Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
FVån Hedervärda Bonde - Ståndet har till Stats- och Bevillnings-Utskotten blifvit remitteradt Riksdags - Fullmägtigen J. J. Ruthbergs Memorial, angående särskildt anslag af Bevillnings-medlen, till arfvode och aflöning för de Tjenstemän, hvilka biträda vid Taxerings- och Pröfnings-Committéer inom Norrbottens Län.
Och som, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss al d. 26 sistlidne Januarii, Tippa den af Konungens Befallningshafvande i Norrbottens Län, C ■ ( 9Ö0 Stats- Utskottets Betänkanden. hos Kongl. Maj:t i underdånighet gjorde framställning, om behofvet af ett sådant sår, skildt anslag till förenämnde ändamål, Rikets Höglofl.
Ständer vid innevarande Riksdag, med bifall till deras Stats-Utskotts tillstyrkande, förordnat, att till fördelning mellan de Personer, hvilka varit, vid 1820 års Pröfnings-Committée i Norrbottens Lån, tjenstgörande, skulle af de i Landt-Rånteriet influtne, eller inflytande Bevillnings-medel, få användas 220 R:dr Banco, samt att för 1821 och följande åren, så långe de för Taxeringskostnadens utgörande i 1818 års Bevillnings - Förordning faststålde grunder åro gällande, ett lika belopp af Bevillningsmedlen särskildt får till nämnde behof årligen disponeras; Så anse Utskotten något ytterligare anslag, ån det som sålunda redan blifvit till det uppgifne ändamålet beviljadt, icke i anledning af Ruthbergs Motion kunna tillstyrkas.
Ständers bepröfvande vördsamt understålles.
Stockholm den 16 Maji 1823, Stats-Udskottets Betänkanclcn. 96* N;0 169.
Ankom den 37 Maji 1823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående sökt befrielse från Tiondes utgörande, på i o års tid, för Alun-tillverkningen vid Lowerts Bruk JVIedelst Remiss den 16 sistl, April, har Kongl. Maj:t tåckts i Nåder lemna Statsutskottet del af Herrar M. J.
Bjårnstjernäs, C, G.
Sahlstens och J. C.
Reneckes, såsom disponenter af Lowerts Alun-Verk, underdåniga ansökning att, på 10 årstid, Nådigst förunnas befrielse från utgörande af Tionde för tillverkningen vid nämnde Bruk, Disponenterne anföra härvid i underdånighet, att Lowerts Bruk, som år 1723 erhöll sine första Privilegier till anläggning i Olands Södra Mot, i anseende till svårigheten, att från Småland öfverföra ali den ved, som till Bruket erfordrades, heldst Alun-Skifferns tjenlighet till bränsle vid kokningen, då icke var känd, blifvit, med sedermera erhållet Nådigt tillstånd, anlagdt. på Småländska <j(h. Stats-Utskotlets Betcinkanden. sidan i Calmare Lån, och Sodra More Hårad, med skyldighet för egarne att, inom de anviste utmålen på Oland taga Skiffxen, till hvars afhemtande vid en nara intill grånsande hamn, Degerhamn kallad, Last-Bryggor anlades, der Verkets Fartyg kunde lägga till, och finna skydd för stormarne, och skall tillverkningen, under en mer och mindre gynnande conjunctur, men med alltid ostörd gång, på sådant sått, blifvit fortsatt till år 1804, då, till anläggning på idels mils afstånd, söder från Degerhamn, ett nytt Äiun-Verk på Öland privilegierades, hvars egare vidtagit den utväg till bortförande af de så kallade Kallsyrorne eller den Alun-skiffer , sorn undergått rostning och lutning, utstjelpa deni i sjön, der denna materia, efter någon tids förlopp upplöst, genom de Höst och Vinter vanligen inträffande sydvestliga stormarne, blifvit drifne allt närmare och närmare ofvannåmnde Lastage-plats, hvars hamn derigenom, redan åren 18 *8 och I8l9> till den grad fylldes, att ställen, hvarest om hösten varit 5 a 6 fot vatten och derutöfver, dels förändrats till torrt land och dels uppgrundats till ett högst obetydligt djup af 1 a 2 fot.
Förlägenheten blef dock, för den gång afhjelpt medelst en ny, mycket Ståts-Utskottets Betänkanden. c)63 kostsam Lastbryggas uppförande, men genom de stormar, som rasat sistlidne host och vinter, skall på nytt en ännu större uppgrundning, af samma ämne bestående, hafva uppkommit; så att, enligt en, af Lots-fördelnings- Chefen Nils Rothman, uppråttad Charta med tillhörande beskrifning, för närvarande, endast en liten rånna år öppen, genom hvilken 4 a 5 fot djuptgående Fartyg kunna framkomma till Last-bryggan, men utmed densamma till större delen ej finnes annat ån torrt land, och vidare vid Brohufvudet, i stället för g k 10 fots djup, endast 5 fots vatten j och som hamnen vid Degerhamn sålunda, utan Lowerts Bruks-egares förvållande, blifvit till större delen obrukbar, samt all anledning vore att befara, det inloppet utan kraftig motverkan, ån vidare försämrades, då all Skiffer-afhemtning blefve omöjlig och hvarigenom Bruksegare såttas i den obehagliga nödvändigheten, att välja mellan Verkets nedläggning eller hamnens återställande i dess förra skick, dels genom muddring och dels genom ytterligare Bro-byggningar, af hvilka alternativer det förra skulle medföra uppoffring af den betydliga Egendom, BruksInteressenterne ega i Verket, och det senare åter förutsätter kostnader som, sår - r)64 Stats-Utskottets Betänkanden, deles i närvarande får handelen och Aluntillverkningen ofördelagtiga conjuncturen, öfverstego den enskilda förmågan, hafva Disponenterne, på desse skål och under åberopande af den vinst, som skulle tillskyndats både ortens Innevånare och det allmänna genom Lowerts Alun-Verks fortfarande bedrifvande, framställt ifrågavarande underdåniga anhållan.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, synes vål, som skulle hamnen vid Degerhamn fordra ett skyndsamt och med betydliga kostnader förenadt iståndsåttande, om den af Lowerts Alun-Bruks-egarne till den erforderlige Skifferns afhemtande, med någon fördel, skall kunna begagnas, samt att Disponenterne af Verket alltså icke saknat anledning till deras nu i underdånighet gjorde framställning; men som det bevis om hamnens beskaffenhet, hvilket
Disponenterne åberopat, i förevarande fall, icke kan anses tillfyllestgörande, och ej eller år utredt, huruvida egarne till det i Lowerts grannskap varande nya Alun-Verket kunna vara något ansvar underkastade, för det de, genom kallsyrornes utstjelpande i Sjön, vållat uppgrundningen vid Degerhamn, finner Stats-Utskottet, i sakens Stats-Utskotlets Betänkanden. g6S så beskaffade skick, sig icke kunna lernna annat tillstyrkande, ån att Riksens Högloft Stander måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täck tes Kgl.
Majit, genotn dertill utsedde skicklige och ovåldige personer, i Nåder låta på stället undersöka forhållandet i omformåldte omständigheter, samt derefter och sedan Kgl. Kammar- och Bergs-Collegierna fått tillfälle att ofver ämnet sig utlåta, taga under Nådig profning, om och i hvad mån de nu hegärde frihets åren, i jemförelse till ofvanberorde kostnader, måga Lowerts Bruks-egare beviljas; Hvilket till Riksens Högloft Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen ofverlemnas.
Stockholm den 22 Maji 1823.
NiO 170* Ankom don Maji 1823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Remiss uppå Hårads-Skrifvaren Rydings underdåniga ansökning, om utbekommande af innehållen Mantals-skrifnings - provision.
IVXedelst Nådig Remiss af d. 16 nåstlidne April, har Kongl Maj;t till Stats* f)6G Stats-Utskottets Betänkanden.
Utskottet öfverlemnat en ansökning af Hårads-Srifvaren i Vane, Bjerke, Flundre, Ahle och Vådtle Håraders Fögderi af Elfsborgs Lån, Joh. Fred.
Ryding, deruti han i underdånighet anhållit, om utbekommande af origtigt innehållen Mantals-skrifnings - provision för åren 1810 till och med I8i7> utgörande tillsammans 70 R:dr 25 sk. 6 rst Banco, och upplysa de vid den underdåniga ansökningen fogade Handlingar, att sedan i följd af Författningarne, io:de penningen af Mantals-skrifnings-provisionen årligen blifvit innehållen i och för uppkommande afkortningar å denna uppbörd, har, uppå Landshöfdinge-Åmbetets, i berörde Lån, reqvisition, om anordnande af den del, derutaf för åren i8'0 till och med 1815» som efter det afkortnings-beloppet blifvit kåndt, skulle vidare utgå, Kongl.
Stats-Contoiret genom skrifvelse till Landshöfdingen af d. 30 Junii 1819 förklarat, det den återstående provisionen, hvilken för Ryding belupit till 40 R:dr 43 sk. 6 rst Banco, icke kunde utbetalas på den grund, att reqvisitionen derå ej inkommit inom den i Kongl. Kungörelsen den q
December 1812 utstakade prsescriptions tid; Hvarefter den likaledes innehållne provisionen för åren 1816 och 1817, Stat s-Ut skottets Betärikanden. 967 som utgjort 29 R:dr 3 o sk. blifvit i 1818 års Lands-Bok afförd, så att hans förlust bestiger sig, för alla dessa åren, till 70
R:dr 25 sk. 6 rst. och då Ryding deröfver hos Kongl. Majt i underdånighet fort klagan, har Kongl. Maj:t genom Nådig Resolution d. 19 December 1821» efter vederbörandes hörande, förklarat, att Kongl.
Stats-Contoiret rätteligen förfarit, i hvad som rörer den innestående Mantals-skrilnings-provisionen för åren 1810 till och med 1815» samt i Nåder profvat skäligt, det egde Hårads-Skrifvaren Ryding, att vid nasta Riksdag till Kongl, Maj:t inkomma med förnyad underdånig ansökning i detta ämne, då Kongl. Maj:t ville till Riksens Ständers profning öfverlemna, huruvida, till godtgörande af sistnämnde provisions belopp, något särskildt anslag må beviljas; men beträffande åter det, af Ryding sökte utbekommande af återstående Mantals-skrifnings - provision för åren 1816 och 1817? så fann Kongl. Maj:t den delen af ämnet i dess då varande skick, ej kunna till omedelbar
Nådig pröfning upptaga Enligt hvad Stats-Utskottet inhemtat, innehålles vid anordnandet af den provision, som bestås för Mantalsskrif - t)68 Stats-Utskottets TJetänkcmden ningen till viss proCent utaf den inflytande inkomsten, io proCent för möjligen blifvande atkorfningar å denna uppbörd, men hvilken innehållning sedermera, når afkorrtningarne åro till beloppet utredde, godtgores Mantals-Skrifvaren i den mån han dertill kan vara berättigad, samt, efter skeende uträkning och reqvisition ^ sorn bår verkställas inom den i Kongl. Kungörelsen d. g
December 1812 stadgade praescriptionstid för fordringar hos Stats-Verket, nemligen d.
I Julii året efter det, då fordringen blifvit bestämd.
Då uppbörden för ett Skatte-år skall vara verkställd, samt resterne redovisade det påföljande året i Augusti månad, hvarefter Råkenskaperne afslutas, och bor vara insänd till Kgl. Kammar-Collegium inom slutet af Junii månad, det derpå följande året: så måste ock till den tiden vara utredt och gifvet, hvad af Mantals-penningarne ingår på det hela, så att, då kan utrönas hvad Mantals-Skrifvaren tillkommer utaf den forst gjorde provisionella innehållningen.
Sålunda hade exempelvis beloppet häraf för år 1815, bordt vara kändt vid Junii månads slut 1817» då Mantals-Skrifvarens fordran hårå alltså var bestämd; och, med tillämpning af Hågstberörde Nådiga Kungörelse borde Stats-Utskottets Betänkanden.
96g denne under året 1817 uppkomne och utredde fordran, derefter inom prasscriptionstiden reqvircras.
Hårads-Skrifvaren synes dervid vara i tillfälle, att forst och nogast kånna beloppet utaf afkortningarne, dem han i Råkenskaperne skall afskrifva; och honom åligger jemväl, enligt åberopade Kongl.
Kungörelsen, att inom den 15 Maji äret efter det hans fordran år bestämd, uppgifva och bestyrka den hos Landshöfdingen, som derpå har att inom d. 1 Julii samma år, hos Kongl. Stats-Contoiret gora anmälan om utgiftens anordnande.
I följd häraf, hade det alltså tillhört Hårads-Skrifvaren Ryding, att årligen hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uppgifva och styrka, hvad som kunde vidare tillkomma honom af de innehållne 10 proCent å Mantals-provisionen, för den i frågavarande tiden; men enär, efter hvad år upplyst, sådant icke blifvit iagttaget för någotdera året, hvilket
Ryding äfven medgifvit, så år det sålunda genom egen underlåtenhet egenteligen, som den anmälde förlusten uppkommit.
Och som det med Kongl. Kungörelsen af d. 9 December 1812, åsyftade ändamål, att, inom viss tid, kunna beräkna Stats-Verkets Stats- Utskottets JBelänkanclen. utgifter, icke skulle vinnas, derest försummelsen utan giltiga skål, ej medförde vidare påföljd, ån den, att afvakta Riksens Stånders sammankomst, men deremot sådant påfordrade särskildt anslag och således förorsakade, att en Författning, gifven i afsigt att betrygga Statsverket för efterräkningar, deremot klefve för Staten menlig, kan på desse skål, dem Riksens Högloft
Ständer i flere dylika frågor, vid denna Riksdag, gillat, Stats-Utskottet icke tillstyrka, det någre medel må till Hårads-Skrifvaren Rydings godtgörande af den innehållne Mantalsskrifnings-provisionen anvisas.
Hvilket dock till Riksens Hoglofl.
Ständers beprfifvande vördsamligen öfverlemnas.
Stockholm d. 22 Maji 1823.
N:0 171.
Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar, i fråga om medels anslående å Stat, till befordrande af Yexel-under visningen.
Uti Hedervärda Bonde-Ståndet har, i anledning af Stats-Utskoljtets utlåtande den 10 Stats-Utskottcts Betänkan den.
I o sistl.
April, ofver Herr Carl W.
Tigerscholds
Motion, om anslag af allmänna medel till Vexel-undervisningens befordran, anmärkning blifvit gjord, på grund hvaraf denna fråga år af Ståndet återremitterad; Men som de öfrige 3:ne Stånden, nemligen Högloft Ridderskapet och Adeln, Hogv.
Preste-Ståndet och Vållofl. Borgare-Ståndet, d. 17 i forlidne månad, bifallit Utskottets yttrande, har Utskottet ansett sig icke kunna till vidare handläggning upptaga detta sålunda, likmätigt 6g $.
Regerings-Formen, afgjorde ärende; Hvilket Utskottet får vördsamt anmäla.
Stockholm d. 22 Maji 1823- N.O 172.
Ankom den 27 Maji i8a3.
Utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmågtigen Olof Månssons Memorial, om Lösen till Skatte af Jerko-Holme i Blekinge Lån.
Kammar-Collegium, uti en derstädes anhängig tvist, emellan Bojiderne Mäns Olsson och Mäns Persson å 4 Sdml. 2 B. 63 |)72 StatStUt skottets B et änkan den. ena, samt Bönderne Måns Persson, Svert Persson, Ola Nilsson och Åke Persson, alla på Sturkö, å andra sidan, angående båttre rått till Skattelösen af en uti Skärgården af Östersjön belägen holme, Jerkö kallad, hörande till Sturkö Socken, Östra Hårad och Blekinge Lån, medelst Utslag d. 29 Junii 1820, förklarat, att, som Jerkö-holme vore af sådan egenskap, att densamma, emot 77 §. Regerings-Formen, utan Kongl. Maj:ts och Riksens Stånders gemensamma samtycke, icke finge till Skatte försåljas, funne Kongl.
Collegium något Skatteköp derå då icke ega rum; Så har Riksdags-Fullmågtigen Olof Månsson från Blekinge, till undanrödjande af detta hinder för Jerkö holmes upplåtande under Skattemanna rått, så vidt detsamma på Riksens Stånders åtgärd beror, uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet Memorial, anmält ärendet, med hemställan att Jerkö desto heldre måtte till Skatte försåljas, som den, efter hans tanka, ingalunda kunde hånföras till sådane Kronans Gods och Lågenheter, som dem, hvarpå ofvanberörde i Regerings-Formen har afseende.
Efter erhållen Remiss, får Stats-Utskottet anmäla, att, enligt anteckning i Jorde-Böckerne, år Jerkö upptagen så - Siats-Utskottets
B et änkan den. 97 3 Som en Krono holme med a R:dr 16 sk.
Ränta, Och har densamma, jemlikt Kgl. Kaminar-Collegii Stådjo-Bref d. 10 Maji 17H2, blifvit på 50 års tid, till besittning upplåten framlidne Vice Amiralen m. m.
Friherre Johan von Raijalin hvars rått nu mera innehafves af ofvanbemålde Mans Persson, Sven Persson, Ola Nils-* son och Ahe Persson.
Då alltså Jerkö holme, från längre tider tillbaka, varit ansedd af den natur, att Kongl.
Kammar-Collegium, efter omståndigheterne, kunnat derom förordna, lärer någon anledning till tvifvelsmål, icke vara för handen, att ju denna holme, såsom Kongl.
Kammar-Collegium, på grund af Jorde-Böckerne, jemväl yttrat, bör hänföras till de uti 77 §. af Regerings-Formen omförmåldte Krono Lågenheter, vid hvilket förhållande och enär, ej eller någre särskilde omständigheter inträffa, som kunna föranleda dertill, att Jerkö mer, ån andra dylika Lågenheter, Kronan genom Skatteköp afhåndes, Stats-Utskottet icke kan understödja Riksdags-Fullmågtigen Olof Månssons i detta hänseende, gjorde framställning; Hvilket till Riksens
Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen öfverlemnas.
974 Stats-Utskottets Betcinkanden.
Stånders Statssamt Allmånna-Besvårs- och Ekonomi - Utskotts Utlåtande, i anledning af RikdagsFullmågtigen Eric Mörtbergs Memorial, om inrättandet af en Schola i Öfver-Torneå Socken.
TPill gemensam handläggning af Statsoch Ekonomi-Utskotten har Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Protocolls Utdrag af d. ig nåstlidne Martii; åfverlemnat ett Memorial af Riksdags-Fullmågtigen från Norrbottens Lån Eric Mårtberg, som med afseende derå, att uti Ofver- och NederTorneå Socknar en stor del innevånare skola sakna nödig undervisning både i Svenska och Finska Språken, hvilkas kännedom vore högst nödvändig, för att i framtiden bilda dem till nyttiga medlemmar, hemställt, att en Schola må blifva anlagd vid Moder-kyrkan uti OfverTorneå Socken, eller vid Hietaniemi, och en Lärare, med fullkomlig kännedom af begge språken, dervid antagas; till hvars aflonandc och öfrige kostnader Stats-Vt skottets Betänkande?!. gy5 de medel, efter Mortbcrgs tanka kunde användas, som årligen ifrån Ofver- och Neder-Torneå Socknar utbetalas.
Vid profningen af denna fråga, hafva Utskotten funnit densamma, i det skick den nu sig företer, innefatta en sådan enskild angelägenhet, som icke utgör föremål får Riksens Hoglofl.
Ständers åtgärd, utan anse Utskotten vederbörande lämpligast kunna genom ifrågavarande framställning bereda det Nådiga afseende, som densamma, enligt sig företeende om-« ståndigheter kan anses förtjena.
Stockholm den 20 Maji 1823, N:ö 174.
Ankom den'27
Maj i8u3.
Stånders Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, öfver Herr J.
Ullbergs Memorial, om anläggande af en Fyrbåk på Holmöns Norra udde, vid inloppet till Qvarken.
Uti afgifvet, samt till Stats- och Economi-Utskottens gemensamma handlägg - gnQ St al s- Ut sko t tet s Betcinkanden. ning remitteradt Memorial, har Ledamoten af Vållofl. Borgare-Ståndet, Herr J.
Ullberg föreslagit, att, sedan ansökning flere gånger blifvit gjord, om anläggande af en Fyrbåk på Norra Udden af Holm-on i Bottniska Viken, vid inloppet till Qvarken, utan att någon verkan deraf följt, åtgärd af Riksens Högloft.
Ständer desto heldre måtte vidtagas, till befordrad verkställighet häraf, som å ena sidan, den våda för hvilken Sjömannen under Storm och mörker är blottståld i detta trånga farvatten, och erfarenheten af de många der inträffade Skeppsbrott oundgångeligen fordrar denna säkerhets-anstalt, och å den andra Lots-Båk- samt Ringpenningeafgiften, genom den deri skedde förhöjning uppgått till ett så betydligt belopp utöfver hvad vid sista Riksdag deraf varit påråknadt, att medel, efter Motionärens förmenande, icke böra kunna saknas för uppfyllande af de ändamål, som med Båk-afgiftens utgörande varit åsyftade
Uti hvilket anförande Herr H.
Bjuhr sig förenat.
Utskotten, som funnit nödigt att, för en närmare kännedom af ämnet, förskaffa sig åtskillige upplysningar, hafva i den ordning Riksdags - Ordningens 42 §.
Stats-Utskottets Betänkanden. beståmmer, sökt och från Förvaltningen af Sjö-Årenderna, samt Lots-DirecteursÅmbetet erhållit de underrättelser: att sedan, i anledning af Borgare-Ståndets vid 1810 års Riksdag gjorde, och vid 1812 års Riksdag förnyade underdåniga ansökning, om anläggande af en Fyrbåk på Holmön, Kongl. Maj;t anbefallt Förvaltningen af Sjö-Årenderne, att med underdånigt yttrande häröfver inkomma, bemålde Förvaltning, uti underdånig skrifvelse d. I Februarii 1814, tillstyrkt en StenkolsFyrbåks inrättande af nyare uppfinningen på en bergudd, kallad Kornskylarne, vid Norra åndan af Holmön, med bifogande tillika af upprättad ritning och kostnadsförslag dertill: att Kongl.
Maj:t uti Nådigt svar härå d. 22 i samma månad förklarat, att som på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, ett project till förändrad organisation af Lots-Verks-Styrelsen blifvit utarbetadt, och snart komme att Kgl. Maj:ts Nådiga pröfning underställas, Kgl. Maj:t funnit frågan om Fyrbåkens uppförande böra hvila, till dess den blifvande Lots-Styrelsen fått deröfver underdånigt Utlåtande afgifva; Att den nya LotsRegleringen likväl först d. 20 Junii 1820, blifvit af Kongl. Maj:t faststäld, och icke förr ån med detta års början möjlighet <j^8 Ståts-Utskottets Betänkanden. beredd, till Lots-Inråttningens fullkorn» liga organisation i Norra delen af Bottniska hafvet; samt att dels i atbidan på resultaten af de i detta haf Nådigst anbefalde undersökningar och Hydrographiska måtningar, hvilka instundande Sommar komma att verkställas omkring Holmön i Östra och Vestra Qyarken,. dels i anseende till den obetydliga Sjöfart» som sedan 1803 af Svenska medborgare i detta farvatten idkas, och nödvändigheten att företrädesvis befordra nybygganden och förbättringar al Bakar å de ställen, der de genom en lifligare och jemnare Sjöfart, såsom på Rikets Södra och Vestra kuster, varit eller ännu åro af behofvet mera påkallade, och dels med fåstadt afseende derå, att i de ärliga Fyrings-Staterne för sådane ändamål hittills -endast 4,000 Rtdr varit anslagne, Förvaltningen och Lots-Directeurs-Åmbetet af desse skål ännu icke kunnat tili uppbyggande 1 underdånighet anmäla den projecterade Fyrbåken på Holmön.
Då Utskotten sålunda inhemtat, att behofvet af en Fyrbåks uppförande på Norra udden af Holmön redan af vederbörande Ambets-verk blifvit hos Kongl. Maj:t anmäldt, och af Kongl. Maj:t i Stats-Utskottets Betänkanderi.
979 Nåder erkand; samt således med säkerhet år att vänta, att verkställigheten deraf kan emotses, enär omståndigheterne sådant medgifva, och de derför nu motande hindren hunnit un dan rödjas, så hafva Utskotten icke ansett skål förekomma , att tillstyrka Riksens Högloft Ständer, att genom underdånig framställning å nyo väcka Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på detta Ämne.
Till Riksens Hoglofl.
Eget beprofvande hemstålles dock detta vördsammeligen.
N:0 175.
Antom den 27 Maji 1823.
Stånders Statssamt Allmänna Besvårs- ock Economi-Utskotts Utlåtande, i anledning af de flere vid detta Riksmöte gjorde framställningar om Provincial-Låkares tillsättande i åtskilliga Län.
Uti sårskildte, till Stats- och Ekonomi-Utskottens gemensamma Utlåtande Stats-Utskottets JBetänkanden. remitterade Memorial, hafva Pehr Ericsson från Kronobergs
Lån, Nils Strindlund från Vester-Norrlands Lån och Moses Johansson från Vesterbottens
Lån, föreslagit, att utom de i berörde 3:ne Lån nuvarande Provincial-Medici, en sårskild Provincial-Låkare för hvartdera
Lånet måtte antagas och med Lön på Stat forses, samt anvisas till District, i Kronobergs
Lån, Sunnerbo Hårad, med station i Ljungby: i Vester-Norrlands Lån Ramsele, Resele, Sollefteå, Boteå och Torsåkers Församlingar, med Station i Sollefteå;samt i Vesterbottens
Lån Löfångers, Burträsks och Skellefteå Socknar Jemte Arfvidsjauers och Arjeplogs Lappmarks Församlingar; hvarförutan Motioner inom samtlige Respective Riks-Stånden blifvit våckte, om tillsättandet af en Provincial-Låkare i Norra Halland; äfvensom Riksdags-Fullmagtigen Johan Jacob Rutberg, vid föredragning inom Hedervärda Bonde-Ståndet till Remiss af den, utaf Pehr Andersson från Halland i nyssnämnda ändamål våckte fråga, i egenskap af särskild Motion, yrkat anslag för en Provincial-Låkare i Norrbottens Lån;— Och hade slutligen Nils Strindlund tillika hemställt, att ett Apothek måtte få i Sollefteå inråttas. Stats-Utskottets Betänkanden. q8i Till ådagaläggande af behofvet utaf en utvidgad Läkare-vård, uti ifrågavarande Lån, har blifvit anfördt: af Pehr Ericsson, att, inom Sunnerbo Hårad, det storsta till vidd och folkmängd i Kronobergs
Lån, icke finnes någon ståndigt bosatt Läkare; att detta Hårad icke eller har någon Stad, hvarifrån Låkare-hjelp skulle kunna våntas, samt att, då Lånets ende Provincial-Låkare, som har sin station i Vexiö, år aflågsnad ända till 12 a 13 mil, från den längst bort belägne delen af Sunnerbo Hårad, storsta svårighet möter för honom, att, åt Innevånarne i denna ort, kunna lemna något biträde: — Af Nils Strindlund: att, ehuru , Vester-Norrlands
Lån förut år försedt med 2:ne Provincial-Låkare, med Sundsvall och Nätra till vistelse-orter, i Vestra delen af Lånet, ställen likväl finnas, som hafva ända till 30 mil och derutöfver, till den ort, hvarest Läkare år tillgänglig, och hvilka icke, såsom i en del andre Lån, kunna i sitt behof afLåkarc-vård hjelpas genom stationerande derstädes af Regements- och Bataillons-Låkare, emedan sådane inom Vester-Norrlands Lån icke finnas; af Moses Johansson: att från Umeå, der Vesterbottens ende Provincial-Låkare bor, till de Norra 983 Stcits-Utskottcts Betänkanden.