Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Masthamnen för anläggning af fiskflotta och skjul för hemförarebåtar, utan äfven af så stor del af den derintill varande fästningsvall, som för berörde anläggning kunde blifva erforderlig; hvarjemte Kongl.
Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium den 2 Juli 1839 för begagnande tills vidare likaledes åt staden upplåtit trenne tomtplatser om sammanräknade 1,202 qvadratalnai invid Masthamnen å vallen.
Götheborgs stads innevånare för inrättande af ett arbetshus i närheten af det redan befintliga fattigförsörjningshuset vore i behof af en, Kronan tillhörig, derinvid belägen, plats, samt dessutom ansåge angeläget att för all framtid, i likhet nied hvad sorn år 1807 af Kongl. Maj:t i Nåder beviljats i afseende å de då öfverlåtna fästningsverken, erhålla fri dispositionsrätt till förberörda, af Krigskollegium upplåtna, trenne tomtplatser, å hvilka lika många staden tillhöriga materialbodar funnes uppförda, äfvensom till nödigt utrymme deromkring, till förra, nu med mudder fyllda vallgrafven från stora Bommen intill spetsen af så kallade Sandbastionen, till högra stora Bomsbastionen, å hvilken staden förut äger en med tullhus bebyggd plats, och till vallgången vid Masthamnen och förrberörda tomter, har Götheborgs stads Magistrat, under den 29 Maj 1846, på grund af vederbörligen erhållet uppdrag, underdånigst anhållit, att förrberörda, å en insänd karta upptagna och med litt.
B C D H och I utmärkta, platser måtte varda, de fyra förstnämnda tillstaden, och den sistsagda till stadens fattigförsörjningsinrättning, upplåtna, under enahanda vilkor, som i vallraseringskontraktet den 19 Oktober 1807 finnas stadgade, beträffande de då lill staden öfverlemnade delar af fordna fästningsverken.
Sedan Krigs-kollegium under den 14 December 1847 samt Kongl.
Maj:ts befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län under den 20 Juni 1848, efter det vederbörande hörde blifvit, med underdåniga utlåtanden inkommit, och Krigs-kollegium, efter chefens för Ingeniör-korpsen hörande, ytterligare under den 30 Januari 1849, Eih. lill fl. St.
Prot. i850 $ 1S5E i Sami. i Afd. 7 Haft. 2 {0 Kon g t.
Proposition, Nn 30. sig i målet utlåtit, har Kongl. Maj:ts befallningshafvande i förenämnda län, till följd af erhållen Nådig remiss, uppå Krigs-kollegii sistomförmälda underdåniga utlåtande, för egen del sig deröfver yttrat och tillika insändt ett, af Götheborgs magistrat, Drätsel-kommissionen och Borgerskapets äldste den 5 Juli 1849 afgifvet yttrande, deruti bemälde stadsmyndigheter, med frånträdande af den gjorda anhållan om upplåtelse af tomtplatserna under litt.
H och I underdånigst föreslagit, att hela den Kongl. Maj:t och Kronan tillhöriga mark och utfyllning emellan inloppet vid stora Bommen och bastionen S:t Erik, måtte, under full ägande-rätt upplåtas till staden Götheborg emot det att staden till Kronan återlemnar fästningsmurarna kring lilla Otterhälleberget och marken derstädes, med vissa tillika uppgifna undantag och vilkor, öfver hvilket förslag Krigs-kollegium och chefen för Ingeniör-korpsen jemväl afgifvit infordrade underdåniga yttranden.
Efter öfvervägande af hvad i detta mål i ena och andra afseendet yttradt och hemstäldt blifvit, har Kongl. Maj:t i Nåder ansett skäl vara för handen, att, med hufvudsakligt bifall till det af Göteborgs stads Magistrat, Drätsel-kommission och Borgerskaps äldste senast uti underdånigt yttrande af den 5 Juli sistlidet år, framställda förslag, all den Kongl. Maj:t och Kronan tillhöriga mark och utfyllning, som är belägen emellan Masthamnen, de på kartan med H betecknade Kronans tomtplatser samt vägen eller gatan nedom Qvarnberget på östra och Götha eif på vestra sidan, samt kanalen vid norra Bomsbastion i söder och en linea i norr, hvilken, längs foten af bastionen S:t Eriks vänstra flankmur utdragen åt elfven, är på kartan utmärkt med r-s-t, må till staden Götheborg under full äganderätt upplåtas emot följande vilkor: l:o att staden, då den kommer i besittning af nyssberörda mark och utfyllning, genast till Kongl. Maj:t och Kronan återlemnar så väl fästningsmurarna kring lilla Otterhälleberget med alla i dem befintliga hvalf, utan något undantag, som ock marken derstädes, i enlighet med den deröfver affattade handlingarne åtföljande karta, samt således jemväl stadens på det, om marken nu gällande arrende-kontrakt, grundade rätt; från hvilket återlemnande dock, hvad marken angår, uteslutas de 2,603 qvadratalnar, som, enligt hvad upplyst blifvit, finnas afyttrade och från berget tillagg— da tomten N:o 102 litt.
A i stadens andra rote, äfvensom den mark, hvilken, nedanför berget, är belägen emot Hästbacken och Kungsgatan, norr om den färglagda delen å kartan, och invid berget begränsas af en rak linea, åt öster och väster ut - Kongl. May.ts Md.
Proposition, A: o 30, tl dragen från södra sidan af den plats, sora utgjort förenämnde tomt N:o 102 litt.
A innan densamma med nyssberörda 2,603 qvadratalnar tillöktes: 2:o att staden, emot erhållande af den till reparation af Götha Artilleri-regementes för närvarande inom förra bastionen Gustavus Magnus befintliga gymnastikbod anvisade summa 302 rdr 4 sk. banko, flyttar denna bod till lilla Otterhälleberget och uppförer densamma der i fullständigt skick på den plats, chefen för nämnda regemente anvisar; 3:o att Kronans, till staden afträdda, område användes förnämligast till byggnader och anläggningar, som underlätta och befordra handels- och sjöfarts-rörelsen, samt dernäst till andra föremål, som äro för staden nödvändiga oeh gagnande; samt 4:o att staden nu och framdeles, medelst inbetalning i Götheborgs Fortifikationskassa, ersätter vederbörande den afgäld, som, enligt nu gällande kontrakt, utgår för vallhö eller bete å de under ifrågavarande afträdelse inbegripna vallstycken; Kongl. Majit vill fördenskull härmedelst föreslå Rikets Ständer att till omförmälda jordutbyte, under ofvannämnda vilkor, samtycka; i hvilket afseende samteliga till målet hörande handlingar med karta skola öfverlemnas till det Rikets Ständers Utskott, som med samma mål kommer att taga befattning.
Ut supra. OSCAR. C. v. Hohenhausen. 12 Kongl. May.ts Nåd.
Proposition, N:o 30.
Utdrag af Protocollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj'.t
Konungen uti Stats-rådet å Stockholms Slott den 4 December i85o.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Hr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärenderna, Hr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Till följd af Kongl. Maj:ts, i beslut af den 21 December 1849 samt 1 och 15 Februari, 18 Juli och 7 Oktober innevarande år derom meddelda Nådiga befallning hade chefen för Landtförsvars-departementet, Stats-rådet von Hohenhausen uppsatt underdåniga förslag till Nådiga Propositioner till Rikets Ständer, angående: 4:o upplåtande, emot vederlag, åt Göteborgs stad, af Kronan tillhörig, derinvid belägen mark; hvilka underdåniga förslag nu till justering upplästes, hvarefter’, uppå Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, Kongl. Majit behagade samma förslag i Nåder gilla, och befallde, att, i enlighet dermed, Nådiga Propositioner sådana de finnas detta Protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer allåtas.
Ex protocollo J. Ax.
STOCKHOLM, F. d. Schultae’s Boktryckeri, 1851.
Proposition, N:o 31. 1 N:o 31.
Ank. till Exp-Utsk den 25 Jan. 1851 kl. 2 e. ro.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående låneunderstöd för utvidgning och reparation af domkyrkan i Wexiö.
Gif ven Stockholms Slott den 28 December 1850.
Sedan Kongl. Maj:!, i anledning af derom gjord ansökning, hos Rikets senast församlade Ständer föreslagit, att, för en af behofvet högt påkallad utvidgning och reparation af domkyrkan i Wexiö, dertill kostnaden blifvit beräknad till 43,557 r:dr 32 sk. b:ko, ett lån af 25,000 r:dr samma mynt måtte af allmänna medel beviljas; men Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 26 Juni 1848, tillkännagifvet, att Statsverkets dåvarande tillgångar icke lemnade utväg för meddelandet af ifrågavarande låneunderstöd, hafva domkyrkans Tutorer, Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Kronobergs län och biskopen i Wexiö stift, uti förnyad underdånig framställning af den 24 sistlidne Oktober, förmält, att det vid berörde byggnadsföretag, hvaraf en del omöjligen kunnat uppskjutas, år 1849 påbörjade och sedermera fortsatta arbetet, af domkyrkokassan, som den 1 Januari 1849 utgjorde 32,433 r.dr 47 sk. 11 r:st., redan medtagit öfver 16,000 r:dr, allt b:ko, och för nästkommande år ytterligare erfordrade minst hälften af sistnämnda belopp, innan det nödvändigaste af arbetet kunde blifva fullbordadt; men enär kyrkan derjemte hade betydliga så väl ständiga som tillfälliga utgifter, hvilka icke tillåta, att kassan mer än till en viss grad medtages, samt fara således vore för handen, att byggnadsarbetet, i brist af medel till dess fortsättande, snart måste inställas och domkyrkan för en obestämd Bih. litt B.
St. rrot. 1850 $ 1S51. 1 Sami. 1 Afd. 8 Baft. 1 2 Kongl. Majus Nåd.
Proposition, N:o lil. längre tid lemnäs i ofullbordadt skick, hafva ofvanbemälde Tutorer, som, til! undvikande af nämnde olägenhet och af de ökade kostnader, hvilka ett dylikt afbrott alltid måste medföra, icke ansett annan utväg återstå, än att genom upplåning på möjligast lindriga vilkor söka anskaffa de bristande medlen, af sådan anledning i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer, för domkyrkans snara fullbordande i öfverensstämmelse med den fastställda planen, måtte äska ett lan af 25,000 r:dr b:ko, som till en början under byggnadsåren finge begagnas räntefritt och sedermera amorteras medelst inbetalning årligen af 4 procent å det ursprungliga kapitalet, deraf först årlig räjila efter 3 för 100 af det oguldna kapitalet skulle godtgöras, och återstoden utgöra afbetalning på låuesumman, till dess densamma vore till fullo betald; Och som Kongl. Maj:t, i betraktande af hvad sålunda blifvit anfördt, funnit det ifrågaställa lånet vara af behof påkalladt, vill Kongl.
Majit hos Rikets Ständer föreslå, alt nämnda lån måtto beviljas på de af vederbörande uppgifna vilkor.
OSCAR. P. Genberg.
Proposition, N:o 31. 3 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-rådet ä Stockholms Slolt elen 28 December i85o.
' Närvarande:
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Siats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Chefen för Ecklesiastik-dcparlementet, Stats-rådet
Genberg uppläste till justering underdåniga förslag till följande af Kongl. Maj:t förut beslutade nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 3:o angående låneunderstöd för utvidgning och reparation af domkyrkan i Wexiö; Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag i nåder gilla, och befallte, att, i enlighet dermed, nådiga propositioner, sådana de finnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo, Carl Gust. Brusevitz.
4 Kongl. Majlis jV'åd.
Proposition, K.o 32.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Jan. 1851, kl. 2 e. m. KONGL.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående låneunderstöd för återuppbyggande af Lidköpings nedbrända kyrka.
Lidköpings
Stads innevånare hafva i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte genom proposition till Rikets Ständer bereda sökanderne för återuppbyggande af stadens genom vådeld den 23 Maj 1849 nedbrända kyrka, ett låneunderstöd af 25,000 r:dr b:ko, räntefritt åtminstone under fem år och sedermera emot 3 procents ränta och 2 procents kapitalafbetalning årligen; till stöd för hvilken anhållan hufvudsakligen blifvit anfördt, att staden, utan att hafva åtnjutit allmänt understöd, tid efter annan verkställt betydliga reparationer och ombyggnader å sin numera nedbrända kyrka och derigenom, oaktadt gjorda uppoffringar, skuldsatt kyrkokassa!!; att af den summa, 20,000 r:dr, hvarför kyrkan år 1838 blifvit brandförsäkrad, väl, efter afdrag för kyrkans qvarlemningar, utfallit 18,001 r:dr, men att, då frun desina summa afginge kyrkans skuld och åtskilliga utgifter, nu endast återstode 13,000 r:dr; att, enligt af Kongl. Maj:t fastställd ritning och derpå grundad beräkning, kostnaden för uppförande af ny kyrka uppginge till 38,869 r:dr 6 sk., hvilken summa, med frånräkning af åtskilliga poster, hvartill utväg funnes dels genom församlingens bidrag, dels genom lemningar af den gamla kyrkan, väl kunde minskas till 32,069 r:dr 32 sk., hvaremot åtminstone 6,000 r:dr tillkomme för ringklocka och orgelverk, hvilka i kostnadsförslaget ej blifvit upptagna; att således en brist uppstode af 25,000 r:dr, allt b:ko; att kyrkans ordinarie inkomster icke ens motsvarade dess ordinarie Kongl.
M«j:ls Nåd.
Proposition, N:o 32. 5 ' utgifter; alt genom den staden öfvergnngna eldsvådan flera af dess innevånare blifvit medellösa och satte ur stånd att hjelpa sig sjelfva; samt att, då jemte kyrkan nästan alla församlingens allmänna byggnader, såsom skolhus samt komministersoeh klockare-boställen, genom eldsvådan gått förlorade, församlingen icke utan det nu sökta låneunderstödet skulle kunna förmå bestrida dc kostnader, som af dessa förenade förluster blifvit en följd; Och hafva Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Skaraborgs län och konsistorium i Skara stift, uti afgifna underdåniga yttranden, uppå dc af sökanderne anförda skäl, till deras ifrågavarande anhållan tillstyrkt nådigt bifall.
I anledning af hvad sålunda förekommit och då begärda länet finnes vara af behof pakalladt, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer att nämnda lån på de af sökanderne uppgifna vilkor meddela.
Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
OSCA R. P. Genberg. 6 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, JV.o 32.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden , hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rädet A Stockholms Slott den 28 December i85o.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Hr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Hr Friherre Stjerneld, Statsråden: Fåhreeus, Sandströmer, vmi Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Ecklesiastik-deparlementet, Stats-rådeL Genberg uppläste till justering underdåniga förslag till följande af Kongl. Maj:t förut beslutade nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 4:o angående låne-understöd för återuppbyggande af Lidköpings Stads nedbrunna kyrka.
Majit behagade, jemlikt Stats-rudets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i nåder gilla, och befallte, att, i enlighet dermed, nådiga propositioner, sådane de finnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex Protocollo, Carl Gust. Brusevitz.
Kongl. Majil-s Nåd.
Proposition, N:o 33. 7 N:o 88.
Ant. tiil Exp.-Utsk. d. 25 Jan. 1851 lil. 2 e. m. KONGL.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående vpplåtande till Romkyrkan i Kalmar aj arren de-inkomster ne utaf jordlägenheter, tillhörande Kalmar f. d. fästning.
Gifven Stockholms Slott den 28 December 1850.
Sedan Kong).
Maj:), genom nådiga bref af den 15 Februarii och 10 Oktober 1841 förordnat, att de domkyrkan i Kalmar under den 21 Februarii 1826 på obe stämd tid tillagde jordskyld»- och tomtöre-inkomster af åtskilliga Kalmar f. d. fästning tillhörige jordlägenheter, skulle från och med den 1 Januarii 1852 lill fjerde hufvudtitcln återgå, men genom nådiga brefvet af den 10 Oktober 1841 likväl tillåtit, att domkyrkan intill år 1845 af berörde inkomster finge årligen uppbära 500 riksdaler banko, hvilken tillåtelse den 27 Augusti 1844 blifvit utsträckt till 1855 års slut, hafva Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af väckt fråga derom, att domkyrkan måtte antingen erhålla afskrifning af ett år 1831 till bestridande af kostnaden för dess reparation i Rikets Ständers bank upptaget lån å 16,666 riksdaler 32 sk. banko, eller ock åter komma i åtnjutande af arrende-inkomsterne utaf samma jordlägenheter, uti underdånig skrifvelse den 1 April 1848 anfört, att, som vid behandling af denna fråga blifvit upplyst, dels att det årliga anslag af 500 riksdaler, domkyrkan af berörde inkomster fått sig tillagdt, vore, äfven i förening med domkyrkans öfriga inkomster, otillräckligt till bestridande af kostnader för årligen erforderliga reparationer å kyrkan samt till afbetalning af dess skuld till Rikets Ständers bank, dels att nämnde lägenheter blifvit genom stadens innevånares omsorg uppodlade, och derigenom konmit i sådant skick, att deraf kunde hemtas en icke obetydlig afkomst, ansågo sig Rikets Ständer, med afseende jemväl derå, att den - 8 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, I\;o 33. na domkyrka, egentligen ämnad till begagnande al amiralitets-församlingen under en tid, då den del af flottan, som sedermera förlädes till Carlskrona, varit stationerad i Kalmar, blifvit uppförd till en storlek och prydlighet, vida öfversligande stadens innevånares behof af utrymme, och förmåga att den underhålla, samt att dessutom kyrkan, såsom en af byggnadskonstens skönare företeelser, tvifvelsutan vore förtjent af statens mellankommande omvårdnad, då sådan icke annorlunda kunde i erforderlig mon erhållas, böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i nådigt öfvervägande taga, huruvida icke för någon längre tid, eller intill dess kyrkans i banken erhållna lån till kapital och ränta blifvit till fullo guldet, oflaberörde fästningslägenheler, hvaraf hela inkomsten vore för domkyrkan behöflig, kunde till densammas disposition öfverlåtas, och i sådant fall derom nådig proposition till Rikets Ständer afgifva.
Sedan Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium, uti infordradt underdånigt utlåtande, upplyst, att ofvanomförmäldc jordskylds- och tomtöre-medel för året ungefärligen uppgå till 1,260 R:dr, samt att till utgående af desamma, äfvensom af den till 900 Riksdaler årligen upptagne summa, hvartill enahanda inkomst från öfriga fästningsorler beräknats, tid efter annan anvisats arfvoden och aflöningsersättningar åt de vid Ingeniör-korpsen anställde civile tjenstemän och betjente, till ett årligt belopp af 1,166 R:dr 32 sk., äfvensom utgifter för diverse ändamål, utgörande, för år 1847, 22 R:dr, allt banko, har Kongl. Maj:t detta ärende i nådigt öfvervägande tagit, och vill, i betraktande af hvad Rikets Ständer anfört, och då hela arrende-inkomsten af ifrågavarande fäslningslägenheter är för Kalmar domkyrka tillsvidare behöflig, härmed hos Rikets Ständer i nåder föreslå, att, derest Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj.ts, uti
Dess proposition om statsverkets tillstånd och behof, derom gjorda framställning, anvisa serskildta medel till bestridande af de utgifter, hvartill berörde arrende-inkomster hittills blifvit använde, Rikets Ständer jemväl måtte medgifva, att förenämnde fästningslägenheter må till domkyrkans disposition öfverlåtas, intill dess kyrkans i banken erhållna lån till kapital och ränta blifvit till fullo guldet.
Proposition, N:o 33. 9 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastili-ärendcn , hållet inför , Hans Majit Konungen uti Stats-rådet ä Stockholms Slott den 28 December i85o.
Hans Excellens, Justitiae-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för utrikes ärendena, Herr friherre Stjerneld.
Chefen för ecklesiastik-departementet, Stats-rådet Genberg, uppläste till justering underdåniga förslag till följande af Kongl.
Maj:t förut beslutade nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 2:o angående öfverlåtande tillsvidare till Kalmar domkyrkas disposition af arrendeinkomsterna utaf några jordlägenheter, tillhörande Kalmar f. d. fästning.
Maj:t behagade, jemlikt stats-rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i nåder gilla, och befallte, att, i enlighet dermed nådiga propositioner, sådana de finnas detta protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo, Carl Gustaf Brusewitz.
Prot. 1850 $ ISSI. i Sami. i Afd. 8 Hä/t. 10 Kongl. Maj.Is Kåd. Proposition, K:o 3 %.
N:o :n.
Auk. till Exp.-Utsk. d. 25 Jan. 1851, kl. 2 e. m. KONGL.
MÅJiTS Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående upp- . låtelse af Kronan tillhörig jord till hamnanläggning vid Wadstena Slott i Östergöthlands län; Gifven Stockholms Slott den 28 December 1850.
Hos Kongl. Maj:t har direktionen i det bolag, som blifvit biidadt för att tillvägabringa en hamnbyggnad invid staden Wadstena, underdånigst begärt, att til! utrymme härför få begagna, jemte grafvarne omkring Wadstena slott, äfven någon del af Kongl. Maj:t och kronans härintill belägna mark, hvarefter direktionen, uti ingifven serskild underdånig skrift, med afseende å bestämmandet af vidden och beskaffenheten af ifrågavarande mark, åberopat ett utaf aflidne öfversten Gustaf Lagerheim år 1838 i ämnet uppgjordt förslag, enligt hvilket ofvanberörde mark innefattade på södra sidan 100 alnars, samt på östra och vestra sidorna 70 alnars, bredd eller tillsammans omkring 5* tunnland och utgjordes af dels gräsvall, hörande till fordna så kallade slottsträdgården, nu lydande under Starby kungsladugård, och dels den i vester och norr utmed slottsgrafven ledande väg; varande tillika af direktionen i underdånighet uppgifvet, att ändamålet med tillvinnandet af detta -utrymme vore att erhålla ej mindre på södra sidan direkt kommunikation med staden Wadstena, i stället för nyss omnämnde väg, hvilken komme att af inloppskanalen från sjön Wetteru i slottsgrafven afskäras. än äfven nödig lastlageplats, hvarå närmast invid hamnen på södra sidan borde uppföras magasiner, då sådane af benofvet påkallades, efter den plan och under de vilkor, som kunde af hamnbyggnads-direktionen bestämmas i enlighet med hamnbolagets blifvande beslut och Wadstena stads byggnads-orduing.
Muj.ls Kail.
Proposition, A’: o 34. 11 Jemtö häröfver, enligt nådig remiss, afgifvit utlåtande, har Kongl. Maj:t och Rikets Kammar-kollegium den 3 i denna månad en till Kongl. Majit öfverlemnat
Dess befallningshafvaudes 1 Östergöthlands län underdåniga yttrande samt arrendatorens af Starby kungsladugård, krigs-kommissarien E. G. Lallerstedls och magasinsförvaltarcns i Wadstena, G. Wullersledts underdåniga förklaringar äfvensom påminnelser, hvilka hamnbygguads-direktionen derefter afgifvit; och inhemtas af dessa och öfriga hithörande handlingar, bland annat att krigs-kommissarien Lallerstedt, på uppgifne vilkor, hvaribland att han under hamnens byggnad icke blefve afstängd från nyttjandet af en lastageplats vid Wetlern, som förmenades vara Starby tillhörig, förklarat sig villig att under sin arrendetid afstå den mark af Starby kungsgård, som för hamnbyggnaden erfordras; — alt hamnbyggnads-direktionen uti afgifne påminnelserne anfört, att, enligt numera åstadkommen närmare utredning för hamnbyggnaden, icke bchöfdes i vester om Wadstena slottsgraf större utrymme, än den utmed grafven löpande, slottet tillhöriga väg och den plan som genom utfyllning i sjön Wettern emellan vestra hamnarmen och magasinsförvaltare-bostället kunde åstadkommas: i hvilket hänseende direktionen alltså härtill numera inskränkte sin ifrågavarande ansökning, med begäran för öfrigt att få disponera vägen så väl på vestra som norra sidan, äfvensom den så kallade lastlageplats vid sjön, hvilken arrendatorn af Starby kungsladugård förmenat vara denna tillhörig; — samt att Kongl. Majlis befallningshafvande med bifogande af en utaf landtmätare detta år upprättad karta öfver merberörda, för hamnbyggnaden erforderliga, mark, underdånigst yttrat, att, med den inskränkning, hamnbyggnads-direktionen gifvit åt förut omförmälda underdåniga anhållan, numera ieke vore fråga om vidsträcktare afsöndring från Starby kungsladugård, än tre tunnland, 9^ kappland ängsvall på Wadstena slotts södra och östra sidor: att den i krigs-kommissarien Lallerstedls förklaring omnämnda lastplats, bestående endast af ett i Wettern uppfördt stenkar, fästadt vid sjelfva slottsvägen, nödvändigt måste disponeras för hamnbyggnaden, om densamma skall kunna verkställas, och att, för öfrigt för hamnanläggningen erfordrades begagnandet af dels de på norra sidan om slottet varande tvänne, för kronan hittills intet inbringande, små jordstycken, som sammanhängde med den vid Wetterns strand löpande väg, hvilken komme att genom inloppskanalen afskäras, och dels vägen på slottets vestra sida; hvaremot hamnbyggnads-bolaget skulle anlägga väg söder om slottet till lättnad vid kommunikationen; vid hvilket förhållande och då krigs-kommissarien lallerstedt, uti 12 Kongl. May.ls Nåd.