Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På samma sätt för fares m. m. 48 Canstitutions-Utskottcs betcinkanden, §• 65. I 3.
Denne Riksens Ständers JustitiasOmbudsman .
. och skiljes ej åt förr än valet fulländadt är.
Med iakttagande af hvad 69 §.
RegeringsFormen om lika rösters förekommande stadgar, skola desse Electorer samfält och icke efter
Stånd först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den Man som de anse böra komma under omröstning.
Falla dervid röserna till mer än hälften af de röstande Electorernes antal på en Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rötterna så delade e , mellan . .
. Denne Riksens Ständers Justitieombudsman .
Desse Electorer skola samfält, och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den Man, som de anse böra komma under omröstning.
Äro rösterne så delade emellan flera, att en sådan frill pluralitet för någon icke eger rum, anställes, med iakt* Constftutions-Utskottets betänkande.
49 mellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rössrerna erhållit etc. iakttagande af hvad 53 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den som de flesta rösterna erhållit etc. §. 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer vid hvarje Riksdag förordna Sex för kunskaper och lärdom kände män, jemte JustitiaeOmbudsmannen, sorn bland dem före ordet.
Desse Committerade , af hvilka Två, utom Justities - Ombudsmannen, skola vara Lagfarne, väljas af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Stånd Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer vid hvarje Riksdag förordna Sex, för kunskaper och lärdom kände , män, jemte Jnstititas - Ombudsmannen, som biand dem före ordet, Desse Committerade, af hvilka Två, utom Justitias - Ombudsmannen, skola vara Lagfarne, väljas af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Bihang till R. S. Fröt. $:dje Sami. 50 ConStitutions-Vtshottets betänkanden. dertill utsedde Eleo torer, som , enligt det i 53 och 61 §.
§. föreskrifne sätt, röste samfält och icke Ståndsvis.
Afgår emellan Riksdagarne någon etc - Stånd dertill utsedde Electorer, }ivilke, enligt det i 61, 62 och 63 §•
§• föreskrifna sätt, röste samfält och icke Ståndsvis.
Afgår emellan Riksdagarne någon etc.
Se Hillänget, 3 Bandet, sid. 57.
Ridderskapets och Ådelns Protocoll d. 2 Maji lflig, I. sid. 4, och den 4 Maj, I. sid. 8g.
Preste-ståndets Protocoll d. 4 Maji i8iö> sid. 277, 4 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 13 Maji, sid. 2449.
BondeStåudets Dito d. 30 April sid.
Angående åtskilliga Riksdags-Ordningens §.§:ers fördelning i numererade moment. §. 11.
Med de i andra 1:0
Med de i §•
. . . Hof-Rätterne andra §.
. , . för underrätta.
Utskottets betänkanden» 51 2:0
Om tiden för de . . .
HofRätterne underrätta. $* 14.
Hufvudstaden Stockholm . . .
Fullmagt från annan Stad. §.
Uti Riksdags* manna-valen . uppbäras och redo. visas. 1:0 Hufvudsta* den Stockholm . . . årliga utskylder. 2:0
De öfrige Rikets .
, . brukande Bergsmän. 3:0 Valen skola ske .
. . icke kallas. 4:0 Götheborg ege rätt . .
. eller Borgare är. 5:0 Ingen mä för Städerne . . . från annan Stad. 17- 1:0
Uti Riksdagsmanna valen . . . sjelf föra Frotocol* let. 2:0
Vid alla Riksdagsmanna - val . . . uppbäras och redovisas. 52 Cwstitutions-Utskottets betänkande. §•
23- Samma dag, då , . . sira Talmän. Landt-Marskalk och Talmän . . . till lif och själ!
De i denna Ed . . .
Talmans ställen företräda. 1:0 Samma dag, då.
. . sina Talmän. 2:0 Landt Marskalk och Talmän . . . till lif och själ! 5:0
Talmans ställen företräda. §. 24.
Uti hvart Stånd ..
. derom förordne.
Bonde-Ståndet* Secreterare . . . till lif och själ! 1:0
Uti hvart Stånd . . . derom förordne. 2:0 Bonde-Ståndets Secreterare .
. . till lif och själ ! §. 27.
Propositionen, angående . . . till eller afstyrkande, 1:0 Propositionen, angående . . . å Riks-Salen hållas. 2:0 Propositioner rörande . . . till eller afstyrkande. §• 29.
Constitutions- 10 Constitu Utskottet, somutgö» tions-Utskottet, som Constitutions-XJtshottets betänhanden. res ... i deras stal- utgöres . . . enligt le derom besluta» Tryckfrihets - Lagen ansvara. 2 o Constitutions- Utskottet ålig. ge . . . pröfning underställas. 3:0
Då hos Riks-Stånden ... i deras ställe derom besluta. §•
Stats - Utskottet som skall . .
. bör utgöras.
I händelse . . , kunna förrättas. §•
Eevillnings- Utskottet . . .
Plena underställas.
Yppar sig den . . . ofvan föreskrifvet är. 30. 1:0 Stats Utskottet, som skall . . • böra fyllas. 2:0 Detta Utskott . . . bör utgöras. 3:0
I händelse . . . kunna förrättas. 31. 1:0 Bevillningsutskottet . . .
Flena underställas. 2:0 Yppar sig den . .. ofvan föreskrifvet är. *j/i Constitutioris«Utskottets betäkanäcn. §• 33* Lag - Utskottet , , . utom KrigsStaten.
Justitiae-Ombudsmannens . . . denna Berättelse förvises. 1:0 Lag-Utskottet . .
. utom KrigsStaten. 20 Justitias-Ombudsmannens .
. denna b erättelss förvises. §• 34- Allmänna svärs . . . bör göras.
Be af - 1:0 Besvärs , gadt.
Allmänna . är stad - öro Vilja sens Ständer bör afgöras.
Rik - §• 3®r Utom förenämnde ..
. förfalle frågan. l.o Utom förenämnda . . .
Konungens yttranden. 2:0 Stånden kunna ..
. besvär och angelägenheter. 5:0 Skulle Riksens Ständer . . .
Constitutions - Utskottet.
Constitutions-Uskottets betänkanäen. 55 $. Alla Riksens Ständers . . . omedelbarligen öfverlemnas. §- Konungens Propositioner . . . frågan bör förvisas. $. Hvar och en allmän fråga , .
. till expedition be - 4'o Blifva göromålen .
. . för falle frågan. 37- i‘o Alla Riksens Ständers . . . till Ståndens Plena inkomma. 2:0 Intet Utskott . . . omedelbarligen öfverlemr nas. 44. 1:0 Konungens Propositioner . . . betänkandens afgifvande. 2:0 Hvarje Riksstånd . . . härom meddelas. 3 o Vill Utskott ... frågan bör förvisas. 49* 1:0
Hvar och en allmän fråga ..
, ovägerligen fattas. 56 Constitutions-Utskottcs betänkanden. $- De allmänna beslut ., . högt uppläsas. §.
Till följe af Regerings-Formens . . . »kulle med döden afgå. 2:0 Då saken . . Acter och Handlingar. 3.0 Aterförviser . . . till expedition betagas. 57- 1:0
De allmänna beslut . . . uppehållas. 2:0 Af Protocolls-Utdragen . . . högt uppläsas. 63. i;o Till följd af Regerings - Formens . . . behörigen fullgöra. 2:0 Denne Riksens Ständers . . . dertill åter väljas. 3:0 JustitiasOmbudsmannen . . . Justitiae Canceller. 4:0 Electorerne böra . . . skulle med döden afgå. §. 70.
Constitutions- Utskottets betänkande. 57 §• 70* Till fullmägtige 10 Till Full . . .
Riksdagsmän niägtige . . . skyndtillägga. samt föranstalta. 2:0.
Fullmägtige och Revisorer . . .
Riksdagsmän tillägga.
Se Bihanget, 3 Bandet, aid. 52.
Ridderskapets och Adeln* Protocoll d. 27 April 1818, II. *id. 369, och den 4 Maj, I. *id. 85- Preste-ståndet» Protocoll d. 30 April 1818* sid. 2,35, 4 Bandet.
Borgare - StSndet* Dito d. 25 och 27 April, sid 2000, 2080.
BondeStåndeta Dito 25 April sid. 350, 4 Bandet.
Frågan om en Förbättrad National-Representation för de Trenne Ofrälse Stånden.
Riksdags-Ordningen, $. xi.
Med de i andra
Med de i andra §.... med all skynd- §.
... med all skynd» Bihang till H. S. Prot. §:dje Sami. 0. 58 Constitutions- TJtskottes betänkanden. samhet verkställas; tillhörande det Dom* Capitlen att för Presterskapet, Hufvudstadens Magistrat , att för dervarande Borgerskapet samt Landshöfdingarne hvar i sitt Län. att för de öfrige Stadernes Borgerskap och Menige Allmogen om sådane Walförxättningar, S Ämbetes v.ägnar, föranstalta, etc. §.
Jemte Ärke-Biskopen, Biskoparne Pastor Primarius i Stockholm, hvilke af Konungen till Riksdagen kallas, välje hvarje Stift, på sätt dess Prester. samhet versktällasj tillhörandes det Dom-Capitlen att för Presterskapet, Academierna att för deras Deputerade, Hufvudstadens Magistrat att för dervarande Borgerskapet, Bergscollegium att för Bruks-Ägare och Bergs-Manufacturister, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, att för Stä» dernes Borgerskap och menige Allmogen om sådane Valförrättningar, å Ämbetes vägnar, föranstalta etc. 13- Hvarje Stift välje, i den ordning hvarom dess Presterskap inom sig öfver enskommer, följande antal Riksdags - Fullmägtige bland Kyrkoherdar:
Constitutions-Utskottets betänkanden.
59 skap, inom sjg öfverenskommer, följande antal Fullmägtige, nemligen: Upsala Stift Fem , Stockholms Stad Två, Linköpings Stift Fem, Skara Fyra, Stregnäs Fyra, Westerås Fem,Wexiö Tre, Lunds
Fyra, Götheborgs Tre, Calmare Två, Carlstads Två, Hernösands Tre och Gottlands Två.
Comministrarne uti hvarje Stift, äfvensom Comministrarne i Stockholm, vare berättigade, om de det åstunda, att, inom sig, välja En Fullmägtig.
Upsala Stift Fem f Stockholms Stad Tre, Linköpings Stift Fem, Skara Fyra , Strengnäs Fyra, Westerås Fem, Wexiö 7 re, Lunds Fyra, Götheborgs 1 re, Cahnare 2vå Carlstads Två, Hernösands Tre och Gottlands Två.
Arke-Biskopen vare, såsom Preste-Ståndets Talman, till Riksdagen sjelf kallad.
Biskoparne, Pastor- Primarius i Stockholm och jemväl Gymnasii-Lectorer, antingen desse innehafva Prebenden eller ej, och äro Prcstvigde eller Lekmän, må till Riksdagsmän kumia väljas, på det sätt, att de inbegripas under det här ofvan bestämda antal Kyrkoherdar från Stif - 6o Constitutions-Utskottets betänkande. ten.
Cenni ninis tr nrne i hvarje Stift äfvensom de i Stockholm, vare berättigade, Om de det ästunda, att inom sig välja en Fullmägtig.
Universiteten i Upsala oeh Lund ege att till Riksdagsmän i PresteStåndet utse, hvar« dera Tvänne Professorer från de Werldsliga Faculteteterna.
Likaledes må af We tt enskap sAkademien, Ivänr.e
Of reise Civile Ledamöter väljas till Lullmdgtige inämnda Stånd; dockutan rätt till Riksdagsmanna-underhåll. $• 14* Tillägg vid slutet. * 6:0 Bergs- Bruken, hvarunder in - Constitutions- Uskottets betänkanden. 61 nebegripas alla de Inrättningar till de första förädlingarna af Miner al-Rikets Producter, ege ock, jemte de af Bergs - Collegium privilegierade Jernocli Koppar-Manufacturer, att inom sig till BorgareStåndet utse Fullmägtige, sam ej till annat Riks-Stånd höra, och hvarvid ingen må välja, om han ej valbar är.
JValen skola ske inför Bergscollegium, å den dag, som allmänligen kungöres, samt rösterna, personligen eller genom ombud, men alltid med förseglade eller slutna sedlar ofgifne, sålunda beräknas, att privilegierad gående tillverkning af Ett hundrade Skeppund Stångi Constitutions•
Utskottets betäknnden. jern eller ett deremotsvarnndc värde i production af annan Bergsbruhs-röreise, leinnar Egaren En Val-röst, och att sedermera Tvåhundrade Trettio röster utgöra en FullmägtigBärandes härvid i öfrigt iakttagas, att ros terne afgifvas på så många personer, sorn, ef ter förenämnde grunder; af Bergs-Colle gium i Kungörelsen blifvit utsatte, att, der Bruk eller annan BergsBruks-Inrättning eges af Bolag, hvarje förut icke representerad
Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken, före Biskdags - kallelsen, skall inför Collegium vara uppgifven och styrkt. 7:0 Andre Ofräl - Constitutions Utskottets betänkanäen, 63 §.
Allmogen i hvart Härad välje, efter Hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ständet, den, inom Häradet boende och besutten, Krono-, Krono-Skatte- eller Frälseskatte - Hemmansegare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks Ständ, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft.
Vil - se Manufacturister och Bruks- Idkare på Landet vare berättigade att förena sig med närmaste
Stad, för att der, i man af erläggande Stadzafgifter, deltaga i Riks da gsmanna-valen, och jemväl sjelfve kunna till Fullmägtige för Staden väljas. i5* Samtlige inom hvarje Härad boende, besutne Egare af Krono-, Krono-Skatte- och Frälse-Skatte Hemman väljer inom sig, efter Hemmantalet, en Riksdagsman för BondeStåndet, hvilken ej till något annat
Ingen ma i valet deltaga, sorn 64 Constitutions- Utskottets b e.t änkan den. ja flere Härad förena sig om en Fullmägtig, vare sådant dem obetaget. sjelf cj väljas kan.
Vilja flera Härad förena sig om en Fullmägtig, vare sä dant dem obetaget. $• 17- Sista Puncten.
Dessa medel skola för BorgareStåndet af Magistraterne och för Bonde-Ståndet af KronoFogdarne, utan särskildt arfvode utan särskilt arfvode uppbäras och redovisas.
Dessa medel skola för BorgareStåndet af Magistraterne och, hvad särskildt beträffar Brukens och BergsManufäctur ernns Fullmägtige, af Bergs - Fogdarne, samt för BondeStåndet af Krono-Fogdarne, utan särskildt arfvode uppbäras och redovisas. §. 91.
Sista Punkten. . . . öfversända.
. . . öfversända.
Klagomål öfver Riks- Öfver de val till dags.
Riksdags - Constitutions-Utskottets betänkande. 65 dagsmanna-val för Preste-Ståndet ingifves till Consistorierne, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grun* der, som här ofvan* före linnas utstakade. dagsmän för Borgare- Ståndet, som enligt 14 §• in ör Bergs - Collegium förrättas, må Besvär hos Konungen anföras inom den för dylika besvär, i allmänhet stadgade tid.
Klagomål öfver Riksdagsmannaval af Preste-Ståndet för Stiften ingifves till Consistorierne, samt för Universiteten och IVetenskaps- dcademien till Konungen, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre finnas utstakade. §. 22.
Förra Puncten.
Fnllmagternabö- Fullmagterna ra, för att vara gäl- böra för att vara £ihmn- till R. S, Prot. %-dje Smtih j. 66 Constitutions- Utskottets betänhanden. lande, lyda sålunda: . .
. efter föregånget ordentligt val N. N. (för PresteStåndet ifrån N. N. Stift, (för BorgareStåndet ifrån N. N. Stad) för BondeStåndet etc. gällande, lyda sålunda: • .
• efter föregånget ordentligt val N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift eller Akademi'). (för Borgare-Ståndet ifrån N. N.
Stad eller af Bruks-Egare och Ber gs-Manufac turister), för BondeStåndet etc.
Sednare Fullmagterna underskrifvas: för Preste-Ståndet af Biskop och Consistorium; f^r Borgare-Ståndet af Stadens Magistrat och äldste, och, hvad Falu-Bergslag särskilt beträffar, af Grufve-Bätten och Bergslagens Deputerade samt för Bonde-Ståndet af Valförrättaren; börande tillika etc, Puncten.
Fullm agterne nnderskrifvas : Preste- Ståndets,för Stiften och Universiteten, af vederbörande Consistorier, och för Wetenskaps- Akademien, af dess Prceses; Borgare - Ståndets, för Städerna, af Magistraten och Äldste, för Bruken och Bergs-Manufartur erna, af Bergscollegium, och för Constitutions-UshoUets betänhanden. 67 Falu - Bergslag af GruFve-Rätten och och Bergslagets Depu erade, samt Bonde-Ståndets af Valförrättaren; hörandes tillika etc.
Se Bihanget, 3 Bandet, tid 67, 130 och 135.
Ridderskapett och Adelns Protocoll d. £5
Maj löifli II* »id. 121, d. £7
Maj, II sid. 368 — 595» d. 15 Junii, II. tid. 4, d. 18 Junii, II. sid. 147—171, d, 22 Jhnii, II. sid. 348» 9fih d. 25 Junii, II. sid, '455* Preste-ståndets Protocoll d. 29 Maj. samt d. 16 och 22 Junii iflig, tid, 229, 5 Bandet, samt äid. 70 och 159, 6 Bandet.
Ståndets Dito d. ai, 25 och 29 Maj, sid. 2511, 2588, *652, samt d. g, 15, 16, so och 22 Junii, sid. 3125, 3224, 3238, 3301, 33°5* BondeStåudets Dito d. 25iMaj, sid. 139, 5 Bandet, samt den 15 och 20 Junii, »id, 55,* »59, 6 Bandet. 68 Cons titulions-Ut skot tets betänkande.
Ankom d. 28 April 1825 Utlåtande till Hederv.
Bonde-Ståndet, rörande en af Ståndets flesta Ledamöter äskad, men af Talmannen vägrad Proposition.
Sedan, vid återföredragning af Riksens Högloiliga Ständers StatsUtskotts utlåtande, öfver Hedervärda Bondeståndets Anmärkningar mot samma Utskotts, redan af Tre Riksstånd gillade, Betänkande om Talemännens representations kostnad, Bondeståndets fleste Ledamöter yrkat att con, trao^positionen, eller den på afslag, måtte tillika ställas på frågans öfverlemnande åt förstärkta StatsUtskottet, till afgörande medelst samfält omröstning, men Ståndets Taleman, under åberopande af RegeringsFormens 69 och Riksdagsordningen 49 §. vägrat den äskade propositionen och förklarat öfverläggningen hvilande, så har, jemlikt 55 /. i sistnämnda Grundlag, målet blifvit, genom i går ankommet ProtocollsUtdrag, af den 17 dennes, till ConstitutionsUtskottet förvist, med anmodan, att inom åtta dagar efterj usteringen, afgifva motiveradt och bestämdt yttrande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Utskottets betänkanden 6g Härä får Utskottet till vördsamt svar meddela, att, då 71 JT.
Regeringsformen, från hvars innehåll Bondeståndets Pluralitet velat hemta stöd för sitt påstående, blott omförmäler de af BevillningsUtskottet uppgifna Allmänna grunder, sättet af deras tillämpning, bevillningens reparation och hvarje Stånds deltagande i den fast* stälda totalsumman, men deremot närvarande af StatsUtskottet handlaggda mål egentligen angår ett tillfälligt anslag af de för Allmänna och gemensamma behof disponibla Statsmedel, Constitutions Utskottet, med ytterligare anledning af sista Momentet i RiksdagsOrdningens 49 JS-> funnit den af Bondeståndet yrkade hänvisning till förstärkta StatsUtskottet icke med Grundlagarnas bokstafliga lydelse öfverensstämma, och följaktligen Talemannens vägran af propositionen, sådan denna begärts, innefatta en rätt tolkning af samma ordalydelse.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Rik• sens Högloft.
Ständers Constitutions Utskott den 24 April 1823. S. D. Förehades 3 nyo BondeStåndets i gSr ankomna och på bordet lagda Protocolh Utdrag för den 17 dennes.
. . . yo Censtitutions•
Utskottas betänkandon.
Bancofullmägtigen, Anders Danielsson, som tillkännagaf att han hindrad af andra göromål, ej varit tillstädes vid BondeStån» dets öfverläggning och beslutets fattande, uppläste och aflemnade ett så lydande skriftligt anförande.
"Uti den till Höglofl.
Ytskottet remitterade fråga, huruvida BondeStåndets
Taleman rätteligen vägrat proposition till afslag å Höglofl.
StatsUtskottets betänkande, angående Talemans tafHarnes eller de så kallade Representations penningarnes återinförande, har jag funnit mig böra anmärka, att förfarandet i denna fråga icke öfverensstämmer med föreskriften uti 69 §. af Regeringsformen, hvarest stadgas, att när betänkligheter uppstå uti något af RiksStånden, mot antagande af hvad StatsUtskottet tillstyrkt, uti det som rörer Statens reglerande eller Bevillningens hela belopp, samt de skäl blifvit hos Ståndet anförde och StatsULskottet meddelte, på hvilka sådane betänkligheter sig stödja, men StatsUtskottet anser sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifne yttrande eller instämma i Ståndets tankar, Utskottet då skulle nämna Deputerade, som i Ståndet, der betänkligheterna uppkommit företräda och närmare upplysa förhållandet, samt att om något Stånd ändock förblifyer vid den Rening det förut fattat, Constitutions-TJtsliOttets bctänkanden.
71 saken då först skall afgöras efter .Tre
Stånds beslut.” ”Här har en sådan händelse inträfFat.
Frågan angick ett nytt Statsanslag, som skulle intagas i StatsRegleringen och öka Bevillningens hela belopp.
Betänkligheter uppstodo hos ett af RiksStånden, att antaga hvad Utskottet tillstyrkt.
Skälen till dessa betänkligheter anfördes och meddeltes Utskottet, hvilket således hade bort taga ärendet under ytterligare öfvervägan. de, samt i fall Utskottet icke ansett sig kunna afvika från sitt redan afgifna yttrande, utnämna Deputerade, att hos Ståndet företräda och närmare upplysa förhållandet.
Detta har likväl Utskottet uraktlåtit, och endast anmält att saken var igenom Tre Stånds beslut afgjord.
Efter en sådan återremiss som BondeStåndet gjort, var Utskottet ovillkorligen förpligtadt att taga ärendet i öfvervägande, utan allt hin* der af de Tre Ståndens beslut; och dessa
Stånd kunde lika litet undandraga sig att till ny pröfning upptaga ärendet, i fall Utskottet ändrat sitt redan afgifna yttrande eller instämt i BondeStåndets tankar.
Äfven i vidrigt fall skulle, sedan Utskottets Deputerade hos BondeStåndet närmare upplyst förhållandet, saken hafva kommit under Ståndens ytterligare pröfning, derest BondeStåndet vid sin mening för - 72 Comtitutions- Utskottets betäkandcn. blifvit; Och då först hade saken bort afgöras efter Tre Stånds beslut, ”Jag måste således för min del ogilla det nu anmärkta förfarandet, och anser jag BondeStåndets fortsatta vägran, att be. vilja den i frågavarande afgiften, ovill. korligen hafva bort föranleda saken återre. mitterande till StatsUtskottet, med anmodan att laglikmätigt förfara, så att, efter pess deputerades hörande hos det vägrande 'Ståndet, ny pröfning af ärendet hos Rikets Höglofl.
Ständer blifvit beredd och företagen.
” Häruti instämde till alla delar Riksdagsmannen Johannes Myrin.
Bancofullmägtigen Johan Olofsson Longberg och Riksdagsmannen Johan Jacob Rutberg åberopade sina, i Ståndet, anförda och i ProtocollsUtdraget intagna tankar, hvarvid de ej hade något att tillägga.
Utskottets öfriga Ledamöter förenade sig, efter en stunds öfverläggning och på gjord proposition om nedanstående utlå* tande, mot hvilket dock förenämnde Fyr* me lemmar af BondeStåndet i hufvudsakea sig reserverade Beträffande för öfrigt Bancofullmägtigen Anders Danielssons framställning att den i BondeStåndet uppkomna skiljaktighet från MedSlåndens tanka, bort behandlas - Constitutions-XJtskottets betänkanden.
75 las enligt Regeringsformens 69 och till och en början förhållandet af StatsUtskottet genom Deputerade upplysas, så ansåg
ConstitutionsUtskottet sig ej kunna till pröfning upptaga detta ämne, såsom icke ingående i Remissens föremål.
Ex Protocollo J. D. Valerius. N: o 8.
Anbom d 2 Maj 1O23.
Memorial, till Riksens Ständer med för. slag till ändring i 68 §•
Med öfvertygelse att Riksens Högloft.
Ständer lära inse nyttan och nödvändigheten af tätare, emellan Riksdagarne, inträffande Revisioner, och under förmodan att Kongl. Maj:t, som förut alslagit Riksens Ständers framställning, om en förlängd Revisionstid, men vid innevarande Riksdag i Nåder bifallit, att flera, till Statsverket ej räknade, allmänna fonders förvalt ning hädanefter må i ordentlig väg granskas, skall täckas meddela Nådig Sanction å det beslut Riksens Ständer i förevarande ämne kunna fatta, får, i anledi ing af gjord och gillad motion, ConstitutionsUtskottet härhos. för grundlagsenlig be Rihang till R. S. Fröt. $:dje Sami. i». 74 Gomtilnitioti^-Tjtsfiotwts betänkcmdtn. handling, vördsamlingen öfverlemna följande förslag till ändring i 2:dra pune ten af 68 §•
Riksdags-Ordningen : ’5Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje RiksStånd, böra emellan Riksdagarne hvarje år sammanträda, för ätt granska de sist afslutade Ars-Piäkenskaperna , och tage alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 September; Skolandes m. m.” Stockholm den 29 April 1825.
N:o g. Anbom den ra Maj 1823.
Memorial, till Riksens Ständer med föreslående af ett tillägg i 4. morn. 1 §.
Tryckfrihets.
Till Constitutions-Utskottethar Justitiae Ombudsmannen m. m.
Friherre Z.
Mannerheim inlemnat ett motiveradt förslag till ny redaction af 4 momentet i 1 §.
Tryckfrihets-Förordningen, som egentligen åsyftar bestämmandet af vissa picescriptions-tider, inom hvilka Hof Cancellerens tillståndsbevis, för Dagblads eller Periodiska Skrifters ingifvande, borde meddelas och begagnas.
Gonstitutions«Utskottets betänkanäen. 75
Med antagande af förslaget i hufvud - grunderna, men med vissa nödiga modificationer af det reglementariska, får Utskottet härigenom, för grundlagsenlig behandling, vördsamlingen tillstyrka införandet af ett så lydande tillägg vid slutet af ofvannämnda, i öfrigt oförändrade moment.
' Öfver denna anmälan må Sökanden , genast kostnadsfritt, undfå ett Utdrag af Hof-Cancellers Expeditionens Diarium; Börandes, i hände se tillståndsbevis eller motiveradt afslag icke varder utfärdadt, för utgifvare i hufvudstaden inom fjorton och i olterna inom Trettio dagar, från anmälningsdagen, Sökanden uti Hof-Cancellers Expeditionen, förete Diarii-Utdraget och ovägerligen, äfvenledes kostnadsfritt, erhålla påskrift derom :
Hvarefter en sådan anteckning å nämnda Utdrag skall gälla, i bevisets ställe, till full kraft och verkan.
Om tillstånds beviset eller, i annat fall, Diarii Utdraget icke begagnas inom Sex månader, hvarje till Trettio dagar räknad, från det förras utfärdande eller det sednares påtecknande, må utgifnings rättigheten anses hafva för den gången upphörf” Stockholm den 2 Maj 1825. j6 Constitutions Utsk&ttets betänkanden.
Anborn d. is
Maj 1823- Memorial till Riksens Ständer, med föreslaget upphäfvande af 3 moni.
4 Tryckfrihets-för or drängen.
Till Constitutions-Utsko£tet hafva åtskillige Riksdagsmän, tid efter annan, inkommit med motiverade förslag, att 8 mom. 4 §•
Tryckfrihets-Förordningen, hvarigenom, i uppenbar strid rnot 86 §.