Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Några af faktiska förhållanden bestyrkta sanningar må dock här uttalas: att den tillintetgörelse af den inhemska sockertillverkningen, som förutsades såsom oundviklig följd, först då förbudet mot införsel af raffineradt socker upphörde, och sedermera då den stadgade införselsafgiften nedsattes, ingalunda inträffat; att dessa tullförändringar främjat öfvergången till det lika naturliga som nödvändiga förhållande, hvilket utgör ett oeftergifligt vilkor, derest ett lands industriella företag skola ernå någon fulländning, eller att förut åtskilda krafter och kapital förbindas till gemensam verksamhet, samt att den inhemska sockerfabrikationen med oförminskad kraft fortsättes och med antaglig framgång bedrifves.
För att äfven i denna fråga söka rättvisligen förmedla fabrikantens och konsumentens anspråk, hafva Komiterade infordrat och äfven fått sig beredvilligt meddelade, bland annat från 3:ne särskilda större sockerfabriker, noga bestämda upplysningar, af hvilka, ehuru något skiljaktiga sinsemellan, följande förhållanden kunna anses vara utrönta: A) att vid tillverkningen af raffineradt socker, hvarvid vanligast användes råsocker af flera slag, högre och lägre nummer, 100 skålpund råvara lemna, enligt uppgiften N:o 1, 84,88 skålpund raffinad och 14,75 skålpund sirop; enligt d:o N:o 2, 81,78 skålpund raffinad och 16,87 skålpund sirop samt enligt d:o N:o 3, 83,50 skålpund raffinad och 16,50 skålpund sirop.
Då nu dessa uppgifter om produkten vid kokning af 100 skålpund råsocker sammanräknas, hvarvid 3 skålpund sirop antagas i värde motsvara 1 skålpund raffineradt socker, visar sig, att berörda qvantum, 100 skålpund, råsocker efter denna beräkning lemnar 89 skålpund raffineradt socker, då ett understigande, obetydligt bråktal utelemnas.
Till ledning för omdömet angående dessa uppgifter, hvilkas trovärdighet Komiterade icke ega någon anledning att betvifla, tillåta sig
Komiterade vidare att här anmärka, hurusom i Frankrike, der vidlyftiga undersökningar för bestämmande af råsockrets afkastning i raffinad, eller s. k. «rendement», på senare åren anställts, detta rendement i lagen af den 7
Maj 1864 beräknats från 78 till 84 procent, efter olika råsockerslag, och då siropsprodukten icke medtagits i räkningen; samt att, enligt den emellan Frankrike, England, Holland och Belgien nyligen afslutade Tull-Komitéens Betänkande. 18 138 Traktat, angående drawback vid sockerutförsel, rendeinentet blifvit antaget från 76 till 87 procent för de olika råsockerslagen från och med N:o 7 till och med N:o 18; med hvilka beräkningar de från Svenska sockerfabriker lemnade, här ofvan intagna, uppgifter i det närmaste öfverensstämma; samt B) att hela tillverkningskostnaden, ränta och förlag, m. m., inberäknade, äfvenledes något olika uppgifven från de 3:ne Svenska tillverkarne, vid jemnförelse emellan de olika uppgifterna funnits uppgå till medelbelopp af 8,36 öre pr skålpund raffinad.
Vid bestämmandet af tullsats å raffineradt socker bör i främsta rummet den tullafgift beräknas, som tillverkaren erlägger för råsockret, och hvilken tullafgift, enligt ofvanstående uträkning, att 100 skålpund råsocker gifva 89 skålpund raffinerad vara, utgör för hvarje skålpund af sistnämnda slag 11,25 öre.
Så länge man hos oss icke helt och hållet öfvergifvit skyddssystemet, lärer detta äfven hvad sockerraffinaderierna angår, böra gifvas tillämpning i jemnbredd med hvad andra näringar förunnas.
Detta fordrar att till det belopp, som motsvarar erlagd råvarutull, lägges en viss procent af tillverkningskostnaden.
Om ock vid bestämmandet af denna procent icke bör lemnäs ur sigte, att under andra lagstiftningsprinciper stora kapital blifvit i hithörande fabriksanläggningar nedlagda, torde dock en skyddsafgift af 25 procent å tillverkningskostnaden ingalunda kunna anses understiga något billigt anspråk.
Denna skyddsafgift skulle således utgöra pr skålpund 2,9 öre och således raffinadtullen bestämmas till 13,34 öre.
Emellertid, och då efter den ofvan antydda Traktaten emellan Frankrike England, Holland och Belgien samt deri såsom grund för drawback beräknadt rendement, någon, fast ringare, exportpremie, ej öfverstigande 0,87 öre pr skålpund, antagligen kommer att tills vidare från Frankrike beviljas, samt denna omständighet ur skyddssynpunkt må förtjena något afseende, ehuru visserligen å andra sidan de högre kostnader, som med försändning af raffinad äro förknippade, böra fullt uppväga detta för Svenska raffinaderierna eljest möjligen menliga förhållande, hafva Komiterade, för att icke i någon mån åsidosätta den rättvisa och billighet, med hvilka de sökt afväga hvarje bestående industris anspråk på jemnlik behandling, funnit sig nu böra föreslå, att, vid en råsockertull af 10 öre pr skålpund, tullsatsen för raffineradt socker äfvensom för oraffineradt, icke mörkare än N:o 18 af det Holländska standardprofvet, må bestämmas till pr skålpund 13,5 öre; samt att tullsatserna å så väl raffineradt som oraffineradt socker i taxan utföras efter centnervigt, med respektiva belopp af 13,50 och 10 rdr.
I öfverensstämmelse med ofvan föreslagna grunder för tullbeskattningen å utrikes ifrån kommande socker, hemställa Komiterade, att vid utförsel sjöledes (med undantag till Norge) af raffineradt socker, alla slag, en tullrestitution, under stadgade kontrollers iakttagande, må medgifvas efter 11 rdr 25 öre pr centner.
Slutligen få Komiterade fästa Eders Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet på det förhållande, som, efter hvad allmänt är kändt, åtminstone vid ett inhemskt sockerbruk, det i Landskrona, eger rum, eller att för sockertillverkningen användas inom landet odlade hvitbetor.
Derest detta tillverkningsmaterial skulle vinna någon större utsträckning, blefve derigenom en ytterligare minskning i den af utländskt råsocker påräknade tullinkomst en otvifvelaktig följd, hvadan Komiterade hemställa, att förhål - 139 landet med den inhemska hvitbetsodlingen må blifva föremål för undersökning samt, om så erfordras, äfven för en särskild, efter råsocker-tullen lämpad beskattning.
Kaustik Soda, som i 1863 års taxa finnes hänförd till Kemiskt-tekniska pre- soda. parater, har, sedan dessa föreslagits till tullfrihet, blifvit i gemensam afdelning med förut tullfri Soda uppförd.
För Soja och Såser har qvantiteten för tullberäkningen, hvilken i 1863 års taxa soja ock finnes utförd i rymdmått, ansetts lämpligare böra bestämmas i vigt; hvarjemnte den i nämnda taxa bestämda afgiften, 1 rdr 50 öre pr kanna, som motsvarar 20 å 25 öre pr skålpund, funnits kunna nedsättas till samma belopp, som tariffen till Tyska Tullföreningstraktaten för denna artikel angifver, eller 16 öre pr skålpund, hvilken tullsats jemnväl blifvit i Traktaten med Frankrike antagen.
Sedan tullen å Solfjädrar, hvilken artikel år 1862 inbringat endast 123 rdr, i soiqgarar. sistnämnda Traktat blifvit bestämd till 50 öre pr skålpund, under det den i 1863 års taxa utgör 3 rdr pr skålpund, har den äfven här till förstnämnda belopp upptagits.
Vid Solf jäder spapper, med hänvisning till Papper, har, sedan rubriken för denna soigäderssenare artikel blifvit förändrad, hänvisningen i derefter lämpad mån omredigerats.
För Spanskgröna har uppförts ny rubrik, med hänvisning till Färger och Färg- sPanskningsämnen, ej specificerade.
För Speglar och Lampetter har tullen, i 1863 års taxa utgörande 25 öre pr sPegiar skålpund, med afseende på varuvärdet och föreslagna nedsättningar i afgiften å Glas, petter, blifvit, i likhet med hvad som skett genom Traktaten med Frankrike, nedsatt till 10 öre pr skålpund.
Spetsar, Uddar och Blonder af silke och linne, med eller utan blandning afy®^?^ annat ämne, draga i 1863 års taxa samma tull som helsidenväfnader.
Då detta för- Blonder, hållande ansetts äfven fortfarande böra ega rum, har afgiften för ifrågavarande artiklar, hvilken i nämnda taxa utgör 6 rdr pr skålpund, med tillämpande af hvad i detta hänseende för sagda väfnader finnes tillstyrkt, blifvit i likhet med i Traktaten med Frankrike uppförd för år 1867 till 2 rdr samt för tiden från och med år 1868 till 1 rdr 50 öre pr skålpund.
För de under afdelningen »andra slag» hänförliga sorter, allmännast bestående af bomull, och å hvilka tullen i 1863 års taxa är bestämd till 2 rdr pr skålpund, har, med tillämpning af hvad i afseende på tullbestämmelserna för bomullsväfnader, finnes anfört, afgiften blifvit upptagen till 1 rdr pr skålpund; varande de i begge dessa fall nu förordade tullsatser jemnväl i Traktaten med Frankrike antagna.
Då Brandsprutor äro en för så väl det allmänna som den enskilde högst behöflig sprutor, artikel, har skäl icke synts förefinnas att å densamma bibehålla tull, sedan sådan icke mera utgår för andra jemnförliga Maskinerier och Redskap; hvadan tullfrihet blifvit för sagda artikel föreslagen.
Sedan Spillning hänförts till Affall, har, i hänvisningen vid Span, den förra spån. artikelbenämningen blifvit utbytt mot den senare.
Ehuru i 1863 års taxa tullen å Spännhalsdukar af hel- eller halfsiden är något sPännlägre än å helsidenväfnader, nemligen 5 rdr pr skålpund, har likväl, på sätt Komi- a s u ar‘ terade i fråga om Traktaten med Frankrike redan anmärkt, följdriktigheten synts fordra, att den blifvande helsidentullen med sina öfvergångar tillämpas äfven å dessa tillverkningar; i öfverensstämmelse hvarmed afgiften för desamma blifvit, på sätt som 140 Stearin.
Stenarbe ten.
Stenkols tjära.
Sticktyg eller Piqué.
Strumpor. jemnväl skett i nämnda Traktat, upptagen för år 1867 till 2 rdr samt från och med år 1868 till 1 rdr 50 öre.
I sammanhang härmed och med afseende på de tullsatser, som finnas upptagna för härvid ifrågakommande väfnader af annan sort, har afgiften för Spännhalsdukar af «andra tyger», i 1863 års taxa fastställd till 1 rdr 50 öre pr skålpund, likaledes i enlighet med hvad i sagda Traktat förekommer, blifvit uppförd till hälften, eller 75 öre; hvarjemnte dylika halsdukar af läder, med en afgift i nämnda taxa af 75 öre pr skålpund, ansetts, såsom vanligen af enkel beskaffenhet, böra tullbehandlas såsom Läderarbeten, ej specificerade.
Då Stearin för närvarande drager en tull af 4 öre pr skålpund, och, enligt skedd utredning, af denna tull omkring 3 öre motsvara afgiften å den i fabrikatet ingående råvaran, palmolja, hvilken, med 2 öres tull pr skålpund, lemnar omkring 58 procent Stearin, utgör skyddet för ifrågavarande artikel sålunda omkring 1 öre pr skålpund.
Under förutsättning, att den af Komiterade tillstyrkta tullsats å palmolja, af 1 öre pr skålpund, vinner godkännande, hvarigenom råvarutullen för ett skålpund Stearin skulle komma att uppgå till omkring 1£ öre, har, med bibehållande af den förut beräknade ofvan angifna skyddstullen å bemälda fabrikat, af 1 öre, afgiften derå blifvit föreslagen till 22 öre pr skålpund, eller, för undvikande af öresräkning i bråktal, till 2 rdr 50 öre pr centner.
Skulle omständigheterna möjligen medgifva, att tullfrihet för palmolja varder beviljad, borde sådant, enligt hvad under artikeln Ljus redan blifvit anmärkt, efter Komiterades förmenande, föranleda till Stearintullens ytterligare nedsättning till 1 öre pr skålpund, eller 1 rdr pr centner.
Såsom med Stearin närmast jemnförligt, har äfven Parajin, hvilken förut icke varit i taxan omnämnd, på sätt redan omförmälts, blifvit i gemensam rubrik med förstnämnda artikel upptagen.
Af artikeln
Sten äro vissa uppräknade slag «arbetad» samt alla slag ^oarbetad», «ej specificerad», i 1863 års taxa tullfria; under det »ali annan arbetad, ej specificerad» derstädes befinnes belagd med en afgift af 1 öre pr skålpund.
Efter det detta senare artikelslag, som år 1862 lemnat en inkomst af 842 rdr, genom Traktaten med Frankrike förklarats tullfritt, har det såsom sådant jemnväl här upptagits, i följd hvaraf rubrikens tvänne afdelningar blifvit till en sådan sammanförda.
Deremot har ny rubrik uppförts för Stenarbeten, «i förening med annat ämne1, af hvilka de finare, till Bijouterivaror hänförliga, ansetts böra tullbehandlas såsom dessa senare, samt «andra slag» blifvit, med afseende på den för simplare metallarbeten utförda afgift, åsätta en tull af 15 öre pr skålpund.
Stenkolstjära, som för närvarande drager en tull af 25 öre pr centner, har, med afseende dels på hvad härutinnan finnes stadgadt angående öfriga fossila, icke rektificerade oljor af mörkbrun eller svartbrun färg, dels på den ringa inkomst, artikeln lemnat, uppgående år 1862 till endast 72 rdr, blifvit föreslagen till tullfrihet.
Rubriken för Sticktyg eller Piqué, med hänvisning till Väfnader, har såsom obehöflig ur taxan afförts.
Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade, äro i 1863 års taxa belagda med en afgift, hel- eller halfsiden- af 4 rdr 50 öre, och andra slag af 1 rdr, pr skålpund.
I öfverensstämmelse med hvad härutinnan redan i fråga om Traktaten med Frankrike blifvit hemstäldt, hafva Ko - 141 miterade ansett, att de förra, eller arbeten af hel- eller halfsiden, böra tullbehandlas lika med helsidenväfnader, «andra slag», och att afgiften för dem sålunda bör utgå för år 1867 med 2 rdr, och från och med år 1868 med 1 rdr 50 öre pr skålpund, samt att «andra slag», med afseende på de upptagna tullsatserna för dermed jemnförliga väfnader, må åsättas en afgift af 50 öre pr skålpund; hvilka samtliga tullsatser jemnväl blifvit genom Traktaten med Frankrike antagna.
Strumpstickor, som i 1863 års taxa draga lika tull med finare gjutgods och smide, strumpeller 25 öre pr skålpund, under det medelpriset beräknats till 50 ä 55 öre pr skål- slC0r' pund, hafva, sedan skiljaktiga tullsatser blifvit för de begge senare artikelslagen uppförda, funnits, såsom i värde närmast jemnförliga med opolerade Stålarbeten, böra dermed lika tullbehandlas; hvadan tullsatsen utförts, för år 1867 med 15 öre, och för tiden från och med år 1868 med 10 öre; till hvilka belopp den jemnväl i Traktaten med Frankrike blifvit antagen.
Sedan tullen å Strängar, hvilken i 1863 års taxa utgör, för sådana af metall strängar. 20 öre och för »andra slag» 1 rdr pr skålpund, genom Traktaten med Frankrike nedsatts till respektive 10 och 50 öre, hafva dessa senare tullsatser blifvit här utförda.
Vid Stuckarbeten, med hänvisning till Sten, »arbetad», har denna senare bestäm- stuckarbening för hänvisningen, i följd af den förändrade uppställningen af rubriken för Sten, utelemnats.
Angående ej specificerade Stålarbeten, hvilka i 1863 års taxa finnas åsätta en ståiarbegemensam afgift af 50 öre pr skålpund, hemställde Komiterade, i fråga om Traktaten med Frankrike, att, enär värdet å finare eller polerade och å gröfre eller opolerade arbeten af stål icke vore mindre skiljaktigt än å arbeten af jern eller andra metaller, å hvilka olika tullsatser, med hänsigt dertill, blifvit bestämda, sådan skilnad ock måtte göras för stålarbeten, samt att, med tillämpning af hvad för artikeln Saxar härutinnan tillstyrkts, afgiften måtte komma att utgå, under år 1867, för de opolerade slagen med 15 öre, och för de polerade med 30 öre pr skålpund, samt från och med år 1868 med respektive 10 och 25 öre.
Och äro de sålunda föreslagna tullsatserna, hvilka jemnväl i nämnda Traktat antagits, till oförändrade belopp här bibehållna.
Då, enligt meddelade upplysningar, priset å Stärkelse i medeltal utgör omkring stärkelse. 20 öre pr skålpund, samt denna artikel är ett vigtigt beredningsämne, bland annat vid väfverierna, har tullen derå ansetts böra nedsättas från 6 öre, dess nuvarande belopp, till 2 öre pr skålpund.
Såsom varande en alltför allmän och obestämd benämning, har Substans, med Substans, hänvisning till Bläckpulver, blifvit ur taxan afförd, hälst artikeln Bläcksubstans, som dermed afses, under rubriken för Bläck särskildt upptagits.
Under det Sicilianskt Svafvel i 1863 års taxa är till införsel fritt, befinnas »an- svafvel, dra slag» derstädes belagda med en tull af 1 öre pr skålpund.
Då skäl ej synts förefinnas att tullbehandla en vara olika efter olika produktionsorter, och ifrågavarande artikel dessutom utgör ett material för en mängd tillverkningar, har densamma blifvit uppförd till afgiftsfrihet, hvartill den jemnväl i Traktaten med Frankrike finnes antagen.
Enahanda tull behandling har ock ansetts böra, på sätt likaledes skett i nämnda svafveiTraktat, tillämpas för Svafvelblomma, hvilken dels hufvudsakligen användes för medi - 142 cinska behof, dels lemnar en jemnförelsevis obetydlig tullinkomst, uppgående år 1862 till 169 rdr. svafvel
Då de för tillverkningen af Svafvelsyra allmännast begagnade råämnen äro tull fria, har den i 1863 års taxa till 1 öre pr skålpund bestämda tull å förstnämnda, för en mängd näringar synnerligen behöfliga, artikel, hvilken tull motsvarar 16f procent af varuvärdet, funnits alltför hög, samt ansetts kunna nedsättas till hälften, eller 50 öre pr centner, ett belopp, hvartill den äfven i Traktaten med Frankrike blifvit uppförd. svampar.
Sedan tullen å Champignoner och Tryffel genom Traktaten med Frankrike blifvit antagen till 16 öre pr skålpund, har den ansetts icke heller för andra slag af Svampar böra sättas högre, hvadan afgiften för denna senare artikel, eller Svampar, alla slag, nedsatts från 50 öre till 16 öre pr skålpund, sviskon.
Sviskon, med hänvisning till Plommon, hafva, liksom denna senare artikel, blifvit hänförda under Frukter och Bär. svärta.
Rubriken för Svärta, »bok- och koppartryck»-, med hänvisning till Boksvärta, har ansetts obehöflig och derför utelemnats. sågar, såg- Sågar, »försedda med skaft» äro för närvarande upptagna i en rubrik, Sågblad s/gbiåds- och Sågbladsämnen i en annan, begge med hänvisning till Verktyg.
Då det just är egenskapen att vara försedd med hvad här kallas »skaft», som skiljer Såg från Sågblad, har denna bestämning, såsom obehöflig och dessutom icke, enligt gällande språkbruk, i alla delar fullt riktig, blifvit utelemnad; hvarjemnte de trenne artikelslagen ansetts kunna i en gemensam rubrik sammanföras, med hänvisning till Maskinerier, Redskap och Verktyg. sån.
Säll, med hänvisning till Siktar, hafva, liksom dessa senare, blifvit hänförda till Maskinerier, Redskap och Verktyg, såpa.
Då Såpa, som för närvarande drager en tull af 3 öre pr skålpund, dels är en artikel af stor och allmän förbrukning, dels lemnar en jemnförelsevis endast obetydlig tullinkomst, skulle, i betraktande häraf, skäl icke saknats att ur denna synpunkt föreslå densamma till tullfrihet.
Men enär i varan ingående råämnen finnas med tull belagda, har sådant icke kunnat ske.
Emellertid har en nedsättning i den för närvarande stadgade tullen synts vara af nöden.
Enligt meddelade upplysningar utgör nemligen tillverkningskostnaden pr skålpund omkring 3 öre, hvartill kommer råämnestullen, uppgående, efter nu gällande bestämmelser härutinnan, till något öfver 1 öre, samt beräknad efter Komiterades förslag rörande oljetullarne till omkring ^ öre pr skålpund.
Och har med afseende härpå afgiften å ifrågavarande artikel funnits kunna nedsättas till hälften mot dess nuvarande belopp, eller 1 rdr 50 öre pr centner. säckar.
För nya Säckar, tomma, utgår tullen för närvarande med 5 procent förhöjning utöfver den å väfnaden.
Som emellertid dels sömnadskostnaden icke i förhållande till varuvärdet är af någon synnerlig betydenhet, dels i jemnförliga fall, der motsvarande kostnad är vida större, tilläggsafgiften blifvit betydligt nedsatt, dels ock artikeln i fråga, då den begagnas såsom emballage, inkommer tullfri, har förhöjningen i afgiften å den väfnad, hvaraf Säckarne bestå, ansetts kunna bortfalla, och sagda vara sålunda draga lika tull med väfnaden. 143 Till förfullständigande af rubriken för
Sängkläder har den senare afdelningen sängkiäderaf blifvit omredigerad till hufvudsaklig öfverensstämmelse med de två sista momenten af rubriken för Kläder; hvarjemnte, till följd häraf, i den förra afdelningen tillagts bestämningen »nya».
Denna förändring i rubriceringen har synts af behofvet påkallad, enär, efter rubrikens nuvarande ordalydelse, brukade sängkläder, som pröfvas öfverstiga egarens personliga behof, måste, utan afseende på beskaffenheten, förtullas såsom nya, hvilket väl icke lärer vara, hvarken afsedt, eller med billigheten öfverensstämmande.
Tafvelramar förtullas för närvarande lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de Tafveihufvudsakligen bestå, hvilket gäller äfven sådana af papp, enär dessa finnas hänförda, dels till olackerade, dels till lackerade Papparbeten.
Denna artikel förekommer af synnerligt olika beskaffenhet, hvaraf följer, att en gemensam tull, beräknad, så vidt ske kan, efter medelvärdet, måste i ena fallet blifva hög, i andra låg, såsom lätteligen inses vid en jemnförelse emellan t. ex. simpla ramar af trä och fina sådana af papier mache.
Men då det i följd af varans sammansättning ofta möter svårighet att utröna det ämne, hvaraf den hufvudsakligen består, har det likväl synts lämpligare att, i stället för hvad förut härutinnan varit stadgadt, för artikeln angifva en viss bestämd tull; och har denna ansetts kunna skäligen föreslås till samma belopp, som för speglar och lampetter, eller 10 öre pr skålpund; hvarjemnte rubriken, med afseende på denna förändring, i behöflig mån omredigerats.
Sedan artikeln Gräs äfven i de hänseenden, i hvilka den förut varit med tull Tageisurbelagd, föreslagits till tullfrihet, har för artikeln Tagelsurrogat, som för tullbehandlingen varit dit hänförd, afgiftsfriheten blifvit vid rubriken utan hänvisning angifven.
Tamarinder, som för närvarande draga en tull af 4 öre pr skålpund, hafva i Tamarinbetraktande deraf, att artikeln dels endast, eller åtminstone hufvudsakligen, användes såsom beredningsämne vid tobaksfabrikationen, dels lemnat en jemnförelsevis obetydlig inkomst, hvilken senare för år 1862 uppgår till endast 384 rdr, blifvit föreslagna till tullfrihet.
För Tandpulver, som hittills förtullats såsom varor i taxan ej nämnda, arbetade, Tandpuihar, till undvikande af värdetull, och då artikeln är på det närmaste jemnförlig med Parfymer, samt dessa fått sig åsätta en afgift af 25 öre pr skålpund, närmaste omslagens vigt inberäknad, en tullsats af detta belopp, med enahanda bestämmelse i afseende på sagda omslag, blifvit i taxan utförd.
Då Tenlikor vanligen förfärdigas af sammansatt metall och sålunda äfven böra Temikor. draga samma tull som de till afdelningen »andra slag» under rubriken för sådan metall hänförliga, mindre dyrbara arbeten, har, med afseende härpå, den i 1863 års taxa för dem bestämda tullsats af 30 öre blifvit nedsatt, för år 1867 till 20 öre samt från och med år 1868 till 15 öre pr skålpund; hvilka afgiftsbelopp jemnväl i Traktaten med Frankrike finnas antagna.
I rubriken har ock blifvit tillsatt det förtydligande uttrycket: »eller Möbelspik».
Nya arbeten af Tenn draga i 1863 års taxa en tull, de olackerade och omålade af Tenn. 25 öre, samt de lackerade eller målade af 40 öre pr skålpund.
Komiterade hafva i fråga om Traktaten med Frankrike tillstyrkt, det afgifterna å dessa arbeten, hvilka i Tyska Tullföreningens tariff vore belagda med samma tull som bly- och zinkarbeten, eller de gröfre med 2| öre och de finare eller lackerade med 9 öre pr skålpund, 144 icke måtte sättas lägre än de, som föreslagits för arbeten af koppar, samt sålunda hemställt, det de måtte bestämmas till respektive 15 och 30 öre, dock med öfvergångssatser för tiden till och med år 1867 af respektive 20 och 35 öre.
Och då, i hvad olackerade och omålade tennarbeten angår, den ofvan angifua slutliga tullsatsen, 15 öre, utgör omkring 8^ procent af varuvärdet samt omkring 17 procent af tillverkningskostnaden, under det samma tullsats för de lackerade eller målade slagen blifvit ställd något högre i förhållande till den förra än förut, hvilket ledt till närmare öfverensstämmelse med hvad som härutinnan finnes iakttaget i, bland annat, Danska och äfven Norska tulltaxan, hafva sagda tullsatser, hvilka jemnväl i förstnämnda Traktat antagits, med sina respektiva öfvergångsbelopp, blifvit här bibehållna.
Tennsalt Vid Tennsalt och Klortenn, med hänvisning till Kemiskt-tekniska preparater, mortenn. har, sedan dessa senare blifvit föreslagna till tullfrihet, afgiftsfriheten direkt angifvits; hvarjemnte Träättiksyradt Jern, som varit med förstnämnda artiklar sammanstäldt, utan att med dem stå i något inre sammanhang, blifvit ur rubriken affördt.
För Terpentin, såsom en råvara, har, i öfverensstämmelse med hvad för åtskilliga andra likartade ämnen dels redan finnes medgifvet, dels blifvit föreslaget, tullfrihet ansetts böra ega rum; hvarjemnte, till förebyggande af missförstånd, i rubriken blifvit tillsatt bestämningen »nativ».