Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kollegium ställda fonders förvaltning och räkenskaper för år 1855. i Stormäktigste, Allernådigste Konung! i °
I Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning uti aflåten remiss, får Kommerse-kollegium afgifva underdånigt utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående den innevarande år förrättade granskning af de under Kollegium ställda fonders och medels förvaltning och räkenskaper för år 1855; hvarvid Kollegium funnit följande af Revisorerne gjorda framställningar utgöra föremål för det anbefalda utlåtandet.
I afseende på ett bland Manufaktur-diskontens förvaltnings-omkostnader förekommande belopp af 100 R:dr b:ko, utbetaldt såsom gratifikation till åtskillige tjenstemän i Rikets Ständers Bank, hafva Revisorerne förmält, att, ehuru denna utbetalning visserligen icke, enär den ej utgått af Statens expens-medel, utan af Diskontens vinstmedel, vore omedelbart stridande mot föreskriften i Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär-bref till åtskillige förvaltande verk af den 27 Maj 1851, deruti, med anledning af Rikets Ständers i ämnet gjorda framställning, Eders Kongl. Maj:t förordnat, det utbetalning af sådane arfvoden eller gratifikationer, som för göromål, bestridda å tjenstens vägnar af tjenstemän i Rikets Ständers Bank, blifvit af embets-verken till dessa tjenstemän utgifne och i verkens expens-medels-räkningar afförde, icke för framtiden må äga rum; likväl och då, efter hvad Revisorerne antagit, berörda föreskrift icke kunde hafva varit grundad derpå, att en dylik ersätta ning ansetts böra af andra medel än expensmedlen bestridas, utan fastmera måste hafva afsett, att Bankens tjenstemän icke borde åtnjuta sådan särskild ersättning för göromål å tjenstens vägnar, så och oaktadt en betydlig tillökning i tjenstegöromål otvifvelaktigt tillskyndades vissa Bankens tjenstemän i följd af den särskilda beskaffenheten af Manufaktur-diskontens verksamhet, hafva Revisorerne, för att i berörde afseende bereda rättelse för framtiden, funnit sig böra å den omförmälda utbetalningen fästa uppmärksamhet.
Med anledning häraf, får Kollegium i underdånighet anmäla, att förenämnda gratifikation, till hvars utbetalning Kollegium genom Kongl, brefvet af den 11 Januari 1815 erhållit nådigt tillstånd, tillkommit med afseende på de ökade tjensteå - — 23 — ligganden, sorn en del af Bankens tjenstemän fått vidkännas i föld af dels de insättningar och assigneringar af medel för manufaktur-diskont-fondens räkning, som oftast flera gånger om dagen förekomma, dels de kollationeringar af Diskontens vidlyftiga räkningar med Banken, som, för vidmakthållande af behörig kontroll, äro af nöden och för hvilka göromål nämnde tjenstemäns beredvillighet måst tagas i anspråk äfven å tider, då desse icke kunna anses pligtige att
Berörde utgift har ock alltsedan förberörda tid fortgått, utan att någon anmärkning deremot blifvit gjord, och Kollegium har icke eller af innehållet af det utaf Revisorerne åberopade Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulärbref af den 27 Maj 1851, hvilket icke blifvit Kollegium, i likhet med några andra förvaltande verk, särskildt till efterrättelse meddeladt, funnit sig ega anledning till vidtagande af någon åtgärd, ledande till förändring i omförmälda afseende.
Då likväl nu fråga, härom blifvit af Rikets Ständers Revisorer väckt, bör Kollegium i underdånighet upplysa, att genom en numera medgifven utsträckning i tiden, inom hvilken insättningar och assigneringar af medel i Banken kunna verkställas samt införandet af ett mera förenkladt expeditions-sätt inom detta verk, en icke obetydlig lättnad i afseende på Diskontens dagliga penninge-förhandlingar med Banken åstadkommits; och då Kollegium, på grund häraf, anser ofvannämnda särskilda vedergällning till Bankens tjenstemän, ur synpunkten af den dermed för Manufakturdiskonten afsedda fördel, nu mindre än förr vara behöflig, får Kollegium, vid detta förhållande och i betraktande jemväl af de förbättrade löneförmåner, som från detta års böljan kommit dessa tjenstemän tillgodo, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, huruvida ifrågavarande, af Diskontens vinst-medel hittills bestridda, arfvode må än vidare till nämnde tjenstemän utbetalas.
Revisorerne hafva derjemte, i anledning af de under revisions-året, på grund af särskilda Kongl, bref, utbetalde lönefyllnader till Borgmästaren i Eskilstuna, Stadsläkaren derstädes samt en skollärare, tillsammans uppgående till 1,086 R:dr 23 sk., deraf de s. k. licent-medlen lemnat tillgång till 578 R:dr 36 sk. 2 rst och det öfverskjutande beloppet utgått af manufaktur-medlen, förmält, att då, enligt hvad Revisorerne inhemtat, Rikets Ständer vid innevarande Riksdag, i sammanhang med regleringen af tulltaxan, beslutat att varor, som med främmande fartyg in- eller utföras, icke i Sverige skola vara underkastade andra eller högre afgifter, än om de med Svenska fartyg in- eller utfördes, samt i följd häraf, derest berörda beslut vinner stadfästelse, den s. k. extra licent-afgiften skulle komma att för framtiden helt och hållet upphöra, Revisorerne, vid sådant förhållande och då utgifter af förenämnda beskaffenhet icke syntes förenliga med ändamålet af det till manufakturernas befrämjande anvisade anslag, deraf, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, samma utgifter för närvarande skola bestridas när licent-medlen dertill icke lemna tillgång, ansett sig böra hemställa, att, för den händelse berörda lönebidrag till Borgmästaren, Stadsläkaren och en skollärare i Eskilstuna anses fortfarande böra af statsverket utgå, andre än de dertill nu ansiagne medel måtte för ändamålet anvisas.
Rörande detta ämne får Kollegium i underdånighet yttra, att de s. k. extra licent-medlen, hvilka, på sätt Revisorerne uppgifvit, numera endast utgöras af de särskilda afgifter, som vid jernvågarne i riket utgå af sådane utländske, i Sverige icke privilegierade, fartyg, som derstädes intaga last af jern, varit under olika tider ställde under dels Kommerse-kollegii, dels Eullmägtiges i Jernkontoret och dels Direktionens öfver.
Carl Gustafs stads gevärs-faktori förvaltning, och blefvo slut - — 24 — ligen år 1833, jemlikt Kongl, brefvet den 2 Mars samma år, från bemälde
Direktion åter öfverlemnade till Kollegium, då behållningen deraf utgjorde 877 R:dr 13 sk. 9 rst.
Å dessa medel hafva genom särskilda Kongl, förordnanden följande anslag blifvit beviljade såsom löne-bidrag åt åtskillige tjenstemän i Eskilstuna fristad, nemligen, genom Kongl, brefvet af den 14 Augusti 1816, till Stadsläkaren derstädes för sjukvården af Carl Gustafs stads gevärsfaktoris arbetare jemte vården af fristadens sjuke, fyllnaden i beloppet af provincial-läkare-lön, då uppgående till 340
R:dr samt 37 tunnor spanmål; genom Kongl, brefvet den 26 Oktober 1827, till en skollärare för undervisnings bestridande i fristaden, 66 R:dr 32 sk.; genom Kongl, brefvet den 2 Mars 1833, till lönefyllnad åt Borgmästaren i Eskilstuna, som, efter den år 1832 anbefallda förening af Eskilstuna så kallade gamla stad och Eskilstuna fristad under samma styrelse och gemensam benämning af Eskilstuna fristad, fick tillsynen öfver fristaden åt sig uppdragen, beloppet af den åt Ordningsmannen derstädes förut anslagna lön, 250 R:dr; genom Kongl, brefvet den 29 September 1841, till löneförbättring åt Borgmästaren, 33 R:dr 16 sk., och genom Kongl, brefvet den 28 Maj 1856, förhöjning till 500 R:dr af den Stadsläkaren, jemlikt Kongl, brefvet den 14 Augusti 1816, tillagda lön; utgörande således de för närvarande å extra licent-medlen anvisade lönebelopp: för Borgmästaren i Eskilstuna 583 R:dr 16 sk., för Stadsläkaren 500 R:dr och för en skollärare 66 R:dr 32 sk., eller en sammanräknad summa af 1,150 R:dr årligen.
Och har Kongl. Maj:t vid beviljandet af förenämnde lönebidrag i nåder förklarat, att, när extra licent-medlen dertill icke lemna full tillgång, bristen bör utgå af de till manufakturernas befrämjande under Kollegii förvaltning ställda medel.
Under de tjugufem år eller från och med år 1833, som extra licent-medlen sednast varit ställda under Kollegii förvaltning, hafva dessa medel åren 1839—1853, eller tillsammans 16 år, lemnat tillgång till bestridande af omförmälda lönebidrag till Eskilstuna tjenstemän, hvaremot under den öfriga tiden, eller sammanlagda nio år, de till manufakturernas befrämjande anvista medel måst för berörde ändamål lemna tillskott till ett sammanräknadt belopp af 3,732 R:dr 16 sk. 1 r:st.
Beträffande frågan, huruvida ofvannämnde utgift må anses fortfarande böra af stats-verket bestridas, så förekommer, att, efter hvad af de hos Kollegium tillgängliga handlingar kunnat inhemtas, aflöningen för Eskilstuna fristads tjenstemän" varit anvisad å extra licent-medlen ända till dess fristaden och den s. k. gamla staden år 1833 lades under gemensam styrelse, men att, genom den af Kongl. Majit den 2 Mars berörde år, efter invånarnes i det förenade samhället hörande, fastställda aflönings- och utgifts-stat, det belopp, som af fristaden derefter borde bestridas för aflöning af stadens tjenstemän samt till åtskilliga allmänna utgifter, bestämdes till 4,128 R:dr 16 sk., deraf i lön för Borgmästaren 416 R:dr 32 sk. och till Stadsläkaren 100 R:dr; och skulle härtill användas påräknad inkomst af källar-rörelse, arrenden af krogar och spisqvarter samt af de till staden donerade hemman m. m., till ett beräknadt belopp af 1,483 R:dr 16 sk., hvarefter återstoden borde genom uttaxering af stadens invånare erhållas.
Eskilstuna fristad vid dess ofvannämnda förening med så kallade gamla staden åtagit sig vida högre bidrag än förut till tjenstemäns aflöning och åtskilliga andra utgifters bestridande; då, enligt de upplysningar Kollegium varit i tillfälle sig förskaffa, stadens inkomst af till densamma donerad jord är ganska obetydlig, och några afgifter till staden å varu-tillförseln icke äro medgifna, samt då någon väsendtligare tillväxt i stadens rörelse icke lärer kunna förväntas förr än, genom fullbordandet af den utaf ett bolag år 1855 påbörjade anläggning af kanal- och segelled mellan Eskilstuna och Mälaren, direkt sjöfart från och till staden kan öppnas, så, och i betraktande af den mindre bemedlade ställning, hvari stadens innevånare i allmänhet sig befinna, synes det för närvarande icke kunna billigtvis ifrågasättas, att nämnde stad skall tillförbindas att bekosta hvad utöfver dess nuvarande bidrag erfordras för aflöningen åt omförmälde tjenstemän derstädes, och lärer följaktligen någon annan utväg för dessa tjenstemäns bibehållande vid dem tillagda löneförmåner icke förefinnas, än att stats-verket tillsvidare och intilldess Eskilstuna stad må blifva i tillfälle att ensam bestrida ifrågavarande aflöning fortfarande bidrager med det för berörda ändamål erforderliga belopp.
Hvad särskildt angår den af Revisorerne ifrågaställa lämpligheten af omförmälda lönebidrags anvisande å manufaktur-medlen, anser Kollegium, att då de tjenstemäns befattningar och åligganden, som af berörde lönefyllnader äro i åtnjutande, hafva ett väsendtligt afseende å befrämjandet af det med fristads-inrättningen åsyftade ändamål, smides-manufakturens förkofran, ifrågavarande utgift icke bör betraktas såsom främmande för de till inhemska näringarnes bestånd och utveckling anviste allmänna medel.
Enär likväl, sedan Rikets Ständers af Revisorerne omförmälda beslut om upphörande af andra eller högre afgifter å varor, som med främmande fartyg inefier utföras, än om in- eller utförseln sker med Svenska fartyg, numera vunnit Eders Kongl.
Maj:ts nådiga stadfästelse, all inkomst af så kallade extra licentafgifter kommer att från och med nästkommande år försvinna och de hittills till utgående i första rummet af extra licent-medlen anviste aflöningar till Eskilstuna tjenstemän hädanefter skulle, på grund af Kongl. Maj:ts ofvan åberopade nådiga förordnanden, komma att till hela beloppet bestridas af manufaktur-medlen, får Kollegium i underdånighet upplysa, att de för närvarande å sistnämnde medel anvista utgifter uppgå till 7,461 R:dr 22 sk. 6 r:st, oberäknade ofvannämnde vilkorliga tillskott till extra licent-medlen, eller 461 R:dr 22 sk. 6 r:st mer, än det fastställda årsanslaget till manufakturernas befrämjande, till fyllande af hvilken brist den å dessa medel vid innevarande års början befintliga behållning leinnar tillgång; att likväl bland förberörda utgifter de för Eskilstuna provisoriska tekniska söndags- och aftonskola, Sällskapet för inhemsk silkes-odlings befrämjande och den för undervisnings meddelande i lins odling, skötsel och beredning anställde Agronomen Alfr.
Nathhorst medgifna anslag, utgörande tillsammans 2,828 R:dr 6 sk. 6 r:st, äro beviljade endast till innevarande års slut; att anslaget till Eskilstuna tekniska skola, 666 R:dr 32 sk., torde kunna beräknas med detta år upphöra, sedan, efter hvad Kollegium inhemtat, Rikets nu församlade
Ständer anvisat ett årligt anslag för en dylik skola i nämnde stad; men att, om de öfriga tvenne till och med innevarande år medgifna anslag, utgörande för silkesodlings-sällskapet 1,200 R:dr och för Agronomen Nath]lov st 600 R:dr jemte resekostnads-ersättning, komma att från och med nästkommande år förnyas, full tillgång å manufaktur-medlen för fortsatt bestridande af meranämnde lönebidrag till Eskilstuna tjenstemän icke kan påräknas.
För den händelse således, att begge sistnämnde anslag skulle komma att till fortfarande utgående från manufaktur-medlen anvisas, får Kollegium i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t måtte af andra dertill disponibla allmänna medel i nåder anslå en till 1,500 R:dr Riksmynt förslagsvis beräknad summa för att från och med år 1859 af Kollegium användas till bestridande af ifrågavarande aflöningar åt Eskilstuna fristads tjenstemän, i den mån, manufaktur-medlen dertill ej lemna tillgång.
Den nådiga remissen återställes i underdånighet, och Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormäktigste, Aller nådi g ste Konung!
Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter.
J. N. BORELIUS. A. BRÄNDSTRÖM.
C. F. af Sl/rörn.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1857. awa/ay./. 3jto^i7:ia mmmkm gTSWuf . •’. : •.)!!
'J ' T • - J 3 il - • .1 A .'.61 ■■ 1» H T;i.,{irr Till Rikets Höglo!!.
Underleknade, utsedde och (orordnade att granska Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, hafva, till åtlydnad af gällande föreskrifter, den 15 nästlidne Augusti, sammanträdt i Rikets Ständers Bank och, efter afläggandet af den i 1 § af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-Verket intagna tysthets-ed, hvilken ock, skriftligen författad, blifvit af oss underteknad, emoltagit följande berättelser, nemligen: Banko-Fullmäktiges, dels om Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet samt de hos Fullmäktige förekomna hufvudsakliga ärenden, jemte öfversigt af Bankens ställning vid revisionens början, dels ock angående förvaltningen af Tumba Bruk.
Direktioner nes öfver Banko-Diskon t-Fer kel i Stockholm, samt Lane-lion loren i Götheborg, Malmö och Wisby, om dessa Diskont-verks rörelse och förvaltning.
4 Bankens (Jnder-Slyrelses, om den samma styrelse äfvensom
Departemental stvrelserna åliggande förvaltning och Bankens Fiska Is-Em beles, om de till samma embetes befattning hörande ämnen.
Revisorerne, som tagit kännedom af icke allenast dessa, utan äfven de berättelser, med dertill börande handlingar, serskildt utsedde Revisorer aflemnat, angående verkställd granskning af Låne-Kontorens i Götheborg, Malmö och Wisby räkenskaper och förvaltning för år 1856, hafva derjemte dels granskal Bankens och Tumba Bruks räkenskaper för åren 1855 och 1856, dels ock läst Fullmäktiges allmänna och serskildta protokoll samt Under-Styrelsens och Kommissariernes i Låne-Kansliet protokoll från den 15 Oktober nyssberörde år, till och med hvilken dag
Fullmäktige undfått full decharge för de af dem vidtagna beslut och åtgärder, till den 15 Augusti detta år.
Angående den sålunda verkställda granskningen och Banko-Verkets dervid befunna tillstånd, få Revisorerne härmed afgifva följande berättelse, hvilken upptager ärendena i den af Banko-Reglementets uppställning föranledda ordning. § 1- öfoer-Styrei- Öfver-Styrelsens personal har, efter de af Riks-Stånden vid inneva tenspersonal. ran(]e Riksdag anställda val, undergått den förändring att, sedan Pastor Primarius m. m.
Herr Doktor Abraham Zacharias Pettersson den 16 nästl.
Augusti allidit, Kyrkoherden i Maria Magdalena Församling, Herr Kongl. Hof-Predikanten Josef Nordland, den 27 i samma månad, i nämnde styrelse inträdt.
Af de utsedde Suppleanlerne, hafva Bonde-Ståndets å kortare lider i Öfver-Styrelsen deltagit. § 2.
Inspektionen
För utöfning af den Fullmäktige, enligt 5 § i Reglementet, åliggan " de noga tillsyn öfver ordningens vidmakthållande inom Verkets afdelningar, hafva Fullmäktige, vid serskildta tillfällen, inspekterat Bankens samtliga Afdelningar och Kontor. 5 § 3.
Enligt dertill af vederbörande uppgjorda, fullständiga och verificerade inventarii-förteckningar, hafva Fullmäktige sednast den 20 nästlidne Juli Fullmäktige. förrättat inventering i Bankens alla kassor och öfriga förvaringsrum, hvarvid, på sätt af Fullmäktiges protokoll inhemlats, någon anmärkning icke förekommit.
Enahanda inventering är ock af Revisorerne, utan anmärkning, verk- 0/r^S0'^ ställd den 21 nasti.
September och befunnos behällningarne i guld, silfver och koppar i större och mindre general-kassorna då uppgå till följande belopp : Guld.
Myntadt: 475 fyrdubbla
Dukaler 1,900 1,850 dubbla d:o 3,700 ;il(! tin 12,400 enkla d:o 12,400:
Summa Dukater 18,000: — — S i If v e r.
Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler . 7,432: två tredjedels d:o . 3,200: en tredjedels d:o . 14,500: en sjettedels d:o . 3,200: en tolftedels d:o . 1,100: en tjugufjerdedels d:o 1,100: — — 30,532: — — Myntadt, efter 1830 och 1835 årens myntordningar: en åttondedels R:dr 99,000: 4 R:dr Riksmynt . 769,200:
2 R:dr d:o . 129,750: 1 R:dr d:o . 156,600: 50 Öre d:o . 51,900: 25 d:o d:o . 149,100: 10 d:o d:o 5,400: 1,261,950:-- 1.391.482:
Omyntadt . . . 3,359,803: 26. i.
R:dr 4,751,285: 26. l. Öfversigt af Bankens ställa ing.
6 Koppar skilje mynt:
Af nya prägeln i Banko: 6 fjerd in gar 4 skill, ä R:dr 450 2,700: — — Af gamla prägeln 3,933: 16. — Riksgälds-Kontorets Polletter . . . . 1,166: 32. — Summa B:ko R:dr 7,800: — — 8 4‘ Ofversigten af Bankens bela ställning efter nästlörflulna årets bokslut utvisar, bland annat, att:
Bankens tillgångar oell fordringar utöfver dess skulder vid 1856 års slut utgjorde:
Grundfond R:dr 10,000,000: — — Återstod af behållningen derutöfver från år 1853 1,047,226: 38. 9.
Vinst år 1854 867,818: 44. l. d:o « 1855 791,607: 4. 2. d:o . 1856 1,184,675: 34. 9. 3,891,328: 25. 9.
Summa B:ko R:dr 13,891,328: 25. 9.
Af den i samma öfversigt intagna utredning öfver Bankens utgifter och förluster å ena samt inkomster och vinster å andra sidan, år 1856, inbemlas, alt de förra uppgått till 299,558: 45.
9. nemligen:
Ränteutgifter 18,090: 38. 9.
Förvaltningskostnad .... 266,595: 12. 9.
Välgörenhets-bidrag .... 10,733: 16.
— Afskrifningar och förluster . . 4,139: 26. 3. 299,558: 45.
9. och de sednare lill 1,484,234: 32. 6. nemligen:
Ränteinkomst af den egentliga Banko-rörelsen eller den lane- och kredit i v-rörclse, som genom Banken omedelbart besörjes .... 635,317: 34. 1.
Vinst på Bankens diskont-rörelse 517,410: 1. 3.
Transport 1,152,727: 35. 4. 7 Transport 1,152,727: 35. 4.
Tillfälliga inkomster och kapitalvinster 331,506: 45. 2. 1,484,234: 33. o. Då ifrån Inkomst-summan ....
B:ko R:dr 1,484,234: 32. 6. afdrages beloppet af utgfler och förluster . . . 299,558: 45.
9. uppkommer den bär ofvan, såsom vinst år 1856, utförda summa af B:ko R:dr 1,184,675: 34. 9.
Behållna vinstens höga belopp för sistnämnde år, jemnfördt till det för föregående åren, härleder sig derifrån dels att Diskonternas förlags kapitaler blifvit, genom öfverflyttningar af oanvände medel i Bankens lånerörelse, förstärkta, hvadan vinsten från Diskonterna varit högre än förut och dels att vexelhandeln och försäljningen af Silfver i omynlad form lemnat betydlig behållning.
De under den 31 December 1856 och den 30 Juni detta år upprättade, tryckta och med allmänna tidningarne utdelade uppgifter öfver Bankens metalliska kassa samt utelöpande sedlar och deposilions-skuld jemte obegagnade andelar af kreditiv- och läne-förlag gifva vid handen, att skillnaden emellan Sedelstocken och maxiini-beloppet af densamma, beräknad enligt 116 § i Banko-Reglementet, uppgick vid förra tillfället till 278,204 R:dr 8 r:st, och vid det sednare, till 152,737 R:dr 39 sk. 7 r:st., allt B:ko.
Förminskningen är föranledd af den Riksgälds-Kontoret lemnade tillåtelse att med innehafvande Hypolheks-Förenings-Obligationer liqvidera Kreditivet i Banken, hvarom närmare afhandlas i 44 § här nedan.
Angående förhållandet emellan metalliska kassan samt utelöpande sedlar och depositions-skuld, få Revisorerne meddela följande uppgift för den 5 nästlidne September: Sedel s kul d: a) Utelöpande Sedlar . . 31,762,138: 15. 4. b~) Dito invisningar och in sättnings-bevis . . . 28,395: 5. 6. 31,790,533: 20 lo.
Behållning, tillhörande allmänna verk och inrätt ningar samt bolag och enskilde personer 3,387,977: 35.| 8.
Transport 3,387,977: 35. 8. 31,790,533: 20. 10. 8 Transport 3,387,977: 35. 8. 31,790,533: 20. 20.
Dito i guld, 489 dukater ä 5: 32 2,771: - - 3,390,748: 35. 8.
Sedel- och depositions-skuld 35,181,282: 8. 6.
Obegagnade andelar af Creditiv0 c h Lane- f ö ring: tillhörande Depositions-Afdelningen 2,112,876: 47. 1. d:o Lane- d:o 654,222: 3. 5. 2,767,099: 2. 6.
S:gr 37,948,3ol: 11. - Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 115 § af Banko* Reglementet 4,715,283: 16. - Summa Sedelstock 33,233,097: 43.
— Skillnad häremellan och maximi-beloppet af Sedelstock, beräknad enligt 116 § i Banko-Reglementet . 618,481: 17. — Summa B:ko R:dr 33,851,579: 12. — Hankens Guld- och Silfver-tillgång:
Myntadl, gånghart, i kassa liggande: 18,795: — — 1,384,982: — — Omyntadt — — 3,428,287: 28. 1.
Hos Kongl. Myntet till lörmynlning . 8,185: — — 169,239: 34. 5.
På Utrikes ort innestående. . . . — — 154,479: 8. — Summa 26,990: - - 5,136,988: 22. 6.
Dukat-summan motsvarar å 102 sk. silfver . - . 57,353: 36.
— Silfverlillgång alltså på det hela 5,194,342: 10. 6. motsvarande enligt myntbestämnings-grunden, B:ko R:dr 13,851,579: 12. — Sedelstocken får derutöfver utgöra 20,000,000: — — Summa B:ko R:dr 33,851,579: 12. — I ofvanupptagne, på grund af 115 § i Banko-reglementet, från Sedelstocken afräknade summa 4,715,283 R:dr 16 sk. ingår jemväl förskottet till Post-remiss-medels-räkningen i Depositions-afdelningen, R:dr 3,640,000: hvilket förskott motsvaras af Banko-sedlar, liggande i Låne-Kontorens kassor.
Beloppet af Utelöpande Sedlar m.
B:ko R:dr 31,790,533: 20. 10. förminskadt med nyssberörde förskott 3,640,000: — — utgjorde den 5 September rätteligen .
B:ko R:dr 28,150,533: 20. 10. 9 §• 5.
Banko-Fullmäktige hafva, gemensamt med Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-Kontor, utsett Herr Ofverste-Löjtnanten och Riddaren J.
Kleen alt., äfven under innevarande år, å Bankens och Riksgälds-Kontorets vägnar, såsom Ledamot, deltaga i Götha Kanal-Direktion samt Ordföranden i Bankens Ofver-Styrelse och Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Orden, Herr Grefve Guslaf Lagerbjelke, att granska Kanal-verkets räkenskaper och förvaltning, för åren 1855 och 1856, hvilken revision redan är vorden verkställd och berättelse derom afgifven. § «• Sedan Rikets nu församlade Ständer förordnat att de, till undvikande af penninge-försändningar med posterna emellan Stockholm och de orter, hvarest Banken har Låne-Kontor vidtagna åtgärder skola fortfarande iakttagas, hafva Fullmäktige, vid det förhållande att tillfället att erhålla anvisningar på Bankens Låne-Kontor i jemförelsevis ganska ringa mohn härstädes begagnas, under det alt detsamma med begärlighet omfattas i LåneKontoren, hvadan stora behållningar i banko-sedlar hos de sednare samlas, ansett sig böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t i nåder täcktes anbefalla de vederbörande, som hafva penninge-försändningar till orter, der Riks-Banken har Låne-Kontor, att hos Banken uttaga anvisningar å bemäldta Kontor, hvarigenom de derstädes befintliga och städse sig ökande behållningar kunde förminskas.
Följande räkenskaps-sammandrag utvisar huru denna rörelse blifvit begagnad efter den 27 September 1856, intill hvilken dag redovisning derför återfinnes i Banko-Fullmäktiges berättelse till Banko-Utskottet vid denna riksdag.