Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fäderneslandets angelägenheter , under den längre tid, da Kongl. Majus hälsas wacklande tillstånd ej tillät Kongl. MajU att deruti deltaga, samt under wördnadsfullt erkännande af den wishet och kraft, hwarmed Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen, under Sin bekymmerfulla Styrelse-tid, ledt, mildrat och lugnat Fäderneslandets öden, har Prest-Ständet, lifligen rördt af ** Kongl. z6 Den sz April.
Masts högtidliga Nädiga försäkan, att, t trötts af yttre hotande ulfsäter och möjliga inhem, sta willor, hand i hand med Sin Son bibehålla detta urgamla Nikes frihet och sjelfständighet, för sin del anfelt det wara ibland Riksens Ständers första ssyldigheter wid detta Riksmöte, att inför Kongl. Mast tolka stn underdåniga tacksamhet, för det af Kongl. Mast den >7 Mars sistledit ar wid, tagne beslut, att under Hans Kongl. Masts sjuk, dom, till Hans Kongl. Höghet Krvn-Prinsen öfwer, lemna wärdén af Rikets angelägenheter; äfwensom gtt, t anseende till den sorgliga erfarenheten, att Kongl. Masts trogne Undersåtare icke oafbrutet hos deras wördade Konung kunna påräkna en fortfaran, de halsa och en deraf beroende fortsatt utöfning af Konungamagtens mödosamma pligter, hos Kongl. Mast i underdånighet anmäla den enhälliga önskan, att Hans Kongl- Höghet Kron, Prinsen, jemte det Hans Kongl. Höghet täcktes fortfara, att med
Dest råd och biträde ga Kongl. Mast tillhanda, ma, wid al, la tillfällen, da Kongl. Mast af sjuklighet hindras, att med regerinqsärcnderne stg befatta, inträda uti utöfningen af Konungamagten, med all den rättnu warande Grundlagar densamma tillägga, samt uti Kongl. Masts Namn Rikets styrelse föra.
För öfrigt, och da Prest, Ståndet nogsamt känner den underdåniga wördnad, kärlek och tacksam, het, hwarmed Swensta Folket fölgt och beundrat hwarje steg af Hans Kongl- Höghets Kron,Prinsens ärorika Regering, har Prest,Ståndet trott Riksens Ständer vfördröjcligen bära inför Hans Kongl. Hög, het Kron, Prinsen högtidligen nedlägga uttrycken af dcsta Swensta Nationens ostrvmtade tanksält, med förklarad underdånig anhällan, att Hans Kongl. Hög - Den 2z April. z? het täcktes pä lika sätt i ofwannämnde fall ga Kongl.
Majit och Riket tillhanda; uti hwilka besiut de öfrige Resp. Riks-Standen igenom Protocolls,Utdrag skulle wördsamt och wänligen inbjudas, att sig med Prest, Ståndet förena.
,Vr supra. > kx krotocollo s. 17.
Utdrag af prstscsllet, hällit i HZgwZrdkge Prest-Gtandet, wid Urtima R-ksdagen i Orebro, -en sz April 1812.
S. D. Instämde Prest-Ståndet uti Hederwärda Bonde, Ständers denna dag widragne cch igenom Deputation Prest, Ståndet meddelte besiut, att uti Riksdagsbeslutet införa och bekräfta Riksens Ständers enhälliga önskan, att Hans Kongl. Höghet Krvn-Prinsen, sa ofta Kongl.
Masts hälsa icke Mäter uppfyllandet af Dest dyra Konungsliga kall, mätte inträda uti utöfningen af Konungamakten, med all den rätt nu warande Grundlagar densamma tillägga, och i Kongl. Masts Namn Rikets styrelse föra, samt att Hans Kongl. Höghet täcktes destemellan fortfara, att med Sina räd ga Kongl? Mast tillhanda; hwarjemte Prest-Ständet för sin del godkände det af Högloft.
Riddcrstapet och Adeln igenom Deputation communicerade Förslag till underdänig strifwelse till Kongl. Mast uti ofwanberörde ämne.
Lx krotocollo Z. 17. Almguist.
Ut, 38 Den sz April.
Utdrag of prstocollet, hållet i Hägwördl. ge Prest-Städet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den az April idis.
S- D- Upplöstes Kongl. Majtts efterföljande Nådiga Skrifwelse och Propositioner, samt remitterades till nedannämnde Utstött, nemligen: Till Lonstitutions- och Stats - Utffotten, Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående en särskild författning med Swensta Ultramarinsta Besittningars Styrelse och Drätsel; Till Stats-Utskottet, Kongl. Majtts Nådiga Propositioner, angående ändring i wisa omständigheter af hwad hittills blifwit sörordnadt om Accords-ersättningar till Officerare af f. d. Finsta Armeen; angående Centonalen till Wadstena Krigsmanshus-Casa; och rörande Räntan pa det län, Egaren af Rosenfors Jernbruk Majoren Rosenborg af Wadstena Krigsmanshus-Casa innehar; Till Lewillnings-Utskottet, Kongl. Majtts Nådiga Skrifwelse, angående Bewillningen.
Till Allmänna Bcfwärs-och EconsmieUtftottet, Kongl. Masits Nådiga Proposition, angående Bekläonaden för Extra Roteringsmanstapet; samt Till Bewillnings- Lag- och Allmänna Bcfwärs. och Economie-Utskotten, Kongl.
Majtts Nådiga Proposition, angående bestämmandet af wllko"en och afgiftcrne för Bränivinstillwerkning samt answaret för Bränwins- och andra Den rz April.
Z» andra starka dryckers omattliga bruk; börande wid sistnämnde Remis till Allmänna Beswars- och Economie-Utstottet bifogas Afstrift af Ståndets den i?
April i8 ro till Kongl.
Majtt aflarne underdåniga skrifwelse, om widtagande af kraftiga matt och steg till förekommande af de olyckliga följder, hwilka Prest-Ståndet af den utwidgade Bränwinsbränmngsfriheten befarade; hwarjemte Ståndets öfwerläggningar om detta ärende, hwilka innefattas uti Ståndets fran trycket utgifna Protokoll för den 14 Sept., 28 Nov. och 6 Decemd. 1809 skulle åberopas.
Ot fuxrs. k^x ?rotocoI1o Utdrag af Bsrgare-Ständets protocoll, hällit wid Urtima Riksdagen i Örebro, den sz April i8'2.
S- D. ^emitterades till Allmänna Beswärs- och Econvmie-Utstottet Herr Commerce-Rådet KrullS med flere Herrar Ledamöters motion, angående inställelse af Bränwinsbranningen; Och anmodades Utskottet, att, i anseende till angelägenheten och wigren af ämnet, med sitt Utlåtande ofördröjeligen inkomma. suxr».
Tx krotocollo Is. keiZltröm.
Utdrag af protocsllet, hällit i ^edcrwärda Bonde-Ständetspleno, d. sz April »812.
D- Instämde Bonde-Standet uti Wällofl.
Borgare-Ståndets enligt meddelt Protocolls-Utdrag - 4c> Den 2z April. drag den 2l i denne manad tagne Beflut, att fö, redragnings - listor pä de Banqven 06) Riksgälds, Contoret rörande mäl, mage uppsättas och afsän, Las till de wid Riksdagen warande fleste Fullmäk, lige i nämnde werk, hwilka här äswcn hafwa till, zäng pä degges Secreterare wid förefallande ange, lägenheter, och således derom kunna besörja, dir su^rs.
Lx krotocollo 6. brinkman.
Utdrag af protoc-llet, hillet L He-erwär da Bonbe-Ständets plensd.sz 2Lpr. r8ir.
Till Allmänna Beswärs- och Economie Utskottet:
Riksdagsmanen LarSJsraekssons frän Orebro
Län afgifne Memorial, att Bränwinsbränningen mätte blifwa inställd frän den i nästkommande Masi intill dess Kongl. Maj:t och Riksens Ständer kunna en annan Författning derom widtaga; med anmodan att i anseende till ämnets wigt styndesamrneligen till Ståndet med Utlakande deröfwer in, komma.
Till Stats-Utsksttet: >:o Kongl.Majtts Nädiga Proposition till Riksens Ständers Stats, Utskott, angående ändring uti wista omständigheter af hwad hittills blifwit förordnadt om Accords-ersättningar sill Officerare af f. d. Finsta Armeen; Giswen Orebro Slott ben 22 April 1812. a:o Kongl.
Mattts Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående Centonalen till Wadstena Krigs, Den rz April. 4» Krigsmanshus-Casta; Giswen Orebro Slott den 22 April r8 is. z:o Kongl. Martts Nädiga Proposition till Riksens Ständers Stats, Utstött, rörande räntan pä det län ägaren af Rosenforst Jernbruk, Majoren Rosenborg af Wadstena Krigsmanshus,Gassa innehar; Giswen Orebro Slott d. 22 Apr. is»-.
Till Bewillnings-Utstottek: Kongl.
Majus Nädiga Skrifwelse till Riksens Ständer, angäende Bewillntngen: Gifwen Orebro Slott den »8 April 1512. kuxrg. krotocollo 6.
Uppläst hos Ridd. och Adcln d. 2z April. - - - - Preste-Ständet den 2z - - - - - » - Borgare-Siändet d. 2; - - s - - - - Bonde-Ständet den 2; - - - LZrslag till Tacksägelse-Abretz till Longi. Maj:t.
Ständer tro sig endast uppfylla Natto, nens högt utträde önskan, dä de för Eder Kongl. Majtt nedlägga en vffentclig gärd af underdänig tacksamhet för det af Eder Kongl- Majit den 17 Mars förledit är widtagne beslut alt under Eder Kongl.
Majtts sjukdom till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen öfwerlemna wärdén af Fädernesländes angelägenheter.
Länge har allmänna tänkesättet stödjande sig dels pä Rikets dä warande critista ställning, dels pä den Furstes owanliga och ädla egenskaper som af Eder Kongl. Majtt utsägs till Tronens och Fäderneslandets gemensamma stöd med bi - 42 Den 2Z April. fall mött och uppburit fördelarne af ett steg som be, fastat Statens trygghet och sjelfständighet.
Riksens Stander, laglige tolkare af Swensta Folkets tänkesätt begagna nu detta tillfälle att dem högtidligen yttra inför Thronen, och att at ett besiut hos Eder Kongl.
Mant pakallat af den enstilta böjelsen för en wärdig
Son och af Rikets omisikanneliga behof lana National-Representations erforderliga bifall.
Ständer hafwa likwäl annu icke trodt sig fullkomligen swara emot Swensta Folkets rättmätiga fordringar.
En sorgelig erfarenhet har öfwertygat Eder Kongl. Maj:ts trogne undersåtare att de icke alltid hos deras wördade Konung kunna påräkna en fortfarande hälsa och en deraf beroende fortsatt utöfning af Konungamaktens mödosamma plister.
Om ett sadant fall inträder, om Swensta Folkets förenade böner ej kunna det afwända, hafwa Riksens Ständer i förwäg bordt i underdånighet hos Eder Kongl. Maj:t anmäla deras enhälliga önstan, att Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen wid alla de tillfällen da Eder Kongl. Maj-t af sjuklighet hindras att med RegeringSärmderne sig befatta, inträder^ uti ^ utöfningen af Konungamakten med all den rätt närwarande Grundlagar densamma tillägga samt uti Eder Kongl.
Majus namn Rikets styrelse föra, under det Hans Kongl. Höghet täcktes deremellan fortfara att med Desi råd ga Eder Kongl.
Majit tillhanda.
Den kännedom Rikets Ständer äga om Eder Kongl. Majus tänkesätt för Hans Kongl. Höghet Kron,Prinsen, gör Riksens Ständer förwisiade, att Eder Kongl.
Majit med tillfredsställelse stall emottaga en önskan, grundad pa Eder Kongl. Majus Eget efterdöme; och Riksens Ständer tro sig ej heller tuera wärdigt kunna swara emot den Den 2Z April. 4Z den ratt Hans Kongl..
Höghet redan förwarfwat pa deras och Nationens erkänsla än da de förbinda Sweriges framtida oden med Eders Kongl-Majus och Kron-Prinsens wardande Namn.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2; April. , - - - Prestc-Ständct den 27 - - - - - - Borgare-Ständet d. 27 » - - - , - Bondc-Ltändet den 2z - - Durchlauchtigste Reon-prins!
Nädigste Herre!
Ständer tro sig hafwa uppfylt NationenS högt yttrade önskan, da de för Konungen nedlagt en vffentelig gärd af underdänig tacksamhet för det af Hans Majit den 17 Marö förlcdit ar widtagne be. siut, att under Hans Majus siukdom till Eder Kongl. Höghet öfwerlemna wärdén af Fäderneslandets angelägenheter.
Länge hade allmänna tänkesättet, stödjande sig dels pa Rikets da warande ccitista ställning, dels pa Eder Kongl. Höghets owanliga och adla egenskaper, med bifall mött och uppburit fördelare af ett steg, som defastat Statens trygghet och sjelfständighet.
Riksens Stander, laglige Tolkare af Swensta Folkets tänkesätt, hafwa nu begagnat detta tillfälle att dem högtideligen yttra inför Thronen, och att at ett beslut, hos Hans Kongl. Maju pakalladt af den enstildta böjcsten sör en wärdig
Son och af Rikets omisikänneliga behof, län» National, Representationens ersvrderliga bifall.
Ständer hafwa likwäl ännu icke trott sig fullkomligen swara emot Swensta Folkets rättmätiga fordringar.
En sorgelig erfarenhet har öfwertygal Hans Majus trogna undersåtare, att de 44 Den sz April. icke alltid hos deras wördade Konung kunna påräkna en fortfarande hälsa och en deraf beroende fortsatt utöfning af Konungamagtens mödosamma plister.
Om ett sadant fall intrader, om Swensta Folkets förenade böner ej kunna det afwända, hafwa Riksens Stander i förwäg hos Hans Kongl. Mast anmält deras enhälliga önffan, alt Eder KonglHöghet, wid alla de tillfällen da Hans Mast af sjuklighet hindras att med Negerings-ärendcrne sig befatta, matte inträda i utöfningen af Konungamagten med all den rätt närwarande Grundlagar densamma tillägga, samt uti Hans Mafits Namn Rikets styrelse föra, under det Eders Kongl.
Höghet täcktes deremellan fortfara, att med desi råd ga Hans Majit tillhanda.
Den kännedom Riksens Ständer aga om Konungens tänkesätt för Eder Kongl- Höghet hade gjort Riksens Ständer förwisiade, att Hans Majit med tillfredsställelse skulle emottaga en önffan, grundad pa Hans Majits eget efterdöme; och Riksens Ständer tro sig ej eller mera wärdigt kunna smara emot den rätt Eder Kongl. Höghet redan förwärfwat pa deras och Nationens erkänsla, än da de förbinda Sweriges framtida öden med HanS Majits och Eder Kongl. Höghets wardande Namn.
Uppläst hos Ridd- och Adeln d. 2Z April. - - - - Prest - Ståndet den 2z - - - - - - Borgare-Gtandetd.Lz - - , - - , Bonde-Standet d- 2; - - Riksens Högloft.
Ständers Justitia-Gmbudsmans Berättelse, rörande dest Embetes.
Lörwaltning är 1811. ^en tid ar nu för handen da jag för den wördadé Allmänheten får framlägga det utlåtande, hwilket Rik - Den 2z April. 45 Riksens Högloft- Ständers Justitia--Ombudsman, likmätigt hans Jnstrucions 14 §., är skyldig att ärligen genom trycket kungöra.
Uti min wid det förledne årets början afgifne Berättelse yttrade jag, att de till min åtgärd inkomna Ansökningar och Klagomal icke bibringat mig andra, än tillfredsställande begrepp om Lagffipningens tillstånd.
Hwarken de upplysningar, hwilka under anställda resor i otterne, förlidne sommar, kunnat inhämtas, eller beskaffenheten af under^ det förflutna årets lopp till ett ej obetydligt antal ingångna Ansökningar, Beswärsffrifter och Handlingar hafwa gifwit anledning till ett förändradt omdöme.
Af nagra ibland desia har jag dock funnit skäl
Stt ställa Personer under laga tilltal.
Andra ater hafwa inledt mig pa de anmärkningar öfwer Lagar och Författningar, hwilka jag här för den upplysta Allmanheten wördsammeligcn får framställa:
Uti Auctions Kammar-Ordningen för Stockholms Stad af d. 6 Juni! r?8o är stadgadt, att densamma också borde uti andra Städer införas, och förbehållet: sa wida den synes lämpelig, har endast afseende pa skonsamhet emot den inropande.
Af Författningen synes gansta klart, att försäljnings-provisionen Procent af fast Egendom, 2 af Guld och Silfwer samt z Procent af Husgerådssaker utgör hufwudafgisten, och att den fa kallade siagafgisten z si. för hwart parti är att anse såsom en biafgist Uti Stockholm och större Stader, som aro folkrika ock) hwarest manligen större förmögenhet finnes samlad, kan ett större parti af atffillige stags lösören formeras under ett slag, utan förlust för säljaren samt utan att köparen gör särdeles afseende derpå 46 Den 2; A pril. derpå att han, jemte det han Dunbar förwärfwa, pä samma gang får andra persedlar.
Slagafgiften af ett salunda sammansatt större parti blir ock i an, seende till desi högre wärde mindre märkbar.
Men i mindre Städerne blir, genom ett motsatt förhållande, paitierne af ett sa litet warde, att stagpenningarne blifwa huswudafgift, och provisionen ett högst obe, tydligt acccssorium.
Sadant war förhållandet med ett för mig upptedt Auctions.-Protocoll, scm utwisade att 24 partier wörö försålde, somliga under, men intet öfwer 9 st warde, och följden war att slagafgisten z st utgjorde omkring zo Procent, men Provisionen circa z rst.
Häraf sones wara anledning tili den rättelse i desia afgijters beräknande, attnär Anctions-provisionen och Slagafgiften tillsammans utgöra mera än 6 Procent af Partiets försäljnings, summa, minstas Slag-afgiftcn sa, att densamma tillsammans med Auctions-Provisionen ei betungar Partiets försäljningssumma högre än till fullt belopp af 6 Procent.
Uti Konas. Majus nådiga Förordning om Mål, Matt och Wigt af den 29 Maji 1739 och dest ?:de Moment äro 2:ne sätt att mäta Spannrmal stadgade, antingen akt sakta hälla Sadén ur säcken i malkärilet om Säljaren eller Letweranten det astundar, eller ock genom styjfling, hwilket sätt noga bestrifwes.
Sa länge Spannmål, hwilken innehaller födoämnen mera i förhållande till desi wigt an den areala rymd den intager, likwäl har mätning genom mal-karil till måttstock, ligger magt derpå, att denna mätning är underkastad sa liten variation som möjligt ar.
Detta ändamål winnes närmare genom skyffling, med noga iakttagande af hwad för densamma fö - Den sz April. 47 förestrkfwet ar, an genom hällning ur säcken, hwilket senare matninossätt ger en nog olika Sädens sammanpackning allt eftcr som säcken hålles lågt inom malkärilets bräddar eller iner och mindre högt öfwer dem, en ombytlighet i ställningen, som under säckens handtering ar iwar att förekomma.
Det more derföre i min tanke nyttigt, att detta senare sättet alldeles afstaffades.
Ibland förbudna och med wite ansedda åtgärder vmnämnes ej den i sin natur olofliga, hwilken ofta af Mätare utöswas att, sedan tunnan till hälften eller mera är fylld, antingen genom hällning ur säcken eller genom styjfling, genom kavpmaletS nedträngande i den i tunnan warande Sädén taga de fyra kappar, hwilka höra till tunnans fasta mål, och sedermera skyffla tunnan full till afstrykning med strykbrädet.
Denna straffbara åtgärd, som i synnerhet wid mätning af Warsäd förorsakar Säljaren eller Lefweranten ofta större förlust än om utom tunnan spild
Säd ej skulle komma honom tillgodo, och hwilken likwäl kostar 100 Daler SilfwermyntS böter, förtjenar wisierligen att beläggas med enahanda straff.
Ej heller aro böter utsatte för afrvikelser frän förestristerne för styjfling, för strykning och emot stötning pa malkärilet.
Genom den Förklaring öfwer 7 Cap. 1 §.
Barken, hwilken innefattas uti rz §. z:d;e Mom. af Örebro Riksdags-Besiut af den 12N0V. i8iO, aro wäl alla twifwelsmai upphäfva om Dolares skyldighet, att Gravations-bewis, när de östas, emot lösen meddela.
Men da desia bewis »ödwändigt mäste grunda sig pa bewiljade Inteckningar, beror ock deras bestämdhet pa Jnteckninims lydelse.
Om da, enligt hwad werkeligen handt. 48 Den 2z April. en Inteckning är begärd och bewiljad i N- N:S inom Häradet belägne Egendomar utan att Ansökningen upptager Namn, Nummer, Hemmantal och Natur af Egendomen, stola deraf inom loppet af ro är sädane olägenheter uppsta, att det icke utan mycken omgång kan utrönas i hwilken Egendom Inteckningen äges, samt hwilken af densamma är ägare.
Domaren, hwilken med sin Egendom star i answar för Gravativns-bewisets rigtighet, mäste dä gransta, icke allenast af hwilken Egendom den skyldige Personen wid Inteckningens bewiljande war Innehafware, utan äswen huruwida han sedermera större eller mindre del sig eckhandt.
Om sadant stedt icke genom köp utan såsom en följd af Arfstisten, hwilka icke äro af beskaffenhet att owilkorligen böra komma till Domarens kännedom, möta ännu större swärigheter wid utfärdandet af ett tillförläteligt Gravations --bew>6.
Den förestrist synes således wara nödig, att en Jnteckningssökande icke allenast nppgifwer ägaren, uran äfwen Egendomens namn, nummer, natur och hemmantal, sa kart honom wara ma att Domaren, hwilken det åligga bör att, sa wäl för egen som efterträdarens i Embetet säkerhet, af infordrade ägande ratts Handlingar förtvifla sig om uppgifternas vigtighet, Inteckning icke wägrar.
Mains nådiga Taxa em Expeditioners utlösande wid Ratlerne af den 27 Maji l8or saknas äswen något särskildt stadgande af lösen för Gravativns - bewis.
Det answar hwarmed deras utgilwande är för, knippadt samt den möda och warsundet de pakalla, sonas berättiga till en annan beräkning af lösen än för wanliga Protocolls-Utdrag stadgadt är.
. ' / Af Den 2) April. 4S Af mera wigt är den frägan, huruwida Domare tillkommer en sadan pröfningkrält af det a gwarlatenfkapen i en afliden persons
Bo, i förestrifwen ordning asatte warde, att han stulle kunna anbefalla ny »värdering.
Till styrka för behörigheten af en sadan pröfningsrätt ar anfördtr "Att afsigten med Bouppteckning är, Veis att bestämdt upplysa i hwad stick en afliden efkerlemnade sin Egendom, dels ock ätt bereda första grunderna till ett blifwande Arfskifte; hwarjemte Bouppteckning, wid tillfälle der omyndige taga Arf, icke sällan Utgör Controllcn pä Förmyndares redowisning, i synnerhet da Egendomen bestar af lätt förskingrade Lösören- Att da beskaffenheren af ett Sterbhus omöjligen star att utredas, sa wida icke qwarlatenffapen lika noggrant som sälden utföres till desi werkliga belopp, detta belopp icke kan bestämmas
Utan genom rigkig, det wilk säga- en efter tidernas stick och allmänt gängbara briser lämpad wärdering-
Att wid de icke sällsynta händelser, da Förmyndare förskingrar Myndlings egendom, någon annan säker mättstock för skadeersättningen icke finnes än Bouppteckning och wärdering, hwarföre ock i Lagen ar stadgadt, att denna bör af Gode och Redlige
Män förrättas:
Att dek tillhör LagenS Wärdare, Domaren nämligen, magt och rättighet att tillse, det Lagens i förekommande fall bestämda föreskrifter cfterlefwas, °ch att t sadant afseende, genom Kongl. Brefvet af den 27 Maji iflor, Häradshöfdmgar>ie blifwit alagdt, att, wid Boupptecknings Mottagande, noga tillse, det okunnige och vst-ckelige personer med sädane sörrättningar sig E befatta, samt genom Kongl. Brefwek af d. Maji 1826 Bihang. >N:o 4. blif - Den -g April. blifwit befallt, att Fidei-Commifier stola wid Bouppteckningar upptagas till deras fulla warde; Förordnanden, hwilka sakna kraft derest icke skulle wara
Domstolarne tilläten en med granskning af Boupptecknigarne förenad rättighet att, pa förekvmne skäl, föranstalta om uppgörandet af en annan:
Att det i Charl» Sfgillatss-Förordningen afar i8oz för Domare inryckte Förbud att, wid granskningen, huruwida Bouppteckning wore med behörig Charta belagd, närmare efterse Bouppteckningens innehåll, möjligen med Ominne influtit: Att wid Z Procents afgift af behållen Summa Jnventarii, som wid 1752 ars Riksdag till Justitie-Statens aflöning blef alagd, den förändring i anseende till »värdering af qwarlatenstap sig tilldragit, att densamma icke ensam synes anga Sterbhusets delägare, utan äfwen Kongl.
Majtts och Kronans höga rätt:
Alt rättigheten till ingifwandet af Bouppteckning, förseglad, icke lägger hinder i wägen för Domares pligt och rattigh/t, att lagligen behandla dem som öppna äreS
Ä andra sidan ater förekommer att, ehwad »värde alla defia stöl i och köe sig s,elfwa ma äga, synes dock deras anrvändbarhet förnämligast ankomma pa deras öfwexensstä.umelse med Lagens föreskrift och syftning:
Det blir da mindre staga om huru det till äkwentyrs borde wara, utan fast mera om huru det werkeligen är Hwad således beträffar, att Bouppteckning bör bestämdt upplysa i hwad stick en afliden persons qwarlatenstap sia befinner, samt tjena till grund för "-Eblifwande Arfskifte, sa uppfyllas defia ändamål enar, <mligt Lagens förest-ift i Arfda-Balkens -9 Cap. i 8. gtzoer af behörig person uppgifwes under edlig förpligtelse, att intet med wilja och wettstap är Den 2Z April. zr dö ljdt och utelemnadt.
Boets oför skingrade tillwaresse är här grunden för tet tillkommande A»sffistet, ty der alla tillhörigtzeter finnas, der kunna ock alla delas, genom eller utan lottning, med eller ulan »värde.
Det ä dem, af gode och redlige
Män, satte »värde, förbinder icke wid delning kill efterföljd, ty Arfwingarnes rätt är att stifta Arfwct, således in natura: Ärfda-Balk. 12 Cap. z §.
Arfwek stoft läggas i jemngoda delar, sa att ej någon dernon.om lider.
Oin Arfwingarne, ehuru de alle myadtacäro, ej äsämjas, stall lottning ste- Lottning äger o»r ä nkligen rum da Arfwingar omyndige äro, 4 § Ingen af defia eller ytterligare i Lagen förekommande föreskrifter stadgar asatt warde saftm måttstock för delning.
Endast i samma Cap. ? 8-, der fragan är om lösen utur Sätesgård, förvrdnas, alt denna lösen stall ste efter laga »värdering.
Men ftin Lagstiftaren nogsamt insett densammas osäkerhet, har han ock infört det Correctif, att den Lösen tagande ägde Options-rätt att taga penningar eller jemngod ränta, hwi! ketdera han hälst will.
Skulle man wäl af allt detta kunna draga annan med Lagen enlig slutföljd, än att Egendomens ostyckat-e tillwarelse och det begrepp, hwaruti Arfwingarne, men icke Wärderingsmänncn, instämma, om särskilda delars förhållande i wärde till hwarannan, äro grunderna för Årsskiftet?
Ifrån omöjligheten att upprätta en Tariff för wärde af fast eller lös Egendom, synes sannolikt leda sikt ursprung det Lagens stadgande: att Värdering stall ste efterhasta förstånd, pa landet af Gode Män, i Stad af 2we eller flere af Borgmästare och Råd nämnde, och i Preftahus af den Arfwingarne hollst kalla.
Det är således pa Sterbhus-delägares förtroende kill antagne ** Wär - s- Den 2Z April.