Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Elter det Utskotten sålunda yttrat sig öfver de för stängseldelningen uti Kongl, förordningen den 9 Februari 1802 i allmänhet lagda grunder, uti hvilka någon så genomgripande ändring, som sistnämnde motionär yrkat, icke kunnat af Utskotten förordas, hafva Utskotten att tillse, i hvad mån de afgifna motionerna i öfrigt kunna föranleda till vidtagande af partiella jemkningar och rättelser uti de bestämmelser i afseende på hägnadsskyldigheten, som nämnde Kongl, förordning vidare innehåller.
Derförinnan torde dock Utskotten böra sig utlåta i fråga om den af Christen Pehrsson, serskildt för Gottland, yrkade ändring uti nu gällande grund för stängselfördelningen.
Till följd af det förhållande, att, å nämnde ö, liemmansegor i allmänhet hafva ett spridt läge, samt flerstädes äro sammanblandade med andra liemmansegor, skall nemligen, såsom motionären anmärkt, den uti 1 § af nu gällande stängselförordning utstakade grund — eller att, då by eller enstaka hemman gränsar hvarannan till med sina egor, hägnadsskyldigheten utgöres efter oförmedladt hemmantal, — föranleda till en stor orättvisa i så måtto, att ett helt hemman med en mindre egovidd, såmedelst får, då det möter ett mindre, äfven om detta senare till areal vore lika stort som det förra, vidkännas ett mångdubbelt större hägnadsbesvär.
För att afhjelpa ett dylikt missförhållande hafva äfven, enligt hvad motionären upplyst, s. k. by-ordningar blifvit ingångna, hvarigenom öfverenskommits, att, då hemman möter annat hemmans egor, delegare, utan afseende på hemmantal och egornas beskaffenhet, skola, med undantag för afrösnings- eller den i aldra lägsta grad taxerade jord, uti hägnadsbesväret till hälften hvardera deltaga; men då sådana öfverenskommelse!- icke voro bindande för längre tid än uti de delegares, som desamma ingått, helst dylika by-ordningar, då yrkande derom af annan, i byalaget tillkommen, jordegare framställes, måste af domstolen rättas i enlighet med hvad lag i detta hänseende stadgar, kunde det afsedda ändamålet på denna väg icke med säkerhet vinnas.
Utskotten, som af ofvananförda skäl ansett sig icke kunna tillstyrka antagande af den s. k. hälftenprincipen i allmänhet, hafva af enahanda orsak funnit sig förhindrade att förorda ett stadgande af nyssnämnda syftning serskildt för Gottland; men då de förhållanden, som, enligt hvad ofvannämndt är, å nämnde ö ega rum, synas, derest den uti författningen stadgade delningsgrund följes, t kunna gifva anledning till en ojemn och trvckande fördelning af hägnadsskyldigheten, hafva Utskotten, i ändamål att denna olägenhet må, så vidt ske kan, förekommas, ansett sig böra hemställa, att Lag- samt Allith Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 19. 9 att Rikets Ständer må ali underdånig skrifvelse hos Kongl. Majd anhålla, det Kongl. Majit, hvad Gottland serskildt angår, täcktes i nåder stadga, att överenskommelser angående annan fördelningssgrund i afseende på hägnadsskyldigheten, hvilka af delegare i socken eller byalag ä nämnde ö frivilligt ingås, må, der hinder i öfrigt härför icke mäter, af domstolarne med laga verkan fastställas att vara gällande för en tid af högst tio år.
Vidkommande härefter Pehr Nilssons framställning om rättvisare och äudainålsenligare grunder för stängselskyldighetens utgörande samt det förslag, som af honom i detta hänseende blifvit åberopadt; så om ock nämnde förslag, hvilket, efter hvad Utskotten inhemtat, hufvudsakligen grundas på en sammanjemkning af den s. k. hälftenprincipen och de uti nu gällande författning stadgade bestämmelser hvad rågång beträffar, så att enligt detsamma halfva rågången först skulle delas, då hälften deraf tillkomme hvardera sidan, och den andra halfva vidare fördelas efter hvardera sidans hemmantal, utan afseende på hvad slags egor, sorn låge invid densamma, — sålunda skulle i vissa läll leda till en jemnare fördelning af stängselskyldigheten, hafva Utskotten ändock, enär en sammanblandning af tvänue, hvarannan motsatta principer icke synes Utskotten tjenlig, helst sådant vid tillämpningen måste föranleda till oreda samt vida mera invecklade stängselförhållanden, än de nuvarande, af detta skäl ansett sig icke kulina förorda förslagets antagande; hvadan Utskotten hemställa, att Pehr Nilssons motion icke må till någon åtgärd föranleda.
BIHANG tiil Samtlige Riks-Ståndens Protocoll^ Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, ,samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823.
Tredje Samlingen. Constitutions-Utskottets Betänkanden.
STOCKHOL M, Tryckt hos Elmén och Granberg, .T. P. Lindks Enka, F. JJ. Nestius, Z.
Haggström, A. E. Ortman, samt å Ecksteiaska och Martpiardska Boktryckeri enie, i8a3 och 1824.
BIHANG, till Samtliga Riks Ståndens Protocoll Vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823.
Tredje Samlingen Innehållande:
Constitution»»Utskottet» Betänkande».
Stock, aon», hos Ernst Adolfh Ortman. >1823.
Änkoi» den 11 Febr. 1Ö25.
N:o 1. Wördsamt Memorial.
Om tryckning af Förslag till ändringar af Grundlagen.
F1- •U ör beredandet af en fullständig och hel öfversigt af de, från sistförflutne Riksdag, hvilande förslag till ändring i Grundlagarne, sorn vid den nu påstående böra till afgjörande upptagas, får hos Riksens Höglofl.
Ständer Deras Constitutions-Utskott vördsamligen hemställa, om icke , i likhet med hvad förr skett, en uppgift på dessa förslag, må genom Utskottets försorg och mot kostnadsersättning af Riksdags-Expense-medlen, tryckas och till Resp. RiksStåndens samtelige Ledamöter utdelas.
Uppgiften kunde, efter Utskottets tanka, lämpligast inrättas i Spalter, innehållande, den ena //aies nuvarande lydelse , och den andra Projecten till ny redaction, med hänvisning, ej allenast till den Pagina i Bihanget, der förslaget upptages , utan ock till Protocollen för de dagar, då hvarje ämne blifvit inotn Riks-Stånden föredraget eller discuteradt; I hvilket sednare hänseende Riksens Ständer, så framt annar* 4 Constitutions- Utskottets betänkanden.
Utskottets hemställan bifalles, lärer täckas förständiga Stånds-Cancellien, att ur Protocollen inhemta och till Utskottets Cancelli ofördröjligen aflemna nödiga upplysningar.
Förmodandes i öfrigt Utskottet , att en upplaga af omkring Ett-tusende Exemplar för ändamålet erfordras.
Stockholm den 7 Febr. 1823.
På Högh Ridderska- På Högw.
Preste pets och Adelns Le- ståndets Ledamöters damöters vägnar vägnar B. v. Flaten.
Ludvig Mörner.
Bondeståndets Ledamöters Ståndets Ledamö vägnar ters vägnar johan Westin. A.
Danielson» J. D. Valerius.
Constitutions-Tjtskottets betänkanden.
5 N:o 2.
Memorial till Riksens Ständer, med tillkänna gifvande af Constitutions.
Utskottets beslut i frågan om ett särskildt Utskotts nedsättande.
Vid pröfningen af den, genom Resp. Riks-Ståndens under den 18, 21 och 2/j. i denna månad fattade beslut, till Constitutions-Utskottets afgörande, jemlikt 29 och 56 §. §. af Riksdags-Ordningen, hånskjutna fråga, om tillsättandet af ett särskildt Riksens-Ständers Utskott, för att utreda orsakerna till och föreslå botemedlen emot den i flera delar af Riket, synnerligast för jordbruks-näringen, öfverklagade förlägenhet, har Constitutions Utskottets Pluralitet, utrönt medelst omröstning Ståndsvis, funnit ofvannämnda Särskildta Utskotts tillsättande icke vara af nöden | Hvilket resultat Utskottet bort gifva Riksens Höglofl.
Ständer vördsarnligen härmed tillkänna.
Stockholm den 25 Februarii 1825. 6 Constitutions Utskottets hetänkanden► Ankom den 7 Mars i823- N;o 3.
Memorial till Riksens Ständer i anledning aj- Remissen å Kongl. }/!nj:ts Nådiga Skrifvelse, äng. H. K. H.
Kron-Vrinsens utnämnande att i vissa fall föra ordet uti Regeringen.
Genom Protocolls-Utdrag af den 18 och 21 innevarande Februarii, hafva Riksens Ständer till Deras Constitntions Utskott remitterat Kongl. Maj:ts under den 13 i samma månad aflåtna Nådiga Skrifvelse, angående rättighet för Kongl. Maj:t att, i de fall 43 Jf. Regerings-Formen innehåller och under Kongl. Maj:ts resor till KonungaRiket Norrige, utnämna Hans Kongl.
Höghet KronPrinsen till Ordförande i den då tillförordnade Regering.
Under öfverläggningen om detta vigtiga ämne, har Utskottet i minnet återkallat att, utan Constitutions-Utskottets förutgångna hörande, Riksens Ständers ej mindre vid 1812 års Riksdag till Kongl. Maj:t i underdånighet framburit
Deras enhälliga beslutna önskan att dåvarande Hans Kongl.
Höghet KronPrinsen Carl Johan Knätte, så ofta Kongl, Maj:t af sjuklighet hin - Constitutions-Vt^kottets betänkan Jert. 7 drades från befattning med Regerings-Ärenderna, inträda i utöfningen af Konunqamagten, med all den rätt gällande Grundlagar densamma tillagt, och i Kongl.
Maj:ts Namn Rikets Styrelse fora, än äfven under sista Riksmöte , för en ytterligare utveckling af nämnda beslut, lika enhälligen stadgat, att nuvarande Hans Kongl. Höghet KronPrinsen Joseph Frans Oscar »kulle, i enahanda fall, med enahanda magt beklädas ; Att deremot Constitutions-Utskottets under förstberörda Riksdag, med stöd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, framgifna förslag, bland annat, till den ändring af 43 §•
Regerings-Formen att, när Konungen ginge i fält , antingen Thronföljaren , om Han fyllt Aderton år, eller ock Sex Stats-Rådets Ledamöter måtte föra Regeringen, icke vid påföljande 1815 års Riksmöte vunnit Riksens Ständers bifall.
I betraktande af dessa omständigheter, sins emellan jemförda, borde naturligtvis Utskottet nu föreställa sig att Kongl.
Majrts Nådiga Skrifvelse icke åsyftar någon verklig, för alltid bestående Grundlagsförändring, utan fast häldre ett personelt undantag, en tillfällig modification af Regerings-Formens 43 §.
, samt att jemväl Resp. Riks-Stånden härutinnan delat Utskottets åsigter, ehuru den generela föreskrifts i i;a punkten af Riksdags-Ordnin - 8 Cons titutions-Uts kottets betänkanden. gens 44 §• skäligen kunnat föranleda Remissen.
Troget sin bestämmelse och slutet inom den gräns för sina betänkan dens afgifvande, som 53, 56 och 81 §. §•
Regerings-Formen samt 29 § Riksdags-0rdningen utstaka, linner således ConstitutionsUtskottet, hvilket, i denna egenskap , det väsendtligen tillhör att behandla frågor om förändringar af Grundlagarna, sig icke tillständigt att taga närmare befattning med målet, utan nödgas vördsamligen återlemna det, uti dess närvarande skick , till Riksens Ständer, för den åtgärd , som vidare må pröfvas erforderlig och lämplig.
Stockholm den 27 Februarii 1823.
Ankom den 21 Mars 1823.
N:o 4 Constitutions-Utskottets Utlåtande till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, i anledning af Herr Lag■ mannen Grefve J. II.
Gyllenborgs Memorial, rörande sättet att inom Utskottet verkställa Läsningen af Stats-Rådets Protocoll. Hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Herr Lagmannen Grefve Johan Henning - Constitucions- Vt skot tets betänkanden. 9 ning Gyllenborg, med framställande af åtskillige anmärkningar mot ConstitutionsUtskottets organisation pä Tre Divisioner, för läsningen af i Stats-Rådet förde Protocoll öfver Regerings-Ärenden, tillika föreslagit det Utskottet måtte anmodas att antingen in Pleno förrätta denna läsning, eller ock begära en sådan förstärkning, att hvarje
Division komme att bestå af Tjugufyra Ledamöter ; Och det är i följd af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns härå den 18 nästlidne Februarii beslutna Remiss , som Utskottet, hvilket först den 15 dennes erhållit del af undertecknad von Plåtens och Herr Revisions - Secreteraren Friherre Ludvig Boyes i Remissen åberopade muntliga Anförande, nu får afgifva sitt vördsamma utlåtande i ämnet.
Första skälet, hvarföre Utskottet, till läsning af Stats-Rådets Protocoll, formerat sig på Afdelningar, ligger i den hvarje Utskott af Gruudlagen oförvägrade och af allmän Praxis tillerkända rätt att, efter behof och omständigheter, reglera sina inre osconomica och deribland arbets-methoden.
Enhälligt sammanstämmande var äfven Utskottets mening härom, ehuru minoriteten yrkade att Divisionernas antal måtte, såsom under sista Riksdag, inskränkas till io Constitutiom Utskottets betänkanden, två.
För majoritetens tanka hemtades deremot ett ytterligare stöd från prejudicater vid 1810, 1812 och 1815 årens Riksdagar, då den förberedande granskningen verkstäldes på 3 Afdelningar.
Andra och törhända hufvudsakliga grunden till Utskottets anmärkta förtagning igenfinnes i sjelfva nödvändigheten.
Läsningens föremål omfattade en tidrymd af icke mindre än fem år och nära 2 månader; De utgjorde tillsammans öfver Tvåtusende särskildta, till en del vidlöftiga Protocoll ; och Utskottet ansåg sig ovilkorligen förpligtadt att taga i beräkning möjligheten att, jemte bestridandet af dess öfriga viktiga göromål , fullborda Protocollens läsning inom den i 109 §.
Regerings formen för Riksdags fortfarande bestämda tiden.
Också är Utskottets omdöme i detta fall redan af erfarenheten besannadt, enär dess Tre Divisioner, under förflutna Sex veckor och på Sjutton Läsedagar, knappt hunnit genomgå hälften af Portocollen.
Utskottet bör dessutom tillägga, att ingen af dess Ledamöter saknar tillgång att hela förmiddagen och vissa timmar eftermiddagen enskildt inhemta kännedom af Protocollen, med deröfver upprättade Li - Constitutions-Utskottets betänhanden. il stor, samt att på afdelningarna endast läsning och anteckning ega rum , hvaremot alla discussioner och beslut äro åt Utskottets Plenum förbehållne.
Efter denna enkla förklaring, öfverlemnar Utskottet vördsamligen till Högldfl.
Ridderskapets och Adelns oväldiga och upplysta bedömande, om, på ett annat sått, läsningens behöriga fulländande kunnat bättre förenas med dess tillbörliga noggranhet, och huruvida Utskottet billigen må anklagas för ett afsteg från Constitutionen, då det tvärtom sökt uppfylla och förlika hennes fordringar.
Hvad sedermera beträffar frågan om Utskottets förstärkande , torde Utskottet tillåtas häremot påminna, att, likmätigt 36 §.
Riksdags-Ordningen , en sådan förstärkning egentligen förutsätter tillfälligt under Riksdagens lopp ökade göromål
Och då ensamt beror på Utskottens egen fria pröfning af behofvet ; Att de Två minst talrika Riks-Ståndens samtlige Ledamöter redan förut äro placerade i Ett , någre i Två Utskott, och kunde svårligen, med vinst eller utan skada för ärendernas gång, dela sig emellan Hera; Att den jemna lugna uppmärksamheten säkrast underhålles inom en ej alltför stor åhörande Personal, *2 Constitutions-Utskottets betänkande. samt ändtligen att Preleminaira granskningen eller Protocolls-låsningens verkställande på Tre Divisioner, förstärkta till T]U> gufyra Ledamöter hvardera, skulle nödvändigtvis medföra en olämplig och utan tvifvel mindre princip-enlig tredubbling af detta antal, vid definitiva granskningen eller anmärkningarnes bestämmande in ITeno.
I öfrigt får Utskottet upplysa den värde Motionnairen att, vid efterseende i förra Riksdagens Constitutions - Utskotts Handlingar, Stats-Råds-Protocollet för den 12 November 1816, innefattande tillstyrkan af Nådiga Ordres om krutförsäljning från Kronans förråd, befunnits vara läset, icke på Division, utan in Pleno den 6 Martii 1818 ; hvarjemte, i anledning af Friherre Boyes yttrade farhåga, för den misstanka bland Allmänheten, att alla Protocoll, hvilka tilläfventyrs innebära föremål för anmärkningar , kunde öfverlemnas åt en Division mer tillhörande Ministéren än de öfriga, och i sådan händelse Fem Ledamöter läctligen utgöra pluralitet, Utskottet bort erinra att Afdelningarna ej ega besluta om Anmärkningars framställande eller nedläggande, men att dessa in Pleno uppgfvas afLedamöterne aldelesindividuelt, i GhronologiskOrdning, — att Af - Constitubions-Utskottets betänkanden, 15 dejningarne, formerade genom lottning, på samma gång läsa hvarje särskildt StatsExpeditions-Protocoll, tertial efter tertial, i den nion Arbetet fortskrider samt att Divisior.ernes Ledamöter ej äro andre än Utskottets, hvars sammansättning åter ankommer på det förtroende, som grundat valen.
Stockholm den 18 Martii 1823.
Utdrag af Protocollet, hållet i Riksens IJöglofl.
Ständers Constitutions-Utskott den 20 Martii 1823. S. D. Vid justeringen af Utskottets , under datum af den 18 dennes, till Högloft.
Ridderskapet och Adeln afgående vördsamma utlåtande, i anledning af Remissen å Herr Lagmannens Grefve J. H. Gyllenborgs Anmärknings - Memorial , rörande Utskottets Organisation på Tre Afdelningar, för läsningen af Stats-Rådets Protocoll, reserverade sig Herr Professor Cederschöld mot det i Expeditionen förekommande uttryck att ”den jemna lugna ''uppmärksamheten säkrast underhålles in»’om en ej alltför 6tor åhörande Personal”.
Ut Supra. *4 konstitutions- Utskottets betänkande.
Memorial med hemställan om Deputerades förordnande till uppsigt öfver Grundlagarnas felfria tryckning.
Uti sednaste upplagan af Rikets Grundlagar finnas åtskilliga, till en del från den förra öfverflyttade , mer och mindre betydliga tryckfel, hvilka, alltid vanprydande texten, jemväl någon gång förändra sjelfva meningen.
Såsom exempel derpå må blott anföras , att i det moment af Tryckfrihetsförordningens 2 jf., hvarigenom bland annat förbjudes , vid 33 R:dr 16 sk. vite, kungörandet af i vissa omnämnde handlingar influtna, otidiga, anstötliga eller förklenliga uttryck om Personer, dem ett mål icke egentligen beträffar, ordet icke framför egentligen blifvit nteslutet; Och det är synbart, att en, under åberopande af detta Lagrum, anklagad part komme att lida verklig orättvisa, i händelse Domaren, såsom han måste, härvid bokstafligen tolkade Lagen.
Af dessa anledningar, och med afseende å vigten deraf, att Lagar, hvilka , lik* Constitutions-Utskottets betänkande.
15 mätigt 83 §•
Regeringsformen, böra i hvarje fall efter ordalydelsen tillämpas, äfven erhålla den högsta typographiska correction, får Constitutions-Utskottet vördsamligen hemställa om icke, på sätt vid 1815 års Riksdag i allmänhet egt rum, för de i Kongl. Majrts och Riksens Ständers namn utgifna författningar, Riksens Höglofl.
Ständer skulle täckas , under loppet af nu påstående Riksmöte, uppdraga vissa StåndsDeputerade att, under ordförande af Herr Justitiae Ombudsmannen, tillse och ansvara derföre, att åtminstone de tilläfventyrs förändrade Grundlagar, hvaraf tryckningen ej medhinnes före Riksdagens slut, må utfärdas i noga öfverensstämmelse med justerade och af Resp. Riks-Stånden godkända expeditioner , samt föröfrigt med äldre correctare upplagor.
Ankom den g April 1825.
Memorial med öfverlemnande af en tryckt uppgift på de från sista Riksdag hvilande förslag till ändring i Grundlagarna.
Sedan den, jemlikt Riksens Ständers beslut, genom Constitutions-Utskottet för - 16 Constitutions-TJtskottets betänkande. anstalltade tryckning af én uppgift på de från sista Riksdag hvilande förslag till ändring i Grundlagarna nu mera hunnit fullbordas, får Utskottet härmedelst till Högloft.
Ridderskapet och Adeln (Högvördiga Präste-Ståndet) (Wällofl. Borgare-Ståndet) (^Hedervärda Bonde-Ståndet) öfverlemna 650 (75) (75) (150) Exemplar af Samma Uppgift, för att bland Ståndets Ledamöter utdelas.
UPPGIFT på de förslag till ändring i Rikets Grundlagar, som, vid Riksdagen åren 1817—- 1818 lagligen beredda, bort, jemlikt 56 §.
Regerings-Formen, förblifva hvilande, för att först vid den näst inträffande, eller nu påstående Riksdag, kunna till afgörande upptagas.
P aragraphens nu varande lydelse i de delar, hvaraf ändring blifvit föreslagen.
P aragraphens blif - vande lydelse i samma delar, om den föreslagna ändringen antages.
Constitutions-XJtskottets betdnkanden. 17 Anmärkning:
De ändrade ställen äro, äfvensom de nya tilläggen med cursiva Stilar utmärkta.
Regeriiigs-Formen. §•
Inhemte dock, i de fall här nedanföre stadgas, underrättelser och råd af ett Stats Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske Frelse eller Ofrälse Män af den rena Evangeliska Läran. 4- . . .
Inhemte dock, i de fall här nedanföre stadgas, under* rättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske Frälse och Ofrälse Män af den rena Evangeliska Läran.
Inhemte dock, i de fall här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af Bihang till R. S. Fröt.
&dje Sami. g. 3?}
Censtitutions
Utskottets betänkcmden. ’1\ •tt Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske Män af den rena Evangeliska läran.
Se Bihanget till »amtelige Rika-Ståndens Protocoll vid 1817—18 Srens Riksdag, 3 Bandet sid, 36.
Ridderskapets och Adelns Protocoll den 21 April 1818, II- sid. 103; d. 27 April, II. sid. 557; d. 23 Maji, II. sid. 122, oeh d. 27 Maji, II. sid. 487—4Ö9- Preste-Ståndets Dito d. 8 Maji, 1818, sid. 322, 4 Bandet.
Borgare - StSndets
Dito d. 18 och 23 April, sid. i854“57,19^1» samt i. 21 och 30 Maji, sid. *311, 2797.
BondeStändets
Dito den 18 April, sid. 278. 4 Bandet, §. 7- Konungen läte Konungen läte uti Stats-Rådet Sig uti Stats-Rådet Sig Constitutiohs-Utskottets betänkande, ip föredragas oell afgöi*e der alla RegeringsÄrenden, utom de Ministeriella, eller dem som angå Rikets förhållanden tilfrämr mande Magter, samt Commandomål, hvarmed förstås sådane, som Konungen i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigs - magten till Lands och Sjös orne* delbarligen besörjer. föredragas och afgore der alla RegeringsÄrenden, utom de Ministeriella , eller dem som angå Rikets förhållanden till främmande Magter, samt Commandomål, hvilka Konungen i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigs - magten till Lands och Sjöss, omedelharligen besörjer, och hvarmed förstås sådana enkla JVlilitäriska mål, sorn icke, efter Grundlagen höra till föredragning i StatsRådet och Stats-Secreterarens expedition, icke leda till stiftande af nya, icke till ändring, förklaring eller rubbning af gällande Lagar ochAllmännaOeomomiska Författningar, eller uti dis - ao Cons titutions-Ut skottets betänkande. ■positionen nf allmänna medel.
Se Bihanget, 3 Bandet, sid. 32.
Ridderskapets och Adelns Protocoll den xfl April lgig, II* *id. 11; d. 27 April, II. »id. 3.71—304; d. 27 Maji II. sid. 490—499; d. 5 Junii, 1. 142, samt den 11 Junii.
Preste-stSndets Protocoll d. 15 April 1818, sid. 590, 5 Bandet.
Ståndets Dito d. 15 och 23 April, sid. 1765, 1961.
Bonde-Ståndets Dito d. 15 April, sid. 226. 4 Bandet. vidare stadgas.
Set Bihanget, 5 Bandet, sid. 25 och 122.
Ridderskapets och Adelns Protocoll d. 7 Sista punkten. s. . .
För Rådslagen skola Stats - Rådets Ledamöter vara ansvarige, såsom i 106 derom vidare stadgas.
För Rådslagen skola Stats- - Rådets Ledamöter vara ansvarige, såsom i 100 eller 107 f. derom Constitutions- Utskottets betänkande. 21 April, I. sid. 287; d. n April, I. sid. 558—3<?i; d. 27 Maji, 11. sid. 490—499; d. 5 Junii, I. *id. 141, och d. 11 Junii.
PrrsreStSndeti Dito d. 7 April och 6 Junii 18181 »id. 460, 5 Bandet, och sid. 396, 5 Bandet.
Borgare - Ståndet* Dito d. 4 och 8 April, •id. 1591.
1690 samt den 5 och 8 Junii sid. 2899» 3113- BondeStlndeti Dito d. 4 April, sid. 881 4 Bandet, saint den 5 Junii »id. 307, 5 Bandet. §. 6l.
Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifver Varda Riksens Ständer dessförinnan af Konungen eller StatsRådet sammankallade, upp - Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillnin» gen af Riksens Ständer fastställd blifver.
Se Bihanget, 3 Bandet »id. 47.
Riddenhapet» ech Adeln» Protocoll d. 25 22 Constitutions- Utskottets bctänkanden. höre Bevillningen, hvartill alla ofvannämnde afgifter räknas, med det årets utgång, då en sådan Riksdag börjar.
April 1818, II. sid. 1491 d. 2 Maji, I. »id. 12, 13.
PreiteStåndp«« Dito d. 25 April lgiö, sid. 156, 4 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 2r och 23 April, sid 1908, 1961.
BondeStåudets Dito d 21 April sid. 304.
4 Bandet. §. 102.
Denna Domstol, som Riks-Rättkallas, skall i sådant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea Hof Rätt, hvilken deruti före (jrdet, Presidenterne uti alla Rikets Collegier
Fyra de äldste Stats-Råd, Högste