Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förutom hvad sålunda blifvit nämndt angående orsakerna till folkmängdens mindre starka tilltagande inom detta län, än man borde kunna hoppas af fredslugnet och näringarnas ökade lif, synas inga egendomligheter här förefinnas af den beskaffenhet, att de förtjena att särskildt nämnas, hvarken i afseende på giftermålens talrikhet eller fåtalighet, nativitets- och mortalitets-förliållandena, förekommande lyten och sjukdomar eller dylikt; ty den omständigheten, att en stor mängd personer af allmogen och den arbetande klassen i förtid blifva krymplingar, eller åtminstone mindre arbetsföra, dels af gikt, rheumatism och andra inre sjukdomar, dels af yttre skador och åkommor, är för denna med Rikets öfriga provinser gemensam, och till en stor del uppkommande dels af dessa personers ännu teinligen allmänna böjelse att, vid sökandet af läkemedel emot sjukdomar och åkommor, hellre vända sig till så kallade kloka gubbar eller gummor, än till läkare, dels af en illa sedd hushållningsanda och fruktan för utgifter, då de icke inse, att de större kostnader, som förorsakas af en ordentlig läkarevård och ändamålsenlig medicin, äro vida bättre använda, enär de oftast leda till helsans förbättrande eller återställande, än de icke alltid ringare utgifterna till okunniga qvacksalvare, som lemna patienterna obotade eller för framtiden lytta eller mindre arbetsföra.
Det enda, som särskildt torde kunna nämnas, är att genom den grufvebrytning, bergshandtering samt kolning, som i en betydlig del af detta län idkas, flera olyckshändelser och skador å lif och lemmar förorsakas, än ibland den befolkning, hvars hufvudsakliga sysselsättning är åkerbruket.
Något särskildt inflytande på de särskilda förhållanden, hvilka utgöra föremål för folkmängds-statistiken, synes mig inom detta län icke kunna sökas i någon tätare eller glesare sammanboende befolkning.
Som Westmanland är bland Rikets provinser en af dem, hvilka först blifvit befolkade, och inga egentliga inflyttningar hit skett från främmande länder eller från de delar af Sveriges gamla besittningar, der andra språk än det Svenska begagnas, finnas här inga Svenska undersåter, som icke tala eller förstå vårt språk, hvadan inga särskilda administrativa förfoganden kommit i fråga i afseende på innevånare sorn tala främmande språk.
Schismatiska rörelser hafva icke förekommit af sådan beskaffenhet, att de medfört bildandet af särskilda församlingar inom detta län; men nästan hvarje år hafva, än i den ena, än i den andra församlingen, oroande religiösa sammankomster ägt rum, i de allra flesta fall föranledda af kringresande okunniga kolportörer och predikanter, hvilka banat väg för derefter kommande proselytmakare i baptistisk och mormonisk anda, som då icke haft svårt att verka på förut uppeldade och fanatiserade sinnen.
Detta har ock föranledt, att en och annan öfvergått, ehuru i allmänhet hemligen, till baptismens och mormonismens läror.
Dock får man erkänna, att de, som veterligen sålunda öfvergått, nästan utan undantag hört till dräggen af befolkningen, såsom exempel hvarpå kan nämnas, att 3:ne personer, hvilka hos Konungens Befallningshafvande sökte pass för utflyttning till Amerika, under uppgift att de voro mormoner och ville begifva sig till dervarande mormonstat, voro i så utblottad belägenhet, att pass dem icke kunde meddelas, och dessutom mannen känd för högst oordent - Westmanlands län.
Byggnader.
Födoämnen.
11 ligt lefnadssätt, och qvinnorna hvardera försedda med ett a två oäkta barn.
Dessa schismatiska rörelser, oftast föranledda af egennytta och andra oädla bevekelsegrunder hos enstaka personer, äfvensom den öfverdrift, hvartill verkligen ädla och goda kristna, af för långt gånget och obetänkt nit, låta sig hänföras, erfordra den allra försigtigaste och lugnaste behandling af Embetsmyndigheterna, så att man dels hvarken låter ofoget gå så långt, att det störer de lugna innevånarne i deras tro och deras hemfrid, eller genom allt för allvarsamma åtgärder retar sinnena och framkallar martyrer, dels icke för samhället förlorar det stora gagn, som just dessa rörelser framkalla, då de hos många goda kristna, men i synnerhet hos dem, som väl vilja följa kristendomens läror, men med mera likgiltighet deruppå tänka, väcka mera lif, varmare känslor och ifrigare nitälskan att göra sig mera bekanta med kristendomens herrliga grund.
Mycket, mycket återstår ännu, och kommer alltid att återstå att önska; men det omdöme torde emellertid kunna vågas, hvad denna provins angår, att vördnaden för religionen, aktningen för dess läror samt ogillandet af hädelser emot eller skämt öfver det heliga för hvarje år mer och mer tilltaga, ehuru dessa känslor ännu ej hos allmänheten hunnit till sin rätta ståndpunkt, den att bära frukt genom gerningarna.
Byggnaderna äro hos allmogen, nästan utan undantag, uppförda af knuthugget timmer, och täckta med torf, bräder, halm, tegel eller spån.
På boningshusen begagnas likväl sällan halm, och begagnandet af tegel eller takspån såsom taktäckning har under senare år betydligen tilltagit.
I många trakter äro boningshusen stora och rymliga, försedda med öfvervåning, men blott på få ställen äro dessa öfre rum ordentligt inredda och tapetserade.
Sällan förses fenstren med hakar, ehuru oftast stora rutor, två å tre i höjden, begagnas, utan äro de allmännast tillstängda med spikar, sorn blifvit löst inslagna på yttre sidan.
Afven på de ställen, der lägre byggnader begagnas, äro dock rummen någorlunda stora, så att de i allmänhet borde vara sunda, om blott lättare tillfälle funnes att öppna fenstren.
På en och annan större egendom är boningshuset af tegel, likasom äfven på några ladugårdshusen äi’o uppförda af gråsten eller tegel.
Städerna äro mest byggda af träd, men der finnas dock några stenhus; taken få der icke läggas af torf, bräder eller halm.
Kyrkorna äro, med högst få undantag, af sten.
I Westerås har ett nytt vackert rådhus blifvit bygdt, och domkyrkan har, med understöd af allmänna medel, undergått en betydlig reparation, som gifvit den både in- och utvändigt ett betydligen förskönadt utseende.
Priset på byggnadsmaterialier af träd är inom Westmanland ännu så mycket lägre än af sten, att till och med i städerna ännu icke någon förhoppning förefinnes, att det solidare byggnadssättet snart kan blifva allmänt; och hyrorna i städerna kunna i allmänhet ännu icke lemna den ersättning, som fordras för att med vår höga räntefot godtgöra räntan å det större kapital, som nedlägges i stenhusbyggnader.
Ved, denna i vårt klimat vigtiga artikel för innevånarnes välbefinnande, finnes ännu tillräckligen inom denna provins att tillgå, till pris, hvilka, ehuru de under sista decennierna stigit med 33 å 50 procent, likväl icke kunna anses alltför höga, då man beräknar arbets- och transportkostnaden.
Den består allmännast af björk, tall och gran, och finnes temligen tillräckligt att tillgå i länets norra delar, men i de södra äro skogarna mycket uthuggna, så att transporterna blifva längre och prisen i följd deraf högre.
Klädedrägten inom Westmanland äger ingenting egendomligt, sorn karakteriserar provinsen.
Såsom följd deraf undergår den ock mera förändring, än på många andra orter.
Hattar begagnas t. ex. nu mycket litet af allmogen, som mest nyttjar mössa.
Ökade arbetslöner och minskade priser å fabrikstillverkningar hafva föranledt minskning i bruket af hemväfda yllekläder och ett allmännare begagnande dels af gröfre kläden, dels af bomulls- eller bomullsblandade väfnader.
Fruktansvärdt är, att misshushållning härigenom uppkommer, då de af bomull eller bomullsblandning tillverkade kläderna hvarken äro så varma eller så varaktiga, som hemväfda af oblandad ull.
De egentliga dagliga födoämnena äro desamma, som de länge varit, bröd, gröt, kött, smör, mjölk, salt fisk och potatis.
Skilnaden emot äldre tider torde egentligen ligga deruti, att sedan något mera välmåga 12 Westmanlands län.
Bränvinsbruk.
Renlighet.
Folknöjen.
Sockenbibliotheker. finnes hos allmogen än förr, de dyrare sorterna, såsom kött och smör, mera begagnas, och att kaffe kommit i dagligt bruk, hvaremot bränvinet i allmänhet icke dagligen begagnas.
Hvad missbruket af detta senare beträffar, så har det mycket aftagit på landet, men i städerna torde skilnaden icke vara så stor, helst allmogen, då den kommer till staden för att sälja sina produkter, icke sällan, just med anledning deraf att bränvin icke på landet är så lätt att få, då begagnar det alltför mycket.
Priset derå är likväl ännu alltför lågt.
Öl, i synnerhet det så kallade Bäjerska, har mycket intagit bränvinets ställe, hvilket torde kunna anses såsom en lycklig förändring; men hvad som icke är så alldeles bra, är att på sådana ställen, der brända eller destillerade spritdrycker icke få försäljas, ofta hållas allmänheten tillhanda så kallade viner, hvilka väl icke vid dom stol anses såsom spritdrycker, men likväl förorsaka både rus och ohelsa.
Hvad snygghet och renlighet beträffar, visa sig dessa båda egenskaper naturligtvis mycket olika hos olika individer, men icke kan man säga, att de utgöra något karaktersdrag hos Westmanländningen.
På helgedagen, eller eljest då han skall vara klädd, är han väl nästan alltid snygg, men inom hans hem är icke renlighet dagligen rådande.
Hans sängkläder och hans bädd äro allmänneligen goda, men eljest äro hans beqvämlighet ev ganska ringa.
Den förmögnare allmogen gör likväl härifrån undantag; hos den finner man möbler af ganska god beskaffenhet.
Folknöjena bestå nästan uteslutande af dans och bevistandet af ortens marknader.
Danserna äro mycket omtyckta; och vid marknader inställer sig nästan hvarje dräng eller piga-, äfven om inga uppköp behöfva komma i fråga.
Tab. Litt. a.
Sockenbibliotheker firmas i allmänhet i hvarje socken, på sätt nedanstående tabell Litt.
A. närmare utvisar, men i de flesta uti ganska outbildadt skick och på många ställen ännu föga begagnade.
Sockenbibliotheker.
S:t Ilians Skerikes Romfartuna ....
Skultuna Haraker, Fläckebo Hubbo Tillberga .
Badelunda Irsta Kungsåra..
Kärrbo ....
Barkarö ...
Antal. 90 100 60 Gemensamt med Westerås stadsförsamling. j
Har icke bibliothek och har ej börjat bilda något.
Pastor anför att socknen är så betungad af kom ] munala utskylder, att tillgång för inköp af böc ker icke kunnat beredas.
Vid Folkskolan finnas likväl åtskilliga böcker, som kunna med framgång läsas af allmogen.
i Hade ett mindre bibliothek före perioden af denna | berättelse.
Det har nu ökats med gåfvor från [ Hushållnings-Sällskapet och enskilde.
Grundadt på tillfälliga anslag ur Skolkassan.
/ Dessa socknar hafva gemensamt bibliothek vid J Svanå bruk, bildadt år 1858 genom gåfva af i Herr Major Edman.
Det hålles alla dagar öp \ pet för utlåning.
/ Har ej något bibliothek, men vid Norbergska sko1 lan i socknen finnes en boksamling af 80 num j mer, som står en hvar af församlingens med l lemmar öppet att begagna.
Ett obetydligt, grundadt år 1860.
I Har ett litet bibliothek, grundadt år 1860 dels genom afgift per hemman, dels genom gåfva af ( församlingens Pastor Doktor Tellbom. C Endast några af Hushållnings-Sällskapet erhållna \ skrifter. C Till större delen skänkt af Kapten C. R. von Post \ på Frösåker.
Början till bildande af ett bibliothek är gjord.
Dingtuna Lillhärads Lundby Rytterne Säby Svedvi Kolbäcks Munktorps ... Berg Ramnäs Sura Arboga lands Björskogs Himmeta Medåkers Skedvi Antal. 20 10 25 20 60 100 120 184 90 148 350 200 Början är gjord för insamlande af medel till gemensamt bibliothek.
EU enskildt sådant finnes vid Stockkumla, som är tillgängligt för hela socknen.
Till större delen i Landthushållning samt arbetet Läsning för Folket.
Början är gjord till bildandet af ett bibliothek.
Ar under tillökning medelst frivilliga bidrag [ kontanter och böcker.
Begagnas föga.
Begagnas flitigt af allmogen.
I Begagnas temligen flitigt, men blefve det ännu j mera, om ej en liten veckoafgift vore ålagd, sorn ( ock derföre kommer att borttagas.
Begagnas af allmogen temligen flitigt.
Begagnas temligen allmänt.
Begagnas temligen flitigt af allmogen.
Läsas flitigt.
Kostnaden för det här befintliga bibliotheket upp\ går till 300 R:dr R:mt.
D.-o till 239 R:dr 52 öre.
| Här finnes ett bibliothek, inrättadt år 1855 för ' 150 R:dr och sedan tillökt genom enskild gåfva [ till lika belopp.
Inköpt för 400 R:dr R:mt. i Grundadt 1858 genom gäfva af enskild person, | sedermera tillökt, men ej flitigt begagnadt.
Allmogens och arbetarnes bergning. 13
I den mån allmogen snart kommer att bestå af personer, hvilka alla genomgått folkskolan och således mera obehindradt kunna begagna böcker äfven rörande andra ämnen än de kyrkliga, komma ©tvifvelaktigt sockenbibliothekerne att blifva mera begagnade och vinna mera intresse för socknarnas innevånare.
På valet af böcker kommer likväl ganska mycket att bero.
Naturligtvis böra religionsböckerna samt populärt författade moraliska skrifter och böcker utgöra sockenbibliothekernes kärna, men nödvändigt är, att de äfven innehålla böcker i andra ämnen, såsom jordbruket, boskapsskötseln, binäringar, historia samt kännedom om fäderneslandet och främmande länder, i sammanhang hvarmed sannfärdiga rese- och naturbeskrifningar kunna vara af mycket gagn och intresse.
Vid 1860 års slut hade inom detta län ingen förening till öfning i vapnens bruk börjat att bilda sig.
Allmogen inom Westmanland är i allmänhet temligen väl bergad.
Den som med omtanka och ordning sköter sitt, kan till och med anses välmående, och många finnas som äro förmögne.
Den dagsverkande och tjenande klassens tillstånd har betydligen förbättrats under denna femårsperiod, hufvudsakligen genom den förökade efterfrågan efter arbete och arbetslönernas derigenom uppkomna förhöjning.
Annu kan man väl icke finna, att detta visat sig i någon tanka på besparing för kommande tid eller för ålderdomen, utan snällare uti begagnandet af bättre födoämnen och bättre, till en del öfverflödigt goda, kläder; men sådan är i allmänhet följden af hvarje hastig förändring, att nemligen småpassionerna först tillfredsställas, innan omtanken utvecklas.
Får någorlunda högt pris på arbetet fortfara, kommer nog en förståndigare ande att blifva verksam.
Emellertid är det en glädjande tanke, att ingen arbetare, om hans familj icke är alltför talrik, numera behöfver frukta för nöd, så länge han får behålla helsa och krafter.
De så kallade backstugusittarnes antal är i Westmanland ganska stort, men man har icke mera skäl att klaga öfver denna klass, än öfver Fortsättning af Tab.
A. Sockenbibliotheker.
Fellingsbro.
Torpa Kung Carls. Setterbo Kungs-Barkarö ..
Köpings lands- ..
Bro Malina Odensvi Skinnskattebergs.
Gunnilbo Heds Norbergs Westanfors Karbennings Vester Wala Vester Fernebo ..
Kumla Kila Tärna Sala lands- Antal.
360 finnes finnes finnes linnes finnes finnes finnes finnes finnes finnes finnes finnes i Tvenne bibliotheker, det ena vid kyrkan, det andra vid Finnåkers bruk, hvardera med 180 band; [ kostnaden uppgår till 362 R:dr 64 öre.
Åtgärder vidtagna för bildande af bibliothek.
Dito dito.
[ Ett mindre påbörjadt; en komité för sakens bedrifvande utsedd, men ej understödd af försam! lingen, som vägrat bidrag till inköp af böcker.
Början är gjord till bildande af ett bibliothek.
Bibliotheket här kostar 150 R:dr R-.mt.
Åtgärder vidtagna för anskaffande af bibliothek.
Anlitas gerna af församlingen.
Dito Dito Dito Dito Dito Dito Dito Dito Dito Dito Dito dito. dito. dito. dito. dito. dito. dito. dito. dito. dito. dito.
Norrby Möklinta Öster Wåla...
Harbo Nora Huddunge Vester Löfsta..
Antal. finnes finnes finnes finnes ej finnes ej finnes finnes Enåkers i finnes ej Thorstuna.
Hernevi ... Österrunda.
Hvittinge ..
Simtuna .
Altuna Frösthults.
Björksta...
Thortuna .
Sevalla | 120 finnes ej 100; 119 59 76 finnes ej finnes ej finnes ej finnes ej Anlitas gerna af församlingen.
Bildades år 1846.
Inom denna socken finues ett mindre bibliothek. t och beslut om dess utvidgande har blifvit fattadt.
Bildades år 1849.
Bibliotheket bildades år 1857 genom ägaren till
Al bäcks egendom, Löjtnant Nyman, som dertill skänkte 100 R:dr, hvarför 37 band inköptes.
Vid periodens slut hade bibliotheket ökats till 119 band.
Bildades år 1858.
Bildades i Januari 1860. 14 Westmanlands län.
Sedlighet.
Jordbruk. någon annan.
Tvärtom kan man i allmänhet säga, att den är stillsam och arbetsam.
Den hos Svensken rådande önskan, att äga en egen bostad, verkar förmånligt hos denna klass, och backstugusittaren tycker sig, genom den egna stugan och den oftast för lifstiden, så länge han uppförer sig ordentligt, betingade rättigheten att hafva den qvarstående på samma plats, vara en slags fastighetsägare.
Denna känsla stöder hans arbetsamhet och sedlighet, på samma gång sorn den bibehåller hans kärlek för fosterjorden.
Westmanländningen i allmänhet låter numera gerna sina barn begagna folkskolan.
Han inser allt mer och iner dess gagn, ehuru han någon gång grafvar sig för de kostnader, den medförer.
Säkerligen finnas nu högst få, sora icke anse den oumbärlig.
De som numera tredskas att ditsända sina barn äro, med högst få undantag, endast sådane, som genom nöd och bekymmer blifvit för allt likgiltige, och således äfven för sina barns framtid och uppfostran.
Den allmänna sedligheten har väl snarare förbättrats än försämrats, men oändligen mycket återstår ännu att i det afseendet önska.
Bränvinssupandet har, såsom ofvan blifvit näinndt, förminskats på landet, hvarigenom förbrytelsers antal äfven blifvit något mindre, men ännu äro begreppen om rätt och orätt för litet utvecklade hos den icke bildade klassen.
Så anses t. ex. skogsåverkan nästan icke såsom något brott, och fa äro de, som göra sig samvete af att i handel narra andra.
Skadligast af allt verkar likväl lättsinnigheten i lefnadssätt könen emellan.
De oäkta barnens antal är ganska stort, och bland den arbetande klassen förlorar ganska ofta qvinnan ingenting i anseende bland sina likar, om hon blifver moder utan att vara gift.
Det är alldeles icke ovanligt, att sådana qvinnor sedermera ingå giftermål, och det med andra personer än dem, som varit fäder till deras barn. i ganska många, kanske de flesta fall, blifver barnfadren icke känd, eller undandrager han sig af tredskande eller oförmåga att bidraga till barnets underhåll, så att detta ofta vanvårdas eller faller fattigvården till last.
Måhända flertalet af dessa barn blifva således opålitliga medborgare, så väl genom bristen på uppfostran, som derigenom att allmänna lagen, på ganska goda skäl, i vissa afseenden ställer dem i sämre förhållanden till föräldrar och anhöriga, än personer födda af äkta säng, och lyckligt vore i sanning, om icke denna på sitt sätt paria-klass i en framtid blefve för samhället farligare, än man kan föreställa sig.
Hoppas bör man likväl, att den vida bättre sedlighet, som hos den bildade qvinnan i detta afseende numera finnes, än under de sista 100 åren, så småningom skall bereda en välgörande eftersyn äfven för den mindre bildade, att folkskolan äfven i detta afseende skall verksamt bidraga till bättre förhållanden, och att i främsta rummet en varmare och renare gudsfruktan skall, genom ett upplyst och nitiskt presterskaps bemödande, komma att verka helsosamt till förbättrande af dessa förhållanden och af sedligheten i allmänhet. 3. Näringar.
Tab. N:o 2. A) och B) Jordbruk och Boskapsskötsel.
Med anledning af den anvisning, som formuläret lemnar, och hysande den mening, att svårligen, och åtminstone icke utan upptagande af mycket längre tid än nu kan medgifvas, tillförlitligare uppgifter rörande åkerbruket och boskapsskötseln för det närvarande skulle kunna erhållas, än de, som blifvit lemnade till Kongl. Finans-Komitén, anser Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sig böra grunda sin berättelse i dessa delar på ofvannämnde uppgifter.
Denna grund torde så mycket hellre kunna antagas, som det år, för hvilket de lemnades, nemligen 1858, just utgör medelåret af de fem, hvilka denna berättelse skall omfatta, och som uppgifter af sådan beskaffenhet, som de, hvilka i dessa båda ämnen skola afgifvas, långt ifrån att kunna vara absolut riktiga, i alla fall endast kunna anses såsom approximativa, i synnerhet då fråga är om medeltalet för fem år.
Ett ytterligare skäl för antagandet af denna grund för berättelsen i dessa delar synes äfven ligga deruti, att då den hittills följda tabellformen, i hvilken uppgifterna rörande utsädesafkastning och kreaturs antal, jemte en mängd till jordbruket ej hörande ämnen, hittills blifvit sammanförda med klassifikation efter hemmanens kamerala natur, icke ansetts böra bibehållas, och efter all anledning jordbruksstatistiken före nästa femårsberättelses afgifvande erhåller större omfattning och andra Westmanlands län.
Odlade jordens vidd, beskaffenhet, brukningssätt.
15 målsmän än Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, det icke skulle vara särdeles ändamålsenligt att för berättelsen i dessa delar söka andra grunder, än de, som redan finnas.
För att bereda den största möjliga enhet, rigtighet och fullständighet i de meddelanden, som å sockenstämma af Församlingarna begärdes till Finans-koinitén, utsagos bland Hushållnings-Sällskapets ledamöter eller andra lämpliga personel’, vissa män, för att, inom länets särskilda socknar, å Hushållnings-Sällskapets vägnar öfvervara och tillhandagå vid besvarandet i sockenstämmorna af de frågor, hvilka komitén för ändamålet uppställt och uppgifvit att särskildt från hvarje församling besvaras; och åt desse män uppdrogs tillika att, för ändamålets fullständigare vinnande, med sig förena andra sakkunnige män i socknen.
Desse för hvarje socken utsedde Hushållnings-Sällskapets ombud sammanträdde derefter distriktsvis, sedan sockneuppgifterna. blifvit samlade, för att med hvarandra jemföra socknarnas meddelanden och dels uti dem bereda rättelse innan de insändas, i händelse alltför stora olikheter socknarna emellan hade uppkommit, dels efter rådplägning sins emellan lemna sitt yttrande i sådana punkter, der resultaten möjligen blifvit alltför olika inom olika socknar; och slutligen var vid dessa distriktssammanträden, för att ytterligare tillvägabringa största möjliga enhet, någon ledamot af Hushållnings-Sällskapets Förvaltnings-utskott närvarande, till upplysningars meddelande.
Enligt de sålunda uppkomna uppgifterna från socknarna på landet och från städerna, är i nedannämnde afseenden förhållandet följande:
Vidden af den odlade jorden, således af öppen åker och af gräsmark, sorn ingår i vexelbruk, är inom socknarna på landet 150,534f geometr. tunnland, samt i städerna: Westerås 870, Arboga 605, Köping 540, Sala 1,227, tillsammans 153,77geometriska tunnland.
Vidden af den naturliga ängen, hvarmed afses all till höslåtter begagnad gräsmark, som dels aldrig varit plöjd, dels endast plöjd högst undantagsvis för att med säd eller gräsfrö besås, är inom socknarna på landet 143,288f geometr. tunnland, samt i städerna: Westerås 390, Arboga 686, Köping 294, Sala 3,967, tillsammans 148,625| geometr. tunnland.
Jordens beskaffenhet i allmänhet ligger emellan god och medelmåttig.
Flertalet af socknar på landet har nemligen uppgifvit jorden vara medelmåttig, omkring en åttondedel att den är god, och ungefär en trettondedel att den är svag; alla öfriga att den är af blandad beskaffenhet.
Allmänna omdömet måste således blifva: öfver medelmåttan.
Hvad städerna särskildt angår, är den uppgifven vara god i Arboga och Köping, och af blandad beskaffenhet i Westerås och Sala.
Allmänna brukning ssättet är tvåskiftesbruk, med klöfver, ärter, potatis och någon gång rofvor på trädan.
Eldigt uppgifterna begagnas nemligen detta brukningssätt nästan uteslutande i 30, och öfvervägande i 32 socknar; i 3 socknar begagnas vexelbruket allmänt samt i 3 andra öfvervägande; och i en begagnas tredings bruket öfvervägande.
Hvad städerna angår, begagnas tvåskiftesbruket i Köping, tvåskiftes- och vexelbruk i Arboga, treskiftes- och vexelbruk i Westerås och alla tre slagen i Sala.
Emellertid griper med hvarje år vexelbruket mer och mer omkring sig, och en betydligt utvidgad klöfverodling visar ett bestämdt sträfvande att småningom bereda möjligheten att dertill öfvergå. o Ärliga utsädet per tunnland är af socknarna och städerna uppgifvet: af hvete minst till 16 kappar, högst till 1 tunna; » råg » » 16 » » » 1 tunna; » korn » » 20 » » » 1 tunna 8 kappar; » hafre » »24 » » »2 tunnor; » blandsäd » » 24 » » » 1 tunna 24 kappar; » ärter » » 16 » » » 1 tunna 8 kappar; » potatis minst till 3 tunnor 16 » » »9 tunnor. 16 Westmanlands län.
Skördebelopp.
Förbrukning.
Blandsäden består af hälften korn och hälften hafre.