Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare har Bonde-Ståndet, i afseende på redaclionen i allmänhet af de Grundlagsförslag, Utskottet framställt, företrädesvis utmärkt föreskrifterna uti 110, 111 och i 12 §§., såsom till den grad invecklade och otydliga, att desamma, utan bifogad omständlig förklaring, svårligen skulle kunna af Riksförsamlingen tillämpas, och för öfrigt gjort åtskilliga anmärkningar, såsom upplysningar hvartill
Ståndet gillat det förslag till ny redaction (^utom af Regeringsformens 55, 60, 61, 64 och io5§§, hvilkas i Memorialet N:o 85 föreslagna redaction sedermera blifvit af Ståndet gillad, jemväl) af 4,9. 5a och 53 §§. af Regeringsformen, som blifvit utarbetadt att remissen åtfölja; hvarjemte Ståndet förklarat sig anse, icke blott öfriga delar af Utskottets förslag, utan äfven Rikets Grundlagar i deras helhet, i behof af en förbättrad redaction.
Ståndets yttrande slutas med en, på anförda skäl stödd, förklaring, att, ehuru Ståndet icke ansett sig Grundlagsenligt kunna undgå att, ännu innan Utskottets Jemknings-betänkande, i anledning af Riks-Ståndens emot Utskottets Memorial N:o 38 gjorda anmärkningar, inkommit, till pröfning upptaga de i Utskottets Memorial N:o 68 framstälda Grundlagsförslag, Ståndet likväl ville hafva sin rätt förbehållen att, sedan Utskottets förslag till Representationens om bildning blifvit i sin helhet Riks-Ståndens slutliga behandling understähla, då, ulan hinder af nu fattade beslut, meddela det utlåtande, hvartill sakens beskaffenhet kunde föranleda.
Vid pröfnigen af Memoria let N:o 85, har Bonde-Ståndet funnit för godt att till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, enligt56§.
Regeringsformen, antaga de af Constitutions-Utskoltet i samma Memorial framstälda förslag, så väl till Vallag, som till ändringar och tillägg uti Regeringsformen och uti Tryckfrihets-Förordningen.
Utskottet torde bland dessa yttranden först böra till besvarande upptaga Bonde-Ståndets, rörande Memorialet JY:o 68, afgifna, såsom de enda mera i detalj ingående; och Utskottet får då, i anledning af Ståndets anmärkningar emot redactionen af Rikets Grundlagar i de delar, hvilka Utskottet i sina til 1 Riksens Ständer afgifna serskilda förslag icke vidrört, erinra, att Utskottet föreslagit de ändringar i dessa Grundlagar, hvilka Utskottet 4 Conslitutions-UtskoUcls Memorialj N;o 10S. ansett högst nötliga eller nyttiga och möjliga att veikstä!la; och att förslag om sådana ändringar i Ståndens plena ieke få väckas, utom af Konungen ; hvadan Utskottet ej heller Grundlagsenligt kan å Ståndets anmärkning i denna del göra något afseende.
Så vida deremot Ståndets anmärkningar träffa den af Utskottet, föreslagna redaction, har Utskottet funnit dem, både i den del, som angår nämnda redaction i allmänhet, och i den, hvilken rörer de af Utskottet föreslagna no, iri och 112 §§ Regeringsformen, alltför obestämda, att föranleda någon åtgärd å Utskottets sida; hvaremot Utskottet, så vida Ståndet icke, med begagnande af det förbehåll, hvarmed det slutat sitt yttrande, rörande Memorialet N:o 68, skulle vilja frånträda dessa anmärkningar, skall ställa sig hvarje närmare bestämd anmärkning, som SlåndeL vill Utskottet meddela, till den efterrättelse, sorn beskaffenheten fordrar.
Ståndets anmärkningar, rörande de af Utskottet föreslagna 5a och 53 §§.
Regeringsformen träffa, så vidt de angå redactionen, hufvudsakligen den del deraf, hvilken Utskottet bibehållit oförändrad, och kunna således, på redan anförda skäl, icke af Utskottet afses.
Hvad efter denna afsöndring återstår af redactions-anmärkningar, torde Ståndet finna dels så nära sammanhängande med hvad rör den gamla redactionen, dels af så ringa vigt, att Ståndet behagar derifrån afstå.
Ståndets anmärkning emot 5.2 §.
Regeringsformen , alt nemligen En enda Förmyndare för omyndig Konung icke må förordnas, kan Utskottet, som bibehållit den i 62 §.
Riksdags-Ordningen stadgade regeln, på redan anfördt skäl icke upptaga, enär den innefattar ett förslag till Grundlagsändring, hvilket icke blifvit i Grundlagsenlig ordning väckt.
Hvad deremot angår Ståndets anmärkningar emot de af Utskottet föreslagna 49 och 136 §§.
Regeringsformen, så har Utskottet visserligen i Memorialet N:o 68, sid. 8, anmält sin afsigt att, i händelse Utskottets i samma Memorial afgifna förslag med eller utan ändringar
Liefve antaget att till nästa Riksdag hvila, till Riksens Ständer inkomma med utlåtande om det sätt, hvarpå förslag, motsvarande åtskilliga förut under Riksdagen, utan afseende på Representationens ombildning, framslälda, skulle kunna uti det i Memorialet N:o 68 innefattade alternatift intagas; och Utskottet hade vid denna anmälan äfven afseende på de tvänne, hvilka Bonde-Ståndet nämnt; men då Ståndet visserligen har rätt att i en Grundlagsändring, den Ståndet j öfrigt allena antagit, yrka de modificalioner, Ståndet finner lämpliga, och hvilka icke innefatta nya förslag, har Utskottet ansett sig böra ställa sig
Ståndets fordran i detta afseende till efterrättelse.
Utskottet har dock ansett sig böra anmärka, att det tillägg, som Ståndet uti 49 § fordrat, neni - Conslkutions-Utskottels MemorialIV.o toS. 5 linén ali äfven Förmyndare-styrelse skall uttryckligen nämnas, såsom berättigad ali Riksförsamlingen till urtima Riksdag kalla, när den nödigt linner, dels torde vara betänkligt, på den grund, att, örn ett sådant stadgande intages, utan att den Interims-Slyrelse, som stundom mer än ett helt Ar kan styra Riket, på samma gång nämnes, tvekan möjligen skulle kunna hysas, huruvida denna Interims-styrelse, t. ex. då främmande magt angripit
Riket med krig, och det större Creditivet behöfver lyftas, skulle ega rätt att till urtima Riksdag kalla, dels synes öfverflödigt, då Förmyndare-styrelse, som Regeringen, i Konungens namn, efter Grundlagen för, utan tvifvel ock i denna punkt eger full Konungslig magt; hvadan Utskottet hemställer, att Bonde-Ståndet ville tillåta, att detta tillägg utur den af Ståndet godkända redaction må uteslutas; och anhåller ConslitutionS-Utskollet, att BondeStåndet mätte, så skyndsamt ske kan, utlåta sig, huruvida det, med de nu af Utskottet, på grund af Ståndets anmärkningar, gjorda, äfvensom med de förut i Memorialet N:o 85 föreslagna, rättelser uti Memorialet N:o 68, tili Grundlagsenlig behandling antager samma Memorial och sålunda äfven godkänner de af Utskottet i nedanskrifna Ja-proposition intagna redactioner.
.Beskaffenheten af de Tre öfriga Riks-Slåndens här ofvan omförmälda yttranden nödgar
Utskottet att i minnet återföra Representationsfrågans föregående behandling vid innevarande Riksdag.
I Memorialet K:o 38 framlade Utskottet ett formligt Grundlagsförslag.
Utskottet tillät sig icke att, efter det år 1810 gifna exemplet, inskränka sig till uppställande af allmänna grundsatser i förenämnda fråga.
De af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden till Utskottet, i anledning af förenämnda Memorial, hänvisade anmärkningar innehöllo deremot endast sådana grundsatser.
En bland de så uttalade grundsatserna var den högst vigtiga om ståndsdelningens bibehållande både vid valrättens och valbarhetens bestämning: en grundsats, fullkomligen motsatt den af Bonde-Ståndet godkända, på hvilken Utskottets förslag var bygdt.
En sammanjemkning af två så stridiga grundsatser till ett enda helt utlåtande fann Utskottet icke möjlig; en sammanjemkning , byggd på förutsättningen, att den ena grundsatsen skulle blifva frånträdd af det eller de Riks-Stånd, som densamma omfattat, ansåg Utskottet, i betraktande af den vigt, hvart Stånd för sig lagt på den grundsats, det godkänt, förmäten.
Ett försök att af de Tre Ståndens, från Bonde-Ståndets afvikande, tankar bilda och, för omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskolt, framställa ett serskildt lagförslag, såsom contraproposition mot det af Utskottet redan afgifna, med de af Bonde-Ståndet fordrade rättelser, var icke af Grundlagen föranlåtet.
Denna 6 Conslitulions-Ulskoltets Memorial, N.o toS. ålägger Utskottet att föreslå sådan omröstning till antagande af det ena eller andra Ståndets gemensamma tankar, icke att för sådan omröstning utarbeta dessa tankar till lagförslag.
I sådana omständigheter föreslog Utskottet den omröstning, hvilken, efter det samtliga Riks-Slånden den medgifvit, den 3 December förlidet år i Förstärkt Constitutions-Utskott egde ram; och genom hvilken frågan om Stånds- eller samfälda val atgjordes.
Att den åsigt, som ledde Utskottet till detta förslag, öfverensstämrle med Riksens Ständers, derpå fick Utskottet ett nytt bevis någon tid derefter.
Sedan Utskottet nemligen i Representationsfrågan, kort eber Utskottets framställning om bemälda omröstning, afgifvit Memorialet N:o 68, oell sedermera, såsom Jernkningsförslag, Memorialet N:o 8), fordrade ett Riks-Stånd beslut i Förstärkt Constitutions-Utskott rörande principfrågan om Riksförsamlingens konstitueraride på En eller Två Kamrar.
De öfriga RiksSlånden gåfvo äfven till denna begärda omröstning bifall; ehuru de båda grundsatserna, mellan hvilka samma omröstning skulle skilja , då voro , i hvar sitt af sist nämnda Memorial, utarbetade till lagförslag och Riks-Stånden således voro i tillfälle att pröfva samt , i händelse Riks-Slånden efter en sådan pröfning och deraf föranledda rättelser stannat i olika meningar, till voterings-p ro positioner, vid en sådan omröstning, som deri ifrågavarande, i stället för nakna grundsatser antaga dessa lagförslag.
Den andra sålunda af Riks-Stånden medgifna omröstningen i Förstärkt Constitutions-Utskott rörande
Rrepresentationsfrågan försiggick den i innevarande månad.
Båda de omförmälda omröstningarna hafva lemnat bestämda utlåtanden om hvar sin grundsats.
Den form , i hvilken , lill följd af det sätt, hvarpå de Tre Riks-Stånden framställt sina emot Memorialet N:o 38 gjorda anmärkningar, berörda utlåtanden blifvit beredda, kunna icke betaga riem den kraft och verkan, som hvarje medelst omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott fullständigt beredt utlåtande tillkommer.
Någon anledning till tvifvel i detta afseende kan icke hemtas från Regeringsformens 56 §■ , den enda, som nämner omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott , och som derom stadgar, att, när, i fråga om förändring af stadganden i Grundlagarne, anmärkningar i Ståndens plena göras, och emellan dessa anmärkningar oförenliga skiljaktigheter finnas, hvilka icke genom eftergifvanden Stånden emellan undanrödjas, Constitutions-Utskottet skall förstärkas till ett antal af Tjugu personer af hvarje
Stånd, hvilka genom samfäld omröstning skiljakligheterna förena, och att det dymedelst fullständigt beredda utlåtande sedan skall hvila till Riksens Ständers afgörande vid nästa Riksdag. Constitulions-Ulskottets Memorial, N.-o 10S. 7 [ denna §. finnes intet förbehåll, att endast det utlåtande af Förstärkt Consliiutions-Utskott skall anses f ullständigt beredt, och till nästa Riksdag hvila, sorn är klädt i draglén af en lag-paragraf, eller att ett sådant Utskott skulle kunna rösta om blotta reglor för ett närvarande ConstitutionsUtskotts arbete: reglor, hvilka Riksens Ständer, vid samma Riksdag, skulle kunna, genom ogillande af sjelfva Utskotts-arbetet, åter tillintetgöra.
Ehvad förmodan man än må hysa, om huruvida lagstiftaren, vid godkännande af nämnda lagrums senare moment, erinrat sig möjligheten al sådana slags utlåtanden, som de medelst omförmälda två omröstningar beredda , gäller lagni icke destomindre utan inskränkning om alla dem, hvilka medelst omröstning i Förstärkt Consliiutions-Utskott kommit till stånd, enär Grundlagen icke medgifvit Riksens Stander att i något fall låta ett Föistärkt Constitutions-Ulskott rösta med annan kraft och verkan, än samma lag i allmänhet föreskrifver.
Utskottet beböfver väl icke, vid sådant förhållande, erinra, att hvarken i Utskottets hemställanden om förrberörda, i Representationsfrågan anstälda, två omröstningar, eller i Riks-Ståudens öfver samma hemställanden afgifna yttranden, finnes någon anledning, att de utlåtanden, till hvilkas beredande samma omröstningar funnos nödiga, skulle anses annorlunda, än åberopade lagrum stadgar.
Efter det sålunda, genom oftaberörda två omröstningar, för Nationalrepresentationens ordbildning blifvit bestämda två nya hufvudgi under, utom de tvänne, hvilka samtliga Riks-Slånden i sina serskilda yttranden mer eller mindre uttryckligen erkänt, nemligen sjelfskrifvenbetens upphörande och de hittills orepresenterade, men till representation berättigade, medborgareclassernas inrymmande uti Representationen, och ehuru förstnämnda hufvudgrunder först vid en blifvande Riksdag kunna förkastas, hafva, på sätt ofvan är nämndt, Trenne Riks-Slånd, utan att meddela Utskottet några bestämda skäl, ogillat, men Bonde-Ståndet i hufvudsaken gillat de af Utskottet på dessa hufvudgrunder i Memorialen Ntris 68 och 85 bygdå förslag.
Denna skiljaktighet är af den art, att Utskottet, jemlikt Regeringsformens 56 §, blott kan till samtliga Riks-Slåndens behandlande anmäla den, jemte förslag till de för omröstning derom i Förstärkt Conslitulions-Utskott nödiga voterings-proposi tioner.
Men dåde två förrberörda, genom omröstning i Förstärkt ConstilutionsUtskott beredda, utlåtanden måste i någon form till nästa Riksdag hvila, bör Utskottet, innan det föreslår nyssnämnda voterings-propositioner till slutlig jemkning mellan Riks-Slåndens, i anledning af Utskottets Memorial N:ris 68 och 85 yttrade, gemensamma tankar, erinra, att beskafFenheten af 8 Conslilutions-CJtskotlcts Memorial, N.o 10S. oftanämnda utlåtanden gör det, så länge Kongl. Majit i Nåder tillåter innevarande Riksmötes foi tsättning, till en oefiei gillig pligt för ConstilutionsUtskotlet att, i händelse den här nedan föreslagna Nej-proposition skulle i Förstärkt Constitulions-Utskott blifva den vinnande, fortfara nied utarbetande och inlemnande af förslag till de med ofvannämnda Utlåtanden sammanhängande Grundlagsförändringar, tilldess Riks-Slånden, antingen i sina serskilda plena, eller genom Förstärkt Constitutions-UtskoLt, förenat sig om antagande af ett sådant förslag att till nästa Riksdag hvila.
Med denna förklaring, och under förutsättning, att Bonde-Ståndet bifaller, hvad Utskottet här ofvan till Ståndet hemställt, får Utskottet för omröstning i Förstärkt Constilulions-Utskott föreslå nedanstående voteringsproposition :
Den, som till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänner, dels det i Coust ii iitions-Utskoltets Memorial N:ris 38 och 68 framstälda förslag om fliks lags-Oiduiugeus upphäfvande, dels den uti summa Utskotts Memorial N:o 85 föreslagna Vallag, dels de uti samma Utskotts Memelia!
N:o 68 innefattade förslag om ändringar och tillägg uti Regeringsformen, Successions-Ordningen och Tryckfrihets-Förordningen, de i Memorialet
N:o 68 innefattade förslag likväl med, ej mindre de uti Constilulions-Utskottets Memorial N:o 85 föreslagna ändringar, än följande af Bonde-SLåndet fordrade redaclion al Reger ingsforroen , § 49'
Riksförsamlingen sammanträde till Lagtima Riksdag hvari Tredje år, den första helgfria dag i November månad.
Uti Riksdagsbeslutet vid Lagtima Riksdag skall intagas uttrycklig kallelse till den nästinfali ande.
Till Urtima Riksdag åge Konungen att, när så nödigt finnes, Riksförsamlingen kafla.
Ej rnå Urtima Riksdag fortfara, sedan tid för sammanträde till Lagtima inne är.
Och Regeringsformen, § >36.
Ej må Riksdag utan Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut kunna upplösas förr, än Sex månader tilländagått från den dag, då, vid Lagtima Riksdag, Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksförsamlingen underrätta, Coust iUitiotfe-Utskoltcls Memorial, N.o ioö. 9 underrätta, eiler, vid Urtima Riksdag , Riksförsamlingen afhört den i 64 §• omförmälda berättelse.
Efter nämnde tids förlopp skall Riksförsamlingen åtskiljas, sä vida icke Konungen och båda Hamrarne, hvar för sig, minst fjorton dagar förut hafva öfverenskomma om Riksdagens förlängning på bestämd tid.
Der så oförmodadt hända skulle, att, när Riksdagen skall upplösas.
Riksförsamlingen icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning fastställt, då skall Konungen kunna Riksförsamlingen åtskilja; och fortfare den förra Bevillningen intill nästa Riksdag.
Är åter Bevillningens heta belopp bestämdt, men Riksförsamlingen icke om fördelningen ense , då skola , efter den faststälda Bevillnings-summans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit för delad, de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade Artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och uppdrage Riksförsamlingen Dess Fullmäktige i Riks-Banken och Riksgälds-Conloret att en ny Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Yinner Nej, komma hvarken Constilutions-Utskottets i Memorialet N:o 38 framstälda förslag om borttagande af Riksdags-Ordningens 11, 12, i3, 14. 15, 17, 18, 19 och 22 §§. , eller samma Utskotts förslag i Memorialen N:ris 68 och 85 att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
JBth. lill R.
Prof. i34<> och 1841■ 3 Sami. Raft. 2 TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 1841.
Constitulions-UiskoUets Memorial, N.o 106. 1 N:o 166.
Ank. till Exp. Utsk. der, 5 Maj iS/j-i, kl. 2 e. ta.
Memorial till Riksens Ständer> med ytterligare utlåtande_, i anledning af de i Riks-Stånden emot Comtitutions-Utskottets Memorial N:o 5y gjordaj och såsom gemensama tankar tell Utskottet hänvisadej anmärkningar.
\ id pröfningert af Utskottets förslag i Memorialet N:o förklarades, såsom gemensam lunka, af Borgare-Ståndet: att företrädesvis det i sama Memolial afgifna förslaget tili förändring af Regeringsformens 43 §• borde, för vinnande af större tydlighet, omredigeras; och af Bonde-Ståndet: att 43 § Regeringsformen, för erhållande af större tydlighet, borde omredigeras.
Då Utskottet, i Memorialet N:o 81, till samtliga Ståndens kännedom anmälte dessa anmärkningar, tillkännagaf Utskottet derjemte , dels att Utskottet väl ej uti sistnämnda förslag funnit annan otydlighet, än den, som förorsakades af ett då rättad t tryckfel, men deremot insett möjligheten af en förkortning uti sama förslags sista punkt; dels ock, att Utskottet ansåg sig böra uppskjuta att afgifva något förslag till denna förkortning, lill dess sig visat, huruvida Preste-Ståndets yttrande om den nästföregående punkten, kunde deruti åstadkomma någon ändring, sorn på den följande kunde få inflytelse.
Preste-Ståndets omförmälda yttrande har nu, på sätt Utskottets Memorial N:o 104 upplyser, blifvit genom omröstning i Förstärkt ConstitutionsUtskott underkändt.
Utskoltet finnér sig derföre, ehuru Borgare-Ståndet, vid behandlingen af Utskottets Memorial N:o 81 , med bifall till Utskottets deruti gjorda hemställan om ändring af den föreslagna 8 §.
Regeringsformen, till Grundlagsenlig behandling antagit Utskottets Memorial N:o 57, nu, till följd af Bonde-Ståndets ännu icke förändrade tanka, böra, såsom ett försök till saman jemkning af de serskilda Riks-Ståndens tankar, hvarigenom ingen förändring i sak åstadkommes, hemställa, huruvida Riksens Ständer skulle vilja, under de i Memorialen Nrris 57 och 68 gjorda förbehåll, till Grundlagsenlig behandling antaga följande, i sista punkten omarbetade, redactiom af Utskottets, i Memorialet N:o 57 framstälda, förslag till ändring af Bih. till R.
St, Prot- 1840 och i841- 3 Sami, 4l;fe Haft. i 2 Constitutions-TJiskottets Memorial, iV.a io~.
Regeringsformens 43 §.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser , förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, sorn Han, antingen ibland Prinsar af Sitt Hus, eller ibland StatsRådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Föredragningen inför Konungen af de mål, som Han då Sjelf af gör, och som är o af den beskaffenhet, att Stats-Rådet öfver dem höras bör, fördele Kommgen så, som Honom godt synes emellan de Fyra Stats-Råd, hvilka enligt 8 $1 minst skola när vara; kunnande intet sådant mål, utan i sammanhang med den tillförordnade Styrelsens deröfver afgifna yttrande, föredragas.
I fall, hvarom denna § stadgar; må de Ledamöter af Stats-Rådet, hvilka inför Konungen, och de, hvilka i den tillförordnade Styrelsen sig öfver vigtigare mål yttrat, sammanräknas till fyllande af det antal, hvars närvaro i Stats- Rådet 8 f. för sådant måls afgörande föres kr ifver.
Stockholm den i Maj 1841 •
N:o 101..
Ånk, till Expi TJtsk. cL 5 Maj i84r, kl. i e.. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af återremiss å Constitutions-Utskottets Memorial N:o 63. Constitulions-Utskottets Memorial N:o 63, om val af Förmyndare att styra Riket under Konungs minderårighet, har af Preste-Ståndet blifvit alslaget, men af Bonde-Ståndet, vid första pröfningen, antaget till Grund lagsenlig behandling vid nästa Riksdag; i anledning hvaraf Utskottet till Ståndet ingick med Memorialet N:o go, hvilket af Ståndet blifvit besvaradt, med den förklaring, att Ståndet, med frånträdande af sitt förra beslut, fann för godt godkänna, hvad Utskottet uti Memorialet N:o 63 föreslagit.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva deremot till Utskottet återremitterat Memorialet N:o 63.
Såsom skäl till denna återremiss Constitutions-Utskoltets Memorial, N.-o 107. 3 hafva i de återremitterande Riks-Stånden följande hufvudsakliga anmärkningar blifvit anförda:
Inom Ridderskapet och Adelil har blifvit anmärkt: alt Sr §.
Regeringsformen och 2Q §.
Riksdags-Ordningen icke gifva Constitutions-Utskottet anledning att inkomma med förslag till underdåniga ansökningar om Kongl. Propositioner; att Utskottet, när det anmärker brister i Grundlagen, bör inkomma med förslag till förändringar i sama lag, men icke föreslå underdåniga skrifvelse!- lill Kongl. Maj:t med anhållan, att Kongl. Majit måtte afgifva Nådig Proposition, angående dylika förändringar; att, då Utskottet sitt åliggande försummat, nu borde af Utskottet begäras, att det ville inkomma med förslag till bestämdt stadgande, såväl i Riksacten sorn i Grundlagens serskilda §§.; att Utskottet framställt två alternativ, så att eli proposition af Talman till Stånd, att bifalla Utskottets Betänkande, icke skulle uttrycka någon mening; äfvensom, att Utskottet icke blott tillstyrkt Riksens Ständer att till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan om Nådig Proposition i ämnet, utan äfven tillagt en bestämd mening, nemligen den i Memorialet sid. 17 rad. ii och (oljande befintliga, b vilket förklarats oriktigt derföre, alt man icke må till Konungen i sådana frågor inkomma med någon önskan , utan att denna är uttryckt i form af Lagparagraf: en form , sorn bär icke finnes.
Hos Borgare-Ståndet har deremot blifvit anmärkt, att förslaget är så dunkelt i prcemisserna och så otydligt i tillämpningen , att det ej är möjligt, att, i anledning deraf, göra proposition å sådan sats, sorn må i Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl.
Maj:t framställas, i anledning hvaraf yrkadt blifvit, att, vid tillstyrkande af en underdånig skrifvelse i ämnet, den för Utskotts-betänkanden vanliga formen måtte af ConstitutionsUtskottet iakttagas.
Beträffande dessa anmärkningar, får Utskottet upplysa följande:
Utskottet skulle illa hafva uppfyllt sin pligt, om Utskottet hos Riksens Ständer föreslagit Grundlagsbud, hvilkas införande blott uti Sveriges Grundlagar skulle ännu ytterligare hafva ökat den af Utskottet anmärkta skiljaktigheten mellan de för Sverige och de för Norrige gällande föreskrifter om val af omyndig Konungs Förmyndare.
Hvarken skulle Riksens Ständer kunna antaga sådant förslag, ej heller skulle, i händelse detta vore tänkbart, Stats-Rådets Ledamöter kunna tillstyrka Konungen att samtycka till ett sådant Släudernes beslut vid den Riksdag, då det till Konungens bifall anmäldes, under annat vilkor, än att Norrska Stor-Thingets bifall till en motsvarande ändring i Norrska Grundlagen redan vore förklaradt. 4 Conslitutions-Utskottets Memorialj N;o 10~J.
Ett uppskof med Konungens yttrande, öfver ett af Riksens Ständer framstäldt Grundlagsförslag, till en annan Riksdag, lära ej heller Konungens Rådgifvare finna deras pligt likmätigt att tillstyrka.
Det enda vilkor, hvarunder ett sådant förslag, som man ansett åligga Utskottet, skulle kunnat leda till sitt mål, vore således, att 1843 års Stor-Thing förelädes ett förslag till en motsvarande ändring i Norska Grundlagen, och att 1845 års Stor-Thing antoge delsama.
Utskottet kan emedlertid icke anse det lämpligt, hvarken för Utskottet att föreslå, eller för Riksens Ständer att till Grundlagsenlig behandling antaga, ett Grundlagsändringsförslag, hvars nytta beror på sådana förutsättningar.