Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nämnden höjde ersättningsbeloppet utöfver hvad ersättningstagande yrkat, gälle ej eller beslutet för mera än äskadt varit, så vida ej jord eller lägenhet, sorn afstås skall, är besvärad med inteckning, öfverstigande den fordrade summan; i hvilket fall Nämnden må, utan afseende på ersättningstagandes anspråk, utsätta löseskillingen så högt, som den finnes, enligt här ofvan stadgade grunder, böra uppgå. § 24.
Lösen för jord eller lägenhet, som afstås skall, så ock ersättning för intrång, hvilken skall på en gäng utgå eller blifvit beräknad för sjelfva anläggningen, vare den, som jordens eller lägenhetens begagnande yrkat, skyldig att till ersättningstaganden utgifva inom den för jordens eller lägenhetens af stående eller upplåtands stadgade tid, eller, om ersättningsbeloppet derförinnan ej hunnit bestämmas, inom tre månader efter det sådan bestämmelse skett.
För betalning af årlig afgift, sätte llätten ut tid, der parterne ej åsämjas.
Hår ej öfverenskommelse om ersättning träffats eller Nämnden sitt beslut meddelat inom den tid, dä jorden eller lägenheten afstås eller upplåtas bör, må sådant ej hindra arbetets företagande, derest sökanden hos Konungens Befallningshafvande ställer full borgen f ör lösnings- eller ersättningsbeloppet samt för kostnad och skada.
Ar jord eller lägenhet, som afstås skall, intecknad, varde ersättningsbeloppet derför inom den för dess utgifvande här ofvan stadgade tid nedsatt i Ränteriet hos Konungens Befallningshafvande, som kungör sådant Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, N:o 73. 5 vederbörande crsättningstagande och inteckningsegare, samt liqvid dem emellan sedermera i laga ordning uppgör.
Finnes härvid ersättningsbeloppet vara fastställdt genom öfverenskommelse emellan den crsättningstagande och den, som ersättningen gifvit, och förmenar inteckningsegaren värdet hafva blifvit för lågt beräknadt, vare denne berättigad att, der ej full liqvid för hans fordran honom lemnäs, äska jordens uppskattning af Nämnd i den ordning förut i denna lag är vordet stadgadt; dock gånge beslutet om jordens afträdande icke dessinindre i verkställighet.
Sådan talan, som efter 21 och 22 §§ föras
Iean, må ej eller utgöra hinder för vederbörande att, sedan ersättningsbeloppet blifvit inom stadgad tid erlagdt eller nedsatt, jorden eller lägenheten tillträda eller begagna.
Fördröjes utöfver nämnde tid betalningen; då skall, i händelse någon till ersättningen berättigad det yrkar, frågan om jordens eller lägenhetens afstående eller begagnande, så vidt på hans rätt inverkar, vara förfallen och ankomma på ny pröfning.
Datum ut'supra.
() Kongl.
Utdrag af Protokollet öfver Justitia;-Ärenden, hållet uti Kongl.
Maj:ts Högste Domstol, rl horsdagen den 9 Mars 1854.
Närvarande: Justitise-Råden Engelhart, Nordenstolpe, Grefve Snoilsky, Qviding, Hoffstedt, Gyllenhammar, Qvensel Oell föredrog härefter tillförordnade Revisions-Sekreteraren Berg i undånighét: l:o. i Ett i Justitiai-Stats-Expeditionen upprättadt förslag till ändring i Förordningen den 20 November 1845, om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof; hvaröfver Kongl. Majit, jemlikt note ur protokollet öfver JustitiajDepartements-Ärender, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet den 25 sistlidne Februari, för framställning af nådig proposition till Rikets Ständer i den ordning, 87 § Regerings-Formen föreskrifver, om Författning i ämnet, infordrat Högste
Domstolens utlåtande; varande det upprättade förslaget i afskrift detta protokoll bilagdt.
I enlighet med hvad Högste Domstolen den 25 September 1851, vid då förehafd granskning af Rikets Ständers förslag i likartad fråga med den nu förevarande, yttrat, ansågo Högste
Domstolens fleste ledamöter, att då last, men eller intrång, som egare till jord eller lägenhet kunde finnas skyldig att derå för anläggande af elektrisk telegraf-inrättning fördraga, komme att fortfara en längre eller obestämd tid eller för alltid, borde ersättningen, der sådan egde ruin, ovilkorligen och ehvad den bestämdes genom öfverenskommelse emellan parterne eller af särskild Nämnd, utgå genom årligt skadestånd icke allenast till den, som, då intrånget toge sin början, egde jorden eller lägenheten, utan äfven till sedermera blifne egare dertill, så länge intrånget fortfor; i följd hvaraf bemälde Ledamöter, hvilka icke funno förslaget i öfrigt föranleda till anmärkning, hemställde att ett stadgande i nämnde syftning måtte i författningen intagas.
Justitie-Rådet
Qvensel åter förklarade sig, för sin del, icke finna skäl till någon anmärkning emot ifrågavarande förslag.
Ex Protocollo Sv. P- Ekstrand.
Proposition, \:o 73. 7 Utdrag af Protokollet öfver dus ti liw-
Degar tern en is- Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Iiådet å Stockholms Slott den ö April 1854.
Hans Excellens, Justitiaj-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Rädcn: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, IVallens teen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe, Justitise-Räden:
Iggeström, t Qvensel.
Sedan Högste Domstolen, enligt hvad dess protokoll den 9 nästlidne Mars utvisar, afgifvit det underdåniga yttrande, sorn Kongl .Majit den 25 nästförutgångne Februari äskat, i anledning af ett i Justitise-Stats-Expeditionen uppgjordt förslag till ändring i Förordningen den 20 November 1845, om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, så anmälde Hans Excellens Herr Justitia1,- Stats-Ministern ånyo berörde lag-förslag, dervid Hans Excellens i underdånighet anförde, att, vid den granskning af förslaget, som i Högste
Domstolen egt rum, dess fleste ledamöter väl i underdånighet hemställt, att stadgas mätte, att, när last, men eller intrång, som genom jords eller lägenhets begagnande, flir utläggning af elektriska telegraftrådar tillskyndas jordens eller lägenhetens egare, komme att fortfara en längre eller obestämd tid, eller för alltid, ersättningen derför, der sådan egde rum, borde ovilkorligen utgå genom årligt skadestånd, så länge intrånget fortfore: men enär föga sannolikt vore, att sä beskaffade telegraf-ledningar skola i Sverige beslutas, angående hvilka genast vid anläggningen kunde med säkerhet bestämmas, att de endast en viss kortare tid skulle för begagnande vidmakthållas, samt, vid sådant förhållande, i händelse den af Högste
Domstolens fleste ledamöter föreslagna grunden för bestämmandet, huruvida ersättningen skulle utgå på en gång eller genom årlig afgäld, vunne obetingadt bifall, säkerligen skulle inträffa, att den jordegaren tillkommande ersättning blefve i de flesta, om ej alla fall utsatt i årligt skadestånd och vid många tillfällen komme att till jordegaren utgå med så ringa belopj», att dess erhållande vöre för honom af foga eller ingen vigt, men verkställandet af liqviden deraf och redovisningen derför skulle tillskynda det allmänna kostnader, öfverstigande sjelfva afgäldens belopp; hvarförutan före - 8 Kongl■ Majus Säd.
Proposition, N:o 74. komme, att, enär den, sorn, då intrånget toge sin början, egde jorden eller lägenheten, måste antagas vara berättigad att jemväl för framtiden eftergifva allt anspråk på ersättning för intrånget, den fördel för sednare jordegare, som genom det inom Högste Domstolen föreslagna, ofvanberörda stadgandet synes asyftadt, icke vore att med säkerhet vid alla tillfällen påräkna, Hans Excellens, på dessa skäl, icke kunde instämma uti ofvanberörde hemställan af Högste
Domstolens flesta ledamöter, utan i underdånighet tillstyrkte, att Kongl. Maj:t måtte täckas utan förändring bifalla det i Justitiae-Stats-Expeditionen uppgjorda, ifrågavarande förslaget; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå tillstyrkan af närvarande Justiti®- Råden och Stats-Rådets öfrige ledamöter, med bifall härtill, förordna, att Nådig Proposition i ämnet skulle till Rikets Ständer aflåtas, sådan den blifvit af Herr Justitiae-Stats-Ministern föreslagen och finnes detta Protokoll bilagd. Ex. Protocollo N- A. Heurlin.
Ank. till Exp. Utsk. den 2 iMaj 1854, kl. 12 m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse af mark från Eskilstuna Kungsladugård till Skolhusbyggnad inom Klosters församling af Nyköpings Län'; Gifven Stockholms Slott den 48 April 4854.
Hos Kongl. Maj:t liar Skolstyrelsen i Klosters Församling af Eskilstuna Pastorat inom Nyköpings
Län i underdånighet anhållit, att, emedan Församlingen, sorn inom den, genom Kongl.
Stadgan angående folkundervisningen i Riket den 8 Juni 1842, föreskrifne tid inrättat fast folkskola, hittills ej kunnat erhålla någon lämplig plats för egen skolhusbyggnad, utan måst af en enskild hemmansegare för skolan hyra en lägenhet, hvars fortfarande tillgänglighet för detta Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 74. 9 detta behof vöre osäker, Kongl. Maj:t måtte härtill i Nåder upplåta en på Eskilstuna Kungsladugårds mark i närheten af Eskilstuna befintlig, stenig och ofruktbar backe, Kapellbacken kallad, af två Tunnelands 11 Kapplands vidd, jemte ett Tunneland derinvid belägen åker, till byggnadsplats för skolhuset och till planteringsland för skole-läraren, att af Klosters Församling tillträdas, när den tid, för hvilken Eskilstuna Kungsladugård nu är utarrenderad, tilländagår, hvilket inträffar den 14 Mars 1862.
Efter att i detta ämne hafva inhemtat vederbörandes underdåniga utlåtanden, har Kongl. Maj:t väl för sin del funnit den af Klosters Församling sålunda framställda begäran förtjena ett billigt afseende, helst, enligt hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet upplyst, otvifvelaktigt vore, att inom Församlingen, som förr eller sednare kommer i behof af egen skolhusbyggnad, ieke någon lämpligare plats än den föreslagna härtill lärer finnas och upplåtelsen af den ifrågasatte jordrymden, hvaraf blott ett Tunneland utgör fruktbar jord, blefve för staten af ringa betydenhet i jemnförelse med den stora fördel, som derigenom åt Klosters Församling skulle beredas; men enär Eskilstuna Kungsladugård, på hvars egor den ifrågaställda marken är belägen, tillhör de Kronan omedelbart förbehållne egendomar, hvilka jemnlikt Regerings-Fcrmens 77:de § ej kunna utan Rikets Ständers samtycke kronan afhändas, samt efter de genom Rikets Ständer föreskrifne grunder skola förvaltas, har Kongl. Majit härmed velat detta ärende till Rikets Ständers pröfning öfverlemna: och föreslår Kongl. Maj:t, att ofvannämnda under Eskilstuna Kungsladugård hörande jordrymd af tillsammans tre Tunneland ellofva Kappland, må från Midfastan år 1862, då det nu gällande arrendekontraktet tilländagår, varda, emot årlig afgäld till Kronan enligt grunderne i Kongl.
Förordningen den 19 December 1827, åt Klosters
Församling för ofvanberörda ändamål upplåten; skolande de denna fråga rörande handlingar tillställas det Utskott, till hvars handläggning målet af Rikets Ständer öfverlemnas.
Datum ut supra, OSCAR. C. 0. Palmstjerna.
Prat. 1853 & 1854. 1 Sami. 1 Afd. 20 Höft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 74.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Maj: t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 18 April 4854.
Hans Excellens, Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärenderna, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhraeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet, Herr Friherre Palmstjerna uppläste i underdånighet till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts förut fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse af mark från Eskilstuna Kungsladugård till Skolhusbyggnad inom Klosters församling af Nyköpings Län.
Majit behagade, jemnlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befalle att, i enlighet dermed, Nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.