Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer afgifne och till Stats-Uiskottet remitterade Berättelse örn Riksgälds-Verket anfört, huruledes af den anledning, att det under sistnämnde Verk lydande General-Assistance-Contoir, sedan Uöuerne derstädes, vid 1815 års Riksdag, blifvit förbättrade, icke ian uti dess nuvarande skick, xned den senast bestämde Fond af 200,000 R:dr Banco underhållas, utan betydlig förlust för Riksgälds Contoiret, fråga hos Revisorerne blifvit väckt örn vidtagande af någon förändiing »ted förstberörde Contoir, men att, då, för upp-. Stats-Utskottcts Ettänkanden. 17 37 rättandet af något förslag härtill, ärfordrades en vidlyftig och noggrann undersökning om inrättningens föremål, beskaffenhet och organisation, den Revisorernes inskränkta tid, sorn mäst delas åt mera angelägne och magtpåliggande förrättningar, icke kunnat medgifva, RevisortPrne måst låta bero dervid, att blott anmäla för. hållandet till Rikets Höglofl.
Ständers närmare öfvervägande.
Jemväl äro Motioner, rörande General-Assistance-Contoiret, inom 3me Riks-Stånd väckta och till Stats-Utskottets åtgärd remitterade.
Ridderskapet och Adeln har Herr Gustaf Grönhagen föreslagit, att räntan å Rån i General-Assistairce-Contoiret skulle nedsättas så lågt, som möjligen ske kan, och endast så stor Ränta tagas, som oundgängligen ärfordras, så väl till Räntans betalande å Fonden, som ej bör öfverstiga 4 ä 5 procent, som afven till Tjenstemännens och Betjeningens aflöning, jemte öfrige till Verket hörande Utgifter.
Hos Vällqfl. Borgare-Ståndet har Herr G.
Hulphers
Abrahamsson i sammanhang med dess väckta Förslag om Numer - Uotteriets upphörande, yttrat, att, då General -Assistance - Contoiret ickg med fördel kan t ii ii tas af någon annan, än den, som stulit sin pant, anser Herr Hulphers Inrättningen, låsom i flera afseende n skadlig, åtminstone icke nyttig, icke böra för Statens' räkning vidare underhållas.
Hos Hedervärda Bonde-StändSt har Riksdagsmannen fran Östergöthland Anders Joachimsson, uti dess Motion om JSTumer-Uotteriet, äfven satt i fråga General-Assistance Contoirets indragning *7 3® Stats-Utskotters Retånkanden. eller skiljande från allt sammanhang meri Slaten eller Riksgälds-Contoirets nu varande förhållande.
Utom det Stats-Utskottet inhämlat Herrar Fu'hnägtiges i Riksgälds-Contoiret Utlåtande öfver förenämnde hos Revisorerne väckta fråga, har Utskottet sökt förskaffa sig alla upplysningar uti amnet, sorn möjligen kunnat erhållas.
Af Herrar Fullmägtiges Utlåtande befinnes, att afsigten med General - Assistance Contoirets inrättande, efter hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Privilegium och Reglemente af den 2 October 1772 utvisar, varit den, att, sorn större delen af Hufvudstadens Innevånare icke kunde begagna sig af de Författningar, som tid efter annan om publika
Fån blifvit utfärdade, och dymedelst oftast’utsättas för Ocker, som de strängaste Lagar icke förmå fullkomligen afböja, så länge andre tjenlige
Lån - tillgångar saknas; sa skulle Allmänheten vid detta Verk betjenas med. större och mindre Fenninge-Lån emot underpant, ej mindre af Guld och Silfver, än all annan lös Egendom.
Till vinnande af detta ändamål, pröfvades Fonden för Inrättningen böra bestå af Femton Tunnor Guld, som indel tes på Sex Tusen Ac* tier, hvardera på 750 D:r Kopparmynt, hvaraf Kongl. Maj:t och Kronan antog sig
En fjerdedel och upplät de öfrige
Tre fjerdedelarne åt private Interessenter.
Lån meddeltes på kortare tid, än Ett fjerdedel;, år, eller pa längre, än Ett halft år, och betalnings-terminen ■fick endast en gång och det till blott hälften af den tid, Pant-Sedeln innehöll, förlängas; och, Stats-Utskottets Betänk anden. 1739 om Panten icke kunde, vid förfallo-tiden, inlösas, blef den genom Auction försald.
— Vilkoren för Låns undfående utstakades till Sex procents årlig Ränta, och en, i afseende pä erforderliga kostnader till aflöning och Verkets underhall, för nödig ansedd provision , som i följande gradation betaides., nemligen af Lån ifrån 15 Daler Kopparmynt, såsom de minsta, till och med 100 D:r, 4 procent, ifrån 100 D:r till och med 500 D:r, 3 procent, ifrån 500 till och med 3000 D:r, 2§ procent, och ifrån 3000
D:r och deröfver 2 procent.
Denna provision var alltid densamma och lika, antingen
Länet gjordes på kortare eller längre rid, men blef sedermera år 1773, såsom för högt’ tilltagen, nedsatt, för de minsta Lånen eller uti första Classen ifrån 4 till 3, eller med En procent, och för de öfrige Classerne med En half procent. f Ehuru afgifterne för Lånen denna tiden voro betydligare, än för det närvarande, gaf likväl
Inrättningen icke någon afkastning utöfver aflöning och omkostnader; hvarföre, och på det Delägarne åtminstone matte hållas skadeslöse för deras instuckne Capital, General-AssistanceContoiret tillädes rättighet,'att upptaga
Lån mot Tie procent och dem fört anta mot Sex procents Interesse; men, då, till följd af Riksens Höglofl.
Ständers vid 1792 års Riksdag lagtte Reslöf, all Disconterijig, med undantag för Kongl. Commerce-Collr-gii Manufactur-Discont, tillegnades Rijcsgälds-Conioiret, och General-Assistanceffontoirets Ilolag derigenom blef urståndsatt, att fortsätta Lombard-Inrättningen på de från dess 174» Slats- Utskottas Betänk anden. början lagrie grunder, så mäste denna Inrättning, jämlikt Riksens Kogl-ofl.
Ständers vid samma Riksdag meridche förordnande, öfvertagas af Riksgälds-Contoire:.
Vid 1803 ars Revision af Riksgälds - Verket, upptäcktes liera oordningar uti GeneralAssistance-Coptoirets f örvaltning, som den tiden var antur; odd dt en Directeur ; i anledning fivaraf en .liy-oigtnisauqn ansågs nödvändig, enligt livi ion 3 ne Öfver-Commissarie? tilliörordnade s, att, under Herrar Fulhnägtiges i Riksgäldskontoret uppsigt, emottaga Förvaltningen af Verket under genjensamt ansvar.
I sammanhang härmed förordnades, att Rån mot Fem procents
Ränta ock provision af En procent pro anno för
Rån rf 100 till 1000 R:dr, och af f procents provision för Rån af 1000 R:dr och derutöfver skulle meddelas ä Utländske rudimaterie! och inhvuttke såkallade Manufactur-Till verkningar.
2:ne år derefter eller vid Revisionen år 1805 förordnades, att den såkallade fölfallo-procenten, hvarmed alla till Auction förfaline Rån, ter voro belagde, skulle försvinner och provisionen ytterligare nedsättas, så att, efter nu gällande Författningar, xnnéhålles, vid
Råns beviljande, med undantag af de här ofvhn ornförmäldte
Rån, mot underpant af Utländske rudimaterier och Inhemske Manufaetur-Tillverk* ringar, Sex procents ränta, beräknad efter Rånetiden, och uti provision, ritingen Rånet meddelas på längre aller kortare tid.
För Rån af 40 sk. till och ined a R:dr •— 1 proc. a R.dr 4 sk. — 5 RtdraSsk. — a dito. Stats-Utsiottfls Betänkt anderi. 1/41 — — 5 R:dr 32 sk. — 27 Hulr 3 2 sk. — 2 d:o •—. 28 Rtdr — — 185 R;dr —•. -—2 dito. — — 170 Ruis*" —jjoSidr—• —d:o •— — 560 R:d’r— — 980 R:dr — — 2 dito.
För Rån af 1000 å 2000
B:dr innehålles i ett för allt
Sju oell Ivi ha'f procent' efter Råntiden och för Rån af 2000'Rhlr och deröfver likaledet
Sju procent.
Under tiden och allt intill år 1816, då Rönförbättrjngen tog sin början, har Vérket drifvits, örn icke med någon betydlig vinst, åtminstone utan förlust; Men för åren igi6och 1817 hafva Utgifterne öfverstiga inkornstemo sålunda, att förlusten varit:
Ar 181 b - - * R;dr 12,810: 22. 1.’ — 1 § 17 - — 13,839: 17. 4.
Med anledning af gjorda framställningar, huruvida General - Assistance - Contoiret, utan hänsigt till den penninge - vinst eller förlust, som dess underhållande kan inedföra, uppfyller sitt egentliga ändamål, oell cm icke Inrättningen är mera skadlig, än nyttig, får Stäts-Utskottet-, med skyldig aktning för andras olika öfvertygelse, häröfver yttra sina egna tankar.
Att den öpna tillgång på Rån, sorn General- Assistance-Contoiret ärbjuder, kan föranleda till missbruk, och att härigenom stulet eller annat orättfånget gods Rittare kan undangömmas, är en följd af sjelfva Inrättningens beskaffenhet , 6om icke rnadgifver någon sådan undersökning, som, vid Rans meddelande, vanligen kan och bör äga ruin; Men Utskottet hyser likväl deri öfvertygelse, att General - AssistanceContoiret i det hela är en Inrättning, sorn med 174* Stats Utskottets Betankanden. fördel kan begagnas af Hufvud-Stadens mindre be med i.ide oell Fattiga Innevånare , helst Utskottet icke kan instämma uti det omdöme, att General.
Assi*tnnce - Contoiaet egentligen skall tillitas, endast af deri brottslige, lättjefulla oell misshushålla! en.
Uti en Folkrik Hufvud-Stad skall, i förhållande till Fiilkntttnern, alltid finnas ett större antal personer af alla clasier , som genom sjukdom eller andra olyckor, utan eget förvållande, försattes i belägenhet, att for tillfredsställandet af högst nödvändiga behof, hvilka kunna vara relaiive till hvars och ens serskilda släpning i Samhället, söka penningS-under* stöd:
Och för desse nödställde mäste ju Gene ral - Assistance- Gontoiret alltid vara en välgörande Inrättning, da de der, ulan besvärlig omgång, kunni med säkerhet vinna undsättning, och såmedelst undvika, att antingen till ytterligt vanpris försälja en husgeräds persedel eiler annat gods, eller ock tillita ockrare om Län och blottställas för deras oskäliga preyerier. —■
Den, sorn anförtror sin pant åt General - Assistance-Contoiret, kan dessutom vara trygg, att den derstädes icke vanvårdas eller förstöres, och att, piri den, efter förfallotiden, skulle ga till försäljning å Auction, det blifvande öfverskottet hålles honom tillhanda, så framt han, till dess utbekommande, inom Natt och år, efter försäljningsdagen j sig anmäler.
Med stadgad öfvertygelse derom, att General-Assistarice-Contoiret, oansedt allt hvad det samma kan förås till last, är en för HufvudStaden oumbärlig
Inrättning, skulle Utskottet Stats Utskuttens Fetdnkatide.n. likväl icke kunna erkänna någon Staten åliggande skyldighet, att denna Inrättning, af hvilken endast Hufvudstadens Innevånare äro uti tillfälle att sig begagna, med Statens skada och förlust underhålla.
Imedlertid är saken nu uti sådant skick, att en hastig indragning af General-AssistanceContoiret skulle för
Staten åstadkomma en mycket större årlig förlust, än den, Staten hvarje af de nästförflutne arne åren fått vidkännas, enär Stats - Utskottet anser det icke böra kunna komma i fråga , att, vid Inrättningens upphörande, Eönerne skulle fråntagas den ordinarie Betjeningen.
Efter det för nästledit år 1817 fastställdte pris pa Spannetr ål, besteg sig ordinarie aflöningen, utom Pensioner, till Hulr 33,392: 24 sk, E:co, hvilken utgift kunnat till en stor del bestridas med vinsten af Eåne-rörelsen.
Således, och oin, vid en skeende reduetion af Inrättningen, Ordinarie Lönerne-skulle komma att uppbäras på Expectance •
Stat, så länge och intill dess deras innehafvare antingen kunna flyttas eller befordras till andre Tjenster med motsvarande Eoner, eller ock med döden afgå, skulle allt hvad som till Expectanter utbetalas blifva en ren årlig förlust.
Vid detta förhållande, har Stats-Utskottet trott, att, vid denne Riksdag, icke bör fattas något bestämdt och ovillkorligt beslut om General- Assistance-Contoirets blifvande öde; utan att åtgärderne nu endast böra rigtas på arne hufvudsakliga föremål, det ena, att, genom en förändrad Reglering af Utlåningen med hvad der; 1*744 Ståts-Utskottets Bettini anden'. 'till hörer, söka vinna en jemnvigt emelian inkomster och utgifter, sä att Inrättningen i det närmaste ma imnnj bära sin egen kostnad; oell det andra, att bereda och grundlägga Inrättningens framtida upplösning pä ett sätt, som för Staten blir minst betungande, i händelse denna upplösning skulle beslutas, sedan resultatet af den nya regleringen med någorlunda tillförlitlighet iiunnit utrönas. I förstnämnde afseende, hor ett Förslag af Herrar Fullmägtige blifvit uppgifvit, att, å ena sidan, utan rubbning uti nu varande Controller, genom en förändring vid utlåningen och inlösningen och deraf förmodad förminskning uti görotnälen, kunna, vid yppande ledigheter, indraga åtskilliga Tjenster oell Befattningar; och såmedelst bespara Verkets utgifter till aflöning; Och å den andra, att genom någon förstärkning af den förut af Herrar Fullmäktige sjelfve bestämde Fåne-Fond samt fastställande af Sex Procents Ränta och Tvä Procents Provision för samtlige Fånen, och följaktligen äfven för de större Fånen, hvilka, enligt hvad ofvan är anfördt, hittills erhållits mot lindrigare afgifter, än Fån på mindre Summor, bereda en tillökning i Verkets Inkomster.
Detta Förslag har i det bela förekommit Utskottet val grumiadt, men Utskottet har, lika med Herrar Fullmäktige, måst erkänna svårigheten, om icke omöjligheten, att i förväg kunna med säkerhet beräkna följderne och verkluagarne af dessa .föreslagna anstalter.
Och, då det är endast af tiden och erfarenheten, som yerkliga resultatet skulle kunna förväntas, är Stats-Utskottets Betiinkanden.
Utskottet af den tanka, att det må öfverletrmas åt Herrar Fullmäktige, att låta besörja utlåningen vid General-Assistance - Contoiret efter de reglementariska föreskrifter, som Herrar Fullmäktige, med afseende på omständigheterne, kunna pröfva lämpligast stadga, och att det sedermera må ankomma på Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och Riksgälds-Verken att nödiga rättelser och förbättringar härutinnan föreskrifva.
Stats - Utskottet anser likväl följande restrictioner härvid böra af Rikets Höglofl.
Ständer ovilkorligen stadgas, nemi. 1:0
Att tillökningen uti den af Herrar Fullmäktige senast bestämde Fåne-Fond af Två Hundra Tusen Riksdaler Banco icke får öfverstiga Femtio Tusen Riksdaler samma mynt, så att större Summa, än Två Hundra Femtio Tusen.
Riksdaler Banco, icke får på en och samma gång vara använd i Hån-rörelsen. 2:0
Att till införsel eller nyttjande förbudne varor eller persedlar icke få, såsom panter i General-Assistance Contoiret emottagas. 3:0
Att högre Ränta, än Sex för Hundra om året och Två Procents Provision å Fånebeloppet, hvilken Provision, jemte Räntan, vid Hånets meddelande eller omsättning, innehålles, icke få beräknas.
Härförutan, och på det General - Assistance-Contoirets upplösning, i händelse den framdeles af Rikets Höglofl.
Ständer skulle beslutas, må kunna med minsta möjliga gravation för Staten, i anseende till Hxpectance Fönerne, Tor sig gå, har Stats-Utskottet skolat tillstyrka, Bihang till Riks.St, Prat, i.de Sami, N:r 219. ut. 174^ Stats~Utskoltets Eatånkanden. att Herrar Fullmäktige erhålla föreskrift, att tills vidare, och intill nästa Riksdag, endast efter prnvisionella förordnanden låta förrätta de Tjenster, hvilka nu äro eller framdeles kunna blifva ledige, så att de fö‘r sådane Tjenster anslagne Löner, vid tjenstgöringens upphörande, ovilkorligen komma att indragas, Detta allt underställes vördsatnligen Rikets Höglo fl. Ständers granskning och oinpröfvande.
Slutligen, och till upplysning om Förhål-, landet vid General-Assistance Contoiret nästledit år 1817, bifogas Öfver-Commissariernes härom till Herrar Fullmäktige afgifne Berättelse Litt. A., och får Stats-Utskottet härvid tillkännagifva, att de hos Öfver-Commissarierne hällne Protocoll till och med nästledit års slut blifvit af Utskottet granskade, och att något vid dem icke varit att erinra.
Äfvensom Utskottet öfversel! samtlige Departementer och .Förvaring* - rummen vid General - Assistance* Contoiret. —- Den vid General-Assigtance-Contoiret för år 1816 afslutade Hufvud-Bok med dertill hörande verificationer har väl blifvit till Stats-Utskottet öfverl.emnad, men osäkert är ,huruvida Utskottets tid, sorn måste delas åt andra göromål af mera vigt, kan medgifva någon revision af nämnde Hufvud-Bok.
Hvilket Stats-Utskottet äfven ansett sig böra hos Riket?
Ständer Vördsatnligen anmäla.
Stockholm den 4 Junii i8iä» Stafs-Utskottets Betänkanden. 174?
A. Ödmjukt Memorial!
Undertecknade få härmedelst i ödmjukhet afgifva sin vanliga Ars - I.r rättelse örn GeneralAssistance - Gontoirets tillstånd och förvaltning för nästledit år 1S17.
Förskotts-Summan till Lombard - Rörelsens bedrifvande var vid årets början 180,000
R:dr och under årets lopp hafva ytterligare 40,000 R:dr blifvit reqvirerade, sorn jemväl Herrar Fullmäktige behagat låta anordna, så att Riksgälds Conioirets hela FörskottsSumma utgjorde vid årets slut, enligt Räkenskaperne, 220,000 R:dr B co; men, när derifrån afdrages 1816 års Brist: 12,810 R:dr 22 sk. 1 rist. och 1817 års Brist 13839 R;dr 17 sk. 4 r:st., eller deri förlust, som under nämnde tvänne jår inträffat, tillsammans utgörande 26,649 R:dr 39 sk. 5 r-‘st.; Så är Förskotts - Summan rätteligen för närvarande 1 g 3,3 50
R:dr 8 sk. 7 r:st.
Härutaf hafva för utlåningen från och med 146,000 till och med 166,000 R:dr på en gång kunnat användas, och funttos uti slutet af sistledne
December månad utelöpande för Lombard-Lån 152,059 *R:dr 24 sk. och för Manufactur - Lån 9,550 R:dr, eller inalles 161,609 R:dr 34 sk.
Uti Ränta och Provision har influtit af Lombard-Lånen - 19,836: 38. g. och af Manufactur-Lånen - 476: 35. 5. såsom Extra Revenue - - 379: 39. 7. och Auctions-Kammarens afkastning - " 4’70lv 31 Summa R:dr 25,398: 30. i«. i748 Stats-Utskottets Betänkanden.
Deremot har för aflöning med Pensioner inberäknade blifvit utbetalt - 35,568: 41. 6.
Till Skrif-materialer, Tjus, Ved och öfrige omkostnader - - 2,981: 5. 5. och Stockholms Stads andel af ordinarie Auctions-provisionen 687: 39. 3.
Summa R:dr 39,23 ?: 38. 2.
Hvaraf befinnes, att 1817 ars Brist utgör, såsom förut är omnämndt, 13,839 R:dr 17 sk. 4 r.'st.
Göromålen hafva ifrån Verkets första Inrättning alldrig uppgått till den höjd och myckenhet, som förledit år; 133,754 stycken Tån äro expedierade, 101,718 stycken Tån löste, 55473 stycken Lån omsatte, och 24,387 stycken Panter hafva blifvit lefvererade till Auctions-Kammaren, hvarest 11,598 af dessa sistnämnde likväl blifvit före Auction utlöste.
Under Contoirets tillslutning vid Midsommarstiden blefvo de anbefallte generelle Inventeringar uti alle förvarings-rummen verkställde, hvarvid icke någon anledning till oredor eller underslef försports.
Äfven har uti närvaro af Verkets Ombudsman och tillkallade Handtverksman Brandsyn hållits och alla Eldstäder noga besigtigade, samt Contoirets Spruta och Brandredskap blifvit försökte, hvarvid icke någon anmärkning skedt.
Att Contoirets Embets- och Tjenstemän, så val som ock Betjeningen, användt yttersta bemödande, för att kunna fullgöra sine trägne och ansvarsfulla åligganden, anse Öfver-Cornmissajier-' Stat-Utskottets Betänkandeni ne sig pligtige till deras beröm slutligen anmäla.
Stockholm den 31 Januarii igi8.
P. A■ Heijderich. O. Lönberg. G. Bjurström.
Tika lydande med Originalet betygar Fr.
N:r 293: Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådig Remiss af f. d. Commissariens i Riksgälds - Contoiret C. f. Lanells underdåniga ansökning om återställande af försåt en tid samt understöd af Riksgälds-Contoirets medel.
Cjfenom Remiss af den 11 sisfledne Mars har Kongl. Majit i Nåder behagat till Riksens Stäni ders Stats- Utskott öfverlemna f. d.
Commissariens vid Riksgälds-Contoiret Carl Johan Lanells underdåniga ansökning, att Kongl. Majit, med återställande af Fatalierne hos Rikens Höglofl.
Ständer, i Nåder täcktes förhjelpa Sökanden till något understöd af Riksgälds Contoirets medel.
I afseende på frågan om fatalierne, andrager Lanell, huruledes han, okunnig om Riksens Ständers Justitia - Ombudsmans befattning, skall »edan den 2 sistledne Januarii till Herr Justi - 175* Stats-Utskottets Reliinkanden. tiae-Ombudsmannen och Commendeuren Friheire Mannerheim ingi f v i t en beskrifning öfver det oskyldiga lidande, Lunell, såsom inblandad uti den år 1800 hos sedermera afledne Casseuren i Riksgälds-Contoiret M. Tavelin yppade Bilance, skall öfvergått, men att Herr Friherien och JustitisE-Ombudsmannen, på den grund, att honom icke tillhörer att taga befattning med ledan afgjorda mål, öfverlemnat Tunells Skrift till Stats-Utskottets Ordförande, sorn ej skall tilltrott sig, att densamma föredraga, enär uti ä i ilnet någon motion hos Riks - Stånden icke blifvit gjord.
Såsom bevekande skäl för Tunells underdåniga anhållan om understöd, anföres hufvudsakligen, att han, uppå de mäst ogrundade misstankar om delaktighet uti afledne Casseurens vid Riksgälds Contoiret M. Tavtlinsar 1800 yppade Balance, skall-, efter de då varande Fullmäktiges i Riksgälds - Contoiret tillställning, blifvit kr. ad i fängelse samt Lönen honom äfven fråntagen: att han fyra och ett halft år derefter väl skalf blifvit filkand från all medvetenhet och delaktighet uti berörde Balance, men icke dessmindre, med oriktig tillämpning af Kongl. Förordningen den 21 Martii 1735, blifvit af Domstolarne till ansvar fälld; och ändteligen, att han, efter flere försök samt, oaktadt vid 1809 och 1810 årens Riksdag hos Riksens Ständers Stats-Utskott andragne klagomål, icke kunnat vinna någon upprättelse för det honom öfvergångna lidande.
Af Herrar F'ullmäktiges i Riksgälds - Con~ toiiet häröfver infordrade Utlåtande) inhämtas, Stats-Utskottets Tettlnkanden'.
1751 att Kongl. Maj:t, i anledning af Lanells i underdånighet anförde Besvär, genom Utslag af den 5 Februarii 1805 i Nåder gillat Kongl. Majis och Rikets Svea Hof-Rätts den 20 Augusti 1804 meddelte Beslut, hvarigenom Kgl, Hof-RätPen, efter fulländad Ransakning, angående den Balance sorn den 21 April a8oo blifvit inom Riksgälds - Contoiret yppad uti den derunder lydande Cassa N:o 5, hvilken Casseuren M.
Tavelin i lifstiden förestått, förklarat, att, som Lanell icke kunnat frångå, det han hos Tavelin lSntagit penningar, derå Lanells flere Skuldsedlar till ett belopp af 3,090 R:dr varit i Tuvelins hand då han häckiades, ehuru Latull förmält sig för desamma icke hafva af Tavelin erhållit större valuta, än tooo R:dr; Alltså, och då Lanell, hvilken såsotn Commissarie varit att anse för Tavelins Förman, i sådan egenskap af en underhafvande Uppbördsman upptagit penninge-lån till en så betydlig Summa, den han icke gälda kunnat, pröfvade Kong’.
Hof-Rätten rättvist, jemlikt Kongl.
Förordningen den 21 Mars 1735, förklara, att Lanell, hvilken redan vore skiljd från den Commissarie-tjenst, hän vid Riksgähls-Contoiret innehaft, genom en slik oloflig penninge-afhandling, gjort sig ovärdig, att vidare tjena Kongl, Maj t och Kronan; Och borde Lanell de lantagne penningarne, jemte Ränta efter Sex för Hundrade till Riksgälds-Contoiret inbetala.
Dock hade Kongl. Majit, i anseende till förekommande synnerligen bevekande skäl och omständigheter , af Gunst och Nåde täckts tillåta, att Länell må, såsom Sö. tande, få sig anmäla till njgon för honom lämp* a752 Stats-Utskottets BetiinkanJenl lig Kongl'.
Maj:ts och Kronans Tjenst, hvarifrån likväl undantagas Tjenster vid UppbördsVerk eller sådana Sysslor, hvarmed Uppbörd i en eller annan måtto är förenad eller dermed liar gemenskap.
Vid' sådant förhållande, och enär Lanell ännu hos Riksgälds - Contoiret häftar för den Summa af 3ogo R:dr, som, enligt ofvanberörde Kongl. Svea Hof-RätO af Kongl. Maj:t i Nåder gillade Utslag, med Ränta till Contoiret skall utbetalas, men till hvars gäldande tillgång uti Lanells Concours-Massa saknats, anse Herrar Fullmäktige sig icke kunna för Lanell tillstyrka något understöd af Riksgälds - Contoirets medel.
Då Stats - Utskottet nu åligger att sitt yttrande afgifva, får Utskottet, först, i afseende på Lanells underdåniga anhållan om åferställande af försuten lid, vördsamt tillkännagifva, huruledes Rikets Höglofl.
Ständer vid 180g och 4810 årens Riksdag behagat, i afseende på Riksgälds-Contoiret, lemna Stats-Utskottet enahanda uppdrag, som Ranco-Utskottet har i afseende på Råneo •
Verket,- att nerol, emottaga och pröfva samt, efter beskaffenheten, afgöra ansökningar af enskildte personer uti mål, hvilka röra berörde Contoir; och att Stats-Utskottet med anledning häraf, och i likhet med hvad som skedt vid förra Riksdagen, låtit genom anslag uti Riksgälds-Contoiret kungöra, att dylika ansökningar borde, så framt de till pröfning vid den-y a»e Riksdag skulle förekomma, vara ingifne till Stats-Utskottet senast den Femte (5) nästledne ‘Januarii.
Och, da pröfoingen af Lanells under; Stais- Utskottets Betänk and etil idåniga ansökning, så vidt den har till föremål understöd af JRiksgälds-Contoirets medel , hvilka icke af någon annan, än Rikets Höglofl.
Ständer få disponeras, lärer 1 ero af Rikets Höglofl.
Ständer sjelfve, synes det också bora ankomma på Rikets Höglofl.