Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna uppmärksamhet har jag ansett motionen, om understöd för Jönköpings Hamn-byggnad, förtjena, liksom hvarje annat dylikt ämne, som kan åsyfta nya näringars uppkomst och de redan inrättades förkofran.
Ständer synas mig åtminstone icke böra, utan de mest gällande skäl och utan att de mest ensidiga afsigter, beredt de förslag som i sfidane ämnen uppkomma, neka att till Kongl. Maj:t öfverlemna granskningen af deras vigt, för att efter anställd jemförelse emellan de flere dylika företag, som hunna komma i fråga, bestämma huruvida ett allmänt understöd bör bereda framgången deraf och till hvad del enskildtes deltagande kan finnas billigt och vara att förvänta.
Jag yrkar icke eller något nytt anslag för meranämnde Hamnbyggnad, men jag skulle förebrå mig, om denna fråga utrönes, alt vara af vigt, icke blott lör en enda Stad, utan lör en landsort, hvars näringstillfällen kunna utvidgas, den icke i Stats-Utskottets Betänkanden.
3g3 medborgerligt afseende skulle väcka min uppmärksamhet, utan blott bereda ett utan möjlig pröfning af dess verkan och af locala omständigheter, meddeladt afslag.
Jag finner ock en olikhet uti Stats-Utskottets behandling af denna Motion och den som blifvit väckt, angående understöd af allmänna medel för Hamnbyggnaden i Halmstad, och då den sednare egenteligen att säga, blott rörer utvidgning af en enda Stads rörelse, utan någon öppnad Communicalion och utan uppgifvet sammanhang med den omkringliggande Landsorter, så ehuru jag icke vill bestrida att äfven deråt lemnäs uppmärksamhet, kan jag icke, endast af det skäl, att Kissa Strömmen vid Halmstad behofver upprensas, för att bereda Staden en säkrare Hamn, finna, att de 100,000 R:dr örn året, hvilka Riksens Ständer vid 1818 års Riksdag af Bankens medel anordnade till Kongl. Maj:ts disposition för Strömrensningarne, mera, men väl kanske mindre, tillhöra denna än Jönköpings Hamn, enär egentliga föremålet för detta anslag, är af Riksens Ständer stadgadt att vara, jemte Strömrensningar, lättade Transporters öppnande med hvad mera, som kan leda till en ökad framalstring och förkofran inom hufvudnäringarnes område.
Af alla dessa skäl ledes jag till den slutsats, att Stats-Utskottet egt fullkomlig anledning att till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna granskningen af de förhållanden, hvilka kunna föranleda till bifall elier afslag af det allmän - 3p4 Siats-Utskottets Betänkanden. na understöd, som blifvit sökt, samt en deraf sammanhängande pröfning af Stadens och den omkringliggande Landsortens enskildte bidrag, för att derefter i Nåder bestämma, huruvida detta företag, lika med andra, hvilka kunna leda till en ökad production, och vidgad industrie, hör förtjena alt blifva biträdt utaf de medel, hvilka Riksens Ständer till näringarnes förkofran i allmänhet anslå och hvilkas användande Kongl. Maj: t säkrast i Nåder bedöm mer.
Och skulle desse särskilde yttranden åtfölja Betänkandet till Resp. Riks-Stånden.
Som åfvan.
Ex Protocollo V.
N:Q 70.
Ankom den 1 Ajn-il i8a3.
Utlåtande , angående nödige medels anvisande till kostnadens bestridande för tryckning af visse Committerades uppgifne Förslag, till en förändrad organisation af åtskillige Styrelse-Verk m. m.
U ti särskildte Protocolls-Uldrag af den 21 och 25 i denna månad, hafva Högloft Stats-Utskottets Betänkanden. 3g5 Ridderskapet och Adeln, Högv.
Preste-Ståndel och Yällofl. Borgare-Ståndet, med tillkännagifvande af deras heslut, att de af visse Committerade uppgifne Förslag till en förändrad organisation af åtskillige Rikets Styrelse-Verk, ra. m., borde, genom särskildta Utskottets föranstaltande, till trycket befordras, uppdragas åt Slats-Utskottet att till trycknings-kostnadens bestridande utse nödige medel.
Då i följd häraf Stats-Utskottet endast tillkommer att anvisa de medel, som härtill kunna e.fordras, får Utskottet vördsamt föreslå, att kostnaden i och för den beslutna tryckningen, må bestridas af de till Riksdags-kostnaden anslagne medel, samt underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t göras, om Nådig befallning till vederbörande, som besörjer Riksdags-utgifternes liqviderande, att den, enligt behörig redovisning, uppgående trycknings-kostnaden godtgöra.
Stockholm d. 29 Martii i8a3. 3g6 Stats-Utskottets Betänkanden.
N:0 71.
Ankom den 1 April 1823.
Utlåtande, i anledning af åtskillige inom Hederv.
BondeStåndet våckte Motioner, angående Allmogens Arbets - skyldigheter vid sårskildte Kongsgårdar och Boställen.
Bonde-Ståndet hafva, i hågan om arbets-skyldigheten till särskildte Kongsgårdar och Boställen, åtskillige Memorialer och yttranden blifvit till Stats-Utskottet remitterade, deruti yrkas, dels Allmogens befrielse helt och hållet från utgörande, till visse Kongsgårdar och Militiae-Boställen af de så kallade hjelpedagsverken, eller der sådan befrielse icke kunde erhållas, att de dagsverksskyldige måtte lä efter Länets Markegång lösa de dagsverken, som af dem holde utgöras, dels ock Kongsgårds och Boställs-innehafvares förpligtande, att, efter enahanda hetalningsgrund, godtgöra allmogen för de dagsverken som in natura presteras m. m.
Delta ämne har af Stats-Utskottet blifvit närmare undersökt och hvarvid är befunnet, att då Bonde-Ståndet vid 1809 och i8ro Årens Riksdag, genom dess Taleman i underdånighet anhöll, att i anseende till Stats-Utskottets Betänkcinden. 097 den stada och förlust, som tillskyndades Allmogens egne Hemman och Jordbruk, genom skyldigheten att till Kongsgårdar och Boställen eller Löntagare med Indelning, och stundom till Rusthåll, som ega Augmenter, ofta på flere mils afstånd utgöra dagsverken, de dagsverksskyldig^ Hemmans
Egare måtte i Nåder förklaras berättigade, att med penningar efter Markegångs-Taxan få lösa sig fria från utgörandet af sådane dagsverken, som andre bade'rättighet att af dem fordra; så bar Kongl. Majrt, sedan samtlige dess Befallningshafvande hörde blifvit, uti Nådigt Bref den 3 Dec. 18ta förklarat, hvad först angår de indeldte RänteDagsverken, att dermed skulle förblifva vid hvad genom i sednare tider vidtagne författningar blifvit om dylika Dagsverken stadgadt, att nemi, Indelningshafvarne ega rättighet, att af de Räntegifvare, sorn bo 2.*ne
Mil nära Ränte tåg a rens Boställe och rätta hemvist, utfordra de Indeldte Dagsverken in natura, för hvilka Räntegifvare», i händelse han efter behörig kallelse de samma försummar att utgöra, är skyldig betala hvad de efter gångbart pris gälla; dock att Räntetagare» icke må utan Räntegifvarens begifvande under den brådaste Åudetiden affordra alla Räntegifvare» åliggande dagsverken, utan böra de utgöras på de tider, som genom Kongl. Brefvet den 4 Fehr.
1811 blifvit utstakade. 3q<8 Stats- Utskottets Betänkanden.
Vidkommande de Krono - dagsverken, som blifvit Kongs-Ladugårdar anslagne; så stadgar Riksdags-beslutet af den 2 Fifaji 1810 ocb Kongl. Kungörelsen den 3 December samma år, att sådane dagsverken vid nya Kongs-Gårds.Arrenden icke böra till de nya Arrendatorerne under något villkor betingas, utan få af hemmans-egarne sjelfve lösas ock till Kronan betalas efter årliga Markegången; med iagttagande likväl, att så länge några äldre Arrende-Contracter räcka, hvarmed rättighet till slike dagsverken är förenad, de hemmans-egare af hvilka de utgå, icke kunna undslippa, att dem in natura utgöra, enligt de beting, som Contracterne innehålla.
De så kallade hjelpe-dagsverken eller sådane dagsverken, hvilka, utom de ordinarie Ränte-dagsverken, allmogen på vissa orter från längre tid tillbaka haft sig ålagt alt utgöra vid Kongs- och Hof- och Stallängars bergning, och för hvilka dagsverken Allmogen dels icke åtnjutit någon ersättning dels undfått understöd eller lindring i andra onera, såsom Knekte- och Båtsmanshåll, dels erhållit betalning* beräknad till några öre Silfvermynt, har Kongl. Maj:t i Nåder ansett böra upphöra, enär de ArrendeContracter, som om i fråga varande Lägenheter kunde vara ingångne, tilländaginge; dock med förbehåll, att så framt en förändrad hushållning vid åfvanberörde Lägen - Stats-Utskottets Betänkande?!. 399 heter, efter de derom ingångrie ArrendeContracters slut skulle, sedan behörig undersökning föregått, föranleda till Kronans behof af dylika dagsverken, Allmogen i sådan händelse skulle vara skyldig, alt de samma utgöra, emot en sådan betalning, efter hvarje Läns Markegång, som för Krono-dagsverken åtnjötes; likväl härvid till iakttagandes, att om Allmogen för sådane lijelpe-dagsverken njutit någon eftergift och lindring i andre mål, antingen i anseende till Hemmans-Räntan eller andre med hemman följande skyldigheter och besvär, eller der Kronan, i afseende på dessa dagsverken bestått något understöd i spannmål, sådane förmåner ofelbart borde upphöra, och Kronan i dessa mål återtaga sin fulla rätt, så snart hjelpe-dagsverken försvunnit, samt att i händelse på något ställe bjelpe-dagsverken skulle utfordras, som icke af början grunda sig på Resolutioner och Författningar, men tvärtom utan behörigt tillstånd tillkommit, vederbörande allmoge i sådant fall egde öppet att derifrån genast i behörig ordning söka befrielse; men vidkommande sådane hjelpe-dagsverken, som blifvit anslague till Kongsgårdar och Kronolägenheter samt vissa Militaire och Civil— boställen, så, emedan förhållandet med desse hjelpe-dagsverken vore mycket olika, hvarföre något allmänt stadgande rörande dem icke vore lämpligt, förklarade Kongl.
Majrt sig vilja, uppå vederbörandes ansök - 4oo Stats-Utskottest Betänkcmden, ningar och hemställanden, om befrielse från dessa dagsverken, uti hvarje mål särskildt, efter de dervid sig företeende skäl och omständigheter, i Nåder utlåta och hvarvid Ämbets och Tjenstemäns under tiden skeende befordran till sådane Boställen, hvartill hjel— pe-dagsverken utgått, icke komme att lägga något hinder i vägen för pröfningen huruvida sådane dagsverken borde upphöra; och hvad åter angår Dagsverks-skyldigheten till Kongsgårdar och Boställen uti Skåne, så, och då med denna skyldighet om ett särskildt förhållande, funne Kongl. Maj:t i Nåder bäst, att i afseende på denna dagsverksskyldighet borde förblifva vid de särskildte Resolutioner och Författningar, som derom redan vore gifne eller hädanefter kunna gifvas.
Enär sedan vid i8i5 års Urtima Riksdag blef yrkadt, att de så kallade Kronohjelpe-dagsverken måtte antingen helt och hållet afskaffas eller ock de, som dem skulle utgöra, anses berättigade, att för hvarje dagsverke undfå betalning efter Länets Markegång, yttrade Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse den 2 Augusti, att emedan Krono-hjelpe-dagsverken, äfven så väl som andre Krono-dagsverken, utgöra en särskild Kronans Hemmans-Ränta och således innebär en Krono-hemmanen tillkommande skyldighet, grundad på lika bestämda före - Stats- Ut sko t tet i Rot finkan deli* /fot föreskrifter, som Hemmanens öfrige onela; ansago Riksens Ständer sig icke ega skäl att samtycka dertill, att dessa Krono-hjelpe-dagsverken mätte afskaffas eller betalning derföre efter Markegång kunna erhållas, utan borde de utgöras efter de grundel’, som dittills i delta afseende blifvit iakttagne; mell då möjligen den öfverklagade dagsverks-skyldigheten å vissa ställen skulle kunna härleda sig från genom äldre Stadganden tillkomne onera eiler träffade öfverenskommelse!’, hvilka icke i Jorde-Boken, såsom Ränte-persédlar finnas upptagne, ansago Riksens Ständer undersökning härom i behörig ordning bora företagas på de ställen, der någon anledning till en sådan förmodan kunde ega rum och blefve yrkad, i hvilket läll dagsverken af sådan natur borde helt och hållet upphöra.
De af Riksdags-Fullmagtige nu yrkade befrielser och förmåner hafva sålunda tillförene utgjort föremål för Riksens Ständers Öfverläggningar och jemväl blifvit af Kongl, Maj: t i Nåder pröfvade samt grin ider ne för dagg verk s-skyldighetens fortfarande utgörande eller upphörande på ett med rättvisa och billighet öfverensstämmande sätt närmare bestämde.
Någon rubbning eller ändring deruti linner Stats-Utskottet sig följakteligea ej böra tillstyrka , enär de dagsverksskyldige, uti Kongl, Maj:ts högst berörde 4'."ile Samli ät) 402 Stats-Utskottets Bétänkanden.
Nådiga skrifvelse, ega en tillfredsställande försäkran, att deras underdåniga ansökningar och hemställanden om ändring eller befrielse härutinnan uti hvarje särskildt fall varda i Nåder pröfvade och efter dervid sig företeende skäl och omständigheter helland lade med rättvisa och billighet: och Utskottet hemtar ytterligare stöd för denna tanka af det vid detta Riksmöte inträffade förhållande, alt Kongl. Maj:t till Riksens Ständers afgörande i Nåder öfverlemna! den förut i administratif väg utredda frågan öm Allmogens i någre Härader af Skåne dagsverksskyldighet till Flyinge och Dahlby Kongsgårdar, uti hvilket behandlingssätt
Allmogen för sig finner en banad väg hvarpå del mål bör sökas, dit Riksdags-Fullmägtige med sine Motioner syftat.
Ständers närmare bepröfvande hemställes detta vördsamligen.
Stockholm den sg Martii i8a3.
N:0 72.
Ankom den 1 April itS23.
Utlåtande, i anledning af Herr Prosten Grapes Memorial, om aflöning för Uppbördsskrifvare i Norra orterne eller Löntillökning för Länsmän, till Kronofogdarnes biträdande i executionsm?1'
Stats-Ut sko t tets fletänkanclen. /{o3 TPill Högv. Preste-Ståndefc har Herr Prosten J.
Grape ingifvit ett Memorial, sorn derefter blifvit till Stats-Utskottet remitterad t, innehållande hufvudsakligen, att då Herr Prosten haft tillfälle
Öf vertygas om billigheten af Kronofogdarnes i Westerbottens
Län deröfver förde klagan, att de icke medhinna i vederbörlig ordning indrifva Krono-Restantier och Kongl.
Allmänna Marga zins-Directionens fordringar, i anseende till Fögderiernes vidsträckta läge och executionsmålens i sednare tider tilltagande mängd.
Herr Prosten ansett det förenligt med omtankan för allmänt och enskildt väl, att till Riksens Ständers öfverläggning och beslut hemställa nödvändigheten om åtgärders vidtagande, till beredande af göromålens obehindrade och tillbörliga gång, och till den ändan föreslagit, det antingen Uppbörds-eller Fogdeskrifvare, en i hvarje Socken af Länet, måtte med bärgelig lön försedde, Kronofogdarne till biträde vid Krono-Restantiers och andre skulders bedrifvande, anställas, eller ock, hvad Herr Prosten för denna del ansåg lämpligare, Länsmännen med sådane Lönevilkor förses, att de utan förluster måga kunna bestrida Utmätningsärenderne hvar och en i sitt
District, dervid nödigt skulle blifva att föreskrifva viss tid, inom hvilken Uppbördsskrifvaren eller Länsmannen borde verkställa erhållne Utmätnings-ordrcs och för med - 4o4 Stats-Utskottets Betänkande!!. len redovisa, eller ock förbindas till betalnings ansvar, på det icke, såsom nu skall tillgå, Restantier af alla slag måga balanceras från det ena året till det andra, och förorsaka förblandning af clt löpande och förflutet års medel.
Stats-Utskottet har väl funnit, det Herr Prosten Grape egt anledning till dess ifrågavarande framställning, enär Fögderierne i Westerbotten äro ganska vidlyftiga och Krono-betjeningens resor i förhållande dertill besvärliga och kostsamma; men som ämnen af denna beskaffenhet, deruti Utskottet saknar fullkomlig upplysning, synas böra ankomma på derom af Landshöfdingen i orten skeende underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, som, efter sig företeende skäl och omständigheter i Nåder lärer täckas deruti göra den framställning till Riksens Ständers åtgärd, hvartill förhållandet kan finnas föranleda; så bar Stats-Utskottet ansett sig, i d^t skick frågan nu befinncs, icke kunna tillstyrka någon handläggning dervid af Riksens Högloft.
Stockholm den 29 Marlii iS23.
Stats-Utskottets Betänkanden. 4°5 N:0 73.
Ankom elen 1 April 1823.
Betänkande, angående väckt fråga om fordelningen utaf afgifterne till WadstenaKrigsmanshus och Amiralitets Krigsmanshus-Cassorne.
JJederv.
Bonde-Ståndet har, genom Protocolls-Utdrag al’ den 7 i denne månad till Stats-Utskottets åtgärd remitterat RiksdagsFullmägtigens från Calmare Län Per Pehrssons Memorial, deruti föreslås; det en sådan förklaring af Kongl. Förordningen den 23 Januarii 181 r, angående ökade afgifter till Wadstena Krigsmanshus-Cassa, kunde meddelas, att Amiralitets Krigsmans-Cassan måtte få uppbära den Centonal, som i följd deraf hör utgå af arfvoden åt AmiralitetsConstructions- och Lots-Slaterne, äfvensom afgifterne dels utaf Presterskapets
Löner i Blekinge Län och SödermÖre Härad i Calmare Län, der Båtsmans-indelning finnes, dels ock för befordringar till Rikets högsta värdighet och till Riddare inom ÖrlogsFlottan, samt vid köp af fast egendom, för besittning och skattelösen af Kronohemman, äfvensom utaf Borgare uti nämnde Landsort med tillhörande Städer.
Bifogande Riksdags-Fullmägtigen tili närmare upplysning Kongl. Maj:ts, under den G Martil 4o6 Stats-Utskottets Betänkanden. 1814» uppå Directionens för AmiralitelsKrigsmanshus-Cassan underdåniga hemställan i detta ämne, aflåtne Nådiga svar, med förklarande, det Kongl. Majrt icke funné skäl bifalla
Directionens i särskildta puncter gjorda underdåniga anhållan.
I anledning häraf, jemte Pehr Pehrssons för öfrigt yttrade tanka, det nödigt vore, att bestämda stadganden meddelas om de inkomster, hvilka höra tillfalla hvardera utaf ofvanuämnde Krigsmanshus-Cassor, får Utskottet upplysa, alt genom de Författningar, som blifvit utfärdade, rörande dessa vid slutet af i6oo:de-ta!et inrättade Cassör till afskedade ålderstegne elier blesserade Krigsmäns understödjande, linnes bestämdt, huruledes och hvilke särskildte afgifter skola, till den ena eller andra Cassan, ingå i och för hvarderas föremål och omfattning, samt att de ytterligare bidrag, som genom Kongl. Förordningen den 23 Januarii 1811 faststäldes att tillsvidare erläggas, egentligen hade afseende på beliofvet af högre inkomst för Wadstena Krigsmanshus-Cassa, till underhålls utdelande åt den i sednare tid, i större förhållande än Sjömagten, ökade Landt-Arméen; men hvarvid likväl, enligt 3:dje och 6:te puncterne i högstberörde författning, Amiralitets Krigsmanhus-Cassan förbehölls den rättighet, sorn i följd af Kongl. Förordningen den i i Maji 1696, jemte senare stadganden, den - Stats-Utskottets Betänkan den.
4°7 samma tillkommer till de ifrågavarande eller motsvarande afgifters uppbärande af Cassans delägare eller uti visse orter.
Vid desse förhållanden, och då nu icke eller är fråga om någon ny eller ökad algifts anslående, utan endast om fördelningen emellan Cassorne af redan fastställde inkomster, hvilken fördelning, såsom innefattande tillämpningen af gifne Författningar , beror på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, anser Stats-Utskottet förevarande framställning icke föranleda till någon Riksens Ständers åtgärd.
Hvilket vördsamt lu 111- ställes lill Riksens Ständers bepröfvande.
Slockholm den. ey Marlii 1823. NtO 74.
Ankom ilen i April 1S23.
Utlåtande, i anledning af Herr Prosten Elfsbergs Memorial, om förhöjning i den Pension Registrator!! i f. d. Kongl.
Cancellie-Coliegium Ferdin.
Berndtson af Stats-Verket innehar. X~£err Prosten Efsberg har uti, till Ilögv.
Preste-Ståndet ingifvel och derifrån lill Stats-Ulskollet remitleradt Memorial, hem - 4o8 Stats~Utskottets Betänkanden. ställt, att Registratorn i f, d. Kongl.
Cancellie-Collegium Ferd.
Berndtson j som vid detta verks upplösning fick bibehålla sin Gancellist-Lön och sedermera äfven kom i åtnjutande af den Lönförhöjning, som vid i8iq års Riksdag penninge-Löntagande, Civile Ämbets- och Tjenstemanna-Slaterne beviljades, men haft det missödet att ej. blifva till tjenstgöring placerad eller befordrad, mätte för sin nödiga bärgning jemväl hugnas med den tillökning Riksens, Ständer år »8(5 pröfvade skäligt tillägga de med penninge-Löner försedde Ämbets.- o.ch Tjenst ema un en.
I anledning häraf har Siats-Utskottet skolat upplysa hvad härvid varit att inhemta, att Registrator!!
Berndtson vid Kongl, Cancelli-Collegii upplösning år 1802, blifvit tjenstfri med bibehållande af innehafvande
Lön 100 R:dr, hvarefter han år i8o5 förordnades att förestå den då ledige CancelliBokhållare-Sysslan, samt fortfor dermed till 181 o års slut, på hvilken grund han erhöll den af Riksens Ständer, vid 1809 och 18no årens Riksdag, beviljade allmänna Lönförhöjning af 33| proCent, såsom sträckande sig äfven till dem, som fortforo att göra tjenst ehuru de blefvo på allmänna indragningsstaten uppförde, och har han sedermera af detta Statsanslag åtnjutit 133 R:dv 16 sk.
B:co årligen; men den år 1815 ytterligare anslagne Löntillökning har icke Stats-Utskoltets Betciukandcn. /joy kommit honom tillgodo, emedan han sedan 1810 års utgång, då Cancellic-Bokhållare tjenstcn tillsattes, varit tjenstfri; och enär Registrator n Berndtson sålunda redan erhållit ali den vedergällning för dess tjenstgöring, sorn slutligen kunnat honom tilläggas, anser Utskottet sig icke höra tillstyrka något afseende å den, om förbättring i hans Lönevilkor, nu väckte Motionen, hälst sådant skulle förorsaka rubbning i de för Lönförbättringars meddelande stadgade grunder, och berättiga många andra i lika förhållande, att af en slik förmån komma i åtnjutande.
Hvilket till Riksens Högloft, Ständers bepröfvande vördsamligen hemställes.
Stockholm den 3Q Martil i8a3, N:0 75.
Ankom »ten i April 1823.
Utlåtande ofver Riksdags-Fullmågtigen Joh. Longbergs Memorial, om granskning af Besparingarnes användande och om Cours - Controlleurernes arfvoden.
Uu Protocolls-Utdrag af den 3:dje i denna månad, har Jlederv. Bonde-Ståndet lill Stats-Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdags-Fullmägtigen Johan Longbergj frän 4io Stats-Utskottets Betänkandeti.
Gestrikland, hvaruti Iian lierastält, att StatsUtskottet måtte erhålla uppdrag att noggrant undersöka förhållandet med alla af Besparingsfonden utgående löner, löntillökningar, arfvoden, årligen förnyade anvisningar, gratificationer och anslag samt bestämt uppgifva dem till belopp och anledningar, äfvensom huruvida desse ännu fortfara eller om de redan upphört; till hvilken hemställan Longberg skall hemtat anledning från bilagan till Riksens Ständers Revisorers vid 1820 års Revision författade Tabell öfver Stats-Verkets förvaltning år 1818 samt Stats-Verkets utgifter af Besparingarne samma år, deribland annat förekom, att Cours öfver Controlleuren i Stockholm, Skrifvarehjelpen inberäknad, det året uppburit 1800 R:dr och Cours'Controlleuren i Götheborg 800 R:dr och då nyttan af denna inrättning icke motsvarade kostnaden samt beSväret vöre ringa, förmodade Longberg , att om dessa Cours Controlleures befattningar icke skulle kunna indragas och deras arbeten anförtros åt Mäklarne, Riksens Höglotl.
Ständer vidtaga sådane åtgärder, att mödan och ersättningen, derföre motsvarade hvarandra.
Hvad nu angår den af Riksdägs-Fullmägtigen .Longberg nödiga ansedda undersökning, om de på Besspariiigsfonden anviste utbetalningar, har Stats-Utskottet skolat upplysa, att någon sådan fond icke finnes, Stats-Utskottets Betänkanden.
411 ntan lärer härmed afses de Besparingar, som på Riks-Statens Nio Hufvudtitlar och allmänna Indragnings-Staten kunnat uppkomma.
Om Kongl. Majrts dispositionsrätt öfver dessa, har Siats-Utskottet sig yttrat uti afgifvet utlåtande af den ia:te i denna månad i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser öfver Stats-Verkets förvaltning och räkenskaper till 1820 års utgång, samt uppgifvit hvad emot dessa Besparingars användande under samma lid förekommit att erindra; och då Utskottet framdeles, efter verkstäld granskning af förvaltningen och Räkenskaperne för år 1821, hlifver i tillfälle att på grund af då erhållen kännedom meddela utlåtande äfven öfver Besparingarnes användande till samma tid, anser Utskottet Motionen i denna del icke föranleda till någon särskild åtgärd.
Den del af Motionen åter, som angår heliofvet af Cours-Controlleurer och huruvida deras aflöning är afpassad efter den med befattningen förenade möda, skall Utskottet besvara i sammanhang med det yttrande Utskottet åligger afgifva öfver Motioner i samma ämne, men hvartill handlingarne ännu icke blifvit complette, hvartill kommer att ämnets behandling heror af andra dermed gemenskap egande frågor.
Hvilket Stats-Utskottet skolat hos Riksens Högloft.
Stockholm den 29 Martii i8a3. /fia Stats-lJtskottets Betänkandea, N:0 76.
Ankom Jen 1 April i8u3.
Sedan Riksens Höglofh Ständer, med föranledande af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse beslutit, att till ett särskildt