Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o, 3o2. inrättningen, såsom nyttig och nödvändig, böra bibehållas; men derjemte , i afseende på Dykeri-iniättningens ifrågaställda bedrifvande af Staten, uppå;anförda skäl, förklarat, att densamma icke må för Statens räkning öfvertagas, utan böra, från den tid då löpande octroy tilländaginge, till enskildt Bolag å nyo upplåtas, uppå af R.
St. uppgifna förändrade grunder, liar E. K. M., som, efter det hittills varande Dykeri-och Bevgnings-compagniet hördt blifvit, genom utfärdad Kungörelse den 12 Decemb. 1827, åt Compagniet öfverlemnat att, från och med 1828 års början, då förra octroyen borde hafva upphört, och intilldess frågan blifvit af E. K. M. slutligen pröfvad, fortfara med bergning af skepp och gods under enahanda rättigheter och förbindelser, sorn förut varit Compagniet bestämda , i sjelfva hufvudfrågan, eller, hvad angår bildandet af en ny Dykeri- och Bergningsanstalt, ' uti Nådig Skrifvelse den 13 December 1828, och sedan Förvaltningen af Sjöärendena samt Commerce-Collegium i ämnet hörda blifvit, täckts förklara Rikets nu församlade Ständer, det E. K. M., som funnit de af 1823 års
Ständer i underdånighet föreslagna hufvudgrunder för Dykeriinrättningen vara af den beskaffenhet, att, med bibehållande af desamma, någon enskild association icke lärer Dykeri-verkets Exp -Utsk.
N.o 3o2. 3 vidmaglhållande sig åtaga, i anseende lill de vidsträckta förbindelser men inskränkta rättigheter, som skulle dermed förenas, velat, ined fästadt afseende så väl härå som på ämnets vigt, öfver den af bemälde Collegier utarbetade plan för Dykeri- och Bergnings-anstalterna i Riket, med dervid åtföljande förslag till reglementariska Stadganden, inhemta R.
St:rs ytterligare utlåtande, innan E. K. M. Dess Nådiga beslut i ämnet fattar; i hvilket afseende E. K.
M. jemväl låtit de till målet hörande handlingar till R.
St, öfverlemna.
Vid detta angelägna ärendes företagande till pröfning, hafva R.
St., som, uppå de i underdåniga Skrifvelsen den i<) November 1823 anförda flera skäl, ansett, Dykeri- och Bergnings-anstalterna böra för framtiden, dock utan Slats-verkets inblandning i dermed förenade försorger, bibehållas, af meddelade handlingar inb em ta t, att, i fråga om sättet för denna Inrättnings mest ändamålsenliga organiserande, flere skiljaktiga förslag blifvit framlagda i de af Rikets Collegier, E- K. M:ts Befallningshafvande samt Magistrater och HandelsCorpser i Rikets Stapel-städar, uppå E. K. M:ts Nådiga befallning infordrade Belänkanden, utan att dock någon af de serskiltda Autoriteler och Embetsman, som i detta ämne egt tillfälle sig utlåta, tillstyrkt, att 4 Exp.-Utsk, Förslag till und, Skri/v, IV.-o 3o2. det hittills varande Dykeri- och Bergningscompagniet mätte, i oförändradt skick, varda bibehållet; och då orsakerna till de, ej mindre vid i8a3 års ännu påstående Riksmöte, emot berörda Inrättning gjorda erinringar ingenfinuas, dels uti den med nu varande tids fordran på offentlighet i administrationen oförenliga hemlighetsfullhet, hvarmed Compagniet sig omgifvit, dels i det tvång, de sjönödlidande måst vidkännas, i det dem varit förnekadt alt, i vissa fall, med bergningen af sin egendom sig sjelfve befatta, dels ock hufvudsakligen i den omständighet, att det uteslutande Privilegium, Compagniet egt sig förunnadt, ej ian stå tillsammans med innehållet af 60 §.
Regerings-formen, hafva R.
St., som, för deras del, erkänna vigten af dessa anmärkningar, ansett en ny och mera ändamålsenlig anstalt böra och kunna i detta afseende till vägabringas.
I valet emellan de flera för sådant ändamål afgifna förslag, hafva R.
St. funnit en Inrättning, af förevarande beskaffenhet, helst böra åt enskilda medborgare öfverlemnas, enär Stålens Styrelse i sådant fall blott utöfvar den med Statens värdighet närmast förenliga bevakande myndigheten, och utan allt deltagande i detail-bestyret, håller hand deröfver, att rätt och ordning öfvas, samt att det åsyftade ändamålet, till Exp.-Utsk.
N.-o 302. 5 allmän och enskild båtnad, på sådant sätt säkrast ernås; och hafva R.
St., till ytterligare stöd för en sådan deras öfvertygelse, jemväl i betraktande tagit, att Staten, genom omedelbart öfvertagande af Dykerioch Bergnings-anstalterna, icke kunde undvika ett bety,dligt utlägg för nya Inventariers uppsättande, samt att förvaltningskostnaderna, vid en för det Allmännas räkning bedrifven Inrättning, sällan eller aldrig kunna så inskränkas, som genom enskilda föreningar är möjligt.
Det har, under behandlingen af detta ärende, jemväl fråga uppstått derom , huruvida Dykeri- och Bergnings-försorgen borde åt tvänne eller flera å Rikets kuster districtvis bildade Bolag upplåtas; men enär, genom en sålunda spridd och osammanhängande anstalt, frivilliga föreningar, till öfvertagandet af berörda försorg, endast kunna förväutas uppå de kuster af Riket, hvarest strandnings-händelser oftast inträffa, och företaget alltså åt Bolaget lofvar en större vinst, hvaremot andra vidsträckta stränder, och serdeles de vid Rikets nordliga kuster, sannolikt skulle komma i saknad af alla anstalter lill sjönödlidandes hjelp, hafva R.
St., för deras del, beslutit och till E. K. M:ts Nådigste bifall skolat hemställa, alt befallningen med bergning af strandadt skepp och gods må 6 Exp.-Utsk.
Furslag till tind.
H.-o 3o2* åt elt,enda Compagnie eller Bolag varda öfverlemnad, hvars förnämsta åliggande bör blifva alt, på alla punkter af Rikets hafskust, från Haparanda till Strömstad, åt sjönödlidandes räddning till lif och egendom, taga verksamma anstalter och dea sorgfälligaste vårdnad.
St, hvilka med sådan öfvertygelse under granskning tagit de af Förvaltningen af Sjö-ärendena och Commerce-Collegium upprättade förslag till reglementariska Stadganden , hafva , enär dessa förslag i flera delar icke med R.
St:s åsigter öfverensstämma, ansett sig böra lill E. K. M:ls Nådigste pröfning och fastställelse öfverlemna härhos bilagda project så väl lill E. K, M:ts Nådiga Förordning om de skyldigheter och förmoner, som tillkomma det till Dykeri- och Bergnings-anstalteinas besörjande i Riket blifvande enskilda Bolag, som lill Bolags-reglor för berörda, uppå Actie-teckning grundade, Association, hvilken, då densamma på rätlsenliga och ömsesidigt hilliga vilkor varder erbjuden, oIvifveiaktigt, och med mesta hopp om framgång, bör af enskilda personer kunna tillvägabringas och vidmagthållas.
Att, utan Styrelsens inblandning, öfverlemna förvaltningen af denna inrättning åt Aetie-egarnes och de af dem utsedda Dirccleurers ledning, hafva R.
St. Exp.-Utsk.
Ho 3oi. 7 betraktat som ett till Actie-tecknirtg verksamt inbjudande medel, helst ett Bolag, hvars fond af enskilda personer är sammanskjuten och lämpligast bör af enskilda administreras; och ehuru R.
Ständer i underdånighet tillstyrka, att tillsynen öfver Contractets uppfyllande varder åt Förvaltningen af Sjö-ärendena uppdragen, samt att Directionens och Revisorernas årliga Berättelser må, sedan Förvaltningen deraf erhållit del, af bemälde Collegium lill E. K. M. i underdånighet insändas; hafva R.
St. ansett i allt öfrigt böra åt Bolaget öfverlemnas alt, under nöggrannt iakttagande af de, vid Oclroyens afslutande, af E. K. M. och R.
St. fastställda vilkor, Verkets angelägenheter på bästa sätt förvalta, dervid alla uppslående rättsfrågor emellan Bolaget och enskilda komma att af vederbörliga
Domstolar pröfvas och afgöras.
Då, emot 60 §.
Regerings-formen, en obegränsad rättighet att, med andras uteslutande, ensamt befatta sig med bergning af strandadt skepp och gods, icke kan detta Bolag medgifvas, hafva R.
St. deremot trott sig, i vissa andra för Bolaget tillstyrkta förmoner, finna en utväg att, för denna saknade rättighet, hålla Aclie-egarne evsatta. II.
St. föreslå alltså underdånigst: att E. K. M; och Kronan må, då Dykeriet vid inträffande strandning af Staten 8 Exp.-Utsk.
Förslag lill und, Skri/v, No 3o2. tillhöriga , eller med Statens egendom lastade fartyg, efter vederbörande Auloriteters pröfning, om biträde varder anlitndt, till Bolaget betala ett sådant biträde i likhet med hvad för enskilda stadgadt är; att den Skeppare, som, efter inträffad strandning, eger tillfälle att erhålla Dykeriets Biträde, men hellre väljer, alt antingen inskränka sig till begagnandet af eget folk och redskap utöfver en tid af Sextio timmar, eller ock att fremmande personer anlita, bör, då han sådant oaktadt sedermera finnér sig nödsakad att hjelp af Dykeriet begära , i båda händelserna erlägga förhöjda afgiftertill Bolaget; samt att Bolaget, utöfver den för hvarje serskildt fall stadgade procent, må vara berättigadt att, i den ordning 7 §. af Reglementet föreskrifver, ersättning för utbetalda arbetslöner och vederbörandes Skjuts- och Tractaments-kostnader erhålla, så att
Inventariernas slitning allena må under berörde procent anses inbegripen.
I fråga om Lotsarnas biträdande vid bergning af Skepp och Gods, då strandning inträffar, hafva R.
St. ansett betänkligt att sådant i underdånighet tillstyrka, utom i det enda fall, då all annan hjelp saknas och mensklighetens högsta pligt bjuder att rädda hvad som räddas kan.
Att deremot, vid Exp.-Vtsk.
N-o 3o2. 9 vid vanliga strandnings-händelser, der hjelp antingen af Dykeriet eller Strandboér erbjudes, eller ock utan våda kan afvaktas till dess densamma hinner ankomma, tillåta Lotsarna tagä befattning med bergning af skepp och last, skulle ej blott föranleda till desse Tjenstemäns undanryckande från deras egentliga och magtpåliggande göromål, i och för hvilkas uppfyllande en oupphörlig vaksamhet och ständig närvaro å anvisade stationer är af dea största angelägenhet, men kunde derjemte, hos mindre välsinnade Lots-betjente, möjligtvis blifva en anledning att strandsätta
I fartyg, för att sedermera af desammas bergning , upphemta en brottslig vinst. R. St., som ansett det nya Bolaget böra, intill nästa Riksdag, vara från Beviilnings erläggande befriadt, hafva till då sammanträdande Ständers pröfning öfverlemnat att besluta , om och till hvad belopp bevillning framdeles må af Bolaget erläggas; men då angeläget är, att, redan före Subscriptionens öppnande till Actieteckning, vidsträcktheten af Bolagets förbindelser i det möjligaste äro bestämda, hafva R.
St. i sista §. af det projecterade Reglementet låtit inflyta försäkran derom, Eih,tiUR,St,Prot. 1828—1830, Häftet i| s io Exp.-Utsk, Förslag till und.
N.o 3o2. att den Bevillnings-afgift, som, efter gömmande Ständers beslut, tilläfventyrs kan blifva Bolaget ålagd, icke må öfverstiga fem procent af Bolagets, efter Bokslut för året, tillflutna behållna inkomst, sedan alla förvaltnings-kostnader samt sex procent af det inbetalda Actie-capitalet först derå afräknade blifvit.
Då genom den, till grund för R.
S:s förslag lagda princip, enligt hvilken Dykeriets anlitande eller icke skall vara en frivillig handling af den Skeppsbrutne, samt att ingen skillnad emellan Svenska och utländska fartyg hädanefter må ega rum, de tvänne hufvudsakliga anmärkningar, som emot det hittills varande
Dykeri-compagiliet blifvit gjorda, nu mera aro undanröjda, anse R.
St. en utväg för Svenska fartyg derigenom öppnad att, vid olyckshändelser på främmande kuster, tillvinna sig det reciproqua behandlingssätt, hvilket hittills ej kunnat med en del Europeiska Stater öfverenskommas; och tillägga R.
St. härvid den underdåniga önskan, alt, om obei edvillighet i detta afseende skulle hos någon främmande magt möta, och Svenska Skepp ej varda försäkrade att, vid denna Magts kuster, lika behandlas med landets egna sjöfarande , E. K.
M. täcktes efter omständigheterna förordna, huruvida samma Magts undersåtare Exp.-Utsk.
Förslag till unof. Skrifv. lf.-o 3oa. 11 må skyldige anses att, vid strandningar emot Svenska kusten, vidkännas annan behandling eller erlägga någon högre afgift till Dykeriet, än som, genom här föreslagna Reglemente, blifvit i allmänhet stadgadt.
R. St., hvilka alltså till E. K. M. i underdånighet öfverlemna verkställigheten af de åtgärder, hvilka, till Dykeri- och Bergnings-anstalternas snara iordningbringande, af omständigheterna påkallas, anhålla lika underdånigt att, så framt första Actieteckningen ej skulle uppgå till det derföre bestämda minimi-belopp, 15o,ooo R:dr B:o, och alltså antagas måste, att de erbjudna vilkoren ansetts icke kunna med Bolagets fördel och bestånd förenas, E. K. M. täcktes, uppå derom af Förvaltningen af Sjöärendena gjord underdånig hemställan, i Nåder pröfva och undanrödja de hinder sig i detta afseende förete , samt derefter lemna vederbörande tillfälle till en ny och lika allmän Actie-teckning.
Slutligen hemställa R.
St. i underdånighet , det behagade E. K.
M. meddela Förvaltningen af Sjö-ärendena Dess
Nådiga befallning att afgifva underdånigt förslag, till bestämmande ej mindre af den nya Dykeri - inrättningens blifvande hufvud-stationer och persedel-depots, än af 12 Exp.-Utsk.
IV.-o 302. den personal, som inom hvarje district nödvändigt bör finnas anställd.
Underdånigt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om de skyldigheter och förmoner, som tillkomma det till Dykeri- och Bergnings-anstalternas besörjande i Riket, bildade enskilda Bolag: 1 §•
Dykeri- och Bergnings-Bolaget, hvars skyldighet är att, vid inträffande, strandningar eller andra sjöskador, rädda menniskolif och berga Kronan eller enskild man tillhörige Fartyg och Gods, åligger : 1:0 att, inom hvarje Hufvudstation, som bör omfatta en sträckning af nära 10 mil, med någon minskning eller tillökning i denna sträckning efter kustens olika beskaffenhet och fordringar, anskaffa och i fullt brukbart skick städse underhålla de å härhos bifogade Förteckning specifikt upptagna och beskrifna Instrumentalier och Bergnings-redskap , till det antal och med iakttagande af den fördelning deraf emellan sjelfva Hufvud-stationen och de inom densamma, uppå yttersta punkterna af Exp.-Utsk.
N.o 302.
13 kusten eller dess tillstötande Skär, inrättade mindre depcits, som, uppå Förvaltningens af Sjö-ärendena underdåniga förslag, framdeles kan blifva i Nåder föreskrifvet; 2:0 att i sin tjenst antaga sjövande och välfrejdade personer, som antingen redan äro å bestämda stationer boende, eller ock kunna finnas hugade att dit inflytta, och sådant till det antal, som i anseende till kusternas olika läge och beskaffenhet erfordras, för att åstadkomma skyndsam, driftig samt pålitlig bergning; skolande dessa Betjente, i sådant afseende, med fullständiga Instructioner af Bolagets Direction förses, och tillförbindas att icke, utan med erhållet tillstånd, under den tid af året segelfarten påstår, aflägsna sig från sin anvisade station, och de punkter af kusten inom densamma, uppå hvilka strandnings-händelser mest äro att befara; 3:o att med invånarne i granskapet af hvarje Dykeri-station uppgöra beting om nödigt arbetsbiträde vid inträffande strandnings-bändelser; samt 4:o att ersätta den skada och förlust, af hvad beskaffenhet som helst, som, vid bergning af fartyg och gods tillskyndas Fartygs- och Gods-egare, eller Assuradeurer, såsom följd af vårdslöst eller annat obehörigt förfarande af Dykeriets Betjente, eller det af dem antagna arbetsmanskap. i4 Exp.-Utsk.
N.-o 3o2. 2 §.
På det med säkerhet må kunna controlleras, huruvida Bolaget behörigen iakttager hvad uti i.-sta, 2:<lra och 3:dje Momenten af föregående stadgadt är, bör årligen i Maji månad, å de dagar Förvaltningen af Sjö-ärendena derföre utsätter, en noggrann besigtning vid hvarje station, och derunder lydande depöts , anställas å de Bergnings-redskap och Instrument , sorn efter plan böra befinnas ; skolande vid denna förrättning ej mindre undersökas, huruvida Bolaget eger isin tjenst tillräckligt antal Betjente, om de äro boende på anvisade och lämpliga ställen vid kusterna , samt huruvida de, vid inträffade bergnings-tillfällen, gjort sig för pålitlighet och skicklighet kände , än ock af Kust-invånarne underrättelse inhemtas, om Bolaget med dem träflat beting om skyndsamt arbets-biträde, då strandningar förefalla. 3 §.
För verkställandet af dessa Irtspectionsoch Besigtnings-förrättningar, utse och förordna vederbörande Konungens Befallningshafvande, inom hvarje af hafskusten begränsadt
Län, en kunnig och derjemte pålitlig person , hvars innehafvande tjenstgrad ej må i värdighet öfverstiga de i 'yrde Classen af 1827 års Rese-regleineute uppräknade befattningar.
Exp,-Utsk, Förslag till und.
Skri/v, N.-o Z02, i5
Om tiden för dessa förrättningars anställande underrättar Förvaltningen af Sjöärendena ej mindre vederbörande Konungens Befallningshafvande än Bolagets Direction, så tidigt, att Besigtningsmännen må kunna med Bolagets utsedda ombud , uppå bestämd ort och timma, sammanträffa.
Genast efter slutad förrättning uppsättes deröfver en fullständig berättelse, af Besigtningsmännen och Bolagets ombud gemensamt underskrifven, deraf ett exemplar insändes till Konungens Befallningshafvande samt derifrån vidare till Förvaltningen af Sjö-ärendena, och det andra inskickas till Bolagets Direction.
Skjuts- och Dag-tractamente för dylika förrättningar liqvideras af Bolaget, i enlighet med det af Kongl. Maj:t fastställda Bese-reglemente. 4 $• .
Direction åligger* att, vid slutet af hvarje år, till Förvaltningen af Sjöärendena ingifva en berättelse, deruti alla , under årets lopp , vid Rikets kuster inträffade och till Directionen inberättade Strandnings-händelser, hvar för sig, till sina närmare detailer , upptagas, med bifogad upplysning, vid hvilka af dessa händelser
Dykeriet varit om bergning af Fartyg och Gods anlitadt. i6 Exp.-Utsk.
Skrif v, N.-o 3o2. 5 §.
Till bestämmande af Dykeri-bolagetg rättighet att med strandadt Skepp oell Gods taga befattning, Varder härigenom uttryckligen föreskrlfvet och forklatadt: att Skeppsbrutne af alla Nationer, med undantag af dem, som till Riket befinna sig i krigs-tillstånd, må ega att välja antingen de vilja om bergning af Skepp och Gods anlita Dykeriet eller dertill nyttja annat biträde; att strandadt Fartyg, antingen Dykeriet anlitas eller icke, skall vara skyldigt att genast om bord emottaga bevakning af närmast till hands varande Krono-, Dykerieller Tull-Betjent, samt att ersätta dermed förenade Rese- och Tractaments-kostnader; och må icke, under något vilkor, lossning verkställas innan en sådan bevakning om bord kommit; att Skeppare å strandadt Fartyg må vara tillåtet att, så länge han helst vill och kan, med eget folk och den om bord befintliga redskap allena, söka rädda Skepp och Gods; men, om han deruti misslyckas, och, för räddning af det strandade, nödsakas att, efter sextio timmars förlopp från den tid då Dykeriets hjelp bevisligen blifvit honom erbjuden, utan att då antagas, af Dykeriet biträde begära, skall Skepparen, såsom ersättning derföre, att Dykeriets - Exp.-Utsk.
N.-o 302.
17 riets personal och inventarier måst, under afvaktan å utgången af Skepparens egna räddnings-försök, i beredskap hållas, uti bergnings-afgift erlägga 25 procents förhöjning utöfver hvad 6 §. i allmänhet föreskrifver; att deremot, och då Skeppare, efter att hafva vägrat emottagandet af Dykeriets honom bevisligen erbjudna biträde, sedermera om hjelp anlitar personer, som icke äro i Dykeriets tjenst, eller vid bergningen begagnar för tillfället anskaffad redskap; men, då alla dessa hjelpmedel befinnas otillräckliga, omsider ser sig nödsakad att om räddning
Dykeriet tillita, skall bergnings-procenten erläggas med femtio procents förhöjning utöfver hvad i 6 §. för hvarje Serskildt fall stadgadt finnes.
Bevisning derom, att
Dykeriets biträde blifvit Skepparen erjbudet, skall, der sådant äskas, å
Dykeri-ombudets sida åstadkommas i den ordning allmänna Lagen uti 1 n Capitlet Rättegångs-Balken i allmänhet föreskrifver; och må öfverlemnandet till Skepparen i tvänne vittnens närvaro af detta Reglemente, på sätt 25 §„ sista Momentet här nedan derom förordnar, i de fall, då de närvarande ej förslå den Skepps Bih, till R. St-Fröt. 1828—183°> to.-de Sami. 3 B. i Häftet if 1 18 Exp.-Utsk.
Förslag till lind. Skrif v. N-o 3 02. brutnes språk, betraktas som laga bevisning derföre, att
Dykeriets hjelp blifvit honom tillsagd. 6 §.
Då fartyg genom
Dykeriets åtgärd blifvit af grund hjelpt eller ur annan nöd räddadt, utan att last behöft lossas, erlägges derföre fyra procent af lastens och fartygets uppskattade värde.
Har sådant skett, sedan en del af lasten först måst lossas, erlägges, efter lika beräkningsgrunder, sex procent.
Men, om lossning af hela lasten varit oundviklig, betalas åtta procent af lastens och fartygets sammantagna värde.
Består lasten endast af trävaror, golf-, mur- eller tak-sten, kalk, krita, salt, stenkol eller ballast, och större eller mindre del deraf måst lossas, erlägges till Bolaget femton procent af fartygets och lastens Värde; men utgöres lasten derjemte, till större eller mindre del, af sådana dyrbarare varoi’, för hvilka, enligt nästföregående 3:ne moment af denna §.
, en mindre bergnings-procent i hvarje serskildt fall blifvit bestämd, utgår bergnings-arfvodet för sistnämnda varor endast med beräkning af den lägre procenten.
Lastens hufvudsakliga beskaffenhet bestämmer vid sådana tillfällen den procent, som för sjelfva fartygets bergning bör Dykeriet till - Exp.-Uuk.
Skrif v. N-o 002.
19 komma, så att, då största qvantiteten eller lästtalet af laddningen utgjorts af trävaror, sten o. d., beräknas femton procent; men i annan händelse rättas afgiften efter nästföregående 3:ne Moment.
Då fartyg blifvit så skadadl, att det antingen helt och hållet sjunkit, eller tilL så stor del att vattnet går öfver däck, utgöres bergare-lÖnen till Dykeriet med tjugu procent af det bergade fartygets och den bergade lastens värde. 7 §•
Utom dessa, genom nästföregående arne §§. stadgade procent af den bergade lastens olörtullade värde, och det värde hvartill fartyget, efter strandnings-händelsen, uppskattadt blifvit,hvilka procent skola beräknas icke blott uppå värdet af det gods, som af Dykeriet bergås, utan ock af sådana elfecter, hvilka, innan Dykeriet om biträde anlitades, blifvit med Skepparens eget folk eller tillkallade främmande personer till land förskaffadt, tillkommer Bolaget ersättning för alla i och för bergning och lossning bevisligen hafda omkostnader, med undantag blott för dervid begagnade Inventariipersedlars slitning; dock skall Bolaget, för alla sådana omkostnader, med egarne till skepp och last deltaga, i förhållande till den Bolaget tillkommande bergnings-procent. io Exp.-Ulsk.
Förslag till und, Skrifv. N.o 3oa. 8 §.
Med fartygets last förstås allt det gods, som på märkrullan upptecknas bör, och ej hörer till fartygets inventarier, utredning och provision, 9 §•
. Skepparens, besättningens och passagerarnes gång- och sängkläder samt andra tillhörigheter, sora ej kunna till flyttsaker eller handelsvaror hänföras, skola, då de genom Dykeriets försorg blifvit bergade, kostnadsfritt till egarne aflemnas. 10 §.
Dag-tractamentet för Dykeri-Commissarien, under påstående förrättning, bestämmes till trettiosex skillingar Svenskt Silfver, antingen i klingande mynt efter 1664 års myntfot, eller oek med Bancosedlar, efter det förhållande emellan dessa Sedlar och Silfver-Riksdalern, som är eller varder bestämdt, samt arbetslönen för det vid bergningen begagnade manskap, efter arbetets mer eller mindre besvärlighet och dermed förenade våda, icke under sexton och icke öfver tjugufyra skillingar
Silfver för hvarje dag, efter hvilken beräkningsgrund Dykeri-Bolaget jemväl skall åligga att liqvidera det främmande manskap, som, innan
Dykeriet om biträde anlitades, tilläfventyrs varit af Skepparen begagnadt; kommande den arbetslön, som derutöfver Exp.-Utsk, Förslag till und.
Skrifv, N.o 3o2. 21 möjligen kan vara af Skepparen utlofvad , att af honom till manskapet serskildt utbetalas. II §.
Har sjöskada ej varit af svårare beskaffenhet, än att fartyget med dess innehafvande last blifvit räddadt, utan att någon del af lasten behöft lossas, eller finnes fartyg, hvars last till större eller mindre del blifvit lossad, vara i det oskadade skick, att det genast kan intaga sin last och fortsätta resan, må sådant ej vägras , så snart bergnings-kostnadema antingen blifvit liqviderade, eller Skepparen derföre ställt godkänd borgen eller annan nöjaktig säkerhet.