Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom städerna finnes marknadsplats endast i Elfkarleby kyrkoby inom Elfkarleby socken; och hållas inom detta län årligen 8 marknader, nemligen i Upsala 3, en i början af Februari, en i början af Juni och en i början af Oktober månad, i Enköping likaledes 3, en i medlet af Januari, en i början af Mars och en i slutet af September månad, samt i Elfkarleby kyrkoby 2 marknader, en i slutet af Juni och en i början af Oktober månad.
Salutorg finnas 4 i Upsala och 1 i Enköping; men på intetdera stället iakttagas några vissa torg- Tab. Litt.h. dagar, utan är den mer eller mindre betydliga införseln endast tillfällig.
A de i tab. Litt.
H. på följ. sida uppräknade produkter hafva uppgifvits de utförde medelpriserne under år 1860. 22 Upsala län.
Bränvinsminutcring och -utskänkning.
Tnb.
Litt. i.
Under femårsperioden hafva inom länet funnits minuterings- och utskänkningsställen för spirituösa drycker, till det antal som tab. Litt.
Städernas andelar af dessa afgifter, sedan uppbördsprovision och Hushållnings-Sällskapet tillkommande belopp blifvit afdragne, hafva användts i Upsala till aflöning af stadens polis, åtskilliga förbättringar i sanitärt hänseende, uppförande af stenmurar efter Fyrisåns stränder och fattigvård m. m., samt i Enköping till betalande af en stadens skuld, till uppförande af ny kajinur vid stadens hamn, till reparation af stadens allmänna byggnader och till inköp af en bebygd tomt i och för stadens reglering m. m.; hvarförutom i Upsala, der all den minuthandel med och utskänkning af spirituösa drycker, som eljest bordt å auktion utbjudas, under perioden varit öfvertagen af ett inom Handelskorpsen bildadt bolag, en del af bolagets vinst anslagits till inrättande af arbetarebostäder i staden.
Och hafva socknarnes andelar i dessa afgifter anslagits till fattigvården och folkskolorna samt andre kommunala ändamål, såsom sockenbibliothekers inrättande m. m. 5.
Kamcralftiiiiållanden.
Tab. N:olO.
Antalet hemman och lägenheter, dessas natur och brukningsdelar jemte uppskattningsvärdet inhemtas af tabellen N:o 10.
Under femårsperioden har inom detta län ej något hemman blifvit ur ödesmål upptaget, hvaremot ett hemman blifvit nyskattlagdt och åsatts mantal, samt 2f§ mantal och tio stycken särskilde lägenheter blifvit skatteköpte.
Hemmansklyfning ar och jordafsöndringar förekomma ganska ofta, men bestämd upplysning om deras antal har icke kunnat af Länsstyrelsen vinnas.
Tab. Litt. II.
Handelspriser är 1860. 1 tunna Hvete I Upsala. 18 ä 17 1 Enköping. 1 » Råg 11: 50 å 13: 50 1 » Korn 9: 75 å 11: 50 1 lispund Oxkött v 4: 50 4: — 1 » Mäsk 6: 50 6: — 1 » Fårkött 5: — 1 » Fisk 3: 25 3: 20 1 » Smör 11: — 11: 60 — 75 — 67 1 kanna Mjölk — 21 Tallved, 3 alnars famn 10: - 8: - 1 tolft Plank 10: — 8: - 1 tolft Bräder 6: — 4: 50 Tab. Litt. I.
Minuterings- ställen.
Hela afgiftsbeloppet.
Stadens andel.
Gästgif- Andra utskänk- Afgifter.
I Up- sala.
I En- köping.
I Upsala.
I Enköping.
Ä landsbygden. veriet stälien.
R:dr. öre. 1 År 1856 29 4 26 8 18,400 - 3,650 — 14,720 25 2,884 99 År 1856 15 1 3,190 — » 1857 29 4 22 8 19,406 - 3,650 — 15,374 19 2,884 23 » 1857 15 5 4,095 » 1858 29 4 28 8 19,081 j — 6,200 — 15,234 n 4,905 39 » 1858 15 4 4,067 5 0 » 1859 30 4 27 8 20,347; — 7,360 — 16,245 44 5,815 86 » 1859 16 4 5,100 — » 1860 29 4 24 8 18,040; — 7,080 — 14,403 14 5,596 14 » 1860 15 4 4,940 — Upsala län.
Banker. 23 I afseende å antalet laga skiften samt kostnaderna för under perioden afslutade sådane förrättnin- Tab.
N:o 11. gar hänvisas till tabellen N:o 11.
Att skiftena haft ett gynnsamt inflytande på jordbruket är obestridligt och visar sig mer och mer för hvarje år, ehuru denna nytta naturligtvis icke kan för den enskilde blifva synnerligt märkbar förr än någon, efter omständigheterna lämpad, längre eller kortare tid förflutit, efter det skiftet, som öfvergått hans ägor, blifvit fullständigt afslutadt.
Det onda skiftena deremot på många ställen medfört har varit skogarnes uthuggande, ett ondt så mycket kännbarare, som inom detta län tillgången på skogsprodukter i allt fåll för hvarje år minskas, samt dessa produkter, i följd deraf, oupphörligen stiga i värde.
Antalet af sökta laga skiften har under perioden betydligt nedgått, ett förhållande, som måste anses hafva sin hufvudsakliga grund uti det, genom nya Landtmäteri taxan af den 12
Maj 1857, förhöjda arfvodet för dylika förrättningar.
De under femårsperioden inom detta län infiutne statsinkomster jemte hvarje års restantier hafva uppgått till:
Infiutne medel.
Restantier. år 1856 270,637 R:dr 38 öre, 2,049 R:dr 91 öre, » 1857 295,509 » 13 » 2,813 » 31 » » 1858 268,320 » 86 » 6,292 » 48 » » 1859 267,438 » 54 » 7,067 » 7 » » 1860 266,356 » 14 » 2,892 » 20 » 6.
Ehuru Styrelsen för Ultuna Landtbruks-Institut årligen till Kongl.
Civil-Departementet afgifver berättelse, angående Institutets ställning och verksamhet, torde dock här böra omnämnas, att, efter det anslag af Staten för sådant ändamål erhållits, vid Institutet blifvit inrättad en mejeriskola, vid hvilken 6 qvinliga elever årligen njuta undervisning.
I öfrigt och förutom den på Statens bekostnad å Tierps kronopark anlagda skogsskola, för hvars organisation är närmare redogjordt i sammanhang med berättelsen om skogshushållningen, finnas ej inom detta län några tillämpningsskolor för landtbruk, slöjder eller andra föremål.
Af uppfostringsanstalter, som ej tillhöra folkskolornas klass, finnas inom detta län endast tvenne af mindre omfattning, nemligen en, med Prins Gustafs folkskola i Upsala förenad, så kallad Småbarnsskola, der undervisningen uppehälles af tvenne lärarinnor, och der 70 k 80 minderåriga barn i medeltal årligen njuta fri undervisning, samt en vid Wiks sätesgård af Herr Generalmajoren m. m.
Grefve von Essen inrättad barnskola, som förestås af en utaf honom aflönad lärarinna från diakonis sinrättningen i Stockholm, och i hvilken sist o nämnda skola undervisas ett icke obetydligt antal af allmogens barn från Akers och Balingsta socknar.
Hypotheks- och Bankinrättningar inom detta län äro Hypotheks-föreningen emellan jordägare i Upsala, Stockholms, Westmanlands, Södermanlands och örebro län, stiftad år 1847, samt Mälareprovinsernas Enskilda bank, stiftad samma år och försedd med ny oktroj år 1857, hvilken bank har ett afdelningskontor i Upsala stad.
Sparbanker inom länet vid femårsperiodens slut voro, enligt tabellen N:o 12, Upsala stads och läns Tab.N:ol2.
Sparbank med hufvudsäte i Upsala samt filialafdelningar uti Wendels och Wiksta socknar, Sparbanken i Enköping, Lagunda och Hagunda häraders Sparbank och Pupillkassa, Söderfors sockens Sparbank samt Tierps sockens Sparbank.
Af samtlige dessa Banker godtgöras delägarne å insatte medel fem procent ränta.
Kostnaden för förvaltningen af Upsala och Enköpings Sparbanker har, enligt uppgift, utgjort: Upsala.
Enköping. år 1856 2,099 R:dr 89 öre, 224 R:dr 53 öre, » 1857 1,779 » 53 » 340 » 50 » » 1858 2,199 » 18 » 335 » 25 » 24 Upsala län.
Varuanskaffningsbolag.
Enköping. år 1859 3,795 R:dr 12 öre, 417 R:dr 33 öre, »" 1860 2,922 » 82 » 632 » — För Tierps Sparbank uppgick förvaltningskostnaden år 1860 till 140 R:dr Runt; men från öfrige Sparbanker har upplysning härutinnan icke-meddelats.
Sparbankernas kapitaler utlånas, dels mot inteckning, dels mot borgen; och hade Upsala Sparbank vid periodens slut kapitaler utlånta till ett belopp af 645,461 R:dr Riksmynt.
Inom länets flesta församlingar finnas inrättade så kallade sockenmagasiner, hvilkas tillgångar dels användas till aflöningar åt Skollärare, Yaccinatörer och Barnmorskor med flere, äfvensom till hjelp åt fattige, samt dels utlånas till församlingarnes innevånare, hvilka dock, i anseende till den i allmänhet höga räntan, fyra kappar på tunnan, af dessa lån hafva obetydlig, om ens någon, fördel.
I öfrigt förekomma inom församlingarne skolkassor, kyrkokassor, socken- och fattigkassor, hvilkas tillgångar användas hufvudsakligast för det ändamål, benämningame angifva, äfvensom andra mindre, med dessa jemförliga, inrättningar och kassor, om hvilka dock, likasom de nyss angifna, närmare tillförlitliga upplysningar icke kunnat vinnas.
Till inrättningar af ifrågavarande slag torde jemväl kunna räknas Lagunda och Hagunda häraders vid Örsundsbro stationerade varuanskaffningsbolag, hvilket, grundadt på aktier och med af Kongl. Maj:t fastställdt reglemente, har för ändamål att genom större och omsorgsfullare inköp till billigare priser bereda ortens innevånare lättare tillgång på åtskillige för landtmannen behöflige varor, såsom sill, strömming, salt, kabeljo, kalk, rödfärg, tjära, stenkol och jerneflekter m. m., i hvilket afseende bolaget utvecklat en för orten gagnelig verksamhet.
Till skydd mot brandskada å fast och lös egendom på landet bildades år 1844 Upsala läns brandstodsbolag.
Detta ' bolag, som vid femårsperiodens början eller vid slutet af brandstodsåret 1855—1856 lemnat försäkringar till ett sammanräknadt belopp af 17,625,000 R:dr, har under perioden eller intill slutet af brandstodsåret 1859—1860 ökat sin ansvarighetssumina till 24,248,900 R:dr, hvilken summa sedermera till och med den 31 December sistnämnda år ytterligare uppgått till 26,264,120 R:dr R:mt; och hafva af bolaget, enligt revisionsberättelserna, utbetalts brandskadeersättningar under brandstodsåret 1855—1856 med 6,964 R:dr 75 öre, » 1856—1857 » 2,802 » 84 » » 1857—1858 » 3,718 » 87 » » 1858—1859 » 5,903 » 21 » » 1859—1860 » 52,173 » 23 » för betäckande af hvilka brandskador, äfvensom till förvaltningskostnader, utdebiterats å delägarne på hvarje 100 R:drs ansvarighetsbelopp brandstodsåret 1855—1856 3 skillingar Banko, » 1856—1857 1 sk. 9 rst.
Banko, » 1857—1858 4 öre Runt, » 1858—1859 5 öre » » 1859—1860 26 öre » Brandskador af större omfång hafva under perioden timat tvenne gånger i Upsala, den ena natten emellan den 4 och 5 December 1859 och den andra den 13 Februari 1860, för hvilka af de brandskadade erhållits följande ersättningsbelopp, nemligen från Städernas bolag till försäkring af fast egendom 135,709 R:dr 49 öre, Städernas bolag till försäkring af lös egendom 35,964 » 92 » samt Försäkringsbolaget Skandia 43,879 » 25 » Upsala län.
Remonterings- och Enöreskassorne.
Sjukvårdsanstalter. 25 Utom länets brandstodsbolag finnes icke inom detta län någon annan egentlig försäkringsinrättning mot olyckshändelser, än ett bolag till försäkring mot sådane händelser, i följd af farsoter hos kreatur, uti hvilket bolag, som bildades år 1849, vid periodens slut funnos försäkrade 20,967 kreatur till ett värde af 1,865,390 Ridr R:mt.
Till inrättningar af detta slag torde dock äfven kunna hänföras:
Rusthållarnes inom Upsala och Gefleborgs län remonteringskassa, hvilken kassa, bildad år 1831 och med af Kongl. Majit fastställdt reglemente, senast med åtskilliga ändringar förnyadt den 5 December 1856, har till ändamål att tillförsäkra delägarne i samma kassa, utgörande vid periodens slut ägare af 269 rusthåll inom Upsala län och 5 inom Gefleborgs län, att för hvarje remont, som insättes i nummer i stället för kasserad eller störtad rustningshäst vid Kongl. Lif-Regementets Dragon-Korps, såsom ersättning för remonteringskostnaden, i all framtid, på sätt och under vilkor som i reglementet bestämmes, erhålla 300 R:dr R:mt.
Denna kassa, sorn förvaltas af en vid ordinarie bolagsstämma med kassans delägare hvart fjerde år utsedd Direktion, bestående af 1 ordförande och 6 ledamöter, hade vid 1860 års slut, enligt revisionsberättelsen öfver kassans räkenskaper, en behållning af 77,979 R:dr 22 öre Runt, deraf 75,550 R:dr utgjorde grundfond, hvilken fond, bestående af mot säkerhet utlånte medel, enligt reglementet icke får rubbas eller förminskas, samt 2,429 R:dr 22 öre reservfond, hvilken sistnämnda fond, som användes till ersättningar för insatte remonter och bestridande af förvaltningskostnader, i mån af behof förstärkes genom årligt tillskott till lika belopp af hvarje i kassan delägande helt rusthåll; och utgjorde detta tillskott år 1860 7 R:dr Runt; — äfvensom Upsala läns Rotehållares Enöreskassa, för hvilken kassa Kongl. Majit första gången år 1831 fastställt och senast den 2 Augusti 1856 utfärdat förnyadt reglemente, deruti sedermera åtskillige förändringar och tillägg blifvit fastställde genom Kongl.
Brefvet den 28 Februari 1860.
Enöreskassan har en kapitalfond af 90,000 llidr Runt, hvilken fond aldrig får till kapitalet anlitas, tillgripas eller förskingras, men väl, efter Direktionens bepröfvande, kan årligen ökas med enöresafgiften, som fortfarande, enligt 1725 års knektekontrakt, utgår med 1 öre silfvermynt af hvarje öresland och tillsammans för hela länet nu utgör 384 Ridr 51 öre Runt.
Kassans öfriga kapitaltillgång redovisas i räkenskaperna under benämning af kassans reservfond.
Af denna kassa, som förvaltas af en Direktion, bestående af Landshöfdingen i länet, såsom ständig ordförande, och Chefen för Uplands Regemente, såsom vice ordförande, samt sex vid ordinarie bolagsstämma hvart fjerde år med rotehållarne bland dem utsedde ledamöter, tre ståndspersoner och tre bönder, utbetalas vid hvarje rekryteringsmöte, då antaglig karl för en rote vid Uplands Regemente insättes, till rotehållaren i legohjelp 25 Ridr samt 40
Ridr till bidrag vid bosättningspersedlarnes anskaffande, så framt icke soldaten erhållit afsked mellan Generalmönstringar, i och för mottagande af jordbruk, med rotehållarens begifvande och emot dennes åtagande att i den afgåendes ställe insätta karl, i hvilket sistnämnda fall roten icke är berättigad hvarken till legohjelp eller till nyss omförmälda bidrag.
Utaf det öfverskott, som å kassans räntemedel uppkommer, sedan förvaltningskostnaderna samt ofvan uppgifne utgifter blifvit bestridde, afsättas årligen 1,200 Ridr till en fond, kallad »Hans Kongl. Höghet Hertigens af Upland gratifikationsinrättning för afskedade välförtjente soldater vid Kongl. Uplands Regemente samt desses i behof stadda enkor och oförsörjda barn», af hvilken fond, enligt reglementet, tvåtredjedelar böra utdelas åt soldater, såsom pensioner för lifstiden, till belopp af högst 40 Ridr och minst 15 Ridr, samt återstående tredjedelen till soldatenkor och barn, såsom gratifikationer för året.
Kassans behållning utgjorde vid slutet af redogörelseåret 1860—1861: 130,920 Ridr 62 öre Runt, deraf voro Enöreskassans medel 91,922 Ridr 59 öre, reservfondens 33,384 Ridr 61 öre och den så kallade klädpenningefondens 5,613 Ridr 42 öre.
Offentliga sjukvärdsanstalter inom detta län äro:
Upsala Central-Hospital, beläget i Bondkyrko socken nära intill Upsala stad, Weckholms hospital i Weckholms socken samt Upsala läns lasarett och kurhus jemte Akademiska sjukhuset i Upsala, äfvensom en med länslasarettet förenad barnbördsinrättning.
Landsh.-Emb. uti Upsala län und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Upsala län.
Sjukvårdsanstalter. o A Hospitalen hafva, vårdats nedannämnde antal sinnessjuke, nemligen: å Centralhospitalet. å Weckholms hospital. år 1856 227 12, » 1857 196 12, » 1858 166 12, » 1859 166 12, » 1860 159 12. o A Akademiska sjukhuset hafva under ifrågavarande fem år funnits 44 tillgänglige sängplatser, deraf 12 för studerande samt 32 för andre patienter, hälften för mans- och hälften för qvinspersoner, och hvilka samtlige sängplatser nästan alltid varit upptagne.
Antalet tillgänglige sängplatser å länets lasarett och kurhus samt antalet sängar, som i medeltal hvarje dag varit derstädes upptagne, har utgjort: hela sängantalet. hvarje dag upptagne. år 1856 40 34, » 1857 40 30, » 1858 66 49, » 1859 68 57, » 1860 68 61. o Ar 1858 ökades sängantalet vid länets sjukinrättning med 10 samt år 1859 med ytterligare 2:ne sängar, hvarjemte länets innevånare, efter derom med Kongl.
Akademien träffad öfverenskommelse, beredt sig tillfälle att för länets räkning få å Akademiska sjukhuset begagna 16 sängplatser, hvilka, för sådant ändamål upplåtne från den 1 Mars 1858, äro inbegripne uti ofvan uppgifne sängantal.
Legosängsafgifterna för Lasarettspatienter, hvilka afgifter vid femårsperiodens slut voro bestämde till 33 öre, men för patienter från andra län till 75 öre och för dem som begagnade enskildt rum till 1 R:dr 25 öre R:mt om dagen, hafva utgjort: afgift per dag för 1 patient. hela det influtna beloppet. år 1856 25 öre 1,446 R:dr — » 1857 25 öre 1,331 » 16 öre, » 1858 25 öre af 277 patienter, 50 öre af 3 d:o, 75 öre af 24 d:o, 1 R:dr af 8 d:o 3,169 » — » 1859 till och med d. 30 Juni 25 öre af 122 patienter, 75 öre af 18 d:o, 1 R:dr af 7 d:o, från och med d. 1 Juli 33 öre af 308 patienter, 75 öre af 21 d:o, 1 R:dr af 8 d:o ' 3,978 » 20 » » 1860 33 öre af 319 patienter, 75 öre af 25 d:o, 1 R:dr 25 öre af 13 d:o 4,512 » 2 »
Den af länets innevånare erlagda kurhasafgift har utgjort: för hvarje person. hela det redovisade beloppet. 1856 års kurhusafgift 19 öre 8,722 R:dr 56 öre, 1857 » » 19 » 8,747 » 99 » 1858 » » 19 » 8,596 » 16 » 1859 » » 25 » 11,484 » 37 » 1860 » » 25 » 11,619 » 90 » och hafva Lasarettets och Kurhusets samtlige inkomster och utgifter för år 1860 uppgått till:
Fattigvård. 27 Inkomsterna: 1859 års Kurhusmedel 11,484 R:dr 37 öre, Lasarettsmedel, levererade från Upsala Domkapitel 845 » 89 » Legosängsmedel af Lasarettspatienter 5,912 » 49 » Dito af Kurhuspatienter 218 » 25 » 18,461 R:dr samt dessutom: Kapitalafbetalning å en Lasarettets fordran 1,000 » — Influtne räntor 597 » 58 »
För försålde effekter 33 » — Upptagne lån 4,505 » 92 » 6)136 » 50 öre.
Summa 24,597 R:dr 50 öre.
För sjukinrättningen 18,678 » 8 » Afbetalning å en skuld 5,919 » 42 » Summa 24,597 R:dr 50 öre.
Inom detta län finnas 2:ne Provinsialläkare, af hvilka den ene jemväl är Stadsläkare i Upsala, en särskild Stadsläkare i Enköping, fyra Grufve-, Bruks- och Distriktsläkare samt tre enskildt praktiserande Läkare i Upsala, förutom Medicinska Fakultetens Professorer och Adjunkter; men behöfves ytterligare en Provinsialläkare för Bro och Håbo härader, i hvilket afseende underdånig framställning jemväl blifvit hos Kongl. Maj:t gjord, ehuru efter femårsperiodens slut; och finnas inom länet två Fältskär er, åtta
Djurläkare samt fyra apothek, två i Upsala, ett i Enköping och ett vid Löfsta bruk.
Sundhets-Nämndernas verksamhet har egentligen afsett vårdandet af sjuke vid yppade större farsoter samt dessas hämmande, förutom i Upsala stad, der Sundhets-Nämnden sökt och fortfarande söker åstadkomma åtskillige förbättringar i sanitärt hänseende genom meddelande af föreskrifter om afledande af stillastående vatten och iakttagande af större renlighet å såväl allmänna platser, sorn enskilde husägares gårdar och tomter.
I Upsala stad har till provisoriskt sjukhus af församlingen upplåtits en särskild gård med derå uppförde byggnader, hvilket sjukhus, försedt med nödige inventarii- och sjukvårdspersedlar, är ställdt under SundhetsNämndens disposition att användas vid förefallande behof och isynnerhet då någon allmännare farsot sig yppar.
I afseende k fattigvården hänvisas hufvudsakligen till innehållet af tabellen N:o 13; och hafva, be- Tab. N:o träffande fattigvården på landet, några allmännare tillförlitliga upplysningar utöfver dem, som tabellen innefattar, icke kunnat af Länsstyrelsen vinnas; hvaremot, angående fattigvården i städerna, vidare meddelas: 1) rörande Upsala stad, för ordnandet af hvilken stads fattigvård närmare bestämmelser finnas meddelade uti en af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 16
Maj 1845 fastställd stadga, att under tiden till och med år 1857 samt en del af år 1858 de egentliga fattighjonen varit inrymda uti ett inom staden beläget, af församlingen särskildt för detta ändamål uppbygdt hus, der fattighjonen fritt åtnjöto husrum och värme, under det de genom sjelfvaldt arbete inom eller utom hus till största antalet fingo sjelfve förskaffa sig sitt lifsuppehälle, men att, sedan församlingen år 1858 inköpt det utanför Svartbäckstullen belägna så kallade Invalidhuset, som är uppfördt af sten och bestående af 33 rum i 2:ne våningar, tillfälle då beredts att organisera fattigväsendet på ett mera ändamålsenligt sätt.
I denna nya fattigvårdsanstalt, med hvilken jemväl en allmän arbetsinrättning är förenad, intagas såväl verkliga fattighjon, eller sådane som i följd af sjukdom eller ålderdom måste anlita fattigvårdens hjelp, som ock sådane personer, hvilka genom oordentligt lefnadssätt kommit i behof af fattigunderstöd.
De egentliga fattighjonen inrymmas i den öfra våningen samt de så kallade arbetshjonen, särskildt karlar och särskildt qvinnor, i den nedra.
De uti denna arbets- och försörjningsinrätt - 28 Upsala län.
Arbetarebostäder. ning intagne personer åtnjuta derstädes fullständigt underhåll, så till föda som kläder, hvaremot arbete, efter hvars och ens förmåga, är för dem alla en oeftergiflig pligt.
Fattighjonen, som till större delen utgöras af ålderstigna och sjukliga qvinnor, sysselsättas med lättare arbete, såsom strumpstickning, spånad och dylikt, hvaremot arbetshjonen, som hufvudsakligen bestå af äldre och yngre manspersoner, hållas till gröfre arbeten, såsom snickeri, skomakeri, jordbruk m. m.
Inrättningen står under tillsyn af en för detta ändamål särskildt aflönad Direktör, hvarjemte Prest och Läkare finnas vid inrättningen anställde och för dess räkning aflönade.
Antalet af de i arbets- och försörjningshuset intagne och vårdade personer har i medeltal årligen utgjort omkring 27 mankön och 38 qvinkön eller tillsammans 65 personer.
Under qvinqvenniets sista år eller 1860 utgjorde antalet 82, deraf voro gifte 5 mankön och 2 qvinkön, ogifte 18 mankön och 14 qvinkön, enklingar 10 och enkor 23 samt barn 8 mankön och 2 qvinkön.
Stadens andra fattiganstalt utgöres af det så kallade barnhuset, som är beläget inom staden och består af 4 rum i en öfvervåning, der omkring 30 barn jemte en sköterska inrymmas. Alla dessa barn, hvilka utgöras af sådane, som antingen förlorat sina föräldrar eller i hemmet sakna tillbörlig vård, njuta i barnhuset full omvårdnad, föda och kläder.
Öfrige barn, som äro i behof af fattigunderstöd, och hvilkas antal uppgått i medeltal till 70, utackorderas på landet genom Fattigvårdsstyrelsens försorg.
Samtlige barn, som vid 1860 års slut stodo under fattigvårdens tillsyn och vård, utgjordes af 1 mankön under 2 år, 17 mankön och 13 qvinkön mellan 2 och 8 år samt 35 mankön och 37 qvinkön emellan 8 och 15 år.
Utom dessa barn, om hvilka fattigvården kan sägas helt och hållet draga försorg, bespisas med middag vid en inom barnhusets lokal inrättad kokanstalt under hvarje läsetermin i folkskolan dagligen omkring 80 fattiga skolbarn, hvilkas antal dock under ferierna betydligt nedsättes.
Dessas ålder är öfverhufvudtaget den för skolgång bestämda, med undantag af ett mindre antal, som tillhöra den så kallade Småbarnsskolan.
Till underlättande af de fattiga barnens skolgång användas icke obetydliga summor från en fond, kallad Prins Gustafs Beklädnads/ond, hvarjemte en inom staden bildad Fruntiinmersförening, utom sin i öfrigt gagnerika verksamhet, bidrager med icke obetydliga penningebelopp till att förse de fattigare barnen med kläder och skodon.
Dessa nu nämnda inrättningar utgöra stadens ordinarie fattigvårdsanstalten men, förutom det understöd, som der lemnäs, åtnjuta, ett icke obetydligt antal fattige bidrag till sitt uppehälle, dels genom erhållande af mat kostnadsfritt och dels genom månadtligen eller qvartalsvis utfallande kontanta penningeunderstöd.
Antalet af sådane fattige, med inberäkning äfven af de skolbarn, som under läse term iner na erhållit middag, har i medeltal utgjort 74 mankön och 73 qvinkön.
För de fattigas mindre barn är äfven en så kallad Barnkrubba inrättad, der fattiga mödrar kunna under arbetsdagarne inlemna sina barn och få dem födda och vårdade för 10 öre om dagen.
Denna krubba underhålles på Fruntimmers-föreningens bekostnad.
Arbetarebostäder äro för flera år tillbaka af ett enskildt bolag inrättade, och, sedan det i staden bil dade bolag för minuthandel med och utskänkning af bränvin och andra spirituösa drycker, för sådant ändamål, anslagit 11,000 R:dr Ränt, hafva under senare år nya arbetarebostäder blifvit uppbyggda.
Och anmärkes slutligen, att med undantag af följderna af 1857 års ovanligt häftiga kolera-epidemi, som, på samma gång den ökade de fattiges antal, äfven bortryckte många ibland dem, i synnerhet på dåvarande fattighuset, i öfrigt ej några särdeles ingripande händelser inträffat, som inverkat på fattigantalet; 2) rörande Enköping, att i denna stad, för hvars fattigvård reglemente blifvit af Kongl.