Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
5gi Och som Ridd. och Adeln ensamt beslutat det tillägg härvid, att ”Obligationerne för hvarje låne-andel blifva ränte-bärande från och med den dag, då det derföre erhållne Silfver till RiksgäldsContoiret eller dess Ombud afleranas;” men icke något af de öfrige RiksStånden sig om berörde tillägg förenat; så anser Utskottet detsamma böra förfalla. 6:tc, Funden, Af Ridd. och Adeln samt BondcStändet arita Momentet af denna Punct förändrad till följande innehåll: ”Fullmägtige äga, att utsätta och kungöra lämpelig tid, inom hvilken till R:gsContoiret inlemnas förseglade anbud å lånets försträckande;” hvarjemte BorgareSlåndet hufvudsakligen häruti instämt, endast med den förändring, att, i stället för orden: ”kungöra, lämpelig tid” blifvit begagnadt uttrycket: ”tillkännagifva den tid” samt att, på sätt Utskottets förslag innehåller, Momentet skall sluta med orden: ”pä de af R.
St.-r bestämda grunder."
— Och är detta Moment af PrästeStåndet antaget oförändradt så, soia Utskottet detsamma föreslagit.
3 RiksStånd, nemi. Ridd. och Adeln, BorgareSt ände t och BondeStändet hafva härigenom beslutat, att stadgandet, om de af Utskottet föreslagne Kungörelser i Svenska, Hamburgska, Londonska och Parisiska Tidningar, skall utur Puncten utgå; hvadan ett R.
Sltrs beslut derom uppkommit.
Beträffande den nya redaction af Momentet, sorn i stället blifvit af närande RiksStånd beslutad; får Ut - 5q2 Stats-Utskottets skottet, enär Ridd. och /Idvin samt BondeStåndet äro ense om uttrycket: "kungöra låmpelig tid," inbjuda BorgareStåndet, att med dessa RiksStånd sig derom förena, så att äfven i denna del innehållet af Momentet varder af 3 RiksStånd bestämdt.
Både PrästeStåndet och BorgareStåndet hafva bibehållit de af Utskottet föreslagne slut-orden: "på de af R.
St.r bestämda grunderv”
Och enär Utskottet, för sin del, finner desamma destohäldre böra i Puncten qvarstå, som det synts Utskottet vara angeläget, att tydeligen uttryckes, att de bestämmelser afränta, Capital-afbetalningar m. m.; hvilka R.
St:r såsom allmänna hufvudgrunder för lånets meddelande funnit lämpligt föreskrifva, dervid böra följas; anser Utskottet sig, i följd deraf, böra inbjuda Högloft.
Ridd och Adeln samt Hederv.
BondeStåndet, att om dessa slutords bibehållande i i Mom. af 6Puneten med Pr asteoch Borgare-Stånden sig förena.
Men i den händelse, att denna inbjudning icke antages af Ridd- och Adeln samt BondeStåndet, eller endera af dem, varder, för afgörandet af frågan, deruti 2 Stånd stannat emot 2, till R.
St:rs bifall nu tillika föreslagen följande voterings-proposition: 3.
Den som bifaller, att, på sätt Högv.
PrdsteStåndet och Vällofl.
BorgareStåndet beslutat, orden: ”på de af R.
St.r bestämda Grunder’’ skola i slutet af 1 Morn. 6 Puncten af Upplåningsgrunderne qvarstå, voterar Ja.
Betänkande n, N:o 4^5. ogi Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; skola samma slutord, i enlighet med Ridd. och Adelös samt BondeStändets beslut, utur berörde Moment utgå.
Angående lydelsen af den öfriga delen af nu ifrågavarande G:te Punct, äro BiksStåndens beslut så lydande: Ridd. och Adelns.- ”Alla inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen.
Inom viss bestämd tid åligga det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera Valuta, eller ställa antaglig borgen för Procent af den erbjudne Låne-summan, hvilkas förlust skall drabba Långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sine åtaganden.”
Prestestånd et s beslut är lika med Utskottets förslag, hvilket af Ståndet blifvit oförändradt godkändt.
BorgareStändets: ”alla de inkommande anbuden öppnas på den utsatta dagen; och åligge det den långifvare, hvars anbud antages, att inom viss bestämd tid, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera valuta, eller ställa antaglig borgen för 2 i procent af den erbudne lånesumman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sina åtaganden.” BondeStändets.- ”alla de inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen, och inQrn viss bestämd tid, åligger det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine föi bindelser, de - 5g4 Stats-Utskottets ponera valuta, eller ställa antaglig borgen för af- procent af den erbjudna lånesuraman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest lian brister i fullgörandet af sine åtaganden.” Och ehuru, genom 3 RiksStånds beslut, hufvudsakliga innehållet af den senare delen af 6:tePuncten således blifvit bestämdt, har Utskottet likväl, i anseende till den skiljaktighet i ordställningen, som derutinnan förefinnes, ansett sig böra till R.
St.-rs bifall framställa följande med Ridd. o. Adelns och BondeStåndets mera likstämmiga beslut öfverensstämmande redaction:
"Alla inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen, och inom viss bestämd tid åligger det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera valuta eller ställa antaglig borgen för 2f procent af den erbjudna lånesumman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sine åtaganden. ” ' to.-dc Punden.-
Rörande slut-meningen i denna Punct: — —- "hvarföre räntan ersattes på sätt uti g.-de Punktten af Utlåningsvilkoren närmare bestämmes'’ — — hafva R. o. A samt BondeStåndet beslutat, att orden: ”g.-de Puncten af’J skola utgå; samt Preste- och BorgareStänden åter förordnat: att denna citation skulle rättas till 8;de Punden i stället för g:de Puncten.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, att, genom tryckfel ziffran g kommit att inflyta i stället för 8, Betänkan fl en, N:o 4t5. 5g 5 Och som, med iakttagande af rättelse härutinnan, R. o. A. samt BondcStåndet icke torde hafva att erinra emot Utskottets förslag om hänvisning till den Punkt af Utlåningsvilkoren, som närmare bestämmer den omförmäldta ränte-ersättningen; så hemställer Utskottet till R. o. A. samt BondeStåndetj att de, lika med Prestcoch BorgareStåndenj besluta: att 8:de Puncten af Utlåningsgrunderne i denna io:de Punct af upplånings-grunderne citeras.
Bifalles ej sådant af R. o. A. samt BondcStåndet; då lärer, enär 2 Stånd stannat emot 2, omröstning af Förstärkt Statsutskott böra ske efter följande Proposition: 4- Den som bifaller, att slutmeningen i 10 Punkten af Upplåningsgrunderne skall lyda sålunda: — — "hvarföre räntan ersättes på sätt uti 8:de Punkten af Utlåningsvilkoren närmare bestämmes:” voterar Ja.
Nej; kommersamma slutmening att innehålla följande: ”hvarföre räntan ersättes på sätt uti Utlåningsvilkoren närmare bestämmes.” Sluteligen får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att, så väl i anledning af den första satsen i Utskottats Betänkande N:o 4t4> ang:de tidens u tsättand af K. M:t; då det fastställdte lånet må taga sin bör - 5^6 Stats-Utskottets jan, som de i allt öfrigt föreslagne hufvudgrunder för lånets upptagande, R.
St:r hafva, dels genom 3, dels genom 4 Stånds sammanstämmande Beslut, afgjort och förordnat om innehållet af den underd. framställningen lill K.
M:t och de föreskrifter för Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret, som i meranämnde upplåningsfråga ansetts böra äga rum.
Den 8 Mars i83o.
Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det i Utlåtandet N:o 4*5 af Utskottet framstäidte förändrade Förslag till Allmänna Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i Jordegendom, Enligt de ifrån resp.
RiksStånden i berörde ämne till Utskottet aflålne Pi otocollsUtdrag af den 3, 5 och 8 innevarande månad, hafva, i afseende pa 1.-sta Punden s.dra morn. af ofvanberörde Förslag H. R. o, A. samt H. BondcStåndet beslutat: att orden:
"handlingar sami bevis” skulle utbytas emot säkerhetshandlingar samt bevis/” hvaremot H.
PresteStåndet och V. BorgareSlåndet gillat Utskottets förslag äfven i denna del.
Då således 2 Stånd stannat emot 2, i fråga om berörde uttryck: hvilken i följd deraf, och så vida icke Betänk anden, N:o 4^6.
SgJ icke R. o. A. och BondeStdhdet j eller endera af dem, vilja de 2!ne andre RiksStåndens beslut biträda, bör af Förstärkt Stats-Utskott afgörds; hemställes till Pu Sttrs bifall följande Voteringsproposition: i'o
Den, sorn bifaller StatS-Utskottets förslag till aidra momentet af i:sta puncten i Grunderne för utlåningen från R:gds-Contoiret emot inteckning i jordegendom, voterar ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; skola, i stället för ordén i 31dje raden af samma moment: "de handlingar samt bevisf införas "de säkerhetshandlingvr samt bevis." ‘-j.de Utskottets förslag i samma Punct, att ”laiti af denna fond meddelas icke under 200 R.dr B.-co.”— —, har blifvit gilladt af V. BorgarcSidndcl samt H.
BondeStändctj men i så måtto ändradt af de 2ine andie RiksStåndén, att H. R. o. A. beslutat: att lån icke under 5oo R:dr B:co borde af denna fond meddelas, samt H.
PresteStdndet ansett minsta lånebeloppet böra bestämmas till 3oö R:dr Bico.
Enär 2tne RiksStånd gödkänt det belopp äf ?.od R:dr Eleo, som Utskottet i detta afseende föreslagit, samt Högv.
PresteStåndets beslut mera närmar sig till berörde Förslag, än R. o. A./ här Utskottet ansett sig böra inbjuda Högv.
PresteStåndet, att med V. Borj Bi 4, 5gS S t a t s - U t s k o 11 e t s \ sareStåildet och H.
BondeStåndet förena sig om 200 R:dr Banco, såsom minimum för lån af ifrågavarande fond; då genom 3 RiksStånds beslut frågan derom carder afgjord.
PrästeStåndet icke finna godt, att denna inbjudning antaga; anser Utskottet omröstning i ämnet böra af Förstärkt Stats-Utskott verkställas, efter följande propositioner. 2:0
Den som godkänner Stats-Utskottets Förslag, i 7 Puncten 1 momentet, af Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i jordegendom, att ”lån af denna fond meddelas icke under 200 R.dr JB.-co” — — voterar Ja.
Nej; kommer serskild votering att anställas, huruvida lånens minimibelopp skall bestämmas elter H.
PresteStändcts eller R. o. Ad.s beslut.
Och om Nej-Propositionen vinner: 3:o
Den som vill, att i enlighet med H. PresteStåndets beslut, början af y:de Punktens 1 mom. skall lyda sålunda: ”Län af denna fond meddelas icke under Boo R.dr B.-co” voterar Ja.'
Nej; skall, i enlighet med H. R. o. Ad.s beslut, början af samma moment lyda: ”Lån af denna Fond meddelas icke under 5oo R.dr B.-co.” Betäntanden, N:s 426, 427. 5g<j Allmänna förest lifter.
Till 3:dje Puncten af desamma, hvilken lika som de föregående a:ne första Puncterne äro af samtelige RiksStånden bifallne, har V. BorgareStåndet beslutat ett tillägg vid slutet, af orden:
"så vida de sjelfve sådant åstunda/” men då icke något af de öfrige RiksStånden om ett sådant tillägg sig förenat; anser Utskottet frågan derom böra förfalla.
Utskottet får härjemte vördsamt anmäla: att i alla öfriga delar, än de här omnämnda, Utskottets förslag i Utlåtandet JV:o 4l5 blifvit dels genom 3, dels 4 RiksStånds sammanstämmande beslut gilladt.
Den 8 Mars i830j N:o 427, Utlåtande öfver Hr Rosenblads, Bernh., inom II. R. o. A. väckta och till Utskottet remitterade motion, att Majoren, Frih. C. W. Gripenstjerna måtte från och med innevarande i83o års höl jan å RrgsContoirets
Stat erhålla en Pension af 200 R:dr B:co. (R:gs-A.) Af Motionairen är, till stöd för den föreslagne pensionen, anfördt, att, genom Majoren Friherre Gripenstjernas till BancoUtskottet ställda ansökan om eftergift af en dess äldre ränteskuld i BangoDiscontVerket, samt BancoUtskottets, i anledning deraf, afgifna och af R.
St:r bifallna Betänkande N:o 116, till R.
St:rs kännedom kommit det högst utblottade tillstånd, 6oq Stats- U tskottets hvari nämnde Friherre, sista ättlingen af en slägt, som i nödens stund för Fäderneslandet gjort de största uppoffringar, — vid 70 års ålder sig befinner; och att, i afseende på Gripenstjernska Slägtens uppoffringar för Fäderneslandet, Motionairen trott sig böra hänvisa till 1810 års RiksdagsHandlingar, då en pension blef den ännu lefvande Friherre Gripenstjernas jSyster tilldelad.
Äfen sorn denna motion, hvilken blifvit framställd efter den stadgade motionstidens förlopp, icke står i pågot omedelbart sammanhang med den af R.
H. St:r Majoren Friherre Gripenstjerna beviljade eftergift af dess länteskuld hos BancoDiscontVerket, utan angår ptt nytt ämne, sorn, vid sådant förhållande, emot stadgandet i 56 §.
Riksdagsordningen, icke kan tili pröfning af R..
H. St:r innevarande Riksdag upptagas; så har Utskottet funnit något annat dervid icke vara att tillgöra, än att sådant vördsamligen anmäla, Den 8 Mars i83o, N;o 428.
Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, i fråga om fördelningen af det mindre Creditivef, till de dermed enligt 63 §.
RegeringsFor^ men åsyftade ändamål, I anseende till de i ämne fattade skiljaktiga beslut, hafva Resp, RiksStånden, efter derom af StatsUtskot-, tet, i Memorial N;o 4oa, framställdt Förslag, under den 22 qcR 23 sistlidne Februarii forordnat, att, till Betänkanden, N:o 428. 6ct frågans afgörande, omröstning af Förstärkt Stats-Utskott skulle verkställas efter följande tillika godkände Proposition! ’’Den som vill, på sätt H.
PresteSlandet och V. fiorgareStånclet beslutat, att af det mindre Creditivet, En million R:dr, f:delar böra vara att tillgå för oundvikeligen nödiga anstalter till Rikets Försvar, och f för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, röstar Ja.
Nej; kommer, i enlighet med R. o. Ad.-s samt BondeStåndets beslut, af samma Creditiv hälften att afsättas och anslås för Rikets Försvar och hälften för andre högst vigtiga och angelägna ändamål.
I grundlagsenlig ordning har berörde omröstning denna dag af Förstärkta Stats-Utskottet blifvit anställd.
Och bar dervid, efter voterings-sedlarnes öppnande, befiinnits 5i Ja och 67 Nej.
Nej har alltså vunnit, hvarigenom är beslutadt: att, af det mindre Creditivet, hälften kommer att afsättas och anslås för Rikets Försvar och hälften för andre högst vigtiga och angelägna ändamål.
Hvilket Förstärkta StatsUtskottet skolat för R, St:r vördsamligen anmäla.
Den to Mars tÖJo., 6o2 Stats-Utskottets N:o 429.
Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, ang:de elen af Marstrands
Stad sökta ersättning för utgjord inqvartering, Sedan resp.
RiksStånden, enligt aflåtne ProtocollsTJtdrag af den 24 oc^ sistlidne Februarii samt 3:dje innevarande månad, godkänt den, för afgörandet af ofvanberörde fråga, af StatsUtskottet i Memorial N:o 411 föreslagne Voterings-proposition; så har omröstning derefter af Förstärkta Stats-Utskottet denna dag blifvit verkställd.
Lydande samma Voteringsproposition sålunda: ”Den som bifaller, att af RikgäldsContoirets medel anslås omkring af Staden Marstrands förmenta fordran eller en summa af 9000
R:dr, alt förskottsvis utbetalas i afräkning å den ersättning, som efter skeende utredning, kan varda Staden tillerkänd och af kommande Ständer anslagen, röstar Ja.
Den det ej yill, röstar Nej.
Nej, kommer Staden Marstrand, att af RiksgäldsContoirets medel utbekomma såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten, en summa af 9000 R:dr B:co, hvarigenom
Betänkanden, N:s 429, 43o.
6o3 Denna Votering har utfallit med i5 Ja och 104 Nej.
Och som Nej vunnit; alltså skall Staden Marstrand af R:gdsContoirets medel utbekomma, såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten en summa af 9000 JEtrdr Banco, hvarigenom
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat till R.
Den 10 Mars i83o.
Förstärkta StatsUtskotts Memorial, rörande fördelningen af det vid. innevarande Riksdag för UndervisningsVerken beviljade tillökade Anslag.
Till följd af de resp.
RiksStåndens den 8:de och 9:de innevarande månad fattade beslut, i anledning af Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o i35, rörande RiksStåndens skiljaktiga Beslut i ofvanberörde fråga, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag, i vederbörlig ordning, anställt omröstning efter följande godkände Proposition: ”Den, som anser Expeditions-Utskottets under N:o 216 afgifne Förslag till R.
St:rs underd. skrifvelse, angående beviljadt anslag för UndervisningsVerken, böra oförändradt antagas, voterar , Ja. Stats-Utskottets
Nej; kommer i berörde Förslag till underd.
Skrifvelse det tillägg att äga rum, att, näst efter orden: ”Tillämpnings
Skolor nes fullkomnande” införes, ”utan afseende derå till hvilken HufvudTitel de höra.” Voteringen utföll med §j Ja och 62 Nej.
Och som Nej vunnit; alltså skall i ExpeditionsUtskottets under N:o 216 afgifne Förslag till R.
St:rs underdåniga Skrifvelse, ang:de beviljadt anslag för UndervisningsVerketi, det tillägg äga rum, att näst efter orden; ”TillämpningsSkolornes fullkomnande” införes! ”utan afseende derå till hvilken HufvudTitel de höra.” Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat för R. II.
Sttr vördsamt anmäla.
N:o 431. Stats-Utskottets Betänk., N:o 43r* 6o5 N:o 431.
Utlåtandei ang:de väckt fråga om anslag för utskrifning af manuscript till tryckningen af RiksStåndens Protocoll samt för correcturläsning* (R:gs-A.) Till Utskottet har H.
PresteStåndet fernittérat ett till Ståndet af dess Secreterare ingifvet Memorial, hvaruti hemställes, alt, enär RiksStåndens Canzlier komma att Upplösas åtta dagar efter Riksdagens slut, enahanda anslag, som vid alla föregående Riksdagar varit vanligt, för Utskrifning af manuscript till tryckningen af PresteStåndets Protocoll vid denna Riksdag samt correcturläsning, nemligen r R:dr B:eo för hvarje tryckt ark, måtte bestämmas att af Riksdagskostnadshiedlen Utgå; och hafva likaledes V. BorgareStåndet samt H.
BondeStåndet, efter inhemlad underrättelse om berörde hos PresteStåndet gjorde hemställan, meddelat enahanda remiss till Utskottet i afseende på ifrågavarande anslag för tryckningen af deras Protocoll» Efter öfvervägande häraf och då, enligt R.
H. 8t:rs beslut, aflöningen för samtlige, vid innevarande Riksdag , uti RiksStåndens Canzlier tjenstgörande kommer att upphöra med åttonde dagén efter Riksdagens slut, men tryckningen af RiksStåndens Protocoll dessförinnan icke kan varä fullbordad, hvadan för dehsammas verkställande derefter serskildt anslag mäste för ofvanomförmälte erfördetliga biträde dervid ber stämmas; får Utskottet vördsamt tillstyrka: 5 Bi 4a 606 Stats-Utskottets att för utskrifningen af manuscript till den vid innevarande Riksdags slut återstående tryckning af RiksStåndens Protocoll samt för Correcturläsnijjgen dervid må beviljas enahanda vedergällning ^ som vid 1823 års Riksdag, för samma befattningar var bestämd, eller En Riksdaler B:co för hvarje tryckt ark, att af Riksdagskostnadsmedlen utbetalas, sedan Protocollen blifvit till RiksgäldsContoret behörigeri aflemnade.
Den 11 Mars i83o.
Utlåtande öfver Hr Rosenqvists, Fredrik Le-* onhard, motion, att alla de under denna Riksdag till grundlagsenlig behandling vid den nästföljande, af Rikets Ständer godkän*- de grundlags-ändrings-förslag måtte tryckas, för att, innan närvarande Riksdag slutas, till hvarje nu varande Representant utdelas. (U:gs-A.)
Denna motion har, tillika med de i ämnet afgifne yttranden, blifvit, medelst utdrag af H. R. o. Adelns Protocoll för den 26 sisth Febr. till Utskottet remitterad.
Och har Utskottet, i anledning häraf, skolat vördsamt tillkännagifva, det
Utskottet ej anser sig tillkomma att taga någon befattning med denna fråga förr än R. H. Stir, på vederbörande Utskotts hemställan, beslutat, att de ifrågavarande förslagen till grundlagsförändringar skola särskildt tryckas.
Betänkanden, N:is 433, 434* 607 N:o 435- Memorial med ytterligare fortsättning af Förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoiret.
Jemte särsk i 1 te Memorial N:s 4°8 och 422> är0 förslag till föreskrifter, som skola intagas uti Reglementet för RiksgäldsContoiret, förut till Rikets Höglofl.
Ständer afgifne.
1 enlighet med de af Rikets Höglofl.
Ständer sedermera fattade och Utskottet meddelade Beslut, har det förslag lill föreskrifter, blifvit författadt, hvilket till Rikets Höglofl.
Ständers granskning och antagande härjemte vördsamligen öfverlemnas.
Den ii Mars i83o.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om underd. anhållan af R.
St:r hos K. M:t, det K.
M:t täcktes i nåder låta, genom det för Colonial-ärenderna inrättade Departement, uppgöra fullständig redogörelse för S:t Barthelemy-fonden, ifrån och med i8a3 års Riksdag till och med den dag, då nästinstundande Riksdag börjas. « H öglofl.
Ridd. ocli Adeln har den 5 innevarande månad till Utskottet remitterat berörde af Herr Rosenqvist , Fredric Leonhard, väckta motion, tillika med 6o8 Stats-Utskottets de af Herr von Schulzenheimj
Davida och motionären samina dag afgifne yttranden i ämnet.
Innehållet af K.
M:ts, i Utskottets memorial N:o 346, anroäldta Kådiga Skrifvelse af den 20 sisth Nov. rörande förhållandet med inkomsterne på Ön S:t Barthelemy, har föranledt ifrågavarande motion, enär, uti högstberörde Nådiga Berättelse, hvarken Intradernes belopp för hvarje år, tillika med Administrationsutgifterne blifvit redovisade: eller förhållandet dem emellan uppgifvit; och ej eller visats, hvaruti de förre så väl som de senare bestått; huru inkomsterne blifvit använde: samt om de till allmänt nyttiga anstallter inom Moderlandet blifvit anvisade.
Hr Rosenqvistsåsom vidare stöd för motionen, slutmeningen af K. M:ts Nådiga proposition till R.
St: r den 18 April 1812, så lydande: ”K.
M:t vill genom ”sitt för dessa ärender inrättade serskildta
Departement låta vid hvarje Riksdag komma till Riksens ”Ständers kunskap hvad i denna del af Styrelsen sig ”tilldragit, — hvad fördel för Moderlandet deraf vun”nits, — och i hvad mohn öfverskjutande Intrader ”från Besittningarne kunnat till allmänt nyttiga anesta II ter inom Riket användas.
St:rs, såsom svar på K. M:ts Nåd.
Proposition den 18 April 1812 angående de Svenske Ultramarinska besittningarnes styrelse och drätsel, den i5 Maj berörde år till K.
M:t afgifna underd. skrifvelse har Utskottet inhämtat: ”att R.
St:r funnit så mycket ”mindre betänklighet att till den i Nåder föreslag”ne serskilda författning örn Svenska Ultramarinska Betänkande n, N:o 434- 609 "Beslttningarnes Styrelse, utan sammanhang med Sveriges grundlagar, oell deras DrätselVerks afsöndrande ''från ali gemenskap med Svenska Financerne, lemna "deras bifall, som de inkomster, hvilka från Ön Slt "Barthelemy erhållas, allt för mycket bero af händel"sernes föränderliga skick, för att af Svenska Statsverket kunna med säkerhet påräknas; Öfverlemnan"des derföre detta ämne till K.
M:ts egen omedelbara "höga åtgärd, hälst K.
M:t i Nåder förklarat dess af— “'sigt vara, att dels med de från S:t Barthelemy inbytande inkomster organisera ett serskildt Departe"ment af Pommerska Expeditionens Embets- och Tjenstemän, dels att vid hvarje Riksdag låta komma till "R. Stms kunskap hvad i denna del af Styrelsen sig "tilldragit, hvad fördel för moderlandet deraf kunnat "vinnas, och i hvad mon överskjutande intrader kun"nat till allmänt nyttiga anstallter i Riket användas.
"Då R.
St:r vid detta beslut häftat det vilkor, att administrationen af S:t Barthelemy hädanefter icke kan "komma att belasta Svenska StatsVerket, ehvad in"komsterne blifva högre eller lägre, utan sådane anstalter vidtagas, att af öfverskotten, enär de inträffa, "alltid hålles tillhanda hvad, till fyllande af bristerne, "derest sådane skulle uppkomma, erfordras, anse R.
"St:r ett sådant stadgande instämma så väl med hvad "i afseende på Pommern alltid blifvit förfarit, som "med hvad i afseende på Svenska kronan framdeles "tillfallande Ultramarinska besittningar är att iakttaga."
Och som, i följd häraf Ön S:t Barthelemys administration och drätsel tillhör, enligt K.
Mits och R. 6io S t a t s - U t s k o 11 e t s
St:rs sammanstämmande beslut, en ifrån Sveriges Statsverk skiljd förvaltning; alltså och då hvad dermed äger sammanhang icke tillkommer StatsUtskottets pröfning, har Utskottet ansett det ej tillkomma sig att med Hr Rosenqvists ofvanberörde motion tagg någon befattning.
Den n Mars i83o.
Utlåtande, i anledning af gjord motion ang, rättighet för Hrr Fullmägtige i RiksgäldsContoiret att försälja Attesterna öfver det i Banken på deposit-räkning insatte, i lane-, väg anskaffade silfver.
I anledning af erhållen remiss å den af Hr Rosenblad, Bernhard, hos II.
Ridd. och Adeln väckta motion : att, sedan R.