Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfverensstämmelse med hvad ofvanföre uti lista punkten blifvit i underdånighet yttradt, hafva Rikets Ständer ansttt ifrågavarande å f. d. 3:dje Hufvud-titeln uppkomna brist böra intill nästinstundande Riksdag uti Statsverkets räkenskaper fortfarande inom linien balanceras. 3:o Då Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att det årliga belopp af 160 Ridr, hvilket, enligt Kongl. Brefvet af den l8 0ctober 1836, blifvit Chefen för Topografiska corpsen i Nåder tillagdt såsom ersättning för det ökade besvär, han genom telegraf-inrättningen fått vidkännas, utgår af statsanslaget för oförutsedda militaire-behof, hvaremot öfriga för telegraf-inrättningen belöpande kostnader drabba postmedlen, hafva Rikets Ständer ansett sig böra, till beredande af lättad öfversigt utaf de för telegraf-anstalterne i Riket utgående kostnader, hos E. K. M. i underdånighet hemställa, att samtliga för ifrågavarande anstalter behöfliga utgifter hädanefter må af Postverkets medel bestridas.
Sl Prot. 1845, 10 Sami. t Afd. 54 Expedilions-lJ tskollets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.-o ijS. 4:o Enär, för iståudsättande af brandredskapen vid Corrections-inrältningeu å Långholmen, 2,095 R:dr 40 sk., i stället att utgå af de för fåugvården 1 allmänhet anvisade medel, blifvit, på grund af Kongl. Brefvet den 3 Mars 1837, utbetalda af anslaget för byggnader och reparationer i landsorten åren 1838 och 1839, samt något skäl desto mindre synes hafva varit för handen att med förenämnde helt och hållet fremmande utgifter belasta sistnämnde anslag, som detsamma erfordrats för sådana kostnader, hvartill det egentligen varit afsedt, få Rikets Ständer alltså hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att de utgifter, som framdeles finnas behöfliga för Corrections-inrättningarnes i Riket underhåll, må anvisas å det på Riks-Statens nuvarande andra Hufvud-titel uppförda anslag till fångars vård och underhåll. 5:o
Med anledning af Revisorernes erinran, att de, till följd af Kongl. Brefvet den 15 Februari 1834, af anslaget för byggnader och reparationer i landsorterne år 1838 anordnade 2,694 R:dr 7 sk., att användas till byggnader vid Ottenby stuteri, icke bordt beslasta nämnde byggnads-anslag, utan deremot utgå af de för stuterien anvisade medel, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. M. i underdånighet begära, att de för uppförande och reparation af byggnader vid Kronans stuterier erforderliga kostnader må hädanefter bestridas af det för stuterien å stat uppförda anslag. 6:o Af Revisorerne är vidare anmäldt, alt å anslaget för Observationsoch uppbörds-procenter blifvit, enligt Stats-Contorets förordnanden, i läkenskaperne afförda år 1839 tillsammans 20,551 R:dr 34 sk. 6 r:st., utgörande Stats-verket för åren 1823—1839 påförda kostnader af provision, porto och stämpel-afgift uti de med Handelshuset Luis & Jencquel och sedermera Bankieren G.
Jencquel i Hamburg löpande läkningar, äfvensom under åren 1840 och 1841 af nyssnämnde anslag för dylika kostnader utgått ett sarnmanräknadt belopp af 1,325 R:dr 18 sk. 10 r:st.; och då Rikets Ständer, för sin del, icke funnit lämpligt, att omförmälde provisions- m. fl. kostnader bestridas af anslaget för ofvannämnde procenter, unön deremot ansett, att större ordning, äfvensom en lättare öfversigt af förvaltningen skulle vinnas, derest alla till ett och samma föremål hörande serskilda utgiftsposter varda på ett ställe bokförda, få Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med denna åsigt, hos E. K. M. i underdånighet anhålla om Nådig befallning till vederbörande, alt de kostnader af provision, postporto och stämpel-afgift, hvilka för inköp och remitterande af vexlar i utländskt mynt hädanefter kunna Stats-verket tillskyndas, böra påföras samma ansfag, hvaraf den utgift hestridts, i och för hvilket,» dylika kostnader egt rum. Exped/tioiis-Utskoltets Förslag
Skrifvelse, IV.-o lj3. 7:o Enär räkenskaperne öfver anslagen till publika hus och byggnader i Stockholm utvisa, att till ränte- och capital-afbetalning å Jån, upptagna för bestridande af kostnaden för Lejonbackens ombyggnad, blifvit af byggradsanslaget för Kongl, slottet under revisions-åren utbetalda tillsammans 39,736 R:dr 41 sk. 4 r:st., samt att, med iakttagande af hittills följda amorteringssätt, den återstående skulden i och för nämnde ombyggnad först efter flere års förlopp kunde varda till fullo liqviderad; men Rikets Ständer ansett det vara af synnerlig vigt, att berörde statsanslag, utan att betungas med omförmälue serskilda utgift, uteslutande användas för det dermed afsedda ändamål, eller Kongl, slottets underhåll, hafva Rikets Ständer godtfunnit att, till liqviderande af den räntebärande skuld, hvarför Stats-verket i och för Lejonbackens ombyggnad häftar och hvilken skuld, enligt hvad Rikets Ständer meddeladt blifvit, under den i Augusti förlidet år utgjorde ett återstående capitalbelopp af 57,500
R:dr, oberäknadt oguldna räntor, å Riksgälds-Conloret anvisa ett motsvarande anslag. 8:o På grund af serskilda Kongl.
Bref, hafva utaf 9:de Hufvud-titeln utgått under hvartdera af revisionsåren 2,000 R:dr till sjömätningar, äfvensom under åren 1840 och 1841 ett belopp af 1,000 R:dr årligen för sjöcharlse-verkets fortsättande; och ehuru dessa utbetalningar egt rum för åtgärder, hvilka till en del afse handelns och sjöfartens befrämjande, hvadan desamma följagtligen icke kunna anses för berörde Hufvud-titel fremmande, få Rikets Ständer likväl, under den åsigt, alt så beskaffade utgifter egentligen tillhöra Handels- och Sjöfarts-fonden, hos E. K. M. i underdånighet begära, att de bidrag af allmänna medel, hvilka hädanefter kunna finnas nödiga för anställande af sjömätningar och utgifvande af sjö-chartor må varda å nämnde fond anordnade. 9:o Genom Kongl. Brefvet till Stats-Conloret af den 8 October 1828 stadgas, att de för enskildes räkning i Landtränterien deponerade medel böra, sedan desamma i tio år derstädes innestått, uppsägas till återlyflning hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inom natt och år från derom utfärdad Kungörelse, samt att de af nämnde depositionsmedel, till hvilkas uttagande någon sig icke i behörig ordning anmälde, skulle, efter den föreskrifna tidens förlopp, insändas till Stats-Gontoret, hvarefter den eller de, som af gällande orsaker öfverskridit den utsatta terminen, ega hos Stats-Contoret, derest de sin rätt vederbörligen styrka, de insatta medlen utbekomma.
Den enskildes rätt lill återlyftning af gjorda depositioner är sålunda, enligt ofvanberörde föreskrift, till tiden obegränsad; men då en inskränkning i denna rättighet synes af behofvet påkallad, hvarigenom Stats-verket, hvilket 4?$ Expeditions-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse, IV.-o icke lärer billigt vis kunna li 11 förbi nd as att i all framtid hålla deposilionsmedlen vederbörande egare tillhanda, blefve efter någon bestämd längre tids förlopp från återbetalnings-skyldighet" befriadt, hafva Rikets Ständer trott sig böra i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. i Nådigt öfvervägande taga, huruvida icke, medelst bestämmande i lagenlig ordning afen viss prasscriptionstid för ifrågavarande depositionsmedels återlyftning, desamma må för framtiden kunna, så väl till capital som ränta, tili statsmedel omsättas. 10:o
Med anledning af gjord erinran derom, att under hvartdera af revisionsåren utbetalningar från allmänna indragnings-staten egt rum af 1,000 R:dr årligeu till hyra för de af Öfver-Ståthållare-Embetets Cancelli" samt Slotts-Rätten för Stockholms slolt och stad begagnade embetsrum, uti den så kallade Vestinska egendomen, få Rikets Ständer, sedan, i följd af nämnda Slotts-Rätts, enligt Kongl. Brefvet den 10 April, förlidet år beslutade indragning, behofvet af local för denna Domstol kommer att upphöra, och då, efter hvad upplyst blifvit, några ibland Kronans i hufvudstaden befintliga hus och byggnader, dels helt och hållet, dels till någon del, äro åt enskilde personer emot hyra upplåtna, i underdånighet hemställa, huruvida icke, till besparing af ofvannämnde, utaf allmänna indragnings-staten årligen utgående hyresmedel, tjenlig local må kunna uti någon af Kronans härvarande byggnader upplåtas till begagnande såsom embetsrum för Öfver-StåthållareEmbetets Gmcelli. lito Jemte det Rikets Ständer ansett det vara ändamålenligast, att de å anslaget för blesserade Officerare och Under-Officerare tid efter annan uppkomna besparingar, utgörande vid 1841 års slut 19.647
R:dr 33 sk. 4 r:st., hädanefter, såsom hittills, förblifva under Stats-Contorets förvaltning, för att vid möjligen inträffande behof, kunna till sådana utgifter, som med anslaget varit afsedda, af E. K. M. i Nåder disponeras, hafva Rikets Ständer tillika, i ändamål att bereda fondens ytterligare förkofran, skolat hos E. K.
M» i underdånighet begära, det Stats-Contoret måtte få sig i Nåder anbefaldt att om förräntande af nämnde, å anslaget till blesserade Officerare och Under-Officerare reserverade medel gå i författning, antingen medelst inköp af godkända räntebärande obligationer, eller genom utlåning emot annan fullgod säkerhet. 12:o
Då, enligt hvad upplyst blifvit, Svenske och Norrske Ministrarne i Frankrike och England, Deras Excellencer, Herr Grefve G. Löwenhjelm och Herr Grefve M. Björnstjerna, jemte det de åtnjutit de å Minister-staten i sådant afseende anvisade löuefoi möner, tillika fortfarande uppbära, den Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o fj3. 429 förre, såsom Cavalleri-Inspecteur, utaf den för samma embete anslagna lön årligen 3,400 R:dr, hvaremot återstoden 600 R;dr tillgodokommit General* Eieutenanten, Grefve A. O. Mörner, hvilken samma embete förrättat, och den sednare, i dess egenskap af t. d.
Generaladjutant för Armeen, Öfverste-Indelningen vid f. d, Adelsfane-Regementet, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, att vid de tillfällen, då Statens Embetsman varda i diplomatiska befattningar anställde och i följd deraf, ntan att från förut innehafvande embeten eller tjenster endtledigas, likväl sättas ur stånd att bestrida dertill hörande åligganden, de för embetet eller tjensten å stat anslagna aflöningsmedel, med undantag af hvad skäligen må anses tillkomma den, som embetet eller tjensten under tiden förestår, måtte Stats-Verket besparas; ordinarie innehafvaren dock öppet lemnadt att, då det diplomatiska uppdraget tilländagår, åter inträda i åtnjutande af sin å stat egande lon. 13;o Som utredt blifvit, att åtskillige från år 1774 till och med 1817 å Banken utfärdade assignationer, till sammanräknadt belopp af 280 R;dr 1 sk. 10 r:st, ännu finnas oinlösta, hafva Rikets Ständer, enär det icke synes sannolikt, att dessa assignationer någonsin blifva till inlösen företedda, fästat uppmärksamhet å detta förhållande samt ansett åtgärder böra vidtagas för beloppets återdebitering.
Med anledning häraf få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. i Nådigt öfvervägande taga, huruvida icke, genom bestämmande af en viss praescriptionstid för ifrågavarande assignationers uppvisande, i ändamål af liqvid, beloppet utaf dem, hvilka icke inom den utsatta tidens förlopp i Banken företes, sedermera må komma Stats-Verket tillgodo. 14:o Enär Rikshufvudboken, fastän med sorgfällighet och ordning, efter det stadfästade formuläret, förd, likväl synes sakna de egenskaper, hvilka utgöra det väsendtligasle vid all räkenskap, nemligen enkelhet och tydlighet, hafva Rikets Ständer, i betraktande af svårigheten alt åstadkomma förslag till ett annat bokföringssätt och då nya methoder i detta afseende ej eller böra, utan en föregången noggrann pröfning, antagas och följas, ansett sig böra i underdånighet hemställa, huruvida icke skäl vore för handen att utfästa en belöning för den, som inom någon viss bestämd tid uppgåfve det mest enkla, lättfattliga och dock tillfyliestgörande formulär för denna vigtiga räkenskap, äfvensom Rikets Ständer få underdånigst begära, det täcktes E. K. M., på sätt i Nåder pröfvas lämpligt, låta i hänseende till nu varande formulär för Rikshufvudboken vidtaga de förändringar, hvilka kunna anses ledande till en fullständigare och lättare öfversigt af statsmedlens förvaltning. 43o Expcditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelset N.o f}3. l5:o
Med afseende å de vid ifrågavarande Stats-revisioner förnyade anmärkningar, rörande ofullständigheten tili myntverkets räkenskaper, få Rikets Ständer, i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. i Nåder förständiga styrelsen öfver bemälde
Verk alt för framtiden låta uti detsammas hufvudböcker inrätta dels serskilda conti, utvisande så väl myntningen af guld, silfver och koppar hvar för sig, som hvarje myntsort serskildt, äfvensom lill hvad belopp nya eller utvidgade machiner uppgått, dels ock fullständigt in ventai ii-conto, samt ett vinst- och förlust-conto öfver myntningen af de serskilda metallerne och deras olika myntsorter. l6:o Revisorerne hafva anmält, att sedan, i anledning af Rikets Ständers begäran uti underdånig skrifvelse af den 20 Mars 1841, Kongl. Maj:t i Nåder anbefallt Stats-Contoret att afgifva utlåtande, huruvida 1836 års Kongl. Reglemente för myntverket kunde i ett eller annat afseende tarfva jemnkning, förtydligande eller rättelse, så har Stats-Contoret den 30 Juni 1843 afgifvit underdånigt förslag till nytt Reglemente för myntverket, jemte utveckling af moliven dertill.
Ehuru ärendet således nu är beroende på E. K. M:s Nådiga pröfning, hafva Rikets Ständer emedlertid, med hänsigt till vigten deraf, att denna för det allmänna magtpåliggande fråga skyndsamligen varder på ändamålsenligt sätt reglerad, samt i betraktande jemväl af Revisorernes erinran om behofvet af inskränkning uti den ÖfverDirecteuren vid myntverket, genom Kongl. Brefvet den 10 Augusti 1838, medgifna vidsträckta dispositionsrätt rörande Verkets angelägenheter, trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, dels att frågan om utfärdande af det nya Reglementet för myntverket måtte, så snart sig göra låter, varda lill afgörande företagen, dels att, jemte fastställandet af öfriga för myntningens behöriga verkställande och förlusters undvikande erforderliga controller, den föreskrift måtte uti Reglementet i Nåder meddelas, att, vid in- och utprobering af silfver och andra metaller, en och samma method alltid skall begagnas. 17:o Revisorerne hafva anmält, att, sedan Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med de uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 20 Januari 1841 bestämda gander, genom Circulaire-Bref den 19 Januari nästpåföljde år, i Nåder anbefallt Dess Befallningshafvande i de Län, hvilkas invånare häftade för skulder, i följd af erhållen undsättningsspanmål, att anställa behörig undersökning till beredande af skuldernas indrifning eller afskrifning, så hade underrättelser, angående de i sådant afseende vidtagna åtgärder, numera ingått från samtlige ifrågavarande
Län, med undantag af Expedilions-UlskoUets
Skrifvelse j IV-o ty3. 431 Westerbottens, derifrån, oagtadt aflåtna påminnelser, någon redovisning i förevarande ämne ännu icke blifvit afgifven; hvaijernté, hvad angår verkställigheten af de utaf Rikets Ständer, såsom villkor för den år 1834 beviljade afskrifning till |-:del af spanmålsundsättnings-skulder inom Norrbottens oell Westerbottens
Län meddeldta föreskrifter om
Dislrict-magasiners inrättande uti berörde 2:ne Län, Revisorerne upplyst, att till dislrict-magasinen uti Norrbottens
Län endast 1,364 tunnor 10J kappar spaumål levererats, samt att inom Westerbottens
Med afseende å sålunda förekomna omständigheter, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det täcktes E. K.
M. ej mindre vidtaga den åtgärd, som af föi bållandet kan påkallas, för alt tilltörbindahDess Befallningshafvande i Westerbottens
Län att ofördröjligen låta anställa den, i afseende på Länets undsättnings-skulder, anbefallda undersökning och om förloppet inkomma med fullständig redogörelse, än ock i Nåder tillse, att de af Kongl. Majit och Rikets Ständer, i afseende på ifrågavarande skuldeis indrifning eller afskiiluing meddella föreskrifter, och deribland den angående
Dislrict-magasiners inrättande inom Westerbottens och Norrbottens Län, må, så snart sig göra låter, bringas till verkställighet. l8:o Sedan upplyst blifvit, att skogsplanterings-cassans contanta behåll* ning vid 1841 års slut uppgick till 72,692 R:dr 11 sk. 1 rist., och då Rikets Ständer ansett lämpligt, att cassans disponibla medel må göras räntebärande, få Rikets Ständer bos E. K. M. i underdånighet begära, det vederbörande måtte få sig i Nåder anbefaldt att 0111 nämnde medels förräntande emot fullgod säkerhet gå i författning. 19:o Rörande Svenska Postverkets hos Norrska Stals-verket egande fordran, stor 16,485 R:dr 31 sk. 2 rist, hvilken, på grund af Kongl. Brefvet den 11 Juni 1836, i räkenskaperne fortfarande balanceras, hafva Rikets Ständer iuhemtat, att Kongl. Norrska Regeringens Finance-, Handels- och Tull-Departement blifvit under den 28 Augusti 1841 genom Öfver-Post-DlrecteursEmbetet påmindt om betalning af ofvanberörde fordran, samt att, enligt af Departementet lemnad upplysning, afgörandet af denna liqvidationsfråga livilade, i afvaktan på resultatet af Departementets under den 17 Februari 1824 till då val aude Stats-Ministern för utrikes ärendena gjorda framställning i ämnet; —• vid hvilket förhållande Rikets Ständer, med förnyande af deras, uti underdånig skrifvelse af den 20 Mars 1841, gjorda begäran, få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att sådana föi eskrifter, varda i 4 >4 Eipe dil iöns-V Isko Hets Forslas, lill lind, Skrifvelse 3 N:o Ij3.
Nåder meddelta, hvarigenom godtgörelse för Postverkets ifrågavarande, redan under åren 1815, 1816 oc!i 1817 tillkomna, fordran må kunna erhållas. 20:o Emot de för Veterinaire-lm ättningen i Skara aflemnade räkenskaper har blifvit anmärkt, att de saknade all uppgilt angående inrättningens beskaffenhet och de resultat, deraf följt, samt allenast innefattade redovisning för influtna interesse- och arrende-medel, äfvensom för contanta utgifter till löner m. m.; hvarförutan någon förteckning å säkerhetshandlingarne för de utlåuta medlen icke eller varit samma räkenskaper bifogad.
Och då, j saknad af förklaring ofver berörde anmärkningar, Rikets Ständer icke varit i tillfälle att närmare bedöma de förhållanden, sorn röra denna Veteriliaire-InräLluing, samt anledning emedlertid är att befara, det merauämnde anstalt i dess nuvarande skick icke bereder orten de fördelar, som med dess bildande varit åsyftade, få Rikets Ständer i under dånighet anhålla, det läcktes E. K.
M. ej mindre förordna om verkställande af fullständig undersökning, r örande Vetei inair e-Inrättningens i Skara närvarande tillstånd och det sätt, hvarpå densamma förvaltas, än ock i Nåder anbefalla vederbörande att för framtiden hålla noggrant! tillsyn derå, att de med Inrättningen afsedda ändamål i möjligaste måtto befrämjas; äfvensom Rikets Ständer funnit sig böra, i sammanhang härmed, underdånigst begära, dels att en berättelse om resultaten af den ifrågaställa undersökningen måtte varda till Rikets Ständers nästsammanträdande Revisorer öfveålemnad, dels alt föreskrift måtte i Nåder varda meddelad, det räkenskaperne hädanefter böra åtföljas af en förteckning öfver säkerhets-handlingarne för de af Inrättningens medel utgifna lån. 21:oMed föranledande af Revisorernes yttrande, i fråga om den vid åtskilliga tillfällen i
Nåder medgifna tullfria införsel af öfverskottsproviant å Kronofartyg elter slutade expeditioner, hafva Rikets Ständer ansett en bestämd föreskrift erfordras, rörande de qvantileter dylik provision, hvilka med Kronan tillhöriga fartyg må tullfritt till Riket införas, hvarigenom ock serskild underdånig ansökning för hvarje förekommande dylik fråga hädanefter skulle undvikas; och få Rikets Ständer alltså i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M., med tillämpning, så vidt omständigheterne föranleda, af de uti 22 § af underrältelserne till 1841 års Tull-taxa intagna bestämmelser, till behörig underdånig efterrättelse utfärda ett allmänt stadgande uti ifrågavarande ämne. 22:o Enär Tullverkets fordran, stor 4,832 R;dr 42 sk. 2 r;st, uti J. & O. Halls concurs, för uppköpta och till Kongl.
Räntekammaren levererade yex - Expcditions-UtskoUets Förslag lill und.
Skrifvelse, N.-O 1f3. 433 vexlar, jemte transportkostnader, vid 1841 års slut, fortfarande funnits baiancerad, samt gäldenärerne genom den uti deras concursmål meddelta dom blifvit ålagde att med hvad de framdeles ktinde ärfva eller förvärfva gälda ifrågavarande skuldbelopp; alltså och då anledning lärer vara alt förmoda, det ene gäldenärens, O. Halls, villkor numera kommit i ett skick, som tillåter honom att, åtminstone till någon del, fullgöra sitt ofvanberörda åliggande, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet hemställa, alt vederbörande må undfå
Nådig föreskrift om vidtagande af erforderliga åtgärder, för att, i den mon omständigheterna medgifva, bereda Tullverket godlgörelse för dess ifrågavarande fordran. 23:o Ehuru uti underdånig skrifvelse af den 23 Februari 1835, Rikets Ständer medgifvit, att det å Svenska handelns bidrag till Handelns- och Sjöfartsfonden uppkommande, öfverskott finge af Kongl. Majrt, efter det Commerce-Collegium och Handels-Societelerne i Rikets större sjö- och handelsstäder blifvit hörde, användas till Svenska handelns och sjöfartens befrämjande och utvidgande, förekomma likväl, bland de å berörde fond under revisionsåren anvisade dispositioner, flere, i afseende på hvilkas behöflighet eller allmännare nyLta dels hvarken Commerce-Collegium eller nämnde Handels-Societeter, dels endast bemälda Collegium till Kongl. Maj:t inkommit med underdånigt yttrande.
Utan att åsyfta någon inskränkning uti E. K.
M:s höga rätt att, vid pröfningen af frågor, rörande anslag å Handels- och Sjöfartsfonden, vidtaga den åtgärd, som i Nåder pröfvas lämplig, hafva Rikets Ständer emedlertid, enär den af Rikets Ständer för dylika äretiden föreskrifna förberedande handläggning otvifvelagtigt måste bidraga till förhållandenas fullständigare utredning och sålunda underlätta det slutliga afgörandet, funnit sig böra i underdånighet begära, det täcktes E. K. M. före meddelandet af Dess Nådiga beslut uti frågor, rörande anslags beviljande af Handels- och Sjöfartsfonden, i ämnet inhemta underdåniga yttranden af Commerce-Collegium samt Handels-Societeterne uti Rikets större stapelstäder. 24:o
Som, enligt hvad af räkenskaperna inhemtats, afkastningen af den till Artilleri-läroverket på Mariaeberg anslagna fasta egendom, hvilken afkastning lemnat en behållning utöfver belöpande utgifter, år 1838 af 437 R:dr 18 sk. 4 r;st och år 1839 af 206 R:dr 29 sk., sedermera så nedgått, att densamma understigit förvaltnings- och bruknings - kostnaden, år 1840 roed 29 R:dr 33 sk. 8 r:st och år 1841 med 186 R:dr 22 sk. 4 r;st, hafva Rikets Ständer, lill afhjelpande af detta för egendomens förvaltning och Bih. till R.
Fröt. 184S- 10 Sami. 1 Afd. ^5 434 Expeditions- Vt sk .ttets Förslag till und.