Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr skulle af berörde fond utgå; Viljandes Kongl. Maj:t, i afseende på de återstående 5,ooo R:dr, som följande året borde utfalla, vid början af året, uppå skeende underdånig anmälan pröfva, huruvida de kunde anvisas på förenämnde fond eller [på 9:de Hufvud-Titteln.
Såsom afbetalning å nämnde understöd skulle den genom Kongl. Brefvet den 3 Februarii 1819 Öfverste-Lieutenanten Rappe beviljade tillökning af 1000 R:dr årligen, uti Underhålls-summan för Gårdsby Institut, ifrån och med år 1821 innehållas; och ville Kongl. Maj:t framdeles i Nåder besluta, huruvida de sålunda innehållne medel skulle till olvannämn - Riksens Sänders de särskilda Fond inga, eller disponeras till föremål, som med egde Hufvud T-Tillelns be-, stämmelse egde gemenskap; hvarförutan Kongl. Maj:t i JNåder funnit godt, vid åtnjutandet af detta understöd fästa det vilkor, att Öfverste* Lieutenanten Rappe skulle med nit och verk* samhet fortsätta sina bemödanden för Linodlingens och Linneväfnadsslöjdens spridande inom Wexiö, Jönköpings och Calmare Län, samt såsom hittills förse hvar och en Lån Gårdsby Institut utgående Elef med en första och en andra Classens väfsked, Och har be-» rörde understöd ifrån Fonden uteått den i i Martii 1820 med 9,000 R:dr, Härvid hafva Revisorerne trodt sig icke böra obemäldt lemna, att, efter hvad under granskningen afStats-Werks-förvaltniugen inom Kongl, Stats-Contoiret inhemtats, Herr Öfver* ste-Lieutenant Rappetill bedrifvande af det Tid Gårdsby anlagde Linförädlings-Institut, årligen njuter af g:de Hufvud-Tiltelns anslag 4880 R:dr Banco, Med anledning af de sålunda till särskild* te och andra föremål gjorda dispositioner å den till Strömrensningar och lättacle transporter, m. m. anslagne Fond, hafva Revisorcrne trodt sig böra hemställa, att så vida Riksens Höglofl.
Ständer skulle finna ett dylikt anslag vidare böra fortfara, föreskrifterne för dess användande blifva så bestämda, att det icke må anvisas till sådane ändamål, hvartill det egenteligen ej synes ämnadt och särskilde Statsau - Revisorers Berättelse. 717 slag å'ro gjorde.
Och fA Revisorerne slutligen vitsorda, det Committerade till StrömrensningsFondens förvaltning med nit, noggranhet och omsorg utfört detta dem i Nåder lemnade uppdrag, samt. vid Rakenskaperne funnit sig endast böra erinra, att i den Rakning, som uti 1820 ars Hufvudbok blifvit upprättad, öfver upphandlade 374-r5Tunnor Strömming, emot en kostnad af 383i R:dr 9 sk. 2 r:st., väl med en Note är anmärkt, det denna Räkning närmare skall utredas i 1821 års Hufvudbok ; men hvilket synes böra uti förstberörde års Hufvudbok verkställas, emedan det är af vigt att Balancerne grunda sig på upprättade Räkenskaper; Äfvensom Revisorerne trodt den för dessa Räkenskaper antagne method böra undergå en sådan med en väl ordnad
Räkenskapsform instämmande och upplysande ändring, att kostnaden för hvarje arbetsföretag upptages i särskild Räkning och balanceras till dess arbetet blifvit slutadt och alla kostnader dertill bestridde.
På Högloft, Ridderskapets och Adelns vägnar: Joli.
Gust. af Ugglas. A. IV.
Sv. TVijhnan Gasp: son.
Forssander. M. Sundius. G. L.
Jacobson. P. Kölmark. 718 Riksens Ständers Pä Vällofi. Borgare-Ståndets rägnar ?
Fr. Langenberg. F. Lake. J. A. CaretlL På Hedevv.
Bonde-Ståndets vägnar: Joli. L.
IVi klund.
Samuel Andersson. L. G. af Sillén. N:o 8.
Rikets Ständers till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende tillförordnade Revisorers Berättelse till Rikets Högh Ständer, om Revisionen af Banco-Verkets Räkenskaper för åren 1819 och 1820, och huru samma Verk efter sednaste Revision blifvit styrdt och förvaltadt. »Sedan Kongl. Maj:t, genom Nådig Kungörelse af den 14 Junii innevarande år, med stöd af Grundlagarnas stadgande, kallat de för h vardera Riks-Ståndet utsedde Revisorer öfver Stats-, Banco- och Riksgälds verken, att i och för denna förrättning den i5 nästlidne September sig i Hufvudstaden infinna, hafva undertecknade Revisorerf på först infallne Sock - Revisorers Berättelse. 719 nedag, den 16 September, börjat arbetet inom Raneo-Verket med granskning af de Fullmagter oell Autorisationer, genom hvilka en livar af
Ofs blifvit till deltagande i Revisionsgöromålen legitimerad.
Dervid har först förekommit, att, efter det Herr Majoren Välborne A. D. Reuterskjöld den i5 December 1820, jemnlikt RiddarhusOrdningens 47 §•> och Kongl. Kungörelsen af den 19 Febr. 1779, 6 §., 2 puncten, blifvit af Riddarhus-Directionen gemensamt med de Ledamöter, som, å Ridderskapets och Adelns vägnar, uti den då slutade Revisions-förrättningen deltagit, utsedd att innevarande år vara Revisor, men sedermera anmält sig ej kunna denna befattning emottaga, Riddarhus-Directionen under den 27 April 1822, uti Herr Majorens ställe, utvalt en annan Ledamot, utan alt, såsom 3:dje puncten i samma §. af högstberörde Kungörelse utstakar, förrätta valet samfält med Revisions Ledamöter af Ridderskapet och Adeln.
Det har väl ej undfallit oss, att en bokstaflig efterföljd af 1779 års Kungörelse, så vidt den samma rörer val efter Glassér, icke kan ega rum, och att Riddarhus-Ordningens 47 §•> då den, utan undantag eller inskränkning åberopar och stadfäster nämnde Kungörelse, såsom gällande, vid val af Revisorer för Ridderskapet och Adeln, emellan Riksdagarna, följaktligen måste vara i denna delen ofullständig; men då sednaste Riddarlius-Ordning, utfärdad genom Kongl.
Majlis nådiga Kungörelse den i3 Oetober 1810, syn - Riksens Ständers tes oss icke dessmindre böra ega kraft af Lag, så länge ändring derutinnan ej är skedd, på det sätt Ridderskapet och Adeln uti 5 a af samma Riddarhus-Ordning utstakat, och Riddarhus-Directionen, så val vid ett efter påjjegynd Revision år 1817 aiiställdt val, som medelst devi vid Revisionens slut år 1820 företagne valförrättning, ådagalagt sättet och möjligheten för denna Lags åtlydnad, genom sådan jetnnkning blott, att Classheräkningen, såsom särskildt afskaffad, dervid ej finge komma j fråga; så håfve vi, med afseende på Ridderskapets och Adelns i Revisionen deltagande Ledamöters härunder beroende rätt, gått i författning, att inbegära nödiga upplysningar från Riddarhus-Directionen, på hvad grund en deremot stridande procedure år 1822, vid fråga om val efter Herr Majoren Reuterskjöld> blifvit af Directionen antagen.
Uti Protocollsiitdrag af den 18 September, liar RiddarhusDirectionen, i anledning häraf, åberopat stadgandet i 6g §. af nu gällande Riksdags-Ordning: ’’att de ledigheter bland Rikets Ständers Revisorer, som emellan Riksdagarna uppkomma, böra ersättas genom nja val af de Stånd, der ledigheterne inträffat, pä 'det sätt S(änden , hvart för sig > lämpligast finna; och dess förutan, ibland annat, förmält, att uti 1 Art. 4 §. af den, till följd af Högloft.
Ridderskapets och Adelns vid sista Ridsdag den 20 Junii 1818 fattade beslut, från sist berörde tid och ännu för närvarande gällande Instruction för Riddarhus-Directionen, skall finnas stadgadt: att Directionen bör genom val återbesätta de Revisorers Berättelse. 721 ledighet er, som emellan Riksdagarna kunna yppa sig bland Revisor erne af Ridderskapet och Adelfi j samt alt Häglof!, Ridderskapet och Adeln uti den vid sista Riksdag .beslutade nja Riddarhusordning, skall hafva förändrat det uti 4-7 §• influtne stadgande om dylika vals förrättande; hvilken förändring jemväl förmåles vara den 16 Julii 1818 af Kongl, Majit i nåder sanetionerad, Då efter hvad sålunda finnes meddeladt, vi ej kunnat sätta i fråga, alt ju valet blifvit förrättad t i öfverensstämmelse med de grunder, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln genom formligt beslut utstakat, dertill rättigheten är för Ridderskapet och Adeln förvarad i Riksdags-Ordningens 69 §.; så har någon erinran mot valets behörighet å vår sida ej kunnat ega rum.
Emedlertid och då, genom bristande enhet och samband uti nyssnämnde beslut och åtgärder, den följd i alla fall nu uppstått, att den af Kongl. Majit senast promulgerade Riddarhusordning blifvit, hvad denna punct beträffar, utan tillämpning och förbindande kraft, tidigare än den Riksdag infallit, då en ny och förändrad Riddarhusordning, enligt 52 §., kan och får tjena till efterrättelse, håfve vi ej bordt underlåta, att uti denna vår Berättelse„ egenteligen till Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, ofvannämnda förhållande anmäla.
Vidare har inträffat, att vi under hela Révisions-förrättningen saknat en Ledamot af Vallöf!. Borgare-Ståndet, sorn Staden Mar - '^23 Riksens Ständers strand, enligt faststäld ordning, bordt utse.
Medelst skrifvelse från Föredraganden för Handels- och Finance-ärenderne, underrättades Revisionens Ordförande, alt, sedan Staden Marstrands Magistrat hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus Län andragit Stadens Äldstes, med åberopad anledning af förenämnde 1779 års Kongl. Kungörelses 6 §. och sista Moni., framställda begäran, att vid detta tillfälle, liksom någon gång förut lärer hafva skett, få afsäga sig valrättighetens begagnande, samt att denna afsägelse måtte behörigen tillkännagifvas för ny lotlnings anställande med 3:dje Glassens Städer, berörde anhållan blifvit hos Kongl. Maj:t af dess Befallningshafvande anmäld; i anledning hvaraf, och sedan Kongl. Maj:t inhemtat att, enligt det hos Borgare-Ståndet den 7 Julii 1818 förde Protocoll, Ståndet väl utsett sex Städer, att till Revisionen hvardera välja och befullmägtiga en Revisor, men deremot icke föreskrifvit, huru vid ett fall, sådant som det ifrågavarande, borde, i afseende på completterandet af Revisorernes antal, förfaras, Kongl. Maj:t i nåder funnit någon annan åtgärd icke erfordras, än att Revisionens Ordförande blefve om förhållandet underrättad samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förständigad, att af BorgareStåndets ofvannämnde beslut lemna Magistraten i Marstrand del.
De sålunda till vår Ordförande afgifne och oss meddelade upplysningar håfve vi genast dereftert>communicerat med [Borgare-Ståndetg Revisorers Berättelse. 753 Cancellie-Direction, hvarigenom dock afsigten, att kunna få Revisionens Ledamöter fulltalige, icke blifvit vunnen.
Då nu vid 2:ne Revisioner efter hvarannan', en dertill Deputerad, i följd af tillfällige omständigheter, uteblifvit, nemi. en Ledamot af Preste-Ståndet för Wisby Stift år 1820 och en Ledamot af Borgare-Ståndet för Marstrands
Stad lili innevarande års Revision; så anse vi oss böra härå fästa uppmärksamheten, på det alt de respeotive Stånden, hvart för sig, vid snart infallande
Riksdag raå vara betänkte på lämplige anstallter till förekommande af dylika händelser, och det uppehåll i Revisions-förrättningarnes ordentliga gång, sorn igenom oförutsedda hinder för valde eller väl-, jaude, skulle kunna uppstå.
Våra arbeten inom Bancoverket hafva, efter det den föreskrifne
Eden blifvit af oss aflagd, samt erforderlig kännedom inhemtad, om de så väl för Revisionen, som Verkets förvaltning utfärdade och ännu gällande Instructioner och Reglementen, i oafbruten ordning fortgått, medelst läsning af de, efter vanligheten särskildt författade och till oss afgifne Berättelser, jemte Herrar Banco-Fullmägtiges Protocoll ifrån den i5 September 1820 till och med den 16 September innevarande år.
Vidare äro de hos Bankens Commissarier, ifrån den i5 Augusti 1820 till och med nästlidne Junii månads utgång, förekomne ärender och fattade beslut, enligt deras Protocoller, af oss Riksens Stunders öfversedda och granskade; Fastighets-och Odiings-Låne-handlingarne inventerade; de dcitill hörande Bevaknings-åtgärder controllerade > samt
Baneoverkets hufvudhocker och räkenskaper för åren 1819 och 1820 med möjligaste sorgfällighet genomgångne och mot tillhörande verificationer jemnförde.
Det convohil, som innefattar Banco-Utskottets vid sista Riksdag meddelte anordning på det Större, i Regerings-Förmens 63 §. omnämnde Creditivet, -har under orubbad försegling blifvit oss företedt» Samfäldt bafve vi inventerat Bankens Cassör och alla förvaringsrum för ädla metaller, färdigskrifne sedlar m. m., låtit för oss uppvisa Mynt- och Medaille-Cabinettet, samt öfversett de till Brandskadors förekommande befintlige inrättningar och anstalter.
Härjemte hafva de fleste af oss begifvit sig till Bankens Pappersbruk Tumba, för att bese dit hörande inrättningar och byggnader samt i öfrigt taga kännedom om allt hvad med förvaltningen och hushållningen der på stället eger genienskapi Götha Canal-Direction har efter vanligheten till oss inkommit med en särskild Relation, och vi håfve deraf, så väl som af Herrar Banco-Fullmägtiges Protocoller och Revisionshandlingarne angående samma verk, varit i tillfälle inhemta, huruledes CanaRarbetet till Revisorers Berättelse.
725 härvarande lid i jemn och oafbruten ordning blifvit fortsatt*
Under desse vare förrättningar hafva följande ämnen af allmännare art och beskaffenhet förekommit, dem vi härigenom till Rikets Ständers kännedom öfverlemne; i u Herrar Banco-Fullmägtige hafva uti deraå Berättelse till oss anmält, att Bankens behållning i Runstycken af gamla prägeln, det enda Runstycksmynt, som finnes att tillgå, emedan nya kopparmyntet beslår af endast hela, halfva och fjerdedels skillingar, utgör blott omkring 400 Ridr, och att följaktligen vid instundande Riksdag borde afgöras, huruvida antingen Runstycken af gamla storleken, ehuru med uppoffring för Statsverket i anseende till kopparpriset, skola hädanefter i mårt af 'bchofvet präglas, eller något smärte slags Runstycken inrättas, sorn vore i någorlunda förhållande till det vid sista Riksdag autoriserade lättare kopparmyntet; eller ock, om Runstycksberåkrtingen kunde, så uti Bokföringar, som liqvider, alldeles afskaffas, samt en fjerdedels skilling blifva den minsta brukliga valeurem Vi få till Rikets Ständers bepröfvande framställa dessa 3:ne alternativer, med tillstyrkan för vår del, att, ej mindre till lättnad i liqvider, så länge Riksgäldsräkning ännu icke upphört, än ock för att undvika blut - •ja6 Riksens Ständers 11a tal uti Böcker och räkenskaper, ett efter rörelsens behof lämpadt förråd Runstycken måtte än vidare få präglas, dock ej af lika vigt och storlek sorn de nu varande, utan i möjligaste måtto afpassade efter hela, halfva och ljerdedels skillingarne af det sist antagne, nu brukliga koppar-skiljemyntet. §'
Till senaste Banco-Revisionens kunskap hade kommit, att, ehuru två tredjedelar af det lån, stort Femton tusende R:dr, som Rikets Ständer beviljat Skara Consistorium, till uppbyggande af ett nytt Lärohus, redan år 1818 blifvit lyftade, någon början med den tilltänkte byggnaden ännu vid Revisions-förrättningens slut år 1820 ej skulle vara gjord; hvarföre Revisorerne då anmodade Herrar Banco-Fullmägtige att i detta afseende" inbegära Consistorii förklaring, med tillika gifven föreskrift, att ej utlemna återstoden af lånet, utan i mån af erliållne upplysningar, rörande arbetets fortgång.
Fullmägtige hafva nu gifvit oss tillkänna, att Consistorium under den 6 Junii 1821 aflemnat den äskade upplysningen, med förmälan,att flere uppgifne omständigheter fördröjt det önskade ändamålets ernående, men att
Consistorium ej skulle underlåta att med möjligaste skyndsamhet detsamma befrämja, hvarjemte Consistorium lofvat, att om förhållandet inberätta.
Sedan nu ingen vidare anmälan - Revisorers Berättelse. målan i detta ämne efter berörde tid till Banken ingått, hafva vi genom Herrar BancoFullmägtige ytterligare låtit från Consistorium, inbegära erforderlig upplysning, om och i hvad mån den tilltänkte byggnaden sedermera kunde hafva avancerat.
Det härå under vår sammanvaro från Consistorium aflåtne svar innehåller: att Consistorium förlidet år hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Länet, på Herrar Fullmägtiges begäran, anmält de hinder, som mott vid byggnadens företagande# dels genom nödvändigheten af en längre tid att anskaffa byggnadsmaterialier, hvaraf å stället ingen tillgång funnes, dels genom planens ändring, i afseende på behofvet af flere Läserum# sedan, i följd af nya Schole*Ordningen, Lärarnes antal ökats, dels, och förnämligast, genom brist äf tjenligt och tillräckligen rymligt ställe till byggnadens uppförande; att den påtänkte platsen, som Consistorium trott sig utan kostnad för Cassal! kunna begagna, sedermera befunnits otjenlig# och att derefter, oaktadt all omtanka och det allvarligaste bemödande# det icke lyckats Consistorium, att ännu kunna utse och utan Cassans allt för stora gravatiön inköpa en byggnadsplats med tillräckligt utrymme och nög fast grund; att Consistorium allt hittills måst inskränka sina åtgärder till att förbereda anstalterne så# ätt när en användbar byggnadsplats erhölles# arbetet kunde straxt företagas och påskyndas; att Consistorium yt a Sami. 4^ 738 Riksens Ständers terligare gåfve den försäkran, att uppfylla desä till Banken afgifne förbindelse, och använda det lemnade biträdet för ändamålet, samt att
Consistorium icke egde annan fördel af det erhållne understödet, än att se en för undervisningsverket oundgänglig, publik byggnad; till hvars uppförande medel förut saknats, genom omtanka och besparingar ; kunna vinna fullbordan, om det af Rikets Ständer lemnade understödet fnige bibehållas» Jemte det vi ansett oss böra lemna Rikets Ständer kännedom af det förhållande Consistorium sålunda nu medgifvit, att de af Rikets Ständer beviljade och till större delen af Consistorium redan åf 1818 uppburne medel ännu icke blifvit för det uppgifna beböfvet använde, få vi för öfrigt tillstyrka; att en viss praescriptionstid måtte blifva Consistorium i Skara förelagd; inom hvilken Consistorium åligger besörja, att den tillämnade byggnaden sättes i verket och att, derest Consistorium sådant oaktadt; underlåter att gå i författning om fullgörandet, de från Banken utgifna medel då böra åter inbetalas. i 3.
Beträffande Hjelmare Canal och Slussverk, håfve vi af Herrar Fullmägtiges Berättelse och de deruti åberopade handlingar inhemtat: i:mo
Att det verkställda arbetet år 1821 ganska betydligt understigit arbetsplanen, hvil - heirisprers Berättelse. kel blifvit anmäldt ej härröra frän någon elerlili befintlig missCalciil» utan egentligen från blust och bristande drift hos de trupper» som under nämnde år der varit begagnade* 2:0 Att
Ditectionen under loppet af åren 1819 och 1820 användt till utlåningar på särskilda händer en Summa af omkring 5o,ooo R:dr i ett för allt, deraf vid 1820 års slut ulestod vid pass l\Z,000 R:dr» hvilket belopp vid sista Revisionen innevarande år funnits nära oförändrad t* 3:o
Att hvad utsigterliä för sjelfva Canaloch Sluss-verkets fullbordan angår, Bankens Ombud uti dell efter senaste Revision till Herrar Banco-Fullmägtige afgifneBerättelse, i grund af inhemtade upplysningar» yttrat deli Öfvertygelse» att då de af Rikets Ständer vid sista Riksdag anslagne medel hunnit användas, det erforderliga arbetet dock ej på långt när lärer kunna påräknas vara fullhordadt, oaktadt all den berömliga oeconomie, som oafbrutet iakt— lages af en
Direction» hvilken utan någon slags ersättning för sin möda befrämjar ändamålet* Hvad sålunda förekommit, Öfverlemne vi så väl till Rikets Ständers, som deras BancoUtskotts kännedom och den vidare åtgärd, som kan finnas lämplig; och rörande den i 2:dra puncten omnämnde åtgärd af Directionen, att till utlåningar begagna de från Banken lyftade byggnads-biträden, instämme vi i Herrar Banco-Fullmägtiges yttrande, som] jemväl blif - y3o Riksens Ständers vit Verkets Direction rnetldeladt: att enär Statsverket betungats med en drygare Ränte-betalning till Banken, i samma mån som medlen blifvit uttagnej det utan allt tvifvel måste anses som en afvikelse ifrån det rätta, att Directionen låtit foga anstalt om penningarnes rcqvirerande ifrån Banken, innan arbetet påfordrat deras användande, och det, för alt under tiden kunna begagna dem i Discontväg lill fondens förstärkande genom Ränte-inkomster. §. 4- Sedan Götha Canal-Bolags Delegare, vid Bolags-Stämman år 18:20, uppdragit åt Verkets Revisorer och Direction, att gemensamt granska och fullborda en då uppgjord generell plan till inrättning af en Besparings- och Pensions-fond för Canalverket, i anledning hvaraf Herrar Banco-Fullmägtige, som af BolagsStämmo-Protocollet erhöllo del, deJi 16 November samma år till Directionen yttrat deras öfvertygelse om nyttan af en dylik anstalt, mot hvilken, såsom egentligen grundad på tjenstemäils och arbetares egne tillskott, Herrar Fullmägtige ej funné något att erindra, under bifogadt förbehåll, att sådane medel och fonder, som Rikets Ständer påräknat eller anslagit, för det egentliga Canal-arbetets fortgång och vidmagthållande, icke utan Deras tillåtelse blefve för särskildte ändamål médtagne eller förminskade; så hade, i följd af förenämnde uppdrag, Verkets Revisorer gemensamt med Directionen sedermera, under Ordi - Revisorers Berättelse. ^3i narie
Directions-mötet i Linköping, i Jan. månad 1821, till granskning förehaft ett förändradt förslag, enligt hvilket ofvannämnde inrättningar, efter deras olika natur och ändamål, skulle komma att utgöra 2:ne särskilde Cassör; dock så, att till undvikande af afdrag och förminskning å de medel, som i SparBanken insattes, de för samma inrättnings underhållande nödige kostnader borde af Pensions-fonden bestridas.
Detta förslag blef på försök till nästa Bolags-Stämma antaget, dock med förbehåll af Bankens Ombud i Directionen, att detsamma till Herrar Banco-Fuilraägfiges hedömmande skulle öfverlemnas, Herrar Banco-Fullmäglige, som funno att uti den sålunda fullständigt utarbetade planen, bland tillgångar för Pensions-fonden voro upptagne och beräknade, de för försummade Actieinbetalningar inflytande Straffräntor, samt behållning af hemfallne, dödade och åter försålde Actier ifrån och med år 1819, meddelade
Directionen genom Protocolls-Utdrag den i5 Fehr, 1821 ett utlåtande af innehåll: att då dessa inkomster, ehuru tillfällige och tili beloppet obestämde, likväl grundade sig, dels på de af Kongl, Majit fastställde Bolags-Region, och dels på Rikets Ständers beslut afår 1815, som innefattades i deras dep 8 Aug. samma år till Kongl. Majit aflåtne underdåniga skrifvelse; Herrar Fullmägtige, under fullkomligt erkännande af den tillämnade anstaltens gagnelighet, och Directionens lofvärda omtanka för framgången deraf, emedlertid ej fun - <j3a Riksens Ständers ne sig berättigade att meddela sanction åt den uppgifne planen, så vidt dess verkställighet af nyss omförmälde tillgångar berodde, utan ansåge nödigt att frågan derom underställdes Ribets Ständer; men att af hvad förslaget i öfrigt inneliöll, anledning till eriudran å Barn* co-Styrelsens sida ej förekommit, Herrar Rauco-Fullmägtiges omförmälde åtgärd bafve yi gillat, och öfverlemne härmed frågan om förenämnde medels disposition lill Rikets Ständers eget afgörande. §• 5’ Uppå från Bauco-Fullmägtige aflålen er~ jndran till Directionen af Södertelje Canal och Slussverk att, till följe af Rikets Ständers fattade beslut och sedan Canalverket vore fullbordadt, så att revenue deraf erhölles, under loppet af år 1821, utom vanlig Ränta, erlägga en Capital-afbetalning af Fyra Tusende R:dr på Yerkets först erhållne Lånebiträde, Riksdrr 100,000 ,har Directionen den i^Decemb, nämnde år lemnat det svar, att sorn inkomsten af Södertelje Canalverk för åren 1820 och 1821 icke ens varit tillräcklig för Tjenstemäns och Betjenings aflöning, och ännu mindre lemnat tillgång för utgifter till återstående arbeten, jemte årligen förefallande muddringar, samt Actie-egarne sålunda då ännu icke kunnat genom Canalfarten erhålla någon revenue, eller ytdelning på sina Actier, Directionen, som an - Revisorers Berättelse. 733 såge elen tidpunkt icke inträffad, då Capitalafbetalning å det först erhållne
Bancolånet borde ega rum» funné sig icke kunna densamma verkställa.