Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt Revisorernes förmenande böra dessa och verifikationerne hvar för sig fortgå i en följd, och de sednare helst häftas i särskildt band.^ Genom en dylik åtgärd besparas granskaren besväret att oupphörligt öppna och igenslå boken för hvarje post han söker, och granskningen skall härigenom utan tvifvel verkställas vida lättare, än nu varit händelsen, § 5.
Jemte andra åligganden, hafva Revisorerne äfven skyldighet att granska säkerhetshandlingar för de lån, hvilka äro utlemnade från de särskilda myndigheternas kassor, för såvidt dessa kassor äro till finnandes inom hufvudstaden.
Vid denna granskning har det icke kunnat undgå Revisorernes uppmärksamhet, hurusom icke allenast direktions-ledamöter utan äfven redogörare häfta för lån till de kassor, hvilka bemälde personer skola dels förvalta, dels redovisa; och dä jemväl enahanda, förhållanden förekomma vid kassaredovisningar inom ett stift, der. ibland andra, en Konsistorii-notarie befunnits häfta för skuld af 45,000 R:dr till den kassa, för hvilken honom åligger redovisning, hafva Revisorerne ansett sig böra anmäla detta förhållande, desto heldre som, enligt Revisorernes förmenande, sådant både är oförenligt och lätt kan föranleda till förvecklingar; och Revisorerne få derföre, af dessa med flera skäl. hemställa, det sådant stadgande måtte utfärdas: att ledamot i direktion eder der anställd tjenste-» man icke må kunna erhålla lån af de under direktionens förvaltning ställda medel — 271 - § 6.
Då uti åtskilliga räkenskaper förekommit, att inkomsten för uthyrda lägenheter väl blifvit i räkenskapen uppdebiterad, men icke bestyrkt, få Revisorerne, enär sådant bör föranleda till god ordning, hemställa, att de förvaltande verk och myndigheter, som ega dylik inkomst, må förständigas att vid räkenskapen bilägga styrkta transsumter af alla förvaltningen tillhörande hyreskontrakter, i hvad de röra de till kassorna ingående hyresbelopp. § 7.
Revisorerne hafva nu framställt de anmärkningar, hvartill granskningen af de särskilda Konsistoriernas räkenskaper foranledt; och ehuru Revisorerne villigt medgifva, att dessa räkenskaper i ännu flera delar möjligen äro stridande emot ofta åberopade Kongl, bref den 17 September 1856, anse Revisorerne sig likväl böra häremot erinra, att den fullständigare granskning, berörda räkenskaper bordt underkastas, dock icke af Revisorerne kunnat medhinnas under den för deras sammanvaro bestämda tid, utan föreställa sig Revisorerne, att åt denna granskning hädanefter kommer, äfven hvad formulärerna beträffar, att i Kongl. Kammar-rätten egnas tillbörlig uppmärksamhet.
Stockholms stads undervisnings-verk.
Kammar-rätten har denna räkenskap blifvit granskad med anmärkningar.
Stockholms stads undervisningsverks fond 76,938: 29. f. d.
Kathedral-skolan 12,978: 89.
Aleniska donations-fonden 44,957: 36.
Hyres- dito 57,760: 16. 15,000: — 3,463: 51. 800: 142,655: 79. 77,023: 67. Transport 77,023: 67. 142,655: 79. 272 - F. d. Katliedral-skolan Knmgeska fonden Balans till år 1859:
Skuld: F. d.
Kathedral-skolan Kniggeska fonden 77,023: 67. 636: 13. 337: 50. 2,356: 50. 2,084: 86. 73: 63. 305: — 142,655; 79. 80,353: 80. 2,463: 49.
Summa 225,473: - 8. 2,675: 91. 75,185: 89.
Stockholms stads undervisningsverks fond 2,033: 41.
Kniggeska donationen 642:J30.
Aflöning 70,350: 88.
Hyres-medel 1,860: — Diverse utgifter M97: 95. 7370g; 83. f. d. Kathedral-skolans fond 328: 63.
Åleniska donations-fonden - • 1,148: 43.
Stockholms stads undervisningsverks fond 80,304: 58: F. d. Kathedral-skolans fond 13,360: 2.
Åleniska donations-fonden 46,165: 43. 1475611: 28.
Summa 225,473: 8. § 1.
Uti redogörelsen för undervisningsverkens i Stockholm anslag och fonder, upptages under balans i både credit och debet Sekreterarens fordran, 2,033 R;dr 41 öre R:mt, men beloppet utgör rätteligen 2,036
R;dr 41 öre. § 2.
Räkenskapen meddelar icke uppgift å terinins-afgifter, som under revisions-året blifvit af lärjungarne erlagde. — 273 — § 3.
Enligt föreskriften i Kong'!, brefvet den 17 September 1856, angående förändring i sättet för uppgörande af Konsistoriernas och Eleraentar-läroverkens räkenskaper, borde i detta verks räkenskap upptagas följande konti, hvilka derstädes nu icke återfinnas, nemligen: för premie- och fattig-kassan; » emeriti-kassan. hvartill jemväl Aleniska fonden, enligt testators föreskrift, bör hänföras; » lärarnes aflönings-medel. äfvensom de i 1857 års räkenskap upptagne konti för Stockholms Gymnasiifonder, Clara högre lärdomsskolas dito; och Maria dito dito dito, för hvilka 3:ne sednare all räkenskap saknas; hvarförutan vid nämnde räkenskap bordt fogas ej mindre relation om undervisnings-verkens stipendie-medel, än ock reqvisitions-förslag på lärarnes från statsverket utgående löner, hvilka förslag, tertialiter afgifna och behörigen vitsordade, tillika bordt vara försedde med qvittenslistor.
De föreskrifter, hvilka ofvanåberopade nådiga bref i detta hänseende lemnar, anse Revisorerne ingalunda iakttagne derigenom, att nu vid räkenskapen finnas fogade särskilda promemorier å lönebeloppen för lärarne vid de olika läro-anstalterne, helst dessa promemorier, som äro skrifne med förkortningar, derjemte sakna underskrift af den, som desamma afgifvit.
I öfrigt få Revisorerne erinra, att titlarne å de i räkenskapen befintlige konti böra rättas i öfverensstämmelse med de fastställda formulären. § 4.
Vid inventering befunnos säkerhetshandlingarne i god ordning.
Vexel-uiidervisningens Normal-skola.
Såväl för Normal-skolans egna tillgångar och det till densamma utgående statsanslag, som ock för de medel, hvilka blifvit anvisade åt
Stockholms folkskolelärare-seminarium samt till stipendier åt elever derstädes, har
Direktionen i sällskapet för vexel-undervisningens befrämjande lemnat redogörelse, hvilken redovisning, så vidt den angår statsmedel, blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskad utan anmärkning. 35 • • 2?4 a förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af nedanstående tabell:
Tillgångar - 46,038: 41.
Doneradt kapital, 12,000 R:dr, föres inom linien.
Uppbörd : Stats-ahslag till Normal-skolan i— 3,000:
— Dito till Folkskolelärare-seminarium — Dito till Folkskolelärare-elever 9ÖÖ: — Ränte-medel 2,062: 43. ^örsäljnings-medel 2,651: 17.
Arsafgifter af ledamöter 48: — Hyres-medel 150: 10,311: 60.
Summa 56,350: 1.
Aflöning 4,340: 4.
Reparationer och.onera ; 1,621: 65.
Ted och ljus samt renhållning ........... 1,449: 3.
För inköp af böcker och kartor samt trycknings- och bok bindnings-kostnader m, m. 4,707: 62.
Stipendier åt folkskolelärare-elever 900:
Pensioner 87: 43.
Diverse utgifter 84: 12. 13,189: 89.
Utlånta medel 39,248: 75.
Fordringar 2,787: 5.
Fordran i f. d. Bokhandlaren Bagges konkurs-massa 1,124: 32. 43,160: 12.
§ I Den i sista revisions-berättelsen under § 2 omförmälda Direktionens fordran, 1,124 R:dr 32 öre, i aflidne Bokhandlanden Bagges konkursmassa, upptages jemväl i 1858 års räkenskap, med anteckning, att en ringa utdelning vöre ytterligare att förvänta. § 2.
Vid anställd inventering befunnos säkerhetshandlingarne i behörig ordning. — 275 — Nya Elementar-skolan i Stockholm. e/ Denna, i Kongl. Kammar-rätten med, men hos Revisorerne utan anmärkning granskade, räkenskap upptager inkomster och utgifter sålunda:
Dalans från år 1837:
Tillgångar Uppbörd: 14,696: 64.
Ordinarie stats-anslag .
Afgifter af lärjungar .
Försaljnings-mede!
..... . 23,506: 25. 26,325: — 4,110: — 54,006: — Summa 68,702: 64.
Löner och arfvoden ....
Till skolhus-byggnaden Diverse omkostnader.... , . 29,834: 16. 21,700: — 1,217: 7. 52,751: 23.
Kontant behållning .....
Inventariers värden .... 5,640: 76. 10,310: 65. 15,951: 41.
Summa 68,702: 64.
Kongl, och Hvitfeldtska stipendie-fonden.
Denna räkenskap, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad med anmärkningar, upptager förhållandet med inkomster och utgifter sålunda: — 276 — Debet.
Dalans från år 1857: Tillgångar Uppbörd : Jordeboks- och grundräntor m.
xn 2,434: 25.
Arrende-medel 4,738: 17. Arbets-befrielse-afgift 8,402: 17. Skjutsfärds-befrielse- dito 1,248: — Intresse-medel 5,918: 89.
Diverse inkomster 364: 82.
Skuld Afskrifningar och Afkortningar:
För formedling och andra orsaker Utgifter:
Aflöning 2,011: 50.
Kleresiets friheter * 27: — Till fattiges understöd 45: — » Hvitfeldtska grafkassan 17: 12.
Uppbörds- och redogörelse-arfvode 393: 91.
Stipendier 12,115: — Extra utgifter 2,064: 10.
Kontant behållning 295: 75.
Utlånta medel 100,527: 39.
Obetalda räntor 256: 50.
Summa 96,116: 72. 23,106: 30. 119,223: 2. 314: 93. 1,154: 82. 16,673: 63. 101,079: 64. 119,223: 2.
— 277 Anslaget till National-musei-byggnaden.
Detta anslag, hvars redogörelse blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskad utan anmärkning, har varit disponeradt på sätt nedanstående 2:ne tabeller visa; innehållande, den ena, summarisk framställning af utgifterne från byggnads-årets början^ tili 1858 ars slut, och den andra, en specifik förteckning deröfver under förevarande revisionsår. l:o Summarisk redovisning öfver anslaget till Piatioual-muscl-byggnaden, frän byggnads-arbe* tenas början intill 1858 års slut:
Från och med år 1846 till och med år 1858 äro af anslaget lyftade 1,115,000:
— Diverse inkomster af hyres- och försäljnings-medel 21,302: 26.
Summa 1,136,302: 26.
Utgifter för byggnaden till och med år 1858 1,038,469: 14.
Förskotter 81,789: 81.
Materialier och instrumenter 16,043: 31. 97 833' 12.
Summa 1,136,302: 26. 2:a.
Redovisning för inkomster och utgifter under år 1858:
Balans från dr 1857 :
Tillgångar 47,889: 98 Uppbörd:
Af stats-anslag 192,500:
— Diverse inkomster 1,979; 89. 194,479' 89 Balans till år 1859:
Skuld 3,235: 70.
Summa 245,605: 57. — 278 — Credit.
Skuld 12,917: 30.
Musei-byggnaden
Upphandling af inventarier m. m.
Bi-arbeten
Diverse utgifter 84,309: 28. 49,798: 72. 11,523: 88. 5,266: 58. 150,898: 46.
Summa 245,605: 57.
Ibland verifikationerna finnes en af Herr General-Majoren m. m. J. Kleen afgifven räkning å 2,959 R:dr 50 öre R:mt, utgörande kostnader för en af bemälde Herr GeneralMajor till Preussen, Italien och Belgien i Maj månad företagen resa i och för besigtigande m. m. af åtskillige för National-musei-byggnaden beställda effekter; men då denna räkning icke, på sätt gällande författningar föreskrifva, blifvit specificerad, utan i en summa upptager kostnaderna, och någon granskning af räkningen sålunda icke varit möjlig, hafva Revisorerne ansett sig böra härå fästa uppmärksamhet.
Sedan Kongl. Maj:t, enligt hvad nästlidne års Revisorer omförmält, genom bref af den 5 Mars 1858 i nåder anbefallt, att Institutets räkenskaper skulle för framtiden i gransknings ändamål till Kongl.
Kammar-rätten öfverlemuas, så hafva dessa räkenskaper törrevisions-året undergått granskning i bemälde embetsverk, utan att någon anmärkning emot desamma föreko mmit.
Förhållandet med inkomster och utgifter redovisas sålunda; Debet.
Tillgångar 231,619; 66.
Transport 231,619: 66- — 279 — Inkomst:
Transport 231,619: 66.
Stats-anslag Kollekt-medel Hyres-medel Underhal ls-afgift af betalande elever .
Diverse Balans till år 1859:
Kost och beklädnad, medikamenter m. m.
Reparationer, onera, inventarier m. m Lifräntor Afskrifning t Diverse 45,000: 3,000: 25. 600: 5,886: 81. 2,273: 96. 56,761: 2. 16,012: 46.
Summa 304,393: 14. 4,698: 17 13,586: 67. 34,384: 67. 1,371: 30. 2,197: 70. 74: 37.. 2,536: 4. 54,150: 75.
Kontant behållning 2,704: 64.
Behållning af fastigheter 45,442: 11.
Dito af inventarier 6,450: — Utlånta medel 188,431: 25.
Fordringar 2,516: 22. 245,544. 22.
Summa 304,393: 14.
Uti ofvanstående skuldbalans, 16,012 R:dr 46 öre R:mt, ingå under året influtne räntor tillf étt belopp af 9,262 R:dr 46 öre samma mynt, hvilka uti Institutets hufvudbok för året utbalanseras under titel: »Reserverade medel».
Till någon erinran från Revisorernes sida hafva dessa räkenskaper ej föranledt. t. — 280 — Kolonien S:t Barthelemy.
Jemtö anmälan, att 1857 års redogörelse för nämnde Kolonis förvaltning, hvilken, af uppgifven anledning, vid nästa års stats-revision ej kunnat granskas, blifvit nu församlade Revisorer för sådant ändamål tillställd, få Revisorerne meddela, att hvarken nämnda eller 1858 års redogörelse för denna Koloni, hvilka båda räkenskaper aro utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten, föranledt till någon erinran från Revisorernes sida.
Förhållandet med inkomster och utgifter under dessa tvenne år inhemtas af följande tabell:
Del) et.
Spanska Spanska Daler Cent.
Daler Cent.
Tillgångar 817: 19.J. 596: 931.
Af ön S t Barthelemy .... 3,788: 39. 5,747: 47.
Remisser från Sverige.... 6,883: 77. 6,021: 71. 10,672: 16. 11,768: 541.
Skulder 214: 20. 371: 40.
Summa 11,703: 551. 12,736: 88.
Skulder t 222: 24, 214: 20.
Aflöning till koloniens em bets- och tjenstemän.... 6,010: — 6,143 33.
Garnisons-omkostnader .... 2,404: 32. 2,355: 80.
Afskrifningar och diverse utgifter 2,470: 6. 2,736: 38.
~ S:r 10,884: 38. 11,235: 51.
'Tillgångar .:...:. __ 596: 931. 1,287: 17.
Jemlikt Kongl, brefvet den 17 Juni 1845 och i följd af Rikets Ständers beslut, biel"
Kolonien S:t Barthelemy ställd under Sveriges allmänna drätsel och förvaltning »från nys berörde år»; och då Revisorerne trott det vara af allmänt intresse att lära känna i hvad mån stats-verket för nämnde Kolonis förvaltning fått vidkännas särskilda utgifter, — 281 — hafva Revisorerne, efter verkställd utredning, låtit upprätta nedanstående tablå, utvisande det bidrag, staten från och med 1846 till och med slutet af revisions-året fått lemna för betäckande af den årligen uppkomna bristen i öns förvaltningskostnad:
För år 1846 17,024: 70. *847 13,047: 17. 1848 6)672; 58. 1849 15,964: 42. 1850 17,429: 7. 1851 18,080: 54. 1852 19,919: 58. 1853 18,580: 68. 1854 20,778: 49. 1855 17,852: 99. 1856 23,437: 17. 1857 24,495: 60. 1858 23,312: 37. Summa 236,595: 36.
Utgörande i medeltal för hvarje år 18,200 R:dr Runt.
Under den af Rikets Ständers Revisorer nu verkställda granskning af stats-verket hafva Revisorerne måst erfara huru svårt, för att ej säga omöjligt, det är icke allenast att fullständigt genomgå dessa digra, i omfång och mångfald årligen tilltagande räkenskaper, hvilka Revisorerne fått sig tillställda, utan ock att med tillbörlig noggrannhet öfverse och granska öfriga delar af stats-förvaltningen.
Visserligen äro Revisorerne, jemlikt instruktionen, berättigade att få del af de utaf vederbörande verk och myndigheter till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelser, äfvensom, när framställning derom göres, de protokoll, som föras vid handläggningen af de inom embets-verken förekommande ärenden; men den för
Revisorernes sammanvaro bestämda tid är alltför kort för att Revisorerne, all flit oaktadt, derunder skulle medhinna att taga erforderlig kännedom om ifrågavarande i allmänhet ganska vidlyftiga handlingar.
Derigenom måste ock inträffa att mången gång frågor af vigt och förtjente af särskild uppmärksamhet blifva förbigångne, likasom det ofta nog torde bero af en tillfällighet när några så beskaffade ärenden göras till föremål för Revisorernes pröfning.
Svårt blir det jemväl, under dessa förhållanden, för Revisorerne att upptäcka och anmärka sådana fel och brister i förvaltningen, hvilka härflyta antingen af otydlighet i gällande författningar eller af godtycklighet vid deras tillämpning, ehuru äfven detta måste vara ett Revisorernes åliggande.
Huruvida dylika brister verkligen förefinnas torde vanligen visa sig derigenom, att skiljaktiga meningar om författningarnes rätta förstånd uppstått emellan dem, åt hvilka tillämpningen deraf varit anförtrodd, och i detta afseende måste det vara af vigt för Revisorerne att, utan allt för stort besvär eller långvariga undersökningar, erfara hvilka författningar, som sålunda för - 36 _ 282 - anledt stridiga meningar och möjligen till och med mot hvarandra stridande beslut rörande deras tillämpning.
Hvad som tvifvelsutan lätt skulle kunna bidraga att härutinnan förskaffa Revisorerne nödig kännedom, vore, enligt Revisorernes tanka, i fall stadgadt blefve, att hvarje verk eller myndighet, vid afgifvande af års-räkenskapen, tillika borde meddela uppgift å de mål och ärenden, vid hvilkas handläggning inom verkets Styrelse olika meningar förekommit ; och då en dylik åtgärd både synes vara lätt verkställbar och ej föranledande till synnerligt besvär för vederbörande tjenstemän, hafva Revisorerne ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med anhållan, det täcktes Kongl. Maj:t i nåder föreskrifva, att hvarje statens embets-verk, hvars förvaltning och räkenskaper granskas af Rikets Ständers Revisorer, skall vid de räkenskaper, som årligen afgifvas, foga förteckning öfver de förvaltnings-frågor, i hvilka under året olika meningar inom embets-verkets Styrelse förekommit, jemte hänvisning till de protokoll, deruti de skiljaktiga meningarne återfinnas.
Utom hvad här ofvan är vordet omförmäldt, angående Revisorernes besök vid högre Artilleri-läroverket på Marieberg, Stockholms allmänna Barnhus, Kongl.
Serafimerlazarettet samt å en del af statens vestra jernvägs-stambana, få Revisorerne anmäla, att de under sin gransknings-förrättning jemväl tagit i ögonsigte följande verk och allmänna inrättningar, nemligen: Kongl.
Mynt- och Kontroll-verken, Carolinska Medico-kirurgiska Institutet, Allmänna Garnisons-sjukhuset, hospitals-byggnaden vid lägenheterna lledvigsoch Conradsberg på Kungsholmen samt National-museum; hvarjemte Revisorerne besett riks-regalierne, naturhistoriska Riks-museum och Kongl.
Flottans förråder å Skeppsholmen.
För de i berättelsen förekommande sifferuppgifters öfverensstämmelse med räkenskaperna, äfvensom för deri intagna tabellers riktighet, är Kamereraren vid Revisionen ansvarig.
De emot några af förestående punkter anmälda reservationer, hvilka ej finnas berättelsen bifogade, äro intagna i Revisionens protokoll.
Revisorerne hafva hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om nådig befallning till Kongl.
Stats-kontoret att utbetala såväl de arfvoden, Revisorerne, jemlikt 3 § i instruktionen, bestämt för de vid denna revision anställde tjenstemän, samt den vaktbetjeningen tillagda aflöning jemte kostnaderna för skrifmaterialier m. m.; hvarjemte underdånig framställning skett, angående nådigt bestämmande af lämplig vedergällning åt den Stats-kommissarie, hvilken, enligt Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, under förrättningen Revisorerne med upplysningar tillhandagått. — 283 — Jemlikt stadgandet i 68 § riksdags-ordningen, varder tiden för nästa stats-revision utsatt till den 15 Augusti 1861.
Ridderskapet och Adelns ledamöter: G. LAGERBJELKE. H. GYLLENRAM. G. H. STRÅLE. M. WOLFFELT. C. G. HJERTA. A. ADLERSPARRE. J. I.
HAHL. JOH. FR.
ÅKERBLOM.
Högvördige Preste-ståndets ledamöter; FR. E.
FAGERSTRÖM. A. MELANDER. J. LUNDBERG.
ERNST RIETZ.
JOH. VICT.
PEHR STAAFF.
Borgare-ståndets ledamöter: CARL O. KJELLBERG. J. WAHLSTRÖM. J. SUNDWALLSON. C. G. HAVERMAN.
J. ANDERSSON.
OLOF LINDSTRÖM.
Hedervärda Bonde-ståndets ledamöter: OL.
PEHR ÖSTMAN.
NILS SVENSSON. ERIC ERSSON. timna Johansson.
- 284 - Reservationer t l:mo vid berättelseu angående Kongl. Stats-koutoret, § 12. af Herr Kontrakts-prosten Rietz: »Emot Rikets Ständers Herrar Revisorers beslut att tillstyrka, det hädanefter af stats-medel ej något bidrag lemnäs till aflöning åt en Svensk brunns-predikant i Carlsbad, anser jag mig böra anmäla reservation.
Maj:t, på underdånig ansökan af Herrar A. von Hartmansdorff, grefve v. Platen m. fl., för några år sedan beslöt, att en predikant skulle tills vidare årligen förordnas att, under sommaren, tjenstgöra i Carlsbad, skedde det under den förutsättning, hvilken äfven sökanderne antydt, att brunnsgästerne sjelfve skulle bestrida kostnad såväl för gudstjeustens upprätthållande som för predikantens aflöning.
Den förra kostnaden innefattar frivillig afgift för kyrkans begagnande (50 floriner årligen), aflöning till orgelnisten, kyrkobetjeningen m. m.
För att anskaffa det härtill erforderliga beloppet, beslöts å sockenstämma, att en frivillig afgift skulle af hvarje Svensk brunnsgäst tecknas å en för ändamålet tillgänglig lista, äfvensom kollekt upptagas vid hvarje gudstjenst.
Öfverskottet, sedan den af Svenska stats-verket icke garanterade kostnaden var ersatt, skulle tillfalla predikanten.
Då man nu visste, att han i aflöning var försäkrad att erhålla 750 floriner och att han icke kunde få hvarken mer eller mindre, emedan han måste i kyrkoräknin gen redovisa all uppbörd, så var det en naturlig följd, att man i thy fall ej bekymrade sig om honom.
»Han aflönas ju af statsmedel», heter det.
Det har derföre onekligen varit ett misstag att man tagit frivilligheteri i beräkning, i detsamma man tillförsäkrade predikanten en bestämd aflöning.
Det är bekant, att de Tyska protestanterne, Engelsmännen och äfven Grekerne hafva brunns-predikanter i Carlsbad, och det skulle med rätta väcka mycket uppseende, om Svenskarne (och till dessa räknar man Norrmän, Danskar och Finnar) hädanefter komme att sakna egen gudstjenst.
Det är visserligen sannt, att många af nordboerne kunna bevista den Tyska evangeliska gudstjensten, men nekas kan dock icke att det skulle se ganska snöpligt ut, att man begynt hvad man icke velat eller kunnat fortsätta, enkannerligen sorn ingen synbar anledning till indragning af brunns-predikants-beställningen förefinnes, så länge dessa välgörande helsobrunnar besökas af flera hundra personer, som tala eller förstå Svenska tungomålet.
Härtill kommer slutligen en annan omständighet, som äfven torde böra tagas i betraktande.
Svenskarne hafva nemligen i Carlsbad en stiftelse, benämnd »Konung Oscars minne», utgörande 1,256 gulden, hvaraf årliga räntan utdelas den 4 Juli såsom understöd åt en behöfvande Svensk brunnsgäst, och om någon sådan der ej finnes, tillfaller räntan Carlsbads fattige.
Ifrågavarande penningar stå under förvaltning af Magistraten i Carlsbad.
Om nu hädanefter ej någon Svensk kyrkostyrelse komme att finnas i Carlsbad, utan dervarande Magistrat ensam skulle förordna om räntan af de penningar, som tillhöra denna stiftelse, så blir det förmodligen nämnda stad, som får åtnjuta fördelarne häraf.
På grund af det anförda, kan jag icke anse det vara godt eller ändamålsenligt att indraga den Svenska predikants-beställningen i Carlsbad, men önskade deremot vördsam - — 285 — mast hafva hemställt, att Svenska stats-verket tillförsäkrade hemälde predikant resekostnaden, som komme att utgöra 200 eller 250 floriner, och att, såsom ursprungliga afsigten varit, brunnsgästerne sjelfve bekostade hans aflöning under vistandet i Carlsbad.
Att brunnsgästerne skola vara villige att träffa en sådan öfverenskommelse, har man all anledning att med full säkerhet antaga.
Svenska staten bör icke sky en utgift af omkring 200 floriner, när frågan här gäller att åt flera hundra sjuklingar, långt skiljda från den älskade fädernejorden, bereda tillfälle att på vårt herrliga modersmål få höra Guds ord och deraf, särskildt i vedermödans och pröfningens dagar, hemta uppbyggelse och styrka.»
I denna reservation har Herr Gyllenram, II.. instämt.
2:do rid berättelsen angående Kongl. Krigs-kollegium, § 7. af Herr Gyllenram, II.: »Emot Herrar Revisorers, rörande Kongl. Krigs-kollegium, under § 7 fattade beslut får jag härmed mig reservera.
Till en början hafva Herrar Revisorer gjort anmärkning emot utbetalandet af 837 R:dr 91 öre, kostnader för Krigs-rätts sammanträden i Landskrona år 1858.
Men då det lärer vara obestridligt, att förbrytelsen, hvilken föranledt krigsrätts-undersökningen, redan var ett faktum och dessutom af beskaffenhet, art den måste blifva föremål för laglig behandling, lärer väl också deraf följa, att Krigs-rätt för detta ändamål måst sammankallas.
— Att ledamöter i samma Krigs-rätt beordrats från Christianstad har sin naturliga grund i det värfvade regementets förläggning inom olika garnisonsorter.
Uti samma § hafva Herrar Revisorer vidare anmärkt, att till Fält-läkaren i 5:te militär-distriktet A. F. Almqvist blifvit utbetalde 538 R:dr i rese- och traktaments-ersättning för biträde vid general-mönstring med Jemtlands Kongl. Fältjägare-korps.
Sundhets-kollegii underdåniga förslag den 23 Oktober 1843, har Kongl. Majit, genom nådigt bref den 18 derpåföljande
December anbefallt, bland annat, att en af de inom hvarje miiitär-distrikt forlagde