Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets afstyrkande å Särskildta Utskottets omförmälda förslag ; förmodande Utskottet att Högloft Ridderskapet och Adeln täckes i denna del med de öfrige Riks* Stånden sig förena. 7:0 PresteStåndet, att HofCancellern må ega särskildt inseende öfver RiksArchivet och Kongl.
Det torde utan tvifvel göra tillfyllest, ett från Grundlagen intet hinder möter för öfverlemnande! åt HofCancellern af en sådan uppsigt, hvarom åter något uttryckligt
Giundlags-stadgande icke lärer erfordras. 8 o Ridderskapet och At>eln, att 6 §.
Regeringsformen måtte omredigeras, med hänsigt till ordningen, hvari Föredragande StatsRåden blifvit uppstälde.
Då ingen anledning synes för handen, Ätt andra den Ordning, i hvilken Regeringsformen upptager SiatsSecreterarne, hvarom icke eller förr «n nu fråga varit vackt, och då JustitiajCancellern, såsom en tillkommen ny Föredragande, lämpligen bör sist ibland dem nppnämnas, hoppas Utskottet att Högloflige Ridde skåpet och Adeln skall täckas i denna, mindre mrgtpåliggande omständighet, sig efter MedStänden foga.
Constitutions-Ustkottets betånkanden, 535 Det af Höglo!].
Ridderskapet och ddeln uti 8 $. yrkande tillägg efter orden j ”dere t icke minst t re af dess,* med orden: "icke Föredragande," tillstyrker
Utskottet vörd-amligen, såsom främjande en större tydlighet.
Hvaremot Utskottet icke kan gifva anledning dertill alt orden: "Samtlige icke Föredragande StatsRåd må u hytas mot orden : StatsRudets samtlige
Leda möter, emedan StaisRådet ovillkoiliga sam 7 O manträdande in Fleno vid andra än det i 13 anvisade utomordentliga fall, icke synes nödigt eller med de Föredragandes trägna befallning förenligt.
Sedan alla de
Tre återremitterande
Stånden ansett betänkligt och olämpligt, att i Regeringsformen intaga den af Utskottet föreslagne Stats Råds Beredningen , räknar Utskottet för en skyldighet att, med frånträdande af samma förslag, tillstyrka Tlederv.
Det förtydligande Höglofl.
Ridderskapet och Adeln äskat, genom tillägg i 26 §. efter orden:
"JustitiaeStatsminisiern och minst Två,” af orden : icke Föredragan de, " äfvensom den af samma Stånd be»lutr»Ä förändring i 2" §. af orden : ’må utses,’* till orden : ”Konungen må nannia, ’ öfver] em nar Utskottet vördsamligen till da öfriga Respective RiksStåncens bifall. 336 Constitonutis- Utskottets Betänkanden.
Hörl< fl Rhhlers-kapetc och Ad Ins yr. leande, att i qQ . niette efter oirbn : "Civile Ämbetsmän inom Riket,” tillägga': "föredragande i Cam.nandomcd," kan bos de re andra Stunden d< stoivmidre af f t skottet understödjas, <-om ifråuavat amie lillätt" innebär en alldeles ny motion, Iivhitill icke ens från Särskildta Ui.-kottels Betänkande bemtats enledning.
Anmäi kningen mot den i 54 /•
J,lc,i tifeRåden För>l.it:«vis till,md i lindre väirliv ■ bet, torde Vallofl.
Borgare landet betiat;et J^ta med afseende å Med tåndens gillande åtgärd, förfalla.
Enär de T re återremittera».de tånden 'minil Chefen f.ir Tulblyreisen böra förses meri Kongl.
Maj ts r.årliga FuIImagt och innehafva förtroende Ämbete, tillstyrker vörrbamligen Utskottet en sådan ändring, medelst denna Ämbetsmans införande tili 55 § ; men bet t aflande Högh fl Ridder* skåpet och Adelns foi klarade tankat, att i namnrla §. ord: t:
"Stats örvabniigsDe partemenieii " bor utbytas mot 'StitsExjtedltionernn, " samt ordet; ”v nrleiSiåthillareii ’ utgå saknar Utskottet nog giltiga skäl att desse lorand» ingar till de öfriga RiksStåndens Lii all hemställa.
P4 ConstitutionS‘Utskottets betänkanden. 337
På sätt Höglofl.
BorgareStåndet vid 102 §. yttrat, föreslår Utskottet vördsamligen, att, i dess redactions-project, orden: ”af Arméens Flotta,’ må ändras till: 'af Kongl. Majus Flotta Slutligen och i följd af Höglofl.
Riksdagsordningen, tillstyrker Utskottet att i denna §. orden: ^Tjenstgörande StatsMinistrar, StatsRåd, ”JustitiaeRåd och Justitieombudsman,” må förändras till; ”StatsRådets och Högsta '•'Domstolens samtlige Ledamöter, äfven''sorn JustiticeOtnbudsmannen, m. m/* För öfrigt bifogas vördsamligen en provisorisk uppgift å de nu ytterligare tillstyrkta Grundlagsändringarne, med öppet rum för dem i 5 och 6 §. §.
RegeringsFormen, sorn ankomma på vidare behandling; förbehållandes sig Utskottet att, sedan Riksens Ständers Utlåtande i ämnet hunnit definitift beredas, få aflemna sådane fullständige Redactionsförslag, som vid nästa Riksdag må kanna med Ja och Nej besvaras.
S. Pre t. 3: eije Sämb 43- 338 Constitutions-Utskottets Betänkanden, !
Constitutions-Utskottets betänkanden. 339 Regeringsformen. § 5» StatsRådet skall bestå af - - Ledamöter hvilke äge rätt att alla der förekommande mål öfvervara, nemligen:
En Justitias-StatsMinister, som tillika alltid vare främste Ledamot af Konungens Högsta Domstol; en St3tsMinister för utrikes ärenderna, samt - - StatsRåd.
Af StatsRåden skola - - vara Föredragande nemi.:
En KrigsMinister för - - ärenden; en inrikes Minister för ärenden, som angå Näringarne, Allmänna hushållningen och Ordningen; en FinanceMinister för Cameral- och DrätselÄrenden; enEcclesiastiqueMinister för KyrkoÄrenden, derunder inbegripna mål, rörande Allmänna Uppfostran samt Helsö- och Fattigvården, och en JustitiaeCanceller, för Grundlags- och Justitice-är enden, med undantag eif frågor om Nåd i brottmål, hvilka af RevisionsSecreterare må föredragas. § 8.
Ej må Konungen fatta något beslut i de mål , hvaröfver StatsRådet höras bör, derest icke minst tre af dess icke Föredragande Ledamöter, jemte vederbörande Föredragande tillstädes äro.
StatsMiniatrarne och samlige etc. § 9* (Lemnad utan anmärkning.) § 10.
Innan ärenderna hos Konungen uti StatsRådet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhämtande från vederbörande Ämbetsverk) af den Förer dragande beredas, $ isingen anmärkning.) $ 2 6.
Då JustitiaeÄrenden inför Konungen {
StatsRådet föredragas, skola, jemte Justi. 34° Constitutions-Utskottets betcinkanden. tiasStatsMinistern och minst Två, icke Föredragande StatsRåd, samt etc. § 27* Justitia*Cancellern hvartill
Konungen ma nämna etc. $ 28.
(Ytterligare förändring afatyrkt.) §'34- (Likaledes.) § 35* StatsMinistern .... inrättade Verk.
Chefen för 'tullstyrelsen etc. §. §. 42, 43 och 99.
(Lemnade utan anmärkning.) § 102.
Denna Domstol, som RiksRätt kallas ■* Escadern af Kongl. May.ts Flotta etc, Constitutions-Utskottets Betänkanden. 341 §. §.
Riks dags-Ordningen. §. 29.
(Utan anmärkning.) §• 41* StatsRådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitieombudsmannen, kunna ej etc.
N:o 82* Ani?om den December 1O25.
Memorial till Riksens Ständer, rörande sättet för slutliga behandlingen af frågan om Allmänna BrandförsäkringsF erkets Länsrätt i Banken.
Sedan, med bifall till Stats - och BancoUtskottens hemställan, uti Memorial under 242 Constitutions-Utskotlets betcinkanden.
I\:o 623 af den 26 nästlidne November, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Viillofl.
BondeStåndet täckts uppdraga ät ConsdtutionsUtskottet filt, med Riksens Ständers rätt och i Deras ställe, bestämma sättet för slutliga behandlingen af den väckta frågan om Lånerätt i Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkringsverket, och således afgöra, antingen densamma må, enligt Höglofl.
Riddefskapets och Adelns samt Högvördige PresteStåndets tanka, förfalla, elier ock, efter Vällofl. BorgareStåndets och Hederv.
BondeStåndets, 'till förstärkta Stats- och BancoUtskotten hänskjutas, får ConstitutionsUtskottet vördsamligen förklara att, då 72 §.
Regeringsformen , hvartill 75 §•
Riksdagsordningen lemnar hänvisning, egentligen handlar om Bankens GrundFörfattningar och Riksens Ständers Allmänna Förvaltnings-föreskrifter, men den närvarande frågan om Lånerätt i Banken endast innebär och afser en Speciel Förvaltningsoch dispositions-detail, Utskottet finnér samma fråga, jemlikt berörde Riksdagsordningen §., kunna och böra förfalla.
245 Nto 83.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af Ridderskapets och Adelns återremiss på förslaget till ett tillägg i 56 jf. Regeringsformen.
Det förslag ConstitutionsUtskottet, uti Memorial under N;o 71 af den 11 nasti.
Regeringsformen, har från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit återförvisadt, med en för Ståndets gemensamma tanka förklarad anmärkning, syftande derhän att, till förekommande af misstydningar och tvister i framtiden, ordet: ”Önskningsmål,’’ måtte utbytas mot orden: ”de mål, hvar. °na 89 §• handlar.” ConstitutionsUtskottet
Unner val betänkligt att ordagrant tillstyrka denna förändring, enar önskningsmål kunna beredai äfven af andra Utskott än Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottet, och då dessutom 8g §.
Regeringsformen handlar icke blott om egentliga önskningsmål, utan ock om sådana, Rikets Styrelse beträffande ärenden, dem Konungen öfverlemnar åt Riksens Ständer att gemensamt med honom afgöra, och hvarvid förfares , såsom för Lagfrågor är stadgadt; men medlertid får, med anled - 344 Constitutions-TJ tskottets betänkanden. ning af återremissen, och för att gifva önskningsjmålen den i 89 §. använda benämning , Utskottet vördsamligen hemställa, om icke dess förra förslag vid 56 § Regeringsformen mätte omredigeras på följande sätt: ”Dock ir.å i de mål der Rik sens Ständer endast ega magt att besluta underdåniga föreställningar och önskningar , Utskotts först framstälda förslag genast af Stånden konna med ändringar antagas.
” '
Stockholm den xi December 1823.
Ankom den 17 December 3823.
Memorial till Riksens Ständer, tued yttrande om sättet till slutliga behandlingen af frågan rörande omsättningsbcloppet för DiscontLån.
Med bifall till BancoUtskottets den 9 dennes onder N;o 96 allåtna Memorial, i anledning af Respective RiksStåndens olika beslot om sättet till definitiva behandlin - gen Constitutions-TJ tskottets betänkanden.
345 gen af frågan rörande omsättningsbeloppet för DiscontLån, hafva Höglofl.
PresteStåndet och Hederv, BondcStåndet oppdragit åt ConstitotionsUtskottet att, med Riksens Ständers rätt och i deras ställe, afgöra, antingen ärendet må, enligt Ridderskapets och Adelns samt BorgareStåndets mening, förfalla, eller ock, enligt Preste- och BondeStändens hänskjotas till förstärkt BancoUtskott.
Efter den åsigt ConstitotionsUtskottet nyligen i ett annat mål framstält, handlar 72 §.
Regeringsformen, om Banqoens Allmänna Förvaltning, likmätigt de GrundFörfattningar som det af Riksens Ständer beror att stifta och npphäfva.
Här synes dock saken angå, icke något nytt Reglemente för Banqoen, icke ens någon ny Discontinrättning och Reglemente derföre, utan blott sådana partiella ändringar i det äldre Reglementet, hvilka tilläfventyrs skulle af BancoDiscontens utgrening i underlydande LåneContoir föranledas.
Då nu dessa tillfälliga och locala omständigheter icke oundgängligen medföra någon rubb ning af da förra omsättningsvilkoren; då tvärtom, det som gäller för ett helt, jemra! måste, så vidt möjligt är, tillämpas för Bihang tiil R, S, Frat. $:/Ljs Sami, /J4’ 346 Constitutions- Utskottets Betänknndert. delarne, och då dessutom det äldre stadgandets tillvaro gör umbärligt hvarje nytt, der RiksSlåndens pluralitet icke ansett detta sednare vara bättre, finner ConstitutionsUtskottet att, enligt 75 $.
Regeringsformen, närvarande fråga kan, och således äfven bör, förfalla.
Utdrag af Constitutions Utskottets ProtO' coll den 15 December 1823. S. D. Herr Professorn Doctor Munck af Rosenschöld, som varit skiljaktig från det beslut, hvilket innefattas i Memorialet N:o 84» uppläste nu en ReservationsSkrift, så lydande: ”Mot det af Constitutions-Utskottet nu fattade, på'1 en Pluralitet af 3 röster grundade beslut, reserverar .jag mig såsom rakt stridande både mot Grundlagens bokstaf och mening. 75 §.
Regeringsformen omnämnas, afgöras genom en Nämnd, enligt RiksdagsOrdningens 73 Jf.
Den fråga, Constitutions»Utskottets betänkanden. 347 hvilken nu af g
Stånd är remitterad till ComtitutionsUtskottet, och om hvilken 2 Stånd stadnat mot 2, angår det nya Reglementet för våra BancoDiscontVerk.
Ehuru detta Reglemente lill en del upptager hvad som är i det gamla stadgadt, så är det så mycket mer nytt, som, i enlighet med 32 Jf. Riksdagsordningen, vid hvarje Riksdag ett nytt Reglemente bör utarbetas, och sedan Banquens publicitet är besluten, ett nytt Reglemente icke kan annat än vid hvarje Riksdag författas.
Nu är af ConstitutionsUtskottet ifrå" gavarande punct förklarad förfallen.
Häraf kan uppstå den oformlighet att intet af Riksens
Ständer afgöres i afseende på om* sättnings-summan för DiscontLån, och att således intet vid denna Riksdag blifver stadgadt härom.
Ty hvarken det hela eller en del af det gamla Reglementet är numera ett rättesnöre för Bancoförvaltningens alla grenar, utan en fullkomlig nullitet, hvarföre ej möjligen frågan om afbetalnings-summan skulle, enligt Grundlageiy 248 Constitutions-TJtskottets betänkanderi. lunna afgöras, utan om något
Ständ frånginge sitt förut tagna beslut.
N:o 85- Ankom den 17 December j8£5* Memorial till Paksens Ständer, med för• slag till ett tillägg i 29 §.
Riksdagsordningen, Erfarenheten torde nogsamt hafva ådagalagt behofvet af en Skiljeman emellan Respective RiksStånden , när de stadna, 2 mot 2, i olika meningar, huruvida en slutligen beredd fråga bör, antingen förfalla, eller ock öfverlemnas till förstärkt Utskott.
En sådan befattning synes närmast tillhöra det Utskott» som eger i allmänhet att upptaga frågor om förldaringar af Grundlagar - Consbitutions-TJtskottets betänkanden.
249 na och särskilt att, i händelse Ståndens plu* ralitet ej kan derom förena sig, bestämma till hvilket Utskott ett mål må förvisas; och Riksens Ständer hafva jemväl, i flera, under innevarande Riksdag inträffade fall , behagat, med anledning af bg §.
Riksdags Ordningen, uppdraga åt ConstitutionsUtskottet, att afgörä öfver ärendets definitiva behandling.
Det är således både i analogie med ett redan befintligt Grundlags-stadgande och i öfverensstämmelse med dettas nödtvunget utsträckta tillämpning , som ConstitutionsUtskottet får, till Grundlagsenlig åtgärd vördsamligen framställa det förslag, att i sista momentet af ofvanberörda Riksdagsordningens 2g efter orden: ”till hvil ket Utskott uppkomna frågor och ämnen böra remitteras,” följande tillägg måtte inflyta : "eller huruvida de slutligen skola till förstärkt Utskott hänskjutas och Stånden ej m. m.” Stockholm den 13 December 1823. 35° Constitutions-Vtskottets betänkanden.
Ankom den 19 December 1823. försträckte ConstitutionsUtskottets Memorial ill Riksens Ständer, rörande förloppet af en anstäld votering.
Regeringsformen, rösta öfver nedanstående godkända Proposition : ”Den som vill att, enligt ConstitutionsUtskottets förslag, Land- och Sjöförsvarets ärenden skola i StatsRådet af en enda Krigsminister föredragas, röste Ja,” *’Den det ej vill, röste Nej.
Regeringsformen, att en KrigsMinister må föredraga Landförsvarets och en SjöMinister Sjöförsvarets ärenden samt, i följd deraf, genom 5 §. stadgas StatsRådspersonalens tillökning med En Ledamot,” hvilken votering, Grundlagsbehörigen förrättad, sålunda utfallit att, Constitutions-Utskottets Betänkanden. 351 vid Sedlarnes uppsummerande, befunnits gifna, sedan en casserats: TjuguSex Ja och FemtioTvå Nej.
Ankom den so December 1823.
Memorial till Riksens Ständer med Redactionsförslag till de af Betänkandet om en ny StyrelseVerkens reglering föranledda Grundlagsändringar, Enligt sitt åtagande, i Memorial af den 11 dennes, får ConstitutionsUtskottet härjemte vördsamligen öfverlemna såsom Riksens Ständers beredda, till nästa Riksdag hvilanda utlåtanden, fullständiga Redactionsförslag till de Grundlagsändringar och tillägg, hvilka blifvit af Särskildta Utskottets betänkande, om en ny StyrelseVerkens reglering föranledda.
Slockholm den 39 December 1813, 352 Constitutions-Utskottets betänkanclen.
Beredda förslag till Grundlagsändringar och tillägg , egande gemenskap nied ny reglering af S tyr else Verk: n. Re gerings-For.nen.
StatsRådet skall bestå af Fjorton Ledamöter, hvilke ege rätt att alla der förekommande mål öfvervara, nemligen:
En JustitiaeStatsMinister, som tillika alltid vare främste Ledamot af Konungens Högsta Domstol ; En Statsminister lör Utrikes ärendena, samt Tolf StatsRåd.
Ej må Fader och Son, eller två Bröder på en gång vara ständige Ledamöter af StatsRådet. v* 6.
Af StatsRaden skola Sex vara Föredragande, nemligen:
En Krigs Minister , för Landförsvarets ärenden; En Sjöminister, för Sjöförsvarets ärenden : En Inrikes Minister , för ärenden , som angå Näringarna, Allmänna Hushållningen och Ordningen; En FinnanccMinister, för Ca, me - Constitutions Utskottets Betänkanclen 353 merni - och Drätselärenden; En Ecclesia« stiqueMinister, för Kyrkoärenden , derunder innebegripna mål, rörande Allmänna Uppf ostron samt Hälso - och Fattigvården, och en JustiticeCänceller, för Grundlagsoch Justitiaeärenden, nied undantag af frågor om Nåd i brottmål, hvilka af Re. visions^ ecr eter are må föredragas.
Bland de öfrige Sex StatsRaden, hvaraf minst
Tre böra hafva förvaltat Civilt Ämbete, skall ett kallas Elof Canceller , och ega de särskilta befattningar, som i Grundlagarna vidare bestämmas. $ 8.
Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver StatsRådet höras bör, derest icke minst Tre af dess, icke Föredragande Ledamöter, jemte vederbörande Föredragande , tillstädes äro.
Stats Ministrame och samtlige icke Föredragande StatsRåd, der de icke laga förfall ega —» — — — — med flera af dylik be skaffenhet. § 9- Uti alla mål, som hos Konungen i StatsRådet förekomma, skall Protocoll förås. Bihant, dil Ä, S. Fr#t. jt 45. 554 Constitutions- Utskottets Retänkanden.
De tillst"desvarande StatsRådets
Ledamöler vare ovillkorligen förbundne — — «■ Såsom i 106 §. derom vidare stadgas. § 10.
Innan ärendena hos Konungen uti StatsRådet föredragas , skola de , genom nödiga upplysningars inhemtande frun vederbörande EmbetsF erk, af den Föredragande beredas. § lovin Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då, till ett utoönordentligt Statsråd, sarntelige StatsRådets
Ledamöterr framställe för dem — — —■ — —- som han för Riket r.yttiga*t linner. § 26.
Då Justhiaeärenden inför Konungen i StatsRådet föredragas skola, jemte JustitiaeStatsMinistern och minst 1 vå icke Föredragande StatsRåd samt Föredraganden , Tvä af Högsta Domstolens Ledamöter dem i allmänhet *r föreskrifven.
Constitutions-XJtskottets betänkanden.
355 S 27.
JustitioeCancellern , hvartill Konungen må nämna en Lagfaren och i Domarevärf nyttjad Man, äligge, utom hans befattning i StatsRådet, förnämligast att, såsom Konungens Högste Ombudsman, föra eller — som af Domare och Ämbetsmän begångna blifva. § 28.
Konungen eger att i StatsRådet — — — — men icke på deras börd.
Till Civila Ämbetsmän inom Riket och tili D omare , må sådane
Män endast nämnas, mm äro af den rena Evangeliska Läran. § 54- StUsMinistrarnes, StatsRåden och JustitiasRådcns
Ämbeten skola uppföras i Rikets Stat, och må „icke af någon tillika med annat Civilt Ämbete beklädas.
Råden ege lika anseende med de högsta, och JustiticeRåden med derintill närmast varande, militaira Arndetsmän. 35® Constituliofis-Utskottets betänkanden. § 35- StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, StatsRåden, Presidenten och Chefer för Colle gier eller i desscis ställe inrättade Werk, Chefen för Tullstyrelsen, Expedit tionsChefer i Statsförvaltnings Departementen ; Öfverståthällaren, Underståthållaren och PolitieMästaren i Hufvudstaden, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fältmarskalkar — om de finna sig dertill skäl ega. $. 42.
Skulle den olycka tima — — — skola samtlige StatsRådets
43* Gar Konungen i Fält, eller — —- — ftVrordne Han Justi ticeSbatsMinistern och Tre andre Ledamöter af StatsRådet, sorn. der icke ega k öredragande befattning, att föra Regeringen — —- — — ■■■ förhålles på det sätt som 8 §• stadgar.
Constitutions-TJtskottets betänkanden. 357 5 99- Riksens Ständers JustiticeOmbud^man må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens Nedre JustitiaeRevisionens — — — — — —• — ho 11 orn biträda då han det äskar. § 102.
Denna Domstol, som RiksRätt kallas, skall i sådant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea HofRätt, hvilken deruti före ordet, fyra de äldsta StatsRåd, Presidenterne uti alla Rikets Collegier, Högste
Maj. ts Flotta, fyra de äldsta Råd i Svea k! of Rätt, Två de äldsta Råd i Kammar Colle gium och Kammar Rätten, samt det äldsta Råd i hvarje af Rilets öfriga Collegier.
Då antingen JustitiaeCaneellern — — — — —■ om Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe det älsta Civila StatsRådet.
Denna Domstol ege — — —7 «■ —- återinsättande i Rikets tjenst. 358 Constitutions-TJtskottets betänkanden. § 106.
Finnér Urkottet af dessa Protocoll, att n gon StatsRådets
Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Ämbetsman, som i Commandomål — — — — utaf Konungen och Riksens Ständer faststäld varder. § 107.
Skulle ConstitutionsUtskottet anmärka — — — — Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oveld — — — Riksens Ständers pröfning underställas. Riksdags-Ordningen. / 2g. 2so
ConstitutionsUtskottet åligge att äska af dessa Protocoll att någon StatsRådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad föredragande, eller den Ämbetsman, som i Comman - Constitutions-TJtskottets Betänkanden.
359 domål — — — — Rikets sannskyl diga nytta, eller att någon Föredragande icke med oveld — — — _ Riksens Ständers pröfning underställas. §• 4*- StatsRådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, ä vensom Justitice Ombuäsmannen, kunna ej äte och stämma — men ej besluten öf vervara.
Jryckfi ihets-Förordningen. §• 2- K 4:0 I grund af hvad — — —- Nedre Justitiae/ieinsionert, Öfver- och UnderRälten m. m. Ex officio, J. D, Valerius.
Register öfver Tredje Samlingen aF samtlige RiksStSndens Protocoll, innehållande Constitutions-Utskottets Betänkanden.
A. Anledningar till anmärkning mot StatsRådet och StatsSecreterarne ; Utlåtande öfver dem. s. 122 — 148.
Anticipationer på följande årsanslag; anmärkningar derom. s. 117— 119.
Argus, och Argus den andre, indragne s. 139—158.
Aska, tillåten till utskeppning, s. 132 145* B.
Ben, djurs , förbjudna till utskeppning, s. 132 _ 145.
Berättelser, Revisorernas; Riksens Ständers Beslut om tryckning af dem , icke Kgl, Maj:t föredragna, s, 156 I58.
Bifall, vägradt, till Ständernas beslut af år 1818, att genom sina Revisorer granska vissa Fonder s. 124— '38.
SeLånerätt.
Böter, ersättning för dem, anvisade å extra Utgiftsmedlen. s. 131 — 144* C. Conrieren, indragning af den och förbud ■ för dess Redacteur, att vidare utgifva någon Tidning, s. 129 — 158- Creditivets, mindre, disposition för militaire utgifter ; svar på StatsUtskottels anmärkning dervid. s. 101, 107. 152 — 3 45* D. Deputerade till uppsigt öfver Grundlagarnes felfria tryckning , föreslagna, s. 14, 15.
Diarier, JustitiagOmbudsmannens ; utlåtande öfver dem. s. 82, 83.
Disconternes , Filial, skuldförbindelser, rörande sättet för slutliga Behandlingen af frågan om deras inlösen, s. 310 — 512.
DiscontLån, om sättet till slutliga Behandlingen af frågan om ; Utlåtande deröfver. s. 344, 345, 34.5.
En Ledamots särskilda mening, s. 344.
DjurLäkare, se Landshöfdingar.
Domstol, Konungens Högsta; Betänkande öfver Proposition, om försvinnandet af Konungens 2:ne röster i den. s. 213 217.
Bihang till R, S, Fröt. 31 eije Sami. 46. E. Ebersteinska Testamentet, Regeringens beslut derom, s, 132, 146, 160—163.
Ehrenborg, Friherre, StatsSecreterare för Kammarärenderne. s. 157— 169 Enkor, bibehållne vid sine aflidne Manners Pensioner på IndragningsStat. s. 136 , 147.
F. Fullmagt, contrasignerad , 3 Lön för Personer utan behörigt anspråk dertill; Utlåtande deröfver, s. 120— 122.
G. 'v' Granskning af StatsRådets Protocoller, fulländad ; Betänkande i anledning deraf; s. 152.
Grundlagar, Uppgift, på de, från förra Riksdagen hvilande Förslag till ändring af dem. s. 15 67.
Uppgift på godkände Förslag till ändring af dem. s. 83 — 98.
H. Hafre, 500 Tunnor, transporterade från Stockholm till Sundsvall, s. 151 — l43> Hafre , 500 Tunnor anbefalda att ur Ma gazinsDirection aflemnas till Konungens enskilda Disposition, s. 134- *43* Handlingar rörande FörsvarsVerket ; vägrad åtkomst Lill dem. s. '17. 140.
Horn, C. F. Se Anledningar till anmärkning. I.
Instruction, förslag af tillägg i 14 §• af JustitiasOmbudsmannens s. £33 — 236. mmm — Förslag till ändring af 25 & 26 §. §. s. 322 — 324.
JustitiasCancellerens åtal mot KrigsColIegium, i fråga om försäljning af gjutgods, ogilladt. s. 132. 145. 159.
Klintberg, StatsSecreterare för Handels - och Finance-ärenderne. s. 169, 170.