Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Renta och af betalningar å Inrikes Lån , förslagsvis uppförde till - - 140,0001 ISöjOoo’ Härå afräknasIntressemedel, Licenten, Skatte - Rättighet peli Observa - 804,900 345.099 1,150,000 'Transport 180,000.
1,150,000.
Den 20 Juni. 1009 Transport 180,000. tions - Medel, äfven förslagsvis ... 80,000.
Resten, sorn bör af Bevillningen fyllas 100,oqo, U11 ä n d s k a S k u I d e n:
Dera återstå 4,200,000 R:d i Silfver, hvarå beräknas i rund summa såsom Renta och Capiral - afoetalning 8 procent, utgör således 336,000 R:d, sorn uppföres efter Cours ä 72 sk. i jernt tal till * 500,000.
Första frågan härvid är, om Koiigl.
Maja i Nåder finnér, att denna Skuld, utgörande den af Riksens Ständer vilkorligen fixerade Tredjedel, skall göras gällande eller ej, men jag har ej ansett lämpe ligt att densamma här utesluta, då frågan så hufvudsakligen Verkar på beräkningen i det hela.
Transport 4:<lz B.
N:o 127, ,1 50,000. 0 00,000.
1,750,000, aeno Den 2 o Juni.
Andra omständigheten är, att det Beslut niå fortfara, som år i£ia agde runi, alt, då Coursen är högre än 75 sk., göres ingen Remiss, så framt ej Fordrings-Ägarne vilja, det oaktadt, nöja sig med sådan betalning i Svenska Penningar.
Tredje omständigheten är, att då detta provisionelt beraknadé anslag icke står i förhållande till de, efter för» bindelserna, förekommande afbetainitigar, så bör mi Riksgälds Fullmågtiges Jnstruction desamma uppdragas, att teglera med Fordringsägarna om dessa af. betalningar i förhållande till anslaget pro rata parte, med de särskildta undan» tåg, som för en eller annan orristän® dighet skulle komma att äga rum.
Maj:t icke vid Riksdagen ifrågasätta, å.teruppförandet af denna skuld, sa förekommer blott hvad tom erfordras för Leipziger-Tår et, då resten i de beräknade 500,000, i alla fall, bör anslås Riksgälds Contoiiet, och utgöra Operationsfond att halla Inrikes Stats-papperen (Låne-Obligationerna) i credit och circulatiön.
Bänken érhå'lie*f årligen fran år 181 b ,750,000. 750,000.'
Summa Bevillning R:d 2,500,000.
Den z>o Juni' ion Bilaga Litt. B. Calcul öfver Stats-hänen.
Banken biträder nied sin Discont-fond, sådau den var den i Januari 18*5, exempelvis 6 Millioner.
Deraf 2 Millioner böra renta ä 2 Procent - - - 40,000. och 4 Millioner d:o å 3 Procent - - - - - 120,000.
160,000.
Privata insättningar, sorn ieke öka Sedel-Capitalet, upptagne till Maximum af hvad som blifvit påräknadt, nemligen: illioner å 3 Procent 90,000.
D:o å 5 D:o 100,000.
D:o ä 6 D:o 120,000.
D.o å 7
Do 140,000. 450,000.
Extra Ordinarie Fond, vid utomordentliga behof: Af Banken 2 Millioner å 3 Procent - - - 6o,ooo. En Million är 1818 ä D:o 20.000. J ' 90,000, Summa i ärliga Rentor Maximum.
R:d 700,000..
Man 4 012 lien s o Juni, Man bor ej förmoda att Maximi-Sutntnornä uti alla Glassér af ingående lin komma att fyllas; ty i den man nian insätter på ert rakning , som efter penriinge-ställningen convenerqt, uttager man på en annan, så att till äfventyra kan antagas högst hälften såsom stående, dä planen kommit till stadga och executioo; men, för ;.tt likväl surnmariter visa utslagit i Ciedit, vili man antaga möjligheten att Riksgälds -Contoiret 'körnrné att röra sig i Låne-Väg nied hela denna.
Maximi summa af fond; och då utfaller calculen sålunda i ^ Millioner Ordinarie Discont-fond å 6 Procent - - - . 360 000. g Millioner Privates insättningar ä D:o 540,000. 3 Millioner Extra Ordinarie Discont Eond å D:o - . 130,000. aptEagagcaaaa—wwnaBaaagMfHti sam Ingående Rentor Summa R:d 1,080,000, Deraf beräknas först 1 procent eller | af Rentan för Administrationskostnad och förluster, utgörande ... . 180,000- Sedermera de å andra sidan uppförde Kente-betalningar 700,000. 880,000.
Då'harvid uppkommer ett årligt Öfverskott af . . - R:d 200,000. som egenteligen bör användas att mindska Rentorna på den del af Råne-rörelsen, som för Jordbruket och vissa Näringar anses böra afsättas.
Öm denna Den 20 Junll aoiS denna del af Lane fonden utgår i a:ne slags biträden, nemligen ä 5 procent, som stå oförändrade i 3 år, och derefter, jemte Bentan, erlägga 3 procent afbetalning på Capitalet, samt Lån för större Uppodlingar, sorn, med 4 procents Benta, stå Q.örändrade i 5 år, och derefter årligen ‘göra 3 procents afbetalning på Capitalet, samt, om. vissa reglar föreskrifvas, som tydeligen bestämma hvad som berättigar att inträda i hvardera classen till erhållande af Låne-biträden, så lernnar Ofverskottet tillgång till denna nedsättning för mindst hälften af Låne-rörelse-Capitalet, ty, om ej privata Låö ingå, så blir val Operations - summan mindre, men vinsten deremot i proportion större, ty det är de af privata upptagande Låne-biträden, sorn bara den högsta Bentam
Ännu gäller härvid den an märkning, aftinga Ofver-rentor äro beräknade; varande det ganska angeläget, att den kraft och ferme.té från början etableras och iakttages uti executionen af de ingångna förbindelserna, att den hittills existerande behandling medelst lånens liggning öfver tiden, med flera månaders och ofta flera års öfver-renta, må på möjligaste sätt förek.ommas, såsom ru» inerande för Låntagarna och således äfven skadlig för allmänna välmågan och rörelsen, samt % längden likaledes ock för sjelfva Inrättningen - Ma» lOl } Den 20 Juni.
Man frågar tilläfventyrs, hvilken fond som afsättes för att betala dessa.
Lån vid forfallotiden ?
Derpå svaras: att ledes fenninge - rörelsen med jemnhet oell ordning denna väg fram, sä underhåller den sig sjelf, oell hvad sorn utgår på den ena räkningen, inkommer åter pä den andra.
Men skulle sådant mot förmodan slå felt, så star det alltid öppet, då man finnér - det nyttigt, att småningom draga in på utlåtningarna.
Genom I-Sankens försträckning af extra fond vid förekommande behof, kan man, efter min tanka, alltid balancera denna operation.
Vid frågan om biträde till Götha Canal* kan fond dertill ethållas uti Bankens beräknade årliga tilljlytande Rentor, utan att således Sedel-stocken derigenom på det hela ökes.
Litt. B. Ingifvet elen ij) Maj 1S15.
\ id det af Herr Majoren och Riddaren Vählman till Högloft. Stats-Utskottet ingifna Förslag för Uestämmande nf Bevillninits-Suminan samt till JtinuncepJan Jör Slutens 3 ne JPtnniitge-verk, Stats.
Gon - Den a o Juni. 1015 Contoiret, Riisgälds-Contoiret och Banken intill nä. sta Riksdag, med hänsigt tillika pä beredande af en lifiipare Penningerörelse i Lundel; anhåller jag få till Högloft.
Utskottets uppmärksamhet och bedömande framlemna följande Anmärkningar.
Hvad det förra, eller Förslag lill Bevillninga beloppets best ammande angår, så har ‘Tit.
Pahlman grundat detsamma, sorn slutas med ett Bevill. nings-behof af a,500,000 R:d pa förutsättande: 1:0 Att Statsverkets Inkomst-Titlar lemna något öfverskott mot beräkningen i Staten, och att dessa kunna anses svara emot utgifterna till en fullständigare Reglering .rf Rikets försvars väsende och Eönernas förhöjande inom Militär Staterna samt förhöjning i några andra Titlar, rned anledning af Kongl.
Majas derom gjorda nåiliga proposition, hvaraf skulle följa, att Stats, bristen kunde beräknas till lika Summa, Riksdal. $04,900, sorn den vid iSta års Riksdag ansågs Utgöra. 2:0
Att förhöjningen uti anslagen till Kongl. Majus och öfriga Kongl. Personernas HofhalU nings-Summor, samt for Penninge - Löntagahtl-e Embetsmäns viikors förbättrande kunde calculationsvis beräknas till 345,100 R:d. igenom hvilka båda Summor Tit.
Påhlman bestämmer hela årliga beholvet intill pasta Riksdag för Statsverket lill 1,150,000 R:d. / Söv. 101» Den 20 .Timi.
För min ‘lej lior jag
Utskottet annu hafva fått för liten kännedom örn Statens bade Inkom.
Sters och Utgifters verkeiigen påräkneliga belopp, för att i förväg, på blott förmodan derom, grunda uppgiften till Riksén^ Ständer af erforderliga totala Bevillningsbehofvet. 3:0 Riksgälds-Contoirets behof, årligen till omkostnader, samt Rentor och afbetalningar å Inrikes och Utrikes Uän, har Tit.
Pahlman calculerat till 600,000 Rd, och beräknat till dess godtgörande ett sådant belopp af årliga Bevillningen.
För min ledning till stadgande öfvertygelse härutinnan, önskade jng nödvändigt först inhämta Riksgälds-afdölningens yttrande häröfver.
A:a Bankens erhållande årliga R:d 750,000, som Capital- och Rente-afbetalning å 1809— 1810 arens lemnnde bidrag till Staten, anser Tit.
Påhlman ofelbart böra fortfara, men deremot det •vid jgoo års Riksdag
Ranken på 15 år tillförvissäde årliga amortissements anslag 300,000 R:d, såsom med innevarande år fullgjordt, kunna upphöra.
Härvid har jag för min del intet att erinra.
Efter sålunda uppgörande af Behofs-Supiman tili 2.500,000 R:d, i stället för hittills sedan a Sfi 3 Den 20 Juni. 1017 1812 beräknade 2,650,000 R:dr, anser Tit.
Pahlman, i förhållande till den år 1813 verkeliga utgångna Summa 3,200,000
R:dr —, en nedsättning uti Allmänna Bevillningen kunng äga rijrn af circa 2 13 Procent.
Jag ater befarar, att i anseende till fallna Egendomsvärden och helt förändrad Handels ställning, Bevi 11 nings-förordningen, efter enahanda grunder sorn hitills, ingalunda hädanefter renderar Öfver 2,500,000 R:dr. och au en calcul på lika stort belopp efter enahanda grund framdeles, sorn 1813 utgick, skulle blifva nog va delig, och leda till brist i tillgångar for Statens anslagna behof.
Med upprigtigaste önskan af ett snart slut på Riksdags öfverläggningarnä, och allvarligaste före-* sats (i förening med verkeligt behof att få korn-* ma hem till egna angelägenheters vårdande) att i min mån bidraga till allt sorn kan påskynda detsamma i ordentlig väg, nödgas jag dock, på grund af ofvaiihämnde betänkligheter, för min del bestrida, att Bevillnings-Summan ännu må till fastställande åt Riksens Ständer föreslås; men förmodar, att dermed dock ej länge behöfver dröjas, blott Inkomst- och Utgifts afdelningarne oafbrutet fä sysselsätta sig med beredande af de alldeles nödvändiga materialier derföre-
Skulle resultatet deraf blifva, att vi kunne igenom ned* sättning till ej obetydlig de!, af Statsbrist-ansta , 3e* ioi 8 Den -i o Jani. get Tinna tillfälle ntt verkligen nedsätta ao pro. cent uti Bevillning* Summan, ej emot hvad den 1813 utgjort, utan emot dess hittills varande Änslägsbelopp 2,650,000
R:dr; så, men först ela, vågade jag tillstyrka; att Bevillriings-Utskottet finge sig uppdrager, au nedsätta Bevillnings-utskylderna i allmänhet.
Hvad, fiir det tindra, beträffar Tit.
Pihlman* för Stats Contnrets, Riksgälds- Cont orets och Bankens Financers reglerande för framtiden och utterkull med det samma till lif vande af inre rörelsen och Jfäringnrnes lättande, Jagde grunder, så beslå dessa uti följande: iso Anser Til.
Pahlman so.m en nyttig medelväg imellan de stridiga meningarna om angelägenheten af Sedelstockens (våra nu ägande mynt - lepresentativers) okande ellpr mindskande, den nu varande Sedelstocken böra icke, eller åtniindstpne med bio t långsam och obetydlig årlig indragning, förändras och närmas realisation — och att salunda, hvad å ett sätt lill foije af förut tagna beslut, t. «x. om amortissements afbetalningar till Banken etc. är stadgadt att ingå, på andra vis åter bör till större delen tillsläppas uti allmänna rörelsen.
Jag är visserligen af den tankan, attén stör•76 eller mindre Sedelstock i sig sjelf, det vill »åge ; för dess storhet eller litenhet, aldrig
Jr af dea Den 20 Juni. 1019 den vigt eller vida, som en hastig förändring till det ena ifrån det andra, och skulle således utan betänkande helt förena mig med Tit.
Påhlmans nu nämnda princip, om icke jag trodde, efter den hastiga Sedelökningen år i8og._io, försigtigheten fordra, att man ännu någon tid, åtrnindstone till nästa Riksdag, uppskjuter med ali mindskning, hvarförutan den nuvarande förlägenheten i Landet annars måste allt mera och me* ja, om ock blott småningom, okas. 2m Anser Tit.
Pahlman mera bristande circnlatjon, än bristande myckenhet, af Pappersmyntet utgöra närvarande förlägenhet , och således fia tnför allt liflighet i circulrtioneu brira befordras, och myntväsendet i allmänhet så regleras, att planens verkställande följer tidens sig utvecklande skick, så att Näringarne kunna understödjas i den mån, sorn de efter olika omständigheter hafva olika behof.
Instämmande till hufvudsaklig del uti dea na princip, kan jag dock ej förena mig om de derföre af Tit.
Påhlman föreslagna medel sorn äro: iso Riksgälds-Sedelsto.ckens förblifvande oförändrad vid dess, detta ars början ,/ägande Numerär 5'738.åå8 Fhil
Banco — och således åter utgifvande i rörelsen alltid af ett lika belopp, sorn igenom Bevillning elier Realisation, p» derföre eh i02Q J)?;z 20 Juni, gang stadgade grunder, ingar, hvadan ock slit anslag till Realisationsfond försvinner.
.lag fruktar för min del att Opinionen ej skulle gilla ett sådant beslut, som uppenbart gäckar all Realisation, och i stället förvandlar den till blott vexling; och i så fall skulle ganska lätt, att icke säga visst, ett nytt agioterande imellan Banco, och Riksgälds Sedlarna beredas.
Deremot finner jag ingen betänklighet att tillstyrka, för ej blott bibehållande utan stärkande af Allmänna Crediten för både Banken och Riks.- gälds-Contoret, att Riksens Ständer, i öfverensstämmelse med den princip de en gång etablerat för Riksgälds-Sedlarnas'
Realisation , och till dato verkställt för större delen, nu.uppdraga Banken, att helt ansvara för återstående Riksgälds-Sedlarna.s realiserande småningom, och efter samma grund, sönå hittills följts.
— Då Riksgälds-Sedlarna.s ofvan, nämnde belopp, sedan detta års början, än vidare ansenligen lärer reducerats, är hela öfriga massan af alltför liten betydlighet, att
Bankens öfvertaga!!,- de af dess realiserande ens hos den enfaldigaste skulle kunna väcka någon uppmärksamhet, ledande till nachdel för Bankens Credit, än mindre kan sådant vållas af Riksgälds Sedlarnas småningom saknande i rörelsen.
Hvar och en skall säkert finna sig' mera belåten att hafva blott ett slags Courant mynt, och om för skiljémynts-bsfiofvet det pröfvas nödigt, kan ju Banken öka dess yalörer ra ed någon ytterligare, t. ex. i R:d Banco / 0 X)cn 50 Juni. ' iö2i Banco och till och med å tö 'sk. 8 rst. i stallet för de gamla 16 sk. Riksgälds-Sedlarna, för att äfven i denna del lemna samma facilitationer i handel och vandel.
Den farhäga, som någon kunde hafva, att igenom
Riksgälds myntets indragande helt på detta sätt, priser å varor och arbetslöner in. m. skulle med detsamma öfvergå till lika Numerär i Banco, sorn det dertills haft i Riksgälds-mynt, bör försvinna i min tanka ige-» norn den långsamma gång, denna realisation hittills haft och framdeles skall taga, då dels ingen prescriptionstid derföre sättes; och hvar och en blir öfvertygäd, att han när som lieldst får Riksgälds-Sedlarna i Banken realiserade.
— Adliga besparingen för Riksgälds *■ Verket af den kostnad Sedel-makeriet medförer, och sorn något år gjort ända till 2>7,000 Rid Banco, är ic( ke heller att förakta.
NT en häraf blir Ock följden, att om intet särskildt Amortissements-anslag för P.iksgälds-Sedlarnas realisation skall göras — den Af Tit.
Påhlman åt Riksgälds Confoiret, till öfverlåtande fran Banken föreslagne rättighet af en Discont i snart upphörande Banco-Rilcs-Discontens ställe, bör vid Banken bibehållas, och äf Banco-Fullmägtlga, med dem utaf Riksens
Ständer tilläfventyrs lemnande förstärkning, om så behöfs, förvaltas på sätt, och efter grunder, som derföre komma att stadgas, hvarigenom Banken ■'pinnat genast fullkomlig säkerhet, och efter hand ver - 1Ö22 Den 20 Juni'. verkelig ersättning för den igenom Realisationen af Riksgälds-Sedlarna åtagna nya förbindelse och görande förskott.
Jag inser i alia falt ej något g:Itigf skäl för
Disconträttighetens ofverlåtande på RiksgnldsverIcet, men aldramindst, om Riksgälds Contoiiet befrias från dess Sedlars Realisation, oell således ej mera dertill behöfver samla någon Fond; och jag befarar ej mera hädanefter än hittills någon nachdel för Banken, af den dispositionsrätt till Utlåning i Discontväg, som Banco-för valto ingen, till ett limiteradt belopp, blefve anförtrodd.
Jag bör här i förbigående ock nämna, alt jag icke finner troligt, att i alla fall gamla RiksJDisconten kan med 1816 års slut upplösas; der ätö säkert många fordringar, som en ny Discontinrättning hvarken kan eller bör öfvertaga, och som till en del ej så lätt torde indrifvas; detta hindrar dock icke att ju nya.
Disconten vidtager med nästa år, och, efter sorn inbetalningarne igenom gamla Disconten lemna tillgångar, fortsätter sina Utlåningar.
Påhlman anser äfven de i Götheborg oeh Malmö existerande *sne privata Disconter med Bankens biträde, och hvilkas Octrojer med 1817 lära gå tili ända, böra indragas och förenas med nya Riks-Disconten.
Den 20 Junti io-3 Skulle rnertjngen vara, soft det näsfan synes* att hela JDiscontrnrrlsen endast skulle bedrifva* uti Stockholm, blefve saknaden af den lättnad; Sodra Landsorterr.e haft af Götheborgs- och Malmö.
Disconter, ganska kännbar.
Ar ater meningen, att för Statens räkning Iilial-Disconter i sammanhang med liiks-Öiscon. ten skulle ■inrättas, så torde böra betänkas både kostnaden af sådana särskildta Verk, och svårigheten att alltid kunna påräkna Administrationer af den solidilé och duglighet, sort» fordras for slika befattningar, utan att de blifva intéresserade i saken mera än sorn blott Förvaltare.
Staten vinner ganska säkert mera vid, att fä öfverlåta dessa arne Discont-Iilrättningar i Götheborg och Malmö, efter deras Octrojers' tilländagåertde, åt Götha Canal, i liqvid på biträde åt densamma, äldraheldst Ganal-fiölaget uti dess privilegier redan fått rättighet till sådana FilialDiseonters etablerande i Landsorterna.
Vidare ingår uti den af Tit.
Påhlman för Staten föreslagna Firiance Operation, såsom eif af honom ansedt särdeles verksamt medel till Circtilafionens befrämjande, upplåning igenom Riksgälds Confoiret af privata oell Publica medel-, tili följande olika vilkor och ina^imUhelopp, nemligen : i:o Den 2ö Juni. 1:0
Rån på Afskrifnings-Räkning, bokförde och Utan derföre digifvande Obligationer, med 3 procents Renta, att vid anfordan inldsas, påräknade till högst 3 Millioner. 2:0
Lån på 1 års uppsägning mot 5 procents
Renta till belopp af högst 2 Millioner. 3:0
Dito på 3 år, mot 6 procents Renta och befrielse från Bevillnings - afdrag, likaledes till belopp af högst 2 Millioner, och 4:0 "Permanenta Annuiteter enligt 1810 års Förslag, mot 7 procents Renta, till belopp af högst 2 Millioner.
Dessa 3 slagen, alia mot löpande Reverser, eller så kallade Stats-Obligationer.
Jag tillstår, att jäg för min del tviflnrj det
Staten på dessa vilkor infår några särdeles medel, utom af det första och sista släget.
Det första var 3 procents Afskrifningsräkning, i likhet med hvad Götha Canal - Discont under sednare åren hållit, men som dock blott en enda gång' under 5 år, och då endast för en månads tid, ingått till den här påräknade Summa af 3 millioner R:d, oaktadt flera publica Cassör äfven der sednare åren haft sina Fonds.
Dessa 2 Afskrifnings-Räkningar på lika vilkor skulle prejudicera hvarandra, och om
C anal-Di scouten der - Den 22 0 Juni'. derigenom gick miste om den för Götha Canal deraf påräknade vinst, blefve den sednares behof af allmänt biträde desto större.
I/ån af a:dra och 3:dje Classen till 5 och 6 procent på de föreslagna vilkor, med 1 års uppsägning för de förra och 5 års bestämd tid för de sednare, böra icke väntas, och alldeles intet påräknas, aklraheidsl i en tid, då enskifte icke mot bästa hypothek hafva tillfälle få I/ån på sådana Conditioner; och fruktansvärdt är ej förtroendet lins enskifta till Statens Obligationer, för närvarande, ens så stort som Grediten bland enskilta sins imellan.
Hvad för Öfrigt beträffar det vid 3;dje XAne-CIassen fäsrade särskildta favorahla vilkor, om befrielse flan Eeviilnings-afdrag och, för 4:de Classen eller Permanenta Annuitéter, om j procents
Renta öfver den vanliga eller tillsammans 7 procent; och hvilka sednare slags I>ån jag icke tviflar, att ju inånga publika Stiftqingar, Cassör och äfven någre private Capitalister, hvars Fonder för alltid skola förrentas, komma att erbjuda om just icke till det af Tit.
Påhlman påräknade belopp R:d 2 Millioner- så, enär man jiittilis, icke utan all anledning, befarat, att de för Disconterntrs Räkning upptagande 3 procents
Lån indragit ett och annat förut stående •
Rån från Näringarne ehuru igenom den af de löpande 3 procents Obligationer ökade Sedel-Stocken Närin 4'de B.
N:o 129, 130. 1020 Den 20 Juni.
Näringarna i annan, nemligen Discont väg, blifvit understödde med nära dubbelt belopp hvad ma roan då af de här uppgifna högre Rentevilkor för Cassör och Capitalisten kunna vänta annat än uppsägning af hos privata hittills stående Cäpitaler?
Ja, om än i deras ställe nya Utlånings-tillfällen uti nya Disconten på beqvämligare tider och lindrigare vilkor än hittills bereddes, skulle dock blotta rubbningen af de förra stående
Lånen bereda mångens ofärd.
Jag är ock af den öfvertygelsen, att Annuiteter, eller Permanenta
Lån för hög renta, af Staten aldrig böra gagnäs annat än som Nödfalls Resource, och det är, Gudi Lof! ej nu fråga om.
Med Tit.
Påhlman kan jag Omöjligen före-» na mig uti den slutsats, att Mynt-representativer» nas, Banco-sedlarnas mindskning igenom förvandling till en del uti Siats-Obligationer skall öka de förras värde, på en och samma gång sorn dessa sednare uti Rörelsen skola ersätta bristen af de förra, ty blifva de sednare sökta och användbara i allmänna rörelsen, till lika värde med Banco Sedeln, så är det alldeles detsamma, som om ålit vore oförändradt Banco-sedlar; falla de åter, och säljas till underpris, Som vetkeligen, heldst vid vissa tillfällen, ej skall kunna före* kommas med, den Stats-Obligations-upphåndlingsanstalt for Staten* rakning, som Tit.
Påhlman föreslår, men som i min tanka är högst vådelig att här etablera, så uppkommer visserligen ett Agio imellan dem och Bartco-sedeln, men den ökar
Den 20, Juni. 1027 ökar ej denna sednares värde, annat an i förhållande lill Obligationerna, hvilket väl ej kan åsyftas som något Stats-nyttigt, enär der utgör i sig sjelf bedragande af dem, som för dessa Ob, ligationer lemnat goda Banco-sedlar.
Påhlmans yttrade förutsättande, att vexlar ej få köpas för dessa Obligationer, styrker ytterligare denna farhoga.
Om dessa Anmärkningar emot det föreslagna Upplånings-systemet för Statens räkning finnas förtjena afseende, så blir den väntade ökning af circulationen och lifligheten i Rörelsen sannerligen ej betydelig, oiti någon, aldraheldst, om upplåning af första slaget, Som var ä 3 procent att vid anfordran inlösas, endast skall ske i Stockholm t>et af Tit.
Påhlman föreslagna Creditivel. ler Maximi belopp af Bankens biträde till nya Riks-Discoriten; nemligen genast, och efterhand som gamla Riks-Disconten inbetalar dess nu disponerande - R:d 5,200,000. nu ökadt med - - - 800,000, till jemm 6,000,000. och dessa, i fall af behof, med annu 2,000,000. samt 1818 ytterligare - - 1,000,000.
Summa R:d 9,000,000. blir dock, om Discontert bibehålles vid Banken ej så obetydligt, hvarken till det biträde dermed kan lemnäs -Näringarna utan deras -vidkännande af loa?
Den ao Juni• af Resourcernas hämtande hos elem sjelfva ellet till den vinst det lemnar Banken, om ock den skulle genom en lägre renta för vissa.
Låne-bi« träden litet nedsättas.
Hvad Tit.
Pahlman särskildt nämner i afseende på det för Götila Canal fastställande Biträdes intagande rum uti Finance - regleringen, amen hvilket han anser bäst kunna uti bestämda bidrag utgöras af t. ex. Banket s Rentor, Så har jag här förut redan yttrat, att Staten å min tanka ej bättre och ined mera besparing för Stats-verket samt hytta för Allmänheten ige. norn Låne-tillfäilenas bibehållande der i orten, jkan använda deri for Götheborgs och Malmö privata Disconter snart upphörande rättighet; oell med bifo.gade calcul får jag visa, att med den af mig här föreslagna Riks-DisContens fortsättande för Bankens räkning, på satt ‘sorn sagts, äfvensom fortsättande inbetalning till Banken utaf, vid 1809—10 årens Riksdag beslutade, amortissement på Stats-Verkets skuld 750,000 R:d B:ko årligen’, tillagda Bankens vanliga inkomster, blir icke allenast råd till de bidrag for Riks-Hiscontens ökande framgent, äfvensom det biträde för Magazins-Inrättningen, om så behöfs, hvilka Tit.