Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om det härvid, å ena sidan, måste medgifvas vara med sträng rättvisa Öfverensstämmande, att de ränteöfverskott-tagande hemmanen genast komma i åtnjutande af förhöjningen, såsom Riksdagsfullmägtige från Blekinge jemväl yrkat; lärer dock, å den andra, icke höra förbises, att, på sätt den Kådiga Skrifvelsen innehåller, det närvarande missförhållandet emellan ränteheloppen och rustningskostnaden vållats af tiden och ett försämradt mvntvärde, samt derföre bör af liden botas, utan våldsam inverkan, hvarken på eganderätten eller på hemmanens bestånd; alt, likasom, vid fastighetsköp i allmänhet, de fasligheterne åtföljande besvär inverka på köpeskillingarne, har ock det olika förhållandet med Blekingska hemmanens ruslnings-skyldighet på de för hemmanen betingade köpevilkor haft ett sådant inflytande, att köpeskillingarne blifvit för hemman med rustning öfver räntan, med afseende å det otillräckliga vederlaget af lillskottsräntan, nedsatte, men ökade för hemman med lägre rustning än räntan, i anseende till förmonen alt få utgöra ränte-ålersloden med en ringa penning; samt att följaktligen, i händelse alla ifrågavarande hemman genast skulle åläggas att i rustningen deltaga lika, det förhållande i sjelfva verket inträffade, att en del åboer utan vederlag åtkomme, förmonen af en ränle-förhöjning, som drabbade andra åboer, hvilka för samma förmon utgifvit lösen.
Det vore således, i Utskottens tanka, billigast, att icke låta det nya förhållandet inträda förr, än efter en viss lids förlopp, hvilken, med afseende å den redan förflutna tiden, ifrån det frågan härom väcktes, synes 20 Stais- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Utskottens Betänkande N:o 43' lämpligen kunna bestämmas till hälften af hvad Kongl. Majit i Nåder föreslagit.
Utskotten, som ej finna något binder möta, att ju de vid 1826 års Extra Roteringsjemkning i Blekinge tillkomne circa 25 nja Ordinarie
Båtsmans-numer må disponeras till understöd för Båtsmanshållet i provincen, få alltså tillstyrka Rikets Ständer, att för sin del besluta och bifalla: att Riket nu och framgent bibehåller de i5oo IndelningsBåtsmän, som Blekingska provincen hittils uppsatt; att Indelnings-Verket till sina hufvudgrunder och dess rätta tillämpning återföras så, att tillskotts-räntetagare framdeles komma i åtnjutande af sina räntor, till det belopp, som efter markegångs-förvandling motsvarar den effectiva rustning, de för räntorne proestera, men öfverskottsgifvarne likväl åtnjuta
Tio års ytterligare anstånd med ränteförhöjningen oell derjemte skälig lindring i räntebeloppet, der hemman befinnas deraf mera betungade, än andra med dem jemngoda i orten; samt att, till betäckande af den brist, som för räntetagarne, förmedelst berörde lindring, uppkommer, må, jemte Kronans behållna Indelnings-öfverskotls- eller reserv-räntor, användas de i Kongl. Majits Nådiga Proposition omförmälde circa 25 nya Ordinarie Båtsmansrotar, att från och med nästinstundande år komma den gamla Båtsmans-indelningen till godo; och lärer i öfrige ämnen, i anledning af den Nådiga Skrifvelsen, något utlåtande å Rikets Ständers sida icke erfordras, Stockholm den 21 Nov. i 834* (Reserva lion af Riksdags-fullmägtigen Olof Mänsson från Blekinge, som ansett det i Betänkandet föreslagne förändrade liqvidations-sält af öfverskolls-räntorne genast böra taga sin början.
STOCKHOLM, hos B. M. Bbedbeeg, 1834. • • ■' ... 'v■ Statt- samt Allm, BesVj och Öecon.-XJts}:, Betänkande W:o 44 1 ^T;o 44. c'i:. * • . Antorn lill Exp. Ulst. den 28 NoV.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om indragning, helt och hållet, eller till en del, af tjenstår vid skogs- och jägeri-staterne.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet hafva i förevarande ämne serskilde motioner blifvit väckte af Riksdags-Fullmägtige Daniel Danielsson från Örebro Län, Per Nilsson lian Christianstads, Peter Persson Irén Jönköpings, Gustaf Appelqvist från Blekinge, Olof Olofsson från Östergöthlands och Anders Svensson från Hallands Län, af innehåll, att sedan Kronoparken' och Allmänningar numera blifvit till större delen reglerade, åt enskilde personer upplåtne, eller å hemmanen fördeide, samt, till leijd af Kongl, f örordningen den 28 Oetober i83.o, ekeskogen å Kronoskalte-jord äfven blifvit från Kronan inlöst; så vöre både Öfver-Jägmästare samt skogs- och jägeri-betjeningen öfverflödige, enär tillsynen å boställs- och kronohem mates skogar, äfvensom å jagllagarnes efterlefnad, kunde åt Kronobetjeningen uppdragas; x anledning hvaraf och till beredande af besparing för Statsverket af mera än 11,000 Rdr B:co årligen, som för närvarande uti indelLe räntor, spanmål och contante penningar lii! skogs- och jägeri-staterne utgå, oberäknadt den mängd boställen och lägenheter ifrågavarande tjenstemän innehafva, Motionairerne föreslagit, att berörde Stater måtte, allt efter limande afgång, upplösas, deras löner och räntor lill Stats-Yerket indragas samt deras boställexi och oskattlagde lägenheter, sedan desse sistnämnde blifvit till hemman skatllagde, utarrenderas eller lill skatte försäljas; vid hvilket förslag en äl otio nair ansett undantag böra ega rum, i afseende på Kronoparken .och odelade Allma 11- ningars tillsyn och bevakning, derföre ifrågavarande tjenstemäns bibehåilande, dock till så inskränkt antal som möjligt, förmodats vara -nödigt. 1 -i H Desse motioner, af hvilka Daniel Danielssons blifvit till Utskottens gemensamma behandling, men de öfrige endast till Oeconomie-CJtskottet remillerade, hafva Utskotten i ett sammanhang till pröfning företagit, dervid det icke undfallit Utskotteus uppmärksamhet, att dej föränBihf till R, St, fröt, 1834. 4 Sami. 1 Afd, 1 lotie Häftet, Statt- samt Allm.
Bese, cch Oecon.-Uish.
Betänkande N:o drade förhållanden, som med Kronoparker och Allmänningar jemte dispositions-rätten öfver ekeskogen tid efter annan inträffat, påkalla en reorganisation af skogs- och jägeri-staterne.
Län finnas icke Kronoparker eller Allmänningar, och skogs-beljeningens åtgärder äro der, sedan ekeskogen å Krono-skalte-jord nu mera blifvit från Kronan inlöst, hufvudsakligen inskränkte tili uppsiglen öfver boställs- och kronohemtnansskogar, jemte det nämnde tjenstemän, i egenskap af jägeri-betjening, ega tillse jagtlagarnes efterlefnad.
Det vill synas, som skulle i sådane orter förrbemälde tjenstemän antingen kunna nfskaffas och deras få qvarvarande åliggandan öfverflyttas på Kronohetjeningen, eller åtminstone en högst betydlig minskning i deras antal ega rum; så mycket angelägnare, som tillfällen till åtal och deraf följande inkomster af bötes-andelar nästan försvunnit, hvarigenom denne å k 1 aga re-pers o nal, sällan så lönad, som för dess bergning varit nödigt, än mera blottslälles för armod, hvilket utan tvifvel hitintills ofta föranledt de missbruk, som från flera landsorter öfverklagas, och som beröfvat desse tjenstemän alltför mycket af det förtroende och anseende, hvarförutan ett kraftigt handhafvande af förbudslagar icke lärer kunna förväntas.
Å de Kronan bebållne eller ännu odelade Parker och Allmänningar torde deremot en tillräcklig och lämpligt aflönad bevakningspersonal vara oumbärlig, så vida en ändamålsenlig skogshushållning vill påräknas; men då Utskotten ej äro i tillfälle att ingå i pröfning af alla de serskilde olika förhållanden, hvilka vid en förändrad reglering, i om förmälde afseende, måste komma i betraktande, eller anse en sådan pröfning af Utskotten lämpligen kunna företagas, finna Utskotten sig böra på det sätt understödja Motionairernes förslag, att Utskotten / vördsamt tillstyrka Rikets Högloflige Ständer att hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, det en förnyad organisation af ifrågavarande Tjenstemanna-Stater mätte verkställas och dervid all den indragning och minskning i personal iakttagas, som Kongl. Maj:t med vården om Kronans enskilde skogar och öfrige omständigheter i Nåder finner förenlig..
Hvilket dock till Rikets Högloflige Ständers närmare pröfning vördsaint öfverlemnas.
Stockholm den a8 November 18,34- Stats- tamt Allm.
Utlåtande Nto 45. 3 N:o 45.
AnLem till Exp. Utsk. den 28 Nov.
YtterligareUtlåtande, i fråga om lindring uti den, hemmansegarne i Jemtland åliggande roterings- och rustningsskyldighet Utskottens i detta ämne afgifna Betänkande, N:o 29, som vunnit Högvördige Preste-Slåndets och Hedervärda Bonde-Ståndets bifall, har deremot af de a:ne öfrige respective Riks-Stånden blifvit återremitteradt, på grund af gjorde armärkningar: a) hos Högloflige Ridderskapet och AdeJn: 1:0 af Herr von Törne} som åberopat sin vid Betänkandet fogade reservation, hvaruti anföres, att det för Utskottens förslag om nedsättning i Jemtlands Regementes styrka nyttjade skäl, att all rotering borde grundas på jordens värde, och icke till vägabringas genom penningebidrag från Rikets öfrige invånare, vore gällande, om ny rotering skulle verkställas, men icke lämpligt till närvarande fall, der fråga ej vore om annat än en interims-åtgärd under kort tid, intill dess 113^ hemman kunde hinna roteras, då bidraget upphörde; att ett bidrag till Jemtlands Rust- och Rotehållare, som Utskotten tillstyrkt för en lid af högst 3 år, i fall Regementet nedsättes, vore mer behöfligt,J om någon nedsättning icke sker; och att, då Kongl. Majit bestämdt afslagit en sådan nedsättning, samt bägge Stals-Magternes bifall fordrades för åstadkommande af ändring i Indelningsverket, följde deiaf, att", örn Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition icke bifalles, vunnes ej heller någon lindring för det Jemtländska folket, hvars bergning och räddning från undergång berodde på denna frågas afgörande; 2:0 af Friherre Boije, hvilken, efter att hafva granskat förhållandet med Jemtlands rotering och rustning, ifrån dess första uppkomst, hufvudsakligen förklarat, att enär provincen, så väl i följd af contract söm Kongl. Brefvet den 2 October 1806, egde rätt att i roteringskostnaden komma till likhet med Rikets öfrige provincer, borde frågan behandlas efter sin natur af contractsfråga, men icke förvexlas med en mililair administra tionsfråga; hvarföre Friherren ”önskat, att Utskotten ville gå till roten ’af provincens klagan samt derefter tala rent språk och föreslå Ständerne, ’att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det, utan hinder af de 4 Stalt, sami Allm, Besv. och Öecon.-UtsJi. Utlåtande N:o 45. ”mellankomne besluten, frågan mu ål er få sin ursprungliga natur af eon”tractsfråga och såsom sådan varda behandlad;” 3:o af Friherre Kantzow, sorn gillat förstadelen af Utskottens förslag,
eller angående Jemtländska rustningens och voteringens jemnande till likhet nied densamma i det öfriga Sverige; men deremot yrkat, att något Statsanslag, på sätt Utskotten tillstyrkt, icke mätte beviljas, enär detsamma vöre olämpligt och allenast tjenande att fördröja roleregleringen; 4:o af Herr Stuart, som anmärkt, dels att vid en ny rotejerckning i Jemtland, till likhet med hvad i andra provincer eger rum, bör fästas afseende ej mindre å- provincernes alla öfriga skyldigheter och onera,relativt lill hemmanens förmåga att dem utgöra, än ock å roteringskostnaderties olika belopp; dels att, i händelse något Statsanslag, i och för ifrågavarande ändamål, skulle egarnm — hvilket Talaren likväl beslridde —■ vore nödvändigt, att Utskotten bestämde, om detta anslag skulle utgå från RiksgäldsContoret eller uppföras på 3:dje Hufvud-'! iteln.
Med de 3:ne sistnämnde dalarne bni- Herr Dalman, Wilhelm Fredric, sig förenat, hvaremot Friherre Cederström instämt med Herr von Törne, och har Herr Gunther yttrat, alt det af Utskotten tillstyrkte anslag af 4»ooo
El dr årligen borde beviljas, icke blott för 3 år, utan ända till dess roterings-jemkningen hunnit fullbordas, hvilket ej kunde påräknas inom en sådan tid. b) Inom Vållojlige Borgare-Ståndet: ilo af Herr Rubin, hvilken ansett, alt nyssnämnde årliga anslag borde lilga, äfven om någon nedsättning i Regementets styrka icke varder af Kongl.
Majit medgifven; 2:0 af Herr Ekstrand, som deremot instämt i Herr Prosteri Åstrands, vid Betänkandet fogade, reservation, innehållande, att då, efter de undersökningar, som föregått dea föreslagna jemkningen, Jemtländska roteringen borde innan i835 års slut kunna verkställas, vöre merberörde anslag obehöflig!; 8:0 af Herr Hessle, som likaledes ansett, att något Statsanslag icke borde ega rum.
Hvad sålunda förekommit hafva Utskotten öfvervägat, och funnit, att både billigheten och lätt visan af Jemtländska roteringens bringande lill likhet med hvad som eger rum i det öfriga Sverige blifvit ej mindre f Betänkandet än uti Rikets Ständers å förra Riksdagen i ämnet aflåtne Siats samt Allm.
Be sv. och öecon.~ Utsi:.
T] tlåtande N;o ^5. 5 ubderdåniga skrifvelse, sorn i Be länkande t åberopas, så fullständigt utvecklade och ådagalagde, att Utskotten anse något i afseende derå icke vara af t förändra eller tillägga; äfvensom, då roteringskostnadernes olika belopp i olika provincer lärer bero på hemmanens beskaffenhet samt tillgången på torplägenheter ål manskapet, och, efter Utskottens förslag, hemmanen» godhet skall vid den nya rolejemkningen i Jemtland afses; så torde, hvad i denna del blifvit anmärkt, jemväl böra förfalla.
Beträffande anmärkningarne, rörande det af Utskotten tillstyrkte anslag; få Utskotten erinra, att, på sätt Betänkandet äfven utvisar,, den nuvarande roleregleringen i Jemtland endast blifvit för en tid af 8 år, räknade från r8?.S års början, af Rotéhåliarne antagen, och således tilländalöpor med år i835, samt att, enligt &o §.
Regerings-Formen, någon förändi ing i Indelningsverket icke kan ega ram utan bägge Stats-magterneS bifall.
I händelse nu Kongl. Maj:t, uppå en förnyad underdånig anhållan, ic* ke samtycker lill Jemtlands roterande i likhet med Sveriges öfriga provincer, kommer, i Utskottens tanka, någon annan rotering ellers rustning icke att af Jemtland utgöras, än den, som, efter i68p års Contract, ålåg samma province, eller att hålla iooe man, befriade från commendering utom provincen; och i detta fall har något bidrag å Statens sida, till lindring i Jemtlands rustning och rotering, icke blifvit ifrågasatt, samt lärer ej heller böra ifrågakomma.
Om åter den förut begärda oell nu ytterligare föreslagna rotejemkningen vinner bifall, så inträffar, att densamma icke kan komma lill verkställighet på samma lid eller med början af år 1836», då Contractet om den nuvarande interims-rögleriirgen går till ända.
Att för den korrla tiden emellan sistnämnde Contracts slut och den nya jemkningens början låta en återgång ske till det första Knektecontractety har förefallit Utskotten olämpligt, dels i anseende till det täta ombyte af roteringssätt, som derigenom uppkomme och ej kunde annat än vara af ofördelaktig verkan för provincen, dels ock enär Jemtländska styrkan, i sådant fall, cj kunde under nämnde lid påräknas till Rikets försvar i allmänhet, Utskotten, sorn derföre trott, att den nuvarande regleringen bör fortfara intilldess nya jemkningen hunnit verkställas, hafva, enär sådant icke kan utan ersättning fordras, tillstyrkt ifrågaslällde årliga anslag af 4°°°
Rdr, hvars beviljande utöfver den föreslagna tiden af högst 3:ne år, från i836 års början, icke synes behöfligt, då med visshet bör kunna antagas, att den nya jemkningen inom nämnde tid kan lillvägabringas; lärande an - 'Q Stals- samt Allm.
Betänkande N:o få. slaget, såsom tillfälligt och sedan Riks-Statens 3:dje HufvudTitel nu mera är uppgjord, böra af Riksgiilds-Contorets medel utgå.
Efter att sålunda hafva besvarat de framställde anmärkningarne, få Utskotten, ■vidhållande hvad i Betänkandet N:o 29 är ytlradt oell tillstyrkt, hemställa, att Hösloflige Ridderskapetoch Adeln samt Vällollige Bor gare-S tdndet måLr.e om bitall till samma Betänkande med de öfrige respeclive Riks-Stånden sig förena; samt att derjemte beslutas md, att det tillstyrkte anslaget till Rote- och Rusthdllarne i Jemtland af 4000 Rdr Banco ärligen i högst 3:ne dr, frän och med *336 drs början lör af Riksgälds Contorets medel till Stat s-Verket utgå, Stockholm den 28 Nov. / 834.
Ankom till Exp. Utsk. den 28 Nor.
Betänkande, angående sättet för utgörandet af städernes inqvarteringsbesvär samt en jemnare och rättvisare fördelning deraf, Efter erhållen remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse i detta arn1 ne (N:o 57) bär Stats-Utskottet gemensamt med Allmänna BesVärsoch Oeconomie-Utskottet, lill hvars befattning ärendet jemväl ansetts höra, detsamma lill behandling företagit: hvarvid de förenade Utskotten ansett nödigt, att försl i korrthet redogöra för de åtgärder och beslut, som å föregående Riksdagar blifvit i frågan vidtagne; i hvilket afseende Utskotten få anföra: att Rikets Ständer, vid Riksdagen 1810, uti aflålen underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:t, yttrat sig vål anse, å ena sidan, öfverensstämmande med rättvisa och en jemn fördelning af skyldigheter medborgare emellan, att invånarne uti de städer, hvarest garnisoner voro förlagde, icke ensamme borde vidkännas kostnaden af en anstalt, som i sin moa för Statens och alla dess medlemmars säkerhet vöre vidtagen; men afven, Stats- sanU Allm.
Besv, och Occon..
Betänkande N'.o 46. å den andra, betänkligt, att, i Rikets invånares genom krigets olyckliga följder iråkade utblottade ställning, tillstyrka någon ny tunga eller några nya pålagor, hvaremot Rikets Ständer trodde det öfverklagade inqvarteringsbesväret lämpligast kunna afbjelpas derigenom, att i de städer, hvarest ständig garnison vöre förlagd, på Statens och det allmännas bekostnad så vidt och så fort dess tillgångar medgåfvo, Casernbyggnader, lämplige och tillräcklige för ändamålet, blefvo anlagde och underhållne; och framställdes derjemte den underdåniga anhållan, att, till lättnad i de onera och ulskylder, som med inqvartering af Ca vallerie framför den af Infall terie äro förenade, stall och andra till magasin och förvaringsrum för fourrage m, m. erforderlige luis, i de Städer, der cavalleric-trupp i garnison eller ståndqvarter vore förlagd, genast, på Statens, bekostnad. mätte varda anskaffade; att, då ärendet sedermera vid 1823 års Riksdag föiekorn, Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse,, anhållit om en undersökning angående inqvarleringsbesväret till sina grunder, och om utarbetande af förslag
Lill dess jemuare fördelning; med underdånig begäran derjemte, att emedlertid, af de till försvarsverket i allmänhet hörande medel, lämplige och tillräcklige casernbyggnader mätte blifva anlagde och underhållne i de släder, hvarest ständig garnison funnes, så vidt och så fort Kongl.
Majit dertill funne tillgångar, samt alt i de städer, der cavallerie-trupp vore stationerad, stall, magasin och förvaringsrum för fourrage m. m., i mon af tillgångarne mätte, på allmän bekostnad, varda anskaffade, så att 1809 och 18ro årens Riksdagsbeslut i denna del,, så fort möjligen ske kunde, måtte vinna verkställighet; att, sedan Kongl. Majit, efter inhemtände af Krigs-Collegii och StatsContorets Utlåtande, och med tillkännagifvande af hvad derigenom, blifvit utredt, Lill Rikets å förra Riksdagen församlade'
Ständer öfverlemna t att för inqvarteringsbesvärets jemnare och rättvisare fördelning; äffi hittills, bestämma de grunder, Rikets Ständer för godt funno; hafva Rikets:
Stän der uti skrifvelse (jNio 342), med uppskjutande af ärendet, för hvars fullständiga behandling ålskillige förberedande åtgärder i administrativ' väg erfordrades, till Kongl.
Majit i underdånighet hemställt, om icke den åsigt i ämnet, sorn förut af Rikets Ständer vid 1809 och i8a3 årens Riksdagar blifvit yttrad, finge, såsom grund för inqvarteringens framtida reglerande, antagas, och, i ölverensstämmmelse dermed, uttryckligen bestämmas: att städernes inqvarteringsskyldighet till de i ständige garnisoner 'B Slats- samt Allm.
S'sv. och Oecon.- TJltk.
Betänkande N:o 46. förlagde trupper för fram tiden måtte inskränkas lill förbindelsen att förse befäl och manskap med så kallad service eller sängkläder, ved och ljus; att caserner oell nödige boställsrum i de garnisonsorter, der sådane ej redan fannos Kronan tillhörige, alltså måtte komma att för Kronans räkning inköpas eiler uppföras, så fort Statens tillgångar sådant medgåfvo; och att, då inqvartering af cavallerjetrupp jemväl medförde behofvet af stall- och magasinsr.um för fourrage-persedlar, utan att någon förbindelse för sliiderne, att sådane lägenheter utan ersättning tillhandahålla, kunnat i äldre eller senare Författningar anträffas, städerne skulle ifrån en dylik skyldighet genast, eller så fort ske bunde, varda befriade; men intill dess en sådan anstalt kunde hinna vidtagas, skulle, med inqvarteringehs utgörande, såsom hittils, förfaras; och förbehöll o sig Rikets Ständer, att, efter erhåilne nödige upplysningar, vid denna Riksdag slutligen pröfva, och för sin del bestämma den ytterligare lindring i servicens anskaffning och underhållande, som möjligen kunde komma att beviljas de städer, hvilka Lafva garnisoner, antingen genom tillökade loJngs-medel, genom andra .städers bidrag eller genom allmänna beviilningen; begärande Sländerne, till beredande af en sådan förbättrad reglering, att ‘ project måtte upprättas till en efter nuvarande tids fordringer lampad Inqvarterings-Ordaiing så väl för Stockholms stad, sorn öfrige städer i Riket, inom hvilka garnisoner vore eller kunde blifva förlagde; att från Rikets städer måtte infordras: 1:0 ett uppå tiltlar summariskt uppstälidt sammandrag öfver hvarje stads af Staten erhåilne förläuingar och förmoner samt derföre bestämda vilkor och ändamål, utvisande den verkliga behållningen på det liela, under hvartdera af de fem åren 1824 — 1828; 2:0 specifikt förslag, innefattande en jemförelse emellan inqvarteiingens belopp, å ena, och de, i och för inquarteriugen, bestridda utgifter, å den andra sidan, så väl för livartdera af berörde tern år serskildt, som i medeltal lör dem alla; och 3:o bestyrkte afskriften af sådane ännu gällande contract eller öfverenskommelser, som emellan hvarje stad och dess garnison blifvit träffade om sättet och yilkoren för inqvarteringens utgörande i penningar; — att undersökas måtte huruvida icke en eller annan stad, i äldre eller senare tider, fått, utom den såkallade Tillöknings-tolagen, hågra inkomster, donationer af jord eller andre förmoner sig tillagde,
till lindring i inqvarterings-besYäret; t— samt att specifika uppgifter å garnisonens styrka - Stats- samt Allm.
Visk, Betänkande 2V:o 46. kn tili befäl oell manskap inom hvarje stad måtte upprättas, derjemte upplysande sättet, huru garnisonen nästföre denna Riksdags början vöre inqvarlerad; hvilka Kronan tillhörige byggnader inom hvarje garnisons-ort redan funuos att tillgå, eller oundvikligen derutöfver erfordrades för inrymmande af garnisonen tillhörige och till inqvartering berättigade personer af alla grader; om redan uppförde, städerne eller private tillhörige, tjenlige byggnader dertill kunde få köpas, samt i sådant fall, till hvad pris; oeh borde, i händelse byggnad för Statens räkning ej kunde undvi* kas, ritningar och kostnadsförslag dertill bifogas; hvarjemte Sländerne anhöllo, att de i Götheborg, Malmö, Ystad och Helsingborg, uppå deras enskilda bekostnad uppförde caserner, stallbyggnader och magasinsbus måtte bcsigligas och värderas, samt bestämda uppgifter infordras å den Summa, emot hvilken hvarje serskild byggnad kunde till Staten Öfverlåtas.
Uti ifrågavarande Nådiga , Skrifvelse har Kongl. Majit, med bifogande af Kongl.
KrigsCollegii och StatsContorets underdåniga utlåtanden jemte dertill hörande bilagor och öfrige handlingar, lill Rikets Ständers egen pröfning i Nåder öfverlemnat att bestämma grunderne för inqvarteringsbesvärets jernnare och rättvisare fördelning, samt dels fästat Rikets Ständers uppmärksamhet a olämpligheten af nybyggnad eller inköp för Kronans räkning af hus och lägenheter, att begagna för garnisonernes inqvartering, dels i Nåder Sig yttrat angående ett upprättadt och till Ständernas granskning jemväl öfvsrlemnadt förslag till ny Inqvarterings-Ordning för städerne utom Stockholm, dels ock förklarat, att, beträffande inqvarteringen för sistnämnde stad, hvarom genom senare Författningar blifvit regleradt, borde, för närvarande, vid nu gällande stadganden förblifva.