Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en under den 27 Juli sistlidne Maj till Rikets Ständers Stats-utskott aflåten skrifvelse har E. K. M:t omförmält, hnrusom domkyrko-rådet i Kalmar, af anledning att den Por Kalmar stads- och landsförsamlingar gemensamma begrafningsplatsen med dess inskränkta utrymme numera, till följd af ökad folkmängd, blifvit för sitt ändamål otillräcklig, och då i stadens närhet andra till begrafningsplats lämpliga ställen icke funnos, utom trenne invid gamla kyrkogården belägne E. K.
M:t och kronan tillhörige åkerlyckor, å församlingens vägnar anhållit, att desse måtte till kyrkogårdens utvidgande upplåtas.
Sedan församlingsboerne i afseende å vilkoren för den begärda upplåtelsen å allmän sockenstämma uttryckt den önskan, att ifrågavarande åkerlyckor, som för närvarande äro till enskilde personer utarrenderade, måtte utan annan afgift, än för den nu löpande arrendetiden, åt församligen öfverlåtas, eller ock, om denna anhållan icke kunde vinna bifall, den nu utgående arrendesumman måtte i nåder utsättas såsom en för alltid bestämd årlig afgäld, att af domkyrkan till E. K.
M:t och kronan erläggas, samt Magistralen i Kalmar och E. K. M:ts Befallningshafvande i Kalmar län, med vitsordande af uppgifne förhållanden, å ansökningen tillstyrkt nådigt bifall, hade E. K. M :ts och rikets Krigs och Kammarkollegier, med afseende å de förhållanden domkyrkorådet framställt, och då omförmälde äkerlyckor, å en ofvanberörde underdåniga ansökning bilagd karta betecknade med litt.
B, C och D, och Expo ditions-Utskottets Förslag till tind.
'203 utgörande, lyckan B 1 tunnland 8,3 kappland, lyckan C 1 tunnland 10 kappland, varande denna lycka en del af de s. k. skansjordarue, samt lyckan D 1 tunnland 13,4 kappland, vore, såsom belägne invid kyrkogården, till dess utvidgning serdeles lämplige, samt icke för annat angelägnare ändamål kunde erfordras, uti afgifvet gemensamt utlåtande af den 23 sistl.
April underdånigst tillstyrkt nådigt bifall till den begärda upplåtelsen på följande vilkor: l:o att E. K.
Maj:ts ocb kronans dispositionsrätt öfver de trenne åkerlyckorne genast öfverlåtes till församlingarne; 2:o att, sä länge det om skansjordarne nu afslutade arrendekontrakt är gällande, eller till den 14 Mars 1856, församlingarne böra ansvara, alt den till E. K.
M:t och kronan för samma jordar utgående årliga arrendesumma af 63 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, icke får förminskas med mera än 2 tunnor 30,5 kappar, som motsvarar arrendet för den vidd af 1 tunnland 10 kapp land, lyckan litt.
C upptager bland nämnde jordar; 3:o att den afgäld, hvarför de 3:ne åkerlyckorna äro på arrende öfverlåtne, utgår oafkortad till E.
M:t och kronan intill slutet af det år, hvarunder E. K.
M:ts nådiga beslut om upplåtelsen utfärdas; samt 4:o att församlingarne må, för öfvertagandet och begagnandet af marken, genast eller före gällande arrendetids förlopp, ega att med arrendator erne om afträ dandet öfverenskomma; och som afgifterne för ofvannämnde tre åkerlyckor icke uppgå sammanräknadt till högre belopp, än 25 R:dr 12 sk. årligen, hade kollegierne, hänseende till det ändamål, hvarför jorden skulle komma att till församlingarne öfverlåtas, ansett mindre lämpligt att till kronans fördel begagna församlingarnes anbud alt för samma jord, i fall den varder för det uppgifna behofvet till deni upplåten, erlägga årlig afgift, hvadan kollegierne underdånigst hemställt, att upplåtelsen måtte utan sådan ersättning beviljas.
Med fästadt afseende å hvad sålunda förekommit har E. K. M:t nu täckts föreslå Rikets Ständer, att meranämnde, kronan tillhörige, trenne åkerlyckor, på de af kollegierne uppgifna vilkor, må för ifrågavarande ändamål åt ofvanbemälde församlingar, utan ersättning upplåtas.
M:t sålunda i Nåder föreslagit hafva Rikets Ständer funnit skäligt lemna bifall, hvilket Rikets Ständer få, såsom svar i ämnet, hos E.K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm den 29 Juli 1851. 204 Eaepeditions-Utskottets Förslag till tind.
Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — , Bonde-Ståndet den 29 •— — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående väckt fråga om det i kronans förråd befintliga äldre, till krigsbruk oanvändbara, kruts omarbetande till bergskrut.
(Stats-Ulsk:s Utkde, N:o 205.) S. A. K.
Uti nådig skrifvelse har E. K. M:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, alt, sedan E. K.
M:ts och Rikets Krigs-kollegium under den 10
Maj 1849 i underdånighet hemställt, att, enär ej mindre i arméens, än ock i flottans krutförråd funnes en större mängd krigskrut, tillverkadt före år 1831, efter hvilken tid nya kontrakt med krutverksegarne ingingos och bättre arbetsmethoder antogos, men detta äldre krut icke kunde anses användbart för krigsbehof eller skarpskjutning samt utgjorde för stora qvantiteter, för att kunna till exercis- eller salutskott förbrukas och ej heller skulle kunna utan alltför betydlig prisnedsättning begagnas vid bergsverken, E. K.
M:t måtte i nåder tillåta, att allt före år 1831 lillverkadt svenskt krut, som i arméens eller flottans krutmagasiner förvarades, måtte vid de, förråden närmast liggande, krutbruken få successive omarbetas lill bergskrut, hade E. K. M:t, uti nådigt bref af den 22 Maj 1849, anbefallt förbemälda kollegium att till en början låta till bergskrut omarbeta högst 1,200 centner af det uppgifna äldre krigskrutet; hvarefter Krigs-kollegium under den 13 sisth Februari i underdånighet anfört, att då någon anmärkning emot användbarheten af det under loppet af år 1850 sålunda omarbetade krutet icke förekommit, kollegium, som på de i dess underdåniga skrifvelse den 10
Maj 1849 anförda skäl ausåge nödigt, att allt före år 1831 tillverkadt, i kronans förråd befintligt, svenskt Expcditions-Utskottets Förslag till tind.
205 krigskrut, utgörande tillsammans omkring 7,200 centner, på förrberörde sätt omarbetades, i underdånighet tillstyrkt sådan omarbetning; i sammanhang hvarmed blifvit inför E. K. M:t i underdånighet anmäldt, att, enligt från Krigs-kollegium infordrade upplysningar, det ifrågavarande äldre krutet icke, i nu befintligt skick, kunde försäljas och icke heller anses ega högre värde än efter qvantiteten af den i krutet ingående salpeter, upptagen till 75 procent, då således, efter inlösningspriset 5 R:dr 32 sk. banko pr Lispund, för den rå salpetern, krutets värde kunde uppskattas till 21 R:dr 12 sk. b:ko pr centner; hvadan, om härtill lades den af Krigs-kollegium beräknade kostnad för samma kruts omarbetning till bergskrut med 5 R:dr i rundt tal per centner, det omarbetade krutet alltså kunde antagas kosta kronan 26
R:dr 12 sk. b:ko och således, då krutet försåldes såsom bergskrut ä 37
R:dr b:ko per centner, genom omarbetningen en vinst af omkring 10
R:dr på hvarje centner blefve statsverket beredd.
Sorn E. K. M:t, genom hvad sålunda förekommit, ansett det vara till fullo utredt att den föreslagna och på försök till en mindre del redan verkställda om arbetningen af det ifrågavarande äldre krutet komme att tillskynda statsverket en betydlig fördel, och att således skäl vore förhanden till omarbetningens vidare fullföljande, har E.
M:t af sådan anledning till Rikets Ständer gjort den nådiga framställning, att kostnaderna för merberördav äldre kruLs omarbetande till bergskrut, och följaktligen äfven hvad för det på försök redan omarbetade krutpartiet blifvit utgifvet, må, i den mån arbetet efter den uppgifna planen binner fortgå, fä af krutförsäljningsmedlen bestridas.
M:t sålunda i nåder föreslagit och i öfrigt härvid förekommit, hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och som Rikets Ständer, på grund af hvad upplyst blifvit, likaledes anse det föreslagna omarbetandet af ifrågavarande till krigsbruk oanvändbara krut vara för statsverket fördelaktigt, hafva Rikets Ständer velat medgifva, att kostnaden för omarbetandet af så stor del af ifrågavarande krutparti, som kan anses icke vara till exercis- och salut-krut erforderligt, äfvensom för den redan verkställda omarbetningen, må af krutförsäljningsmedlen bestridas.
Stockholm den 29 Juli 1851. 200 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Uppläst oeh godkändt hos Ridd. och Adelu den 23 Juli 1851.
Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ständet den 25 — — Bonde-Ståndet den 29 — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående låneunderstöd för uppförande af en bro öfver Dalelfven.
N:o 211.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord derom, att en flottbro vore af behofvet högeligen påkallad, till förekommande af den olägenhet och våda, som för närvarande skola vara förenade med farten å förja öfver den del af Dalelfven, som löper förbi Gustafs sockenkyrka, men att nämnda socken, af anförda orsaker, saknade tillgång att, utan biträde genom lån af allmänna medel, ensam bekosta detta till en utgift af omkring 7,000 r:dr riksgäldssedlar beräknade arbete.
Och då ifrågavarande byggnadsföretag, som synes vara af vigt för orten, otvifvelaktig! måste blifva betydligt betungande för de brobyggnadsskyldige, hvilka, enligt hvad anmäldt blifvit, sakna tillgång på skog, och i allmänhet äro mindre bemedlade, samt arbetet således svårligen lärer kunna utan allmänt understöd utföras, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, för byggnad af en bro öfver Dalelfven, bevilja Gustafs socknemän ett lån af fyratusen riksdaler banko, att från Riksgälds-kontoret utgå, emot vilkor alt, sedan detta lån under 2 års tid utan ränta innehafts, 6 procent å det ursprungliga lånebeloppet, inom hvarje års utgång, till nyssnämnda verk inbetalas, deraf såsom ränta beräknas 4 procent å det oguldna kapitalet oell återstoden såsom kapital-afbetalning, samt att vederbörande ställa säkerhet derför, att arbetet, som ovilkorligen bör påbörjas inom 1853 års slut, varder behörigen fullbordadt.
Stockholm den 29 Juli 1851. E.vpedilions-UUkottets Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o lil. 207 N:o lil.
Uppläst oeh godkändt hos Ridd. och Adelil den 23 Juli 1851.
Presle-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående anslag till Kyrkobyggnad i Knäreds församling af Hallands län. (Stats-Utsk:s Uti., N:o 215.) S. A. K.
Hos E. K. M:t har Knäreds församling i Hallands län, jemte förmälan, hurusom, sedan församlingens gamla, till en del förfallna kyrka, med afseende så väl ä utrymme som beskaffenhet, befunnits icke längre kunna motsvara sitt ändamål, och församlingen, af sådan anledning, för några år tillbaka, efter vidtagna förberedande åtgärder, gått i författning om uppförande af en ny kyrka, i öfverensstämmelse med dertill uppgjord och i vederbörlig ordning stadfästad ritning, samt detta kostsamma, och för socknens innevånare i hög grad betungande, byggnads-företag vid slutet af September månad 1848, hunnit nära sin fullbordan, församlingen genom olyckshändelse blifvit beröfvad nästan hela frukten af sina ansträngningar, enär den nya kyrkobyggnaden, genom tornets instörtning, till stor del förvandlats till en grushög, i underdånighet anhållit att, då församlingen genom detta olycksfall blifvit försatt i en så mycket svårare belägenhet, som den, i hopp om den nya byggnadens snara fulländning, redan förut hade till någon del låtit nedrifva den gamla kyrkan och sålunda nu befunne sig i saknad af ett passande och värdigt rum för sin offentliga Gudstjenst, på samma gång den icke egde förmåga alt bestrida de för ny kyrkobyggnad erforderliga kostnader, E. K. M:t, med afseende å dessa förhållanden och enär en emot kyrkans byggmästare och hans borgensmän påbörjad rättegång, hvilken syntes blifva långvarig, lemnade 208 Expeditions-Ulskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o lil. föga utsigt att för den gjorda förlusten vinna någon ersättning, i nåder måtte täckas af allmänna medel tilldela nämnda församling en så stor summa, att en ny kyrka kunde derför uppbyggas.
Efter det Öfver-intendents-embetet, i ett på E. K.
M:ts nådiga befallning afgifvit underdånigt förslag å den kostnad, som för uyssnämnda ändamål kunde finnas erforderlig, beräknat utgiften för Kyrkans fullbordande att uppgå till 16,984 r:dr 17 sk- b:ko, om församlingen, såsom vanligt, utan ersättning fullgör dagsverken och körslor, men i annat fall till 6,724 r:dr, samma mynt, utöfver nyssnämnda summa; samt E. K.
M:t af de lill målet hörande handlingar inhemtat; att meranämnda församling, som år 1845 erhöll, genom kollekt och stambok öfver hela riket, understöd för ifrågaställd kyrkobyggnad, utgöres af 59-j\- oförmedlade, till 43|$- förmedlade, mantal, med en i allmänhet obemedlad folkmängd af 1,972 personer; att jordmånen vöre af svagaste beskaffenhet; att församlingen, vid liden för ifrågavarande kyrkobyggnad, blifvit i flera afseenden beröfvad fördelarne af ortens förnämsta näringsgren: att den under de 3 sista åren i brandstods-ersättning utbetalt 5 å 6,000 r:dr b:ko, och att årliga bidrag måste lemnäs till kyrko-kassan, hvars inkomster icke voro tillräcklige att ens lill tredjedelen betala ränta å kassans, till 5,000 r:dr b:ko redan uppgående, skuld; så har i betraktande af hvad sålunda förekommit och då dessa förhållanden syntes vara af beskaffenhet att i hög grad påkalla det allmännas deltagande och bistånd, E. K.
M:t, uti Nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott af den 7 nästlidne
Maj, med öfverlemnande af den underdåniga ansökningen, föreslagit, att Rikets Ständer måtte åt Knäreds församling för ofvan uppgifna ändamål bevilja ett räntefritt lån af 16,000 r:dr b:co, med skyldighet för församlingen att fem år efter lånets erhållande börja återbetalning deraf med så stort belopp årligen, som Rikets Ständer med hänsigt till de i ansökningen åberopade omständigheter, kunde finna skäligt bestämma; anseende E. K.
M:t det vilkor vid lånets beviljande dessutom böra fastas, att den ersättning, församlingen för den gjorda förlusten möjligen kan i laglig väg erhålla, uteslutande må till afbetalning af lånet användas.
Hvad de, i afseende på meranämnda understöds erhållande, Rikets Ständer tillställda handlingar innefatta, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; och då den ifrågaställda kyrkobyggnaden svårligen lärer kunna, utan högst känbara uppoffringar, utföras af denna föga folkrika, af mindre bemedlade personer bestående församling, som för kyrkans uppbyggande redan vidkänts betydliga utgifter Expedilions-Utskottets Förslag till und.
209 och numera icke äger några lill dess uppförande ånyo disponibla tillgångar^ så, i betraktande deraf att förbemälda församling jemväl skall, enligt hvad upplyst blifvit, svårighet möta att på enskild väg erhålla ett för ändamålet erforderligt lån, hafva Rikets Ständer ansett statens mellankomst, i ett särskildt fall som detta, skäligen kunna äga rum, hvadan, och med afseende å hvad E. K.
M:ts nådiga skrifvelse innehåller, Rikets Ständer bifallit att, för uppförande af en ny kyrka i Knäreds församling af Hallands län, ett lån af sexton tusen r:dr må af Riksgälds-kontorcts medel utgifvas, emot vilkor, att, sedan detta lån under fem ars tid innehafts utan ränta, 6 procent af detsammas ursprungliga belopp till Riksgälds-kontoret före hvarje års slut, inbetalas, af hvilka 6 procent först beräknas 4 procent ärlig ränta å det återstående låne-kapitalet, hvarefter det belopp, som derutöfver skall erläggas, kommer att såsom kapital-afbetalning å lånesumman afgå, intilldess denna är till fullo godtgjord; börande församlingen, innan detta lån af Riksgälds-kontoret utbetalas, hafva aflenmat sin till Riksgälds-kontoret utgifna, af fullmäktige derstädes godkända förbindelse alt behörigen fullgöra de för länet stadgade betalningsvilkor, bland hvilka jemväl hör intagas det stadgande, att den ersättning, församlingen för den genom kyrkans förstöring gjorda förlusten möjligen kan i laglig väg erhålla, uteslutande må till afbetalning af lånet användas.
St:s Prof. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 AJd. ■ 27 210 Earpeditions-UIskottets Förslag till und.
Presle-Ständet den 25 — — Borgare-Slåndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående medel till fullbordande af Strömsholms kanals ombyggnad.
(Stats-Utsk:s Uti., N:o 213.) S. A. K. Till E. K. M:t har Strömsholms kanalbolags direktion inkommit med underdånig framställning, rörande bolagets närvarande ställning och de orsaker, som, utan bolagets eller direktionens vållande, skola densamma föranledt, med anförande dervid, bland annat, att, vid verkställigheten af Strömsholms kanals ombyggnad, Öfverste-löjmanten m. m. /.
Edströms, åren 1831—1833 hållna undersökning, på grund hvaraf den af honom föreslagna, af K.
M:t under den 27 Juli 1841 i nåder fastställda plan för arbetet, med tillhörande kostnadsförslag, blifvit uppgjord, skall hafva befunnits i hög grad felaktig, så väl i anseende lill sjelfva markens antagna beskaffenhet, som till de beräknade arbets-qvantiteterna samt åtgången af dagsverken och deras värden, hvarigenom inträffat att kostnaden för kanalens ombyggnad, som i samma förslag alternativt beräknats till 1,266,784 11: dr eller ock 1,311,884 R:dr b:ko, numera och sedan chefen för vestra vägoch vattenbyggnads-distriktet verkställt ny undersökning i ämnet, på grund deraf, ansetts uppgå lill 1,925,886 R:dr, deraf, under förutsättning af en till 1859 års utgång förlängd arbetstid, äfvensom att kanalens utlopp i mälaren blefve, såsom hittills, vid Strömsholm, det belopp, som för utförandet ännu vore erforderligt, utgjorde 1,361,370 li:dr b:ko; och har, med åberopande häraf och då, till dessa utgifters bestridande, bolaget, uti redan beviljadt statsanslag, inkomster till Eåtpedi tions- Utskottets Förslag till und.
211 1859 ars slut och öfriga tillgångar icke kunde påräkna större belopp än <‘>01,609 R:dr, och således en brist af 759,770 R:dr b:ko kom me att uppstå, samt aktieegarne i bolaget icke kunde, i strid mot föreskrift i de för detsamma nådigst utfärdade reglor, åläggas att, utöfver hvad redan å hvarje aktie blifvit inbetaldt, utgöra något ytterligare tillskott och icke heller linge kanal- och slussverket lagligen inteckna, bolaget, vid dessa med flere anförda förhållanden, hos E. K. M:t i underdånighet hemställt, antingen att Strömsholms kanal- och slussverk malte af staten, emot vissa vilkor, öfvertagas, eller ock bolaget tillförsäkras, utöfver de till oell med år 1856 af Rikets Ständer redan anslagna 50,000 R:dr om året, ytterligare statsbidrag, såsom anslag och lån, med den förändring i bolagets så väl privilegium som med kronan upprättade kontrakt, dels att den summa, som efter arbetets fullbordan hvarje år skulle afsättas till reparalions-fond, blefve minskad från 5,000 till 3,000 R:dr under den tid, som åtginge för amortering af bolagets skuld till statsverket, dels ock alt arbetstiden förlängdes med 3 år, eller till 1859 års slut; eller ock att åt bolaget måtte ansiås det intill 1853 års slut, efter uppgjord beräkning, erforderliga tillskott af 330,636
R:dr, mot förbindelse ä bolagets sida att deraf återbetala en fjerdedel.
Efter inhemtande af styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga yttrande i delta mål, har, med afseende på hvad dervid blifvit anfort, E. K. M:t funnit
Sig icke kunna lemna nådigt bifall lill någotdera alternativet af hvad Strömsholms nya kanalbolag, beträffande utvägarne för ombyggnadsarbetets fullbordande, i underdånighet hemställt; men då det vore af synnerlig vigt för rörelsen inom en betydande del af landet, att Strömsholms kanal med det första varder satt i det förbättrade skick, som vid meddelandet af anslaget till ombyggnaden åsyftats, ocb handlingarne utvisade att byggnadsarbetena, i anseende till stegrade arbetslöner och i vissa delar förhöjda material-priser, omöjligen kunna fullbordas utan en väsendtlig tillökning i den kostnad, som enligt Öfverstelöjtnant Edströms år 1833 upprättade och numera otillförlitligt befunna förslag togs i beräkning, när Rikets Ständer år 1841 anvisade statsanslaget för kanalombyggnaden, samt dervid, bland andra vilkor, dels stadgade att ombyggnadsarbetet borde inom femton år af bolaget utföras, utan att ytterligare statsbidrag dertill finge påräknas, och att, efter arbetets fullbordan, 5,000 R:dr årligen skulle till reparations-fonden afsättas, dels ock bestämde 15,000 Il:dr årligen såsom maximum för den ränta och utdelning på aktierna, som bolaget egde af kanal-inkomsten utbekomma, efter det kanal- och slussbvggnaderne blifvit fullbordade, har E. K. M:l, med bifogande af de lill målet hörande handlingar, uti en till Rikets 221 Expedit,iöns- Utskottets Förslag- till und.
Ständers Stats-utskott den 18 sistlidnc Mars afläten nådig skrifvelse behagat gifva Rikets Ständer tillkänna att, derest Rikets Ständer, på sådan grund, lika med E. K. M:t, funno billigheten och det allmännas fördel fordra, att de vilkor, som genom kontraktet blifvit bolaget ålagda, må i ofvänberörda omständigheter kunna efter E. K.
M:ts bepröfvande förändras, E. K.
M:t vore benägen att, efter vederbörandes hörande, taga i öfvervägande, huruvida för kanal-ombyggnaden enligt fastställd plan må kunna bolaget af handels- och sjöfarts-fonden tilldelas ett ytterligare understöd, att under flera eller färre af de återstående byggnads-åren successivt utgå med högst 50,000 R:dr årligen, emot de vilkor och förbindelser å bolagets sida, som E. K.
M:t kunde finna lämpligt ytterligare föreskrifva, till betryggande deraf att kanalbyggnadsarbetena vederbörligen fullbordades inom den tid, som redan vore eller i sammanhang med det nya anslags-beslutet blefve bestämd.
Rikets Ständer, som, för vinnande af närmare kännedom om de vilkor, hvaruti förändring sålunda blifvit i nåder föreslagen, tagit del af innehållet utaf förenämnde emellan kronan och Strömsholms nya kanalbolag den 28 Maj 1842 upprättade kontrakt, i hvad det angår förrberörda vilkor, hafva, vid pröfning af detta ärende, väl funnit att orsaken till den missgynnande ställning, hvaruti Strömsholms kanalbolag sig för närvarande befinner, icke ensamt är att söka uti framlidne Ofverste-löj(nanten Edströms beräkningar, utan torde hafva kunnat till icke ringa del förekommas, derest bolaget iakttagit mera förutseende och bättre vakat öfver arbetets utförande; men då upplyst är, att kanalens ombyggnad icke kan verkställas utan ändring i de vilkor, som vid 1840 års riksdag blifvit af Rikets Ständer fastställde, samt det är af synnerlig vigt för rörelsen inom en betydande del af landet, att Strömsholms kanal varder med det första försatt i det förbättrade skick, som, vid meddelandet af anslaget till ombyggnaden, åsyftats, hafva Rikets Ständer funnit skäligt, i öfverensstämmelse' med E. K.
M:ts högstberörda nådiga skrifvelse, medgifva: 1:o alt den för fullbordande af Strömsholms kanals ombyggnad bestämda tid får utsträckas till 1859 års slut, och § 3 mom. a i oftaberörda kontrakt, samt § 3 mom. b i bolagets privilegier i enlighet dermed ändras; 2:o att den summa, som, efter arbetets fullbordan, skall hvarje år afsättas till réparations-fond, må minskas från 5,000 till 3,000 R:dr, under den lid, som åtgår för amortering af det statsbidrag, bolaget kan af E. K. M:t förunnas, men sedermera utgå lill fulla beloppet 5,000
R:dr; samt att § 5 i oftabesagde kontrakt och privilegium erhåller en härmed öfverensstämmande lydelse; och Eocpcditions-Utskottets Förslag till undt.
Skrifvelse, N:o 113. 213 3:o att, sedan de vilkor och förbindelser, E. K.
M:t kan finna lämpligt föreskrifva bolaget för tillgodonjutande af ytterligare understöd, blifvit uppfyllda, den i § 10 moni. e intagna bestämmelse, i afseende på beloppet af ränta oell utdelning å aktierna, får, efter E. K.
M:ts pröfvande, förändras.
Hvilket Rikets Ständer få härigenom, lill svar i ämnet, underdånigst anmäla.
Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående anslag för beredande af rättelse uti beräknandet af salpeterhjelgen inom provinserne Småland och Oland.
(Stats- Utsk. Uti., N:is 64 och 216.) S. A. K.
Sedan åtskiilige Riksdagsfullmäktige för Bonde-ståndet inom Calmar, Kronobergs och Jönköpings län vid 1840 och 1841 årens riksdag, uti serskilda till E. K.
M:t ingifna underdåniga ansökningar, anmält, hurusom, i strid med E. K.