Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I *53 ce-Co]legii och Finance - expeditionens närvarande befattningar med näringarne och handeln skulle flyttas under inrikes förvaltningen: kunnande icke dess mindre de under desse förvaltningar nu hörande Collegier och Ämbetsverk när som held st så organiseras , som för ären lernas ordentliga gång kan anses nyttigt, och verkens omflyttning sedermera verkställas, så snart sådant grundlagsenligt bl ifver beslutadt.
Till inrikes förvaltningen kommer således att hänföras allt hvad som angar Rikets Allmänna hushållning och ordning, nemi. 1:0 Landthushållning och Landt monna Narin gar, såsom:
Åkerbrukets vidmagthålland- och förbättring.
Ängs- och boskaps-skötseln, stuterier, schäfferier och kreaturs-afveln i allmänhet.
Brännvins-bränningepS reglerande.
Användande af Städerne forlänt jord och lägenheter, till dermed åsyftade, elier andra näringars bedrifvande.
Storskiften, enskiften och hemnmis-klyfningar.
Allmänna föreskrifter för ny-odlingar , ny-byggen och andra dylika företag.
Vaitendragens begagnande, vare sig genom uppdämning till vattenverk och fiske , eller genom deras öppnande till timmerflottning, farled, åker- och ängs-odling med flera föremål.
Fiskeriernes bedrifvande. if4 Skogshushållning.
Jagt och djurfång.
Saltpeter- och kalk tillverkning. 2:0 Slöjder, Manilj adur er , Fabriker och Handtverkeri er samt In- och Utrikes Handeln och Sjöfarten , nemi.
Frågor om tillstånd, der sådant erfordras, att drifva handtverkerier, slöjder, fabriker och handel eller näringar af alla slag, på landet eller i Städerne, med hvad dertill hörer.
Frågor 0111 uteslutande privilegier å förut i Riket okända konster, slöjder, och väsendtliga konstförbättringar.
Privilegier och reglementen för fabriker och näringar i allmänhet Frågor om praemiers, låns eller andra förmåners tillgodonjutande af allmänna medel för varors production, ut- eller införsel.
Frågor om så väl gamla Städers eller Köpingars privilegier, samt utvidgade handels- och sjöfarts-förmåner, som nya Städers och Köpingars anläggande, och stiftande af handeiscompagnier eller andra bolag till näringacnes bedrifvande.
Frågor om frihet till, eller förbud emot, varors utförsel ur Riket och införsel från fremmande ort.
Tillsyn öfver Svenska utrikes varande Consuler , deras utnämnande och instruetioner samt brefvexling med desse ämbetsmän.
Communication med fremmande magters härvaiands IdandelsAgenter, *55 Frågor om naturalisation sf utländska fartyg.
Frågor om Handelsfractaters uppgörande, nederlags- oell handelsfriheters beviljande.
Sjöfartens skyddande för kaperier och fredsverkets underhållande med Barbareskerne.
De till styrelsen af Colonien St.
Barthelemi börande göromål. 3:0 Bergverken och bergshushållningen i allmänhet samt alla dertill hårande manufacturer och fabriker, såsom :
Tillstånds meddelande till masugnars , smälthyttors, bruks- och rr.anufactur- samt allehanda mineral-verks anläggande, inställelse eller sammanflyttning, jemte hvad i öfrigt med bergverkens drift sammanhang eger. 4
Allmänna spannemåls anskaffningar till undsättning vid infallande missväxter.
Besparings- och Låne-magaziner inom Socknar, Härader och Län.
Reglering af de tjenster och autoriteter, som skola besörja ordningen och oeconomien i otterne.
Frågor om Byordningar.
Tjenst chjons-ordningar.
Uppsigt öfver nödiga anstalter till förekommande af vattenskäringar och öfversvämningar; skada af flygsand, jordras, eldsvådor, o. m. d. Städernas ceconomie- och politie-måh 15^ Brand- och sjö-försäkringar.
Qvarantains-inrättningar, och andra polis-anstalter till förekommande af farsoters inbringande eller kringspridande i Riket.
Frågor om och hvar communicationer böra inrättas mellan inrikes orter, eller deni och utrikes, såsom rörande anläggning af vägar, broar och färjeställen, öppnandet af canaler och hamnar.
Reglering af gästgifveriet, färjestäder och skjutsnings-skyldigheter.
Postverket med hvad dertill hörer.
Taxors bestämmande till efterrättelser vid allmänna rörelsen eller för afgifterne på densamma, såsom post- och skjuts-penningar , eller hamn- torg- Vräkare- mätare- och vägare penningar , med flera dylika.
Mått, mål och vigt.
Tabell-verket och hvad i öfrigt till Rikets Statistik hörer.
Förpassningar och allmän polis-uppsigt öfver lösdrifvare, tiggare, arbets-förbättrings hus Uppsyn öfver förbrytare och vården af civila fängelser.
Vidare bör till inrikes-förvaltningens föredragning höra :
Anstalter i afseende på Riksdagars hål lande Öfver-Ståthållarens, Landshöldingars och LandsSecreterares utnämnande.
Arender, rörande Landtbruks-Akademien, *57 Patriotiska Sällskapet och andra dylika samfund. *)
Da rättsfrågor, som i anledning af de j ofvan uppräknade ämnen gällande författningar kunna uppkomma, handläggas till större delen förut vid Domstolarne der de göras anhängige, antingen af enskilde i ersätt - ningsväg, elier af Kronans åklagare, då ansvar för öfverträdelse af författningarne kommer i fråga.
Öfrige rättsfrågor, som förvaltningsverken hittills handlagt, skulle ock, enligt dertill upprättadt förslag, till Domstolarne öfverflytta. *; hvarefter till Stats-förvaltningens åtgärd återstå: 1:0 Beredning af Ndrings - furfaitningor, hvarom i det föregående är taladt. 2:0 Stådernes ccc ottomie- och politie mål, hvilka hädanefter, såsom hittills, höra från Läne-styreiserna directe hos Kongl. Maj:t få fullfölja*-. 3:0 Frågor em rättighet till Näringarnes idkande, hvarmed, efter Committerades, af Utskottet antagne förslag, bör på enahanda sätt förfaras. *") 4:0
Landt t s ceconomie- och politie ■ år ender, *) Jemf. C. R. v.
Hartmansdorffs försl. s. 213. 2 afd. ®*) Sid. 106 Committerades betänkande.
Jemför hvad Utskottet härom yttrat i de för Stats - förvaltningen antagne allmänna grunder sid. 91.
158 hvilka jemväl böra handläggas på samma sätt, som Städernes, samt i öfrigt, så vidt ske kan, åt municipal-styrelser öfverlerrmas. '*) 5:0
Sådane handeln och ndringarne rörande dr ender, sem dels omedelbart tillhöra Konungens
Håga pröfning och dels genom underdåniga hemstdllningar inkomma. 6:0
Tillsyn ofver författningarhes efterlefnad, och handläggning af åtskilliga nåringarne i allmänhet rörande detail-befattninsar och verk ■ stdllighets åtgärder, hvilka icke dro af beskaffenhet, att de kunna åt orts myndigheter uppdragas.
För handläggning af de i 6:te puncten nämnde ärender , höra under Förvaltningschefens öfverinseende och controll, nedan, nämnde verkställande myndigheter, nemi, 1 Bergs-Contoir.
1 Mann fact ur- och Commerce-Contoir, Post-Dir edion.
Convoij-Commissariatet.
Härlörutan bör ett Statistiskt Contoir under denna förvaltning finnas. jBergs-Contoiret kan bestå af 1 Chef med Öfverste-värdighet, som ensam afgör dit hörande ärender, med biträde af en Öfver-Inspector och en Secreterare, hvilka vid må - *) Sid. 96 Committerades betänkande.
Jemför de allmänna gruDderna för Stats-förvaltningen sid. 95-. **) Jemför sid. 107 Committerades förslag, i?9 . ' t *. lens föredragning skulle ega samma reservations-skyldighet, som för Lands-Secreterare och Lands-Kammererare stadgad är.
Till detta verk, som kommer i stället för Bergs-Collegium, skulle höra:
Att, sedan alla från derunder lydande ämbets- och tjenstemän inkommande berättelser, om bergverkens drift och tillstånd, blifvit samlade, dem sammandraga, och i detta ämne till Förvaltnings - chefen årligen afgifva fullständig berättelse.
Anstalter och åtgärder i afseende på grufvors och malm-anledningars, samt andra fossiliers upptäckande och bearbetande.
Ansökningar om tillstånd och privilegier till bergverks-, bruks- och manufactur-smidens anläggning; om frihets år deråy om inställande eller nedläggning af smiden, deras tillökning, eller sammanläggande, ingifvas till BergsContoiret, som sedan alla rättsfrågor, hvilka i anledning deraf uppkomma, blifvit vid laga
Domstol afgjorde och öfrige förberedande åtgärder vidtagna, har att utlåtande meddela, och detsamma, jemte alla handlingarne, till Förvaitnings-chefen aflemna.
Vidare eger Bergs-Contoiret hålla tillsyn deröfver, att de med dylika anläggningar förknippade vilkor uppfyllas.
Tillsyn å metall-vågarne, samt deröfver, att Vägare, enligt nu gällande författningar och instructioner, fullgöra sine åligganden , och i behörig tid aflemna fullständiga räkningar, så att hufvudboken öfver stångjerns- smi - ]6o det och jern-manufacturen i Riket derefter må kunna afslutas.
Inteckningar af contracter ufi Bruks-och Bergverks-idkares inventarier och effecter, i afseende på erhållande fö;lag till törelsens drifvande.
Tillsyn öfver markscheideriet uti dess utöfning, såsom grunden för systematiska arbetsplaners uppgörande till grufvornes rätta bearbetande.
Tillsyn, att samtelige Bergs-ämbetsmännen uppfylla sine skyldigheter, samt atf den speciella vård, hvilken i synnerhet vid de ädlare verken erfordras, noggrant uppfylles.
Tillsyn, att grufvor brytas på rätt bergsvis, och 2tt tackjerns-bläsningep, efter yrkets vetenskapliga grunder, behandlas. 7'i/lsyn öfver rätta användandet af de till bergverken anslagne skogar, öfver efterlefnaden af författningarne om bergverkens kolfäng, och om kolmåttet, samt kolprisets reglering inom bergslag, enär fråga derom väckes.
Frågor om tillåtelse för bruks - »rbetare, att begifva sig utrikes.
Värderingar och besigtningar å Bruk och Bergverk, antingen de anbefallas eller begäras, verkställas af Domaren i orten, eller af den bergs - tjensteman, till hvars befattning sådant kan komma att höra.
Desse värderingar skola, då banco-lån begäras, undergå g anslcning i Bergs-Contoiret; Bankens rätt obetagen» - iöl gen, att tillse, huruvida dess säkerhet vid så beskaffade värderingar, blifvit tillräckligen förvarad.
Så länge de författningar gälla, som äro utfärdade om öfversmide, om tackjerns-handeln och vissa bruks rättighet till tackjernsköp från Bergslagerne, samt angående jernvräkeriet med hvad dertill hörer; eger BergsContoiret inseende öfver desse författningars efterlefnad, men får icke upptaga och afdöma de i anledning deraf uppkommande tvister.
Planer till grufvors brytning, i de fall desse planer hittills bordt af Bergscollegium fastställas, insändas till BergsContoiret: egande detta Contoir, att i vigtigare fall, eller då fråga uppkommer om större förändringar i bergverkens förvaltning, tillkalla Bergmästaren i orten, eller någon annan tjensteman vid bergverken, till upplysningars afgifvande, hvarefter ärendet Kongl. Maj;t i underdånighet hemställes.
De under BergsContoiret hörande ämbetsoch tjenstemän, såsom:
Bergs-hauptmän, Bergmästare, Bergsfogdar, Geschworner, Bergs-fiscaler och Bergs-gewaldiger, m. fl., hvilkas bibehållande eller indragning hufvudsakligen beror af de förvaltnings - göromål j hvilka uti blifvande författningar för dem bestämmas, böra tills vidare, och intill dess att en närmare reglering deraf kan i sammanhang med desse författningars redaction verkställas, i Siink, Utsk, SttUnk' II i6z akttaga de derrr, enligt Instructioner och för. fattningar tillhörande skyldigheter; dock kan den Bergsfogdarne åliggande uppbörd af BergVerkens utskylder genast öfverflyttas till Kronans vanliga Uppbördsman, hvilka derföre, likasom för all annan uppbörd, böra vid LandsContoiren redovisa", hvarefter BergsFogdarne torde konna indragas, äfvensom Bergs-Fiscalerne synas vara öfVerflödige, Med tillstånds beviljande till Husbehofssågars anläggande inom Bergslags orterne bör förhållas på samma satt, som med sådant tillstånds meddelande i allmänhet kommer att ega rum.
Frågor om bestammandet af Statens inkomster af Bergverken, äfvensom tillsynen å upprättandet af Bergsjordeboken, skola höra till Kammar-Collegium , sedan hon genom Bergs - Contoirets försorg blifvit fullbordad.
BergsContoiret , som således hvarken härmed, eller med prisens reglering å tionde tackjern och å Hammarskatts-jernet, får befattning, kan likväl, då så nödigt anses, i desse afseenden höras, och utlåtande meddela; äfvensom Contoiret bör i de rättsfrågor, hvilka, förut tillhört BergsCollegii pröfning, men hädanefter skola till
Domstolarne öfverlemnas meddela alia de vetenskapliga upplysningar, som domstolen för målets afgörande anser nödiga.
Öfver BergsContoirets beslut i dithörande förvaltnings-ärender bör klagan få anföras, genom underdåniga besvär hos Kongl. Maj;t, hvilka inlemnas i Inrikes förvaltningen. 163 MinerabCabinettet, samt de Chemiska och Mechaniska Laboratorierne böra bibehållas under BergsContoirets inseende.
Likaledes bör BergsContoiret ega tillsyn öfver de Kongl, Mynten i Stockholm och Afvestad. Controll-Verket, som hittills stått under CommerceColiegium, borde vara med myntproberingen förenadt, och böra under tillsyn af BergsContoiret, sorn i öfrigt jemväl skulle hafva, dels inseende öfver förvaltningen af BergsStatens cassör och medel, såsom sfradsoch konst - stats ■> medels - cassorne vid Stora Kopparberget, samt grufvo-cassornej och dels vård om Bergs-Scholan i Falun, samt andra, utom Universiteten, möjligen blifvande Undervisnings. anstalter för BergsVetenskapen ®).
Maniljadur- och Commerce Contoir et bör bestå af en Chef med Öfverste värdighet, och i Secreterare samt i Kammererare, hvilka båda sednare böra stå i samma förhållande till Chefen, som LandsSecreterare och LandsKammererare till Landshöfdingarne **).
Till detta Contoir allemnas alla berättelser, rörande handel och slöjder, sora *3 Jemfor Committerades Betänkande, sid. 76.
— CancellieRådet von Hartmans dorffs, sid, 231. 2 afdela. **) Jemför Committerades Betänkande sid. 109. — Cancelli-Råd v.
Hartmansdorff: förslag sid. äi6, z afdelningen.
I<34 hittills ingått till CommerceCollegium , eller framdeles kunna anbefallas.
Dessa uppgifter skola här, så vidt ske ksn, controlleras, ordnas och i tabellarisk form sammandragas, samt det Statistiska Contoiret sedermera meddelas.
I öfrigt tillhör detta Contoir:
Inseende öfver Vexel-rörelsens behöriga gång.
Undersökning af handlingar, som inIemnas till erhållande af fribref och Turkiska pass för fartyg, som dertill äro berättigade ; jemte tillsyn, att befundne missbruk med dessa pass blifva lagligen beifrade.
Sådana pass underskrifva* af StatsMinistern för Utrikes Ärenderne, Chefen för Inrikes Förvaltningen, samt Chefen för CommerceContoiret.
Anstalter till skeppsbrutne och nödställde Sjömäns hemförskaffande från fremmandeOrter.
Tillsyn, att hos Vederbörande Rederier ersättning utsökes för de kostnader, som genom Consulerne blifva använde till förenämnde Sjöfolks hemförskaffande, och granskning af Consulernes räkningar häröfver.
Frågor om rättighet för inhemska gesäller samt andre arbetare vid Fabriker och Verkstäder, att resa utrikes.
Tillsyn öfver handhafvandet af författningarne, rörande Städernes salt-upplag.
Uppsigt öfver Coopvaerdie-Sjömanshusen och Coopvaerdie-Skeppsmätningar i Riket.
Förvaltning af Eskilstuna fristads-medel.
Anmälande, rörande Boktryckeri anlägg - i6j ning och Bokhandels idkande ske i detta Contoir, som öfver desse handteringar eger att hålla tillsyn , endast så vidt det sjelfva näringen angår* Inseende öfver tillverkningarne å de allmänna Spinnhusen.
Genom detta Contoir skulle jemväl underrättelser meddelas
Qvarantaines-commissionen och allmänheten, då qvarantaines-anstalterne böra sättas i verksamhet, och hvilka Orter blifvit förklarade böra anses såsom smittade, hvarvid Contoiret, öfver verkställigheten deraf, jemväl skulle ega tillsyn; äfvensom, då författningarne till förekommande af boskapssmitta från Utrikes Orter, skola sättas i verksamhet.
De under CommerceCollegium nu stående Cassör och Fonder äro:
ManufacturDisconten; Ull - Disconten; Spinnhus - fonden; Läst-afgifts medlen; allmänna Arbetshus-fonden ; Manufactur- och Eskilstuna fristadsmedel.
Som förvaltningen af dessa medel är bunden vid vissa bestämda och tydliga föreskrifter, samt i öfrigt af ganska enkel beskaffenhet; så har Utskottet trott, att denna förvaltning, så vidt den rörer de till Manufacturernes upphjelpande anslagne medel, samt af Läst - afgifts - medlen för Naturalisation af utländska Fartyg, äfvensom allmänna Arbetshus-fonden , kan uppdragas åt Manufactur - och Commerce-Contoirets Chef, gemensamt med Contoirets Secreterare och Kammererare, 166 hvilka skulle blifva collectivt ansvarige; hvarigenom, och då det iakttages, att medlen alltid i Banken deponeras, tillräckelig säkerhet för deras förvaltning synes vara beredd; och har Utskottet i sammanhang härmed jemväl antagit, att Spinnhus-medlen böra, på enahanda sätt med öfrige Stats-medlen i allmänhet, till Landt-Ränterierne ingå, samt af Vederbörande Spinnhus-Directioner förvaltas, enligt den fördelning, som af desse medel kan, Spinnhusen emellan, varda fastställd.
Härigenom biifver den af Committerade, sid. m, föreslagne Manufactur-Direction öfverflödig, och hör således Handels- och Manufactur - Contoiret handlägga de för nämndö
Direction upptagne detalj befattningar.
Rörande Beredning af de författningar, sorn i afseende på Näringarne kunna utfärdas, har Utskottet i de allmänna grunderna för Statsförvaltningens inrättning sig yttrat ®).
Vidkommande Hall-Rätterne, som nu höra under Commerce-Collegium; så har Utskottet, vid granskning af de dem åliggande befattningar , i hufvudsaken ansett dem vara förvaltande verk, hvilket ock med ändamålet af deras första inrättning synes instämma; och får i öfrigt Utskottet, af skäl, som Committerade sid. 128 anfört, tillstyrka, att desse myndigheter må upphäfvas och dithörande rättsfrågor åt de. vanliga Domstolarna öfver - *) Sid. gö. i6? lemnäs, samt att förvaitnings-ärenderne må öfvertaga» af vederbörande Magistrater, hvilka ock böra ega tillsyn öfver de för uppsigten å tillverkningarne och för verkställande af halSstämplingeo nödige tjenstemän.
Uti tvänne af de afgifne förslagen anses allmänna MagazinsDirectionen böra upphäfva s Utskottet har under Drätsel - förvaltningen antagit, att befattningen med Uppbörden af Kronans Räntespannemäl bör återflyttas under StatsContoirets inseende, hvaraf följer, stt, genom bifall dertill, MagazinsDirectionen, betragtad såsom förvaltare af Kronans Spannemåls-inkomst, skulle upphöra.
Finna Kongl, Maj:t och Riksens Ständer nödigt, att Spannemåis - upphandlingar skola göras till undsättning i missvä.xt-år* så bör en sadan anstalt, såsom en tillfällig åtgärd, efter sin natur, höra under Inrikes Förvaltningen, och icke sammanblandas med Kronans ständiga Uppbörds-Verk.
Postverket bör förvaltas af en Chef med Öfverste värdighet, som har till biträde i *) Committeiade, sid, 128. Canceliie .
Rådet v. Hartmansdorff a:dra afd. sid. 247. i68 Secreterare och i Kammererare, på ^amma sätt, som under Manufactur- och CommerceContoiret är nämndt.
Han bör ega tillsyn och förmanskap öfver alla vid Postverket anställde Ämbetsoch tjenstemän, samt handlägga allt hvad som kan till detta verks förvaltning höra.
Uti chefens beslut i de till hans förvaltning hörande ärender , bör ändring få sökas genom besvär, som ingifvas i Stats-Expeditionen för Inrikes förvaltningen, hvarunder ÖfverPost-Directeuren omedelbart bör höra.
De genom Postverket inflytande medel redovisas för Stats-Contoiret och nedsättas i Banken.
Redogörares räkenskaper skola först i Post-Directionen revideras innan de i Kammar-Rätten inlemnås, för att der undergå granskning *). l7" Convoij - Commissariatet kan, i anseende till detsamma åliggande befattningar, icke annorlunda anses än såsom tillhörande både Ut- och Inrikes förvaltningarne; men med afseende å beskaffenheten af verkets förvaltnings-åtgärder, har Utskottet ansett detsamma böra upptagas under Inrikes förvaltningen, genom hvilken controll och inseende öfver begagnandet af de till detta Commis - *) Committerades |betänkande sid. 82.
Cancellie-Rådet von Bartmansdorffs förslag1, a:a afd. sid, 263. 16
S» sariats disposition ställde fonder och medel bör besörjas.
I afseende på verkets organisation har Utskottet, efter granskning af hvad Committerade härom sidan 62 föreslagit, velat tillstyrka , att en Sjö-Officer, 1 Civil ämbetsman och 1 handlande böra utgöra ledamöter i detta Commissariat. utom den ledamot, som från Konungariket Norrige förordnas i afseende pä detta Rikes bidrag till Convoijmedlen *), Ett Statistiskt Contoir med en förman bör ock under Inrikes förvaltningen finnas.
Detta Contoir bör erhålla utsträckt omfattning till alla föremål för Landets Statistik; och skulle således Tabell-Commissionen, sorn hittills allena omfattat Rikets folkmängd , upphöra.
Till det nu föreslagna Contoiret skulle icke allenast tabellerne öfver Rikets folkmängd, jemte Landshöfdingames Fem-ars berättelser ingå, ordnas och sammandragas, utan Contoiret jemväl ega rättighet, att från hvilket ämbetsverk som heldst begära och erhålla statistiska upplysningar, hvilka sedan till ett sammanhängande helt för hela Riket borde utarbetas, och städse i ordning hållas, *) Jemför Committerades Betänkande, sid. 62.
Cancelli-Rådet v. Hartmcmsdorjfs g:a afd, sid, 225:’ 170 på det att fullständig kännedom i alla hithörande delar må kunna vinnas *).
Hvad skifed igen beträffar Jägeri- och Jagtvdsendet, sä har Utskottet, med afseende å de skäl , Committerade sid. 83 anfört , antagit, att befattningen dermed bör skiljas från Öfver - Hot - Jägmästare . ämbetet, som kän inskränkas till en Hof-sysla , hvarmed endast inseendet öfver Kongl.
Djurgården är förenadt; äfvensom Utskottet anser lämpeligt, att, på sätt föreslaget blifvit, Jägeri betjeningen inom hvarje
Län ställes under Landshöfdingen, som jemväl borde erhålla vården öfver de i Länet varande Kronans parker, gehäg och Djurgårdar, under Kammar-Coliegii inseende ; samt att, i den mån sådant kan verkställas, Skogs- och Jägeri-betjeningen indrages, och för inseendet å jagten och för vidtagande af anstalter till pdjurs fällande och utödande, endast ett inskränkt antal jägeri-betjening af de lägre graderne bibehålles i de orter, der sådant kan linnas af behofvet vara pakalladt *"J. #) Jemför Cancelli-Rådet v. Hartmansdorffs förslag a:dta af'd. sid. 269. *“) Jemför Cancelli-Rådet v. Hartmansdorffi sid. 237- IJl VIL Drätsel - Förvaltningen.
Uti ingen Förvaltnings-gren finnes så mycken söndersplittring af ärenderne, jemte vidlyftighet och omgång i sättet för deras förvaltning, som uti allt hvad till Rikets
Drätselverk hörer; ett förhållande, sorn bär* rör dels från det rådande systemet i afseende på sättet för grundskattens och dermed förenade skyldigheters utgörande, och dels derifrån, att uppbörden af, och redovisning för inkomsterne icke får besörjas af ett enda central-verk, utan finnas delade emellan flere myndigheter, som under en stor rrängd titlar skola desamma mottaga och förvalta, hvarigenom ett inveckladt och vidlyftigt förvaltnings-bestyr uppkommer, jemte det, att fullständig kännedom om allt, som rätteligen hörer till Statens inkomster och utgifter, städse måste saknas.
Icke i förra hänseendet, utan blott i det sednare, katr, genom en ny Styrelse-verkens organisation, rättelse till vägabringas, hvilket ock uti de till Utskottets granskning öfverlemnade trenne förslag åsyftas.
Under Inrikes - förvaltningen äro skälen anförde till Kammar-Collegii flyttning under
Drätsel-förvaltningen, hvarigenom denna sednare förvaltning kommer att handlägga alla ärender, som hafva gemenskap med sä väl beskattningen i hela sin vidd, som förvalt» 172 ningen af Statens egendom, samt uppbörden af dess inkomster, besörjandet af dess utgifter, och bestyret af dess penningeväsende i allmänhet.
Jemte det Utskottet åberopar hvad i de antagne grunderne för Statsförvaltningens inrättning är anfördt, rörande redovisning af inflytande medel inför StatsContoiret, har Utskottet, efter granskning af hvad ett af de afgifne förslagen *) härom innehåller, trott sig, i afseende på förvaltningen af Kronans gods och medel, böra, till vinnande af redighet och ordning, föreslå dessa allmänna grunder, nemi.
Att uppbörden af alla de medel, sorn i Skatt och Kronogods afkastning till Statsverket ingå, mätte, med undantag af Krigsmanshusa och.
Pnssevolance-medel, samt Hospitalernes inkomster, ingå till StatsContoiret, som deponerar medlen i Hanken, och derpå assignerar alla utgifter och utbetalningar.
Att KammarCollegium bor ega vard om Kronans gqds, lägenheter och tillhörigheter i allmänhet , samt att följaktligen detta verk bör hålla noggrann anteckning öfver alla Statens hus och byggnader, samt underrättelse huru de användas dit ingå; dock att hvarje förvaltning må ega inseende öfver dithörande byggnader, samt jemväl *) CancelliRåd. v. Hartmans dorffs förslag, i:a afdelningen, sid. 2£9, och följande.