Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti förberörde underdåniga skrifvelse, hvilken finnes denna nådiga Proposition bifogad, har förbemälde Styrelse, jemte fullständig redogörelse för förhållandena och efter beräkning af den materiel, sorn erfordras under nästkommande år, då banorna mellan Stockholm—Upsala, Katrineholm—Norrköping samt Vestra stambanan och Christinehamn skola öppnas, äfvensom hvad ifrån Byggnadsstyrelsen för dessa banor bekommits eller återstår att få uti materiel, funnit att lör Styrelsen vore nödigt att till nästa år anskaffa och betala: 13 lokomotiv 650,000 R:dr 50 personvagnar 260,000 » 580 bagage-, gods- och fångvagnar . . 1,740,000 » Summa 2,650,000 R:dr.
Om kostnaderna för de under nästa år oundgängliga nybyggnad jr vid en del stationer, äfvensom för reservförråd och förlag för det följande året skola gäldas af det blifvande öfverskottet å trafikinkomsterna, hvilka för nu löpande året äro beräknade att uppgå till 1,500,000 R:dr, har Styrelsen uttryckt farhåga, att samma öfverskott till förstärkning af raaterielen icke skulle lemna större tillgång än omkring 400,000
R:dr, hvadan derutöfver skulle kommu att behöfvas 2,250,000 R:dr.
Derest det verkliga behofvet af rörlig materiel’’,för Statens stambanor kunnat förutses vid den tid, dä kostnadsförslagen för dem upprättades, hale utan tvifvel 14 Kongl.
Proposition N:o 47. anslaget dertill beräknats till dubbelt emot hvad uti dessa förslag då blef upptaget, och derutaf skulle hafva följt, att de trafiköfverskott, sorn sedermera uppkommit, varit verkliga behållningar,., som kunnat lemna bidrag till räntorna på Statens för dessa anläggningar åsamkade skuld.
Samma skäl, nämligen att trafikens blifvande omfattning ej under byggnadstiden kunde bedömas, föranledde ock, enligt Styrelsens åsigt, att en del anläggningar, särdeles vid vestra stambanan, utfördes allenast provisoriskt, så att dels ombyggnad, dels utvidgande sedermera visat sig behöfliga, hvartill inkomsterna af jernvägstrafiken måste tagas i anspråk.
Emellertid och då dessa förhållanden nu mera ej kunde ändras, men Statens jernvägar icke skulle uppfylla sitt ändamål om de saknade tillräcklig rörlig materiel och erforderliga inrättningar för dennas underhåll, har Styrelsen i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer, att förskottsvis anvisa de medel, som för ändamålet erfordrades; och vore Styrelsen fullt förvissad att öfverskotten på rörelsen inom kort tid skulle lemna fulla tillgångar att efterhand dessa medel återgälda.
Med anledning af hvad sålunda förekommit och då jernvägsrörelsens utveckling skulle på ett för landet och dess näringar menligt sätt hämmas, om nödig trafikmateriel i förhållande till det verkliga behofvet icke skulle förefinnas, föreslår Kongl. Majit, under hänvisande till den särskilda nådiga proposition angående anskaffandet af erforderliga medel, som samtidigt härmed ahates, det Rikets Ständer måtte, till komplettering af bristande trafikmateriel å redan anlagda stambanor, anvisa det för detta ändamål nödiga belopp i jemnadt tal med Två millioner
Ridr, mot det att den frun och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar varder till Riksgälds-kontoret levererad; dervid Kongl. Majit dock anser
Sig redan nu böra gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan vederbörlig utredning hunnit verkställas, Kongl.
Majit torde komma att äska Rikets Ständers medgifvande att använda någon del af dessa inkomster, för att, vid anläggningen af centralstationen i Stockholm vid Clara sjö, kunna genast vidtaga sådana anordningar utöfver de i kostnadsförslaget beräknade, som af en ökad rörelse betingas, och hvilkas utförande, sedan stationen blifvit för trafiken öppnad, otvifvelaktig! skulle blifva med större svårighet och högre kostnad förenadt.
Alla de till ärendet hörande handlingar komma att till Rikets Ständers Statsutskott öfverlemnas; och Kongl. Majit förbiifver Rikets Ständer med ai!
Kongl nåd och ynnest städse välbevågen. CARL. G. Lagerstråle.
Proposition N:o 47, 15 Stormägligste, AllernåJigste Konung!
Sedan Eders Kongl. Maj:t i skrifvelse af den 9 sistlidne Juni i näder anbefallt att de då inom Wermland pågående jernvägsundersökningarna äfven måtte utsträckas till den del af den äldre linien öfver Carlstad, som sträcker sig mellan Christinehamn och föreningspunkten, vester om Frykens vattendrag, med den nya linien öfver Nilsby-sundet, samt i skrifvelse af den 22 sistlidne Augusti jemväl i nåder anbefallt Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader att, så snart denna jernvägsundersökning hunnit fullbordas, till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län aflemna karta öfver den del af jernvägslinien, som icke är för båda alternativen gemensam, tillika med uppgift ä de för expropriation af jord dervid beräknade kostnader, får Styrelsen, då ifrågavarande nådigst anbefallda jernvägsundersökning nu blifvit fullbordad, jemte underdånig anmälan derom, att nyssomnämnda karta tillika med uppgift å de för expropriation af jord beräknade kostnader blifvit till Eders Kongl. Maj:ts bemälde Befallningshafvande afsända, härmed öfverlemna undersökningshandlingarna, bestående af:
Ett band, innehållande generalkarta och stycken plancher med planer och profiler öfver jernvägslinien, samt Ett band, innehållande kostnadsförslag jemte uppgift öfver lutnings- och krök— ningsförhållanden; och får Styrelsen i ämnet i underdånighet anföra.
De nu afslutade undersökningarna öfver den af 1858 års jernvägsundersökningskomité föreslagna rigtningen af nordvestra stambanan mellan Christinehamn och Arvika öfver Carlstad, hafva, enligt Eders Kongl.
Maj:ts i ofvan åberopade skrifvelse af den 9 sistlidne Juni derom meddelade nådiga föreskrift, omfattat den delen af den äldre linien, som sträcker sig mellan Christinehamn och den punkten vester om Frykarnas vattendrag, hvarifrån liniens fortsättning vester ut till Arvika bör blifva gemensam för båda alternativen.
Undersökningarna hafva gifvit vid handen att den i tekniskt hänseende fördelaktigaste linien, som derunder kunnat erhållas, är den, som § bifogade generalkarta finnes med en svart linie uppdragen och hvilken, utgående från Christinehamn, sträcker sig förbi Warnumsvikens norra ända, och derifrån fortgår i mera vestlig rigtning nära intill Olmehäradsvikens norra ända, norr om Ölmehärads kyrka, och söder om Pankfjärden till norra ändan af Grensviken, hvarifrån den följer stranden af Wenern ända till Carlstad, hvarest linien är dragen söder om staden.
Härifrån gör linien en nära rät vinkel och följer nära intill Klarelfvens högra strand till 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Krutbruket, vidare förbi södra ändan af sjön Hyen, öfvergår Norselfven i närheten af Harsäter, och förenar sig med Nilsby—alternativet vid Glänneuddarne.
Den afviker således icke i någon betydligare mån från den äldre linien öfver Carlstad, och är den största afvikelsep derifrån vid sjön Pankfjärden, hvilket vattendrag den sistnämnde linien passerar norr om, då den nya linien deremot går söder om detsamma.
Hela den nya liniens längd ifrån Christinehamn till Arvika utgör 10 mil 13,724 fot, hvaraf 6 mil och 25,000 fot mellan Christinehamn och föreningspunkten med alternativa linien öfver Nilsby.
Den kostnadsförslaget bifogade tabell öfver lutningsförhållanden och kurvor utvisar, att den brantaste lutning, som å den nya linien förekommer, är 1: 100 och att ej någon kurva af mindre radie än 2,000 fot derå förefinnes.
Den beräknade anläggningskostnaden för ifrågavarande linie uppgår till 11,770,000 R:dr, hvarvid Styrelsen i underdånighet får upplysa alt, då erfarenhet visat den i de äldre kostnadsförslagen för anskaffande af rörelsemateriel, telegrafer och signaler upptagna summa af 60,000 R:dr per mil vara alltför otillräcklig, en rumma af 100,000
R:dr per mil blifvit i det nya förslaget ensamt för rörelsematerielen beräknad, äfvensom att till följd af jordmånens beskaffenhet, som i allmänhet, der berg icke förefinnas, består af så kallad jäslera, som erfarenheten visat icke ega framtida bestånd med brantare lutningar än 1: 2, jordqvantiteterna å såväl bank fyllningar som skärningar hafva blifvit beräknade med afseende på dessa lutningsförhållariden i stället för de brantare af 1: l£, som förslaget öfver den äldre linien öfver Carlstad förutsätter.
Denna sistnämnda linie, eller den af 1858 års jernvägsundersökningskomité föreslagna, har en längd af 10 mil 23,000 löt, och är beräknad kosta 10,519,866 R:dr.
Den är således 9,276 fot längre, och 1,250,134
R:dr billigare än den nya linien ; men om samma beräkningsgrund för rörelsemateriel och för sidolutningarna skulle å den äldre linien iakttagas, som vid kostnadsförslagets uppgörande för den nya linien blifvit tillämpade, så skulle anläggningskostnaden för den äldre linien blifva större än den för den nya linien beräknade, och enligt verkställd omarbetning af det äldre kostnadsförslaget efter samma grunder som de för det nyare uppgå till 12,230,000 R:dr.
Då nu å den äldre linien stigningar af 1: 80 derjemte förefinnas af en sammanräknad längd af icke mindre än 2 mil 11,400 fot samt kurvor med mindre radie än 2,000 fot af tillsammans 16,151 fots längd, så inses, att den nya linien har i hög grad afsevärda fördelar framför den äldre, då man derigenom, jemte förminskning af väglängden och med fördelaktigare kurvor, kunnat undvika branta stigningar af 1: 80, hvilket lutningsförhållande icke förekommer på något annat ställe af de redan utförda eller under arbete varande stambanorna, och som derföre alltid skulle verkat menligt särdeles på den blifvande gods - Kongl.
N:o 47. i 7 godstrafiken, emedan lika tunga godståg icke kunnat passera deröfver med samma dragkraft, som å de öfriga stambanorna.
De båda alternativa rigtningarna för nordvestra stambanans anläggning mellan Christinehamn och Arvika, öfver hvilkas relativa fördelar i tekniskt hänseende
Styrelsen nu är i tillfälle att afgifva sitt underdåniga yttrande, äro således de båda sednast undersökta, nemligen den från Christinehamn till Arvika öfver södra Frykarnas vattendrag vid Nilsbysundet och den mellan nämnde ändpunkter öfver Carlstad föreslagna.
Båda dessa alternativ äro med samma noggrannhet och tillförlitlighet undersökta samt till anläggningskostnad beräknade efter samma grunder.
Det förstnämnda alternativet, som lör korthetens skull må kallas Nilsby linien, utgör i längd 10 mil 21,584 fot och är beräknad kosta 12,920,000 R:dr, och det sistnämnda alternativet, som må kallas Carlstad-linien, är 10 mi I 13,724 fot och är i anläggningskostnad beräknad till 11,770,000 R:dr.
Carlstadlinien har således fördelen af 7,860 fot kortare våglängd och 1,150,000 R:dr mindre anläggningskostnad.
För att underlätta jemförelse!] mellan de båda alternativen, jernvägsliniernas lutnings- och krökningsförhällanden, är bifogade tablå (Bd.
A) upprättad, hvarå båda liniernas lutningar äfvensom derå förekommande kurvor, finnas upptagna såväl till storlek och längd, som i procent (med uteslutande af bråkdelar deraf) af hela våglängden.
Det synes häraf alt Nilsbylinien har 1 mil 2,613 fot eller 10 procent af hela våglängden i stigningar af 1: 100, och 17,360 fot, eller 4 procent af hela väglängden i stigningar af 1: 150 mer än Carlstadlinien; alt båda linierna förhålla sig lika hvad längden af stigningarne af 1: 200 beträffar; att Carlstadlinien har 1 procent längre stigningar af 1: 300 och 5 procent längre stigningar af 1: 400 än Nilsbylinien; samt att denna sednare har endast 2 mil 21,584 fot, eller 28 procent af hela sin längd, horisontal, då deremot Carlstadlinien har 3 mil 20,994 fot, eller 35 procent af sin längd, horisontal.
Hvad kurvorna beträffar, synes det att Nilsbylinien har en sammanräknad längd af 7,864 fot, eller 2 procent af sin längd, kurvor af 2,000 löts radie; 4,920 fot, eller 1 procent, i kurvor af 2,500 fots radie; 5,476 fot, eller 1 procent, i kurvor af 3,500 fots radie; och 10,070 fot, eller 3 procent i kurvor af 4,000 fots radie mer än Carlstadlinien har i procent af sin längd, samt att denna sistnämnda linien har en större längd i kurvor af större radie än 4,000 fot än den förra linien, äfvensom att sammanräknade längden af rak bana å båda alternativen är i det närmaste densamma, och skiljer sig på omkring 1 procent, som den är mindre på Carlstadlinien.
Carlstadlinien företer således gynsammare lutnings- och krökningsförhållanden än Nilsbylinien.
Bih. till il.
Prof, 1865 & 1866. 1 Sami. 1 A/d. 2 Hand. 1 Haft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
Betraktar man derföre dessa båda alternativ endast såsom förbindelser emellan de på ömse sidor om deras ändpunkter tillstötande stambanorna, och icke fäster afseende på den större eller mindre lokaltrafik de deremellan kunna framkalla, eller den större eller mindre rörelse, som de kunna tillföra stambanorna på ömse sidor om anslutningspunkterna, så eger Carlstadlinien, enligt hvad ofvanför är visadt, såsom den kortaste och till anläggningskostnad billigaste samt i afseende på lutningar och krökningar fördelaktigaste, företrädet framför Nilsbylinien.
Men åt detta företräde bör, enligt Styrelsens underdåniga förmenande, icke tillerkännas ett afgörande inflytande på valet af ettdera af dessa alternativ, enär, såsom ofvanföre är visadt, (’ai Istadliniens egentliga företräde inskränker sig till en besparing i våglängd af 7,860 fot och i anläggningskostnad af 1,150,000
R:dr elier endast nära 10 procent af hela kostnaden, samt i fördelaktigare lutnings- och krök* ningsförhållanden, och således icke är af så öfvervägande art, att det ju icke skulle kunna mer än motvägas eller ersättas af det större gagn för den kringliggande trakten och den ökade trafik för de öfriga stambanorna, som del andra alternativet möjligen skulle genom ett fördelaktigare läge kunna framkalla, ett förhållande, som Styrelsen icke tilltror sig med visshet kunna bedöma.
Betraktar man de båda alternativens relativa läge inom provinsen Wermland, så synes att Carlstadlinien på sträckningen mellan Christinehamn och Carlstad, eller på 3f mil längd, följer helt nära stranden af Wenern och att linien från Carlstad till närheten af Harsäter, hvarest den berör Frykarnas vattendrag, således ej långt från föreningspunkten med Nilsbylinien, följer parallelt och helt nära den redan befintliga kombinerade jernvägs- och vattenkommunikationen mellan Nedra Fryken och Carlstad.
Den kan således icke på den första tredjedelen al sin längd påräkna någon trafik från mer än en sida, och den har på de derpå följande 2£ milen att täfla med en redan befintlig kommunikationsled.
Nilsbylinien, som sträcker sig mera genom det inre af landet, kan till följd deraf påräkna trafik från båda sidor utmed hela sin längd och blifva af större gagn för bergslagsorten, som den närmare berör.
Den är derjemte bättre belägen för anslutandet af en bibana från Filipstad, hvarigenom en för bergshandteringen särdeles nyttig och af årstiderna oberoende förbindelse mellan nämnde bergslag och det vestra skogsproducerande Wermland skulle kunna åstadkommas.
Den skär derjemte Klarelfveu nedanför fallen vid Dejelorsen, hvarifrån elfven är segelbar till Wenern, samt följer utmed nämnda eif ofvanför nyssnämnda fall, hvarifrån elfven är segelbar till Munkforsen, hvarigenom denna kommunikationsled äfveu kommer i förbindelse med stambanan, hvilket för skogsafverkningen är al icke ringa vigt, särdeles som erfarenheten på de redan trafikerade stambanorna visat, att skogsprodukter till de nu gällande fraktpris med fördel föras ganska lång väg, ända till 20 å 50 mil, på jernbana, om de derpå nå exportorten utan vidare Kongl.
19 omlastningar och sjötransporter, hvilket förhållande man vid uppgörandet af systemet för landets stambanor icke ansåg sig med visshet böra antaga.
Nilsbyiinien berör deremot icke omedelbart Carlstad, men kommer genom Klarelfven i förbindelse dermed såväl vid den punkt nedanför fallen vid Dejefors, hvarest den skär Klarelfven, som vid Nilsbysundef, hvarest den öfvergår Frvkarnas vattendrag, hvilka genom Jernvägar äro kombinerade med Klarelfven.
Utförandet af nordvestra stambanan mellan Christinehamn och Arvika elter bvilketdera af dessa i underdånighet föreslagna alternativ som helst erfordrar högst betydliga arbeten, hvilket den beräknade anläggningskostnaden, som för Carlstad - linien uppgår till 1,133,777 R:dr och för Nilsbyiinien tili 1,218,919 H:dr per mil, eller vida mer än en lika längd af de hittills utförda stambanorna kostat, tydligen angifver.
Å den för båda alternativen gemensamma delen från föreningspunkten till Arvika förekomma stora terrängsvårigheter, hvaribland en tunnel i närheten af sjön Rinnen af 1,830 fots längd och bankfyllningen öfver sjön Wermelens norra ända, som uppgår lill en qvantitet af 23,383 kubikstänger eller 117,332 kubikfamnar, hvaremot båda alternativen å de tvänne första milen från Christinehamn öfvergå en särdeles jemn terräng.
Å Nilsbyiinien förekommer dessutom mellan sjöarna Wisten och Fryken en tunnelsprängning af icke mindre än 4,110 fots längd, och sorn detta arbete icke kan utöfver en viss grad påskyndas, erfordrar fullbordandet deraf en tid af 3£ å 3f år.
De öfriga arbetena, ehuru betydliga, anser Styrelsen dock kunna verkställas under loppet af tre år på bvilketdera af de båda alternativen som helst, som till utförande kan ifrågakomma, under förutsättning att ej någon del af det första arbetsårets sommar går för arbetet förlorad.
För detta ändamål erfordras att den beräknade kostnadssumman fördelas att utgå på tre år och på det sätt, att första årets anslagssumma bestämmes till en tredjedel, andra årets lili hälften och tredje årets till sjettedelen af hela summan, samt att, om omständigheterna dertill skulle föranleda, första årets anslag förökas med 500,000 R:dr i afräkning på det tredje årets anslag.
Då den Norska jernvägen från Christiania redan i början af nästa månad blifver utsträckt till riksgränsen och samtidigt dermed till den närmast derintill på Svenska sidan belägna Charlottenbergs station, samt då nordvestra stambanan från Laxå till Christinehamn under nästa år blifver fullbordad, så skulle, under förutsättning att ingen del af nästkommande års sommar går genom för arbetet erforderliga förberedande åtgärder för sjelfva arbetet förlorad, hela den nordvestra stambanan, hvarigenom de förenade rikenas båda hufvudstäder komma i en oafbruten jernvägsförbindelse med hvarandra, kunna vara fullbordad år 1868, eller, med hänsyn till den ofvanomförmälda tunneln å Nilsbyiinien, sednast under loppet af år 1869; 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 47. och enär afståndet mellan Christinehamn och Charlottenbergs station utgör 16£ mil, som för kommunikationen med Norge måste på landsväg tillryggaläggas, skulle under tiden nämnda förbindelse med grannriket kunna icke obetydligt underlättas genom stambanans utsträckning till Arvika, hvarifrån afståndet på landsväg till Christinehamn endast är 12| mil, och derigenom att jernvägsarbetena mellan Charlottenberg och Arvika genom det dertill af Rikets sednast församlade
Ständer anvisade förskottsanslag af omkring 1,000,000 R:dr blifvit förberedda, skulle, under förutsättning att icke alltför ogynnsamma väderleksförhållanden inträffa, nämnda jernväg kunna fullbordas under loppet af nästa år, ifall beslut derom fattas före innevarande ars utgång, på det att dertill erforderliga railer och sleepers målte under vintern kunna anskaffas, för att vid första vårdag vara att tillgå samt de större sprängningsarbetena under vinterns lopp oafbrutet fortsättas.
Denna handels snara fullbordan skulle derjemte i icke ringa grad befrämja jernvägsbyggnadsarbetena mellan Arvika och Christinehamn genom den lättnad i transporter och genom den utväg att äfven öfver Christiania erhålla railer och andra effekter, som derigenom bereddes äfven från denna sida.
Då det genom förnyade noggranna undersökningar lyckats utleta en ny fördelaktigare och något mindre kostsam linie, än den äldre, anser Styrelsen i underdånighet, att den för stambanan mellan Arvika och riksgränsen beräknade kostnad af 3,893,998
R:dr äfven skall blifva tillräcklig för arbetets utförande, ifall ej något afdrag derå göres för de beräknade expropriationskostnaderna eller för de redan för detta ändamål, då frågan om förändring af liniens rigtning genom Gunnarskogs socken uppstod, utlofvade frivilliga bidrag, uppgående, enligt den i Styrelsens underdåniga skrifvelse af den 14 December 1863 derom gjorda anmälan, till 18 tunnland jord samt i dels kontanter och dels materialier till tillsammans 8,104 R:dr; och anser Styrelsen för sin underdåniga del, att några ytterligare erbjudanden af fri jord eller bidrag till jordinlösen från menigheternas sida icke, såsom ganska ovissa, böra tagas i beräkning.
Styrelsen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormäg-tigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj.-ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte Carl G.
Beijer, Stockholm den 3 Oktober 1865.
Rudolf Cronstedt.
St Sformägtigste, AUernådigste Konung!
Sedon Wermlonds läns år 1864 församlade landsting, med föranledande af en utaf Bergmästaren A.
Sjögren til! landstinget ingifven motion i fråga om nordvestra stambanans sträckning genom Wermland från Christinehamn till Arvika, dels beslutat hos Eders Kongl.
Maj:t anhålla att, i sammanhang med den af Eders Kongl. Maj:t anbefallda undersökningen angående den vid sistlidne riksdag ifrågasatta nordligare sträckningen af nämnda stambana, fullständig undersökning rörande sträckningen för bibanor från stambanan till Carlstad och till Filipstad jemväl måtte företagas, hvarom sedermera gjord underdåning ansökning likväl blifvit afslagen, dels ock åt en af fem personer sammansatt komité uppdragit att, med ledning af de dessförinnan verkställda undersökningarnes resultater, för detta års landsting framlägga en i möjligaste måtto fullständig utredning af frågan, utvisande å ömse sidor de lördelar och olägenheter, som berörda stambanas bägge ifrågastäilda sträckningar, nemligen öfver Carlstad samt öfver Norum och Nilsby, kunde finnas medföra; så och efter det komiterade, af hvilka de två ledamöter, som uttalat sig för Carlstad-linien, icke undertecknat det i ämnet utarbetade betänkande, hvilket i stället underskrifvits af två inkallade suppleanter, till detta års landsting inkommit med berörda betänkande, samt frågan derstädes utgjort föremål för öfverläggningar, har landstinget, efter föregången omröstning, med trettiofyra röster emot tjuguåtta, uttalat sig för den åsigt, att den nordliga linien öfver Norum och Nilsby, i synnerhet om en bibana från Norum till Filipstad kommer till stånd, är för provinsen den fördelaktigaste sträckningen af ifrågavarande stambana.
Då Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande härjemte i underdånighet öfverlemnar landstingets rörande omförmälda ärende till Eders Kongl. Maj:t ställda skrifvelse, med dertill hörande bilagor, får Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, som det torde åligga att jemväl yttra sin åsigt i denna för provinsens framtida utveckling särdeles vigtiga fråga, till en början kasta en återblick på hvad i ämnet redan förekommit och de grunder, som i afseende på stambanornas anläggning hittills vunnit erkännande och tillämpning.
Sedan Eders Kongl. Maj:l år 1852 åt dåvarande Chefen för Topografiska korpsen, General-löjtnanten Akrell, uppdragit att, efter anställda forskningar och undersökningar, afgifva yttrande och förslag rörande ett systematiskt bestämmande af 22 Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 47. hufvud- eller stamlinier för jernvägsanläggningar inom riket, underställde Generallöjtnanten Akrell Eders Kongi.
Maj:ts nådiga pröfning ett preliminärt utkast, antydande den rigtning i allmänhet, hvaruti stamlinierna bordo sträcka sig i ett framtida jeruvägssystem för södra och mellersta delarne af riket, hvarvid han, jemte förmälan att, enligt hans åsigt, banorna borde företrädesvis dragas genom de inre delarne af landet, hvilka isynnerhet och mer än kustorterne vore i behof af lättare kommunikationsanstalter, och hvarigenom stambanorna blefve i stånd att från båda sidor upptaga de grenbanor, som från kringliggande orter med dem söka förbindelser, föreslog att jernbanan genom Wermland skulle få sin sträckning öfver Björneborgs bruk till Christinehamn samt vidare förbi Carlstad genom Arvika till Norge.
Den sedermera år 1855 i nåder tillsatta jernvägskomité, likasom Öfversten, Friherre