Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
» 1,120,000: — » 13,500: — Till vidare upplysning i ämnet och på det Rikets Ständer måtte ega tillfälle att jemföra det af Fångvårds-Styrelsen afgifna underdåniga förslag till Aflöningsstat för fångvården med hvad nu blifvit i underdånighet föreslaget, torde Eders Kongl. Maj:t tillåta att Styrelsens berörda förslag får Stats-Utskottet tillhandahållas.
Till hvad sålunda blifvit anfördt anser jag mig böra lägga den erinran, att om än, på sätt ofvan är vordet föreslaget, en del af tjenstebefattningarna vid fångvården kommer att å ordinarie stat uppföras, likväl såväl General-Direktörsembetet, sorn, med undantag af öfriga embeten och tjenster inom Fångvårds-Styrelsen, alla andra af ifrågavarande befattningar ärö af den beskaffenhet, att endast konstitutorial men icke fullmakt å dem synes bura utfärdas; och torde förbehåll böra göras om rättighet för Eders Kongl. Majit att af förslagsanslaget anvisa erforderliga medel dels till lämpliga arfvoden åt de vikarier, som, i händelse af förfall för ordinarie innehafvare af tjenster såväl inom Fångvårds-Styrelsen som vid fångvårdsinrättningarna, kunna behöfva förordnas, i den mån de enligt gifna föreskrifter uppkomna besparingar å afluningsstaterne icke blifva för ändamålet tillräcklige, dels för anställande af flere Officerare vid Krono-ArbetsCorpsen, i händelse tillökning i denna corps eller densammas fördelning på flere stationer skulle sådant påkalla, dels till aflöning af tjenstemän och betjente ej mindre vid de nya fängelser, som mellan statsregleringarna kunna komma att till begagnande upplåtas, än ock eljest vid de flere befattningar, som, utan att vara å stat uppförde, kunna under samma tid finnas oundgängligen nödiga; äfvensom att kunna i synnerliga fall, såsom ofvan är omförmäldt, till ett belopp, ej öfverstigande 50 procent, förhöja den Direktörer och andra tjenstemän vid straff-fängelserna i stat medgifna provision å fängelsernas behållna nettoinkomst af arbeten.
Slutligen har Fångvårds-Styrelsen i sammanhang med det föregående fästat Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet å den för fångvården serdeles vigtiga angelägenhet, att embets- och tjenstepersonalen i allmänhet vid denna förvaltningsgren mätte varda berättigad till pension å rikets allmänna Indragningsstat.
Den enda bestämmelse, som härutinnan för närvarande förefinnes, innehålles i Kongl. Brefvet den 24 Maj 184 I, grundadt på Rikets Ständers i anledning af Nådig proposition vid 1840—41 årens riksdag fattade beslut, enligt hvilket vissa vid de dåvarande Korrektions-inrättningarne anställde tjenstemän fått en sådan förmån sig förunnad.
Då emellertid Rikets Ständer, enligt deras i ämnet aflåtna skrifvelse, förmält sig erkänna billigheten deraf, att de vid fångvården anställde tjenstemän och betjente, hvilkas befattningar voro både besvärliga och ansvarsfulla, icke utestängdes från delaktighet uti en alla andra civila tjenstemän och betjente förbehållen rättighet att, då ålder och bräcklighet göra dem oförmögna att längre sköta sina tjenster, kunna undfå afsked med bibehållande af sina löneförmåner såsom pension; och då Fångvårds-Styrelsen, på grund af sin vunna erfarenhet Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 23 vitsordat, att, enär de åligganden, sorn tillhöra större delen af fångvårdsanstalternas tjenstebefattningar äro af serdeles mödosam och svår samt kropps- och själskrafter hastigt medtagande beskaffenhet, innehafvarne af dessa befattningar icke med den stan O O ' ö diga vaksamhet, rörlighet och kraft, som erfordras, kunna med sina tjenster fortfara till den höga ålder af 65 år, som för pensions erhållande för andra tjenstemän i allmänhet är föreskrifven; får jag på grund häraf och oberoende deraf i hvad mån tjenstepersonalen vid fångvården varder på ordinarie stat uppförd, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Fångvårds-Sfyrelsen härutinnan yttrat, underdånigst hemställa, det Eders Kongl.
Maj:t måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer, att ej mindre de i det här bilagda förslaget till afiöningsstat med löner uppförda embets- och tjenstemän samt betjente måtte till belopp, motsvarande lönen, derest den icke öfverstiger 3,00!)
R:dr årligen, men i annat fall med 80 procent deraf, än ock af den öfriga personalen, hvars aflöning skulle fortfarande komma att utgå af förslagsanslaget:
Under-Officer vid strafffängelse, Vaktmästare, Vaktknekt, Fånggevaldiger, Vaktfru, Vaktqvinna, samt Arbetsföreståndare, Arbetsbokhållare och Arbetsförestånderska, till belopp motsvarande den aflöning de vid afskedstagandet åtnjuta, varda berättigade till erhållande af pension å Indragningsstat — Styrelsens personal äfvensom Kamererare vid fångvårdsinrättnin garne, enligt de för civila tjenstemän i allmänhet gällande grunder, samt öfrige vid fångvårdsanstalterna ifrågavarande tjenstemän och betjente vid 60 lefnadsår och efter att hafva varit i Statens tjenst omkring 30 år och deraf tjenstgjort minst 10 år vid fångvården; hvarförutan, i enlighet med hvad åberopade Kongl. Bref vidare innehåller, enahanda pensionsförmån torde, utan afseende på ålder eller tjenstetid, höra tillerkännas de tjenstemän och betjente vid fångvården i allmänhet, hvilka i och för tjensten blifvit genom våld, begånget af fångar, skadade till lemmar och helsa samt derigenom oförmögne till vidare tjenstgöring. 9:o.
Förslagsanslaget! till Rese- och Traktamcutspenningar samt ersättning åt vittnen och parter.
Rikets Ständers sednast församlade Revisorer hafva föreslagit att dessa anslag, hvilka hvardera nu äro upptagna till 7,500 R:dr, borde, för att närmare motsvara medeltalet af de belopp, hvarmed de under de fem förutgångna åren hade utgått, höjas, det förstnämnda anslaget till 12,000 R:dr och det sednare till 13,000.
Jemte det jag häruti instämmer, bör jag fästa uppmärksamheten derå, att derest Rikets Ständer bifalla Eders Kongl.
Maj:ts serskildt beslutade proposition, om ersättning i vissa fall åt Domare och Målsegare för deras resor till ransakningar vid utom häradet belägna häkten, anslaget till ersättning åt vittnen och parter torde komma att starkare än hittills anlitas.
Under denna förutsättning, hemställer jag alltså, att i Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof måtte uppföras: 24 Bil.
N:o 1 d) lill Kongl.
Brov. N:o 1, om Statsverket 1862.
Rese- och traktamentspenningar, förslagsanslag R:dr 12,000:
— Ersättning till Domare, vittnen och parter, förslagsanslag » 16,022: 50. hvarigenom således å dessa båda anslag tillsammans skulle äskas en förhöjning af 13,022 R:dr 50 öre. lOto.
Anslaget till lifgifvande af Sveriges gamla lagar, Tryckningen af Magnus Erikssons Landslag har så fortskridit, att dess utgifvande, om ej oförutsedda hinder inträffa, kan emotses vid innevarande års slut.
Sedermera återstå endast Stadslagen, å hvilken en del af arbetet redan är undangjordt, och Christophers Landslag.
Doktor C. J.
Schlyter fyller emedlertid före ingången af nästa Statsregleringsperiod en ålder af 68 år, och ehuru hans arbetsförmåga och nit ännu synas oförminskade, torde det böra förutsättas att han kan komma att önska och behöfva hvila förr än hela arbetet är fulländadt.
Jemte det jag tillstyrker, att samma anslag nu måtte begäras som vid sista Riksdag, nemligen 2,000 R:dr årligen, deraf 1,100 R:dr såsom arfvode och 900 R:dr såsom ersättning för biträde och andra kostnader, men i afseende hvarå uti Statsregleringen, sannolikt ge nom misskrifning, finnes gjord den ändring, att endast 1,000 R:dr blifvit upptagna såsom arfvode och lika mycket till berörda ersättning, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täckes föreslå Rikets Ständer att förklara Professoren Schlyter berättigad att under sin lifstid uppbära berörde arfvode 1,100
R:dr årligen, äfven om han skulle komma att med utgifningen af Sveriges gamla lagar upphöra.
Det torde tillåtas mig härvid tillägga, att jag skulle, såsom ett erkännande af Professorens förtjenster, velat föreslå ett högre arfvode eller pensionsbelopp, derest icke Professoren uttryckligen sådant sig undanbedt.
I öfriga, af mig nu ej omnämnda delar, anser jag någon förändring af de å Andra Hufvudtiteln för innevarande Statsregleringsperiod uppförda ordinarie anslag ej böra ifrågasättas.
Extra anslag till ett nytt Stralfarbetsfitngclse i Carlskrona.
Fångvårds-Styrelsen har uti serskilda skrifvelser fästat uppmärksamheten på olägenheten af nuvarande lifstidsfängelsernas i Christianstad och å Ny Elfsborg fortfarande begagnande.
Såväl ur sanitärt som ur disciplinärt hänseende vore nemligen en förändring härutinnan nödvändig; ty då, utom det berättigade anspråket att straffängelset bör uppfylla de oundgängligaste vilkoren för en sund menniskoboning, det jemväl måste vara för disciplinens och ordningens upprätthållande af synnerlig vigt, att strafffångarne, äfven utom arbetet, oafbrutet vore under uppsigt af bevakning, så utgöras deremot fångarnes bostäder i dessa fängelser af mer eller mindre mörka och osunda Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862. 25 fängelsehvalf. sora blott kunna tjena till fångarnas inneslutande, tjenliga arbetsrum och lokaler för fångarnas vistande i fria luften saknas, erforderliga utvägar att bereda nödig luftvexling och snygghet finnas ej heller, och fångarna, som under vistandet i fånghvalfven äro undandragna bevakningens tillsyn, ega der tillfälle till hvarjehanda oskicks öfvande.
Styrelsen, som förmält sig hafva sedan länge varit betänkt att till förändring i dessa förhållanden föreslå sådana åtgärder, hvarigenom nämnde fängelsers begagnande kunde helt och hållet upphöra, har dock, enär en sådan förändring icke kunde till— vägabringas utan en större uppoffring af Statens medel och sålänge dessa, såsom hittills, i betydlig mån tagits i anspråk för cellfängelsers uppförande i länen, icke trott sig böra i detta hänseende föreslå någon genomgripande förändring.
Genom de af Rikets Ständer anvisade medel till uppförande af nybyggnader vid lifstidsfängelset i Landskrona har emellertid sådan utvidgning af detsamma numera skett, att det för fångvårdens ändamål olämpliga lifstidsfängelset i Christianstad kunnat, med fångarnas förflyttning till Landskrona, indragas, och till vinnande af en slik förändring, jemväl i hvad angår lifstidsfängelserna i Carlskrona och å Ny Elfsborg, har Styrelsen nu väckt förslag om uppförandet af ett nytt ändamålsenligt straffängelse, dervid Styrelsen vidare hufvudsakligen anfört: att antalet lifstidsfångar af mankön, som under åren 1852— 1856 befunnits i medeltal vid hvarje års slut utgöra omkring 1,300, väl under den sedermera förflutna tiden i allmänhet efter hand nedgått, så att det för närvarande understiger 1,100, men att för detta antal utrymme dock icke kunde beredas inom lifstidsfängelserna i Landskrona och Warberg, hvilka voro beräknade hvartdera för 400 eller högst 450 fångar; att om äfven den mindre sannolika händelse skulle inträffa, att antalet lifstidsfångar af mankön fortfarande så minskades, att alla dessa fångar framdeles skulle kunna uti dessa två fängelser förvaras, i allt fall erfordrades ytterligare utrymme i reserv för en tillfällig förhöjning i det vanliga fångantalet; hvarförutan vid båda dessa fängelser saknades utväg att på ändamålsenligt sätt tillvägabringa sådana, enligt hvad erfarenheten ådagalagt, högst fördelaktiga anordnanden, hvarigenom afskilda lokaler anvisades dels för sådana fångar, som befunnes vara för allmänna ordningen inom fängelset serdeles vådliga, dels för fångar, hvilka, efter att under en lång följd af år hafva förhållit sig väl, uppnått en hög ålder eller äro till arbete oförmögna och derföre, i saknad af försörjning, ansåges icke kunna föreslås till benådning från det dem för lifstiden ålagda fängelsestraff, dels ock för andra fångar, som för orkeslöshet eller vanförhet icka kunna hållas till arbete.
Och då det dessutom syntes icke vara rådligt att på endast två fängelser sammanföra samtliga lifstidsfångarne af mankön och således äfven alla sådana, som jemväl under vistandet i fängelse visat sig vara mera vådliga för allmänna ordningen, samt upplyst blifvit, att ett något minskadt eller ökadt utrymme föga inverkade på byggnadskostnaden, har Styrelsen ansett sig icke böra föreslå det nya fängelsets utrymme för färre fångar än 300.
I fråga om plats för det sålunda ifrågasatta fängelset, har med afseende å ej mindre svårigheten att bereda lämplig sysselsättning åt en talrik fångpersonal, än äfven de större eller mindre kostnaderna för militärbevakning äfvensom för fångarnes för Bih. till R.
Prof. 1862 -1863. 1:a Sami. l:a Afd.
R 26 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. plägning, Fångvårds-Styrelsen förmenat lämpligare ställe för anläggande af ett nytt lifstidsfängelse icke förefinnas än Carlskrona, som, jemte i allmänhet billiga pris på lifsförnödenheter, borde erbjuda tillfälle till ständigt arbete åt fångarne för Flottans räkning samt tillgång på nödig militärbevakning från den i staden förlagda garnison; varande af Styrelsen till tomt för detta nya fängelse föreslagen den vestligaste delen af Flottans skeppsvarf, hvilken för närvarande ej skulle vara för Flottans räkning begagnad och hvarest, enligt hållen besigtning af platsen, fängelset finge en god grund samt ett fritt, helsosamt och afskiljdt läge; och skulle, under antagande att platsen komme att utan ersättning från Flottan till ändamålet öfverlåtas, kostnaden för det blifvande fängelset, jemlikt en företedd approximativ beräkning, komma att uppgå till omkring 300,000 R:dr, för hvilkas anvisande Styrelsen anhållit om Eders Kongl. Maj:ts åtgärd, så att deraf kunde komma att utgå 150,000 R:dr år 1864, 100,000 R:dr år° 1865 och 50,000 R:dr år 1866.
Emot upplåtelse af den för det nya fängelset föreslagna tomten inom Varfvet i Carlskrona hafva befälhafvande Amiralen och Förvaltningen af Sjöärendena icke baft annat att erinra, än att en mindre förändring i det föreslagna tomtområdet borde iakttagas, oaktadt hvilken förändring tomten i allt fall anses blifva för ändamålet fullt tillräcklig; men deremot har framställningen om sysselsättandet för Flottans räkning af det till inrymmande i det föreslagna fängelset afsedda antal fångar blifvit, på anförda grunder, af dessa myndigheter afstyrkt.
Då, utan afseende å möjligheten att till Flottans gagn kunna använda fångars arbete, stor vigt måste fästas dervid att i Carlskrona lämplig byggnadsplats kostnadsfritt kan erhållas; att priset å lifsmedel der är lågt i jemförelse med de flesta af rikets städer och att derstädes finnes förlagd en militärstyrka, från hvilken, äfven om fängelsets yttre bevakning af densamma ej får ständigt påräknas, handräckning i utomordentliga fall kan meddelas, samt då Fångvårds-Styrelsens förslag i öfrigt synes mig väl grundadt, hemställer jag underdånigst att Eders Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer begära anslag till uppbyggande af ett straffarbetsfängelse i Carlskrona, beräk nadt för 300 fångar, och försedt med nödiga ekonomi-bygbnader och verkstadshus, till ett belopp af 300,000
R:dr att utgå med 150,000 R:dr år 1864, med 100,000 R:dr år 1865 och med 50,000 R:dr år 1866.
Till hvad Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern sålunda yttrat och hemställt, täcktes, uppå Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, Kongl.
Maj:t i Nåder lemna bifall; Och skulle utdrag af protocollet härom expedieras till Finans-Departementet, för att läggas till grund för Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof.
Ex protocollo C. Limnell.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 27 Förslag till Aflöningsstat för en del af Fångvårdens embets- och tjenstemän Fångvårds-Styrelsen.
Löner. '1 General-Direktör 8,000.
1 Ledamot 5,000.
1 D:o 4,500.
1 Sekreterare 3,500.
1 Registrator 2,500, 1 Notarie 2,200.
2 Kanslister ä 1,000 . 2,000.
1 Ombudsman — 1 Kamererare 3,500.
1 Kammarförvandt 2,500.
1 Revisor 2,500.
1 D:o 2,200.
1 Kassör 2,200.
Nuvarande Kassören, som, redan innan Instruktion för Styrelsen utfärdades, innehade tjenst i annat embetsverk samt är befriad från en del af de genom Instruktionen Kassören tillagda nya åligganden, åtnjuter i lön endast K:dr 1,470. hvaremot till den tjensteman, sorn under nuvarande Kassörens tjenstetid bestrider nyssnämnde göromål, utgår arfvode med » 1,200. blifvande skillnaden mellan dessa belopp samt ofvan utförda lön upptagen såsom arfvode, att indragas vid nuvarande Kassörens afgång — 3 Kammarskrifvare å 1,000 R:dr 3,000.
1 Intendent 3,000.
1 Läkare — 1 extra Notarie för Revisionsärenden — När antingen ordinarie Notarien eller ock extra Notarien för Revisionsärenden från sin nuvarande befattning afgår, ankommer på vidare pröfning, huruvida denna e. o.
Notariebefattning må kunna indragas.
2 Vaktmästare ä 600 R:dr 1,200.
Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän i Styrelsens Kansli ... — Transport
R:dr 47,800. samt betjente.
Arfvoden. 500: — 470: — 600: — 620: — 1,200: — 3,390: — 28 Bil.
Transport R:dr 47,800.
Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän i Styrelsens Kammar-Kontor — D:o D:o D:o Byggnads-Kontor — Till extra biträde vid upprättande af Statistiska tabeller, hörande till Personal-redovisningen i Styrelsens underdåniga årsberättelse . — Till gratifikationer åt extra Vaktbetjeningen — Observationsarfvode utgår af förslagsanslaget för fångars vård och underhåll med 1 5 procent å anmärkningsmedel.
Rese- och traktaments-kostnader utgå af samma förslagsanslag enligt gällande resereglemente.
1 Kommendant — 1 Direktör 2,000.
Skrifvarearfvode — 1 Kamererare 1,200.
Skrifvarearfvode — 1 Pastor — 1 Bevakningsbefälhafvare ... 1,500.
Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören och 2 procent till Bevakningsbefälhafvaren.
Straff- och Arbetsfängelset i Malmö. 1 Kommendant . — 1 Direktör 2,000.
Arfvode att utgå så länge afskrifnings-procent å proviantuppbörden icke, såsom vid de andra straff-fängelserna, till— godokommer Kamereraren — Skrifvarearfvode — 1 Pastor — 1 Bevakningsbefälhafvare 1,500.
Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören och 2 procent till Bevak - ningsbefälhafvaren. gsoeicunarvaren.
Transport R:dr 57,200. * Arfvoden. 3,390: — 1,000: — 600: — 500: — 600: — 500: — 300: — 450: — 1,050: — 500: — 300: — 750: — 450: — 1,500: — 11,890: — Bil.
Prog. N:o 1, örn Statsverket 1862. 29 Straff- och Arbetsfängelset å Norrmalm.
R:dr 57,200.
1 Direktör 2,000.
Skrifvarearfvode — 1 Predikant — 1 Bevakningsbefälhafvare 1,000.
Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören.
Straff-fängelset i Norrköping.
För arbetenas bokföring, att utgå så länge ej serskild
Arbets bokhållare är antagen — 1 Predikant — 1 Bevakningsbefälhafvare . . • 1,000.
Arbetsfängelset i Götheborg. 1 Direktör 1,500.
Arfvode såsom redogörare — D:o för arbetenas bokföring — 1 Predikant — Om Predikanten åtnjuter förhöjd tjenstårsberäkning, utgår arfvodet med 400 R:dr.
Straff-fängelset i Landskrona.
1 Direktör 2,000 Skrifvarearfvode — Transport R:dr 69,100.
Arfvoden. 1 1,890: — 300: — 300: — 975: — 300: — 225: — 600: — 300: — 200: — 500: — 300: — 15,890: — 3 0 Bil.
Transport R:dr 69,100. 15,890: — Arfvode såsom redogörare — 1,000: — 1 Predikant — 1,2-00: — Om Predikanten tillika innehar annan presterlig befattning utgår arfvodet med endast 800 R:dr.
1 Bevakningsbefälhafvare 1,500.
Straff-fängelset i Warberg. 1 Kommendant — 300: — 1 Direktör 2,000.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Kamererare 1,200.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant — 900: — 1 Bevakningsbefälhafvare 1,500.
Disciplin-Kompaniet å Borghamn.
1 Kompani-Chef — 1,350: — 1 Subaltern-Officer — 900: — 1 D:o — 787: 50. 2:a och 3:e Krono-Arbets-Kompanier ne å Carlsborg. 1 Bataljons-Chef — 2,000: — 2 Kompani-Chefer ä 1,350 R:dr — 2,700: — Personel tillökning för ene n. v. Kompani-Chefen, Kapten W. U.
Kuylenstjerna, att indragas vid hans afgång .... — 150: — 2 Subaltern-Officerare ä 900 R:dr — 1,800: — 2 D:o k 787: 50 . ■ — 1,575: — 1 Bataljons-Predikant — 1,050: — Transport R:dr 75,300. 32,202: 50.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 31 5:e Krono-Arbets-Kompaniet.
Transport R:dr 75,300. 32,202: 50.
1 Kompani-Chef — 1,350: — 1 Subaltern-Officer — 900: — 1 D:o — 787: 50. 1 Predikant . . — 150: — 10:e och 11:e Krono-Arbets-Kompanierne.
1 Kompani-Chef — 1,550: —- 1 Predikant — 750: — 1 Subaltern-Officerare vid I0:e Kompaniet — 900: — 1 D:o D:o — 787: 50.
1 D:o vid 11:e Kompaniet — 900: — Stockholms Stads Kronohäkte å Långholmen.
Direktören vid Straff- och Arbetsfängelset — 300: — Kamereraren D:o D:o — 150: — Predikanten D:o D:o — 450: — 1 Bevakningsbefälhafvare D:o — 1,000: — Stockholms Stads Kronohäkte å Norrmalm.
Direktören vid Straff- och Arbetsfängelset ...... — 150: — Kamereraren D:o D:o ...... — 100: — Predikanten D:o D:o — 75: — Bevakningsbefälhafvaren D:o ...... — 100:
— Länsfängelset i Carlskrona. 1 Direktör . 1,500.
Skrifvarearfvode — 300:
— I Predikant — 675: — Kronohäktet i Carlshamn. 1 Bevakningsbefälhafvare . . — 1,000: — 1 Predikant — 400:
Transport R:dr 76,800. 44,977: 50. 32 Bil.
Länsfängelset i Calmar.
Transport R:dr 76,800. 44,977: 50.
1 Direktör 1:800.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant — 750: — Länsfängelset i Christianstad.
1 Direktör 1,500.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant — 675: — Kronohäktet i Engelholm. 1 Predikant — 250: — Länsfängelset i Wenersborg.
I Direktör 1,500.
•— 1 Predikant — 675: — Kronohäktet i Alingsås. 1 Predikant — 250: — Länsfängelset i Gefle. 1 Direktör 1,500.
Skrifvarearfvode — 150: — 1 Predikant — 600: — Länsfängelset i Wisby. 1 Direktör 1,300. 1 Predikant — 450: — Länsfängelset i Götheborg. 1 Direktör 2,000.
Skrifvarearfvode 1 Predikant 1 Bevakningsbefälhafvare 750: — 900: — 800: — Transport R:dr 86,400. 52,127: 50.
N:o 1 a) till Kongl. Majtts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 33 Länsfängelset i Halmstad.
R:dr 86,400. 52,127: 50.
1 Direktör 1,300.
1 Predikant — 450: — Kronohäktet i Warberg. 1 Bevakningsbefälhafvare — 1,000: — 1 Predikant — 400: — Kronohäktet i Kongsbacka. 1 Bevakningsbefälhafvare — 750: ■— 1 Predikant — 250: — Länsfängelset i Ostersund.
1 Direktör 1,300. 1 Predikant — 450: — Länsfängelset i Jönköping.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant — 675: — Länsfängelset i Falun.
Skrifvarearfvode — 150: 1 Predikant — 600: Länsfängelset i Wexiö.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant . — 600: — Länsfängelset i Malmö. 1 Direktör , 1,800.
Skrifvarearfvode — 300: 1 Predikant — 5: »• Transport R:dr 95,300. 59,027: 50.
Fröt. 1862—1863. l:a Sami. l:a Afd. “ 34 Bil.
Prop. Nio 1, om Statsverket 1862.
Länsfängelset i Luleå.
• Löner.
Arfvode Transport R:dr 95,300. 59,027: '1 Direktör 1,300. 1 Predikant 450:
Länsfängelset i Mariestad.
1 Direktör Skrifvarearfvode 300: 1 Predikant 750:
Länsfängelset i Stockholm.
Skrifvarearfvode 300: 1 Predikant 450:
Kronohäktet i Norrtelje. 1 Bevakningsbefälhafvare 750: 1 Predikant 250:
Länsfängelset i Nyköping.
1 Direktör 1 Predikant 450:
Kronohäktet i Eskilstuna.
1 Bevakningsbefälhafvare — 750: 1 Predikant 400:
Länsfängelset i Upsala.
Skrifvarearfvode 150: 1 Predikant 600:
Länsfängelset i Carlstad, 1 Direktör 1,500.
Skrifvarearfvode __ 150: 1 Predikant — 600:
Transport R:dr 104,200. 65,377: 50.
N:o 1, om Statsverket 1862. 35 Länsfängelset i Umeå.
1 Direktör 1,300. 1 Predikant , — 450: — Länsfängelset i Hernösand.
Skrifvarearfvode — 150: — 1 Predikant — 450: — Kronohäktet i Sundsvall. 1 Predikant — 250: — Länsfängelset i Westerås.
Skrifvarearfvode — 150: — 1 Predikant — 600: — Länsfängelset i Orebro.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant — 600: — Länsfängelset i Linköping.
1 Direktör 1,800.
Skrifvarearfvode — 300: — 1 Predikant — 750:
— Kr ono fängelset i Norrköping.
Skrifvarearfvode — 150: — 1 Predikant — 450.
— R:mt R:dr 112,900. 69,977: 50.
Summa Summarum R:mt R:dr 182,877: 50.
NOBSTEDT & SÖNER.
N:o 1 b) till Kongl.
I Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements ärender, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Tisdagen den 13 Maj 1862, m i närvaro af: Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Ehnemark, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Justitie-Råden: Qviding, Qvensel.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern anmälde i underdånighet att, sedan hos Rikets sednast församlade