Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä den förflutna tidens erfarenhet bekräftat att allmänna arbeten, om de, med fullkomlig båtnad för det allmänna skola kunna tillvägabringas, erfordra så väl för planernas uppgörande som för ledningen och tillsynen vid verkställigheten, en större tillgång på fullt skicklige ingeniörer med serskildt för detta yrke förvärfvade theoretiska och praktiska insigter, har Kongl. Maj:t ansett lämpligt och nödigt, att, i enlighet med hvad redan tillförene skett i andra Europeiska länder, en serskild väg- och vattenbyggnads-korps uppsattes och ställdes till väg- och vattenbyggnads-styrelsens disposition.
Beträffande sammansättningen af denna korps, för hvars successiva kompletterande framdeles borde blifva att påräkna de ingeniörclever, som fullbordat föreskrifven lärokurs vid Mariebergs undervisningsverk, har ett förslag blifvit uppgjord t och intaget uti det vid den nådiga Propositionen fogade statsråds-protokoll öfver civil-ärenden, hvilket jemväl utvisar att den tillökning i årliga utgifter, som genom organiserandet af en sådan korps skulle erfordras, kunde inskränkas lill omkring 3,000 R:dr och har Kongl. Maj:t föreslagit, att Rikets Ständer måtte lill aflöning för styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader jemte en dermed infurl/fvad väg- och vattenbyggnads-korps anslå 12,900 R:dr årligen eller tillsammans för 3 år 38,700 R:dr.
Utskottet, som väl instämmer i Kongl.
Maj:ts nådiga framställning om nödvändigheten att för ledning och tillsyn vid verkställigheten af allmänna arbeten ega erforderlig tillgång på skicklige ingeniörer med serskilde för detta yrke förvärfvade 24 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 163. theoretiska och praktiska insigter, samt att behofvet af dylika tjenstemän gör sig än mera gällande i samma mån sådana arbeten tilltaga, men anser ändamålet kunna vinnas, utan att någon med Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader införlifvad serskild väg- oell vattenbyggnads-korps å stat uppföres eller med fasta löner fördes, linner sig derföre böra i så målto tillstyrka bifall å Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga framställning, alt Utskottet hemställer, alt Rikets Ständer må, lill Kongl. Maj:ts nådiga disposition, anvisa 12,000 R:dr årligen i 3:ne år eller tillsammans 38,700
R:dr att användas till aflöning eller arfvoden för Styrelsen af allmänna väg- och valtenbyggnaderne samt dess tjenstebiträdcn, så väl i hufvudstaden som i landsorterne. 33:o
Till rese- oell undersökning skostnader samt expenser Jör allmänna arheten bar Kongl. Majit begärt 12,000 R:dr årligen eller tillsammans för 3 år 36,000 R:dr B:co.
' Då Utskottet, såsom bär ofvan är vordet omformäldt, tillstyrkt ökade anslag till allmänna arbeten, hvaraf behofvet år efter år gör sig allt mera gällande och således flera resor och undersökningar erfordras än som kunna med de för sådana ändamål hittills anvisade medel bestridas, finnér Utskottet skäligt tillstyrka Rikets Ständer att, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga framställning, bevilja till ifrågavarande föremål 12,000
R:dr årligen, eller för Ire år tillsammans — 36,000 R:dr B:co. 34:o
Till utskottets handläggning hafva jemväl blifvit öfverlemnade följande, inom Bondeståndet väckta motioner, nemligen: a) af Riksdagsfullmäktige!!
Anders Medin frän Kronobergs län, som, till beredande af lättnad i varutransporten inom nämnde län, föreslagit, att Rikets Ständer mätte anvisa en summa af 2,500 R:dr till besörjande af fullständig undersökning och upprättande af tillförlitligt kostnadsförslag för anläggning af en enkel jernväg eller bana för hästkraft emellan sjön Asnen oell staden Carlshamn, mot förbindelse för ortens invånare att bekosta hvad derutöfver kunde erfordras; b) af Riksdagsfullmäktige!!
Nils Andersson från Wermlands län, som föreslagit, att en summa af minst 20,000 R:dr B:co mätte ställas antingen till länets Hushållnings-sällskaps eller Landshöfdinge-embetets disposition för att användas till undersökningar rörande sjöuttappningar, moss- och myrodlingar inom Dalby, Norra oell Södra Finnskoga, en tiel af Hvitsands, Östmarks, Gräsmarks och Lysviks m. fl. socknar i nämnde län. Slats-Utskoltets Utlåtande, N:o 163. 23 c) af Riksdagsfullmäktige!] Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län och TV.
Magnusson från Calmar län, hvilka, understödda af A (loij (Vilh.
Svartling och And.
Pehrsson från förstnämnde län, anhållit, att Rikets Ständer måtte anvisa ett anslag af 2,000 R:dr b:ko till bestridande af de kostnader, som kunna erfordras för undersökning, angående lämpligaste sättet för en båtleds inrättande emellan städerna Wimmerby och Linköping samt vidare fortsättning till sjöarne Asonden och Sommen, äfvensom för uppgörande af fullständigt kostnadsförslag deröfver ; vid hvilken undersökning borde tillses och utredas om och i hvad mån Stångåns upprensning och sänkning af deromkring belägne sjöar för beredande af odlingsföretag skulle kunna bringas till verkställighet i sammanhang med den föreslagna bålledens inrättande.
Utskottet föreställer sig att, om Kongl. Majit, uppå derom skeende underdånig anmälan, skulle i nåder finna ifrågavarande undersökningar vara af den vigt att bidrag af statsmedel dertill bör användas, tillgång till bestridande af utgifterne härvid kunna beredas å anslaget för rese- och undersöknings-kostnader för allmänna arbeten, hvadan Utskottet hemställer, att några serskilda anslag i anledning af dessa motioner icke mätte af Rikets Ständer beviljas. 35:o
Efter framställning af den skada och förödelse, som Ljusne eif årligen medelst utskärningar förorsakade å det Walla by i Färila socken och Gefleborgs län tillhörande, vid nämde eif belägna ego-område, hvaraf man befarade, att icke blott all byns åkerjord, utan äfven gårdstomterna för flera hemmansegare skulle, i eu icke långt aflägsen framtid, gå förlorade, har Riksdagsfullmäktigen från samma län Jonas Johansson, enär byamännen icke mägtade med egna tillgångar vidtaga åtgärder till afböjande af den hotande faran, uti väckt och till Utskottets behandling öfverlemnad motion anhållit, att ett statsbidrag, stort 2,000 R:dr b:ko, njåtte byamännen beviljas, för uppförande af nödiga ansedda förbyggnader i öfverensstämmelse med den plan, som derför blifvit uppgjord, och hvaröfver kostnadsförslag jemte karta funnits motionen bifogade.
Utskottet anser betänkligt att tillstyrka Rikets Ständer beviljandet af anslag för berörda föremål, enär likartade fall förekomma uti många af Rikets provinser, och be viljandet af dylika anspråk skulle medföra oberäkneliga kostnader för statsverket.
Utskottet hemställer derföre att ifrågavarande motion må lemnäs utan afseende.
St:s Pro t. 1850 & 1851, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 12 Hafi. 4 26 Stats-Utskollets Utlåtande, N-o 163. 36:o. Till Utskottet har frän Bonde-ståndet blifvit remitterad en af Riksdags-fullmäktige Anders Olsson och Nils Larsson från Jemtlands län väckt motion innefattande hemställan, alt Rikets Ständer mätte bevilja 2:nc särskilda statsanslag, hvartdera å 10,000 R:dr h:ko årligen, att, enligt den fördelning, som kunde blifva bestämd, användas såsom bidrag, det ena lill uldikning och uppodling af sanka trakter i Jemtland och Herjeådalen och det andra till anläggande af nya och omläggande af gamla vägar i dessa provinser.
För den händelse att, på derom skeende anmälan, Kongl.
Maj:t skulle finna ifrågavarande företag inom Jemtland och Herjeådalen kunna verkställas i öfverensstämmelse med de vilkor sorn äro bestämda för begagnandet af till likartade ändamål afsedda medel, så äro tillgångar dertill beredde i fall Rikets Ständer bevilja de summor Utskottet för vägforbättringar och odiingsföretag härofvan tillstyrkt.
Utskottet får på grund häraf afstyrka Rikets Ständers bifall till de af motionärerne begärda särskilda anslagen. 37:o Med afseende å den fara och flera andra olägenheter, som ofta voro förenade med öfverfarten å färja Öfver Hammars sund i Nerike emellan Askersund oeh Motala, och då förbättring i denna kommunikations-anstalt vore af bebofvet högeligen påkallad, har Riksdagsfullmäktige!! Henric Andersson från Örebro Ilin, under åberopande af det kostnadsförslag, upptagande en summa af 59,946 R:dr B:eo, som för anläggning af en fast väg eller bro öfver nämnde sund blifvit, uppå föranstaltande af Sundbo häradsboer, upprättadt och af Styrelsen för väg- och vattenbyggnader granskadt, uti afgifven motion, hvarå utskottet erhållit remiss, föreslagit, att Rikets Ständer för tillvägabringande af ifrågavarande väg- och broanläggning måtte bevilja 2:ne serskilda summor, hvardera å 26,918 R:dr, den ena att utgå såsom anslag utan återhetalningsskyldighet och den andra såsom låneunderstöd, mot låg ränta och amorteringsrätt, hvaremot de byggnadsskyldige ville förbinda sig att tillskjuta återstoden i den erforderliga kostnadssumman.
Då vägen öfver
Hammarssundet icke endast är af vigt för en mindre trakt, ulan utgör den egentliga kommunikationsvägen utmed Wettern emellan landskaperna Östergöthland, Nerike och Wermland, med icke obetydlig varutransport, och den nuvarande öfverfarten på färja med inträffande storm icke sällan är omöjlig eller åtminstone förenad med lifsfara, samt den beräknade kostnaden för en förbättrad väg- och bro-anläggning vida öfverstiger det föga folkrika häradets för måga att utgöra, finner väl Utskottet för sin del ifrågavarande anläggning förtjena att med allmänna medel understödjas; men som Utskottet redan tillstyrkt Ri - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163. 27 kels Ständer att till Kongl. Maj:Is nådiga disposition anvisa ett anslag för 3 ar af 500,000 K:dr alt till likartade arbeten användas, anser utskottet det af motionären åsyftade ändamål, för så vidt Kongl. Majit linner detsamma företrädesvis böra afses, jemväl kunna vinnas ulan dertill af Rikets Ständer serskildt beviljadt anslag, i hvilket afseende utskottet får hemställa, alt Rikets Ständer må i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit öfverlemna att, derest Kongl. Majit äfven skulle finna detta företag vara af den allmänna vigt att bidrag af statsmedel bör till dess utförande ega rum, Kongl. Majit då täcktes af förenämnda anslagssumma anvisa ett skäligt belopp, äfvensom, elter vederbörandes hörande och förslag, fastställa taxa å de afgifter, som, för beredande af medel till brons framtida underhåll och ombyggnad, kunna erfordras. 38:o Uti ett bos Ridderskapet och Adeln afgifvet och till utskottet remitte radt memorial har Friherre Rudbeck, Reinhold Cai l Gabriel, anfört hurusom redan i äldre tider fråga uppstått att medelst en kanal mellan Hjelmaren och Wettern lorena dessa båda för Sverige högst vigtiga segelleder och att undersökningar rörande utförbarhelen al delta förslag blifvit anställde; att, ehuru dessa undersökningar sorn verkställdes af utländska iugenieurer, icke ledde till något resultat, planen härtill sedermera likväl omfattades af Grefve Balzar Bogislaus i'on Platen, pä hvars föranstaltande ytterligare undersökning i delta hänseende företogs af framlidne Öfverste-löjtnanten Edström, hvaraf visade sig, att en kanal-anläggning, i riktning från norra ändan al Wettern genom sjön Tisaren till grannskapet af Örebro, vore verkställbar, samt att karta, upptagande en längd af mil, med 37 slussar, upprättades och år 1840 från trycket utgafs, hvaremot något kostnadsförslag icke blifvit ofFentliggjordt.
Af sådan anledning och då, utom den påtagliga vinsten af en dylik kanal-anläggning för kommunikationen i allmänhet, enligt motionärens förmenande, det förtjente att undersökas huruvida icke den ifrågaställa kanalen, så väl till förkortande af segelleden, som till undvikande af den grunda Örebro-fjärden, skulle kunna med större fördel ledas från sjön Tisaren längre österut till den så kallade stora Hjelmaren, har han föreslagit, att Rikets Ständer, för anställande af en sådan fullständig undersökning måtte bevilja ett anslag af 4000 Ridr Biko.
Då, på sätt motionären uppgifvit, flera undersökningar i ofvanuppgifna ändamål egt rum utan att föranleda någon verkställighet af företaget, och utskottet icke är i tillfälle att bedöma huruvida den ytterligare undersökning, som blifvit 28 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 163. i frågas tälld må vara af behofvet påkallad, har Utskottet med hänsigt äfven dertill att medel, för befrämjande af dylika undersökningar, blifvit ställda till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition, funnit sig icke böra tillstyrka bifall å förenämnde motion. 39:o.
Till arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskaps - ämnen, som tillhöra Civit-ingeniörer bar Kongl.
Maj:t föreslagit 1000 R:dr .årligen eller för 3 år 3000 K:dr, samt till stipendier Jör elever, sorn vid nämnde läroverk genomgå den Jör sådana ingeniörer bestämda kurs, likaledes 1,000 R:dr årligen i 3 år.
Då dessa anslag, som äfven vid föregående riksdagar blifvit till enahanda belopp beviljade, äro behöflige för bildandet af skicklige ingeniörer för allmänna arbeten, tillstyrker Utskottet att ifrågavarande 2:ne årliga anslag, hvartdera å 1000 R:dr, måtte ytterligare under åren 1851, 1852 och 1853 få utgå. 40:o. Jemte förmälan hurusom Kongl Maj: t, i anledning af Rikets sednast församlade Ständers beslut, angående anslag lill den i Slockholm inrättade na vigationsskola, , sett sig nödsakad anbefalla Statskontoret att för åren 1849 och 1850 förskottsvis utbetala de för samma skola å stat fastställda årsbehofven, har Kongl. Maj:t äskat alt Rikets Ständer mätte anvisa medel, dels till godtgörande åt
Statskontoret af de för sistnämnde 2:ne år förskjutna 5,600 R:dr, dels ock till den fastställda statssumman för skolans underhåll för innevarande år 2,800 R:dr eller tillsammans 8,400 R:dr.
Som Utskottet uti Betänkandet N:o 87, angående reglering af utgifterne under riksstatens G:te hufvudtitel, i denna fråga sig redan utlåtit, anser Utskottet något särskildt yttrande öfver Kongl. Maj:ts nu gjorda nådiga framställning icke erfordras. 41:o.
För Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona har Kongl. Maj:t äskat enahanda årliga anslag som hittills eller 3,333 R:dr 16 sk. och således för 3:ne år 10,000 R:dr.
Sorn Utskottet uti sitt nyss åberopade betänkande N:o 87 äfven i detta ämne sig yttrat, får Utskottet till samma yttrande nu hänvisa.
Slals-Utskottels Utlåtande, N:o 163. 20 42:o. Slutligen har Kongl. Maj:t hegart att Rikets Ständer måtte, i likhet med hvad vid föregående statsregleringar ägt rum, bevilja följande anslag nemligen : a) lill utdelning vid Landtbrukaremöten af premier för kreatur af utmärk, are slag 3?000
R:dr och //) lill Slöjdexpositioners befrämjande ett lika anslag eller 3,000 R:dr.
Med afseende å det nyttiga ändamål, som genom dessa anslag åsyftas att befrämja tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj:t uti dess nådiga proposition sålunda äskat.
Reser nationer.
Vid 3:dje punkten af Herr (Vinge: ”Mot Utskottets afstyrkande utlåtande i afseende på det af Kongl.
Maj: t äskade anslaget till förbättring af hamnen vid Landskrona, föranlåtes jag vördsamt mig reservera, öfvertygad att Rikets Höglofl.
Ständer, efter inhämtande af de upplysningar, som jag här nedan går att framlägga, och hvilka åtminstone till en del icke lära varit af Utskottet kända, icke skola vägra den närmare utredning af frågan som genom återremiss till Utskottet är alt förvänta, hvarefter en annan och bättre utgång skäligen bör följa.
Utskottet har funnit någon uppoffring för hamnens förbättring för närvarande ej å statens sida vara behöflig, alldenstund hamnen i dess nu befintliga skick vore både nog djup och nog säker samt för stadens handelsrörelse äfvensom för ångbåtsfarten tillräcklig.
Om förhållandet verkligen vore sådant och derest den myndighet, hvilken tillförlitligast och med största sakkännedom bör kunna bedöma nyttan och behefvet 30 S ta Is - lils folie ts Ullålande, N:o 1G3. aF det ifrågakomma hamnarbetet, nemligen Styrelsen för Väg-och Vattenbyggnader i riket, ej annorlunda betraktat denna allmänna angelägenhet samt, pä grund af noggranna undersökningar, afgifvit särskilta yttranden i alldeles motsatt syftning, hade säkerligen hvarken Kongl. Maj:t aflåtil nådig proposition i ämnet eller Rikets Ständer vid en föregående riksdag beviljat elt, fastän ringa, understöd lill hamnens istandsättning.
Det har icke varit från den inskränkta synpunkten af behofvet endast för Landskrona stads handelsrörelse, som hamnens försättande i ett bättre skick under längre tid blifvit påyrkadt, ehuruväl besagde rörelse häruppå äfven mäste komma att stödja sin förkofran och tillvext, utan man har egentligen afsett de stora och allmänna fördelar, som denna af naturen särdeles gynnade hamn erbjuder, förmedelst sitt utmärkta läge midt i Sundet och såsom varande på samma gång den rymligaste och, med undantag af några grunda bankar, den djupaste samt tillika den säkraste å hela kuststräckan emellan Götheborg och Carlskrona, så att, efter bankarnes upprensning, den största ilotta af såväl krigs- som handelsfartyg der skulle kunna inlöpa och ligga tryggad mot både fiendens och stormars anfall.
Häraf är uppenbart, hvad äfven Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsen jemte ofvan anförda yttrande om hamnens beskaffenhet vitsordat, nemligen att hamnarbetet väsentligen är af vigt för landets sjöfart i allmänhet äfvensom måhända för dess lörsvar.
Också visade sig under krigsrustningarne år 1848, att Landskrona hamn företrädesvis blef begagnad ej mindre såsom hufvudstation för de då utkommenderade kanonsluparne, utan äfven för den större och tyngre krigsmaterielen.
Jemnför man nu det allmänna gagn, de fördelar för landet både i politiskt och merkantilt hänseende, som i en framtid äro att förvänta af Landskrona hamn, i förhållande till åtskilliga andra hamnbyggnader, för hvilka Rikets Ständer ej mindre vid denna än liera föregående riksdagar beviljat vida högre anslagssummor, än den som här är i fråga, och täger man tillika i behörigt öfvervägande, att det med stor kostnad påbörjade arbetet, bestående hufvudsakligen i muddring, måste, i saknad af erforderliga medel, afbrytas och ligga nere, samt all det lill arbetets bedrifvande anskallåde mudderverk med ångmachin, som medtagit den högst betydliga summan af nära 30,000 r:dr b:ko skulle, under afvaktan på nya tillgångar, snart nog blifva förstördt, äfvensom alt de till arbetet begagnade fästningsfångarne på stället komma att sakna en lika allmänt önskad som nyttig sysselsättning, hvartill ytterligare må läggas, att den del af mudderarbetet, som hittills blifvit verkställd, i anseende till dess ofullständighet sannolikt innan kort blefve utan nytta, enär en jemnare strömgång i hamnen, hvarmedelst nya uppmuddringar Sfa/s-U/sko/tets Utlåtande.
N.-o 1(53. 31 förekonunas, först genom arbetets fulländning kan vara att förvänta, så torde af alla dessa omständigheter vara uppenbart, att anspråket på statsbidrag för fullbordande af hamnarbetet vid Landskrona icke skäligen kan lemnäs otillfredsstäldt, likasom att hvarje uppskof dermed blefve i flera hänseenden menligt.
För att närmare ådagalägga rättvisan och billigheten af detta milt påstående, tillåter jag mig att, genom anförande af några fakta, uppställa en jemnförelse mellan Landskrona hamn, de uppoffringar staten och kommunen sjelf för densamma gjort, samt en annan hamnbyggnad, lill hvars fullbordande statsanslag vid denna riksdag ånyo blifvit tillstyrkt, nemligen vid Wisby: Till Landskrona hafva Rikets Ständer beviljat 25,000 r:dr, deraf likväl staden bör återgälda 5del 5 således anslag 16,666: 32. — Nu äskas 34,736: 32.
— Summa anslag 51,403: 16.
— Af egna medel bar staden för hamnarbetet redan tillskjutit 56,333 r:dr 16 sk.
Till Wisby hamn har förut erhållits ett statsanslag af . . 79,000 Ralr och Utskottet har nu tillstyrkt ytterligare 84,000 — eller tillsammans 163,000 R:dr.
Af egna medel har staden lillskjutit 40,000 r:dr.
Utan att i ringaste mån missunna Wisby stad den större gunst och lycka, som fallit på dess lott framför Landskrona, har jag gjort denna jemnförelse och dessutom förskaffat mig reda på de begge nämnde städernes handelsrörelse, och dervid af Tulljurnalerne inhemtat, att år 1849 ankommo, från utrikes ort, till Landskrona 303 fartyg.
Till Wisby 242. — — — inrikes orter lill d:o 425 d:o Till Wisby 105. år 1850 — — utrikes — — 201 — — — 278. — — — inrikes — — 364 — — — 97.
Summa fartyg till Landskrona 1,293.
Till Wisby 722.
Till ut- och inrikes orter hafva ungefärligen lika många fartyg afgått.
Tull-uppbörden har ulgjordt: under år 1849: i Landskrona . . . 92,336: 44. I Wisby 40,163: 3. — — 1850: i Landskrona . . . 93,859: 6. I Wisby 34,040: 28.
— I Landskrona Summa 186,196: 2.
I Wisby 74,203: 31. — 3-2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163.
Härförutan har, enligt officiell intyg, till Landskrona inkommit och hefinnes för närvarande på kreditupplag öfver 2 millioner // råsocker, som under innevarande år kommer att förtullas, för att vid ett derstädes nyligen anlagdt sockerbruk förädlas, hvarigenom den vanliga tull-uppbörden för året höjes lill cirka 200,000 r:dr b:ko, eller en flerdubbelt större summa, än den sorn till hamnarbetets fullbordande blifvit begärd.
Jemnförelsen i öfrigt mellan de båda nyssnämnde hamnarncs ändamålsenlighet och vigt öfverlemna!’ jag ål hvarje sakkunnig att anställa, viss om alt Landskrona derpå icke skall förlora.” >
I ofvanstående reservation instämde Herr Prosten Berlin.
Vid 4\de punkten'. af Herr Grefve Mörner, C. G: ”Om man kunnat på ett klart och öfverlygande sätt ådagalägga sannolikheten deraf, alt ifrågavarande hamn-anläggnings företag kan antagas komma att lyckas, skulle jag ej tvekat att med mili röst söka bidraga till det begärda anslagets beviljande, men en tillfredställande utredning i nämnde hänseende har enligt min åsigt, icke blifvit åstadkommen, utan gifva tvärtom de icke vederlagda uppgifterna om den långgrunda, af sandreflar besvärade och för nordanvindarne utsatta hafsvik, der hamnen är afsedd all anläggas, i förening dermed, alt Engelholms stad är belägen på ett ej obetydligt afstånd från hafsstranden och alt trakten deromkring lärer något lida af flygsand, grundade anledningar till den farhåga, att den åsyftade hamn-anläggningen kan komma att blifva ett fornyadt prof på ett sådant misslyckadt företag i denna väg, hvarutaf skånska kusten redan förut företer dyrbara vedermälen.
Vid sådant förhållande har jag ej ansett mig kunna instämma i deras mening, som förordat omförmäldc anslag.”
Vid 6:le punkten: af Riksdagsfullmäktige!!
David s./ndersson fran Hallands län.
”Emot den föreslagna kanal- och sluss-anläggningen emellan Philipstad och Sjöändan, får jag mig reservera på den grund att, sedan Utskottet biträdt förslager om jernvägars anläggning, det ej synes vara ändamålsenligt anlägga kanaler och slussverk, der sådana mindre uppfylla ändamålet än som jernvägar, synneriigast der vintern hindrar transport största delen af året.
Af sådan orsak hade jag trott att i kanalens ställe en jernväg vore ändamålsenligare i denna trakt.
Härmed förenade sig Riksdagsfullmäktigen Christer Anderson från Malmöhus län och Måns Månsson fran Kalmar län.
Vid Stats-Utskoltcts Utlåtande, N:o 163. 33 Vid 7:de punkten: af Lektor Wallman: ”Emot Stats-Utskottets afstyrkande Utlåtande, i fråga om anslag till Kalmar hamn, får jag på följande grunder mig reservera: l:o Kalmar, ännu en af rikels större städer, med dyrbara allmänna byggnader, grundar sitt bestånd hufvudsakligt pä exporthandel samt utklarerar, efter medium af 3:ne år, omkring 565 fartygslaster årligen.
Genom sitt läge är den också en föreningspunkt för ångbåts-kommunikationen mellan norra och södra Sverige samt Tyskland och Danmark.
Icke mindre än 7 ångfartyg hafva innevarande år hvarje vecka regulaira turer på denna stad. 2:o Endast smärre fartyg kunna för närvarande lägga in i hamnen, hvaremot de större måste gå för ankar på redden, omkring * mil från bryggan, med ökade kostnader och mångfaldiga svårigheter för de trafikerande och ej sällan vid inträffande stormar med fara för lif och egendom.
Mer än en gång bar vid sådane tillfällen handt, att fartyg drifvit på hvarandra och blifvit förstörda inuti sjelfva hamnen, och det är ej längre än sedan förliden höst, man såg ångfartyg öfver ett dygn på ett obetydligt afstånd från bryggan med stundelig fara all slas i sank, utan att passegerarne kunde komma i land, emedan hvarje försök 'dertill skulle varit med uppenbar lifsfara förenadt. 3:o Enligt uppgift af Chefen för södra Lotsdistriktet i Utlåtande till Kongl.
Förvaltningen af Sjöärendena, är den eljest ypperliga hamnen i ständigt förfall och skall slutligen alldeles uppgrundas, och den förut förträffliga inre vinterhamnen är nu mera fullkomligt obrukbar.