Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skogsbrist i Länet kan icke i allmänhet sägas vara för hand, men om icke allmänt en bättre hushållning med skogarne vidtages, kan sådan i en icke aflägsen framtid vara att befara.
Lands- och härads-allmänningsskogar finnas icke i Länet och endast en sockenallmänning.
Flygsandsfält med skog, stående under allmän uppsigt, finnas: utmed östra kusten två små parker vid Åhus i Willands härad, innehållande tillsammans 139 tunnland; två parker dersammastädes under benämning .Espet, deraf gamla Espet innehåller 141 tunnland och nya Espet 606 tunnland, hvilka äro till trakthuggning indelade; ett fält vid Yngsjö i samma härad, bestående af 1,924 tunnland, hvilket 9 hvilket. dock endast till cn del iir skogbpyuxet: pä Länets vestra kust vid Engelholm fyra llygsandsplanteringar, innehållande tillsammans 1,662 tunnland, hvilka i likhet med Espet äro till trakthuggning indelade, samt vid Magnarp i Bjäre härad 60 tunnland, vid Wejby i samma härad 120 tunnland och vid Torekow i samma härad 109 tunnland, å hvilka dock endast späd och klen plantering finnes.
I Löderups och Borrbv socknar af Ingelstads härad finnas äfven (lvgsandsfalt af stort omfång, men de derå gjorde planteringar hafva icke kunnat fredas.
Skogen å planteringarne vid Espet och Engelholm, bestående hufvudsakligen af furu, är af god beskaffenhet, men i anseende till skogsbetjenirigens otillräcklighet och de högst obetydliga fördelar, dem han tillförsäkras, är fredhållningen icke så god och ändamålsenlig, som man skulle önska.
Åverkan förekommer således ofia.
Särdeles menligt inflytande verkar den omständigheten, att jordägarne till en del af fälten icke äro helt och hållet afhände brukningsrätten och således, icke ägande nog omtanka för skogens bevarande, i icke ringa mån försvåra fredandet.
I och för lättnad i kommunikationen iiro med bidrag af allmänna medel en del viigförbättringar dels redan verkställde, dels under arbete och dels tillämnade.
Utgräfning af två mellan Åby, Östra Ljungby och Åstorps gästgifvaregårdar belägne svåra backar är under arbete.
Till kostnaden derför, upptagen till 6,050 R:dr, har Eders Kongl.
Majit i nåder beviljat ett statsbidrag såsom anslag af 4,033 R:dr 16 sk.
Till förbättring medelst makadamisering eller förändring till chaussée af den del utaf landsvägen från Christianstad till Härlöf, som löper emellan Långebro och Härlöfs smedja, har Eders Kongl. Majit likaledes nådigst beviljat ett statsanslag af 8,000 Ridr.
Arbetet, beräknadt att kosta 12,796
Ridr 18 sk. 3 rst., är under innevarande år redan verkstäldt och medför en oskattbar fördel för orten, helst vägen i dess gamla skick var särdeles svår att vidmakthålla.
Till ombyggnad af den här vid staden belägne öfver Helge å ledande bro, hvilken hittills underhållits af Gerds, Willands, Albo, Östra och Vestra Göinge härader i Christianstads samt Färs och Frosta härader i Malmöhus län, emellan hvilka och Christianstads stad dock tvist uppstått angående framtida byggnads- och underhållsskyldigheten, hvilken tvist, i första instansen afgjord genom Eders Kongl.
Befallningshafvandes i nämnde två län gemensamma utslag den 17 Augusti sistlidet år, för närvarande är beroende på Eders Kongl. Majits och Rikets Kammar-koilegii pröfning, hafva Rikets senast församlade
Ständer anvisat ett statsbidrag af allmänna medel å 100,000
Ridr banko, deraf en tredjedel utan återbetalningsskvldighet.
Vilkom) för tillgodonjutande af detta bidrag äro alt ombyggnaden skall verkställas efter en af chefen för södra väg- och vattenbyggnads—distr i k tet uppgjord plan med förslag Berättelse öfver Christianstads
Län för aren 1851—1855.
^ 10 till jernbro och att arbetet skulle påbörjas under innevarande år; men, oaktadt flere sammanträden blifvit hällne, hafva de brobvggnadsskyldige eller någon del deraf ännu icke kunnat besluta sig för arbetets utförande på föreskrifne vilkor.
Det synes således som skulle de försaka deras fördel.
Följande väg-anläggningar och förbättringar komma att under innevarande år påbörjas, likaledes med bidrag af allmänna medel, nemligen emellan Wanneberga, Sösdala och Röinge gästgifvaregårdar med anslag af 23,566 R.dr 32 sk. samt emellan Röinge och Tyringe gästgifvaregårdar och vidare till Norra Asbo härads gräns med anslag af 7,200 R:dr.
Utförandet af dessa arbeten är öfverlagd af tre särskilda bolag. § *■ 1Politisk Författning.
Kammarverket.
I följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 11 Maj 1835, angående de i ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt i sammanhang dermed utfärdade författningar, hafva persedelräntorna inom Länet blifvit förvandlade i spanmål och penningar; dock är Landshöfdinge-embetet icke nu i tillfälle att afgifva redogörelse huru denna förvandling utfallit, helst fögderiernas special-räkningar ännu ej inkommit.
I öfrigt torde, såsom under sistlidne fem åren timade förändringar, här böra anmärkas att 14j5 ®|-i-dels hemman, 61 hela och 2 halfva fisken blifvit till skatte försålde, deremot ett halft mantal n:ris 1 och 2 Hålshult, jemlikt Eders Kongl.
Majits nådiga dom den 6
Dec 1855, återgått frän skatte till krono; att hemmanet N:o 4 'A mantal Mjölkalånga, till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 15 December 1853, upphört att vara bohemman för häradsskrifvaren i Östra och Vestra Göinge häraders fögderi, samt att 144 jordlägenheter, 2 fisken, 38 nya qvarnar, innehållande tillhopa 72 par stenar, och 3 grynverk, samt 29 par stenar och 12 grynverk, inlagde i förut skattlagde qvarnar, undergått skattläggning.
Beträffande skiftesverket, så hafva de fleste af länets större byar och samfälligheter undergått en- eller laga skifte.
Åboklyfningar, sämjedelningar, ägo-utbyten samt stängsel- och vägdelningar utgöra således de hufvudsakligaste göromålen för landtmätaren.
Den af Eders Kongl. Majit nådigst medgifna nedsättning i mantalet för hemmansklyfningar, utan föregående undersökning om besutenhet, medför för mången mindre bemedlad lättnad vid anskaffandet af eget hem.
Minskningen i allmänhet i landtmätériförrättningar har vållat, att länets landtmätare icke hafva full
II sysselsättning oell att de i följd deraf befinna sig i en mindre gynnsam ställning.
Personalen är numera för slör.
Både för allmänheten och för landtmätarne skulle ulan (vifvel med fördel vara förenligt, om ett mindre antal landtmäteritjenstemän med lön på stat tilldelades vissa distrikter i Länet.
Ej mindre göromålens gäng än desse tjenstemäns ställning till allmänheten skulle derigenom tillskyndas vinst.
Menighets- och municipal-bestvrelserne synas väl hafva blifvit något mera hemmastadde i göromålen, men de kunna dock icke i allmänhet anses uppfylla fordringarne.
Detta bör likväl icke förtänkas, då i betraktande tages, å ena sidan, den kännedom al de många särskilda författningar, som i förening med skrifkunnighet erfordras för att som sig bör kunna rätt handhafva ärendena, och å den andra, folkundervisningsverkets tillstånd pä en tid, då de af allmogen, som nu äro medlemmar af kommunalstyrelserne, erhöllo deras uppfostran.
Mangen anser också befattningarne särdeles besvärlige och söker undandraga sig desamma, än af ett, än af annat skäl, deribland oftast föreburen oförmåga; och att detta skäl icke alltid är sökt, bevisas af sättet, hvarpå ärendena stundom behandlas.
A ställen, der pastorerne taga verksam del i ärendenas behandling och hålla dem inom rätta gränsor, gå de bättre och jemnare.
Det är emellertid af särdeles stor vigt, att kommunalstyrelserne med allvar ingripa i sådana åtgärder, som befordra ordning och skick inom kommunerne, emedan anspråken pä ordningens upprätthållande och skydd för person och egendom icke kunna fyllas af de pä stat ailönade tjenstemännens otillräckliga krafter, om icke desse understödjas af kommunerne sjelfve.
Folkundervisningen, ordnad i öfverensstämmelse med nådiga stadgan derom, går framåt.
Många af Länets församlingar hafva varit i åtnjutande af statsbidrag för skollärares aflönande.
De tillfredsställande resultater, som i senast afgifne berättelsen angåfvos såsom medförde af nya fattigvårds-lagstiftningen, hafva fortfarande visat sig.
Det förut vidt utgrenade kringstrykandet har betydligen förminskats.
Yäl förekomma ännu esomoftast läll då lösa personer måste upptagas å orter, till hvilka de icke höra, men sådant får icke tillskri Ivas fattigvården, utan hellre dels lynnet hos de personer, som, födde och uppfödde under en tid då deras föräldrar förde ett kringstrykande lif, finna ett slags tvång i stadigvarandet inom en församling, och dels på vissa orter vederbörandes underlåtenhet att med tillbörlig noggrannhet handhafva stadgandet i nådiga kungörelsen den 13 Juli 1853 angående tillsynen öfver försvarslöse personer.
Huru kringstrykandet aflagit, visar sig af det förhållande, att då till länsfängelset tid efter annan inkomne, för obehörigt kringstrykande upptagne personers antal utgjorde för åren 1845, 1846 och 1847 efter medeltal 540, har uet under de tre senast förllutne åren endast uppgått till
SiOO efter medelberäkning. 1 2 Fattigvården, sådan den nu är ordnad, k ra Iver stora uppoffringar al församlingarne endast för afhjelpande af verkliga behofver, men icke lorly förekomma ofta klagomål öfver dels vägradt och dels för ringa understöd.
Halten af dylika klagomål äro endast kommunerne sjelfve i tillfälle att rätt bedöma, mön oltast torde de vara föranledde af lättjefulla personers liknöjdhet att sjelfva skaffa sig uppehälle, i det de trösta sig vid tanken att kommunerne skola skaffa dem antingen arbete eller underhåll.
Afhjeipandet häraf beror på kommunerne sjelfve, emedan, om de rätt ordna angelägenheterne i desse delar, de numera, genom ofvan åberopade kungörelse, äga makt att tvinga den liknöjde, som med arbetskraft är begåfvad; men i allmänhet blifva dylika frågor icke väl behandlade, emedan en del kommuner ofta, i stället för att handla i öfverensstämmelse med författningens föreskrifter, endast till länsfängelset insända individerne och öfverlemna dem till Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes behandling; dock kan man äga hopp om bättre ordning härutinnan, sedan vederbörandes inom socknarne uppmärksamhet derå blifvit lastad.
Helsovården i Länet har under de förflutne fem åren blifvit besörjd al 2 ordinarie och 1 extra ordinarie provincial-läkare, med stationer i länets tre städer.
Under innevarande år har tillkommit en extra provincial-läkare med station i Broby af Östra Göinge härad med detta och Vestra Göinge härad till distrikt, äfvensom en distriktläkare för fyra socknar af Willands härad, hvilken af församliugarne sjelfve aflönas.
Dessutom finnas i Länet stationerade flere militär-Iäkare.
Länets lasarett och kurhus är lörlagdt här i staden och har 100 frisängar att erbjuda, hvilka oftast äro upptagne.
Två läkare äro der anställde.
Helsotillståndet i Länet har i allmänhet varit godt.
Endast i en församling, nemligen Köpinge i Ingelstads härad vid gränsen åt Malmöhus
Län, härjade kolerafarsoten år 1833; för öfrigt bar
Länet lyckligen varit från denna farsot förskonadt, likväl med det undantag att den sistlidet är uppträdde å Balkmölla fiskläge.
Länet har sedan år 1832 varit i saknad af ordinarie läns-djurläkare, och oaktadt lönen från och med sistlidet år blifvit förhöjd, har sökande till platsen icke anmält sig.
Tjensten bestrides af Kongl.
Vendes artilleri-regementes här i staden stationerade djurläkare, som uppbär lönen såsom arfvode.
Till biträde i Länets från residensstaden aflägsna trakter begagnas oftast der stationerade sqvadrons-häst-läkare från de skånska kavalleri-regementerne.
Då senaste femårs-berättelsen afgafs var gästgifveriskjutsen på nio ställen i Länet ställd på entreprenad.
Kontrakterne derom upphörde den 1 Juli sistlidet år, hvarförinnan åtgärder vidtogos för förnyandet deraf, men endast vid fem stationer har entreprenad å nyo kunnat tillvägabringas.
Om skjutsenlreprenader skola medföra ömsesidig fördel för de skjutsskyldige och för de resande, sä böra de inrättas .
13 vid hvarje gästgifvaregård oell kostnaden derför lördelas å samtlige skjutsningsskyldige i Länet samt inrättningarne blifva permanente, sä att jordbrukaren kan helt och ballet aflägsna tanken pä skjutsbördan.
Den i senare tider betydligt ökade skjutsåtgången för snäll- och paketposters förskaffande hvilar tungt pä reservlagen och allmän klagan deröfver förspörjes från de skjutsskyldiges sida.
Försök hafva blifvit gjorde att genom särskilde beting förskaffa skjuls för nämnde poster, men anspråken på skjutslega hafva varit så höga, att de af poststyrelsen ansetts icke kunna antagas.
Gästgifveriskjutsningen anses numera i allmänhet för ett svårt onus, och förekomma således allt som oftast frågor om reservlagens förstärkning, men dervid kan icke särdeles mycket vinnas, emedan få ställen finnas, der icke till reservlagen äro anslagne de fleste af sådane disponible hemman, hvilkas belägenhet det medgifver.
Brandstodsföreningar i Länet, så väl härads- som fögderivis, fortgå i verksamhet och vinna allt mer förtroende, till stor nytta för så väl det allmänna, som den enskilde.
Länets sparbank åtnjuter fortfarande stort förtroende.
Vid 1850’års slut var dess ansvarighetssumma 742.103 R:dr 27 sk., hvilken ökats, så att den vid 1854 års slut utgjorde 814,051 R:dr 44 sk. banko.
Den drifver en ganska betydlig lånerörelse och har filial-kontor på sju särskilda ställen i länet.
Sparbanker finnas dessutom inrättade, en i Ostra Göinge härad och en i Vestra Göinge härad, hvarest icke obetydliga insättningar göras och hvilka å desse orter utöfva ett välgörande inflytande, i det hos individerne allt mer och mer inpräglas tankan på skyldigheten för en hvar omtänksam att söka betrygga sin framtid.
Den år 1854 i Christianstad inrättade filialbank har medfört en betydlig lättnad i penningerörelsen och begagnas med stor fördel, särdeles af affärsmän.
Äfven mången af allmogen har lärt sig inse fördelarne af sådan inrättning, och begagnar der både kreditiv samt upp- och afskrifningsräkning.
Bankens lånerörelse är äfven ganska betydlig och den har allt i sin mån bidragit till det ökade jordvärdet.
De till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär deri 30 November 1849 vidtagne åtgärder, afseende förändring i krono-brefbäringens utgörande, föranledde att detta bestyr i feni af Länets härader blef upplåtet till entreprenörer å bestämde stationer; hvaremot då de brefbäringsskyldige i öfrige häraderne åstundade att vid förut för kronobrefbäringeiis utgörande gällande grunder måtte förblifva, dervid tills vidare fått bero.
Till underdånig följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga stadga, angående fjerdingsman, den 1 Juni 1850, vidtogos åtgärder för reglerande af befaitningarnes bestridande.
Endast för 27 af Länets socknar tillvägabringades öfvereoskommelser om antagande of visse personer dertill emot bestämd aflöning.
Öfrige socknarne önskade dels alt med Ijerdingsmännens tillsättning skulle lörhällas som tillförene och dels alt befattningarne skulle bestridas i tur af dem, som enligt lag dertill äro skyldige; och dervid lior Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande låtit bero.
Alla socknarne indelades i distrikter sålunda, alt af fyra socknar sammanslogos två och två till ett. en socken delades i sju, en i sex, åtta i fyra, sju i tre och fyratioen i två distrikter hvardera; hvaremot de öfrige kommo att bestå hvardera af ett distrikt.
Sedermera hafva, till följd af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga kungörelse den 9 Augusti 1831, visse med bestämd aflöning försedde fjerdingsman blifvit å någre flere ställen antagne.
Angående läns-cellfängelset här vid staden får Landshöfdinge-embetet till alla delar åberopa hvad senaste berättelsen derom innehåller, emedan förändring under sislförflutne fem åren icke inträffat med hänseende till deri omnämnde förhållanden.
Den enda och väsendtliga olägenheten att fångar för undergående af ransakning mäste forslas till och från häradslangelserne qvarstår.
Ordningen inom fäogelset har varit god och rymning derifrån har ej förefallit. § 5- Stiiiler.
Christianstad: folkmängden har sedan 1850 ökats med 703 personer.
Enligt mantalslängden för sistlidet år finnas i staden och de under dess jurisdiktion lydande byarne Näsby och Nosaby samt en del af Åhus 3,833 personer, deraf äro skattskrifne 3,671 och skattfrie 2.134; tillhörande af de skattskrifne 113 Kongl. Vendes artilleri-regemente och 92 Kongl. Norra skånska inlänteri-regementet.
Undervisningsverket besörjes viii en trivial—skola och dermed sedan 1830 förenade apologist-skolan, en lancaster- eller folkskola, en flickskola, en garnisonsskola och en fattigskola, alla ändamålsenligt ordnade; dyck synes lärarnes antal vid trivialskolan vara för ringa, med hänseende till det betydligt ökade antal lärjungar.
Niiringarne bestå i handel, handtverk och fabriker.
Handeln har särdeles under de senaste två åren ökats, anledningen hvartill måste vara hamnens vid Åhus fullbordan och segelledens deremellan och staden återställande, hvilka arbeten för staden medfört en kostnad af 153,394 R:dr 7 sk. 6 rst. banko.
I och för segelledens öppnande genom Hernestads grift har ett stats-anslag å 13,333 R:dr 16 sk. banko kommit staden till godo.
Varutransporten emellan Åhus och staden sker 13 medelst pråmar, tillhörige ett bolag, som äfven för pråmarnes bogserande oell passagerares förskaffande låtit bygga en för segelleden lämpad ångbåt.
Stadens inkomster af tolag, hamn- och bropenningar, barlast, mätare- och vågpenningar hafva under senare åren stigit, så att de för sistlidet år utgjorde i tolag 2,489 R:dr 20 sk. 3 rst och öfrige inkomster 10,714 R:dr 19 sk. 4 rst. banko.
Stadens handlande tillhörige fartyg bestå af en brigg, fyra skonertar och tre slunar af tillsammans 275/’svåra lästers drägtighet. i lOO O P> Sistlidet år funnos i staden 139 mästare, 180 fabriks- och handtverksgesäller samt omkring 300 lärlingar, lie förstnämnde äro i allmänhet någorlunda välmående och skicklige i deras yrken, men bland dem så väl som i allmänhet af en hvar spörjes klagan öfver de ovanligt högt uppdrifne priserne på lefnadslörnödenhcter, här dyrare än på de Heste andre ställen i riket.
Tillämpningen ai handels-, fabriks- och handtverks-ordningarne har beredt fördelar åt mångå näringsidkare.
Den till staden lydande jord innehafves, med undantag af betesmarken, af enskilde och brukas som förr i tegskifte; men, som det redan år 1833 började laga skifte emellan staden samt bjarne Näsby och Nosaby numera blifvit i afseende på rågångarne skifteslagen emellan afslutadt, fortgår samma skifte inom nämnde byar, så att de nya skiftena snart nog lära komma att få tagas i bruk och derigenom kommer dessa byars välmåga att betydligen ökas.
Jordvärdet har också redan stigit och fortfar allt jemt i stigande.
Skogsprodukternas dyrhet i förening med brist på kapitaler och lämpliga platser har hittills utgjort hinder för anläggning i staden af större fabriker; men sedan, i följd af fästningsverkens rasering och det under sistlidet år emellan Kongl. Maj:t och kronan samt staden afslutade utbyte af jord, staden kommit i besittning af tjeidige byggnadstomter och således ett väsendtligt hinder för fabriksanläggning är undanröjdt, torde den enskilda spekulationen snart nog öfvervinna de ölrige svårigheter ne.
Nuvarande fabrikerne i staden bestå af 3 garfverier, 3 färgerier, i kammakeri, 3 urfabriker, 2 spegelfabriker, 1 tobaks- och 1 vagnfabrik.
Tillverkningsvärdet för garfverierne, skötta med åtta arbetare, utgör 8,000 R:dr, för lärgerierne med sexton arbetare 12,000 och för tobaksfabriken med nio arbetare 4,000 R:dr banko.
Öfrige fabrikerne äro obetydliga.
I staden finnas två boktryckerier, hvarest äro sysselsatte 10 personer.
För sistlidet år voro i staden tillutne 17 bränvins-utminuterings- och 12 utskänkningsställen samt en källare och två konditorier.
Rörelsen å utskänkningsställena är ganska betydlig; dock kan med tillfredsställelse nämnas att förtärandet 16 al' spirituösa drycker i senare åren synes hafva aftagit i det öl och bier nu, mer än förr, begagnas.
Minuterings- oell utskänknings-afgifterne bereda staden en icke obetydlig inkomst.
Fattigvården är organiserad i förening med arbetsinrättning, der fattighjonens arbetskrafter tagas i anspråk.
Icke desto mindre medför fattigvården en för stadens invånare dryg beskattning.
Uttaxeringen för sistlidet år uppgick till 3,666
R:dr 32 sk. banko, men utgifterne i och för fattigvården och dermed förenad fattigskola stego till 10,000 R:dr samma mynt.
Af allmänna medel har fattiginrättningen årligen erhållit bidrag för försörjning af sådana fattiga, hvilka egentligen icke tillhöra staden.
För år 1854 uppgick detta bidrag till 1,248 R:dr banko.
Bevillningsvärdet af de under stadens jurisdiktion lydande fastigheter utgjorde sistlidet år 1,818,306 R:dr 31 sk. 4 rst. banko, och utgjorde samma års bevill ning 5,994 R:dr 28 sk. 8 rst. samma mynt.
Staden har skyldighet att underhålla 10 båtsmän, för hvilka vakans-afgift erlägges.
Beväringsmanskapets antal uppgår årligen till omkring 40.
Antalet af sistlidet år begagnade bränvinsbränningspannor utgjorde 3, för hvilka erlades tillverkningsafgift med 589 R:dr 16 sk. banko.
Den af Eders Kongl. Maj:t anbefallde och nu till stor del verkställde raserin gen af fästningsverken har i stor mån bidragit till stadens så väl försköning som beqvämlighet.
Utrymme vinnes till både byggnads- och trädgårdstomter, och efter en följd af år skall utan tvifvel Christianstad räknas till en af landets prydligaste städer.
Stadens folkmängd utgjorde år 1850 1,190 personer.
Antalet har sedan ökats med 242, emedan det för sistlidet år utgjorde 1,432, deraf skattskrifne 829 och skattfrie 603.
Näringsgrenarne äro handel, handtverk och något åkerbruk.
Handeln är i stigande sedan under de två senaste åren hamnbyggnaden så fortskridit, att farkoster kunnat erhålla skydd.
Spanmålshandeln är den betydligaste.
Staden har en författningsenligt ordnad folkskola samt en särskild af borgerskapet för dess barn underhållen skola.
Antalet af fattige, som njuta försörjning, är ringa jemförelsevis med andre ställen.
Ett bränvins-utminuterings- och tre utskänkningsställen funnos i staden sistlidet år.
Staden 17 Staden aflönar en läkare, och finnas der dessutom stationerade en provincial* och en bataljonsläkare.
Den med bidrag af allmänna medel verkställde hamnbyggnaden, som snart vunnit fullbordan, kommer att tillskynda staden stora fördelar och torde komma att förvandla Engelholm lill en icke så obetydlig handelsplats.
Folkmängdens antal uppgick sistlidet år till 1,359, deraf 764 voro skattskrifne och 595 skatt frie.
Invånarnes vilkor hafva i allmänhet något förbättrats.
Hamnbyggnaden, påbörjad år 1842, men tid efter annan afbruten, dels i följd af olyckshändelser genom stormar och dels i saknad af medel lill arbetets fortsättande, blef dock år 1854 lullbordad och den 2 November afsynad och godkänd.
Kostnaden har uppgått lill 104,252 R:dr 44 sk. banko, dertill staten bidragit med 51,596
IFdr 52 sk. såsom anslag utan åteibetalningsskyldighet och med lån å 50,000 R:dr.
För byggnadens bestånd fordras årligen förstärkning ä grundskiftena, hvilket i förening med lastbryggas uppförande medför kostnader för staden.
Fabrikstillverkningarne hafva något ökats.
Vid 4 färgerier, 3 garfverier, 1 tegelbruk och 3 urfabriker hafva varit anställde 34 arbetare, och uppgick sistlidet års tillverkningsvärde till 20,004 IFdr banko.
Handlverkerierne bedrifvas af 34 mästare, 12 gesäller och 49 lärlingar.
Sjöfart har under senaste fem åren idkats med 14 fartyg af tillsammans 332 svåra lästers drägtighet, hvilka till en del seglat på utrikes orter.
Sistlidet år utskeppades 33,000 tunnor spanmål.
Staden har en folkskola och en apologistskola.
Afgifterne i och för fattig vården uppgå årligen lill omkring 600
Den staden tillhörande jord innehåller 676 tunnland, deraf likväl endast hälften är duglig till sädesodling.
Christianstads Landskansli och Landskontor den 30 Augusti 1856.
På Landshöfdinge Embetets vägnar: CARL ARCH.
OLSON. A. F. LYCHOU.
Berättelse öfver Christianstads
Län för åren 1851—1855. 3 TABELL för Landet
Kronan särskildt förbehåilne och för dess räkning utarrenderade Hemman Fribeten Fisken Krono-Säterier . . . Frälse-Säterier . . . Skatte-Säteri ....
Säteri-Rustbåll .
. . Rå- och Rörs-Hemman Insockne Frälse-Hemman Utsockne Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman . Krono-Hemman . . . Krono-Rusthålls-Hemman Krono-Augments-Hemman Krono-Skatte-Hemman .
K rono-Skatle-Rust hälls-Hemman Krono-Skatle-Augments-Hemman Mililie-boställen Civila boställen Ecklesiastika boställen . . .