Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Navigationsskola under de sista sex åren varit större, än det vid navigatioms-skolan i Gefle och vida öfverstigit antalet af dem vid Kalmar och Hernösands skolor, men att statsanslaget för förstnämnda skola endast utgjorde 700 r:år, då deremot detsamma uppgick för Gefle skola till 1,700 r:dr, samt för Kalmar och Hernösands till 1,500 r:dr för hvardera, begärt, att på det Karlshamns skolas tillvaro icke måtte göras beroende af dess enda lärares helsa och krafter, samt för att gifva skolan den utvidgade verksamhet, tidsförhållandena påkallade, berörde skola måtte komma i åtnjutande af lika anslag med Kalmar och Hernösands skolor.
Då Karlshamns navigations-skola för närvarande uppbär enahanda statsanslag, sorn Wisby skola, får Utskottet, med åberopande af de i nästföregående punkt, rörande denna sednare skola, anförda skäl, tillstyrka, att Rikets
Ständer måtte bevilja en tillökning i anslaget för Karlshamns navigationsskola af 400 r:dr årligen, deraf 333 r:dr 16 sk. såsom arfvode åt en underlärare, och 66 r:dr 32 sk. till förhöjning i anslags-beloppet för inköp af nya instrumenter, böcker och kartor m. m. c) af hr Palander, C. JV., som begärt anslag till inrättande i Karlskrona af en navigations-skola efter samma grunder, som Karlshamns och Wisby skolor, samt till stöd för denna begäran anfört, att i Karlskrona, likasom inom dess skärgård, funnes ett stort antal sjöfolk, hvars ekonomiska ställning ej medgåfve resor till andra städer för inhemtande af undervisning i sjömansyrket; att Karlskrona egde ett större, välkändt skeppsvarf och under sednare åren betydligt ökat sin handelsflotta, samt att inrättandet af en navigations-skola derstädes vore förenadt med jemförelsevis ringa kostnader, helst resor m. m. besparades för examinatorerna, hvilka på stället funnes att tillgå.
Enär, med afseende å den mindre betydande skeppsfart, som i Karlskrona bedrifves, en navigations-skola derstädes synes icke vara af behofvet påkallad samt för öfrigt dylika undervisnings-anstalter redan linnas på kortare afstånd derifrån inrättade, nemligen i Kalmar och Karlshamn, afstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall å hr Palamlers motion. d) af hr Matthei, C. G., hvilken anfört, att staden Westervik, i anseende till storleken af dess handelsflotta, med hvilken skeppsfart bedrefves å de aflägsnaste farvatten, hade större behof af en navigations-skola, än flere andra 32 Stafs-Ulsliollels Utlåtande, N:o 71. städer, der sådane skolor funnes inrättade, samt derföre begärt, att, till bildande af en dylik skola i Westervik, medel mätte anslås till enahanda belopp, som blifvit Kalmar i sådant afseende beviljadt, nemligen till första uppsättningen af skolans materiel 750 r:dr, till årlig aflöning 1,200 r:dr och till årlig materiel 300 r:dr. Ehuru Westerviks stad, i anseende till så väl betydenheten som vidsträcktheten af dess sjöfarts-rörelse är åtminstone jemförlig med liera af de städer, hvarest navigations-skolor blifvit på allmän bekostnad inrättade, har likväl Utskottet, då sådana skolor redan finnas på ringare afstånd derifrån bildade, nemligen i Kalmar och Wisby, trott sig böra jemväl å hr Mcechels motion afstyrka Rikets Ständers bifall. 29:o.
Uti en inom Borgare-ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion har hr Almgren, Ii. A., med anförande deraf, att anstalter för meddelande af undervisning i det praktiska af handeln saknades, der, utom de vanliga ämnena, historia, geografi, mathematik, brefskrifning och bokföring, jemväl varukännedom eller förmågan att bedöma handelsvarors egenskaper och värde, kunde inhemtas, samt att härtill erfordrades samlingar af prof pä råämnen och fabrikater, dels färdiga, dels under arbete, men framförallt en på vetenskaplig grund byggd kunskap i detta hänseende, föreslagit inrättande af tidsenligt organiserade handels-skolor eller handels-institut i minst tre af rikets städer, samt begärt, att en summa af 20.000 r:dr måtte härtill anslås, under vilkor, att de städer, sorn finge dylika undervisnings-anstalter, sjelfve skulle bekosta erforderlig lokal.
Som inom de tekniska skolorna, hvilka i viss mån äfven afse handeln, tillfälle erbjudes att förvärfva kunskap om natur-produkterna och deras egenskaper samt sålunda en förberedande undervisning der meddelas jemväl i varukännedom, hvilken för öfrigt, i Utskottets tanke, bäst genom praktisk öfning inhemtas, har Utskottet, med afseende derjemte å denna frågas outredda skick, funnit sig böra hemställa, att förevarande motion må lemnäs utan afseende. 30:o.
Det för S hepp sbyggeriAnstitutet i Karlskrona nu från Riksgälds-kontoret utgående årliga anslag af 3,333 r:dr IG sk. är af Kongl. Majt i
Nåder föreslaget att fortfarande utgå under den tid, nästa statsreglering omfattar: och får Utskottet, i betraktande af de fördelar, som genom ifrågavarande in<titut beredas de inhemska rederierna, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit i berörde hänseende föreslagit.
Fiskeri - Stafs- Utskottets Utlåtande, Nio 71. 33 Fiskeri-nåringens understöd. 3i:o, Fran Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit remiss å tvenne inom detta riks-stånd väckta motioner, nemligen af friherre Cederström R, som äskat Rikets Ständers uppmärksamhet å angelägenheten att i Sverige, der åkerbruket ofta gåfve medelmåttiga skördar samt bergshandteringen i icke ringa mån vore beroende af konjunkturerna, vinlägga sig om utvecklandet af andra medel till utkomst och bergning för en i allt starkare progression tilltagande befolkning, samt i sådant afseende framställt behofvet att i möjligaste måtto söka tillgodogöra fäderneslandet en under sednare åren gjord upptäckt, styrkt af fyrfaldiga lyckade rön, nemligen att, genom utplantering af fisk i floder och sjöar, efter en ganska kort tids förlopp, skaffa en riklig tillgång derå: och har motionären i detta hänseende såsom exempel åberopat Frankrike och Skottland, der dylika försök skett i en betydlig skala och åstadkommit en hastig och ymnig förökelse af sådane fiskarter, som trifdes äfven i Sveriges floder och sjöar, hvilka flerstädes på ett, märktbart sätt blifvit mindre fiskrika, än tillförene.
Sverige måtte i fullständigaste och säkraste män tillegna sig kunskap om methoden att genom ändamålsenligt utplanterande af befruktad rom göra floder och sjöar fiskrika, är af motionären föreslaget, att Rikets Ständer må anvisa dels en summa af 2.000 r:dr att, fördelad i resestipendier till lämpliga belopp, af Kongl. Maj:t disponeras åt skicklige personer, hvilka åtoge sig att i fremmande länder, företrädesvis Frankrike och Skottland, inhemta tillförlitlig kännedom om fiskodlingskonsten, samt att, efter återkomsten till fäderneslandet, meddela sina iakttagelser härutinnan, dels ock ett lika belopp att, äfvenledes stäldt till Kongl. Maj:ts disposition, utdelas såsom premier till uppmuntran för dem, som inom
Sverige åstadkomme de bäst lyckade resultater af anställda fiskodlingsrön och hvilka antingen i märkbar mån riktade vetenskapen med nyttiga upptäckter på denna bana eller ock i vidsträcktare mån med framgång tillämpade ifrågavarande method; samt af hr v. Hartmansdorff A., hvilken i enahanda syftning föreslagit, att Rikets
Ständer måtte anvisa en summa af 4.GG6 r:dr 32 sk., af hvilka medel, som borde ställas till Landtbruks-akademiens förfogande, 2.000 r:dr skulle användas till rese-understöd, beräknadt för ett år, åt en yngre zoolog, som åtoge sig att resa till Frankrike och England för att på de ställen, hvarest den konstgjorda fiskafveln vore längst drifven, taga kännedom om dervid begagnade methoder och härom vid återkomsten afgifva berättelse, samt 1.333 r:dr 16 sk. under hvardera af de följande åren intill nästa riksdag, att till lika belopp fördelas emellan denne vetenskapsman och ett af honom undervisadt biträde, emot Bih. till R.
Prof. 1853 åf 1854. 4 Sami. 1 Afd. 25 Höft. 5 34 Stals-Utskolttls Utlåtande, N-.o 71. skyldighet för dem att anställa resor och forskningar i fäderneslandet för fiskodlingens befrämjande äfvensom att, emot ersättning för kostnaderne, tillhandagå enskilde med råd uti ifrågavarande hänseende.
Med anledning af inotionärernes framställningar och efter inhemtad upplysning att det i riks-staten uppförde anslag för fisker i-näringens understöd, 5,000 r:dr under sednare åren lemnat ringa behållningar, har Utskottet, på det att, derest Kongl. Majit skulle pröfva stats-bidrag för det af motionärerne uppgifna föremål böra utgå, nämnde anslag må härtill lemna bättre tillgång, trott sig böra föreslå, att anslaget ■ till fiskeri-näringens understöd måtte till 6,000 ridr förhöjas.
Jord-förluster genom Kanal- och Väg-anluggningar. 32:o. I anledning af Rikets sednast församlade Ständers underdåniga framställning om utbyte emot kontanta anslag af de efter förslags-markegång till ersättning för jord-förluster genom kanal- och väg-anläggningar på sjette Hufvudtiteln uppförda indelta räntor till belopp af 3,669 ridr 16 sk., har Kongl. Majit, sedan från de flesta ersättnings-tagare infordrade yttranden inkommit, i Nåder föreslagit Rikets Ständer: l:o att med kontanta summor till nedannämnde belopp måtte af det för jord-förluster genom kanal- och väg-anläggningar uppförda förslags-anlag i penningar, eller 3,000 ridr, en gång för alla godtgöras: a) den årliga ersättningen af 8 ridr till fattigvårds-inrättningen i Södertelje för den till Södertelje kanal upplåtna skolmästare-ängen med Ridr 160: — — b) anslaget till hemmans-egarne i Lyckeby socken af Blekinge län, för förlust af egor genom anläggningen af landsväg vid Lyckeby, 1 tunna 14 kappar span mål, efter ett värde af 11 ridr tunnan, med . . . n 312: —-■ c) den till Hjelmare kanal- och slussverks bolag ut gående räntan af krono-skatte-hemmanet Lilla Skillinge Nio 3, beräknad till 22 ridr, med » 436: — — tillsammans Ridr 908: — — 2:o att, emot det att å åttonde Hufvudtitelns anslag till hospitalers och lazaretters underhåll blefve uppförd, enligt Serafimer-ordens-gillets hemställan, en summa af 1,205 ridr 6 sk., de å anslaget till j or d-för luster genom kanaloch väg-anläggningar med tillsammans 1,202 ridr 26 sk. upptagna, men till förstnämnde summa rätteligen belöpande, ersättningar till Söderköpings och Norrköpings indragna hospitaler måtte från sistnämnda anslag försvinna.
Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 71. 35 3:o att till åttonde Hufvudtitelns anslag af oindelt spanmål för klerecistalen finge öfverflyttas de för prestgårdarne i Lyrestads och Fägreds socknar af Skaraborgs län fastställda ersättningar, tillsammans 55 tunnor spanmål, att årligen utgå efter hvarje års markegångs-pris med tillagd forsel-lön; samt 4:o att å fjerde Hufvudtitelns anslag måtte uppföras de
Skaraborgs regemente tillkommande 30 kappar spanmål, hvilka varit anslagne till f. d. korporals-bostället Riddarhagen Nohlgården, men vid Götha kanals anläggning gått förlorade, samt att den till regementet utgående ersättning af 193 tunnor 12-i kappar indelt spanmål, hvars uppskattnings-värde 1,197 r:dr 43 sk. 2 r:st redan vid 1844 och 1845 årens riksdag blef uti regementets kontanta anslag inberäknadt, hnge omföras från sjette till fjerde Hufvudtitelns tionde-spanmåls anslag, emot det att 1,197 r:dr 43 sk. 2 r:st uteslötes från sistnämnda Ilufvudtitels kontanta anslag för de indelta kavalleri- och infanteri-regementerna.
Beträffande öfriga ifrågavarande ersättningar, är, med afseende å hvad vederbörande ersättnings-tagare anfört och i öfrigt förekommit, någon förändring icke af Kongl.
Majit föreslagen i sättet för samma ersättningars utgående.
Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majit under den 1 Mars nästlidet år i Nåder beslutat, dels att, enär hemmanen Sjötorp i Lyrestads och Svenningstorp i Fredsbergs socknar af Skaraborgs län bekommit sina ersättningar för den jord, hvilken i följd af Götha kanals ledning genom Wadsbo härad för dem gått förlorad, dymedelst att de blifvit från utgörande af egen krono-tionde befriade, dessa ersättningar, utgörande för Sjötorp 1 tunna 12 4 kappar och för Svenningstorp 1 tunna 12 kappar, eller tillsammans 2 tunnor 24 4 kappar, hälften råg och hälften kom, skulle under titeln ordinarie afkortning i krono-räkenskaperna afföras, dels ock att, då ej mindre krono-liemmanen Hellby Niris 1 och 2, Lilla Wallby Nio 2, i Setterbo socken af Westmanlands län, än ock de af samma hemman utgående räntor, efter krono-värdi utgörande för Hellby 18 ridr 25 sk. 8 rist och för Lilla Wallby 7. r:dr 40 sk. 3 rist, eller tillsammans 26 ridr 17 sk. 11 rist, blifvit till Hjelmare kanal- och sluss-verk anslagne, och dessa hemmans-ränior sannolikt aldrig komme att till kronan återgå, desamma skulle, likaledes under titel ordinarie afkortning, 1 kronans jorde-bok och räkenskaper afföras; hvadan, i fall Rikets Ständer biföllo hvad Kongl. Majit här ofvan föreslagit, skulle, jemte ersättningen till hemmanen Sjötorp och Svenningstorp samt räntorne af hemmanen Hellby och Wallby, från sjette Hufvudtiteln komma att uteslutas 1 a) ersättningsanslaget för Skolmästareängen vid Södertelje 8 ridr; b) ersättningsanslaget till Söderköpings och Norrköpings f. d. hospital, 1,202 ridr 26 sk.; c) ersättningsanslaget för jordförlust genom väganläggningen vid Lyckeby, 36 Sfa/t- Utskottets Utlåtande, N:o 71. 1 tunna 14 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, med värde af 8 ridr 30 sk. d) ersättningsanslaget till Skaraborgs regemente, 103 tunnor 12-} kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, med värde, å 6 r:dr tunnan, af 1,160 r:dr 14 sk. 3 r:st., äfvensom värdet af de samma regemente tillkommande 30 kappar kronotionde spanmål, eller 7 r:dr 24 sk. 4 rist.; e) ersättningsanslaget till Lyrestads och Fägreds prestgårdar, 55 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, med värde af 330 ridr. f) och den till Hjelmare kanal- och slussverksbolag utgående räntan af Lilla Skillinge,
i kronovärdi uptagen till 2 r:dr 30 sk. 7 r:st.
I sammanhang härmed har Utskottet till behandling föreliaft en af Kongl. Maj:t under den 29
December nästlidet år till Utskottet allåten Nådig skrifvelse, af innehåll, att, sedan Kongl.
Majits befallningshafvande i Elfsborgs län då mera till Kongl. Majit insändt de frän vederbörande egare och innehafvare af hemman och lägenheter i nämnde län, alla belägna inom Wäne härad, infordrade yttranden, i fråga om utbyte emot kontanta anslag af de till dem från sjette
Hufvud-titeln utgående årliga ersättningsbelopp för jordförluster i följd af Trollhätte kanals anläggning, af hvilka yttranden inhemtades. att, utaf dessa érsättningstagare. egarne af Niris 1. 2, 3 och 4 Malöga, 4 mantal, i Tunhems socken och af Nio 1 Ona i mantal i Wassända socken, för hvilka ersättningsbeloppet utgjorde i kronovärdi tillsammans 42 ridr 23 sk. 8 rist., förklarat sig villige att hädanefter åtnjuta ersättningen i kontant efter hvarje års markegångspris å de redan anslagne räntepersedlarne med tiLlagd forlön för den i räntorne inbegripna spanmål, men att deremot alla de öfrige ersättningstagarne, tillhörande Gerdhems, Tunhems och Naglums socknar, voro belåtne att på föreslaget sätt taga kontant godtgörelse, en gång för alla, för de till dem utgående ersättningsbelopp, utgörande i kronovärdi 14 ridr 9 sk. 6 rist, som motsvarade, efter markegång på förslag, å 8 ridr, 113 ridr 28 sk.; så har Kongl. Majit, som, hvad ersättningsbeloppen till Malöga och Ona hemmansegare anginge, med hänsigt till förklaringarnes innehåll, ansett någon förändring tills vidare icke kunna komma att ega rum, deremot, beträffande öfrige ersättningstagarne, funnit, enär desse förklarat sig villige att en gång för alla emottaga kontant godtgörelse sålunda, att fem procent ränta å ersättningskapitalet motsvarade hvad eljest årligen skulle utgå, skäligt i Nåder föreslå Rikets Ständer, att af det för jordförluster genom kanal- och v äg-ani ägg n ing a / ’ uppförda förslags-anslag måtte till sistbemälde érsättningstagare, till fördelning i mån af deras ifrågavarande hemmansdelar, få utgå, såsom godtgörelse, en gång för alla, en summa af 2,271 ridr 32 sk., hvaraf , 5 procent utgjorde 113 ridr 28 sk. eller hvad som, efter förslagsmarkegång å 8 ridr, motsvarade ett kronovärdi af 14 ridr 0 sk. 6 rist; och skulle, i händelse Rikets Ständer bifölle denna Kongl. Majits
Nådiga fram - S/ats-lJ(skottets Utlåtande, A':o 71. 37 ställning äfvensom hvad Kongl. Majit här ofvan i Dess Nådiga proposition oro?
Statsverkets tillstånd och behof föreslagit i afseende å anslaget till jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar, på detta anslag komma att qvarstå:
Kontant förslags-anslag
R:dr 1,800: — — indelda räntor, kronovärdi 220 r:dr 4 sk. 11 rist . . , » 1,760: 39. — indeld spanmål, 40 tunnor, med förslagsvärde ... » 240: — — S:a R:dr 3,800: 39.
— Jemte det Utskottet, i afseende å ofvannämnde Skaraborgs regemente tillkommande ersättningar, tillsammans 194 tunnor 10 y kappar spanmål, åberopar sitt utlåtande N:o 69, punkten 7, hvaruti öfverflyttningen häraf till 4:d« Hufvudtiteln redan blifvit tillstyrkt, har •
Utskottet, beträffande Kongl. Majrts i öfrigt så väl i högstberörde
Nådiga proposition som i Dess till Utskottet särskildt aflåtne Nådiga skrifvelse gjorda framställningar, funnit sig, enär de ifrågaställda förändringarne leda till enkelhet i Kronans räkenskaper och dessutom grunda sig på Rikets Ständers egen underdåniga hemställan i ämnet, böra jemväl tillstyrka, Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit härutinnan föreslagit; i följd hvaraf ofvanomförmälda, från sjette Hufvudtiteln hittills utgående, ersättningsbelopp blifvit, enligt bilagda tabell, från samma Hufvudtitel uteslutne samt de ifrågasatta öfverflyttningare till 8:de Hufvudtiteln komma att vid denna Hufvudtitels reglering iakttagas.
Skrifmaterialier oeh expenser samt ved och ljus. 33:o.
På sätt Kongl. Majit i Dess
Nådiga proposition vidare föreslagit oeh till följd af Rikets Ständers bifall å Utskottets utlåtande N:o 28, har Utskottet från detta förslags-anslag, nu utgörande 16,407 r:dr 25 sk. 8 rst., öfverflytta! till vederbörande under Civil-departementet hörande stater de dem tillagda belopp af den vid sednaste riksdag anvisade summa till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente, nemligen: till Civil-departementets expedition .
R:dr 300: — — » Bergs-kollegium » 50: — — » Kommers-kollegium » 383: 16. — » Tabell-kommissionen .......... », 33: 16. — » General-landtmäteri-kontoret » 50: — ■— » ()fver-st|thallare-embetets kansli » 100: — — n Poliskammaren i Stockholm ........
» 100: — — tillsammans R:dr 1,016: 32. — 38 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 71.
Och då, i händelse af liikets Ständers bifall till Utskottets liär ofvan i 3:dje punkten afgifna yttrande angående ökad aflöning för Landtmäteri-kontoret, från förenämnde expens-medels anslag jemväl böra afgå ljuspenningar till belopp af 86 r:dr 32 sk., kommer anslaget att minskas till 15,304 r:dr 9 sk. 8 rst., hvilket belopp likväl, för jemuande af Hufvudtitelns slutsumma, torde böra ytterligare nedsättas med 1 r:dr 8 sk. 7 rst. 34’.o. I anledning af 1851 års Statsrevisions-berättelse, har Utskottet tagit i öfvervägande, huruvida någon förhöjning i sjette Hufvudtitelns förslagsanslag till rese- och traktamenCs-ptnningar borde ega rum; och ehuru af Kongl. Stats-kontorets räkenskaper inhenitas, att detta anslag, 6,000 r:dr, lemnat brist år 1849 af 12,483 r:dr 18 sk. 1 rst., år 1850 af 7,622 r:dr 25 sk. 4 rst. samt år 1851 af 2,314 r:dr 45 sk. 11 rst., har likväl Utskottet, då utgifterne under sistnämnde två år visat sig vara i nedgående och ytterligare minskning deruti torde komma att inträffa i följd af det nya resereglemente!, funnit sig böra å bilagde tabell uppföra ifrågavarande anslag, till oförändradt belopp. 35:o. Öfrige till denna Hufvudtitel hörande anslag* hvaruti någon förhöjning eller minskning icke blifvit ifrågaställd, hafva, pä sätt bifogade tabell utvisar, blifvit af Utskottet föreslagne till enahanda belopp, söm vid sistlidne riksdag bestämdes endast med den förändring, som i vissa delar erfordrats i anledning af spanmålens beräknande till 6 r:dr 32 sk. i stället för 6 r:dr per tunna. . Stockholm den 24 Mars 1854.
Reservat i o ner:
Vid 5telje punkten:
Af hr Gr atp J.
F.t « Ehuru jag instämt i Stats-Utskottets beslut att föreslå lönen för Öfver-direktören vid Landtmäteriet till 2,666 r:dr 32 sk,, har jag likväl, i fråga om tjenstgöringsarfvodet, varit af den skiljaktiga mening att jag ansett detsamma icke hafva bordt tillstyrkas till högre belopp än 333 r:dr 16 sk., hvarigenom Öfver-direktörens. löneförmoner komme att uppgå till 3,000 r:dr årligen utom fria boställsrum; och reserverar jag mig således emöt Utskottets förslag om arfvodets bestämmande till 666 r:dr 32 sk. banko.«
Af hr Berger, A. A. som ansåg att Utskottet icke bordt tillstyrka extra tjenstgöringsärfvode för Öfver-direktören vid ifrågavarande embetsverk, utan endast en lönetillökning af 514 T:dr 32 sk. såsom af Utgifts-afdelningen var föreslaget, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 7t. 39 Häruti instämde hrr Hörnstein C. C. oell Cassel V. samt riksdags-fullmäktige Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands, och Måns Månsson fran Kalmar län.
Af riksdags-fullmäktigen David sindersson från Hallands län: »Emot Utskottets beslut, beträffande löneförhöjning för Landtmäteri-sekreteraren, reserverar jag mig, och åberopar till stöd för min åsigt dels Kongl. Maj:ts Kådiga proposition, af hvilken inhemtas, att Kongl. Majit vid pröfning af Ofverdirektörs-embetets underdåniga förslag funnit sekreteraren ej böra aflönas med mera än 1,200 r:dr, hvilket är samma belopp hvarmed sekretefarne t. ex. i Kongl. Kammar- och Bergs-kollegierne aflönas; dels det att, då Landtmäteri-sekreteraren sjelf uppgifvit sine sportler till 400 r:df, man, efter hvad i dylika fall är vanligt, kan antaga att de äro minst dubbelt högre, samt äfven, om så icke vore, faktiskt är, att, om sekreteraren får 1,600 r:dr i lön, han kommer att tjena för 2,000 r:dr banko eller mera än ett kammar-råd, som, fastän icke aflönad med mera än 1752 r:dr, Kongl.
Majit ej ansett sig böra bereda högre inkomster, derom underdåning framställning blifvit gjord, dels att således missförhållande uppstår emellan sekreterarens inkomster och icke blott hans vederlikar, utan de som hafva vida ansvarsfullare embete än hans tjenst, som, enligt 3 § 1 mom. i Kongl.
Landtmäteri-instruktionen, hufvudsakligen är, att biträda Ofver-direktören med af denne beslutade expeditioners uppsättande, hvilket missförhållande är i hög grad vådligt, enär det såsom ett prejudikat, kommer att framkalla höga pretentioner och ökade anslag i alla verk vid kommande riksdag, samt det slutligen, emedan genom Utskottets beslut, allmänna indragningsstaten får en opåräknad och med afseende å Landtmäteri-sekreterarens tjenstemanna-ställning, oskälig tillökning, helst om det ihågkommes, att förste landtmätarnes pensioner på indragningsstaten, ej äro högre än 800 r:dr och Landtmäteri-sekreterarens pension skulle blifva dubbelt högre, ehuru de förre i deras mödasamina tjenstgöring, ofta blottställa sig för hälsans förstöring.» Af Henrik sindersson från Orebro län: -Det beslut, som af Stats-ut skottets pluralitet nu blifvit fattadt, har jag icke kunnat biträda.
Det har nemligen icke kunnat undfalla min uppmärksamhet, hurusom vid dylika löne-regieringar de högre vanligen komma i åtnjutande af största andelen utaf tillökningssumman, unden det de lägre tjenstemännen, som oftast få draga tyngsta bördan, måste åtnöja sig med jemförelsevis ganska knappa vilkor, och har jag, med afseende härpå, icke kunnat underlåta att anställa en jemförelse mellan denna lägre tjenstemanna-klass och närings-idkaren eller jordbrukaren, hvilken klass af medborgare, ehuru tryckt af skatte-bördor, likväl icke blifvit hugnad med någon lindring i dess bekymmersamma belägenhet.
Med sådana åsigter har jag ansett den för de lägre tjenstemännen föreslagna löne-förhöjningen vara både med rättvisa och billighet öfverensstämmande, men deremot funnit mig böra ned - 40 Stab-Utskottets Utlåtande, N:o 71- lägga min reservation emot Utskottets beslut att tillstyrka förhöjning af öfver* direktörens löne-vilkor från 2.152 r:dr till 3,333 r:dr 16 sk. och af sekretera* rens från 1,074 r:dr till 1,600 r:dr, hvilka hittills utgående löne-förmåner bort kunna anses mer än tillräcklige, helst öfver-direktören derjemte åtnjuter fria boställsrum.
Häruti instämde riksdags-fullmäktige Pehr Mallson från Wester-norrlands och Elof Andersson från Wermlands län.