Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf hafva Riksens Ständer inhemtat, hurusom, då, vid 1815 års Urtima Underdåniga Skrifvelser. 697 Riksdag i förhöjning beviljades i Penninge-Löntagares vilkor, de grunder för Civile-Siaterne bestämdes, att Lönbeloppen, med tilläggning af den beviljade Pro-Centen i penningar, skulle till ena hälften reduceras till Tunnor Spannemål, efter det för Kronans inkomst i Säd antagne Statspris, 4J R:dr Tunnan, samt sedermera jemte den andra hälften i penningar utgå och betalas efter medelpriset å Råg och Korn i samtlig
Länen, för det föregående året; Men att, hvad beträffade Militaire-Staterne, det till E.
K* mits håga åtgärd öfverlemnades, att med anvisade medel låta tilldela Militaire Embets- och Tjenstemännen enahanda Lönförbättring, hvilken jemväl, under den 11 December 1815, i Nåder beviljades, att påföljande året vidtaga; Dock blefvo härvid Lönings-vilkoren hufvudsakligen i penningar bestämde, och den under Liineme i ett mindre förhållande, än för Civile Staterne, uppförde Spannemål beräknad ä 6 U:dr Tunnan, hvarå lika beskaffad förhöjning, sorn för de sistnämnda, var stadgad , nemligen hvad Riksmarkegångs-priset derutöfver kunde utgöra, skulle få åtnjutas; Hvaremot, vid Stats-regleringen senaste Riksdag, Riksens Ständer funno lämpligt, att för den under Civile Staternes Löner inbegripne Spannemål, 47,633 Tunnor 16 k:pr, uppföra motsvarande Tunnetal af Kronans behållne inkomst i Säd, som ansågs utgöra tillgång för den i penningar utgående LöningsSpannemålen; Och för de under Militaire Sta. ternes
Löner beräknade 42,615 T:r, hvartill den odisponerade Spannemåls-intraden ej tillika var tillräcklig, anslogos ater nödige medel för 6g8 Underdåniga Skrifvelser. ett Riksmarkegångs-pris af till och med 8§ Rtdr» Stats-Contoiret har uti ofvanberörde underdåniga Berättelse anmält, att, då den behållna Säden godtgöres Stats-Werket i penningar efter hvarje Läns Markegång och till största delen ingår från de sädesrikare Provinserne, der följaktligen priset är lågt, hvaremot den under Civile-Stater» nes Loner uppförde Spannemålen utgår och betalas efter det Riksmarkegångs.pris, som uppkommer af ett taget medium af samtlige Länens Markegångar, utan beräkning deraf, att Kronan i de Norra Orterne, der Spannemåls-priset alltid är högre, har mindre behållning i Säd; så har, under de senast förflutne åren, genom desse olika beräknings-sätt, uppstått emellan StatsWerkets inkomst och utgift, i och för den behållna Spannemålen, en difference som fordrade, att antingen grunderne för Riks-Markegångsprisets bestämmande sålunda förändrades, att icke allenast hvarje Läns Markegångs-pris, utan ock Tunnetalet inom hvarje Län tages i beräkning, eller ock någon sådan reglering i denna del af Penninge- Lönernes beräknande tillvägabragtes, sorn fastställde ett oföränderligt medelvärde emellan hvarje Riksdag; hvilket senare StatsContoiret ansett medföra lättnad vid verkställigheten och mycken förmån vid beräkningen, då deremot Utgifts-Staterne nu äro föränderlige för hvarje år och icke kunna utfärdas förr, än Markegångarne frampå året hunnit blifva fastställde samt Riks-Markegångs-priset derifrån utdraget.
Den beräkning, som i anledning häraf blifvit anställd, har så utfallit, att medelpriset efter Riks-Markegången på Lönings-Spannemålen, Underdånige Skrifvelser, 699 från och med år 1819 till och med innevarande ar, utgjort 7 R:dr 33 sk. g| rst., men medelpriset å Stats-Werkets behållne Spanriemål under en lika tid, eller från och med år 1818 till och med 1822, endast 7 R:dr 16 sk. 7! rst., så att medelvärdet af Lönings-Spannemålen i utgiften för de senaste fem åren uppgått till 17 sk. 2§ rst. per Tunna högre, än inkomsten på de under Civile-Statens
Löner uppförde 47,633 Tunnor 16 k:pr, hvilken högre utgift, eller brist i anslaget, måst fyllas af öfverskott på StatsWerkets inkomster i allmänhet, men hvaremot den på anslaget af Mililaire-Staternes Spannemål, de 3:ne sista åren, uppkomne besparing, som, år 3822, då 6 R:dr var Riks-Markegångs-priset, utgjorde hela den beräknade förhöjningen af 2g R:dr per Tunna å 42,615 Tunnor, eller ett belopp af 106,737 Rtdr 24 sk., ingått bland sådane öfverskott å Stats-Intraderne.
"Vid det sålunda yppade förhållande af brist i tillgång för utbetalningen af Civile-Staternes Lönförhöjning, efter det hittills gällande sättet för Riks-Markegångs-uträkningen, hafva Riksens Ständer ansett nödigt, att en reglering härutinnan nu vidtages, som hädanefter kan förekomma sådan brist, med bibehållande likväl af de fastställde gmnderne för denna Lönförbättring, så att vissa Tunnor Spannemål under Lönerne, enligt nu gällande Special-Stater, ä 43 R
Då likväl, vid tillämpning af denna beräknings-grund för Riks-Markegången, de Civile Löntagarne, i anseende till det antagna priset af 4§ R:dr per Tunna å deras Spannemål, vid en allt lägre fallande Markegång, få vidkännas en derefter minskad betalning för LöningsSpannemålen och, i händelse priset folie ända till 4 g
U;dr, skulle komma att helt och hållet Underdåniga Skrifvelserl 701 sakna ali förmån af den, med afseende på behofvet, vid 1815 års Riksdag, dem, medelst Spannemåls uppförande under Lönerne, tillagde Lönförbättring ; hvaremot åter M.ilitaire Staterne, uti det för dem å Spannemålen satte minimi-pris af 6 R:dr per Tunna, ega en försäkran att icke till mindre, än detta belopp, blifva för Löningssäden godtgjorde; Så hafva, med öfvertygelse för öfrigt om angelägenheten deraf, att Civile Statens Penninge-Löntagare ock må varda försäkrade, att få åtnjuta en för deras utkomst nödig aflöning, Riksens Ständer funnit för godt, att fastställa ett minimum af 6 R:dr per Tunna Lönings-Spannemål för Civile Statens Embetsoch Tjenstemän, så att de, i händelse RiksMarkegångs-prisef, efter nu föreslagne beräknings-grund, faller derunder, icke dess mindre må utbekomma Spannemålens värde till sådant belopp, eller skilnaden emellan 6 Rtdr och 4- R:dr å nu uppförde Tunnetal under hvarje Lön; Och kommer, vid Stats-regleringen, det i följd häraf erforderliga anslaget af skillnaden emellan det pris, hvartill Stats-Werkets Spannemåls-inkomst blifver förslagsvis beräknad, och det projecterade minimi-priset af 6 R:dr, att, å RiksStaten, för Civile Penninge-Löntagare uppföras.
Hvad Riksens Ständer sålunda beslutit, få. hos E. K. M. Riksens Ständer härigenom i underdånighet tillkännagifva; och Riksens Ständer framhärda etc - 702 Underdåniga Skrifvelserl N:o 241.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 20 Öct. 1823» Preste-Ståndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — — BondeStåndet d. 23 —•
Skrifvelse, om användande af Djekne-penningarne i Hernosands Stift. S, A. K. Sedan hos Riksens Ständer Fråga blifvit väckt om den olikhet, som, i afseende på användandet af den matlags-afgift, hvilken erlägges under namn af Djeknepenningar, eger rum inom He rnösands Stift, i så måtto, att omkring 74 R:dr deraf årligen ingå till E. K.
Mits och Rikets Stats-Contoir, hvaremot hela denna afgift af Rikets öfrige Dom-Capitel sjelfve disponeras; hafva Riksens Ständer rörande detta ämne inhemtat, att Djeknepenningarne, likmätigt Riksdags-Beslutet och Bi-afskedet den 7 April 1624, äro anslagne, dels till fattige Scholas-piltars hjelp, dels ock till Scholte-Lärares understöd och att, ehuru desse medel i allmänhet äro ställde till vederbörande
Dom - Capitels disposition för nämnde ändamål, samt likmätigt Kongl. Brefvet den 24 April 1788, böra till redovisning upptagas jemte Läro-Werkens i Stiften öfrige inkomster, likväl, från längre tid tillbaka, en del af Djeknepenningarne i Wester-Norrlands samt Westerbottens och Norrbottens
Län blifvit lef - TJnderdäniga Skrifvelser. 703 Vererad till Stats-Werket,-ibland hvars ordinarie inkomster den ock vid Slats-regleringarne blifvit till 75 R:dr årligen upptagen.
Detta hafva Riksens Ständer i öfvervägande tagit; Och sorn billigheten fordrar, det Hernösands
Stift icke må uti ifrågavarande afseende sakna en inkomst, sorn andre Stift uteslutande kunna påräkna, samt, med afseende å hvad StatsContoiret, uti dess vid E. K. M:ts Nådiga Proposition om Stats-Werkets tillstånd och behof fogade berättelse, härutinnan i underdånighet ti Ilstyrkt, hafva Riksens Ständer beslutit, att den obetydliga inkomst, sorn hittills varit påräknad af Djeknepenningar i Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens Län må från RiksStaten uteslutas och i stället upplåtas Dom-Capitlet i Hernösand, till användande i den ordning, som, för dispositionen af öfrige inom Stiftet inflytande dylike medel, finnes föreskrifven; Hvilket beslut Riksens Ständer få i underdånighet hos E. K. M. anmäla.
Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifvelserl N:o 242.
Uppl. oi godk. hos Ridd. o. Ad. d. 20 Octi 1823J Preste-Ståndet d. 23 — — BorgareStåndet d, 23 — —■* Bonde-Ståndet d. 23 — ■—* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående lindring uti Inqvarterings-besväret får Stciderne i allmänhst samt särskildt för Mainu), Warberg och Wadstena. S. A K.
Då, 1 anledning af flere förekomne frågor, Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å den olika tunga, Inqvarterings-besväret för vissa Städer med förer, äfvensom å behofvet af lindring derutinnan för Städerne i allmänhet, hafva Riksens Ständer fört sig till minnes, ur hvad synpunct detta ämne, vid föregående Riksdagarj blifvit ansedt och behandtladt, samt dervid inhemtat: att, uppå väckt fråga, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, om medel till afhjelpande af Inqvarterings-besväret för de Städer, der Troupper äro 1 ständig Garnizon förlagde, Riksens Ständer, i underdånig Skrifvelse till E. K. M., yttrade, det Riksens Ständer, i betraktande deraf, att med rättvisa och en jemn fördelning af skyldigheter
Medborgare emellan vore öfverensstämmande, att Innebyggarne i de Städer, livarest Garnizoner aro förlagde, icke ensamme bor - Underdånigq Sirifvtlstr; JOS borda vidkännas kostnaden af en anstalt, toni, med afseende pä Statens och alla dess Medlem» mars säkerhet, vore vidtagen, Riksens Ständer ansägo Inqvarterings-besväret bäst kunna afhjelpas derigenom, att i de Städer, hvarest ständig Garnizon vore förlagd, lämpelige och för ändamålet tillräcklige Cassern-byggnader blefve, pä Statens bekostnad, så vidt och så fort dess tillgångar medgåfve , anlagde och underhållnej Hvarjemte och på det någon lättnad snart måtte vinnas i de onera och utskylder, som göra Inqvarteringen af Cavallerie mera besvärlig, än den af Infanterie, Riksens Ständer i underdånighet anhöllo, att, 1 de Städer, hvarest Cavallerietrouper vore i Garnizon eller Ståndqvarter förlagde, Stall och andre, till Magazin och förvaringsrum för fourage m. m., erforderlige hus genast måtte, på Statens bekostnad, varda anskaffade; att, vid 181 a års Riksdag, då Staden Malmö, genom dess Riksdags-Fullrnägtige, begärde ett Lån af Stats-medlen till uppbyggandet af Stall och Cassern för de i Staden förlagde Esqvadroner af nu mera benämnde Kron-Prinsena Hussar-Regemente, denna begäran jemväl blef, på Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande, af E. K. M. i Nåder bifallen, så att ett Lån af 50,000 R:dr B:co i förenämnde afseende, Staden beviljades, emot skyldighet, att derföre erlägga 4 procents årlig ränta, och att, efter 4 åls förlopp sedan Summan blifvit lyftad, jemte räntan, årligen afbetala 9 procent på primitiva Capita— let; samt att sluteligen, vid senaste Riksdag, Riksens Ständer, med afseende på den, genom Siktng till Rikl-St, Prat. 10\dt Simi, 132], 45 70.6 Underdåniga Skrifveher, indragningen af Malmö Discont, i handel ocB rörelse förorsakade stagnation, hvilken, särdeles för Malmo Stad, ansetts hafva haft menliga följder, beviljat anstånd på Tre års tid med erläggandet af de 2 procent, hvilka skulle årligen på Capitalet afbetalas, så att denna afbetalning först med den 3 December 1821 tagit sin början, hvarigenom alltså Capital-skulden nu mera är minskad till 48,000 R:dr.
Hvad nu angår Inqvarterings-besväret i allmänhet för Garnizoner och de i en del Städer förlagde trouper; så anse väl Riksens Ständer det vara ådagalagdt, att detta Städernes Innevånares åliggande är ganska ojemnl fördeladt och för några Städer tryckande, samt att billigheten således påkallar en reglering, hvarigenom detta besvär kunde blifva i ett rättvist förhållande fördeladt; Men Riksens Ständer anse sig hvarken kunna eller böra härtill uppgifva något Förslag, enär ärendet icke blifvit i administrativ väg behörigen förberedt, utan anhålla endast i underdånighet, det E. K.
M. täcktes i Nåder, dels låta undersöka förhållandet med Tnqvarterings-besväret till sina grunder och huru det hittills blifvit utgiordt, samt dels anbefalla utarbetande af ett Förslag till dess jemnare fördelning, hvilket kunde vid nästa Riksdag föreläggas Riksens Ständer, till ledning för ett beslut, hvarigenom den grundade klagan, en del Städer nu föra öfver ganska märkelig skiljaktighet i Inqvarterings-besväret, må kunna för framtiden förekommas; Att emedlertid, af de till Försvars-Werket i allmänhet hörande medel, lämpelige och tillräcklige Cassern - byggnader Underdåniga Skrifvelser.
707 måtte blifva anlagde och underhållne i de Städer, hvarest ständig Garnizon finnes, så vidt och så fort E. K.
M. dertill finner tillgångar; samt att, i de Städer, der Cavallerie-troupe är förlagd, Stall, Magazin och förvaringsrum för fourage m. m., i mån af lillgångarne, må, på allman bekostnad, varda anskaffade, så att 1809 och 1810 årens Riksdags-Beslut i denna del, så fort möjligen ske kan, måtte vinna verkställighet.
Beträffande särskildt Inqvarteririgs-besväreC för Staden Malmö, till lindring hvaruti bidrag af det allmänna blifvit begärdt, så finnes det vara upplyst, att Inqvarteringen derstädes, i förhållande till Stadens folkmängd, är mera betungande, än på flere andra ställen och att den blifvit det i annu högre grad derigenom, att ytterligare en Esqvadron af Kron-Prinsens HussarRegemente blifvit från Cimbritshamn dit förlagd; Men då Troupers förläggande likväl är föränderligt och beroende af de dispositioner, E. K. M. i Nåder behagar vidtaga, så har något annat afseende icke kunnat fästas vid ifrågavarande begäran, ån att Riksens Ständer bifallit, att Malmö Stad, intilldess andre utvägar, till lindring i Inqvarterings-besväret varda vidtagne, må, ifrån och med innevarande år 1823 och intill nästa Riksdag, befrias från den stadgade arliga 2 Procents-afbetalningen på dess, till Cassern- och Stall-byggnadens uppförande, från Riksgälds-Contoiret erhållne Lån 50,000 R:dr B:co, samt, ifrån och med 1824 års början, intill nästa Riksdag, njuta befrielse från räntebetalningen å samma Lån, med förbehåll, att, om E. K. M. i Nåder skulle täckas, inom nästa Underdåniga $krifvelserl Riksdag, mildra Stadens Inqvarterings-tunga ; genem förflyttande af minst en Esqvadron utaf de derstädes förlagde, Trouper till annan orr, räntebetalnings-skyldigheten för Staden di vidi täger.
I afseende pa den klagan, som blifvit ford öfver det Wadstena Stad pålagde onus, att bekosta Inqvarteringen för de några och Tretio man, hvilka dit blifvit förlagde till nödig bevakning vid det derstädes inrättade CorrectionSbuset, hafva Riksens Ständer funnit förhållandet med detta onus icke vara detsamma, som med Inqvarterings - besväret i allmänhet, enär det här tillkommit endast i och lör nämnde Corrections-Inrättning, hvaraf Staden derförutan lärer hafva olägenhet; Och Riksens Ständer hafva af sådan anledning beslutit, att Wadstena Stad må, ifrån den tid, då det öfverklagade Inqvarteringsbesväret i och för den derstädes anlagde Corrections-Inrättning vidtagit, och allt framgent, si länge detta besvär för samma ändamål fortfar, af anslaget för berörde Inrättnings underhåll, tillgodonjuta 200 R:dr B:co årligen till ersättning för Inqvarteringen; äfvensom Riksens Ständer funnit för godt bifalla, att Staden Warberg, som utgör servicen till det i Warbergs Fästning förlagde Befäl och Manskap, må, ifrån och med 1824 års början och så länge Staden får vidkännas nämnde onus, derföre njuta utaf Stats-medlen 200 R:dr B:co i årlig ersättning.
Sluteligen och som det kommit till Riksens Ständers kännedom, att E. K. M., uti Nådig Skrifvelse till Dess och Rikets Krigs-Collegium af dep 20 November näetlidet år, förklarat Sig Underd&nigå Skriffel terl Jo g intaga Staden Cimbrishamns anbud j ätt J för 3,33T3 R:dr a6 sk. fiico, tillhandla sig Kronans, genom den till Malmö flyttade Esqvadron, ledigblifne hus, med vilkor, att den i nästkommande Maji afbetala räntefritt 333 R:dr 16 sk. och en lika Summa vid samma tid årligen , till dess köpeskillingen är till fullo erlagd, samt til' lika i Nåder förordnat, att medlen skola till Krigs-Collegium lefvereras, få Riksens Ständer alltså i underdånighet anhålla, att, då E. K.
M. pröfvar nödigt och lämpeligt, att ifrån en Stad till en annan förlägga Garnizonerande Trouper, de Kronans byggnader, som derigenom varda lifverflödige, må försäljas och de inflytande med' len användas till Stall- och Cassern-byggnader, förnämligast i de Städer, hvilka, genom sådan flyttning, få vidkännas ökad tyngd af Inqvarter/ngs-besväret.
Ständer framhärda etc. ?10 Underdåniga.
Skrifvelseri N:o 243.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. ao Oct. 1823.
Preste-Siåndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 —- — Bonde-Ståndet d. 23 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rorande Spannemdls-anslag till Rone-fyllnad f ör Stockholms Scholce-Lärare. S. A. K. tios Riksens Ständer har blifvit anmäldt, hurusom, efter den med Stockholms UndervisningsWerk nyligen vidtagne totala förändring, så alt, i stället för en Stor-Schola och sju Kyrko-Scho— lor, blifvit inrättade 1 Gymnasium, 2 Trivial-, 6 Kyrko- och 5 nya allmänna Barn-Scholor, det, utan tillökning, fortfarande Stats-bidraget af 940 T:r Spannemål blifvit otillräckligt, egenteligen derigenom att 375 T:r måst användas till Löner för de Lärare, sorn, vid den nya organisa» tionen, antingen ej erhållit någon beställning, eller, i anseende till ålderdom och sjuklighet, sökt och erhållit afsked; Oell då häraf skall uppkommit den följd, att flere af de nu antagne Lärare måste tjena med vida mindre Löner, än som för deras befattningar finnas bestämde i Stat, har det förslag blifvit gjordt, att nämnde qvantum, 375 T:r Spannemål måtte af indragen behaglig tids förläning» - spannemål anslås för Läro-Werken i Stockholm, för alt tilldelas de Underdåniga Skrifvelser. 7 ii - yngre Lärare, som nu äro i mistning af full
Lön, samt att detta anslag kunde i Fem år eller på behaglig tid få fortfara.
I anledning af E. K. M:ts Nådiga Proposition om anslående af nödige medel till förbättring i de allmänna Undervisnings-Werken, blefvo af Riksens Ständer, vid senaste Riksdag, enligt underd.
Skrifvelse af den 23 Maji 1818, anvisade till betäckande af den brist, som, genom Läro-Werkens förändrade organisation ock nya reglering, skulle uppkomma, icke allenast 3139 T:r 23 k:pr Spannemål, utan också de indragne och disponible 153 T:r af F.örläningsSpannemålen; men som likväl den i Hufvudstaden vidtagne förändring och utvidgning af Läro-anstalterne, enligt hvad här ofvan blifvit förmäldt , medfört en minskning af 375 T:r Spannemål uti de förut disponible tillgångarne, samt, vid den allmänna regleringen med Undervisnings- Werken i Riket, de i Stockholm befintlige ej erhöllo något tillökadt anslag; alltså och enär den Spannemål, som, genom behaglig tids förläningens indragning intill sista Riksdag, Kronan tillflutit, blifvit af Riksens Ständer anslagen till Schols- oell Undervisnings-Werkens fullkomliga iordningbringande, hafva Riksens Ständer bifallit, att ett belopp, svarande emot den behaglig tids förlänings-spannemål, som efter senaste Riksdag blifvit indragen och, enligt erhållne uppgifter från E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegiurn, endast utgör ifio|'
T:r, må utaf öfverskoiten på Stats-Werkets Inkomster, efter Riks-Markegångs-pris beräknadt, utgå till Läro Werken i Stockholm intill nästa Riksdag, 71* XJndtrd&niga Sirtfvittir'. för att användas till Lönförbättring för de Lfrare, som, genom afgångne Lärares pensionerande, icke kommit i åtnjutande af fulla Löner, dock med vilkor, att denna Interims-anvisning, i mån af de tjenstfries afgång eller befordran samt den af dem innehafde
Spannemålens återgående till sitt egenteliga föremål, må upphöraj
Men något ytterligare anslag till fyllande af bristen uti meranämnde 375 Ttr kunna Riksens Ständer icke bevilja, enär i nästan alla öf* riga Tjenstemanna-Corpser olikhet sig företer uti Lönbeloppen, och de yngre
Lärarne således synas böra till en början med de mindre Lch nerne åtnöjas.
N:o a44* Uppl. e. godk. hos Ridd. o. Ad. d. ao Oct. i8*3l Preste-Ståndet d. 33 — — Borgare-Ståndet d. 33 —• — Bonde-Ståndet d. 33 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af vackt frågd om biträde af Stats-lerket till Måss-odlingar i Skaraborgs Län. S. A. K. Hos Riksens Ständer har anmäldt blifvit, att, med anledning af E. K.
Mus uti Nådigt Citeu - Underdåniga Skrifvetter. 713 lair6 af den 1 September 1818, till Desa samtlige Befallningshafvande, meddelade föreskrifter
I afseende på undersökningars anställande om så* dane odlings-lägenheter, hvilka, genom vattenledningar eller andra, den enskilda förmågan öfverstigande företag, kunde göras fruktbare, E. K. Mits Befallningshafvande i Skaraborgs
Län låtit afväga de i södra delen af Länet befintliga Sjögerås, Hobergs och Mönarps Måssarne »arnt Måssen Ryttaren, hvarvid skall befunnits, att desamma, till en areal af 14,903 Tunneland 1 lappi-, hafva sådant läge, att de, genom aftappning, hvartill kostnaden skulle uppgå till omkring 30,000 B:dr B.co, skulle kunna försättas i odlingsbart skick; Och som odlingen af ifrågavarande
Måssar skall vara af en allmän nytta, »nen overkställbar utom biträde af Staten, så att, medelst deras aftappning och hufvuddikning, Delegarne sattes i tillfälle, att uppodla sina Lotter af Måssarne, så har Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet blifvit vänd, så väl å vigten af företaget, som å behofvet af medlen föt utförandet deraf.
Riksens Ständer, som vid öfverläggning härom, ansett sig först böra betrakta ämnet i allmänhet, hafva erindrat sig, att senast församlade Ständer, sedan de funnit det den vid »815 års
Riksdag inrättade odlings-fond förfelat sitt ändamål, i afseende på befordrande utaf odlingar af en större allmän nytta och omfattning, anhöllo i underdånighet, att E. K. M. i Nadec täcktes låta anstalta undersökningar i Provinseme, rörande sådane localer, hvilka, genom vatten-afledning eller andke större företagr sorn öf - 714 Underdåniga Skrif velger. vérstiga den enskilda förmågan, kunde göras fruktbara; Hvarefter E. K. M., genom högstberörde Circulaire, i Nåder förordnat om slike undersökningars verkställande, med särskildt förständigande, att beslcrifningar öfver så beskaffade odlings-lägenheter, jemte förslag å kostnaden till deras bringande i odlingsbart skick, borde upprättas; Och har, genom de sålunda uppgjorde beskrifningar och förslag, blifvit upplyst, att inom Riket finnas flere Hundra Tusen Tunneland till odling tjenlig jord, som, för en i jemnförelse mot nyttan mindre betydlig kostnad, kan förhjelpas ur dess närvarande vattendränkta tillstånd och såmedelst sättas i belägenhet att odlas.
Då det nu är antaget, att de förut beviljade understöd icke verkat till förmån för mera betydliga odlings-företag, anse Riksens Ständer en förändrad ordning böra för bidrag, å det allmännas sida, till beredandet af sådane företag, fastställas i öfverensstämmelse med de grundsattser, att Staten icke må till odlingar anslå medel, utan rättighet att dem återfordra, samt att publikt understöd endast bör ega rum i den händelse, då en odling finnes' förtjent af den dertill åtgående kostnad; Och Riksens Ständer hafva af sådan anledning beslutit, att da en Måsse, Myra elier annan af vatten fördränkt odlingsbar mark, vid håilen undersökning, befunnits vara af god beskaffenhet och i aftappnings kostnad icke fordra ett ' större belopp, an sorn motsvarar den för Delegaren påräknade fördel af odlingen, saint-E. K. M., efter profning äf det upprättade kostnads*förslaget tillika med åtföljande arbets plan,|hvilka afititl böra hos E.