Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I ändamål att bereda förhöjning i anslaget tili allmänna Institutet för hlinda och döfstumma hafva inom samtliga Riks-Stånden åtskilliga framställningar blifvit gjorda, dervid erinrats, hurusom genom uppförandet af den nya byggnad vid berörda Institut, som för beredande af rymligare och sundare lokaler varit af behofvet påkallad, och för hvilken kostnaden blifvit beräknad att uppgå till omkring 350,000 R:dr, deraf Rikets Ständer vid tvenne föregående tillfällen anslagit tillsammans 157,000
R:dr och hvartill, för betäckande af återstående kostnaden, eller omkring 200,000 R:dr, efter af E. K.
Majit dertill i nåder lemnadt tillstånd, blifvit använda de medel, som genom enskildes donationer och uppkomna besparingar m. m. under tiden alltsedan Institutets stiftelse tillfallit detsamma, Institutet sålunda gått i mistning af räntan å dessa medel eller omkring 12,000 R:dr årligen, samt att i följd häraf, derest icke någon ersättning härför bereddes Institutet, detsamma i högst betydlig mån måste inskränka sin verksamhet.
Af sådan anledning och enär ofvanberörda nybyggnads fullbordande medtagit största delen af Institutets egna kapitaltillgångar, hvaraf den ärliga räntan så väl behöfts för att bidraga ej allenast till bestridande af de för Institutets ändamålsenliga verksamhet nödiga utgifter, än äfven till underhåll på Institutets fond af ett större antal fri-elever, vöre det årliga stats - é8 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 169» anslaget af 45,000 R:dr numera alldeles otillräckligt till underhåll af det ökade antal elever, eller 180, som den nya lokalen vore afsedd att inrymma.
För att bereda tillgång så väl till förenämnda ändamål, som ock till anställande af nya lärare samt ökade löner åt de nuvarande, har derför blifvit yrkadt att Rikets Ständer måtte bevilja en tillökning af 15,000 R:dr i det för denna inrättning nu utgående statsanslag.
Rikets Ständer, som anse det vara af största vigt, att denna inrättnings gagneliga verksamhet icke af brist på underhållsmedel inskränkes, hafva dock ansett sig för närvarande och intill dess de omständigheter, som varit förenade med det ifrågavarande byggnadsföretaget, blifvit fullständigt utredda, icke kunna tillstyrka någon förhöjning i Institutets årsanslag; men på det Institutet emellertid må kunna bland den stora mängden sökande mottaga så många elever, som utrymmet medgifver, hafva Rikets Ständer för instundande statsregleringsperiod på Riksgäkls-kontoret anvisat ett årligt belopp af 15,000 R:dr för underhåll af fri-elever, jemte 4,800 R:dr dels till förbättring af Direktors och öfriga nuvarande lärares löner, dels till tre nya lärarelöner vid ifrågavarande Institut; hvarjemte Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K.
Maj:t ville låta behörigen utreda de omständigheter, som varit förenade med det nu utförda byggnadsföretaget, samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag till ordnande af Institutets verksamhet. 76:o
Uti tvenne särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar är vordet anfördt, hurusom Mamsell Jeanette Berglind här i hufvudstaden för något mer än 2^ år sedan öppnat en egen liten skola för döfstumma barn, dervid biträdd af en från Manilla utgången döfstum artist; och att sedan skolan inflyttat i en rymlig och särdeles lämplig lokal samt erhållit ännu en lärare, denna läroanstalt ansåges, på sätt äfven ett af föreståndaren för allmänna Institutet för blinda och döfstumma utgifvet intyg vitsordade, vara fullt ändamålsenligt ordnad och motsvara en förberedande skola för döfstumma, med anledning hvaraf hemstäldt blifvit, att, för densammas fortgående i ostörd verksamhet samt för beredande af tillfälle att derstädes meddela uppfostran åt ett större antal af ifrågavarande vanlottade barn, Rikets Ständer, till understöd för Mamsell Berglinds nämnda barnahem och skola för döfstumma, ville bevilja ett årligt belopp, hvilket föreslagits dels till 3,000
R:dr och dels till 1,500 R:dr.
Onekligen finnas inom samhället åtskilliga inrättningar och företag, hvilka, ehuru åsyftande att bereda fördelar åt det allmänna, likväl äro af sådan beskaffenhet att desamma bäst lämpa sig för och uteslutande böra främjas och uppehållas af den enskilda omtankan och välgörenheten, och för hvilka Statens medel således icke böra tagas i anspråk.
Från denna allmänna grundsats måste dock någon gång undantag göras och till dessa synes med skäl kunna hänföras den barmhertighetsanstalt, hvars understödjande från Statens sida nu påkallats.
Det förtjenstfulla och ädla bemödandet att åt dessa samhällets mest olyckliga och vanlottade medlemmar bereda icke blott ett hem, utan äfven tillfälle till undervisning och bildning, bör icke helt och hållet af Staten förbises, och en gåfva, såsom uppmuntran till fortsatt verksamhet i denna rigtning och till hjelp åt dessa fattiga barn, synes Rikets Ständer kunna, utan att Staten derigenom ikläder sig någon förbindelse till fortsatta understöd för framtiden, för en gång beviljas; och hafva Rikets Ständer fördenskull på det sätt bifallit berörda framställningar, att, till understöd åt den af Jeanette Berglind i hufvudstaden inrättade undervisningsanstalt för döfstumma barn, för en gång å Riksgälds-kontoret anvisas ett belopp af 4,500 R:dr.
Expeditions^ Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 169. 69 Kyrkors underhåll. 77:o Såsom vin- och byggnads-säd till Fölinge församlings kyrka i Jemtland har E. K.
Maj:t begärt årligen 7 tunnor eller 44 kubikfot 1 kanna säd; och då af Statsråds-protokollet inhemtas, att berörda kyrka, som för närvarande i vin- och byggnadssäd uppbär endast 6 tunnor 20 kappar korn, jemväl med den begärda tillökningen, kommer att erhålla mindre, än provinsens kyrkor i medeltal uti ifrågavarande hänseende uppbära, äfvensom att kyrkan, i anseende till nu pågående laga skiftesförrättning, hvari prestbordet ingått, redan iråkat en skuld af 1,303 Ridr 93 öre, hafva Rikets Ständer för ifrågavarande ändamål beviljat äskade 44 kubikfot 1 kanna oindelt spanmål årligen.
Resestipendier samt läroböckers och larda verks lifgifvande, 78:o
Med tillkännagifvande, det E. K. Maj:t ville till Riksgälds-kontoret öfverlemna f. d.
Kansli-styrelsens handkassas kapital, 13,500 R:dr, jemte derå upplupna odisponerade räntemedel, har E. K.
Majit begärt att det för ofvanberörda ändamål uppförda anslag, 15,600 Ridr, måtte förhöjas med 4,400 R:dr.
I betraktande af hvad uti Statsråds-protokollet i afseende härå omförmäles och då Statens mera verksamma mellankomst i denna angelägenhet synes för befrämjande af vetenskaplig forskning särdeles magtpåliggande, hafva Rikets Ständer medgifvit, att anslaget till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande må till 20,000 R:dr årligen förhöjas. 79:o I afseende å Åttonde Hufvudtitelns öfriga, här ofvan ej särskildt omförmälda, anslag, har fråga om förändring af nu anvisade summor icke förekommit; hvadan dessa anslag blifvit upptagna till enahanda belopp, som nu gällande Riks-stat upptager, hvarvid likväl för slutsummans jemnande anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 71 R:dr 62 öre; och kommer i följd häraf Åttonde Kufvudtiteln att uppgå till 4,032,000 R:dr.
Dessutom hafva för tillfälliga behof å denna Hufvudtitel nedannämnda särskilda anslag dels för en gång, dels för viss bestämd tid blifvit anvisade: 80:o Af E. K. Majit är hegardt, att Rikets Ständer måtte för en gång anvisa till reparation och inredning af Vetenskaps-Akademiens äldre hus 98,681 Riksdaler 30 öre.
.Efter inhemtande af hvad Statsråds-protokollet rörande denna fråga upplyser ooh då Öfver-intendents-embetet, i ämnet hördt, förklarat sig hvarken mot lämpligheten af de ifrågaställa arbetena eller mot de för dem beräknade kostnaderna hafva något att anmärka, hafva Rikets Ständer, med bifall till E. K.
Majits ifrågavarande nådiga framställning, beviljat det för reparation och inredning af Vetenskaps-Akademiens äldre hus äskade belopp, 98,681 Ridr 30 öre. 81 :o För bestridande af kostnaden för Sveriges deltagande i utförande af en mcdel-europeisk gradmätning har E. K.
Majit begärt att ett belopp af 25,000 Ridr måtte för en gång anvisas.
Utaf ett den nådiga Propositionen bilagdt Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastikärenden den 25 April 1862 inhemtas, hurusom Vetenskaps-akademien uti underdåniga skrifvelser dels den 13 November 1861 framställt den åsigt, att de arbeten, pom, med anledning af väckt fråga om en medel-europeisk gradmätning, erfordrades 70 Expeditions-Utskotteis Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 169. inom Sverige, borde kunna medhinnas under loppet af fyra somrar, och lämpligen utföras enligt en i underdånighet framlagd arbetsplan, dels ock den 9 April 1862, med ledning af denna plan och till åtlydnad af nådig föreskrift, till E. K. Maj:t öfverlemna! förslag å kostnaderna för ifrågavarande gradmätnings utförande inom Sverige, uppgående till en sammanräknad summa af 25,000 Ridr Runt; och hade, i sammanhang med beslutet om nådig Proposition till Rikets Ständer i afseende på detta anslag, E. K.
Stats-kontoret att förskottsvis af under händer hafvande medel utbetala det belopp, Akademien anmält vara för inköp af instrumenter och verkställande af förberedande arbeten erforderligt.
I betraktande af ifrågaställa gradmätnings stora vigt i vetenskapligt hänseende, och då ej mindre i Sverige, än äfven i de andra länder, som i utförandet deraf deltaga, arbetena redan pågå, hafva Rikets Ständer funnit skäligt bevilja det för berörda, ändamål äskade belopp, 25,000 Ridr.
Läroverks-bygguadcr. 82:o
Uti en till Rikets Ständer den 13 Februari innevarande år aflåten nådig Proposition om medels anvisande till nya eller utvidgade byggnader för åtskilliga elementarläroverks behof, har E. K.
Majit, bland annat, föreslagit en förhöjning af terminsafgiften för lärjungar vid elementarläroverken, för att dermed förstärka stiftens byggnadskassör.
Rörande denna fråga inhemtas af den nådiga Propositionen, bland annat, att något mer än 40 år förflutit sedan stiftsbyggnadskassorna med hänseende till inkomster och åligganden erhöllo den reglering, som i hufvudsaken ännu eger bestånd.
Berörda kassor voro förr i de flesta stift tillräckliga, och beträffande den betydligaste delen af deras tillgångar eller inkomsten från ecklesiastika sysslor, hvilkas innehafvare afgått eller aflidit utan att efterlemna nådårsberättigade arfvingar, så kunde mot dessa medels användande för Läroverkshusens byggande och underhållande med mindre skäl något vara att erinra, då flertalet lärjungar, åtminstone vid de högre läroverken, för hvilkas räkning ifrågavarande tillgångar i främsta rummet togos i anspråk, hade för afsigt att förr eller sednare inträda i kyrkans tjenst.
Förhållandena hade sedan dess väsendtligen förändrats.
Elementarläroverken begagnades numera icke företrädesvis af dem, som ämnade att blifva prester, utan till vida större antal af sådana lärjungar, som ville egna sig åt andra tjenstemannabanor elier som, utan att afse något visst yrke, önskade förvärfva allmän medborgerlig bildning.
Hvarje stad, om den ej vore alltför ringa, kände derföre behofvet af att ega ett elementarläroverk, och statsbidrag hade äfven för sådant ändamål blifvit beviljade.
Icke destomindre och ehuru under de sednare åren läroverkens antal betydligen förökats och, åtminstone de högres, mer än fördubblats, vore lärjungarne vid de aldra flesta vida talrikare, än förr vid de mest besökta läroverken af motsvarande omfång; till följd hvaraf det ock blifvit nödvändigt att anskaffa dels nya, dels utvidgade och förbättrade skol-lokaler.
Toges slutligen äfven i betraktande att byggnadsmaterialierna stigit i pris och att större anspråk med skäl gjort sig gällande i afseende å ifrågavarande byggnaders såväl inredning som yttre prydlighet, så kunde det ej väcka förvåning, att byggnadskassornas tillgångar numera icke vore för ändamålet tillräckliga, hvadan äfven Rikets Ständer under de sednaste riksdagarne beviljat betydliga summor till nybyggnad eller reparation af lärohus äfven i städer, som af ålder haft förpligtelse att för dylika kostnader sjelfva ansvara.
Redan genom 1856 års Läroverks-stadga gjordes deri förändring i afseende å byggnadskassornas tillgångar, att derifrån uteslötos inkomster från lediga ecklesiastika sysslor vid läroverken.
Men likasom det ansetts olämpligt, att de till aflöning åt Expeditions-Utskottets
Förslag till unäerd.
71 skollärarne anslagna medel användas till förstärkande af byggnadsfonderna, så kunde det, under nuvarande förhållanden, ej vara lämpligt att för detta ändamål använda presterskapets lönemedel.
Presterskapet egde billiga och rättvisa anspråk att deraf komma i åtnjutande för tillvägabringande af en enke- och pupill-kassa, som länge varit behöflig, och hvarigenom den vinst skulle beredas äfven församlingarne, att de extra nådåren kunde i en framtid upphöra.
Kostnaden för åtnjutande af undervisning vid de offentliga läroverken vore måhända ingenstädes så ringa, som i Sverige, och det syntes derföre icke olämpligt, att då, med få och obetydliga undantag, Staten ensam bestrede lärarnes aflöning, för de barn, som begagnade elementarläroverken och icke vore medellösa, något bidrag lemnades för lärohusen.
Ett sådant bidrag, om det ej bestämdes till högre än 5 Ridr i terminen för hvarje lärjunge, kunde ingalunda blifva betungande, men skulle likväl, med hänseende till lärjungarnes antal, betydligt öfverstiga byggnadskassornas nuvarande inkomster från lediga prestsysslor och lemna tillgång icke allenast till läroverkshusens underhåll, utan ock efter hand till bildande af en fond, hvilken, isynnerhet i de stift, der läroverkshusen i allmänhet befunne sig i godt och försvarligt skick, kunde förse med medel till erforliga nybyggnader.
Då, vid landets stigande utveckling, behofvet af undervisning och i sammanhang dermed af rymliga och tidsenliga skol-lokaler alltjemt ökas och då Staten blott undantagsvis bör betungas med kostnaden för uppförande af läroverksbyggnader och deras underhåll, synes det Rikets Ständer vara särdeles af behof påkalladt, att på ett ändamålsenligt sätt bilda byggnadskassör för de särskilda skolorna och sätta dem i tillfälle att framdeles kunna bekosta uppförandet och vidmagthållandet af nämnda lokaler.
Stiftens byggnadskassör, hvilka hittills haft detta åliggande, äro, enligt hvad upplyst blifvit, för ändamålet alldeles otillräckliga och blifva det alltmera, i samma mån nya läroverk uppkomma eller gamla utvidgas.
Majit föreslagna sätt att bereda tillgång för bildande af en fond, som kunde förse med medel till erforderliga nybyggnader vid läroverken, genom terminsafgiftens höjande för lärjungar vid desamma, hafva Rikets
Ständer derföre funnit lämpligt och ej heller särdeles betungande, om förhöjningen ej bestämmes högre än till 5 R:dr och derjemte stadgas att ej blott fattige och meddellösa ynglingar derifrån alldeles befrias, utan äfven att mindre bemedlade, efter vederbörandes pröfning, kunna erhålla någon lindring, dymedelst att desse befrias från afgiften till läroverkets materiel, men erlägga den till byggnadskassan _ eller tvärtom.
Denna förhöjda afgift bör likväl, enligt Rikets Ständers tanke, ej ingå till stiftens byggnadskassör, utan behållas vid de särskilda läroverken, på det att hvarje sådant må efter hand kunna erhålla en dess behof fullt motsvarande byggnadsfond, som vinner ökade tillgångar i förhållande till lärjungarnes vexande antal, äfvensom Rikets Ständer anse för säkert kunna antagas, att afgiften villigare erlägges, om den kommer det läroverk tillgodo, inom hvilket berörda afgift blifvet upptagen.
Enär flera kommuner åtagit sig skyldigheten att bygga och underhålla läroverkshus och det alltid bör kunna antagas att den stad, som eger ett läroverk, skall hafva intresse deraf att läroverkets byggnader äro i ändamålsenligt skick, synas kommunerna jemväl böra berättigas att i förvaltningen af de sålunda bildade kassorna deltaga.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hafva Rikets Ständer, med hufvudsakligt bifall till hvad E. K.
Majit föreslagit, beslutat en förhöjning af 5 Ridr i den terminliga afgiften för lärjungar, som begagna elementarläroverken och icke äro medellösa eller af vederbörande skolstyrelse på ofvananförda skäl derifrån varda befriade, för att dermed vid hvarje läroverk bilda en byggnadsfond, hvilken ej utan E. K.
Majits nådiga tillstånd får till andra ändamål, än till nybyggnadsföretag och reparationer, efter Konsistorii hörande, användas, och hvilken skall kostnadsfritt förvaltas utaf
Rektor jemte en från läroverket och 73 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
tYänne från kommunalstyrelsen i den stad, der läroverket är beläget, utsedde delegerade och granskas af revisorer, utaf hvilka Konsistorium utser den ene samt kommunalstyrelsen den andra. 83:o
Uti härofvan omförmälda nådiga Proposition af den 13 sistlidne Februarii har E. K. Maj:t till verkställande af nödiga förändringar å Strengnäs läroverkshus äskat ett belopp af 50,000 R:dr; och inhemtas af den nådiga Propositionen, att Domkapitlet i Strengnäs, jemte underdånig anmälan om det oundgängliga behofvet uti ifrågavarande afseende, föreslagit fullkomlig förändring i lärohusets indelning till dess inre, samt hemställt att till förvaringsrum för de betydliga samlingarne och bibliotheket måtte af allmänna medel inlösas och inredas ett domkyrkan tillhörigt stenhus; för hvilket ändamål ritningar blifvit uppgjorda till förändring såväl af nuvarande lärohuset som af nämnda till inköp föreslagna stenhus; och upptoge kostnadsförslagen öfver dessa förändringar följande belopp, nemligen till ändring och reparation af läroverkshuset 42,241 R:dr, ändring af domkyrkans stenhus 10,210 R:dr samt inlösen för Statens räkning af detta hus 20,000 R:dr, eller tillsammans 72,457 R:dr.
Då såväl stiftets allmänna som läroverkets enskilda byggnadskassa saknade alla tillgångar, hade Domkapitlet underdånigst anhållit, att E. K. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig
Proposition om anslag af allmänna medel till inlösen af ofvanberörda, domkyrkan tillhöriga, stenhus, äfvensom till verkställande af de föreslagna förändringarne så väl i detta som i läroverkshuset; och hade Ölverintendents-embetet, uti häröfver infordradt yttrande, förklarat sig ej finna anledning till anmärkning mot de uppgjorda ritnings- och kostnadsförslagen.
Enär de åtgärder, Domkapitlet föreslagit för beredande af tjenligare lärosalar och större utrymme för läroverkets betydliga bibliothek och öfriga samlingar, synts vara både behöfliga och väl beräknade, har E. K.
Maj:t, som antagit dels att med inbetalningen af de 20,000 R:dr, hvarmed skulle inlösas ett domkyrkan tillhörigt stenhus, kunde utan olägenhet tills vidare anstå, dels ock att, derest en förhöjd terminsafgift varder till förmån för stiftets byggnadskassa påbjuden, den deraf härflytande inkomsten blefve tillräcklig att efter hand gälda omförmälda köpeskilling, till följd hvaraf det bidrag, som af Staten för ändamålet erfordrades, möjligen kunde med nämnda belopp minskas, föreslagit Rikets Ständer att i och för verkställande af nödiga förändringar å Strengnäs läroverkshus äfvensom å den byggnad, hvilken tillförvarande af läroverkets bibliothek och samlingar är afsedd, anvisa ett i rund summa utförat belopp af 50,000 R:dr.
Då läroverkshuset i Strengnäs uti dess nuvarande skick obestridligen är alldeles otillräckligt och för ändamålet otjenligt och då icke skäligen kan begäras, att det ifrågaställda byggnadsföretaget skall bekostas af Strengnäs stad, som är en bland de mindre stadskommunerna i riket, så synes, enär stiftets byggnadskassa, långt ifrån att ega någon tillgång, enligt erhållen officiel upplysning, vid bokslut den 31 December 1862 häftade i en skuld af 542 Riksdaler, en rättvis gärd af billighet och nödig omtanka för läroverkets uppehållande och undervisningens ändamålsenliga ordnande fordra Statens mellankomst; och hafva Rikets Ständer, med bifall till E.
Maj:ts förslag, anvisat ett belopp af 50,000 R:dr i och för verkställande af nödiga förändringar å Strengnäs läroverkshus äfven som till inköp och inredning af den byggnad, hvilken är afsedd till förvarande af läroverkets bibliothek och samlingar, att, i mån af behof, från Riksgäldskontoret utbetalas. 84:o
I sammanhang med väckt fråga om utvidgande af lägre elementarläroverket i Halmstad, hade äfven, då, i anseende till lärjungarnes tiilvexande antal, den nuvarande skol-lokalen befunnits otillräcklig och hvarken tillbyggnad eller förändring deraf kunde Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
73 kunde bereda nödigt utrymme, framställning blifvit gjord angående behofvet af ett nytt skolhus; och då de tillgångar, som för uppförande och inredning deraf kunde af ifrågavarande samhälle påräknas, voro otillräckliga, hade stadens innevånare genom utsedde komiterade i underdånighet anhållit, det E. K. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om, bland annat, beviljande af anslag eller, derest sådant ej kunde erhållas, af lån till ett belopp af 50,000 R:dr, såsom bidrag till omförmälda byggnad; och hade Landshöfdinge-embetet, vid handlingarnes insändande, till denna ansökning tillstyrkt nådigt bifall, deruti jemväl
Domkapitlet i Göteborg uti infordradt underdånigt utlåtande instämt.
Efter det Landshöfdinge-embetet sedermera till E. K.
Maj:ts pröfning insändt dels ritnings- och kostnads-förslag till den ifrågasatta nya byggnaden, det sednare slutande å en summa af 80,000 R:dr, dels ock en från
Domkapitlet aflåten skrifvelse, hvaraf inhemtades, att, enär stiftets byggnadskassa för närvarande icke egde några tillgångar att disponera, något understöd för ifrågavarande byggnad ej vore från densamma att förvänta; så hade
Öfverintendents-embetet vid granskning af förberörda ritnings- och kostnads-förslag funnit sig i desamma böra tillstyrka åtskilliga förändringar, hvarigenom kostnaden komme att okas med tillsammans 6,000 R:dr och hela kostnadssumman att utgöra 86,000 R:dr.
Med anledning häraf har E. K.
Majit, i högstberörda nådiga Proposition, ansett sig ega tillräckliga skäl att, såsom bidrag för uppförande af ifrågavarande nybyggnad, af Rikets Ständer äska ett anslag af 50,000 Rdr; varande jemväl inom Riks-Stånden särskilda framställningar gjorda derom att sistnämnda belopp måtte såsom anslag eller ock såsom lån på billigaste vilkor varda för ändamålet beviljadt.
Då, med anledning af Rikets Ständers bifall till É. K.
Majits nådiga framställning om Halmstads läroverks upptagande bland de på båda linierna fullständiga elementarläroverken, det gamla redan nu otillräckliga lärohuset derstädes nödvändigt måste af ett nytt ersättas, och då staden, i betraktande deraf att inga medel äro att påräkna från stiftets byggnadskassa och med hänsyn till de stora utgifter, den, enligt hvad upplyst är, under de sistförflutna åren måst för offentliga byggnadsarbeten vidkännas, svårligen ensam förmår draga kostnaden för ifrågaställa nybyggnad, synes det allmännas mellankomst både billig och af behofvet påkallad.
Vid de Rikets Ständer meddelade ritningar och kostnadsförslag hafva Rikets Ständer gjort den anmärkningen, att bvggnadsplanen afser endast ett på real-linien, icke ett på båda linierna fullständigt läroverk, äfvensom att rektorsbostad finnes i lärohuset inrymd.
Då, enligt gällande skolstadga, rektorsbostad skall bekostas af den stad, inom hvilken läroverket är beläget, torde det få gälla såsom regel, att i de fall, då statsbidrag antingen helt och hållet eller till hufvudsaklig del tagas i anspråk för bekostande af läroverkshus, rektorsboställe icke bör i förslaget ingå, enär derigenom en staden åliggande skyldighet på det allmänna till större eller mindre del öfverflyttas.
Innan derföre någon del af det understöd, Rikets Ständer anse böra åt staden Halmstad beviljas, får af detta samhälle lyftas, bör ny ritning med åtföljande kostnadsförslag till lärohus för ett på båda linierna fullständigt läroverk af staden företes och af E. K.
Majit godkännas, i hvilket förslag rektorsbostad icke må ingå.
Om det utrymme, sorn enligt den nu företedda ritningen är afsedt för rektorsbostad, användes tilllärorum, synes emedlertid för uppbyggande af tillräcklig skollokal den föreslagna summan icke behöfva öfverskridas, hvarföre Rikets
Ständer ansett densamma böra för beräkningarne läggas till grund.