Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Valf avdelning alt riksdagsman ställa, vare förfallen till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta 5 skolande ett sådant vite uti Ståndets kassa inflyta.
Försummar åter, utan laga förfall, den valde att sig till Riksdagen i rättan tid inställa, vare sitt arfvode för den tid han uteblifvit förlustig, och böle derutöfver en lika summa, alltsammans tillfallande Ståndets Kassa. 14 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. §• 17. , l:o.
Uti Riksdagsmannaval må icke någon Embets- eller Tjenste-man med sin Embetsmyndighet obchörigen verka; gör lian det, miste sysslan.
Beträdes någon annan, att, genom lockande, tubbande eller hotelser, hafva stört Valfriheten, må lian sitt brott ej med penningeböter umgälla, utan straffes med tillämpning af o. Cap. 4. §.
Straff-Balken, kroppsplikten svarande emot Tjugufem till och med Sextio Dalers böter, efter omständigheterna.
Ingen obehörig, eho som helst, ege att Valförrättningen bivista; och vare Valförrättare!), . vid Riksdagsmannaval för Bonde-ståndet, pligtig att sjelf föra Protokollet. 2:o.
Vid alla Riksdagsmannaval skall den vara Riksdagsman, som de flesta rösterna undfått, och om tvänne eller flere erhållit de flesta och lika många röster, afgores frågan genom lottning dem emellan.
Dör den valde, eller bevisar han laga förfall, eller blifver lian till Talman utsedd, anställes nytt val. Riksdagsman, som vald blifvit, må ej, utan lagliga hinder, kunna sig derifrån undandraga, och njute han af dem, som äro berättigade att välja, anständigt och tillräckligt underhåll och resekostnad, hvilka, för Presleoch Borgare-Ståndens Riksdags-Fullmäktige, före valet bestämmas.
Dessa medel skola, för Borgare-Ståndet, af Magistraterna och, hvad särskilt beträffar Bergsbruketis Fullmäktige, af de Tjenstemän, som Bergsuls kyld erna upptaga, samt för BondeStåndet af Krono-Fogdarne, utan särskildt arfvode, uppbäras och redovisas.
För en af hvartdera Universitetets Fullmäktige bär §. 17. l:o.
Uti Riksdagsmannaval^) må icke någon Embets- eller Tjenste-man med sin Embetsmyndighet ohehörigen verka; gör han det, miste sysslan.
Beträdes någon annan, att, genom lockande, tubbande ellar hotelser, hafva stört Valfriheten, må han sitt brott ej med penningehöter umgälla, utan strafles med tillämpning af 5. -Cap. 4. §.
Strnff-Balken, kroppsplikten svarande emot Tjugufem lill och med Sextio Dalers höler, efter omständigheterna.
Ingen obehörig, eho som helst, ege att Valförrättningen bivista; och vare Vallorrättaren, vid Riksmannaval för Bonde-Ståndet, pligtig att sjelf föra Protokollet. 2:o.
Vid alla riksdagsmannaval skall den vara riksdagsman, som de flesta rösterna undfått, och om tvänne eller flere erhållit de flesta och lika många röster, afgöres frågan genom lottning dem emellan.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej utan laga hinder kunna sig derifrån undandraga, och njute han af dem, som äro berättigade alt välja, underhåll och resekostnad.
Beloppet häraf bestämmes uti hvarje Stånds serskilda ordning.
Förslag till ändring. t Grundlag. — Riksdags-Ordn.
15 ofvannämnda rese- och underhålls-kostnad ulga från Akademi-fonden. §. 18.
Till Riksdagsman må ej i något
Stånd godkännas en person, sorn icke upphunnit 25 års ålder; ej den, som, fastän äldre', står under Förmynderskap; ej.den,, som, efter gjord cession och utfärdadt proklama, icke, på sätt Lag förmår, visa gitter, att han från sina Borgenärers kraf fri är; icke eller den, hvilken laga kraftvunnen
Dom förklarat ovärdig medborgerligt förtroende, eller alt föra andras talan, eller för något nesligt brott till straff skyldig.
Uti Riksdagsmanna- och Elektors-val må ingen deltaga eller till Elektor väljas, som icke är till myndiga år kommen; icke eller den, sorn, utom hvad åldern beträffar, sig befinner i något af de fall, hvilka ofvanföre i denna §. uppräknade äro..
Personer af någon annan främmande Lära, än den Reformerta, kunna ej vara Riksdagsmän; men valrätt må äfven andra Christna Trosforvandter ej förvägras. §. 19.
Förmenar någon väljande, eller som under omröstning kommit, olagligheter vid ett Riksdagsmannaval vara begångna, och vill deröfver klagomål anföra, äske då af Valförrättaren behörigt Protokolls-Utdrag, hvilket sist inom nästa dags förlopp bör lill Klaganden utlemnas.
Den Klagande, om han är af Borgare- eller Bonde-Ståndet, ingifve inom åtta dagar derefter sina besvär Ull Landshöfdinge-Embelet, som genast infor dre v eder bärandes för klaring, inom den för hvarje ort brukliga och möj - §. 18.
Till Riksdagsman må ej i något Stånd godkännas en person, som icke upphunnit 25 års ålder; ej den, som, fastän äldre, slår under förmynderskap; ej den, som, efter gjord cession och utfärdadt proklama, icke, pa sätt Lag förmår, visa gitter, att han från sina borgenärers kraf fri är; icke eller den, hvilken laga kraftvunnen dom förklarat ovärdig medborgerligt förtroende, eller alt föra andras talan, eller för något nesligt brödt lill straff skyldig.
Uti riksdagsmanna- och elektors-val må ingen deltaga eller till elektor väljas, sorn icke är till myndiga år kommen; icke eller den, sorn, utom hvad åldern beträffar, sig befinner i något af de fall, hvilka ofvanföre i denna §. uppräknade äro.
Personer af någon annan främmande lära, än den Reformerta, kunna ej vara riksdagsmän; men valrätt må äfven andra Christna trosförvandter ej förvägras. §. 19.
Förmenar någon väljande, eller som under omröstning kommit, olagligheter vid ett riksdagsmannaval vara begångna, och vill deröfver klagomål anföra, äske då af valförrättaren behörigt protokollsutdrag, hvilket sist inom nästa dags förlopp bör till klaganden utlemnas.
Klaganden ingifve, inom åtta dagar derefter, i Stockholm till Öfver-SlåthållareEmbelet, och i landsorterna till Konungens Befallningshafvande i det län, der valet förrätladt blifvit, sina besvär, Ig Förslag till ändring, i Grundlag — Riksdags-Ordn. igen kortaste tid, och meddelc, efter Jör- ställda till Konungen, för att i Dess Högklaringens inhändigande, genast, eller sist sta Domstol skyndsamt upplagas och afinom nästa dags utgång, sitt Utslag i må- göras; och åligge Öfver-Ståthållaren let.
Den med Landshöfding ens Utslag miss- samt Konungens Befallningshafvande ali nöjde åge, att, åtta dagar efter deraf er- dessa besvär, jemte tillhörande handhnhållcn del, till Landshöfdingen inlemna gar och vedcrbörandes af honom, utom sina Besvär, ställda till Konungen, för alt i den för hvarje ort brukliga och miijDess Högsta
Domstol skyndsamt uppta- ligen kortaste lid, infordrade Jörklagas och afgöras; och åligge Landshöf- ring, derefter skyndsamt dit ofterdingen, att dessa Besvär och tillhörande sända. handlingar, jemte egen och vederbörandes af honom, med den skyndsamhet, som föreskrifven är, infordrade Förklaringar, med den efter deras inhändigande först afgående post öfversända.
Ofver de val till Riksdagsmän för Borgare-Ståndet, sorn, inför vissa Magistrater, af Bruksägare anställas, må besvär jemväl anföras hos Konungens Befallningshafvande i det Län, der valet blifvit förrättadt.
Klagomål öfver val till Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifves, för Stiften hos Consistorierna, samt för Universiteten och Vetenskaps-Akademien hos Konungen; och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre finnas utstakade. §• 20.
Den Riksdagsman, som till Riksdagen och de dervid förefallande rådslag sig i råttan tid ej inställer, åge ingen makt alt lala å de förut närvarandes beslut.
Ingen vare likväl förvägradt alt vid Protokolls-justeringen få anmärkt, att han varit frånvarande och i beslutet ej deltagit. §. 21.
Riksdagsmän af alla Stånd skola dagen efter den, hvartill Riksdagen pålyst §. 20.
Den riksdagsman, som lill riksdagen och de dervid förefallande rådslag sig i råttan tid ej inställer, ege ingen makt att tala å de förut närvarandes beslut.
Ingen vare likväl förvägradt att vid protokolls-justeringen få anmärkt, alt han varit frånvarande och i beslutet ej deltagit. §. 21.
Riksdagsmän af alla Stånd skola dagen efter den, hvartill Riksdagen pålyst Förslag till ändring, i Grundlag.
— Riksdags-Ordn. 17 blifvit, sina Fullmakter uppvisa; Ridderskapets och Adelns Ledamöter legitimöre sig på det sätt, Riddarhus-Ordningen föreskrifver.
Preste-, Borgare- och BondeStåndens
Ledamöter angifve sig och styrke sin behörighet inför Justitie-St;its-Ministern, eller den Konungen i hans ställe förordnat, hvilken tillkalle, lill upplysningars afgifvandé, Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Conloret för det Ständ, hvars Fullmakter skola granskas.
Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida Fullmakterna blifvit utfärdade i den form, som nästföljande §. föreskrifver, skall sist inom fyra dagar derefter vara fulländad; hvarje Stand dess pröfningsrält förbehållen, så väl i afseende på sådana Medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit godkända, sorn dem, emot hvilka, tili följe af 14 och 18 §§., någon anmärkning äger rum, i hvilket sednare fall frågan, om den är klar och tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises; och bibehålle emedlertid den under ytterligare pröfning ställde Ledamoten sin Riksdagsmanna-rätt.
Vid anteckningen och då Inlrädes-pollet erhåiles, tilldeles äfven hvarje Ledamot ett exemplar af Rikets grundlagar, på det ingen må, till sin undskyllan, okunnighet derom förebära. §. 22.
Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den lagtima (Urtima) Riksdag, som i . . .
. skall hållas och täger sin början den ...
. befullmäkligas härmed, efter föregånget blifvit, sina Fullmakter uppvisa; Ridderskåpets och Adelns Ledamöter legitimera sig på det sätt Riddarhus-Ordningen föreskrifver.
Preste-, Borgare- och BondeStåndens ledamöter angifve sig och stvrke sin behörighet inför Justitie-Stats-Ministern, eller den Konungen i hans ställe förordnat, hvilken tillkalle, till upplysningars afgifvandé, fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret för det Stånd, hvars fullmakter skola granskas.
Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida fullmakterna blifvit utfärdade i den form, sorn nästföljande §. föreskrifver, skall sist inom fyra dagar derefter vara fulländad;, hvarje Stånd dess pröfningsrält förbehållen, så väl i afseende på sådana medlemmar, hvilkas fullmakter ej blifvit godkända, sorn dem, emot hvilka, lill följe af 14 och 18 §§., någon anmärkning eger rum, i hvilket sednare fall frågan, om den är klar och tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, lill laglig åtgärd förvises; och bibehålle emellertid den under ytterligare pröfning ställde ledamoten sin riksdagsmanna-rätt.
Vid anteckningen och då inträdes-pollet erhåiles, tilldeles äfven hvarje ledamot ett exemplar af Rikets grundlagar, på det ingen må, till sin undskyllan, okunnighet derom förebära. §. 22.
Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den lagtima (urtima) riksdag, som i . . .
. skall hållas och lager sin början den . . .
. befullmäktigas härmed, efter föregånget or 3 - Bih. lill /!.
Prot. 1853 & 1854. 3 Sami. 1 Häfl. 18 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi): (för Borgare-Ståndet ifrån N. N, Stad, eller ifrån Bergsbruken inom N. N. valdistrikt): (för Bönde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N. uti jS. N. Härad af N. N.
Län) att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen lorpligtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regerings-Form af den 6 Juni 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.»
Fullmakterna underskrifvas: Preste-Ståndets, för Stiften och Universiteten, af vederbörande Consistoiner, och för JVetenskaps-Akademien af dess Preses; Borgare-Ståndets, för Städerna, af Magistraten och Äldste, för Fahlu Bergslag och för Bergsbacken, af valförrättande Magistraten inom hvarje distrikt; samt för Bonde-Ståndet af Vo Iför rättar en; börande tillika, för sistnämnda Stånd, ValProtokollct, af Elektorerna undertecknadt, medfölja samt, efter fulländad granskning af Fullmakterna, till den valde återställas; ocb vare Valförrättaren skyldig, att Val-Protokollet, före sin afresa från förrättningsstället, utlemna. §. 23. l:o.
Samma dag, då Biksdagens öppnande kungöres, ulnämne Konungen Landt - dentligt val, N. N. (för Ridderskapel och Adel/i): (för Preste-Ståndet); (för Borgare-Ståndet): (för Bonde-Ståndel) alt deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besyurna Regerings-Form af den 6 Junii 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.» — Fullmakterna undcrskrifvas af vederbörande valförrättare; börande tillika för Bonde-Ståndet, valprotokollet, af elektorerna undertecknadt, medfölja, sami, efter fulländad granskning af fullmakterna, till den valde återställas; och vare valförrättaren skyldig att valprotokollet, före sin afresa från valförrättningsslället, utlemna. §. 23.
De trehundrade män, sorn tild riksdagsmän valde äro, utgöra Riksens Ständer, och skola till öfverläggning och beslut sammanträda, dels gemensamt såsom Riksnämnd, dels serskildt såsom Riksstånd, hvarje Stånd för sig. §. 24. l:o.
Sedan hvarje
Stånd, vid riksdagens början, på behörigt sätt blifvit Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
19 mur skalk för Ridder,skåpet och Adeln, samt till Talman för Preste-Ståndet Arke-Biskopen, eller, om han är sjuk eller frånvarande, eller haris Embete ledigt, någon annan af Biskopame.
Sedan Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, på behörigt sätt blifvit constituerade, hegare de hos Konungen, medelst Depulationer, deras Talmän, hvilka Konungen då förordne.
Enär Landtmarskalk eller Talmän under Riksdagen af sjuklighet eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen, hos Ridderskapel och Adeln af den främste närvarande Ledamoten, enligt Riddarhus-Ordning en, och i de öfriga Stånden af vice Talmän, hvilka likaledes, vid Riksdagens början, af Konungen utnämnes, Under det Borgareoch jBo/icfc-Slånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres tills vidare ordet: hos Borgare-Ståndet af Hufvudstadens förste Fullmäktig, och i BondeStåndet af den närvarande Ledamot,, som de flesta Riksmöten bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Siats-Rådet, de i 10 §. nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgareoch Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän. 2:o.
Landtmarskalk och Talmän aflägge inför Konungen följande Ed: »Jag »N. N., utnämnd och förordnad, att vid detna allmänna Riksmöte vara Landtmarskalk »(Talman för Preste-, Borgare-, Bonde»Ståndet) lofvar och svär, vid Gud och Hans »Heliga Evangelium, att jag vill och skall »med all min förmåga upprätthålla och »försvara Konungamakten och Riksens »Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse »med den af Konung och Riksens Stän - konslitueradL, och derom hos Konungen anmälan gjort, utniimne Konungen Landtmarskalk för Ridderskapet och Adeln, samt Talmän för Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden.
När Landtmarskalk eller Talmän under riksdagen af sjukdom eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen af vice Talmän, hvilka likaledes vid riksdagens början af Konungen utnämnas.
Under det Stånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres tills vidare ordet af den äldste närvarande ledamoten.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Stals-Rådet, de i 10 §. nämnde vederbörande till riksdag kalla, ege Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, samt Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän.
Sammaledes utnämnas i berörde fall vice Talmännen. 2:o. Dä Landtmarskalk och Talmän för Riks-Stånden af Konungen nämnde blifvit, förordne flan ock Talman och vice Talman för Riksnämnden.
I de fall, dä Stånden sjelfva, enligt i:a momentet af denna §., sina Talmän och vice Talmän nämna, tillkomme samma rätt Riksnämnden, 3:o.
Landtmarskalk och Talmän aflägge inför Konungen följande Ed: »Jag N. N., utnämnd och förordnad, alt vid delta allmänna Riksmöte vara Landtmarskalk (Talman för Preste-, Borgare-, Bonde-Ståndet, Riksnämnden), lofvar och svär, vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksens Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse med den af Konung och Riksens Ständer den 6 Junii 20 Förslag lill ändring i Grundt. — Riksdags-Ordn. »der den (3.
Juni 1809 till efterlefnad »antagne Regerings-Form.
Jag skall ock »ställa mig till ovilkorlig- efterlefnad Ri»kets öfriga gällande Grundlagar (för »Landtmarskalken tillika: samt den an»tagna Riddarhus-Ordningen).
Detta allt »lofvar jag troligen hålla:
Sa sanni mig »Gud hjelpe lill lif och själ!» 3:o.
Éd upptagna föreskrifter galle äfven för dem, som kunna komma alt Landtmarskalks eller Talmäns ställen företräda. §• 24. l:o.
Uti hvart Ständ skall vara en Sekreterare, som der före
Protokollen och ansvar e för vården af ingi fia Handlingar, hos Ridderskapet och yl deln, RiddarhusSekreteraren, hos Preste- och Borgarestånden, de personer, hvarom de sjelfve öfverenskomma, samt hos Bonde-Ståndet, en skicklig, lagfaren och i landthusluillningen kunnig man af Ofrälse Ständ, den Konungen dertill förordne.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes,' orda, 'ligen och noggrant uppteckna och för Siandet justera, samt, dä antingen hela Ståndet eller någon Ledamot in pleno det fordrar, Protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla Protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva: åliggande Sekreteraren f ör Bonde-Ståndet särskildt, alt biträda Talmannen vid målens behandlande och göra påminnelser, om något mot Grundlagarne stridande skulle försökas; dock utan att i Ståndet äga röst.
Så väl Ståndens, som Utskottens Sekreterare, jemte den under Riksdagar biträdande nådiga Betjeningen i Ståndens Canzlier samt Riksens Ständers Utskott, njule samma säker - 1809 till efterlefnad ✓antagne RegeringsForm.
Jag skall ock ställa mig till ovilkorlig efterlefnad Rikets öfriga gällande Grundlagar (för Landtmarskalken tillika: samt den antagna Riddarhus-Ordningen).
Delta allt lofvar jag troligen hålla:
Så sannt mig Gud hjelpe lill lif och själ!» 4:o.
De i denna Ed upptagna föreskrifter gälle äfven för dem, som kunna komma att Landtmarskalks eller Talmäns ställen företräda.
Hvarje Riksstånd, såsom ock Riksniimnden, eger utse och förordna sin sekreterare, hvilken för protokollets förande ansvara bör.
Uti protokollet skall noggrant antecknas hvad, med hänsyn till riksdagsärendena, inom Ståndet eller Riksniimnden förefaller och beslul.es: det eller Riksniimnden justeras och af Sekreteraren underskri faas.
Utgående prolokollsuldrag skola ock af Sekreteraren underskrifne vara.
Den betjening, hvarje Riks-Slånd äfvensom Riksniimnden i öfrigt anser för sig under riksdag behöflig, må Landtmarskalk och Talman, hvar inom sin afdelning, jemte fyra af Ståndet eller Nämnden dertill utsedde ledamöter, efter samråd med Sekreteraren, till sätta.
Den betjening
Constilutionsniimn den för sig under riksdagen finner nödig, tillsiiltes af nämnden.
De sålunda anställde tjenstemän och betjente njute under riksdag samma säkerhet och skydd, som riksdagsmän, Förslag lill ändring i Grundt. — Riksdags-Ordn. 21 het med Riksdagsmän, och erhålle vid Riksdagens slut en efter göromålens vigt och mängd lampad vedergällning af Statsmedlen, hvilken af Stats-Utskottet, efter öfverläggning med L a n dt/n arska Ulen och Talmannen, föreslås och, j sammanhang med den öfriga Statsregleringen, af Riksens Ständer bestämmes.
Till nämnde betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsattes.
, räknas hos Ridderskapet och Adeln fyra Canslister, i Preste-Slåndel en Notarie och två Canslister, i Borgare-Ståndet sammaledes, och i Bondeståndet två Notarier och fyra Canslister.
I hvartdera af Utskotten, för hvarje Division, en C ans lis t, hvilken, jemte Sekreter arne, för or dnes af Utskotten sjelfva, med det undantag, Som i 33. §. finnes stadgadt.
Utskott en talrikare betjening oundgängligen tarf vas, anmäle Utskottet sådant hos Ståndens Plena, hvilka derom förordne.
Bonde-Ståndets Sekreterare uge att, förr än han sitt Embete tillträder, följande Ed inför Ståndet aflägga: »Jag N. N., utnämnd och förordnad, alt vid della allmänna Riksmöte, vara det Hedervärda Bonde-Ståndets Sekreterare, lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, åtti jag- vill och skall med all min förmåga iakttaga Konungamaktens och Riksens Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse med den af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagne RegeringsForm af den 6.
Juni 1809.
Rikets öfriga gällande Grundlagar, deli ej till det Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll, utan min uttryckliga anmärkning och reservation, fira eller föra låta, ännu mindre lill expedierande befordra eller befordra låta något, som emot de gällande och erhålle från statsmedlen en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning, den Riksens
Ständer i sammanhang med den öfriga statsregleringen ega bestämma.
"22 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
•Grundlagar stridande är.
Äfven skall jag, vid Riksdags-ärendenas afgörande, med goda råd och underrättelser, samt upplysningar om hvars och ens lagliga rättigheter och skyldigheter, Ståndets Ledamöter tillhanda gå, samt med all min förmåga söka att bringa dessa ärenden till ett med Grundlagame instämmande slut.
Detta allt lojvar jag att troligen hålla:
Så sannt mig Gud hjelpe till lif och själin §. 25.
Riks-Stånden utnämne utan dröjsmål sina Deputerade, hvilka med Landtmarskalken och Talmännen, hvart Stånd för sig, inför Konungen må nedlägga Ståndens vördnad och lyckönskan, samt likaledes uppvakta Drottningen och de Kongl. Personerna.
Deputationer att inbördes hvarandra helsa och lvckönska. §. 26.
Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§. omröra, Stats-Rådet, late genom en Härold, under hittills öfliga ceremonier, utlysa dagen, då Ständerna, efter förrättad Gudstjenst, må sammankomma på Rikssalen.
Gudsljenstcn, hvartill alla Stånden böra enhälligt infinna sig, förrättes af en Biskop i Stadens Storkyrka.
Efter dess slut, uppträde å Rikssalen först Bonde-Ståndet, vidare BorgareStåndet och sist Preste-Ståndet, alla, hvart för sig, anförde af deras Talmän.
Ridderskapet och Adeln, anförde af Landtmarskalken, vare Konungen följaktige, och intage samtliga Stånden de dem anvista ställen.
För Konungen skall längst fram i Salen stå en Thron, omkring hvil - §. 26.
Riks-Stånden utnämne utan dröjsmål sina deputerade, hvilka med Landtmarskalken- och Talmännen, hvart Stånd för sig, inför Konungen må nedlägga Ståndens vördnad och lyckönskan, samt likaledes uppvakta Drottningen och de Kongl. Personerna.
Stånden utse derjemte deputationer att inbördes hvarandra helsa och lyckönska. §. 27.
Konungen eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§. omröra, Stats-Rådet late genom en härold, under hittills öfliga ceremonier, utlysa dagen, då Ständerna, efter förrättad Gudstjenst, må sammankomma på rikssalen.
Efter dess slut, uppträde å rikssalen först Bonde-Ståndet, vidare BorgareStåndet och sist Preste-Ståndet, alla, hvart för sig, anförde af deras Talmän.
För Konungen skall längst fram i salen slå en Thron, omkring hvil - Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 23 len Kron-Prinsen och de öfrige Kongl. Prinsarna hafva sina platser.
Dernäst intage, framför alla andra, de tvänne StatsMinistrarne deras runi, och forhålles i öfrigt enligt det Ceremoniel, Konungen låter för tillfället utfärda.
Härefter före Konungen Sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller Ilan så för godt finner, Stals-Ministern för Utrikes Ärendena, ordet till Riksens Ständer, och läte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sista Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit.
Landtmarskalken och Talmännen träde sedermera inför Konungen och framföre, i Ståndens namn, deras underdåniga vördnad.
När Konungen lemnar Rikssalen, beledsagas Man af Ridderskapet och Adeln, hvarefter de öfriga Stånden i ofvan föreskrifna ordning afträda. §. 27. l:o.
Propositionen, angående StatsVerkets tillstånd och behof, hvaraf Slånden hvartdera ett exemplar til/ställes, öfver lemne Konungen antingen vid det tillfälle, da Riksdag, enligt föregående §. öppnas, eller å Rikssalen annan dag, der Honom så godt synes, eller ock omedelbart till Riksens Ständers Slals-Utskott, inom fjorton dagar md Lagtima Riksdag, och inom en manad vid Urtima, efter dess öppnande.