Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riks dess gerningar och yttranden uti dagsman kunna under tilltal ställas Riksförsamlingens Kamrar, eller nå- — — utan att — — got Riksens Ständers Utskott, utan att — —■ Regering’s-Formen. §§. 52, 56, 69, 71. — —- Riksens Ständers Kamrar Riksförsamlingens Kamrar Efter denna framställning af Utskottets tillgöranden för sammanjemkning af Ridderskapets och Adelns och Presle-Ståndets vid återrernisserna yttrade meningar, får Utskottet bifoga de nya redactionerna af de §§, deri någon ändring tillkommit; afvaktande Utskottet, innan någon vidare handläggning af detta ärende kan å dess sida ega rum, samtlige Riks-Ståndens beslut i anledning af Utskottets nu skeende anmälan om ”oförenligheten” af Borgare- och Bonde-Ståndens äfven sinsemellan skiljaktiga tankar med Ridderskapets och Adelns och Preste-Slåndels berörde i hosfogade nya redactionsförslag sammanjemkade meningar.
Ny redaction af vissa paragrafer i Constitutions-Utskottets vid Memorialet N:o 26 afgifna Förslag till Riksdags-Ordning. §. 2.
Ständer utses genom val af följande Fem Stånd, nemligen: 1.
Ridderskapet och Adeln; 2. Preste-Ståndet; 3. Borgare-Ståndet; Conslitutions-Utskottets Utlåtande, N',o 36. 13 4.
Bonde-Ståndet, och 5.
De Embetsman i Kronans tjenst och Riksens Ständers Verk, samt Fastighetsegare på landet, som icke höra till någotdera af de förutnämnde Stånden.
Riksförsamlingen består af Tvåhundrafemtio Riksdagsmän, eller Femtio af hvarje Stånd, och är fördelad på Tvänne Kamrar, den Äldre och den Yngre, hvardera sammansatt af Etthundratjugufem ledamöter, eller Tjugufem af hvart Stånd. §. 3.
Till Riksdagsmän för
Ridd er skåpet och Adeln välja Ståndets fastighetsegande ledamöter Tjugusex , och dess samtlige, utan afseende på fast egendom, valberältigade ledamöter Tjugufyra medlemmar af Ståndet, nemligen hälflen af hvartdera antalet till Äldre och den andra hälften till Yngre Kamaren. §. 4.
Preste-Ståndet utgöres i i:sta Klassen: af Biskoppar och Kyrkoherdar; i 2:dra Klassen: af Comministrar; i 3:dje Klassen: af ordinarie Professorer och Bibliolhekarier vid Universiteten samt Universitetens Räntmästare och Secreterare; i 4:c^e Klassen: af Universitetens öfrige Lärare och Tjenstemän, som i och för sina befattningar ega Presterlig befordringsrätt, samt af de ordinarie Lärare vid Rikets allmänna Elementar-Läroverk, hvilka med enahanda befordringsrätt försedde äro.
Såsom Riksdagsmän för Preste-Ståndet väljas till Äldre Kamaren Tjugutre inom l:sta Klassen och Två inom den 3:dje, samt till Yngre Kamaren Sjutton inom l:sta Klassen, Fyra inom 2:dra och Fyra inom den 4:de. §. 5.
Borgare-Ståndet utgöres af Borgare och Magistratspersoner i Städerna; Dem, som \
Köpingar idka borgerlig näring; t4 Constitutions-lltskottets Utlåtande } N\o 36.
De på landet boende Handlande, Sjöfarande och Fabriks-eller Slöjdidkare, sorn i egenskap af Contingentborgare erlägga afgifter tili någon Stad; samt De egare af hus eller jord, i Städer eller Köpingar, hvilka ej i annat Stånd äro valberättigade.
Ståndet väljer inom sig Tjugufem Riksdagsmän till hvardera Kamaren. §.
£ B o n d e-S t å nd e t utgöres af besutne Hemmansegare och Kronohemmans-åboer af Allmogen; hvartill icke räknas de, som varit i Statens tjenst anställde, ej heller de, hvilka ega sådana bergsbruk, som i nästföljande §. om för mälas.
Ståndet väljer inom sig Tjugufem Riksdagsmän till hvardera Kamaren. §. 7. Femte Ståndet utgöres af nedannämnde Klasser, som välja följande antal
Riksdagsmän till hälften för hvardera Kamaren, nemligen: 1.
Einbetsmän, a) Domstolarnes ledamöter och tjenstemän, Fyra; b) Andre Civile embetsman i Statens tjenst, Bankens och Riksgälds-Contorets derunder iubegripne, Tio; c) Officerare af Landtförsvaret, Sex; d.) Officerare af Sjöförsvaret, Två; e) Läkare i Statens tjenst, Två. 2.
De Fastighetsegare pä landet■, som ej till annat Riks-Stånd höra, Tjugusex.
Bland desse Fastighetsegare räknas äfven till annat
Stånd ej hörande egare af Fjerdeparter i Fahlu Bergslag eller af andra sådana bergsbruk, sorn utgöra, af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade, inrättningar till förädling af mineralrikets producter. §•
* De, som till ledamöter i den Äldre Kamaren utses, fortfara i denna befattning intill slutet af Femte lagtima Riksdagen efter deras utväljande.
Ledamöterne af den Yngre Kamaren väljas serskildt för hvarje Riksdag. Constitutions-Ulskoltets Utlåtande, N:o 36. 15 §• 10.
För Bonde-Ståndet utser hvarje Valkrets en ledamot i hvardera Kamaren.
De öfrige Stånden fördelas hvartdera, på sätt här nedan närmare bestämmes, i tvänne hufvudafdelningar, hvilka, inom serskilda valkretsar, välja den ena till Aldre och den andra lill Yngre Kamaren.
Till Äldre Kamaren må valbar person kunna utses, ehvad han är inom eller utom valkretsen röslegande.
Till Yngre Kamaren skall Riksdagsman utses bland valbara inom den ort valkretsen omfattar. §. 12.
För utöfvande af valrätt inom Ridderskapet och Adeln erfordras att tillhöra någon å Riddarhuset introducerad
Ätt, samt derjemte att antingen ega fast egendom, eller vara eller hafva varit embets- eiler tjensteman, eller hafva förvärfvat någon lärdomsgrad, eller hafva undergått någon embets-examen.
Af dem, som sålunda inom Ridderskapet och Adeln åtnjuta valrätt, välja till Äldre Kamaren: a) de, som inom Riket ega fastighet af minst Åtta mantal, eller af taxeringsvärde motsvarande minst 12,000 Riksdaler Siifverspecie; b) de, som innehafva embete af minst Öfverste-Löjtnants värdighet; och lill Yngre Kamaren: öfrige inom Ståndet valbeiättigade. §. 13.
Hvarje valberättigad ledamot af Ridderskapet och Adeln eger, såsom sådan, vid Riksdagsmanna-val, en röst.
De ledamöter af Ridderskapet och Adeln, hvilka i Kronans tjenst eller Riksens Ständers Verk innehafva ordinarie beställning med lön på stat, njuta serskild rösträttighet sålunda, att: 1) för tjenst af lägre värdighet än Under-Löjtnants, beräknas en röst; 2) för tjenst af Under-Löjtnants värdighet eller deröfver, intill Öfverste Löjtnants, två röster, och 3) för embete af Öfverste-Löjtnants värdighet eller deröfver, tre röster. 16 Constitutions-Utskottets Utlåtande, N:o 36, Ridderskapets och Adelns ledamöter må dessutom för fast egendom, som de i Riket ega, inom de för Ståndet i detta hänseende bestämda valkretsar åtnjuta rösträttighet sålunda att de i stad eller köping, för hvarje fulla 3000 R:drs Silfverspecie värde efter taxering, och på landet för hvarje helt mantal, beräkna en röst.
För qvarnar, bruk och andra fastigheter, derå hemmantal ej är satt, röstas efter samma jemförelse med hemman, som vid prestval.
Till hvardera Kammaren välja Ridderskapets och Adelns valberättigade ledamöter i tvänne klasser, nemligen: 1) såsom fastighetsegare; 2) såsom ledamöter af Ståndet, och såsom embets- eller tjenstemän.
De, hvilka såsom innehafvare af större fastighet eller högre embete, enligt nästförestående §. äro valberättigade till Äldre Kamaren, må, om fastighetsegare» derjemte innehar tjenst af lägre grad, eller embetsmannen eger fastighet under det i nämnde §. stadgade minimum, för denna tjenst eller fastighet icke utöfva valrält. §• 14- Till Riksdagsman i Aldre Kamaren är endast den ledamot af Ridderskapet och Adeln valbar, som antingen inom Riket eger fastighet af minst tio mantal, eller af taxeringsvärde motsvarande minst 15,000 R:dr Sillverspecie, eller ock innehar embete af minst Öfverste-Löjtnants värdighet, eller ock minst två gånger förut varit Riksdagsman i följd af val.
Ledamot af Ridderskapet och Adeln, som lill den ena eller andra Kammaren eger valrätt, är ock, för della Stånd, valbar till Riksdagsman i Y ngre
Ka ma ren. §• 15- Valrätt inom Preste-Ståndet ega till Äldre Kamaren: a) i usta Klassen, Erkebiskop, Biskopar, Pastor Primarius, Domprostar, Contractsprostar och de Kyrkoherdar, som äro ordinarie Consistorii ledamöter; *) i Constilutions-Utskollets Utlåtande, N:o 36. 17 b) i 3:dje Klassen, de till denna dass hörande universitets-lärare och tjenstemän, sorn i 4 §. äro upptagne; till Yngre Kamaren: a) i usta Klassen, de Kyrkoherdar, sorn icke åtnjuta valrätt till Äldre Kamaren; b) i 2:dra Klassen, Comministrar, omgångsvis från de serskildta stiften och hufvudstaden; och c) i 4-'de Klassen, de till denna dass hörande, i 4 §. omförmälde lärare och tjenstemän, med undantag af dem, som, efter hvad ofvan är stadgadt, kunna utöfva valrätt till Äldre Kamaren. §• 16.
Vid riksdagsmanna-val för Preste-Ståndet ega Biskopar, inom sin valdass, en röst i och för Biskops-embetet, och en för hvarje till samma embete anslaget prebende-pastorat.
För öfrigt eger hvarje valberättigad, inom sin dass, en röst. §• 17. Till Riksdagsmän för Preste-Ståndet i Äldre Kamaren kunna väljas endast aj uti usta Klassen, Erkebiskop, Biskopar, Pastor Primarius, Domprostar, Contractsprostar och sådane Kyrkoherdar, som antingen äro ordinarie Consistorii-ledamöter, eller minst två gånger tillförene varit Riksdagsmän, och b) uti 3:dje Klassen, Professorer inom Universitetens verldsliga Facul teter.
Valbar af Preste-Ståndet till ledamot i Yngre) Kamaren är hvarje till ena eller andra Kamaren valberättigad inom Ståndets Usta och 2:dra Klasser, samt inom 4:de Klassen ordinarie Adjuncter vid Universiteten och de ordinarie lärare vid elementar-läroverken, som ega presterlig befordringsrätt. §• 18- Valrätt inom Borgare-Ståndet ega Rih. till R.
Prot. 1845, 3 Sami. a3 Håjt, 3 18 Constitutions-Utikottets Utlåtandet N\o 36. till Äldre Kammaren: a) de ledamöter af Ståndet, hvilka såsom idkare af borgerlig rörelse, elter derjemte egare af fastighet i stad eller på landet, skatta tili Kronan för en årlig inkomst, som minst motsvarar 600 R:dr silfverspecie; h) Borgmästare i Stockholm och Götheborg samt i Rikets öfriga städer af första och andra classernat till Yngre Kammaren:
Öfrige ledamöter af de stånds-classer, som i 5 §. uppräknas, §. 19.
De egare af faslighet, i stad eller köping, som ej idka borgerlig rörelse och icke tillhöra något af de öfriga Stånden, rösta samfäldt med dervarande idkare af borgerlig rörelse, efter beräkning af hvad en hvar i communal-afgifler erlägger, dock så att, för lika afgiftsbelopp, idkare af borgerlig rörelse hafva dubbel rösträtt mot fastighetsegare.
Efter enahanda beräkning njuta äfven borgerlig rörelses idkare serskild rösträtt för fast egendom, som de i stad eller köping ega. §• 20.
Till Riksdagsman för Borgare-Ståndet i; Äldre Kamaren kan väljas endast sådan valberättigad, som antingen skattar till Kronan för minst en mot 750 R:dr Silfverspecie svarande årlig inkomst af borgerlig rörelse, eller af denna gemensamt med fastighet i stad eller på landet, eller ock innehar Borgm asta re-em bete i Stockholm, Götheborg eller någon bland rikets öfriga städer af första och andra classerna , eller ock två gånger tillförene varit Riksdagsman, Hvarje valberättigad ledamot af Borgare-Ståndet är äfven, för samma, Stånd, valbar till Riksdagsman i Yngre Kamaren, §, 21, Valrätt inom Ronde-Stånde t utöfvas efter hemmantal och, för fast egendom derå visst hemmantal icke satt är, efter den i 13 §. för dylika fastigheter stadgade beräkningsgrund. Constituliom-Utskotlels Utlåtande, N\o 36. 19 §. 22.
Till Riksdagsmän för Bonde-Ståndet i Äldre Kamaren kunna blott de ledamöter af Ståndet väljas, som antingen tillförene minst två gånger varit Riksdagsmän, eller ock i mera än två år innehaft befallning såsom gode män i skiftesmål eller såsom ledamöter af Härads-, Bergstings- eller Sockne-nämd, eller af Kyrkoråd.
Valberättigad ledamot af Bonde-Ståndet är ock, för detsamma valbar lill Riksdagsman i Yngre Kamaren. §. 23.
Valrätt inom Femte Ståndet ega till Äldre Kammaren: a) i Embetsmanna-klassen, de sorn innehafva embete eller tjenst med. lön på stat af minst Majors värdighet, och bland Läkare derjemte den i tjenst äldste Provincial-Läk a re inom hvart län samt den i tjenst äldste Regements-Läkare inom hvart militär-dislrict; b) i Fustighets-egarnes klass, de sorn på landet ega fastighet af minst Fern mantal, eller af taxeringsvärde motsvarande minst 7,500 R:dr Silfverspecie; Lill Yngre Kammaren: ■aJ i i.sta Klassen, de sorn i Kronans tjenst eller Riksens Ständers Verk innehafva ordinarie beställning med lön på stat, under Majors värdighet, med undanlag af de Läkare, som ega valrätt till Äldre Kamaren; bj i 2ulra Klassen, de af Slåndets ledamöter, sorn på landet ega fastighet, icke uppgående Lill
Fem mantal eller till ett mot 7,500 R:dr Silfverspecie svarande taxeringsvärde. §. 25.
Valbarheten inom Femte Ståndet, för Äldre Kamaren, är inskränkt, i nsta Klassen, till den, som antingen innehar embete af minst ÖfversteLöjtnants värdighet, — eller i Kronans tjenst eller Riksens Ständers
Verk innehaft ordinarie beställning minst i Tjugu år, samt åtminstone upphunnit någon af de i 26 §. besLämda eller dermed jemförliga tjenstegrader, — eller och minst två gånger förut varit Riksdagsman; och 20 Constitutions-Ulskottets UHatande , N:o 36, i <z:dra Klassen, till den, som antingen eger fastighet, icke understigande Sex mantal eller ett taxeringsvärde, som motsvarar 9000 R:dr Silfverspecie, eller ock minst två gånger tillförene varit Riksdagsman. §. 26.
Uti Femte Ståndet må ingen, för embete eller tjenst, till Riksdagsman i Yngre Kamaren väljas, som innehar beställning 1) inom Justitiae-Staten: under Advocat-Fiscals-och Häradshöfdinge-grad; 2) a. inom Konungens Canzli, Rikets Collegier samt öfriga till Statsför valtningen hörande allmänna Verk och Styrelser: wider ProtocollsSecreterare- och Contors-Chefs-grad; b. inom Landt-Staterna: under Lands-Kamererare- och x\ndre Landt mätare-grad; c. inom Banken och Riksgälds-Contoret: under Advocat-Fiscals- eller Contors-Chefs-grad; 3) inom Landtförsvaret: under Kaptensgraden; 4) inom Sjöförsvaret: under Kapten-Löjtnants grad, och 5) bland Läkare: under Provincial- eller Regements-Läkare-grad.
Bland Femte Ståndets Fastighetsegare är hvarje till ena eller andra Kamaren valberättigad äfven valbar till ledamot, inom classen, i Yngre Kamaren. §. 27.
Ingen må utöfva — — — — närmast tillhörer.
Således må Adelsman — — — — utom Borgare-Ståndet.
Ej heller må medlem af Preste-Slåndet njuta valrätt eller valbarhet för fast egendom.
Den, som till Borgare-Ståndet hörer, änskönt innehafvare af landtegendom, må ej till
Riksdagsman välja eller väljas bland fastighetsegare på landet.
Embets- eller tjensteman — — — — tjensten innehafver. §. 37.
Riksdagsmännen — — — — fuilmagter skola granskas.
Sådan granskning — — — — skall sist inom fyra söcknedagar derefter Constitutions-Utskottets Utlåtande, N\o 36. ?l vara fulländad.
Vederbörande — — — — Riksdagsmannarätt.
Vid anteckningen — — — — grundlagar. §• 42.
Å hvarje Lagtima Riksdag låter — — — — till Riksens Stän der afgå; hvarvid jemväl till deras pröfning uppgifvas hvad
Staten kan utöfver de ordinarie inkomsterna erfordra — — — — fyllas.
Vill — — — — stadgande.
Framställningar — —- — — meddela.
Alla framställningar — — — — till- eller afstyrkande. §• 43.
Men efter förloppet af fjorton dagar, sedan Konungen aflåtit
Sin framställning om Statsverkets tillstånd och behof — — — — föranledas. §. 60.
Ej må — — — — Öfverläggningar hålla.
Stats-Rådets ledamöter må, i de fall då dem enligt Regeringsformen uppdraget är att med Konungslig magt och rätt styra, icke öfvervara
Kam rarnes öfverläggningar eller beslut. §. 69.
Uti hvardera Kamaren föredragas ärendena i den ordning, de inkommit, så framt ej Iiamaren derom annorlunda förordnar; börande Talmännen — — — — öfverenskomma om följande dagens föredragnings ä innen. §• 72.
Alla •— — — till Äldre Kamaren.
Om — — — Riksens Ständers beslut.
Derest — — — frågan förfallit.
Om Äldre Kamaren — — — — sedan denna Ramare deröfver fattat sitt beslut, — — — — med förändringar antaga. 22 Constilutions-Utskottets Utlåtande, N:o 36. §• 73.
Om Hamrarne, — — — — okas anlalet af ledamölerne i det Utskott — — — till Sejctio, — — — saken afgör.
Nämnde Utskotts-förstärkning — — — — är stadgadt. §. 90.
Då val — — — — med uppdrag att, vid förefallande skiljak tighet mellan Hamrarne, bestämma valet.
Dagen efter — — — — — behörigen vald.
I den händelse — — — — — sammankomst är utsatt. §. 106.
Riksens Ständer må — — — — tillstånd och behof.
Vid nämnde tids förlopp skola Riksens Ständer åtskiljas, så vida icke Konungen, minst fjorton dagar förut, förlängt Riksdagen, hvars fortfarande derefter af Konungen beror.
Derest, när Riksdagen upplöses, Riksens Ständer icke Staten reglerat, eller ny bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, eller det bestämda bevillningsbeloppet fördelat, förhålles såsom i Regeringsformens 109 §. stadgadt är.
Urtima Riksdag kan af Konungen när som helst upplösas. §• 108.
Ej må någon, för sina gerningar eller yttranden i egenskap af Riksdagsman, kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfvas, utan att den Katnare — — — tjenstehjon.
Ny redaction af vissa paragrafer i Constitutions-Utskottets vid Memorialet N:o 26 afgifna Förslag- till ändringar i Regeringsformen. §. 52.
Konungen utnämner Talmän och vice Talmän för Riksförsamlingens båda Kamrar. Constitutions-Ulskoltets Utlåtande, IV:o 36. §. sa Allmänna frågor, som uti någondera af Riksförsamlingens Kamrar — — — — stadgar.
Frågor — — — — som ofvan sagd t är. §. 69.
Stanna Riksförsamlingens Kamrar — — — blifva Riksens Ständers. §• 71.
Stanna Riksförsamlingens Kamrar, — — — — på sätt Riksdagsordningen stadgar. §. 109.
Ej må — — — — underrätta.
Der så oförmodadt bända skulle, alt, när Riksdagen upplöses, Riksens Ständer icke Staten reglerat — — — — utfärda.
Urtima Riksdag kan af Konungen när som helst upplösas. §• li*.
Konungen late samtlige Riks-Stdnden deras privilegier, formoner, rättigheter och friheter åtnjuta; beroende det på samtliga Riks-Ståndens öfverenskommelse och Konungens bifall att låta dem undergå de förändringar och jemkningar, som Rikets behof kunna fordra.
Inga nya privilegier, ett Riks-Stånd rörande, kunna, utan Konungens och alla Riks-Ståndens vetskap och samtycke, utgifvas och meddelas. * STOCKHOLM, tryckt hos P’. G. Berg, 1845.
Hor till Constitutions-Utskottets Memorial, N',o 36. 1 Riksdagsfullmägligen Bengt Gudmundssons af Bonde-Ståndet såsom dess gemensamma tanka remitterade FÖRSLAG till National-Representationens om bildning.
Lag om val till Riksförsamlingen.
Om valrätt och valbarhet. 1 §* Valrätt eger Svensk man, som bekänner sig lill Christna läran, fyllt tjuguett år, är och fem år varit i Riket bosatt, samt 1) å landet eller i Stad eller Köping eger, eller med stadgad Kronoåborätt eller för burskap, innehafver fast egendom, till visst mantal satt, eller till minst 300 R:dr Silfverspecie värde uppskattad; eller 2) medelst contract, som ej kan ulan hans samtycke eller brott före den utsatta tidens förlopp liäfvas, för lifstid eller för viss tid, som ej må vara kortare än fem år, legt jord- eller bergsbruk af minst 500 R:dr Silfverspecie uppskattadt värde å landet och den egendom mot lega fulla två år innehaft och ännu innehafver; eller 3) antingen i egenskap af borgare, eller ock med en behållen årlig inkomst, som under de tre sista åren ej varit lägre än till 100 R:dr Silfverspecie uppskattad, för egen räkning idkar annat lofligt yrke än jordbruk eller bergsbruk; eller 4) innehafver ordinarie embete eller tjenst, för hvilket han af Kronan, Riksförsamlingen, stad, socken, annan menighet eller stiftelse njuter ständig lön; eller 5) efter egen ansökning från embete eller tjenst, som valrätt gifver, erhållit afsked.
Vid verkställande af denna lag varde stads egor till staden räknade och bergsbruk såsom fast egendom ansedt, ändå alt det annars ej till sådan egendom räknas. lith, till R, St, Pral, lS/j.6 > 3 Sami. 24 Haft, 1 Hör till Constitulions-Utskotlets Memorial, N-o 36, 2 §.
Valrätten beräknas sålunda: 1) enligt 1 §.
1 mom. för fast egendom å landet eller i Köping med ett uppskattadt värde från och med 500 till 1000 R:dr Silfverspecie, en röst; från och med 1000 till 3000 R:dr, två; från och med 3000 lill 8000 R:dr, tre; från och med 8000 till 20,000 R:dr, fyra; från och med 20,000 till 50,000 R:dr, fem, samt för fulla 50,000 R:dr Silfverspecie eller deröfver, sex röster; hvarjemte då uppskattade värdet af egendom sammanräknadt understiger 500 R:dr Silfverspecie, en tiondedels röst beräknas för hvarje fulla 50 R:dr af uppskattningsvärdet.
För i hemmantal satt fast egendom, under 50 R:dr Silfverspecies uppskattningsvärde, röstas dock alltid med en tiondedels röst.
I Stad fordras för hvart röstetal dubbelt uppskattningsvärde mot hvad nu är sagdt; och må ej i Stad valrätt efter detta moment någonsin beräknas för mindre [uppskattningsvärde å fast egendom än 200 R:dr Silfverspecie; 2) enligt 1 §. 2 inom., för ett uppskattadt egendomsvärde från och med 5000 till 10,000 R:dr Silfverspecie, en röst; från och med 10,000 till 30,000 R:dr, två; samt för fulla 30,000 eller deröfver, tre röster; hvarjemte, då värdet understiger 5000 R:dr, för hvarje fulla 500 R:drs uppskattningsvärde beräknas en tiondedels röst; 3) enligt 1 §. 3 morn., för en uppskattad behållen årlig inkomst från och med 100 till 300 R:dr Silfverspecie, en röst; från och med 300 till 1000 R:dr, två; från och med 1000 till 3000 R:dr, tre; från och med 3000 till 8000 R:dr, fyra; från och med 8000 till 20,000 R:dr, jern; samt för fulla 20,000 R:dr eller deröfver, sex röster; hvarjemte då borgares uppskattade inkomst af sådant yrke, som i 1 §. 3 mom. är sagdt, understiger 100 R:dr Silfverspecie, en tiondedels röst beräknas för hvarje 10 R:dr Silfverspecie; 4) enligt 1 §. 4 eller 5 momentet, en röst.
Grunderna för den uppskattning, 1, 2 eller 3 momentet omförmäler, bestämmas af Riksförsamlingen allena. 3 §•
Ej må valrätt tillerkännas 1) på grund af 1, 2 eller 3 mom. i 1 §., Kronan, Riksförsamlingen, Hör till Constitutions-Utsholtets Memorial, N:o 36, 3 stad, socken eller annan menighet eller stiftelse eller actiebolag för egendom eller yrke; ej heller 2) på grund af 4 eller 5 mom. i samma §., för befattning, såsom kronofogde, länsman eller stadsfiskal, underofficer, vaktbetjente eller för befattning, hvarifrån menighet, stiftelse, embetsman eller enskild man kan innehafvaren utan hans egen ansökning eller laga dom skilja. 4 §•
Valrätt, som beräknas efter värde af fast egendom, eges i den ort, der egendomen finnes; valrätt, som beräknas efter inkomst af yrke, eges, der idkaren yrket drifver; och valrätt, hvarom 1 §. 4 eller 5 mom. förmäler, der egaren är skattskrifves
Ej må valrätt utöfvas annorstädes än der den eges. 5> Ej må någon vid samma val rösta både efter 4 och 5 momenterna af 1 §.
Eljest må man vid samma val, der det efter 4 §. ske må, enligt flera momenter af 1 §., afgifva de röster, 2 §. säger.
, , 6 5* Ej må valrätt utöfvas af den, som 1) står under förmyndare; eller 2) sedan hans egendom till borgenärernes förnöjande afträdd är, och beslut om offentlig stämnings utfärdande fattadt, ej gitter lagligen visa, det han från sin vid egendoms-afträdelsen varande skuld är fri; eller 3) eger medborgarerätt i främmande land; eller, 4) står i främmande Magts tjenst.
Nu har man stått i förhållande, som 3 eller 4 momentet säger; utöfve då ej valrätt förr än han, sedan det förhållande upphörde, tre år i riket bott och skattskrifven varit.
Lag, som sist sagd är, vare ock för dem, som ur riket afvikit, men återkommit. 7> Valrätt är för alltid förverkad af den, som, enligt laga kraft egande dom, är förvunnen till nesligt brott eller till köp eller salu af röster för val, som i denna lag sägs, eller ock förklarad ovärdig alt föra andras talan inför rätta, eller att i rikets tjenst nyttjas. 8 §.
Valbar till Riksdagsman är hvar och en, som i det eller de Län el - 4 Hor till Constitutions-Utskotlets Memorial, N\o 36. ler elen Stad, valdistrictet tillhörer, valrätt eger och utöfva må, bekänner sig till Protestantisk lära och fyllt tjugufem år; dock ej förmyndare för omyndig Konung, ej ledamot i den Interimsstyrelse, som i Regeringsformens 39, 40, 41 och 42 §§. omtalas; ej heller krigsman, som af Konungen under krig är i rikets tjenst commenderad.
Med valbarhet upphör uppdrag, som genom val gifvet är.
K a p. 2.
Orri val i Stad. . 9 §•
Till Riksförsamlingen välje rikets städer Trettiofem Riksdagsmän, efter den fördelningslängd, som denna lag åtföljer. 10 §.
Stockholms stad vare ett valdistrict.
Dess Riksdagsmän skola genom valmän utses.
För Stockholm vare, af hvad nedanföre i detta Kapitel stadgas, endast 13, 14, 16, 17 och 18 §§. gällande.