Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stedingk, ehuru Chef för nämnde Escadre, icke för dåvarande toge befattning med Chefskapet, emedan han tillika vore Chef, med Presidents värdighet, för Förvaltningen af SjöÄrendena, hvilket Verk innehade bland Rikets Collegier, det rum Amiralitets-Collegium förut intagit, och hvadan han i denna egenskap tillhörde RiksRättens Ledamöter, utan fördes, enligt Nådigt förordnande, Högsta Befälet vid Escadron af Contre-Amiralen Cojiet: hvarvid Utskottet erinrat, att svaret blifvit utsträckt till ämnen, dem frågan icke åsyftade, att fastän Herr Amiralen, Friherre von Stedingk, var både verklig och högste tillstädesvarande Befälhafvare för Stockholms Escadre, StatsSecreteraren icke dessmindre, emot ordalydelsen i 102 §.
Regeringsformen, ansett honom tillhöra Riks - i66 Consbibutions-ZJbskotbebs Bebiinkanden.
Rätten, såsom Chef för Förvaltningen af SjöÄrendena, ett åtminstone till sin benämning, icke bland Collegierna räknadt och icke heller med President försedt Ämbetsverk, samt sålunda beredt den irring, att Styrande Magten i förhand yttrat sig om en RiksRättens Ledamots behörighet, hvilken denna lika med hvarje annan Domstol, sjelf egde att pröfva.
Att dernäst Herr StatsSecreteraren, uti Handbref under den 18 Maji 1Ö20 till en Regements-Chef, på Nådigste befallning, anhållit, att, som Kongl. Majit i Nåder beslutit, det Föräldrar och Förmyndare för de ynglingar, hvilka} till surnumeraire Cornetter vid Cavalerie-Regimentena utnämndes, bord aflemna skrifelig förbindelse att till sönernas eller pupillernas underhåll utbetala 400 R;dr Banco årligen, intilldess de kunde blifva befordrade till motsvarande
Lön på Stat, -Regements-Chefen ville sådant iakttaga i afseende på, ej mindre en då nyligen utnämnd Cornette, än de Ynglingar, som framdeles till sunumeraire Cornetter anmäldes, dervid Utskottet, efter vunnen upplysning att Konungens åberopade beslut icke fattats, hvarken i StatsRådet eller i Commando-väg, funnit det ligga StatsSecreteraren till last, att han, likmätigt 38 §.
Regerings-Formen, sjelf Constitutions-Utskottets Betänkanden.
167 ansvarig för befallningens öfverensstämmelse med Protocollet, underlåtit att i StatsRådet anmäla detta, i sjelfva verket till befordrings-ärenden hörande mått och steg och från ett ordentligt Protocoll hemta grund för Expeditionen.
Att ändteligen, vid föredragning den <26 Junii 1821, af Förvaltningens af Sjö-Ärendena förfrågan, rörande Contracts afslutande med enskild man, om en succesif lefverans, under fyra år, af Furu- och Granvirke samt Bräder för Örlogsflottane behof, till ett värde af omkring 100,000 R.
Banco, StatsSecreteraren, oansedt dylika upphandlingar för Kronans räkning vanligen och tättast verkställas genom offentlig
Auction eller förseglade anbuds ingifvande, och dessutom andre personer erbjudit sig att till lindrigare pris leverera enahanda virke, likväl, med kännedom af förhållandet och tillgångarna, understödt antagandet af ett både enskildt och högre anbud, hvilket ock, enligt i officiel väg bekomna underrättelser, i följden ledt dertill att leveransen kunnat på annor man öfverlåta contractet i vissa delar, med sig sjelf betingad vinst af 18 procent å betalnings summan. e:o Mot Herr StatsSecreteraren för l68 Constitutions- Utskottets Betänkandeft.
Län, anhållit, att, då för skattläggning af Husbehofs mjöl- och såg-qvarnar, som tillkommit med vederbörligt tillstånd, någon grund ej kunde hemtas från sådana, vid hemmanens skattläggning förut befintliga qvarnars intagande i Calculen för bestämmandet af hemmansskatten, hvilken egenteligen grundas på öpna åkerjorden, deremot qvarnlägenheterna ej borde betragtas annorlunda än som öfriga förmåner i Äng, Skog, och Fiske, Kongl.
Majit täcktes vidtaga den författning, att dädanefter skattläggning å husbehofs-qvarnarnar ej måtte ega rum, samt att egarne af så beskaffade, redan skattlagda qvarnar finge, så länge dessa blott nyttjades för egit behof, tillgodonjuta befrielse från årliga räntan, StatsSecreteraren under den 17 November 1818 afstyrkt bifall till ansökningarna, följakteligen äfven så vidt de åsyftade upphörandet af en då för hand varande, och frikallelsen från en kommande skattläggning; hvarvid Utskottet ansett i synnerhet anvärkningsvärdt att han, med underlätet urskiljande af föredragnings-ämnets olika delar, j ett sammanhang tillstyrkt, Constitutiöns-Utskottets betänknnclen, 169 styrkt ej allenast de äldre skattläggningarnes fortfarande bestånd, hvilket skäligen kunde pröfvas lämpligt och nödigt, enär Riksens Ständer icke anvisat medel till bristens fyllande, utan jemväl en förtsatt ny skattläggning å tillförene derifrån befriade Mjöl- och Såg-qvarnar, hvaraf dittills ingen ränta eller inkomst varit för Staten påräknad, samt att, oaktadt målets likhet med verkliga beskattningsfrågor, Stats-Secreteraren utsträckt denna sin negativa åtgärd ända till den positiva, att, emot Allmänna Beredningens yttrande, tillstyrkt utfärdandet, på sätt KammarCollegii Circulaire den 16 December 1818 innehåller, af allmänna Kungörelser om beslutet; en anstalt, som föranledt oredor, missnöjen och locala undantag. 3:0 Mot Herr StatsSecreteraren för Handels- och Finance-Ärendena, Klintberg, att han den 125 Februarii 1818, på en enda Ämbetsmans förslag till organisation af Magazinslnrättningens Öfverstyrelse, tillstyrkt hufvudsakliga förändringar 1 ett Allmänt Verks Styrelseform, entledigandet af fem äldre Ledamöter, hvilkas skicklighet och nit vitsordats och hvaribland en var med fullmagt försedd, samt tre nyas tillsättande, med betydligen förhöjda lo» Bihan* till R, S.
Fröt, 3Sami aa 170 Constitutions-Utskottets Betänknnden. ner.
Utskottet har derför, under tillämpande af 107 jf.
Regeringsformen, framstält en sammandragen öfversigt af detaillerna, och sålunda härutinnan fullbordat sitt grannlaga och ansvariga värf.
Ständer tillhör nu att ogilla eller bekräfta desamma, och, äfven i sednare fallet, att, efter pröfningen af en högre nödvändighet, återhålla Constitutions-XJtskottets betnnkanden.
171 och nedlägga den underordnade Rerednin* gens talan.
Emedlertid har, å andra sidan, Uskottet med tillfredställelse erfarit, att de i Administrationen här och der framstående afvikelser och brister icke förryckt eller ens rubbat den stora ordningen, och att många föremål, hvaröfver sjelfva den tysta patriotiska farhågan spridde en mörkare färg, uppträdt, efter oväldig undersökning af motiv och förhållanden , i en bättre och renare dager.
Ännu mer; Utskottet tror sig åt sanningen skyldig uttrycket af den gemensamma opinion, att Konungens Rådgifvares handlingssätt och rådslag , under den nästförflutna femårs-perioden, allmänligen och öfverhufvud bära stämpeln af redligt nit, sorgfällig omtanka och oafbruten verksamhet; och, efter detta vitnesbörd, återstår blott för Utskottet, att i ett helt underställa Dess Yördsamma Betänkande Riksens Ständers slutliga pröfning, med afseende jemväl på den decharge, hvars vilkor och egenskap i 76 §.
Ytterst får ConstitutionsUtskottet vördsammeligen anmäla följande, under Stats - 172 Constitutions-Utskottets betänkanden.
Råds Protocollens granskning förekomna särskilda omständigheter, med bestämdt förklarande att ingen anmärkning dervid kunnat eller bordt göras : 1:0
Att ehuru ordalydelsen i åtskilliga Regerings-Formens Jf.§. tyckas förutsätta, det StatsSecreterarne och Justitias Cancelleren må nämnas, genom verkliga fullmagter och till ständiga sysslor, de fleste StatsSecreterare- likasom JustitiaeCancellersReställningarne ändock en längre tid inneIiafda af endast tillförordnade Ämbetsmän. 2:0
Att, under åberopande af vanlig praxis, giftermåls-dispence blifvit tillstyrkt för personer, som med hvarandra begått Jiorsbrott, och äfven i följd deraf sammanallat barn,en dispence icke medgifven i 2 Cap. Giftermåls-Balken och dessutom af menligt inflytande på sedligheten ock Äktenskapets helgd; 3:0
Att mötes,-passevolence-medel någon gång disponerats för fremmande ändamål, såsom till exempel, ett extra arfvode för Krigs-Collegii vice Ordförande, och en gratifikation i afslagne Taffel-penningars ställe. 4:0
Att vissa tillstyrkta förändringar Constitutions-Utskottets betdnkanden.
Ankom d. 1 Julii 1(323.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till jemkad ny Redaction af 37 §.
Under Riksdagens lopp har Constitutions-Utskottet, tid efter annan, emottagit åtskilliga förslag till ändring i sista puncten af 37 RegeringsFormen, hvilka åsyftat, dels Svenska Adelns återbringande till ett enda helt, genom värdighetens tillerkännande åt d§n Adlades eller'upphöjdes 174 Constitutions-TJtskobtets betänkanden. alla Bröstarfvingar, dels Ärftlighetens inskränkning blott till äldsta Manliga Bröstarfvingen af äldsta grenen; dels Expectantens inträde i Hufvudmannens rättigheter, först efter dennes död, med bestämmande derjemte af sättet, huru förhällas må, enär genom arf Adligt Stånd tillfaller en i detsamma förut upphöjd, äfvensom, då Adelskap blifvit förverkadt, den äldste Sonens förklarande för Adelsman redan under Fadrens lifstid, dels ändtligen Adelskapets öfverllyttning, i vissa fall från äldsta sonen till den andra i ordnmgen.
Utskottet, som, vid pröfningen af berörda förslag, nogsamt insett nödvändigheten att medelst fullständiga föreskrifter om Adliga värdigheternas
Ärftlighet, redan invecklade förhållanden och undanrödja skiljaktiga tolkningar, har trott sig härvid böra välja medelvägen emellan en onödig utvidgning, icke ingående i Lagstiftningens princip , och en obillig inskränkning, ledande till nya olikheter; OGh, såsom correctiv emot begge, skall, efter Utskottets öfvertygelse, ej fordras annat än ett förtydligande, en med Lagstiftningens afsigt instämmande förklaring af det nu gällande stadgandet.
På dessa grunder, och då tillika Ut* Constitutions-Vstkottets betänkanden.
175 skottet funnit irsta puncten tarfva någon mindre jemkning i Ordsställningen, samt andra puncten en bättre articulation af den successiva upphöjelsen i Friherrlig och Greflig värdighet får Utskottet, för den behandling 56 §.
RegeringsFormen anvisar, vördsamligen tillstyrka Riksens Ständer antagandet af en så lydande förnyad Redaction af nämnde Grundlags 37 §.
”Konungen äger att i Adligt stånd upphöja
Män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiska tjenster, gjort sig af Konungen och Riket synnerligen förtjenta.
Konungen må jemväl, såsom belöning för stora och utmärkta förtjenster, tilldela Adelsmän Friherrlig och Friherrar Greflig värdighet.” ’ Ej må Adelskap eller Friherrlig eller Greflig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfalla flera än den, hvilken Adlad eller upphöjd blifvit, och, efter hans död, i rätt nedstigande, led efter led, hans äldsta manliga Bröstarfvinge af äldsta grenen, samt, efter denna utgång, Stamfaderns närmaste manliga Afkomling af då lefvande äldsta Slägtgren, och så vidare.
Arf insatt, upphöra hans e - 176 Constitutions-Utskottets betänkanden. get Adelskap,’ så framt detta icke är af högre värdighet, i hvilken händelse Stamfaderns Adelskap öfvergår till närmaste slägtgren ; linnes ingen sådan, utslockna Ätten.
Förklaras någon sitt Adelskap förlustig, tillfälle detsamma den, som dertill, enligt här stadgade grunder, närmast berättigad är.” Stockholm den 21 Junii 1825.
Ankom den 1 Juiii 1823.
Memorial, till Riksens Ständer, med hemställning om en underdånig anmälan, i afseende på innehållet af Q morn. 4 §.
För hägnandet af yttrande rätten i tryck, sådan den genom Grundlagen linnes Svenska Folket tillerkänd, har ConstitutionsUtskottet redan tillstyrkt Riksens Ständer det förslag att 8 momentet i 4 §•
TryckfrihetsFörordningen måtte aldeles upphäfvas, hvilket förslag jemväl Tre RiksStånd, till behandling enligt 56 §.
RegeringsFormen, antagit.
Men om sålunda något gagneligt kunnat främjas för en osedd korn - Constitutions- Utskottets Betänkanden.
177 kommande tid, återstår ännu något att härutinnan försäkra åt den närvarande ; Och det är i delta ändamål, som Utskottet tilllåter sig följande vördsamma framställan, icke åsyftande ett Lagförslag, mindre en anmärkning, utan blott helgden af en hittills uraktlemnad formalitet.
Jemlikt hvad Protocollen öfver KamarÄrenden upplysa, har, vid Tidningars indragning, den praxis egt rum, att JustitiasCancellern uppkallats i StatsRådet och der till Protocollet afgifvit sitt utlåtande i frågan om Dagbladets vidare fortsättning.
Ledamöter kunna yttra sig till dess Protocoll, samt att endast i det fall 26 §- Regerings-formen antyder, eller vid föredragning af Justitise-Ärenden.
JustitiasCancellern bör rådslagen öfvervara, med Rådgifvare ansvarighet.
När nu JustitiasCancellern skall utlåta sig öfver andra ämnen, måste det naturligtvis ske i enahanda Ordning och Form, som öfriga Ämbetsverk eller Ämbetsmän åligger att iakttaga, eller genom skriftligt besvarande af erhållen Remiss.
Bihang till R. S. Prof, Sami, 23 1^8 Gonsbitutions-TJtskottets Betänkanden, Till beredande af erforderlig kraft
St Grundlagens garantie för yttrande friheten, i förening med det stora vilkoret för dess rätta bruk: sanning och moderation,-—ett villkor, som skulle tryggast uppnås genom offentligheten af motionen för indragningsStgärden, och deraf verkad ömsesidig varsamhet hos den bevakande och de bevakade, får Utskottet alltså Riksens Ständers eget ompröfvande underställa nyttan och nödvändigheten af att, medelst en underdånig anmälan, fästa Konungens
Nådiga uppmärksamhet på det förhållande att Justitias-Cancellern vid behandlingen af frågor om Tidningars indragning, ej kan, efter Grundlagen, anses som Ledamot af StatsRådet, men blott sorn en detsamma subordinerad Autoritet, och att han följaktligen endast äger att, sedan HofCancellerens berättelse om indragningen af ett Dagblad, blifvit jemte skälen härtill, honom communicerad, deröfver sitt skriftliga utlåtande afgifva.
Stockholm den 21 Junii 1823» Constitutions-Utskottets Betänkanden. 179 N:o 32.
Ankom den 1 Julli iÖ23- Memorial till .
Riksens Ständer, rörande en af Grefve C. H; Posse uppgifven anledning till anmärkning mot H. E. Herr StatsMinistern för JJttikes Ärendena.
Jemte Höglofl.
Riddersk. och Adelns Remiss under den 14 dennes, å numera framlidne Kammarherrens Grefve Carl H. Posses anledning till anmärkning mot Hans Excellence Herr StatsMinistern för Utrikes Ärendena, Grefve von Engeström, har Constitutions-Utskottet emottagit en af Grefve Posse undertecknad skrift hvaruti han, med vidrörande af åtskilliga Andra Ämnen, framstält, såsom Anmärkningens egentliga föremål , Hans Excellences den 28 October till Konungens Befallningshafvande aflåtna CirculairHandbref, angående särskilda föreskrifter med hänsigt till i Riket inkommande Utländska Resande.
Utskottet finner det visserligen i allmänhet innebära en afvikelse från behörig form, att Konungens Nådiga Befallningar utfärdas på ett sätt, som kunde betaga dem gällande verkan till åtlydnad; Men l8o Constitutions-TJtskottets Betänkandert. dä ofvannämnde Handbref icke innefattar några nya stadganden i ämnet, utan blott en erinran om efterlefnaden i allmänhet af Kongl. Förordningen den 19 Februarii I811 samt om ännu subsisterande, redan förut, till förmån för vissa Makters undersåter, medgifna dispenser från samma Förordning, och då för öfrigt Hans Excellence Herr Grefve von Engeström härvid icke handlat i offentlig charactére af StatsMinister för Utrikes Ärendena, till hvars
Departementmål af denna egenskap icke heller synas höra, saknar Utskottet tillräckliga skäl för Anmärknings-anledningens godkännande Stockholm den 21 Junii 1823.
Ankom den 1 Julii 1Ö23* Memorial till Riksens Ständer, med hemställan om anslag af Tractamente för en Waktmästare.
När åt ConstitutionsUtskottet, för dess sessioner, uppläts en del af KammarCollegii Rum, antog äfven Utskottet till sin uppa?- ning tvenne Collegii Vaktbetjenter.
Då ConstitutionsUtskottets Betänkanden.
181 emedlertid blott en af dem blifvit till Riksdagstractamente anmäld och uppförd, men begge icke allenast förrättat verklig tjenst, utan ock befunnits hittills oumbärlige, får Utskottet vördsamligen hemställa att, för deras disposition, ett ytterligare Vaktmästare-tractamente måtte beviljas och anslås, från och med den 1 sistlidne Februarii till och med denna dag eller innevarande månads slut, hvarefter Utskottet hoppas blifva belåtet med en enda Vaktbetjent.
Stockholm den 30 Junii 1823.
Julii iQ25* Memorial till Riksens Ständer, med föresluende af ett nytt Moment vid slu~ tet af 68 Jf.
Med kännedom af de flera vigtiga fördelar, som särskildta inom Riket, efter vederbörligt tillstånd, grundade Verk och och Inrättningar beredt och vunnit både åt Staten och sig sjelfva genom en Administration, oberoende af allt annat än In - i82 Constitutions•
• teressenternas egna föreskrifter, och med öfvertygelsen tillika att Medborgerliga föreningar till allmänt nyttiga företag bäst skola uppmuntras af den fullkomliga säkerheten om medlens sjelfständiga förvaltning, får, i anledning af emottaget förslag, Constitutions-Utskottet, för den åtgärd 56 §.
RegeringsFormen stadgar, vördsamligen tillstyrka att, vid slutet af samma RegeringsForms 68 ett så lydande nytt Moment må införas ; ”De till särskildta lofliga Verk och Inrättningar hörande Medel förvaltas enligt de grunder och Reglementen , som Delegarne sjelfve derom föreskrifva.” Stockholm den 50 Junii 1825.
N;o 55.
Ankoin flen 16 Julli 1O23.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett tillägg i 15 §•
Hos ConstitutionsUtskottet har en Riksdagsman af Hedervärda RondeStåndet föreslagit det tillägg, i 15 §.
RiksdagsOrd - Constitutions-Utskottets Betänkanden.
183 ningen|att Frelsehemmans-Egare bland'Allmogen måtte blifva berättigade att välja och väljas till Riksdagsman, och sålunda äfven skyldige att deltaga i Fullmägtigs» aflöningen.
Då detta förslag synes desto mer grundadt på billighets- och jemlikhets-principer, som, från den stund det tilläts hvarje Svensk Medborgare att besitta Frelsejord, denna redan till stor del kommit och troligen mer och mer skall komma i Allmogens hand och då dessutom, för Frelseegares intagande i Representationen, något giltigt hinder ej förefinnes, i en olika jordbeskattning, helst, vid Bevillnings-Taxexingarna, Frelsejordens immuniteter behörigen considereras, så att ett Frelsehemman, i öfrigt af enahanda godhet med ett Krono- eller Skattehemman i samma Ort, alltid uppföres till högre värde, får med gillande af förslaget, ConstitutionsUtskottet, för den i 56 RegeringsFormen stadgade behandling vördsamligen tillstyrka en så lydande förändrad Redaction af 15 §.
Riksdagsordningen : ”Allmogen i hvart Härad välje, efter Hemmantalet, till Riksdagsman af BondeStåndet en, inom Häradet boende och besutten, Krono-, Kronoskatte-, Frelse- eller 184 Constitutions-Utskottets Betänkanden.
Frelseskatte Hemmansegare, hvilken icke tillförene m. m.” Stockholm den 30 Juaii 1823.
Utdrag af Protocollet, hållet uti R. H. S. Constitutions - Utskott den 8 Julii 1823. S. D. Vid justeringen af Utskottets Protocoll för den 30 nästlidne Junii och dess Memorial till Riksens Stander af sam» ma dag, med förslag till ändring i 15 $.
Riksdags* Ordningen, uppläste och ingaf RiksgäldsContoirs Fullmägtigen Jan Erics» son ett så lydande Dictamen: ”Sedan jag, tillika med de Heste af Hedervärda fiondeStåndets utsedde Ledamöter i detta Utskott, varit af särskild tanka emot Utskottets pluralitet i fråga om tillägg till 15 §.
Riksdags-Ordningen rörande föreslagen Representations-rätt för Frelse jordegare inom Hedervärda BondeStåndet går jag nu att vidare förklara och utveckla motiverna för mina åsigter i detta amne.'* *Ge - Constitutions-Vtskottets betänkanden 185 ”Genom de vid 1810 års Riksdag emellan Ständerna ingångna Concessioner blef väl hvarje Svensk Man berättigad, att förvärfva och besitta fast egendom och jord, af hvad natur och beskaffenhet som heldst, följaktligen äfven Säteri och annat purt Frelse; men såsom en grundpelare derföre var äfven denna concession förenad med det uttryckliga förbehåll för egaren, nemligen att fastighetens ursprungliga egenskap icke förändrades, utan skulle bibehållas vid sin natur, med densamma tillhörande förmåner och skyldigheter; i följd hvaraf en utsträckning öfver denna gränslinea, till meddelan ‘e af andra rättigheter för Frelse-egaré, än den de förut innehafva, skulle bryta helgden af den grund-bestämmelse, som förenämnde be lut åsyftar.” ’ Jag fasthåller så mycket heldre mitt omdöme efter denna grundsats, som vid de förflutna, äfvensom vid denna Riksdag, i fråga om förslag till ernående af likhet i beskattning emellan Frelse- och Skattejords-egare, man städse hört åberopas med hvilken helgd Frelse-egarens Privilegier vore befästade, samt att en förändring deruti vore stridande emot egande-rättem
Är egande-rätten helig och bör njuta skydd, hvarföre ej bibehålla den, äfven för SkatBihang till it.
S Prot y.dje Sami. 84 186 Consbitutions-TJtskottets Betänkanden. tejordsegaren ?
Invändning härvid kan göras, att sedan besittningen å all slags jord blifvit oinskränkt upplåten åt alla Rikets Invånare, hvarigenom Allmogen har rättighet till innehafvande af Frelse- och Säteri, så eger äfven Allmogen att inom sig åtnjuta de fördelar, som denna besittningsrätt åtfölja, hvarmedelst de förut existerade olikheterna tyckas blifvit jemnade, och man synes nu hafva kommit till det rätta ändamålet.
— Hvad besittningsrätten angår, så medgifver jag förstnämnde uppgift som ganska rigtig; men månne derigenom att en Ronde är innehafvarare af Frelsejord, den öfriga Skattejordsegaren derigenom fått en lättnad i de bördor, som åtfölja possession af Skattejorden?
— Man svarar derpå, Nej! — Olikheterna i jordens natur och olika beskattning äro desamma, i hvilken hand som heldst; följaktligen måste egaren med rättigheter och skyldigheter göras beroende af jordens natur, men icke denna af egaren.” ”Såsom Ledamot i detta Höglofl.
Utskott, vid innevarande Riksmöte, har jag, då fråga förevar, om åtskilliga Grundlagsförändringar, ofta hört åperopas och tilllämpas 81 §•
RegeringsFormen, nemligen att Grundlagsförändringar icke utan i högst nödvändiga fall böra tillstyrkas.
— Jag Constitutions-ZJtskottets betänkanden.
187 har äfven hört, att, under öfverläggning angående förbättring i nu varande Representations-rätt, det Riksstånd, som närmast varit beroende af förändringen, inom sig sjelft, uppgjort framställningen, om, med antagandet af förslaget, det kunnat anses af förutnämnde egenskap ; och på grund af allt detta, har jag, som önskat likhet i princip och handlingssätt, ansett Frelseegarens rätt obehörigt utsträckt, genom en ny tillstyrkt representationsrätt på Skatte* mannens lagligt besfästade område; hvarföre jag äfven ansett mig pligtig att, såsom Representant af BondeStåndet, protestera emot Utskottets förslag, och får derjemte ödmjukeligen anhålla, att denna min reservation må få åtfölja Utskottets betänkande till Rikets Höglofl. Ständer.”
Ex Frotocollo J. D. Valerius.
J88 Constitutions-Vtskott.ets betänkanden.
AnUom d. 16 Julii 1823.
Så<om nyttig och med RiddarhusOrdningen instämmande, får ConstitutionsUtskottet, för behandling enligt 56 / Regeringsformen, vördsamligen underställa Riksens Högloft.
Ständer den hos Utskottet föreslagna ändring, i 25 §.
Riksdagsordningen, att i stället för Orden : ”den efter Matrikeln första närvarande Grefven,” må ditsättas ”den främste närvarande Ledamoten enligt RiddarhusOrdningen."
Stockholm den 50 Junii 1823.
AnUom d. 13 Julii 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till upphäfvande af ett tillägg i 6 mom. I §.
TryckfriJietsFörordningeu, enligt hvjjket de tvän - Constitutions-Utskottets hetänkanden.
189 ne män, som påtecknat namnsedeln och intygat uppgifternas rigtighet, äro underkastade författare-ansvar, i händelse skriften åtalas, och författarens namn och hemvist befinnas orätt eller aldeles icke uppgifna, har, medelst ett vid 1812 års Riksdag godkändt tillägg, blifvit i så måtto utsträckt, att enahanda ansvar åligger Attestanterna, äfven om Författaren, utan laga förfall, ifrån Svaromålet uteblifver.