Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län : ”Uti vissa delar skiljaktig från Höglofl.
Utskottets majoritet, får jag reservera mig, nemligen emot bibehållandet af Etthundrade Riksdaler i senare momentets i:st Art. för undantags-beting &c., hvilket i min tanka för en rättvis beskattning bort bestämmas till 200 R:dr, då aldra Artis 2 §. frikänner Löntagare under sistnämnde summa från bevillning efter aidra Art., och anser således, att usta Artis sista morn., aldia
Al lis 2 och 4° §§• bort slå uti brödraband med hvarandra, nemligen 200 Ridr å hvarje nämnde ställe emot uteslutandet af meningen uti 28 §. ”och icke till afgift efter denna Art. äro uppförde eller derifrån fritagne.” Följderna af denna menings bortryckande torde ej vara svåra att beräkna.”
Härmed förenade si g Gustaf Larsson från Stockholms Län, Per Hinricsson från Norrbottens Län, G. S. F. Apelqvist från Blekinge, samt Per Jönsson från Christianstads Län. STOCKHOLM, 1 83 5.
Tryckt hos P. A. No 11 stedt &
Bevillniiigs-Vtskollcts Memorial N.-o 62. j N:o 62.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 April.
Memorial; i anledning af Riks-Ståndens olika beslut angående föreslagne Jörändringar i i:sta och 2:dra Artiklarue af Bevillnings-Förordningen.
Enligt ankomne Protocolls-Utdrag af den a3 och 24 innevarande månad, har Bevillnings-TJtskottet erhållit del af Riks-Ståndens beslut i anledning af Utskottets under N:o 61 afgifna Utlåtande öfver de vid Betänkandet N:o 57, med Förslag till i:sta och srdra Artiklarne af Bevillnings-Förordningen, gjorda anmärkningar, af hvilka beslut inhemtas, att Rikets Ständer bifallit Betänkandet N:o 57 med de i Utlåtandet N:o 61 tillstyrkta förändringar, utom i nedannämnde delar, hvaruti förekomma skiljaktiga beslut, till hvilkas sammanjemkning
Utskottet nu skolat afgifva förslag, äfven som till de deraf föranledda voterings-propositioner, hvaröfver omröstning i förstärkt Stats-Utskott torde komma att anställas.
1 Art. pag. 5.
Preste- och Borgare-Stånden hafva bifallit den af Utskottet häruti föreslagna förändring; hvaremot Ridderskapet och Adeln förklarat, att sista momentet af denna Artikel skall erhålla följande lydelse:
Denna afgift fortfar att årligen
Utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf fast egendom, tjenst eller rörelse> eller genom undantagsbeting vid af handlingar om öfverlåtelse af egendom ega en årlig inkomst af 100 R:drsamt Bonde-Ståndet beslutat, att i stället för 100
R:dr skall insättas 200
R:dr, Så vida icke någon sammanjemkning af de olika meningarne eger rum, lärer först böra afgöras, hvad contra-propositionen skall innehålla, i hvilket hänseende
Utskottet föreslår följande voterings-proposition: 1:0
Den som vill, att contra-propositionen i hufvud-voteringen skall blifva enligt Ridderskapets och Adelns beslut, eller att afgiften efter denna Artikel fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvil Bih. till R.
Prot. 1834 och i835. 5 Sami. 1 Afd. 2 Band. x. i3:de Häftet. 2 Bevillninzs-Utskotttts Memorial N.o 62. u ka utaf fast egendom, tjenst eller rörelse eller genom undantagsbeting vid afhaudlingar om öfverlåtelse af egendom ega en årlig inkomst af 100 R:dr, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej> Vinner
Nej, blifver contra-propositionen i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, eller att i stället för 100 R:dr införas 200.
Till sjelfva hufvud-voteringen får Utskottet dernäst föreslå följande proposition: 2:0
Den, som bifaller Utskottets af 2:ne Riks-Stånd godkända förslag, att afgiften efter 1 Artikeln fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom ega en årlig inkomst af 100 R:dr, äfvensom af dem, hvilka, efter 2tdra Artikeln, utgöra bevillning för fast egendom af öfver 100
Rrdrs värde, rörelse eller lön, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, blifver beslutet (irsta alternativet.)
Denna afgift fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf fast egendom, tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingarom öfverlåtelse af egendom ega en årlig inkomst af 100 Rrdr. (ardra alternativet.)
Alt i stället för 100 Rrdr skall införas 200 Riksdaler, 2 viri. 4 §■ PSS' 7- Utskottets förslag lill förändring i denna §. är godkändt af Borgareoch Bonde-Stånden, men af Ridderskapet och Adeln är beslutadt, att densamma skall bibehållas sådan den i i83o års Bevillnings-Förordning finnes intagen, samt af Preste-Ståndet, att det föreslagna tillägget: och värdet af fria husrum i städerna, skall utgå.
Då, på sätt Utskottet i Betänkandet N;o S'] upplyst, samtlige RiksStånden, med bifall till Betänkandet Nro 38, beslutat, att för hushyror och inqvarterings-penningar skall utgöras bevillning, och ifrågavarande Bevillnings-UtskoUels Memorial N.o 62. 3 §., utom öfrige föreslagne tillägg, följaktligen blifvit i öfverensstämmelse med nämnde beslut förändrad, samt enär Preste-Ståndets här ofvan intagne beslut, med undantag endast af det uteslutne tillägget, instämmer med Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden antagne förslag, så får Utskottet, jemte vördsam hemställan till Ridderskapet och Adeln, att biträda Preste-Ståndets beslut, härmed föreslå följande voterings-proposition: 3:o Den, som bifaller Utskottets förslag till förändring i 4:de §., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer det föreslagna tillägget; och värdet af fria husrum i städe me, att från denna §. uteslutas. *4- §• pag. 14.
Trenne Riks-Stånd hafva gillat Utskottets förslag, att denna i nu gällande Bevillnings-Stadga må i den blifvande Bevillnings-Förordningen bibehållas oförändrad; hvaremot Borgare-Ståndet, med uteslutande af denna §:s 2;dra moment, ansett, i följd häraf, Taxeringsman vara berättigade, att, med tillämpning af de i irsta momentet stadgade controler, bevilja nedsättning i utskylder under minimi-belopp, äfven för handlande eller handtverkare, hvilka i och för rörelsen begagna handelsbetjent, gesäll, lärling eller arbetare; uti hvilket beslut de öfriga Riks-Stånden voro inbjudne att instämma.
I händelse någon sammanjemkning af de skil jäktige besluten ej eger rum, lärer votering böra anställas öfver följande proposition; 4:o
Den, som bifaller, att 2;dra momentet af 14 §• i nu gällande Bevillnings-Stadga må i den blifvande Bevillnings-Förordningen bibehållas, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer 2.dra momentet af denna §. att från den blifvande BevillningsFörorduingen uteslutas» 4 Bevillnings-Utskottels Mehorial N.o 62. pag- »8.
Utskottets förslag, att Doctorer, Medicina:-, eller Läkare, med practik utom tjensten, må, på sätt i nu gällande Bevillnings-Förordning stadgas, äfven hädanefter taxeras till fyra procent af deras inkomst, dock ej under 10 R:dr, är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som BorgareStåndet förklarat, att detta stadgande bör ifrån den blifvande BevillningsFörordningen uteslutas, och att följaktligen Medicinae Doctorer eller Läkare, med practik utom tjensten, skola beskattas lika med Tjenstemän i allmänhet, så, i händelse detta beslut vidhålles, uppkommer deraf följande votering: 5:o
Den, som bifaller, att Medicinae Doctorer eller Läkare, med practik utom tjensten, må taxeras till fyra procent af deras inkomst, dock ej under 10 R:dr, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer stadgandet i afseende på Medicinae DocLorer eller Läkare, med practik utom tjensten, att från den blifvande Bevillnings-Förordningen uteslutas. pag. 20.
Trenne Riks-Stånd hafva bifallit Utskottets förslag, aLt afgiften för Huspredikanter må förhöjas till 33 R:dr 16 sk., men som Ridderskapet och Adeln bibehållit stadgandet om denna afgift, sådant det i i83o års Bevillnings-Förordning finnes intaget, så, i fall detta beslut icke frånträdes, lärer votering komma att anställas öfver följande proposition: 6:0
Den, som bifaller, att afgiften för Huspredikanter må förhöjas till 33 R:dr 16 sk., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer denna afgift att bibehållas vid det i i83o års Bevillnings-För* ordning stadgade belopp, eller a5 R:dr. pag. 21.
Hvad Utskottet föreslagit i afseende på Judar och Utlänningar, är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som Borgare-Ståndet förklarat, att i Bevillning!- Utskotlcts Memorial N:0 62. 5 redactionen ordet minst näst frammanföre R:dr 5o, skall uteslutas, så torde, i fall detta beslut vidhålles, votering komma att anställas öfver följande proposition: 7:o
Den, som bifaller Utskottets förslag, atl Judar och Utlänningar, som resa omkring i landet och, efter eller utan medhafvande prof, för egen räkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller'sluta handel’om utländska varor, eller eljest drifva handel, erlägga minst R:dr 5o, som betalas i gränseorten, der de erhålla första resepasset, voterar Ja; den del ej vili, voterar Nej.
Nej, kommer ifrån ofvannämnda redaction ordet: minst, att uteslutas. pag. 21 & c. 22.
Enligt Borgare-Ståndets beslut, i afseende på beskattning å krögare och krögerskor m. fl., skall ifrån redactions-förslaget uteslutas sista perioden, så lydande:
Den> som vill undgå borgens ställande för årets vare skyldig att förskottsvis betala åfgiften3 så snart taxering jör sig gått; men som de 3:ne öfrige Riks-Ståbden gillat Utskottets förslag, lärer dervid böra förblifva. 2 7* §• pag. 00.
Utskottets förslag, i afseende på afgiflerne för Inspectorer m. fl., är godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet; hvaremot Preste-Ståndet förklarat, att stadgandet härom skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Jnspectorer eller Fogdar, Frälse eller Gårds, erlägga bevillning i nion efter taxeringsvärdet af den egendom, som de föreslå, sålunda: att för tillsynen eller styrelsen vid en egendom ifrån 12,000 till och med a5,ooo R:drs värde betalas
R:dr 3 25.000 — — •— 5o,ooo — — —.
Q 50.000 — — — 75,000 — — — — 11 75.000 —• — —.
100,000 — — — i5 100,000 — — — i5o,ooo — — — 20 r5o,ooo — — •— 200,000 •— — — — 3o ifver 200,000 R:drs värde .
Den, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn 6 Bevillnings-Utskottels Memorial N.-o 62. sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan hinder af en annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då den i hemmantal upptagne egendomens taxeringsvärde uppgår ifrån och med 8,000 till och med 12,000 R:dr, och såsom Fogde eller Inspector, då egendomens värde öfverstiger sistnämnde belopp.
Casseurer3 Bokhållare> Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten af den befattning och lön, som de innehafva, i fyra Classer: Första Classen ....
R:dr ir, Andra dito .... — 6, Tredje dito .... — 3, Fjerde dito .... — 2, samt Borgare-Stådet beslutat det tillägg till Utskottets förslag, att de jordeller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anstälde Rättare eller Mjölnare, skola ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning vara befriade.
Första frågan blifver här således om contraproposition; och får Utskottet i sådant hänseende föreslå följande volerings-proposition: ,8:0 Den, som vill, alt contra-propositionenskall upptaga Preste-Ståndets beslut, eller att:
'Tnspectorer eller Fogdar, Frälse eller Gårds, erlägga bevillning i mon efter taxeringsvärdet af den egendom de förestå, sålunda: att för tillsynen eller styrelsen vid en egendom ifrån 12,000 till och med 25,000 R:drs värde betalas
R:dr 3 — 20,000 — — 5o,ooo — — — — 6 — 5o,ooo — — 75,000 — — — — 11 — 75,000 •— — 100,000 — — — — 15 — 100,000 — — 15o,ooo — — — — 20 — i5o,ooo — — 200,000 — — — — 3o öfver 200,000 R:drs värde 4°
Den, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan binder af en annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då den i hemmantal upptagne egendomens taxeringsvärde uppgår från och med 8,000 till och med 12,000 R:dr, och såsom Fogde eller Inspector, då egendomens värde öfverstiger sistnämnde belopp. Bevillnings-Utskotlels Memorial N;o 62.
7 Casseurer, Bokhållare, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten af den befattning och lön, som de innehafva, i Fyra Classer: Första Classen ....
R:dr 11, Andra dito .... — 6, Tredje dito .... — 3, Fjerde dito .... —•
2,” voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nejj kommer contra-proposition att innefatta Borgare-Slåndets beslut, eller att de jord- eller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden, eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, skola ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning vara befriade.
Propositionen för voteringen i hufvudsaken torde derefter blifva: 9:o Den, som giilar Utskottets förslag, att afgifterne för Inspeclorer, Frälse- och Gårds-, samt Casseurer, Bokhållare, Fogdar, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, skall bestämmas i enlighet med föreskriflerne uti i83o års Bevillnings-Förordning, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, Lomma (irsta alternativet) Inspectorer eller Fogdar, Frälse- eller Gårds-, att erlägga bevillning i man efter taxeringsvärdet af den egendom, sorn de förestå, sålunda: att för tillsynen eller styrelsen vid en egendom ifrån 12,000 till och med 25,ooo Rrdrs värde betalas Rrdr 3. 50.000 — — — — 6. 75.000 — — — — 1 r. 100.000 — — — — 15. 150.000 •— — — — 20. 200.000 — -—1 •— •— 3o. öfver 200,000 Rrdrs värde ............ — 40< Den, sora vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan binder af en annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då den i hem - 25,000 50.000 75.000 100.000 150.000 8 Eevi/lnings-Utskoltels Memorial JY.-o 62. mantal upptagne egendomens taxeringsvärde uppgår ifrån och med 8,000 till och med 12,000 R:dr, och såsom Fogde eller Inspector, då egendomens värde öfverstiger sistnämnde belopp.
Casseurer, Bokhållare, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten af den befattning och lön, som de innehafva, i fyra Glassér: Första Classen ....
R:dr it.
Andra dito .... — 6.
Tredje dito .... —-3.
Fjerde dito .... — 2. (aldra alternativet.)
De jord- eller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anstälde Rättare eller Mjölnare, att ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning vara befriade. 28. §. pag. 32.
Trenne Riks-Stånd hafva bifallit
Utskottets förslag till förändring i denna §; men som Bonde-Ståndet beslutat, att densamma skall bibehållas oförändrad, efter lydelsen i i83o års Bevillnings-Förordning, så, i händelse detta beslut ej frånträdes, lärer votering komma att anställas öfver följande proposition: 10:0 Den, som bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden godkände förslag, att i 28 §. af den blifvande Bevillnings-Förordningen orden: och icke till afgift efter denne Art. äro uppförde eller derifrån fritagne, må uteslutas, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer nämnde §. att i den blifvande Bevillnings-Förordningen bibehållas oförändrad. 3a. §. pag. 36.
Preste- och Borgare-Stånden hafva bifallit Utskottets förslag till af* gifter för Grufve-Disponenter; men som Ridderskapet och Adeln sam1 Bonde - Bevillnings-Utskottets Memorial N-o 62! 9 Bonde-Ståndet beslutat, att skattbestämmelsen för Grufve-Disponenter skulle erhålla följande lydelse:
Disponenter, Grufve-, som af Grufve-egare äro antagna och för deras räkning drifva grufve-arbetet, i fem Classer: Första Classen med 5o arbetare och derutöfver R:dr 20, Andra dito nied 3o dito dito — 12, Tredje dito med 20 dito dito — 8, Fjerde dito med 10 dito dito — 4* Femte dito med under 10 arbetare ... — 2; så föreslår Utskottet följande voterings-proposition: 11:0
Den, som bifaller Utskottets förslag, att Disponenter, Grufve-, som af Grufve-egare ärö antagne och för deras räkning drifva grufve-arhete, taxeras i fyra Classer: Första Classen med 5o arbetare och derutöfver R:dr 20, Andra dito med 3o dito dito —.
12, Tredje dito med 20 dito dito —, 8, Fjerde dito med under 20 arbetare ... — 4> voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej > komma Disponenter, Grofve-, som af Grufve-egare äro antagna och för deras räkning drifva grufve-arbetet, att taxeras i fem Classer:
Första Classen med 5o arbetare och derutöfver R:dr 20, Andra dito med 3o dito dito — 12, Tredje dito med 20 dito ditp — 8, Fjerde dito med 10 dito dito — 4> Femte dito med under 10 arbetare ... — 2. pag. 38.
Utskottets förslag, i afseende på afgifterna för Skålvestgöthar, är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som Bonde-Ståndet beslutat, att classificationen och beskattningen skulle bibehållas i öfverensstämmelse med i83o års Bevillnings-Förordning, dock med det undantag, att den deri stadgade serskilda afgift för resor till Norrige, komme att alldeles upphöra; så, i händelse detta beslut ej frånlrädes, lärer votering böra anställas öfyer följande proposition:
Prot. i83/£ och i83S.
S Sami. 1 Afd. 2 Band. 2. i3:de Häjtet. 10 Bevillnings-Utskottets Memorial N-o 62. 12:0
Den, sora gillar Utskottets förslag, att Skålvestgöthar, och så dane Contingent-, äfvensom andra Borgare ifrån städerna Borås och Ulricasliamn, som idka gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, taxeras i sex Classer:
Första Classen . . .'
R:dr 3o, Ändra dito , , . , • — 25, Tredje dito . . — 20, Fjerde dito . » . . . — i5, Femte dito , . . . . — 10, Sjette dito ..... — 5, samt att de, sora ega att sjelfve eller genom ombud idka berörde handel, för hvarje person skola erlägga: vid resor till Norrige . .
R:dr 5; voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Yinner -Nej], komma Skålvestgöthar, och sådane Contingent-, äfvensom andre Borgare ifrån städerna Borås och Ulricaehamn, som idka gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, att taxeras i fem Classer: Första Classen ....
R:dr 20, Andra dito ..... — i5, Tredje dito ..... — 10, Fjerde dito ..... — 5, Femte dito ..... •— 3, hvaremot den serskildt stadgade afgiften för resor till Norrige skall alldeles upphöra. 39. §. pag- 41* Bonde-Ståndet har gillat Utskottets förslag, att irsta momentet af denna §. skulle bibehållas oförändradt, enligt nu gällande RevillningsFörordning; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, att detta moment skulle erhålla följande lydelse:
Bevillning utgöres vidare af alla Jctie-Bolag, Societeterj Verk och allmänna Inrättningar med fem procent af utdelnings-beloppet; samt Borgare-Ståndet förklarat, att ifrågavarande moment skulle alldeles uteslutas, emedan Ståndet ansett alla Actie-Bolag, Societeter, Verk och allmänna Inrättningar böra, utan det Bevillnings-UtskoUctt Memorial JY.-o 62. it iiär bestämda undantag, lika med näringar i allmänhet, utgöra bevillning med 5 procent af deras behållna inkomst; uti hvilket beslut de öfriga Riks-Stånden voro inbjudna att deltaga.
Då sistnämnde beslut, i hufvudsaken, eller i afseende på bevillningsheloppet, instämmer med Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets; så får Utskottet, med hemställan till Borgare-Ståndet, att biträda dessa a;ne Riks-Stånds beslut, vördsamt föreslå en så lydande voterings-proposition; i3.‘o Den, som gillar Utskottets förslag, att första momentet af 3p §. i nu gällande Bevillnings-Stadga, hvilket lyder sålunda:
Bevillning utgöres vidare af alla Actie-Bolag, Societeter, Verk och allmänna Inrättningar med fem procent af den utdelning, som icke öfverstiger sex för hundradet; för hvad derutöfver utdelas, erlägges bevillning med 10 procent, må i den blifvande Bevillnings-Förordningen oförändradt bibehållas, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer ofvannämnde moment att erhålla följande förändrade redaction:
Bevillning utgöres vidare af alla Actie-Bolag, Societeter, Verk och allmänna Inrättningar med fem procent af utdelningsbeloppet. 4o. §. pag. 42.
Den minsta summa, för hvilken bevillning af testamente, gåfva och fidei-commiss af lös och fast egendom, capital eller fordringar, skall erläggas, har blifvit bestämd, af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden till 3oo R:dr, samt af Bonde-Ståndet till 200 R:dr; och liar Borgare-Ståndet inbjudit de öfriga Riks-Stånden att i dess ofvannämnde beslut sig förena.
För den händelse, att Bonde-Ståndet ej skulle vilja biträda de öfriga Ståndens beslut, får Utskottet föreslå följande voterings-proposition: i4
Preste- och Borgare-Ståndens beslut, bestämmas till 3oo R:dr, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer minimi-summan, på sätt Bonde-Ståndet beslutat, att utgöra 200 R:dr Hvilket allt Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt underställes, Stockholm den 27 April iS35.
JN7:o 63.
Ankom till Exp.-Ulsk. den 2,7 April. i Memorial, i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 56, med förslag till Bevillnings-surnmans fördelning.
Genom Protocolls-Utdrag har Utskottet erhållit underrättelse, att Utskottets Betänkande N:o 56 blifvit bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 6, Högv.
Preste-Ständet den 2, samt Vallöf].
Borgare-Ståndet jemväl den 6 uti denna månad; men att Hedervärda Bonde-Ståndet samma Betänkande, under sistnämnde dag, återremitterat, på grund af dervid gjorde anmärkningar.
Jemte denna återremiss, hvilken först den 16 tili Uts.kottet aukorn, har Utskottet äfven fått emottaga ett af RiksdagsfullmägLigen Anders
Danielsson i ämnet afgifvet serskildt anförande, hvilket, på sätt Protocolls-Utdraget innehåller, i ett sammanhang med återremissen, borde behandlas, och hvaruti föreslås, att Utskottet, i följd af de 3:ne Ståndens bifall till den i Betänkandet föreslagna underdåniga skrifvelsen, åsyftande vilkorlig hemställan om inskränkning i rättigheten till mindre bränvins-bränningstid emot förminskad skatt, genast mätte framställa den voterings-proposition, som, enligt 71 §. Regerings-Formen, bör af Nämnd afgöras, hvilket dock, uti ett under senare dag afgifvet yttrande, Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson i så måtto rättat, att, oberoende af RiksStåndens beslut, med anledning af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 56, bränvins-bränningsfrågan, i den del hvarom nu handlas, mätte återbringas till öfverensstämmelse med det beslut, som derutinnan af alla fyra Riks-Slånden enhälligt, lagenligt och oåterkalleligen är vordet fattadt.
Bevillnings-TJtskotlels Memorial N.-o C3.
Fästade vid den del al Betänkandet, deri Utskottet föreslår, det, för den händelse, att bränvinsbrännings-skatten icke skulle utgå till det belopp, som varit påräknadt, fvllnaden måtte på sådant sätt beslutas, att den jordegaren tillerkände rättighet alt angifva sig till blott 3:ne månaders bränning icke rnå i sådant fall tillgodokomma andre än dem, sorn begå gna pannor af 20 kannors rymd elier derunder, samt att en underd. skrifvelse derom till Kongl. Majit måtte afgå,— innebära anmärkningsrne aine förebråelser: den ena.’, att Utskottet skall derigenom hafva föreslagit npprifvande af ett samtlige Riks-Ståndens förut fattade beslut; och den andra, att Utskottet jemväl skall hafva till den grad vanvårdat sitt representativa kall, alt Utskottet föreslagit ett öfverlåtande till Konungamagfen af den dyrbara beskattnings-rätt, som tillhör endast Folkets Ombud att utöfva.
Den omständighet, att Utskottets berörde tillstyrkande blifvit af 3:ne Stånd bifallet, kunde visserligen ensamt utgöra ett tillräckligt försvar för detsamma; men Ulskottet har dock bemödat sig, att, iförslaget och i dess möjliga följder, uppsöka någon anledning till nyssnämnde förebråelser; och det är, efter ett noga öfvervägande, sorn Utskottet nödgas förklara, att Utskottet icke kunnat finna någon annan sådan, än den, som synes hafva legat i bristande urskiljning hos anmärkarne.
Att, sedan ett beskaltningsbeslut blifvit vidtaget, i den föreställning, att det skulle i resultatet uppgå till det behof, som derigenom borde fyllas, men derefter en tvekan uppstått örn utvägens tillräcklighet för sitt ändamål; —. att då vidtaga ett ytterligare beslut, mägtigt att, för det befarade fallet, gifva säkerhet åt ändamålet, det måste ligga inom lagstiftande magtens både rättighet och skyldighet; men att åt en sådan förökning i utvägar gifva en tydning, som skulle det senare beslutet upprifva det förra, det utmärker så mycket mer oreda i begrepp, som det förra, långt ifrån att af uet senare upprifvas, får deraf, för sitt ändamål, en förökad säkerhet.