Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Vidkommande åter den gjorda anmärkningen att i kostnadsförslaget icke något blifvit särskildt upptaget för förvaltning och tillsyn af arbetet under den återstående byggnadstiden, har Byggnads-chefen anfört, att den sednare kostnaden funnes inbegripen i dagsverkskostnaden och den förra uti de för diverse utgifter utförde 14,000 R:dr R:rat; — varande derefter åtskilliga af de rörande kopparbetäckningens beskaffenhet gjorda anmärkningar särskildt upptagna till besvarande af Byggnads-chefen, som i öfrigt dervid anfört, att besigtningen skett, innan arbetet ännu varit fullt färdigt; att detta arbete emellertid, enligt Byggnads-chefens öfvertygelse samt äfven af Arbets-chefen afgifvet intyg, blifvit utfördt med omsorg och noggrannhet, men att någon skada å kopparbeklädnaden vållats genom uppsättningen af lanterninerna, hvilka rätteligen bort anbringas före takets påläggning, ehuru sådant ej kunnat ske i anseende till långsamhet med deras förfärdigande af den fabrikant, som detsamma åtagit sig; och vore de uppkomna bristfälligheterna å takbeklädnaden i sig sjelfva af mindre betydenhet, så att denna kunde för en jemförelsevis ringa kostnad bringas i fullgodt skick, då deremot svårare skada för hela byggnaden kunnat uppstå, om ej takbetäckningen blifvit i rätt tid verkställd.
Vid pröfningnn af den fråga, som nu utgör föremål för Stats-Utskottets yttrande — behofvet af ytterligare anslagsmedel för Nationalmusei-byggnadens fullbordande — har
Utskottet ej kunnat underlåta att söka utreda de omständigheter, i följd hvaraf kostnaderna för detta byggnadsföretag kommit att uppgå till så ansenligt belopp utöfver hvad derför ursprungligen blifvit afsedt och beräknadt; och om än anledningen till detta förhållande redan af det föregående tillräckligt framstår för den som närmare granskar innehållet af de handlingar Utskottet åberopat och anfört, bör likväl Utskottet särskildt fästa uppmärksamheten på det, enligt dess öfvertygelse, helt och hållet obefogade yttrande af General-majoren af Kleen, hvarigenom han, uti sin till Kongl. Maj.t afgifna underdåniga berättelse, såsom en väsendtlig orsak till byggnadsarbetets långsamhet och fördyrande uppgifver den omständigheten, alt de derför erforderliga medel ej blifvit af Rikets Ständer anvisade till det belopp eller till utgående på de tider, som för arbetets skyndsammare bedrifvande varit af nöden.
I detta hänseende har nemligen General-majoren anfört, »att, ehuru Byggnadschefens före nästlidna riksdag uppgjorda kostnadsförslag slutade sig på en summa af 500,000 R:dr B:ko, Rikets Ständer dock endast anvisat 400,000 R:dr, hvarvid dessutom fästades det vilkor, att dessa medel skulle utgå med högst 4 00,000 R:dr B:ko årligen under åren 1857—1860; och hade båda dessa inskränkningar blifvit för byggnadsarbetets skyndsammare gång af menligt inflytande, men minskningen i sjelfva hvad de uti bihanget anslagssumman dock mest hämmande för dess fortkomst.» — Enligt Stats-Utskottets Utlåtande M 180.
17 bihanget lill Riks-ståndens protokoll vid sednaste riksdag intagna handlingar utvisa, har emellertid Byggnads-chefen sjelf, uti sitt till Kongl. Majit- den 30 Augusti 1856 afgifna memorial, antagit, att ett belopp af 100,000 R:dr B:ko årligen skulle blifva tillräckligt för byggnadsarbetets fortsättande, och på grund häraf hade Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer, att denna summa måtte beviljas för hvart och ett af åren 1857 —1860 med tillsammans 600,000 Ridr Rimt, hvaremot återstående beloppet 150,000 R'dr, som skulle utgå först år 1861, ansågs icke behöfva anvisas förr än. vid en kommande riksdag.
Denna på Byggnads-chefens eget förslag grundade nådiga framställning blef utan någon anmärkning eller förändring bifallen af Rikets senast församlade Ständer, som dessutom, till förekommande, af uppehåll i byggnadsarbetet, särskildt anvisade det för år 1857 äskade beloppet, innan frågan i sin helhet kunde hos dem enligt vanlig ordning förekomma till behandling; — men detta oaktadt, måste Rikets Ständer nu erfara, att de genom omförmälda beslut lagt hinder i vägen för Nationalmusei-byggnadens fortkomst!
Då Byggnads-chefen uppgifvit, att nyssberörda minskning uti anslagssumman föranledt brist på medel för 1860 års arbeten, bör Utskottet, ehuru nedsättningen i det begärda beloppet var en följd af Byggnads-chefens egna beräkningar, likväl erkänna, att om dessa endast i så måtto varit felaktiga, att arbetet kommit att fortskrida hastigare och, i följd deraf, de återstående 100,000 R:dr Biko blifvit förr behöfliga än förslaget afsåg, så hade visserligen denna missräkning icke skäligen bort föranleda till anmärkning, enär derigenom vunnits besparing i både tid och beräknade kostnader; — och i sådant fall skulle den inträffade bristen på medel för 1860 års arbeten lätteligen kunnat afhjelpas, derigenom att framställning redan vid början af riksdagen skett om utbekommande af det återstående anslagsbeloppet, hvilket Rikets Ständer utan tvifvel skulle beredvilligt hafva medgifvit.
Någon sådan framställning har emellertid nu ej blifvit till Rikets Ständer aflåten, förmodligen emedan Byggnads-chefen insett, att samma beredvillighet ej kunde af Rikets Ständer förväntas, sedan det visat sig, att den före förra riksdagen uppgjorda beräkning, tvärt emot då gifna försäkringar, icke kan läggas till grund för ett tillförlitligt bedömande af de återstående kostnaderna för detta byggnadsföretag.
Uti omförmälda i Augusti månad år 1856 afgifna Memorial hade nemligen General-majoren af Kleen anfört, bland annat, att som det icke med någon visshet kunde förutses, hvar de uppjagade priserna komme att stadna, Byggnads-chefen funnit sig böra, »för att vara fullt förvissad att den begärda summan icke under hvilka förhållanden som helst skulle komma att öfverskridas», i underdånighet hemställa, alt, i öfverensstämmelse med bilagd beräkning öfver de återstående kostnaderna, en ytterligare summa af 500,000 R:dr B.ko måtte för Nationalmusei-byggnadens fullbordande anvisas.
Redan under nästlidet år befanns likväl denna summa sä otillräcklig, att 300,000 R:dr R:mt derutöfver måste af Byggnads-chefen begäras, Bih. till R.
Fröt. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band.
7 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande M 180. »för att vara fullt förvissad att icke nödgas ännu en gång äska vidare anslag för byggnadens färdiggörande».
Att denna sednare försäkran ej kunnat hos Stals-Utskottet vinna större förtroende, än de af Byggnads-chefen förut meddelade uppgifter och beräkningar, bör lätt inses, helst Byggnads-chefen numera förklarat, att ingenting varit för honom lättare än att redan uti 1856 års förslag — som dock uppgafs vara grundadt på de högsta möjliga beräkningar — öka kostnadssumman med det belopp af 300,000 R:dr, som nu yppat sig såsom en brist deruti; — och har Utskottet, i betraktande af nu anförda förhållanden, funnit det vara nödvändigt, att låta anställa den ytterligare granskning och utredning angående ifrågavarande kostnadsberäkningar, som innefattas uti de här ofvan meddelade handlingarne.
Vidkommande nu resultatet af denna granskning för den föregående tiden, så har väl Öfver-Intendents-embetet, i likhet med de Embetets tjenstemän, åt hvilka den förberedande handläggningen af denna fråga vant anförtrodd, ansett de anmärkta afvikelserna. från den först uppgjorda planen vara nöjaktigt förklarade genom Byggnads-chefens uppgift, att dessa afvikelser tillkommit på grund af högstsalig Hans Majit Konungens befallning; men om ock Byggnads-chefen kan derigenom skydda sig från lagligt ansvar för den af denna orsak föranledda tillökning i kostnaderna, har likväl Utskottet, efter tagen kännedom om det sätt, hvarpå denna fråga blifvit allt ifrån dess början behandlad, ej kunnat finna annat, än att den nuvarande Byggnads-chefen ensam gifvit anledning till de kostsamma förändringar, som efter hand vidtagits i den ursprungliga byggnadsplanen och att han således, om äfven regeringens godmoraliskt å en del af dessa förändringar kunnat af honom utverkas, mäste anses kännande ansvarig för det sätt, hvarpå byggnads-företaget i sin helhet blifvit bedrifvet.
Tili stöd för detta omdöme får Utskottet hufvudsakligen åberopa dels Kongl. Maj:ts nådiga Bref till Kommitterade för Nationalmusei-byggnadens utförande af den 13 December 1849 och dels Chefens för Ecklesiastik-departementet till dåvarande Majoren Kleen den 12 Oktober 1850 aflåtna skrifvelse, hvilka handlingar Utskottet ansett sig böra här meddela.
Högstberörda Kongl.
Bref är af följande innehåll: »Sedan, efter af Oss erhållet uppdrag, Geheime-öfver-byggnadsrådet August
Stiller i Berlia författat ritningar till uppbyggande af ett Nationalmuseum i Stockholm oeh kostnaden för byggnadens_ utförande efter berörde ritningar blifvit i tvänne särskilda förslag, det ena upprättadt af Öfverste-löjtnanten Hjelm och d^t andra hos Öfver-Intendents-embetet, olika beräknad, nemligen uti det förra till 090,000 R:dr, eller om koppartak användes, 720,000 E:dr, i det sednare förslaget åter till 944,329 R:dr 31 sk. 3 rst, utom ett tillägg för koppartak af 30,983 R:dr 32 sk. allt Banko, håfve Vi, under den 1 nästlidne Juni i nåder förklarat, det Vi funnit nämnda ritningar vara till stil och anordning ändamålsenliga; men då byggnadens utförande uti hela den vidd, samma ritningar afsåge, skulle, enligt hvad upplyst blifvit, erfordra större kostnader, än hvartill det af Rikets Ständer anvisade anslag af 500,000 R:dr B:ko lemnade tillgång, håfve Vi tillika, på det att, oaktadt den inskränkning i byggnadsplanen, som deraf påkallades, oftanämnde ritningar ändock måtte kunna hufvudsakligen följas, i nåder anbefallt
Eder, att till Oss inkomma med underdånigt yttrande och förslag, huruledes, med Stats-Utskoltets Utlåtande .11 180.
19 beräkning att anslaget icke öfverskredes, och med begagnande af den redan lnggda grunden, hufvudfagadeti och vissa delar af byggnaden i öfrigt skulle kunna i öfverensstämmelse med berörda ritningar uppföras och anordnas på det sätt, att hvad sålunda blefve utfördt komme att ej mindre i arkitektoniskt hänseende utgöra ett helt, iin ock i utrymme motsvara det närmast för handen varande behofvet, under förutsättning att, derest så erfordrades, Kongl, bibliotheket fiifge i sin nuvarande lokal bibehållas.
Till följd häraf håfven J, uti underdånig skrifvelse den 6 sistlidne Oktober, yttrat: att för verkställigheten af den åsyftade reduktionen utaf Studerska byggnadsprojektet erbjöde sig tvänne alternativer, af hvilka det ena omfattade verkställandet af byggnadens fyra sidor med utelemnande af den emellan gårdarne befintliga trappbyggnad, och det andra uppförandet af framsidan samt mellandelen med stora trappan och de öster derom belägna salarne, med utelemnande af det öfriga; att det förstnämnda alternativet tvifvelsutan vore det som närmast motsvarade behofvet, enär derigenom äfven bibliotheket kunde i byggnaden inrymmas och hvad som uteslötes vore endast en särdeles kostsam, men för det mesta blott ornamental del af byggnaden, hvarjemte dymedelst skulle vinnas den vigtiga fördelen att byggnadens yttre på alla sidor blefve sådant, som ritningarne förutsätta; men att en sådan anordning mötte hinder dels uti den dermed förknippade kostnaden, som uppginge till omkring 6 50,000 R:dr och sålunda betydligt öfverstege anslagsbeloppet, dels ock i den omständigheten, att de trappor, hvilka vore anbragte uti byggnadens sidodelar och efter detta alternativ skulle utgöra enda kommunikationen emellan vålängarne, vore alltför små i förhållande till byggnadens storlek samt till den större allmänhet, som komme att besöka de på stället förvarade samlingarne, och att dessa trappor icke kunde i storlek tillökas eller göras beqvämt tillgängliga, utan att ändra vissa delar af byggnadsplanen; i följd af hvilket allt J funnit Eder föranlåtne att antaga det sednare alternativet, sådant det utvisades å en Eder underdåniga skrifvelse bilagd planritning, och hvarvid bibliothekets uteslutande, på sätt Yi förutsatt, blifvit en nödvändighet.
Ofver det sålunda reducerade projektet håfven J låtit, i öfverensstämmelse med de priser och beräkningsgrunder Ofver-Intendents-embetet följt uti sitt ofvan omförmälda kostnadsförslag, uppgöra ett nytt dylikt förslag, vid hvilket, till minskning i kostnaden, vanlig kalkputs med oljemålning blifvit beräknad i stället för beklädnad utvändigt med kalksten, några källare under midtelbyggnaden, till undvikande af bortsprängniug å berggrundens högsta del, blifvit uteslutne och grundmurarues höjd förminskad, med uteslutande jemväl af alla dekorationss ta tu er och af den inre dyra frescomålningen, hvaremot uti det nya förslaget inginge kostnaden för grunden under alla de yttre murarne och för de derpå blifvande stämsel murar kring gårdarne, anskaffandet af skärmar för afdelande af de. ursprungligen till bibliotheket disponerade rum, hvilka nu skulle till tafvelgallerier användas m. m., uppgående det på sådant sätt beräknade, Eder underdåniga skrifvelse jemväl bilagda, kostnadsförslaget till 529,947 R:dr 18 sk.
B:ko, hvaruti, efter Eder öfvertygelse, likväl vid verkställigheten åtskilliga besparingar kunde ytterligare beredas.
Och håfven J slutligen anmält, bland annat, dels att, enligt hvad genom beräkningar utrönt blifvit, de historiska och konstsamlingarne, äfven med de under närmaste framtid möjligen skeende tillökningar, kunna inom den reducerade byggnaden vinna tillräcklig plats, dels ock att ofvannämnda planritning och en af Eder likaledes öfverlemnad ritning å byggnadens sidofagade blifvit noggrant lämpade efter den redan lagda grunden.
Sedan J uti Edert sålunda afgifna yttrande upplyst, att de af Geheime-öfver-byggnadsrådet Stiller till Nationalmuseum uppgjorda ritningar, hvilka
Yi funnit vara till stil och anordning ändamålsenliga, kunna med en efter nuvarande behofvet afpassad begränsning af byggnadsplanen och med iakttagande af nödig sparsamhet vid utförandet, hufvudsakligen följas, utan att kostnaden öfverstiger den af Rikets Ständer för ändamålet anvisade summan; håfve Vi funnit godt att nämnda ritningar, i den vidd nyss antydda begränsning afser, till utförande af hufvudfagaden och midtelbyggnaden i nåder fastställa, dock med förklarande, det egen J till 20 Stats-lltskottets Utlåtande M 180.
Vår nådiga pröfning i underdånighet anmäla, om, efter inhemtande afGeheime-öfver-byggnadsrådet Stillers tanke, J finnen någon förändring uti den sålunda stadfästade byggnadsplanen lämpligen och med fördel kunna vidtagas, utan att utrymmet derigenom inskränkes eller kostnaden ökas utöfver hvad tillgångarne medgifva.
Då Vi funnit ledningen af det tekniska och artistiska i byggnadens utförande böra i någon mån åt ritningarnes författare öfverlemnas, håfve Vi jemväl funnit godt anbefalla Eder anmoda Stiller att utse någon kunnig och erfaren arkitekt, som funnes benägen åtaga sig att, under hans inseende, utarbeta de för verkställigheten erforderliga detalj ritningar och att instundande vår hitkomina, för att ledningen af byggnadsarbetet i ofvanberörda hänseenden öfvertaga; börande J, rörande vilkoren för detta åtagande, med bemälde Arkitekt ingå öfverenskommelse och densamma till
Vårt godkännande i underdånighet anmäla.
Beträffande de särskilda frågor, hvilka dels i Geheime-öfver-byggnadsrådet Stillers vid ritningarne fogade Memorial, dels uti Edia den 15 November 1848 och den 6 Oktober innevarande år afgifna Betänkanden blifvit väckta rörande sättet för byggnadens utförande i vissa delar och valet af dervid användbara materialier, håfve Vi icke funnit godt för närvarande meddela annat beslut, än att J i samråd med den Arkitekt, under hvars ledning arbetet, i förut nämnda hänseenden, kommer att utföras, och med fåstadt af seende på nödvändigheten att bereda alla med ändamålet förenliga besparingar, mågen framdeles, för så vidt frågorna icke äro af beskaffenhet att blott afse verkställigheten af redan meddelade nådiga beslut, till Vår pröfning och Vårt afgörande hemställa, hvad i ena eller andra afseendet kan finnas lämpligt.
En af Stiller ingifven, härhos fogad räkning å utgifter i och för ritningarnes utarbetning, uppgående till 250 Preuss.
Thaler, egen J att af musei-byggnadsmedlen godtgöra.
Jemte det Vi tillsände Eder de fastställda ritningarne och kostnadsförslaget, Vilje Vi slutligen hafva anbefallt
Eder, att med erforderlig skyndsamhet vidtaga de åtgärder, som för fortsättning af byggnadsarbetet, i den mån årstiden sådant medgifver, kunna finnas nödiga.»
Den af Departements-chefen den 12 Oklober 1850 till majoren Kleen aflålna sknfvelsen är åter af följande lydelse: »Sedan den förslagsvis beräknade kostnaden för uppförande af Nationalmuseum enligt Geheime-öfver-byggnadsrådet Stifers dertill utarbetade ritningar befunnits, då den af Öfversten och Riddaren Hjelm blifvit beräknad till 690,000 R:dr B:ko och af Kongl. Öfver-Intendentsembetet sedermera till 944,329 R:dr 3! sk. 3 r:st, i betydlig mån öfverskrida det af Rikets Ständer för ändamålet beviljade anslag, och Kongl.
Maj:t, som vid sådant förhållande ansett byggnaden icke kunna utföras i hela den vidd berörde ritningar afse, under den 13 December förlidet år, efter pröfning af ett i sådant afseende uppgjordt särskildt förslag, funnit godt i nåder anbefalla en så beskaffad begränsning af byggnadsplanen att, genom uppförande af hufvudfapaden och midtelbyggnaden erforderligt utrymme skulle beredas för det närmast för handen varande behofvet utan att kostnaden komme att öfverstiga den af Rikets Ständer anvisade summa, har herr Majoren, som i egenskap af Byggnads-chef haft ledningen af detta arbete sedan den 25 sistlidne Januari sig anförtrodd, uti underdånig skrifvelse af den 4 innevarande månad hos Kongl. Maj:t anmält, att kostnaden för det å museibyggnaden redan nedlagda arbete, uppgående till 27,497 R:dr B:ko, visat sig med 4,303 R:dr understiga det i Öfverste
Hjelms kostnadsförslag för samma arbete med 31,800 R:dr utförda belopp; med anledning hvaraf, och då sannolikt vore, att kostnaden för uppförandet af Nationalmuseum skulle i allmänhet komma att understiga nyssnämnda förslag, herr majoren underdånigst hemställt, huruvida icke, med frånträdande af den i nådiga Brefvet den 13
December förlidet år gifna föreskrift om byggnadens partiela företagande, densamma hädanefter borde på en gång och i sin helhet uppföras enligt den af Geheime-öfver-byggnadsrådet Stiller uppgjorda plan, hvilket herr Majoren ansåge ej blott i esthetiskt och tekniskt hänseende vara bäst och ändamålsenligast, Slats-Utskottcts Ullålande J\s 180. 21 utan äfven leda till en ganska betydlig besparing; oell har herr Majoren derjemte, såsom tillägg tiil förenämnde framställning uti särskildt skrifvelse af förliden gårdag dels sökt närmare bestämma i hvad mån kostnaden för musei-byggnadens uppförande i hela dess vidd, borde, enligt hvad innevarande års erfarenhet gifvit vid handen, i allmänhet komma att understiga Ofverste Hjelms kostnadsförslag; i hvilket afseende, med förutsättning af vissa besparingar i byggnadens inredning, den ännu återstående delen af arbetet, enligt gjord beräkning, ansetts kunna utföras med en summa, som vore 168,971 R:dr B:ko mindre än det belopp Ofverste Hjelm för samma arbete beräknat; dels oek fästat uppmärksamhet på de olägenheter, som planens utförande delvis måste hafva med sig, hvaribland särskildt angifvits, att en förgäfves nedlagd, ieke obetydlig kostnad skulle erfordras för att så in-' som utvändigt af de söndrade delarne bilda ett arkitektoniskt sammanhang och att den nedlagda grunden för de tills vidare åsidosatta byggnadsdelarne otvifvelaktigt skulle under tiden taga betydlig skada.
Detta ärende har Kongl. Maj:t låtit sig denna dag i underdånighet föredragas; och då, enligt hvad upplyst blifvit, kostnaden för det hittills verkställda arbetet understigit hvad för samma arbete i det af Öfverste Hjelm afgifna kostnadsförslag linnes upptaget, och de beräkningar, hvilka herr Majoren, på grund af sålunda vunnen erfarenhet, uppgjort, ådagalägga, att musei-byggnaden i sin helhet, enligt Geheime-öfver-byggnadsrådet Stillers ritningar, och med iakttagande af hvad nu blifvit i afseende å inredningen föreslaget, bör kunna uppföras för en summa, i det närmaste motsvarande det af Rikets Ständer för ändamålet anvisade belopp, har Kongl.
Majit, sedan anledningen till den förut ifrågasatta begränsningen af byggnadsplanen sålunda blifvit undanröjd, funnit godt i nåder förordna, att herr Majoren, utan hinder af Kongl. Majit under den 13
December förlidet år i nyssberörda afseende meddelade beslut, eger att vid arbetets utförande ställa sig nämnde ritningar i deras helhet till efterrättelse.»
Enligt hvad dessa handlingar utvisa, hade således Kongl. Majit först genom 1849 ärs Kongl.
Bref antagit och godkänt den af Kommitterade —med åtskilliga inskränkningar uli de af Stiller författade ritningarne — uppgjorda byggnadsplan, upplagande ett kostnadsbelopp af 529,927 R:dr 18 sk.
B:ko, men derefter, i följd af Majoren Kleens framställning, föranlåtits att genom beslutet i Oktober 1850 anbefalla byggnadens utförande enligt samma ritningar i deras helhet, och detta på den grund att sistnämnda byggnadssätt genom vissa förändringar i inredningen m. m. skulle medföra betydlig besparing, så att hela byggnaden, ehuru vidsträcktare, ändock, enligt Majoren Kleens uppgift, skulle kunna fullbordas i det närmaste för den af Rikets Ständer anslagna summa, 500,000 R:dr B:ko.
De beräkningar, som nu blifvit af General-majoren af Kleen framlagda, angifva emellertid, att kostnaden för denna byggnad ej kommer att understiga 1,730,000 R:dr Rrut; och om än den ansenliga skilnaden mellan dessa belopp i viss mån förklaras genom ökade pris å materiaher och arbete, så kan dock detta gälla blott lill en del; men i öfrigt finnes härför icke någon annan förklaringsgrund, än de af Byggnads-chefen efter år 1850 vidtagna förändringar i den dä fastställda byggnadsplanen, likasom det dyrbarare byggnadssätt, som blifvit användt.
Utskottet vill väl ej betvifla Byggnads-chefens uppgift, att vissa af de anmärkta afvikelserna från de godkända ritningarne tillkommit på Kongl. Maj:ts befallning; — men då emellertid Utskottet, vid efterfrågan i Kongl.
Ecklesiastik-departementet, ej 22 Stats-Utskottets Utlåtande J\t 18U. kunnat erfara, att något Kongl. Bref med föreskrift om sådan ändring blifvit lill Byggnads-chefen aflåtet, måste Utskottet, tilldess ett motsatt förhållande blifvit ådagalagdt, antaga att Byggnads-chefen lyckats utverka Hans Maj.t Konungens godkännande af de vidtagna förändringarne, utan att ärendet i behörig ordning blifvit inför Kongl. Majit i Stats-rådet föredraget.
Beträffande åter beskaffenheten af byggnadsarbetet får Utskottet erinra, hurusom Ofver-Intendents-embetets omförmälda tjenstemän anmärkt, att byggnaden blifvit i flera hänseenden utförd på ett utan tvifvel prydligare och fullkomligare, men äfven kostsammare sätt än från början varit tillämnadt, såsom exempel hvarpå anfördes dels byggnadens beklädnad med kalksten, dels kolonnernas och dörromfattmngarnes utförande i utländsk marmor, i stället för jern eller inhemsk huggen sten, golfläggning af ek i stället för furu o. s. v. — Härpå har Byggnads-chefen hufvudsakligen icke haft annat att genmäla, än att det Ofver-Intendents-embetets kostnadsförslag, som besigtningsmännen afsett, icke skulle hafva blifvit af Kongl. Majit gilladt och sålunda ej varit för Byggnads-chefen bindande.
Utskottet har emellertid redan upplyst om anledningen, hvarföre nyssnämnda förslag ej blef af Kongl. Majt gilladt, nemligen att detsamma ansågs medföra allt för betydliga kostnader, samt att Kongl.
Majit deremot, för att vinna åsyftad besparing, hufvudsakligen godkänt det af Komrnitterade uppgjorda alternativa förslag, som föga öfversteg den af Rikets Ständer beviljade anslagssumma.
Byggnads-chefens åberopande af den uteblifna stadfästelsen å det förra förslaget, till stöd för de af honom vidtagna förändringar i byggnadssättet, framstår först härigenom i sin rätta dager; — och är det utom allt tvifvel att den uppkomna tillökningen i kostnaderna för nationalmusei-byggnaden till en väsendtlig del härrört af det dyrbarare byggnadssätt, som — i strid emot de godkända kostnads-förslagen och tvärtemot Kongl. Majits föreskrift, att utgifterna borde inskränkas inom de af Rikets Ständer anslagna tiilgångarne — Byggnads-chefen egenmägtigt tillåtit sig att använda.