Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkarideru den ifrågavarande Revisionen; allt bestämmer mig att hoppas, det ett tillstyrkande deraf, skall blifva Resultat af de Högloft.
Utskottens förnyade pröfning af denna fråga.
Ledd af den förhoppning, att då discussionen hos de t vänne återremitterande Stånden synes Vittna, att de brister i Universitets-författningen, som i mitt, Utskottens första Betänkande åtföljande, särskildta yttrande, blifvit framstalldc, motiverat återremissen, har jag ansett min pligt såsom Utskotts-Ledamot nu fordra, att uti bestämda hufvud-punkter sammanföra och ordna dessa brister, jemte de flera, som under öfverläggningen blifvit vidrörde, äfvensom de ytterligare omständigheter på hvilka jag nu, i sammanhang dermed tror mig böra fästa uppmärksamheten, med önskan det måtte Utskotten föreslå Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla: ”det täcktes Kongl. Maj:t
Nådigst anbefalla den blifvande Revisionen eller Cornmhéen att öfver dessa i form af frågor uppställda hufvudpunkter utlåta sig, samt afgifva de förslag till förbättringar och rättelser, som af deras besvarande kunna komma att föranledas; utan afsigt likväl att dermed hafva velat antyda en gråns (inskränkning) för de vidare undersökningar Kongl, Maj;t högst Stat s-Vt skottets Betänkanden.
53} upplyst torde finna nödigt uppdraga åt Cornmittéen.’*
Skulle åter jag hafva afven denna gäng det missödet, att, min mening icke genom pluralitet blifver gällande, anhåller jag att detta mitt anförande, såsom min särskilda tanka, måtte få åtfölja de Högloft.
Utskottens till Riks-Stånden.
Den skall åtminstone intyga mitt redliga bemödande vid detta Riksmöte, då jag fann min röst böra höjas till bestridande af en återgångs - princip, i det vigtigaste af ett ålskadt Fosterlands angelägenheter, att för ögonblickets straff, under det närvarande Slågtets Ekonomiska trångmål icke förlora ur sigte kommande Slågtens intellectuella och moraliska förädling.
Skall den önskade Revisionen medföra någon väsendtlig nytta och ej blott för skens skull anställas, så måste den vara grundlig och omfattande, så att en stadgad öfvertygelse deraf kan hemtas; men innan jag i detta hänseende uppgifver de, hulvudpuncter, som torde böra blifva föremål för Revisionens undersökning, utber jag mig, att förut få uppfylla, hvad jag 'å Riddarhuset, till undvikande af öfverlåggningens förlängning utfåst mig till, nemligen att hår fa upptaga och vederlägga några inkast, sota blifvit gjorda emot mine framställningar, af bristcrne t 538 Stats-Ut skottets
Bet änkan den. den nuvarande Universitets Författningen.
Dessa inkast åro hvarken manga eller våsendtiiga och jag skall ej mera ån några ögonblick med deras besvarande upptaga Höglo!!.
Utskottens tid.
En vård Talare har till stod för sin mening att i Universitets Inrättningens grundförfattning inga brister finnas., åberopat intyg och yttranden i Upsala Consistorium af åtskilliga berömda Universitets Lärare, afgifne för Femtio-Fem år sedan, och hvilka skulle bevisa ^Talarens satts.
Derpå svaras:
Att Auctoriteter ingen ting bevisa; och att om de sådant skulle göra, rått så berömda Lärare vid samma Universitet, nemligen, de store tankarne Hoijer och Boetius, i skrifter, adresserade till hela Nationen, för några och tjuge år sedan, öppet framlagt en motsatt mening: att sådane brister ver-t keligen finnas.
Samma Talare har velat finna roten till det onda hvars verkningar öfverklagas, uti vissa af Staten vidtagne Förfatningar och att Universitets - Inrättningen således deri vore oskyldig.
Eller med ett ord, att en .yttre Samhällets inverkan på Universitererne vållat den med rätta i så lång tid klandrade ytligheten i Civila Tjenstemannabildningen vid Academitrne.
Origtigheten af denna förklaringsgrund år Stats-Utskottets B etan handen.
53p handgriplig; hvilket bevisas både af erfarenheten och af sakens natur; ty, vid närmare betragtande skall man finna, att, det ligger fullkomligt i Lårarnes magt, att genom forelåsningarnes och Examens-fordringarnes beskaffenhet förekomma alla skadeliga följder af Tjenste-Betankandet och de derpå grundade Befordrings-Lagarne, och erfarenheten utvisar också i fullt mått vid vissa Examina och vid vissa tidpuncter, att de kunnat förekommas och yerkeligen blifvit forekomne, så vål i Upsala sorn i Lund.
Dessutom gifves det andra Examina och rigtningar af Studierne dår samma ytterlighet blifvit iakttagen, utan att der någon vferkan på Ungdomens tänkesätt af Tjenste-Betånkandet kunnat komma i fråga.
, Grundorsaken, eller sjelfva roten till det onda måste således åtminstone till största delen vara befintlig och stå att anträffa i sjelfva Universitets - inrättningen.
Hvad en annan vård talare yttrat om fcljderne af införandet utaf Civil Examina vid Academierna, inskränker sig till detsamma och år således äfven vederlagdt genom hvad jag haft åran framställa.
Hvad man invåndt emot det af mig yrkade behofvet af flere professioner vid särskilda Faculteterna, år ej vederlagdt 54o Stats-Utskottets Betänkande. derigenom, att man omtalt hvad
En skicklig och jag tillägger nu, i Examens fordringar Strång, Professor kan uträtta.
Det bevisar tvärtom just detsamma, sorn jag yrkat, eller alt två och tre sa beskaffade
Lärare skulle uträtta ännu mera; och för öfrigt vöre det väl önskligt, att kunna me«l någon säkerhet i förhoppningen påräkna, alt i fall händelsen så fogat, att de två Lärarne voro oskicklige, åtminstone den tredje skulle kunna gagna Ungdomen och Staten.
Mot hvad jag anfört angående klyfningen af den Histori«ka Professionen i två, en för Fäderneslandets och en för Allmänna Historien, liar ingenting blifvit in vändt; men jag tillägger dertill nu, att då Allmänna Physiken, Astronomien och Läran om den Organiska Naturen (Chemie och Mineralogie), redan ega hvar sin särskilde Lärostol i Philosopliiska Faculteten i Upsala, så synes det med rätta, som tiden ändteligen vore inne, att också inrymma en Profession, i samma Facubet åt den Organiska Physiken,eller Physiologien och Nalural-Historien, hvartill den Borgströmska Professionen för Landt-hushållningen tjenligen skulle kunna förändras, med behöiiigt tillägg i Löneförmåner.
Stats-Utskottets Betdnkander*. 54» Grundlagarnes föreläsande och förhörande, tror jag också böra tillhöra Philosophiska Faeulteten, såsom ett allmänt
Studium o h icke specielt tillhörande något visst praktiskt yrke, samt lämpligen i Upsala kunna förenas med Politiska Professionen eljer den Skyttianska.Samina Profession tror jag äfven kunde erhålla uppdrag, att föreläsa rationella Stats-husliållnings-Vetenskapen eller Politiska Ekonomien, såsom en tili Phiiosophiska Faeulteten rätteligen hörande vetenskap, på samma grund, som den rationella RättsLäran eller Natur-Rätten redan det gör.
Emot framställningen om de Academiska Sommar-feriernas alltför stora längd har man sökt göra gällande undeeendet för torftiga Studerande, att ej så länge på en gång mäkta uppehålla sig vid Universitetet, som förhållandet skulle blifva om Terminerna förlängdes.
Huruvida sådane afseenden böra få göra sig uteslutande gällande vid så vigtiga föremål, är en fråga, som skulle blifva för vidlyftig att här afhandla; nog af: erfarenheten har tyvärr alltför ofta gifvit vid handen hurusom de bäst uttänkta Inrättningar i utförandet blifvit förfuskade, genom för många considerationer.
För 542 Stats-Utskottets Betänkanden. öfrigt vederlägges min framställning ingalunda genom detta inkast; ty de mera torftiga kunna hädanefter sorn hittills inrätta sitt vistande vid Universiteten i kortare skiften, ifall de så behaga; men tillfället bör åtminstone ej för deras skull blifva betaget de mera bemedlade, att, med mindre afbrott än hittills kunna begagna den Academiskä Undervisningen»- I afseende på hvad som blifvit anfördt ut^jf en värd Talare emot min framställning om de präktiske Faeulteternas vid bägge Universiteten sammanslående' och förflyttning till Hufvudstaden, skulle jag ej behöfva vara mångordig, ty den värde
Talaren har inskränkt sig till att blott och bart afstyrka förflyttningen, utan att för afstyrkandet uppgifva något skäl.
Deremot har jag haft den tillfredsställelsen , att mitt förslag, så vidt det rör Medicinska Faculteterna, blifvit bemött med bifall af Herr Munck af Rosensköld, hvars mångåriga erfarenhet, som Universitets-Lärare gifver hans yttrande vitsord, i denna angelägenhet.
Men denna omständighet , ålägger mig också, att något närmare detaillera nyttan afAmitt
Förslag äfven i afseende på Juridiska Faeulteten. Stats-Viskottets Betiaikanden.
543 Det är ett villkor för framskridande i hvilken kunskapsgren eller Vetenskap som hälst, och lör all grundlig kunskap i allmänhet, att de Elementära grundföreställningarne i Vetenskapen skola vara inhemtade genom åskådning j eller som vill' säga detsamma, att de Forsta Allmänna begreppen genom åskådningens hållande bredevid, skola kunna erhålla innehåll och liflighet, controlleras och beriktigas; och detta vilkor är ej grundadt på mindre, än sjelfva raenskliga kunskapsförmågans natur.
Således behöfver, till Exempel Mathematiken sjelf, ehuru, helt och hållet en apriorisk Vetenskap, i början af studium tillhjelp af én sinnlig construction ; och hvarje Empirisk Vetenskap är naturligtvis så mycket mera i behof att vid begynnelsen af studium kunna uppvisa de allmänna föreställningarnes innehåll in concreto.
Eller skulle Botanikens studium med framgång kunna bedrifvas blott efter Läroböcker, utan åskådning af den lefvande naturen eller begagnande af herbarier; Mineralogien utan Mineral Samlingar; Cliemien utan Laboratorier; Physiologien och Anatomien utan verkliga dispositioner eller Anotomiska Tabeller o. s. v. och med ett ord: skulle språken kunna studeras 544 Stats-Utskottets
Betänkandeiu utan att talas?
Och ännu mera skulle ef utan möjligheten af en dylik hänvisning till något positivt i den sinni ga åskådxiineen , de allmänna föreställningarna i dessa vetenskaper: och all vetenskap utgöres af allmänna föreställningar: oell så mycket förr de högre abstraoiionerne biott lör läsningen bli'va tomma oid, och bemödandet å lärarens sida, att genom definitioner c ifva ett innehåll åt dessa ord för förståndet, slutlieen stadna i ett evigt definierande i en Cirkel? eller liar man då icke i erfarenheten också någon gång sett exempel af Lärare, till och med Universitetets Lärare, hvars bela framställning af vetenskapen blott består i definierande och Lärjungar hvilkas hela kunskaps förråd utgjorts af dylika difinitioner, sattser af toma ord, endast qvarstadnande för en tid i minnes till följd af ljudens hopställning.
Det är på dessa sanningar, sorn oomkullstötlige så länge menskliga förnuftet är ett och detsamma och giltige för Rättsvettenskapen och Lagfaren heten med lika nödvändighet som för hvarje annan riktning af menskliga vetandet; det är på dessa sanningar, säger jag, sorn jag grundar förslaget om den Juridiska under - Stats-Uskottets Betänkanden. 54J dervisningens centralisering i Hufvudstaden.
Den Juridiska Kunskapsivern eeer sitt concreta innehall i Domstolarnes O förhandlingar, sa väl i afseende på det substantiella, eller det som är Rätt och Lag i tvisternas föremål, som i afseende på det formella, eller hvad som är Rätt och Lag i deras behandling.
Låt Lärjungen hafva tillträde vid Domstolarne någon tid vid början af sin theoretiska Lärokurs och hafva åsett och åhört förhandlingarne derstädes och han skall innan kort genom åskådningen hafva tillegnat sig de Elementära begreppen i en lefvande och och säker insigt, som sedermera följer honom äfven vid uppfattningen af Rättsvetenskapens mera invecklade och abstracta delar.
Låt honom åter börja studium, utan någon tillhjelp af åskådningen och Läraren skall se sig försatt i nödvändighet, att uppehålla sig med ett oupphörligt difinierande af contracternes och Rättegångens Elementer, utan att han ändå får någon säker grund, att bygga på, för vidare framsteg.
Det är dessa allmänna grunder, gällande äfven inom en annan krets, i afseende på Medicinens studium, hvilka hufvudsakligen förmått mig, att önska Juridiska Faculte 35 - 546 Stats-Utskottets Betänkanden. ternes flyttning ifrån begge Universiteterna , ^ill hufvudstaden; ty endast här gifvas sådane Domstolar, som i detta hänseende skulle för Juris Studiosi kunna vara af någon verksam nytta.
Och jag önskar att jag förklarat min mening med tillräcklig bestämdhet, för att man ej emot mig skall framkomma med den beskyllningen, att jag förblandar Theon med Praxis eller vill inleda Ynglingarne att försumma Tlieorien, eller för tidigt egna ‘sig åt praxis o. s. v. samt hoppas, att man skall medgifva, att det deremot är en förbättring af Lagfarenlietens och Rätts-Vetenskapens Theoretiska Studium, som förslaget åsyftar.
Det gifves väl en mängd andra grunder, som ytterligare tala för en förening af Universiternas Juridiska Faculteter i Hufvudstaden; Men som dessa skäl alla äro af den beskaffenhet, att lika mycket tala för flyttningen af hela Universitetet till Hufvudstaden, så förbigår jag, att här Omnämna dem.
Jag har kanske redan öfver denna punkt varit för vidlyftig och jag nöjer mig nu blott med att förklara, att jag icke hittills hört någonting, ens med sken af skäl, förebragt emot denna flyttning annat än hvad som varit hemtadt från svårighe - Stat,s-Utskottets Betänkanden.
547 terne vid verkställigheten.
Men hvad som af Herr Lagerhjelm blifvit anfördt om Universiteternas förening, ger mig tillräcklige skäl att önska undersökningens utsträckning äfven till denna omständighet.
Med stöd af hvad jag salunda nu anfört, samt med åberopande af den vidare utveckling ämnet erhållit under Ridderskapets och Adelns öfverläggning derom, samt uti mitt förra, Utskottets Betänkande åtföljande särskildta yttrande, tillstyrker jag derföre de Höglofl.
Utskotten, att föreslå Rikets Ständer det de till Kgl. Maj:t, jemte anhållan om undersökning af Högskolornas närvarande tillstånd och beskaffenhet i förening med Revisionen af Elementar Läroverken och de Militaira Undervisnings-anstalterna , äfven framföra den underdåniga önskan: det täcktes till de Committerade åt hvilka Kgl.
Maj:t jemte de redan genom Schol-ordningen förordnade Ledamöter uppdrages, att verkställa denna Allmänna Undersökning öfver det hela af Rikets Läroverk , Kongl.
Majit Nådigst meddela föreskrift, att i sammanhang med denna undersökning äfven öfver de här nedanföre uppgifne förhållanden meddela Utlåtande, på det derigenom fullkomlig upplysning om 548 Stats-Uiskoltets B et änkan den.
Svenska Universiteternes närvarande beskaffenhet, deras brister och medlen att dem afhjelpa, må stå att vinna.
De frågor på hvilkas besvarande, ett så ömkligt resultat hufvudsakligen bero, synas vara följande: 1:0 Hvilka fördelar skulle för Vetenskaperne och Samhället möjligen kunna uppkomma, af föreningen utaf Rikets båda Högskolor, eller hvilka olägenheter; och i fall de,förra finnas öfvervägande de sednare, hvilka hinder och svårigheter motverka verkställigheten af föreningen och måste undanrödjas, så vida denna skall kunna komma till stånd ?
Och i sammanhang med denna fråga: hvilka fördelar eller olägenheter skulle särskildt kunna härflyta af de praktiska Faculteternas, de Juridiska ' och de Medicinska, vid båda Universiteten, förening och förflyttning till Hufvudstaden; och hvilka hinder skulle möjligen kunna möta verkställigheten af en sådan anstalt ? 2:0 Tarfvar det Academiska Examens-väsendet en förändrad reglering;detta förhållande först betragtadt med hänsigt till den allmänna frågan: huruvida Stats-Utskottets Betänkanderi. det är nyttigt för Lärares och Lärjungars vetenskapliga verksamhet i allmänhet, att Examina vid Universitetet fortfara och särskildt för utbildningen af de Theoretiska insigter Staten mäste fordra af dem, som vilja vinna tillträde till Dess Åmbeten och Tjenster?
I fall den allmänna frägan bejakas, uppstår den speciella, hvilken förändring kan vara af nöden uti de
Reglementariska stadganden rörande de närvarande Universitets Examina?
Besvaras åter den Allmänna frågan nekande, uppkommer beliofvet att utreda huruvida Samhällets närvarande tillstånd af odling och beskaffenheten af Organisationen utaf de offenteliga förrättningarne medgifver att alldeles afskaffa Universitets-Examina; eller i fall tiden och förliållanderne dertill ännu ej voro mognade, i hvad mån kunna vissa Examina vid Universiteten dels upphöra, dels andra åter uppdragas åt Åmbets-Verken, som vid inträdet i Rikets tjenst emottaga Ynglingarne, samt hvilken förändrad Reglering tarfvas af de återstående Examensprofven, från hvilka lids förliållanderne ej ännu tillåta att befria Universiteten? 55o Stats-Utskottets 'Betänkanden.
Den allmänna frågan huru som hälst besvarad antingen affirmativt eller negativt, innefattar således, i sina härledningar en fullständig speciel undersökning och utredning utaf beskaffenheten af alla vid Högscholorne nu befintliga Examina; så väl de större, sorn innehålla bevis öfver fulländad Lärokurs , sorn de mindre Examina och Lärdomsprof, som äro vilkor för att tillåtas densamma genomgå, till uppdagande af deras nytta och behöflighet och de möjliga bristerna uti de dem rörande stadganden; och upptager följakteligen i sammanhang dermed äfven undersökningen huruvida de offenteliga disputationerna och stilöfningarne hädanefter böra fortfara och om icke, i afseende på dessa, äfven en förändrad reglering är af nöden att vidtaga? 3:o Åro ej för flera Vetenskaper åtskilliga nya professioner behöfliga utom de redan befintlige ? och i fall fortfarandet af Examina vid Universiteten kommer att pröfvas nödigt, hvarigenom också Facultets-Indelningen skulle komma att fortfara, tarfvas ej en förändrad reglering af Läroämnena emellan faculteterna ?
Stats~ Utskottets Betänkanden, 551 I sammanhang härmed torde äfven frågan om Militaire-Lärares anställande vid Universitetet böra upptagas till bebesvarande. 4:o Motsvarar den vid Universiteterne af hittills gällande former och författningar modifierade Lärofriheten, idet skick den för närvarande sig befinner, Idéen af en sann Academisk frihet?
Denna fråga synes så mycket nöd. vändigare, som den Akademiska friheten utgör Universitetsväsende, ensam constituerar hela dess grund-idée, och bestämmer dess distinctiva caractére, till åtskillnad från andra Läro-anstalter.
I denna fråga innefattas följakteligen undersökningen om nyttan och rättvisan af det Monopol som de af Regeringen utnämnde Lärare eller Professorerne hittills innehaft på den Akademiska undervisningen, derigenom att de sjelfve, hvar och en i sin Vetenskap kalla och föreslå Docenterne eller privat Lärarne; och dess besvarande kommer således äfven att afgöra, huruvida det ej vöre fördelaktigare för den vetenskapliga verksamheten vid Universitetet, att detta sätt att nämna Docenterne alldeles upphörde, ?å att det blef hvar och en obetaget, att 552 Siats-Utskottets
B et änkan den. uppträda såsom Docens; äfvensom om ej Adjunct - Beställningarne derigenom skulle blifva öfverfiödige och kunna indragas, 5:o
Påkallar oj ett billigt afseende a mera bemedlade Ynglingars tillgångar, att i längre skiften kunna på en gång vistas vid Universitetet, en annan reglering, än den närvarande, af de Akademiska Ferierna, heldst derigenom äfven den fördelen för Lärarne vanns, att do ej för att undvika afbrott vid Terminens slut nödgas inskränka utförligheten afsina föreläsnings-lcurser?
Och vore ej en föreskrift i afseende på vissa Professioner nyttig, som ålade Lärarne, att för Lärjungarnes lånare uppfattning vid den mundtliga framställningen, af trycket utgifva och begagna Handböcker , som ledtrådar till föreläsningarne. 6:0
Sluteligen torde genom undersöknigen äfven böra åsyftas, en noggran framställning om Universiteternes Bibliofcheker, Museer, Observatorier, Laboratorier m. m.; dels för att erhålla upplysningar öfver det skick i hvilka dessa Inrättningar för närvarande sig befinna, dels för att erhålla uppgift om beloppet Slats-Utskotteis Betänkanden.
55a af de årliga anslag som Universiteterna kunna använda af sina medel, till dessa vigtiga anstalters underhåll och förkofran; huruvida de äro tillräcklige, samt i fall icke, om utvägar kunde utfinnas dertill genom användandet för sådane ändamål af årliga afkastningen utaf Sti— pendia Regia, Stipendia Medico-Theologica m. 11. eller om Statens ytterligare biträden dertill behöfvas.
Som tiden för den i Scholordnumen •o utstakade Revisionen öfver Eleméntarverken, är så kort, att i fall Kongl. Maj:t täcktes bifalla den nu för Riksens Högloft, Ständer tillstyrkte utsträckningen af denna undersökning äfven till Universiteten , de till undersökningens verkställande förordnande
Committerade säkerligen ej skulle medhinna fullgörandet af sitt uppdrag; om ej, likasom förut är stadgadt i afseende på Revisionen af Elementar Läroverken, Commiterade redan vid Revisionens början hade alla Materialier och factiska uppgifter på förhand samlade och ordnade; så får jag vördsamt ytterligare tillstyrka Utskotten, att hos Riksens Ständer föreslå, det de, i sammanhang med sin anhållan, om den of~ tanämnde Revisionen tillika hos Kongl, Majit anmäla * sin underdåniga önskan, 554 Stats-Utskottets Betänkanden. det täckes Kongl- Majit Nådigst anbefalla Consistoria Academica, att inkomma med deras Utlåtanden öfver ofvan uppgifne hufvud-föremål för Undersökningen och dervid bifoga afskrift af de Academiska Constitutionerne i alla delar sorn röra dessa hufvudpunkter, samt sådant inom samina tid verkställa, som redan för stiftens Consistorier är utsatt i afseende på ingifvandet af Berättelserne öfver Elementar Läroverkens tillstånd.
Och skulle denna Herr Ofverste Lieme na ntens särskilde tanke, som äfven utaf Herr af Uhr biträddes, medfölja Utskottens Utlåtanden till Respective RiksStånden.
Ex Protoeollo L. C. af Sillén. N:o 657.
Ani om Jen u Dee. i8a3.
Memorial i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss af Utskottets Förslag Stats-Utskottets Betänkanden. 555 till Reglemente för RiksgåldsContoiret.
Va föredragningen af Stats-Utskottets under den 26 sistlidne November afgifne memorial N:o 624, med Förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoiret har, i anledning af hvad berörde Förslag innehåller örn Tullmedlens ofverl alan de till Riksgälds-Contoiret samt om Vexel-uppköp genom Riksgälds-Contoirets försorg, Bonde-Ståndet, uppå dess Secreterares erinran derom att detta Förslag icke skulle kunna af Bonde-Ståndet, oförändradt antagas sedan Kongl. Maj:t uti svar till Riksens Ständer af den 3 dennes på Deras i berörde ämne aflåtne underdåniga skrifvelse i Nåder förklarat, att Kongl. Maj:t icke medgifver Tullmedlens afleverering till Riksgälds-Contoiret såsom en i dess administrerande myndighet ingripande och för öfrigt till onödig omgång ledande åtgärd och att i följd deraf Riksgälds-Contoirets uppköp af Vexlar för Stats-Contoirets behof skulle förfalla, funnit vid sådant förhållande återremiss till Stats-Utskottet af ifrågavarande Förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoiret icke kunna undvikas. 556 Siats-Utskottets £etänkanden.
Med anledning häraf liar Stats-Utskottet skolat anmäla , att sedan Högloft, Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet och Yällofl. BorgareStåndet under den 29 sistlidne November bifallit Stats-Utskottets Förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoiret, hvilket således redan då var af 3:ne af de Respective Riks-Stånden godkändt, så har berörde Förslag sedermera blifvit från Högloft.
Expeditions-Utskottet till StatsUtskottet öfverlemnadt, försedt med underskrift ej mindre af Herr Grefven och Landtmarskalken samt Herrar Talemännen för Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet än äfven afTalemannen för Hedervärda Bonde-Ståndet, hvadan Utskottet anser att det ifrågavarande Förslaget numera mäste få förblifva till ördal ydelsen oförändradt; hvaremot Stats-Utskottet vill vara betänkt, att uti särskildt afgående skrifvelse meddela Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret de föreskrifter hvilka af nu förändrade förhållanden, må kunna blifva en följd.
Stockholm d. g
December 1833.
Stats-Utskottets Betänkanden, 55'] N:o 658- Ankom den i5 Dec. i8a3.
Memorial i anledning af erhållen remiss på Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse angående ändring uti Instructionen f6r Riksens Stånders Revisorer m. m.