Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Chef, som bestyrkt kostnadsförslagets tillförlitlighet, efter öfvervägande af de uppmätta och afvägda liniernas ömsesidiga svårigheter och företräden, såväl i afseende på anläggningen som framtida rörelsen vitsordat den till Herrljunga framgående liniens företräde framför de andra ifrågasatta linierna, ansett sig icke eo-a anledning- till anmärkning mot samma plan i annat afseende, än att dimensionerna, likasom rörliga materielen, blifvit beräknade i full enlighet med de för stambanorna bestämda, ehuru, enligt Styrelsens åsigt, såsom allmän regel vore att antaga, att bibanor borde anläggas med mindre spårvidd och mindre tunga skenor, samt följaktligen för lättare och mindre kostsam materiel än stambanornas ; men, enligt hvad Styrelsen tillika förklarat, hade Styrelsen ansett Boråsbanan böra betraktas såsom ett undantag från nämnde regel, enär beskaffenheten af de varor, hvilka derå hufvudsakligen komme att föras, eljest skulle göra nödigt att för omlastningarne vid stambanan anlägga magasiner och anställa särskilde tjenstemän, samt dessutom denna jernväg i framtiden möjligen komme att utsträckas på andra sidan om Borås och således med stambanan förbinda en ej obetydlig del af det sydvest om densamma belägna landet.
Jernvägs-kommittéen å sin sida har, i afseende å meranämnde plan och förslag, yttrat, att Kommittéen dervid så mycket mindre funnit något att erinra, som bibanans föreslagna spårvidd och byggnadssätt öfverensstämde med stambanornas, hvilken omständighet Kommittéen, enlio-t hvad rörande bibanor i allmänhet blifvit uti dess underdå ' O niga Betänkande anfördt, ansåge vara af särdeles vigt, isynnerhet för den nu ifrågavarande banan, som anslöte sig till stambanan så nära Göteborg, från och till hvilken plats banans hufvudsakligaste rörelse komme att riktas.
Vidkommande den inom orten allmänt rådande öfvertygelse om nödvändigheten och de ekonomiska fördelarna af den föreslagna jernvägs-kommunikationen, inhemtas af ett vid Bolags-bestyrelsens före sistlidna riksdag till Kongl. Majit ingifna ansökning om låneunderstöd fogadt utdrag af Elfsborgs läns södra Hushållnings-sällskaps protokoll vid årssammanträdet i Februari månad 1856, att vid sagde tillfälle den åsigt blifvit enhälligt uttalad, att, såvida ej en bibana komme att anläggas från Borås till stambanan mellan Göteborg och Stockholm, skulle innevånarne just i den del af nyssnämnda län, som gjort sig allmänt känd för sin industriela verksamhet, men hvarest jordbruket icke ens under ymnigare år kunde frambringa hälften af ortens spanmålsbehof, otvifvelaktigt hafva att motse en bekymmersam framtid, helst statsbanan komme att framgå genom de trakter af Skaraborgs län, från hvilka spanmål jemte andra lefnadsförnödenheter forslades till ifrågavarande landsort, men hvilkas produkter framdeles, sedan, genom den af Staten verkställda jernvägs-anläggningen ett beqvämare transportmedel för dem erhållits, sannolikt skulle komma att fraktas till Göteborg, Stockholm eller andra vid stambanan belägna orter, i stället för att, med större Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160. 27 kostnad och tidspillan, föras på de djupa och backiga landsvägarna till Borås.
Dessutom skulle de jemförelsevis svåra och besvärliga kommunikationerna såväl med de ställen, hvarifrån materialierna till ortens industri-alster hemtades, som med de orter der dessa sednare föryttrades, så fördyra desamma, att de i afseende på sitt pris ej kunde i verldsmarknaden täfla med annorstädes tillverkade dylika varor; hvilket naturligtvis måste inverka på företagsamheten och arbetsförtjensterna inom denna ort samt möjligheten för dess talrika befolkning att, utan behof af undsättning från det allmännas sida, kunna försörja sig.
Den behållna inkomsten å en bibana emellan Borås och vestra banan, hvilken redan år 1853 blifvit beräknad till 68,000 B:dr B:ko årligen, kunde, enligt Hushållnings-sällskapets åsigt, i anseende till den sedermera ökade forslingen, antagas stiga till 50 procent derutöfver och för framtiden upptagas till än högre belopp.
I detta sistnämnda afseende, och såsom grnnd för beräkning af den tillökning i trafik vestra stambanan skulle erhålla, finnes uti Bolags-bestyrelsens före innevarande riksdag till Kongl. Majit ingifna ansökning uppgifvet, att årligen till och från Borås kunde antagas forslas omkring 250,000 skeppund gods.
Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län, som, i anseende till företagets vigt för hela orten, och då industriens framtida bestånd ocb utveckling inom det betydande fabriksdistrikt, som omgåfve Borås, vore af detta företags framgång beroende, vid insändandet af Bolags-bestyrelsens före sistlidna riksdag till Kongl. Maj:t ingifna ansökning om låneunderstöd för företagets utförande, anmält detsamma såsom förtjent af Kongl. Majtts synnerliga hägn, har, i anledning af bemälda Bestyrelses under den 16 April sistlidet år till Kongl. Majit inkomna förnyade ansökning om dylikt understöd, jemte åberopande af förut afgifne yttranden rörande jernvägsanläggningens vigt för ifrågavarande folkrika landsbygd, i underdånighet tillagt, att, till följd af dels de af Kongl. Majit och Rikets Ständer i sednaste tider beslutade förändringar i tullförfattningarna, dels ock de under år 1858 inträffade ogynsamma förhållanden inom handelsverlden, ställningen bland den idoga med husslöjder och fabriksnäringar sysselsatta befolkningen i nämnde landsort blifvit i flere hänseenden brydsam; att, dessa förhållanden oaktadt, förläggarne af husslöjder samt fabriksidkarne, icke utan uppoffring, af berömvärd omsorg för den arbetande befolkningen, fortsatt, de förre sina företag, de sednare sina arbeten, men att, derest ej lättade kommunikationer bereddes för tillförsel af rudimaterier och utförsel af tillverkningarnes alster, det vore att befara, att deras nit och verksamhet förlamades, till oersättlig skada för de fattigare klasserna, hvilkas behof jemväl kräfde lättad tillförsel af lifsförttödenheter, som inom orten ej frambringades i myckenhet som motsvarade åtgången; på grund hvaraf Konungens Befallningshafvande framhållit denna angelägenhet till synnerligt behjertande, såsom varande för en betydlig del af landets innebyggare af utomordentlig vigt. 28 Stats-Utskottets Utlåtande N'-o 160.
Slutligen har den af Kongl. Majit i nåder sednast tillförordnade Jernvägskommittéen, hvars yttrande angående den ifrågavai'ande banans gagn, såväl för orten som för rörelsen å vestra stambanan, blifvit, i sammanhang med Utskottets framställning af Grefve Sparres i ämnet väckta motion, anfördt, i stöd af samma yttrande förordat denna bana, såsom, bland de enskilda jern vägs-anläggningar, hvilka utgjort föremål för Kouimittéens underdåniga pröfning och yttrande, i främsta rummet förtjent af uppmärksamhet, och, derest tillgångar till låneunderstöd derför vid innevarande riksdag kunde beredas, tillstyrkt bifall till bolagets hos Kongl. Majit i detta afseende framställda underdåniga anhållan.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, har Utskottet ej kunnat undgå att, i likhet med Rikets sednast församlade Ständers Stats-Utskott, erkänna såväl angelägenheten af den föreslagna jernvägsförbindelsen för den talrika och verksamma befolkningen inom ofvannämnde landsort, och dess hufvudnäring, väfnadstillverkningen, som äfven gagnet af denna utgreningsbana för landet i sin helhet, genom tvifvelsutan ansenligen ökade trafikinkomster å Statens vestra stambana, samt underlättad spridning inom riket af den ifrågavarande ortens allmänt använde väfnadsfabrikater.
Utaf enahanda skäl likvisst, som af nämnde Utskott, i dess af Rikets Ständer godkända Utlåtande, bland annat åberopades, eller saknaden af disponibla tillgångar, har äfven nuvarande
Statsutskott funnit sig förhindradt att tillstyrka direkt anvisande af det låneunderstöd, som för företagets utförande blifvit begärdt; men med afseende å det, enligt hvad Kongl. Majlts Befallningshafvande i länet intygat, för ortens fabriksoch slöjdidkare samt öfriga befolkning mer och mer kännbara behofvet af förbättrad kommunikation för tillförsel af arbetsmaterialier och lifsförnödenheter samt afsättning af sina tillverkningsalster, och enär dessutom af erfarenheten numera bekräftat sig, att rörelsen, sådan densamma hittills utvecklat sig, å den färdigbyggda delen af vestra stambanan, icke lemnar en afkomst, som förslår till betäckande af räntan å det nedlagda anläggnings-kapitalet jemte utgifterna för trafikens besörjande]? och ^banans samtfjmaterielens framtida underhåll, har Utskottet ansett sig ega fullt giltig anledning,^att, på sätt redan vid sistlidne riksdag ifrågasattes, föreslå att utväg mätte, om möjligt, beredas för tillhandahållande af det understöd, som för detta företags bringande till verkställighet erfordras.
Innan Utskottet går att framställa det förslag, Utskottet funnit i detta afseende lämpligt, har Utskottet ansett sig böra till besvarande upptaga en anmärkning, som under Utskottets “öfVerläggninjgarJi]*ämnet förekommit, rörande planen för den ifrågaställa jernvägs-anläggningen.
Det har nemligen blifvit yttradt, att, för att motsvara den ifrågavarande rörelsens behof, en bana af mindre dimensioner kunde anses fullt tillräcklig,fjjoch att, genom det banan erhölle mindre spårvidd och i allmänhet afsåges för begagnande af lättare rörelse-materiel, icke blott en betydande del af den beräknade anläggningskostnaden skulle kunna inbesparas, utan äfven utgifterna för drift och underhåll blifva väsendtligen min - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160.
29 skade, hvarföre något bidrag ej borde beviljas, förrän planen blifvit i denna syftning omarbetad.
Ehuru Utskottet visserligen tvekar att, lika med Jernvägskommittéen, såsom allmän regel antaga, att de bibanor, hvilka med Stambanorna komma att ställas i förening, böra erhålla samma spårvidd och byggnadssätt som dessa sistnämnde, för mera omfattande ändamål afsedda banor, och Utskottet snarare, i öfverensstämmelse med de af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader yttrade åsigter, föreställer sig att, till förminskande af bibanornas anläggnings- samt drift- och underhålls-kostnader, och derigenom ökad möjlighet för landet att mera allmänt tillegna sig de fördelar dessa kommunikationer O O O medföra, nämnde banor borde, såvidt möjligt, anläggas med mindre spårvidd och mindre tunga skenor samt följaktligen för lättare och mindre kostsam materiel än stambanornas, har likväl, enär sistbemälda Styrelse gillat det upprättade kostnadsförslaget, och då Bolagsbestyrelsens förnyade ansökningar om understöd för företagets utförande synas antyda en hos intressenterna fullt stadgad öfvertygelse om den uppgjorda planens ändamålsenlighet, Utskottet icke funnit anledning till betänklighet vid att antaga samma plan och förslag till grund för bestämmande af det statsunderstöd, som kan komma att beviljas, utan att dock vilja såsom vilkor för bidragets åtnjutande föreskrifva en spårvidd af någon viss storlek.
Då, såsom Utskottet förut uppgifvit, de behållningar och inkomster
Riksgälds-kontoret eger att för nu pågående statsreglering disponera, icke kunna antagas lemna tillgång till den ifrågaställda lånesummans utbetalning, har Utskot O O O Ö
Ö7 tet ansett sig böra föreslå, att dertill erforderlige medel må genom låns upptagande inom landet anskaffas, hvilken upplånings verkställighet dock torde göras beroende deraf, huruvida penningar emot obligationer å inhemskt mynt och språk erhållas till pris, som icke öfverStiger kostnaden för det under innevarande år utom riket upptagna lån till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader.
Under denna förutsättning har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att ett belopp af 1,700,000 R:dr R:mt, motsvarande ungefärligen | af den för anläggningen beräknade kostnadssumman, må i egenskap af lån anvisas till det bolag, som, under föieskrifna vilkor, åtager sig företagets utförande.
Räntan å det låneunder 7 D o O stöd, hvilket sålunda skulle komma att beviljas, har, med fästadt afseende å räntevilkoren för andra till kommunikations-anstalternas förbättring under sednare åren utbekomna lån, och då de ökade trafikinkomster, som efter Boråsbanans öppnande antagligen komma Statens vestra stambana tillgodo, icke kunna af de uppgifter, hvilka blifvit Utskottet meddelade, med någon större tillförlitlighet till sitt belopp uppskattas, och således Statens fördel i detta hänseende icke för närvarande kan fullt säkert bedömas, Utskottet ej ansett skäligen kunna bestämmas lägre än till 4 för hundra om året, så att, med tillägg af amorteringsprocent, den årliga inbetalningen skulle komma ätt utgöra 5 procent på det ursprungliga kapitalet.
Vidkommande såväl lånevilkoren i öfrigt, som öfrige med 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160. låneunderstödets tillgodonjutande förenade åligganden, äfvensom bolaget tillkommande förmåner, torde hufvudsakligen enahanda stadganden böra meddelas, som blifvit bestämde i afseende på det lån, hvilket vid 1853 —1854 års riksdag beviljades för Gefle-Dalajernvägen, dock att, enär de medel, som för ifrågavarande statsbidrags meddelande erfordras, komma att genom upplåning för Statens räkning anskaffas, och Statsverket måste derå vidkännas ränteutbetalning i vanlig ordning, någon räntefrihet under byggnadstiden icke lärer finnas böra beviljas för det lånebidrag, hvarom nu är fråga; hvaremot befrielse från kapitalinbetalning under nämnde tid billigtvis torde få, efter vanligheten, tillgodonjutas.
Ti den för byggnadsarbetets början synes, med afseende å de vid beviljandet af detta låneunderstöd särskildt förekommande omständigheter, böra bestämmas sålunda, att, sedan underrättelse kommit bolaget tillhanda, att lånemedlen finnas för bolagets räkning i Riksgälds-kontoret att tillgå, arbetet å jernvägen bör sednast inom den 1
Maj derpå följande år vara påbörjadt.
Utskottet får alltså tillstyrka och föreslå: 2:o att Rikets Ständer, för anläggning af en till begagnande med ångkraft afsedd jernväg från Borås till vestra stambanan, vid Herrljunga, eller den punkt som af Kongl. Maj:t i nåder bestämmes, måtte till utgående från Riksgälds-kontoret, i egenskap af lån, anvisa en mot | af den beräknade anläggningskostnaden svarande summa af 1,700,000 R:dr R:mt, under förutsättning, att detta belopp kan genom
Riksgäldskontoret upplånas inom landet mot fonderade obligationer å svenskt mynt, till ett pris, som ej öfverstiger kostnaden för det under innevarande år utom riket upptagna lån till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader; samt att, i afseende på lånemedlens utbekommande och användande jemte dermed förenade vilkor och åligganden, nedanstående beslut och stadganden måtte varda meddelade: A. Jern vägsanläggningen bör, emot erhållande af O OO O 7 det härtill beviljade statsbidraget, utföras genom ett, för detta ändamål bildadt, särskildt bolag och på dess bekostnad; börande detta bolag åtaga och förbinda sig att, ej allenast i öfverensstämmelse med fastställd arbetsplan och under iakttagande af de för arbetets utförande för öfrigt meddelade före O O skrifter, fullborda, utan ock derefter för allmänna trafiken öppna och underhålla jernvägen i hela dess längd.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160. 31 B.
Bolagsmännen böra, genom skeende aktieteckning 'O o förbinda sig att utaf egna medel tillskjuta hvad, utöfver det af Staten erhållna lånet, erfordras för jernvägens och dertill börande anläggningars fullbordande samt all erforderlig transport-materiels anskaffning; och skall aktietecknings-summan utgöra samma belopp, som nyssnämnda lån, och således jemväl motsvara två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman.
Dock som hälften af det sålunda tecknade beloppet är allenast afsedd till Statsverkets betryggande för detta företags utförande samt de dertill anvisade medlens återbekommande jemväl i motsatt fall, så behöfva aktie-egarne, derest jernvägen, genom deras försorg, varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, icke erlägga denna hälft af tecknings-summan; kommande följaktligen aktie-egarnes ansvarighet för densamma att försvinna efter jernvägens fullbordande; hvarefter jernvägen, med hvad dertill hörer, bör utgöra säkerhet för ifrågavarande lån.
— De handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser att fullgöra den, på grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalnings-skyldighet å deras aktier, böra deponeras och förvaras hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län. C. Arbetet å jernvägen bör vara påbörjadt före den 1
Maj året efter det, under hvilket det bolag, som för företagets utförande sig bildat, erhållit visshet att de anvisade lånemedlen finnas för bolagets räkning hos Riksgälds-kontoret att tillgå; skolande de vid jernvägs-anläggningen erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fortgå och utföras, så att jernvägen varder fullbordad och för allmänna trafiken upplåten inom förloppet af den tid, Kongl.
Maj:t, vid bolagets oktrojerande, kommer att bestämma; och eger Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader att, genom särskildt af Kongl. Majit, på Styrelsens förslag, förordnade sakkunnige män, utöfva tillsyn derå, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda, samt att vid verkställigheten godkända arbetsmethoder följas och fullgoda mateiåalier användas.
Innan större eller mindre del af ofvanomförmälda lån får lyftas, bör bolaget, genom sin Direktion, hafva till Riksgälds-kontoret aflemnat eller der företett: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160. a) för liela lånesumman, jemte derå upplöpande ränta, å bolagets vägnar utfärdad skuldförbindelse, som af Fullmäktige i nyssnämnde verk godkännes och antages; b) utaf bolaget, genom Direktionen, ingånget samt af Kongl. Maj:t i nåder antaget kontrakt om jernvägs-arbetets utförande och anskaffandet af all för jernvägens begagnande erforderlig materiel, i den ordning och inom den tid arbetsplanen bestämmer; c) bevis, att aktieteckningen, äfvensom den i ofvanstående 2:dra punkt stadgade deposition af deruti omförmälda handlingar, skett för ett belopp, som åtminstone motsvarar hälften af den föreskrifna teckningssuminan; d) bevis angående behörig verkställighet af minst
Tio procents inbetalning å alla enligt punkten litt. c, tecknade aktier; e) vederbörligt intyg, att arbetet inom föreskrifven tid blifvit påbörjadt och sedermera, i öfverensstämmelse med arbetsplanen, fortsatt; samt /) särskild, likaledes å Bolagets vägnar, utfärdad förbindelse, innefattande åtagande, att, under all framtid och utan något ytterligare bidrag af allmänna medel, vidmagthålla hela jernvägen, med allt hvad dertill hörer, i sådant skick, att den kan för allmänna trafiken begagnas.
E. Under iakttagande af dessa, jemte öfriga för lånets utbekommande stadgade, vilkor, komma utbetalnings-terminerna att lämpas efter arbets-årens antal, så att, efter hvarje arbets-års ingång, motsvarande andel af lånesumman får lyftas ; dock bör, förrän något utöfver lånets halfva belopp utbetalas, på förut stadgadt sätt vara styrkt, att hela aktiesumman är tecknad samt aktie-egarnes förbindelser i afseende på denna summas utgörande blifvit vederbörligen deponerade.
F. Oftanämnde lån får innehafvas utan kapital-afbetalning, mot erläggande af Fyra procent årlig ränta under den för arbetets utförande afsedda tid; men efter nämnde tids förlopp skall å hela den utbekomna lånesumman, inom slutet af hvarje år, inbetalas Fem procent, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts beräknas
Fyra procent årlig ränta, och återstoden utgör kapital-afbetalning.
Skulle det förfallna inbetalningsbeloppet icke varda i föreskrifven ordning erlagdt, bör derför af bolaget utgöras
Fem procent årlig ränta intilldess samma belopp vederbörligen inbetalas. G. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160. 33 G.
För den händelse, att den för jern vägs-anläggningen fastställda arbetsplanen icke skulle följas och derifrån, utan sökt och erhållen nådig tillåtelse, skedd afvikelse icke varder på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall jernvägs-arbetet icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom den derför bestämda tid fullbordas, eger Kongl. Majit låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade låneunderstödet samt återfordra hvad deraf utbekommits, att, på en gång eller successivt, till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl. Majit finner för godt i nåder bestämma.
3liföDagö»$8eflut 1851.
45 att, efter tre år från Dej; fungötanbe, 4, 5 od) 6 §§ t 24 fap.
Söpggninga» Valfén, angåenbe branbffob, fatnt De på ftabganbena i famma §§ grunbabe författningar uppföra att mara gäUanbe §• 38. *281 bäfwe, för 2Båt Del, bejlutat utfärDanDe af en författning af föl» janbe innehåll: ”f9afma flera förbunbit ftg att, en för alla eller alla för en, be» tala gålb, od) jfall förfallottb efter uppsägning bcräfnaö; mare uppfägntng, forn l)oö enbera Sfer, ej mot be anbra gällanbe. äpar löftesman åtagit fig an» braé gälö font fin egen, må, ber förfallottDen efter uppsägning jcntwäl beräH» naö ffall, nppfägning, font l)oö enbera
Sfer, ej eller mot ben anbra gälia- ä!ag famma mare ocf, ber flere, en för alla od) alla för en, ingått fåban borgen npfj fagb är för gälö, forn efter uppfägning betalaö bör;”
Dd) bäfwe <2Bi betta beflut, i uttberbånig jfrifmelfe ben 28 Slug. innemaranbe ar, boö Jv'ongl.
SDlaj:t anmält. §. 39.
2S^eb bifall till bwab ^ongl. SMaj:t, uti nåDig ^topofttion af ben 22 2lpril betta åt, D|j förcjlagit, l)afwe <SSi antagit ben npa 2Bepel»^ag, font i bögjl* berörbe nåbiga ^ropofition innefatta^; bwilfet f2Bi, i unberbåntg fftifmelfe ben 13 Slugujli innemaranbe åt, boé JCongl. 01aj:t anmält. §* 40. ©å 2Bi anfett, att, i lifbet meb bwab, genom 1 §- 9 fap.
Utföfningé»
Valfén, 2 §. 2 fap. fatnnta £3alf, fåban ben Ipber i Äongl. förorbningen ben 29 5Roo. 1823, famt Sötigt. förorbningen ben IS näjtpåföljbe december, reban blifmit flabgabt i affeenbe på metfflälligbet af ^onungenö SSefallningö» bafmanbeet utflag i ffulbforbringémål, ber fafen ej går öfmet ©:e äpunbta ©alet elier ber gälbenären boö åxommgcnö 23cfallningöbafwanbe uteblifmit ellet utan 46 3bibéDag$*S5eflut 1851. allt jäf ellet inroänDning jbulDen erbänt, utmätning å ^Contmgené SSefallningé» l>af\r>anDeö utjlag äfroen i öfrige mål må, utan l)inDer af Deremot anförDa be', ftttär, genafl följa, meD rättighet för Den föfanDe att
Det utmätta goDfet, emot full borgen, Ipfta; t)afroe ^öi, för 'SBåt Del, bejlutat utfärDanDe af författning l)ärom famt Detta bejlut, unDer Den 3 Sftaj tnitercaranöe år, f>oé ^ottgl. 93baj:t i unDerDåntgf)Ct anmält; härefter Detfamma, unDer Den 23 2lugufbi fatnma år, erhållit ^ongl. $)iaj:tö 9båDtga ftaDfäjbelfe. §. 41. fJBi Ipafroe, unDct Den 5 fuli' ittneroaranDe år, Ifoö åbottgl. 3ftaj:t i un
Dp# tncDelfb, att fXibct tnDelaö i (torre
Difbrtbter, f>martDera omfattattDe ett l?elt Sätt eller flera Domfagor octj förfeDt nteD ett för Dijbribtct gemeitfamt cellfängelfe, roiD f)tt>tlbet af Dertill färjbilDt förorDnaD Domftol eller Domflolen i Den ftaD, Der fängelfet bttnDc mara beläget, ranfabaö od) Dömaö borDe angåenDe gröfre brott, begångtte inom Dtfiribtet, eller fåDana, för f)tvilba
De attblagabe blifmit i fyäbte ittmanaDe, ätt Derigenom att förDelningett (ber i en tnättgD minDre
Diflribter meD jiaDö* od) l)äraDöfäiigc(fer i alla lanDöorter, för ranfabningöfångarS förtuaranDe, od) l)aiiDläggningett af omförmälDe brottmål fortfatanDe bcftriDeö af mtroaranDe allmänna UnDerDomftolar; äfroettfom att Äottgl. S?aj:t
Derefter tutlle till fKtbetö näfl famtnattträDanDe ©tänDcr aflåta nåDig ^»ropofitiott i ämnet. §• 42.
f 1 § af 13 bap. 9bättegångö<t5alben är följattDe tillägg af £)jj, för ^H5år Del, bcjlutaDt: ”©ober enDera parten, feDan rättegång anhängig är, fab meD Domarett, eller tillfogar jottom något meD orD eller gerning, i uppfat att f>o* nom DermeD jäfroig göra; Det (ball ej för jäf räbnaö;” !)tr>tlbet bejlut 91St, uti ttttDerDånig jlrtfroelfe
Den 12 ft(l(. fult, f>oö Motigt. 9ftaj:t anmält.
Slifébagé*$Seflut 1851. 47 §. 43.