Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Och torde Utskottet få tillägga den anmärkning, att om någon verklig olägenhet, efter hvad Hr Friherren anser, skulle blifva en ovilkorlig och nödvändig påföljd af RtgsSedlarnes indragning, så är i och med det samma sagdt, att utgifningen af dessa Sedlar aldrig skall upphöra, enär enahanda orsak måste i alla tider åstadkomma enahanda verkan.
B e t ä n k a n de n, N:is 4i3, 4^4* 5o5 Ehuru Utskottet i allmänhet gillar förslaget, kan Utskottet likväl icke instämma med Motionairen, i afseende på tiden och sättet för R:gsSedlarnes indragning, enär Utskottet anser några brådstörtande åtgärder i detta hänseende mindre tjenliga.
Utskottet föreslår alltså: a) Att med samma dag, som Banken öppnas för utvexling af Silfver mot BancoSedlar, all tillverkning af RtgsSedlar inställes. U) Att de, vid berörde tid, i förråd varande och utelöpande R:gsSedlar, må uti R:gsContoirets
Cassör på vanligt sätt ut- och invexlas, så länge de icke äro förslitne. c) Att, i afseende på prescriptionstiden, det öfverlemnas åt R.
St:r vid nästa Riksdag, att, efter då varande förhållanden, härom besluta.
N:o 414.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss på Utskottets Betänkande N:o 383, angående sättet för upptagandet af det Lån, R.
St:r, genom bifall till Utskottets Betänkande N:o 382, beslutat.
Då Utskottet nu går, att besvara de anmärkningar, som inom Höglofl.
Ridd. och Adeln, Vällofl.
BorgareStändctj samt Hederv.
B ondeSlandet emot förrberörde, af Högv.
PrästeStändet den ni denna månad bifallne, Betänkande afgifvits; får Utskottet, till följd af 5o6 Stats*»Utskottets dess derom gjorda anmälan i Utlåtandet N:ö 410 och den ordning, hvaruti ämnena i Betänkandet N:o 383 förekomma, först afgifva yttrande öfver flep hos Ridd. och Adelil^ vid förehafvande!: af Utlåtandet N:o 38a; af Hr Hjerta> Gustafgjorda, af en annan Ledamot understödde framställning: att R:g:s-Contoirets Fullmägtige icke borde få med denna Upp-och Utlåningsrörelse sig befatta, så yida jcke realisationen sanctioneras, utan i annat fall fråga derom icke komma att äga rum; hvilken mening äfven delats inom BondeStåndet af en Ledamot, som yrkat att realisationens verkställande bordt såsom vilkor för lånets upptagande antagas.
Ibland de skäl, som föranledt Utskottet tillstyrka It.
St:.- det ifrågavarande Lånets upptagande, har, såsom af prsemisserne till det återremitterade Betänkandet synes, jemväl den omständighet ingått, att en sådan åtgärd skujle i sin mohn bidraga till undanrödjandet af de olägen heter, sorn vanligen åtfölja öfvergången från ett myntförhållande till ett annat, äfvensom gifya styrka åt Bankens Silfverfond till realisationens fortskyndande.
Och då förslaget om lånets upptagande, fastän dess hufvudsakliga syftemål är att bereda understöd åt gäldbundne jordägare, således skedt jemväl under förutsättning, att R.
St:rs beslut om myntbjestämning och realisation går i verkställighet, hvilket beslut blifvit till K.
M:t$ bifall öfverlämnadt; får Utskottet, i anseende till den inverkan som desse bägge åtgärder på hvarannan äga, föreslå: att R.
St.Y till K. M:ts Nådiga ompröfvande i un - Betänkan de n, N:o 4!4- ^°7 derd:het öfverlemna, att, i sammanhang med Dess Kådiga sanction å den af R.
St:r i underd:het föreslagne myntbestämning och realisation, äfven utsätta tiden, då det nu fastställdta lånet må taga sin början.
Börandes, i händelse R.
St:r sådant bifalla, hufvudgrunderne för upplåningen härefter rättas (seöPuncten, nya Förslaget).
Vid Betänkandet K:o 383 är i allmänhet erinradt: att, i anseende till förlusten både för enskilde peli Staten, genom de årligen utgående räntebetalningarne, äfvensom de oberäkneliga följderna af en förliastig och oförmodad uppsägning, föreskrift bordt tillstyrkas om lånets upptagande inom Riket, så vida tillgång dertill funnes; att af Fullmägtige i R:g:s-Conto|ret kungöras borde, att både Svenske Medborgare och TJtländningar äga, att inom v‘ss concurrera i afseende på lånets meddelande, hvilket kungörande borde ske äfven på Europas pennjnge-rväxlande Beurser, och viss tid bestämmas, inom hvilken förseglade eller skriftliga anbud må vara till R:g:sConloiret ingifne; hvaremot åter andre ansett: att Svenske Medborgare skulle äga företräde, att försträcka Staten det nya
Lånet, och först ett halft år efter den derföre bestämda yttersta terminen , Utländningen inbjudas, att lämna detsamma; samt lånet upptagas i flere mindre poster, hvarigenom flere Capitalister kunde concurrera och Staten sålunda erhålla de lörmonligaste vilkor: 5o8 Stats-Utskottets att Utskottet bordt uppgifva, hvilka Controller ansågos tjenlige till förvissande derom, att rättigheten att göra anbud till lånets lefvererande blefve allmän, så att den som erbjöd de billigaste vilkor antoges: att BancoFullmägtige borde, gemensamt med Fullmäktige i R:g:sContoiret, ombesörja upplåningen, emedan denna operation egentligen knappt rörde R:g.*sContoiret, åtminstone vida mindre än Banken, på hvars förmåga att utföra realisationen den komme att hafva ett ganska stort inflytande: alt fördelaktigare vilkor än de af Utskottet föreslagnc, borde kunna erhållas, samt att grunderne och sättet för det föreslagna lånets upptagande bordt närmare bestämmas.
Hvarjemte hos Ridd. o. Adeln af Hr Rosenblad, Bernhard, blifvit meddeladt ett särskildt Förslag till Hufvudgrunder för R:g:s-Contoircts upplåning af 2 millioner R.dr Svenskt Silfver Specie j ef ter gamla Myntfoten, till fond för lån å jordegendom, hvilket Förslag i flere delar tjent Utskottet till ledning vid den fö revarande frågans förnyade öfvervägande.
Utskottet får i anledning af förenämnde anmärkningar anföra: att, såsom dess förut afgifne Utlåtande innehåller, Utskottet icke tillstyrkt någon positiv föreskrift, att lånet skall å Utländsk Ort upptagas; men då Utskottet dels ansett omöjligt, att ett lån i Silfver, till så betydligt belopp som det ifrågakomne, kan inom Landet fås, på annat sätt, än att Svensk man skulle såsom ombud för någon Utrikes vistande Capitalist detsamma erbjuda, eller ock lånet i motsvarande Betänkanden, Nfo 4*4- 5og belopp Banco-sedlar lefvereras, genom hvilket sednare lånesätt, ändamålet med företaget alldeles icke skulle vinnas, dels ock funnit det ostridigt kunna på bättre vilkor utrikes ifrån erhållas, om Fullmägtige i R:g:sContoiret hafva sig öppet lemnadt, att directe med Längifvaren om lånet uppgöra; så har, i frågan om företrädet att försträcka Svenska Staten detsamma, Utskottet ej eller trott lämpligt, att, genom någon bestämd föreskrift, i detta fall, inskränka friheten för Fullmägtige, att antaga de förmonligaste vilkor som kunna erbjudas.
Med godkännande af de gjorde anmärkningarne inom Ridd. o.
Adeln samt BorgareStändet i afseende på behofvet af ett stadgande rörande allmänt kungörande om lånets upptagande, tiden för anbuds afgifvande derå, äfvensom nödig säkerhet för förhindelsernes uppfyllande, äro särskilde föreskrifter derom af Utskottet föreslagne i 6:te Puncten af de förändrade Upplåningsgrunder sorn nu tillstyrkas.
Beträffande yrkandet inom Ridd. o. Adeln, att BancoFullmägtige, gemensamt med Fullmägtige i R:g:sContoiret, borde besörja upplåningen ; åberopar Utskottet dess af 3 RiksStånd redan bifallne tillstyrkande:
Alt verkställigheten af Upp- och Utlåningen icke bör af R.
St.-rs Bank bedrifvas; hvarigenom således denna fråga redan är af R.
Och som Utskottets Förslag till de Maximi-bestämmelser, för räntas och provisions beräknande, utöfver hvilka Utskottet nu ansett lånet ej må sökas eller antagas, icke utesluter möjligheten för Fullmägtige 5io S t a t s - U t s k o 11 e t s i R:g:sContoiret att kunna för Riket lindrigare vilkor betinga, då äfven en större vinst af lånet erhålles, än den, som, efter de nu beräknade strängaste vilkor, enligt bifogade Calcul, visar sig; alltså bar Utskottet, med hänvisning tillika till de förändringar och tillägg i grunderne för lånets upptagande, sorn i detta Utlåtande äro föreslagne, icke något vidare att tillägga, i anledning af de allmänna erinringar sorni öfrigt blifvit emot Utlåtandet N:o 383 gjorda.
Vid de särskildta Puncter af Hufvu dgrutulerne föp den blifvande Upplåningen, som berörde Utlåtande innehåller, hafva följande speciella anmärkningar ägt rum.
Emot i.-sta Punct en.
Af en Ledamot inom Ridd. och Adeln.- att Utskottet föreslagit en obestämd ränta, nemligen till högst 4 Procent, hvilket synts mindre riktigt, emedan R.
St:r borde sjelfve bestämdt utsätta ränte-beloppet, så att Speculanterne, i likhet med hvad som sker i andre Länder, blott täfla om Capital-beloppet, Inora BondeStåndetj att, då icke vilkoret, att myntbestämningen skall yara skedd, funnes stadgadt, det kunde hända, alt lånevinsten icke en gång betäckte räntan för obligationerne och att således bristen måste af R.
St:r fyllas:
Inom Borgare- och BondeStänden, alt sista Mom. eller orden: hvarigenom detta län pä omkring är blir liqvideradt borde utgå och förflyttas till 3:dje Punctcn af Betänkandet N:o 384, euär, enligt de af B e t ä n k a n d e n, Nro 4 > 4- 5n Utskottet föreslagne Upp-och Utlåningsgrunder, StatsVerkets skuld, med förbindelse af 4 procents ränta och i procent? ärlig Capital-afbetalning, icke komme att amorteras på mindre tid än 45 år, samt med 4 proc. ränta och 2 proc.
Capital-afbetalning på 28 år, då deremot Gäldenärernes skulle liqvideras på 37 år:
Inom BorgareStåndet: att uttryckas matte, det RrgrsContoiret, efter att hafva af Låntagarne incasserat lånen, kan, med begagnande af sin uppsägningsrätt, då inbetala hela återstoden af det utaf Contoiret upptagne lån och att, endast i det fall, att RrgrsContoiret är i tillfälle att till amortissement använda melan 1 proc. å primitiva Capitalet årligen, den uppgifne tiden af år skall närmas; samt att tillika föreslås borde, huru stor afbetalning på det upptagne LånGapitalet skall af RrgrsContoiret årligen göras af den dertill anvisade Amortissementsfond, samt att R:g:sContoiret borde åläggas amortera så stor del af de utelöpande obligationerne, att det upptagne länet kunde vara betaldt på år, emedan eljest kunde inträffa, att låntagarne betalt sine skulder, men Statens dock icke vöre på den beräknade tiden liqvidetad; till förekommande hvaraf, kunde i i:stq Momentet tilläggas vid ordet ”inflyter” orden: "och ofverblijver sedan de ärliga, kostnaderne för lånerörelsen a/dragits.
Utskottet har väl ansett anledning icke saknas, att ju ett lån på lindrigare ränte-vilkor än 4 procent kunde erhållas, och Utskottet har derföre i 8:de puncten af förra Förslaget, lätnnadt öppet åt Fullmäglige 5i2 S t a t s - U t s k o 11 e t s i RiksgäldsContoiret, ”att, så vida större förmo ner, ”än efter de af Utskottet gjorde beräkningar, visade ”sig, afsluta om länet emot högre mellangift och lng"re ränta;” men då Utskottet godkänner den gjorda anmärkningen, att räntan bör till visst belopp af B.
St:r bestämmas, och Utskottet anser den böra utsättas till 4 procent; hälst i annat fall, genom den större mellangiften, Capitalet som uppbäres, skulle blifva mindre; finner Utskottet sig äfven böra frångå dess förut afgifne förslag om ränte-beloppet, samt i det nu afgifvande förändrade förslaget bestämdt tillstyrka: att räntan blifver 4 procent.
Utskottet icke kan bestrida riktigheten af den mening, att, utan myntbestämning eller realisation, brist för RiksgäldsContoiret kunde uppkomma genom olika Cours-förhållanden, vid liqviden af räntan, på det upptagne lånet med den för de utgifne lånen ingående vinst; tror Utskottet likväl, att, i följd af det sammanhang med verkställigheten af Myntbestämning och realisation, som, efter hvad i det föregående är nämndt, Utskottet ansett ifrågavarande Upplåning böra äga, och genom utvägen, att på depositiräkningen i Banken hafva det inkomne Silfret disponibelt, någon förlust på clet hela för RiksgäldsContoiret icke skall uppkomma emellan den påräknade räntevinsten och den ränte-utgift Coritoiret får vidkännas.
Till styrka härföre, så väl som riktigheten af den tid, hvarunder RiksgäldsContoirets eget lån skall amorteras, åberopas vidare den bilaggde Calculen öfver resultaten af både Upp- och Utlåning; och som för öf - B e t ä n t a n d e fi, N:o 4i4> 5i3 rigt en viss årlig afbetalning på Capitalet nu blifvit tillstyrkt: fond derföre anvisad: rättighet lämnad RiksgäldsContoiret att efter io års förlopp uppsäga större eller mindre del af lånet: (se i:sta och g:de Puncterne af det nu afgifne Förslaget) samt derjemte i i2:te puncten af Utlåningsgrunderne stadgadt blifvit, att allt hvad som inflyter utöfver det belopp som till räntebetalning å Obligationerue samt till omkostnader erfordras, skall gå till AmortissementsFonden, hvilka alla omständigheter böra försäkra, att lånet inom den uppgifne tiden tiden amorteras, så anser Utskottet derigenom de vid denna Punct i öfrigt gjorde Anmärkningar vara besvarade.
Emot 2:clra Puncten.
Inom Ridd. och Adeln, samt BorgareStåndet, dels att
Obligationerne så mycket häldre bordt ställas i Svenskt Silfvermynt, som R.
St:r vidtagit beslut till beredande af ordning och stadga i Svenska myntet, dels ock att Räntebetalningen och Amortissement borde verkställas i Stockholm eller vid det Svenska LandtRänteri, som den långifvande önskade.
Utskottet har ansett hinder, för de förmånligaste vilkofs erhållande, möjligen skola uppkomma, om icke Långifvarnes önskan, att få förskrifningarne ställde äfven i den Orts
Mynt, hvarest betalningarne skola erläggas, kan uppfyllas.
Och då liqvid af Ränta och Capital i alla händelser bör ske efter det metalliska förhållande, som emellan Svenskt Silfver Specie och det långifne Myntet figpr rum, och icke efter 514 S t a t s - U t s k o 11 c t s Cours-beräkning, har Utskottet trott rättighet böra Jämnas Obligations-innehafvarne, att både å Utländsk
Ort och i Stockholm få uppbära räntan och förfallet Capital; dock så, att, till förekommande af skyldig— lieten för PuksgäldsContoiret, att för desse liqvider hålla dubbla fonder, i senare händelsen , penningarnes lyftning skaij ske en månad förr äri liden dertill å Utländsk
Ort blifvit bestämdj hvarigenom någon förlust för RiksgäldsContöiret ej synes uppkomma, då genom desse tidigare liqvider liespares provisionen sorn i annat fall skulle beräknas.
(Se härom i:sta och 2:dra Monu i 4'-de puncten af nytt Förslag till Upplåningsgrunder.)
Finnande Utskottet, i följd af dé deruti meddelade föreskrifter, icke behöfligt det af Herr Rosenblad Bernhard, föreslagne Stadgande: om rättighet för Fullmägtige, atty efter bestämd Cours, till Silfvermynt omskrifva Obligationerne; ursprungligen ställde i Utländskt mynt.
Emot 3:dje Puncieri.
Inom BondeStändetj att, i den händelse lånen till Fastighets-ägare icke till hela beloppet utginge, räntan på det upptagne lånet torde komma att få godtgöras genom Bevillning, hvaraf BondeStåndet lomme att vidkännas den största andelen:
Inom Borgare- och BondeStanden: att, då Utlåningen berodde dels på tillräckligt antal Lånsökande, dels på antaglig säkerhet, Fullmägtige i RiksgäldsContoiret borde lämnas rättighet, att inhibera så stor del B e t ä n k a n d e n, N:o 4*4* 5i5 af lånet, sorn ej behöfdes, eller ock lånet icke upptagas förr, än de behöfvande Jordbrukarnes Ansökningar inkommit.
Inom Ridd. och Adeln att, på det skakningen i penningeförhållanderne ej måtte blifva alltför stark, maximi-beloppet af Upplåningen för hvarje år borde blifva högst 5:te-delen af hela Upplåningssumman, 2 Millioner R:dr; eller också den lefvereras på 4 särskilde terminer, med 5oo,ooo R:dr inom September månad detta år, lika Summor inom Maji och September månader åri83i, och de sista 5oo,ooo R:dr inom Junii månads slut i832.
Såsom svar på den första af dessa anmärkningar, åberopar Utskottet de nya föreskrifter, som Utskottet i iotde Puncten af förändradt Förslag till Upplåningsgrunder tillstyrkt, jemte hvad angtde Utlåningen och dermed sammanhang ägande frågor i Utlåtandet N:o 4i5 vidare tillstyrkt blifvit.
Ingen Långifvare torde utan motsvarande ersättning vilja underkasta sig vilkoret af det obestämda fall, att en del af Lånet koinme att lefvereras och en del icke.
Sådant skulle ovilkorligen stegra priset på lånet och till intet göra den förmån som deraf är beräknad.
Men, då ej mindre till lättnad för Utlåningen än förekommande af en större rubbning i penningeförhållanderne inom Landet, Utskottet anser lämpligast att bestämmandet af terminerne för lånets lefvererande, äfvensom Summan, som vid hvarje termin skall ingå, bör till RiksgäldsContoirets Fullmägtige öfverlämnäs; har i enlighet härmed föreskriften i 3:dje 5i6 Stats-Utskottets runden af förra Förslaget blifvit förändrad, (se 5:te Puncten, nya Förslaget).
Emot /f:de Punden.
Inom BorgareStändet: att Obligationernes Valeurer borde ställas på jemna iooidetal öfver, men ej under iooo H:dr, och inom BondeStåndet: att ett Maximum syntes böra utsättas, t. ex. iooo R:dr.
Desse anmärkningar bar Utskottet ansett icke föranleda till ändring uti hvad denna Punct hufvudsakligen innehåller; men till följd af hvad Utskottet i den nya 4tde Puncten tillstyrkt, är i den y:de Puncten som upptager enahanda föreskrift, som den nu ifrågakomne rörande Obligationernes Valeurer, tillagd följande eftermening : “i det hujvudmyntj hvarå Obligationerne lyda.” Vid 5;te Punden.
Inom Ridd. och Adeln: att lån emot lägre ränta och högre förskrifning, än för hvad som incasserades, skulle blifva betungande, då återbetalningen genast börjar och skall vara verkställd inom vissa år: att Utskottet derföre hellre bordt stadga 4§ Procent ränta och deremot berättiga RiksgäldsContoiret, att upplåna emot full valuta: att Utskottets ränteberäkning vore oriktig, då 4 beräknade på 90 utgjorde 4|;dels och ej 4 procent, hvadan ej eller ränte-vinsten blefve 1 procent utan blott Bctänianden, N:o 4*4* 517 blott £:dels, och föga behållning således skulle uppkomma till betäckande af risque och förvaltningskostnader: hvarjemte inom BorgareStåndet blifvit erinradt: att, vid jemförelse af de vilkor, på hvilka andra Stater upptogo Lån, mellangiften af8, högst 10 procent vöre för hffg: och borde bestämmas antingen till 5 procent, då Staten sjelf ej behöfde lånet, eller nedsättas till Atmiu8åg procent; så vida icke utmärkas borde, det möj-, ligen bästa vilkor borde betingas och att mellapgiften, transportkostnaden inberäknad, ej finge öfverstiga 8 procent.
, ,;y,j Hvad de 2:ne första af desse anmärkningar pngåg, hafva de samma af flere Ledamöter både inom Ridd. och Adeln och inora BorgareStpndet redan blifvit ver derlaggde, samt företrädet af det lånesätt, Utskottet föreslagit, framför det af fullt Capital . emot ; högre ränta, omständligen blifvit ådagalagdt genoin deröfver upprättade, hos nämnde 2:ne RiksStånd företedde Galculer.
Utskottet anser således öfverflödigt, att ingå uti bevisning om riktigheten af dess beräkningar yi* dare, än att med bilagde Calcul, visa, det långt bqg bära sig aldrahälst, om det upptages i Svenskt Specie, med räntas betalande i Stockholm.
Upptages åter lånet i Utländskt mynt med ränteliquid på Utländsk Ort, torde måhända, i anseende till kostnaderne vid remisserne af räntan och möjeliga förluster genom i Cours-förändringar, omkostnaderne få beräknas något högre, hvilket förhållande Utskottet äfven i sitt förra 5 B. 35 5i8 S t a t s - U t s k o 11 e t s Betänkande afsett då Utskottet föreslagit, att rabatten , med afseende på denna omständighet, bör bestämmas till 8 a io procent.
Emot 6:te Punctcn Är hos BorgareStändet anmärkt, att Fullmägtige i RiksgäldsContoiret borde föreläggas, att så föranstalta, att det upptagne lånet ej liqviderades senare, än sådant kunde ske med användande af de tillgångar, som af de deraf utlånade medel inflyta.
Genom hvad Utskottet anfört och tiilstyrkt, i anledning af anmärkningarne vid itsta Puncten i förra Förslaget, anser Utskottet äfven denna anmärkning vara besvarad.
Likväl och sorn Utskottet nu mera anset! viss tid böra utsättas, vid hvilken RiksgäldsContoiret äger begagna sin Uppsägningsrätt; äfvensom det synts Utskottet angeläget, att af Fullmägtige med Långifvarne uppgöras vilkoren för den bestämda Amortissementsfori denis användande till Capital-afbetalning m. m., sorn vid dylika afhandlingar erfordras; så hafva de i 6:te Puncten meddelade Stadganden, nu intagne i 8:de Puhctén af nya Förslaget, erhållit de deraf följande ändringar och tillägg.
J:de Puncten.
Dervid är inom VälJofl.
BorgareStandet åberopad den i anmärkningarne vid förra Förslagets i:sta Punct qrinrade saknad af föreskrift, huru mycket skulle till lånets amorterande årligen användas.
— Det svar Utskottet derå redan afgifvit, åberopas.
Betänkande n, N:o 4>4- 5i{f En Ledamot inom Ridel, och Adeln liar andragit: att innehållet af denna Punct förutsatte dea händelse, att
Obligationerne ej skulle utan uppsägning presenteras till inlösen; hvaraf en ny Gassa skulle uppkomma; men att Betänkandet ej innehölle någon föreskrift huru denne AmortissementsFond borde förvaltas.
I frågan derom har det visserligen icke undfallit Utskottet, att den enklaste utvägen onekeligen vore, att R.
Bank förräntade desse medel till 5 procent och åter i Discontväg utlånte dem, samt alt ett sådant biträde ifrån Banken kunde anses så mycket billigare, som Bankens ställning, genom det influtne Silfret blifvit högst betydligt förbättrad; men då denna utväg står R.
St:r öppen, att vid deras nästa Sammanträde vidtaga, och R:g:sContoiret dessutom, intill nästa Riksdag, äger bestämda lånebehof, som måste fyllas utöfver det belopp, hvartill Amortissementsfonden inom den tid kan komma att uppgå; — har Utskottet för det närvarande inskränkt sig till det förslag till föreskrifter om denna fonds förräntande som i g-.de Puncten finnes intaget. 8;de Puncten.
Då, efter hvad Utskottet tillstyrkt, räntan bör till visst bestämdt belopp utsättas; aqs.er Utskottet det i denna punct föreslagne stadgande förfalla.
Underställande Utskottet, på grund af hvad vid denna frågas förnyade öfvervägande bos Utskottet förekommit, R.
St:rs pröfning följande: 5ao StatsUtskottet* FÖrändradt Förslag till Hufvudgrunder för TtiksgaldsContoirets upplåning af det till upptagande af R.
St.r beslutne lån, till fond för lån å Jordegendom.
Åt Hrr Fullmägtige i RlgsContoiret uppdrages, att upptaga ett
Lån i Silfver motsvarande 2,000,000 R:dr i Svenskt Specie, efter gamla myntfoten, på de för Staten förmonligaste vilkor; dock med iakttagande af följande grunders 1.
Lantan blifver 4 proctt, och erlägges till hälften hvarje halft år.
Å Capitalet afbetalas årligen minst 1 proctt, antingen genom obligationers inköp och dödande inom bestämda tider, eller genom hvilket annat sätt, som med största fördel för R:gsContoiret kan med långifvaren öfverenskommas, dock så, att lånet valder inom 37 år till fullo liqvideradt.
Lånen blifva uppsägbara endast å R:gsContoirets sida; dock må R:gsContoiret kunna medgifva, att för större eller mindre del af lånet ej begagna denna uppsägningsrätt inom en tid af högst 10 år, efter lånets emottagande.
Till gäldande af förrberörde 5 procst eller 1,00,000 R:dr SilfverSpecie, användes årligen en motsvarande summa af den Ränta och Capital-afbetalning, som vederbörande fastighetsägare till R:gsContoiret erlägga.
Alla de kostnader, hvilka det kan åligga R:gsContoiret, att för upp- och utlåningen bestrida, utgå af den 6:te procenten.
Calculer öfver upplåning af 1,800,000 R:dr i Silfver och betalningen af derföre utfärdande Skuldförbindelser d 2,000,000 lt:dr s. m., löpande med 4 procents ärlig ränta; samt öfver utlåningen af förstnämnde summa, hvarå låntcigarne årligen afbetala 6 procent, nemi. 5 proc.s ränta och återstoden i afräkning å Capit alet; var andes pä förslag 3ooo R.dr i Silfver årligen beräknade till omkostnader nes bestridande.
Utlåningen.
Upplåningen.
Afbetalning å Capitalet.
Capital. 4 proc:ts ränta.