Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BorgasreStåndet har till StatsUtskottets yttrande, ölverlemnat Borgmästaren Herr Eagmannen Jon lillbergs Memorial med hemställan, att, sedan på Riksens Ständers underdåniga till. styrkan, Kongl. Maj.t under den 10 April 1810 158 StatsVtsb Betänjt andem förordnat, att till BrottmålsRansakningars skynd* Samina verkställande i visse delar af Riket skulle constitueras extra Domare, hvilka, då Ordinarie Domhafvanden ej hunne, inom föreskrifven tid företaga Ransakning öfver häcktad person, ägde densatnma förrätta, desse tillförordnade BrottmålsDomare, som nu åtnjuta 2 R:d i Dagtraktamente och Skjuts efter Taxän under Förrättningarne, måtte förses med Löner på Stat af 333 R:d 16 sk. utom Traktamentet och Skjuts efter 3 hästar, helst skicklige Personer till berörde ^DomareBefattning nu svårligen kunna erhållas, mot de bestämde vilkoret!, samt det afsedde vigtiga ändamålet sålunda ej skall vin* nas, med tninilre än att bemälte Extra Domare, såsom föreslaget är, varda aflönade.
Wid besvarandet af denne Remiss, får StatsUtskottet åberopa, hvad uti flere frågor vid denne Riksdag, om anslående af nya löner och tjen* ster på Rikets Stat, blifvit af Utskottet yttradt, att nemligen, någre sådane af hvad beskaffenhet som hälst, nu icke kunna tillstyrkas, dels i anseende till Statens knappa tillgångar, dels ock enär det blifvit i fråga stäldt, att Förslag till en allmän Reglering af Embeten och Tjänster skall utarbetas, hvarigenom må blifva ådagalagdt, hvad Indragningar, sorn i visse grenar af Styrelsen kunna göras till beredande af möjlighet för Staten, att underhålla de öfrige nödvändige Embets- och Tjenstemännen.
Och förmodar Utskottet, att imedlertid icke skola saknas Personer, soria auga sig Extra elfir Brottmåls StatsUtsk.
159 .Öomare-Befattningar, då de derföre icke allenast äga påräkna befordran till Ordinarie Sysslor i denne väg, utan ock njuta ett efter tiden lämpadt DagTraäaménte, som för Staten medförer betydlig Utgift; Stockholm den 31 Januarii J818.
N:r 62* Riksens Högloft.
Ständers Stats Utskotts Utlåtande öfver gjorde Motioner om Boställen jör Länsmän.
T-''ill StarsUtskottet har Hedervärda BondeStåndet remitterat! 1:0.
RiksdagsFullmägtige Anders Nilssons Och Olof Olssons från Carlstads Bän, Memorial, hvaruti andrages behofvet otili billigheten deraf, ätt Länsmännen i Wermland, som nu skola äga btillräcklige Lonér,' måtte efter hand, så fort sig göra låter, förses med Boställen, hvartill Lägenheter ej skola saknas; uti hvilken framställning* hagre Ledamöter af Ståndet sig jemväl förenat, under tillika yttrad önskan, att jemlikhet kunde iillvägabringas uti Länsmännens Löningsvilkor, sorn nu skola vara olika i »erskildte Landsorter; och 2:0.
RiksddgsFullmägtiges från Westerbotten Joh. Wiklunds och J. J.
Rutbergs samt G. P. WiAsfröms från Norrbotten Memorial, rned hemställan, att som Kongl. Majit genom Nådig Resolution den ?7:de Januarii 1815 förklarat, dat StatsUtsk.
Länsmännen i Westerbotten borde i Lön njuta 40 R:d ärligen, intill dess lämplige Boställen åt dern kunde föreslås, det måtte, för Westerocb Norrbottens Länsmän, Hemman till Boställen uphandlas, samt underdånig anhållan om verkställigheten deraf hos Kongl. Majit göras.
StatsUtskottet får i anledning häraf yttra, att uppå vid sista Urtima Riksdagen väckte Motioner om förbättring i desse IjandtStats Betjenters Löneviikor, förklarade Riksens Ständer, likmätigt underdånig skrifvelse af den 2ldra Augusti 1815, att intill dess den plan till StyrelseWerkets bättre organisation, som kommer att utarbetas, hunne blifva färdig, och i hvilken Plan äfven inginge frågan om förbättring i Länstnänslönerne, jemte en fullständig Reglering deraf i allmänhet, funne Riksens Ständer sig icke kunna åt LandsStats Betjeningen bevilja någon annan Löneförbättring, än den sorn vid nämnde Riksdag, blifvit elem som innehafva PenningeLöner tillagd.
Och har, vid sådant förhållande, samt enär berörde allmänna Reglering af StvrelseWerket ännu icke kommit till verkställighet, StatsUtskottet ansett sig för närvarande icke kunna tillstyrka någon Riksens Ständers åtgärd uti förevarande ämne, helst frågorne örn Länsmännens förseende med Boställen och att deras Löneviikor matté bringas till jemlikhet, icke annorlunda än i ett sammanhang och vid en sådan allman Reglering synes kunna eller böra afgöra*.
Stockholm den 31 Januarii 1818.
StatsUtsh.
B et ani anden.
Nir 63.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Herr Lagmannen J. G. N 0 r lins underdåniga ansökning om Löne-ersättning.
Cjenom Nådig Remiss af den i4ide i denne Månad har Kongl. Majit behagat till Rikets Stän-i ders Statsutskott öfverlemna Herr Lagmannen J. G. Norlins underdåniga ansökning, att, sedaa Kongl. Majit uti Nådig Resolution af den i2:te Aprill 1815, täckts förklara Dess Nådiga vilja' vara, att framdeles, derest omständigheterne sådant medgåfve, tillse, huruledes någon lämpligersättning måtte kunna Herr
Lagmannen tilläggas för det lidande honom öfvergått derigenom» att f. d. Konung Gustaf Adolph under den 4.
April 1797 låtit indraga didelar af den Lön» Kongl. Majit förut hade för Herr Lagmannen' anordnat och faststält: men under de sedermera förflutne 3 Ine åren, verkställighet deraf icke följt, sannolikt för det, att af Statsmedlen någon tillgång för den Nådigst afsedde ersättningen icke funnits, det täcktes Kongl. Majit, derest enahanda förhållande ännu fortfore, öfver denna ersättningsfråga höra Rikets nu församfade Ständer, som förmodades icke underlåta, att vid StatsRegleringen häråt lemna den underdåniga upmarksamhet, som mot Kongl.
Majits Nådiga vilja, att afhjelpa det Herr Lagmaunen Norlin öfvergångBihang till RiksSt, Prof. 1817- 1818- 4ide Sam!.
Nir 31, »j. StatsUtsk.
Betiinkanden. ne lidande, svara kunde:
Warande vid dennå ansökning jemväl fogade åtskilige handlingar i ämnet och deribland en uträkning öfver den förlust, Herr Lagmannen genom Indragningen af ofvan berörde Lönebelopp fatt vidkännas, under den sedermera förflutne tiden, upgående till en sammanräknad Summa af 31,536 R:d.
StatsUtskottet har härom inhemtat den närmare uplysning, att Herr Lagmannen Norlin, efter det han den gide Januarii 1793 blifvit förordnad att vara PoliceMästare i Stockholm, den gide
December samma är blifvit befordrad till Lagman, med rättighet, att jemte den detta Embete ätföljande
Lön upbära 800 R:cl årligen af de Löneförmåner, han i förra egenskapen innehade och hvarom han vid siri transport till annan Lagsaga den i5:de September 17g 5 äfven blifvit försäkrad; men sedermera hade Kongl. Majit genom Nådigt Bref till Dess och Rikets Svea HofRätt af den 4 Aprill 171)7 förklarat, det berörde Extra i.ön af 800 R:d borde på den grund indragas, att StätsWerkets bekymmersamma belägenhet fordrade all tillständig minskning i dess utbetalningar och äfven besparande af sådane Lönings■ utgifter, sorn kunde umbäras, eller öfverstiga den Proportion af Löner och Understöd, sorn Rikets Stat i allmänhet utstakade och bestod, samt att Lagmannen Norlin, som då innehade Lagmansim 200 Rid, ägde i omförmäldte 800 Rids Löneförhöjning, 4 gånger så mycket som den i Staten för Lagmän upförde Lön utgjorde.
Bet ärik anden. 163 Hvad nu angar den i frågastäldte ersättningen, så enär Indragningen af denne Extra Eone-förmån, lika så väl, som dess beviljande, på Konungens Nådiga pröfning och förordnande berodde och afven blifvit verkstäld lång tid förr, än genom 1809 års RegementsEörändring, Riksens Ständer ernöllo befattning med reglerandet af StatsWerkets ställning, så anser StatsUtskottet sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att uti förevarande fråga någon åtgärd vidtaga; hvilket vördsamligen underställes Riksens Ständers afgörande och hvarom underdånig anmälan, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, lärer aflåtas.
Stockholm den 31 JanUarii 18 18.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande angående Herr Fabian Montgommer i j s Förslag om Sockenskrifvares antagande och aflöning.
Ridderskapet och Adeln itigifvet Memorial, hvilket till StatsUtskottet blifvit remitteradt, har Herr Fabian Montgommery föreslagit, att, aj mindre till biträde för Landtman i allmänhet, än ock för bestridandet af åtskillige Publike göromål, måtte antagas Sockenskrifvare i hvarje större församling och dertill förordnas tjenlige personer, sorn skulle erhålla StatsUtsk.
Fullmakter och värdighet lika med Fendrickar, hvarigenom, såsom det förmenas, Fjerdings- och Länsmän, Häradsskrifvare och Jägeristaten, blefve öfverflödige och altså kunde indragas, samt deras aflöning användas till Löner åt de projecterade Sockenskrifvarne, hvilka skulle bestås 50, 75 till 100 Tunnor Span nemil, alt efter Socknarnes vidd, och hvartill för öfrigt ej fordrades något tillskott af Staten, serdeles om hvarje helt Hemman till denne Inrättning åtoge sig en upoffring af ?- till 1 Tunna Spannemål årligen.
StatsUtskottet har ej funnit skäl tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att göra något afseende å detta Förslag, såsom, efter StatsUtskottets tanka, overkställbart.
Stockholm den 31 Januarii j. 8 a 8 - N:r 65.
Ständers StatsUt* skotts Utlåtande, angående RiksdagsFullmägtiges från Wester- occ Norrbottens Län Memorial om Resepenningar för Kr ono Betjening en i desse orter.
.fledervärda RondeStåndet har, genom ProtocollsUtdrag af den 5:te i denna Månad, till StatsUtskottet remitterat EiksdagsFullmägtige J. L. Wiklunds från Westerbotten och Joli.
Jac. Rutbergs från Norrbotten Memorial, med hemställan, att som IlronwBetjeningen i desse Orter, StatsUtsk.
Betunhanden. i anseende till Länens vidsträckta beskaffenhet, fa vidkännas dryg utgift till resepenningar vid tjensteförrättningarne, i så måtto, som, enligt uprättad och Memorialet bifogad Förteckning, KronoFogden och Häradsskrifvaren i Luleå fögderi måste utbetala i Skjutslega, den förre 54 R:d 37 sk. 6 rst. och den senare 41 R:d 30 sk. samt KronoFogden och Häradsskrifvaren i Torneå fögderi, hvardera 35 R:d, det måtte dessa KronoFetjente, hvilka på Stat endast åtnjuta i Resepenningar, KronoFogdarne 10 R:d och Härads-, skrifvarne 6 R:d 32 sk. hvardera, samt ej innehafva någre [Boställen, i betraktande häraf och sedan Skjutslegan tid efter annan blifvit förhöjd, äfvensom utur flere anförde skäl, tilläggas ersättning utaf Statsmedlen för Skjutskostnaden vid resor i tjenstförrättningar.
StatsUtskottet har väl funnit, det RiksdagsFullmägtige Wiklund och Rutberg ägt anledning till deras ifrågavarande framställning; Men då ämnen af denne beskaffenhet, deruti Utskottet saknar fullkomlig uplysning, synas böra ankomma på derom af Landshöfdingarne i Orten skeende underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, sorn, efter sig företeende skäl och omständigheter, i Nåder lärer täckas deruti göra den framställning till Riksens Ständers, åtgärd, hvartill förhållandet kan föranleda; så har StatsUtskottet ansett sig, i frågans nu varande skick, ej kunna tillstyrka någon handläggning härvid af Riksens Höglofl.
Stockholm den 31 Januarii }66 StatsUtsk.
När 66.
Ständers Stats Utskotts Utlåtande öfver Herr Majoren IVi l h. M. Ca r pelan s Memorial om ersättning eller lån åt Majoren von Konow. 3~Ierr Majoren Wilhelm Maximilian Carpelan, har Uti till Höglofl, Ridderskapet och Adeln ingifyet Memorial andragit och ädagalagt beholvet och nyttan af goda undervisningsanstalter, samt huru gagnelig den af Majoren von Konow i Mariefred inrättade ElementarSchola funnits, hvarföre ock Regeringen fästat uppmärksamhet dervid, obh antalet af Ynglingar, sorn der blifvit undervisade, skall varit ganska stort; men då för underhållandet af denna Inrättning fordrats flere förlag och kostnader, hade den svåra Fenninge - förlägenheten satt Majoren von Konow utur tillfälle, att härmed fortfara, och äfven bragt honom i den smärtsamma belägenhet, att med en oförsörjd Famille och efter försäljningen af ali sin Egendom, vara blottstäld för obetalde Creditorers hotande kraf; i anseende hvartill och då hans upoffringar och nödstälda belägenhet, samt det afskräckande Exempel, sam hans undergång gifvet- åt hvar och en annans goda vilja i dylikt hänseende, tycktes förtjena Riksens Ständers behjertande, Herr Majoren Carpelan, utur sådane med flese antörde skäl, föreslår, att till upmuntran för slike nyttige Inrättningar, Majoren von gonow matte hållas skadeslös för sin kostnad vicj StatsUtsL Betänkanden. gtiftningen af Institutet i Mariasfred, helst härtill blott fordrades 2,500 R;d antingen som Contant ersättning eller såsom stående Fån, mot återbetalning af Tg:del om året.
Detta Memorial har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat remittera till StatsUtskottet, som visserligen fullkomligt erkäpner, att, på sätt anfördt är, den af Majoren von Konow stiftade och underhal
Ine Färö Anstalt i Mariasfred, ägt en verklig förtjenst, lika hedrande för honom som gagnelig inom Riket, men då berörde Inrättning, varit ett enskildt företag, som på Majoren helt och hållit ankommit, har StatsUtskottet likväl funnit något lån eller understöd af Statens medel i afseende på hans iråkade förlägenhet, ej kunna föreslås, att af Riksens Höglofl.
Ständer jjeviljas.
Stockholm den 31 Januarii 1818* N:r 67, StatsUtskottets Memorial angående Remiss af förekommen fråga till Constitntions Utskottet.
Det är anledning tilli Anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorne och Föredraganden i KrigsArenderne, hvarom Remiss begäres till ConsdtutionsUtskottet, inför hvilket anledningarne upgifvas skola.
Stockholm den 4 Februarii 1818.
StatsUtsft.
N:r 68- StatsUtskottets Memorial angående Remiss af förekommen fråga till ConstitutionsUtskottet.
Det ar anledning till Anmärkning emot -Konungens Rådgifvare i Commandomål för Ar C) ^ i • meen eller Föredraganden i KrigsArender , hvarom Remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarne upgifvas skola.
Stockholm den 4 Febsuarii 1818- A":r 6g.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande, i anledning af Herr Gripensvärds Memorial om Segelleden genom BaggensSundet och Södra Stäket. XJti till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifvet' Memorial, har Ägaren af Eoo Säteri på Wermdön, Herr Gripensvärd anfört, att den vanliga Segelleden imellan Östersjön och Stockholm förbi Waxholm utomkring Wermdön och dess vidlyftige Skärgård, medförer många hinder och svårigheter för Sjöfarande i anseende till de flere olika vindar, som dertill fordras; men om Canalen genom så kallade BaggensSundet och Södra Stäket med sprängning och gräfning göres farbar för mera djupgående fartyg, skall vägen förkortas 7 ä 8 mil och de Seglande ej beköfva StatsUtsk■ BetänJtanden. så många serskildta vindar till deras framfart.
Genom Kongl. Resolutionen den 7tde Julii 1704 hade det blifvit efterlåtit och updraget då varande Agaren af Boo Säteri på Wermdön, hvars agor gränsa intill nämnde Sund, att detsamma upränsa, emot utsatte vilkor och deribland, att af alla andra, än Kronans fartyg, sorn gingo derigenom och fordrade större djup än Sundet förut agde, få upbära afgift efter en viss då fastställd Taxa, hvilken Afgift Säteri Agaren skulle ensam i 30 år få njuta till godo, men sedermera borde till hälften Kongl. Maj:t och Kronan tillfalla, och denne tid hade derefter, i anseende till de olyckor SäteriAgaren under förra krigen fått vidkännas, blifvit förlängd, så att han till och med 1808 upburit hela afgiften, hvaremot honom likväl ålegat, att hålla Hus, Bom och Lina åt en Bomvaktare vid Stäket, sorn tillika varit TullUpsyningsman och hvilken Person altså af ÖfverDirefteuren vid TullWerket i samråd med Boo Säteris Ägare skulle tillsättas samt af Staten njuta den åt en TullUpsyningsman bestådde
Lön af 50 R:d Banco.
— Då i anseende till Wattenminskningen och ett uti berörde Segelled varande fast Berg, Segelfarten de senare åren varit ringa, så att, då Taxan dessutom vore lag, inkomsten för genomfarten stigit till det obetydliga belopp, att Kronans hälft deraf icke svarat mot Arfvodet åt TullUpsyningsmannen, samt det för öfrigt syntes strida emot billighet och rättvisa, att Jordägaren ensam skall utgöra alla Onera och dela med sig hälften af den ringa inkomsten; så och 170 StatsZJtsk.
Betänianden. enär det salunda hvarken för Kronan eller Sä, teriets Ägare vill bära sig, att underhälla ifrågavarande Segelled, sådan den nu är, funne Herr Gripensvärd sig böra erbjuda, att såsom Skatt till Kongl- M j:t och Kronan för dess andel i Lägenheten, erlägga af Tollarö, under Boo lydande Frälsehemman, en Tunna Spannernål årligen, hälften Bag och hälften Korn, eller dess värde efter Markegångspris, emot rättighet till fullkomlig fri disposition af denne Canal och tillstånd, att genom gräfning och sprängning, på sätt han funné tjenligt, men utan ringaste gravation för Staten, göra Canalen farbar för något mera djupgående Fartyg, samt att derföre få upbära en afgift, någorlunda passande mot den kostnad, som icke utan äfventyr härå kunde komma att användas:
Och har Höglofl.
Bidderskapet och A deln remitterat detta Memorial jemte dervid fogade Handlingar, som närmare utreda det anförde förhållandet, till StatsUtskottets handläggning.
Enär i denna fråga bör under öfvervägande komma, huruvida den föreslagne friare Segelfarten, på sätt Herr Gripensvärd projeäerat, må finnas nyttig och nödvändig, har StatsUtskottet ej ansett sig kunna tillstyrka Biksens Höglofl.
Ständer, att någon åtgärd härutinnan vidtaga för närvarande, och innan Kongl.
Maj:t på derom skeende underdånig anmälan samt efter föregången undersökning och vederbörandes hörande i Nåder sig uti detta ämne utlåtit; hvilket vördsamligen hemställes till Biksens Höglofl.
Stockholm den 4 FebxuariL 1818.
Betänkanden. 171 N:r 70.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande uti väckt fråga om Götheborgs Stads befrielse från Inqvarteringen åt den derstädes förlagde Escadre af Arméens Flotta. ■RiksdagsFullrnägtige för Götheborgs Stad Herrar Samuel Arfvidsson, Zach. Wideberg och E. M. Leffler, hafva uti Memorial, som Wällofl.
BorgareStändet till StatsUtskottet remitterat, anfört förhållandet med Inqvarteringen för den derstädes förlagde Escadren af Arméens Flotta, och huruledes Staden, fastän genom äldre Författningar samt Kongl. Brefvet den 4:de Maji 1798 fritagen från Inqvarteringskostnaden för nämnde Escadre, enär densamma icke utgjorde någon del af Stadens Garnizon, likväl nu vidkännes betydlig utgift i berörde hänseende, härledande sig derifrån, att då Götheborgs Escadren år 1812 förstärktes med Malmö och Carlscrona Escadrer samt ett 75 mans Compagnie derjemte upsattes hade Kongl.
Maj:t under den ä6:te Februarii nämnde år, i anseende till svårigheten att annorlunda få detta Manskap med dess Befäl och CivilStat inqvarteradt, i Nåder anbefalt Landshöfdingen föranstalta, att Götheborgs
Stad derom besörjde så länge kriget räckte eller intilldess Kongl. Majtt framdeles hunne derom förordna, hvarefter åtskillige utaf RiksdagsFullmägtige nu emförmäldte åtgärder blifvit vidtagne så väl af Staden, till vinuand® af den befrielse från det - 173 StatsUtsL Betiinkandert - ta Inqvarterings-besvär, hvartill densamma vore berättigad, som ock på Kongl. Maj;ts och Kronans sida i ändamål att lätta och jemka Inqvarteringen, såsom billigheten kunde fordra och medgifva, men hvarigenom
Staden dock ännu icke vunnit sin önskan härutinnan, utan hade Kongl. Maj:t i Kader funnit godt: att upskjuta målet till dess att den upstådde frågan om Arméens Flottas sammanslående och förening med OrlogsFlottan, kunde till pröfning och afgörande förekomma.
Da nu denne fråga förmenes kunna på längre tid ankomma samt
Staden imedlertid vore desto mera svårt betungad af deltagandet uti Inqvarteringen åt Escadren, sorn Götheborg, hvars Handelsrörelse och Näringar de senaste åren märkligen aftagit, dessutom består en ganska kännbar Inqvartering åt de öfrige eller GarnizonsTroupperne, så och enär ifrågavarande dryga Onus för denne Stad vöre föranledt blott af dess, under en mera fördelaktig
Handelsställning gjorde begifvande, att för någon kort tid detsamma utgöra, anhålla förbemälte RiksdagsFullmagtige nu, att hela den för Götheborgs Escadre af Arméens Flotta erforderlige InqvarteringsAfgift, mätte blifva på Rikets Stat till utgörande uptagen och Staden såmedelst befrias från en börda, den välviljan åtagit, men krafterne icke förmå vidare bära.
StatsUtskottet har vid öfvervägande af detta ämne trott, att då Götheborgs
Stad frivilligt och endast tills vidare ingått uti deltagandet i Goihehorgs Escadrens Iriqvarteringsköstnad, Staden ock må kunna upsäga en sådan sin förbin - StatsUfsh.
173 delse, och vinna befrielse derifrån, desto heldre som, utom det att denne Éscadre, likmätigt oivanåberopade Kongl- Bref af den 4tde Maji 1798, icke kan räknas till Stadens Garnison, då Escadren på längre afstånd utom Staden är stationerad, härvid äfven förekommer, att Stockholms Stad icke vidkännes Inqvartering för den härstädes närmare invid Staden förlagde Escadren af samma Flotta.
Pröfningen och afgörandet häraf har dock StatslJtskottet ansett icke tillhöra Riksens Höglofl- Ständers åtgärd, utan på Kongl. Majit i Nåder ankomma; men på det att Götheborgs
Stad må kunna ernå den befrielse härutinnan sorn med billighet och rättvisa kan finnas Öfverensstämmande, är StatsUtskotfet beredt, att vid Regleringen af Anslagen under 3:dje HufvudTituln, beräkna erforderlig tillgång för den ytterligare utgift, som härtill kan blifva för StatsWerket nödig, emedan något partielt anslag i denne del, innan den närmare utredningen af behofvet, som hör föregå och på Kongl. Majtts
Nådiga åtgärd beror, blifvit vidtagen, synes icke kunna tiga rum eller med full säkerhet verkställas; hvilket vordsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Stockholm den 4 Februarii i 818* N:r 71.
Ständers Stats Utskotts Utlåtande, angående af Herr C. Ha m m a r h j e l m föreslå - 174 StatsUtsh.
Betänkanden. git Arfvode för Herr ÖfversteLieutenanten IV a r b e r g, såsom Hydrografi för Sjön Wernern. -A-f Herr C. Fr.
Hammarhjelm har uti Memorial, som Höglofl.
Ridderskapet och Adelil till StatsUtskottet remitterat, blifvit andragit, att bland de allmänna företag, hvilka åstadkommit en gifven nytta, voro de arbeten, som blifvit verk. stälde till Sjöfartens betryggande på Wennern, i hvars omkrets af nära 60 Svenska mil, en mängd farliga grund blifvit uptäckte och med ijenlige märken utvisade, hvilket tillika med 2:ne fyrar samt flere bakar och så kallade Landkänningar, altid skall fortfara, att gifva Wenlierns belydeliga segelfart en nödig och förut saknad säkerhet; och, då detta alt, för närvarande och kommande tider skall fått ett mera varagtigt skick igenom den häröfver tryckte beskrifning, som Herr OfversteLieutenanten tn. m.
V/arberg utgifvit, samt i Städerné omkring Wennern finnas till ordnings bibehållande, inrättade Sjömanshus, der Sjöfolket har tillfälle pa flere ställen begagna offentelige förläsningar i deras yrke; så och enär bemälte Herr OfversteLieutenant först skall framstält nödvändigheten af Segelfartens upphjelpande på Wennern och sedermera befrämjat dessa Arbeten, så att de efter en gifven föreskrift under dess ledning och styrelse alt framgent kunna äga bestånd, hemställer Herr Hammarhjelm om icke hos Kongl- Majit i underdånighet borde göras dea anhållan, att Herr OfversteLieutenant Warberg, StatsUtsk.
Betänkanden. *75 lora pä annat ställe kunde vara eller blifva tjenstgörande, icke dessmindre af Kongl. Maj:t i Näder må få sig updraget, att med dess locala kännedom, så länge han förmår, bibehålla en jemn styrelse öfver det gjorde arbetets frarngena bestånd, och derföre få åtnjuta ett lämpligt årligt Arfvode, hvartill hans gagneliga bemödande i ofvannärnnde sak gjort honom berättigad*. uti hvilken motion Herr Kandshöfdingen m. m. af Wingård, enligt Utdrag af Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Protocoll för den 5:te nästledne Januarii, sig till alla delar förenat.
I anledning häraf har StatsUtskottet inhemtat, atj Herr (JfversteLieutenanten Warberg, som af Kongl
Maj t i Nåder ägt sig updragit, att tillvägabringa ofvanberörde säkerhets anstalter för Seglationen å Wenhern, derföre åtnjutit Reseöch Dag - Tradamente, hvilket genom Kongl. Brefvet den 14 Maji 1811 blifvit bestämdt till ett visst årligt belopp i ett för alt al 300 R:d, att qvartaliter utgå.