Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 95 öre per centner, utgiften för hela det under ifrågavarande tidrymd erforderliga partiet blifvit 2 R:dr 35 öre högre per centner, och således för 1,744,578 centner skulle uppgått till 4,099,758 R-dr 30 öre mera, än hvartill de utländska railerna anskaffats.
Den genom de utländska railernas användande besparade summan — hvilken dock, högt räknadt, borde minskas med omkring 200,000 R:dr för fraktskilnaden mellan de utländska och inhemska railerna — motsvarar således i det närmaste hela den från utlandet införskaffade rörelse-materielen, hvilken, såsom ofvan är nämndt, kostat 3,914,192 R:dr 49 öre.
Då man sammanräknar utgiften för all den jernvägsmateriel, som från och med år 1855 intill närvarande tid såväl genom Byggnads- som Trafikstyrelsen, dels blifvit anskaffad, dels beställd, befinnes att deraf från inhemska verkstäder anskaffats och beställts materiel för Runt 5,193,997: 20. och från utrikes ort 17,268,024: 94. eller tillhopa 22,462,022: 14. och om härifrån afdragas utgifterna för införskrifna railer 9,779,373: 75. uppgår således kostnaden för den öfriga materielen till 12,682,648: 39. deraf från inhemska verkstäder 5,193,997: 20. och från utlandet 7,488,651: 19.
Chefen för Statens jernvägsbyggnader har derjemte upplyst att, ehuru tillverkningen af axlar och hjul började år 1860 vid Nyköpings verkstad, nämnda verkstad icke kunnat uppdrifva hjultillverkningen i samma mån som behofvet vid Statens jernvägar ökats; att, sedan försök med tillverkning af vagnsfjedrar utaf bessemerstål från Högbo blifvit gjorda samt dessa fjedrar blifvit försökta å södra stambanans ballast-materiel och befunnits ändamålsenliga, beställning år 1863 skett af 200 stycken sådana fjedrar vid Nyköpings verkstad, men att beställningen icke blifvit utförd; att vagnsfjedrar af Svenskt bessemerstål i dessa dagar blifvit från annan inhemsk fabrikant till styrelsen afsända, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 67.
11 med begäran om deras profning å ballast-materielen; samt att således förhoppning förefunnes derom att vagnsfjedrar, hvilka för hvarje godsvagn kosta omkring 150 R:dr och hvartill våra inhemska materialier särdeles väl egna sig, kunde framdeles inom landet tillverkas af erforderlig godhet och till billigare pris än de utländska, en förhoppning, som jemväl uttalas i den af chefen för Statens jernvägstrafik under Bil.
C intagna promemoria.
Efter den utredning frågan sålunda erhållit, har det synts Utskottet, att ej mindre Jernvägsbyggnads-styrelsen, än Trafikstyrelsen vidtagit alla de åtgärder, hvilka, utan åsidosättande af Statens fördel, stått i dessa styrelsers förmåga att tillvägabringa, för att från inhemska verkstäder erhålla den för jernvägarnes byggnad och underhåll samt trafikerande nödiga materiel.
Att, sådant oaktadt, Jernvägsbyggnads-styrelsen sett sig nödsakad att för dessa byggnader uteslutande begagna utländska railer, synes hafva sin förnämsta grund i den omständigheten, att till vanliga railer kan användas jern af sämre beskaffenhet och betydligt mindre värde, än det Svenska.
Då, enligt hvad ofvan blifvit visadt, railer af Svensk tillverkning icke kunnat erhållas ens till ett pris af 7 R:dr 95 öre per centner, men deremot kostnaden för de Engelska railerna, med inberäkning af frakt, assurans och kommissionsarfvode, icke uppgått tillmer än 98,119 R:dr per mil eller 5 R:dr 84 öre per centner, hvadan kostnaden för den Svenska varan, om den kunnat erhållas, skulle med mer än 36 procent öfverstigit kostnaden för den Engelska, — har Utskottet, vid det förhållande att Engelska railer antagas kunna på de Svenska jernvägarne ega en varaktighet af minst 15 år, hvarunder skilnaden i priset, om ränteberäkning eger rum, fördubblas, kommit till den åsigt att, om äfven Svenska railer, dels med afseende på deras längre varaktighet, dels med hänsigt till det högre värde desamma efter förslitningen ega, kunna anses ega något företräde framför de Engelska, detta företräde dock ingalunda motsvarar den högre inköpskostnaden.
Och då, hvad angår den öfriga jernvägsmaterielen, upplyst blifvit icke allenast att större delen af densamma numera kan, till lika eller bättre pris än utländsk materiel af motsvarande slag, tillverkas inom landet, utan ock att såväl Jernvägsbyggnads-styrelsen, som styrelsen för Statens jernvägstrafik, vid de tillfällen der sådant med fördel för Staten låtit sig göra, gifvit företräde åt den inhemska tillverkningen; får Utskottet, under uttryckande af den förhoppning, att bemälda styrelser, i allt hvad på dem ankommer, äfven framgent skola, der sådant finnes vara med Statens fördel öfverensstämmande, gifva den Svenska tillverkningen företräde, hemställa, att de väckta motionerna, i hvad de afse uppoffringar från Statens sida för att åstadkomma tillverkning af Svensk jernvägsmateriel, icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Beträffande frågan huruvida någon minskning i den provision, som hittills utbetalts till det handelshus, som ombesörjt uppköpen och liqviderandet af den del af jernvägsmaterielen, som från England anskaffats, och hvilket arfvode, på sätt i först omförmälda motion uppgifves, beräknats efter två procent å inköpspriset, så har Utskottet inhemtat, att denna provision afser godtgörelse för besväret icke blott med mottagande af anbud och upprättande af kontrast, utan ock med ombesörjande af fartygs befraktning samt den slutliga liqviden, hvilken får verkställas här i Stockholm i Svenskt mynt efter gällande kurs, så att jernvägsstyrelsen icke behöfver på egen risk för dessa liqvider anskaffa 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 67. vexlar.
Vid sådant förhållande, och då Utskottet hyser den öfvertygelse, att vederbörande icke förbise vigten deraf att Svenska Staten, — som både med afseende på sin soliditet och beställningarnes betydenhet bör, utan att behöfva anlita någon mindre solid kommissionär, kunna påräkna billiga omkostnader för sina beställningars utförande, får tillgodonjuta all den minskning i dessa omkostnader, som utan äfventyr kan vinnas, har Utskottet ansett framställningen i denna del icke för närvarande till någon åtgärd föranleda.
Sammandrag öfver till Statens stambanor för jernvägsbyggnadsmedlen anskaffad jernvägsmateriel från jernvägsarbetenas början år 1855 till och med 1865 års slut.
Inhemsk tillverkning.
Utländsk tillverkning. 86 28 30 9,779,373 763,386 3,914,314 542,924 75 96 47 82 Railstillbehör, derunder inbegripet bottenplåtar, skarfjern, skrufbultar och railsspik Rörelsemateriel: lokomotiver och vagnar med hvad der- till hörer 1,234,861 1,884,192 370,333 Diverse andra effekter, såsom bryggor, vändskifvor, spår- vexlar, verktyg, vågar m. m Summa R:dr 3,489,387 44 15,000,000 — Anmärkning.
Då ett fullständigt utdrag ur räkenskaperna öfver de före år 1861 från utlandet bekomna diverse effekter skulle erfordra en längre tid, har värdet deraf blifvit för slutsummans jemnande upptaget till 455,141 R:dr 26 öre, hvilket icke i någon betydlig mån kan skilja sig från verkliga förhållandet.
Carl G. Heijer. Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 67. 13 Bil.
Litt. B. Förteckning å rörelsemateriel med dertill hörande reservdelar, verkstadsmaskiner m. m., som under åren 1863, 1864 och 1865 blifvit till Statens jernväg strafik levererade såväl från inhemska som utländska verkstäder.
(För åren 1863 och 1864 enligt 1864 års berättelse.) 1863. 1864.
Från inhemska verkstäder.
Motala mekaniska verkstad: 200 vagnsbuffrar R:mt 6,200: — 1 vagnshjulsvarf 4 7,365: 93.
Nyqvarns mekaniska verkstad: 2 dressiner 1,600: — Ludvigsbergs mekaniska verkstad: 13 spårvexlingar 2,795: — 2 vändskifvor 5,500: — 1 skjutbord 1,900: — Morgårdshammars bruk:
Railstillbehör 2,159: 30. F. H.
Kockums mekaniska verkstad: 4 personvagnar, 3:dje klassens 13,326: 40 öppna godsvagnar 59,282: 7. 4 täckta dito 7,790: 4 timmervagnar 5,722:
Göteborgs mekaniska verkstad: 15 plankvagnar 27,930: — 25 täckta godsvagnar 52,500: — Långholmens mekaniska verkstad: 1 öppen godsvagn 1,700: — Nyköpings mekaniska verkstad: 178 axlar med hjul och gjutna naf. 50,751: 2.
70 vagnshjulband af jern 4,760: — Motala mekaniska verkstad: 750 vagnsbuffrar 23,250: —•
18 hjulband till lokomotiv 2,505: 27.
Högbo jern- och stålverk: 19 hjulband af bessemerståi Morgårdshammars bruk: 4,934: 38. 2,795: 14. 1865.
Railspik Göteborgs mekaniska verkstad: 35 st. öppna godsvagnar 65,775 15 täckta godsvagnar 33,750 aÉF^Transport 99,525 27,520: 23. 257,245: 88. — 284,766: 11. 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 67.
Transport 99,525: — 25 plankvagnar 46,565: — 3 boskapsvagnar 5,550: — 50 bromsar 15,500: — 1 vattencistern 1,050: — F. H.
Kockums mekaniska verkstad: 21 täckta godsvagnar 40,895: — 50 plankvagnar 74,875: — 9 virkesvagnar 13,801: 50. 35 boskapsvagnar 55,112: 50. 2 passagerarevagnar, 3:dje klassens 6,663: — 17 hästvagnsinredningar 5,100: — Ludvigsbergs mekaniska verkstad: 4 sandvärmningsfyrar 2,000: — 5 vändskifvor 10,900: — Motala mekaniska verkstad: 800 vagnsbuffrar 24,800: — Railstillbehör 9,751: 32.
Nyköpings mekaniska verkstad: 390 par vagnshjul med axlar 109,005: — 220 vagnshjulringar 15,791: 49.
Vagnstillbehör...
Högbo jern- och stålverk: 77 lokomotiv-hjulringar af stål 21,054: 90.
41 vagnshjulringar af dito 38 vexeltungor af stål Skultuna bruk: 643 messingstuber 11,109: 19.
Morgårdshammars bruk: 284,766: 11. 2,706: 20. 6,245: 42. 6,037: 20.
Railstillbehör Railstillbehör ... 1 kalorikmaskin Brefvens bruk: 3,514 rostjern. 1 lokomobil 1 centrifugalpump Huseby bruk:
Eskilstuna mekaniska verkstad: 14 telegrafapparater 1 vagnsvåg Öller &
C:o i Stockholm: J. N. Tengelin i Stockholm: 6,555: 85. 1,630: 50. 1,102: — 4,171: 90. 5,584: — 1,191: 68. 6,870: — 1,900: — 613,043: 65.
Summa E;dr 897,809: 76. 1803. 1864. 1865.
Siats-Utskottets Utlåtande N:o 67. 15 Från utlandet.
Beijer, Peacock &
C:o i Manchester.
12 axlar med hjul till lokomotiv 17,728: 87. 36 hjulband till d:o 8,081: 17.
Diverse reservdelar till d:o 3,761: 03. 1 skrufs varf 2,221: 65. Whitworth &
1 skrufskärningsmaskin 1,672: 87.
Kirkstall Forge vid Leeds. 100 vagnshjul baud af puddelstå! 8,840: 25.
Fr Krupp vid Essen. 24 lokomotiv-hjulband af gjutstål 8,937: 42.
Lauensteinska vagnfabriken i Hamburg.
Vagnsfjedrar 1,581: 30.
Jernverket Crom Avon i Wales.
Rostjern 17,386: 73. 70,211: 29.
C:o i Manchester. 3 lokomotiver med tendrar 123,592; 90. 2 d:o utan d:o 71,800: — 1 lokomotivaxel med hjul 1,050: 05. messingstuber 2,893: 50. lokomotiv-inventarier 7,329: 17.
25 plankvagnar 48,105: 56.
892 vagnsfjedrar af gjutstål 40,123: 98.
Kirkstall Forge vid Leeds. 184 vagnsaxlar med hjul och smidda naf 55,744: 26.
140 hjulband af puddelstål 11,676: 89.
Fr. Krupp i Essen. 66 hjulband af gjutstål för lokomotiv 19,535: 40.
Thomas Dunn &
C:o. 1 patent skjutbord för verkstaden i Göteborg 4,426: 03. Whitworth & C:o. 1 skrufgängningsmaskin.... 2,485: 77. 1 drill- och borrmaskin - 3,961: 37. 1 hyfvelmaskin 1,981: 43 . 394,706: 31.
C;o i Manchester. 2 tendrar 10,800. — 3 par tenderhjul med axlar 2,804: 46. 6 „ lokomotivhjul med d:o 10,426: 82. 14 „ lokomotivhjulringar.... 2,566: 89.
Diverse reservdelar till lokomotiv 14,542: 04.
Transport R:dr 41,140: 21. 464,917: 60.
Ig Stats-Utskottets Utlåtande N:o 67.
Transport R:dr 41,140: 21. 464,917: 60. 1865.
1 fjederprofningsvåg 1,809: 52. 1 klippmaskin 3,041: 87. Withworth &
C:o. 3 skrufskärningssvarfvar 6,093: — 1 stickmaskin 2,286: 1 mutterskärningsmaskin 1,737: — Aberdaze Iron C:o i England.
Gaturailer med tillbehör . 67,426: 15.
Thomas Tuston &
Son i Sheffield. 80 vagnsfjedrar 1,558: 17.
Lloyd &
Lloyd i Birmingham. 550 jerntuber 5,476: 30.
Lloyd Forster &
C:o i Wednesbury.
420 par vagnshjul med axlar 132,747: 22.
Craven Brothers i Manchester. 1 borrmaskin 2,186: 07. 2 skrufskärningssvarfvar 3,055: 18. Wren &
Hopkinson i Manchester. 1 ånglyftkran 8,635: 11.
Kirkstall Forge vid Leeds. 236 pär vagnshjul med axlar 72,230: 41.
Patentschaft axle tree i Wednesbury. 20 par d:o med d:o 7,470: — Lauensteinska vagnfabriken i Hamburg.
10 bagage vagnar 32,737: 50. 2 postvagnar 9,131: 40. 20 passagerarevagnar 3:dje kl. 71,697: 50. 12 d:o 2:dra kl 55,188: — 955 vagnsfjedrar 48,087: 32. 4 vagnsbuffrar —• 108: — Fr.
Krupp vid Essen. 80 lokomotivhjulringar 20,210: 15. A. Delannay i Paris. 970 vagnsaxelbaxar 36,375: — Siemens &
Halske i Berlin. 3 st. telegrafapparater 1,3 98: 35.
Grussen i Magdeburg.
Railskorsningar af stål 3,682: — 635,507: 43.
Summa R:dr 1,100,425: 03.
Styrelsens för Statens Jemvägstrafik Boksluts-kontor den 15 Mars 1866.
Ludviq Tibell.
Bil. Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 67. 17 Bil.
C. Promemoria.
På förekommen anledning anhåller jag att i afseende på anskaffningen af den rörliga materiel, hvartill Rikets Ständer vid denna riksdag anslagit särskilda medel, få meddela följande:
Lokomotiverna, hvaraf 12 erfordras inom Juli och Augusti månader innevarande år, vore utan tvifvel omöjligt att inom denna tid erhålla i Sverige, hvarföre kontrakt om leverans deraf blifvit afslutadt med Hrr Beijer, Peacock &
C:o i Manchester till pris af £ 2,450 för hvarje godsmachin och £ 2,100 för en rangeringsmachin, eller ungefär 44,000 R:dr för de förra och 37,800 R:dr för den sistnämnda, fritt ombord i Hull.
Alla dessa lokomotiver skola förses med gjutståls-tyres från Högbo.
Frakt och uppsättningskostnader utgöra i medeltal 2,000 R:dr för hvarje lokomotiv.
De för de nya banorna behöfliga 50 personvagnar och 18 bagagevagnar samt 4 vagnar för småkreatur, de sednare af ny modell, hafva blifvit beställda vid Lauensteinska fabriken i Hamburg och komma att tillsammans kosta omkring 285,000 R:dr.
Inom landet äro beställda: a) hos F. H.
Kockum i Malmö 200 godsvagnar för 410,000 R:dr. b) hos Peterson i Landskrona 60 godsvagnar för 113,000 R:dr. c) hos Al.
Keiller et C:o i Göteborg 140 godsvagnar och 3 fångvagnar för 275,000 R:dr. d) hos W. Zethelius på Surahammar 1,000 satser axlar och hjul att levereras under loppet af 2 å 3 år för tillsammans 800,000 R:dr.
Dessa redan gjorda beställningar uppgå under innevarande år sammanräknade för: 12 lokomotiver till R:dr 521,800: 472 vagnar till „ 1,083,000: 462 satser axlar och hjul till „ 369,600:
R:dr 1,974,400: hvaraf ungefär 806,800 R:dr i utlandet.
Dessutom återstå att anskaffa 168 godsvagnar, hvilka i mån som förestående leveranser blifva fullgjorda, komma att beställas inom landet dels vid ofvanuppräknade verkstäder och dels vid en under anläggning varande verkstad i Södertelje.
Kostnaden för dessa vagnar kan antagas uppgå till omkring 300,000 R:dr samt för dertill behöfliga axlar och hjul till 134,400 Riksdaler.
Trafik-styrelsen har äfven lofvat att af F. H.
Kockum inköpa 4 af honom utan beställning förfärdigade personvagnar.
Jag anser mig härvid böra tillägga den anmärkning, att de inhemska vagnfäbrikanterne nödgas taga så väl vagnsbjelkar som fjedrar från utlandet, emedan inga verkstäder, som sysselsätta sig med dessa båda tillverkningar, ännu inom landet förefinnas.
Likväl har i dessa dagar en inhemsk verkstad lemnat prof på vagnsfjedrar af gjutstål, som jag hoppas skola befinnas tillfredsställande både till godhet och pris, så att denna betydande artikel framdeles må kunna härstädes erhållas och äfven blifva föremål för export.
Samma förhållande borde ega rum med vagnsbjelkar och andra dylika jernformer, hvilka till ett pris af 10 till 13 R:dr centnern finna ett ganska vidsträckt användande ej allenast till vagnar utan äfven till mångahanda byggnadskonstruktioner.
Stockholm den 21 Februari 1866. G. O. Troilius.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 2 Höft. 3 STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1866. Stats-Utskottets Memorial N:o 68.
\ L å;:U €1».
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 April 1866, kl. 12 midd.
Memorial, med, förslag till voteringspropositioner i anledning af Eiks-Standens skiljaktiga beslut, dels i fraga om anslag till komplettering af bristande materiel ä redan anlagda stambanor, dels om anslag till fortsättande af nordvestra stambanan, dels om anvisande af medel till utvidgning af den beslutade bangården vid Clara sjö. (R. A.) Sedan Stats-Utskottet erhållit del af Riks-Ståndens beslut i anledning af Utskottets Utlåtanden N:o 48, angående anvisande af anslag till komplettering at bristande trafikmateriel å redan anlagda jernvägsstambanor, N:o 54, angående de af Kongl. Maj:t uti nådig Proposition äskade anslag till jernvägsbvggnader samt N:o 59, i fråga om anvisande af medel till utvidgning af deri för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader, får Utskottet härmed framställa de förslag tiil propositioner för omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, hvartill berörda beslut funnits föranleda. l:o.
Uti förstnämnda utlåtande hade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Maj:t i sådant afseende äskat, behagade, till komplettering af bristande trafikinateriel å Statens redan anlagda stambanor, anvisa det för detta ändamål nödiga belopp, i jemnadt tal med Två millioner Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, utbetalas, mot det att den från och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar varder till nämnda kontor levererad.
Denna hemställan har blifvit bifallen af Preste- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet förhöjt anslagssumman från 2,000,000 R:dr till 2,250,000 R:dr.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 3 Raft. •2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 68:
I följd häraf, och sedan Preste- och Bonde-Stånden afslagit de båda andra Riks-Ståndens inbjudningar att i deras ofvanberörda beslut sig förena, får Utskottet, för frågans afgörande i Förstärkt Stats-Utskott, framställa följande voteringsproposition:
Den som, i öfverensstämmelse med bvad Stats-Utskottet föreslagit samt Preste- och Bonde-Stånden beslutat, vill, att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Maj:t i sådant afseende äskat, till komplettering af bristande trafikmateriel å Statens redan anlagda stambanor anvisa det för detta ändamål nödiga belopp, i jemnadt tal med Två millioner (2,000,000) Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret i mån af behof utbetalas, mot det att den från och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna frän Statens jernvägar varder till nämnda kontor levererad, röstar Ja j Den, det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att till komplettering af bristande trafikmateriel å Statens redan anlagda stambanor anvisa det för detta ändamål nödiga belopp med Två millioner tvåhundrafemtiotusen (2,250,000) Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret i mån af behof utbetalas, mot det att den från och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar varder till nämnda kontor levererad. 2:o.
Stats-Utskottets i 2:dra punkten af Utlåtandet N:o 54 gjorda hemställan, att Rikets Ständer, för fortsättande af nordvestra stambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika, måtte anvisa en summa af 500,000 Riksdaler, har blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet; hvaremot BorgareStåndet, med afslag å Utskottets i denna punkt framställda förslag i fråga om rigtningen af nordvestra stambanan, beslutat, att nämnda bana skall sträckas från Christinehamn öfver Norum och Nilsbysundet till Arvika, hvarjemte Ståndet, för banans fortsättande i denna rigtning, anvisat en summa af Femhundratusen Riksdaler; och har Bonde-Ståndet, med afslag å Kongl. Maj:ts Proposition, för såvidt den afser att bestämma rigtningen af nordvestra stambanan genom Wermland mellan Christinehamn och Frykerud och anvisandet af medel till byggande af denna bandel, beslutat, att Rikets Ständer må i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit täcktes till nästa riksdag genom jern vägsbyggnads- och trafikstyrelserna närmare undersöka och utreda de tekniska förhållandena på Norum—Nilsbybanan och de ekonomiska fördelarne med afseende å hvardera af de båda bansträckningarna.
Enär sålunda de tre förstnämnda Stånden, för fortsättning af nordvestra stambanan beviljat ett anslag af Femhundratusen Riksdaler, ehuru två af dessa Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, beslutat, att ifrågavarande stambana skall anläggas från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika, hvaremot, enligt Borgare-Ståndets beslut, nämnda bana skall sträcka sig från Christinehamn öfver Norum och Nilsbysundet till Arvika; får Utskottet, vid det Stats-Utskottets Memorial N:o 68. förhållande att Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden afslagit Bonde-Ståndets inbjudning att förena sig i dess beslut samt sistnämnda
Stånd icke heller antagit Preste-Ståndets inbjudning att med detta Stånd sig förena, hvadan frågan om nordvestra stambanans sträckning måste genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, för denna omröstning föreslå följande voteringsproposition:
Den som vill, att Rikets Ständer för fortsättande af nordvestra stambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika anvisa en summa af Femhundratusen (500.000) Riksdaler, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att nordvestra stambanan skall sträckas från Christinehamn öfver Norum och Nilsbysundet till Arvika samt för banans fortsättning i denna rigtning anvisat en summa af Femhundratusen (500.000) Riksdaler. 3:o. Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva bifallit Stats-Utskottets, uti Utlåtandet N:o 59, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om utvidgning af den blifvande bangården vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader, gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte på det sätt bifalla ifrågavarande nådiga Proposition, att en summa af Femhundratusen Riksdaler Riksmynt må anvisas att under innevarande år från Riksgälds-kontoret utgå för att af Kongl. Majit, i mån af behof, användas till godtgörande dels af de ökade utgifter, som utöfver den i ursprungliga kostnadsförslaget för sammanbindningsbanan beräknade summa erfordrats för verkställande af de i samma förslag afsedda expropriationer och dels för inlösen eller expropriation af den i qvarteret Uggleskans belägna, A. G. Bergfalk tillhöriga egendom; hvaremot Preste- och Bonde-Stånden beslutat, att Kongl. Maj:ts nyssberörda nådiga Proposition icke må af Rikets Ständer bifallas.
Utskottet får alltså för frågans afgörande i Förstärkt Stats-Utskott föreslå följande voterings-proposition:
Den som, lika med hvad Stats-Utskottet föreslagit och Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutat, vill, att Rikets Ständer på det sätt bifalla Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition, att en summa af Femhundratusen (500.000) Riksdaler
Riksmynt må anvisas att under innevarande år från Riksgäldskontoret utgå för att af Kongl. Maj:t, i mån af behof, användas till godtgörande dels af de ökade utgifter, som utöfver den i ursprungliga kostnadsförslaget för sammanbindningsbanan genom Stockholm beräknade summa erfordrats för verkställande af de i samma förslag afsedda expropriationer, och dels för inlösen eller expropriation af den i qvarteret Uggleskans belägna, A. G.
Bergfalk tillhöriga egendom, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att till Kongl.
4 Stats-Utskottets Memorial N:o 68.
Mot det i Andra punkten af detta memorial uppställda förslag till voteringsproposition hafva Herr Leijonancker, F. W., samt Riksdagsfullmägtige Frie Ersson, Jonas Andersson och Carl Johan Svensén sig reserverat, under förklarande, att de såsom sin reservation upptogo det förslag till voterings-proposition, som afgifvits af Riksgälds-afdelningen och hvilket förslag med dertill hörande motivering var af följande lydelse: “Enär sålunda endast två Stånd godkänt Utskottets hemställan att för fortsättande af nordvestra stambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika måtte anvisas 500,000 R:dr, men de öfriga håda Riks-Stånden, nemligen Borgareoch Bonde-Stånden, fattat sins emellan olika beslut, lärer först böra voteras derom huruvida Borgare-Ståndets eller Bonde-Ståndets beslut vid hufvudvoteringen bör antagas till kontraproposition.
Utskottet får alltså för sakens afgörande i Förstärkt Stats-Utskott framställa följande voterings-propositioner: