Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anmälan, det Rikets Ständer beslutat, att, med utgången af nästinstundande år 1849, all utgifning från Rikets Ständers Bank af sedlar å 16, 12 och 8 skillingar, samt 14 och 10 sk. kopparmynt skall upphöra, äfvensom att Banko-fullmägtige böra vidtaga alla de åtgärder, som finnas nödiga till beredande deraf, att silfvermynt å de lägre valörerne må, från och med nästa års början, uti landsorten allmänheten i vexlingsväg tillhandahållas, få Rikets Ständer underdånigst hemställa, att, på det fullmägtige i och för verkställigheten af detta beslut må kunna påräkna vederbörande embets myndigheters medverkan, dessa måtte örn detsamma underrättas, för den åtgärd, som på dem kan ankomma.
N.o 128.
Expcditions-Tj t skottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;ris 128 och i3t.
N:ris 128, 129 och 130.
(Dessa N:or hafva varit afsedda för Rikets Ständers underdåninga skrifvelser, angående regleringen af Riksstatens första, andra och tredje hufvudtitlar; inen hvilka skrilvelser, då de ej kunnat expedieras, under afbidan af skattejemkningsfrågans afgörande, förekomma, under nya N:o, närmare slutet af denna samling).
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln Pi este-ståndet Borgare-ståndet Bonde-ståndet V Rikets
Ständers underdåniga skrif velse > angående ett byggnads* låns beviljande åt staden Christianstadj efter derstädes inträffad eldsvåda.
(Stats-utsk. Uti., JNtris 120 och 201.) S. A. K.
Uppå derom af vederbörande fastighetsegare gjord Samt af E. K.
M:s befallningshafvande i Christianstads län i underdånighet anmäld och tillstyrkt anhållan, har E. K. M., medelst nådig proposition af den 16
December sistlidet år, behagat föreslå Rikets Ständer alt, för återuppbyggande af deli del utaf staden Christianstad, som ödelädes vid den derstädes i nästförutgångne Juni månad utbrutne eldsvåda, anvisa en summa af 200,000 r:dr, att genom stadens
Drätsel-kommissions försorg i lånevag utlemnas åt de af eldsvådan hemsökte fastighetsegare, som uppförde nya hus af sten eller af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning; hvarvid såsom lån för stenbyggnader borde erhållas
Adelar samt för korsvirkeshus hälften af huseiis brandförsäk 4 . _ ringsvärde; och borde dessa lån, under iakttagande af de bestämmelser, Rikets Ständer funno lämpligt föreskrifva, få innehafvas
Utan ränta i fem års tid, från den 1 Juli innevarande år och sedermera mot 4 procents ränta un Bih. till R.
Fröt. 1847 och 1848j 10 Sami. 1 Afå. 30 den 10
Juli löfö. den 12 — — den 13 — — den l3 — — 234 Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;0 i3t. der 3 år, hvarefter å primitiva lånesumman borde årligen inbetalas 6 procent, deraf 3 procent ränta skulle beräknas å det återstående låne-beloppet saint öfverskottet utgöra kapital-afbetalning-, intilldess lånet vore till fullo godtgjordt.
Enligt hvad högstberörda proposition för öfrigt innehåller, har E. K.
M:s befallningshafvande vitsordat de fleste branskadades oförmåga att af egna tillgångar uppföra nya byggnader i de nedbrunnas ställe och derjemte, såsom ytterligare skäl för det sökta låne-understödets beviljande, anfört svårigheten för de i staden vistande embets- och tjenstemän m. 11. att erhålla tjenliga boningsställen, i händelse de afbrända tomternas bebyggande komme att fördröjas och de redan förut uppdrifna hyrorna följaktligen blefvo ytterligare irppstegrade.
Enär låne-understöd för återuppbyggande af andra städer, som under senare tider varit af större eldsvådor hemsökte, blifvit dels af E. K. M. och dels af Rikets Ständer beviljade, hafva Rikets
Ständer ansett enahanda understöd jemväl böra meddelas i anledning af den eldsvåda, hvilken nyligen öfvergått en betydlig del af ofvannämnda stad, helst för beviljandet häraf hufvudsakligen samma skäl förekomma, som tillförene vid dylika tillfällen gjort, sig gällande.
Men beträffande det nu sökta och föreslagna byggnadslånets belopp, synes detsamma jemväl böra lämpas efter de lånesummor, andra städer, i förhållande till de nedbrunna husens och de genom eldsvådan blisville invånarnes antal, vanligtvis erhållit.
I öfverensstämmelse härmed, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna bevilja hela den för staden Christianstads branskadade invånare föreslagna lånesumma, hvilken utgör dubbla beloppet af det lån, E. K.
M. år 1838 i nåder anvisade för Wexiös återuppbyggande och med |:delar öfverstiger det under 1834 och 1835 årens riksdag för enskilde tomtegare i Wenersborg anslagna belopp eller 125,000 r:dr utaf det sistnämnda stad då meddelade byggnadslån; hvadan, medj afseende derjemte å det allmännas uppoffring genom ränteförluster under den tid, lånemedlen komma att utan någon räntas erläggande innehafvas, och då erfarenheten visat, att utlemnandet af större byggnadslån, än för dermed åsyftade ämdamål ovillkorligen erfordrats, föranledt förluster för både långifvare och låntagare, nu ifrågavarande lån synts böra inskränkas till 100,000 r.-dr.
Vidkommande den ränta, som för detta lån bör erläggas, hafva Rikets Ständer funnit densamma böra bestämmas till enahanda belopp, sorn för de flesta af allmänna medel förut utlcmnade dylika låne-understöd, eller 4 procent, helst samma ränte-belopp förmodligen måste af Riksgälds-kontoret betalas å de genom upplåning anskaffande medel, hvilka kunna erfordras för låbiträden, som under innevarande riksdag varda beviljade. Expeditions-Ulshotlets Förslag till und.
Shrifvelsej N.-o i3t.
235 Hvad åter beträffar kapital-afbetalningarne för oflanämnde lån; så böra dessa samtidigt med ränteliqviderne vidtaga, och likasom de sednare, alltid verkställas vid slutet af hvarje år, på det att Rikets sednast församlade Ständers beslut, angående beräknandet och bokförandet af ränte-fordringarne för alla till brandskadade städers återuppbyggande från Riksgälds-kontoret utbetalda låne-understöd, jemväl måtte kunna iakttagas i afseende på det byggnadslån, hvarom nu är fråga.
I öfverensstämmelse med berörda utlåningsgrunder och med hufvudsaklig tillämpning af ej mindre de, i sammanhang med nyss åberopade beslut, af Rikets Ständer meddelade förskrifter, än ock de bestämmelser, hvilka vid beviljandet af tillförene sökta byggnadslån blifvit stadgade, hafva Rikets Ständer i förevarande ärende beslutat: l:o att, för återuppbyggandet af den i Juni månad 1847 nedbrunna del af staden Christianstad, bevilja ett lån å Ett hundratusen riksdaler; 2:o att detta lån bör af Riksgälds-kontoret utbetalas till stadens
Drätsel-kommission, af hvilken lånemedlens fördelning emellan vederbörande tomtegare bör besörjas, under iakttagande, att låne-understöd endast får meddelas åt dem, som uppföra byggnader af sten eller af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning, samt att dessa understöds-belopp icke i något fall få öfverstiga trefjerdedelar af brandförsäkrings-summan för stenhus och hälften af försäkringsbeloppet för korsvirkeshus; börande lånesummorne för öfrigt lämpas efter de nya byggnadernes i kostnadsförslagen beräknade värde och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; 3:o att
Drätsel-kommissionen, efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, bör å stadens vägnar för hela låne-summan afgifva sin till Riksgälds-kontoret eller ordres ställda skuldförbindelse, innefattande de af Rikets Ständer för lånets användande och återbetalande stadgade vilkor; efter hvilken förbindelses allemnande till och godkännande af Fullmägtige i Riksgäldskontoret, Drätsel-kommissionen eger utbekomma lånemedlen, i den mån desamma, enligt derom hos kommissionen gjorda och bifallna ansökningar, skola vederbörande tillhandahållas; 4:o att hvad, som af dessa medel ej kunnat före slutet af år 1852 till behörige lånsökande utlemnas, icke får derefter af Drätsel-kommissionen utgifvas; 5:0 att den i Riksgälds-kontoret lyftade och på föreskrifvet sätt begagnade lånesumma får utan ränta och kapital-a (betalning inneliafvas till 1851 års slut, hvarefter och intilldess lånet är till fullo godtgjordt, sex procent af dess ursprungliga belopp bör till Riksgälds-kontoret'årligen återbetalas, deraf 236 Expeclitiotis-Ut skottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o l3i« ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapital-afbetalning; 6:0 att den uti förestående punkt omförmälda årliga ränte- och kapitalinbetalning bör af
Drätsel-kommissionen vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest denna inbetalnings belopp före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, samma inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd, hvadan, i sådant fall, den sedan nyssnämnda månads början å kapital-afbetalningsbeloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves; 7:o att
Drätsel-kommissionen före den 1 Juli 1853 bör medelst insända handlingar inför Riksgälds kontoret styrka, alt de byggnader, för hvilkas uppförande understöd utaf ifrågavarande lån meddelats, blifvit inom 1852 års» slut fullbordade och hos städernas allmänna brandstodsbolag eller Skånska brandförsäkrings-inrättningen mot brandskada försäkrade; 8:o att de från Riksgälds-kontoret utbekomna lånemedel, hvilkas behöriga användande icke kan på det i nästföregående punkt stadgade sätt styrkas, böra inom den der bestämda tid vara till Riksgälds-kontoret återställda; och 9:0 att för det af Drätsel-kommissionen lyfta de belopp, som af nyssberörda anledning skall återbetalas, bör kommissionen jemväl godtgöra Riksgälds-kontoret fem procent årlig ränta från slutet af året näst efter det, hvarunder samma belopp blifvit af Riksgälds-kontoret utke tahl t Hvilket allt Rikets Ständer få, till svar i ämnet, hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 13 Juli 1848.
Expeditions-ZJtskottets Förslag tdl und.
Skrifvelse, fif.o i32. 237 N:o 132.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Juli I848.
Preste-ståndet den 12 — — Borgare-ståndet den i3 — — Bonde-ståndet den |3 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående vissa lagbestämmelserj med afseende på enskilda banker.
(Lag-utsk. Bet., N:o 52). S. A. K.
Jemte erinran, hurusom genom E. K.
M:s nådiga kungörelse den 9 Januari 1846, angående enskilda banker, hvilka utgifva egna tryckta eller graverade förbindelser, i 16 § 2 mom. blifvit förklaradt, att, i fråga dels om preskriptionstid för inlösen af enskild banks förbindelser, dels om och i hvad mån bevakning deraf i bankens konkurs eller års-proklama erfordras, bolaget skulle vara underkastadt hvad härom framdeles kunde varda stadgadt, har E. K.
M„ uti nådig proposition af den 17 September sistlidet år, med afseende på nämnda slags banker, behagat föreslå Rikets Ständer antagandet af följande lag-bestännnelse: § 1.
Den, genom förordningen den 13 Juni 1800, för skuldfordran i allmänhet bestämda preskriptionstid af tio år ege ej rum i afseende på enskild banks tryckta eller graverade förbindelser; ej eller skall bevakning deraf enligt konkurslagen erfordras, i händelse banken råkar i konkurstillstånd, eller i anledning af årsstämning, som, vid bolagets upplösande, må utfärdas å dess öfrige borgenärer. § 2.
När bankbolaget, hvarom nu sagdt är, utan konkurs upplöses, äfvensom derest bolaget råkat i konkurs-tillstånd, vill Konungen, uppå anmälan härom, genom allmän kungörelse förelägga en hvar, som innehar bankens förbindelse af den i § 1 omförmälda beskaffenhet, att, vid förlust af all betalningsrätt, inom två år från kungörelsens datum, förbindelsen, när bolaget utan konkurs upplöses, förete till infriande i banken, men, om åter banken råkat i konkurs-tillstånd och betalning således ej genast ske kan, till bokfö - 238 Expeditions-Utskottets Förslag till md.
Skrifvelse, N.o i32. ring och erhållande kostnadsfritt af påskrift derom, uppvisa inför den eller deni, Rätten, der konkursmålet är anhängigt, i sådant afseende förordnar.
Nämnda kungörelse bör minst två gånger under hvartdera af dessa år från predikstolarne i riket uppläsas. § 3.
Till följd häraf kommer, i händelse af hankens konkurs, med utdelning till de borgenärer, som ej ega förmonsrätt, att anstå, intilldess berörda två år förllutit. § 4- Bolaget är uti de mål, för hvilka ej annorlunda genom lag stadgas, lydande under allmän underrätt i den stad, der bankens hufvudkontor är beläget.
Fråga om afträdande af bolagets egendom tili konkurs, eller om årsstämning å dess borgenärer, skall ock, oberoende af bolagsmännens stånd och hemvist, tillkomma Rådstugurätten i samma stad.
Rikets Ständer hafva tagit förevarande fråga i öfvervägande; och som ostridigt är, att de i allmänhet i lag gifna bestämmelser angående preskription för utsökning af fordringar samt deras bevakning i konkurs eller då årsstämning å ett bolags borgenärer, i följd af bolagets upplösning, enligt konkurslagen utfärdas, ej kunna tillämpas emot innehafvare af enskild banks tryckta eller graverade förbindelser, utan våda för dessa sednare, samt det följaktligen är af största vigt, att en lag varder utfärdad angående nu ifrågaställa förhållanden, enär i annat fall allmänna lagens bud derpå måste tillämpas, hafva Rikets Ständer, som ansett de stadganden, det nådiga förslaget innefattar, vara ändamålsenliga, funnit sig böra till E. K.
M:s ifrågavarande nådiga proposition lemna bifall.
Expedäions-Utskollets Förslag till tind.
Skrifvelse , IV.o 133. 239 N:o 133.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den io Juli 1848.
Preste-ståndet den 12 — — Borgare-ståndet den i3 — — Bonde-ståndet den i3 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse > angående lag om aktiebolag.
Bet., N:o 27, Uti.
N:o 44 och Meni. No 55.) S. A. Iv. Sedan E. K. 51., i skrifvelse den 9 November förlidet år, behagat gifva Rikets Ständer tillkänna de skäl, sorn hindrat 13. K. 51. att antaga den vid sista riksmöte af Rikets Ständer beslutade och till E. K.
M:ts nådiga godkännande i underdånighet öfverlemnade lag om aktie-bolag, har E. Iv. 51, med afseende å frågans vigt och enär saknaden af behölliga stadganden i detta ämne utgjorde en väsendtlig brist i nuvarande lagstiftning, uti nådig proposition till Rikets Ständers antagande föreslagit en så lydande:
Lag om aktie-bolag. § 1.
De, som vilja ingå aktie-bolag, bestående af lotter, ställda på innehafvaren eller på viss man, och åstunda att försäkra sig om tillgodonjutande af de rättigheter, sorn §§ 10 och 11 omförmäla, samt denna lag eljest medgifver, begären Konungens stadfästelse på bolagets ordning.
Konungen pröfvar bolags-ordningens öfverensstämmelse med denna lag, samt 0111 och huruvida derutöfver, med afseende på vidden och beskaffenheten af bolagets rörelse, serskilda bestämmelser må erfordras, vare sig angående säkerhet för fullgörande af delegarnes förbindelser, om tillsyn å gifna föreskrifters behöriga iakttagande, eller i annat syftemål.
Finner Konungen skäl att den sökta stadfästelsen meddela, vardén bolagsordningen och Konungens beslut företedde hos Rådstufvu-rält eller Härads-rätt i den ort, der bolagets styrelse enligt bolagsordningen har sitt säte.
Rätten intage innehållet deraf fullständigt i sitt protokoll och late underrättelse om bolaget, på detsammas bekostnad, i allmän - 240 Expeditions- Ut skottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:0 i33. na tidningarna införas, derest ej, efter Konungens förordnande, allmän kungörelse i äinnet blifvit utfärdad.
Förändring af bolags-ordningen äge ej gil tighet, med mindre den varder af Konungen stadfästad; och vare om anmälan hos rätten af den förändring lag, som nyss sagd är. § 2.
Uti bolags-ordningeiv skall uppgifvas den benämning, hvarunder bolaget sin rörelse drifver.
Och skall benämningen utmärka bolagets egenskap af aktie-bolag. § 3.
Bolags-ordningen innehålle uppgift om den ort, der bolagets styrelse har sitt säte. § 4- Genom bolags-ordningen bestämmes, huru aktierna hos bolagets styrelse inregistreras och huru skeende förändringar i aktie-rätten antecknas. § 5.
Delegare, som ej till fullo inbetalt på honom belöpande andel i teckningssumman, skall, för hvad. å hans lott är oguldet, afgifva sin skriftliga förbindelse, inom viss i bolags-ordningen utsatt tid; och må den förbindelse, innan den är fullgjord, icke återställas, med mindre utbyte sker, efter thy bolags-ordningen härom bestämmer, eller ock sådant fall inträffar, att återfåendet är i öfverensstämmelse med § 6 medgifvet. § 6.
Bolags-ordningen utsätte, hvad äfventyr skall följa på delegares underlåtenhet att inom rätter tid afgifva sådan förbindelse, hvarom i § 5 förmäles, eller verkställa beslutad inbetalning å aktie.
Bestämmes älven ty ret till förlust af aktie-rätten, då bör tillika i bolags-ordningen stadgas, om delegaren, efter sitt uteslutande från bolaget, skall vara fri från vidare ansvar, eller om hail ändå förblifver skyldig att återstående inbetalning till större eller mindre del fullgöra.
Råkar bolaget i konkurs inom ett år från det delegare efter denna § utesluten blef, vare han ej genom uteslutandet befriad från nyssnämnda betalningsskyldighet, så vidt borgenärers rätt angår; och skall förthy å betal - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o i33.
241 ningsskyldigheten afgifven skriftlig förbindelse icke i detta fall återställas förr, än sagde tid förflutit. § 7.
För bolag, hvars aktier ställas till viss man, bör bolagsordningen innefatta föreskrift, huruvida den, som genom öfverlåtelse, arf eller på annat sätt blifvit delegares rättsinnehafvaré, må, efter skedd anmälan, inträda i bolaget, eller om lian är skyldig att, efter aktiens inbetalda belopp eller annan grund, för aktien taga lösen. § 8.
Bolaget välje syssloman, en eller flere, att utgöra bolagets styrelse för de företag, hvarom bolaget sig förenat, samt att å bolagets vägnar tala och svara.
Alla skriftliga afhandlingar, som bolagsstyrelsen för bolaget ingår, skola undertecknas å bolagets vägnar och med utsättande af dess antagna benämning, vid äfventyr att eljest styrelsens ledamöter, som afhandlingen underskrifva, skola för fullgörande alf bolagets derpå grundade förbindelse ansvara såsom för egen skuld, en för alla och alla för en. § 9.
Innan bolaget upplöses och alla dess gällande skulder blifvit godtgjorda må icke bolaget af tillgångarne göra vidare utdelning emellan bolagsmännen, tili att, enligt sista bokslut och det ej äldre än för nästföregående år, öfverskott finnes i visst förhållande till teckningssumman, hvilket bolagsordningen bestämmer.
Medlemmar af styrelsen elier bolaget, hvilka i något häremot stridande beslut deltaga, varén, i händelse af brist hos bolaget, skyldige ansvara en för alla och alla för en för återbäring af hvad för mycket utdeldt blifvit.
Varén ock alltid medlemmar af styrelsen eller bolaget, hvilka i annan måtto öfverträda den af Konungen stadfästade ordning, skyldige ersätta all genom sådan öfverträdelse uppkommande skada, en för alla och alla för en. § lo. Utom i de fall, hvarom här ofvan stadgas, skola aktieegare, hvilkas bolagsordning blifvit stadfästad af Konungen och efter § 1 hos rätten anmäld, ej vara förbundne till ansvar för bolagets skulder med mera, än en hvar in Bilt. till H St.
Vrot. 1847 och 18481 10 Sami. 1 Afd. 31 242 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;0 i33; salt eller åtagit sig att insätta, derest de icke till vidare ansvarighet sig serskildt utfäst. § 11.
Upplöses aktie-bolag, som efter § 1 kungjordt varit, egé bolaget rätt att årsstämning å borgenärerne söka, såsom i konkurslagen sägs. § 12.
Bolaget vare uti de mål, för hvilka ej annorlunda stadgas, lydande under allmän underrätt i orten, der bolagets styrelse, enligt bolags-onlningen, har sitt säte.
Fråga om afträdande af bolagets egendom till konkurs eller om årsstämning å dess borgenärer skall ock, oberoende af bolagsmännens stånd och hemvist, tillkomma Rådstufvu-rätt eller Härads-rätt i den ort, hvarom nu sagdt är. § 13.
Träder aktie-bolag i verksamhet utan att hafva erhållit sådan stadfästelse, som i § 1 sägs; staude hvar som emedlertid å det bolags vägnar förbindelse ingår derför i personlig ansvarighet till fordringsegaren, såsom för annan sin förbindelse, efter allmän lag. § 14- Om bolag, hvilka bedrifva bankrörelse med egna tryckta eller graverade förbindelser, stadgas serskildt. § 15.
Denna lag skall vara till efterlefnad gällande från och med den l.sta Januari 1849.
Den afser icke rättsförhållanden, som derförinnan • uppkommit.
Rikets Ständer hafva, vid pröfning af detta ärende, lika med E. K. M., ansett en lag för omförmälda bolag vara af behofvet högt påkallad; och då Rikets Ständer funnit det af E K.
M. framlagda nådiga förslag innefatta ej allenast de allmänna föreskrifter, som i förevarande hänseende synas böra af lagstiftaren meddelas, än äfven, så vidt ske kan, tillfyllestgörande kontroller mot de missbruk och vådor, hvilka man af ifrågaställda föreningar befarat, utan att lägga hinder i vägen för desammas uppkomst och verksamhet, hafva Rikets Ständer till E. K.
M:ts högstberörde nådiga proposition lemnat bifall Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skri/velsej N.-o i34> 243 Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Juli 1848.
Preste-ståndet den 22 — — Borgare-ståndet den a5 — — Bonde-ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Majus nådiga förslag till ny riksdags-ordning m. m. (Konst.-Utsk. Mern., N:o 12.) S. A. K.
Medelst nådig skrifvelse den 1 sisth Maj har E. K.
M. behagat till Rikets Ständer öfverlemna förslag till ny riksdags-ordning, jemte en dervid fogad serskild artikel, till iakttagande vid det riksmöte, då den föreslagna riksdags-ordningen varder af Konungen och Rikets Ständer sluteligen antagen, äfvensom derefter intill nästa riksdag, samt, i sammanhang härmed, till ny regeringsform; Oeh hafva Rikets Ständer, i den ordning 81 § regeringsformen stadgar, antagit dessa nådiga förslag till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Hvilket Rikets Ständer få i underd. anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 25 Juli 1848.
Skrifvelse, N.o t35« N:o 135.
Preste-ståndet den 22 — — Borgare-ståndet den 25 — — Bonde-ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående de i regerings formens 63 § föreskri/na kreditiv*summor* (Stats-utsk. Mern., N:o 215.) S. A. K.
Till följd af stadgandet i 63 § regeringsformen, att tvenne serskilda tillräckliga summor böra vid hvarje riksdag anslås och till utbetalning från Riksgäldskontoret anvisas, hafva Rikets Ständer bestämt den ena af dessa summor, nemligen den, hvilken E. K.
M. eger lyfta vid inträffande krig, sedan Statsrådet in pleno blifvit bordt och Rikets Ständer sammankallade, eller det s. k. stora kreditivet, till två millioner riksdaler banko, till hvilket belopp detsamma varit oförändradt faststäldt alltsedan 1812 års riksdag.
Vidkommande åter den andra summan, eller det s. k. mindre kreditivet, så hafva Rikets Ständer, på sätt i serskild underd. skrifvelse är anmäldt, vid bestämmandet af denna kreditiv-summa ansett sig böra taga i beräkning hvad som, utöfver andra till behöfvandes undsättning vid inträffade missvexter anslagna tillgångar, kan, under tiden intill Rikets Ständers nästa sammanträde, för sagde ändamål erfordras, hvadan och i betraktande tillika, att den nuvarande ställningen inom flere främmande länder samt den mer och mer invecklade beskaffenheten af de politiska förhållandena, ej mindre mellan dessa länder inbördes, än mellan dem och öfriga stater i vår verldsdel, onekligen påkalla, att, vid detta krediti vs fastställande, utgifter för ifrågakommande utomordentliga försvars-anstalter jemväl afses, Rikets
Ständer bestämt ifrågavarande kreditiv-summa till en million riksdaler banko,, deraf hälften bör vara att tillgå för rikets försvar,, och hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål.
Hvilket Rikets Ständer få i underd. anmäla j framhärdande &c. Stockholm den 25 Juli 1848.
Skrifvelse, IV.o i36. 245 N:o 136.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den tg Juli 1848.
Preste-ständet den 22 — — Uorgare-ståndet den 25 — — Eonde-ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående afskrifning utaf arrendeskillnads-ersättning, ådömd sterbhus-delsgarne efter bonden Matts Andersson, i egenskap af arrendator af indragne bataljons predikants-bostället Forssa.
Uti.,, N:o. 226.) S. A. K. Hos Rikets Stander liar blifvit föreslaget, att den arrendeskillnads-ersättning, som blifvit sterbhus-delegarne efter bonden Matts Andersson , i egenskap af arrendator utaf indragne bataljons-predikants-bostället Forssa, § mantal i Tensta socken af Upsala län, genom Svea Hofrätts dom den 26