Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Länkens förvaltning, utan bereöanöe ak nööige säkerhetsmått kör Allmänheten, som boröe utgöra köremäl för öen blikvanöe Lauklagen, linna Utskotten samma anmärkning 1 sä matto rigtig, som aksigten meö öen n^a Lagstiftningen ieke egentligen kan vara att reglera Länkens inre oröning eller öe förvallningsmetboöer, som öet, ekler Orunölagen, tillkommer L. 8t:r att köreskrikva, utan enöast att kör öenna inre körvaltning bestämma säöane vilkor, att allmänhetens ratt derigenom betryggas.
Det är oek lietta, ej något annat, som Utskotten önskat aot^öa, öa öe förklarat, att genom clen blifvande Lagstiftningen grnnckua/en skulle läggas kör Länkens körvaltning, nemi. en säöan grunöval pä hvilken inga snöra föreskrifter om förvaltningen kuncle huggas, än som mecl allmän rätt och oröning äro körenlige.
Utskotten meclgikva äfven, att uti Länkens älclre författningar icke saknas staöganöen och försäkringar me>l hvilka änöamälet varit, att förebygga äfventyr eller kärluster kör allmänheten eiler liem som mell Lanken ingingo i körbanölingar, men köljöerne lierak att clesse staöganöen elller försäkringar ökverträööes eller äsiclosattes, möjligheten för Länkens Lorgenärer att gemensamt oeh utan lien enås gzmvanöe pä öen snöras hekostnaö, varöa tili laglig rätt körbulpne, meölen att, öä omstänöigiieterna sa koröraöe, åtkomma sksöestänö kör hvaö som körloraöes; korrteligen, allt hvaö som i formlig tvangsväg skulle gifva Krakt ät Länkens sörbinöelser, linnes lagstiftningen hittills lemnst ur sigte, unöer clvt man körblauöat L. 8l:r såsom L e t 8 n k a n ö e n , l^to , 4. 21c) svenska folkets Representanter, meö L. 8l:r, såsom Lolagsmän i Lanken. vä öenna körblanöning mäste upphöra i öen mohn man gör sig reöa för hetvöelsen ak ett Lankholag och ett Lanksvslem, samt för verkliga uppbokvet till L. 8t:rs rätt att här i ianöet örikva Lankrörelse, och L. 8t:r i samma mohn ater, som begreppen i öesse öelar 1 erias, tvifvelsutan skola inse hvaö i kraga om en lagstiftning kör Lanken bör beslutas, hakva Utskotten, meö akseenöe bära, uti öet förslag till Lanklsg, som Utskotten, gemensamt meö L. 8t:rs LagDtskvtt, nu ega unöer utarbetning, lätit en framställning härom föregå öe egenteliga motiverna kör förslaget, till hvilken framställning Utskotten nu la hänvisa; Oeb hoppas Utskotten att mangen, som hittills betraktat
Lankbusbällningen meö öe i sammanhang öermeö stäenöe m)mt- och creöit-körhällanöe», allenast kran s^npuncten sk en större eller minöre ekonomisk köröelaktigliet, skall, unöer ökverväganöe ak öe motiver som bestämma samma Lagförslag, önna sig ölvert^gaö att en sa vigtig 8tatens angelägenhet ej bör lemnäs till mai för opinionens kastningar, utan mäste orönas ekter öe begrepp om trygghet emot orätt ocb välö, som utgöra garantien kör sjelfva Löstens beslanö.
Unöer aberopanöe ak hvari sälunöa ak
Utskotten anlorclt blifvit viö besvaranöet ak ös i körestäenöe 4 Uufvuöaköelningar upptagne srägor, samt meö an - 220 List,- oeb Lanco-IIskottsns malan derjemte, att den egenteliga N^ntbestämningsfrägsn, afbandlad i lV:o > af 6e förut afgilne ketänksnden, redan blifvit »5 2ine 8tänd, nemi. af It. o. samt Kreste8tändet, bifallen, fä ktskotlen bärmedelst, i ett sammsnbang, föreslä k. 8t.'r: lio ^it
Lanco8edelns 8ilfvervärde nb mä bestäm» niss till 2^ kille eller 128 sii. i 8edlar för > k.dr i 8ilfver efter 1664 ärs myntfot; oel, k. 8t:r, i bänlielse gf till denna tillstyrkan lemnadt bifall, Z be» slutet barum i underdänigbel begära X.
Nits lVäti. sanetion, lor att at samma beslut gifva lien brast, som en af Konung veb K. 8tir gemensamt, i enligbet meli 87 K.-k., stiftad Lag I>ör agn.
2io ^.tt proportionen as Länkens reela fond tili 8ellelstoclien, de, lill räknadt Lanco- oeb K:gds8edlarnes sammanlagria belopp efter ett afdrag, motsva,salie Laneolänon pä metaller, exportabla ellecter veb KäneLanks obligationer, mä förklaras skola blifva som 5 till 8, innan silfve, utvexlingen får taga sin början; 3io ^Ktt, vili beräkning af 8e<ie.istoeken, summan af liepositioner i VexelLanken, vid den tillpunct, dä anmälan om utvexlingens verkslälligliet skall af Lancokullmägtige ske, ma antagas tili 2,<joo,oao K.dr, pa sa sätt, att livall som öfversliger detta belopp skall tilläggas summan af utelöpanlie sedlar oell bvaö depositionerne äro minelre asgä pä den summa, som i solilar beräknas, forcira inlösen.
4?o lätt till bere<ian<ie ofllen förstärkning, 9^9068 kiär 7 sk. 7 r. sill^. ät isela fonlien, svin blilver nöliig, för att L « t ä n k a n d e n, R:o >4.
221 att ininga densamma till <iet nödigt snselllie sörbällandet af 5 till 8 mot utelöpande 8elielstocken, Laneo-Knllmäktige maga berättigas, att, ä lie tiller fullmäktige finna tjenligast, till silsveruppköp, efter möjligaste bästa pris, använda. a,' liet ar 1826 liftade 8panmZIs-ereditivs belopp t,000,000 Kiär; lie gf 182) ars 8t:r till 8iifverköp, säsom ersättning för uttagne piastrar, anviste 66,666 A kiär, veb dessutom, i iikbet meli bvad 8täncierne dä jemväl besiutit, 266)666 Z kiär i Laneosedlsr, ärligen till veb meci >834; oeb lie uncier samma tili ärligen ingående 2 kroeent, esleulerade till 5,000 kiär 8i>fver för bvarje ar, af lie kastigbetslän k. 8tir 1823 besiutit.
5:o ^tt kullmägtige mäga berättigas, att före >83> ärs slut verkställa förvexling till 8ilfver utaf förenämnde unöer kitt. ä. oeb c. upptagne 8ummor, för arén till oeb med >834, oeb till följe deraf kullmäktige, vid den före anmälandet anställde beräkning öfver Bankens 8ilfverkonds förbäilande tili 8edelstoeken , tili utrönande buruvida reela konden bnnes motsvarande H sk den sednare, fa afdraga förskottsbeloppet gf anslagen för de 3:ne äreo >832, 33 oeb 34» de der successivt eller med ^ för bvarje af desse aringä, frän den verkeligen utelöpande 8edelstoeks8umma, vid den tid dä kulina, anmäla att Lanken är färdig till 8!Ifverutvexlings öppnande. 16 222 8tats- oell banco-ktskottens 6:0 ^tt tidpunkten sör 8illverutvexlingens liörjan, ej mä al Ii. 8t:r närmare bestämmas, än genom meddelad föreskrift ät LankoXullmäktige, att, este,- fullbordandet sk sils löreskrilne förberedande atgäider, sednast vid 18Z1 ärs sint, lios X. ltl:t görs »nderdäuig bemställan, om utsättande al tiden ds utvexlingen skall taga sin början. 7:0 lätt Lanken, elter olvanupptagna bestäm ningsgruuder al 128 sk. i Lanco8edlar tor i X:dr i 8illver elter 1664 ärs l^I^ntlot, skall 8i!lver mot 8ed1ar invexla.
8:0 Xtt 8illverm^nt elter denns bestämningsgrund ms tillstås till emottagande i all Xronoblppbörd.
^!o ^tt 8illverutlörseln bädanelter ms lemnäs lika lri, som sillverinlörseln lör det närvarande är. io:o^.tt i banken mä öppnas eN depositioNsräkning till insättande ak m^ntadt eller om^ntadt kuld eller 8illver, emöt utbekommande sk Lankosedlar, elter olvannämnde bestämningsgrund lör 8illver, ocb lör kuld elter bestämdt lörballande till silfver, med iakttagande derjemte att lör sadan insättning en depositionsattest lemnäs, berättigande innebalvaren att det insatts beloppet al guld eller silfver, (belt eller uti mindre summor), lör motsvarande belopp 8edlar aler uttags, doek under vilkor: att deposition ocb uttag alltid ställas pä jemna tiotal. att minimum deråt blilver 2§ Ouc. i guld eller 5o b:dr i 8illver; e>t att vid steruttagandet, i lörballande till tiden un - Letänkanden, X:o i4- 22Z der bvilken de insatta metallerna blifva under deposition, en algilt till banken erlägges al L procent al det uttag som sker inom loppet al lörsta äret, ocb E procent lör bvsrje elter årets slut löpande diallt ar, som depositionerna ä räkningen qvarsta; att olvannämnde Xttest vid uttagande al pä denna deposilräkning insatt uppliör att vara gällvnde a dagen lör sillverutvexlingens början i allmänbet, ocb k>> att Lank8t^reIsen oin den linner berörde depositionsräknings begagnande i ett eller annat bänseen— de bindeiligt kör bankens egne operationer, ma äga rättigbet inställs alla vidare depositioner, elter derom 4 mänader förut utlärdad Xungörelse. 11:0 Xtt 8illvers utlemnande kran Lanken bärutölver ej mä tillätas intill allmänna utvexlingens början, i vidsträcktare matto, eller till andre ändamål än i §. 4 tkrt. al 182^ ars Lsncobeglemente stadgar.
12:0 Xtt i sammanbang med lragörns om m^ntbestämning ocb realisation, elter löreslagne beslämningsgrunder, b. 8t:r maga bos X.
Iil:t i underdänigbet löreslä, att en lägre enbet än 1664 ars m^ntvrdning utsätter ocb 1776 a, z bealisationsXörordning äberopar, matte lör m^ntlöi bällanderne ocl» penningekeräkuingen i landet bestämmas, ocli att denna enbet mä blilva ett sillvermvnt al lika värde med l6 sk. silfver elter >664 ärs m^ntlot, ocb alitsa, enligt realisationsgrunden, motsvainnde värdet al 1 X:dr b:co; med underd. aubällan derjemte 22-4 8tats- vell 8»nac-17tskattens «) att oinförmälöte enbet mä Benämnas i Brör neli öetta namn öerä uttryckas; L) att utmvntning öe, jemte mätte sire, sä väl af lietta stö, sta m^nt, som i silfver sommer att präglas, som as sticken motsvaranös ^ Brör Banco; ^ Brör öro ^ Brör 6.0 samt ^ kör 6:0; Oell att ^ fint silfver nell ^ koppar eller allians, eller 6en sä kallaöe 12-Iööiga Balten, mä för sä val Hufvuöm^ntet som unöei aköelningarne Begagnas. i3:o ^rtt, sä val till lvllanöe ak Bristen > Bankens tillgängar mot 6ess skulöer, som för att gifva Banken en grunökonö, lemnanöe garantis för oaibrutna uppf^IIanöet ak 6ess körbinöelser mot egne Borgenärer ocB säkerBet för Be6rifvao6e ak rless rörelse, mä, för LtatrVerkets Kapitalskulö kör 1808 ars Krigrkostna6er, ak BrgösLontoret ulkäröss förskrikningar, ä k. 8t:rs vägnar, ställöe till Lanken eller Oröres, a minst 10,000 B:6r Banco Bvaröera till ett sammanlagclt Belopp ak 400,000 Brör L:co, ocB 6essa föi Binöelser ställas pä Betalning ak allenast 4 proc:ts ränta krän ocB me6 är i83o, ocB pä betalning clessutom af 2 procent ärligen i afräkning ä primitiva Lspitalel krän ocB mecl är >835, unöer körBeliall öerjemte för BrgösLontoret att göra större eller minclre afbetalning ak Kapitalet.
Letänkanllen, Kro >4. 22Ä >4:o rktt llcsse köi Biiillelsei , innan Lanken tillätes 6e samma ä annor man ösverläta, skola BrgösBontoiret till inlösen bemBjuöas. läro /Ktt 6e 1,432: i3.
3. livilka öfverskjuta jemna suinman 4>4oo,ooo B:6r, af körenämnöe Kapitalsk»I6 mäga af BrgösLontoret inbetalas; samt 16:0 ^ktt inom linie» mä Balanceras öfrige
Bankens koröringar Bos 8taten. 17:0 ^lt BrgösLonlnret, för beloppet aköen summa, som kan komma att i Banken, ä stora Breöilivet, lvktas, unöer samma öag lyftningen sker, skall, ä B. 8t:rs vägnar, utkäröa förBinöebe till Lanken, löpanöe mell ä procent ärlig ränta ocB Berältiganöe Lanken att för Kapital ocB ränta unökä Betalning ak korst inll^tanöe 3?uIImeöel, pä sätt att öesse meöel öä genast skola i BäneBanKe» insättas ocB ä skulöeo akköras i öen mob» öe inösta. 18:0 ^tt Billa Lrcöitivet mä ställas ä BrgrsLontoiret meö rättigBet för B. 8t:rs KuIImäklige öerstäöes, att, i sakusö ak egne meöel, öä möjligen intlutne vkverskotter äro för Snöamälet otillräcklige, öe öertill erkoröerlige meöel genom län, i allmänliet, anskalka, pä sätt B. 8l:r kunna, ekler förslag krän 8tatsIBskottet, serskilöt Besluta. igro iktt kör Bigviöen ak 8tstsBrist8umman, till 8tsts6ontoirets ocl, BrgrsBonloii ets egne BeBok, BrgrsLontoiret mä Berättigas, att förskottsvis i Bankon uttaga ett Belopp ak Bögst 1,000,000 Krör Brco, frän öen i 8ept. öet ena äret till öen sisla äunii öet pä - 226 8tatr- ock Lanco-Otskotlens följande, dä Länkens förskott skola vara sk inflytande medel ovilkorligen likviderade. 20:0 lktt, ined undantag ak 266,666^ L:dr L:co ärligen af Länkens räntevinst, keköllige, till en körjun, för 8ilsverutvexlingens förkeredande, ock sedermera till Ilildande sk en reservfond förLanKens rörelse kun Liksdag till Liksdag, återstoden »5 Länkens kekällns räntevinst ma lör 8tatsVerkets räkning användas. 21:0
Ltt sädaoe åtgärder mätte sk L. 8t:r vidtagas, stt icke nägon förminskning i Lsnkens Lånerörelse kommer slt ags rum.
Hvarjemte Utskotten lä snmäla, att »le okvannämnde Lagförslag, som Utskotten nu gcinensamt med It. 8t:rs LagOtskott ega under utarkctning, okördröjligeu skola L. 8t:rs pröfning underställas. 8tockkolm dea 12 8eptewker 1829.
Itesor vationer:
Ikk llr öfverste Hoarre, H. d/. / ^kei opande den ak mig akgikne reservation, som kinnes kilagd de sammansalte Utskottens första allemnade Letänkande rörande lVl^ntregleringen, får jag nu endast dervid tillägga: att det fortfarande sammauklandandet af 8tatsVerket med Lanken gifver mig en ökad farkäga för inöjligketen as ett framtida keständ af den nu föreslagne m^ntkestämningen. — 8ä länge ett sädant förllällande fortfar, oell sä länge 72 §.
LegeringsLorinen qvarstår i dess närvarande skick, kan enligt mi» öfvertygelse, löga eller ingen säkerket vara att koppas köi myntvärdets keständ i framtiden.
Letänkande», lV:o l^.
227 ^tt nu förklara denna Orundlags §. säsom kittills missförstådd, ock säsom endast angående det reglementariska i Lanken, kan visserligen vara för tillfället Leivämt; — me» kuru densamma kittils klikvit ak L.
Ltu-, ifrän dess tillkomst, under fem päkoljande Liksdagar förstådd ock tillämnad, samt kvad utsträckning deråt gisvits utöfver det reglementariska inom Lanken, är oss alla nogsamt kokant, ock jag vill deraf klott anföra ett exempel, kämtadt ur de sammansatte Utskottens akgikne första Letänkande pag. 3i — det af VexelLanko8kuldens förökande fran d. Zi Oec. 1809, till d. 3i Oec. 1828, med icke mindre än L:dr 9,997,131.
Ila säden utsträckning kar denna Orundlags §. i tillämpning oek följder kittills erkällit, oek kan kädanefter likssäväl erkälla; — resultatet af nu föreslagne mesurers antagande, kan möjligen dä endast klifva: en anvisad gräns mot 8edelm^ntets förkättling, utan nägon gifven motsvarande säkerket mot dess fortfarande försämring, — med lemnad full kriket för framtida 8täuder, att följa föregångnes efterdöme», uti att förklara 8tats8kuld för Lanco8edelm^nt. förrän i sammankang med en Lag- oell ändamålsenlig förändring af 72 §.
Leg.Lormen, kvilket ej förrän vid nästkommande Liksdag kan tillvägakringas — ock lörrän man äger vilja ock förmåga, att en gäng för alla skilja 8tatsVerket fran Lanken, svnes mig all säkallad realisation, med afsigt om keständ för framtiden, alltför tidig. — 8ädan är min Lsigt ak ämnet; — jag kiar ertärit att de» star i strid mell pluralitetcns inom de sammansatte Utskotten; — framtiden 228 8tats- ocd Lanco-Lltskottens dlir, om c>e nu uppgjorde förslagen antagas, domaren mellan de nuvarande olilia meningarne.
IIi Lislio^> iir Lrukpstran La,rge«/-erg^ lil Orossl,and laren iir LommeleeiiädetLro mus samt lin- Lädn.ännen oed ^^a//st, ö/?r
Laf va i denna Leservation sig fö,enat. ^f sir LanrliLädet ^/egar^ L. F..- Under 5ö> utsättning af lien ändamälsenliga regie, ing af lianliens functioner som i alla fall kär Lanken; deständ, säsomverklig Lank, är nödvändig, fördlikver jag viel min förut yttrade, af flere Ledamöter inoni däde Utskotten oell iLiks8tändvn delade öfvertygelse, att Lanken; metallislia sond redan är mer än tillräcklig, för att utan tarLäga genast liunna företaga iiealisationen, eller utvexling af 8i>fver mot 8ecllar, sä snart nööiga anstalter dertill inom LankoLuset Ilunnit vidtagas. i följd Ilärak anser jag ali vidare 8iIkveruppLandiing öfverflödig oell endast medförande en icke dedöflig kostnad, genom förlorad ränta pä clet dertill använda Lapital, oell Lvilken sälecles däde kan oell dör desparas.
Åtminstone dorcls i min tanka 8i>fveruppLandlingen inskränkas till Lvad som kan anskaffa; för 1826 ars 8pannmälsLreditik, Ln Iliillion L:dr liten, sa framt man anser nyttigt att lletsamwa pä lietta sätt i rörelsen aterutgilva.
Iliine motiver därtill, näst clet vigtigaste:
Lealisationens verkstalligliet, sä snart som möjligt efter lien föreslagne w^ntdsstämningeu; antagaulie, gro följande! L e t 8 n k a n d e n, ^t:o 220 Hvarken efter tdearie eller erkarenLet kan mell aritlliiietisk noggranilet destämmas ett lörLällande niellali 8eilelstoek oell metallisk utvexliogsiond, livilket mäste vara underkastadt stäncliga köi ändringar.
Lltvexlingens oafbrutna fortgång vid anfordran är visserligen första vilkoret för Lvarje 8ecleldanks destänll oell grunclen för cles; rättsenligliet; ,nen storleken af lien reddara fond, som liertill erfordra;, deror ak omstänciigdeter, l>vilka ieke kunna förutses.
Oet är först ekter utvexlingens döljan ocd sedan lien någon längre till sortgätt ^ som man kan jreliömina i livall män en förstärkning är nöliig. ^kllt dvaii försigtiglieten djulier, för att uncivika en momenlanel förlägenl>et, är att fastställa ett minimum, u,iller dvilket clenna fvnli ieke kär nedgå. dag tror att lietta älinimum ieke dedökver sättas öfver ^ mot lien utelöpande 8ecielstoeken, när clenna ieke är större än rörelsens dellof i vanliga tiller oell under vanliga LondelsförLällande» kräkver; eller, med andra ord, ieks är större än 8umman ak det metalliska m^nt som för samina dedof skulle inom landet ljvardällas, i dändelse inga mvntrepresentaliver funnos. 8kulle, oaktadt Länkens inrättning oel, funetioner ieke gifva någon skälig anledning till misstroende, det likväl visa sig att den metalliska fonden utöfver detta minimum det^dligen älitades; sä vöre det, etter mitt degrepp, ett osvikligt kännemärke pä en öfver Löfvan stor 8edelemission, oel, dotemedlet läge dä ingalunda uti 8ilsveruppdsndling till fondens förstärkning, utan i en för m^eket utvidgad Lånerörelses inskränkning, eller en felaktig Lånerörelses, att jag sä sZo 8tats- ock Lanco-LItskottens mä säss Lankenligare organisation.
I ovanliga kändelser äter, dä inträlkad missvext, krig, bäminad export eller andra orsaker föranleda en större efterfrågan af metalliskt mvnt eller silfver, antingen till betalning af utrikes skulder eller emedan det för tillfället funnes vinstgifvande att det utföra — dä f>lir det
Länkens ovilkorlig» sk^ldigket att äfven med uppoffring al liela sin vinst underkälla 8ilfverutvexlinge» vell, om det bekökves, använda sitt KrundLapital oek si» Lredit.
Lek^mmersan, klefve utan tvifvel för Lanken, som för det Allmänna, en sadan sakernas ställning; men skadligare ock mera förstörande klefve för allmänna välståndet om under sädane omständigketer ingen Lank funnes eller om Lanken kunde inställa sin utvexlingssk^ldigket, för att undvika de uppoffringar som dess uppfyllande klöfver.
I någon verklig till okeständ ledande förläge,dist kan en val inrättad Lank dock icke ens i detta värsta fall räka, ock knapt nägon annan förlust än under tiden saknad räntevinst deraf uppkomma; enär för alla utelöpande 8edlar mer an fullt motsvarande valuta linnes, dels i den samlade 8illverfonden, dels i realisikla fordringar ock elfecter, oell dä dessutom en ganska betydlig del al 8edelstocken nödvändigt mäste i rörelsen qvarblifva, livars värde just genom denna nödvändigliet — vid föröfrigt icke vägrad utvexling, ensamt upprättlialles.
Ost är i känseende till sädana möjligen, läst ganska sällan, inträffande kändslser ock oförmänliga, vanligen snart uppkörande, Lonjuncturer, som kunna föranleda en utomordentligt stark påkänning al den mv - Letänkanden, N:o i H. 2Z i talliska fonden, af yttersta vigt, att Lanken äger ett Orundkiapital att vederväga ocl, rättigket alt för sine förkindelsers vafkrutna uppfyllande okekindradt disponera sin egen räntevinst. 8äsom Lesultatet af det anförda ock vilkor för Realisationens framgång ock Länkens keständ till allmänt gagn, anser jag nödigt, ock kemställer vördsamt till kdögl.
Utskottens pröfning, att för Länkens blikvands inrättning ock förvaltning följande kukvudgrunder mä antagas, nemi.:
1:0 lätt ak 8tatens nuvarande skuld till Lanken, i enligket med Utskottens förra tillstyrkande , 4>4oo,ooo R:dr L:co, göras disponikle kär Länkens räkning, pä det sätt likväl, att derföre utgifva; obligationer pä lämplige 8ummor till Länkens ordres, med H proe:t ärlig ränta, dock, om man vill, med vilkor att Lapitalet icke mä ä Länkens sida till betalning uppsägas. 2:0 ^Ktt Lank8t^relsen mä äga att af Länkens efter bokslut bekullna ärliga räntevinst oell inkomst ulan inskränkning disponera kvad som keliöfves till underkällande ak 8i>fverutvsxlingen, ock att endast kvad derefter blir öfrigt till L:g:s6ontoirel allemnas, för att till dess eller 8tatsVerkets keliok användas.
Z:o lätt dä, som jag förmodar, en sädun disposition ak räntevi,isten framdeles ganska sällan vell endast i utomordentliga kall skall pröfva; beliällig, oell således kela räntevinslen i det närmaste kunna ad publicus usus ötverlätas, ^ deraf ina äiligen afsätta; till Lanke»; belmk eller till det användande som L,. 8t:r frän Riksdag till
Riksdag linna lör godt att förordna, 2^l 8tats- ocli Lanco-IItskottenr ij:o ^ktt till verkställigbet af 8ilfvei uppköp om oell när de efter Leiilisalionens böljan blifva oumgängligen nödiga, Lank8lvrelsen mä äga osven ä Utrikes vit upptaga
Län ellen begagna, till cleo ändan förberedd, llredit, dä 8ilfver ej genom omedelbar uppbandling, elle,- po kliinilt sätt, mell erforderlig sk^ndsainliet kan anskaffas, elle,- dä llolino utväg eljest pröfva; söl- Lanken fördelaktigast; oell ti-oi- jag, att, selion utvexlingen börjat, Länkens silfveruppbandling icke s>ör Iiindas vid »"igot bestämdt Pils, utun olle»!, vili föreskrift sö>- 8t)-relsen, alt viel bvarje tillsälle iakttaga Länkens bästa oell gil möjlig kostnadsbesparing.
2:o ^ktt 8l^relsen, när den linne»- ilen metalliska sonöen utösvei- det fastställde IVIinimuiu uttömmas, ielie i följd gs ett utomordentligt bebof st 8ilfver till utförsel utan »risel- orsaken dertill vara en alltför stor 8edelstoek, mä ägg »tt i den män oell sillänge nödigt pröfva; inställa utgisvanrlet gf n^a Län, eller oekdersöre liestämma kortare äterbetalningstermilier.
6:0 iVtt inga Lreditiver sör 8latens räkning pä Lanken utställas, oell att 8tatens 6,-edit lias
Lanken blifver beroende »s enalignlla villior som för enskilte Länsökande, iivacl Lapitalets återgäldande beti älfar till Länkens säkerbet äslras; livilliet »sven gäller om LanIrens iörliälianden till L:g:sLonloiret. ^.s llr Orossliandlaren Linot elen gilne tillstyrkan, att Ilaneo8t^ielsen ma ägg rättigbet, »tt, i vissa sall, inställa vidare depositioner a den a5 Lll - Letänkanden, N:o rZZ skotten föreslagne depositions, äkningen, sär jag mig rese, vera, under äbervpande »f mitt vid torra Letänliandet, lV:o 2, afgisne yttrande liärutinnan. lkf blr (lomme, ceLadet i5rr,rte^o/r.- ägg instämmer i denna Hr i^c-^ei-ma/rs reservation. lkk I^rili.
Keuters^ö/lf. dag »nser det Ilgfva varit för sllmänlieten fördelaktigast, att enlieten blifvit beräknad esler lin L:dr K:g:s såsom den beräkningsgrund, bvilken ännu sr bland massan af folket mäst följd.
Öfverste /ie/een, 8edan förenade 8tats- oell Lanco-Lltskotten, vid förnyad öfverläggning om det förbällande som, i lall af Ulvntbestämning, borde äga ruin mellan Laneo8edeln ocb 8ilfver, ieke funnit anledning att fl änga deras i förra betänkandet afgisne förslag: att 128 sk. i Laneo8edlar borde motsvara 1 L:dr i 8ilsver efter 1664 är iVl^ntfot, men vid samma tillfälle uppskjutit till en sednare öfverläggning lrägan om det blifvande n^a 8ilfverm)mtets skrot vell korn, ansäg jag mig vid denna sednare öfverläggning bafva full anledning alt fästa Utskottens uppmärksambet pä nödvändigketen att i dess nu »(gifvande betänkande till b. 8t:r anmäla nödvändigbeten af att nu införa en förenklad veb redig myntfot, i stället tor den nuvarande fyrdubbla ocb serdeles orediga, bvartill jag oek vid samma tillfälle atlemnade förslag.
IVIen som detta förslag bvilade pä den butvudgrund: att silfret i U^ntct skulls vid utm^ntningen minskas, ebu, u till ett bögst obetvdligt värde, emot bvad 8peeieLiksdalern enligt i66H ärs myntfot innebäller, likväl med det uttryckelig» körbebäli att Lanken borde vara förpligtad att, sä 234 Stats- ock La n co-Dtsk o tt e n s väl emot sedlar, 8om emot det n)a SpecieN^ntet, vid v anfordran utlemna om^ntadt antingen 16- eller >3- lödigt silfver till fulla keloppet ester 1664 ars N^utsot; tvekade nagra as Otskollens Ledamöter att upptaga kragan till öfverläggning, såsom ester deras tanka pä visst sätt föranledande till ändring eller förklaring i det först fattade kxslutet, likväl utan att i öfrigt kestricla förslagets ändsmälsenligket ock n^tla.
Onder sädant förkällande ock dä Utskottens pluralitet, ak aktning tor minoritetens granlagenket, ieke yrkade sörslagets upptagande till ösverläggning ock omröstning, mea trögan visserligen icke lärer ak någon, som närmare Llverväger densamma, kunna anses likgilltig, liar jag trott mig köra, i sorm ak reservation, till L.