Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer i underdånighet öfverlemnade omsorg , att vid dessa Tullar bibehålla den bevakning, som för vissa exporters controllerande kunde finnas nödig; och då häribland visserligen för de förädlade metallers, i synnerhet var förnämsta export-vara , jernets utförsel , en så beskaffad controll, der den står att erhålla, är så mycket iner nödig, som den icke helt och hållet bär bero af en enda Tjenstemans redlighet och noggrannhet vid sin sysslas förrättande, anser sig Utskottet, som icke är i tillfälle att förskaffa sig fullständig kännedom om alla de skäl och anledningar, hvilka till Högstberörde stadganden föranledt, icke kunna tillstyrka de sammas upphäfvande, utan får i stället hemställa , om icke Riksens Höglofl.
Ständer kunde finna för godt, att denna sak till Kongl. Maj:ts Eget
Höga skärskådande i underdånighet hänskjuta, då Kongl. Maj:t , efter vederbörande
Em betsmäns hörande, i Nåder lärer inse, huruvida de nämnde Stadgarnas upphäfvande eller förändrande kan utan befarande af missbruk verkställas, och derefter lämpa de Nådiga åtgärder, som Kongl. Majit, i sin vishet, med Rikets väl kan finna vara öfverensstämmande.
Dock varder detta allt 'till Riksens Höglofl.
Eget ompröfvande vördsamligen. öfverlemnadt.
Eedamöters vägnar A. Lantingshausen. dets Eedamöters vägnar Bryn.
På Den Ii Juli. lill På Vällofl.
Rorgare - Pa Hederv.
Ståndets Ledamöters vägnar And. Fredin. M. M. Rosbeck.
Uppläst hos Högloft. Ridd. och Ad. den n Juli.
Prest-Ståndet den 14 ._ Vällofl. Borgare-Ståndet den’il .
Bonde-Ståndet den II Vördsamt
Sedan af enskild Riksdagsman hos Constitutions-Utskottet motion blifvit väckt, att såsom tillägg till 28 §•
Regerings - Formen åter mätte föreslås samma stadgande, som vid 180g och 18 Io års Riksdag föreslogs, rörande tillåtelse att i tjenst antaga utländska män till Lärare vid Universiteterna , Språk- och Exercitiae-Mästare, och Idkare af de fria Konsterna, beslöt Utskottet, att följande förslag skulle hos Riksens Ständer anmälas:
I första Momentet efter ordet fästningar.- att till sysslor vid Academierna befordra utländska Lärda af utmärkta furtjenster.
I särskildt Moment näst efter ordet förtjenster, i händelse nyssnämnde Moment antages , men i vidrigt fall näst efter ordet fästningar: att i tjenst antaga utländska män till Sprak- och Extrcitii-Mäst are, samt Idkare af de fria Konsterna , samt vid §:s slut, efter orden den rena Evangeliska Läran: Sprak-och Exer• ana Den 11 Juli.
JLxercitiijMästare samt Idkare af de fria Konsterna allena undantagne.
Hvilka förslag till behandling, enligt 56 §•
Regerings-Formen , till Rik» sens Ständer vördsamt skulle öfverlemnas.
På Högv Prest-Ståndets och Ad .Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. A. J son Hyckert, G. A.
Ridd. och Åd. den 11 Juli, Högvord.
Prest-Ståndet den 14 Vallnfl. Borgare-Ståndet den 11 _ Hederv, Bonde Ståndet den II , Vördsamt Memorial!
T anledning af en hos Constitutions-Utskottet af enskild Riksdagsman väckt molion, får Pilskottet hos Riksens Ständer med sitt tillstyrkande vördsamt anmäla följande förslag till ett nytt Moment i 14 §.
Riksdags ordningen, hvilket efter 6 Momentet borde inforas: ”Vare sig ”till val af Elector eller Riksdagsman , skola *’dessa sedlar vara så inrättade, att den röstande ■ 'derigenom icke utinärkes, hvarföre hvarje sedel ”icke
Den 11 Juli. ni} ”icke må innehålla mer än ett, efter den i Sta* ”den antagna beräkningsgrund, för detta ända» ”mål lämpligt, mindre antal röster å i, 5, xo, ”20, 30 eller 50 röster, hvilket antal röster af ”Valförrättaren å voterings - sedlarna tecknas;” samt i sista Momentet af §:n orden Borgare i Staden, ändras till Borgare i någon Stad.
Stockholm den 10 Juli 1815’.
På Högl Riddersk. och Ad.
Ledamöters vägnar /ludolf Cederström.
På Vällofl RorgareStåndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
Prest Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
J.son Hyckert. G. A* Silverstolpe.
Uppläst hos Häglof!, Ridd. och Ad. den ti Juli.
Högvord.
Prest-Ståndet den T4 Vällofl.
Bonde-Ståndet den 11 Vördsamt Memorial!
Inom Constitutions Utskottet har fråga blifvit Väckt om ett tillägg till 38 §•
Riksdagsordningen, hvarigenom, i fall förslaget till votering inom Utskotten per capita ej skulle antagas , iii4 Den u Juli. gas, det blefve bestämdt hura inom Constitutions-Utskottet borde tillgå , enär öfver af enskilda Riksdagsmän väckta motioner två Stånd skulle stadna emot två.
Ständer ej enhälligt antoge voteringen percapita , föreslå följande tillägg efter orden: iförslaget intagas; Stadna inom Constitutions-Utskottet tvä
Ständ emot tvä vid pröfningen af enskilda Riksdagsmäns ingifna förslag tili. ändring eller förklaring af Grundlagarne , förfalle frågan.
Stockholm den lo Juli I815.
Uedamöters Ståndets Uedamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
Bonde Ståndets Ijedamöters Ståndets Uedamöters vägnar vägnar J. Wegelin.
Ridd. och Ad, den 11 Juli.
Högvörd. Prest-Silndet den 14 Vällofl.
Bonde-Ståndet detj ij Vördsamt
Efter inom Constitutions-Utskottet väckt mo - 1 Den 11 Juli, 1115 motion, hvilken enhälligt tillstyrktes, får Utskottet föreslå följande nya redaction, hvilken i 37 §, Regeringsformen i stället för det sista Mo* mentet , hvilket borde utgå, skulle införas. ”Adelskap, Grefvelig eller Friherrlig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfälle endast den sorn adlad eller upphöjd blifvit, och först efter dess död, eller om han Adeliga värdigheten lagligen frånträder, den äldsta manliga bröst-arfvingen i rätt nedstigande led efter led, samt efter denna grens utgång , Stamfadrens närmaste manliga afkomling efter förstfödslo-rätten och så vidare.’’ ”Har en till högre värdighet upphöjd Adelsman flera afkomlingar änden, som efter dess död inträder i Stamfadrens ställe i högsta värdigheten, förblifva de alla såsom Adeliga eller ofrälse expectanter, intill dess de, i den ordning förr skrifvet står, efter första grenens utgång uti värdigheten inträda.”
Ytterligare föreslås följande tillägg efter samma §. slut: ”Adlande genom adoption eller naturalisation under utdöda eller lefvande ätters namn och nummer, vare hädanefter, ej tillåtet.
Begeringsformen till Riksens Ständer skulle öfverlämnäs.
Stockholm den 10 Juli Ib 15- På Höglofl.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar Rudolf Cederström. vägnar C. v. Rosenstein.
På Ill6 Den 11 Juli.
Pa Vällofl. Borgare - På Hederv.
BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. vägnar And. J:son Hyckert. G. A.
Prest-Ståndet den 14 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 11 — Hederv.
Då Utskottet af erfarenheten funnit att det deri befintliga stadgande blifvit olika förklaradt, har Utskottet beslutit att till Riksens Ständer anmäla följande förslag till förändring i ofvannämnda Moment af 56 §.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, ma ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som ovilkorligen bör samma frågor utreda och deröfver sig yttra.
Stockholm den Iq Juli 1815.
Rosenstein. på Den il Juli. 1117 På Vallöf!.
BorgareStåndets Uedamöters vägnar J. Wegelin.
BondeStåndets ledamöter* vägnar jonders J:Son Hychert.
G. A. Silverstolpe.
Ridd. och Ad. den t t Juli.
Hfigvörd.
Rrest-Ståndet den 14 Vallöf], Borgare-Ståndet den 11 Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 Riksens Höglojl.
Stånders Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om en fri Tackjerns- handel.
Uti Memorial, ingifvet till Hedervärda Bonde-Ståndet och derifrån till detta Utskott remitteradt, har Riksdagsmannen från Orebro Län Eric Ericsson från Nya Kopparbergs Bergslag andragit, huru som, fastän redan vid 1809 och 1810 årens Riksdag blifvit yrkad och begärd, till förmån för Tackjerns Bergslagerna, en fullkomlig frihet med Tackjerns-tillverkningens försäljning, i detla ärende likväl icke sedermera någon åtgärd blifvit vidtagen; formodande han tiden nu vara inne, då Bergsbruket har skäl hoppas, att det tvång, sorn denna handel är underkastad , måtte för alltid upphöra och Bergsmannen desto mindre böra bindas af urgamla föreskrifter, tillkomne i en tid , då Skråtvång och Privilegier förestafvades vid hvarje Närings-' gren, Ju8 IJen 11 Juli. gren , som dessa, enligt hans tania, grundat sig på de förmåner Bergslagen förut ägt, men hvilka vid 1809 års Riksdag blifvit afskaffade, bestående derutinnan att Bergslagerne vörö dels lindrigt dels alldeles icke roterade , samt att Bergsmans-Siåndet hade sig ensamt förbehållet Bergsmans hem mans besittning.
I grund hvaraf och nied åberopande af flera förmenta skadliga följder af den öfverklagade inskränkningen , Riksdag«tnannen yrkar, att en alldeles fri Tackjernsliandel måtte varda tillåten, så att hvem sorn ville kunde äga rätt uppköpa, upplägga och till hvad ställe och ort inom
Riket han för sig nyttigt finner afsätta hvad Tackjern han äger, antingen köpt eller tillverkadt , och att , i följd häraf, hvarje Bruksägare må äga en lika obehindrad rättighet, att från hvilken Bergslag eller Masugn sorn heldst med nödigt behof af Tackjern sig förse.
Uti hvilken anhållan sig förenat Riksdagsmannen Eric Pehrsson för Fernebo Härad och Philipstads Bergslag; Olof Earsson för Leke- och Carlskoga Bergslager, Olof Larsson från Orebro Län och Sundbo Härad, Peter Pehrsson för Lerbecks Bergslag, Petter Jernström för Norbergs och Skinnskattebergs Bergslags Härader, Pehr Jansson för Wester-Bergslagen, Jan Andersson för Hällestads och Wånga Bergslags Härader och Johan Långberg för Thorsåkers och Ofvansjö Bergslager.
För att öfver detta Memorial kunna afgifva Utlåtande , har Utskottet ansett nödigt först göra sig underrättadt , i hvad skick ifrågavarande inål, såsom hos Konungen i underdånighet redan Den 11 Juli. 1119 redan anhängigt gjort, sig för närvarande behnner.
Utskottet har dervid inhämtat, att sedan frän Fullmägtiga för flera Tackjerns-Bergslager i Riket ansökning af enahanda innehall med ofvan upprepade Memorial blifvit hos Riksens Höglofl.
Ständer vid 1809 och 1 81o arens Riks» •lag ingifven, Riksens Ständer, jemte underdånig anhållan och förslag att en fri handel af Tackjern inom och öfver hela Riket må i Nåder, på d^ af Riksens Ständer anförda grunder , under vissa vilkor tillåtas, till Kongl. Majtts
Nådiga pröfning i underdånighet hemställt detta mål, Kongl.
Maj:t täckts i Nåder infordra häröfver
Dess jBergs-Collegii samt öfriga veder hörandes underdåniga yttranden och förklaringar, samt att tillika med dessa förklaringar och val» bemälte Kongl. Gollegii egna Utlåtande, Acten blifvit till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnad.
Och sorn Riksens Höglofl.
Maj:ts Nådiga pröfning underställt, hvilken ock med Sökändernas önskan i allmänhet öfverensstämt, samt de Acten åtföljde nära Etthundrade särskildta Eetänkanden i denna fråga, hvilka utur olika synpunkter och med olika resultat behandlat den , lemna , i förening med afseendet på hithörande följder af Rikets politiska ställning, det tillfälle att bestämma både tiden och sättet för dess afgörande, hvilket är Kongl.
Majit i underdånighet öfverlåtet, att, enär K ongl.
Majit i sin vishet] pröfvar tjenligt Bergshandteringens sanna fördel det fordra, i Nåder begagnas; så anser Utskottet sig icke kunna tiU 1120 Den 11 Juli* till bufvudsaken nu upptaga ifrågavarande maij utan tillstyrka, det må Sökanderne anses böra trygga sig vid hvad dervid redan är afgjordt.
Endast hvad aagår det anförande af dem, att en före år 1809 åtnjuten frihet eller lindring uti roteringen, samt Bergsmans Ståndets uteslutande rätt till Bergsmans-hemmans besittning varit förlänade såsom en ersättning mot tvånget uti Tack. jerns försäljningen, bör Utskottet förklara detta desto mindre grundädt, sorn utom det ingen Författning sådant utvisar, det är Sökanderne kändt, att den nya roteringen öfvergick, efter enahanda method, alla slags Hemman i Riket, utan följd eller rättighet till förändring i deras öfriga förhållanden, samt att, på sätt Utskottet haft tillfälle, i anledning af annan väckt fråga, förklara , tillåtelsen för andra än Personer af Bergsmans-Ståndet att inköpa Bergsmans hemman, på intet satt hvarken lindrat eller försvårat de skyldigheter , som åligga Bergsmannen.
Hvilket allt Utskottet får till Riksens Ständers eget ompröfvande vördsamligen hemställa.
På Högv. Prest-Stån ocht Ad.
Eedamöters dets Eedamöters vägnar Vägnar A.
Bonde Ståndets Eedamöters Ståndets Eedamöters vägnar vägnar And, Bredin.
Rosbeck.-
Den 1i Juli. lisi Uppläst hos Högloft. Ridd. och Ad. den n Juli.
Prest-Ständet den 14 Vällofl, Borgare-Ståndet den 11 Hederv.
Bonde - Ståndet cen n Vördsamt Memorial!
AF enskilt Riksdagsman har hos Constitutions-Utskottet fråga blifvit väckt om den förändring i 4 §•
Regeringsformen , att i stället för ordet eller mellan frälse och ofrälse, ordet och måtte införas; och får Utskottet nu för Riksens Ständer föreslå denna förändring, genom en så lydande redaction af sista meningen i berörda 4 ”Konungen utvälje dertill kunnige, erfarjie, redlige och allmänt aktade infödde Svenske frälse och ofrälse män af den rena Evangeliska läran.” Hvilket fölslag Utskottet till Riksens
Ständer öfverlemnar för att behandlas enligt den 56 § Regeringsformen.
Stockholm den lo Juli 1815* På Högh Riddersk. och Ad.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar J. Wegelin« På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
På Hederv BondeStåndets Ledamöters vägnar A.
J.son Hyckert. §.e Bandet, G. A.
Silverstolpe. 141. 34g, Vörd - naa Den xi Juli, Uppläst hos Högi.
Ridd. och Ad. dsn il Juli.
Prest-Ståndet den 14 Vällofi. Borgare-Ståndet den ;i Hederv.
Bonde - Ståndet den II Vprdsamt Memorial!
Efter gifven anledning inom ConstitutionsUtskottet, och då Utkottet ansett nödigt att göra ett stadgande, i följe hvaraf, i anseende till det nu antagna sättför Grundlagsfrågors behandlande, förslag till ändringar i Grundlagerria ej måtte så sent inkomma, att Constitutions-Utskottet blefve urståndsatt att dem före Riksdagens slut bereda och till laglig behandling af Riksens Ständer anmäla, har Utskottet beslutit föreslå Riksens Ständer stadgandet af en viss prsescriptions-tid för sådana förslags inlemnande, i följe hvaraf det ville anmäla ett så lydande tillägg i st9 §. Riksdags-Ordningen, 1 Momentet, efter ordet besluta :
Frågor sorn sednare än 3 veckor före den till Riksdags fulländande bestämda tid, antingen den lufver 3 eller 4 manader, af Riksdagsmän, i Constitutions Utskottet väckas, vare Utskottet ej pligtigt att under samma Riksdag upptaga och bereda.
På Högt.
Eedamöters dets Eedamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström, C. v. Rosenstein.
På Den 11 Juli. 1123 Pä Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters, vagnar J. Wegelin.
BondeStåndets Ledamoters vägnar A, J son Hyckert. G. A.
Uppläst hos Hflgl.
Ridd. och Ad. den ti Juli, Högvörd.
Vrest-Ståndet den 14 Vällofl. Borgare-Ståndet dea JI _ Hederv. Bonde - Ståndet d*n ti Vördsamt Memorial!
Inom Constitutions-Utskottet har fråga blifvit väckt om den förändring i 38 § Regeringsformen , att derur skulle utgå följande ord:
Emedlertid vare han vid sin Lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster bibehållen.
Utskottet, som deri instämde, beslöt, att med antagande deraf, för Riksens Ständer föreslå följande tillägg i stället för de uteslutna orden:
Emedlertid vare han, intill dess Riksens Ständer sig utlåtit) örn och till hvad del han må sin
Lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster åtnjuta , vid dem bibehållen.
Regeringsformen, skulle hos Riksens Ständer anmälas Stockholm den lo Juli 1815.
Ledamöters vägnar t Rudolf Cederström.
På Högv. Prest-Stån - dets Ledamöters vägnar C. v.- Rosenstein.
På jiiS4 Den 11 Julir På Vällofl.
Borgare* Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin, På Hederv.
J:son Hychert. G. A. •
Prest-Ståndet den 14 — Vällofl. Borgare-Ståndet den Hederv.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Utlåtande, öfver de hos Höglofl.
Ridder skap et och Adeln gjorda Anmärkningar vid Utskottets den 9 sisth Maj afgifna Betänkande, angående yrkad ändring af Tjenstebjons flyttningstid.
Fran Höglofl. Bidderskapet oell Adeln har till Utskottet ankommit ett Protocolls-Utdrag af den 2 sistl.
Juni, innehållande, att ofvannämnde Betänkande blifvit till Utskottet återförvisadt, hvarvid följande Memorial varit bifogade: 1:0 Af Herr Lagmannen Mannerstam , deruti blifvit anmärkt, att Utskottet icke fastat afseende på flera dess Ledamöters yrkande, att frågan om förändring af flyttningstiden borde af Lag-Utskottet och detta Utskott samfällt behandlas , Deri ii Juli. las, dä denna fråga, ehuru den egentligen vore oeconomisk, likväl innefattat en påstådd ändring af Allmänna Irgens stadgande uti 14 Cap. 2 §. Handels-Balken ; och har Herr Lagmannen i sjelfva saken instämt med Herr Protocolls-Secreteraren Danckwardt och Herr Landshöfdingen Ekorn m. fl. i det yttrande , att flyttningstiden för tjenstehjon borde utsättas till den 1 No v., såsom den, för alla orter, dertill mest tjenliga tid, ehuru ett allmänt stadgande uti detta, likasom i nästan alla för Riket allmänna hushållsmål icke kunde vara för alla orter lika gagneligt; äfvensom Herr Lagmannen för öfrigt funnit Herr ProtocollsSecreteraren Danckwardts, Betänkandet bifogade, enskildta yttrande så fullständigt utreda och bevisa nyttan af nämnde förändring , att han ansett öfverflödigt, att dervid något tillägga; 2:0 a£ Herr Lagmannen Grefve H. Gyllenborg, att förändrade förhållanden i sednare tider skulle göra den nu varande flyttningstiden alldeles olämplig: att i äldre tider, då Landet varit mindre odladt, folkstyrkan varit tillräckelig för bestridande af Jordbrukets arbeten , hvars fordringar förnämligast borde tagas i beräkning, men att, i sednare tider, jemte en utvidgad odling, climatets förändring till sednare vårar, oftare våta somrar, och i sammanhang dermed sednare skördar ofta föranledt dertill , att, i synnerhet i de sädesrikare Provinser, vårsäden till en del vöre oskuren och till en större del icke inbergad vid September månads utgång, och då behofvet påkallat en större arbetshjelp, hade saknaden af densamma vittnat om de sednare krigens olyckliga - 11 3 S Den 11 Juli. liga följder, som visade sig i en dels medtagen, dels från Jordbruket skingrad folkstyrka; och när härtill kommer införandet i sednare tider af det förr okända Potatoes-sädet, hvartill, då det i stort användes , en längre höstetid , tills jorden sam* manfryser, behofde begagnas, förmodade Herr Grefven dessa skäl, som i äldre tider icke existerade, tillräckligen tala för ogillande af nu varande flyttningstid;
och vore det forrnodeligen i anseende härtill sorn Finlands Inbyggare redan funnit sig föranlåtne till flyttningstidens framflyttande till den i November.
Vid bestämmande således af en annan flyttningstid, ansåg väl Herr Grefven, med åberopande af de skäl Herr Grefven den 28 Februari lilo hos Höglofl.
Bidderskapet och Adeln anfort, midsommarstiden eller våren, då ombyte af åbo å hemman sker, vara dertill mest lämplig; dock sorn den allmänna meningen icke syntes häri instämma, yrkade Herr Grefven nu, lika med hvad Herr Protocolls - Secreteraren Danckwardt yttrat, att flyttningstiden borde, och utan deremot anförda hinder, kunde bestämmas till den I November, da uppsägningstiden i ett lika förhållande borde en månad eller till medlet af September framflyttas ; och då de nu gällande föreskrifter om'
Mantalsskrifning samt stadgandet i 5 Art. t §.
Bevillnihgs-Förordningen äro tillfälliga och beroende på nu till pröfning förekommande Bevillnings Förslag, och möjligen en enklare methode, likasom fordom, kunde, i afseende på Bevillningen, bestämmas, hvarigenom dessa hinder, hämtade fjån Berednings •
Committéers ti 11- v varelse - Den 11 Juli* 3 127 varelse, blefvo undanröjde, hade, enligt Herr Grefvens tanka, Utskottet icke bort häraf hämta grund för dess afslag å den äskade förändringen af flyttningstiden till den X Nov., utan blott inskränka sig till pröfningen och bedömandet af oeconomiska nyttan eller skadan af denna förändring; hvarjemte Herr Grefven slutligen, i anseende dertill att mänga, i synnerhet de sorn ingå i Bevärings-åldren, ofta icke kunna erhålla årstjenster, heldst Allmogen skall undvika, att i tjenst antaga dem, om de icke med säkerhet kunna påräknas, att öfver sommaren i tjensten qvarblifva, till Utskottets bepröfvande hemställt om ej ett stadgande borde föreslås, att den som, oaktadt sitt bemödande, icke kan årstjenst erhålla vid sådant förhållande, hvarken ansvar eller värfning såsom lösdrifvare bör vara underkastad; 3:0 af Herr ^Landshöfdingen af Klinteberg , att som de skäl, Herr Protocolls-Secreteraren Danckwardt såsom Ledamot i Utskottet anfört för flyttningstidens framflyttande, blifvit understödde af särskilte Ledamöter från Likets mest afskiljda landsorter, och nyttan af förändring i tiden för flyttningen således syntes vara ganska otvifvelaktig > såsom dessutom en följd af den förändring i årstiderna, hvilken ej otydligen blifvit bemärkt , och tilläfventyrs härleder sig till någon del från landets tilltagande cultur, instämda Herr Landshöfdingen med de Ledamöter, hvilka yrkat ett annat tillstyrkande i denna del, än som utfallit efter pluralitetens tanka i Utskottet; 4:0 af Herr Landshöfdingen Ekorn, att då det icke torde vara möjligt, att uti ett så vidsträckt land 1128 Den 11 Juli, land oell med så olika cllmat som delta Rike, kunna i flera delar af den allmänna hushållningen vidtaga sådana oeconomiska Författningar, hvilka passa för alla orter, och icke medföra någon olägenhet på någon trakt, samt då frågan orri tjenstehjons flyttningstid till midsommarstiden vore för Jordbruket lika så otjenlig som den. nu varande, ansåg Herr Landshöfdingen flyttningstiden öfver hela Riket vara mest lämpelig å. den I November , då Jordbruket icke på något enda ställe deraf skulle lida hinder; och styrktes Herr Landshöfdingen så mycket mera i denna öfvertygelse, sorn flyttningstiden i Städerna , om den bestämdes till samma tid, som å landet, icke inträffade just de dagar af året, då flyttning sker utur och i hus,
och hvarje husbonde rnindst kan umbära tjenstehjonets biträde; samt 3:0 af Herr Assessoren von Schantz, att om flyttningstiden för landet hlefve bestämd till den I November , Herr Assessoren ansåg nödigt, ait flyttningstiden i Städerna äfven måtte blifva med afseende härå reglerad.
Vid besvarande af alla dessa anmärkningar, får Utskottet först vördsamligen erinra , att ehuru Legostämmotiden är uti 14 Cap. 2 §.
Handels Balken utstakad; likväl och då frågan härom helt och hållet rörer en allmän hushållnings-anstalt, hvaruti, likmätigt 5 3 §.
RegeringsFnrmen , det tillkommer endast Oeconomie-Utskottet, att förändringar föreslå, samt, jemlikt Regerings-Formens 89 , frågan om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, sorn Rikets allmänna hushållning röra, skola uti Den il Juli, 1129 uti Oeconomie-Utskottet utredas; hvaremot 53, 87 och 88 §• §• utvisa, hvilka mai och ärender, sorn till Dag-Utskottets behandling höra, har Oeconomie-Utskottet, emot Regerings-Formens nyss åberopade Fyra §. §., destomindre ansett sig böra, gemensamt med Dag Utskottet, frågan om förändring uti tjenstehjons flyttningstid upptaga, som densamma blifvit allena till Oeconomie Utskottet remitterad, och äfven vid de förra Riksdagar , då lika beskaffad fråga varit väckt, ensamt af detta Utskott behandlad, utan att någon erinran vid ett sådant behandlingssätt då blifvit inom Riks Stånden framställd; och hemställer Utskottet följaktligen till Hoglofl.
Vidkommande åter de gjorda yrkanderna om flyttnrngstidens bestämmande till den i Nov.; så får väl Utskottet harvid åberopa de skäl för afstyrkande deraf, som Betankandet upptager, samt tillägga, att i Bergslags orterna skulle, för flyttningstidens utsätrande till denna årstid , ett betydligt hinder möta deraf, att kolningar till Bergs Bruken då soln mest anställas; men Utskottet har icke eller kunnat lemna utan afseende de verkeligen betydliga olägenheter för Jordbruket, som af den nu varande flyttningstiden härflyta, och hvilka dels uti den af Utskottets Ledamot, Protocolls - Secreteraren Danckwardt, författade , vid Utskottets Betänkande bilagde särskilda mening, dels ock uti Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs samt Herr Landshöfdingen. 113»