Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Instructionen den 5 Febiu» arii samma år, är från sistnämnde slags Rotering befriad, samt förstberörde jordar Under krig utgöra Båtsmän in natura, och i fredstid erlägga Rotefrihetsafgift, i likstämmighet med de grunder, som genom serskilda Författningar blifvit fö* reskrifne; och 5so Om icke, då Städernas jordar ömsom, redan fått Extra Rotering sig åsatt och ömsom icke, samt, i förstnämnde fall, till mycket olika och ojemt belopp, i anseende till de dervid följda skiljaktiga grunder, nu måtte, till verkställighet af hvad Collegierna i 4:de punkten fö Bih. till B.-St. Prot. 1828 och 1 8?q , 4 Sami. 2 Af(l. a Band. 14:da lluft. a i» Stats- samt Oae.-TJtsli.
N:o no. reslagit, varda i Nåder förordnadt, att alla sådana jordar i hvarje ort serskildt uppskattas till Extra Rotering i den ordning, sorn förrbemälde Kongl.
Instruction af den 5 Februarii x 811 utstakar*
Med besvarande af dessa underdåniga hern-* ställanden, täcktes Kongl. Majit, under den 30 Mars 1824, 5’för att få detta ämne fullständigt ”utredt, på ett sätt som skulle satta Rikets Ständer ”i tillfälle att bedöma alla de förhållanden , hvilka ”vid en reglering af förevarande beskaffenhet bö”ra ingå i betraktande,” anbefalla Collegierna till iakttagande följande omständigheter: tio att, genom vederbörande Landshöfhöfdingar, upplysningar bord® infordras, huru och i hvilken proportion Båtsmans*Vacance-afgilten, serskildt för hvarje Stad, nu utgöres, antingen af borgerlig näring, hus och tomter, eller af jord, eller af alla tillsammans, eller om den Utgår af Stads-Cassan ; att approximativ uppgift på de andelar, borgerlig näring, hus och jord till Cassan contribuera, borde meddelas, äfvensom att uppgifvas skulle, huru länge denna ordning varit införd och om den tillkommit, antingen af gammal häfd eller frivilliga öfverenslcommelser, samt, i senare fallet, när dessa öfverenskoinmelser blifvit träffade, om, när och af hvem de blifvit fastställda, samt, om de varit öfverklagade, huru och af hvem tvisten om dem blifvit afdömdj Stats- samt Ö*e.-TJtsft.
N:o no. ir q:o att de förenade Collegierna borde upgifva ett på dessa upplysningar grundadt fullständigt Utlåtande, så val öfver de nu i Städerna gällande grunder för deltagning i Båtsmanshållet, som öfver beståndet och kraften af de öfverenskornmelser eller beslut, som derom kunna vara träffade, äfvensom underdånigt förslag till fördelning af detta onus på borgerlig näring och jorden i de Städer, der antingen deltagningsgrunden icke är tydligt bestämd, eller icke i laga ordning tillkommen, eller ock der sådan fördelning hittills icke egt rum; 3:0 att sedan, genom dessa upplysningar, jemförde med de förenade Collegiernas förslag till fördelningen, blifvit bestämdt, huru många af de nuvarande Båtsmännen, för hvarje Stad, gemensamt tillhöra borgerliga näringen, hus och tomter att utgöra, och dessa för alla Rikets Städer blifvit i en summa sammanslagne, Cornmerce-Collegium, som närmast vöre i tillfälle att känna näringarnes tillstånd, borde uppgöra förslag till ny fördelning af dessa Båtsmän, i förhållande till hvarje Stads rörelse och välmåga, hvilken fördelning i en framtid oftare torde kunna omgöras, så framt förändrade förhållanden, i afseende på näringarne och rörelsen, Städerne emellan, skulle sådant påfordra; men att åter den andel af Båtsmanshållet, som faller på jorden , äfven borde i en summa sammanslå* och fördelas på Städerne, i rnon af hvardera* donerad# jord, som icke innehafves af Kyrkor (a Slets- sami Otc,-Utsi, Vt/.
N:o no. pcb MiUla Stiftelser, eller, såsom lön;, af Embetsman; 4:0 att, sedan bestämdt blifvit, huru manga Batsman i hvarje Stad af Stadsjorden böra utgöras, utredaä borde, huruvida den, efter allmänna roteringsgrunden, kunde anses genom detta ständiga Båtsmanshåll fullt roterad eller ej; i hvilken senare händelse ofverskottet borde till estra rotering föreslås; och 5:0 att upplysas borde, när Wisingsö, sorn, enligt Kongl.
Brefvet den il November 1720, bör lemna 6 Båtsmän, blifvit med ständigtBåtsnianshåll belagd, och på hvad grund detta Båtsmanshåll nu med Vacance-afgift, likasom för Städerna, utgöres, Till underdånigste fullgörande af hvad Kgl. Maj:t sålunda i Nåder förordnat, hafva de förenade Collegierne, ”efter en vidlyftig skriftvexling med Kongl, Maj:ts Befallningshafvande,” Uti afgifyet Betänkande, der» 11 December »328, Öfyerlemnat ; J/a/iell N:q l, som utvisqr, huru den, genom 1792 Ers ännu fortfarande Contract, stadgade Båtsmans-Vacance-afgift i Rikets Städer utgått, antingen af borgerlig näring samt hus och tomter eller af jord, eller af alla tillsammans; med anmärkning, atf i berörde Tabell Stockholm ej upptagits, af den orsak, att Båtsmans-Vacance-afgift derstädes ej eger rum, samt äft Städerne Fahlun och Sala äro från äldre ti - Stais- tami Otc- Vist, Ull.
N:o 110, i3 eler frikallade frSn skyldigheten att underhälla Båtsmän, och att ett dylikt onus ej eller är påbudet för Waxholm och de i senare tider anlagda Statler, såsom Ostersund, Malmköping, Borgholm och Arvika. —•
1 afseende ä nu gällande grunder för deltagandet i Bätsmanshället samt beståndet och kraften af de derom träiläde öfvérenskommelser eller beslut, upplysa Collegierne, ”att något allmänt stadgande ej gif”ves, som bestämmer, ejter hvilka grunder ifråga•
''varande onus i St ader ne bor utgöras,’’ sorn följd hvaraf skyldigheten att underhålla Båtsmän, i några Städer, blifvit lagd endast på borgerlig näring, i andra endast på jorden, i en del både Uppå borgerlig näring och jorden, samt i andra åter, utan någon fördelning emellan borgerlig näring och jorden, blifvit af Städs-Cassan bestridd.
De härom inom Städerne träffade öfverenskommelser anse Collegierne, enär desamma icke blifvit öfverklagade, höra betraktas till kraft och verkan lika gällande, som vederbörande Autoriteters meddelade beslut; men behofvet af förändring i nuvarande åliggande oeti sätt att utgöra Bätsmanshället finna Collegierna vara ådagalagdt af de skiljaktiga grunder, som blifvit följde för uppfyllandet af denna skyldighet och vid jemförelse af den Bevillning, sorn i en
Stad eger rum på borgerlig rörelse eller på jord, med den Bevillning, som i en annan Stad är fastställd, deraf allt sig visar, i4 Stats- samt Oec.-Utsk.
N:o uo. ''huru ojemt denna borgerliga tunga för narva”tande dr . fördelad Städene emellan.“ Tabell N:o 2, upptagande de Städer, der Båtsmanshållskyidigheten hittills blifvit bestridd endast af jorden och utvisande tillika, huru samma borgerliga tunga bör, i förhållande till Bevillningen, utgöras-, om den fördelas emellan borgerlig näring, hus och tomter samt jorden.
N:o 3, meddelande enahanda uppgift i afseende a de Städer, der Båtsmanshållet hittills endast betungat borgerlig näring.
N.-o 3, af Commerce-Collegium upprättad, utvisande Städernes folkmängd år 1825, antal Handlande, Fabrikanter och Handtverkare i hvarje Stad, år 1.8 sfi, lästetalet af Stapel-Städernas Fartyg samma år samt Tulluppbörden derstädes, jemte beloppet af erlagd Bevillning för hus och tåomter samt borgerlig rörelse i medeltal för ren *824, 1835 och 1826.
N;o 3, innehållande förslag å det antal Båtsmänsom, på grund af Bevillningen för borgerlig näring, hus och tomter, hvarje Stad anses böra underhålla.
Tabell fo 6, utvisande beloppet af ali den jord, hvilken tillhör Rikets Städer, utom Stockholm, som serskildt ansvarar för 100 Båtsmän, fahlun och Sala, hvilka äro från Roteringsskyldigheten befriade, samt Ostersund, Malmköping, Borgholm och Arvika, hvilka någon Båtsruansrotering förut icke varit påförd.
Af denna Tabell inhemta*, att de Roteringsskyldige Stats- samt Oec.-Utsk.
N:o uo. r5 Städernas ^utom Stockholm) tillhörande jord utgör 27,996 Tunnland Åker, 26,101 Tunnland Äng och 60,458 Tunnland Skogsmark, hvilken jord, vid de Skattläggningar, som blifvit verkställde för Salpeterskattens beräknande, är ansedd uppgå till 767 och i01-4Sosdedels mantal.
Collegierne hafva i Öfrigt underdånigst tillkännagifvit, dels till förklarande af de grunder, hvilka vid ifrågavarande Tabellers Upprättande blifvit följda, dels ock för en närmare utveckling af Collégiernes åsigter af ämnet: att, oaktadt den ojemnhet i BevillningenS Utgörande, som, i anseende till en och annan Stad, sig företett, Collegierne ansett denna afgift, såsom innefattande Städernes väsendtligaste Statsbidrag, jemväl böra antagas såsom måttstock vid den nya fördelningen af Båtsmanshållet, Städerne emellan; att, såsom följd af de upprättade förslagen, de mindre Städerne i allmänhet komma att för deras borgerliga rörelse samt hus och tomter njuta betydlig lindring 1 Båtsmanshallet, och att några störte Städer, serdeles Götheborg, skulle komma att erhålla en icke ringa tillökning i detta onus; Vatartdes likväl denna Öfverflyttning, i Collegiernes tanka, med billighet öfverensstämmande, ”enär icke bestridas kan, att flera af de ”smärre Städerna, i förhållande till de större, ”äro, i afseende på Båtsman/hållit, allt för högt "betungade i6 Stats- samt Oec.-Uts1:.
N:o iro. att, då Götheborgs Stad, efter Collegierries forstag, skulle komma att för borgerlig rörelse vidkännas 116 Båtsmän, i stället för 39 och 7-io:dedels, och således 16 Båtsmän mera än Stockholm, har Commerce-Collegium erinrat , att, sa länge vacance-afgift för hvarje Batsman får med 30 Rdr godtgöras, Götheborgs och öfrige
Städers prestation i någon roon kan jemföras med Stockholms, hvarest
Underhålles en eifectiv styrka af 100 man med en Srlig kostnad af 6 å 7000 Rdr; inéu om deremot fråga skalle uppsta för Götheborg och öfrige Städer i Landsorterne att uppställa efFectiv Båtsmansstyrka til! af Collegierrie nu föreslaget belopp, borde, efter Collegiernes tanka, antingen den bevillningsafgift, som i Stockholm utgår för borgerlig näring, hus och tomter, äfvensom samma Stads Etthundrade Båtsmän tagas i beräkning vid nu ifrågavarande nya fördelning, samt Hufvudstaden, i proportionerligt förhållande till öfriga Städer, åläggas ett ökadt antal Båtsmän, “helst, i annan händelse, Stockholms Stad blefve, “framfor öfriga Ståder, betydligen gynnad i ut“gSrandet af Båtsmanshålls skyldighetenS Slutligen, och med anledning af Kongl. Maj:ts Collegierna meddelade
Nådiga befallning att afgifva underdånigt förslag, huru många Båtsmän hvarje Stad, i mon af dess egande jord, borde underhålla, hafva Collegierna, som i Tabellerna s och 3 sådana förslag framlagt, likväl i underdånighet - ' ■ 0'- ■ x Stats- samt Oec.-tJtsh. tJtl.
N:o t tö, t f derdånighet hemställt, att, sedan för hvarje Stad blifvit bestämdt, huruvida densamma skall utgöra Soldat eller Batsman, Kongl. Maj:t mätte i * Nåder utse och förordna vissa Corniterade, med Uppdrag att föreslå det antal Soldater eller Båtsmän, sorn för Stadens jord skall Underhållas, dervid åtskilliga af Collegierne, i sammanhang härmed, projecterade allmänna grunder borde i4 akttagas, Utöfver de upplysningar 1 detta invecklade och vidtomfattande ärende, som af Collegiernes, till hufvudSakligt innehåll, här ofvanin» tagna tvänne underdåniga Betänkanden meddelas, hafva de förenade Utskotten, genom sorgfälliga bemödanden för en fullständig utredning af allt, som med målet eger Sammanhang, inhemtatt att det äldsta stadgande om Båtsmansskyldighet för Städerna innefattas i Riksdagsbesluten den 20 December 1610, den 27 Junii 163!, §. 31, och den 19 Mars rf)89» enligt hvilka hvarje tio Borgare borde anskaffa och underhålla en Båtsman; att Konung Fredrik den Förste, genom Nådig Skrifvelse till dåvarande Amiralitets-Col* legiurn, den 2 r November 1720, gillat och fastställt den emellan Städerna gjorda repartition af Båtsmanshållet, enligt hvilken Städerna i Sverige, rned undantag blott för de i Vesterbotten belägne, borde tillsammans bekläda och under ftih. till R.-St.
Pro t 1828 och 1829, 4 Saini, 2 Afd, 2 Band, \^:de Haft, 3 i8 Stats- samt Oee.-UttA.
N:o no. hålla Ett Tusende Sjuhundrade Fyratio En Båtsmän; att detta antal, deruti den så kallade fördubblingen förmodligen varit inberäknad, bibehållits intill året 18*0, då genom Riksdags-Beslutet, den i Maji samma år, förklarades, att Båtsmansfördubbling och Vargering borde upphöra; att Städerna sedan denna tid tillhopa underhållit eller erlagt Vacance-afgift för Åttahundrade Åttatiosex Båtsmän, oberäknadt Sex man, som af Visingsö i äldre tider varit utgjorde, men derifrån On, i anseende till jordens svaga beskaffenhet, sedermera blifvit, genom Kgl.
Brefvet den 14 Augusti X750, befriad, emot erläggande i fredstid af Femton Daler Silfvermynt och . i krigstid af Trettio
Daler sådant mynt årligen för hvarje numer; att, jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner på Städernas Besvär, af år 1734, §.48» och af år 1739 §. 1, Städerna äro Kronan ansvarige gemensamt för det vissa antal Båtsmän, som de efcer deras egen fördelning äro pligtige att alltid complette underhålla och prsestera, när Konungens tjenst det fordrar; att Konung Gustaf den Tredje, genom Nådigt Bref till Amiralitets-Collegium, den II Julii 1780» i anledning af åtskilliga Städers då gjorda underdåniga anhållan om lindring och nedsättning i den för Vacancefrihets tillgodonjutande beätämda afgift, förklarat, 11 att, så vi“da Stadsj or danie, hvarpå Båtsmanshullet dr grun - •Stats- samt Oec.-Vtsh Uti.
N:o uo. 19 *dadt, ännu äro desamma, som de voro år 16 go, “om de icke sedermera blifvit förbättrade, hvil“ket, i annat fall, mera Jaör tillskrifvas Invånar“nes försummelse, än jordens otacksamhet, Kongl. “Maj:t ansett betänkligt att i Näder bifalla be“rörde Städers underdäniga ansökningar;" att, jemlikt Kongl. Resolutionen och Brefvet den a Augusti 1786, Innehafvare af Städer donerad jord, med undantag af Embetsman i Städer, som der vistas och bo, samt, i och för Embetets skull, hafva jord och egor på lön anslagna, böra med Borgerskapet i Båtsmanshållet deltaga; att sådane personer, som icke äro Borgare, men hafva egna gårdar i Städerna, blifvit, gerom Kongl.
Resolution och Brefvet den g Januarii 1787* skyldige förklarade att i Båtmansliallet deltaga; hvilken förbindelse, genom Riksdags-Beslutet den a Maji ibio, ytterligare är vorden befästad; •tt, till följd af Kongl. Brefvet den 6 Februarii 1797, Donationsjord, sorn af framfarne Konungar och Städernas Fundatorer, eller andra, till Borgerskapets allmänna bruk och nytta blifvit gifven, bör deltaga i Båtsmanshåll, i hvars hand den ock kommit; atr, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefven den 21 Maji 1816 och den 5 Augusti 3817, Städerna, med undantag för Stockholm, betala såsom Vacance-afgift under jredsiid årligen beloppet af Båtsmannens lön och hushyra. 30 Stats* samt Oec.-UtsA. Ut!.
N:o uo. samt värdet af hemkallspersedlarne, en tredjedel af kostnaden för beklädnaden till årstjenst och en tredjedel af handräcknings-beklädnadens värde; hvaremot under krigstid, dä hela Båtsmanshallet beständigt måste vara i tjenstgöring, bör erläggas, jemte lönens och hushyrans belopp, hemkalls-persedlarnes och årsbeklädnadens fulla värde, men med befrielse fran serskild ersättning för handräcknings-beklädnaden; att det med Städerna afslutade Contract, hvarigenom de, emot erläggande af Vacance-afgift, sä under fred sorn krig, befrias från elfectiva Båtsmäns posterande, och hvilket Contract ined året 1837 tilländagick, blifvit af Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 25 Maji 1824, förlängdt för en obestämd tid, eller intill dess Rikets Ständer, i frågan om Båtsrnans-styrkans frarogena fördelning, Städerna emellan, sig yttrat, och Kongl.
Maj:t i anledning deraf fattat Sitt Nådiga Beslut; att, i underdånig öfverensstämmelse med Kongl. Brefven den 25 Junii, den 13 Augusti och den 5 November 18II, Städernas 010- terade jord, der den förut icke bar något visst hemmantal, skall dertill, efter hvarje orts skattläggnings-grunder, uppskattas, samt sedermera roteras till Båtsmanshåll efter det hemmantal i Extra Rotering på en Båtsmansrote, sorn, inom Länet, pä en Soldatrote vanligen bestås; att. vid den förordnade nya Regleringen af Städernas Båtsmanshåll, bör, jemlikt föreskriften i Statt- samt Oec.-UtsA, Uti, N:o no, ai Kongl. Brefvet till Kammar-Collegium, angående Extra Roteririg*n för Städerna i Elfsborgs Län, den 13 Augusti 18IX, sadan Städernas jord, sorn icke kan visas förut hafva blifvit ordentligen roterad, eller att det Båtsmanshåll, sorn Städerna hittills utgjort, egentligen är grundadt på samma jord och med direct afseende derå verkligen tillkommit, åsättas Extra Rotering; att Stockholms Stad, genom Konung Carl den intes Resolution den 28 Februarii 1678, och, såsom bevis af Högstbernälde Konungs erkänsla och bevågenhet för det frivilliga bidrag till Rikets försvar under kriget emot Danmark, som Hufvudstaden, genom uppsättande af ett ökadt antal Båtsmän, lemnat till Konungens disposition, väl blifvit försäkrad att framgent icke behöfva underhålla mer än Etthundrade Ordinarie Båtsmän; men att samma Nådiga försäkran, hvars egentliga ändamål synes hafva varit att frisäga Hufvudstaden från ståndigt underhållande af den under kriget uppsatta tillökade styrkan, af tillsammans Trehundrade man, kan anses rubbad och utan afseende lemnad, då, genom den år 1720 upprättade och af Kongl. Majit i Nåder stadfästade nya fördelning af Båtsmanshållet, Städerna emellan, Stockholm blifvit ålagd att från samma tid, allt intill år Ijm, underhålla Tvåhundrade Båtsmän, utan att af den Kongl.
Stadfästelsen bestämdt upplyses huruvida den så kallade fördubblingen derunder varit inbegripen; - ai Stats- saint Oec.-Utsh, Uti.
N:o 110. att Carlscrona Stad, jemlikt Kongl. Brefven den s Julii 1707 oell den 30 Junii 1818 samt Kongl. Resolutionen den 23 Januarii 1724, erhållit tillåtelse att först då Båtsmän utgöra, när i krigstid någon del af den vid Carlscrona stationerade Örlogsflotta utlöper, och att emedlertid blott erlägga den genom Kongl.
Brefvet deri 21 Maji 1816 i Nåder stadgade Vacanceafgift; att de Borås Stad anslagna Landthemman, utgörande Trettio Två och ett halft förmedlade Mantal, som nu mera, genom köp och laga fång, kommit utur Borgerskapets hand, blifvit, genom Kgl.
Brefvet den 8 Julii 1795 , befriade från allt annat deltagande iBorasStads-Båtsmäns anskaffande, legande, lönända och utredande, än att, enligt hvad från äldre tider varit vanligt, till understöd i Stadens Båtsmanshåll årligen betala 8 Daler Silfverrnynt, med Två Riksdaler Trettio Två Skillingar Banco af hvarje helt hemman; att, i Wexio Stad, endast de personer, som idka borgerlig rörelse, böra derföre, men icke andra Tomt- och Jordegare derstädes, i öfverensstämmelse med Kongl. Resolutionen den 16 Februarii t 820, vara skyldige att utgöra eller deltaga i Stadens ordinarie Båtsmanshåll; att, då i Hernosands Stad Båtsmanshållet utgöres med afseende både å borgerliga näringen saint af hus och jord gemensamt, EcclesiastikStaten derstädes, jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga Stats- samt Oec.-Utsk.Utl. N:o tio» a3 Resolution den 16 Februarii r82o, är skyldig förklarad att, för dess å Stadens jord liggande uppodlingar, dellaga i Stadens Båtsmanshåll, eller den derföre utgående Vacance-afgift; att Fahlu Stad, enligt dess Privilegier af ar 1641, hittills är från deltagande i Båtsmanshållet befriad; att Sala Stad likaledes intill närvarande tid varit från detta onus frikallad, utan att närmare utredas kunnat, när och af hvad orsak sådant skett; samt att Marstrands Stad, på grund af åberopade Kongl. Brefven den r2 April 1689 oc^ den is November 1792, icke vidkännes någon tunga af det lör Städerna i allmänhet bestämda Båtsmanshåll.
Sedan de förenade Utskotten sökt att, med skyldig fullständighet, inför Rikets Högloflige
Ständer redovisa, ej mindre för den behandling den, under så många år, af Styrelse-Verkens förberedande åtgärder beroende frågan om fördelandet af Båtsmanshållet, Städerna emellan,efter mera rättsenliga grunder, hittills erhållit, än för de serskilda stadganden, hvilka synas ligga till hinder för ernåendet af ett så vigtigt och af de flesta Städers invånare efterlängtadt mål, återstår för Utskotten att sitt eget yttrande i ämnet afgifva.
Vidkommande således först de af Collegierna upprättade och af Kongl. Maj:t, till upp - l4 Stats- saint Oac.-Utslt.
U:o t tö, lysning för Rikets Ständer vid ärendets pröfning* öfverlemnade förslag med dervid fogade och här ofvan omförmälde Tabeller, erkänna Utskotten visserligen den utöda, sorn vid deraä upprättande blifvit använd; men dä Gollegierna, uppå svaga och af Utskotten ingalunda gillade skäl, från den allmänna fördelningen uteslutit Stockholm, hvars hittills utgjorda deltagande i Båtsmanshållet, vid jemförelse till andra Städer, på långt när icke motsvarar Stadens tillgångar och förbindelse att till Rikets försvar bidraga; då Collegierne, ehuru, i Betänkandet, sjelfva ogillande den ojemna och högst olika fördelning af Båtsrnans-styrkan, ej mindre Städerna emellan på det hela, än i fråga om sättet för densammas utgörande inom hvarje Stad, likväl i Tabellerna 2 och 3 föreslagit separata delningsgrunder för de Städer, inom hvilka kostnaden för Båtsmanshållet hittills varit lagd, antingen på borgerlig näring ensam eller ock på jorden allena, och således, då icke Rikets alla Stader i en Tabell blifvit sammanförde, samt den fastställda Båtsmans-styrkan, efter enahanda grund, dem emellan fördelad, till hufvudsaklig del bibehållit den ojemnhet oell principlöshet i repartitionen af detta borgerliga onus, hvars afhjelpande för framtiden utgjort det ifrågavarande arbetets enda föremål; då, i Tabellen N:o 6, upplysning ej blifvit meddelad, huruvida, i det deruti uppgifna hemmantal af Städernas jord, jemväl ingår sådan Stadsjord, som till Kyrkor, Fromma - F1 Stats- samt Oec.-Utsk.
N:o no. a5 ma Stiftelser eller Tjensteinäns aflöning är anslagen och, af sådan orsak, antingen redan är eller åtminstone bordt vara med serskild Extra Rotering belagd, hvilket förhållande åtminstone synes inträffa med Götheborgs Stad, enär Tabellen upptager Ett Tusende Sjuhundrade Sjuttio Två Tunnland, deraf likväl Fyrahundrade Sjuttio Två Tunnland redan äro med Tretton Extra Båtsmän roterade, samt då slutligen, till bevis för det mindre lämpliga i de af Collegierne följda men icke närmare antydda delningsgrunder, torde få anföras följande i Tabellerna a och 3 föreslagna prestationer af Stadsjorden, nemligen: antal Båtsmän, som Mantal föreslås att af jor- Stadsjord den u nderhållas Upsala Stad • 4*3 * • • ti . • •
Öregrunds dito • 43 . 5 • • •
Carlshamns dito • 4 il * 9 • t T •
Vesterviks dito * 9ir • 8 . . .
Enköpings dito • t afl . JT * • • Götheborgs dito • 14 . . . 3 TU • 9 o. s. v., behagade Rikets Högloflige Ständer inse, att Collegiernas ifrågavarande Tabellariska arbeten och förslag, i stället att kunna till ledning eller grund för den nu ifrågavarande nya fördelningen af Båtsmanshållet antagas och begagnas, Ttih. till R.
Prat. 1S28 och 1829, 4 Sami, 2 Afd, x Rand. i^:te Häft. 4 20 Statt- samt Oee.-UtsJt.
Nono. blott tillskyndat
Utskotten ett mödosamt och tidspillande granskningsarbete, hvars enda resultat är en befästad öfvertygelse om desammas oanvändbarhet.
Enligt Ofver-Ståthållärens senast afgifna Fémårs-Berättelse, daterad den 2g Augusti 1828* ian den jord, som, dels inom, dels ock utom Stockholms nuvarande barriére, i flesta fall är i numereräde tomter indelad, antagas till omkring Trettio Hemman; men denna jord har dock hittills icke* med öfriga Städers fundations- eller donationsjord, i Båtsmanshåll deltagit; och beträffande kostnaden för underhållandet årligen af de Etthundrade effectiva Båtsmän, dem Stadens borgerliga rörelse för närvarande ensam underhåller, uppgifves densamma af Herr OfverStåthållaren till endast Fyra Tusende Femhundrade Riksdaler eller Fyratio Fem
Rdr per numer, en kostnad för hvarje Båtsmart, som högst obetydligt öfverstiger den af ert del Städer år 18S4 till Stats-Verket erlagda Vacance-afgift, då deremot de Kongl. Collegierna, bland motiven för Hufvudstadens bibehållande vid ett otillökadt antal Båtsmän, antager kostnaden till Sex ä Sju Tusende Riksdaler årligen, samt öfrige Städers Vacanceafgift till Trettio Riksdaler per numer, då den sistnämnde likväl understundom uppgått till Fyratio Riksdaler och derutöfver.
Enär den ännu gällande fördelningen, Städerna emellan, i afseende å ordinarie Båtsmanshållet, blifvit upprättad år 1730, men Städer - Stats- samt Oec.-Utsk.