Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Telegrafer, om rätt till jord och lägenhet för anläggning al elektriska telegrafiinier Svar på återremiss . . Tekniska Elementarskolor, anslag till, se Undervisnings-anstalter för Slöjderna.
Teknologiska Institutet, anslag till Termins-afgift vid Elementar-läroverken, upphörande deraf . » nedsättning uti Svar på återremiss . . Testamente, om utvidgning i rättigheten att derigenom förordna om sin egendom . . .
Theater, 0111 föreskrifter i afseende å rättigheten att derå uppföra dramatiska författares arbeten Thomson, G. F, se Eftergift.
Thorilds, Th., enka, pension för .
Tidning, Riksdags-, om utgifvande deraf Svar på återremiss . .
Tidningar lör Embetsverken, se Expensmedels- räkningarne.
Tillfälliga Rotevakans- och mötesafgifter, se Statsverkets inkomster, pag. 14.
Tillökning för spanmäl under ‘löner ne, anslag för . . . .
Timmer, om rätt för vissa socknar i Dalarne att afyttra sådant till annan än Stora Kopparbergs Bergslag . . . .
Tingshus, se Allmänna Byggnader.
Tionde- och liammarskaltsjern, se Statsverkets inkomster, p. 9.
Tionde-spanmålen, se Statsverkets inkomster, pag. 4.
Tionde-spanmäls-lösen efter bestämda priser, se Statsverkets inkomster, pag. 7. Tjenst, Länsmans-, se Länsmän. — 95 — Kongl.
Proposit. eller Skrifvelse. rJ> 31 3 09 Afdelning. eller Memorial.
Utlåtande, Betänkande Biks-Ståndens Beslut.
Underdånig Skrifvelse. Ridd. 0. Adeln.
N:o 7 1 6 å. 15 Fehr. å. 15 Febr. å. 15 Febr. ä. 15 Febr. 7 1 58 b. 50 Juli b. 29 Juli b. 2 Aug. a. 30 Juli 142 1 4 1 87 16 b. 24 April b. 26 April b. 30 April b. 50 April 171 — 4 2 46 b. 15 Äng. b. 14 Aug. h. 16 Aug. b. 15 Aug. — 4 1 89 20 3. 26 April b. 26 April b. 5 Maj h. 3 Maj — 4 1 154 — a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni a. a.!4Juni a. a. 14 Juni 175 — 7 i 65 — b. 29 Aug. b. 29 Aug. a. a. 29 Aug. l). 29 Ang. — 8 54 — b. 15 Febr. b. 12 Febr. b. 12 Febr. b. 12 Febr. 23 — 4 1 90 20 b. 26 April b. 50 April b. 5 Maj b. 5 Maj 174 — 8 60 , å. 29 Mars b. 26 Mars b. 29 Mars b. 29 Mars 8 55 a.a. 16 April a. a.17 April a.a. 16 April a.a.!6April — 4 1 90 51 b. 26 April b. 50 April b. 3 Maj b. 5 Maj 174 7 2 55 > b. 22 Aug. b. 22 Aug. b. 23 Aug. b. 22 Aug. 96 — 2. 5
N:o s"
Tjenstehjon, om skyldighet för dem att uti sparbank insätta en del af dess aflöning . . . — 8 4 — b. 25 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. » uppmuntran åt dem för tro- gen tjenst — 8 S — b. 25 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. » om förändring i flyttnings- tiden för dem — 7 g 24 — b. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 20 Aug. » om upphörande af husbondes b. 22 Aug. rätt att dem aga . . . — 7 g 51 — b. 22 Aug. å. 22 Aug. b. 22 Aug.
Svar på återremiss . . — 7 g 48 — a. a. 4 Sept. a. a. 5 Sept. a. a. 4 Sept. a. a. 4 Sept.
Tjenstehjons-böcker, om införande deraf — 7 g 50 — b. 21 Aug. b. 22 Aug. b. 21 Aug. b. 21 Aug.
Tjenste- och Embets-män, civile, om reglering af deras löner — 8 24 — b. S Febr. b. 5 Febr. b. 5 Febr. b. 5 Febr.
Tjenstårs-beräkningen, presterliga, b. 25 Jan. upphörande af förhöjning deri — 8 9 — b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan.
Tjuf halms-sundet, kanal genom . 1 /i 1 165 9, 11 å. 26 Juni b. 26 Juni b. 28 Juni b. 28 Juni 177 Svar på återremiss . . — 4 i 226 10 a. a. 13 Juli a. a. 15 Juli a. a. 19 Juli a. a. 16 Juli Tofta skattehemman, rätt för ega- ren deraf, att skatteköpa Adelsö kronopark . . . — 4 i 129 — b. 17 Maj b. 17 Maj b. 17 Maj b. 10 Maj Tolagsmedel, kontroll å användande af städernas andelar deraf — 4 1 505 — a. 12 Aug. b. 12 Aug. a. 12 Aug. b. 12 Aug. 1 anledning af skiljaktige beslut — 4 1 554 — b. 22 Aug. a. a. 22 Aug. a. a. 22 Aug. a.a. 22 Aug. 207 Topografiska korpsens arbeten, an- b. 50 Dec. b. 4 Jan. slag till 1 4 1 9 — b. 4 Jan. b. 4 Jan. 2 Ytterligare anslag till. . 4 1 161 10 b. 26 Juni b. 26 Juni b. 26 Juni h. 26 Juni 175 Tranebergs bro, ombyggnad af — 4 1 165 7 b. 26 Juni] b. 26 Juni å. 28 Juni å. 28 Juni Svar på återremisser . . — 4 1 227 7 a. a. 15 Juli a. a. 15 Juli a. 19 Juli a. 16 Juli Voterings-proposition . . — 4 1 261 7 23 Juli 25 Juli 26 Juli 23 Juli Voterings-resultat . . . — 4 1 289 6 a. a. 3 Aug. a. a.5 Aug. a. a. 6 Aug. a. a. 5 Aug. 178 Transito-upplag, angående inrät- tande deraf — 3 1 12 — b. 28 Juni b. 28 Juni b. 2 Juli b. 28 Juni 98 Trollhätte
Kanalbolags berättigande att skatteköpa gamla slussar å. 2 Juli vid Lilla Edet 5 4 1 171 — å. 28 Juni å. 28 Juni å. 2 Juli Svar på återremiss . . — 4 1 295 — b. 15 Aug. b. 14 Aug. a. 15 Aug. a. 16 Aug. 193 Trosspassevolansmedels utbyte mot stats-anslag, se Stats-anslag, pag. 8.
Trosstransporl-medel vid West- manlands Regemente, för- ändrad debitering af . . — 4 1 248 — b. 21 Juli b. 25 Juli b. 23 Juli b. 23 Juli — 97 — 2. W 1 PS ® 3 C£L tn • 2. <Z1 0? 3 > 2 g 1 1 a e a; pj0 3 f» EST 05 05 3 Riks-Ståndens Beslut. t» ö pr 3 -1 CL s. 2. & t CL 05 CJQ CD ée T. ■y o £s CD CD s CJD 3 5’ M S* 3 D. Cl ro (0 * v, 3 CD — - cjq CO CD C Kidd. o. Preste- Borgare- Bonde- N:o N:o | Sid.
BIBÄNK TILL sålman iansLa-svÅBOkoiis PROTOKOLL VID Bja&timsi Kfkstlageii i ^lopkliolm Arén tMW, 1*5* och |§ä§.
TREDJE & AMLI.WGEI* Ronstitutions-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
Konslilatiotis-Utskott els Memorial N:o ■/. 1 Hisö 1 Ank. lill Exp.-Utsk. dea 14 Nov. 1856, kl. 11 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, om ar frodén för Konstitutions-Utskottets Kansli.
Konstitutions-Utskotlet har nu, såsom vid förutgångna Riksmöten, vid tillsättande af dess Kansli funnit för göromålens skyndsamma gång nödigt, att, utom den för Utskottet genom Riksdags-Ordningen bestämda personal af en Sekreterare och en Kanslist, antaga en Notarie och en Kanslist; med anmälan hvarom Utskottet, i anledning af stadgandet i 24 § 1 mom.
Riksdags-Ordningen, får vördsamt anhålla, att arfvode» åt dessa tjenstemän måtte beviljas i enlighet med de grunder, hvilka komma att vid Riksmötet tillämpas för Kansli-beljenings aflönande.
Ridderskapel och Adelns På Högvördige Presle-Slåndels G. Lagerbjelke.
# På Vallöf!. Rorgare-Ståndels vägnar F. A.
Rinman. vägnar J. A. Butsch.
På Hedervärda Bonde-Ståndets vägnar Anders Andersson.
Prot. 1856 & i857.
5 Samt. 1 Haft. 1 2 Konslilulions-Utshollets Memorial lV.-o 2. nr*o t.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Nov. 1856, kl. 11 f. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med uppgijl å hvilande Jörslag lill ändring i Grundlagarne.
Bland de^ uti 61 och 62 §§ i Riksdags-Beslutet den 5
December 1854 omförmälda förslag till ändringar i Grundlagarne, sorn blifvit af Rikets då församlade Ständer hänskjulne lill afgörande å nu ingångna Riksdag, förekomma fyra förslag, dem Konstilutions-Utskotlet anser sig icke böra för närvarande anmäla lill Rikets Ständers pröfning och derföre icke upptagit i den förteckning å sådana förslag, hvilken Utskottet barbos vördsamt öfverlemna!'.
Dessa fyra förslag aro: l:o. Kongl. Majlis Nådiga Proposition den 11 Augusti 1854, N:o 94, angående ändring i 39, 40 m. fl. §§ i Regerings-Formen samt 4, 6 m fl. §§ i Riksdags-Ordnin gen, i afseende på sältet för Riks-Styrelsens förande i vissa fall; hvilken Proposition, enligt hvad deruti blifvit i Nåder tillkännngifvet, är gjord under förutsättning af bifall till de ändringar i Riks-Aklen af den 6 Augusti 1815, hvarom Kongl. Majit lill Norriges lagtima Slorlhing redan aflåtit och lill Sveriges nu församlade Ständer ville aflåta Nådig Proposition, men hvilken ännu icke blifvit till Rikets Ständer öfverlemnad; 2:o det af Konstilutions-Utskotlet vid sednaste
Riksdag beredda förslag till ändrad lydelse af 2 och 9 §§ i Successions-Ordningen, hvilket, enligt hvad Utskottet hemställt, skulle komma att förfalla derest Kongl. Majits ofvannämnde Nådiga Proposition Nio 94 icke blefve af Rikets Ständer bifallen; 3:o förslag till ändring i 7, 17, 18 m. fl. §§ i Regerings-Formen samt 41 § Riksdags-Oi dningen, i afseende på behandlingen af en del Regerings-ärenden; och 4:o förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen, angående naturalisation af utländsk man; i anledning af hvilka tvänne sednare förslag Rikets Ständer under den 3 November 1854 hos Kongl.
Majit täcktes låta utarbeta samt vid denna Riksdag till Rikets Ständer framställa förslag till den särskilda stadga och den särskilda lag, som i de föreslagna förändrade lydelserna af 17 och 28 §§ Regerings-Formen äro åberopade; en anhållan, hvarå Kongl. Majits
Nådiga svar ännu icke blifvit Rikets Ständer meddeladt.
Af de sålunda lillkännagifna anledningar har Utskottet lemnat ofvannämnde fyra förslag beroende på särskild anmälan hos Rikets Ständer.
Förslag lill ändringar i Grundla (jarne.
3 Flir slag' till ändringar i Grundlagarna, af Rikets Ilöglofl.
Ständer vid Riksdagen II853—1854 hänskjutna till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. fi. kongl.
Majlis Nådiga Proposition aj den 6 Juni 1854, angående ändring i 85 § Regerings-Formen, i afseende på Tnjckfrihets-Förordningens egenskap af Grundlag, äfvensom, i sammanhang dermed, uli åtskilliga §§ i Regerings-Formen och Riksdags- Ordningen.
Regerings-Formen. 53.
(Nu gällande lydelse, hvaruti arn med kursiv stil utmärkta de delar, hvilka blifvit föreslagna att ändras eller utgå).
Sländer välje genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola ärendena bereda.
Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro: — — — ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Riksens Ständers Plena remitterade Förslag till Civil-, Criminal- och Kjrko-Lagarnes förbätring; samt ett Allmänt Besvärs- och Ekotomiskt Utskott — — — deruti föreslå.
(Föreslaften lydelse, hvaruti ändringarne eller tilläggen äro med kursiv stil utmärkta.'; Riksens Ständer välje genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola ärendena bereda.
Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro: — — — ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Riksens Ständers Plena remitterade Förslag lill Civil-, Criminal-, Tryckfrihets- och KyrkoLagarnes förbättring; samt ett Allmänt Besvärs- och Ekonomiskt Utskott — — — deruti föreslå.
4 Förslag till ändringar i Grundlagar ne. § 85.
Såsom Grundlagar skola anses: denna Såsom Grundlagar skola anses: denna Regerings-Form, samt den Riksdags-Ordning, Regerings-Form sami Riksdags-Ordningew och deli Suecessions-Ordning och den Förord- Successions-Ordningew. ving nw en ullmän Tryckfrihet, hvilka, i öfverensstämmelse med de grundsatser, som i denna Regerings-Form bestämmas, Riksens Ständer och honungen gemensamt vid denna Riksdag komma att fastställa. § Med Tryckfrihet förstås hvarje Svensk Mans rättighet att, ulan några af den off'Ulliga Makten i för viig Iaggda hinder, utgifva skrifter, alt sedermera endast inför laglig
Domstol kunna tilltalas för deras innehåll, "ch att icke i annat fall kunna derför straffas, än om detta innehåll strider emot tydlig
Lag, gifven alt bevara allmänt lugn, ulan alt återhålla allmän upplysning.
Alla Handlingar och Protokoll i hvad mål som helst, de Protokoll undantagna, sorn uti Stats Rådet och hos honungen i Minislerie/a Ärenden och Kamman do-m ål fiit as, må ovilkorligen genom trycket kunna utgifvas.
Ej må tryckas Banko- och Riksgälds-Verkens Protokoll och Handlingar rörande ärenden, hvilka böra hemliga hållas. 86.
Med Tryckfrihet förslås hvarje Svensk Mans rättighet alt, ulan någon på förhand af offentlig myndighet, anställd granskning, eller annat i förväg lagdt, af Tryctfrihets- Lagen ej föreskri/vet, hinder, utgifva skrifter, att sedermera endast inför laglig
Domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och ali icke i annat läll kunna derför straffas, än om en i stadgad ordning utsedd Jary eller JSumnd pröfva t innehållet vara stridande emot nämnde Lag, gifven all bevara allmänt lugn, utan att Återhålla allmän upplysning.
Handlingar och Protokoll, i hvad mål sorn helst, må genom trycket kunna ulgilVas, med de undanlag samma Lag bestämmer. § 87. Riksens
Sländer ega gemensamt med Konungen makt att stifta allmän Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag, och att sådan förut stiftad
Ej må Konungen ulan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerna utan Konungens, någon ny
Frågor härom må i Ståndens Plena kunna väckas och skola, sedan Lag-Utskottet deröfver, efter, den ordning 56 § i allmänhet stadgar, blifvit hördt, af Riksens Ständer afgöras.
Lag eller om gammal Lags upphäfvande eller förändring, aflemna de Riksens Ständer ega gemensamt med Konungen makt alt stifta allmän Civil-, Criminal-, Tryckfrihets- och Kyrko-Lag samt att sådan förut sliflad
Ej må Konungen utan förut stadgadt varit.
Förslug lill ändringar i Grundlagarne.
5 Förslag derom genom Talmännen lill Konungen, som inhemte Stals-Rädels och Högsta Domstolens tankar deröfver, och, sedan Han Sitt beslut fattat, kalle Riksens Ständer på Rikssalen att antingen emottaga
Finner Konungen godt någon Lagfråga för Riksens Ständer Iramstälia, äske Ilan Stats-Rådets och Högsta
Domstolens yttrande deröfver, samt meddele Riksens Ständer Sin Proposition tillika med berörda yttranden.
Riksens Ständer infordre Lag-lltskollets Utlåtande häröfver, beslule sedan och öfverlemne Konungen deras svar uppå Rikssalen, om de bifallit Konungens Proposition, och skriftligen genom Talmännen, 0111 de densamma afslagit.
Stadna två Ständ emot två, lörläller frågan och förblilve vid det, som förut stadgadt varit. § 88.
Med förklaring öfver Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lng förhålles som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rälla mening, Konungen genom Dess Högsta Domstol emellan Riksdagarne gifver, kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af
Domslolarne iakttagas eller åberopas må.
Med förklaring öfver Civil- och Criminal-Lag, Tryckfrihels-Lng• samt Kyrko-Lag förhälles som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rälta mening, Konungen genom Dess Högsta Domstol emellan Riksdagarne gifver, kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af Domstolarne iakttagas eller åberopas må.
6 Förslag till ändringar i Grundlagarna. lliksdags-Ordningeii. § 33. l:o. Lag-Utskottet, bestående af Sexton Ledamöter, eger att, jemlikt 53 och 87 §§ af Regerings-Formen, utarbeta de från Riksens Ständers Flena remitterade Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän Civil-, Criminal- och Kyrko-Lag, samt upptaga de i sådana ämnen Riksens Ständer meddelade Konungens Propositioner, eller i Riksens Ständers Plena väckta frågor.
Under Civil- och CriminaI-Lag böra äfven förstås de delar af Krigslagar och Författningar rörande Krigsväsendet, som ega tillämpning till Medborgare utom Krigs-Staten. 2:o.
Lag-Utskottet tillkomme ock att granska Justilie-Ombudsmannens, vid hvarje Riksdag, afgifvande Allmänna Redogörelse samt årliga Berättelser, äfvensom hans Embets Diarier och Registratur, samt med utlåtande deröfver till Riksens Ständer inkomma. l:o. Lag-Utskottet, bestående af Sexton Ledamöter, eger att, jemlikt 53 och 87 SS af Regerings-Formen, utarbeta de från •
I T'* I Riksens Ständers Plena remitterade rörslag till stiftande, ändring, förklaring eller uppbäfvande af allmän Civil-, Criminal-, Tryckfrihets- och Kyrko Lag, samt upptaga de i sådana ämnen Riksens Ständer meddelade Konungens Propositioner, eller i Riksens Ständers Plena väckta frågor.
Under Civiloch Criminal-Låg böra älven förstås de delar af Krigs-Lagar och Författningar rörande Krigsväsendet, sorn ega tillämpning lill Medborgare utom Krigs-Staten. 2;o. Lag-Utskottet — — — till Riksens Ständer inkomma.
Maj:ts Nådiga Proposition N:o 84.
Bihang till Riks-St:s Prot., 3:dje Sami.
Konslit. -Ulskollels Mein. N:o 21.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 15 Juli 1854.
Preste-Sl:s Prot. d. 19 Juli 1854.
Borgare-St:s Prot. d. 19 Juli 1854.
Bonde-St:s Prot. d. 22 Juli 1854.
Förslag lill ändringar i Grundlag arne. 7 2 Förslag till ändring i SS § Regerings-Formen, angående rättighet Jör Konungen att till vissa beställningar utnämna äfven bekännare aj annan troslära, än den rena Evangeliska.
Kegcriiigs-Foruien.
Konungen eger att i Siats-Rådet utnämn» och befordra infödde Svenske Män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till Lärare-befattningar vid Universiteterna, de Theologiska Läraretjensterna likväl undantagna, såsom ock lill Lärare och andra beställningar vid andra Inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till Läkare-belältningar, kalla och befordra äfven utländske
Män af utmärkt förtjenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Likaledes inä Konungen kunna uti Militära Embeten nyttja utländske
Män af sällsynt skicklighet, men icke til!
Kommendanter i Fäslningarne.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke pä deras börd.
Till Civile Embetsman inom Riket och till
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra. 28.
Konungen eger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske Män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, alt Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till Lärare-befallningar vid Universiteterna, de Theologiska Läraretjenslerna likväl undantagna, såsom ock lill Lärare och andra beställningar vid andra Inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till Läkare-befattningar, kalla och befordra äfven utländske
Likaledes må Konungen kunna uti Militära Embeten nyttja utländske
Män af sällsynt skicklighet, men icke till Kommendanter i Fäslningarne.
Konungen fäste, vid alia befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Till Liirnre-beställningar och öfrige tjenster vid Inrättningar för slöjd eller skön konst, äfvensom till Läkare-befattningar, eger Konungen utnämna äfven bekännare af annan troslära, än den rena Evangeliska; men i öfrigt till Civile Embetsmän inom Riket och till Domare må sådane
8 Förslag till ändringar i Grundla g arne.
Hvarje Departemenls-Cbef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, lill och ifrån Embeten och Tjenster, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra.
Hänvisning; Bihang till Riks-St:s Prot., 3:dje Sami.
Konstit. -Utsk.
N:is 12, 23, 33 och 54.
Ridd. och Adis Prot. d. 12 och 29 Juli, 22 Aug. 1854. Preste-Stis Prot. d. 12 och 29 Juli, 26 Aug. 1854.
Borgare-Stis Prot. d. 12 Juli, 2 och 23 Aug. 1854.
Bonde-Slis Prot. d. 12 Juli, 4 och 22 Aug. 1854.
3 Förslag till ändring aj 35 § Regerings-Formen, angående förtroende-sysslor. ftteja;ei*iii£s-Formen. § 35. Stals-Rådets Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier eller i dessas ställe inrättade Verk, Justitie-Canzleren, Cheferna för Tullstyrelsen och för Postverket, Expeditions-Chefer i Stats-Deparlementen, OfverStåthållaren, Under-Ståthållaren och PolilieMästaren i Hufvudstaden, Landshöldingar och Ståthållare i Landet, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla Grader, General-Adjutanter, Öfver-Adjutanter, StabsAdjutanter, Kommendanter i Fäslningarne.
Capitaine-Lieulenanter och Officerare vid Lif-D rabantema, Ofverstar för Regementena, Sekund-Cheferna för Gardes-Rege - Stats-Rådets Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier eller i dessas ställe inrättade Verk Justitie-Canzleren, Cheferna för Tullstyrelsen och för Postverket, Expedilions-Cbefer i Stats-Departementen, OfverSlålhällaren, Under-Ståthållaren och PolitieMästaren i Hufvudstaden, Landshöfdingar, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla Grader, General-Adjutanter, Ofver-Adjutanter, Stabs-Adjutanter, Kommendanter i Fästningarne, Ofverstar för Regementena, Sekund-Cheferna för Gardes-Regemenlena till bäst och fot och för Lif-Regementets Corpser samt Cheferna för öfrige särskildt för sig Förning till ändringar i Grundtagarne. 9 mentone lill häst och fot sami Ö/bersteLöjmanter vid Li i-R egornenIs-IF /g nära, Cheferna för Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätnings- och Sjömälningsväsendel, Ministrar, Sändebud och Agenter för handeln hos främmande makter, samt de Embels och Tjenstemän, som uti Konungens kabinett för utrikes brefvexlingen och vid be sk iek niaga rrte nyttjas, hafva lorlroende-svsslor, hvarifrån Konungen må dem entlediga, när Han prölvar
Rikets tjenst del fordra.
Konungen kungöre dock sådana beslut i SlatsRådet, hvars Ledamöter vare skyldige att deremot göra underdåniga föreställningar, om de finna sig dertill skäl ega. beslående Militära Corpser eller Bataljoner, Cheferna för Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätnings- och Sjömälnings-väsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för handeln hos hämmande makter, samt de Embels- och Tjenstemän, som uti Konungens Kabinett lör utrikes brelvexlingen och vid beskickningarne nyttjas, hafva lortroende-sysslor, hvarifrån Konungen må dem entlediga, när
Han prölvar
Konungen kungöre dock sådana beslut i Stats-Rädet, hvars Ledamöter vare skyldige att deremot göra undeidäniga föreställningar, om de finna sig dertill skäl ega.
Bihang till Riks-St:s Prot. lil Sami. Konst.- Utsk:s Meni.
N:ris 22, 32. 43 och 54.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 29 Juli, 22 Aug. och 6 Sept. 1854.
Presle-St:s Prot. d. 29 Juli, 26 Aug. och 9 Sept. 1854.
Borgare-Shs Prot. d. 2 och 23 Aug. samt d 6 Sept. 1854.
Bonde-Sl:s Prot. d. 4 och 22 Aug. samt d. 9 Sept. 1854. 4.
Förslåg till tillägg i 98 § Regerings-Formen och 63 § 4 mom.
Riksdagsordningen, angående Suppleant Jör Rikets Ständers Justitie-Ombudsman.
Kegerlaigs-Forraaeii. § 98.
Eleklorerne böra, vid samma tillfälle, Elektorerne böra, vid samma tillfälle, då de Justitie-Ombudsmannen utse, och på då de Justitie-Ombudsmannen utse, och på Bih. till B.
Prot. 1856 & 1857. 3 Sami. 1 Haft. 2 10 Förslag lill ändringar i Grundlagarne. enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå.
I händelse Justitie-Ombudsmannen vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, alsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetct genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Juslitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Juslitie-Ömbudsinans-Embetet insättas, eller med döden älgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan, genom deras fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret, utöfvas. enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå, samt att a täfra em betet under den lid Justitie-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom, eller annat laga förfall derifrån hindrad.
I händelse —■- — — — — utöfvas.
Itiksclags-Ordiiisigen. § 63. 4:o Elektorerne böra, vid samma tillfälle, då Justitie-Ombudsmannen utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå.
J händelse Justitie-Ombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Juslitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påslående Riksdag, afsäga sig del erhållna förtroendet, eller i Juslitie-Ömbudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe. mom. 4. 4:o Elektorerne höra, vid samma tillfälle, då Justitie-Ombudsmannen nises, och på enahanda säll, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, för att honom efterträda, i läll han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå, samt alt utöfva embetet under den tid Justitie-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller unnat laga förfall derifrån hindrad.