Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet beslöt härefter att uti särskildt memorial till Riksens Ständer anmäla dess önskan, att de af Utskottet ingifne memorial rörande förändringar i Rikets Grundlagar jemte de dithörande acter måtte på det allmännas bekostnad varda af trycket utgifna 2.
Ett från det Hedervärda Bondeståndet ankommet memorial med infordrande af Constitutions Utskottets utlåtande öfver det Hedervärda Ståndets Talemans den 8:de sistlme gjorda vägran af proposition på den af Riksdagsmannen Anders Joachimsson i Ståndet väckta motion rörande Kungs-gårdarnes försälljning, företogs till afgjörande; och då Utskottet efter anställd pröfning fann Talmannens åtgärd till alla delar enlig med 56 §.
Reg.-Formen, beslöt Utskottet att uti vördsamt memorial till det Hederv.
Ståndet afgifva det svar, att Utskottet ej funnit sig tillständigt att ingå i någon förklaring öfver Grundlagarna, som för det närvarande kunde bestämma deras förstånd och användning, utan endast sådane, som, innehållande förslag till nya tydligare stadganden, till afgjörande af nästkommande Ständer kunna öfverlemnas.
Utskottet godkände i anledning häraf det project till memorial, som af Secreteraren blifvit uppsatt3.
I sammanhang härmed skulle ett enskildt svar lämnas Riksdagsmannen Wessing uppå till Utskottet ingifne memorial rörande frågan om Kungsgårdarnes försälljning4.
Derefter företogs det af Riksdagsmannen Longberg ingifne och sedan förra plenum på bordet hvilande memorial, hvaruppå Utskottet beslöt att honom till svar skulle lemnäs6, att Utskottet ej ansåg sig berättigadt göra någon förklaring öfver Grundlagarne, som 1 Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 91 ff. 2 Memorialet tryckt därsammastädes, sid. 166. s Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 155 if. 4 Torde vara det i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815 sid.
229 tryckta svaret.
5 Svaret till Longberg tryckt därstädes, sid. 220. 86 Den 12 Oktober 1810 vid en innevarande Riksdag kunde blifva gällande eller ens leda till att bestämma meningarne om deras rätta förstånd; äfvensom Utskottet ej till pröfning kunde upptaga, hvad förra Riksdags-Beslutet bekräftade, ännu mindre kunde uppte någon original-act, som ej kunde finnas i Utskottets förvar.
Derefter föredrogs ett af Borgmästaren Arsenius till
Utskottet ingifvet memorial rörde rättighet för Konungen att efterskänka det allmännas rätt vid uppbördsmäns balancer: hvilket mål Utskottet ej ansåg höra till dess befattning, och skulle utdrag af protocollet herr Borgmästaren Arsenius meddelas.
Utskottet åtskilljdes kl. 1/2 till 12.
Den 13 Oktober 1810 87 32.
Den 13 Oktober 1810.
Justerat d. 15 October 1815. A. G. Mörner.
Lördagen den 18:de October kl. 1/a till 10 förmiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då alla Ledamöterne utom Herr Assessor Gahn voro närvarande.
Till justering upplästes och godkändes fölljande förslag till svar uppå enskildte personers hos Utskottet väckte frågor, n[em]l. l:o till Herr Assessor Galin-, 2:o Riksdagsmannen Oxelberg; 3:o Herr Prosten Joli. Wijkman; 4:o till densamme; 5:o St [ock] holms Stads Hrr Riksdagsfidlrnägtige; 6:o till Riksdagsmannen Longberg; 7:o till Riksdagsmannen Wessing; 8:o till densamme; 9:o till Herr Häradshöfding Mannerstam; 10:o till Borgmäst.
Arsenius; 1 samt
Utskottets memorial om tryckningen af dess handlingar rör:de Grundlagsförändringarne.
Utskottet åtskilljdes kl. 11 förmiddagen.
1 Memorialen tryckta i Constitutions Utskottets Memorial 1810—1815, sid. 208 ff. 88 Den 15 Oktober 1810 33.
Den 15 Oktober 1810.
Justerat d. 18 October 1810. A. G.
Måndagen den 15:de October kl. 5 eftermiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då ett af Herr Riddarehus-Secreteraren Silverstolpe till Utskottet ingifvet memorial [föredrogs] rörande sättet, som för behandlingen af nu beredde Grundlagsfrågor borde vid nästa Riksdag iagttagas, samt om ändring i 56 § Regeringsformen x. Lades på bordet.
Derefter upplästes till justering de uti Utskottet förda Protocoller för den 3:dje, 5:te, 10:de, 12:te och 13:de October.
x/2 till 7. 1 Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 171 ff. Den 16 Oktober 1810 89 34.
Den 16 Oktober 1810.
Justerat, d. 18 October 1810. A. G. Mörner.
Tisdagen den 16:de October kl. 5 eftermiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då det af Herr Riddarehus-Secreteraren Silverstolpe i går på bordet laggde memorial, hvilket, af en särskild Beredning, bestående af en Ledamot af hvarje Stånd, i dag på förmiddagen blifvit granskadt, nu till afgörande företogs.
Utskottet godkände det af Beredningen författade memorial, hvilket
Utskottet beslöt att till respective Riks-Stånden afgifva, för att, såsom tillägg till de förändringar i Grundlagarne Utskottet redan föreslagit, till nästkommande Ständers sluteliga pröfning och afgörande hänskjutas x.
Derefter upplästes ett project till svar uppå de anmärkningar Herr Grefve Mörner vid Regeringsformen och Riksdags-Ordningen till Utskottets pröfning framställt, hvilket af Utskottet godkändes 2.
Vs till 7. 1 Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 167 ff. 2 Tryckt därsammastädes sid. 237. 90 Den 18 oktober 1810 35.
Justerat d. 18 Odober. A. G. Mörner.
Torsdagen den 18:de October kl. 11 förmiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då till justering upplästes de uti Utskottet förda protocoller för den 8:de, 15:de och 16:de October.
Herr Grefven och Ordföranden yttrade sig härefter: (inseratur)1 hvarefter utskottet åtskilljdes kl. 1/2 12. 1 Ordförandens tal, som bort föreligga såsom bilaga, finnes ej i protokollsbandet.
TILL UTSKOTTETS PROTOKOLL Bilagor 18X0 93 1.
Hofkanslerens skrifvelse vid aflämnande första gången af statsrådsprotokollen.
Örebro d. 8 Aug. 1810.
Högvälborne Herr Grefve, Cabinets Kammarherre, Riddare af Kongl. Nordstjerne
Jag får härmedelst den äran till Herr Grefven öfversända: l:mo. Det uti Justitise ärender etc (samma förteckning å protokollen, som den å sid. 9—10 ofvan upptagne) .'
.... til och med den 28 Junii innevarande år.
Alla de ännu felande protocoller skola, så snart Högloft.
Utskottet det äskar, meddelas.
De hafva ej nu på en gång blifvit aftemnade, i anseende till nödiga upplysningar, som derutur borde hämtas.
Särskilte förteckningar medfölja å alla de protocoller, jag nu har den äran att öfversända1.
Jag torde få anhålla om Herr Grefvens påskrift och quitto på dessa förteckningar, som derefter benäget torde mig återsändas.
Med fullkomlig högaktning Jiar jag den äran vara Högvälborne Herr Gref vens och Kammarherrens ödmjuke tjenare G. ap Wetterstedt.
1 Förteckningarna äro bilagda, men hafva ej ansetts här behöfva åter gifvas. 94 Bilagor 1810 2.
Protokollsutdrag angående infordrande af protokoll i kommandomål.
Utdrag af profocollet, hållet hos Riksens Högloflige Ständers Constitutions Utskott vid Urtima Riksdagen i Orebro den 13 Aug. 1810.
Beslöt Högl.
Utskottet, i stöd af den 105 § i Reg.
Formen, at genom underdånig anmälan hos Hans Kgl. Majit begära del af de protocoll, hörande til Commandomål, hvilka blifvit hållna dels rörande den Vestra Arméens återmarche ifrån Stockholm förlidit år til Norrska gränsen, dels rörande de den 20 sisth Junii i hufvudstaden förefallne o-roliga upträden.
Bilagor 1810 95 3.
Skrifvelse af statsrådet C.
Adlercreutz med öfverlämnande af protokoll i kommandomål.
Högloflige Riksens Ständers Constitutions Utskott har under den 13 dennes beslutit, at hos Kongl. Maij:t i anledning af 105 § i Regeringsformen begära del af de protocoller, hörande till Com mandomål, som angå Västra Arméens uppbrott och återtåg från Stockholm sisth år, samt det i hufvudstaden förefallne upplopp den 20 sisth Junii, i anledning hvaraf Kongl.
Maij:t befalt mig sådant fullgöra.
Jag får till underdånig åtlydnad häraf öfverlemna mit af Kongl. Maij:t i nåder påtecknade underdåniga memorial af den 12 Julii 1809 rörande Vermiäudska Fördelningens af Västra Arméen återtåg till Norrska gräntsen1; men rörande upploppet den 20 Junii innevarande år finnes ej andra protocoller, än et för samma dag samt et för den 10 Julii, då Högsalig Hans Kongl. Höghet Kron Printsens begrafning verkstältes; alla öfrige nådige ordr[e]s, som röra upploppet, har Kongl.
Maij:t täckts munteligen meddela, och finnes i ordresjournalen för hvarje dag införde.
Skulle Högloflige Constitutions Utskottet anse nödigt, desse genom tjänstgörande ÖfverAdjutanten i Stockholm expedierade ordres öfverse, skall journalen infordras med första.
Orebro den 26 Augusti 1810.
C. Adlercreutz
StatsRåd och tjenstgörande General Adjutant för Arméen.
Riksens Ständers Constitutions Utskott.
1 Detta memorial finnes ej bland handlingarna. 96 Bilagor 1810 4.
Handlingar rörande Tryckfrihets Lagen, uppläste uti Högl.
Utskottets lista Beredning1. 2 Arket 1 sidan. 1 § 7 mom.
Huru kan Boktryckare åläggas at upgifva författares namn?
Förvaradt i en sluten sedel anses det icke vara af honom kändt.
— Månne ej: efter domarens åläggande, bör utgå ?
Uraktlåtit at med namnsedel sig förse?
— Månne ej det rätta uttrycket är: eller icke då domaren det äskar, företer en sådan namnsedel &c. En chicaneur kan säga:
Jag har ej uraktlåtit förse mig med namnsedel, jag har bevis deruppå, men jag har råkat förlora honom. 2 sid [an].
Utgifvare af Samlingar är nog obestämdt.
— En utg. af Poetiska samlingar eftertrycker Leopolds bästa arbeten, med förtigande af hans namn, och säger dem vara insända.
Han anses då obrottslig, men är ej Leopolds äganderätt kränkt? 3 sidan. 1 § 11 [morn.] Hvad är utgifning til föryttrande f Hvilken gifver och hvilken vägrar rättighet at i allmänna tidningar kungörelser få införa f Hela detta moment utvidgar så bokhandelsfriheten at någon surveillance deröfver icke blir möjlig.
— Hvartil tjenar då anmälan hos HofCantzler &c.?
4 Arket. 4 § 3 mom.
Hvarför må ej dagblad aflämnas sednare än kl. 6 om morgonen?
— Eller skulle föreskriften ej gälla för aftonblad, om sådana utgåfves?
Månne ej bättre vore at, efter förordnandet at dagblad skulle aflämnas 3 timar före utgifningen, stadgades at aflämnandet icke finge ske förr än kl. 6 om morgonen och icke sednare än kl. — — om aftonen?
1 Såsom ofvan sid.
73 noten anförts, är härefter följande aktstycke skrifvet med Hans Järtas handstil.
Dess ofvanstående öfverskrift utgör i akten särskildt titelblad, skrifvet af annan hand.
Bilagor 1810 97 Sista sidan. 4 § 9 mom.
Bordt kunskap äga.
— Månne ej rättare: kunskap ägt eller bordt äga?
Sid. 5 §L l:o.
Samma Glassfördelning.
Månne detta är nog bestämdt?
Borde ej äfven här sägas, huru många af suppleanterne skulle vara präster, jurister och literatörer? 2:o. Förstås med Ledamot äfven Suppleant ?
Om en sådan (efr- N:r 4L afgår, skall hans ställe genast fyllas?
Räknas
Suppleanterna ibland de väljande Nämdens Ledamöter ? 3:o.
Här omtalas endast den åklagades rättighet at jäva 12 Ledamöter, men längre ned Parternas jäv.
Månne ej, då jäfsrättigheten vidare bestämmes, på detta ställe endast borde i allmänna termer sägas: Parternas rätt at anföra jäf emot Nämdens Ledamöter och at ytterligare, antingen mundteligen eller skrifteligen, sjelfve eller gen[om] Fullmäktige inför Nämnden påståendet utföra och besvara.
Kan åtalad sägas om person, eller endast om handling?
Månne ej i stället för den åtalade, som på flera ställen förekommer, det vore correctare at säga: den tiltalade, den anklagade o. d. m. 4:o. Actor.
Allmänheten fäster vid detta ord vanligen den enda bemärkelsen af offentlig åklagare.
Månne då icke til undanröjande af missförstånd borde här upprepas:
Målsägande eller Åklagare?
Nämdens Ledamöter.
Deribland lära här äfven räknas Supple- (cfr. observ. anter, emedan längre ned säges, at jäf emot desse på samma gång N:r 2). som emot Ordinarie Ledamöterne af Parterne böra anföras?
Månne ej då första gången termen: Nämdens Ledamöter nyttjas, äfven til förklaring deraf borde tilläggas: hvarmed jämväl Suppleanterne förstås, Regeln, at Tryckfrihets Commiténs utlåtande &c. ej må åberopas såsom laga jäf emot dess Ledamöter, är väl allmän och gällande för begge parterna?
Då synes den böra utgöra en egen mening och icke sammanbindas med den om Actors jäfsrättighet genom et hvarvid, som af en oförståndig domare skulle kunna så uttydas, at endast vid Actors jäfspåstående må iakttagas &c. — Månne ej detta Moment kunde sålunda redigeras:
Målsägande eller Åklagare åge först at inför domstolen &c.
Ibland sådana jäf må ej antagas det emot Tryckfrihets Comitéens Ledamöter, al de förut utlåtit sig rörande qvarstad å den åklagade skriften.
Sedan de efter kärandens påstående genom domarens Utslag jäfvades runi &c. — Den anklagade äge då först at an 1 Åsyftar tydligen ett särskildt utlåtande om § 5. 98 Bilagor 1810 mäla de jäf, hvartil han enligt de anförda Lagens rum och den ofvan gifne förklaringen kan finna &c. Åge den åklagade.
Bättre (i anseende til den dubbla bemärkelsen af åge) stånde den anklagade fritt eller något dylikt. 5:o. Skola icke Suppleanterna ingå i Nämnden efter Classfördelningen, så vidt det låter sig göra?
Så at en Präst ersätter en jäfvad Präst ? — 1 annat fall hvilken ordning bör bestämmas för Vallistan?
Röstantalet kan ej antagas såsom ordningsgrund, emedan hälften nämnes af en enda röst, Konungens.
Personlig rang?
Eller lottning?
Det sista vore väl det säkraste til undvikande af förberedd intrigue.
Af hvilken må Vallistan upprättas? 6:0.
Innan målet uptages.
Ar meningen: innan målet uptages af honom?
Men jäfvet kan ej anföras, förr än han til domstolen öfversändt namnförteckning på Nämdens Ledamöter och utsatt dag til deras sammanträde.
Eller menas: innan Målet af Nämden uptages.
Då torde til undanröjande af tvetydighet det böra uttryckas. 8:0.
Edsformulairet förekommer mig nog affecteradt.
— Månne ej den gamla formen har lika mycken kraft och mera värdighet?
Önskningen: måtte din godhet &c. synes vara för långt driven.
Vare din godhet &c. torde vara naturligare. 9:o.
Domstolens befattning, sedan Nämnden afgjort brottets verklighet, torde böra, närmare än här skedt, bestämmas.
— Efter Lag har domaren at förfara vida annorlunda, än efter den särskilda Process som för Tryckfrihets mål nu föreslås. 10:o.
Stämningstid äger ej rum i brottmål. ll:o.
Om författare skall personligen til svars stånda, måste han vara känd och namnsedeln följaktligen, då fråga härom upstår, kunna brytas.
Detta torde böra vidare utredas. 12:o.
Huru erhålles namnsedeln, innan rättegången företages?
Åtminstone synes böra tilläggas: emot författa.
Eller skall stämningen och actionens början hafva skedt vid Stads Rätt, och Hofrätten blott, sedan nämnden pröfvat brottets verklighet, äga at döma til straffet. 13:o. Någon Skrift — någon innom
Riket utkommen skrift torde vara bestämdare. 14:o.
Torde böra nogare öfverses.
Bilagor 1810 99 Oaktadt den föreslagna nya rättegångs ordningen för Tryckfrihets mål synes vara den enda rätta, möta dock vid utförandet deraf många svårigheter.
— Några i hast förekomna frågor må här framställas.
Huru förhålles, om lagliga jäf anföras mot alla eller de fleste Nämndemän?
Författaren af en skrift, som de förklarat brottslig, utgifver en ny, uppfylld af smädelser och beskyllningar mot dem samt af brottsliga uttryck mot Regering, Religion &c. — Denna skrift åklagas och hvarje Nämndens Ledamot är Författarens vederdeloman?
Huru förhålles, om någondera Parten anmäler missnöje emot domstolens Utslag öfver anförda lagliga jäf emot Nämndens Ledamöter ?
Skall Nämdens befattning hvila, tils besvären blifvit af Öfverdomaren pröfvade ?
Eller skall, ifall et jäf af Underrätten afslås, den jäfvade delta i Nämnden, men Hofrätten sedermera godkänner jäfvet, hela Nämdförrättningen annulleras?
Bäst torde vara at första domstolens Utslag i sådant fall ej må kunna öfverklagas.
Hura om någondera parten för laga förfall eller eljest uteblifver, då han kallas til domstolen at anföra jäfven?
Kari, efter underrättelse derom, Justitise Ombudsmannen upskjuta Nämdens redan utsatta sammankomst?
Eller Nämnden sammankommen prorogera sig?
Kan Nämden förklara en skrift så brottslig, at urbota straff derå måste följa, utan at Författaren, känd, fått förklara sig?
— Gåtan ang:de namnsedelns öpnande borde noggrant uplösas.
— Anonymitetens helgd, äfven mot Lagarne, kommer sannolikt at kosta Nationen dess Tryckfrihet. — Skulle ej Nämnden kunna äga at pröfva först, om namnsedeln borde öpnas, och vidare, sedan författaren fått förklara sig, skriftens brottslighet?
— Tvänne frågor kunde sålunda åligga Nämden at besvara: l:o.
Är skriften obrottslig f
Ja uphäfver rättegången.
— Nej medför blott den verkan, at namnsedeln öpnas, och anklagelsen begynner emot den verkeliga svarandeparten.
Författaren förklarar sig vid Domstolen eller inför Nämden, och andra frågan för Nämden blifver:
Är skriften brottslig efter det lagens rum Åklagaren åberopat ?
Denne ordning, som i visst afseende öfverensstämmer med Engelska Jury’s, leder likväl til tidsutdrägt.
Rätteligen borde hvardera frågan afgöras af en särskild Nämd.
Men huru erhålla den enda upsättningen af 48 för kunskap och medborgerlig dygd kända män, som ständigt skola finnas färdige at sammanträda i Hufvud-Staden ?
Kan domstolen, då en uppenbart och groft brottslig skrift åklagas och författaren är känd, genast låta honom i häkte insättas?'
I annat fall kan förekomma, at han undandrager sig straffet, sedan. 100 Bi] agor 1810 Nämnden afgjort brottsligheten?
— Han är ej skyldig at infinna sig inför Nämnden och kan således ej, i stunden af dess pröfning, gripas.
Mera hinner ej den, som efter en hastig genomläsning af de projecterade verkel. förbättringarna af Tryckfrihets Lagen, vårdslöst antecknat ofvanstående anmärkningar, dem han icke själv haft ledighet at pröva.
KONSTITUTIONSUTSKOTTET VID RIKSDAGEN I OREBRO 1812 UTSKOTTETS ALLMANNA PROTOKOLL 1.
Den 27 April 1812.
Justerat d. 30 April 1812. A. G. Mörner.
År 1812 den 27 April kl. 10 sammanträdde Riks[ens] Höglofl.
Ständers Constitutions-Utskott första gången vid nu löpande Urtima Riksmöte i Örebro, hvarvid följande Herrar och Män, enligt] ankomne och upläste protocolls-utdrag, blifvit af Stånden utsedde till Utskottets Ledamöter, nem[ligen]: af Högloft.
Bidderstcapet och Adeln: N:o 54.
Grefve Spens, fullm.:
Grefve Mörner, Adolf Göran, Kam marherre.
» 246.
Friherre Manderström, fullm.: Herr Silverstolpe, A. G., RiddarhusSecreterare. » 336.
Friherre Adlerberg, Carl Gustaf, Envoyé. » 1056.
Herr Schönström, Pehr, Öfverste. » 2153.
Herr Edelcrantz, Öfverintendent.
» 2200.
Herr Hallenstjerna, RegeringsRåd. af Högvördige PresteStåndet: Herrar Bisköpparne Tingstadius, Faxe.
» Doctorerne Wijkman, Falk, Agrell, och Wåhlin. af Vällofl.
Herr Lagmannen och Vice Talmannen J. P. Sandberg. » Borgmästaren And.
Nensén, » Assessorn Carl Arosenius. » Borgmästaren C. TJlr.
Egge. » Borgmästaren Carl Fr.
Norström. och Herr Borgmästaren Jon. Vilberg. n -f I i/in]n TtnndeSfåndet ■ Bengt Svensson från Öster-Göthlands län.
Anders Åberg från Westerbottens län. 106 Den 27 April 1812 Bengt Andersson från Elfsborgs län.
Lars Israelsson från Örebro län.
Pehr Nilsson från Christianstads län, hvilka voro närvarande utom Herr Öfverste Schönström, Doctor Falch, Borgmästaren Norström och Lars Israélsson.
Herr Grefven och Ordföranden öppnade sammankomsten med följande tal: »Högvälborne, Högvördige, Välborne, Högärevördige, Högädle och Hedervärde Ledamöter af Riksens H. Ständers Constitutions Utskott.
För andra gången kallad att intaga detta hedersrum ibland Eder, Mfine] Hferrar], vågar jag i dag anhålla att få åtnjuta samma vänskap och öfverseende, hvarmed jag förra gången blef hedrad.
Det är endast således som igenom Edert ädelmod, M. H., kan ersättas, hvad som brister i min förmåga.
Lycklige att lefva i en tidepunkt, då hos hvarje tänkande icke bör förutsättas annat syftemål än att till Fäderneslandets understöd förena alla krafter, äro vi det icke mindre att igenom en vis regerings bemödanden och Riksens Ständers medverkan finna Fäderneslandet räddat utur de vådor som för 3 år sedan hotade det med en fullkomlig undergång.
Utan tvifvel var Grundlagens snara antagande ett af villkoren för möjligheten af denna räddning; utan tvifvel var det uti liberaliteten af dess stadganden, uti den garantie, som den för framtiden utlofvade, som Nationen skulle finna utsigterne till hopp och ersättning för nödiga upoffringar.
Att bevara denna Grundlags helgd, att bereda dess förbättringar, att uplysa om rätta förståndet af dess stadganden, att med opartiskhet och insigt dömma om enskiltas förhållande i afseende på densamma, äro således updrag, i samma mon mera vigtige som de närmare röra grunderne för samhällsförfattningen.
Sådant är, M. H., vid denna Riksdag vårt kall.
Det är härtill jag får utbedja mig Edert biträde, under det jag derjemte får anhålla att i Eder ynnest och vänskap få vara innesluten.» Sedan Högloft.
Utskottet ansett nödigt att, till vinnande af erforderlig skyndsamhet med granskningen af de hos StatsRådet sedan sista Riksdag förde protocoll och till likhet med hvad då brukligt varit, arbeta på 3:ne fördelningar, beslöt Höglofl.
Utskottet att enligt 24 § Riksd.Ordn. till sin betjening antaga 3:ne canzlister.
Utskottet till dess secreterare förordnade underteknad, tili canzlister copisten vid Pommerska Expeditionen af Kongl. Maj:ts Canzli Aug. von Hartmansdorff och copisten vid Kongl. Maj:ts JustitiseRevision Anton Kock; men den tredje canzlist-beställningen lemnades tills vidare obesatt.
Till vagtmästare antogs vagtmästaren vid Riddarehuseanzliet Torssell.
Den 27 April 1812 107 På det at Höglofl.
Utskottet utan dröjsmål måtte kunna företaga den i 105 § Reg. [formen] och 29 § Riksdagsordningen] föreskrifna granskning af StatsRådets protokoll, skulle
Utskottets önskan att ju förr dess häldre deraf erhålla del genom protocollsutdrag hos HofCanzlern anmälas, hvilket nu justerades.
Uplästes utdrag af Högvördige PresteStåndets protocoll för den 23 dennes, innehållande remiss till Utskottet af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om en särskild författning med Svenska Ultramarinska besittningars styrelse och drätsel 1.
Lades på bordet, äfvensom utdrag af Höglofl.
Ridderskapet och Adelns protocoll den 25 dennes, med remiss till Utskottet af den punkten i R.
JustitiseOmbudsmans embetsberättelse, som angår frågan om Konungens rätt att eftergifva böter 2.
Utskottet åtskildes kl. 11 f. m.
Ut supra. G. A. Silverstolpe.
1 Propositionen är tryckt i Constitutions-UtsJcottets Memorialer och öfriga Expeditioner vid Bitcsdagarne 1810, 1812 och 1815, sid. 248 ff. ’ Tryckt därsammastädes sid. 416. 108 Den 29 April 1812 2.
Den 29 April 1812.
Justerat d. 30 Aprill 1812. A. G. Mörner.
Onsdagen den 29 April kl. 11 f. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då alla dess Ledamöter, utom Herr Doctor Falk, voro närvarande.
BorgareStåndets den 25 i denna månad be* slutade remiss af Kongl. Majrts nådiga proposition, den 18 innevarande månad, angående en särskild författning om Svenska Ultramarinska besittningars styrelse och drätsel 1, hvarom jemväl remiss från Högvördige PrestStåndet ankommit, då, sedan högst berörde nådiga proposition blifvit upläst, Utskottet syntes förena sig derom, att anledningen till ifrågavarande remiss igenkändes uti orden i inledningen till Regerings-Formeu:
Att för Svea Bike och thy underliggande
Länder stadga följande, och ansåg Herr Grefven och Ordföranden, det Utskottet borde förklara, att då Konungens nådiga proposition, föranledd af dessa länders särskildta läge och deraf härrörande särskildta behof och förhållanden, åsyftade derefter lämpade politiska mått och steg, hvilka med Grundlagens föreskrifter icke hade någon egentlig gemenskap, kunde
Utskottet i dessa afseenden icke ingå i någon pröfning eller fatta ett definitivt beslut, hvarför ock ärendet borde till de respective
Stånden vördsamligen åter öfverlemnas, då Utskottet efter sin mening ansåge de ur Regerings-Formen införde orden Svea Rike och thy underliggande Länder icke till alla delar kunna lämpas till andra än dem, hvilkas ombud i svenska lagstiftningen deltaga; hvaruti efter flere yttrade meningar de flesta Herrar Ledamöter instämde, och skulle betänkande i enlighet dermed upsättas.
Som Utskottet redan den 27 innevarande beslutit att jemväl för dess Utskottets 3:dje Fördelning antaga en canzlist, så blef copisten uti Ecclesiastique Expeditionen af Konungens Canzli Herr Leonard Palmblad nu dertill utsedd; och ville Utskottet tillåta, att då icke träguare göromål härstädes det hindrar, secreteraren Palmblads biträde finge uti Expeditions Utskottet påkallas.