Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
6,668 30 7 34,676 44 6 37,968 — — 5,500 ■— — 5,620 30 4 9,000 518,599 — — 44 3 G:te Hufv.-Tit. 66 4,242 5,973 57 3,658 4,011 1,090 693 1,219 3,248 8,100 4,000 337 97,851 7:de Hufv.-Tit.
13 219,394 97,358 20,269 2,357 262 49,200 7,204 38,980 403 23 10 8:de Hufv.-Tit.
16 2,275 22 25 17,657 21,734 6,306 9:de Hufv.-Tit. 2,800 732 225 19,647 Summa | 12,896|37j 5| 40,133|41| 11584,5731161 6 Stockholm den 4 September 1814. MM.
Schlytern. 018,031] 151 8| 131,55i| 7| 1|435,436|28| 3| 48,0211-| 1| 23,1061—| 3» V '•
• "'i ■ - * . 243 — Kongl.
Stats-Kontorets ' j underdåniga Utlåtande, i anledning af 1845 års Revisions-Berätfelse angående Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Storma k tigst e Allernådigste Konung!
Grenom nådig remiss af den 19 sisliidne December, hvilken den 19 nästlidne Januari till Stats-Kontoret ankom, har Eders Kongl.
Maj:t, med öfverlemnande af, år 1845 församlade, Rikets Ständers Revisorers Berättelse om granskningen af Stats-verkets, jemte dertill hörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1842 och 1843, anbefallt Stats-Kontoret att, angående hvad samma Berättelse innehåller i afseende på Stats-verkets, Gharta-Sigillata-verkets, Mynt- och Kontrollverkens samt undsättnings-medlens förvaltning och räkenskaper, äfvensom angående vissa, vid granskningen af Landsböckerna och Publika Verkens Expensmedels-räkningar förekomna omständigheter, afgifva underdånigt utlåtande; och får Stats-Kontoret, till fullgörande af denna nådiga befallning, underdånigst anföra följande:
Vid granskningen af den redovisning, Riks-hufvudboken innehåller öfver de särskilda fonder och medel, sorn ingå under Stats-verkets förvaltning, hafva Revisorerne funnit sjelfva det sätt, som härvid begagnas, vara mindre ändamålsenligt, emedan det synts .Revisorerne klart och tydligt, att Riks-hufvudboken borde för hvarje fond äga ett särskildt conto, der fondens hela ställning för året funnes framställd och utredd; då deremot
Riks-hufvudboken upptager conti för vissa kathegorierj som äro gemensamma för alla medel, såsom uppbörd afkortning, anordning, leverering m. m., och å hvardera sammanfattar hvad från de särskilda medlen dit kan hänföras, hvarigenom på dessa kathegoriers conti sprides hvad som borde linnas förenadt på conti för de särskilda fonderna; blifvande det, under sådana förhållanden, icke på annat sätt möjligt att öfver någon särskild fonds ställning vinna en öfversigt, än derigenom, att man från berörde kathegoriers conti utdrager hvad fonden tillhörer och sålunda, utom Riks-hufvudboken, bildar en räkning öfver fonden.
Uti denna Revisorernes åsigt instämmer Stats-Kontoret så mycket heldre, som den redan, ehuru med andra ord, finnes uttryckt i Stats - — 244 — Kontorets underdåniga utlåtande af den 27 Februari 1844, angående, år 1843 församlade, Rikets Ständers Revisorers Berättelse om granskningen af Stats-verkets tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1840 och 1841.
Stats-Kontoret har deruti anfört: ”Uti uppställningen af ”Riks-hufvudbokens form ingick planen, att de intrader, som af Kro”nans Uppbördsman för andra Verks räkning indrifvas, skulle till stats”intrader blifva förvandlade, emot det att Verken genom anslag på ”Riks-staten erhöllo hvad dem tillkomme, hvilket äfven Rikets Stän3kier vid 1823 års Riksdag, för sin del, biföllo.
Detta har likväl ej af ”Verken blifvit medgifvet, förmodligen af fruktan för att blifva ställda ”under Rikets Ständers godtycke och alt se sina tillgångar vid stats”regleringarne, genom indragning, förminskade.
Då således någon verkställighet af den åsyftade regleringen, som mycket skulle hafva för”enkiat Krono-Uppbörds-verket, ej är att emotse, oell dessa Verks me”del kunna å ett särskildt sammandrag hopföras med statsmedlen, till ”utrönande af Krono-uppbördens belopp j)å det hela, vore det skäl att ”i särskildt conto för hvarje
Verk införa dess medel och afsluta dess 'liqvid med Stats-verket, som skulle anses hafva, såsom skuld till Ver”ken, allt hvad vid årets slut för deras räkning i Stats-verkets kassor ”innestode, i följd hvaraf endast statsmedel komme att i Riks-hufvud”bokens sjelfva afslut eller kapital-räkningen ingå, och denna blefve ”en concentrerad redovisning för den egentliga Stats-verks-förvaltnin”gen.
Härigenom skulle kapital-räkningen blifva mycket förenklad, ”ehuru någon tillökning i arbete vid upprättandet af de särskilda li”qviderna komme att förorsakas.”
Hvad statsmedlen angår, hafva Revisorerne dessutom funnit, att under denna benämning sammanfattas flera fonder, hvilka, hvar för sig, borde på särskilda conti framställas; och anse Revisorerne, att, i afseende på dessa förhållanden, nödiga rättelser vid uppgörande af planen för en ny Riks-lmfvudbok borde iakttagas, på det en lättare och redigare öfversigt af de särskilda fondernas ställning måtte kunna erhållas.
Stats-Kontoret får härvid göra den erinran, att tili naturen af hvarje riktigt uppgjordt bokslut hörer, att alla i detsamma ingående fonder, som erhålla sina fullständiga afslut i särskilda conti, icke med detsamma kunna synas i kapital-räkningen.
Någon fond måste således för kapital räkningens formerande undantagas, med hvilken alla de öfriga hafva sina årsiiqvider uppgjorda; och naturligtvis blifver, efter en sådan fördelning, denna elen så kallade
Slatsreglerings-jonden innefattande de egentliga, till ordinarie stat sregler ingen hörande stats - — 245 medlen.
Visserligen förlorar kapital-räkningen härigenom den statistiska egenskapen att på ett ställe lemna en generel öfversigt af aila till allmänna föremål influtna intrader och bestridda utgifter; men Stals-Konloret medgifver dock, att den af lievisorerne föreslagna method är för redovisningen mera redig; och berörde statistiska öfversigt kan genom särskilt upprättade sammandrag vinnas.
Uti de första, såsom redovisning gällande, Riks-lmfv udböckerna, hvilka började med den för år 1821, ingingo inga andra statsmedel, än de, sorn kunde hänföras till blott tvänne fonder, nemligen Statsreghrings-fa. den och den så kallade Grund- eller Beserv-Jonden.
Om redovisning i särskildt conto af den sistnämnde, utgörande ett lian äldre tider hopsamladt öfverskott i tillgångar, hvilket årligen användes till fyllande af Stals-verkets mot de sentidigt inflytande intradernas belopp svarande behof, har redan länge varit fråga.
Enligt en af Stats-Kontoret öfver denna fond gjord utredning och enligt en af sed naste Riksdags Stats-Utskott deruti gjord ringa förändring, med utredningens godkännande i öfrigt, utgjorde samma fond, vid 1841 års slut, 3,320,844 R:dr 8 sk. 7 rst.
Öfver Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 5 April sistlidet år, angående berörde fonds redovisning och hvad dermed har gemenskap, har Eders Kongl.
Majit, genom nådig remiss af den 17 påföljde juni, infordrat Stats-Kontorets underdåniga utlåtande, hvilket, så snart Stats-Kontoret erhållit nödigt ansedt, men ännu ej medhannet, yttrande i frågan af RikshokslutsKontoret, skall blifva afgifvet.
Vid Riksdagen år 1829 tillkom en ny del af Stats-verks-förvaltningen, nemligen extra stats-regleringen hvartill medel, efter behof, särskilt lemnäs af Hiksgälds-Kontoret.
Denna bidrog visserligen att till utseendet minska de militära Hufvucltitlarnes summor, men de beviljade extra anslagen voro dock i sjelfva verket ej annat än tillökningar i de ordinarie.
Inrättningen, som ej öfverensstämrner med ett systematiskt uppgörande af en, Riksdagarne emellan, gällande Statsbudget, har sedermera i tillökad skala blifvit fortsatt och tili andra föremål, än militära, utsträckt.
Emedlertid och så länge extra siatsregleringen fortsattes, är det ej ulan sin nytta, att den i Riks-hufvudboken redovisas i särskildt conto; och Stats-Kontoret tillstyrker derföre, att Revisorernes förslag härutinnan må bifallas. I Riks-hufvudboken, efter dess primitiva plan, intogos i början endast de Verks och Corpsers räkenskaper, som redovisa allmän Krono-upphörd, såsom Kongl. Räntekammarens, Lands-Statornäs, indelta Regemenlcrnas, Tull-, Post-, Charta-Sigillata- och Kontroll-verkens m. 11.; — 246 — och de, med Krono-uppbörden ej någon befattning ägande, förvaltande Yerkens räkenskaper, hade med Riks-hufvudboken ej någon annan gemenskap, än att de till redovisning upptogo de, Verken tillkommande, i Riks-hufvudboken å behöriga Riksstats-titlar afförda och från Stats-verket utbetalda summor.
Men, i följd af den, under den 27 Februari 1830, i nåder utfärdade, af Rikets Ständer till Eders Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse i underdånighet öfverlemnade, förnyade Instruktion för Rikets Ständers Revisorer, i afseende på deras befattning med Stats-verkets granskning, måste äfven de förvaltande Verkens, såsom Krigs-Kollegii och Förvaltningens af Sjöärenderna, med deras under-afdelningars, Krigs-Akademiens m. fl. räkenskapef, från och med för år 1829, intagas i Riks-hufvudboken, hvilken derigenom blifvit åtminstone tili en tredjedel vidlyftigare och mera arbete fordrande, än förut.
Skrifvelse, M 38.
3 Chefen för Sjöförsvars-departementet, Statsrådet
Ulner anförde i underdånighet: »Sedan Eders Kongl. Maj:t, med anledning af nu förhanden varande förhållanden, i nåder täckts anbefalla mig uppgifva, hvilka af de extra stats-anslag, Eders Kongl. Maj:t vid nu pågående riksmöte för Sjöförsvaret i nåder äskat, må behöfva tidigare vara att tillgå än vid aflerrmandet af den Nådiga Propositionen om berörde anslag afsågs, får jag i underdånighet anmäla, alt, derest en större rustning af Eders Maj:ts flotta skulle nästkommande vår blifva nödvändig, och hvarvid en eller flera klassers af sjöbeväringen uppbådande till tjenstgöring oundgängligen erfordras, så är det, efter min åsigt, högst angeläget, med betraktande af den knappa tiden för anskaffningen och verkställigheten i öfrigt, så vidt för öfrigt sådant kan medhinnas, att nödiga medel icke allenast anvisas i och för detta manskaps beklädande, utan jemväl till hvad som erfordras för att kunna komplettera ytterligare tvenne linieskepp; hvadan jag anser mig böra i underdånighet hemställa, huruvida icke, med möjligen första, frågan om följande anslag torde böra af Rikets Ständer tagas under pröfning, för att sedermera kunna anvisas, nemligen: l:o till kompletterande af linjeskeppet Gustaf den Stores bristande inventarier ' R:dr 63,645: 2:o till kompletterande af linieskeppet Rristighetens bristande inventarier, äfvensom inredningens försättande i fullt stånd 60,305: — — 3:0 den för år 1854 beräknade del af det till sjöbevärings-manskapets beklädnad äskade anslaget (240,000 R:dr) eller 80,000: — — 4:o till extra arbetsbiträden vid komplettering af ofvannämnde skepp . . 12,000: — — Summa Banko l{:dr 216,148: — — Behöfligheten af dessa medel är uti de, Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, bilagde protokoller jemte bilagor öfver Sjöförsvars-ärendena närmare ådagalagd, utom hvad rörer det här ofvan för extra arbetsbiträden upptagna belopp, som utgör ett behof utöfver hvad redan äskadt blifvit, men hvilka extra arbetsbiträden äro oundgänglige, derest komplett^rings-arbetena skola kunna till föreskrifven tid verkställas, enär den vid Carlskrona station befintliga ordinarie arbetsstyrka, som varit afsedd att begagnas vid ifrågavarande, först sednare tillärnade kompletteringar, nu icke kan dertill påräknas, såsom varande fullt sysselsatt med redan nådigst anbefallda arbeten.»
Uppå tillstyrkande af Stats-Rådets samtlige ledamöter beslöt Kongl. Maj:t, att hos Rikets nu församlade Ständer begära det ofvanberörde af Cheferne för Landtförsvars- och Sjöförsvars-departementenie såsom i främsta rummet behöflige ansedde anslag, tillsammans uppgående till en summa af Fem Hundra Åttatio Nio Tusen Åtta Hundra Fjorton (589,814) Riksdaler 52 sk.
Banko, måtte ställas till Kongl. Majits disposition så tidigt, att dermed alsedda utgifter må kunna bestridas innan början af nästa sommar; och uppläste Chefen för Finans-departementet, Stats-Hådet Herr Friherre Palmstjerna i underdånighet till justering ett, i öfverensstämmelse med nu lättade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Majits Nådiga Skrifvelse i ämnet, hvilket förslag Kongl. Majit, enligt Stats-Bådets ledamöters underdåniga hemställan, täcktes i nåder gilla, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, hvarjemte Kongl. Majit befallde, att, i likhet dermed, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott expedieras.
Ex protocollo C. F. Smerling, STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BK C KM A N r 1854.
Skrifvelse, N.-o 39. X:o 39.
Utsk. d. 18 Jan. 1854, kl. 10 f. m.
Maj:ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Siats-Utskott, angående kapi talis ering af vissa till jordegare inom Elfsborgs
Län från sjette hufvudtiteln utgående årliga ersättningsbelopp för jordförluster i följd af Trollhätte kanals anläggning; Gifven Stockholms Slott den 29 December 1853. 1 följd af Kongl. Maj:ts den l:ste sistlidne Mars meddelade Nådiga befallning, har dess Befallningshafvande i Elfsborgs.
Län numera till Kongl. Maj:t insändt de från vederbörande egare och innehafvare af hemman och lägenheter i nämnde län, alla belägne inom Wäne Härad, infordrade yttranden öfver hvad, i anledning af Rikets sednast församlade
Ständers underdåniga framställning om utbyte mot kontanta anslag af de efter förslagsmarkegång till ersättning för jordförluster genom kanal- och väganläggningar, på sjette Hufvudtiteln uppförda indelda räntor, blifvit i Kongl.
Maj:ts och Rikets.
Stats-kontors memorial af den 13:de sistlidne Januari i underdånighet föreslaget, ej allenast i afseende å ett dylikt utbyte af indelda räntor , mot kontanta anslag, utan ock angående dels bestämmandet till visst oföränderligt kontant belopp af de på ifrågavarande anslag uppförda, efter årlig markegång å vissa räntepersedlar utgående ersättningar, dels utbyte af de smärre ersättningsbeloppen mot kapitalersättning, en gång för alla, hvaraf fem procent årlig ränta borde svara mot hvad eljest skulle årligen utgå.
Bemälde yttranden utvisa, att af dessa ersättningstagare, till hvilka ifrågavarande årliga ersättningsbelopp utgå i anledning af den skada, sorn förorsakats å deras egor genom uppdämning i Götha Elf vid Trollhätte kanalverk, följande förklarat sig belåtne att hädanefter åtnjuta ersättningen i kontant efter hvarje års markegångspris å de redan anslagne räntepersedlarne, med tillagd forlön för den i räntorna inbegripna spanmål? nemligen: / Tunhems socken:
Egarne af N:ris 1, 2, 3 och 4 Malöga, tillsammans 4 mantal, för hvilka ersättningsbeloppet utgör i kronovärdi R:dr 42: 8. 8.
Prol. 1853 & 1854. 1 Sami. 1 Afd. 12 Hafi. 2 Kongl. Alaj.-ls Nåd.
I Wassända socken:
Egaren af N:o 1, öna, i mantal . . . ” 15.
Summa kronovärdi R:dr 42: 23. 8. men att deremot alla de öfriga här nedan uppräknade ersättningstagarne äro vilfige att, på det af Stats-kontoret föreslagna sätt, taga kontant ersättning, en gång för alla, nemligen:
I Gerdhems socken: Lilla Hojum, | mantal, för hvilket ersättningsbeloppet utgör i kronovärdi R:dr— 11. 3.
Stafvered, 1 d:o d:o ” — 40. 11. N:o 2 Hultsjö Bengtsgården, 1 d:o d:o „ — 17. 5. „ 4 ibid. Björsgården, 1 d:o d:o „ — 3. 6. „ 6 Assars- eller Eliasgården, |:dels d:o „ — 13.
„ I Tunhems socken:
Hede äng R:dr 5: 8. 5.
N:s 4 och 5 Bryggum Andersgården och Gudmundsgården, tillsammans 2 mantal 1: 18. 11.
N:o 1 Gäddebäck, 1 mantal — 5. — „ 2 Rånnum Snickaregården, i d:o * • » — — 4. „ 3 ibid.
Andersgården, £ d:o » — 1®- 9. „ 4 ibid.
Olofsgården, 4 d:o „ — 10* — „ „ ibid. Säteri, 1 d:o — 2. 3. ,, 6 Sandgärdet, 4 d:o ?, — 10. — „ 1 Westanå, { d:o 5, — 8. 9. „ 1 Wargöna, J d:o » — 5. 9.
I Naglums socken: i' „ 1 Öfverby, 1 mantal » — 37. 2. „ 1 Ladugården Nedragården, f d:o — 88. 6. „ 2 ibid.
Mellangården, 1 d:o j 1: 3. 4. „ 3 ibid.
Flundbogården, 1 d:o 5? 3. 4.
„ 1 Knorren, J d:o . . . — 26. 5.
„ 1 Kjelltorp, 4 d:o » — 18. 6.
Summa kronovärdi R:dr 14: 9. 6. motsvarande efter markegång på förslag, å 8 R:dr . . 113: 28.
Maj:t, som hvad ersättningsbeloppen till öna och Malöga hemmansegare beträffar, med hänsigt till förklaringarnes innehåll, finner någon förändring Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 39. 3 tills vidare icke kunna komma att ega rum, vill, enär öfrige ersättningstagare inom Elfsborgs
Län förklarat sig villige att, en gång för alla, emottaga kontant godtgörelse sålunda, att fem procent ränta å ersättningskapitalet motsvarar hvad eljest årligen skall utgå, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att af det för »Jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar» å sjette Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag i penningar må till sistbemälde ersättningstagare, till fördelning i mån af deras ifrågavarande hemmansdelar, få utgå såsom godtgörelse, en gång för alla, en summa af 2,271 R:dr 32 sk., hvaraf fem procent utgör 113 R:dr 28 sk. eller hvad som, efter förslagsmarkegång å 8 R:dr, motsvarar ett kronovärdi af 14 R:dr 9 sk. 6 r:st.
I händelse Rikets Ständer bifalla denna Kongl. Maj:ts nådiga framställning, äfvensom hvad i Kongl.
Maj:ts, rörande Statsverkets tillstånd och behof under den 16 sistlidne November aflåtna nådiga Proposition, blifvit, i afseende på sjette Hufvudtitelns anslag till »Jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar» föreslaget, skulle således på nämnde anslag komma att qvarstå:
Kontant förslagsanslag
R:dr 1,800: — indelda räntor, kronovärdi 220 R:dr 4 sk. 11 r:st.| „ 1,760: 39. indeld spanmål, 40 tunnor med förslagsvärde ,, 240: — Summa R:dr 3,800: 39.
OSCAR. J. F. Fåhreeus. 4 Kongl.
Slaj-.ts Nåd.
Skrifvelse, N.o 39.
Utdrag af Protokollet 'öfver Civil-År enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stals-Rådet, å Stockholms Slott den 29 December j 853, dervid Hans Kongl. Höghet
Kronprinsen jemväl var tillstädes.
Hans Excellens, Justitise-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Kåden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Fåhraeus, uppläste derefter till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående kapitalisering af vissa till jordegare inom Elfsborgs län från Sjette Hufvudtiteln utgående årliga ersättningsbelopp för jordförluster i följd af Trollhättekanals anläggning; och täcktes Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag i Nåder gilla, samt befallde att, i enlighet dermed, Nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott expedieras.
Proposition, JYs 40.
Ank. tillpEIxp.-Utsk. d. 9 Febr. 1834, kl. 12 m.
Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af ett Häradshöfdingen i Öfre Fryksdals samt Öfre och Nedre Elfvedal tingslagers domsaga på lön anslaget qvarnställe; Gifven Stockholms Slott den 47 Januari 4854.
Domhafvande!) i ofvanuämnde tingslager, Häradshöfdingen A. J. Pihlgren, som till boställe innehafver Arnäs, ett mantal i Borgviks socken och Grums härad, till hvilket boställe hörer rättigheten att ä en bergholme i Borgviks ström, på ett afstånd af en half mil ifrån Arnäs, anlägga och begagna en tullmjölqvarn med tre par stenar, har uti en af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län insänd och förordad skrift i underdånighet anhållit, att då Pihlgren vid sitt tillträde till embetet, enligt lagakraftvunnet beslut, fått emottaga qvarnlägenheten utan åbyggnad, så att fördelen deraf inskränkte sig endast till byggnadsstället och tullmälds-rätligheten, men räntan å de medel, som för uppförande af qvarnhus ålginge, jemte kostnaderna för aflöning åt mjölnare samt underhåll af qvarnen med hvad dertill hörde, skulle, efter uppgjord beräkning, med icke mindre än 430 R:dr R:gs öfverstiga den inkomst, som genom mäldrättighetens begagnande kunde inflyta, det måtte varda Häradshöfdingen Pihlgren tillåtet att till Kungsborgs bruks bolag, hvilket uti samma ström eger tullmäldsrätt för 21 par qvarnstenar, deraf dock endast ett mindre antal begagnades, få utbyta boställets qvarnställe emot vederlag, dels af */36 mantal kronoskatte Gullsjö, Grums socken, dels ock af fri förmälning af ett visst belopp spanmål å de bolaget tillhöriga qvarnar i Borgviks ström.
Vid undersökning, förrättad af Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten i ändamål att närmare bestämma vilkoren för det föreslagna bytet, har ej allenast riktigheten utaf Häradshöfdingen Pihlgrens beräkning öfver den förlust, som skulle boställshafvaren genom qvarnens uppbyggande och begagnande tillskyndas, blifvit vitsordad, utan ock den upplysning vunnits, att det af Kungsborgs bolag erbjudna y36 mantal, hvilket bolaget för 166 R:dr 32 sk. banko inköpt, vid laga skifte erhållit sina egor, bestående af 2 tunnland 26,8 kappland åker, och 16 tunnland 7,6 kappland skogsmark i ett sammanhang utbrutna och lagda invid Arnäs hemmans rågång, sä att desamma, för hvilka i arrende nu utgjordes 73 dagsverken, skattade till 23 R:dr banko, jemte alla hemmansdelen tillhörande onera och besvär, kunde med fördel begagnas-såsom torp till förenämnde boställe; Och har Kungsborgs bolag såsom vederlag för ifrågavarande qvarnställe, jemte nämnde hemmansdel, erbjudit boställsinnehafvaren fri mäld för femton tunnor råg och tjugu tunnor hafra årligen.
I målet hördt, har Kongl. Maj:ts och^Rikets Kammar-Kollegium i underdånighet anfört, att Kollegium, i likhet med hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande samt KronoItih. till R.
Prot. 4833 & 4854. 4 Sami. 4 Afd. 43 Eäft. 1 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, JK 40. fogden och Häradsskrifvaren förklarat, fanne de föreslagna viikoren vara till fördel för boställsinnehafvare^ som under nuvarande omständigheter ej kunde annorlunda än med förlust begagna den rättighet han eger att i Borgviks ström drifva tullmjölqvarn, hvaremot förvärfvandet deraf i så måtto kunde vara för Kungsborgs bolag af vigt, att det derigenom ensamt fick disponera vattnet i strömmen och befrias från en möjlig medtäflare i mälderörelsen, för vinnande af hvilka ändamål någon uppoffring syntes dem skälig.
Räntan för qvarnen, utgörande fyra fjerdingar tullmjöl, hade, såsom inbegripen i boställsinnehafvarens löneindelning hittills icke blifvit utgjord, och af sådan anledning, vid bytesvilkorens uppgörande, undfallit uppmärksamheten, ehuru denna ränta ej allenast borde åtfölja qvarnlägenheten, som i en ny egares hand icke finge vara skattfri, utan ock hädanefter, likasom förut, borde på ett eller annat sätt komma boställsinnehafvaren tillgodo; men som utgörandet af denna ränta skulle innefatta en opåräknad tillökning i det mer än tillräckliga vederlag bolaget erbjudit boställsinnehafvaren, samt qvarnen, genom förbindelsen för bolaget att åt innehafvaren af Arnäs boställe fritt förmala 15 tunnor råg och 20 tunnor bafra, i sjelfva verket blefve skattskyldig till boställsinnehafvaren för så mycket, som tulltägten eljest skulle utgöra å denna mäld och således för vida mera än räntan nu utgör, ansåge Kollegium all svårighet i detta hänseende kunna undanrödjas samt utan rubbning i bytesvilkoren, qvarnens skattskyldighet och boställsinnehafvarens löneindelning lemnäs oförändrade, derest den ränta, sorn för qvarnen ingår i Arnäs boställes ränta, derifrån i jordeboken blefve utbruten och särskildt pålörd qvarnen, men med anteckning att boställsinnehafvaren, i stället för att uppbära densamma, egde åtnjuta fri förmälning af ofvanberörde spanmålsbelopp, på hvilket sätt och med vilkor i öfrigt, dels att boställshafvaren skulle blifva ansvarig för de räntor och besvär, som åligga V36 manta' Gullsjö och hvilka blifvit beräknade till Tre Riksdaler 25 sk. 5/18 runst. dels ock att nämnde hemmansdel skulle öfvergå till krono och Arnäs qvarn till skatte, Kollegium i underdånighet tillstyrkt bifall till ifrågavarande utbyte, innan hvars verkställighet Kungsborgs bruks bolag dock skulle åligga att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i behörig ordning styrka hemmansdelens gravationsfria beskaffenhet.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, vill Kongl. Maj:t i nåder föreslå, att Rikets Ständer, med bifall till den af Häradshöfdingen Pihlgren gjorda ansökning, lemna samtycke dertill, att den till Häradshöfdingebostället
Arnäs lydande qvarnlägenhet i Borgviks ström, må, emot det af Kungsborgs bruks bolag erbjudna vederlag, samt på det sätt och de vilkor, Kammar-Kollegium i öfrigt föreslagit, få till nämnde bolag öfverlåtas.