Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:ts och Rikets Krigs— Collegii förvaltning ställde Cassör, men någon gång först flere månader efter förfallotiden återbetalde; Af hvilken anledning E. K.
M. torde i Nåder täckas anbefalla Krigs-Collegium tillse, att, i fall Krigsmanshus-Cassan hädanefter för så beskaffade Låne-biträden skulle behöfva anlitas och Cassans tillgångar dem medgifva, utan uppehåll af dess egna utgifters bestridande, medlen alltid varda före det löpande årets utgång liqviderade, på det
Cassans räkningar icke vidare måtte med några balancer i detta hänseende graveras.
För öfrigt och då, enligt balance-utredningen vid 1820 års Hufvud-Bok, KrigmanshusCassan, dels hos E. K. M. och Kronan, dels ock efter åtskillige aflidne Uppbördsman , nied flere, eger icke obetydliga utestående fordringar, fa hos E. K. M. Riksens Ständer i underd. anhålla, att sådane åtgärder må vidtagas, hvarigenom desse, till en del öfver 100 år gamle, balancer blifva, så fort ske kan, till liqvid eller afskrifning befordrade» Riksens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrifve!ser. 735 Njd 554.
Uppl» o» godk. hos Ridd. o. Ad. d. 93 Oct. 182 -j.
Preste-Ståndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. 24 — —•
Skrifvelse, i anledning af den vid innevarande Riksdag verkställde granskning af Allmänna Magasins-Inrättningens Förvaltning. S. A. K.
Via en uti fortsättning af i822 års Revision, innevarande Riksdag, hos Riksens Ständers SiatsUtskott verkställd granskning af Allmänna Magazins-Inrättningens Förvaltning, under de Tre sista månaderne af nämnde år, hafva Riksens Ständer inhetntat, att, enligt Protocollens föranledande, Kongl Allmänna Magazins-Di rectionen, i följd af pluralitetens beslut den 31 October nästlidet år, låtit utbetala, i förskott å köpeskillingen för den så kallade Eldqvarnen, 3000 R;dr B:cO samt till tomtens friköp särskildt 812 R:dr 18 sk. 10 rst., den förstnämnde
Summan emot
Tre procents ränta, intilldess liqvid komme att uppgöras, men den senare utan vilkor af räntas erläggandej Och alldenstund E. K.
M:ts, den 13 förutgångne September, till Allmänna MagazinsDirectionen aflåtne Nådiga Bref, rörande vilkoren för Eldqvarns-köpet, innehåller, det Directionen borde utfärda förbindelser, att, sist inom •j36 Underdåniga Skrifvelser. två år, räntefrltt betala de, efter afdrag af fram» lidne Presidenten m. m.
Friherre Edelcrantzs i E. K. M:ts och Rikets Stats-Contoir på Nionde Hufvud-Titeln erhållne
Lån af 12,000 R:dr, a. Köpeskillingen återstående 28,000 R:dr, derest denna Summa icke förut kunde gäldas med hvad, genom försäljning af Inrättningens öfverflödige Magazins-hus och lägenheter, under tiden kunde inflyta och genast borde till afbetalning å Köpeskillingen användas, men någre dylike för-: säljnings-medel icke varit att tillgå, då de ofvannämnde förskotten beviljades, samt dessutom vederbörlig af- och tillträdes-syn å Qvarnen då annu icke blifvit verkställd; fördenskull anse Riksens Ständer, det Allmänna Magazins-Directionen härutinnan handlat, ej allenast emot E. K. M :ts, till efterföljd, meddelade Nådiga föreskrifter, utan ock emot Inrättningens bästa, under dess iråkade penninge-brist och knappa tillgång på erforderliga medel till bestridande af Inrättningens öfrige oundgänglige behof.
Ständer finna sig alltså föranlåtne, att, med stöd af 30 §.
Riksdags-Ordnrngen, hos E. K. M. i underd. anmäla de anledningar, som sålunda förekommit, att, emot vederbörande Ledamöter af Directionen, hvilke beslutit ifrågavarande förskotts utbetalning, yrka ansvar i laglig ordning.
Ständer hafva jemväl erfarit, att Allmänna Magazins - Inrättningens SpannemålsLager, förnämligast här i Hufvudstaden, blifvit mer och mindre skadade af sädes-masH samt att, till svar å Allmänna Magazins-Directionens förfrågan om medel deremot, Kongl, Landts-Eruks
Aca - XJnåeråaniga Skrif velséri Äcademien uppgifvit, att anställde t-ön i jetta hänseende icke lemnat fullt tillfredsställande upplysningar; hvadan Riksens Ständer ansett elg bura på detta förhållande fästa E. K. M:ts Nådiga uppmärksamhet, på det vederbörande Kro« no-Magazins-Förvaltare måtte blifva i Nåder förständigade, att, med all möjlig sorgfällighet vid Spannemålens emottagning och vård utj Kronans Magazin, deras åligganden fullgöra.
Ständer framhärda etc,' N:o Uppl. ötgodki hos Ridd. o. Ad. d. 94 Oct. 1823J Preste-Ståndet d. 24 __ — Borgare-Ståndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. a/ — — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, i anleda ning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss, uppå ConsistQrii i Calmar underd. anmälan, rörande det, vid senaste Riksdag, beviljade Ldne-biträde får uppbyggande af ett Gymnasii- och Schöl-hus derstädes m, m, s. a: K. lM[edelst Remiss af den a 6 sistlidne Martti, har E. K. M. till Riksens Ständers Siats-Utskott i Bihang till Riki-St, Prat. lolie Sami, iSij. 47 738 Z/nderdaniga Skrifvelser.
Nåder öfverlemnat en af Consistorium i Calmar i underdånighet afgifven skrifvelse, deruti anmäles, att, till bestridande af de, för uppbyggandet af ett Gymnasii- och Schol-hus i Calmar, erforderlige kostnader, uppgående, enligt af E. K.
M. gillad plan och ritning, till 30,000 R:dr Banco, någon annan tillgång ej skall finnas, än det af Riksens Ständer, år 1818, beviljade BancoXan af 35,000 R:dr, enär den nu varande Byggnads-Cassan, såsom utgörande blott 5102 R.dr 26 sk. 10 rst., skulle behöfva till andra föremål användas; äfvensom att för räntornes betalning å förenämnde Banco-Lån inga säkra utvägar kunde uppgifvas, då Byggnads-Cassans inkomster nästan alla äro tillfällige och, om de på sådant sätt medtogos, hvarken för detta eller andra nödvändiga behof skulle blifva tillräck lige J af hvilken orsak
Consistorium icke eller skolat kunna förbinda sig, att, enligt Banco-Fullmägtiges fordran, såsom för proprie skuld, ansvara för nämnde räntas ordentliga betalande; Hvarjemte Consistorium i underdånighet anhållit, det E. K.
M. täcktes i Nåder afhjelpa hindren för verkställigheten af ifrågavarande byggnad, som icke på lång tid skulle kunna företagas, derest icke ett ytterligare Låne-understöd, stort 5000 R:dr, beviljades, samt hela Låne-Summan finge läntefritt begagnas för åtminstone 5 å 6 år.
Detta hafva Riksens Ständer i öfvervägande tagit; Och enär någon särskild tillgång, såsom säkerhet för det begärda tillökade Låne-anslaget, icke blifvit uppgifven, samt de till ByggnadsCassan för Läro-husen i Stiften , enligt så väl Allmänna Författningar, som E. K.
M:ts sär - Underdåniga Skrifvelser. 739 file ilda Nådiga tillåtelser, inflytande inkomster, liv i 1 ka vid sistl, Riksdag anmäldes till pantförskrifning för det då, såsom tillräckligt antagne, Lånets återbetalning, nu mera, efter meddelad upplysning, icke ens lemna tillgång till räntebetalning de första åren, hafva alltså Riksens Ständer icke funnit skäl, att bifalla förökandet af det Calmar Consistorium beviljade Låne-anslag.
Beträffande åter frågan om räntefritt begagnande af Låne-summan i 5 å 6 år; så enär härvid förekommer, att, vid sistl.
Riksdag, Riksens Ständer, med oförändradt antagande af de, genom Calmar Stifts Fullmägtige, föreslagne vilkor, beslutit, att afbetalningar å det då beviljade iiånet skulle få verkställas med 2 pro. cent af Capitalet årligen, jemte 4 procents ränta, kunna Riksens Ständer icke anse en eftergift af den betingade räntan annorlunda, än såsom oförenlig med Banquens egenskap och tillständiga rätt Samt stridande mot ändamålet med utlåningar af dylik beskaffenhet; och hafva Riksens Ständer alltså ej funnit skäl, att Consistorii ansökning i denna del bifalla.
Hvad sedermera angår ett af berörde Stifts Fullmägtige, vid denne Riksdag, framställdt yrkande om förändring uti det af Banco-Styreisen upprättade
Formulaire för den afgifvande skuld-förbindelsen, enligt hvilket Consistorii nU varande och blifvande Ledamöter skulle, en för alla och alla för en, iklädas ansvarighet för de utfäste inbetalningarnes fullgörande, såsom för proprie skuld; så har det icke Undgått Riksens Ständers uppmärksamhet, att, utom ByggnadsCassans ofvanberörde behållning, de i öfrigt, så - 7 4 o ^Underdåniga Skrifvehér'. som säkerhet för de ärliga betalningarnes fulP görande, uppgifne och påräknade tillgångar äro i högsta måtto eventuella och till beloppet obestämda; Och ehuru Riksens Ständer finna, det Consistorii Ledamöter, vid sådant förhållande, ega skälig anledning, att söka undandraga sig den ifrågavarande personliga ansvarigheten, hvars älskande af dem äfven i och för sig sjelft synes mindre billigt, likväl och då Banquens hufvudsakligaste och, snart sagdt, enda säkerhet ligger uti bibehållandet af Consistorii Ledamöters sa beskaffade ansvarighet och, om denna skulle försvinna, Banquen komme att uti de uppgifne till— gångarne ega säkerhet för endast en så obetydlig del af Låne-summan, att, i slikt fall, dea medgifne
Lånerättigheten icke kan eller bör få begagnas, hafva Riksens Ständer beslutit, att det må ankomma på Consistorii Ledamöter sjelfva, att, i förhållande till de utvägar, som för inbetalningarnes fullgörande efter hand kunna sig förete, afgöra och bedöma, om och till hvad större eller mindre del berörde till 25,000 R:dr fastställde Lånebiträde må i Banquen lyftas, hvartill rättigheten, jemnlikt de, vid sista Riksdag, gifne stadganden, skall än vidare hållas öppen^ sålunda att, innan något af Låne-summan uppbäres, Calmare Consistorium, i likhet med hvad Consistorium i Skara, Landskrona Stads Magistrat samt Kyrko-Rådet i Uddevalla före detta fullgjort, afgifver en sådan skuld-förbindelse, hvar-» igenom Consistorii Ledamöter, en för alla och alla för en, förbinda sig, och efter dem blifvande Ledamöter i Consistorium, till ansvar för Lånet, att betalas på det sätt, Riksens Ständer Underdåniga Skrif velsera förordnat, och derjemte pantförskrifva de uppgifne tillgångarne, med särskildt förbehållen Intecknings-rätt för Banquen i det nya Gymnasii, och Schol-huset, som, då det blifvit uppfördt, äfven bör emot brandskada vederbörligen försäkras.
Detta få Riksens Ständer, till svar å E. K, Mits Nådiga Remiss, i underdånighet meddela. ^Riksens
N:d 256.
Pppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. ä. 24 Octi 1823'i Preste-Ståndet d. 24 — — Borgare-Ståndet d. 24 — —■ Bonde-Ståndet d, .27 — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå f. d. Handlanden P. JK.
Bergs gjorde ansökning, i afseende på liqviderandet af dess skuld till Götha Canal Bolags f. d. Discont-Werk. s. a: k. Sedan en af f. d.
Handlanden P. W. Berg hös Riksens Ständers Fullmägtige Öfver Riksgälds— Contoiret gjord ansökning, att den skuld, för hvilken han hos Götha Canal-Bolags f. d. Di scont-Werk häftade och som skall utgöra x återstående Capital 32,545 R.dr x sk. 9 rst., samt i 74 3 Underdäniga Skrifvelser, upplupne räntor 25,318 Rulr, allt Banco, finge pä det sätt liqvideras, att ofverräntorne skulla eftergifvas och arfvodet till Massans Curatorer af Creditorerne samfäldt bestås, blifvit af beni ål de Fullmägtige afslagen i öfverensstämmelse med innehållet af deras Protocoll för den 10 October nästlidne år, och Berg derefter, uti en till E. K.
M. ingifven skrift, den han i under* dånighet anhållit, att E. K. M. täcktes till Riksens nu församlade Ständer hänvisa, förnyat sin ansökning om eftergift af ofverräntorne å Discont- Werkets fordran, emot det Berg förbundit sig, att, af de hans Hustru tillfallne boskilnadsmedel, betala hela Capitalet jemte Sex för Hundrade deta i ränta, från SkuIdelnefveris förfallodag, tilldess peuningar erlades; så har E- K. M., uti Remiss af den 33 sistlidne April, förklarat
Sig icke böra vägra, att samma ansökning till Riksens Ständers Stats-Utskott i Nader öfverlemna.
Riksens Ständer hafva härvid inhemta!, huruledes, utom det, att, i följd af underlätet bestridande vid bevakningen i Bergs Concours, denne vunnit emot Discont-Werket förmånen, att ej ansvara med hvad han kan framdeles ärfva och förvärfva, det jemväl, genom E. K.
M:ts och Rikets Götha Hof-Rätts af E, K. M. i Nåder fastställde
Dom, blifvit förklaradt, att de Borgenärer, hvilke yrkat, att med förmånsrätt utbekomma bevakade fordringar, men tillika icke bestridt boskillnad för Hustru Berg, vore att anse såsom de der bifallit hennes ansökning derom; att ehuru Discont-Werket, som för en del af sin fordran innehar pant af 16 st.
Actier i Underdåniga Skrifvelser. 743 Lisebergs Sockerbruk , blifvit uti alla Instantier berättigad!, att njuta betalning ur de pantsatte Actierne, så långt de räckte, Curatorerne i Concoursen likväl, med anledning af den Hustru Berg i ofvanberörde måtto tillerkände boskillnad, förmenat henne vara berättigad till sådan förmån för allt hvad, äfven de förmånsrätts-egande Borgenärer, som Boskillnaden icke bestridt, kunde komma att på sina fordringar uppbära, samt derföre och då något sådant bestridande, å Discont-Werkets sida, icke blifvit gjordt, till Hustru
Berg utbetalt hälften af de hos
Disconten pantsatte och till 20,000 R:dr B:co försålde Actier i Lisebergs Sockerbruk, men vägrat, att till Discont-Werket utgifva mera, än andra hälften, 10,000 K:dr, samt att Fullrnägtige, som ansett
Boskillnadsrätten icke böra emot Discont-Werket gälla för mera, än hvad som af Discont-Werkets fordran återstode, sedan den Disconten tillerkände företrädesrätt till betalning ur panten kommit Discont-Werket till godo, anbefallt Werkets Ombudsman, att, genom anställande rättegång, söka desse obehörigen utgifne 10,000 B:dr af vederbörande återvinna; Vid sådant förhållande och alldenstund Ombudsmannen nu mera gifvit vid handen, att, om än, i följd af berörde rättegång, företrädesrätt till de ifrågavarande 10,000 R:dr icke skulle Discont-Werket tillerkännas, utan detsamma således komma att, så väl för desse 10,000
R;dr, som för öfrige återstående fordringen, dela mark om mark med oprioriterade Borgenärer, det i alla fall är att förmoda, det Massan har tillgång för DiscontWerkets godtgörande; Fördenskull hafva liik - 744 Underdåniga Skrifvelse?', sens Ständer desto mindre funnit anledning, att nu eftergifva någon del af den uti E. K. Mjta Nådiga Dom till 12 procent fastställde räntan § Bergs skuld, som, igenom en sådan eftergift, skulle säkert förorsakas en minskning i DiscontiWerkets inkomster af mera än »s.ooo R:dr B:ca.
Detta få, i anledning af E. K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer i underdånighet med» dela; och Riksens Ständer framhärda etc.
.Uppl, o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 24 Oct. 1823!
Preste-Ståndet d. 24 — —• Borgare-Ståndet d, 24 —- —- Bonde-Ståndet d. 27 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Remiss, angående Grefliga Gyllen st jerns ka Familjens förmente fordran hos Slaten. S. A. K. Genom Remiss af den 30 sistlidne Julii, har E. K. M. till Riksens Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnat en, af åtskillige Slägtingar efter framlidne Herr Riks-Rådet Grefve Nils Joransson Gyllenstjerna till Björkesund; ingifven underdånig ansökning om liqvid för en förment fordran hos Staten af 436,729 R:dr 4 Timfj Underdåniga Skrifvelser. 745 Preussisk Courant’, hvilken fordran, enligt hvad Sökanderne förmält och med ingifne handlingar velat styrka, skall hafva tillkommit salunda: att, sedan förre Konungen Carl Knutsons hos Staden Danzig, enligt samma Stads, är 1447, till Högbemäkle Konung utställde Obligation, egande fordran, stor 15,000 mark Preussiske, af sä godt mynt, att 7 sådane mark svarade emot en lödig mark Silfver, uttagits, genom militairisk exsecution, och till Svenska Krigs-Cassan influtit med 55,457 R:dr 3 Timf. Preussisk Courant,' utom 67,000 R:dr så kallade Straffpenningar och 13,400 R:dr, såsom Kronans gewinst af Cours-differencen emellan Riksdaler Courant och Riksdaler Specie, hvarefter medlen, i följd af Högstsalig Konung Carl XII:s anordning uti Nådig Skrifvelse, daterad Heilsberg den 28 Maji 1704, tills vidare blifvit använde i och för Statens då varande krigsbehof, under högtidlig förr säkran om framtida återbetalning och refunderande af GyllenStjernska familjens fordran på annat satt; så har, på Nådig befallning, dåvarande General-Majoren Grefve Magnus Stenbock, under den 6 derpåföljande Junit, i General -KrigsCommissariatet, till dåvarande Ofverste-Lieutenanten Friherre Nils Jöransson Gyllenstjerna ut-j gifvit qvitto å Original-Fordrings-beviset.
Vid handläggning af detta ärende, hafva Riksens Ständer inhemtat, hurusom de angående äldre Krono-Fordringars liqviderande utfärdade och ännu gällande Författningar stadga, det an-< malan om sådane fordringar skall göras hos EK.
Mits och Rikets Kammar-Collegium, som e« ger, att utreda och pröfva ej mindre fordringar - 746 Underdåniga Sirifvelser. nes beskaffenhet, än ock huruvida falalietiden till deras utsökande blifvit behörigen iagttagen, hvarefter frågorne böra underställas K, M:ts Nådiga skärskådande och beslut, innan någon betalning kan ega rum ; att, i följd häraf, Arfvingarne efter Riks-Rådet Grefve Gyllenstjerna, under: den 18 Februarii 1731, hos Kammar-Collegiurn äfven gjort anmälan, om liqvid för hvad han skall hafva haft att fordra af Staten; att, då någon sådan liqvid ej kunde erhållas, innan K. M. i Nåder behagade restituera de fatalier, som till slike Kronofordringars utsökande blifvit förelagde, bemälde Arfvingar derom , den l Julii 1740, ingifvit underdånig ansökning, hvilken, sedan Kammar-Collegium, uti infordradt under» dånigt utlåtande, på anförde skal, densamma afstyrka, vid föredragning i Råd-Kammaren, den 14 April 1741, blef afslagen • att, efter det Gyllenstjernske Arfvingarne, först vid 1762 och vidare vid 1766 års Riksdag, begärt liqvid, genom Riksens Ständers åtgärd, för detta fordringsbelopp, Secreta Utskottet, den 15 October 1766, förklarat, att fordringen vore af den beskaffenhet, att densamma borde anmälas hos K. M., att varda med Arfvingarne liqviderad, Rikets och deras rätt dervid förbehållen; att, efter hvad Kanmiai-Collegium, uti sedermera den 25 October 1779, afgifvet underdånigt yttrande öfver G yllen st jern* k* Arfvingarnes förnyade ansökning derom, upplyst, något Riksens Ständers beslut, i anledning af Secreta Utskottets berörde förklarande, icke blifvit, rörande merbemälde Arfvingars fordran expedieradt, och än mindre af K. M, till verkställighet anbefallt; hvadan Kain - Underdåniga Skrifveiser. 7-17 mar-ColIegium ansett sig icke kunna då mera, än förut, understödja deras yrkande; att då målet derefter, år 1786, förevarit i Rådkammaren, Herrar
Råd gemensamt funnit fatalierne förlorade, men pluraliteten likväl i underdånighet hemställt, om icke den i frågan derjemte sökte resning kunde bifallas, dock blef vid samma tillfälle något K. M:ts Nådiga beslut i ämnet icke meddeladt; att en af Arfvingarne, unden 17 Januarii och 4 Martti 1788, till K.
M. ytterligare inkommit med underdåniga ansökningar om slutlig åtgärd, hvaröfver KammarCollegium ånyo afgaf underdånigt utlåtande, och vid föredragning hvaraf K. M., den 26 April 1803, funnit frågan, huruvida fatalierne vore förlorade, såsom genom Rådets förutnämnde beslut i en Rättegångs-sak afgjord, icke kunna andras, eller i sådant afseende komma under öfverläggning; samt att, hvad åter angick resnings-ansökningen, hvaröfver den emedlertid inrättade Högste
Domstolen borde sig yttra, så och efter det dess Ledamöter enhälligt tillstyrkt, att denna ansökning måtte afslås, har K. M., enligt Stats-Rådets Protocoll den ao Julii 1809, i Nåder bifallit ett sådant Högste
Domstolens tillstyrkande.
Då, enligt hvad berördt är, förevarande fordrings-fråga blifvit behandlad på sätt, ej mindre aldre Iförfattningar, rörande liqvider om Kronofordringar stadga, än ock Riksens Ständer sedermera, till efterrättelse i dylika ämnen, förordnat, uti det för Deras Riksgälds-Contoir utfärdade Reglemente, sorn, uti 7 Art. 2 i afseende på sådan liqvid, fäster det vilkor, att fordringen 748 Underååniga Skrifvel seri siall vara i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakad, på sådan grund laglig prdfvad och af K. M., efter det Riksgälds-Contoirets 'lrullmägtige hörde blifvit, i Nåder fastställd; så^ och enär deremot, på grund af Kammar-Collegii afgifne underdåniga utlåtanden, K. M., genom särskilde beslut, äfven sedan nu varande Grundlag stiftades och antogs, i Nåder förklarat Gref-j veliga Gyllenstjernske
Arfvingarnes ifrågaställde fordran vara af den beskaffenhet, att någon liqvid deraf icke eger rum, i följd hvaraf åter den, med liemtad anledning af Riksens Stan*} ders Secreta Utskotts, år 1766, meddelade yttran-i de derom, nu gjorde ytterligare ansökning, de-! sto mindre, emot hvad sålunda i utstakad ord-j ning är utredt och lagligt pröfvadt, kan till något afseende föranleda, som Secreta Utskottets berörde yttrande, hvilket ock förbehåller Staten dess härunder beroende rätt, icke af Riksens Ständer såsom deras beslut är vordet godkändt eller hos K. M. i underdånighet anmäldt, hafva Riksens Ständer funnit sig icke kunna, i anledning af den underdåniga ansökningen, vidtaga någon åtgärd; Hviket, till svar å E. K.
M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer få i underdånigt het anmäla.
Ständer framhärda etCj Underdåniga S\rifvelseft 749 N:o 358.'
Uppl, o. gödk. hos Ridd. o. Adi d. 29 Oct. 1823!
Preste-Ståndet d. 31 —• .—•
Borgare-Ståndet d. 31 — •—• Bonde-Ståndet d. 3 Novi —- Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, angående nedsättning af stadgade böter för uteblif vande fran Mantalsskrifning, m. m. S. A. K. Sorn Riksens Ständer, i anledning af vackt fraJ ga, beslutit, att de uti Kongl.
Förordningen den 30 September 1812, angående Mantals- och Skattskrifningen i Riket samt uti nu gällande Bevillnings-stadga bestämde böter af a
R:dr för förfallolöst uteblifvande från Mantalsskrifning, böra för framtiden till hälften, eller 1 Rtdr, förminskas; alltså få hos E, K. M. Riksens Ständer underdånigst anhålla, att högstberörde Förordning, så vidt den angår ifrågavarande böter,' måtte, i öfverensstämmelse med detta beslut, varda ändrad.
I sammanhang härmed och då hos Riksens Ständer förekommit, att bestämd föreskrift saknas, i afseende på sättet, huru besvär må anföras öfver E. K. M:ts Befalln i ngshaf vandes Utslag, hvarigenom böter, i följd af 1812 års Kongl. Förordning, ådömas, hafva Riksens Ständer, som anse mål af denna beskaffenhet lämpligast kunna hänföras till de E. K.
M:ts och Rikets fvammar-Collegium i allmänhet uppdrag - j $ o Underdåniga Skrif veisel*. ne ärenden, velat 1 underdånighet föreslå, att E. K. M. täcktes, till allmän efterrättelse, i Nåder förordna: ’‘att den, som ej nöjes åt Kori un a gens Befallningshafvandes Utslag, hvarigenom han till böter i något af de uti Kongl. Förordningen den 30 September 1812, angående Mantals- och Skattskrifningeu i Riket, uppräknade fall, blifvit fälld> må ega, att besvära sig uti Kongl.
Kammaf-Collegium, inom eller sist ä Fyrationdefemte dagen, efter af Konungens Befallningshafvandes Utslag erhållen del, Commun!* cations-dagetl ofäknad, med iagttagande i öfrigt af hvad, angående böternes nedsättning vid än* drings sökande i allmänhet, är föreskrifvet.’!
Riksens Ständer framhärda etc« N:o 25g Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 2g Oct. 1R3 3* Preste-Ståndet d, 31 — — Borgare-Ståndet d. 31 — — Bonde-Ståndet d, 3 NoV* *—* Riksens Ständers undetd.
Skrifvelse, cni okadt anslag ä Stat för Kongl. Billiot heket.
I anledning af väckt fråga om tillökning uti de å Stat för Kongl.
Bibliothekets behof anslagne medel, hafva Riksens Ständer inhemtat, att detta anslag icke är tillräckligt till bestridande af de Underdåniga Skrifvelserl 751 kostnader, som erfordras, dels till inbindning af Bibliothekets exemplar utaf alla inom Sverige utkommande skrifter, dels till inköp af Utländska Vetenskapliga Werk, dels ock till utgifvande af de gamla Landskaps-Lagarne m. m.; Och som ej blott del allmännas väl, utan äfven Nationens värdighet kräfva, att nödig tillgång för omförmälde behof varder anvisad, vilja Riksens Ständer bifalla, att, Utom de för Kongl. Bibliotheket redan å Stat uppförde 1000 R:dr, ytterligare 2000 R:dr må. i samma ändamål bestås, och således hela årliga anslags-summan för Bibliotheket varda fastställd till 3000 R:dr; Hvilket beslut Riksens Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla, och Riksens Ständer framhärda etc.
Uppbo. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 29 Oct. 1823?
Breste-Ståndet d. 31 —- — Borgare-Ståndet d. 31 — — Bonde-Ståndet d. 3 Nov. — Riksens Ständers underd.