Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid den tidpunkt af riksdagen då ifrågavarande motion väcktes, var det deri afhandlade ämnet föremål för Utskottets handläggning, och, på sätt Utskottets Betänkande N:o 7 i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i fråga om vattenverks anläggande m. m. närmare utvisar, har Utskottet dervid äfven tagit i betraktande de följder Rikets Ständers beslut i fråga om qvarnräntans upphörande kunde komma att medföra i afseende på lagstiftningen om qvarnindustrien.
Enligt Utskottet tillhandakomma protokollsutdrag hafva samtliga Riks-Stånden gifvit sitt bifall till hvad Utskottet, pag. 9 af berörda Betänkande, i sådant afseende föreslagit, och torde vid detta förhållande Prosten Sondéns ifrågavarande motion icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 11 Augusti 1863.
Lag- sami Allm, Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 17. 5 JV:o 17. Ank. till Exp. Utsk. den 12 Äug. 1863. kl. 1 e, m.
Betänkande, i anledning af väckta motioner om upp häfvande af 2—1 Kapitlen i Handels-Balken och förändringar i dithörande författningar, samt om handelsrätt för utländningar.
Uti en hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln väckt, till Lag-Utskottet remitterad och derpå, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, af Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlad motion (N:o 76) har Herr von Koch, N. S., föreslagit: att Rikets Ständer för sin del besluta samt hos Kongl. Majit göra underdånig framställning derom, att, med ändring och upphäfvande af 2, 3, 4. 5, 6 och 7 Kapitlen Handels-Balken samt hvad för öfrigt i strid mot nedanstående bestämmelser finnes stadgadt, varder förordnadt, som följer: § 1.
Vill någon burskap vinna, ehvad han är Svensk eller Norsk man, eller utländsk man, som erhållit Kongl. Maj:ts tillstånd att i riket vistas, söke det hos Magistraten i staden.
Ar sökanden enligt Handels- eller Handtverks-ordningen berättigad, att inom staden eller inom en half mil från gränsen af stadens område idka handel, fabriksrörelse eller hålla handtverks-verkstad, eller är han, jemlikt gällande särskilda föreskrifter, berättigad att föra Svenskt fartyg såsom skeppare, eller är han egare af fastighet inom stadens område, välfrejdad och sjelf rådande öfver sig och sin egendom, eller är han Statens eller stadens embets- eller tjensteman och uti staden mantalsskrifven: varde då burskap sökanden beviljadt, han i stadens bok inskrifven och burbref för honom utfärdad t. 6 Santmans, tag- samt Ålim.
Besvärs- och Ekonomi-Utsliottels Belänkande N.-o 47. 2:o.
Ej må någon vara borgare i mer. än en ståå. 3:o.
Vill man säga upp burskap, gore det inför Magistraten sex månader förr, än han sin borgerliga näring afträder eller ifrån orten flyttar, och vise, att han sin borgarepligt fullgjort häfver, som sagdt är.
Flyttar han utrikes; gifve ut sjette penningen af all sin egendom, Konungen och staden till tveskiftes, der ej annorlunda emellan begge riken slutet är.
Förer han egendomen ut, eller bjuder han till att skaffa den bort, förrän afgiften betald är, håfve då förverkat hälften deraf.
Viker han ock sjelf af, innan han i detta fall rätt för sig gjort, varde för menedare förklarad.
Flyttar han till annan ort inrikes; vare för afgift fri, der ej annorlunda särskildt stadgadt är.
Flyttar han förr, än han burskap uppsagt och bevis undfått, att han sin borgarepligt fullgjort, bote 25 Riks daler och njute dessförinnan ej burskap i annan stad. 4:o.
Följande §§ af Handels-ordningen af den 22 December 184 6 skola erhålla nedanstående lydelse: 1 §.
Rättighet att idka handelsrörelse i stad eller på landet tillkommer hvarje Svensk undersåte, man eller qvinna, samt utländsk man eller qvinna, som erhållit tillstånd att i riket vistas, med vilkor: a) att hafva begått Herrans heliga Nattvard, råda öfver sig sjelf och sin egendom, ega god frejd, kunna skrifva läsligt och räkna qvatuor species i enkla tal och bråk samt föra bok och räkning på det för handeln i allmänhet öfliga sätt.
Från sålunda stadgad handelsrättighet vare dock undantagne embets- och tjenstemän, som hafva allmän uppbörd om händer, Tullverkets tjenstemän och betjente samt allmänna åklagare, så länge de i sådan egenskap fortfara. 2 §.
En hvar, som vunnit rättighet, jemlikt 1 §, att handel idka, eger att, der han vunnit sådan rättighet och är mantalsskrifven, drifva handel med alla slags inhemska och lofligen införda utländska varor i hvad myckenhet som helst, utan andra undantag eller inskränkningar, än som för allmänhetens betryggande i afseende å behandlingen af krut, gifter eller andra vådliga ämnen samt angående försäljning af apotheksvaror och bränvin särskildt stadgas.
Vill någon, som är berättigad å ett ställe idka handel, derjemte å annat ställe i öppen bod, marknadsstånd, varumagasin eller kontorslägenhet drifva handels-rörelse, gore derom anmälan hos Magistrat eller kronofogde i orten och tage bevis om slik anmälan innan handel der börjas. 4 §.
Gift qvinna må icke idka handel, utan att mannen dertill lemnat samtycke samt åtagit sig att för hennes förbindelser ansvara. 6 §. 1 mom.
Marknader skola årligen hållas å ort och tid, som dertill i särskild stadgad ordning föreskrifves. 2 mom.
A dag, då marknad börjas, varde marknadsfrid tidigt på morgouen offentligen lyst; stånde dock en hvar fritt att sälja och köpa ifrån det da - Sammans.
Besvärs- och Ekonomi-Vlskoileis Belänltanile N:o 17. 7 gen ingått, ändå att lysning ej skett.
Vid marknadens slut skall friden aflysas. 3 mom.
Hvar och en må å frimarknad antingen ur skepp och fartyg eller å torg och andra platser, som dertill förordnade äro, sälja och skifta sina varor.
Handlande från annan ort, som å marknad säljer varor i öppen bod, magasin eller förvaringsrum, vare, jemte bevillning enligt 9 § Bevillnings-stadgan, underkastad kommunal-afgifter till marknadsorten i förhållande till handelns betyd en lief. 4 mom.
Utländsk man må ej å uppstads marknad handla eller vandla. 13 §. 1 mom.
En hvar ege rätt att irån utrikes ort varor införa, dock, om han icke der, hvarest införseln sker, är till handels idkande jemlikt § 1 berättigad, med vilkor: a) att varorna försäljas antingen från det fartyg, hvaruti de inkommit, eller från lägenhet, som vederbörande stadsmyndighet dertill i laga ordning anvisat, eller genom öfverlemnande i kommission åt någon, på införselstället jemlikt nyssnämda lagrum handelsberättigad: b) att, såvidt godset ej i kommission åt någon på införselstället handelsberättigad öfverlemnas, försäljningen icke må ega rum i mindre partier, än till 100 Riksdalers värde. 14 §.
Hvarje Svensk undersåte och utländsk man, som i stad vunnit burskap, är berättigad att reda i skepp för såväl utrikes, som inrikes fart. 15 §. i mom.
Hvar och en, som på grund af stadgandena i 1, 8, 9 eller 10 § handel i stad eller inom en half mil från gränsen af stadens område idkar, skall, ehvad han uti den stad i och för näringen vunnit burskap eller icke, uppfylla alla de förbindelser, som borgare åligga; dock att den, som icke Kr borgare i den staden, skall, i stället för fullgörande af de med bur skapet förenade personliga skyldigheter, en deremot svarande lämplig afgift till stadens kassa erlägga. 20 §, Beträffande den rätt, som må tillkomma Kongl. Maj:ts Norske undersåter att handelsrörelse här i landet idka och vilkoren derför; skall hvad derom särskildt är föreskrifvet lända till efterrättelse. ‘21 g. För Mosaiske trosbekännare, som vilja handel idka, gäfle de i denna författning föreskrifna allmänna vilkor, med undantag af det att hafva begått Herrans heliga nattvard och ega kristendomskunskap. 24 §. 4 mom.
Den, som vili vinna rättighet till handels idkande i stad eller inom en half mil från gränsen för dess område, skall derom göra anmälan hos Magistraten derstädes och förete de bevis, som för styrkande af behörighet erfordras.
Magistraten lemne, genom handlingarnes delgifvande, Handelsföreningen tillfälle att deröfver inom en månads tid sig yttra, och åligga Magistraten att, sedan yttrandet afgifvits, eller nämnde tid förflutit, utan att tillfälle till dess afgifvande begagnats, ärendet ofördröjligen till pröfning företaga.
Förekommer emot ansökan icke någon anmärkning, eller finnes gjord anmärkning 8 Sammans.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 17. icke förtjena afseende, meddele
Magistraten sökanden tillståndsbevis för idkande af handelsrörelse. 25 §.
Vill någon eljest å landet idka handel i öppen salubod, gore derom skriftlig anmälan hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i länet, med uppgift å stället, der handelsrörelsen är ämnad att utöfvas, samt företeende af de betyg, som till styrkande af sökandens behörighet erfordas; och åligge det derefter Kongl. Maj:ts Befallninghafvande, att genom delgifvande af ansökningshandlingarne lemna Socknenämnden i den församling, der handeln skulle komma att idkas, tillfälle att inom en månads tid sig yttra.
Efter nämnde tids förlopp bör, antingen Socknenämndens rätt att sig yttra begagnats eller icke, Kongl. Majtts Befallninghafvande ansökningen ofördröjligen till pröfning företaga.
Förekommer emot ansökan icke någon anmärkning, eller finnes gjord anmärkning icke förtjena afseende, meddele Wår Befallningshafvande sökanden tillståndsbevis för idkande å uppgifvet ställe af handelsrörelse. 26 §.
I hvarje stad skola alla de, som der idka handel, utgöra en Handelsförening, som samfäldt eller genom fullmägtige, som de handlande bland sig utse, eger besörja de angelägenheter, som på föreningens handläggning kunna ankomma, för befrämjande af handelsnäringens förkofran. 30 §.
Eho, som idkar handelsrörelse, utan att dertill hafva erhållit behörigt tillstånd eller, som öfverskridit den rättighet honom, enligt denna författning, tillkommer, vare straffad med böter, bestämde efter handelns och fiirseelsens betydenhet, men högst 500
R:dr, derest de försålda varorna icke öfverstiga 2,000 R:drs värde, då böterna må bestämmas till högst en fjerdedel af försäljningsbeloppet. 31 §.
Såväl lands- som stadsfiskaler som kronobetjente i allmänhet ega att, i hvad på deras åtgärd ankommer, vaka öfver efterlefnaden af denna författning, 32 §.
Öfver Magistrats beslut i fråga om rättighet att idka handel, må klagan föras hos Konungens Befallningshafvande i länet, och öfver de beslut, som Konungens Befallningshafvande i dylika mål meddelar, eger den missnöjde att underdåniga besvär hos Kongl. Maj:t fullfölja, allt på sätt och i den ordning som för rättegången i mål rörande städernas ekonomi stadgas; och må, då Magistrat eller Konungens Befallningshafvande förklarat sökande berättigad att handel idka, besvärs anförande icke hindra sökanden att genast inträda i utöfning af sådan rättighet, dock med förbindelse för honom att, om beslutet varder vid slutlig pröfning faststäldt, genast derefter fullgöra allt hvad han för rättighetens åtnjutande har att iakttaga. 5:o Följande §§ af Handtverks-ordningen af den 22 December 1846 skola erhålla nedanstående förändrade lydelse: 3 §.
Rättighet att i stad eller å landet hålla handtverks-verkstad, och med biträde af gesäll, lärling eller annan arbetare till afsalu åstadkomma handtverks arbeten, Sammans.
Lag- same Allm Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 17. 9 arbeten, eller med enahanda biträde utöfva bageri- bryggeri-, eller slagterihandtering, tillkommer hvarje Svensk undersåte, man eller qvinna samt utländsk nian eller qvinna, sam erhållit tillstånd att i riket vistas med vilkor: a) att hafva begått Herrans heliga nattvard, råda öfver sig sjelf och sin egendom, eg a god frejd, samt kunna skrifva läsligt och räkna qvatuor species i enkla tal; b) att, då fråga, är om byggmästare- eller murmästareyrkets utöfvande i stad, förete bevis om vunnen skicklighet i yrket, på sätt nedanföre stadgas; kunnande å dessa yrken, äfvensom å hvarje annat handtverk, mästerskap af den, som det åstundar, erhållas, då han fullgör hvad derför i denna författning föreskrifves. 4 § / morn.
Hvarje Svensk undersåte, eller utländsk man eller qvinna, sorn erhållit tillstånd att i riket vistas, eger att, med de i 3 § litt. a stadgade vilkor, såväl i stad, som på landet, idka fabriksrörelse. 5 § 1 morn Enka ege frihet att fortsätta den handtering, som mannen med författningsenlig rätt idkat. 2 mom.
Enka, frånskild hustru eller ogift qvinna, som på grund af förestående stadganden är i utöfning af något yrke, ege, derest hon i gifte träder, att, med mannens samtycke och under deras gemensamma ansvarighet, yrket fortsätta. 3 mom.
Då, i de fall, sorn nästföregående 2:ne momenter angå, fråga är örn något af de handtverk, hvartill enligt 3 § skicklighetsbevis erfordras, skall qvinna vara af verkgesäll biträdd, så framt hon icke, på sätt i denna författning stadgas, styrker sig ega erforderlig skicklighet i yrket.
I fråga om sådan handtering, som i 4 § 2 mom. afses, gälle äfven för qvinna hvad i samma mom. föreskrifvet är. 9 §.
Till idkande af fabriks- eller handtverksrörelse kunna ock flere förena sig i bolag under gemensam firma.
Ar fråga om något af de handtverk, hvartill, enligt 3 §, skicklighetsbevis erfordras, vare hvardera bolagsmannen pligtig att fullgöra de för behörighet till sådant handtverks idkande bestämda vilkor.
I annat fall vare endast den bolagsman, som skall handtverket eller fabriken förestå, sådan skyldighet underkastad; gällande för öfrigt, i afseende på bolagsdelegares inbördes rättigheter eller skyldigheter, hvad redan ar eller framdeles varder stadgadt.
12 § t mom.
Hvarje till myndighetsålder kommen Svensk man, som begått Herrans heliga nattvard och eger god frejd, vare berättigad, såväl i stad som på landet, att såsom försörjningsmedel med egna händer till afsalu åstadkomma handtverksarbeten eller andra tillverkningar; och skall det vara honom obetaget att dervid begagna biträde af hustru och hemmavarande barn.
14 § / mom.
Hvar och en, som enligt o, 4 elier 5 §§ i stad eller inom en half mil. från gränsen af stadens område, håller handtverksverkstad eller idkar fa Itih. lill R.
Brot. 1862 & 1863. 7 Sami. 2 Afd. 11 Haft. 2 10 Sammans.
Besvärs- och Ekonomi-Ulskollels Betänkande N-.o 17. briksrörelse eller bageri-, bryggeri- eller slagteri-handtering, skall, ehvad derstädes burskap å näringen vunnits elier icke, uppfylla alla de förbindelser, sorn borgare i och för sådan rörelse åligger, dock att den, sorn icke är borgare, skall, i stället för fullgörande af de med burskapet förenade personliga skyldigheter, en deremot svarande lämplig afgift till stadens kassa erlägga. 19 §.
I afseende på den rätt, som må tillkomma Kongl. Maj:ts Norska nndersåter att idka handtverk eller fabriksrörelse, galle hvad särskildt stadgadt är. 20 §.
För mosaiske trosbekännare, som vilja fabriksrörelse eller handtverk idka, galle de i denna författning föreskrifna allmänna vilkor, med undantag af det att hafva begått
Herrans heliga nattvard och ega kristendomskunskap. 22 §.
För köpingar gälle i allmänhet, beträffande rättigheten till fabriksoch handtverks idkande samt vilkoren derför, hvad genom denna författning för städe ro a fö ro rd n as. 23 § 1 vinm.
Eho, som vill vinna mästerskap å handtverk, skall derom anmäla sig hos Magistraten i den stad, der han har sitt hemvist eller, om han är å landet boende, i den stad, der han finner det lägligast, och skall han dervid, jemte det eller de bevis, som för ådagaläggande af behörighet enligt stadgandet i 3 § litt.
a. kunna vara erforderliga, förete, ej allenast något af honom förfärdigadt arbete, hörande till det handtverk, han vill utöfva, och hvilket arbete bör vara af den beskaffenhet, att omdöme om sökandes skicklighet derpå kan grundas, utan ock intyg af tvänne oväldige och trovärdige män, att. sökanden sjelf tillverkat det företedda arbetet.
Ar arbetet så beskaffadt, att det ej kan aflemnas, eller kan sådant ej ske utan alltför stor kostnad eller olägenhet, nppgifve sökanden, hvarest arbetet inom staden är att bese Magistraten lemne, genom handlingarnes delgifvande samt särskild underrättelse, hvarest arbetet kan beskådas, handtverksföreningen tillfälle att inom en månad öfver ansökningen sig yttra, och läte, sedan arbetet under 8 dagars tid varit för beskådande tillgängligt, detsamma tillika med de anmärkningar, som kunna vara hemställda, oförtöfvadt bedömas af fem rättskaffens och sakkunnige män, som af Magistraten och stadens Äldste, antingen för hvarje särskildt tillfälle eller för någon viss tidrymd, af högst ett år, dertill utses, och bland hvilka icke må vara flere än två mästare i det handtverk, hvarå profvet skall afläggas.
Sedan den granskning skett och handtverksföreningen yttrande afgifvit eller den derför bestämda tid förflutit, utan att tillfället till dess afgifvande begagnats, tage Magistraten ofördröjligen ärendet till pröfning.
Har arbetsprofvet blifvit godkändt och förekommer emot ansökningen för öfrigt icke någon anmärkning, eller finnes gjord anmärkning icke förtjena afseende, utförde Magistraten, emot lösen af 2 R:dr, mästarebref eller, då fråga är om qvinna, bevis att hon till det ifrågavarande handtverkets utöfvande behörig är.
Den som, på sätt nu sagdt är, vunnit behörighet till utöfvande af handtverk, varö berättigad att i stad eller å dess ego-område, efter hos Magi - Sammans. Lag- samt Allm.
Besvärs- och Eknnnmi-Ulskoltels Betänkande iY:o 17. 11 stråten skriftligen gjord särskild anmälan, saint å landet utom stads ego-område, efter enahanda anmälan hos Kongl. Majits Befallningshafvande i länet, det handtverk idka. 24 § 1 mom.
Den, som vill i stad eller å dess ego-område, jemlikt 3, 4 eller 5 §§, idka fabriksrörelse, eller hålla verkstad för något annat., än de i 3 § litt. b. omförmälda handtverk utan mästerskaps förvärfvande, eller idka bageri-, bryggeri- eller slagterihandtering, skall hos Magistraten derom göra anmälan och dervid förete det eller de bevis, sorn för ådagaläggandet af behörighet, enligt hvad i 3 § litt. a, och 4 § 2 morn. stadgas, kunna vara erforderliga; meddele ock i öfrigt alla de upplysningar i ämnet, sorn Magistraten finnér nödigt sökanden affordra.
Öfver ansökningen höre Magistraten vederbörande fabriks- eller handtverksförening på sätt i 23 § 1 mom. sagdt är.
Förekommer ej laga hinder emot bifall till ansökningen, utförde Magistraten derom bevis. 32 § 5 mom.
Vid fabriksinrättning må icke till arbete nattetid mellan klockan 9 på aftonen och 5 på morgonen användas arbetare under 18 årsålder.
38 § 4 morn. öfverträdes förbudet i 32 § 3 morn. bote fabriksidkaren Sex R:dr 32 sk.
B:ko för hvarje person, som i strid mot förbudet blifvit använd; enahanda bötesansvar vare den fabriks- eller handtverksidkare underkastad, som beträdes att, emot 32 § 4 mom. hafva i arbete antagit barn under 12 års ålder, eller som underlåtit iakttaga hvad uti 36 §, blifvit fabriks- och handtverksidkare med afseende på vården af arbetarnes helsa, sedlighet och undervisning ålagdt. 45 §.
Eho, som idkar fabriksrörelse eller håller handtverksverkstad, utan att dertill hafva erhållit behörigt tillstånd eller eljest beträdes med oloflig varutillverkning eller ölverskridit den rättighet honom enligt denna författning tillkommer, varde straffad med böter efter förseelsens beskaffenhet, men högst 50 R:dr. 44 §.
Så väl lands- och stadsfiskal er, som kronobetjente i allmänhet ega att, i hvad på deras åtgärd ankommer, vaka öfver efterlefnaden af denna författning. ■> Utskottet får till en början erinra, att Rikets Ständer, genom bifall i alla hufvudsakliga delar till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 119 vid innevarande riksdag, beslutat att i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla, det Kongl. Majit täcktes, i öfverensstämmelse med af Rikets Ständer antagna allmänna grunder, utfärda dels en förordning rörande vilkoren för handels idkande, dels en förordning angående vilkoren för idkande af fabriks- och handtverksrörelse.
De väsendtligaste delarne af närings-lagstiftningen hafva således redan varit under Rikets Ständers pröfning, i följd hvaraf Utskottet anser de af Herr von Koch framställda särskilda förslag, för så vidt, de afse att inom samma delar af lagstiftningen, hvilka afhandlats i ofvanberörda Betänkande, införa förändrade allmänna grundsatser, icke vidare behöfva tagas i betraktande; och då Rikets Ständer, på sätt ofvan nämndt är. beslutat att, med angifvande endast af allmänna grunder, hos Kongl. Majit 12 Sammans.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande ISl:n 17. i underdånighet anhålla 0111 utarbetandet af de äskade nya närings-författningarne, lärer det ej heller vidare böra ifrågakomma att ingå i granskning af de förslag till förändrad redaktion af vissa paragrafer i nu gällande Handels- samt Fabriksoch Hand tve rks-ord ningar, som blifvit af motionären framlagda.
Det åligger likväl Utskottet att tillse, huruvida genom Herr von Köchs motion fråga blifvit väckt om antagande af någon ny princip af den beskaffenhet, att densamma icke i anledning af de till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterade motionernas innehåll kunnat komma under nämnda Utskotts pröfning, och således ej heller ännu utgjort föremål för Rikets Ständers beslut; — och har Utskottet funnit sådant förhållande ega rum med Herr von Köchs förslag, alt rättighet lill handels- samt fabriks- och handtverksröretses idkande må meddelas äfven utländsk man eller qvinna, som erhållit Kongl. Maj:ts tillstånd att i Riket vistas; samt alt utländsk man som i stad vunnit burskap, må ega att reda i skepp likasom Svenska under så ler, hvilket finnes uttryckt i motionärens förslag till förändrad lydelse af 1, 14 och 20 §§ Handels-ordningen, samt af 3 och 4 §§ Fabriks- och Handtverksordningen, intagna här ofvan.
1 enahanda syftning har inom Vällofi. Borgare-Ståndet Herr Hierta den 19 sistlidne Juni, med anledning af Rikets Ständers beslut i fråga om Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 1 19, väckt en motion (N:o 314), hvilken, efter remiss till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, jemväl blifvit till Sammansatta Utskottets behandling öfverlemna*!.
Herr Hierta har 1 denna motion föreslagit: »att det jemväl må vara utländsk man, som erhållit tillstånd att här i Riket vistas, tillåtet att i Rikets stapelstäder sig bosätta och drifva grosshandel och större labriksrörelse, äfvensom att, med iakttagande af hvad allmän lag och särskilda författningar i allmänhet stadga, föra sina varor från en ort till en annan».
I anledning af Herr Hiertas vid sistlidne riksdag framställda förslag, att en författning mätte utfärdas, som, med ändring af 2 och 3 §§ i 5 Kap.
Handels-balken, 1 § i Handels-ordningen och 3 § i Fabriks- och Handtverks-ordningen, samt med upphäfvande af Kongl. Förordningen den 22 Oktober 1741 äfvensom Kongl. Brefvet den 23 Februari 1838, tilläte utländsk man att här i Rikets stapelstäder bosätta sig och drifva grosshandel samt idka större fabriksrörelse, äfvensom att, med iakttagande af hvad tullförfattningarne derom stadga, föra sina varor från ort till annan, hafva Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 20 Oktober 1860 förmält, hurusom Rikets Ständer för sin del ansåge det vara nödvändigt att lossa på de band, nuvarande författningar i afseende på utländningars rätt att härstädes idka handelsrörelse eller annat näringsfång innehöiie, helst de inskränkningar, som i detta hänseende egde rum, saknade likstämmighet med Sammans.