Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Köparen, anmäle sig med detta, jemte Gravations-bevis, hos Domstolens Ordförande i den ort, der Fastigheten är belägen, och Ordföranden ege, att genom anslag å Rättens dörr och Kungörelse, hvilken, genom Köparens försorg, bör 3'.ne gånger införas i Allmänna Tidningame, kalla och förelägga de - Inteckr.ingshafvare, som antingen alldeles intet ' ellet endast till någon del fått sine Inteckningar utur köpeskillingen guldne, alt, i Stad inom en månad från den dag, kungörelsen i Tidningarne sista gången finnes införd, och å Landet vid det ting, som först infaller, sedan en månad från sista Kungörelse-dagen förflutit, hos Dornstoten anmäla, huruvida emot deras Inteckningars dödande kan vara något att påminna; åliggande Domaren, ehvad Inteckningshafvarne då begagna rättigheten, att varda hörde eller icke, och jemväl utan hinder deraf, att Original-Intéckoings-handlingarne icke uppvisas, angående Inteckningarnes dödande sig utlåta.
Ständer framhärda etc. iil Unéiräåniga Skrif retur, N:o 3 8 5.
Ut »kat tets Memorial till Riksens Ständer, med öfverlemnande af nytt förslag till underd, Skrifvelse, rörande ytterligare understöd för Nybyggare i de Norra Provincerne, Sedan Expeditions-Utskottet, i öfveren«stammel»e med Riksens Höglofl.
Bevill. nings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie.
Utskotts, af 3tne Riks Stånd bifallne, Betänkande N:o 443., angående ytterligare understöd för Nybyggare i de Narra Provincerne, uppsatt förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i ämnet, hvilket förslag jemväl blifvit af samteltge Riks-Stånden gndkändt; så har ett utaf förbemäldte 3;ne Utskott gemensamt afgifvet Utlåtande N:o 576, uppå åtskilliga mot deras Betänkande framstalde anmärkningar, kommit Expeditions-Utskottet till. handa; Och sorn detta utlåtande, hvilket numera äfven är af samtlige Riks-Stånden gilladt, innehålla 2:ne, på grund af anmärkningarne, projecterade tillägg och förändringar i redactionen af Rik tens Ständers ifrågavarande underd. skrifvelse, får Expeditions-Utskottet alltså, i enlighet dermed, til! Riksens Höglofl.
Ständer förnyadt förslag till samm* Skrifvelse vördsameligeu öfverlemna.
Stockholm den ag November 1823- UndtrJäniga Skir/velser.
N:o 3gf).
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d» 8 Dec. 1823.
Preste-Ståndet d. 8 _ — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d.ro — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Ytterligare understöd för Nybyggen i de Norra Provincerna. S. A. K. H os Riksens
Ständer har fråga förekommit om otillräckligheten af de hittills vidtagne anstalter, till befordrande af odling och folkökning uti Rikets Norra Provincer; i anledning hvaraf åtskilliga förslag, till befrämjande af detta ändamål, blifvit framstalde.
Vid handläggning af detta ärende, hafva Riksens Ständer inhemta!: att Nybyggare å Kronans jord i allmänhet, jemte det de tillgodonjuta så kallade frihets-år, få, de två första åren, af Kronan uppbära två tunnor god och strid Råg, samt äro, i 15 års tid, befriade från aila utskylder och besvär, af hvad namn de vara må, så till Kronan, som till Presterskapet och audre, likväl med undantag af den Allmänna Bevill-, ningen; att dessutom den Nybyggare, som eger flere, än 4 barn, alla Under 15 års ålder, undfår för hvartdera utöfver nämnde antal en half tunna strid Säd, till dess det yngsta uppnått 6 ärs ålder; samt att hv .r och en, som i Vesterceh Norrbotten»
Län åslundar att å Kronans jord Underdåniga Skrifvelseri upptaga Nybyggen, ej allenast liar att påräkna,' jemte omförmälde förmåner, i s'ället för 4 tunnor Råg, 6 tunnor Korn, hvilka på en tid af högst 3 år utdelas med a tun»ort årligen, utan äfven efter fri hets-årens förlopp, utan erläggande af någon lösen, genast erhålla Skatteköp å Nybygget.
Ehuru det häraf skulle synas som, genom de vid odlings-företag i de Norra Provincerne fästade större förmåner, vöre behörigen sörjdt för denna vigtiga angelägenhet, hafva likväl Riksens Ständer insett, att ändemålet icke på så-» dant sätt kan vinnas, enär ej allenast Climatets hårdhet och det deraf uppkommande äfventyret af täta missväxter afskräcka från dylika odiings-företag och göra framgången deraf osäker, utan äfven Nybyggarens uiskylder, hvilka bestämmas efter samma grunder, som i andra af Naturen mera gynnade orter, måste for honom blifva mera betungande; Och erfarenheten bär afven visat, att då ett Nybygge ej blifvit öfvergifven Nybyggaren likväl saknat förmåga, att förbättra detsamma, hvilket förhållande jemväl vitsordas af de Fem-års-berättelser, £. K.
Mus Befallningshafvande i Vesterbottens och Vester» Norrlands Eän senast afgifvit, och hvarutinnan förmäies, att ”Nybyggena draga med moda "deras skatt, och skola förr eller senare bringas *'i ödesmål."
På grund af dessa omständigheter och då det icke betvifla* kan, att Norrlands skogar och ödemarker, der för närvarande en gles befolkning och ett hardt Climaf försvåra den första odlingen, skulle kunna, medelst tjenliga »tgär - Underdåniga Skrifvclser. 345 der, i en icke aflägsen framtid, försättas i bättre skick, hvaraf åter betydliga förmåner skulle tillflyta Staten; hafva Riksens Ständer altså ansett
Nybyggarne i dessa orter förtjena en större uppmuntran till deras företag.
För att således undanrödja det hinder för odlingens framgång, som uppstår af en olämplig beskattning och för dryga utskylder, hafva Riksens Ständer dels beslutit, att Krono-Nybyggare uti Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Vesterbottens Vester Norrlands, Norrbottens och Jemtlands Län skola, utom öfrige förmåner, njuta befrielse från skyldigheten, a 11 använda Charta Sigitlata till ansökningar och Resolutioner, rörande Nybyggen på Kronoskogar rich derjemte, under de femton första frihets-åren, vara befriade för sig sjelfve, Hustrur och hemmavarande barn frän all bevillning, efter 1 och 3 Art. i BevillningsFöro>rdningen, dels ock velat i underdånighet anhålla, det E.
K- M. täcktes i afseende på methoden för Skattläggningen af Nybyggen i Norra Orterne, ej allenast i Nåder föreskrifva sådane förändrade grunder, som för ändamålets befrämjande kunna finnas lämplige, utan äfven tillåta att den, genom Kongl. Resolutionen den 6 Martii 1810, Nybyggare i Vesterbottens
Län tillagde förmån, alt viii Nybyggens upptagande erhålla 30 till 35 frihets-år, hvilken lid, om Nybyggaren fullgör sina skyldigheter, kan förlängas ända till 50 år, mätte utsträckas till Nvbyggare i alla de Norra Provincerne; hvarjemte Nyhemmans-åhoer må förunnas att', emot erläggande af 6 års sammanräknad ränta , efter akattläggnings-beloppet få lösa deras Nybyggea 346
Uni t r då ni ga Skrif reiter. till Skatte pcb således förvärfva fullkomlig egande-rätt dertill, dock under det vilkor, att de, genom sådane Skatteköp, förvärfvade Nyhemman ma, i afseende på odlings- och Nybyggnads» »kyldigheterne vara underkastade den föreskrift och tillsyn, som i allmänhet äro stadgade uti Författningarne.
Beträffande understödet 1 Spannemäl, anse Riksens Ständer det skola bidraga till lättnad för Nybyggaren, om det belopp af sex tunnor korn, sorn han, enligt Kongl. Brefvet den 13 Maji 1817, får tillgodonjuta, blefve ökadt till åtta tunnor, att uppbäras under 3 ir, med tre tunnor under hvartdera af de a första åren och två tunnor det sista året; hvarvid likväl E. K.
M. lärer täckas i Nåder förordna, att, sedan Nybyggaren i förut stadgad ordning erhållit första årets bidrag, Krono-betjeningen mitte noga tillso det Nybyggaren fullgjort sine byggnads- och odlings-skyldigheter, innan något ytterligare sådant understöd till honom utlemna».
Slutligen få Riksens Ständer till E. K, M:ts Nådiga godtfinnande hemställa, att, så val ofvanberörde understöd i Spannemäl, som den, uti Kongl. Brefvet den 13 Maji 1817, Nybyggare i Vester- och Norrbottens
Län beviljade rättighet, att, utan lösen, erhålla Skatteköp å deras Nyhemman måtte förunnas alla Nybyggare uti de Norra Orterne i allmänhet, under hvilken benämning Riksens Ständer anse Rikets alla Provincer på Norra sidan om DrI Elfven böra innefattas; och Riksens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrifvilter. 347.
N:o 387, Uppl. o, godk, hos Ridd. o. Ad. d. 8 Dec. 18aV Preste-StåndPt d. lo — Borgare-Ståndet d. 10 —•
— BondeStåndet d. ju — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Allmänna Magazint-lnrät t ningen och dess upplösning. S. A. K.
I anledning så väl af i8ao och 181a årens Re. visions-Berättelser, som af åtskilliga, under loppet af denna Riksdag, väckte Motioner om förändring eller upphäfvande af Allmänna Magazins-Inrättningen, hafva Riksens
Ständer tagit en noggrann kännedom af detta vigtiga ämne i hela dess vidd och dervid, för sin del, stannat i de beslut, hvilka här nedan varda, till E. K. Mits Nådiga pröfning och fastställelse, i underd. anmälde.
Länge och ej utan giltige skäl har klagan deröfver försports, att Allmänna Magazins-Inrättnirtgen, genom sine handels- och undsättningsoperationer, i mer eiler mindre mån förfelat de ändamål, som med Inrättningens tillvarelse egentligen afsågos.
Knappt lärer finnas någon, tom icke redan insett och erkänner, att orsaken härtill, den mS då äfveij vara främjad af särskildte förhållanden, likväl hufvudsakligen igen* 348 Underdåniga Skrifvelser. finnes uti Inrättningens organisation, som hyser fröet till sin egen upplösning.
I vissa fall har Inrättningen alldeles stridiga åligganden att iakttaga, och det är, utan förlust, icke möjligt att, å ena sidan, i upphandlingsväg kunna tillfredsställa säljarens anspråk å en någorlunda skälig betalning för sin vara, sa'mt, å andra sidan, undsättningstagarens fordran, att, genom Statens föranstaltande, bispringas på de förmånligaste vilkor, i synnerhet da i betraktande tages, au drygare omkostnader för aflöning och afskrifningar, transporter och Magazins underhåll m- m. alltid äro förenade med allmänna anstalter, när deremot vid enskildes handels-företag en säkrare beräkning af conjuncturen grundlägger skyndsammare utvägar för afsättning och dermed förknippad besparing i utgifterne, sä att varan med matti i g vinst kan säljas för lindrigare pris.
Det inflytande, Allmänna Magazins-Inrättningens Spannemåls-handel yttrat på dett enskilde rörelsen, talar visserligen icke eller till Inrättningens fördel.
Att täfla med en Inrättning, sorn haft stora fonder till sin disposition, och som, genom behofvet att föryttra sine öfverflödige lager, måst, om äfven till sin skada, begagna alla de afsättnings-tillfällen, som erbudit sig, var ett vågsamt företag.
Också har den enskilde speculationen hos Städernes Handlande, under de senare åren, måst inskränkas endast till uppköp af mindre Sädes-partier, hvilkas snara afsättning, antingen i Staden eller kringliggande nejden , kunnat med visshet påräknas.
Erfarenheten visar, att alla band å den fria täflan, sorn råda bör ejneilan säljare och köpare vid utbyten af varor Underdåniga Skrifvtlser. 349 och deras vardén, blifva mer eller mindre skadliga för det allmänna; och, skulle en oförmodad större brist å en eller annan nödvändighets-artHcel någon gång uppstå, blifver säkerligen Statens mellankommande bistånd alldeles otillräckligt, om alla enskilde handels-förbindelser äro rubbade och satte i overksamhet.
Upprätthållandet af ett skäligt medelvärde å landets egen Spannemåls afkastning vid ymnigare skördar har varit ett bland föremålen för Allmänna MagazinsInrättningens hufvudsakliga åtgärder, och blefvo i sådant afseende ökade anslag, vid 1815 och 1818 årens Riksdagar, beviljade.
Afsigten härmed var otvifvelaktigt god och bör derföre icke klandras; men utgången har ådagalagt, att ringa eller ingen båtnad blifvit Jordbrukaren i det hela beredd, emot de uppoffringar, Staten , genom slika upphandlingars besörjande, fått vidkännas.
Väl uppköptes, åren 1818 och 181g samt före skörden år 1820, utaf Allmänna Magazins-Direciionen i de fleste Provincer inom Riket ansenliga Spannemåls-qvantiteter efter höga pris; men sedan Cassa-tillgångarne härigenom voro medtagne och upphandiingarne i följd deraf inställdes, folio åter prisen nästan till vanvärde, emedan all enskild handel med Säd äfven till det mesta var afstannad; och för en ständigt forisatt Spannemåls upphandling, till prisens bibehållande inom vissa gränsor, skulle, om några goda eller blott medelmåttiga år påfölja hvarandra, med förutsättande alt denna upphandling rättvisligen borde uts-räckas till alla Landsorter, der Jordbrukare egde något öfverskott att sfläta, ingen fond blifva tillräcklig och icke el - 350 Uudtrdånlga Slrifvtlter. ler nödige Magazins-hus *ftl Sädens förvarande kunna anskaffas.
Sedan Allmänna MagazinsInrätmingen, genom ifrågavarande Spantiemåls* Upphandlingar, samlat ansenliga lager, hvilka in* om landet icke kunde omsättas eller försälias, och sädens förskämning dessutom var att befara, i händelse af en längre liggetid i Magazines», alstrades häraf försöket > att utskeppa säd till främmande, vidt aflägsne platser, hvilken ut* skeppning åsamkat Inrättningen ganska känbar* förluster.
Det kan således nu mera sättas utom all tvifvel, att desse upphandlingaatgärder till sin verkan föT landet medfört ojemnförligt »torre skada, än gagn.
För behöfvande* undsättning till utsäde och brödföda har Allmänna MagazinsInrättningen från sine förråd utlerflnat betydlige Sädes-partier; och denne anstalt haT, i anseende till
Landets läge samt tillförene ej sällan inträffade missväxter, stundom varit nödvändig och i flere fall välgörande; Men utom det att undsättnings-prisen, af de orsakef, som förut i underdånighet blifvit anförde, så vida Inrättningen skulle kunna hållas någorlunda skadeslös, alltid varit höga och lör den i behof stadde tryckan. de, har genom ett för vida utsträckt understöd tilläfventyrs stundom den mindre omtänksamme Landtmannen kommit i tillfälle, att åsamka sig »kulder, dem han ej så noga beräknat och se* dermera ej förmitt betala.
Lättheten att blifva med Spatinemåls-lån biträdd har äfven lockat den mindre behöfvande, alt anlita samma utvägar och derhos tninskat hans, i annat fall, nödtvung* m omtanka, att, genom arbete och sparsamhet, kunna skuldfri betrygga sitt nödtorftiga uppehal - TJndttdäniga &trifv*lur> $5* le.
Att pålitlige uppgifter om otterne* verkliga behof vid flere tillfällen saknats, och att Allmänna Magazins-Diréctionen utaf de från E. K.
M:ts Befallningshafvande inkom ne reqvtsitio* ner sett sig föranlåten, att anskaffa och tillhanda hålla vida större undsättnings-förråd, än sorn i Länen åtgått, upplyses af 182o års Revisions Be* rättelse.
Om derföre, i synnerhet åtskillig» mindre bördige Landskap det äfvtfn hädanefter blifver nödigt, att utaf ymniga skördars öfverskott spara tillgångar för möjligen kommande missväxtår; så är det synnerligen magtpaliggande, altför ett slikt ändamåls vinnande bereda enklare och tillika »äkrate utvägar, än de, sorn hittills blifvit vidtagne.
När nu Allmänna Magazins-Inrättningen derjemte, efter hvad Stats-Utskottet hos Riksens Ständer anmält, utaf äldre och senare tillgångar iråkat en högst betydlig brist, och än ytterligare förluster, med hänseende till Inrättningens närvarande ofördelaktiga ställning, med visshet kunna förutses, hafva Riksens Ständer funnit sig föranlåtne besluta, att ej vidare med någre bidrag eller Creti i ti v söka Upprätthålla Allmänna Magazins-Inrättningen , samt tillika hos E. K. M. frambära sin underdåniga önskan om Inrättningens upphäfvande, dervid Riksens Ständer i underdånighet till E. K. Mas
Nådiga ompröfning äfven trott sig böra föreslå följande stadganden: 1:0 Allmänna Magazins-Inrättningens befattning med Kronans Ordinarie Spannemåls-In. trader och deras användande för Arméens samt Flottornes och Staternes behof upphör, och korn - 353 Underdåniga Skrifvelstr, , ma desse Spannemåls-intrader, för innevarande år och framgent, likasom före 1793, au emot» tagas och utdelas i Läns-Magazinen af Kronans tillförordnade Uppbördsman, under tillsyn och vanlig controll af E. K. Mits Befallningshafvande, och disposition af E. K. M:ts och Rikets Stats-Contoir, som å förvaltningen af Stats-Werkets inkomster, i allmänhet eger öfverinseende; och böra Uppbördsmännens redogörelser i föreskrifven ordning ingifväs till Läns-Contoiren, för att, efter föregången revision, intagas uti LandsEöckerne-samt derefter undergå E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Rätts granskning.
Hvad särskildt beträffar Slotts-Magazinet här i Hufvudstaden och det Spannemåfs-upplag , som derstädes insamlas, till bestridande af Garnizonens behof och Stats-Werkets andre utgifter, så synes lämpligast, att nämnde Magazin ställes under StatsContoirets directa förordnande, ined iakttagande •af nödig controll och redovisnings skyldighet inför Kammar.Rätten’ 3:0 För Statens räkning m5 ej någon Spannemalshandel hädanefter bedrifvas, utan bör denna handelsgren oberoende öfverlemnas till den enskildta speculationens omsorger. 3:0
Till afvärjande af brist och nöd, i fall missväxt eller andre olyckshändelser skulle inträffa, föreklå Riksens Ständer, att anläggandet af District-Magaziner i orterne, särdeles i de Norra, der skörden ej sällan misslyckas, må för en eller flere Söcknår, ett eller ' Hére Härader af hvarjfe
Län, allt efter innevanarnes önskan och fria val, på det' kraftigaste uppmuntras och un - Underdåniga Skrifveistr.
Understödjas.
Om sådane Magazi ns-anläggningar molas af Allmänhetens beredvillighet, hvilket Riksens Ständer ej draga i tvifvelsmål , skall obestridligen i nödens stund ett vida större och till ersättningsvilkoren lindrigare understöd kunna de behöfvande meddelas, än Allmänna Magazins-Inrättningen någonsin förmått åstadkomma, och ibland de flere vigtiga fördelar, sora af District - Magazinens inrättande patagligen mäste härflyta, bör äfven lemnäs afseende åt den hufvudsakliga, att Spannemåls-tillgangar finnas samlade i orten, der skyndsam undsättning pafordras, utan att med största svårighet, tidspillan och kostnad, under osäkerhet dessutom förhinder af årstidernes och väglagets beskaffenhet, från. aflägse Sjostäd«r eller hamnar behöfva anskaffas, så att en märkelig besparing, genom förenämnde Magazins-anläggningar i landet, skall vinnas uti forslings-kostnaderne, som i vissa orter å Säden fördubblat undsättnings-priset.
För att lätta verkställigheten af D i*t rict-M agazi ners anläggande, fa Riksens Ständer i underdånighet föreslå, ett, utaf Allmänna Magazins-Inrättningens egande behållningar, då Werket ställes under indragning, må afsättas *tt i förhållande till lianens folkmängd och läge limpadt Låne-anslag för Gefleborgs, Veater-NorrUnds, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens tillika med Stora Kopparbergs- och Wermlands Län, af sammanlagde 60,000 Tunnor, antingen Råg, Korn eller Häfla, allt efter Länens production af olika sädesslag; Och hafva Riksens Ständer, i sammanhang iHaiig till lii±»*SL Pral, tSsJ. lo:^e l 3, *3 354 Undtrdanig* Skrif velstr. härmed, ansett följande allmänna föreskrifter och vilkor böra fästas vid nyssberörde Låne-anslag:
Rättigheten till åtnjutande af Låne-underStöd bör stå öppen för aila, som elert i! äto hugade, så val för sådane Socknar , sorn redan anlagt egne Magazin och hvilkas delegare kunde åstunda, att få dem ytterligare utvidgade, sorn äfven fr de District, hvilka-val insett eller, numera inse nyttan af slike Inrättningar, fastän de hittills saknat medel och utvägar att derom föranstalta; dock bör anmälan om Önskad delaktighet i nämnde understöd hos E. K. -Mits .Befallningshafvande i Länet göras, ju förr dess helre, och sist inom den i October år 18.15.
Beträffande de fordringar, sorn Allmänna Magazins-Inrättningen ännu eger utestående i Jemtland samt de öfrige Norre Länen och hvilla fordringar E. K. M. redan i Nåder xnedgif•vit de skuldsatte, att lills vidare in natura återgälda, dels med hela och dels med *:delar af det låntagne Spannemals-beloppet, tillstyrka Riksens Ständer i underdånighet, att S3mma rättighet ma fortfara och den Säd, som varder återlefvererad, till District-Magazinens bildande, användas, hvilket för inånga bland de skuldsatte skall lända till besparing i de dryga transportkostnader, som nödvändigt skulle uppkomma, om Säden måste återleninas vid samma Krono, förråd, der den blifvit uttagen; Och som Stora Kopparbergs samt "Wermlands
Län i det närmaste kunna anses ställde i samma predicament med de Norra Länen, vore äfven billigt , att desse tvanne
Län för sine Spanneinåh-skulders godtgörande få tillgodonjuta enahanda vilkor, soHij Undtrditiiga med särskildt undantag för Jemtland, blifvit tifli öfrige Norra Länen förunnade, tivad derefter angåc fördelningen it Förrberorde Låne-anslag inom Länen och Districten , torde den ordning dervid böra följas, att, sedan tiden, inom hvilken anmälan om Lånens erhållande bör ske, tillÖndalupit, E. K.
Mits .Befallningshafvande, hvar för sitt
Län, får sig uppdraget, att hos E. K. M. i underdånighet, ej allenast inkomma med uppgift å det Spannemåls-belopp, som för hela Länet erfordras, utan ock derjemte inberätta livad, som till rättelse och iakttagande vid fördelningen i en eller annan måtto kan bidraga, hvarafter E. K. M., med fästadt Nådigt afseende, sa väl å anslags-ti 1 Igångarne och ved#rbö'randes reqvisitioner, som å öfrige förekommande omständigheter, täcktes, till Lånsökaiidernes efterlefnad, Nådigt förordnande meddela.
Någon ränta ellet uppgäld beräknas »j å meranärnnde Spänne» mais- Lån, och lemna* dessutom anstånd med å» terbetalningen , hvilken »lock ovägerligen bör fullgöras inom Tio års forlopp med en tiondedel ärligen af primitiva lånet ; Låntagarne likväl öppet , att på kortare tid , än nu blifvit be»tamd, afbörda sig betalnings-skyldigheten, i dea händelse de dertill finna sig benägne.
Afbetalningen får verkställas, antingen med penningar till Lännels Ränteri, efter det löpande årets mar. kegång, eller ock med
Säd in natura till närmast belägne K rono-Magazin , der Kronans heliäUue
Spannemals räntor etter för fattningarhe i.flefvere-, ras, hvuvid anrnärkes, att af matningen i båda desae fall bor ombesoijis i • ■ 'hv . < ; s slut, så vida icke en härdare luusvixt olyckligtvii 5^6 17nJerJSniga Skrif velter. skulle hemsöka ett eller annat District, i hvilken händelse uppskof för det löpande årets inbetalning må medgifvas till nästa termin; men längre dröjsmål eller uppehåll med årliga inbe* tal ningen får ej i något fall ega rum; börandes till Statens säkerhet alla Magazins-delegarne samfäldt ikläda sig ansvarighet för Låne-beloppets och deta förfallne afbelainingars ovilIkorliga fullgörande å här ofvan föreskrefne terminer.
Låne-anslagen till fond för de blifvande DistrictMagazirien utlemnes af Allmänna Magazins-Inlättningens qvarvarande behållningar uti fullgod vara, och lara District-Magazinens delegare ej underlåta att, genom omsättning och återlefverering af egen sädes-production, alltid hålla lagret, ej allenast oskadadt, utan ock användbart för påkommande utsädes-behof.
De medel, som inflyta till Länens Eänterier, då spartnemåls-lånerx godtgöras med penningar efter Markegången, böra derifrån getiast öfversändas till d«n styrelse, hvars åliggande blifver att besörja utredningen af Allmänna Magazins-Inrättningens skulder och fordringar, och eger äfven samma styrelse att på förmånligaste sätt disponera om all den Lånesäd, som till Krono-Magazinen in natura' återlemna*.
D istrict-Magazinens förvaltning ställes undertillsyn af nödigt antal
Deputerade, utaf delegarne sins emellan valde, hvilka det tillkom mer att besluta om allt hvad, som rörer uppbörden samt Sädens vård och utlåning, äfvensom anskaffandet af tjeniiga förrådshus, der sådane icke redan finnas uppförde, och skall det åligga förenämnde Deputerade, att hos E- K. Mits Befallningshafvande föreslå visse reglementariske stadgan - U/lderdaniga Skrif v tlser.
157 flen till efterföljd vid Magazins-förvaltuingen, och sadant med iakttagande af de skiljaktiga åtgärder, som af ovanligare locai-förhållanden kunna pakalias; hvarefter E. K. Mits Befall ningshatvande, jemte underd. utlåtande i ämnet, öfverlemnar desse project-reglementen till E. K. Mits Nådiga fastställelse; beroende det på E. K.
MhsNådiga pröfning, huruvida ett och samma Reglemente kan anses lämpligt för flere District, eller om någre förändringar i särskildta fall kunna anses vara af nöden.
Arrendatorer af andras egendomar må ej tillåtas, att deltaga nti District - Magazinen , med mindre jordegaren dertill lemnar sitt samtycke; hvilken föreskrift har afseende derpå att alla rättigheter och skyldigheter, rörande delaktigheten uti District-upplagen, städse böra för ordnings och säkerhets skull åtfölja egendomen, och ej någon viss person.
Om Boställs-innehafvare, lika med