Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då endast återst Hvartill kommer det s0m kan troligen beräknas ingående af de öfrige serskildt upptagne fordringar och tillgångar * ... B:d. sk. r:sf 2,800,319. 9- 5* 1,054,446. 18. 745,852. 39* — 70,147- 9* — 826.000. 350.000. —— —.
Är likväl redan beräknadt, såsom 1823 ingående • t
Skillnaden utgör det som framdeles minskar Sedelstocken, och utföres att afgå derå
På det att återstoden
BIHANG TILL BAHHnUKUl mXSSHSVÅlflDIIRO VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1840 och 1841.
V; FJERDE SAMLINGEN.
IS Afdelningen; Stats-U t skottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
I ■Å J.ut -A-. ■' -i.''' 017 '->v /' ' . is v 5 5\ ■ S\ii .■ ;' v , Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 435.
N:o 435. i Ank. till Exp. Utsk. den t8 Febr. , kl. 2 e. m.
Utlåtandej i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 354. (U. A.) Sedan samtlige Riks-Stånden beslutat återremiss af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 354, med tillhörande bilagor, angående anslag å extra Stats-regleringen, så får Utskottet till besvarande upptaga de anmärkningar, som vid berörde Utlåtande under discussionerna inom de serskilda Stånden förekommit, hvarvid Utskottet anser sig först böra afgifva yttrande, i anledning af den inom Preste- och Borgare-Stånden gjorda erinran, att, då Grundlagen icke omförmäler någon extra Stats-reglering, anvisandet af medel under en sådan form till bestridande af Stats-Verkets utgifter, icke allenast vofe olämpligt och origtigt, utan äfven innefattade ett ingrepp i kommande Ständers rätt att disponera öfver stals-medlen, för den möjliga händelse, att urtima Riksdag inträffade före den tid, intill hvilken extra Stats-regleringen blifvit anvisad att fortfara, på grund hvaraf det yrkande blifvit framstäldt, att anslagen å extra Stats-regleringen måtte, under sina vederbörliga titlar, varda uppförde å Rikets ordinarie stat.
Och då Utskottets, vid ordinarie Stats-regleringens uppgörande, följde och uti Utlåtandet N:o 92, Irsta punkten serskildt anmälde åsigt, att, på lika sätt, sorn tillförne iagttagits, göra skilnad emellan Stats-Verkets årliga och permanenta utgifter, samt sådana anslag, som blott för en gång eller för serskilda till viss tid begränsade föremål erfordras, hvilka senare ansetts böra hänföras till den så kallade extra Stats-regleringen, grundad på de tillgångar, som utöfver årliga skatterna förefinnas, redan blifvit af Rikets Ständer dels godkänd, dels lemnad utan anmärkning, finnér Utskottet förutnämnde nu framställde erinringar icke kunna till någon serskild åtgärd å Utskottets sida föranleda.
I anledning af Utskottets beräkning af de tillgångar, som ansågos vara att i och för den extra Stats-regleringen disponera, och de grunder, som, i öfverensstämmelse dermed, blifvit följde vid anslagens bestämmande, hafva inom samtlige Riks-Stånden anmärkningar förekommit, af hufvudsakligen följande innehåll: alt Utskottet bordt bland tillgångarne upptaga Bankens till Stats-Verkets behof afsedda ränlevinst, dels på det de af Kongl. Maj:t äskade Bih. till R.
Prot. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. t Haft. x 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N;0 435. anslag, hvilkas nytta och behöflighet Utskottet erkänt, måtte kunnat beviljas, dels så till vida, att, då Banco-vinsten fick användas till ekonomiska och industriella företag, Riksgälds-Contoirets behållningar kunde uteslutande tagas i anspråk för de egentliga stats-behofven, nemligen försvars-verket, lagskipningen och undervisnings-verket och dels, på det att Riksgälds-Contoirets behållning måtte kunna anslås till betäckande af statsbrist-summan och såmedelst komma att minska den allmänna bevillningen; att, i afseende på beräkningen af Riksgälds-Contoirets behållningar, Utskottet bordt för Rikets Ständer, såsom en bilaga vid det afgifna Utlåtandet, framlägga de från RiksgäldsContoiret meddelade calculer, hvarå beräkningen grundats, på det Rikets
Ständer måtte komma i tillfälle att sjelfva bedöma, både hvilka tillgångar vore att påräkna, och när de kunde blifva disponibla, samt att Utskottet, vid dess beräkning, förbigått öfverskotten å bevillningen för år 1841, h vilken eroedlertid, enligt 61 §.
Regerings-Formen, måste blifva oförändrad, emedan den nya bevillningen ej fastställes förr än under loppet af samma år, och, i afseende hvarå, den omständigheten, att 1841 års bevillning icke inflyter förr än år 1842, icke kunde medföra något hinder, på sätt Utskottet visat genom dess egen åtgärd att bland tillgångarne beräkna öfverskotten på 1840 års statsmedel, fastän de ej inflyta till Riksgälds-Contoiret förr än 1842; att, beträffande i allmänhet förslagen till utgifter a extra Stats-regleringen, Utskottet bordt förutskicka ett på anförde skäl grundadt omdöme, i afseende på de olika behofvens företräde framför hvarandra, för alt lemna en ledning vid urskiljandet, i hvad ordning anslagen å extra Stats-regleringen bordt förekomma, i hvilket afseende blifvit föreslaget, att det, som erfordrades för de mest behöfvande, eller till afhjelpande af hvad med ett nytt ord kallas pauperismen, måtte först tagas i betragtande, derefter folk-undervisningen och sedermera andra nyttiga föremål, i den ordning, de, efter hvars och ens omdöme, kunde anses böra förekomma; att, enligt hvad en del talare yrkat, Utskottet icke bordt, så mycket som skett, anlita Riksgälds-Contoirets tillgångar tillden extra Stats-regleringen, helst sedan man ansett, att Banco-vinsten ej borde användas till fond för det Stora Creditivet, utan snarare tillse, att de medel,, som nu förefinnas, icke medtagas så, att icke äfven någon nedsättning i: skattebördorne dermed må kunna beredas, samt att Utskottet bordt reservera en viss summa, för att kunna disponeras till beredande af arbetsförtjenst under hårdare år åt landets fattiga befolkning, hvaremot, å andra sidan, blifvit erinradt: att då 1809 års Ständer, strax efter ett olyckligt krig, med en utländsk skuld, hvarå räntan uppgick till 720,000 R:dr Hamburger Banco, funnit sig kunna företaga ett så vidt omfattande arbete, som Götha canal, det måste förefalla Stats-Vtskottcts Utlåtande, IV-o j£35. 3 besynnerligt, att, under nuvarande förhållandet, då landets financiella ställning iir bättre, än den någonsin varit sedan Carl den XI:tes tid och då man således haft skäl att af Utskottets förslag till extra Stats-reglering förvänta helt andra och till syftemålet mera storartade resultat, Utskottet kunnat förfara med en verklig njugghet mot så vigtiga föremål, som Rikets försvarsverk,
undervisningen och lättade communications-anslalter, på samma gång, som Utskottet ansett sig böra till fängelse-byggnader reservera en så stor summa, att säkerligen, under nuvarande förhållanden, den ej kunde till detta föremål lämpligen disponeras; och har en ledamot af Ridderskapet och Adeln, i sammanhang härmed, meddelat ett förslag till extra Stats-reglering af följande lydelse: Tillgångar.
Statens medel.
Enligt Stats-Utskottets Betänkande N:o 354 med 1839 och 1840 årens öfverskott 3,026,000: 1841 års bevillning, utgående efter 1835 års Förordning, beräknas till 2,500,000:
Capital-afbetalningar och räntor, som RiksgäldsContoiret erhåller under loppet åf år 1842 . . 46,910: tillsammans 2,546,910:
Och då derifrån afdragas Riksgälds-Contoirets utgifter för samma år, nemligen:
Årliga räntan till H. M. Konungen 200,000:
Statsbrist-summan, sådan,som StatsUtskottet heräknat henne uti dess Utlåtande N:o 234 , 1,090,220:
Förvaltnings-kostnader för Riks gälds-Contoiret 50,000:
Aflöningar och expenser för Rikets Ständers Justistiae-Ombudsmans och Tryckfrihets-Comitéens Expeditioner 6,000:
Samt de capital-afbetalningar och räntor, som åligga Riksgälds-Contoiret «* 1842 257>540: -1,603,760: uppstår ett öfverskott af . • , . 943,000: 3,969,000:
Transport 3,969,000: 4 Slats-Utskottets Utlåtande j N.o ^35.
Bankens medel.
Räntevinst oell capital-öfverskott för åren 1835 till 1839, enligt Banco-Utskottets Betänkande N:o 109 Räntevinst för år 1840, tillgänglig efter Bokslutet och således troligen förr än Rikets Stander åtskiljas, uppföres inom linien, efter medeltalet för de 5 föregående åren, till Transport 3,969,000 .... 3,311,210 662,000: — Summa 662,000: — Behof.
Maj:t hade till Länsfängelsernas ombyggnad och förbättring äskat 270,000 R:dr, men bär uppföras till fängelserne i allmänhet, enligt Ståts-Utskottets Betänkandet N:o 354 .... 1,031,560: — Till Läns-Residenser, enligt Kongl. Maj:ts Proposition 100,000: — 7,280,210:
Försvarsverket till Lands d:o .... d:o Sjös d:o ....
Till Riddarholms-kyrkans iståndsättande d:o Till allmänna Folk-undervisningen d:o Till Universiteten i Upsala och Lund d:o 52,000: 250,000: 50,000:
För lättade Communicationer bade Konungen äskat 100,000
R:dr och för en Styrelse af allmänna arbeten, 17,433: 16 om året.
I stället för den senare summan, upptages den af 13,750, som Stats-Utskottet föreslagit, men för fem år, med .. 68,750: *— De af Stats-Utskottet föreslagna väg och vatten-arbeten öfverlemnas åt
Länen sjelfva att utföra med de anslag, som åt dem beviljas, utom till följande företag af allmännare och dyrare beskaffenhet nemligen:
Upprensning af Kodjupet .. . 24,500 d:o af Albrechts sund 24,000 Slussbyggnad vid Forsshaga och Deyefors . . 75,000 1,131,560 2,359,000 731,400 352,000:
Transport 192,250 — 4,573,960: Stals-Utskottcts Utlåtande N.o 4 77. 5 Transport 192,250: — 4,573,960:—•
Hamn vid Wisby 79,000: — 25q Till utdelning åt Hufvudstaden och Länen, efter folkmängden 1838, så att för hvarje person erhålles 1 R:dr
Rgs till allmänt nyttiga företag 2,207,333: 16.
Enligt Stats-Utskottets Betänkande N:o 354, på grund af enskilda motioner:
Till fria Kon temas Academi 30,000: — „
Landtbruks-Academien 10,040: ■— „
Riks-Archivet 5,000: — Konunga-grafvarne i Wreta 500: — ö b 45,540: — Strömsholms och Svea Canaler (Bancovinsten för 1840 eventuell) 800,000 662,000: — 138,000:—•
Öfverskott till förhöjning i vissa anslag och till kostnaden för iståndsättande af Konunga-grafvarne i Warnhem 44,126:32.
Summa 662,000: — 7,280,210: — Varande till stöd for forslaget till utdelning åt Hufvudstaden och Länen af ofvanberörde 2,207,333 R:dr 16 sk., till allmänt nytliga företag, åberopadt, att en sådan utdelning skulle verksamt bidraga lill uppkomsten af Communal-inrältningar, såsom vilkor för medlens erhållande, och att då det skulle komma att bero af communerne att använda räntan å de erhållne medlen, på sätt för ortrn pröfvades gagneligast, fruktan för ingående på så kalladt fondsystem skulle kunna undanrödjas, emedan fråga dervid endast vore att i hvarje
Län göra dess för nyttiga föremål afsedde capital mera fruktbärande, än det i annat fall kunde blifva.
Andre ledamöter hafva deremot bestridt lämpligheten af detta förslag, hvarigenom de norra Länen, hvilka mest äro i behof af understöd, skulle, i anseende till sin ringare folkmängd, komma att erhålla den minsta andelen, samt derföre yrkat, att hellre dessa medel måtte användas till ett enda stort nationelt företag, sådant som anläggningen af en canal emellan Hjelmaren och Wenern.
Under discussionen hos Ridderskapet och Adeln, rörande extra Statsregleringen, har äfven uppmärksamheten blifvit fästad derå: att, i Utskottets Utlåtande icke förekommer något, angående Cabinetts-cassans skuld, oagtadt Utskottet redan vid Riksdagens början, af Stats-ministern för Utrikes 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N;0 4.35. ärendena fått upplysning om tillvaron af en sådan skuld, hvilken väl troddes kunna amorteras på 5, 6 år, men dock endast om Cabinetts-cassan bibeliölles vid samma inkomst, som tillförne, och oagtadt Utskottet i dess Utlåtande N:o 40 yttrat, det något hinder icke mötte att, der så pröfvades nödigt, vid en blifvande extra Stats-reglering taga i betragtande frågan om anvisande af ett extra anslag för Cabinetts-cassan, på grund hvaraf blifvit yrkad t, alt Utskottet, på det Utrikes 'Departementet ej må blifva förlamade i sin verk - samhet, mätte taga saken i förnyadt betraktande, samt antingen tillstyrka ett extra anslag till nämnde skulds betalande, eller ock föreslå,' att Rikets Ständer ville förklara den uppkomne bristen för Rikets gäld samt uppdraga åt Riksgälds-Contoiret att densamma liqvidera, så mycket hellre som Utskottet redan i dess Utlåtande, angående den ordinarie Stats-regleringen, bordt utreda förhållandet med skulden, samt derefter meddela Rikets Ständer så väl upplysning, huru mycket som erfordrades för
Departementets behof, som ock förslag, på hvad sätt skulden skulle komma att godtgöras.
Utskottets förslag till bestämmande af vissa allmänna vilkor för de extra Stats-anslagen har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet, hvaremot inom de öfriga trenne Riks-Stånden blifvit anmärkt: att Utskottet, genom förslaget att ställa den extra Stats-regleringen på endast Tre år, icke allenast åsidosatt Grundlagens föreskrifter och den agtning, Utskottet varit skyldigt lemna Rikets Ständers redan fattade beslut, angående tiden för nästa Riksdags början samt sålunda sökt tillvälla sig ett obehörigt inflytande öfver så väl Konungen som Ständerna, i afseende å tiden för Riksdagens återkomst, utan äfven förbisett, att, om det ock kunde förutsättas, att, på sätt vid denna Riksdag ifrågakomne förslag till Grundlags-förändring utvisa, det med Kongl.
Maj:ts och Rikets Ständers åsigt instämmer, att Riksdagar böra hvarje 3:dje år ega rum, dessa förslag jemväl innehålla bestämmelser, i afseende på tiden för Rikets Ständers sammanvaro, hvilka ej kunna komma att tillämpas på en före Grundlags-förändringen sammankallad Urtima Riksdag, och det således måste vara högst ovisst, om nationen önskar att åter se en snar Riksdagskallelse framtvingad, genom de af Utskottet föreslagne åtgärder, hvarförutan blifvit erinrad t, att en sådan föreskrift om tiden för den extra Stats-regleringen, serskildt med afseende å fästnings-arbetena, vore otjenlig och skulle komma att hindra administrationen att med säkerhet beräkna och anordna arbetsföretagen, samt att Utskottet begått inconseqvens, då detsamma, oagtadt förutsättningen af ny Riksdag inom 3 år, ansett vissa anslag böra på längre tid utgå, såsom till styrelsen för allmänna arbeten, Linköpings hamn ocb folkundervisningen.
På grund häraf har det blifvit yrkadt, att anslagen å den extra stats - Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o ^35. 7 regleringen måtte bestämmas, dels i öfverensstämmelse med Kongl. Ma:jts Proposition, på fem år, dels på' fyra år, och dels att utan någon viss föreskrifven tid, i sina total-summor ställas till Kongl.
Majits disposition intill nästa Riksdag, hvarjemte inom Borgare-Ståndet Utskottets uppmärksamhet serskildt blifvit fästad på angelägenheten deraf att bestämma tiden för extra stats-regleringens vidtagande, äfvensom anmärkning gjord dervid, att Utskottet ej föreslagit, huru det skall tillgå, om det skulle inträffa, att Riksgälds-Contoirets behållningar icke skulle blifva tillräckliga att uppfylla de derå af Rikets Ständer ställde anvisningar, och cassabrist således uppkomma, för hvilket fall försigtighetsmått voro nödiga att vidtaga, och alt det följagtligen borde bestämmas någon ordning, efter hvilken anslagen i raon af tillgång skola utbetalas; och har, i sammanhang härmed, förslag äfven blifvit väckt, att, hvad serskildt angick anslag
Lill allmänna arbeten, Banken och Riksgälds-Contoiret kunde få till de menigheter eller bolag, åt hvilka utförandet komme att uppdragas, på en gång utgifva förbindelser å hela beloppet, att inlösas på vissa föreskrifna tider, hvarigenom vederbörande, som arbetena besörja, skulle sättas i tillfälle att medelst belåning af dessa förbindelser, fortare fullborda företagen och ali 'våda för möjlig brist vid anslagens utgående förekommas.
Hvad betsäffar anmärkningarne deremot, att Utskottet, uti den uppgjorda beiäkningen öfver de föf extra stats-regleringen disponible tillgångarne, icke upptagit hvarken Bancovinsten eller öfverskottet af 1841 års bevillning; så har Utskottet, för dess berörde förfarande i afseende å Banco-vinsten, redan i förra Utlåtandet framställt det, efter Utskottets förmenande, obestridliga skäl, att frågan, om och i hvad mon densamma skulle för allmänna Statsutgifter få användas, då ännu icke var afgjord; och enär Utskottets Utlåtande afgå fs uti sistlidne October månad, samt det således var ovisst, huruvida icke den nya bevillr.ingen kunde inom årets slut blifva bestämd, lärer det äfven vara uppenbart, att Utskottet då icke kunde taga i beräkning den tillgång, som den vid sistlidne Riksdag fastställde
Bevillnings fortfarande äfven för innevarande år kan medföra.
Numera hafva dock förhållandena i berörde hänseenden förändrats; och då det dels är bestämdt, alt af Bancovinsten 2,311,216
R:dr 41 sk. 5 rist. skola för allmänt nyttiga föremål användas, dels afgjordt, att 1835 års Bevillnings-Förordning för innevarande år skall tillämpas, har Utskottet funnit de sålunda uppkommande ytterligare tillgångar bora tagas i betraktande, hvadan och sedan Riksgälds-Contoirets förut calculationsvis upptagne behållning vid sistlidet års slut numera blifvit till beloppet bestämd, Utskottet öfver tillgångarne för extra Stats-regleringen, enligt nu kända förhållanden, uppgjort följande beräkning: 8 Slats-Utskottets Utlåtande IV:o 435.
Riksgälds-Contoirets behållning å Räkningen N:o 1 utgjorde vid förra årets slut 1,583,782: 4.
7. hvartill bör läggas förfallne, men då ännu icke influtne ränte- och Capital-afbetalningar på åtskilliga lån 13,136: 24. — 1,596,918:28.
7. hvaremot böra afgå för året anvisade, men vid dess slut ännu icke bestridde utbetalningar, till betydligaste beloppet utgörande icke uttagen andel af statsbrist-summan 448,708: 7. 6.
Då disponibla öfverskottet utgör 1840 års bevillning och öfrige till Riksgälds-Contoiret ingående afgifter, inflytande år 1841, upptagas, enligt Contoi rets calcul till 2,500,000: och då derifrån afdrages hvad, enligt den uti Utlåtandet N:o 354 intagne beräkning, utöfver inflytande capital- och ränte-betalningar, häraf måste användas till 1841 års utgifter, eller 1,750,249:29.11. uppkommer ett öfverskott af Öfverskotten å Stats-Verkets inkomster för år 1839, beräknade att till Riksgälds-Contoiret inflyta år 1841J, upptagas till Dito å dito för år 1840, hvilka komma att levereras år 1842, beräknas likaledes till 1841 års bevillning och öfrige till Riksgälds-Contoiret ingående afgifter, upptagas, likasom för år 1840, till 2,500,000: hvarifrån afräknas hvad, som fordras till betridande af 1842 års utgifter, nemligen:
Statsbrist-summa, hvilken då den ännu icke är bestämd, upptages till hvad den, enligt nu gällande stats-reglering utgör, eller 1,145,190 — — Transport 1,145,190: 3,500,000: — — 1,148,210: 21.1. 749,750:18.1, 600,000: 600,000: 2,497,960:39. 2, hvarvid Stats-Utskoltets Utlåtande, N.o ^35.
9 Transport 1,145,190: 2,500,000: 3,097,960:39.2. hvarvid anmärkes, att i händelse af bifall till Utskottets hemställan om Handels- och Sjö farts-fondens öfverflyttning å RiksStaten och deraf härrörande ökade tillgångar skulle, enligt den uti Utlåtandet N:o 337 intagne beräkning, med den förändring, som uppstår genom hemställan uti 9:de punkten qf Utlåtandet N:o 416, uppkomma en minskning i nämnde summa af 10",758
Årliga räntan till H. M. Konungen 200,000 Capital-afbetalningar och räntor (hvaraf till Rikets Ständers Bank 239,360.) 257,540:45.11.
Aflöning samt expenser för Rikets Ständers JustitiEe-O. nbudsmans samt Tryck fr i hets - Co mi teens Expeditioner ....
Förvaltnings-omkostnader vid Riksgälds-Contoi ret, m. m 50,000: — — En tredjedel af anslaget för Scandina viska Naturforskares och Läkares sammanträden ....
Summa 1,659,730: 45,11.
Transport 1,659,730:45.11. 2,500,000: 3,097,960:39.2.
1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 1 Haft. a 10 Stats-Utskottets Utlåtande} N;o 435.
Transport 1,659,730:45.11. 2,500,000: 3,097,960:39.2. till godtgörande hvaraf i första rummet beräknas, hvad uti capitai-afbetalningar och räntor för år 1842 hör inflyta eller . 46,919: 16 då återstoden, som af Bevilinings-medlen hör fyllas utgör 1,612,811:29.11. och nämnde medel följagtligen lemna ett öfverskott af 887,188:18.1, Summa tillgång i Riksgälds-Contoiret 3,985,149: 9. 3. Af Bancovinsten upptages den andel, som till allmänt nyttiga arbeten får användas och hör utgå med § årligen, ifrån och med innevarande år 2,311,216:41. 5.
Summa Summarum 6,296,366: 2.8.
Vidkommande sedermera de erinringar, som egt rum emot Utskottets hemställan, att de anslag, hvilka å extra stats-regleringen varda anvisade, endast måtte fastställas för 3:ne år; så, enär det synes öfverensstämma med 3:ne
Stånds mening, att berörde anslag höra fastställas för hela den tid, som å terstår, intilldess lagtima Riksdag, enligt fatladt beslut, hör inträffa, har Utskottet trott sig höra frångå dess i berörde afseende förut yttrade mening och således beräkna de anslag, sorn äro af beskaffenhet att årligen erfordras, till utgående under loppet af 4 år, eller ifrån och med innevarande år till och med år 1844.
Åberopande Utskottet, i fråga om de anslag, som utgjort föremål för behandling uti Utskottets förra Utlåtande, de yttranden, som afgifvas uti de serskilda Utlåtanden, hvilka, med iagttagande af den förut följda fördelning efter utgifternes olika beskaffenhet, här bifogas under Litt. A.-—F., hvarförutan, i afseende å de, ibland anmärkningarne vid Utskottets återremitterade Utlåtande N:o 354, gjorde framställningar, dels om angelägenheten att vid extra stats-regleringen taga i öfvervägande Cabinetts-cassans behof af anslag till betäckande af uppkommen brist, dels alt af Bancovinsten måtte, för allmänt nyttiga företag, till hufvudstaden och samtlige
Länen utdelas så stort belopp till hvardera, som motsvarade 1 R:dr R:gds för hvarje person, Utskottet hänvisar till det serskilda Utlåtande, som i förra ämnet under N:o 427 afgifvits, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om extra anslag för Cabinets-cassan, och i det senare nu kommer att aflemnas, i följd af Bonde - ötats-Utskottets Utlåtande 2V.o 435. 11 Ståndets lill Utskottet gifna uppdrag att föreslå Banco vins tens utdelande till
Rikets samtlige
På sätt förstbemälda serskilda härvid bilagde Utlåtanden närmare utvisa, har Utskottet numera tillstyrkt följande anvisningar:
Utgifts-anslag:
För Försvarsverket till lands > enligt Lit. A.
Till rid- och anspanns-persedlar för Artilleriet 24,000; “■ —— Completteidng af Beväringsmanskapets bekläd nads-förråd för uttagne perssedlar . . . . 30,000: — « >
Dito dito för ytterligare 500 man . . * 30,814:22. 4.
Gevärs-fabyicationen ,..*.».
,250,000: Waxholms befästning 400,000: — — Carlsborgs fästning 200,000: * • •
Befästningar vid Carlsten och Carlskrona . 160,000. - *~~ *1,094,8142 22. 4 För Försvarsverket till sjös, enligt Lit. B.
Till bomb-canoner för fregatter och canon slupar *..*,***>»* 40,000: — „ håkar och fyrar * 160,000: — „ fortsättande af dockebyggnad i Carlskrona > , . i . . t i , . i 133,333:16, „ inventering af ekevirkes-förrådet i Carlskrona , „ , , » . , * , * * » 8,000: — 341,333:16.
För lättade communicationer och andra all• manna arbeten, enligt Lit. C.
För den nya Styrelsen för dylika arbeten samt en Lärares aflöning* **.»**. 64,733,16.
Vatten-communica tioner:
Upprensning af Råneå Eif . . * 4,000:
„ Luleå dso . , * 5,000:
„ „ Piteå d:o . * * 6,000:
Transport 15,000: 64,733:16* — 1,436,147: 38.4* 12 Ståts-Utskottets Utlåtande, N.o \35.
Transport 15,000: — 63,733:16. —. 1,436,147:38.4.
Upprensning af Umeå d:o 8,000: „ „ Indahls-Elfven ....
16,000:
„ „ Ljunga Elf ......
3,000: „ „ Ljusna d:o 6,000:
„ „ Kodjupet 44,000:
„ „ Almare Stäk och Ericssund 8,000: „ ,.
Gråda Canal ...» 50,000:
Slussbyggnad vid Forsshaga och Deyforss 75,000:
Canal emellan Wenern och Enen . . 35,000:
Upprensning af Albrectssund ....
24,000:
Hamn vid Linköping ....... 4,320: d:o vid AVadstena 30,000: d:o vid Höganäs och Svinebodan . . 267,000: d:o vid Åhus 15,000: d:o vid Cimbritshamn 15,000: d:o vid Wisby 79,000:
Utdikningar och aftappningar för odlings-företag:
Aftappningar af kärr uti de norra Länen 100,000:
Rensning af Wåbecks Forssen . . . .- 5,000: -694,320:
Väganläggningar:
Till vägars förbättrande ......
150,000: „ försök med Chaussé emellan Fahlun och Westerås 15,000: 105,000: 165,000: 5 procents tillökning å anslagen till alla förutnämnde arbeten, till godtgörande af oförutsedda kostnader 48,216:
Allmänna Byggnader, enligt Litt. D. Till Landshöfding*:-Residens m. m. uti Wexiö . 25,000: ,; inredning af ny local för Riks-archivet . . 5,000: „ d;o lör Ahtterhets- Historie- och Antiqvitets Aeademien 1,000:
„ Riddarholms-kyrkans iståndsättande .... 40,000: 1,077,269:16.