Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco, som af köpeskillingen komme att till honom ulgifvas, utöfver de s8,ooo R:dr, för hvilka egendomen häftade, och 0111 liqviderandet hvaraf särskildt skulle regleras; Förmodande Kongl. Maj:t, att de öfrige tre fjerdedelarne, för hviike behörige Obligationer, stälde på viss betalningstid med 6 procent ränta, borde lili.
Öfversle-Lieutenanten Appelqvist, vid köpets afslutande ulgifvas, skulle kunna inom loppet af år 1818 inlösas, antingen med efter hand uppsagde inflytande Låue-poster till Militiae-Boställs-Cassan, eller också med andre under Kongl. Collegii disposition stälde medel, emot ersättning af Boställs-Cassan; Och, på det sistnämnde Cassa, som alltså komme att förskjuta den utgående köpeskillingen för Mariaeberg, desto snarare måtte härföre blifva godtgjord; täcktes Kongl. Majrt derjemte i Nåder förordna, icke allenast att årliga revenuen af Mariaebergs Egendom skulle till afbetalning å Cassans förskott användas, utan ock att derest Besparingarne å 3:dje Hufvud-Titeln sådant medgåfve, ett belopp af 1 högst 2000 R:dr skulle årligen till enahanda ändamål deraf an - Slats-Utskot tets Be tänk a uden. 635 ordnas och utbetclas, intill dess hela Capitalet sålunda blelve al’ Siats-Verket infria dt.
Vid denna disposition, på grund hvaraf, enligt 1818 års Löneräkuing från Militias-Boställs-Cassan utgått i Capital och Räntor tillsammans 51,682 R:dr 33 sk., kan väl erinras, att Cassun derigenom blifvit ålitad för utgifter, som det icke tillhört Cassun, efter dess primitiva bestämmelse, att bestrida.
Men då medlen bli 1- ) • * C vit utgifne, endast såsom förskott, derå Cassan eger tillgodonjuta ränta till enahanda belopp, som « andra utlånta Capitaler, och Cassan för öfrigt, i betraktande af de föreskrifter, Kong!, Maj:t läckts i Nåder meddela, vid förskottets beviljande, icke synes något äfventyra, hvarken till räntans behöriga erhållande, eller Capitaiets återbetalning; anser Utskottet någon vidare åtgärd härvid icke böra ega rum:
Och har Utskottet, i sammanhang härmed, skolat upplysningsvis nämna, att, jemlikt den underrättelse, som från Kongl. Krigs-Collegium erhållits, Boställs-Cassans fordran i förenämnde hänseende, vid 1822 ■års slut, redan var nedsatt lill 42>53y R:dr 3a sk. 9 rst.
Beträffande den Kongl.
Krigs-Collegium i Nåder uppdragne speciella torvall - 636 S t a ts-U t sk o ttet s Betänkanden, ningen af Boställs-medlen; Så har Utskottet, vid genomläsande af Prolocollen för ifrågavarande anie år, funnit densamma enlig med de derom gifne föreskrifter, livilke hufvudsakligen innefattas uti Kongl. Majlis förnyade Husesyns- och Boställsordning den i5 September 1762, jemte Kongl. Förklaringen den a3 Januarii 1770» samt Kongl, Låne-Reglementet den 23 Maj i8o5; Äfvensom Militiac-Boställs-Cassans Låilehandlingar, så vidt Utskottet haft tillfälle att dem genomgå, befunnits fullständige, Och, hvad slutligen angår sjelfva Räkenskaperne, anser Utskottet granskningen deraf endast föranleda tili den anmälan, att åtskillige ganska betydligc Summor hos en del Redogörare finnas balancerade; På grund hvaraf Riksens Högloftige
Ständer torde finna lämpligt hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, om Nådig befallning till vederbörande, att skyndsamt utreda desse belancer, samt derefter besörja, att desamma, i vanlig ordning, varda afskrifne eller till liqvid befordrade.
Tili Riksens Högloflige Ständers bepröfvande öfverlemnas detta vördsamligen.
Sockholm den 25 Ocober 1823.
St a t s-U ts ko tte ts Betänk anden. 63 7 N:o 568.
Utlåtande, 1 anledning af Pierr Professorn Doctor Knös’s motion om undersökning af orsakerne till mantalspenningarnes förminskning.
Uudel’ den 3 sistl.
Marlii, har Högvördige Preste-Ståndet till Siats-Utskottet remitterat ett utaf Herr Theok/gite Professorn, Doctor Knös ingifvet Memorial, af innehåll, att den personella afgift, som, under namn af Mantalspenningar, utgöres, från år 18 r 3 till 1817, uppgått till ett sammanräknadt belopp af x,i56,831 R:dr; men att densamma, åren 1817 till och med 1820. fallit emellan 5o a 60,000 R:dr under föregående 4 årens summa, ehuru, vid jemnförelse af Tabell-Cornmissionens folkmängds beräkuingar, förhållandet bordt vara annorlunda; Och som det både i Statistiskt och Financielt hänseende vore upplysande, alt känna anledningarne till en sådan för - 638 Stat s-U tskottets Betan kan fl en. minskning, liar Herr Doctorn föreslagit, att vid Redogörelsen för hvarje
Län hädanefter matte hiläggas en Summarisk up~ gift, sorn ut.viser huru mycket i Mantalspenningar innestår, samt till hvad belopp och af hvilken orsak afkortning dera blifvit beviljad
Denna nedsättning af en, hufvudsakligen på Piikets folkmängd beräknad, Slats-Intrad har ej undfallit Stats-Utskottets uppmärksamhet, vid granskningen af Siats-Verkets öfrige Inkomst-Titlar.
Resultatet deraf till ziffran har ock, för de föregående åren, redan blifvit af Utskottet framlagdt, uti dess afgifne generella förslag till desse Inkomst-Titlars upptagande uti Iliks-Staten; Och Utskottet finner det visserligen bidraga till en utvidgad Statistisk kännedom, att ulredt blifver, hvarföre Stats-Intraderne det ena året utfalla med betydlig skillnad emot ett annat; Men, då, efter hvad Stats-Ulskottet inhemtat, de från Länen till Kongl. StatsContoiret inkommande Speeiel-Iiäkenskaper äro inrättade efter ett sådant formula i re, alt de innefatta alla de upplysningar i afseende på Mantals-penningarne, som Herr
Doctor Knös bär åfvan äskat, ooh innehållet deraf, hädanefter söm hittills, kommer att upptagas uti de RiksIIufvud-Böcker, som uti Kongl, Stals-Gon - Stats-U ts ko ttets Betänkanden.
63g toiret skola uppgöras, oell vid hvarje Riksdag varda Riksens Ständers Siats-Utskott meddeldte, anser Stals-Utskottet den af Herr Doctorn nu gjorde framställning icke föranleda till någon särskild åtgärd.
Ständers eget bepröfvande vördsamt öfverlemnas.
Sockholm den 2 5 Ocober 1823.
N:o 5Gg.
Ankom den 31 Oct. 1823.
Memorial, rörande Creditiven enligt 63 uti RegeringsFormen.
Sorn, jemlikt 63. §. uti Regerings-Formen af den 6:te Junii 1809, tvänne särskilde tillräcklige Summor vid hvarje Riksdag 64<> Stats-Utskottets Betänkanden; skola för oförsedde händelser afsättas och anslås till Kongl. Majlis
Höga disposition; så får, i anledning deraf, Stats-Ulskottet vördsamligen föreslå ooh tillstyrka, att den slörre Summan, sorn,, enligt åberopade Grund-Lags-stadgande, från Banken skall utgå, måtte bestämmas till enahanda belopp, som vid förra Riksdagen eller a millioner Riksdaler, och den andra anvisas alt utgöras på sätt Riksens Högloflige Ständer, genom dess vid denna Riksdag vidtagne Finance-reglering, bestämt, med i,5oo,ooo R:dr, att vara tillgänglig då Konungen, sedan Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner sådant vara oundvikeligen nödigt; deraf Två Tredjedelar eller En Million Riksdaler, då Riksts försvar påkallar utomordentliga anstalter och den öfriga Tredjedelen eller Femhundrade Tusende Riksdaler för andra högst vigtiga ooh angelägna ändamål; Hesse begge sistnämnde Summor att utgifvas och användas under de vilkor och förbehåll, Riksens Höglofl.
Ständer viel denna Riksdag för det mindre Crcditivets begagnande fästat.
Hvilket Riksens Höglolli ge Ständers bepröfvande vördsamligen underställes.
Stockholm den n5 Oct. 1823.
N:o §>t ats-Utskottets Betänkande». 641 N:o 57o.
Ankom den 31 Oct. i8?3. Riksens Högloft.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-£/tskotts yttrande öfver Riksdags-Fullmägtigen Pehr Pehrssons från Blekinge Motion om rättighet för Listers och Bräkne Häraders
Innevånare att lefverera deras Krono-Tionde och AfradsSpannemål till Kronomagazinet i Carlshamn.
Uti Memorial, som Hedervärda BondeStåndet till Stats- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotten remitterat, har Biksdags-Fullmägtigen Pehr Pehrsson Från Blekinge anmält, huruledes den Krono - 4:deSaml. 5 Band. 4« 642 Stats-Utskottets Betänkande!).
Tionde Spannemål, som är Konungens Befallningshafvande i Länet, såsom Lön, anslagen, uppbäres uti de från Landshöfdinge-Residencet mäst aflägse Listers och Bräkne Härader; hvadan Pehr Pehrsson, till befrämjande af Länets samtelige Tiondegifvares större gagn och beqvämlighet hemställt, om icke den ändring och rättelse kunde vinnas, alt Jordegare i Listers och Bränke Härader finge lefverera deras Krono-Tionde och Afrads-Säd till KronoMagazinet i Carlshamn, och Landshöfdinge-Lönen, i stället, utgöras af Allmogen uti Östra och Medsletads Härader, hvilka skola hafva långt korrtare väg till Carlskrona och redan till större delen vid Krono-Magazinet derstädes måste leverera sin Ränte-Spanmål.
Vid pröfningen af detta ärende har hos förenade Utskotten i öfvervägande kommit, att Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, i följd af mångfaldiga, till detsainmas åtgärd remitterade, motioner, rörande levererings- och forsslings-skyldigheten af Kronans förlända Afrads- och Tionde-Spannmål, samt andre Ränte-persedlar, uti afgifvet Betänkande N:o 58, som af Högloflige Ridderskapet och Adelu, samt Välloflige Borgare- och Hedervärde Bonde-Stånden blifvit bifallet, tillstyrkt Rik - 1 Stats-Utskottets
Be tänka nelen. 643 sens Högloflige Ständer, att i underdånighet anhålla det Tiondegifvarne, mätte inom viss tid få njuta options-räLt till Ränlepersedlarnes lefvererande in Natura eller lösen efter Markegångspris med förduhhlael forlön till 3a sk. för Tunnan Iiåg och Korn, och till 24 sk.
Banco för Tunnan Hafra.
Och som, genom en sådan vidtagande åtgärd, det med Riksdags-Fullmägtigen Pehr Pehrssons ifrågavarande Motion åsyftade ändamål äfven synes vinnas, enär Tiondegifvarne i Listers och Bräkne Härader derigenom kunna undvika den långväga forsslingen, och, i stället, lösa sin Spannmål; anse förenade Utskotten samma motion icke föranleda till någon särskild åtgärd.
Hvilket till Riksens Högloflige Ständers eget bepröfvande vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den a5 Oct. i8a3.
T ©44 Stats-UtskottetS Betantanden, N:o 5yi.
Antom den 31 Oct. 1823.
Ständers Statssamt Allmnäna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Z/tskottens Betänkande N:o 33g, om upphörande af KrigsAcademien och inrättande Professioner i Militaire Vetenskaper vid Rikets universiteter.
Höglofiige Ridderskapet och Adeln Iial* till Utskottens förnyade handläggning behagat. återlemna ofvannämnde Betänkandes, med åtskillige deremot gjorde anföranden; Och enär öfverläggningar derom uppstått huruvida den undersökning Utskotten föreslagit, skulle sträcka sig till hela Mili-? taire-Verket, eller inskränkas till Mw Stats-Utskottets Betänkanden. 645 litaire Läro-Verket, få Utskotten, till bäfvande af denna tvekan, hvilken uppstått af ett skriffel i det llöglofkige Ridderskapet och Adeln lemnade Exemplar af Betänkandet, tillkännagifva, alt någon allmän undersökning af Fäderneslandets Militaife Inrättningar, så mycket mindre af Utskotten vid detta tillfälle kunnat föreslås, som Motionerne och de deraf föranledde
Discussioner endast rörde M i lita! r undervisnings-anstalterne, öfver hvilkas keskaffenhet en Revision blifvit förordnad.
Hvad angår den af flere Ledamöter yrkade undersökning af Civila Läro-Verken, i sammanhang med Revisionen af de Militaira, fortfara Utskotten att påkalla uppmärksamheten å den omständighet, att i Augusti månad nästkommande år den anbefallda Skol-Revisioneu kommer att ega ram, i hvilken äfven Lärare från Universiteten deltaga.
Det beror då afKongl. Majrts
Nådiga bepröfvande, om den föreslagne undersökningen af Militaire-LäroVerken skall samtidigt med denna anställas, och med den stå i någon förening, eller om en särskild Committé' för det nu ifrågavarande ämne skall bildas af blott Militaire personer, eller äfven af andre i JQndervisningsläran kunnige män; Denna 6\G Stats-Utsktotets Betänkanden. dctail-fråga anse Utskotten så mycket mindre höra nu blifva ett ämne för Riksens Höglollige Ständers öfverläggning, som den dels är af administratif beskaffenhet, dels ieke fullständigt förberedda Lika med hvad en Ledamot inom Högloflige Ridderskapet och Adeln yttrat, göra Utskotten sig förvissade, att detta ärende skall erhålla den behandling, sorn befordrar det ås v flade vig tiga ändamålet, samt Kongl. Maj:t, i den Instruction som kommer att meddelas dem, hvilka erhålla uppdrag alt verkställa den uti Skol-Ordningen förordnade Revisionen, anbefaller denna gransknings utsträckning, äfven till de högre Undervisningsverken, så att fullständig kännedom örn dessa Lärdoms anstalter må kunna vinnas och de dervid möjligen befi 11 leii ga bristerna äfhjelpas.
I betraktande hvaraf, och då Högloflige Präste-Ståndet den i4> Välloflige Borgare-Ståndet den 27, och Hedervärda Bonde-Ståndet den 14 näst!.
Augusti antagit och gillat Utskottens först afgifne Betänkande, hafva Utskotten jemnlikt 69 §.
Regerings-Formen samt 75 §.
Riksdags-Ordningen icke bordt deruti föreslå någon ändring.
Stockholm den 21 October i8a3.
S ta ts-U t s ko 11 e t s Betänkan den. 647 N:o 572.
Antom den 31 October 1S23.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande öfver Herr von Hohenhausens Motion om undersökning af de Civila Läro-verkens närvarande beskaffenhet.
T iii Stats- samt Allmänna Besvärs- och .Ekonomi-Utskotten har Högloflige Riildeiskapet och Adeln remitterat ett anförande af Herr Mich: von Hohenhausen, all sedan 3:ne Ständ antagit Utskottens Betänkande om Krigs-Academien , hvaraf föijer att Riksens Ständer till Kongl.
Maj:t ingå med underdånig anhållan, att MilitnireVerket i hela sin vid och omfattning mätte af sakkunnige män undersökas jemte 648 Stats-Utskottets Betänkanderi; Militaire undervisnings - anstalterne, och Utskotten icke lära kunna förändra sitt beslut, i anledning af Ridderskapet och Adelns återremiss i ämnet, hvilken, föranledd af Herr Björnstjernas förslag om en gemensam undersökning af de Civila af Militaire Läro-Verken, hade till föremål att verka på Utskottens öfvertygelse till antagande och föreslående deraf, Herr von Hohenhausen, öfverlygad om att, för att i denna väg åstadkomma någon verklig och stor nytta för Fäderneslandet, åtminstone en liktidig undersökning hör ske af de Civila Läroverken i stöd af den rätt 56 §.
Riksdags-Ordningen foretin ägger att väcka ny motion, föreslagit att Civila Läro-Verken måtte i hela dess vidd och omfattning af sakkunnige
Män undersökas, för att intill nästa Riksdag sätta Riksens Ständer tillfälle, att, öfverskådande det hela i ett sammanhang, föreslå och vidtaga de åtgärder i denna väg, som för Fäderneslandet, finnas nyttigast och hvartill mer än tillräcklige medel torde förefinnas.
Enär vid Stats- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, angående förändring af Militaire Läro-Verken, anmärkningar, 1 , in - S ta ts-U t sk o t te t s Betäknanden. 6q9 inom Högloflige Ridderskapet och Adela blifvit gjorde, som i likhet med Herr von Hohenhausens ofvanintagna Motion, haft för ändamål att tillvägabringa en undersökning af de Civila Läro-Verken, samtidig med den öfver de Militaire Undervisliings-Verken beslutne, och Utskotten uti dess öfver berörde anmärkningar afgifne Utlåtande N:o 5yi, yttrat sig på ett sätt, som äfven besvarar förevarande Motion} anse Utskotten sig endast böra samma Utlåtande vördsamt åberopa och detsamma Riksens Högloflige Ständers pröfning underställa.
En Ledamots serskildta yttrande bifogas.
Stockholm den 21 October 182J.
Utdrag af Protocollet, hållet hos förenade Stats-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten den 21 October 1823.
S, D, Justerades och godkändes Utskot - tens Betänkande!* angående Herr von fie - nde Sami, 5 Band, 651 Stats-Utskottets B e tänk a n den.- lienliausena Motion om en allmän Revisiori af Undervisnings-Verken, då Herr Hjerta Gustaf, begärde att få aflemna sin Reservation så lydande: ”Då Utskotten tillstyrkt den ensidiga revisionen af de Militära Undervisningsverken, trodde jag ej, alt de skulle afstyrka den ifrägaslällde revisionens utsträckning till omfattande äfven af de allmänna.
Jag reserverar mig således emot detta beslut, och förbehåller mig att få utveckla grunderne för min öfvertygelse, att det bade varit mera öfverensstämmande med Fäderneslandets väl, om. man na genast tillstyrkt densamma.
Jag vet alt jag ej kan göra det med den fullständighet, som jag önskade, ty jag tillstår alt jag vid denna Riksdag har med afsigt undvikit att befatta mig med den vigtigaste och för mig dyrbaraste af ett älskadt Fäderneslands angelägenheter, derföre att jag lyckt mig finna å ena sidan tiden ej mogen att gifva den allmänna undervisningen den rigtning och den kraft som jag tror Svenska sinnen medgifva, och å den andra, mig sjelf ej ännu i stånd att gifva ett utarbetat förslag dertill.
Jag bar som representant gjort mig till en pligt, och jag skall alltid göra det, att ej skaka någon byggnad som förfäder upp - Stats-Utskottets Betänkanden. 65t rest, förr, än efterkommandes väl det fordrar, ocii då jag trott mig inse att en Folkrepresentant har denna pligt, är jag äfven öfvertygad att lian liar rättighet att Beräkna tidens och slägtets krafter.
Men jag finner att det vore ett fel att dölja anitt ogillande af, att Utskotten afstyrker en granskning, som, om den ej närmade, åtminstone aflägsnade det dyrbara ögonlilick, då Sverige skall skörda frukter af ändamålsenliga uppfostringsanstalter.
Först och främst kan jag ej erkänna den i Skolordningen utstakade, så mycket prisade Skolrevisionens tillräcklighet för ändamålet, hvartill jag föranledes af sammansättningen utaf denna revisions personal.
Val bör man kunna hoppas att detaljfelakligheter i Skolordningen skola genom de i revisionen deltagande Gymnasii- och Skol-Lärare kunna blifva anmälde till rättelse; men svårligen lärer sådant vara att förvänta i fall planen för undervisningen i det hela eller sjelfva grunderna i Skolordningen äro origtige.
Derom borde ju äfven de höras, som eemottaga Lärjungarne, dels vid de högre Läroverken, dels vid Ämbetsverken.
De kunna bäst bedöma deras bildning, och kunskaper, och hade det således varit puskligt alt mera än en enda Lärare ifrån 65a Stal s-U tskottets Betänkan den.
Universiteten blifvit kallad till Ledamot af revisionen, samt någre Civile och Milita! re Tjenstemän, och åtminstone en Ledamot af Vetenskaps- och Vitterhets, Historie- och Antiqvitets-Akademierne.
Nu revidera Revisionens Ledamöter och afgifva Utlåtande öfver deras eget handlingssätt; och förekommer det äfven anmärkningsvärd!, att de sjelfskrifne Ledamöterlie, Biskoparne, utgöra en så afgjord pluralitet, att de kunna öfverrösta de öfrige Revisions-Ledamöterne.
Men ännu mera starkes jag i min öfvertygelse om den fÖreskrifne
Revisionens otillräcklighet och ändamålsenlighet, samt nödvändigheten utaf den af Friherre Björnstjerna, Herr von Hohenhausen med flere, yrkade allmänna revision, derutaf att den, enligt Skolordningen, anbefallda ej tillika omfattade högsta Läroailstalterne, Universiteterne.
Man har invändt emot revisionens ntsträckning äfven till Högskolorne, att förr än en sådan sattes i fråga, och lies Konungen 1 önskningsväg af Sländerne anmäldes, borde åtminstone först vara visadt, att några brister finnas i Universitets-inrattningen, som göra en sådan un - Stats-Utskottets Betänkande» 652k dersokning gagnelig och nödvändig.
Jag skall derföre söka fästa uppinärkeamheteil på en brist, som, enligt hvad mig synes, gör en undersökning af Universilets-inrättningens närvarande tillstånd önskligare, än den annars och ulan sammanhang dermed foga gagnande revisionen a; de militära Under visnings-verken
Den väsendtligaste bristen, som in** gen fördomsfri lärer undgå att erkänna i närvarande tidpunkt, vidlåder Universitets-inrältningen, Ur just samma fel, som blifvit anmärkt emot Krigs-Academien vid frågan om denna Inrättnings upphäfvande.
Den ensidighet nemligen, som man då Förebrådde Krigs-Akademien: att denna Undervisnings- och uppfostringsanstalt, helt och hållet är rigtad alt meddela MilitärTjenstemanna bildning, just en dylik ensidighet anser jag, i lika, om ej högre grad, nu vidlåda våra Svenska Universiteter: att helt och hållet afse och verka till en ensidig Civil och Ecclesiastik Tjenstemanna bildning.
Måtte man ej misstyda min afsigt då jag vågar yttra, att såsom ensidig tjenstemanna bildningsanstalt kan Krigs-Akademien uthärda jemnförelsen med hvilkendera af Svenska Universiteterne, i fråga t 654 Stats-Utskottets
Betan kandell* om de utexaminerades kunskaper, hvilket bevisas af de oftare hörde klagomål af alla Civila Ämbetsverk öfver tjenstemannaämnen, som de, efter vid Universitetet genomgångna prof, fått emottaga, samt de lika beskaffade klagomål, som försports öfver Seminarii-Inrättningens verkningar på flere af dem, sorn -eg-nat sig åt Ecclesiastik-Ämbetsmanna-Ståndet.
Möjligen torde man invända, att denna rigtning till uteslutande tjensteman-- »a-bildning är främmande för Universitetets grundidé, och jag vill ej bestrida detta; nog af, att förhållandet, efter ett sekels förlopp, blifvit sådant det är, och således hör rättas, Men om, från en annan sida, man skulle påstå, hvilket jag föreser, alt Universitetets högsta ändamål och Statens behof af Högskolor egenleligen vore tilldanandet af Statens Tjenstemän, så motsätter jag mig öppet en så inskränkande åsigt af Samhället och Högskolorna, och håller deremot före, att Högskolornas föremål, såsom Stats-anstalter, ej bör gå ut på mindre, än mensklighetens förädling genom vetenskapernes oafbrutna tillvext, och därnest ett upplyst medelstånds danande, för att kunna bilda ett allmänt upplyst tänkesätt.
Uppfylles detta ändamål, kan aldrig Staten komma att.
Stats-Utskottets Betänkanden. 655 sakna skicklige Ämbetsmän, och irrar jag jag mig häri, har jag åtminstone den trösten att framgå på en villoväg, som för^ ut beträddes af en Man, på sin lid kanske Europas största tänkare, en prydnad för Svenska Lärdomshistorien, och en af de berömdaste Lärare vid Sveriges första Universitet.
Men om man äfven icke skulle vilja erkänna denna ensidiga rigtning, som Universitets-inrättningen i senare tider erhållit, eller att den efter hand blifvit förvandlad till en uteslutande bildningsanstalt för Statens Civile och Ecclesiastike Ämbetsmän; om säger jag, man icke skulle vilja erkänna denna ensidighet i det hela af Inrättningen, såsom en brist, så gifves dessutom andre felaktigheter i vissa delar af Universitets - inrättningen, som man skulle kunna hänföra till det reglementariska af Universitetsförfattningen, och om hvilkas vigt eller erkännande jag ej tror någon tvist hör kunna uppstå, och hvilka torde sätta utom all fråga nyttan och angelägenheten af utsträckningen utaf undersökningen om Lä ro värkens närvarande tillstånd äfven till Universiteten.
Såsom bevis på sådane erkända brister 1 detaljerne eller det reglementarisk» 1^56 Stats-Utskottets Betänkanden. af Universitetsförfattningens närvarande beskaffenhet, åberopar jag i första rummet Studentexamens och Ämbetsexamens profvens närvarande bristfälliga skick.
För att inse nödvändigheten af en radical reform i den första, behöfver man blott genomögna Uppfostrings-Committeens deröfver till Kongl, Maj;t afgifne Betänkande, och öfver behofvet af en total förändring med den sednare, lärer ej några stridiga meningar nu mera vara att befara, sedan Irenne Riksens Ständers Utskott vid innevarande
Riksdag erkänt detta behof, och i sådant hänseende framställt förslag, hvilka, om de än behöfva undergå en nogare och sakkunnigare pröfning, dock vittna att RiksStåndens Ledamöter inse vigten, att tillvägabringa förbättringar i detta afseende.
Såsom ett sådant erkännande utaf en för handen varande felagtighet, torde äfven kunna anföras, hvad Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottet särskildt hemställt, rörande offentelig undervisnings meddelande i Grundlagarne vid Rikets Universiteter, Vid en anstäld undersökning om beskaffenheten af de Akademiska examina, tror jag likväl största bristfälligheten skulle upptäckas uti stadgarne rörande det högsta Akademiska lärdomsprof - vet, S ta t s-Utskottets Betänkanden.
65^ vet, eller den så kallade examen rigorosum, som föregår erhållandet af philosophiska
Doctorsvärdigheten; skadligheten för lärdoms-utbildningen och danandet till vetenskaplighet genom de i 1806 års Författning föreskrifne förändringar uti äldre stadganderne rörande denna examen, tror jag ej af någon med kännedom om förhållandet skall kunna motsägas.
Men det är ej blott otjenligheten af de reglementariska föreskriflerna rörande vissa och de flesta Akedemiska examina, som utgör ett fel i Universitets-författningen.