, jemlikt Stats-Utskottet meddelad uppgift, den 3 i förstnämnde månad,.
Ilos Stats-Utskottet :
För Secreteraren, i månaden R:dr 200: — —- „ Secreteraren för de Riksgäldsverket rörande ärenden d:o „ 166: 32; —- ,, den Utskottet biträdande Kamererare, om dagen . ,, — — ,, Två Notarier, hvardera, om d:o . .. ,, 4: — — „ Fyra Canzlister, d:o d:o ......
,, 3: — — „ Fem Vaktmästare d:o> d:o 1: 16I - För förstbemälde Secreterare, Tre Canzlister och Vaktbetjent»ge» beräknas aflöuingen från och med den 3 sistlidne Februari, för den andra Secreteraren samt Kamereraren och Notarierne från och med den 10 i satarna månad , och för den fjerde Canzlisten från och med den 3 nästlkin. e Mars. ^Stats-Ulskottels Memorial N:ris 1 och 17).
Hos Bevillning#- Utskottet : För Secreterare», i månaden, .
R:dr 166; 3)2.
— „ Tre Notarier,, hvardera, o.m dagen.. ...... 3: a/f. — „ Tre Canzlister d:o> d:o- ....... „ 2: 24. — ,» Tre Vaktmästare d:o d:o- ........ 1:16. — att Beräknas £ för Secreteraren från: och med den 3 sistlidne Februarii, för Notarierne och Vaktmästarne från och med näst påföijde dag,, samt» enligt detta Utskotts memorial!
N:o 1, för en Canzlist från och med den 15 i samma månad och för de Ivän ne öfriga Canzlislerne från och med dens i5 näsllidne Mars.
Hos Banco Utskottet:
För Secreteraren, i månaden ......
„ . . .
R:dr 1C6:: 3d. —- „ Två Notarier,, hvardera om dagen „ 5: 2.4..—- „ Två Canzlister, d:o d:o ., „ 2: 2/f,— ,, Två Vaktmästare, d:o d:o ....
. . . „ 1» 16L — hvilka arfvoden böra utgå från och med den 3l nästlidne Februari,, enligt sistbeniäkle Utskotts af Rikets Ständer bifallna: memorial N:o 1» Stais-Utskottets Memorial, JY:o 16 g.
IIos Lag-Utskottet:
För Secreterare», i manade» . . , .
R;dr 166: 32. ,, En Notarie, om dagen ...... 3: —- ,, E11 Notarie, tjenstgörande hos Lag- samt Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Ulskottens sammansatta Afdelning, d:o . , . „ 3: 24.—
„ En Cand ist, d:o . , „ 2: 24. — tr Två Vaktmästare, hvardera, d:o, . , ,, 1: 16 Börande Secreterare- och Canzlist-arfvodena utgå från och med den 1 1 sistlidne Februari och tractamentet för tn Vaktmästare från och med den 6 i samma månad; den öfriga afförd »gen beräknas, enligt Lag-Utskottets memorial N:o 4> för. förslbemsIde Notarie från och med den 5
Mars samt för den andra Notarien från och med den 7 April, alvens m , enligt Utskottets serskildta beslut, tractamentet för den andra Vaktmästaren bör ut gå fiån och med den 18 nästIidne Maj.
IIos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
För Secreterare», i månaden ....... ...
R:dr 166: 3a. — „ Sex Notarier,, hvardera om’ dagen ...... . „ 3: 24.
— „ Fyra Vaktmästare, d:o d;o r: 16.— af dessa arfvode» och tractamenten böra Secreterarens, 4 Notariers och 3 Vaktmästares- utgå från och med den 3 sistlidne Februari, 1 Notaries och 1 Vaktmästares från och med den vej Mars, samt 1 Notaries från och med den 3 April. ^Ekonomi-Utskottets memorial N:ris 1 och 10).
IIos Expeditions- Utskottet:
För Secreterare», i månaden, ali räknas från och med den 1 o’ sistlidne Februari . . .
R:dr i6f>: 32.— „ Två Notarier, hvardera om dagen . . 3: 24.— ,, Tolf Candister, d:o d:o ........ „ 2: 2^.-— ,r Tre Vaktmästare, dm d:o it 16.— Enligt Expeditions-Utskottets, under den n> Februari och 7 Mars aflåtna oell; af Rikets Ständer bifallna memorial N:ris 1 och 4> ära berörde arfvode» ställda till Utskottets disposition, atti, i nion af förefal lande behof och emot framtida redovisning, användas.
I sammanhang med nu afgifna aflönings-förslag, har StotSx-UCsWttetlillika ansett sig böra upplysningsvis anmäla: 6 Stats-Uislcaltets Memorial, N:o i 6g„g att, vid sistförQuLna Riksdag, Bonde-Ståndets Secreterare, utom dess till 4°0
R:dr i månaden bestämda arfvode, åtnjöt, såsom liitkaliad från en aflägsen landsort, ersättning ej allenast för rese-koslnaden, enligt Rese-Reglementet, utan ock för hushyra , med 33 R.dr iö sk. i månaden , hvilken ersättning icke bör kunna komma i fråga för della-Stånds nuvarande, bär i hnfvudsladen bosatte Secreterare; att Herr Landt-Marskalkens oell Herrar Talmännens bär ofvan följda uppgift å sistnämnde Riks-Stånds betjening, upplager i Notarie, 4 Canzlister och i Vaktmästare utöfver den vid sisla Riksdag bos Ståndet antagna Canzli- och Va k t-betje ning; alt den Stals-Utskollel biträdande Kamererare, vid sista Riksdag, erhÖll ett för liela Riksdagen bestämdt arfvode af 1,200 R:dr; raeu då äfven hans tjenstgöring och göromål till hufvudsaklig del bestämmas af Riksdagens längd och möjligheten för Utskottet, att, före slutet deraf, binna företaga granskningen af Statsverkets senast afslutade räkenskaper, har Utskottet ansett, alt jemväl denne tjenslemans aflöning borde beräknas efter samma grund, sorn arfvodena för den öfriga hos Riks-Slånden och Utskotten tjenstgörande personalen; att då de Secreteraren bos Ban.co-Utskotlet vid denna Riksdag åliggande göromål icke synas föranleda till någon högre aflöning för honom, un-för Utskotls-Seerelerare i allmänhet, arfvodel för bemälde Secreterare, hvilket vid sisla Riksdag utgick med samma belopp, som för Stats-Utskottels Secreterare, eller 200 R:dr i månaden, nu blifvit nedsatt lill likhet med öfriga Secreterare-arfvoden; och att, hvad aflöningen för Vakt-betjeningen hos så väl Riks-Stånden, som Utskotten beträffar, Rikets Ständer redan, genom godkännandet af Siats-Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 10, serskildt fastställt denna aflöning lill ett belopp af 1 R:dr 16 sk. om dagen för hvarje Vaktmästare.
Vid jemförelse emellan antalet af 1111 äskade arfvoden och dem, som vid sistförflutna Riksdag, enligt, dåvarande Stals-Utskotts memorial
Nto 282, utgingo till Canzli- och Vakt-betjeningen hos Utskotten, befinnes, att dessa arfvodens antal blifvit minskade inom Banco-Uiskottet med 2 Nolarie-arfvoden och 1 Vaklmästare-arfvode; varande dock för detta Utskott nu 2tne Canzlist-arfvoden, eller ett mer än vid sista Riksdag, beviljade, samt inom Expeditions-Utskoltet med 2 Canzlist-arfvoden; hvarförutan den , vid förra Riksdagar, vanliga aflöningen till betjeningen hos då sammankallade Hemliga Utskott, blifvit vid innevarande Riksmöte bespa - Stals-Utskottets Memorial, N:o 169. 7 råd.
Deremot har etl ökadt antal arfvoden, på grund af Rikets nu församlade Ständers beslut, blifvit föreslaget för betjeningen bos Constitations-, Stals-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, nemligen för Constilutions-Ulskollet två Canzlist-arfvoden, för Stats-Utskottet eli dylikt arfvode, för Lag-Utskottet ett Vaktmästare-arfvode och för Ekonomi-Utskottet 2 Notarie- och ett Vaktmästare-arfvode, dock är \
Canzlist-arfvode häremot inom detta Utskott bespuradt.
I afseende på liden för 1111 föreslagna arfvodens och tractamentens upphörande, får Stats-Utskottet, enär göromålen vid Riks-Ståndens Canzlier i anseende till deras beskaffenhet icke kunna fulländas förr än eller Riksdagens slut, vördsamt tillstyrka, alt den hos Riks-Stånden antagna Canzli-personal och derstädes anställda vaktbetjent n:å, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad tillförene egt rum, få beräkna och uppbära de dem tillerkända arfvoden och tractamenten för åtta dagar efter Riksdagens afslutande.