Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 790,269: — — samt för jern vägs-anläggningen „ 15,309: — — Stals-Utskottet erkänner visserligen del stora beholvet och den allmänna vigten af förbättring i kommunikutions-anslallerna inom den, i anseende till betydliga bergshöjder pcb mångfaldiga vattendrag, för landl-lransporten mindre tillgängliga del af riket, hvarest ofvanberörde kanal- och jernvägs-anläggningar skulle verkställas; och Utskottet anser en eller dervarande lokala förhållanden lämpad kommunikations-led, hvarigenom de skogrika och vidsträckta trakter af Dalsland och Wermland, som omgifva Stora Lee och dermed sammanhängande sjöar, komme alt förbindas med Wenern och derifrån utgående segelbara vattendrag, utgöra ett bland de många företag, hvilkas ulföraudé, med afseende å deras inflytande på tillgodogörandet och alsättningen af landets produkter, böra genom bidrag från det allmännas sida befrämjas; men som Utskottet icke är i tillfälle bedöma hvilkeldera af de 2:ne för Rikets Ständer nu anmälda nästan samtidigt uppgjorda särskilta förslagen (ill meranämnde sjöars förening bör företrädesvis af Staten understödjas; så och enär denna fråga ännu icke blifvit i vederbörlig ordning utredd och ortens invånare, så vidt Utskottet kunnat inhemta, ej heller Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158.
49 holler hittills genom skedda aktie-teckningar tillkännagifvit hvilket af dessa förslags utförande derstädes helst önskades och kunde påräkna de största enskilda bidragen, finner Utskottet sig, i betraktande af nu anförda förhållanden, böra hemställa, 35:o att hvarken den af Herr /Vennerström eller den af staders Jonsson väckta motion om statsanslag för jernvägs- och kanal-anläggningar mellan Wenern och Stora Lee må till någon Mikels Ständers åtgärd föranleda.
Nils sindersson från Wermlands län har, genom en hos Bonde-ståndet väckt motion, deruti Riksdagsfullmäktige Olof Olsson i Olsäters torp och Olof Olsson i Öllebyn från samina län instämt, föreslagit, alt åt det bolag, som åtoge sig att mellan sjön Fri/lien och den segelbara delen af Nors-el/ven utjöra en kanalanläggning med slussar, mätte beviljas ett anslag utan återbelalningsskyldighet å 400,000 R:dr B:ko, under förbehåll, att det skulle åligga samma bolag att utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver detta anslag kunde lill företagets utförande erfordras samt att framgent underhålla så väl kanalen som slussarne; åberopande motionären en på åtskilliga ortens invånares bekostnad, efter anställd undersökning, af Distrikt-chefen Majoren Lilliehöök uppgjord och motionen bilagd plan och kostnads-beräkning^för ifrågavarande kanal- och slussverks-byggnaders verkställighet; hvarvid motionären dock erinrat, att då ersättningen för nödiga jordexpropriationer ej vore inberäknad i den summa, 761,172 R:dr, som kostnadsförslaget upptoge, kunde antagas, att denna summa komine att uppgå till 800,000 R:dr B:ko, eller dubbla beloppet af det föreslagna statsanslaget.
I afseende på behof vet, vigten och nyttan af en direkt kommunikation mellan Wenern och den genom Fryks-dals härad sig sträckande, 8 mil långa, sjön Fryken, innehåller denna motion följande hufvudsakliga upplysningar och yttranden:
Från nämnde härad, hvars folkmängd öfversteg 37,000 menniskor och areal utgjorde mer än 23 qvadratmil, hade sedan längre tid tillbaka en stor del af befolkningen utgått till andra orter, för att genom arbetsförtjenst bereda sig tillgång lill anskaffningen af de födoämnen, som inom häradet icke producerades i tillräcklig mängd för detsamma» talrika invånare.
Till följd af dessa utvandringar hade jordbrukets skötsel inom orten blifvit åsidosatt och dervarande näringslillfällen i flera hänseenden lemnats obegagnade; och hade de medel till egen och anhöriges bergning, som förvärfvals genom arbets-sökandet å andra orter, befunnits dertill otillräckliga.
För alt åt
Fryksdalen kunna bereda en bättre framtid och sätta dess invånare i tillfälle att i hembygden egna sin arbetsamhet åt åkerbrukets samt andra näringars förkofran, erfordrades emellertid ovilkorligen en ändamålsenlig utförselväg för ortens produkter, hvilken dock omöjligen kunde åstadkommas utan understöd från det allmännas sida.
Sistnämnde, efter hela sin längd segelbara, sjö utgjorde ett förträffligt kommunikalions-medel inom orten.
Denna sjö hade i sednare tider genom en numera med lokomotiv begagnad jernväg sammanbundits med Klar-elfven, på hvilken varorna ytterligare transporterades Bih. till H. St.
Pro t. 1856 & 1857.
A Sami. 1 stfd. 3 Band. 8 Haft, 7 50 Stats-Utskottels Utlåtande N:o 158. til!
Carlstad och Wenern.
Under dessa transporter måste dock omlastningar mellan Fryken och Wenern verkställas 7 å 8 gånger; hvarjemte rörelsen försvårades och hindrades genom ombytligheten i Klar-elfvens vattenhöjd och de beständiga uppgrundningarne i denna eif.
Vissa skogsprodukter, såsom bjelkar, timmer och ved, fingo ej heller befordras på sagde jernväg.
Med afseende å dessa olägenheter och hinder för den nuvarande trafiken, och dä afståndet mellan södra ändan af Fryken och Wenern icke uppginge lill fullt 3:ne mil, så hade nyligen ett bolag bildat sig för att genom sluss- och kanal-anläggningar kunna för sjöfarten begagna det vattendrag, eller Norselfven, hvarigenom den förra sjön hade sitt utlopp i den sednare, och för att såmedelst bereda tillfälle till en direkt, på samma fartyg skeende, varu-utförsel frän Frykens stränder (ill Wenern samt Nordsjön och Östersjön.
Medelst denna kommunikationsleds tillvägabringande skulle för transporterna af ortens effekter beredas en högst betydlig tidsvinst, omlastningarne upphöra, de skador, som derunder förorsakades å varorna, undvikas, frakt-kostnaderna nedsättas, samt de betungande algifterna, som under benämning: stads-andel, hamn- och bro-penningar, för närvarande måste utgöras till staden Carlstad, besparas; och genom denna underlättade kommunikations begagnande skulle från Fryksdalen kunna verkställas en nu hämmad utförsel af nämnde landsorts ymniga tillgång på bjelkar, timmer och ved samt andra tunga artiklar, såsom huggen sten och tegel m. II. produkter.
En ny näringsgren, nemligen skeppsbyggeri, dertill nödiga råämnen inom orten fö re funnes, borde der också kunna framkallas och, likasom den dervarande allmänna slöjdfärdigheten vid tillverkningen af åkerbruks-redskap och åkdon samt husgeråd, mer och mer utvecklas.
Genom den föreslagna segelleden och efter den derigenom åstadkomna minskningen i fraktkostnaderna skulle jernbruken omkring meranämnde sjö kunna från bergslagsorterna hemta malin och, i anseende till de låga kolprisen, med vida mindre kostnad än inom dessa orter ombesörja den för stångjern-smidet nödiga tackjern s-till verkningen.
För öfrigt skulle denna segelled äfven komma att medföra oberäkneliga fördelar för de intill Fryksdalen gränsande vidsträckta trakter af Elfdalen, hvilka sedermera endast behöfde föra sina produkter till de nordliga stränderna af Fryken, hvarjemte densamma sannolikt komme att framdeles föranleda en ny förbindelse med en af Norriges folkrikare byggder innanför den på ett afstånd af blott 3£ mil från Frykens norra ända befintliga riksgränsen.
Oaktadt de mångfaldiga vigliga fördelar som en omedelbar och oafbruten vattenkommunikation mellan ofvannämnde 2:ne sjöar onekligen skulle komma alt medföra för Fryksdals härads talrika och arbetsamma inbyggare, anser sig Stats-Utskottet likväl icke kunna med sitt förord understödja den i förevarande motion gjorda framställning om det för åstadkommande af en sådan kommunikation föreslagna ansenliga statsanslag.
Genom den af motionären omförmälda jernväg mellan Frykens sydligaste del och Klarel. fven, för hvilken jernvägs-anläggning ett lån å 50,000 R:dr B:ko frän handels- och sjöfarts-fonden utbekommits, har en, efter hvad erfarenheten redan visat, på närings-lifvet samt rörelsen inom sagde härad högst fördelaktigt inverkande koimnunikations-Ied mellan detsamma och rikets öfriga delar erhållits; och passagerare äfvensom den lättare varu-trafiken besörjes sedan några år tillbaka genom ångfartyg, hvilka göra reguliera resor frän Frykens norra ända till jernvägens utgångspunkt
Frykstad samt från dess slutpunkt, lastageplatsen Lyckan vid Klar-elfven, till Carlstad.
Till underlättande af seglationen pä Fryken genom farledens uppmuddring pä åtskilliga grunda ställen hafva dessutom dels lån och dels anslag å tillsammans 7,110 R:dr B:ko utaf allmänna medel blifvit beviljade.
Att begagnandet af den genom nyssnämnde jernväg öppnade kommunikation, på siitt motionären erinrat, är förenadt med besvär, kostnader och tidsförlust i anseende till de många omlastningarne och andra härmed förenade olägenheter, S/ats-Ulskottets Utlåtande N:o 158.
51 kan visserligen icke förnekas; men i fråga om ytterligare stats-bidrag för underlättandet af kommunikations-väsendet inom meranämnde ort får ej förbises, alt många andra delar af riket ännu äro i fullkomlig saknad af en sådan förbättring i dervarande kommunikations-anstalter, som denna ort redan genom statens medverkan vunnit.
Vid sålunda anställd jemförelse med förhållandena annorstädes, och då fullständiga undersökningar ännu icke blifvit anställda angående användandet vid seglationen på Fryken af stora fartyg, som för den i motionen uppgifna och med kanal-anläggningen afsedda direkta sjöfarten skulle erfordras, finner Stats-Ulskotlet sig föranlåtet 36: o afstyrka beviljandet af den för ifrågavarande kanal- och slussverks-anläggning uti samma motion föreslagna ar Jags-summa; Enligt hvad Kongl. Maj:t, genom skrifvelse af den 13 sistlidne Februari (införd under N:o 68 i l:a Samlingen af Bihanget till Riks-ståndens protokoller), för Rikets Ständer tillkännagifvit, har Direktionen för Carlstads hamn- och kanal-bolag gjort underdånig framställning angående behofvet af en utvidgad och förbättrad hamn-anläggning vid nämnde stadf samt om statens medverkan för detta ändamål, dervid
Direktionen anmält följande förhållanden:
Efter anläggningen af Carlstads vid Kanike-näset belägna hamn och dess öppnande
(III allmänt begagnande, hade rörelsen derstädes tilltagit så betydligt, att hamn- och sluss-afgiflerna, hvilka under de 5 första åren, eller 1839—1843, tillsammans endast utgjorde 18,785 R:dr 11 sk. 8 r:st., under åren 1851—1855 uppgingo till eli sammanlagdt belopp af 35,664 R:dr 34 sk. 1 r:st.
Denna rörelsens ytterligare tillväxt kunde för framtiden otvifvelaktig! påräknas, såvida för de trafikerande bereddes beqvämligheter, sorn nuvarande hamn-anläggning ej erbjöde och hvilka bemälte bolag saknade förmåga att åstadkomma.
Vid ifrågavarande, lill 10 fots djup anlagda, hamn saknades utrymme för upplag af de plankor och bräder, som derifrån skulle utskeppas.
1 anseende härtill måste dessa varor, hvilka år 1855 utgjorde 57,019 tolfter, uppläggas på bankarne vid den från Klarelfven till hamnen ledande kanal och derifrån på pråmar föras till fartygen i hamnen, hvilket förorsakade varuegarne en ökad transportkostnad af 8 sk. för tolften.
Emedan fartygen icke kunde uppgå till staden, hvars afstånd från hamnen vore 2,000 alnar, mäste godsegarne, utom tidsförlust, vidkännas dryga transportkostnader, hvarjemte godset stundom skadades samt flerfaldiga olägenheter tillskyndades del stora antalet passagerare å de ångfartyg, sorn besökte hamnen och hvilka under sednast förflutna 5 år utgjort i medeltal 99 stveken årligen.
Xiii beredande af förbättring i nu uppgifna förhållanden hade undersökningar pä bolagets bekostnad verkställts utaf Distrikt-chefen, Majoren D. IV.
Lilliehöök, hvilken derefter älgilvit 3:ne alternativa kostnads-förslag, nemligen l:o för anläggning, efter nuvarande pråm-kanals yttre bank, af en ny kanal från hamnen vid Kanike-näset, med lika djup som denna hamn, till stadens strand vid den så kallade
Näbben samt hamnhassin derstädes, hvilket kostnads-förslags slutsumma utgjorde 146,684 R:dr B.ko, deruti dock kostnaden för expropriation af jord och byggnader icke vöre inbegripen; 2:o lör dylik anläggning med kanalens utsträckning till stranden midt för stadens södra 52 Slals-Utskotlels Utlåtande N:o 158. torggata samt hamnbassins bildande derstädes, hvarför kostnaden upptagits till 224,592 R:dr samma mynt; och 3:o för kanals anläggning ofver Tyggårds-vik en och Tingvallaön till Klarelfvens vestra gren, med en bestämmande sluss oell 2:ne draghroar öfver kanalen; för verkställigheten hvaraf kostnaden skulle uppgå till icke mindre än 439,518
I samråd med Irafikanternes deputerade hade ofvanbemälle bolag ansett, att en i öfverensstämmelse med det först uppgifna alternativa förslaget utförd kanal-anläggning, med dertill hörande bassin, komme att undanrödja de väsentligaste hinder, som för närvarande betungade trafiken, och att denna anläggning kunde verkställas såvida lämpligt stats-anslag härtill erhöiles.
Derföre hade Direktionen, å bolagets vägnar, i underdånighet anhållit, att, för ilrågavarande företags utförande enligt detta förslag, under loppet af 3 är måtte anvisas ett stats-anslag af 66,666 R:dr 32 sk.
R:ko, i hvilket fall skillnaden mellan della belopp och anläggningskostnaden påräknades kunna genom aktieteckning betäckas.
Uti de underdåniga yttranden, som i anledning af den sålunda gjorda ansökningen blifvit afgifna, har hufvudsakligen anförts: af Landshöfdtnge-em betet i 1Vermlands län, alt efter dess tanke skulle en hamn-anläggning, verkställd i enlighet med det sednast omförmälda förslaget, bereda större fördelar för trafiken, än enligt någotdera af de andra förslagen ; men då de dermed förenade kostnaderna syntes åtminstone för närvarande göra detsamma overkställbar!, tillstyrkte Landshöfdinge-embetet den underdåniga ansökningens bifallande; och af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, att, enär, sedan hamnen vid Kanike-näset och pråm-kanalen från denna hamn till Klarelfven anlades, trafiken på Carlstad ansenligen ökats, och då del afstånd af 2,000 alnar, som vore mellan hamnen samt staden och å hvilket i början obetydligt afseende gjordes, under den med hvarje år stigande rörelsen befunnits mer och mer kännbart, vore det af högsta behof påkalladt, att förbättringar vidtoges genom hamnbassinens utvidgande och densammas dragande närmare intill staden; hvarjemte Styrelsen, som förordade det i sådant afseende af bolaget och trafikanternes deputerade antagna förslag, yttrade: att, så vidt Styrelsen, med hänsigt till nuvarande höga pris på materialier och dagsverken, kunde bedöma, borde detta företag kunna utföras för den beräknade summan, eller för högst 150,000 R.dr R:ko, samt att, i förhållande dertill, det begärda statsbidraget icke syntes vara för högt.
I betraktande af hvad nyssbemälde Styrelse anfört rörande den ökade trafiken vid Carlstads hamn samt nyttan och behofvet af samma hamns utvidgning har Kongl. Maj:t i Nåder öfverlemna! till Rikets Ständers pröfning, huruvida tillgångar till det för meranämnde angelägna ändamål ifrågaställda stats-anslag kunde beredas.
Jemte meddelande af åtskilliga ytterligare upplysningar rörande ofvan omförmälda förhållanden, har Herr F. L.
Nygren, uti afgifvet yttrande vid högstberörde
Nådiga skrifvelses remitterande från Borgare-ståndet, hemställt, att under förevarande anslagsfrågas behandling förtjent afseende och uppmärksamhet måtte fästas ä nödvändigheten af den föreslagna förbättringen af kommunikationen med den förnämsta skeppningsplalsen för Wermlands exportvaror och detta landskaps betydligaste importort, helst iörsellönen för de varor, som måste fraktas på den J mil långa, backiga vägen mellan staden och hamnen, kunde, med tillägg af ångfartygs-passagerarnes skjutspenningar, numera beräknas lill aldra minst 10,000 Rtdr R:gs årligen, hvartill komme, alt vidare til!vext af stadens sjöfart förhindrades genom det inskränkta utrymmet och den för trafiken menliga trängseln vid den nuvarande hamnen.
För öfrigt har samme Riksdagsombud uppgifvit, att, i anseende till antydda förhållanden och sedan oltanämnde stad för flera år tillbaka frånkändes de förut stadgade afgifterna för alla förbi staden transporterade bruks-elfekter och dit införda varor, skulle det för denna kommun vara omöjligt att utan biträde från statens sida utföra det nyttig* företag, för hvilket det anslag, Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 'ISS.
53 hvarom fråga nu väckts, blifvit sökt samt al' ej mindre vederbörande embetsmyndigheter än Kongl. Majit förordadt.
Med anledning af deri gjorda och till Rikets Ständers afgörande hänskjutna framställningen om statens medverkan för åstadkommande af en ny och förbättrad kommunikation mellan Wenern och Carlstad, har Utskottet ansett sig böra meddela nedanstående underrättelse angående tillkomsten och beskaffenheten af den invid nämnde stad, i sednare lid, anlagda kanal oell den dermed förenade, för samma stads sjöfartsrörelse numera nästan uteslutande begagnade hamn.
För att bereda en närmare förening mellan denna stad och Wenern, än den dåvarande kommunikationen å Klarelfvens vestra ärm till hamnplatsen Skoghall, belägen på nära f mils afstånd från staden, och för alt erhålla en bättre och säkrare hamn, än den som funnes vid detta ställe, företogs år 1835 anläggningen af en kanal med sluss öster om Carlstad lill det vid en vik af samma sjö belägna Kunike-näget, hvarest derefter en hamn bildades.
Denna kanal erhöll en längd af 6,000 fol och dess dimensioner afpassades efter de breda och grundgående fartyg, som användas till transporter på Klarelfven, hvadan kanalen endast gjordes 3j fot djup.
Hamnbassinen erhöll 500 löts längd och 80 fots bredd samt 10 lois djup.
Utefter bassinens hegge långsidor blefvo lastkajer byggda, dock upplages numera den ena sidan till en slör del af den der uppförda jernvägen, hvars längd utgör 150 i'ot.
Såsom bidrag till sagde arbetens utförande, beviljade Kongl.
Majit utaf allmänna medel ett anslag å 36,000 R:dr B:ko.
De enskilda tillskotten af aktie-egarne i samma företag upngingo lill 67,000 R:dr.
Hamn- och kanalbyggnaden fullbordades är 1838.
Till bevis å den anförda märkvärdiga tillökning, som under de sednare åren uppkommit i trafiken på denna kanal samt rörelsen i Carlstads hamn, vill Utskottet tillika meddela följande ur de Utskottet tillstälfda handlingar hemtade uppgifter:
Farkosternas antal . . . .
Transporterade varor:
Stång- och tackjern samt andra jerneffekler .
Flankör och bräder m. m . limmer och bjelkar
Sill och salt samt spanmål .
Under år 1840. 955 st.
Under år 1850.
1,507 st.
Under år 1856. 2,310 st.
Hamn- och slussalgifter 58,327 skepp. 72,865 tolfter 878,164 st. 42,234 tunnor 10,347 R:dr 33,572 skepp. 33,428 skepp.
4,099 tolfter 46,482 tolfter 15,748 st. 8,341 st. 19,700 tunnor 15,853 tunnor 3,985 R:dr 5,393 Ridr Då den under sednare lider i närheten af Carlstad invid Wenern anlagda hamn och upplagsplats numera icke lemnar tillräckligt utrymme för den högst betydligt ökade trafiken derstädes, och då denna hamnplats afstånd från staden visat sig medföra känbara olägenheter för sjöfarten till och från nämnde stad, anser Stats-Utskoltet visserligen anläggningen af en större och ändamälsenligare samt närmare staden belägen hamn vara ett företag, hvars utförande med bidrag af allmänna medel hör understödjas; men som den lilliga rörelsen, isynnerhet sedan hamnen erhållit ett annat för densamma vida beqvämligare läge, bör genom inflytande hamnafgifter bereda ansenlig inkomst, hvaraf således torde kunna påräknas erforderlig tillgäng för återbetalningen af de till denna hamns anläggning erhållna Statsmedel, så svnes nu ifrågavarande Statsbidrag endast böra af Rikets Ständer beviljas i egenskap af lån med bestämd äterbetalningsskyldig het.
Vidare anser Utskottet, att staden Carlstad, i likhet med andra stapelstäder, till hvilkas hamnbyggnader bidrag af allmänna medel vid sednare Riksdagar blifvit bevil - 54 Stals-Utskottets Utlåtande N:o 158. jade, bör, emot åtnjutandet af det för hamnbyggnaden derstädes anvisade statsbidrag och emot rättighet tili hamnafgifternas uppbärande, åtaga sig ansvarigheten lör och bestyret med verkställigheten och framtida underhållandet af den med detta statsbidrag afsedda hamn- och kanal-anläggning.
Utskottet får alltså hemställa, 37: o alt Rikets Ständer, med anledning af den i Kongl.
Majds högstberörde nådiga skrifvelse gjorda framställning om statsbidrag för anläggningen af en hamnbassin invid Carlstad samt en kanal med tillräckliga dimensioner derifrån till Kaniké-näset vid Wenern, måtte bevilja nämnde stad ett lån å Etthundra tusen Riksdaler R:mt emot skyldighet att utföra detta företag och framgent underhålla sagde hamn- och kanalbyggnad; börande staden derföre ega alt uppbära de hamnalgifter, som. enligt gällande, af Kongl. Maj:t fastställd, taxa skola erläggas.
I händelse det. nu föreslagna lån varder beviljadt, torde i afseende på lånemedlens utbekommande, användande och återbetalning samma stadganden böra tillämpas, som för andra till likartade företag erhållna låneunderstöd vid denna riksdag varda meddelade.
Med anledning af väckta motioner om ett anslag af 100,000 R:dr B:ko för sluss- och kanal-anläggningar pirål Klur-elfoens vattenfall vid Forshaga och Dejefors, beviljade Rikets sednast församlade
Ständer dertill ett lån å sagde belopp, till utbekommande hvaraf dock del bolag, som redan löre sednasle Riksdag bildat sig fördelia företags utförande, först i slutet af Februari månad uästlidel år anmälde sig hos Fullmäktige i Riksgälds-konloret: hvarefter hela lånesumman i medlet af nästföljande månad till samma bolags Direktion utanordnades.
Sedan det beviljade Statsbidraget sålunda erhållits, ingick Direktionen, i Augusti samma är, till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, alt, på det bolaget matte blifva försatt i tillfälle tillvägabringa den för Wermland särdeles vigtiga och nyttiga kommunikationsled, lör hvars åstadkommande o mförmäld a sluss- och kanalanläggningar mäste företagas, Kongl. Maj:t täcktes utaf da befintliga eller framdeles tillgängliga medel anvisa eli ytterligare statsbidrag af åtminstone 100,000 R:dr B:ko, att i egenskap af anslag utan återbetalningsskyldigbet utgå till dessa anläggningars fullbordande.
Till stöd för den härom gjorda och genom Kongl. Maj-.ls Nådiga skrifvelse af den 11 November sistlidet år (införd under N:o 19 i lista samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller) Rikets Ständer meddelade anhållan har ofvanbemälde
Direktion anfört: att kostnaderna för kanal- och slussanläggningarne blifvit uli de för flera är sedan uppgjorda och af Kongl.
Maj:t fastställda arbetsplanerna beräknade lill 206,283 R:dr för kanalen och slussarne vid Dejefors och Stats-Utskottets Utlåtande N:o 'IBS. 55 till 94,377
Ridr lör enahanda arbeten vid Forshaga, eller till ett sanunanlagdt belopp af 300,060 Ridr Biko ; men att, enligt Distrikt-chefen Majoren Lilliehöiiks under sistlitlne års sommar uppgjorda beräkningar öfver den förhöjning i denna summa, sorn de i sednare tider högt stegrade priserna å dagsverken och malerialiei; föranledde, skulle derutöfver erfordras för arbetena vid Dejefors 42,741 Ridr och vid Forshaga 47,867 Ridr, eller tillsammans 90,608 R:dr B.ko; hvadan och dä, enligt bolagets räkenskaper, de redan nedlagda kostnaderna utgjorde vid Dejefors 12,028 R:dr och vid Forshaga 78,297 R:dr, den återstående kostnaden således skulle uppgå på förra stället till 236,995 R:dr och på del sednare till 63,947 Ridr, eller för hela företaget till 300,942 Ridr B:ko.
Enär nu bolagets tillgångar, bestående utaf ofvanberörde länesumma samt aktiegarnes till samma belopp bestämda tillskott, och utgörande alltså sammanräknadt 200,000 Ridr
B:ko eller afdrag af hvad häraf blifvit utgilvit, blott uppginge till 109,675 Ridr, skulle 191,268 R:dr, eller, med tillägg af expropriationskoslnaden vid Dejefors, minst 200,000 R:dr B.ko lättas för företagets utförande.
Sedan Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader i ämnet blifvit hörd, har Kongl. Majit funnit för godt till Rikets Ständer öfverlemna detta ärende, på del att Rikets Ständer måtte komma i tillfälle pröfva, huruvida ytterligare så beskalfadt Statsbidrag, som under sednasle
Riksdag beviljades för ifrågavarande sluss- och kanal-anläggningar, må, i anseende lill de uppgifna omständigheterna, derför anvisas.
Uder åberopande af ej mindre de i olvanberörda underdåniga ansökning uppgifna förhållanden än Rikets sednast församlade Ständers Stals-Utfckotts yttrande, angående det för samma företag då . ifrågaställa stats-anslag, hvilket yttrande innehöll: alt detta företag borde å statens sida kraftigt understödjas, men att Utskottet, med hänsigt till de mänga andra utgifter, för hvilka statens medel vid dåvarande