Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa behöfva hjelp och uppmuntran i sin hårda näring samt skydd af Lagar och Författningar för denna handtering, som för Riket är en så högst vigtig näringsgren — då deremot ett sådant tullbeslämmande, som nu yrkas, och af Utskottet är bestämdt, skulle helt och hållet qväfva industrien, förlama arbetskraften, stänga utvecklingen för malmernes förädling och bidraga till våra rika jernmalmfälts ödeläggande och bringa tusendetals gruf- och jernarbetare lill tiggarstafven.
— Ganska många af Bergsmännen uppå min ort hafva frångått sina hemman, genom executiva auctioner, och fruktansvärdt är, att flera följa efler, så derstädes som i de öfriga Bergslagerna — hvarföre det torde vara hög tid, att
Bergsmannaståndet befrias ifrån sitt förtryck och återställes i dess naturliga rätt —■ lill sin product.
Jag anhåller, alt denna reservation må till de respective Riks-Stånden få åtfölja Utskottets Betänkande och förslag till Tulltaxan.” Härmed förenade sig Lars Larsson från Örebro Län. Af Johan Olsson från Stockholms Län, Pehr Östman från VesterNorrlands
Län, Johannes åndersson från Skaraborgs Län, Anders Nordmark - Bil. till Bevillnings-Ulskollets Betänkandej N.-o 21. 41 mark från Veslerbollens Län, Ephraim Larsson från Elfsborgs Län, Johan Persson från Upsala Län, Olof Lindbeck från Halland, Jon Olsson från Gefleborgs Län, Lars Larsson från Örebro Län, Sven Isacsson från Öland och Jonas Andersson från Jönköpings Län: ”Bland de bestämmel ser, Höglofl.
Bevillnings-Ulskollet vid genomgående af förslaget till ny Tulltaxa fastställt, hafva vi besLridt den nedsättning i tullafgiften för vin, som genom en rösts pluralitet egt rum, och få häremot anföra vår reservation.
Inom Utskottet har såsom skäl för denna nedsättning anförts, att vinet borde såsom ett surrogat för bränvin användas; att införsel af vin mot lindrig tull skulle åstadkomma en förökad bandel m. m.
Uti det första af desse skäl igenfinner man, så väl den öfverdrifne nykterhetsvännens förhoppning att genom en utländsk öfverflödsvara kunna utrota det, enligt hans förmenande, så skadliga bruket af bränvin, som ock uti andra motivet tyckes oss ligga en för vinhandlande beräknad vinst.
Enligt vår åsigt, är för eLt land alltid nyttigast söka undvika att från utlänningen inbekomma öfverflödsvaror; och utom detta vårt motiv för bestridande af ifrågavarande nedsättning, äro vi derom fullt öfvertygade, att, om vinet i Sverige kan köpas för lindrigt pris, så utrotas derigenom likväl icke begagnandet af bränvin, utan händer det, att, i stället för hittills hos de mindre förmögna den enda njutningen har bestått uti bränvin, denna njutning icke borttages, utan blott kommer alt åtföljas derjemte af förtärande utaf vin vid samqväm och gillen; för hvilken vår mening vi hafva ett fullkomligt stöd uti vanliga bruket hos rika och uppsatta personer, som, oagtadt deras bord svigta under bördan af flere sorter vin, dock aldrig underlåta att jemväl begagna bränvin; och då delta är ett bruk hos så kallade mera bildade personer, kan väl icke med skäl begäras, att hos den mindre upplyste och lottade ett annat förhållande skall inträffa, än alt i stället för bruket af bränvin ensamt, nyttjande af vin jemväl kommer alt ega rum.
På desse skäl yrka vi, att den nuvarande tullafgift å vin fortfarande måtte bibehållas, samt underställa Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt denna vår reservation.” Af Petter Persson från Örebro Län: ”Vid behandlingen af frågan om exporten af tackjern samt bestämmande af den tull, som borde derföre erläggas, har jag stannat inom minoriteten och får derföre reservera mig mot det af Höglofl.
Utskottet i detta ämne fattade beslut.
Utskottet Bih. till R.
Prot. 1840. 5 Saini, t A/d.
O Häftet.
G 42 Bil. lill Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.-o 21. har nemligen, med antagande af g R:dr B:co tullvärde A eli Skepp, stapelstadsvigt tackjern, derå föreslagit en exporltull af 5o procent eller 4 R:dr 24 sk.
B:co per Skepp, stapelst.vigt.
Härvid vill jag först anmärka, hvad Utskottet torde hafva förbisett, att, då eli Skepp, tackjernsvigt (eller 26 Lisp. bergsvigt) motsvarande 28| Lisp.
Stapelstadsvigt, följer deraf, att rätta tull värdet å tackjernet, enligt Utskottels beräkning, kommer att öfverskjuta det antagna beloppet q
R:dr i samma förhållande, som ett Skepp, lackjernsviglen är tyngre än stapelstadsvigten d. v. s., att, om tullvärdet å 20 L'sp. stapelstadsvigt är j)
R:dr, blifver samma värde å 281 Lisp. stapelstadsvigt, eller, som är detsamma, å ett Skepp, tackjernsvigt, 12 R:dr 42 sk.
B:co. Lägger man nu härtill 5o procent exporttull 6 R:dr 21 sk. jemte öfriga omkostnader af våg- och tolagsafgifter m. m. till ett ungefärJigt belopp af 27 sk.
B.co, så föijer deraf, alt ett Skepp, tackjern Lill export komme alt belastas med afgifter till ett belopp af icke mindre än 7 R:dr Svenskt Banco.
Vanliga medelprisen å ett Skepp, tackjern i vanlig tackjernsvigt, som erfordras för åstadkommande af ett Skepp, stapelstadsvigt stångjern, är 8 R:dr å productionsorlen; om dertill lägges transportkostnaden till stapelstad, hvilken kostnad vanligen öfversliger 2 R:dr B:co, så skulle ett Skepp, tackjern (tackjernsvigt), alla umgälder af inköp, transport, tull m. m. inberäknade, stå exportören fritt om hord lill minst 17 R:dr Svenskt Banco.
Vidare då härtill komma transportkostnader, med assurance m. m. vid varans forslande lill det ställe i England eller Frankrike, der dess förädling lill stångjern skulle komma alt verkställas, och som ej lärer kunna beräknas mindre än lill 3 R:dr, så kostar ett Skepp.
Svenskt tackjern, med antagande af den nu föreslagna tullen, på utländska förädlingsorten öfver 20 R:dr B:co.
Att en exporttull af ett så orimligt upp drifvet belopp, eller lill ?:delar af verkliga värdet (d. v. s. 87^ procent), skall ovilkorligen motsvara ett exportförbud och leda lill fullkomligen samma följd, lärer väl ej blifva tvifvel underkastadl för den, som närmare tager ifrågavarande förhållanden i öfvervägande; ty om ytterligare lill lackjernets värde läggas koslnaderne för delsammas beredande lill stångjern, hvilka, med afseende å de kostbarare inrättningar, som dervid i brist af våra vattenverk vanligen erfordras, äfvensom å de derstädes högre arbetslöner, sannolikt ej kunna blifva mindre än bär, och således böra upptagas till åtminstone 4 R‘dr B:co, följer deraf, alt ett Skepp, stapelstadsvigt stångjern, det högsta belopp, som med någon visshet kan beräknas bör, efter afdrag af den vid beredningsprocessen vanliga afbränningen, kunna erhållas af ett Skepp, tackjern uti tackjernsvigt, skulle i England eller Frankrike, i händelse dertill användes Svenskt tackjern och denna vara derslä - Bil. lill Bevillnings-Ulskollets Betänkande, N.-o 21.
43 des lillgodonjöt fullkomlig imporlfrihel, komma alt kosta 24 R:dr Svenskt Banco, samt icke deslomindre sakna en af de lnifvudsakliga egenskaper, som anses gifva det Svenska stångjernet ett afgjordt företräde framför de fleste af nämnde länders jernsorter, nemligen den alt vid färsknings- och räckningsprocessen vara beredt med trädkol, hvilken omständighet olvifvelagligt skulle med minst 3 å 4 R:dr höja värdet af det Svenska stångjernet, jemnfördt med sådan vara, beredd i England eller Frankrike af Svenskt tackjern; och följaglligen skulle, med beräkning af 5 R:dr 16 sk.
B:eo i tull- och frakt-omkostnader för ett Skepp, stångjern, från Götheborg exporleradt till England, det å nyssnämnde land af Svenskt tackjern' beredda stångjern under förutsättning af en lika godhet, som det Svenska slångjerncts, endast i det fall kunna uthålla täflan med detta senare, att slångjernsprisen i Götheborg komma alt understiga 19 R:dr Svenskt Banco. llöglofl.
Utskottet har antagit den grundsatis, alt förbud borde i Tulltaxan utgå samt i dess ställe cn skyddstull af högst 331 procent i stället fastställas.
Jag har gillat denna åsigt och hoppats, att genom densammas antagande och tillämpning våra näringsförhållanden skulle kunna på ett naturligt och ändamålsenligt sätt ordnas — det var således för mig så mycket mera ovänladt, alt finna Höglofl.
Utskottet, endast vid behandlingen af frågan om exporttullen för tackjern, frånträda denna grundsatis och, genom åsätlande af en exporttull, uppgående, enligt hvad här ofvan är ådagalagdt, till 87! procent af varans verkliga värde, tillskapa eli lika kraftigt förbud med det, hvilket i bestämda lagbud och utan antaget sken af liberalitet förut egt rum, som llöglofl.
Utskottet, vid frågan om exporttullen å stångjern och plåtar, nedsatt den å stångjernet till 16 sk. och föreslagit fullkomlig exporlfrihet för plåtar.
Jag frågar härvid billigt, 0111 sådant bör ansps öfverensstämmande med den conseqvence och del orubbliga iagttagande af pröfvade och antagna grunder, som icke lärer böra vid hvarje nationel lagstiftningsåtgärd förbises, äfvensom jag högligen belviflar, alt derigenom ett rättvist afseende blifvit fäsladt å jernhandteringars samtlige idkares serskilda intressen eller å det allmännas sanna fördel.
Den tull, Commilteen föreslagit, och som öfverstiger 33t procent af varans verkliga värde, bade redan varit för hög, åtminstone icke skäligen bordt höjas.
I eldighet med den antagna principen af 331 procents skyddstull såsom den högsta, tillstyrker jag således, att exporttullen å tackjern nedsättes lill 1 R:dr 32 sk.
B.‘co per Skepp, stapelstadsvigt, hvarigenom den inhemska stångjernslillverkaren vinner ett skäligt och lämpligt skydd, äfvensom derigenom undvikes alt, i strid med antagna lagsliftningsgrunder, bestämdt tillskapa ett indirect förbud. 44 Bil. till Bevillnings-Utskollets Betänkandej N.o 21.
Den farhåga har blifvit yttrad, alt en så låg exporttull skulle åstadkomma en för den Svenska stångjernstillverkaren farlig täflan från Englands eller Frankrikes sida, ja, att denna handtering skulle i Sverige alldeles upphöra och endast tackjern komma att exporteras.
Sådant torde väl af många anses såsom ett skämt, men det är visserligen med alfvar påstådt.
Antag emedlertid, hvad som är orimligt och omöjligt, att all stångjernstillverkning i Sverige upphörde och att största delen af den arbetskraft och de capital, som nu derpå användas, i stället begagnades till åstadkommande af en större production af tackjern, såsom mera lönande, hvilken skulle väl följden deraf blifva?
Omöjligen någon annan än den, aLt speculationen nu hufvudsakligen rigtades åt tackjernstillverkningen, som i följd deraf skulle hastigt stiga och förmodligen, serdeles med afseende derjemte på det alltmer utbredda begagnande af förbättrade melhoder, borde inom få år hafva fördubblats.
Årliga tackjernstillverkningen för närvarande uppgår till vid pass 600,000 Skepp., som fördubblade skulle lemna en product af 1,200,000 Skepp. -— Antåg endast 1,100,000 Skepp, vara beloppet af det härstädes tillverkade tackjern, som efter inträdandet af denna revolution i Sveriges jernhandtering komme att årligen exporteras, så skulle försäljningen deraf, efter ett medelpris af 10 R:dr Banco å stapelstadsorten, inbringa en summa af 11 millioner R:dr Banco eller 2 millioner mera, än bela det nuvarande exportbeloppet stångjern, som i medeltal uppgår till högst 5oo,ooo, inbringar, efler ett försäljningspris af 18 R:dr Brco per Skepp.
Följagtligen skulle redan, från den theoretiserande nationalekonomistens ståndpunkt, denna växling uti Sveriges jernhandtering vara snarare önskvärd än afskräckande; men dertill kommer ytterligare, att härigenom tillskyndades Staten en årlig tullinkomst, som med den af Comite^n föreslagna tullen skulle för 1,100,000 Skepp, tackjernsvigt, reducerade till stapelstadsvigt, utgöra nära 3 millioner R:dr Brco i stället för 200,000
Rrdr, hvartill exporttullen för stångjern, efter senaste tullbestämmelse, nu uppgår.
— Öfverskottet af mera än 2 och tvåtredjedels millioner skulle då, såsom en tillkommen opåräknad inkomst, kunna, utan Statens betungande, användas, dels till sysselsättning vid andra industriella och för Staten nyttiga företag af den arbetspersonal, som man förespeglat skola komma att till en början sakna arbetstillfälle, och dels till ersättning åt de Bruksegare, hvilka genom denna förändring i någon väsendtlig mon förlorat och kunde visa sig vara skäligen berättigade lill någon slags godtgörelse.
— Sålunda visar det sig, att äfven Bil. till Bevillnings Utskottets Betänkande, N.o 21.
45 äfven i tillämpningen det föreslagna friare tullsystemet också i fråga om tackjernsexporten icke innebär de vådor, man velat deraf förespå.
Jag anhåller att denna min reservation mätte lill Stånden medfölja.” Af Jon Olsson från Gefleborgs Län: J
Då jag anmält min reservation emot nedsättningen af tullen å Bomull, torde jag derföre böra anföra några skäl.
Bomull är visserligen ett råämne, och således borde få tullfritt införas, så vida vi icke hade ett annat nyttigare och pålitligare råämne, nemligen linet, hvilket i tillräcklig mängd odlas inom landet, men som mer och mer börjat utträngas af bomullen.
Det är inom Utskottet allmänt erkändt, alt bomulls-fabricalionen utträngt linnehusslöjden uti många af Rikets provinser.
I de norra orterne, der linet är den enda växt, som kan uthärda de förstörande nattfroslerne, och der linnehusslöjden utgör nästan den enda sysselsättningen för dess hela befolkning under de långa vinlrarne, hotas denna, både odling och husslöjd, alt äfven totalt öfverändakastas af de öfversvämmande bomullsfabricaterne.
Lyckas detta — hvilket det visserligen gör, derest bomullen och följagtligen bomullsfabricaterne icke beläggas med en högre införseltull, än de hittills dragit — så kan jag ej finna annat, än att många af dessa, utaf naturen vanlottade orter, säkerligen komma alt förvandlas till tiggar-colonier.
Symplomer af den betänkligaste beskaffenhet hafva derstädes i delta afseende redan under de senare åren börjat visa sig.
Af olika tankar med Utskottets pluralitet, uti åtskilliga andra delar af Tull-taxan, anser jag likväl öfverflödigt alt deröfver orda, emedan jag är öfverlygad, alt Taxan i dess helhet blir till Utskottet återremitterad."
Brot. 1840. 5 Sami. 1 Afd. i3 Häftet. ti STOCKHOLM, TRYCKT HOS L. J.
HJERTA, 184 0. Rikets Högloflige Ständers Bevillnings-Utskotts Förslag till Taxa för Tullafgifterne å inkommande och utgående varor.
Qvantitet för Tu 11 be- räkningen.
Införsels- Tull.
Ij tförsels- T ull.
R:dr s. r. Agat:
R:dr s. r. R;dr S. r. 40 — oarbetad 1 skålp. - 2 . _ 8 16 — arbetad ...
Alabaster: 1 skålp. 40 — F r 1. — 5 — oarbetad 1 skålp. 3 . .. __ — ■ arbetad, ej specificerad ....
Alun: 100 Rd. v. 15 — — F r i.
48 — — Romersk 17 lisp. 12 F r i.
16 32 — andra slag 17 lisp. 7 24 — — 8 — 10 — — Ambra 1 lod. — 12 — — — .— — 10 - Angelica 1 skålp. — 2 — — — i — 8 — Anis Antimonium: 1 skålp. — 2 - — — 1 — 10 — Cruduin eller Spiesglans . . 1 skålp. —, 6 - i — 30 — Regulus 1 skålp. — 1 6 — — 7 6 Apelsiner Apotheksvarorj i denna Taxa ej specificerade, enkla eller sam- mansatta, till införsel af Apo- thekare eller deni sorn erhållit Sundhets-Collegii tillstånd att 1 skålp.
1 6 med sådane varor idka handel F ri a.
Aloe, se Gummi. j Anjovis, se Fisk.
St. P?'ot. 7840. 5 Sami. 7 Afd. 14 Haft. 1 2 Bil. till Bevillning,i-U t skot tets Betänkandej IV:0 21.
R:dr s. r. — 10 — 20 — 20 — 1 32 — — 40 — 1 12 12 — — 3 8 — 15 30 — 15 — — 4 — — 2 — 36 — 10 — — — 24 — 1 12 Arsenik, till införsel af Apothekare, och, efter erhållet serkildt tillstånd af Commerce-Collegium, för fabriks-inrättningar .
Aska : rå, af träd eller andra vegetabilier pott-, vä liad eller oralfrnerad . raffinerad och calcinerad Assa Foetida Balsam: Copaive Mecca Peruviansk och Tolu- . . . annan natif balsam ....
Band: Sammetsandra sia ö •
SidenHalfsidenBomulls-, Linne - Ylle- ocl
Bark:
Ek - a ndra slag Barometrar Bast och Bastrep Bastmattor . inkommande såsom garnering ellei emballage Qvantitet för Tullber. i skålp. 1 lisp. 1 lisp. 1 lisp.
1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 100 lid. v. 1 skålp. 1 skålp. is' l skålp.
1 tunna 1 tunna 1 stycke 1 lisp. 1 lisp.
Inf.-Tnll.
R:dr s. 1'.
R: d r s. 1 1 10 1 10 2 5 2 r> c.» 15 24 24 6 6 ,| G 6 I •I n a. 24 r i r 1 a. Arrac, se Bränvin.
Aska, Tenn- och Bly-, se Tenn-aska.
Askar och Dosor, af sammansatta, eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, se Slöjdevaror, ej specificerade.
Basin, se Väfnader, Bomulls-.
Batist, se Väfnader.
Bil. till Bevil/nings-Utskottets Betänkande, JY.o 21.
Qvantitet för TulIber. Inf.-Tull. Otf.-Tull.
R:tlr s. r. R:dr s. r. 9 12 24 — Beck: i tunnor i barkar 1 tunna 1 skepprd 3 4 — — — 8 12 — 6 32 — Beckolja 48 kannor 2 — — F r i. 2 8 1 4 16 40 16 12 36 — Ben : Elfenben, oarbétadt arbetadt Hvalfisk-, oarbeladt, klufvet eller spjelkadt arbetadt andra slag, oarbetade .... arbetade 1 skalp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 lisp. 1 skålp. 1 F 5 24 3 12 r i 9 a. F F F ri r i 4 r i tt. tt. a. — 40 — Bensvart, Benkol eller Bister . 1 lisp. — 10 — F r i tt. 8 40 16 — Bernsten: rå och oarbetad arbetad 1 skålp.
1 skålp. — 2 40 — F r i.
Bilder: gjutne, huggne eller formade, som utgöra konstinirs-arbeten . andra slag 100 lid. v. F 10 ri a. F F r i ri a. a. Bildthusgeri-arbeten af träd och architectomska arbeten .... 100 Rd. v. 15 F r i a. Bin, lefvande, i kupor ....
F r i a. — 32 40 — Bleckslagare-arbeten, ej specificera- de: olackerade lackerade 1 skålp. l skålp. 8 10 — }F r i a. 6 — — Blod, Ox- och andra kreaturs .
. 90 kannor 14 - F r 1. 9 — — Blodiglar 100 st.
F ri a. 3 — — 50 — — Blommor, artificiella 1 skålp.
15 — — F r i a. Benspän, se spillning.
I Biscuit, se Porcellaine.
Berberisrötter, se Apotheksraror.
I Bister, se Bensvarf. 4 Bil. till Bevillnings-Utskoltets Betänkandej N.o 21.
Qvantitet för Tullber. Inf.-Tull. Utf.-Tuil.
R:dr s. r. Blommor:
R:dr s. r. R:dr s. r. 33 16 — Blad till artificiella blommor . . 1 skålp. 6 12 — F ri a.
Blomsterlökar
Bly: l skeppid 45 — — oarbetadt, i Tackor eller Rullar . 1 6 — — 20 — 60 — — arbetadt, ej specificeradt . . . i skepp:d 12 — — F r i tt. 2 32 — Blyerts l lisp. — 24 — — 1 3 •— 24 — Blyertspennor•, till högst 9 tums i dussin längd — 2 8 F ri a. — 20 — Blysocker Blår: i skålp. r 2 — — 25 — — Hamp- l skepp:d 6 — — jF r i o 40 — — Lin- lskepp:d 10 — — d • — 30 - Bläckpulver eller Substance . . l skålp. — 6 — F r i tt. — 30 — Bokstaf'sstämplar samt Boktryck eller Stilar l skålp. — 3 — F r i a. 8 — förslitne och obrukbare, eller Slil- skrot l skålp. — — 9 — — 4 — 24 — Bok- och Kopparsticks-svärta . . i skålp. — 4 — F r i. . 4 .— Bolus, hvit eller röd, samt Terra Sigillata i skålp. — — 3 — — — — 16 — Bomull i skålp. — — 4 — — — — 24 — Borax l skålp. — 2 6 — — — 2 — — Bouillon de Pocke . . . . l skålp. — 20 — F r i.
Bombasette och Bombasin, se Väfnader, Ylle-.
Bombasine, se Väfnader, HalfsidenBombasin lustre, se Väfnader, HalfyllcBomullslärft, se Väfnader, BomullsBorst, se Hår.
Borstar, se Slöjdevaror, ej specificerade.
Bouteiller, se Glas. Bil. till Bevillnings-Vtskottcts Betänkande , N:o 21. 5 T u II värde.
Qvantitet för Tu liber. Inf.- Tull. Utf.-Tu 11.
R:dr 2 1 s. 4 20 r.
Broderade arbeten: af guld och silfver: äkta . . . oäkta . andra slag l lod 1 lod 100 Rd. v. R:dr 33 s. 32 20 IG r. R:dr }F S. ri r. a. — 20 — Brundier 1 skålp. — 0 - — — — 5 2 — — Brunsten Bränvin och Sprit af alla slag, odi- slillerad^ eller distilleradt af till och med 10 graders styrka för hvarje öfverskjuta lide full grad ökas tullvärdet nied 6 sk. och införselstullen med 2 sk. 1 skeppid 1 kanna 1 32 — F 2 ri 6 tt. — 4 2 — Bröd: af Hvete andra slag t skålp.
1 skålp. — 0 1 — 1F ri tt. 13 16 — Bäfvergäll 1 skålp. — 32 - — - - Böcker: på främmande språk, samt Cliar- tor, Musikalier, Not- och Rit- böcker på Svenska tryckte Biblar, gifne till Svenska Bibel- Sällskapet med inbundet, rent eller linie- radt, papper 100 Rd. v. 100 Rd. v. F 20 F 25 ri r i a. a.
F F F r i r i ri a. a. a. — 10 — Bönor:
Trädgårds- Åkerhönor af alla slag, lika med Ärter. 1 skålp.
0 - F ri a. Bred- och Plattfisk, se Fisk, torr.
Brynstenar, se Sten.
Buldan, se Väfnader, Linne- och Haiop Brodérduk, Marle och Stramaille, se Väfnader.
Bär, ej specificerade, se Frugter. Brouz, sc Metaller, sammansatta.
6 Bil. till Bevillnings-U t skot tets Betänkande, N.o 21.
R:dr s. 20 r.
Cacao i skalp.
R:dr s. 4 v. R:dr s. r. 12 — Caffe, i skålp. 4 — — — 16 — brändt, och alla till CalFe-Surro- gat användbara brända växter l skålp. 6 _ F ri tt. l 12 Cam pher: orallinerad l skålp. 6 i 32 — raffinerad i skålp. 12 — — — — 32 .— Canel j Canel knopp och Cassia Lig- nea l skålp. 8 — — C antili er l skålp. 1 — — F r i a. l — — Caoutschouc l skålp. — 2 — — — — — 40 Capris l skålp. — 7 — — — — l 32 — Cardemummor l skålp. — 8 — — — — — 8 - Castanier i skålp. 2 — — — — l 32 — Caviar l skålp.
16 — — — — — 4 — Chicorie-rot l skålp. 1 — — — 1 2 Chinabark: omalen l skålp. 4 3 — — malen, till införsel af Apothekare l skålp. 24 - ,— — — — 7 — C kinarot l skålp. — — 8 — — — — 10 — Chlorkalk l skålp. — 1 — — — — 1 — — Chocolad r skålp. — 16 — F r i tt.
Calmus, se Apotheksvaror.
Carabrfck, se Väfnader, BomullsCa mel hår, se Hår.
Camelotte, se Väfnader, YllcCanelknopp, se Canel.
Garmin, se Färger, ej specificerade.
Carotte, se Tobak. Casimir, se Väfnader, YlleCassia Fistula, se Apotheksvaror. Cattun,.se Väfnader, BornullsChagrin-Skum, se Läder.
Chenillcr, se Fransar.
Chrystall-arbelcn, se Glas, ej specificerade.
Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande , IV.-o 21.
Tu livar lc. Qvantitet för Tullber. Inf.-Ti n. Utf.-Tull.
R:dr s. r R:dr s. r, R:dr S. r. i — Cider 1 kanna — 12 — F r i tt. 3 tö — Cinient 1 tunna — 16 - F i’ i tt.
Cirklar, Passare och Cirkelbestick 100 Rd. v. 25 — — F r i a. — 7 Citroner 1 skalp. 1 6 — — — — 40 - Citronsaft 1 kanna — 4 — — — — 1 32 — Citronsalt eller chrystalliserad Ci- tronsyra 1 skålp.
— S — F r i tt. — 7 Citronskal, torra t skålp. — 1 6 — — — 1 — — Cobeber 1 skålp. — 8 — — — 3 — Cobolt-Malm 1 skålp. 1 — — t 6 16 — — -Metall 1 skålp. 4 — — — 4 — CoiijfjfiLrer 100 Rd. v. 25 - — F ri a. Compasser 100 Rd. v. 15 — - F r i a. 1 — — Confiturer 1 skålp. — 12 — F r i a. 1 Copal Corall er, äkta: oarbetade 1 skålp.
F r i G a. 8 16 - arbetade 1 skålp. — 40 — F ri a. 10 13 1 skålp. l skålp. — 4 U*// Lil Ulla ••■«•••••
Corinther — 2 8 • r+i — 20 — Dadlar 1 skålp. — 4 — •1 — — .30 — Deklor 1 lisp. — 3 — Fl r i! a. Chrystalli-Tartari, sc Vinsten, renad.
Cochenille, se 'Färger.
Cognac, se Brännvin. Cokes, se Stenkol, afsvaflade.
Cordet och Corderoy, se Väfnader.
Cremor Tartari, se Vinsten, renad.
Damast, se Väfnader, Bomulls- med blandning af Lin samt Linne- och Hamp-, Decorationer, Piateauer och Ornamenter, se Slöjdeyaror, ej specificerade. 8 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande ^ N;o 21.
Qvantitet för Tullbcr. Inf.-Tull. Utf.-Tull.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. 25 Dref Drefmat eller gammalt och i styc- ken af högst 2 famnars längd 1 skepp:d 1 24 " 1 “ 20 — — sönderhugget tågvirke . . 1 skepp:d — 30 - 1 — — 1 — — Dricka:
Porter l kanna 12 1 . — 24 - Öl och andra slag . . . 1 kanna — 6 — I 11 r 1 tr. 10 — — Dun, alla slag 1 lisp. 2 — — — 24 — 5 — — Email, i massa 1 skålp. — 12 — — — — 2 Enbär Fartyg:
Svenska, för utländsk räkning köpta, med deras tillbehör af tackel, tåg, segel, ankare och bestyckning Utländska, med tillbehör: när, i följd af serskilda omstän- digheter, helfrihet för sådana beviljas, eller när de af utlän- ning till Svensk hamn inbrin- 1 tunna C för bvarjel 20 F F r i ri a. a. gas, samt der prisdömas och försäljas J 100 R:dr ( 1 af köpe- j V. summan.) 25 — — — — Desman, se Muskus.
Doffel, se Väfnader, Ylle Dosor af sammansatta eller som arbetade ej specificerade ämnen, se Slöjdevaror, ej specific.
Ekvirke, se Träd varor.
Enbärsmos, se Mos.
Enbärsolja, se Oljor.
Eslamper, se Kopparstick.
Etuis, af sammansatte eller cj specificerade ämnen, se Slöjdevaror, ej specificerade.
Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkandej IY.-0 21. 9 Tullvärde.
Qvantitet för Tu liber. Inf.-Tull.
R:dr s. 10 r.
Fartyg; Utländska, med tillbehör:
Tagna under krig af Svenskt Örlogs- eller Kapare-fartyg och lagligen prisdömda ....
Strandade och såsom vrak sålda alla andra
Fen kol , för hvarje^ ) 100 R:dr 1 | af köpe- | k summan ** Dito 1 skålp.
R:dr F 10 25 s. ri 2 r. a. R:dr F F S. r i ri 1-. a. a. 1 16 — Fernissa 1 skålp. — 12 — F r i. 8 — Fikon ..........
1 skålp. — 1 8 ■— — — 1 12 — Filar 1 skålp. — 6 — F ri a. 1 16 — Fingerborgar och Syringar . . . l skålp. — 16 — F ri a. 30 Fisk; Färsk .
Saltad eller Inlagd: Anchovis, Sardeller och Thon- fisk 1 skålp. F l' 6 i. F r i. 15 — Cabeliou, Långor och Torsk . 1 tunna 2 24 — — 6 — 30 — Lax 1 tunna 3 — — — 12 — 8 16