Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är väl en sanning, att till EåtsmansIndelningens vidmagthållande äroärtslagne Hemrnans. oeh Jordebok* Rentor; men om dessa ej utgöra mera an 17, 18 till högst 2 ö
Sunt för hvarje Rusthålls nummer, och Båtsmannens lön deremot, enligt Contrakt, är fastställd till 24 Dal.
Sunt s hvilka lill .stötte delen skold vara förvandlade i vaior, sä synas Båtsmans* Rusthållen äfven härutaf kunna hämta anledning till någon jemkning och lindring Uti Indelningen.
Det förslag j soni Riksdagsmannen Jon jönsson härtill uppgifvit, att Indeldta Båtsmannens antal skulle inindskas till *del elier med 250 man och de qvarvarande Båtsmans - Rusthållet! få sig så mycket af den indragna indelningen änslagét uti Hemmans- och jordeboks-Eentor, att de hädanefter kornmö att njuta fulla 24 Dal.
S :mt Uti slika Rentor på hvarje Rusthålls11 u mm er * sorn är lika med den lon IndelningsContractet för hvarje Båtsman utsätter, synes , i Ståts-Utskottets tanka, väl icke sakna billighet ; men som detta föranleder till ändring uti Indelnings-Verket och 80 §. i Regerings Fotmeri stadgar, att med Båtsmanshallet af Rotering och Indelning förblifver vid de med Bandet och Städerna upprättade Contracter och IndelningsVerk, hvilka till deras hufvudgrunder skola vara orubbade , intilldess Konungen och Riksens Ständer finna nödigt någon förändring deruti samfällt att göra; så kan, i sakens nu varande skick i Den 7 Juli. skick, och innan rätta och verkliga förhållandet blifvit genom ordentlig undersökning vederbörligen utredt, Stats-Utskottet icke tillstyrka bifall å Riksdagsmannen Jon Jonssons gjorda anhållan.
Emedlertid och som Riksdagsmannen Jon Jonsson anfört, det åtskilliga förändringar genom tid efter annan vidtagna Författningar skola skedt uti det afslutade Indelnings Contractet, till tunga för Båtsmans Indelningens utgörande, och Kongl. Maj:t uti Hess Nådiga Proposition jemväl omförrnält, det, i afseende på Indelta Arméen och dess organisation, en närmare reglering, efter skedda undersökningar, blifver nödig; så hemställer Stats-Utskottet till Riksens Högloft.
Maj t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj: i Nåder måtte täckas, att intill nästa Eagtiina Riksdag låta i dessa delar anställa behörig undersökning, rörande ej mindre Båtsmans-Indelningen och Roteringen i Blekinge , än Rusthålls - Indelningen samt Soldate- och Båtsmans-Indelningen och Roteringen i de öfriga Rikets Prövinser, då både Kongl. Maj:t och Riksens Ständer derefter kunna blifva i tillfälle, att sig yttra i ett sammanhang om och hvad jemkningar härutinnan kunna finnas nödiga.
Hvilket allt underställes Riksens Högloft.
Stockholm den 4 Juli 1815- På t 83* Dm 7 Juli» På Högloft. och Ad.
Ledamotens vägnar Carl de Geer.
På Vällofl. BorgareSiåndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Högv. Prest-Ståmdét.9 Ledamöters vägnar Carl v. Rosenstein, På Hederv.
Ronde-* Ståndets Ledamöters Vägnar And.
Uppläst hos Höglofi. Ridd. och Ad. den 7 Juli.
Hogvard.
Prest-Ståndec den 7 Vällofl.
Borgare-Ståndet den 9 Hederv, Bonde-Stå idet den 7 .
Riksens Högloft, Ständers Stats *■ Utskotts Berättelse och Utlåtande om Gener al-AssistanceCönto'ret.
Stats-XJtskottet får härmedelst vördsdmligen afgifva Berättelse och Utlåtande om det under Riksgälds « Verket lydande General - AssistanceContoir.
Sedan Utskottet af Handlingarna Inhämtat i att den för ar 1811 vid General «Assistance* Contoiret afslutade Hufvud-Bok varit den sista, som undergått granskning af de år 1813 till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende församlade Herrar Revisorer, har Utskottet val företagit till granskning 1812 års öfver Lombard - Den 7 Juli. 833 bärd-föréisen författade Hufvud-Bok, men hvil» leen befunnits så oredig och behäftad med sa Inånga felaktigheter, såsom bristande transporter
Och hänvisningar med mera dylikt * att Utskottet nödgats härifrån afstå samt anmoda Herrar Fiillmägtlga i Biksgäids-Göntoitet, ej allenast allvarligen förehålla Kamreraren uti öeneralAssistänce - Contoiret Gjöthström, sdrri berördé Hufvud-Bok författat och äfslutat, dess visadé Oordentlighet, utan ock ålägga höndm, att deri samina omskrifva, för att vid först infallande BeVisiort undergå den granskning , som hu ické kunnat af Utskottet verkställas* Stäts-Ufskottet har besett aila Depaftéméns ter inom General-Assistance-Contoiret , och dervid såväl undersökt , huru Panterna vårdas och förvaras, som hurti verket i öfrigt skötes; öch har Utskottet, vid en sådan undersökning, erfarit , dét god ordning iakttages , så att iiågot ej Varit att påminna* Af Öfver-CommisSarierhäs till innevarande Biksdag afgifrta berättelse om General-AssistancéCöntoirets rörelse och förvaltning ifrån Och med år i8l2, till och méd år i 814, äfvensom ät Biksgälds-Contoirets räkenskaper inhämtas, att den summa stina Biksgälds - Contoiret ständigt haft instucken, uti General-Asslstance-Contöirets rörelse, åren 18*2, 1813 och i814* per medicin^ för hvarje åf utgjort Omkring Etthundradefemtiotusende (150,000) B:dr BanCo; hvaremot behållne revenuen, utan beräknande af någon senta å sådana Biksgälds-Contoirets förskott, för jj.-te Bandet* I05. io6s dessi 834 Dm 7 Juli. dessa 3:ne år endast uppgått till ett sammanräknadt belopp af 3803 R:dr 30 sk. 1 r. Någon vinst af General-Assistance-Contoiret har icke heller varit påräknad, och, kari icke möjligen påräknas.
Denna inrättning har, i följd af de vid 1792 års Riksdag med CreditSedlarne vidtagna anstalter, kommit att underläggas Riksgälds-Verket.
Credit-Sedlarne blefvo vid samma Riksdag ansedde böra utgöra Rikets rörelse-capital, och i sammanhang härmed tillädes Riksgälds Contoiret uteslutande rättighet, med undantag af Manufactur-Disconten, att meddela
Discont-lån uti dylika sedlar; af hvilken anledning uti Höglofl, Hemliga Utskottets Instruction för Herrar Fullmägtiga stadgades, att deräst Assistance Contoirets Bolag icke skulle kunna fortsätta Lombarden, sedan Discont rätten med Credit-Sedlar det samma frångått, borde Rilcsgälds-Contolret, efter träffad öfverenskommelse ined Bolaget, emottaga inrättningen och låta drifva den för Riksgälds-Contoirets räkning , så att General-Assistance*Contoiret icke blifvit un* dérlagdt Riksgälds Contoiret såsom något vinst* gifvande Verk, utan snarare såsom ett onus, för hvilket Rikgälds-Contoiret genom den erhållna uteslutande
Discont rättigheten skulle hållas skadeslöst.
Prest-Ståndets Dedamöters vägnar Gustaf Murray. och Ad.
Dedamöters vägnar Garl de Geer« På Deh 7 Juli. *35 Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Rå Vällofl. Eorgare - Rä Hedor v. BondeStå tule! s Ledamötets vägnar Jun Jonsson* G.
Sy i valli Uppläst hös Höglofli Riddi och Åd. déri 7 Juth HögVörd. f rest-Ståndet den 7 Vällofl. Borgaré-StShdet deri 10 Hederv.
Bonde-Ständet döh 7 Riksens Högloft* Ständers Stats - Utskotts Betänkande i anledning af gjorda Motioner om fortfarande bidrag af Statens medel till Södertelje Canal-lnr bitning* Till Stats-lJtskottet liar Högloft.
Hjerta om fortsatt understöd för Södertelje Canal-Botag gjordt anförande af följande innehåll: ‘'Ifrån detta Riksmötets början liar jag förväntat ätt någon Ledamöt af detta upplysta samfund skulle sökä ådraga Södertelje Canal-Verk den uppmärksamhet och dét behjertande af Riksens Ständer * sorn det i mångäs och min öfvertygelse förtjena:-.
Jag har till denna mill förväntan ägt skälig anledning äf fleras yttrade tänkesätt om nyttan af denna Canal och med mig deltagande öfver - tygelse 836 Den 7 Juli. tygelse att Ganal-arbetets fortsättande till fullbordan , svårligen, om icke omöjeligen vinnes utan biträden af Rikets Allmänna medel, och med denna öfvertygelse företager jag nu ett försök att korteligen afmåla Canal-Verkets iråkade bekymmerfull belägenhet och genom Historiska Facta bevisa^ anledningen dertill.
Aren 1802 och 3 uppgjordes planen och kostnads-förslaget till ifrågavarande Canal, hvars utförande öfverlemnades ett enskildt Bolag med år 1806 utfärdadt privilegium , hvilket till planens verkställande försäkrar Bolacet att årligen O O få till arbetets bedrifvande begagna till och med 800 mans commendering af Kronans manskap, att få på Kronans skogar hugga erforderligt virke af ek för den blifvande Slussen samt Vindbryggan , och kostnadsfritt bekomma 1 5o centner krut.
På dessa försäkringar , antecknade sig snart 120Ö deltagande, hvarje Actie till 100 R:dr , grundadt på då uppgjorda kostnads-förslag till 120,000 R:dr.
Åi* 1807 beviljades fulltalig arbets-commendering , hvars både håg och förmåga ej längre än till medlet af Augusti fick begagnas, då utom I20 mans qvarstadnande , de öfriga afmarcherades och ersattes af 676 Franska Krigsfångar, hvilkas ovana, håg, och oförmögenhet vid sådan Sysselsättning snart vöfvertygade om den ringa framgång arbetet af deras biträde hade att förvänta.
Den 7 Juli. 837 •vanta.
Är 1808 saknade ock Canal-arbetet Kronans manskap, men måste i deras ställe begagna Rysska Krigsfångar, hvilka hvarken till skicklighet eller förmåga i arbetsväg med Svenskar kunna jemföras.
Är 1809 saknade Canal-arbetet så väl eommenderadt svenskt arbets-manskap som
Krigsfångar och arbetet framskred då i mån af hvad få enskilte förmådde åstadkomma.
Ar 1810 fick Canal Verket under vanlig påräknad arbetstid använda- 600 mans arbets-commendering och lika så var tillställdt år 1811, men bland den då lika talrika commendering inträffade liksom i Södertelje och kringliggande orten epidemisk sjukdom, som emot slutet af Juli månad så tilltog, att nära 3:dje delen af detta manskap , dels måtte Inrymmas på sjukhusen , dels afhålla sig från arbetet , hvilket förhållande föranledde till hemmarche-ordres , och deras verkställighet mot slutet af Augusti månad.
Är 1812 visade sig vid arbetets början gladare utsigter.
700 man utgjorde arbetsstyrkan och verkan af deras användande var fullkommeligen tillfredsställande, men upphörde den 4 Aug., då annan bestämmelse förorsakade dessa 700 mans afftiarche. r> Ar 1813 begagnades 3 manider af vintern 100 man, af Finska Gräns-compagniet, till arbetet , och omkring 400 samma års sommar af Kronans manskap; samt så mångå Dalkarlar och enskilta arbetare som mot skäliga vilkor dertill kunde förmås, och hvilken utväg alltid begagnats till arbetets fortgång, äfven då tillgång på arbets - Ven 7 Juli, grbets-commendering gjort enskiltas användande mindre behöfveligt.
Förlidne är 1814 fullföljdes arbetet nästan endast med enskilta, dä jag ej beräknar att vid årets sint Finska Gräns-compagniet åter sysselsattes nied nägra arbeten , men afrnarcherade vid detta ars början.
I korthet bär jag nu lika sannt som okonst, lat uppgjort Historien om arbetets förhållande vid onli med Södertelje Canal , hvilket för öfrigt omständeligen vitsordas af detta .Betänkande åtföljande tryckta Handlingar , hvilka ock upp. lysa hvad jag ytterligare korteligen vägar anföra, det, alt såsom följd af ofvanföranledda tids utdrägt uti arbetets fortgång , har imellan kostnads-förslagets belopp och sedan gällande värden, på allt hvad det upptager, en kännbar skilnad föranledt till vida öfver beräknandet kännbara , utgifter , äfvensom att samma tids utdrägt medfört oundvikeligti kostnader för nya uppsättningar af instrumentalier', ställnings - bryggors Sängkläder m. m., att den ock verkat en öfver dubbelt i förslaget beräknad utgift för allt hvad då upptogs för Hushyror, arfvoden , och Tjenstejnäns aflöning, hvarförutan, de af naturen till besegrande mötta hinder öfver deras beräkning vid kostnads-förslagets uppgörande betydligt bidragit till den verkan att ren har hvarje Actieägare erlagt 123 procent, öfver antecknings-summan, hör i instundande Juli erlägga ytterligare 25 procent , och bereda sig på ytterligare 50 procent tillskott till vinnande af .Canalens fullbordan-
Att så betydliga uppoffringar kunnat be-:
Den 7 Juli. beviljas och erläggas, utan Actie-ägarries fulla förtröstan att Riksens Ständer, förr eller sednare, skulle tillerkänna Actie-ägärne någon häremot svarande förman, är ej tänkbart, och de härjemte bifogade Handlingar för arén 1809 och 1811 bevisa hvad förhoppning
Actie-ägarne då trodde sig i denna del billigt böra hysa, då den åberopade hvad så väl Hjelmare sorn Trollhätte och Strömsholms Slussverken i förra tider och Götha Canal i sednare fått af Statens allrriänna medel förutan andra förmåner dem tillerkända, då deremot Södertelje Canal ej hittills tilldelats annat understöd än 5 procents utdelning på g
Hufvud titelns belopp för de gjorda tillskotten, och hvilken från 1812 års början fick upptagas, och sedan fortfarit.
'Södertelje Canal-Bolag bör dock med underdånigaste vördnad erkänna och erkänner att för öfrigt icke hafva saknat
Nåd och välvilja, samt med enahanda känslor att H. Kj H. KronPrinsen och H. K- H.
Sedan jag nu framställt sanna förhållandet af Södertelje Canal-Bolags förtjenstfulla uppförande, återstår att vördsammast föreslå någon motsvarande uppmuntran till undvikande ål derås företaga upphörande.
Att af Statens medel eller af Riksens Ständers Bank på en gång erhålla någon större summa, under titel af Lån eller annan benämning, har jag knappt påtänkt ej mindre vågat proponera, Den 7 Juli. ya; pen skulle Biksens Ständer nu tillerkänna Södertelje Canal den af Konungen den redan beviljade 5 procents utdelning på skedda eller skeende tillskotter, ogh medgifva, att ett på dessa grunder utfärdade Beslut tillerkändes en längre Varaktighet och förslagsvis 20 år efter Canal-arbetefs skedda fullbordan , så skulle Actie-ägarne få en val grundad anledning att, med fortfarande beredvillighet göra ännu erforderliga tillskott, pch en lika grundad öfvertygelse att ej förgäfves hafva påräknat Biksens Ständers rättvisa bedömande, och derpå grundade behandling.
Deruppå vågar jag förlita mig, och skulle någon för* Undra sig att jag ökat deras anspråk, sorn anlita.
Statens inskränkta tillgångar, om biträden, så torde mig till ursägt lända, att jag allt ifrån Söi. devtelje Canals stiftelse ägt och äger dess Actie-, - agares förtroende att uti Verkets styrelse deltaga, och att jag skulle anse mig ovärdigt hafva uppfyllt detta förtroende, om jag med ytterligare
Stillatigande eller liknöjdhet afbidade hvad kanske framdeles , utan min anmälan, till understöd för- Södertelje Canal kunde påtänkas och bevil* jas, Att detta mitt afförande måtte vinna Bidd¥ och Adelns bifall och remitterande till Höglofl.
Stats-Utskottet är sluteligen min vördsamma anhållan , likpsom om Högvälborne Herr Grefvert Och Bandt-Marskalkens proposition härom”.
Hvarförutan Vällod.
Borgare-Ståndet likaledes till Utskottets åtgärd öfverlemnat ett i samina ämne utaf Herr Borgmästaren G.. F.
Heik» man ingifvet så lydande Memorial; ?,Pe Den 7 Juli. 841 ’’De oförutsedde tillfälliga händelser sorn mött och försvårat Södertelje: Canal-arbetet, samt vållat en redan mer än dubbel kostnad, emot de först antecknade ioo-R:dr för Actie ägarne, utom det bidrag Staten redan lemnat, äro allmänt kände.
Verkets fullbordan torde ännu vara långt borta , och tarfva än ytterligare för privata nog kännbara, och öfver åtskilligas, kanske de flestas förmåga stigande utgifter.
Actieägarne kunna väl nu göra sig det bästa hopp om kraftiga åtgärder under en insjgtfull och tillförlitlig styrelse af detta företag, men utan tillräckliga medel, till arbetets bedrifvande, kan ingen ting uträttas.
Ett så Riksgagnejigt företag , som befriar från en lång och vådelig skärgårds-färd , är andra gången på vägen att återgå till sitt intet, om icke Rikets nu församlade Ständer täckas räpka deråt en. skyddande hand.
Om någon ting synes förtjena ett sådant understöd af Rikets allmänna förmåga, så bör det visserligen vara detta vackra? och Rlksgagnejiga företag, på Regeringens Höga uppmaning framstäldt och under dess beskydd ej befruktadt att medföra enskilt förlust.
Af sådana anledningar, och enär flera dylika inrättningar njutit och erhållit kraftfulla bidrag och understöd, får jag hos Högälde Herr Directeuren och Talmannen samt Högtärade Ståndet, sorn icke lärer underlåta, att nitälska för hvad som till Rikets gagn och bästa lända kan, detta Ra.triotiska ärende ödmjukeligen anmäla, med lika anhållan att det Samma så benäget understöjtljes att Södertelje f Ga* 4 Den 7 Juli.
Canal-arbete varder titan Actie ägarries vidare betungande fullbordadt.
Till vinnande hvaraf detta Memorial torde blifva till Hdglofl.
StåtsUtskottet remitteradt, sorn lika benäget lärer sådana medel dertill kunna föreslå eller ock Bikets Höglofl.
Bank med några penningar såsom lån dertill biträda , emot ersättning derföre af blifvande intrader.’5 Utaf de, jemte Herr Majoren Friherre Hjertås anförande, Utskottet tillhanda komne Protocoll öfver Canal-Bolagets sammankomster samt Directionens och Revisorernas årliga berättelser, om Ganal-arbetets fortgång och Verkets förvaltning, har Utskottet haft tillfälle taga fullständig kännedom härom , och funnit huruledes på sätt andraget är, Canal och Slussverks-byggnaden ifrån Bolagets sammansättning år 1806 blifvit fortskyndad, så vidt det för arbetets utförande påräknade biträde , af dertill commenderadt Kronans manskap kunfiat erhållas, samt att, enligt, hvad Revisorernes sista berättelse af den 14 Maj nästlidet år innehåller, de i alla delar funnit anledningar till god förhoppning om arbetets framskridande till det föresätta målet.
Flera oförutsedda svåra hinder och betyde* liga kostnader hafva dock vid utförande af denna Canal-anläggning inträffat, och Kongl.
Majit har, i anledning af Directionens derom gjorda underdåniga anmälan , med nådigt afseende å förhållandet samt då de öfriga Canal-inrättningar i Riket fått ansenliga biträden af Staten, funn nit detta Riksgagiieliga företag böra åtnjuta det understöd sakens 'Vigt kräfvar och omständighe* g terna
Ven 7 Juli» 843 terna kunde medgifva, samt i följd deraf, genorn Nådig Skrifvelse den 13 Nov. 181.1, beviljat Bolaget, att af 9 Hufvud-titelns till Jordbrukets, Handelns och Näringarnas befrämjande, utaf Biksens Ständer anslagne medel, få uppbära 5 procents renta ej mindre å det från arbetets början insatta Actie-capital, allteftersom inbetalningen för hvarje år skedt, än ock uppå de tillskott, hvilka i och för Clanal-byggnadens behöriga fulländande till och med år 1813 af Bolaget ytterligare erlades; hvarefter Kongl. Majit , uppå Bolagets genom Directionen vidare gjorda underdåniga anhållan under den 26 Febr. 1812 i Nåder förklarat, att då än ytterligare sådana svårigheter och omkostnader förekommit, hvilka för Bolaget gjorde alldeles omöjeligt att, utan erhållande af nya förmåner fortsätta arbetet, samt Kongl. Majit ansåge af stor vigt, ej blott för Bolaget, men äfven för det allmänna, till hvars nytta Canal-anläggningen blifvit företagen, att den samma icke i brist på nödiga penninge-tillgångar eller genom andra oförutsedda omständigheter hindrades eller afstadnade, så funne Kongl. Majit godt i Nåder icke al* lenast tillåta det Subscription finge Öppnas till nya interessenters antagande under vissa vilkor , utan ock , att till och med 1816 bibehålla Bolaget vid åtnjutandet af den beviljade 5 procents rentan å gjorda insättningar, så att denna ren* ta till berörde års slut skulle , i förhållande till årliga inbetalningen, beräknas , och utgå ej mindre för hela det först insatta Actie-capitalet, an äfven för de tillskott, hvilka i och för Canal - 344 Dm 7 Juli. nal-byggnaaens behöriga fulländande af Bolaget, kunde ytterligare erläggas, och är det ett sådant understöd af 5 procents renta på nu varande och än vidare skeende tillskott af BolagsInteressenterna, sorn Herr Majoren Friherre Hjerta, i hopp om Riksens Höglofl.
Ständers rättvisa bedömande af Actie-ägarnes beredvillighet tili detta nyttiga företag föreslagit, att af dem få njutas i 20 år■ efter Canal-arbetets fullbordan, och hvarigenom de skulle undfå en väl grundad anledning att likaledes fortfara uti de erforderliga insättningarne, hvilka skola redan utgjort 123 procent utöfver antecknings summan samt komma att till nära 200 procent densamma öfverstiga.
Någon närmare beräkning af hvad detta rente-bidrag för året skulle utgöra, kan väl icke nu ske än att , enligt Canal-Directionens berättelse den ii Maj 1814, Actierne hvarå, efter berörde, uppgift äro insatte 223 R:dr på hvardera, då voro 1122 , hvilket antal dock sedermera lärer hafva blifvit betydeligt förmindskadt $ meri Sfats-Utskottet har i betraktande deraf, att ifrågavarande arbete är af särdeles vigt och nytta, i afseende på befordrandet af en lättare och säkrare communication imellan provinser, hvilka nu icke utan svårighet med hvarandra trafikera , ansett det bidrag sorn sålunda af Statens medel blifvit härtill lemnadt, och nu är föreslaget , vara ringa, i jemförelse till ändamålet och hvad för alla andra i Riket befinteliga Canalinrättningar blifvit beviljadt, samt derföre, och enär ifrågavarande biträde kan utan Statens särskildta betungande tillväga bringas genom medlens - Den 7 Juli. lens anslående af g Hufvud-titelns tillgång, med hvars föremål detta behof fullkomligt star att förena, funnit skäl tillstyrka fortfarande utaf det beviljade understöd af 5 p:Cts renta uppå nu gjorda eller tillgörande förskott och inbetalningar till Södertelje Canals fullbordande.
Dock sorn Riksens Höglofl.
Ständer synas icke kunna eller böra sträcka deras åtgärd till en längre tid, än den, för hvilken de nu egenteligen hafva att besluta, tror Utskottet att tiden för detta anslag ej kan bestämmas till mer än 5 år , eller år 1820, då nästa Ragtima Riksdag bör infalla.
Ständer härtill lemna bifall, torde underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan om verkställigheten härutaf, aflåtas.
Stockholm den 3 Juli i8i5« På Höglofl.
[Ledamöters vägnar Carl de Geer.
PrestStåndets [Ledamöters vägnar Gustaf Murray.
På Vällofl. Borgare - På Hederv.
BondeStandets [Ledamöters vägnar Jon Jonsson.
Ståndets Redamöters vägnar Garl Fr.
Tunelius, Riksens Ben 7 Juli.
Uppläst hos Höglcfl.
Ridd. oell Ad. den 7 Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 7 Vällofi.
Borgarc-Ständet den io _* HedSrV, Bonde-Standöt den 7 _* Riksens Högloft.
Ständers Stats - Ut* ! skotts Betänkande, angående Krono* hemmanet Lindö, beläget i Härads Socken, Akers Harad och Söder* manlands Län.
Vid 180g och i8lo arens Riksdag anmälte Riksdagsmannen Jonas Jonsson från Akers Härad i Södermanland uti till Hedervärda BondeStåndet ingifvet Memorial , att han uti Stats* Utskottets uppgift öfver alla i Riket: befintliga K ronans Egendomar och andra lägenheter saknade en O, Eindön kallad,' belägen uti en gren af Mälarn i Akers Härad och Södermanland, hvilken O, efter hvad han förmälte, skall vara till Bo rgmästaren Kjerman för något öfver ',0 år upplåten, emot förbindelse, att derå anlägga ett Scheffer!, efter hvars tid en General
Duvall skall densamma possederat, men innehades då af Bruks Patronen A. von Wahrendorff. Stats-Utskottet, till hvars Utlåtande denna anmälan blef remitterad, förklarade uti deröfver afgifvet Memorial, att sorn ifrågavarande Ö icke fann? omnämnd uti de ifrån Kongl. KammarCollegium meddelta förteckningar och uppgifter på Kronans
Dottiainer och förarrenderade lägenheter; så hade StatsUtskottet icke eller kunnat den samma uti dess om sådana Kronans Egen - Den 7 Juth 847 Egendomar till Riksens Högloft.
Ständer afgifna Utlåtande och Berättelse upptaga; men på det en fullständig upplysning om förhållandet .med detta hemman, och de vilkor, hvarmed det nu innehafves , matte kunna vinnas ; så hemstälte Stats-Utskottet, huruvida Riksens Högloft.
Stan-» der skulle täckas hos Kongl.
Maj t i underdånighet anhålla, det Kongl.
Kainrnar-Collegium kunde undfå Nådig befallning, att härom anställa behörig undersökning och dermed sedermera efter I.ag och beskaffenheten förfara, samt vid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Högloft.
Ständer ont förhållandet afgifva omständelig Berättelse.
Med bifall till denna Stats-Utskoitets hemställan, anhöllo hos Kongl. Maj:t Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse af den 27 Mars 1810, att Kammar-Collegium måtte undfå Nådig befallning, att härom anställa behörig undersökning, och, i händelse Innehafvaren ej uppfyllt de honom, i kraft af dess erhållna åbo-rätt , åliggande förbindelser , dermed sedermera efter
Lag och beskaffenheten förfara , samt vid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Ständer om förhållandet afgifva omständelig Berättelse. X anledning af denna Riksens Ständers underdåniga hemställan, täcktes Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af den g April 1810 anbefalla Kammar - Collegium, att om den äskade undersökningen föranstalta, och i öfrigt dervid förfara, på sätt Riksens Ständer i underdånighet begärt.