Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så väl Herr Rosenblad som Herr Murén hafva i sina taxeförslag å Färger och Färger och Färgningsämnen bibehållit nu gällande tullafgifter; hvaremot Herr Waern uti sin omförmälda motion, om ytterligare åtgärder för befrämjande af Svenska skeppsbyggeri-rörelsen och handelsflottans t ill vext, föreslagit nedsättning af införselstullen å »Blyhvitt» från 2 till 1 sk. och å »Spansk-gröna» från 4 lill 3 sk. skålpundet.
Då Blyhvitt nu mera utgör föremål för ganska betydlig inhemsk tillverkning och Spansk-gröna icke kan med den vid sistlidne riksdag till nuvarande belopp nedsatta införselsafgift anses vara, i förhållande till dess värde, för högt beskattad, har Utskottet ansett Formar, tryck- och pappers-.
Fransar, Galoner m. rn. 24 Bevillnings-Utskottels Betänkande, M S - Färglådor.
Garn. någon nedsättning i tullafgifterna för Blyhvitt och Spansk-gröna icke böra vidtagas.
Deremot och enär hos Utskottet blifvit ådagalagdt, alt det i taxan specificerade färgämnet Sappan, belagdt med 6 rst tull, och den under »andra slag, ej specificerade» färger och färgningsämnen inbegripna och således med 3 sk. lull, allt per skålpund, helagda artikeln Fernbock sins emellan ega sådan likhet, att de icke med säkerhet kunna utan chemisk undersökning särskiljas, finner Utskottet sig, till förekommande af den osäkerhet och de missbruk vid tullbehandlingen, som med skiljda lullsatser å dessa varuslag äro att befara, böra hemställa, att å Sappan och Fernbock tullen må bestämmas till 1 sk. skålpundet.
Såsom Herr Rosenblad i sin motion anfört, anser ock Utskottet behöfligt att i taxan upptaga den i handeln ofta förekommande artikeln färglådor; och tillstyrker Utskottet, att denna artikel under rubrik:
Färglådor med färger och annat tillbehör, äfvensom färger i musslor, glas o. s. v., må i taxan inflyta och åsältas 8 sk. inlorselsafgift per skålpund, med den anmärkning, att afdrag i vigten ej göres för lådan, glaset, musslan eller annat tillbehör.
Med någon afvikelse i redaktionen har Utskottet, för öfrigt instämmande i Herr Rosenblads förslag, ansett Färgträd, som nu förtullas efter värde, böra underkastas vigt— förtullning och rubriken fullständigas; och hemställer alltså, att artikeln Färgträd med den redaktion taxeförslaget innehåller, må åsättas införselstull af 4 rst lispundet.
Jemte det, Herrar Rosenblad och Murén tillstyrkt, att införselstullen å ofärgadt
Bomullsgarn måtte nedsättas från 5 till 4 sk. skålpundet, har Herr Hjerta, Lars, uti sin ofvanomförmälda motion, under åberopande at hvad vid sistlidne riksdag i detta hänseende af honom anfördes, föreslagit, att nämnde införselstull måtte bestämmas till 3, högst 4 sk. per skålpundet.
Vid sistlidne riksdag, då de förut med dels 5 och dels 6 sk. införselsafgift belagda olika slag af ofärgadt bomullsgarn åsattes gemensam tullsats af S sk. skålpundet, anförde Bevillnings-Utskottet, till stöd för sin emot tullens ytterligare nedsättning uttryckta åsigt, att den grundliga utredning af frågan, med hvilken möjligen minsta tullsats inhemska bomullsspinnerierna skulle kunna bestå i täflan med Englands öfverlägsna industri, då saknades, och att inhemska bomullsspånads-industriens starka utveckling, å ena sidan, bjöde största varsamhet vid tullsatsernas bestämmande samt, å den andra, genom den allt större konkurrensen inom landet förutsattes komma att, utan häftiga rubbningar af bestående dyrbara fabriksanläggningar, medföra - Bevillnings-Utskottels Betänkande, M 5. 25 föra den prisnedsättning, som man velat bereda väfnadsindustrien genom ytterligare nedsättning i tullafgifterna å garnet.
Utskottets förslag blef väl bifallet af tre stånd, men vid votering inom förstärkta Stats-Utskottet emellan 5 och 4 sk. tull segrade den förra meningen med endast en röst.
Den högre skyddstullen syntes således icke hafva någon framtid; men det oaktadt hafva nya spinnerier af stor omfattning sedermera, utan att kunna fortfarande påräkna det högre skyddet, uppstått vid sidan af de äldre.
Vid angifvande på dessa förhållanden tror Utskottet sig, utan behof af närmare utredning angående deh möjligen minsta skyddstull, hvarmed inhemska bornullsspånads-industrien skulle bestå, kunna med visshet antaga, att denna skyddstull ingalunda öfverstiger den af motionärerna till 4 sk. föreslagna; och då det icke kan bestridas, att den både såsom fabriksnäring och husslöjd inom landet vidt utsträckta, jemförelsevis lika vigtiga, om icke vigtigare, tillverkningen af bomullsväfnader har rätt till det afseende och den för näringens naturliga utveckling angelägnaste uppmuntran,. att råvaran, bomullsgarnet, i möjligaste mån från öfverdrifven tullafgift befrias, anser Utskottet sig fullt befogadt tillstyrka, att införselstullen å ofärgadt, bomullsgarn må nedsättas till 4 sk. skålpundet.
För färgadi bomullsgarn samt kamel-, kamulls-, kardulls- och streichgarn, har Utskottet, som ansett sig böra bibehålla nu stadgade införselsafgifter å ull och icke funnit skäl vara för handen att understödja Herr Hjertås i ofvannämnde motion gjorda framställning om ullgarnstullens bestämmande öfverhufvud till 4 sk. utöfver den tull, som för motsvarande slag af ull blefve fastställd, trott sig böra tillstyrka vidblifvande af taxans nuvarande redaktion och tullsatser, ulan annan förändring, än att vid rubrikerna »färgad!» må, såsom Herr Rosenblad föreslagit, tilläggas orden eller tryckt.
Å linnegarn bestämmer gällande taxa 24 sk. tull för det ofärgade och 3(» sk. för det färgade.
Herr Rosenblad har föreslagit 12 sk. å det förra och 18 sk. å det sednare.
Herr Muréns förslag upplager i förra fallet 8 sk. och i det sednare 12 sk. Af Herr Hjerta är tullsatsen å det ofärgade föreslagen till endast 6 sk., allt skålpundet.
Ehuru det är obestridligt, att nu gällande tullsalser å linnegarn, hvilka i 1841 års taxa, oaktadt lintullen då var lika med den nu stadgade, uppgingo till endast de af Herr Rosenblad föreslagna belopp, äro alltför höga och nästan omintetgöra den lofliga införseln af denna nödvändighetsvara, har Utskottet likväl, då införsels Bih. lill R.
Prot. 1850 & 4851. 5 Sami., 4 Afd., 5 Haft. 4 26 Bevillnings-Utskottels Betänkande, JV' S.
Gipsarbeten.
Glas. (ullen å lin af Utskottet ansetts icke kunna, i enlighet med motionärernas förslag, antingen alldeles upphäfvas eller betydligen nedsättas, funnit betänkligt, att på en gång tillstyrka vidare nedsättning af införselstullen å ifrågavarande artikel, än att samma tull må bestämmas för ofärgadt linnegarn till 20 sk. och för färgadt. eller tryckt till 32 sk. skålpundet.
Vid få artiklar torde värdeförtullningens förkastlighet hafva i tillämpningen tydligare framstått, än vid gevär, alla slag, eller delar deraf; hvarom Herr Rosenblad i sitt taxeförslag anfört ett exempel, utvisande att, ehuru tullafgiften är bestämd till 33'/3:dels procent af värdet, den erlagda tullen icke på långt när uppgått till det belopp, som efter beräkning af en ganska låg afgift för de olika slagen af denna artikel bort inflyta.
Herr Rosenblad har derföre föreslagit att under hufvudrubriken gevär skulle specificeras dubbelbössor med 2 R:dr 24 sk. införselstull per stycke, enkla bössor med 1 R:dr 32 sk. tull stycket och pistoler med tullafgift af 24 sk. paret; samt att sablar och värjor, nu i noten hänvisade till gevär, i stället skulle hänvisas till stålarbeten.
Hufvudsakligen instämmande med Herr Rosenblad, tror dock Utskottet, att bättre gevär — införsel af sämre torde icke vara önskvärd — ega högre värde, än Herr Rosenblad antagit, och följaktligen äfven kunna draga något högre tull, än motionären föreslagit; äfvensom Utskottet funnit nödigt, att vid rubriken pistoler tillägga puffertar och terzeroler; hvarjemte och enär det är angeläget, att meddela föreskrift huru delar af gevär hädanefter skola förtullas, Utskottet i detta hänseende ansett lämpligt, att, lill förekommande af söndertagna gevärs införtullning mot lägre afgift, än den i taxan afsedda, delar af gevär åsöttas dubbla tullafgiften af det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå.
I enlighet härmed hemställer Utskottet, att för gevär och delar deraf må antagas den redaktion och de tullbestämmelser bilagde taxeförslag utvisar.
Gipsarbeten, ej specificerade, äro nu åsatte införselstull till 25 procent af värdet, men torde, för undvikande af värde-förtullningen, böra, på sätt Herr Rosenblad föreslagit, beläggas med 8 sk. tuli per skålpund.
Buteljer, burkar, bunkar och flaskor äro nu åtskiljda i 3 klasser, med olika tullafgifter, nemligen: af »till och med V4:dels kannas rymd» med 32 sk.; »deröfver till och med V2 kanna» med 2 B:dr 16; sk. och »af större rymd» med 4 R:dr 32 sk. införselstull per 100 stycken.
Emot inskränkning af förstnämnde klass inom Vedels kanna har Herr Rosenblad uti sin motion framställt den anmärkning, att då (luida vanligen förekomma å bu - Bevillning s-Ulskollels Betänkande, M 5. 27 teljer af Vedels eller, såsom i tullbehandlingsväg är stadgadt, af 2/j:de!s kannas rymd, det vore mindre försigtigt att begränsa rymden af den med minsta lullafgiften belagda klassen buteljer till 1/4:dels kanna, helst skilnaden emellan dessa rymdmått icke vore större, än att den genom en ej märkbar förändring i buteljbottnens form kunde försvinna, samt att det vid sådant förhållande syntes förtjena uppmärksamhet, att af det med minsta afgiften belagda buteljer år 1847 införtullats 3 gånger antalet af just det slag, som i handeln med (luida förekommer, och att det till sistnämnde klass hänförliga antal buteljer, 19,000 stycken, vore nog ringa, äfven med tillhjelp af svenska buteljer, för spridandet af nämnde år inkomna omkring 450,000 kannor vin på fastager; hvarföre Herr Rosenblad, föreslagit, att indela buteljer i sådane »af till och med lh:dels kannas rymd» med förhöjning af den för Vedels kanna nu stadgade afgift från 32 sk. till 40 sk., och att för öfriga klasser, lika med hvad i Herr Muréns motion är yrkadt, nedsätta afgiften, nemligen för andra klassen »af till och med V; kanna», till 1 R:dr 32 sk. och för tredje klassen »af större rymd» till 3 R:dr 16 sk. per 100 stycken.
Utskottet, som instämmer i hvad sålunda blifvit föreslaget, såsom innefattande en af behofvet påkallad och för inhemska glastillverkningen fullt betryggande rättelse, hemställer alltså, att artikeln buteljer, burkar etc. må erhålla den klassifikation och de tullsatser taxeförslaget i öfverenssstämmelse härmed utvisar.
Vid sistlidne riksdag, derförinnan fensterglas var indeladt i grönt och hvitt med olika tullsatser och förtullnings—qvantiteter af 120 skifvor för det förra och 20 band för det sednare, sattes allt fensterglas i en rubrik med 40 sk. lull per lispund.
Då man öfvergick till den nya ganska riktiga förtullningsgrunden saknades allmännare erfarenhet till ledning för tullsatsens bestämmande och denna blef i följd deraf stadgad till ett belopp, vida öfverstigande hvad man dermed afsåg, ett lämpligt skydd för inhemska fabrikationen.
Det har nemligen sedermera visat sig, att såsom Herr Rosenblad i sin motion, nå grund af verkställda förlullningar, utredt, gällande tullsatsen uppgår till icke mindre än omkring 75 procent af varuvärdet.
Behofvet af rättelse härutinnan är i ögonen fallande; och Utskottet tror sig iakttaga all varsamhet, då Utskottet nu, i nära öfverensstämmelse med Herrar Rosenblads och Muréns motioner, tillstyrker, att införselstullen å fensterglas må nedsättas från 40 sk. till 30 sk. lispundet eller till 1 sk. 6 rst för skålpundet, hvilket torde vara lämpligaste förlullnings-qvantiteten.
Herr Rosenblad har vidare fästat uppmärksamheten på behofvet att i taxan under ny rubrik upptaga »patentglas ocb glastakpannor», hvilka artiklar, i handeln 28 Bevillnings-Utskoltels Betänkande, M 5.
Guld. ofta förekommande, icke kundo bära den höga tull, som för rubriken »glas, andra slag» nu är bestämd; och har Herr Rosenblad föreslagit tullen å patentglas och takpannor lill 1 sk. skålpundet.
Utskottet delar motionärens åsigter så i afseende å behofvet af den föreslagna nja rubriken som angående tullsatsens riktighet i förhållande till varuvärdet; men då en från tullen å fensterglas skiljaktig och lägre tullsats å patentglas och takpannor möjligen skulle kunna föranleda missbruk vid förtullningen, anser Utskottet lämpligast, att tullsatserna å dessa begge slag glas blifva desamma, tillstyrkande Utskot tet alltså, att rubriken »patentglas och takpannor», med I sk- 6 rst. införselstull per skålpund, må under hufvudrubriken glas i taxan intagas.
För spegelglas, hvilka nu förtullas efter värde med 15, 20 och 25 procent, i mån af den bearbetning de undergått, anser Utskottet, lika med.
Herr Rosenblad, vigtförtullning böra i stället införas; men då rå och oslipade spegelglas af nyss anförda skäl icke böra åsättas lägre tull, än för fensterglas bestämmes, samt tullsatsen å slipade spegelglas åter måste stadgas med hänsigt till den för oslipade varor bestämda, har Utskottet funnit de af Herr Rosenblad föreslagna tullsatser böra förhöjas å »rå och oslipade spegelglas» från 1 sk. lili 1 sk. 6 rst.; och å »slipade, ofolierade» från 2 sk. till 2 sk. 6 rst. skålpundet; hvaremot tullen ä »slipade och folierade» spegelglas lämpligen kan, på satt Herr Rosenblad tillstyrkt, fastställas till 6 sk. per skålpund.
"Vid rubriken glas, andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade, torde, såsom Herr Rosenblad föreslagit, böra tilläggas arbeten af s. k.
Benglas deri inbegripna.
I enlighet med Herr Rosenblads motion tillstyrkes införande i taxan af en ny rubrik:
Glasvaror, försedde med flätning, som icke utgör varu-emballage; med 8 sk. införselstull per skålpund.
Äkta och oäkta bokguld, som nu förtullas, det förra efter bok af 24 å 25 blad och det sednare efter bundt af 12 böcker, men hvilket förlullningssätt, med hänseende både lill tullkontrollen och till det med tullbestämmelserna afsedda skyddet för inhemska fabrikationen, funnits föga tillfredsställande, torde derföre, på sätt Herr Rosenblad föreslagit, böra förtullas efter vigt med 8 sk. afgift för äkta och 8 rst. för oäkta bokguld per lod, vigten af pappersbladen, emellan hvilka guldet ligger, inberäknad.
Bcvillnings-Ulskollels Betänkande, M 8. 29 Då musiv-, puder- eller unsen-guld utgör beredniogsämne för åtskilliga näringar och i medeltal icke eger högre värde än 40 sk. eller 1 R:dr lodet, får Ut skottet, i öfverensstämmelse med Herr Rosenblads motion, tillstyrka, att införselslullen derå må nedsättas från 20 till 10 sk. per lod.
Af skäl, som här ofvan blifvit vid artikeln cantiller utvecklade, och i enlighet Gulddragamed Herrar Rosenblads och Murens motioner, tillstyrker Utskottet, rearbeten. att i taxan må intagas en ny rubrik »Gulddragarearbeten» med redaktion och tullbestämmelser, såsom bilagde taxeförslag utvisar.
Då Gutta percha utgör en inom landet ej befintlig, för näringarne ganska vä-Gutta percha. sendtlig råvara, torde den, såsom oarbetad, böra njuta tullfrihet vid införsel; hvaremot arbeten deraf, nu i taxan ej nämnda, synas, på sätt för arbeten af cautschuk här ofvan blifvit föreslaget och Herr Rosenblad i sin motion tillstyrkt, böra i taxan upptagas och åsättas 12 sk. införselslull per skålpund.
Halsduksvalkar, som nu, lika med ej specificerade slöjdevaror, förtullas efter värde, Balsdukstnrde, för undvikande af detta förlullningssätl, böra, på sätt Herr Rosenblad före- mlkar slagit, i taxan under egen rubrik upptagas och åsättas 32 sk. införselstull per skålpund.
Deu för ohäcklad hampa i tulltaxan stadgade införselsafgift, 24 sk. skeppun- Bampa. del, har Kongl. Maj:t, genom nådig kungörelse den 18 Juli nästlidet år, helt och håMet upphäft; hvarjemte Kongl. Maj:t å häcklad hampa nedsatt tullen från 1 R:dr till 24 sk. skeppundet; och torde den blifvande tulltaxan böra rättas, i öfverensstämmelse med dessa Kongl. Majrts beslut.
I stället för rubriken handskar, alla slag, som i gällande taxa är belagd med Bandskar.
3 R:dr införselstull per skålpundet, har Herr Rosenblad föreslagit att under Handskmakarearbeten, såsom hufvudrubrik, intaga serskilda uuderafdelningar: »handskar, sydda, alla slag» med 2 R:dr, handskar »endast tillskurna» med 1 R:dr och »andra slag» handskmakarearbelen med 42 sk. införselslull skålpundet; hvaremot Herr
Murén i sitt förslag bibehållit rubriken handskar alla slag oförändrad, men nedsatt tullen till 2 R:dr skålpundet.
Utskottet anser icke eller lämpligt att förändra rubrikens nuvarande lydelse; men då handskar utgöra en lätt smugglingsbar vara samt icke ega högre medelvärde än omkring 12 R:dr, hemställer Utskottet, att införselslullen å handskar må nedsättas till 2 R:dr per skålpund. 30 Bevillnings-Utskottets Betänkande, f S.
Bättar.
Vid rubriken »hattar af siden eller annan väfnad» torde, pä sätt Herr Rosenblad föreslagit, till taxans förtydligande böra tilläggas: samt i allmänhet monterade fruntimmershattar.
För hattar af läder, fiskben, papper, träd eller rötter rn. m. har Herr Rosenblad föreslagit tullens nedsättning från 1 R:dr till 16 sk. stycket; och ehuru, på sätt Herr Rosenblad till stöd för sitt förslag anfört, denna artikel egentligen begagnas af sjöfolk och andra obemedlade folkklasser samt följaktligen icke skäligen bör bibehållas vid den till förbud gränsande höga tullsats taxan nu bestämmer, tror Utskottet likväl den af Herr Rosenblad föreslagna nedsättning vara alltför betydlig; och tillstyrker, i öfverensstämmelse med Herr Muréns förslag, att ifrågavarande artikel må åsättas 24 sk. införselstull per stycke. nattfoder.
Instämmande i Herr Rosenblads förslag tillstyrker Utskottet, Hal/formar. jg j tideln förekommande, men i taxan ej nämnde artiklarne Hattfoder och kullar samt Hattformar må upptagas i taxan och hänvisas lill lika tullbehandling, de förra med den väfnad, hvaraf de bestå, utan afdrag i vigten för åtföljande papper och stoppning, och de sednare, eller Hattformar, med den filtväfnad, hvaraf de bestå.
Hudar och Oberedde, till pelsverk ej hänförliga hudar och skinn äro nu åsatte införsels— skinn. ju|^ „torra))> tåll 2 sk. och »andra slag» till 1 sk. per skälp.; men då de torra hudarne, jemlikt 24 § taxeunderrattelserna, hittills åtnjutit tull-lindring, har det för samma artikel verkligen erlagda tullbeloppet under sednare åren uppgått: år 1847 lill 1 sk. 10,1 rst.; är 1848 till 1 sk. 10 rst. och år 1849 till 1 sk. 9,58 rst. eller per medium, för uteslutande af brutet tal, till 1 sk. 10 rst. skålpundet.
Att vid tull-lindringarnes upphäfvande bibehålla nu stadgade tullsatsen, 2 sk. skålpundet, såsom Kongl. Maj:t föreslagit, skulle i sjelfva verket lända till förhöjning i tullen å denna i förhållande till varuvärdet redan ganska högt beskattade råvara.
Att nedsätta införselstullen, på satt Herr Hjerta föreslagit, till hälften af nu varande beloppet, komme åter att i ganska väsendtlig raon minska statsinkomsten och äfven beröfva inhemska boskapsskötseln ett ännu beböfligt skydd.
Utskottet tillstyrker alltså, att vid tull-lindringarnes upphörande, införselstullen å torra hudar och skinn må bestämmas till hvad den hittills verkligen utgjort, 1 sk. 10 rst. skålpundet.
Äfven »andra slag» oberedda hudar och skinn hafva njutit lindring i införselstullen, som, ehuru i taxan bestämd till 1 sk. skålpundet, i sjelfva verket icke utgått med fullt 11 rst.
Denna artikel, hvaraf importen varit jemförelsevis mindre betydlig, torde, med afseende derå, Bevillnings-Utskottels Betänkande, 5. 31 kunna, äfven vid tull—lindringarnes försvinnande, bibehållas vid gäl lande tullsats.
Bland de under rubriken »beredda hudar och skinn eller läder» förekommande afdelningar äro »karduans- samt färgade eller tryckt3 skinn» belagde med 1 R:dr 24 sk. införselstull per skalp.
Herrar Rosenblad och Murén hafva föreslagit, att i denna varu-rubrik skulle intagas artikeln pergamentsskinn, nu under egen rubrik åsatte 1 R:dr tull skålpundet; och att tullsatsen å karduans-, pergaments- samt färgade eller tryckta skinn skulle bestämmas till 36 sk. skålpundet.
Utskottet, som instämmer i förslaget om pergamenlsskinnens förflyttning till ifrågavarande varu-rubrik, såsom ledande lill ändamålsenlig förenkling af taxan, och som äfven anser den till 1 R:dr 24 sk. stadgade tullsatsen vara för hög, tror dock icke en så betydlig tullnedsättning, som den af motionärerna föreslagna, åtminstone icke på en gång, vara lämplig; utan hemställer, att å karduans-, pergaments- samt färgade eller tryckta skinn införselstullen må bestämmas till 1 R:dr 12 sk. skålpundet.
För handsklillverkning m. m. medger gällande taxa, att finare skinn må efter Kornmers-kollegii pröfning införas mot tull af 10 procent å värdet.
Yärdeförtullningens förkastlighet föranleder Utskottet att tillstyrka, att tullen å finare skinn, som för berörda ändamål med Kornmers kollegii tillstånd införas, må bestämmas till 16 sk. skålpundet.
1 stället för de (lera rubriker å i handeln sällan förekommande slag oberedda pelsverk, som nu gällande taxa upptager, tillstyrker Utskottet, att den förenkling af rubrikerna och förändring i lullsatserna, som Utskottets, i nära öfverensstämmelse med Herrar Rosenblads och Muréns motioner, upprättade taxeförslag innehåller, måtte godkännas.
På grund af hvad Herr Rosenblads motion innehåller, föreslår Utskottet, att i taxan må intagas en ny rubrik : hår- och tagel-arbeten, mednår- och ta eller utan infattning och lås, och att införselstullen derå må be- 9el-arbeten. stämmas till 2 R:dr 32 sk. skålpundet.
Då artikeln häcktor, hakar och hyskjor, i följd af den nu gällande, i förhål- Bäcktor, halande till varuvärdet, alltför höga tullsatsen, 1 R:dr skålpundet, endast i ringa mån hy~ utgjort föremål för loflig införsel, har Herr Murén, i likhet med Kongl. Maj:ts och Bevillnings-Utskottels förslag vid sistlidne Riksdag, tillstyrkt (ullerås nedsättning till 16 sk. skålpundet; och ehuru Utskottet är öfvertygadt om angelägerAeten af betydlig nedsättning i lullafgiften, tror dock Utskottet, lika med hvad Herr Rosenblad anfört, 32 B evil In ings-Utskollets Betänkande, M S. atl den tullsats, son) lämpligen bör för ifrågavarande artikel nu bestämmas, är 24 sk. per skålpund.
Den å hängslen, alla slag, stadgade lull af 2 R:dr per dussin par kan icke annat än högst ojemnt träffa de olika till värdet vidt skiljda slagen af denna artikel; och Utskottet instämmer derföre i Herrar Rosenblads och Muréns förslag, att hängslen må förtullas efter vigt oell indelas i två klasser: af siden eller halfsiden, med 1 R:dr 24 sk. införselstull, och andra slag, med 24 sk. tull per skalp.; i hegge fallen utan afdrag i viglen för spännen och ringar.
Bland medlen för befrämjande af Svenska skeppsbyggerirörelsen och sjöfarten Compasser. j)ar jjerr \\rcern U(j sjn ofvan omförmälda motion föreslagit nedsättning af inför selstullen å compasser från 15 till 10 procent af värdet; men då gällande tullsatsen redan betydligt understiger hvad för fullfärdiga fabrikater, sorn äfven inom landet tillverkas, i allmänhet är stadgadt, och tillbörligt afseende å svenska sjöfartens behof således redan är, hvad denna artikel angår, iakttaget, hemställer Utskottet, att Herr Wcerns motion om nedsättning af införselstullen å compasser icke må vinna bifall.
Då frågan om upphäfvande af förbuden mot in- och utförsel af dermed i taxan belagda artiklar hittills förevarit, har ingen artikel ådragit sig större uppmärksamhet och väckt mera' tvekan, än artikeln tack- och barlastjern.
Majit, som i sitt vid sisllidne riksdag aflåtna tulltaxcförslag, utbytte alla amira förbud mot skyddstullar, ansåg endast denna artikel och dermed likartade böra fortfarande vid förbudsskyddet bibehållas.
De skäl, som för ett sådant undantag anfördes, finnas upptagna i då varande Bevillnings—Utskotts betänkande JVS 13 och, efter Utskottets tanka, derstädes fullständigt vederlagda.
Här må dock tilläggas, att den mot förbudens upphäfvande eljest vanliga och numera nästan enda invändning, att en skyddstull, huru hög den än bestämmes, icke vore lika tryggande, emedan till in försel lofgifna varor lättare undgingo tullkontrollen, än rent förbudna, icke torde, hvad tackjern beträffar, kunna med något skäl anföras; ty tackjernet lärer väl icke lämpa sig för smuggling.