Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den i sednaste Femårsberättelsen omförmälde, af behofvet påkallade förändring af vägarnas indelning inom Södra Häradet, jemte anläggning af några nya vägar har äntligen så långt framskridit att vägarne blifvit delade de särskilta Socknarne emellan, men som besvär häremot af 2:ne Socknar blifvit väckt, hvilar åter åtgärden tills vidare.
Krono-lionden i Länet är Presterskapet af Konug Carl XI förunnad, i anseende till det ringa hemmantal hvaraf de fleste Pastorater bestå.
En mångårig ventilation öfver en allmän reglering för tiondens utgörande har ägt rum, hvars afgörande beror på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, till hvilken Rikets sednast församlade Ständer äfven i underdånighet hänskjutit saken.
Enskilda öfverenskommelse!- i denna väg mellan Pastor och församling äro emellertid träffade inom de flesta pastorater, dock icke på längre tid än med nu varande innehafvare, hvilken omständighet här orsakar ett verkligt ondt vid nya val, men som svårligen står att afhjelpa.
Ingenstädes uttaga Pastorerne till fullo den tionde, hvartill de äro berättigade enligt 1648 års konventions-stadga.
Till vidmagthållande af ordning och polis inom hvarje Socken äro byordningar och bya-rätter fastställda; äfvensom, hvilket redan nämd t är, vid fiskelägena äro tillsatta hamn-rätter.
Arbetshuset i Wisby som år 1839 af Eders Kongl. Maj:t erhållit ett förnyadl reglemente och året förut ett stats-anslag af 1,114 R:dt- 16 sk. till lokalens reparation, hvilken nu befinner sig i godt stånd, har under de förflutna fem åren uppfyllt sin bestämmelse, ehuru med en årligen stigande svårighet dertill, härflytande af stegrade pris på ved och lifsförnödenheler, lika - 25 likasom till högst betydlig grad genom den tilltagande svårigheten att, utan allt för stor förlust, kunna afsätta arbetshusets tillverkningar.
Å arbetshuset hafva varit intagne sedan 1826, då stiftelsen sattes i verksamhet:
Mankön 110.
Qvinkön 26. utgångne: ....
Mankön 103.
„ Qvinkön 25. qvar vid arbetshuset: Mankön . . . . » 7. *, Qvinkön 1.
Fattigvården handhafves inom Socknarna enligt gällande författningar, och yppas sällan några klagomål deröfver från de fattigas sida; särskild redovisning härföre blef, jemlikt Kongl. Brefvet den 5 Maj 1837, den30Nov. berörde år afgifven.
Socken försörjer sina orklösa fattiga och handhäfver noggrannt förordnandet att
Socknarne skola ersätta hämtningskostnaden för deras kringdrifvande tiggare, som icke frun Socknen blifvit efterlyste.
Ehuru såsom anfördt är fattigpersonalen på landsbygden icke är betydlig och i följd deraf dess underhållskostnad icke är tryckande, såägerdock ett motsatt förhållande rum i staden, hvilket och föranledt att man der varit nödsakad lill att icke blott å stadens fattighus inrymma och underhålla ett större antal fattighjon utan jemväl att under vintertiden genom inrättad soppkokningsanstalt understödja en stor personal af fattiga, hvilka derförutan af för sådant ändamål donerade kapital, åtnjuta kontanta understöd af räntemedlen» Oaktadt genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga anslag af dertill erforderlige medel, Länshäktet år 1830 blifvit tillökt med 3 rum uti det vidliggande trånga hörnet af stadsmuren, samt år 1835 med en utvidgad fånggård, hvarigenom häktets osundhet upphört, är detsamma likväl lill sitt utrymme i fångrummen mycket för inskränkt.
Alla rummen, utom de trenne i tornet, besväras och starkt af rök, orsakad deraf att huset är beläget tätt under den höga stadsmuren.
En del af det antal fångar, som under uu förlupna fem år varit Femåri-BerätCelse fr, Gottlands Läri, 4 26 häktade, har icke uti Länsfängelset kunnat vårdas, än mindre hade det varit möjligt att såsom sig bör och i möjligaste måtto skedt, afskilja de under ransakning sittande från de öfriga fångarne, derest icke nödigt utrymme härtill under tiden varit att tillgå å arbetshuset.
En påbyggnad af Länshäktet blifver således nödvändig, hvartill ritning och kostnadsförslag före sednaste
Riksdag i underdånighet afgifvits.
Derigenom skall vinnas, utom nödigt utrymme, äfven den fördel, att rummen blifva rökfria, ty skorste narne komma genom påbyggnaden att blifva högre än stadsmuren.
Stadsfängelset är jemväl i behof af utvidgning och förbättring.
Vid Norra Häradets Tingsställe saknas ännu fängelse.
Uti Länet äro 88 Socken-magasiner inrättade, hvilkas fond af spannemål för närvarande utgör 8,914 tunnor, oell af hvilka många derjemte äga betydlig kontant förmögenhet.
Alla dessa magasiner styras efter det år 1814 Nådigst fastställda Reglemente, med af Eders Kongl. Maj:t den 5 Juli 1834 gillade förändringar.
Direklionerne inkomma årligen till Landskontoret med summarisk redogörelse som der granskas.
Första undervisningen i läsa har inom alla socknar af ålder lemnats af en för hvarje Socken antagen Skolmästare, hvilken befattning nu mera, i anseende till den dervid varande ringa lön öfverallt är sammanslagen med Klockaretjensten.
På liera ställen meddelas dock äfven denna undervisning af andra personer.
På landet linnas 14 folkskolor efter lankasler-metoden, gemensamma för gossar och flickor; i de samma hafva 350 gossar och 190 flickor blifvit undervisade.
På grund af Eders Kongl. Maj.ts nådiga Stadga orri folk-undervisningen i Riket, hafva redan uti åtskilliga Pastorater, i hvilka Lankaster-skolor saknats, förberedande anstalter lill deras inrättande blifvit vidtagne.
Helsovården besörjes af 2 Provincial-läkare, 1 Stadsläkare och särskildt för Gottlands National-beväring af en Sjukhus-läkare.
I Wisby finnes ett
Hospital för mottagande af dårar och personer behäftade med vederstyggliga eller obotliga sjukdomar, som har 12 platser för hospitalshjon; ett Lazarett med 12 sjuksängar, samt ett Kurhus för veneriska patienter med 30 platser. 27 Antalet platser på Hospitalet har befunnits nog inskränkt emot härvarande behof, hvaremot sängrummen vid Lazarettet, oaktadt ett stort antal patienter der blifvit vårdade, likväl, utom någon gång tillfälligtvis, hitintills varit tillräckliga.
Ett lika förhållande har ägt rum vid Kurhuset, der patienterne betydligt längre qvarblifva; sällan är deras antal mindre än 20.
1838 . , . . 107 . ... 64. 1839 .... 114 . ... 64. 1840 . . . . 68 . . . , 66. 1841 .... 73 . ... 91. 1842 . . . . 60 . . . . 56.
Den mängd sjömän som finnas i provinsen, i förening med flitiga besök vid öns hamnar af främmande sjöfarande, är troligen orsaken till det emot folkmängden betydliga antal veneriska sjukdomsfall, som här förekomma.
Man har ock varit nödsakad att föröka skattebidraget för Kurhuset till det maximibelopp, som af Riksens Ständer blifvit bestämdt.
Lazarettets inkomster, bestående i frivilliga gåfvor vid bröllop och barndop, samt en årlig kollekt i Stiftets kyrkor, uppgående tillsammans per medium till 160 R:dr, hafva icke varit tillräckliga till Lazarettets underhåll, hvarföre ock Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 17 December 1828 täckts dertill anslå af allmänna hospitalsinedlen ett årligt bidrag af 400
R:dr hvilka medel i förening med den afgift patienter erlägga, nemligen per dag 12 sk. bauko af alla som icke äro uti armod och 8 sk. af fattigförsörjningarne för fattiga, hafva hitintills varit tillräckliga att på ett ändamålsenligt sätt underhålla de sjuka, då härtill jemväl under några år tillskott erhållits från kurhusmedlen.
Wisby Hospitals inkomster bestå dels i inflytande arrenden af dess egande jord med ett arrendebelopp vid sistlidet år af 178 tunnor 7|. kappar råg och 188 tunnor 23| kappar korn, samt i penningar af 106 R:dr 25 sk. 11 r:st., dels i räntor af förut omförmälda hospitals-skattejordar uti 42 tunnor 9 kappar råg och 42 tunnor 9 kappar korn, samt öfrige räntepersedlar, förvandlade i penningar efter 1841 års markegång, till ett belopp af 358 R:dr 26 sk., jemte i kontant fixerad ränta 142R:dr25 sk. 9 r:st., hvarförutan Hospitalet äfven tillflyter en obetydlig kontant inkomst genom håfmedel i Wisby Domkyrka, utgörande årligen ungefär 10 R:dr.
Till vedbrand äger Hospitalet tillgång uti egen skog.
De till Hospitalet anslagne 101 ökedagsverken oell 6 handedagsverken hvilka förut in natura utgått och af sysslomannen disponerats till införande af 50 kaster ved till Hospitalet, få numera enligt Kongl.
Ordens-Gillets förordnande, lösas med penningar efter markegång, och äro inbegripna i ofvanupptagna räntepersedelbelopp.
Ett icke obetydligt öfverskott af Hospitalets inkomster öfver dess utgifter remitteras till allmänna hospitals-fondeu.
Hospitalets fastigheter bestå, utom byggnaderna, i 177 stycken kring hela landet spridda jordlägenheter.
En Djurläkare är anställd i Länet, hvilken förutan inkomsten af sin praktik åtnjuter, i lönings-förmåner, 50 R:dr statsanslag, 100 R:dr af Wisby Stad samt omkring 12 tunnor spannemål från åtskilliga socknar på landet som sig dertill förbundit.
Utaf någon anmärkningsvärd boskapssjuka har provinsen under de sistförflutna fern åren lyckligtvis icke varit hemsökt.
Beträffande Gästgifvare-ordningar, så äro de enahanda inom Länet emedan ingen hållskjuts här linnes.
Taxor, hvarefter nattqvarter, spis, stallrum och foder på Gästgifvaregårdarne skola betalas, utfärdas årligen.
Man fortfar inom Länet att vara väl belåten så väl med den inrättade landtposten, hvilken fortskaffas utaf fjerdingsmännen, som med Brandstodsföreningen i Länet; hvarje härad utgör en särskild brandstods-förening för sig.
Sedan år 1827 då brandstods-föreningen i norra häradet sattes i verksamhet har icke under något af de förflutna åren högre procent än 3 sk. 2 r:st., per 100 R:dr taxeringsvärde, blifvit utbetaldt af intressenterne.
Summan af taxeringsvärdet i norra häradet år 1842 är 2,651,782 R:dr och i södra häradet 3,899,942 R:dr eller tillsammans det betydliga beloppet af 6,551,324 H:dr för åbyggnader på landet inom en provins, som äger få herregårdar och intet hemman af säteri eller frälse natur.
Sedan uppå Hushållnings-Sällskapets inom Länet derom gjorda begäran, allmänna skall blifvit påbudna att årligen hållas i
Maj månad och under några år fortgålt, utan alt i dervid skeende räffångst tillvägabringa en motsvarande nytta mot förlusten af de dagsverken som på dessa skall ofta alldeles fruktlöst föröddes, hafva något mera äu halfva antalet af socknar på 29 ön genom afgifter till en för dem gemensam jagt-kassa friköpt sig fran skallgången.
Häråt liar det förmånliga resultat uppstått att genom de från denna kassa utgående premierna ett flerdubbelt antal räfvar blifva dödade än hvad som genom skallgången förut skedde, med hvilken öfrige socknar ännu fortfara.
Utom förenämnde premier tilldelas utaf ett i Länet stiftadt Jägareförbund 2:ne större premier, som årligen tillfalla de 2:ne personer, som under året fångat eller dödat det största antal räfvar.
Genom dessa åtgärder hafvs räfvarne på ön ock betydligen förminskats.
I sydligaste delen af ön och på Fårön, der allmogen har största antal af får, anställes genast skallgång, så snart det förmärkes, att någon räf inkommit i socknen. fVisbyj Länets enda Stad, har mantalsskrifne invånare:
Mankön 895.
Qvinkön ........... 1,437. man talsfrie: Mankön . . ......... 171.
Qvinkön 260. minderårige: Mankön I . 703.
Qvinkön 667.
Tillsammans 4,131.
Hvilken folkmängd i den generella uppgiften om öns befolkning redan blifvit upptagen.
Stadens förnämsta näring är handeln, dernäst jordbruk med bränvinsbränning, sedan handtverkare-arbeten och slutligen fiske, hvaraf en del invånare hemta sin bergning.
Exporten består i utskeppning af kalk, trädvaror samt spannemål.
Importen förnämligast i salt, specerier, men äfven uti alla slags fabriksförnödenheter, emedan, utom för snus och tobak, samt ett dåligt pappersbruk, inga fabriker finnas på ön.
Handeln drifves af Wisby handlande, så väl här i staden som vid landthamnarne, genom expediter, och af några vid dessa hamnar bosatta köpmän. 30 Sex handlande deltaga äfven med sina fartyg uti den allmänna frakthandeln, så väl inom som utom Europa.
Exporten af träd varor sker till Lybeck och städerna i Hertigdömena Holstein och Schlesvig, samt till några af de Danska öarna.
Packsten eller osläckt kalk utskeppas egentligen lill Lybeck, Stralsund, Wismar och Rostock, hvilken sistnämda stad är nästan den enda, som med egna fartyg här afhämtar osläckt kalk.
En obetydlig qvantitet packsten afsättes ännu på Holstein, men denna afsättning minskas årligen- Fordom var exporten af kalk på Danzig och öfriga Preussiska städer, äfvensom på Danska Staterna, ganska betydlig, men har mer och mer aftagit, sedan i nämnda Riken kalkbränning i stor skala blifvit infö.rd.
Löskalk utskeppas mest på Stockholm och Norrköping samt Skåne, som till betydlig del afhemtar den med egna fartyg.
Spannemål och brännvin utskeppas för det mesta på Stockholm, men jemväl på andra Svenska orter, då stegrade priser derstädes dertill föranleda.
Vid gynnsamma konjunkturer har äfven export af spannemål på England ägt rum.
De på landet så allmänna tröskverken lemna tillfälle till en tidig export.
Handeln på de sydliga Östersjö-provinserna upphör gemenligen med September månads slut, hvarefter handeln på Stockholm blifver så mycket lifligare med export af spannmål, brännvin, saltadt fårkött, samt import af specerier, m. m.
Minut-handeln består i försäljning till landets behof af salt, specerier och alla slags kramvaror.
De handlandes antal har i sednare tider och äfven under detta 31 qvinqvennium ökat sig; men ganska många fallissementer hafva äfven inträffat.
År 1837 utgjorde de handlandes antal 55. och år 1842 utgjorde de 56.
Hela antalet af Borgare uppgår till 258.
Då sammandrag öfver export och import nu mera icke vid Tullkamrarne uppgöras, kan värdet å från staden utförda och dit införda effekter icke uppgifvas.
Handtverkarne, till antal och yrken, svara något nära emot stadens behof deraf.
De handtverkare, som äro arbetsamma och hushållare, sakna icke god bergning af handtverket, ehuru allmogen vanligen icke anlitar andra än Färgare, Urmakare, Kopparslagare, Guldsmeder och Hattmakare.
Det jordbruk, som af statsboerne idkas, är ganska betydligt och åkrarne närmast staden för det mästa af ypperlig beskaffenhet.
Den jord-areal, som tillhör stadens område, utgör icke mindre än 3,483 | tunnland, hvaraf dock Hospitalet äger 1,602, stadsjordar 970, kyrkjordar 197 i så kallade frijordar 697 och Kronojord 16 \ tunnland.
Dock utgör mera än hälften af denna rymd skog och beteshagar; föiöfrigt skötas af stadsboer många lägenheter af närgränsande hemman.
Lin, hampa, tobak eller färgväxter odlas här icke, utan endast vanliga sädesslag och foderväxter; äfven inom stadens murar finnas sädesåkrar.
Odling af Rapsat har under några år vid Staden med framgång bedrifvits.
Trädgårdsskötseln drifves med förmån.
I Berättelsen äro förut omnämde de på denna latitud sällsynta fruktträd, som vexa i staden, nemligen mullbärs- och valnöts-trädet.
Under varma somrar gifver vinrankan, växande på kalljord i några trädgårdar, ganska goda och fullt mogna drufvor.
Garfveri drifves här endast såsom skrånäring, dervid förnämsta sysselsättningen utgöres af beredning för ägarnes räkning af dertill inlemnade hudar och skinn.
Läder finnes för öfrigt till salu nästan i alla handelsbidar, och en stor del af allmogen bereder sjelf läder till eget behof. 32 Två Tobaksfabriker finnas i stadens men äro icke ständigt i gång.
Nära staden finnas utom flera väderqvarnar fyra vattenqvarnar, trenne på stadens och en på Södra Häradets område, hvilka erhålla öfverfallsvatten från en stor källa, som utspringer i berget nära hafsstranden»
Inom staden finnas flera springkällor som aldrig uttorka, men någon förmånlig verkan af deras lindrigt kalkblandade vatten sorn flerestädes anses fördelaktigt för färgerierna, förmärkes dock icke på de härvarande tillverkningar, som äro af vanlig beskaffenhet.
I Wisby finnes ett Gymnasium och en högre Lärdoms-Skola med 3 Apologist-klasser; Apologist-skolan besökes af ett stort antal lärjungar.
För Gottlands National-BeväringS behof finnes i staden en undervisningsanstalt i de ämnen som tillhöra Linie-Oflicerare-examen äfvensom ett Artilleri-informations-verk; under år 1842 är på grund af dertill lemnadt statsanslag vid sednaste Riksdag en lägre Navigationsskola öppnad för 30 elever, dessutom finnes härtill en förberedande skola för skeppsgossar och jungman som sedan några år varit i gång och besökes årligen af några och och tjugo elever.
Skolan underhålles af Gottlands Sjömanna-Sällskap.
En Handels-skola kommer nästa år att i staden Upprättas, enligt derom träffad öfverenskommelse och fattadt beslut inom Handels-Societelen»
För fattiga barns undervisning är i staden väl besörjdt, och med nit och omsorg vakas deröfver.
Ett välgörande Sällskap underhåller en skola efter Bell Lankansterska metoden, der 120 fattiga gossebarn njuta fri undervisning.
TIti Fruntimmer-samfundets skola, nu mera efter Samfundets höga Beskyddarinna kallad Drottning Desiderias skola, undervisas omkring 40 fattiga flickor, utom i läsa och skrifva, äfven i sömnad; hvarförutan finnes en af borgerskapet inrättad 8öndags-skola, hvilken genom frivilliga bidrag af stadsboerne underhålles och flitigt besökes af handtverks-lärlingar och några gesällen
För bemedlade föräldrars barn, Underhålles och förestås af en 33 en prestman en Vexelundervisnings-skola, som nu besökes af 80 å 100 barn.
Enligt Borgerskapets gjorda löfte för vinnande af Nådigt bifall till ansökan om en tredje Lärare vid Apologist-Skolan, skulle en förberedande Läroanstalt till Apologistklasserne alltid underhållas i staden, och hvartill nyss omförmälda Vexelundervisnings-skola var afsedd, som då ägde en rymligare lokal.
Länets helsovård är koncentrerad i staden, hvarest Hospitalet, Kurhuset och Lazarettet äro belägna, äfvensom Apotheket, det enda i Länet befintliga, hvilket dock för behofvet är befunnet tillräckligt.
Båda ProvincialLäkarne äro äfven boende i staden.
De fattigas antal inom staden är beklagligtvis stort och får staden stundom tillökning i deras antal genom afsigkomna bönder, hvilka för en ringa penning inköpa någon gammal koja och efter kort tid med talrik barnskara falla stadens fattigvård till last.
En tillökning i fattigantalet uppkommer äfven understundom utaf afskedade artillerister tillhörande garnisonen, samt deras hustrur och barn, men hvilkas underhållskostnad, nu mera sedan härtill statsbidrag erhålles, vållar föga tunga för staden.
Arbetsförtjenst under sommaren saknas icke, då det ofta är brist på arbetare och dagsverkspriserna lika höga om icke högre än i de flesta mindre städer.
Till de fattigas understöd taxeras stadens invånare, hvarförutan något litet af tolagsmedlen tillflyter fattigkassan.
Dessutom utdelas årligen till Jul 1,000 B:dr R:gds, utgörande intressen af ett doneradt kapital.
Till att befordra omtanka och sparsamhet bland den arbetande klassen har förut nämnda Sällskap för välgörandet år 1830, under sin garanti, stiftat en Sparbank, hvaruti insatserna vid 1842 års slut uppgingo lill 22,870 B:dr 8 sk.
Sällskapet har likväl ännu (1842) icke haft den tillfredsställelsen, att den folkklass, för hvilken Sparbankan egentligen blifvit inrättad , lill stort antal deraf dragit fördel.
Inom staden finnas Byggnads- och Brand-ordningar, öfver hvilkas efterlefnad hand hålles.
Femårs-Berättelse fr.
Gottlands Länt ^ 34 För hamnen är särskild hamn-ordning.
Hamnen är för det mesta kringbyggd med träd-quay.
Men denna hamn, som utgör ett hufvudsuk iigt vilkor för stadens uppehåll och förkofran, är nu mera allt för grund för djupgående fartyg; den har endast 9 fots djup, hvilket vållar den stora olägenhet, att många fartyg måste, sedan de i hamnen intagit halfva lasten, ankra ute på den osäkra redden för att intaga återstoden.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer vid sista Riksdag, med vidfogad ritning och kostnads-förslag, uppgående till 119,000 R:dr Banko, har staden till byggnad af en ny hamn, utanföre den gamla, erhållit ett Stats-anslag af 79,000 R;dr Banko, emot förpligtelse att icke allenast sjelf bekosta de efter kostnads-förslaget felande 40,000, utan jemväl all den kostnad derutöfver, som kan erfordras att fullborda den nya hamnen efter fastställd plan.
På hösten 1842 är delta maktpåliggande och svårt utförbara arbete påbörjad t. Wisby är den enda stad i Norden, som förvarar många och stora fornlemningar af l2:te och 13:de seklens byggnadskonst.
Några bland de i ruiner stående Kyrkorna utmärka sig synnerligen genom ett ädelt och snillrikt byggnadssätt.
Ovedersägeligen vore det en stor förlust om dessa vackra minnen genom tidens åverkan skulle gå förlorade, synnerligen då de, med användande af icke betydlig kostnad, kunna i sekler bevaras; ty deras fasta byggnadssätt, af bruten och huggen kalksten, garanterar härföre; de skulle ock nu befinnas i vida bättre skick än de äro, om icke mennisko-åverkan å dem i förra tider hade åstadkommit den mesta förstörelsen.
Ett litet anslag, till underhåll af stängsel, m. m. vid ruinerna, har af Hospitals-medlen härstädes blifvit anvisadt uti inkomsten af Hospitalets tomtören i sladen.
Stadens inkomster af hamn- och bro-penningar, den tolagen tillhörande fultigvårds-afgiften, mälare-, vägare-, kokhus-, barlast- och brännepenningar, tolag, Varfvet och Beckborg hafva utgjort:
År 1838 R:dr 4,614:21. 5.
„ 1839 . . „ 5,664:21. 5.
„ 1840 „ 5,977:47. 4. m "*»«*?
År 1841 R:dr 6,020:30. 5. „ 1842 . „ 4,801: 1. 9.
Wisby den 30 December 1843. M. S. v. HOHENHAUSEN.
Lars Hcimbrceus. L. J. Gardell.
Ki Q E€ (*■ Ete 0JE A4T * T § BEF ALEN INGSHAFV ANDES UTI malmohus
Län TILL KONGL» MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 183T, 1838, 1839, 1840 och 1841 STOCKHOLM, 1844.
TRYCKT HOS P. A. KORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. § c
L änels gränsor hafva under den period som utgör föremål för denna berättelse, icke undergått riågon förändring; utan utgöres af Christianstads Län å ena sidan samt Kattegatt och Östersjön å den andra.
Ehuru mycken tillgång på skog inom Länet icke finnes qvar, bibehålies likväl den gamla benämningen skogs-trakt, till hvilken räknas de härader, som närmast angränsa Christianstads Län, och slättbyggd, den del, som tillgränsar hafvet.
Af sednare klassen anses Oxie, Skytts, Wemmenhögs, Ljunitz, Herrestads, Torna, Bara och Rönnebergs Härader, för de bördigaste, samt af den förra Luggude, Onsjö, Harjagers, Färs och Frosta Härader för de mindre bördiga andelar af Länet, Utom den så kallade Lödde ström, hvarest finnas anlagde utmärkta qvarnverk, äro inga åar eller strömmar inom Länet, som förtjena särskilt anmärkas och icke eller några insjöar, Ringsjön undantagen, af betydenhet.
I hopp att Ilushållnings-sällskapet, hädanefter som hittills, fortfarande vårdar sig om denna, både för det allmänna oeh Femdrs-Berättelse fr, Malmöhus Bärit - 2 enskilta, lika nyttiga, som prydliga plantering, förmodas denna i framtiden vinna ändamålsenlig fullbordan. §. 2.
Innevänarne.
Folkmängden inom Länet, som enligt förra Femårs-berättelsen utgjorde, 215,067 personer, uppgår nu mera, efter sistlidet års mantalslängder och inlemnade förteckningar till: å landet . 194,599. i städeruej 27,018 eller tillsammans .... 221,617.
Detta oaktadt fortgår likväl ännu sådane klyfningar och afsöndringar och föranleda till tidiga giftermål och äfven till den här ofvan ootnämnde folkökning.
Denna tillväxt vore mindre betänklig om inom
Länet funnos någon utvecklad industri eller lönande binäring, hvarmed denna allmoge, som icke af jordbruk hämtar tillräcklig bergning, kunde sysselsättas.
Denna erfarenhet verkar ofta hos honom förtviflan och deraf uppkommer lättja och liknöjdhet, hvarpå icke sällan följa armod och brott.
Utom dess mo - 3 raliska olägenheter medföra jemväl hemmansklyfning och jordafsöndring i oändeliga lotter, äfven i ekonomiskt hänseende, ganska många svårigheter vid beräknandet och utgörandet af allmänna onera.
Här finnes rusthåll, sönilerstyckadt i så små delar, att ingen af de nära otaliga åboerne, äga så stort hus att rustningshästen deri kan inrymmas.
Beräkningen af öfriga onera och prestationer, såsom tionde, väglagning, utgifter till allmänna byggnader och i synnerhet skjutsning är svår och hvad sista pålagan beträffar, mera omöjlig att utbekomma, emedan ingen af de så kallade åboerne rnägta underhålla ett till skjutsning dugligt kreatur.
Välmågan hos åboen så väl å större som mindre jordlotten vore likväl större om icke de i lyx och lefnadssätt sökte likna ståndspersonsklassen, hvilken sednare i alla tider, kanske sämre än allmogen, beräknar sina tillgångar och utgifter.