Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu, då in- och utförseltarifferne blifvit skiljda, erfordras icke nämnde i Kongl. Maj.ts förslag till införseltariff bibehållna 2:ne rubriker, utan torde bräder och plankor »af alm, ask, björk, bok, ek och andra inom landet växande, ej specificerade trädslag» kunna uti införseltariffen till en rubrik sammanföras.
I öfverensstämmelse med gällande taxa, innehåller Kongl. Maj:ts förslag utförsellull af 3 sk. stycket för endast sådana bjelkar och sparrar af furu och gran, som äro af mindre tjocklek än 5 tum midlpå.
Deremot har Herr Stenberg inom välloll.
Borgareståndet dels såsom anmärkning vid Kongl. Maj:ts förslag, dels ock genom väckt motion yrkat, att timmer och sparrar af mindre än 9 tums tjocklek icke måtte få tullfritt utföras, utan lagstiftningen i afseende å utförseln deraf i möjligaste mån skärpas. 60 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13.
Då sparrar under 8 tums tjocklek midtpå kunna anses vara af omogen skog, hvars utförsel icke bör medgifvas tullfrihet, tillstyrker utskottet, i nära öfverensstämmelse med Herr Stenbergs motion, att för »sparrar af furu och gran, af mindre tjocklek än 8 turn midtpå» må bestämmas 3 sk. utförsellull per stycke.
Såsom Kongl. Maj:t föreslagit, anser utskottet redaktionen för artikeln tvål böra blifva »parfumerad» »andra slag» samt införseltullen å den förra rubriken nedsättas från 16 till 12 sk. skålpundet.
För nytt tågvirke har Kongl. Maj:t, på grund af föreslagna tullfriheten för ohäcklad hampa, ansett nu gällande införseltull 36 sk böra till 24 sk. lispundet nedsättas; men då utskottet icke kunnat tillstyrka tullfrihet vid införsel af hampa, kan utskottet icke eller understödja en så betydlig nedsättning i tullafgiften för tågvirke, utan hemställer, att införselafgiften å »tågvirke, nytt», må bestämmas till 30 sk. lispundet.
På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller torde införseltullen å »delar af ur» böra nedsättas från 2 till 1 R:dr skålpundet, rubriken »visitkort» uteslutas ur taxan och i noten hänvisas till papper; färgadt, prässadt tryckt, figureradt, försilfradt eller förgyldt; hufvudrubriken »vadd» utgå och bomullsvadd med till 6 sk. per skålpund nedsatt införseltull upptagas under bokstafven B, samt silkesvadd i noten hänvisas till taxans sista rubrik; »vekar, lamp- och ljus-» sammanfattas i en rubrik med 20 sk. införseltull per skålpund; och införseltullen å »verktyg, ej specificerade», nedsättas från 20 till 13 procent af värdet.
Uti gällande bestämmelser angående artikeln vin, har utskottet icke eller ansett sig böra föreslå någon förändring.
I stället för gällande förtullningssätt efter kannlal för bränvin och sprit samt vin, har inom utskottet blifvit föreslaget, att dessa varor skulle förtullas efter vigt på sätt tullkammaren i Norrköping uti afgifvet utlåtande närmare utredt.
Beräknin gen af 3% buteljer per kanna för spirituosa, som inkomma på buteljer, kunde väl, säger tullkammaren, i allmänhet antagas vara riktig, men vore dock i flere fall osäker och i vissa oanvändbar.
Den föreskrifna rojningen af vin och spirituosa på fastager skulle, långt ifrån att gifva exakt begrepp om kärlens verkliga rymd, tvertom Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13. 61 för de flesta fall lemna elt för afgiftsberäkningen högst ofördelaktigt resultat, hvarom ock närmare på vetenskaplig grund gjord utredning funnes i en från trycket nyligen utgifven afhandling »om rnätkäppen lör utrönande af våtvarukärls rymd.»
Utom den osäkerhet, som vore en oundviklig följd af kärlens ständigt vexlande, oregelbundna form, underlättade rojningsmethoden bedrägerier af mångfaldig beskaffenhet, deraf tullkammaren uppgifvit flera, sorn skulle komma rojstocken att utvisa mindre rymd än kärlens verkliga; och ansåg hemälde tullkammare säkraste medlet för betryggande af statens rätt, på samma gång nödig skyndsamhet vid lullbebandlingen icke minskades, skola vinnas genom den af Tyska tullföreningen redan antagna vigtförlullningen; i hvilket hänseende ock då 1 kanna vin i medeltal vägde 6 skålpund samt 1 kanna bränvin och sprit af 8 graders styrka S5/g skålpund, de af Kongl. Maj:t föreslagna tullafgifter skulle, med uteslutande af hrutna tal, utgöra: för bränvin och sprit, konjak, fransk, af till och med 12 graders styrka 5 sk. 8 r:st.; deröfver, 8 sk. 6 r.st., för alla andra slag, odestileradt eller destileradt af till och med 8 graders styrka, 4 sk. 3 r:st.; för hvarje överskjutande full grad, tillökning af 2V8 r:st.; för vin på fastager 4 sk. och på buteljer 8 sk., allt per skålpund.
Ehuru denna fråga, äfven med förenämnde upplysningar, icke är i så utredt skick, att utskottet nu kunnat till antagande föreslå vigtförtullning af bränvin och sprit samt vin, anser utskottet densamma likväl förtjena serdeles uppmärksamhet och tillstyrker derföre Rikets Ständer, att i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta närmare utreda förhållandet och, derest vigtförtullning af ifrågavarande artiklar skulle finnas medföra öfvervägande fördelar, införa bestämmelserna derom i den blifvande tulltaxan, med möjligen minsta rubbning i do tullafgifter Rikets Ständer efter nu gällande förtullningsgrund antaga.
Jemlikt Kongl. Maj:ts förslag torde införseltullen å »vindrufvor» böra nedsättas från 6 till 5 sk. skål pundet; och »Vinsten, rå och renad», sammanföras i en rubrik, med 1 sk. 6 r:st. införseltull per skålpund.
Med Kongl. Maj:ts förslag, angående hel- och halfsidenväfnader, öfverenstämmer utskottets bilagde taxeförslag så väl i afseende å redaktion som tullbestammelser, utom i fråga om införseltullen å helsidenväfnader, alngods, undra slag, hvilken Kongl. Majit föreslagit till 5 r:dr per skålpund, men utskottet ansett böra något höjas.
Till nämnde rubrik äro nemligen att hänföra icke allenast hittills till införsel mot tull af 5 r:dr 16 sk., 6 r:dr och 6 r:dr 24 sk. skålpundet tillåtna väfnader, Vindrufvor.
Väfnader. 62 Bevillnings-Utskottels Utlåtande, N:o 13. ulan ock sådana, som nu äro till införsel förbjudna; med afseende å hvilka förhållanden, jemte artikelns varuvärde, utskottet hemställer, att införsel!ullen å helsidenväfnader, alngods, andra slag, må bestämmas till 6 r:dr skålpundet.
1 fråga om ylleväfnader har utskottet väl funnit i allmänhet lämpligt att, såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, under en allmän rubrik, omfattande både heloch halfylleväfnader, upptaga åtskilliga, till sammansättning och form utmärkta och under allmänt bekanta namn kända väfnader, äfvensom alt hänföra öfriga slag ylleväfnader under rubrikerna ovalkade och valkade.
För tillämpningen af denna i afseende å uppställningen vigtiga grundsats, synes dock shawlar, shawletter och andra dukar af ylle, äfvensom flanell, böra under förstnämnde allmänna rubrik specificeras, serdeles som, hvad flanell angår, tvekan eljelst torde vid tullbehandling uppstå, huruvida densamma skall anses ovalkad eller valkad; hvaremot namnet vadmal, äfven med den föreslagna breddbegränsningen, icke afser något till form och väfnadssätt från andra tvåskäftade ylleväfnader skiljaktigt slag och derföre skulle, om det bibehölles speciliceradt, kunna föranleda till betänkliga och för klädestillverkningen i synnerhet menliga missbruk.
Då derjemte svårighet lärer möta att med säkerhet urskilja, huruvida åtskilliga halfylleväfnader äro valkade eller icke; men förstnämnda förhållande i allmänhet endast skall kunna ega rum med sådana halfylleväfnader, som till mera än hälften beslå af ull; så har utskottet, på dessa grunder funnit sig böra föreslå, den förändrade uppställning för artikeln ylleväfnader, som utskottets bilag— da förslag utvisar; hvarigenom rubbning i föreslagna tullafgifterna icke uppkommit i afseende å andra artiklar, än vadmal och valkade, tvåskaf tade ylleväfnader, derom utskottet nu går att afgifva yttrande.
Såsom utskottet redan antydt, måste vadmal hänföras till rubriken valkade, tvåskaftade ylleväfnader, hvilken åter, enligt Kongl.
Maj:ts förslag, skulle, i afseende å tullafgifterna, indelas i 4 klasser, efter trådtalet på tummen i varpen
Emot delta förtullningssält hafva flera betänkligheter uppstått och deribland förnämligast den stora, om icke rent af oöfvervinnerliga svårigheten, att med säkerhet utröna trådtalet, hvilken svårighet otvifvelakiigt skulle leda till olika tullbehandling vid serskilda tullkamrar och lill tvister, menliga både för tulltjenstemännen och de trafikerande.
För utskottet vill det deremot synas, som en för alla väfnader af ifrågavarande slag gemensam tull, hvars företräde i och för tullbehandlingen är obestridlig, äfven i öf rigt skall kunna tillfredsställa hvarje billigt intresse.
Man kan nemligen för visst antaga, alt den gröfre klädestillverkningen, som, till följd af betydligare konkurrens inom landet, redan är jemförelsevis mest upp - Bovillnings-Vtskottets Utlåtande, N'o 13 63 drifven, äfven med bibehållande af den utaf Kongl. Maj:t föreslagna klassifikation samt tillägg, såsom äfven blifvit yrkadt, af en ännu lägre klass, i allt fall skall hufvudsakligen undgå utländsk medtäflan; men, om äfven sådan täflan, genom antagande af en medeltid! å ifrågavarande väfnader, ytterligare försvåras, synes sådant i samma man billigare, som tillverkningen af gröfre ylleväfnader utgör ett vigtigt föremål för inhemska husslöjden, hvilken, mindre än fabriksnäringen, kan uthålla större täflan.
Erfarenheten hjnder derjemte, att å en vara, hvilken, likasom de finare ylleväfnaderna, inom ringa volym eger stort värde, sätta så låg tull, att densamma icke innebär alltför stor retelse till smugling.
Den större konkurrens af medelfina och finare kläden, som af en gemensam tullsats möjligen är att förvänta, kan icke eller undgå att i någon mån ega inflytande på tillverkningen af gröfre klädessorlerna.
På grund häraf och sedan den ledamot af utskottet, som, sjelf fabrikant af finare kläden och representant för landets, i afseende å ylleväfnads-industriens vigtigaste fabriksstad, deltagit i det af Norrköpings fabriks-societet hos Kongl. Majit gjorda och af Kongl. Majit gillade förslag till klassifikation af ifrågavarande ylleväfnader, nu mera förklarat sig, i öfverensstämmelse med egen och flere fabrikanters åsigt, icke kunna annat än, med frånträdande af samma förslag, föredraga gemensam tull å tvåskafiade yl leväfnader; så och då denna medeltull äfven kommer att å vadmal tillämpas, tillstyrker utskottet, att valkade tvåskaftade ylleväfnader må, med tullvärde af 6 ridr 32 sk., åsättas gemensam tull af 1 ridr 3 2 sk. skålpundet.
Då den för bomullsväfnader i Kongl. Majits förslag gjorda åtskilnad emellan »kyprade» och »okyprade», efter hvad erfarenheten gifver vid handen, möjligen skulle leda till misstag vid tillämpningen, och den under rubriken, »andra ej specificerade, okyprade» föreslagna klassifikation å »ofärgade» och »färgade» bomullsväfnader icke synes af behofvet påkallad, enär dit hänförliga väfnader, oberoende af färgningen, ega ungefär lika värde, tillstyrker utskottet den i berörda hänseenden förändrade redaktion af artikeln bomullsväfnader, utskottets förslag innehåller.
Hvad angår föreslagna tullafgifterna å de serskilda slagen af dessa väfnader, så har utskottet, efter noggrannt öfvervägande af medelvärdet å nedannämnde slag, ansett sig böra, med frånträdande af Kongl. Majlis förslag derutinnan, tillstyrka, att införselafgiften å »corderoy, jean, manchester, parkum, sammet och satin» må bestämmas till 28 sk.; å rubriken »andra ej specificerade, ofärgade eller färgade» till 36 sk. och »tryckta och pressade» till 1 ridr samt för »sbawlar och shawletter och andra dukar, äfvensom genom fasonering till förkläden utmärkta tyger», till 1 ridr, allt per skålpund. 64 Bemllnings-Utskottels Utlåtande, N:o 13.
Beträffaude vidare linne- och hampväfnader, så anser utskottet icke fullt skäl förefinnas att, såsom Kongl. Maj:t föreslagit, för blaggarn, buldan och kanfas, som förnämligast utgöra föremål för husslöjden, sätta gemensam och lika låg tull, med den å segelduk och tältduk i gällande taxa stadgade; äfvensom och då de i laxan nu serskildt specificerade artiklarna damast, dräll, linön, lärft och andra slag blifvit i Kongl. Maj:ts förslag sammanförda i en rubrik med sistnämnde lydelse och 1 r:dr införselafgift per skålpund, men dräll hittills dragit endast 56 sk. införseltull och anledning till förhöjning deri icke är för handen, samt deremot af öfriga nyssnämnde specificerade väfnader lärft, hvaraf 1 qvadrataln väger till och med 5 lod, varit förbjudet lill införsel, och andra slag lärft, damast och linön åter dragit tull från 2 r:dr lill 1 r:dr 32 sk. skålpundet, utskottet anser nödigt, att lärft af nämnde finare beskaffenhet, äfvensom andra slag lärft, damast och linön upptagas under serskilda rubriker med högre tullafgifter, än dem af Kongl. Maj:t föreslagna, och att derefter rubriken andra slag, derunder dräll hänföres, varder åsatt den för sistnämnde artikel nu stadgade afgift.
Innan utskottet går att föreslå de här antydda förändrade tullafgifter, anser utskottet sig, jemväl, till bemötande af gjorde anmärkningar emot borttagande af förbudet för införsel af vissa slag lärft, böra tillkännagifva, att delta förbud först infördes i 1841 års tulltaxa, då äfven tullafgifterne å sådant lärft, hvars införsel vidare tilläts, blefvo betydligen förhöjda; och att, oaktadt dessa restrictiva åtgärder, den lofiiga, äfvensom sannolikt den olofliga, importen af lärft sedermera stigit, utan att inhemska lärftstillverkningen genom restriktionerna vunnit någon förkofran. Zink.
Till följd af hvad sålunda blifvit anfördt tillstyrker utskottet, att, med bibehållande för »segelduk och tältduk» under en rubrik af 6 sk. införseltull, »blaggarn, buldan och kanfas» må i serskild rubrik åsätlas 8 sk. införselafgift; att lärft, hvaraf 1 qvadrataln väger lill och med 3 lod, upptages i serskild rubrik och åsättes 3 r:dr 36 sk. införseltull; att »lärft andra slag, damast och linön» under en rubrik åsättas införselafgift af 1 r:dr 16 sk.; och att införselafgiften å rubriken »andra slag» bestämmes till 56 sk., allt per skålpund.
Såsom Kongl. Maj:t föreslagit, anser utskottet. arbetad zink bör delas i omålad och olackerad med 2 sk. och i målad eller lackerad med 6 sk. införseltull per skålpund; införseltullen å ångpannor böra nedsättas från 20 till 15 procent af värdet; och införselafgiften å ägg bör jemkas från 2 till 1 sk. 4 r:st. per skålpund. Bevillnings-Utslcottets Utlåtande, N:o 13. 65
Då den i noten till Kongl. Maj:ts förslag, likasom i gällande taxa, befintliga hänvisning »ål; se fisk» synes alldeles obehöflig, föreslår utskottet, alt nämnde hänvisning må ur noten utgå.
För alla andra än här ofvan nämnde artiklar har utskottet, med undantag af några rättelser i tullvärdena, icke ansett förändring i gällande bestämmelser nödig; och äro alla sådana artiklar i utskottets bilagde taxeförslag med en stjerna (*) utmärkta.
Beträffande de serskilda vid förbudens borttagande ifrågasatta öfvergångsåtgärder och af Norrköpings fabriks-societet begärda kontroller, hvarom Kongl. Maj:ts förslag, i sammanhang med frågan om artikeln väfnader, närmare förmäler; så tillstyrker utskottet, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, att ingen af de artiklar, som, nu förbjudna, hädanefter tillåtas till införsel, må på kreditupplag uppläggas, och ej eller på nederlag, annorlunda än till återutförsel, i städerna Stockholm, Götheborg, Carlshamn, Landskrona och Söderköping.
Äfven har Kongl. Maj:t såsom öfvergångsåtgärd föreslagit, att flera hittills förbjudna, på en serskild förteckning Litt.
E. uppräknade, artiklar icke skulle få införas till andra städer, än Stockholm, Götheborg, Malmö, Kalmar, Norrköping, Gefle och Helsingborg; vid hvilket förslag den anmärkning af flere ledamöter inom väliofl.
Borgareståndet blifvit gjord, att denna inskränkning i stapelstädernas lika rättigheter att införskrifva varor vore obillig och skadlig; hvarjemte en ledamot herr Tauson yrkat, att om berörde inskränkning till vissa städer skulle antagas, Carlshamn åtminstone måtte blifva tillagd oinskränkt införselrättighet.
Vid öfvervägande af denna fråga har utskottet icke förbisett den ökade säkerhet mot missbruk vid införsel af vissa artiklar, som, om sjelfva tulltaxan antagits, sådan Kongl. Maj:t föreslagit densamma, skolat tillskyndas inhemska näringsidkare, geuom införselrättens inskränkning och den deraf beroende möjligheten för desse näringsidkare att halla fabriksombudsman i de få städer, der införsel kunnat ega rum; men då utskottet i tulltaxan föreslagit sådan förenkling af rubrikerne för de artiklar, socker och väfnader, hvilka hufvudsakligast med inskränkningen kunnat afses, att någon svårighet att urskilja artiklarnas förtullningsklasser icke vidare kan befaras, och det skäl för inskränkningen, som hufvudsakligen från en sådan svårighet hemtats, följaktligen, med antagande af utskottets förslag, icke mera förefinnes, så och med fästadt afseende derjemte å de lör handeln menliga verkningar, som inskränkningen tvifvelsutan skolat medföra, anser utskottet sig böra tillstyrka, Bili till R.
Prol. 1817 och 1848. 5 Sami. 1 Afd. 7 Haft. 9 66 Bevillnings-Ulskotlets Utlåtande, N:o 15. att rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter lill införsel lofgifna, varor må tillkomma alla stapelstäder.
De af Norrköpings fabriks-societet i öfrigt föreslagna kontroller, i afseende å hittills förbjudna ylleväfnader, nemligen: l:o att de icke skulle få införas med andra än däckade fartyg af minst 20 lästers drägtighet; 2:o att i manifestet, hvilket konsul i lastningsorten bestyrker, äfvensom i konnoissemenlerna, noga borde upptagas icke allenast märke och innehåll för hvarje kolly, utan ock dess volym och vigt; 3:o att förtullning af sådana väfnader icke skulle få ega rum, med mindre serskild tillförordnad fabriks-ombudsman dervid vore närvarande för att bevittna lortullningens riktighet genom påskrift å plakatstämpeln; och 4:o att alla kläden, som konfiskerades, skulle föras till tullkammaren i närmaste stad, hvarest införsel af kläden vore medgifven, för att der förses med konfiskationsstämpel och på auktion försäljas, anser utskottet, på de i Kongl.
Maj:ts förslag anförda skäl, icke böra bifallas.
Och då fabriks-societelens hemställan om förnyade föreskrifter angående plakatstämpelns beskaffenhet kommer under
Nådig pröfning i sammanhang med andra på Kongl. Maj:ts afgörande beroende likartade frågor, torde något serskildt yttrande derom här icke erfordras.
Norrköpings fabriks-societets tillika gjorda begäran, att viss tid och minst ett år måtte bestämmas till de äldre med nu stadgad tull på råämnena belastade förlagens upparbetande, innan den nya tulltarifen vidtager, anser utskottet, på sätt i Kongl. Majts förslag ock blifvit vttradt, böra förfalla.
Såsom följd af bärförut i afseende å tullbestämmelserna föreslagna afvikelser Förteckning f™11 Kongl. Maj:ts förslag, hafva följande rättelser i förteckningen öfver vid införsel öfver vid in- tullfria varor blifvit nödiga, nemligen dels att ur förteckningen utesluta artiklarna försel lull- »hampa, ohäklad»; »murklor», jemte sednare momentet under rubriken »flyttsaker», fria varor. gfvensom artikeln »stenkolsstybb eller cindres»; dels ock i förteckningen intaga artikeln »läster till skoarbeten» samt tillägga: vid rubriken »apotheksvaror» den kontrollföreskrift, vetenskapsmän för införsel af nämnde varor äro underkastade; och vid rubriken »bilder alla slag» inskränkning till konstnärsarbeten.
Härförutan, och då med rubriken »korkträd» menas korklark samt den under Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. 67 hufvudrubriken »sten» serskildt upptagna artikeln »eldfast sten» möjligen kunde föranleda det missförstånd, att eldfast tegel blefve ansett tullfritt vid införsel, föreslår utskottet, att rubriken »korkträd» ändras till korkbark', och att rubriken »eldfast sten» uteslutes, såsom i allt fall inbegripen under rubriken »sten all annan, i införseltarifen ej specificerad., oarbetad eller i block».
Uti den af Kongl. Maj:t föreslagna tarif för creditupplaget och transiloafgilten, har Kongl. Maj:t, till följd af Sitt beslut om tullvärdenas uteslutande ur taxan, funnit den förändring nödig, att de på nämnde tullvärden grundade minimi-qvantiteter för kreditupplaget nu böra, såsom före 1841 års taxa, bestämmas till visst mått, mål eller vigt, men till den myckenhet ungefärligen, i jemna 100- eller 10- tal, som de nu utgöra, och med transitoafgiften jemväl fortfarande antagen till viss procent af varuvärdena, men i bestämda belopp utsatt; hvarvid Kongl. Maj:t dock ur larifen uteslutit artiklarne romersk alun, hamp- och lin- blår, piphufvuden, af sjöskum samt de, enligt Kongl. Maj:ts förslag, tullfria artiklarua oarbeladt elfenben och ohäcklad hampa.
Ehvad tullvärdeskolumnen kommer att uteslutas, eller, såsom utskottet föreslagit, i taxan qvarstå, har utskottet ansett den af Kongl. Maj:t föreslagna förändrade uppställningen af kredilupplags-tarifen böra antagas; hvadan utskottet utan annan ändring än att, i följd af hvad förut blifvit föreslagit, rubriken »canel och cassia lignea» rättas till canel alla slag; att från rubriken »gryn, utom af spanmål och s. k. paddy» orden »och s. k. paddy» uteslutas; att vid rubriken »hampa, häklad», sistnämnde ord utgår och transito-afgiften nedsättes från 24 till 16 sk. skeppundet; samt att rubriken »humla» rättas till humle, tillstyrker, alt, med iakttagande af dessa ändringar, ifrågavaranda tarif må af Rikets Ständer godkännas.
Pä sätt Kongl. Maj:t i afseende å tulltaxe-underrätt elserna föreslagit, anser utskottet nu gällande 1 och 4 §§ böra alldeles utgå; ordet »helfria» i 3 § böra uteslutas; Tarifen för kredilupplagel och Iransilo-afgiften.
Tulllasce-un derrätlelser na. §§ i och 4. § 3 nu 5. 68 Jlevillnings-Ulskottets Utlåtande, N:o 13. § 6 nu 4. § 9 nu 7. § 11 och 14 nu 9 och 12. §§lo och20 nu 13. sista momentet af 6 §, som blifver den 4, böra erhålla den förändrade redaktion, förslaget innehåller; samt den i 9 §, blifvande 7 §, begagnade benämning »societet» böra utbytas mot förening.
Sista momentet af 9 §, som medgifver schäferiegare och ullproducenter rättighet att i de städer, dit grof ull får införas, hålla ombud för tillsyn på förtullningarne deraf, har Kongl. Maj:t, i följd af Sitt förslag att belägga all ull med lika tull, ansett böra uteslutas; men då utskottet bibehållit ullen i 2 klasser, med olika tullsatser, torde 9 § sista momentet böra qvarstå vid blifvande 7 § med den förändrade redaktion, som af förslaget, att grof ull får införas till alla stapelstäder, påkallats.
De i 11 och 14, blifvande 9 och 12, §§ gjorda redaktions-förändringar stå i nödvändigt sammanhang med besluten om förbudens upphörande samt om kreditupplags—tariffens förändring och torde alltså godkännas.
Utskottet tillstyrker, att, på sätt Kongl.
Maj:ts förslag innehåller, för nya fabriksanläggningar erforderliga machinerier, som alldeles icke eller ej till full godhet vid inhemska macbineriverkstäder tillverkas, eller icke kunna från dem inom lämplig tid erhållas, må efter pröfning af Kommers-kollegium, tullfritt införas; och att föreskrift härom i taxeunderrättelserna meddelas.
Maj:t har jemväl föreslagit, dels att den nu i 20 § 1 mom. till 23 procent inedgifna restitution å belöpande tullumgälder för skeppsförnödenheter, som visas hafva blifvit till här nvbygda fartygs tackling och utredning införda och använda, måtte utsträckas till 50 procent, dels ock att den i 2 mom. af samma § stadgade restitution till bela beloppet af erlagda tullumgälder, med undantag af en nederlags-rekognitionen motsvarande afgift, för skeppsförnödenheter till tackling och utredning af härstädes för utländsk mans räkning nybyggda fartyg, skulle bibehållas, och föreskrifterna härom intagas i föreslagna 13 §:s 3:dje och 4:de mom.
I anledning af dessa stadganden och Kongl.
Maj:ts förslag derutinnan, hafva motioner blifvit inom vällofl.
Borgareståndet väckta af 1 :o herr C. G. Gusstafsson, som yrkat, att nämnde till förmån för skeppsbyggerierna ocb skeppsredarne, men på bekostnad af de inhemska tillverkningarne utaf skeppsförnödenheter, beviljade undantag nu mera, då svenska skeppsförnödenheternas godhet och billiga priser gjorde undantagen obehöfliga, desto heldre måtte upphöra, som de endast satte inhemska tillverkningarne i oförtjent misskredit; ocb har Bevillnings-Ulskottets Utlåtande, N:o 13.