Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län har årsväxten väl icke svarat mot det rika skyltalet, dock i allmänhet ansetts för medelmåttig —r- I Vester Norrlands Län har Rågsädet på Svedjeland gifvit ovanligt förmånlig afkastning, ehuru det på trädesåkrar mindre lyckats: kornet godt och stridt, utom vid några fjellbyar, der frosten skadat, äfvensom Ärtsädet fått full mognad och Potatoea skörden lemnat ett godt understöd för födan — I Jemtlands Län har Rågen varit högst medelmåttig, kornet Landets hufvudsäde varit dels ymnigt och kärnfullt, dels svagt och mindre matadi; men den öfriga Vårsäden jemte rotfrugterna, den förra till Skyltalet ymnig, synas, såsom omogna inbergade, blifva medelmåttigt gifvande.
Län är ingen uppgift skedd. —■
I Norrbottens Län, ehuru kölden på några ställen skadat, har likväl all slags skörd varit god och ymnig samt förmodas tillräcklig för Länets behof} och slutligen ifrån Gottland, att skörden derstädes i allmänhet varit jemn och förmånlig, samt är ej allenast tillräcklig .Bcsv. oeh Ekon, UtsJi.
Betänkanden, 35 till egna förnödenheter, utan lemnar äfven öfverskott till utförsel.
Utskottet har trott, att detta korta sammandrag här ägde sitt rätta ställe.
Då dessa officiella uppgifter jemföras med de redan afgifna och härigenom hefästade enskilta underrättelser, gifva de på den framställda frågan den säkraste upplösningen.
Om Sverige alltid kunde framvisa denna tafla, skulle troligen missväxt och deraf uppkommande hungersnöd varit mindre kände till sin verkliga betydelse, än de nu ofta beklagligen finnas. Härtill må läggas den gjorda och efter Utskottets öfvertygelse val grundade anmärkningen, att då missväxt verkligen är för handen, hjelpes den ej med inställning af fria Husbehofsbränningen, såsom endast för ögonblicket ett Palliativ, och i sina följder grundläggande nya missväxter genom den lucka, som då uppkommer uti en väl inrättad Landthushållning och Ladugårdsskötsel.
C? O Den andra frågan, huruvida brist och uppjagade
Spannemålspriser kunna blifva att under årets lopp befara, bör först i allmänhet besvaras och sedan öfvervägas, huruvida och i hvad mån Bränvinsbränningen dertill bidrager.
Alla positiva beräkningar, hvarigenom man 6 a 7 månader förut vill noggrant bestämma tillräckligheten af en mer eller min* Bihang till RiksSt.
Prat. 1217.1818, 8i<h Sami, N:i' $< 6. 54 Besil, och Ekon.
Betllnkanden, dre förmånlig och mot Ilandets behof sva» rande skörd, måste vara i hög grad osäkra.
Mera trovärdighet synes man böra lemna åt Resultatet af den öfver hela Landet i allmänhet rådande opinionen i detta ämne; och hvilken skulle yäl äga större rätt och upplysning att bestämma en sådan opinion ära Nationens samlade Representanter, i synnerhet af de Landtbruk ande Klasserna?
De som emot Utskottets betänkande å nyo framföra sin farhåga för uppjagade Spannemålspriser och deraf uppkommande brist, åberopa sig Herrar Landsbofdingars Berättelser i detta ämne; och ofvan före har Utskottet haft äran visa deras noga öfverensstämmelse med dess egna uppgifter, hvilka sedermera blifvit ännu mera stadfästade genom Högvördiga PrestStåndets och Hedervärda RondeStåndets enhälliga erkännande af deras vigtighet och dertill lemnade odelade bifall.
De af Friherre Fock uti dess Memorial i egenskap af Ordförande i Kongl. Allmänna MagazinsDireetionen, uppgjorde Calculer, kunna af Utskottet icke granskas och följaktligen icke bestridas, såsom upptagande ett ungefärligt behof af 120.000
Tunnor och tillgång af 80,000 Dito, hvilka beräkningars grunder, hvarken den ena eller den andra.
Utskottet är i tillfälle bedomina, äfven så litet, som Herrar Landshöfdingars, för olika Län, så olika uppgjorda Reqvisitioner.
Men Kongl, MagazinsDirectionens eget uppgjorda Resolf tat i stöd af de bifogade års-berättelser är^ Besv. och Fkon, Utsk.
Betänkanden. 55 Ått 8 Län anses hafva erhållit förmånliga skör,dar med. öfverskotter frill afyttring — att 7 Län, ehuru tilläfventyrs utan tillgångar till afsättning, likväl blifvit välsignade med tillräcklig
Säd, för egna behof; och att 9 Län behöfva större eller mindre undsättning lili brödföda och utsåning för nästa år.
— Då nu 8
Län hafva öfverskott och 9 brist, synes det ena förhållandet någorlunda jemna det andra och sålunda ingen absolut brist vara att frukta.
Dessutom kunde väl flere Calculer, som visade det verkliga Resultatet, anställas, medelst Skördens och personalens jemförande; men de fordra mera tids utdrägt och större tillgång till uppgifter, än Utskottet har varit i tillfälle att begagna.
Dock må endast nämnas att, vid granskningen af de uppgifter man i detta hänseende äger, bristen endast på få ställen öfverstiger, men på många understiger en> kappe på personen.
Och då ifrån Vårens början vid pass 3 månader återstå till nästa års skörd, under hvilken lid Sjöfarten är öppen: så måste tid och rådrum gifvas att fylla dessa befarade brister, hvilka ej förr än den lista månaden böra inträffa.
Om också, hvilket Utskottet icke kan antaga som tillräckligen bevist, bristen för året skulle blifva efter uppgift 4°.°°o Tunnor, eller till och med stiga till alla de 12o,ooo; så utgör denna qvantitet ej mer än högst en veckas consultation för hela Riket «ch måste ej blifya omöjlig att fylla, om ic - 36 Eesv. och Ekon.
Betänkanden. ke genom besparing, åtminstone genom tillförsel, då förr flera 100,000 Tunor säd blifvit införskrifna, utan att missväxt kunnat sägas vara för handen, och utan att Bränvinsbränningen varit inställd.
Huruvida, genom flere sammanstämmande och ifrån förevarande ämne skiljda orsaker, Spannernälspriserne kunna uppjagas till högre belopp än vanligt, hvilken fruktan utgör föremålet för en del anmärkningar, tillhörer ej Utskottet att utreda.
Dessa lära till en del vara allmänna och härleda sig dels ifrån nu varande Conjnnetur, dels ifrån Analogien med utländska Spannemålspriser, dels ifrån ett föregående svagare år; till en del åter äro de locala för vissa orter, hvilka till följe af sitt läge och sin hushållning nästan alltid äro i samma belägenhet, i hänseende till pris och tillgångar, ehvad skörd, som öfrigt må inträffa.
Södermanland skulle således troligen icke vara i brist detta år, om de 10,000 Tunnor, hvilka kunna anses till salu och årligen derifrån utföras åt Bergslagerna, vid inskränktare skördar bibehöllos inom Provincen, samt em det; ej, emot Naturen af fria husbehofsbränningen, utsträckte både till ämne och qvantitet sin Bränvinstillverkning för granskapet med Hufvudstaden, på ett sätt att denna deraf lider i sin påräknade Spannemålstillförsel, och äfven de öfriga Provincerna i sin lofliga speculation på måttlig afverkning.
Likformigt synes förhållandet vara uti Skaraborgs Län, då uti Besv. och Ekon.
Betinkandcn. 37 förliden Lidköpings Marknad Spannemål såldes dels för Contant dels pä Contracter till ett säkert belopp af omkring 8 å 9000 Tunnor, samt till ett ftiedefpris af 10 1\:clr. Banko för Rågen, 5 för Kornet ocb 5 R:dr. 16 sk. för Hafran efter Sädens godhet.
Ds Provincer som försälja sig, synas dela ett lika missräknadt och felande förhållande nied dem som förbränna sig.
För öfrigt tillkännagifva de senast inlupaa enskilda underrättelser åtminstone ännu icke någon ytterlig stegring i Spannemålspriser, torde hända deraf, att ryktet om ett förestående Bränvinsförbud börjar afsvalna.
I Uddevalla, som till större delen förses af Elfsborgs och Skaraborgs Län, skall Rågen hafva fallit från 15 R:dr. 16 sk. till 11 R:dr. 16 sk. och i Kronobergs samt flere angränsande
Län skall Råg nu kunna köpas för 8 R:dr. 16 sk. 1 Carlskrona Stad har Plågen hela året blifvit såld och säljes ännu för omkring 10 R:dr., Korn, utan någon särdeles efterfrågan eller afsättning, för 6 R:dr., Hafre till 5 och Potatoes till 1 \ R:dr., allt Eanko beräknadt; Och bar en värd Ledamot af det Vällofl.
BorgareStåndet tydeligen framlagt de skadliga följder, som för Blekinge och Rikets Södra Provincer skulle uppkomma af husbehofsbränningens hastiga inställning.
Då Friherre Fock anför såsom orsak till ett Bränvinsbränningsförbud de betydliga fastän partiella olyckor som träfFat de Nor - 33 Bmv, och Ekon.
Bctankanäen. ra Frovincerna, synes det ha^va undfallit.
Herr Fi i herrens uppmärksamhet, att dessa olyckor härleda sig ifrån omogen bergad Spannemål och frostskadade iordfruvt.er, samt att således Priserna skola uppjagas och tillgangarne till deras bestridande försvåras, i saijma mån, som ofvannämde producter icke få användas till Bränvinsbränning, det enda hvartill de med fördel kunna begagnas.
Den sednare delen af fråsan, om och huruvida i händelse af brist och uppjagade Spannemålspriser frict husbehof sbränningen dertill bidrager, har Utskottet i sitt förra Betänkande så tillräckligen sökt utreda, att, då icke några nya och vederläggande skäl blifvit uppgifna, som kunnat rubba Utskottets öfvertygelse, det icke vågar med några ytterligare detailler upptaga Riksens Högloft.
Ständers dyrbara tid, helst då tvänne Respective Riksstånd redan med sammanstämmande bifall afgjort hufvudfrågan.
Säkerligen skulle en noga jemförelse af TullSpecialerne för de år, som Bran vinstillverkningen ömsevis varit tillåten eller förbuden, gifva i detta ämne ett oväntadt ljus.
Men i brist deraf, äro verkningarne af i8t2 ars förbud hos en hvar i friskt minne, då, utom Landets behof af Spannemål, «fter en af tidig köld nästan alldeles förstörd årsväxt, utländskt Bränvin och Rimm införskrefvos för flera millioner.
Troligen skulle nu samma scener förnyas och särdeles Handeln öfver Qvarken få en obehindrad gång, till sä Eesv. och Ekon.
Utslf.
Eetcinkanden. mycket större underbalance än den ' redan gifna uti Handeln på Finland, om icke liberalare och med Landets sanskyldiga fördel mera förenliga grundsatser linge råda.
Hö* ga Spannemålspris verka en ökad tillgång jemte en minskad Gonsumtion af ett födoämne, som är dyrt och hvars rum då till en del fylles af Potäter.
I upptagande och besvarande af 3:dje och /(.:de frågorna vill Utskottet icke ytterligare missbruka Riksens Höglofl, Ständers tålamod.
Om Bränvinets tillverkning, i sitt bela skick betraktad, är gagnelig eller skadlig för Svenska Nationen, hvad inflytande den kan äga på Landthushållningen, Åkerbruket, Näringarne och Folkets Moraliska karakter, huru den skall jemka®, förändras, fördelas och omstöpas, för att uppnå ett slags philosophiskt skick m. m.
•— derom är så mycket taladt och skrifvet, att troligen icke något är att tillägga, äfven om man ifrån Frankrikes Vinberg ville göra de mest excentriska språng till Levantens Risfält och Vestindiens Sockerplantager.
Förmodligen skola icke heller dessa klingande ord och ljudan - 4a Besv. och Ekon..
Betänkandan. elei fraser upphöra, förr än en obehindrad Husbehofsbränning och derom gällande oförändrade Författningar fått fortfara något tio tal af år — en period hvars hälft den ännu aldrig fått upplefva — i händelse Svenska nationella Lagstiftnings åhågan lemnar den så lång lifstid.
Då, men ej förr, skola sanna Resultater framstå, grundade, icke på föregående förnuftsslut, framtvingade utur främmande Folkslags historia, utan på verkliga facta, b emta de fran Landets individuella erfarenhet om förmonligaste användandet af egna Naturalster.
Den ena, att härom nu alldeles icke är frågan, utan helt enkelt, om Bränvinsbränningen, sådan den nu är, bör, för närvarande tid, periodiskt inställas; den andra, att allsintet är vunnit dermed, om man ock förmådde, som lätteligen kan medgifvas, bevisa, att Sverige var lyckligare den tid, det icke ägde BränvineL Hela Nationer hafva sina åldrar i likhet med enskilta menniskor; mea lika litet, som hvarje sådan klok menniska, ehuru den kände sig lyckligare som barn, följer enahanda grunder för sitt handlingssätt, som fullväxt, eller känner sig föras af samma motiver och tvångsmedel; lika litet torde den djuptänkte Lagstiftaren, till beredande af sin Nations sanna väl, fördjupa sig i aflägsna tider och dess sätt att vara, utan i dess ställe lemna sin Beiv. och Ekon.
Eetiinkanden.
41 odelade uppmärksamhet ät närvarande tiders skick och deraf uppstående fordringar.
Hvad åter slutligen beträffar den å nyo uti de återremitterade Memorialer yrkade Revision af nu gällande Författningar om fria husbthofsbränningen, så har Utskottet redän tillförne begärt och erhållit tillstånd, att framdeles få uti ett sammanhang derom meddela sitt Betänkande.
Utskottet har för öfrigt intet att anföra , utan får, med oförändrad öfvertygelse, vördsamligen aflemna sitt utlåtande, åtföljdt af ett ProtocollsUtdrag, innehållande en Ledamots särskilta tanka, jemte 5:ne andras reservation, till Riksens Höglofl.
Ständers vidare ompröfning.
Stockholm den 7:de Januari 1818.
Transumt af R. II.
Ständers Allmänna Besvärs och Ekonomil)t skotts Protocoll, hållit vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 7 Januari iftiSS.
Att enbart Bränvin är för menniskans Physique skadligt och för dess moralitet ofta fördärfveliget lärer ingen, med öfvertygande skäl kunna bestrida. 42 Bcsv. oclilEkon.
Utsk, Bctankanden.
Drankens beprisade egenskaper och nytta är likaledes af ärfarenhet och kundskap vederlagde.
Att både Bränvin och Drank kunna i vårt Land umbäras, visar forntiden, då desse ej voro kände.
Derom öfvertyga ärfarenheten under de tider då de varit förbudne samt för närvarande intygas af manga och stora Landtbrukare, som aldrig begagnat Bränningstillåtelsen.
Smaken för Bränvin och vinningslystnaden, att få sälja Bränvin blifva således enda skälen för en äskad fri tillverkning och försäljning; och desse äro verkeligen frestande; men jag är det oagtadt öfvertygad, att hvarje redlig och rättskaffens
Svensk har både vilja och styrka att kufva smak och vinst, då de ej äro förenlige med Fäderneslandets och den fattiga Medborgarens väl.
Vi hafva inhämtat af Landshöfdingarnas och MagazinsDirectionens Berättelser, Sädestillgångar och brister, de förra obestämda till qvantiteten, de sednare mer gifna.
Att årsgrödan, omän den vore jemt fördelad på Riket, blir otillräcklig, är ty värr en bedröfvande sanning och Regeringens farhåga för brist på groft bröd bekräftar denna olycka och torde vara en vink åt de
Vige att visligen hushålla med brödfödoämnen.
Vår goda, ömsinta och välgörande Öfverhet skulle omöjligen kunna, utan medlidande se en uthungrad undersåte än mindre Best), och Ekon. Utsi:.
45 länna hela trakters lika uselhet — men medlen att afhielpafdetta måsfeiNfttior.en bereda.
För min del är jag öfvertygad, att ingen af Utskottets värda Ledamöter, äfven Bränvinets vänner icke häldre bispringer den behöfvande nästan, med sina mångå Potates, Slögkäd äfven skämd
Säd, alla bättre än BarkBröd, än förvandla desse födoämnen till Bränvin och Drank.
I det stånd jag har äran vara en Medlem, torde upplysningen äfven i detta ämne få råda.
Det Högvördige PrästStåndet, hvars egentliga yrke är att predika Moralitet, lärer ofelbart framställa egennyttan och fylleriet, såsom afskyvärde.
BorgareStåndet har manligen stridt mot Bränvinet och dess skadliga följder och Segren blir hedrande; Och det Hedervärda BondeStåndets älskade Bränvinstill verkning inskränkt inom sin rätta gräns, endast till husbehof, ej förande och försäljning, blir sä obetydlig, att detta Hedervärda och Redliga Stånd gerna uppoffra den, om en god gerning derigenom beredes.
Min slutliga proposition är till Herr Grefven och Ordföranden samt Höglo!!.
Besvärs- och Ekonomiutskottet, att hela denna angelägenhet rörande Bränvinet, lika som andra öfverflödsArticlar helt och hållit nu och framdeles öfverlemnas till vår goda Ofver» hets faderliga omvårdnad.
— Den känner aldrabäst det hela och tillgångarne; och om Eésv. och Ekon.
Ectänhanden. de medgifva mer än bröd, så få vi helt säkert äfven bränvin, hvar om icke, får man vänta och bereda bÄttre tider.
Hvad utväg Öfverheten finnér nödig att vidtaga till Landets och Folkets väl, blir säkert understödd af hvarje Redlig mans hederskänsla-
Och skulle några vanbördingar finnas bär och der, så har en Rättvis
Regent tillräckliga peli säkra medel att göra sig lydd och tygla vanarten.
Om åter Allmänna rösten ropar och får Bränvin och Brödnöd inträffar, huru skulle man då utan blygd, våga anlita Öfverheten* bistånd, när man sjelf, envist, beredt sitt onda.
Herrar Ebel, Hök och Eneroth, de förstnämnde under åberopande af deras förut, under den 20 sistlidne December afgifne och Utskottets Betänkande bifogade särskilta votum, anmälte äfven sin reservation, såsom icke instämmande uti Utskottets nu fattade Beslut om afstyrkande af fria Husbehofsbränvinsbränningens inställning.
A. Transumt af Kongl. Allmänna Magasins - Directionens, under den 10 November 1817 afgifne underdåniga Berättelse om samma års Skörd.
Efter fulländad iabergning hafva Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande med slutliga berät - Besv. och Ekon.
43 telser inkommit, rörande beskaffenheten at innevarande års Skörd, efter hvilkas föranledande det alltså åligger Eders Kongl, Majus Allmänna MagasinsDireetion, att om särskilta förhållandet i hvarje
Län underdånig anmälan göra, hvaraf inhämtas huru Utslaget, uti denna för Riket vigtiga del, i det hela utfallit.
Uti Stockholms hän har Rågen blifvit väl inbergad, men funnits mer och mindre gifvande efter utsädets duglighet och jordmånens godhet, emellan 5:te och 6:te, och till en del 7:de kornet.
Hvetet skall lemna god afkastning och Yårsädet af Korn, Hafva och Blandsäd så förmonligt, att å de flesta trakter 8:de och 9:de kornet kunnat beräknas, men också på somliga endast /jude och 5:te. — Höfångsten har varit jemn, så att om icke sparsam hushållning iakttages, skall foderbrist kunna befaras.
Af Ärter, Boner och Jordfrugter är vunnen en rik skörd, och i det hela en medelmåttigt god Äring, så att något synnerligt understöd ifrån Kronan ej> kommer att erfordras.
Ifrån Upplands
Län är vid handen gifvit, att Rågen ^ öfver hufvud lemnat 5:te till 6:te kornet, Arterna 6:te, Hvetet, Hornet, Blandsäden och Hafran 7:de, och Potatoes g:de kornel; att inbärgningen för sig gått under sa gynnande väderlek, att ingen ting tagit skada; och att ängarnes afkastning varit fördelaktig.
Likväl skall Sädesafkomsten ej vara tillräcklig i Länets 5:te och 6;te Fög - 45 Besv. och Ekon.
Bctänf; anden. derier, der en mindre frugtbar Jord och Allmogens förut åsamkade skulder för irtsäde och föda göra deras sädestiilgångar otillrächeliga och undsättning nödvändig, uppgifven till ungefärligt belopp af 1,200
Tunnor Råg och Korn för 5:te Fögderiet och af 400 Tunnor för det 6:te; hvaremot de öfriga Fögderierna förmodas hafva Öfverskottar till afsalu.
I Södermanlands
Län anses Hvetet och Rågsodet hafva gifvit affeastningar under medelmåttan, och skall mycken till dessa säden ämnad
Aker ej kunnat för otjenlig väderlek dertill användas.
Höfangsten har varit skäligen god, men på somliga ställen, såsom i Vestra Vingåkers Socken, förderfvad af Regn.
Deremot skall Vårsädet af Korn, Blandsäd, Hofra och Arter vara väl inbergadt, samt i allmänhet stridt och väl gifvande; äfvensom Potatoes, Rofvor och Kålrötter varit af ymnig växt och lemna en god tillgång för de behöfvande.
— Undsättning af Råg skall erfordras.
Af uppgifterna från Vestmanlands Län. inhämtas, att Hvetet, ehuru ej mycket till utsåning brukligt, gifvit god äring; — —• —- Att Rågen, som blifvit väl inbärgad, varit åkertunn och vid aftröskningen litet gifvande; att jemväl deraf mindre jord kunnat förra hösten besås, af brist på dugligt utsäde, men att den Råg, som skördats, är af god och kärnfull beskaffenhet; — — — -— Att Vårsäden af alla slag gifvit en ymnig afkastning; Äfvensom jordjrugterne) Och Resv. och Ekon.
Betånkaitclen. 47 att Höfångsten varit någorlunda förmonlig. *— Understöd af Råg till omkring 600 å 1000 Tunnor anser Landshöfdingen nästa sommar behöfva anlitas, från Kronans förråd.
Län är berättadt, att Hvetet och Rågen blifvit mindre gifvande, och att, som Rågutsädet förliden
Höst på många ställen ej kunnat till vanlig myckenhet verkställas för väderlekens vidrighet, alcali afkastningen på det hela ej kunna skattas öfver medelmåttig och ringare ärt förra året.
Äfvensom Artsädet utfallit svagt och under medelmåttan, hvaremot Korn, Blandkorn och Ilafra säges vara förmonligare och anses, utan undantag lika med jerngod skörd, samt att den Spannemål Länet kan aflåta, bör blifva af fullgod beskaffenhet.
I Calinarc Län hafva Hvete och Höstrågarne i allmänhet blifvit vackra och hvarken under växten eller inbergningen lidit af väderleken, så att öfverhufvud kan antagas, att 6te kornet utgör afkastningen deraf.
Så skall ock all
Vårsäd vara väl inbergad och lemna god och ymnig skörd, till visst beräknande af 5te till 6te kornet, och Länets Sädesförråd förslå äfven till afsalu, ehuruväl efter vanligheten behöfvande nästa vår skola finnas, som hafva undsättning från Kronan af nöden, '•— Höbergseln har öfver allt blifvit medelmåttig.
Potatoes i synnerhet, och jemväl andra j or clj rugter hafva 48 Besv. och Ekon.
Betänkanöen, varit gifvande; och skall förstnämnde slag nu mera till det mesta nyttjas lill bränvinsbränning, hvarigenom säd bespares, och hvaraf erhålles 7, 8 till 10 kannor 6-gradigt bränvin efter en tunna Potates med tillsats af ett Lisp. Kornmalt.
Landshöfdingen önskar, att denna HusJiållsmethod allmänt antoges, anförande en uppgift af Länets Hushålls Sällskap, att endast för innevarande år 10,000 Tunnor Säd, sorn efter förut vanligt bruk skolat förvandlas till bränvin, blifvit använda till försäljning.
Län har fått skörda Hösteller Vinter-Rågen ymnig till Halmen, men mindre gifvande i Spann, att deraf ej skall kunna räknas mer än 5te kornet. — —* — Vårsäden, så väl Korn som Hafrn, har åter befunnits både frodig till växt och gifvande i Skeppan, och räknas i allmänhet till 6te Kornet.
— Höborden hafva ock lemnat så rik afkastning, att minskningen genom det Hö, som gått förloradt under en infallen svår bergning, skall föga kännas.
Det samma gäller om Votntces och andra Rotfrugter, att deraf erhålla ymnig afkastning, hvarom exempelvis nämnes, att i Vessbo Härad, den magraste delen af Länet, på 12 Geometriska Kappeland, der 2 Tunnor Potatoes voro planterade, 64 Tunnor blifvit skördade.
— Landshöfdingen tillägger, att Länet för det kommande året skall kunna Besv. och Ekon, Utsh.
Bctanhanden. försörja sig af egna tillgångar, och att ingen Sädesbrist beFaras.
Om Kronobergs hein är anfördt, att alla Säden derstädes innevarande år blifvit
Val bergade och skola allmänneligen lemna god afkomst, med undantag af den så kallade Vårrågen, som är mindre gifvande.
Höväxt en bar varit förmonlig, men inbergnings vädret ej i det hela så gynnande, att ju en del hö blifvit städadt af Vätan.
I Blekinge Län har II o st-Plågen i allmänhet befunnits svag och Hvctet i lika förhållande, icke lemnande större afkomst öfver hufvud, än 3:dje till /^de Kornet, utom i en.
Socken, der Landtmannen erhållit till och med det 6te.
Kornet åter och Hajran samt Arterna, hvilka sistnämnde likväl ej utgöra betydligt säde, hafva, efter Landshöfdingens yttrande, lyckats förträffligt, vida öfver vanligheten, och kan beräknas till 6te å ^de kornet.
— Äfvensom Potatoes fångsten uppgifves ifrån och med 7de och 8de till i4de å i5de samt i en Socken till 2ode och 24de kornet och skall förslå både till föda och bränvins tillverkning, hvartill den med liten tillsats af Korn eller Malt, med uteslutande af ali annan säd, allmänneligen nyttjas.
På Hö och Halmjoder, som blifvit val bergade, skall jemväl tillgången för kreaturens födande vara tillräckelig.
Af uppgifterne ifrån Christianstads Län Bihang till RiksSt, Trot, g i Q, g: de Sami.
N:v 7*8» JBesv. och Ekon.
Ectankanåeri. inhämtas, att Sädén af alla slag blifvit myö-» het väl bärgad, meri vid verkställda proftröskningar gifvit mkidre än man väntat 5 alt af Hvete och Råg allmänneligen erhållits 5te, 6te till 7<ie, af Kornet 6te, af Hafrart 5te och 6'te, men af Trindsäden endast 3dje och /(.de kornet.
Hvad H fodret angår, har det under längre tids regn på många ställen med svårighet kunnat skördas och till god* heten funnits försämradt.
Angående Malmöhus
Län anföres, ätt inbergningen blifvit väl fulländad, men att afkastningen i det hela ej utfallit lika fördelaktig, som Halmen fyllt Ladorna ; Att Höstsäden varit jemnogd, men mindre gifvande, Vårsäden i flere orter svag och ärternci kring Malmötrakten icke sakra till utsäde; Att antagas kan, det Rågen och Kornet gifva 5te till 6te, men Hajran och Trindsäden 4de till 5te kornet.
Halmtillgången och Höfångsten hafva deremot varit förmånliga, och den tilltagande
Potatoes- planteringen förmodas skola ansenligen minska åtgången af Spannemål till branvinsbranning.
Efter berättelsen ifrån Hallands