Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl stridiga åsigter inom Wermland uttalat sig angående ändamålsenligheten af den för ifrågavarande stambana utstakade sträckning från Christinehamn till det inre af provinsen, har Kongl. Majit ansett stambanans rigtning från dess utgångspunkt å vestra stambanan nu icke böra fastställas längre, ån till nämnde stad; dock som angeläget vore, att banans ändpunkt mot Norrige jemväl blefve bestämd, och i sådant afseende förekomme, att de ytterligare undersökningar, hvilka, enligt hvad ofvan finnes omförmåldt, inom Norrige nyligen egt rum för utrönande af tjenligaste stället för sammanbindning af de Norska och de Svenska jernvägslinierne, bekräftat lämpligheten af det primitivt föreslagna i närheten af Eda glasbruk, samt Arvika, dit segelled med liflig rörelse och ordnad ångbåtsfart redan finnes, måste anses vara 52 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. en punkt, som i alla händelser borde af stambanan beröras, har Kongl. Maj:t funnit linien mellan riksgrånsen och Arvika nu äfven böra definitivt antagas; och har Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Stander att af anslagen för Statens jern vågsbyggnader under nästa statsregleringsperiod anvisa för arbetena å linien från Porla öfver Degerforss till Christinehamn R:dr 2,410,000: — med hvilket belopp, sedan en betydlig del af den för banan erforderliga mark varder utan ersättning afträdd, jernvägen från stambanan till Degerforss borde, enligt uppgjord beräkning, kunna utföras; samt — under förutsättning att medel för Kongsvinger-banans utsträckning mot riksgrånsen af Norska Storthinget beviljas — till påbörjande af de arbeten å sträckan mellan Arvika och riksgrånsen, som fordra längre tid för deras fulländning „ 600,000: — jemte blifvande råntevinst å statslånefonden, beräknad till omkring 400,000 R:dr, eller tillsammans R:dr 3,010,000: — förutom förberörda vinstmedel.
Sedan Utskottet sålunda återgifvit hvad Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i fråga om den nordvestra stambanan innehåller, får Utskottet hår upptaga de förslag, som blifvit framställda uti de inom Riks-Stånden väckta och till Utskottet remitterade motioner, hvilka på ifrågavarande stambanas anläggning hafva afseende.
Uti dessa motioner har blifvit yrkadt: inom Ridder skåpet och Adeln: af Herr G. G. Stuart (motion N:o 228), dels att arbetena å nordvestra stambanan måtte under nästa statsregleringsperiod fullföljas och utföras till Christinehamn, så att Statens jernvågsanlåggningar derunder varda utsträckta till kusten af rikets betydligaste samt för handeln och segelfarten vigtigaste insjö; dels att såväl redan uppkommen som hädanefter intill 1866 års slut uppkommande behållning eller öfverskott af trafik-inkomsten på Statens jernvägar må, såvidt denna behållning utöfver andra för samma ändamål anvisade tillgångar erfordras, få användas till utförande och fullbordande af den del af nordvestra stambanan, som kommer att sammanbinda den vestra banan med Wenern vid Christinehamn; af Friherre Cederström, R. (motion N:o 213), att — på det den del af nordvestra stambanan, som år afsedd att från Porla eller annan tjenlig punkt å vestra stambanan utgå till Christinehamn och dymedelst förbinda nämnde vid Wenern och redan färdiga smärre jernvågsliniers utgångspunkt belägne stad med Statens jernbanesystem, måtte blifva fullbordad — de af Kongl. Majit påräknade medel till sammanbindningsbanan genom Stockholm måtte i stället anvisas till den nordvestra stambanan, och anslaget för den sistnämnda alltså höjas till 6,080,000 R:dr; inom Preste-Ståndet: af Doktor Arrhenius (motion N:o 125), att Rikets Ständer, jemte beviljandet af det utaf Kongl. Majit begärda anslaget för de arbeten å sträckan mellan Arvika och riksgrånsen, som fordra längre tid till sin fulländning, jemväl ville anslå 5,527,999
R:dr för en jernvåg mellan Porla och Christinehamn, dervid motionären, för bere - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. 53 dande af tillgång härtill, hemställt om icke den jernbana, som förenade vestra stambanan med Wenern samt Filipstads och Carlskoga bergslager, snarare förtjenade att under nästinstundande statsregleringsperiod fullbordas, ån sammanbindningsbanan genom Stockholm, samt om icke, derest sistnämnda bana nu icke fullbordades vidare, ån från nuvarande bangården till Jernvägen, omkring 2 millioner
R:dr af det för sammanbindningen äskade anslaget kunde användas för den ifrågavarande af motionären förordade sträckningen; inom Borgare-Ståndet: af Herr R.
Carlén (motion N:o 156), att den del af det för sammanbindningsbanan genom Stockholm beräknade anslag, som afser kostnaden för banan från Jernvägen till Clara sjö, måtte anvisas till nordvestra stambanan, samt att, derest dessa och de af Kongl. Maj:t för sistnämnda bana äskade medel ej skulle förslå för banans framförande till Christinehamn, den ringa bristen må fyllas, så att redan under nästa statsregleringsperiod den vigtiga fördelen må kunna vinnas, att Statens jernvägar komma i förbindelse med en hamn vid sjön Wenern; af Herr C. Hultman (motion N:o 221), att Rikets Ständer, utom de af Kongl.
Maj:t föreslagna belopp för påbörjande af arbetet å nordvestra stambanan såväl mellan Porla och Christinehamn, som mellan Arvika och riksgrånsen, måtte bevilja cn förhöjning med 3,117,999 R:dr uti det för bearbetande af banan mellan Porla och Christinehamn nådigst föreslagna beloppet, hvarigenom denna bandel under nästa statsregleringsperiod kunde fullbordas; hvarjemte motionären hemställt: att, då, enligt hvad den nådiga Propositionen upplyser, skiljaktiga meningar i afseende på nordvestra stambanans lämpligaste sträckning från Christinehamn förefinnas, och undersökningar om denna banas sträckning till följd deraf komma att anbefallas, Rikets Ständer ville hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att på lämpligt sått valde delegerade från provinsen Wermland måtte i dessa undersökningar få deltaga; inom B onde-Ståndet: af Riksdagsfullmågtigen Per Persson (motion N:o 211), med hvilken Riksdagsfullmågtige Olof Olsson från Olebyn och Anders Jonsson samt förre v. Talmannen Per Eriksson, alla från Wermlands lån, sig förenat: att Rikets Ständer måtte bevilja den af Jernvågs-komitéen beräknade summan, 3,893,998
R:dr för anläggande af jernvåg från Arvika till riksgrånsen; samt af Riksdagsfullmågtigen O. Olsson från Slängserud af samma lån (motion N:o 489), att Rikets Ständer ville anslå den af Jernvågs-komitéen beräknade kostnaden, eller 5,527,999 R:dr R:mt till fullbordande under nästa statsregleringsperiod af den delen utaf den nordvestra stambanan, som skall byggas emellan trakten af Porla och Christinehamn.
Såvidt Utskottet af de inom Riks-Stånden förda diskussioner kunnat inhemta, har inom representationen den åsigt på sednare tider alltmer gjort sig gällande, att en jern vågsförbindelse mellan de förenade rikenas hufvudståder vore af så oberäknelig vigt för utvecklingen af de unionela förhållandena emellan brödrafolken, att anläggningen af denna äfven i militäriskt och kommercielt hänseende vigtiga förbindelse ovilkorligen borde genom Statens omedelbara försorg under instundande statsregleringsperiod taga sin början.
Ehuruväl, på sått Kongl.
Maj:ts nådiga Proposi - 54 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. tion gifver vid handen, stridiga åsigter inom Wermland uttalat sig i fråga om ändamålsenligheten af åtskilliga delar utaf den för ifrågavarande jernvågsanlåggning utstakade sträckning, samt i följd deraf denna sträckning icke i sin helhet vid innevarande riksdag torde böra definitivt bestämmas, anser likväl Utskottet af vigt, att Rikets Ständer nu icke allenast uttala sin åsigt om angelägenheten af nordvestra stambanans anläggande, utan ock bestämma, att ifrågavarande bana skall, i enlighet med hvad såväl af Svenska som Norska Ingeniörer blifvit tillstyrkt, i trakten af Eda glasbruk erhålla sin sammanbindning med den Norska jernvägen.
I fråga om den utsträckning arbetena å nordvestra stambanan under den närmaste tiden bör erhålla, har å ena sidan blifvit yrkadt, att Rikets Ständer vid innevarande riksdag måtte anvisa hela den för anläggningen af jernvåg mellan Arvika och riksgrånsen af Jernvågs-komitéen beräknade summa 3,893,998 R:dr; hvaremot å den andra blifvit hegardt, att hela den för vågen mellan vestra stambanan och Christinehamn nödiga kostnadssumma af 5,527,999 Ridr borde anvisas för denna jernvågsanlåggnings fullbordande under nästa statsregleringsperiod.
Utan att hafva förbisett fördelarne deraf, om båda de ifrågavarande stråckningarne under instundande statsregleringsperiod kunde, icke blott påbörjas, utan ock fullbordas, har dock Utskottet funnit en så betydlig summa, som den, hvilken härtill erfordrades, eller tillhopa 9,421,997 R:dr, icke kunna, utan åsidosättande af andra vigtiga jernvågs-anlåggningar, anvisas för den nordvestra stambanans bearbetande.
Deremot har Utskottet, som hår nedan skall meddela yttrande öfver Herr Stuarts motion i fråga om användande af redan uppkomna och ytterligare uppkommande öfverskott å trafikinkomsterna på Statens jernvägar, trott sig kunna föreslå någon förhöjning i det af Kongl. Majit för nordvestra stambanan äskade anslag.
Som likväl denna tillökning icke kan blifva tillräcklig för bestridande af hela den till jernvågsanlåggningen mellan Arvika och riksgrånsen samt mellan vestra stambanan och Christinehamn erforderliga kostnadssumma, har Utskottet tagit under noggrannt öfvervägande, hvilkendera af dessa sträckningar må anses angelägnast att först fullborda.
Hvad härvid först angår linien mellan Arvika och Norska gränsen, så har det visserligen icke undgått Utskottets uppmärksamhet, att, ifall arbetena å Norska sidan vid riksgrånsen under den närmaste tiden varda påbörjade, det ock blifvcr ange läget att samtidigt å Svenska sidan påbörja arbetena å denna linie.
Men deremot torde det icke vara af bi hofvet påkalladt att under instundande statsregleringsperiod i någon betydligare grad fortskynda dessa arbeten, då i allt fall någon oafbruten jern vågs-kommunikation mellan vestra stambanan och Norrige derigenom icke skulle uppkomma.
Utskottet, som i följd häraf anser sig sakna skål att föreslå någon tillökning i den utaf Kongl. Majit för Arvika-linien föreslagna summa, får alltså hemställa i 15io. att, såvida beslut varder fattadt derom att Norska jernvägen från Christiania skall framdragas till riksgrånsen, Rikets Ständer måtte, till påbörjande af nordvestra stambanan, afsedd att utgöra en oafbruten förbindelse mellan Svenska och Norska jernvågslinierna, anvisa det af Kongl. Majit, för utförande af förberedande arbeten å sträckan från riksgrånsen nära Eda glas - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87.
55 bruk till trakten af Arvika, åska de belopp af Sexhundra Tusen (600,000) Riksdaler, jemte blifvande behållning å statslånefonden.
Vidkommande åter linien mellan vestra stambanan och Christinehamn, så lårer icke kunna nekas den stora vigten deraf, att vestra stambanan ju förr desto heldre såttes i beröring med sjön Wenern.
Om denna linie under de närmaste åren endast skulle till en del bearbetas, kunde någon synnerlig afkastning af de derpå nedlagda kostnader icke vara att förvänta; hvaremot, om banan ända till Christinehamn under instundande statsregleringsperiod fullbordas, med visshet torde kunna antagas, att på denna bana, hvilken komme att genomlöpa orter, som för sin industriel affärsverksamhet åro bland de mest framstående, skulle uppkomma icke blott en stor personal-trafik, utan ock en betydande transport af såväl bergs- och skogs-produkter, som spanmål, helst, på sått Jernvågs-komitéen uti sitt betänkande anmärkt, ”Christinehamn genom sina flere redan färdiga förbindelser med bergslagerna fortfarande måste blifva en betydande omsåttningsort för varor.”
Vid nu antydda förhållanden får Utskottet hemställa: 16:o. att Rikets Ständer måtte, för nordvestra stambanans framdragande från lämplig punkt på vestra stambanan i trakten af Porla öfver Degerforss till Christinehamn, bevilja den härtill erforderliga kostnadssumma, utgörande, efter afdrag för det till expropriationer beräknade belopp, 153,900 R:dr, i rundt tal Fem millioner Trehundrasjutiofyra Tusen (5,374,000) Riksdaler.
Då Kongl. Maj:t, under åberopande af den omständigheten, att stridiga åsigter inom Wermland uttalat sig, angående ändamålsenligheten af den för nordvestra stambanan utstakade sträckning från Christinehamn till det inre af provinsen, ansett stambanans rigtning från dess utgångspunkt å vestra stambanan icke böra fastställas längre, ån till nämnde stad, får Utskottet, som anser någon särskild framställning hos Kongl. Maj:t i fråga om rättighet för vissa delegerade från provinsen Wermland, att i fråga om tjenligaste sträckningen af ifrågavarande bandel lemna upplysningar, icke behöfva ega rum, föreslå, 17:o. att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl.
Maj:t täcktes, innan framställning till kommande Rikets Ständer eger rum om fortsättande af arbetena å nordvestra stambanan, låta verkställa förnyade undersökningar för utrönande af lämpligaste sträckningen för denna banas fortsättande från Kristinehamn mot Arvika.
Enligt hvad Utskottet hår ofvan föreslagit, skulle under tiden intill 1866 års slut komma att utgå: 5G Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. för fullbordande af södra stambanan „ anläggande af stambanan från Kathrineholm till Norrköping „ anläggande af norra stambanan från Stockholm öfver Kålhammar och Gran „ anläggning af en jernvåg från Kålhammar till Upsala (såsom lån) för påbörjande af nordvestra stambanan, nemligen: från Norska gränsen mot Arvika . . .
Kalr 600,000: — jemte blifvande vinst å statslånefonden, beräknad till omkring 400,000 K:dr. från trakten af Porla till Kristinehamn . „ 5,374,000: — Summa Kalr 25,888,000: — förutom förberörda vinstmedel. Innan Utskottet afgifver yttrande i fråga om bestämmandet af de tider, på hvilka dessa medel böra hållas Kongl. Maj:t till handa, har Utskottet ansett sig böra till pröfning företaga en af Grefve Taube, H. A., inom Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 244), att för år 1863 må, i mån af behof, användas högst 500,000 R:dr till detaljutstakning, arbetsstationers och förråders iordningställande m. m. å de statsbanor, som i enlighet med Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition, med deruti möjligen förekommande förändringar, komma att af Rikets nu församlade Ständer beslutas, hvilket förskott då skulle komma att afråknas å 1864 års anslag:.
Utskottet har icke förbisett vigten deraf att, för de af motionären afsedda ändamål nödiga medel redan under innevarande år må finnas att tillgå, på det att det egentliga arbetet å dessa banor nästkommande år må kunna med kraft bedrifvas, helst, om intet anslag för år 1863 funnes att tillgå för andra statsbanor, ån den södra, en betydlig del af nästkommande år komme att åtgå för de förberedande arbetena å de nya statsbanorna.
Af sådan anledning, och då Utskottet anser det af motionären föreslagna belopp böra och kunna förhöjas till 750,000 R:dr, får Utskottet hemställa: 18:o. att af de medel, som vid innevarande riksdag varda för Statens jern vågsbyggnader anslagna, en summa af Sjuhundrafemtio Tusen (750,000)
Riksdaler må under innevarande år få användas till förberedande arbeten å de nya jernvågs-stambanor, till hvilkas påbörjande anslag varda anvisade.
I händelse af bifall härtill skulle, sedan från sammanräknade beloppet af de utaf Utskottet i detta utlåtande tillstyrkta anslag
R:dr 25,888,000: — afdragits dels hvad som för fortskyndande af arbetena å södra stambanan skulle under innevarande år utgå, R:dr 3,815,000: — dels de i nästföregående punkt omförmålda „ 750,000: — ^ gg* qqq. _
R:dr 10,150,000: — 4,030,000: — 4,554,000: — 1,180,000: — 5,974,000: — återstoden utgöra R:dr 21,323,000: — hvilket belopp Utskottet hemställer 19:o. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81. 57 19:o. måtte fördelas att utgå med en tredjedel, eller Sju millioner Etthundrasju Tusen Sexhundrasextiosex och två tredjedels (7,107,666f) Riksdaler, under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866; hvarförutan 20:o. blifvande råntevinsten å statslånefonden torde, allteftersom densamma till Riksgålds-kontoret inflyter, få, i mån af behof, utaf Kongl. Maj:t disponeras för påbörjande af arbetena å nordvestra stambanan från riksgrånsen.
Vidare tillstyrker Utskottet, 21 ro. att Kongl. Majit må ega att, ifall omständigheterna dertill skulle föranleda, för hvart och ett af åren 1864 och 1865 använda, utöfver det för hvartdera af dessa år sålunda beståmda anslag, högst En million Riksdaler, som då komma att å 1866 års anslag afråknas; att Rikets Ständer, i likhet med hvad under sistförflutne riksdag egde rum, måtte till Kongl. Majit öfverlemna att, vid jernvågsarbetenas utförande, närmare bestämma de orter, som hvarje statsbana eller bandel, dertill anslag år beviljadt, skall genomgå, och de stållen den bör anlöpa; äfvensom fortfarande medgifva, det Kongl. Majit må till ändamål, gemensamma för olika stambanor, anordna medel, utan omedelbart skeende fördelning mellan särskilda banor, samt använda det öfverskott, som kan finnas uppkomma å ett stambane-arbete, till att fylla den brist, som å ett annat möjligen kan uppstå; samt att Kongl. Majit må af byggnadsanslaget använda hvad som erfordras till anställande af undersökningar, med afseende å framtida fortsättande af de föreslagna stambanorna inom de trakter, der yrkanden om banornas utläggning i olika rigtningar blifvit framställda, utan att frågorna härom vid denna riksdag komma till afgörande.
I sammanhang härmed anser sig Utskottet böra hemställa: 22:o. att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, vid fastställande af de arbetsplaner, som för hvarje år komma att uppgöras, täcktes tillse, att arbetena varda så ordnade, att södra stambanan så skyndsamt, som utan olägenhet låter sig göra, må varda fullbordad.
Beträffande redovisningen för de till utförande af Statens jern vågsbyggnader anvisade medel, så har Utskottet visserligen erfarit, att räkenskaperna för den förflutna tiden, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer uti dess underdåniga skrifvelse af den 16 September 1857 begärt, blifvit så uppställda, att de utvisa, huru Bih. till 11. S.t Prot. 1862 <$,■ 1863. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 1 Haft. 8 58 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 87. mycket hvarje fullbordad sårskild jernvåg eller bana med dertill hörande materiel kostat; men då Utskottet anser i flera hänseenden önskvårdt, att, till ledning vid de jern vågsbyggnader, som hädanefter komma till utförande, den erfarenhet, som redan vunnits i fråga om det inflytande terräng- och andra förhållanden kunna ega på jernvågarnes anläggningskostnad, måtte, så vidt ske kan, genom en ändamålsenlig uppställning af räkenskaperna åskådliggöras, har Utskottet funnit sig höra hemställa: 23:o. att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att räkenskaperna öfver alla Statens jernvågsbyggnader må hädanefter så uppställas, att för hvarje särskild jernvåg, äfvensom för så beskaffade längre sträckor deraf, der terrångoch andra förhållanden föranleda betydligt olika byggnadskostnader, dessa kostnader för de särskilda hufvuddelar, hvaraf en jernvågsanlåggning består, och hvilka vanligen i kostnadsförslagen under särskilda rubriker upptagas, kunna med lätthet synas, ej blott till totalsumman, utan ock i detalj för de hufvudsakligaste arbeten, som inom hvarje rubrik förekomma.
Vidkommande redovisningen för inkomsterna och utgifterna å de för allmänna trafiken upplåtna delar af Statens jernvägar, får Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit derom föreslagit, tillstyrka: 24:o. att inkomster och utgifter för hvar och en för allmänna trafiken upplåten bana eller bandel fortfarande må särskildt redovisas; samt att den behållning, som kan å någon sådan bana eller bandel uppkomma, må i första rummet få användas till bestridande af underhålls-kostnaderna för rörelsen å andra bandelar, hvarest dessa underhållskostnader icke af gods- och passagerare-afgifterna betåckas, men att den derefter vid hvarje års slut möjligen återstående behållning å sammanlagda inkomsten af Statens jernvågsrörelse må till Riksgålds-kontoret ingå.
I afseende på frågan, huruvida större eller mindre belopp dels af den redan uppkomna behållningen å trafikinkomsterna på Statens jernvägar, hvaraf till Riksgålds-kontoret blifvit levererade 50,000 R:dr för år 1860, 200,000
R:dr för år 1861 och 300,000 R:dr för år 1862, dels af den behållning å trafiken, som intill slutet af nästa statsregleringsperiod uppkommer, må kunna användas för de jernvågsanlåggningar, som vid innevarande riksdag varda beslutade; så, och ehuru Utskottet icke finner lämpligt att, på sått Herr Stuart föreslagit, anvisa någon del af denna behållning att uteslutande användas för nordvestra stambanan, anser dock Utskottet, för sin del, att något behof icke förefinnes att reservera hela den behållning, som å trafiken uppkommit eller ytterligare kan uppstå, hvadan Utskottet får hemställa: 25:o. att, af nu i Riksgålds-kontoret innestående samt ytterligare uppkommande behållning på trafiken, Trehundra Tusen Riksdaler för den förflutna tiden samt Etthundra Tusen Riksdaler årligen under innevarande och derpå följande tre år, eller tillhopa Sjuhundra Tusen Riksdaler må användas till fortsättande af arbetena på Statens jernvågsbyggnader.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. 59 Enär Kongl. Majit, oaktadt trafiken å de redan öppnade bandelarne visat så tillfredsställande resultat, att, på sått ofvan år nåmndt, öfverskott å rörelsen kunnat till Riksgålds-kontoret aflemnas, likväl ansett nödigt att Rikets Ständer fortfarande må medgifva att, för den händelse utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar och desammas underhåll icke af inkomsterna betåckas, den årligen uppkommande bristen må, sedan räkenskaperna rörande dessa medel undergått behörig granskning, uppå vederbörlig reqvisition, af Riksgålds-kontorets tillgångar ersättas ;“samt Utskottet derjemte, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit, anser att de belopp, som utöfver förenämnde 700,000 Ridr utaf trafikbehållningen till Riksgålds-kontoret redan ingått eller för innevarande och de nästföljande tre åren kunna komma att dit aflemnas, fortfarande må för ifrågavarande ändamål reserveras, hemställer Utskottet, 26io. att Rikets Ständer till hvad sålunda blifvit föreslaget, må lemna bifall.
Då Kongl. Majit, ehuru vid arbetena å Statens jernvägar under sednaste tiden private arbetare varit i allt större antal sysselsatte, och under sistlidet år någon kommendering ur arméen för sådant ändamål icke egt rum, likväl ansett fortfarande behöfligt, att dylika kommenderingar må kunna vid jernvågarne användas, hemställer Utskottet i 27:o. att Rikets Ständer måtte förklara, det hinder icke möter, att på de i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 16 September 1857 upptagna vilkor, för arbetena å Statens jernvågsbyggnader äfven framgent använda kommenderingar ur indelta arméen.
Under förmälan att Rikets Ständer, med hänsigt till det betydliga omfång, hvartill förvaltningen af Statens jern vågsrörelse då redan utvecklat sig, samt i betraktande jemväl af talrikheten utaf den vid jernvågarne anställde tjenstemanna- och arbetspersonal, ansåge angeläget, att för trafiken å Statens jernvägar en från jernvågsbyggnadsförvaltningen afskiljd Styrelse blefve organiserad och på stat uppförd, anhöllo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 6 Juni 1860, att Kongl. Majit, så snart sådant lämpligen kunde ske, måtte låta utarbeta och för Rikets Ständer framlägga förslag till en Öfverstyrelse för trafiken å Statens jernvägar jemte aflöningsstat för de till Styrelsen hörande embets- och tjenstemän.
Sedan Kongl. Majit, i anledning häraf, uti Sin nådiga Proposition angående Statens jern vågsbyggnader, tillkånnagifvit