Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofvanom de val odlade och tält befolkade bygder, hvilka i Ljusne-elfvens och dermed förenade sjöars lugnvatlenytor egde en kommunikationsled sinsemellan af högt värde, funnes vidsträckta skogsmarker med riklig tillgång på vextlig skog samt mångfaldiga odlingstillfällen af betydande omfång; och de medel till skogseffekternas och andru tunga produkters nedforsling, som dels Ljusne-elfvens, dels Hennans långa vattendrag lemnade, gåfve åt denna landskapsdel ytterligare värderika tillhörigheter, för hvilkas tillgodogörande en lättare beröring, på ginare väg, med balskusten, utgjorde oeftergifligt vilkor.
Den ilrågaställda kommunikationen, genom hvilken, i förening med jernbanan mellan hafsviken vid Hudiksvall och Dellarnes vattendrag vid Forssa kyrka samt ångbåtsfart genom delta vattendrag och öfver de i norra Helsingland belägna sinsemellan förenade sjöarne Norra och Södra Dellen, förbindelse på den ginaste och minst kostsamma väg, öppnades emellan de i anseende till naturlig belägenhet, odling, befolkning m. m. ojemförligt mest framstående delarne af vestra och norra Helsingland inbördes och med hafvet, och hvilken för provinsen Helsinglands framtida utveckling vore af oberäknelig vigt, skulle dessutom utgöra en oskattbar förmån för det of vanliggande landskapet Herjeådalen och södra Jemtland, hvilka genom vestra och norra Helsingland hade sin närmaste ulfartsväg till kusten, och genom samma kommunikation skulle få den tunga lorshagen efter landsväg nära 7 mil förkortad.
Den lättnad, hvilken sålunda skulle beredas för dessa orters transporter till deras närmast vid hafvet belägna afsättningsställe och upphemtande derifrån af innebyggarnes behof utaf lefnadslörnödenheter och annat, har af Bestyrelsen för det bolag, som för företagets åvägabringande sig bildat, ansetts äfven derigenom kunna blifva af någon ännu allmännare vigt och betydelse, enär den från Hudiksvallsljärden olver Ljusdal och Kårböle i Helsingland genom Herjeådalen till Köraas och Trondhjem uppgående allmänna väg redan utgjorde den ginaste förbindelse emellan Sveriges östra kust och Norge, samt denna väg derjemte dels vid Röraas egde samband med flera af Norges vägar i olika riktningar, dels vid Kårböle sammanträffade såväl med Jemllandsvägen öfver Hogdals och Rätans socknar, som med den under åren 1827—1836, medelst användande af arbetskommenderingar anlagda, genom Loos och Voxna ledande, till
Dalarne genom Ore socken ingående vägen.
Enligt uppgjord och hos Rikets Ständer företedd lörslagsbei åkning, skulle de effekter, bestående af trävaror, landtmannaprodukter, salt, strömming, med flera varor, som årligen komma att å den föreslagna jernbanan forslas, uppgå lill en sammanräknad vigt af 210,000 skeppund, samt inkomsterna, med inberäkning af passagerarealgifter, utgöra 127,000 R:dr, hvaremot drift- och underhälls-kostnaden upptagits till 62,508 R:dr, i följd hvaraf rörelsen komme att lemna en årlig behållning af 64,500 R:dr, allt Riksmynt.
1 sammanhang med öppnandet af denna kommunikationsled vore, pä sätt som blifvit Rikets Ständer vidare meddeladl, ifrågasatt anläggning inom Ljusdals socken af en kombinerad sågverks- och jernbruks-rörelse, hvars intressenter, af hvilka äfven järnvägsbyggnadens utförande skulle öfvertagas, hade för afsigt att fortgå Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse A:» 188.
51 med jernvägs-anläggningen vidare på sidan om sjön Södra Dellen, så alt jernvägen, i stället alt byggas såsom först varit ämnadt och de i ämnet gjorda framställningar innehålla, endast emellan Ljusnan och den mot vester utskjutande viken af nämnde sjö, omkring 2; mil, i följd af sednare öfverenskommelse skulle komma atti oafbruten fortgång sträcka sig, med en längd af 41 mil, ända ned till Forssa jernvägsstation, för att derstädes med den redan anlagda Hudiksvall-Forssa jernvägen förenas till en sammanhängande lokomotiv-bana af 6 mils längd.
Det för idkandet af omförmälda sågverksrörelse ifrågaställa bolag, under benämning af Hybo Sågverks-bolag, hvars verk skulle komma att anläggas inom Ljusdals socken, vore, enligt uppgjord prospekt, beräknadt att göra en årlig penningespridning, för verkens drift, inom provinserna Helsingland och Herjeådalen, af 1,072,000 R:dr, samt i frakter för verkens produkter, beräknade på England och Frankrike, omkring 950,000 R:dr, eller tillsammans, 2.022.000 R:dr.
1 ändamål att för del vidtomfattande industri-företaget erhålla disposition öfver tillräckliga skogar, hade köp blifvit uppgjorda om cirka 250,000 tunnland skog, samt tillfälle beredt att bekomma den återstod som behöfdes, och för dessa skogsköp, hvilka endast afsåga alVerkningsrätt under 50 år (ill mogen skog af minst 13 tums lillända, skulle, i händelse trädvarubolaget verkligen komme till stånd, blifva inom slutet af år 1800 utbetalt en summa af öfver En million R:dr.
Ett vilkor för bildande af detta bolag, som komme alt utgöras af inleressenter både inom och utom Sverige, vore dock, att det föreskrifna deltagandet frän Svensk sida i jernvägens byggande och öfrige företag icke uteblefvo; utan hvars uppfyllande, dertill understöd vore behöfligt, hela det tilltänkta stora företaget skulle gå om intet.
För att med redan vunnen erfarenhet ytterligare visa den ifrågasatta järnvägsanläggningens vigt och betydelse, hafva blifvit omnämnde de resullater, som erhållits af den emellan Hudiksvallsljärden och Dellarnes vattendrag färdigbyggda jernbanan.
Utom det alt, i följd al jernvägens öppnande, 2:ne nya ångfartyg tillkommit pä
Dellsjöarne, hade denna jernväg åstadkommit bildandet af Hudiksvalls ångsågsbolag, som hade förlagt elt större sågverk vid jernvägens vestra ändpunkt, och hvilket bolag, dels för denna sågverksnnläggning, dels för rättigheten ali inom Lill-Herrdals socken i Herj (■ådalen under 50 år afverka mogen skog, samt för en flottled mellan Ljusne-elf och Dellsjöarne äfvensom strömrensningar i Herjeådalen med flera arbeten inom riket redan ulgilvit en summa af 1,470,000 R:dr R:ml, och komme alt för sin rörelses bedrifvande inom landel utbetala minst en half million R:dr årligen, hvarjemte, enär bolaget för utskeppningen af sina produkter behölde fartyg till lästetal af 6,000, eller i medeltal 55 skeppund, hvartdera öfverstigande 100 läster, för denna skeppning årligen komme alt erläggas elt IVaktbelopp af öfver 300,000 R:dr, deraf tvåtredjedelar kunde antagas komma Svenska och Norska skeppsfarten tillgodo.
En beslutad anläggning inom Forssa socken vid
Dellarnes vattendrag af ett jernbruk, sorn komme att bestå af masugn, stångjerns-baminare, manufaktursmide m. m., och hvilket komme att till kolning använda allt affall från det förut omnämnda, i dess grannskap belägna sågverket, vore likaledes framkallad af jernvägen, äfvensom, i följd af den utveckling inom orten, hvartill densamma gifvit upphof elt gjuteri jemte mekanisk verkstad blifvit anlagdt vid Hudiksvall.
Utaf de embetsmyndigheler, som, i anledning af den förut omförmälda Bestyrelsens till E. K.
Majit ingifna underdåniga ansökning om låneunderstöd i vanlig ordning sig utlåtit, och dervid gifvit densamma sitt förord, har E. K.
Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs län, på de af sökanderne i underdånighet anförda skäl, förklarat 52 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 188. jernvägs-anläggningen vara af slörsla nytta för örtens och länets förkofran uti industrielt hänsernde; — samt Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, med godkännande af den utaf Kapitenen vid Väg- och Vallenbyggnads-korpsen C.
Adelsköld uppgjorda planen, yttrat att, i det inre af provinsen Helsingland Ljusne-elfven vore, med undantag A ett enda ställe vid Edeforssen, farbar på en sträcka af ungefär 5 mils längd, och derstädes omgifven af särdeles bördiga trakter, sorn dels sjelfva hade en betydlig trafik lill kusten, dels vore belägna i stråkvägen för den hufvudsakligaste rörelsen från öfra Helsingland, Herjeådalen och äfven en del af Jemtland, hvadan dessa trakter utgjorde en i industrielt hänseende särdeles vigtig del af provinsen och vore att anse såsom en medelpunkt för denna norra del, der rörelse samlade sig för alt sedan utgå till kusten.
Förbättrande af kommunikationen deremellan och kuststäderna hade också gifvit anledning till ganska omfattande arbeten, såsom dels anläggning af landsvägar, dels kanal- och slussbyggnader i sjöarne
Dellens vattensystem och dels jernvägsbyggnad emellan ortens förnämsta afsättningsplats Hudiksvall och sjön Dellen, genom hvilken sistnämnde jernväg och den å sjöarne
Dellen anordnade ängbålslarl kommunikationen vore lättad från Hudiksvall inåt landet, så att för fullkomnande af kommunikations-anstalterna längs den för trafiken vigtiga linien upp till den lärbara delen af Ljusnan, återstode endast att, genom den nu föreslagna jernvägs-anläggningen, åstadkomma förening på en väglängd af 2i mil, emellan sjön Dellen och nämnda eif; och då Styrelsen, på grund häraf, ansett denna jernvägs-anläggning af stor vigt och särdeles förtjent af uppmärksamhet, har Styrelsen i underdånighet tillstyrkt bifall till hvad
Deputerade för företaget begärt, eller att ett lånebidrag å tvåtredjedelar af den beräknade kostnaden måtte beviljas, uppgående, i jemn räkning lill 835.000 R:dr Runt.
Då den från hafsviken vid Hudiksvall till det inre af provinsen Helsingland redan åvägabragta kommunikationens utsträckande, genom den nu föreslagna jernbanan, till de bördiga och folkrika trakter, hvilka i provinsens vestra del omgifva Ljusneellvens här utgrenade lugnvatlenylor och dermed förenade vattendrag, eller all anledning bör för desse och öfrige vidsträckta orter, som i denna riktning måste söka förbindelse med nämnde stad och hafvet, blifva af högsta nytta, synnerligast i anseende till den utväg, som derigenom öppnas för tdlgodogörande af ymniga, nästan outtömliga skogstillgångar och talrika odlingstillfällen, med deraf följande ökadt lif och rörelse, vidgad industriel företagsamhet samt tillvexande förråd af effekter till afsättning inom och utom landet, och detta företag på grund häraf synts Rikets Ständer förtjent alt genom understöd å Statens sida befordras lill verkställighet, hafva Rikets Ständer beslutat alt, för anläggning af en till begagnande med lokomotiv alsedd jernbana emellan den mot vester utskjutande viken af sjön södra Dellen till Hybosjön invid Ljusne eif samt derifrån vidare till lugnvattnet nedom fallet vid Ede by i Jerfsö socken, till utgående från Riksgälds-kontoret, i egenskap af lån, anvisa en mot tvåtredjedelar af den beräknade anläggnings-koslnaden svarande summa af 833,(ICO R:dr R:mt, under samma förutsättning och med enahanda vilkor, som blifvit bestämda i afseende på det ofvan förut omlörmälda låneunderstödet till jernväg mellan Rörås och vestra stambanan; dock med den förändring, all nu ifrågavarande lån, hvilket lår under 2:ne åts tid innehafvas ulan kapital-afbetalning, derefter återgäldas inom en tid af 18 år genom inbetalning af t’s årligen utaf ursprungliga kapitalbeloppet, samt att räntan å det utbekomna lånet beräknas till lika belopp, som af Riksgälds-kontoret måste erläggas för de medel, hvilka för beredande af tillgäng lill detta statsbidrag genom upplåning anskaffas. Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 488. 53 3:o.
Angående anläggning af en jernväg förbi Hedens Jorssar i Luleå eif. lili nådig skrifvelse den 16
December sistlidna år bar E. K.
Mnj:t behagat i nåder meddela, atl sedan, vid elt inför E. K. Majlis Befallningshafvande i No libo Ilens län den 27 förulgångne September hållet sammanträde, Luleå slads borgerskap samt åtskillige andra bland länets innevånare öfverenskomma all bilda elt aktiebolag lill åstadkommande af en jernväg förbi Hedens forssar i Luleå eif, i ändamål alt derigenom sammanbinda de olvan- och nedanom dessa forssar liggande, lill elfven hörande lugnvaltenytor och såmedelst öppna en 11 j mil lång kommunikationsled mellan landets inre delar och hafvet, hade E. K. Maj:ts bemälde Befallningshafvande, jemte underdånig anmälan härom, till E. K.
Mapt öfverlemnat en från särskilde vid ofvanberörda sammanlräde utsedde deputerade inkommeri, till E. K.
Majit ställd ansökningsskrift, deruti deputerade, efter frainslällning om de stora fördelar och lättnader för rörelsen, som kunde beredas genom ifrågavarande jernväg, hvilken, enligt elt af t. f. Chefen i Norra Väg- och Valtenbyggnads-distriklel, Kapitenen C.
Adelsköld upprätladt, vid ansöknings-skrilten fogadt och af plan och profil i-ilningar åtlöljdt förslag, beräknats kunna utföras å en längd af 28,100 fot för en kostnad af 140.000 B:dr Ilmi, samt vore afsedd alt anläggas, med 3 lots spårvidd, för hästkraft, dock så all banan, om rörelsen å densamma sådant erfordrade, äfven kunde begagnas för ångkraft, i underdånighet anhållit, att E. K. Majit läcktes till Bikets Ständer aflåta nådig Proposition, att ett låneunderstöd, motsvarande tvåtredjedelar af den i Kapitenen Adelskölds förslag upptagna kostnaden, måtte af allmänna medel beviljas på möjligast billiga vilkor och mot den säkerhet för återbetalningen, sorn kunde pröfvas erforderlig; och liar E. K.
Majit, efter vederböranrles hörande, med afseende å den föreslagna jernvägs-anläggningens stora vigt för rörelsen inom den ifrågavarande vidsträckta landsorten, till Bikets Ständer öfverlemnat den gjorda ansökningen, på det att Bikets Ständer måtte blifva i tillfälle alt pröfva, huruvida tillgång till det för ändamålet ifrågaställa statsbidraget kunde beredas; — varande härförutom på enskild väg hemställan till Rikets Ständer gjord om beviljande af låneunderstöd för det omförmälda jernvägsförelaget, lill enahanda belopp, som deputerade hos E. R.
Maj:t i underdånighet begärt.
I anledning af deputerades underdåniga ansökning har, på sätt den nådiga Skrilvelsen vidare innehåller och de Rikets Ständer tillställda handlingar utvisa, E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län i underdånighet upplyst och anfört: alt vid Luleå eif ofvan Hedens forssar årligen tillverkades betydliga qvanliteter, eller omkring 60 lill 70,000 tolfter bräder, hvilka, i anseende dertill att båtfärden å elfven afbröts vid nämnde forssar, nu måste floltläggas och på sådant säit utför elfven till lastageplats vid Luleå stad lortskaffas, hvarigenom icke blott uppehåll förorsakades, utan äfven bräderna till värdet nedsatles; att dessutom årligen utefter elfven fraktades omkring 4,000 tunnor tjära, hvilka, sedan de från Edeforss blifvit flottade 6 mil till öfre Hedensforss, der mäste från vattnet upptagas för att förbi forssen rullas öfver
Iand och derefter åter i flotta hopläggas, hvarigenom mycken både kostnad och tidsutdrägt för allmoge och trafikerande vållades; att vid upphemtning af spanmål och andra förnödenheter från sjökusten, Hedens lorssar utgjorde elt svårt binder, emedan varorne, om de bomme sjöledes, derstädes måste dragas eller bäras förbi forssa:na; men alt dessa olägenheter blelve afhjelpta genom den föreslagna jernvägen, hvilken för öfrigt, enligt É. K. Maj.Is Belällningshafvandes åsigt, skulle ä elfven framkalla en lifligare handelsrörelse, öka odlingar och bosättningar i ofvan liggande trakter samt i vä - 54 Expedilions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 188. sendtlig mån bidraga lill möjligheten alt tillgodogöra samma trakters rika malmtillgångar', med stöd af hvilket allt E. K. Maj:ts Befallningshafvande ansett sig böra på det högsta förorda den underdåniga ansökningen.
Uti det underdåniga Utlåtande, som af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader häröfver algifvits, har Styrelsen, instämmande i hvad E. K. Maj:ls Befallningshafvande yttrat rörande behofvet af den föreslagna jernvägs-anläggningen, och med tillkännagifvande all, vid granskningen af de dertill hörande plan-och profil-ritningar samt kostnadsberäkningar, någon anledning till anmärkning icke förekommit, i underdånighet, såsom bidrag lill utförandet af samma jernvögs-anläggning, tillstyrkt ett låneunderstöd å 93,000 B:dr B:mt.
Enär undanrödjandet af det hinder, som af de sä kallade Hedens forssar förorsakas i kommunikationen utefter
Luleå eif från och till de ofvanom nämnde forssar belägna trakter af Norrbottens län, synes vara af vigt ej mindre för underlättad transport af de skogseffekter, som derifrån afyttras och för anskaffandet af dessa orters spannmålsbehof samt andra lefnadslörnödenheter, än äfven med hänseende lill den fortskridande odling och lifiigare handelsrörelse, som deraf kan väntas hlifva framkallad, och den möjlighet som derigenom beredes att med framgång bearbeta olvanliggande trakters rikhaltiga lager af bly-, silfver- och jernmalm, anse Rikets Ständer, lika med vederbörande embets-myndigheler, den föreslagna jernvägs-anläggningen, som efter verkställde undersökningar, visat sig utgöra del medel, som för vinnandet af nämnda ändamål kan lättast och för minsta kostnad åstadkommas, vara förtjent att af det allmänna understödjas; och hafva fördenskull Bikels Ständer för anläggning af en jernväg till begagnande med hästkraft förbi Hedens forssar i Luleå eif, till utgående från Riksgälds-kontoret, i egenskap af lån, anvisat en mot tvåtredjedelar af den beräknade anläggnings-kostnaden svarande summa af 93,000 B:dr Bunt, under samma förutsättning och med enahanda vilkor, som blifvit bestämda i afseende på jernrägsanläggningen från Borås till vestra stambanan, dock alt föreskriften angående skeende inbetalningar å aklieteckningssumman, i visst förhållande till de andelar af lånet, som lyftas, icke komma att med hänseende tili det ifrågavarande statsbidraget tillämpas.
Stockholm den 26 Oktober 1860. Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o J89. 55 K o 189. och godkändt hos Ridd. och Adeln den »5 Okt. 1860, Preste-Slåndel den 26 — — Borgare-Ståndet den •26 — — Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade statsobligationer.
(Siats-Utskottets Utlåtanden Niis 1(15 & 206.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 10 Mars innevarande år, tillkännågifvit sina, angående de för fortsättningen af Statens jernvägsbvggnader erforderiige medels upplåning mot statsobligationer å utländskt mynt, fattade, numera till verkställighet befordrade beslut, få Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med deras förklarande i samma underdåniga skrifvelse, härmed yttra sig i anledning af de, i fråga om upplåning inom landet emot der afsältliga samt för inhemska kapitalers förräntande användbara statsobligationer, utaf E. K. Maj:t äfvensom på enskild väg bos Rikets Ständer gjorde framställningar, hvilka, ehuru någon vidare upplåning för beredande af tillgång lill det under innevarande riksdag anvisade anslaget för fortsättning af Statens jernvägsbvggnader icke erfordras, Rikets Ständer likväl, i bär nedan uppgilhe hänseenden ansett förtjena synnerlig uppmärksamhet.
Enligt hvad É. K.
Majit föreslagit i nådig Proposition af den 17 November sistlidna år, angående anskaffningen af medel för Statens jernvägsbyggnaders fortsättande, boide, utaf den lill utgående under åren 1860—186! för detta ändamål föreslagna anslagssumma 25,000,000 R:dr, eli belopp af fem millioner
R:dr upplånas mot statsobligationer, utgilna på Svenska språket och lydande å Svenskt mynt; och har, beträffande vilkoret! för denna upplåning inom landet, eller det så kallade inhemska Fond - 56 Expeditions-Uiskottets Forsing till underd.
Skrifvelse N:o 489. systemet, E. K. Maj:t i nåder uttalat den åsigt, att man helst borde antaga upplåningssältet med perpeluela räntor, eller sådana, som väl vore på Statens, men icke på längifvarens, sida uppsägbara, och som ej heller vore underkastade ulloltning, ulan der amorteringen skedde genom uppköp at' obligationer.
En bland fördelarne al denna (orm för upplåningen skulle vara, att, ulan någon förlust lör Staten, obligationerna kunde utgifvas till lägre kurs än den nominela, emedan den minskning, som härigenom uppkomme i det effektiva kapitalet, godtgjordes genom motsvarande eller ännu större minskning i den förskrifna räntan, hvilket äler längifvaren gerna underkastade sig, emot tryggheten för honom att dylika papper med lägre kurs icke kunde genom uppsägning konverteras.
Men, enär Svenska allmänheten ännu hade föga erfarenhet och vana vid sådana papper, der den lägre räntan motvägdes af lägre kurs eller, med andra ord, af ett underpris vid kapitalets förvärfvande, utan åtminstone lill en början helst torde önska alt erhålla sådana obligationer, som betaltes till sill fulla nominalbelopp, och som derjemte bure en skälig ränta; sä vore det sannolikt tjenligast, om 2 särskilda serier af det inhemska lånet utgäl\es med olika slags obligationer, hvaraf det ena slaget utiemnades al pari och del andra efter fastställd lägre kurs.
1 fråga om beloppet af räntan ä dessa obligationer, ansäge E. K. Majit, att å förra slaget eller de obligationer, som hade parikurs, räntan borde bestämmas till 5 procent, och å det sednare slaget eller obligationerna med nedsatt kurs, utgöra 3,65 procent, eller 3 R:dr 65 öre lör 100 R:dr.
Lägre ränta, än 5 procent al pari, förmodades, med afseende pä alla förevarande omständigheter, vid delta tillfälle icke kunna erbjudas, utan äfventyr, att obligationerna komme all sakna efterfrågan.
Och äfven om det skulle visa sig, att denna ränta framdeles kunde i mer eller mindre män nedsattas, syntes för närvarande någon egentlig skada al bestämmelsen om en högre ränta likväl icke vara att befara, hvarken för Staten, genom en fortsatt ränteförlust, eller lör den allmänna penningesiällningen, genom kapilaiernas ölverdrifna tillopp ä delta håll.
Ty hvad Statsverket belralfade, hade della, när sådant al förhållandet påkallades, alltid en öppen utväg alt bereda sig nedsättning i räntefoten, derigenom att nya obligationer eller föregången uppsägning utgäfvos i de gamlas ställe, d. v. s. alt lånet konverterades till den lägre ranta, som då kunde betingas; och, med hänsigt till penningestäliningen, läge i summans inskränkning till ett relativt obetydligt belopp en sä tillräcklig garanti mot all större rubbning i kapilaiernas placering, att någon farhåga i detta hänseende icke borde kunna uppslå.
Årliga räntans föreslående till 3,65 procent, eller 3 R:dr 65 öre för 100 R:dr utaf den andra serien af obligationer, hvilka skulle kom ma alt utgifvas med nedsatt kurs, grundade sig derpå, alt denna räntefot medlörde en påfallande och särdeles önskvärd enkelhet vid räuleliqvidernas beräkning.
Räntan komme nemligen dä att utgöra 1 öre per dag för 101) R;dr, och det bletve derigenom för hvar oell en lätt att, vid ölverlätelsen af en obligation, beräkna den derå upplupna räntan.
Och dä den ä det nedlagda kapitalet effektivt utgående räntan i allt läll berodde på den kurs, hvartill obligationerna ulgålves, sä syntes tillfället icke böra försummas att, vid den mera godtyckliga räntefotens bestämmande, välja en sådan, som erbjöde en i praktiskt hänseende synnerligen fördelaktig enkelhet.
Hufvudlrågan vore dock att bestämma kursen, hvarefter dessa obligationer skulle ullemifas; ty härpå berodde naturligtvis den effektiva ränta, sorn lör kapitalet erbölles.
Majus åsigt, borde den kurs, hvartill dessa obligationer skulle utgifvas, nu bestämmas till 80 procent af obligationernas nominalbelopp; i hvilket läll den ränta, som långifvare!) ä det effektiva kapitalet erhötle, uppginge lill 4,56 procent, eller 4 R:dr 56 öre för 100 ll:dr. Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
Skrifvelse N:o 489. 57
Att en sådan räntefot, af något mer än 4i procent, borde anses tillräckligt hög, när långifvaren, till följd af den nedsatta kursen å obligationerna vore betryggad för ränlekonversion, syntes kunna antagas; men fastställandet af obligationernas ulgilniiigskurs lill högre än 80 procent, i hvilket läll den effektiva räntan skulle komma alt ytterligare minskas, ansåge E. K.
Majit ej heller lämpligen kunna ske, helst dä man Inge i betraktande, alt, samtidigt med dessa, äfven skulle utgifvas en annan serie obligationer, hvilka visserligen, i anseende till sin kurs al pari, vore underkastade konvertering, men för hvilka räntan tills vidare skulle komma att utgöra 5 procent.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, har E. K. Majit, jemte de i E. K.
Maj :ts förevarande nådiga Proposition framställda förslag, i afseende pä de finansiela frågor, som hade gemenskap med jernvägsbyggnaderna, föreslagit: l:o.