Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Rikets år 1823 församlade Ständer, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, beviljat Trollhätte Canal- och Slussverks-Bolag ett lån af 120,000 R:dr Banco , för verkställigheten af en , utöfver Bolagets åliggande, ifrågaställd Canal- och Slussverks-byggnad vid Ström i Bohus Län, utmed Götha Eif, i ändamål att undvika de vådor för segelfarten , hvarmed passagen genom Lilla Edets högst bristfälliga Sluss, och der nedanföre varande Idor eller Strömdrag är förenad; så har Bolaget, efter att hafva låtit upprätta utförliga och noggranna förslag öfver kostnaderna förarbetets utförande, år 1826 beslutit, att denna Canal-byggnad skulle företagas och verk Bih. till Pi.
1 Sami.j i Band 6:te Häft. 1 a Kong/. Maf.-ts Kådiga.
Ko 3g. ställas, men att dervid först borde anväite das så mycket af Bolagets egna medel > som kunde disponeras, utan att träda för nära den Reparations-Fond, hvilken alltid bör vara tillgänglig för möjliga oförutsedd da behof* I anledning häraf har arbetet, sorti hösttiden år 1826 förbereddes , sedermera under loppet af förlidet och innevarande år blifvit fortsatt , utan att den beviljade låne-rättigheten af Bolaget begagnats; men Bolaget har numera, genom dess Direction , i underdånighet anmält , alt Bolagets , för berörda ändamål, afsedda tillgångar, bl i f— vit till större delen medtagna, och attbeliofvet af Låne-understöd snart förestod, så framt arbetet skulle kunna befordras till skyndsamt slut, i hvilket afseende Bolaget yttrat den underdåniga Önskan, att under enahanda vilkor, sorn vid 1823 års Riksdag bestämdes , få i Banken , när behofvet påkallar, lyfta en summa af högst Åttatio tu* sende Riksdaler, sorn endast utgör J af det förut beviljade Länet.
Då Kongl. Maj:t nu till Rikets Ständers pröfning öfverlemnar Trollhätte CanalBolags omlörrtiälda underdåniga anhållan, anser Kongl. Majit
Sig desto hellre böra densamma med Nådigt Förord understödja, Bil. till K. M. Nådiga Propos.
N.o 3g. 3 sorn vigten af den ifrågavarande Canalen är uppenbar och förut erkänd, samt en betydlig del af arbetet, enligt hvad Directioneri i underdånighet anmält, redan är fullbordad.
Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Stän^ der med ali Kongl. Nåd och Ynnest städ5- ise välbevågen. t)ätum ut supra.
CARL JOHAN. 'C. D. Skogman.
Utdrag äf Prdtocollet ‘öfver Handels och Finance-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 10 December i8si8.
Närvarande: Justitia^ Stats-Ministerrt H. E. Ilr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt.
4 Bil. till K. M Nådiga Propos. A':o 3g. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. II. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i följd af Kongl. Maj:ts förut meddelade Nådiga beslut, författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Låne-understöd af allmänna medel till Trollhätte Canal- och Slussverks-Bolag, för fullbordande af en Canal-anläggning vid Ströms Säteri i Bohus-Län.
Majit täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåden gilla samma Förslag, sådant det finnes Protocollet bilagdt, och befallte, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed , till Rikets Ständer afgå.
Maj:ts Nådiga Propos. N:o .jo. 5 N:o 4o. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående bidrag af Stats-Perket till Arméens Pensions-Cassa och Amiralitets - Krigsmans - Cassan ; Gifven Stockholms Slott d. i3 December 1828.
Hos Kongl. Majit har Dess, i och för Armeens Pensions-Inrättning, under sistlidet år församlade, Krigs-JBefäl, ibland annat anmält, hurusom det utgjort ett bland de angelägnaste föremålen för dess öfverläggningar, att kunna, i enlighet både med Kongl. Maj:ts till Krigs-Befälet derom gjorda Nådiga Proposition, och den inom Arméen - allmänt yttrade önskan, tillvägabringa en förökning i Pensionerna, så att de, om ej fullkomligt , dock i tillräckligare nion än hittills, motsvarade behofven efter tidens allmänna förhållanden och skyddade en, efter uppoffrade krafter i Statens tjenst, orklös ålderdom från nöd och bekymmer.
Vid de noggranna beräkningar, som i anledning deraf blifvit af Krigs-Befälet gjorda öfver möjligheten af Pensionernas förökande med Cassans egna tillgångar, här det visat sig, att sådant ej 6 Kongl. Maj.ts Nådiga.
N.o 4°- ka:i ske utan elt allt för långt uppskof dermed till en tid, hvars inträffande svårligen ian beräknas, Vid sådant förhållande, och enär å ena sidan behofvet af ökade Pensioner visat sig för stort och för nära för banden att medgifva ett obegränsadt uppskof, och å den andra några ökade tillskott af Armeens Löntagare icke skäligen bunna yrkas, hav Krigs-Befälet icke funnit annan utväg att vinna en förbättrad, det ■Verkliga behofvet sig närmande, pensionering, än genom ett ärligt bidrag ifrån Stats-Verket, i hvilket afseende Krigs-Befälet anhållit, det Kongl.
Majit ville till Rikets Ständer gö.ra framställning om behofvet af ett sådant bidrag, hvars erforderliga. b.elopp Krigs-Befälet, efter gjorda noggranna calcyler, upptagit till minst Tjugu Tusen Riksdaler Banco årligen, att på föreslaget sätt utgå: en framställning, den Krigs-Befälet förment desto hellre böra af Rikets Ständer bifallas, sorn tillstod, för Avméens PensiQns-Cassas begäran, härom förekom, att den utan, Förvaltningens förvållande fått vidkännas kännbara förluster, ibland annat derigenom, att, äfven efter Storfurstendömet Finlands skiljande ifrån Sverige, betydliga Pensioner årligen utgått till f. d. Finska Armeens Befäl, utan någon ersättning för de förlorade inkomsterna.
Maj.ts Nådiga Propos, N.o ^o. Kongl, Majrt, sorn tagit noga kännedom om den af Krigs-Befälet föreslagna nya Pensions-reglering, och h vad dermed gemenskap eger, har dervid insett dels det verkliga behofvet af förbättrade Pensioner, och af det i sådant afseende uppgifna beloppet, dels omöjligheten att dem utan ökade inkomster för Cass.an tillvägabringa; och då Kongl, Maj:,t anser af vigt och nödvändighet, att medel dertill beredas, liar Kongl, Maj:.t desto mindre tvekat att derom till Rikets.
Ständer göra framställning, som utväg kan finnas att uppnå ifrågavarande ändamål, utan att Staten med serskildt anslag derföre behöfyer betungas..
Det är i sådant hänseende,, som Kongl. RJaj:t alltså vill föreslå Rikets Ständer, att, på lika sätt, som Civil-.Statens. nya Pensions-Gassa-Inrättning fått sig tillerkänd rättigheten, att i vacancer efter afskedade Civile Tjenstemän uppbära den löne-jnnehållning, sorn under namn af Begrafningshjelp förut till SXats-Yerket, vid tillträde af Embete och Tjenst på Rikets stat, i allmänhet ingått, Armeens Pensions-Gassa, äfven måtte få på sig öfverlåten rättigheten, att, emot lika förbindelser sorn Stats-Yerket nu åligga, uppbära den Begrafnings-hjelp, hvilken innehålles vid tillträde till sådana Embeten och Tjenste!-, hvarmed delaktighet i. 8 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos.
N.-o 4°- Armeens Pensions-C;issa åtföljer; men då Kongl. Maj:t, som låtit utreda beloppet af de för afsked och dödsfall inom Armeen under fem år till Siats-Verket influtna besparingar, deraf inhemtat, att sådan inkomst lör dessa fem år tillsammans utgjort Etthundralvå Tusen, Sjuhundratvå Riksdaler 46 sk. 6 rist., och de för lika lid sammanräknade utgifterna Tjugufyra Tusen Etthundra Sextiosex Riksdaler a3 sk. 10 -rist., så att behållningen på det hela uppgått till .Sjuttioåtta Tusen Femhundra Trettiosex Riksdaler 22 sk. 8 rist., eller i medeltal beräknad till Femton Tusen Sju hundra Sju Riksdaler i4 sk. 1 rist. för hvarje år, hvaraf följer , att äfven med Begrafnings-hjelpens öfverflyttande till Armeens Pensions-Cassa , ett belopp af ungefär Fyra Tusen Tre hundra Riksdaler ändock årligen brister i det behöfliga bidraget af Tjugu Tusen Riksdaler, så anser Kongl. Majit, till fyllande af denna brist, lämpligast vara, att densamma eller nyssnämnde Fyra Tusen Tre hundra Riksdaler anvisas att af Tredje Hufvud-titelns besparingar årligen utgå.
Viljandes Kongl.
Majit jemväl, i sammanhang härmed och i anledning af Amiral-Staternes, vid förslag till nytt Reglemente för Amiralitets-Krigsmans-Cassan, derom likaledes gjorda hemställan, till Rikets^Ständers bepröfvande öf - Kongl.
N.o jo- 9 verlemna, om icke äfven till AmiralitetsKrigsmans-Cassan borde ifrån Stats-Verket öfverlåtas emottagande af den under namn af Begrafnings-hjelp innehållna löne-besparing för sådane Ernbets- och Tjenstemän, hvarmed delaktighet i Amiralitets-Krigsmans-Cassan medföljer, och sådant under enahanda skyldighet, som, i afseende på Armeens Pensions-Cassa, föreslagen är.
I afseende åter å Amiral-Staternas vid samma tillfälle gjorda anhållan, att den vid Fastighets-köp ålagda och till Wadstena Krigsmanshus nu ingående en per mille afgift måtte vid alla köp af roterade Båtsmanshemman i Riket, samt Ilus-köp i Carlskrona tillfalla Amiralitets-Cassan, har Kongl. Majit velat inhemta Rikets Ständers yttrande i denna del.
Majit förhlifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. J.
Nordenfalk. i o Bil. till K.M. Hadila. Propos., N-pfo.
Utdrag af Protocollet öfver Krigshären-, den, hållet inför Hans Maj:t Kon*, lingen j uti Stats-Rådet på Stockholms.
Slott den i3 December 1828., Närvarande: Justitiee Ståts-Ministern H. E.
Jlr Grefve Gyllenborg. $;l;als-Ministern för Utrikes Ärendena II.. E. Hr Grefve af Wetter stedt* Stats-Råden: H. E. Ilr Grefve Rosenblad. II.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim.
Sta ts-Secreteraren Nordenfalk._ Stats-Sepreteraren uppläste till justeringett, i ö.fverensstänuuelse med serskildta förut fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående bidrag af Stats-Verket till Arméens Pensions-Cassaoch Amiralitets-, Krigsmanskassan; och täcktes Kongl, Majit», uppå Stats-Rådets härvid närvarande Leda-i möters underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes vid, Kongl. Maj.ts Nådiga Propos.
N-o 4)f- U detta Protocoll bilagdt, samt tillåta, att Proposition, i enlighet dermed, finge till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protocollo C. R.
Kökeritz..
N:o 41».
KOJVGl. MAJ.TS Rfådiga Skrifvelse till Rikets Ständer^ angående Dykeri-Verket ; Gifven.
Stockholms Slott deri 13 December 1,828.
Sedan hos Rikets senast församlade Ständer åtskilliga förslag blfvit gjorda till en. förändrad organisation af Dykeri-, inrättningen,, hafva Rikets Ständer, efter ämnets öfvervägande, nli underdånig skrifvelse deii, r<y November 1823, yttrat, det de väl funnit det vara Statens både pligt och, rättighet att, genom vidtagande anstalter, vaka deröfver, att vid inträffande Skepps-, brottdesjö-nödlidande igke må plundraseller misshandlas, att frånvarandeGods-egares och assuradeurers rätt icke förnärmas, samt att till införsel förbjudet eller oförtulladt gods. i 2 Kongl. Maj.ts Nådiga.
Propos. N-.o 41. icke inpractiseras, hvarföre ock Rikets Ständer ansett Dykeri-Inrättningeri, såsom nyttig och nödvändig, höra bibehållas; men tillika, i afseende på Dykeri-Inrättningens ifrågaställdta bedrifvande af Staten, af anförda skäl förklarat, att densamma icke må för Statens räkning öfvertagas, utan borde från och med detta års början, då 1111- varandeOctroy skulle upphöra, till enskildt Bolag å nyo upplåtas; äfvensom Rikets Ständer, hvilka funnit ett billigt afseende Röra fästas å den allmänt yttrade klagan öfver de för sjö-nödlidande betungande vilkor, som uti det hitintills gällande Reglemente funnits stadgade, trott, att lindring i dessa vilkor rättast och ändamålsenligast kunde beredas, om ett vidsträcktare tillfälle lemnades de sjöfarande, alt genom egen omtanka hjelpa sig ur iråkad olycka; i anledning hvaraf Rikets Ständer i underdånighet föreslagit vissa från denna grundsats utgående hufvudgrunder, i enlighet Rvarmed de i underdånighet anhållit, att 1802 års Reglemente för Dykeri-Inrättningen måtte ändras och sedermera tjena till grund för Inrättningens upplåtande å nyo till privat Bolag, efter nuvarande Octroyens slut, hvarförutan Rikets Ständer slutligen i underdånighet framfört den önskan, det Kongl. Maj:t täcktes anbefalla vederbörande, att så tidigt låta kungöra den nu gäl - Kongl. Mapts Kådiga Propus. N.o x 3 lande Octroyens slut och Verkets upplåd tande å nyo från och med d. i Januarii detta år, att tillfälle måtte beredas för deri enskilde Speculanten, att öfverväga och uppgifva vilkoren för Inrättningens öfvertagande, samt alt bland de skeende anbuden det må företrädesvis antagas, sorn för Dykeri-Verkets vidmagthållande samt ett noggrannt uppfyllande af det blifvande Reglementets föreskrifter, utsätter de billigaste vilkoren och de minsta afgifterna.
Maj:t, som i anledning häraf först infordrat
Dess- Förvaltnings af Sjöärendena, Dess och Rikets Commerce-Collegii samt f. d.
General-Tull-Directionens underdåniga Utlåtande, har sedermera, och efter det ett sådant inkommit, hvilket likväl endast innefattat hemställan rörande praeliminaira omständigheter, genom beslut den 9 Maji nästlidneår, jemte uppskjutande af den frågan, huruvida ett Bolag för Dykeri och Bergning borde å nyo oclroyeras eller ej, anbefallt Förvaltningen af Sjöärendena samt Commerce-Collegium att utarbeta och Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning underställa en plan för Bergnings-anstalterna å Rikets kuster, med iakttagande dervid af vissa tillika föreskrifva' grunder; hvarjemte Kongl. Maj:t, efter Dykeri- och Bergnings-Compagniets hörande, genom 14 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 41- utfärdad Kungörelse under den 12 December nästlidet år* öfverlemnat åt Compagniet att ifrån och med detta års början, då dess förra Öctroy skulle hafva upphört* och intill dess frågan blifvit af Kongl. Majit slutligen pröfvad, fortfara med bergning af Skepp och Gods linder enahanda rättigheter och förbindelser*
Som förut va* rit för Compagnie! bestämda.
Till Kongl. Majit har numera från Förs valtningen af Sjö-ärenderta och CommerceCollegium inkommit en, i anledning al of* vanberörda Nådiga befallning, utarbetad plan för Betgnings-anstaltérna i Riket, til* lika med några Ledamöters serskilda tan* kar i ämiiet; och Som Kongl. Majit funnit de af Rikets Ständer, i deras Underdåniga Skrifvelse föreslagna hufvudgrunder för Dykeri-Inrättningen, den der, efter hvad Sländerne beslutit, icke må för Statens räkning öfvertagas* vara af deli beskaffenhet* att, med bibehållande af desamma* någon enskild association icke lärer Bykeri-Ver* kets vidrnagthållande sig åtaga* i aUséen* de till de vidsträckta förbindelser, men inskränkta rättigheter* Sorn skulle dermed förenas; har Kongl.
Majit, ined afseende så väl härå , sorn på ämnets vigt, velat öf* ver de nu ingifna förslagen inhemta Rikets nu församlade Ständers ytterligare Utlåtan^ Bil. tilt K. M. Nådiga PropOS. N.O 41- 'de, innan Kongl. Maj:t
Sitt beslut i saken fattar; skolande alla till densamma börande vidlyftiga handlingar, för vidare Upplysning, öfverlemnas till det Utskott, till bvars handläggning saken remitteras.
Majit förbi ifver Rikets Ständer med ali Kongl.
Nåd och Ynnest städse Välbevågen.
Utdrag af Protocollet öfver KrigS-ärenden, hållet inför Hans Maj: t Konungen uti Stats-Rädet på Stockholms Slott den i3 December 182$.
Justi Line Stats-Ministern II. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Råden i H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Friherre af Nordin. Schwan. 16 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 4 Grefve af Ugglas.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i enlighet med förut fattadt beslut, uppsatt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Dykeri-Verket; och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets härvid närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, berörde Förslag gilla, och tillåta, att Nådig Skrifvelse, i enlighet med detsamma, sådant det finnes vid detta Protocoll hilagdt, finge lill Rikets Ständer i vanlig ordning expedieras.
Kökeritz.
STOCKHOLM, tryckt i EckstetoskaTryckeriet, 182g, K. M. Nåd, Propos. N:o 42. i K o n g I.
M a j: t s Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående Strafflag emot Negerhandel oell delaktighet deruti; Gifven Stockholms Slott den 13 December 1828.
Genom en den 6 November 1824 med Hans Majtt Konungen af Stora Britannien och Irland afsiutad tractat till Slafhandelns afsk a fi-i 11 de, har Kongl. Majit förbundit
Sig, att, så fort ske kunde, i samråd med Sverh ges Rikes Ständer och Norriges Rikes SlorTing, utfärda Strafflagar, i öfverensstämmelse med hvardera Landets Lagstiftning, för att med ett efter förbrytelsens beskaffenhet afpassadt straff belägga allt deltagande af Svenska och Norrska undersåtare uti Negerhandeln.
Till fullgörande af en slik förbindelse har Kongl. Majit, gemensamt med Norriges Stor-Ting, redan stadgat en Strafflag i detta ämne, gällande för Norrige, och till beredande af ett lika ändamål, äfven i afseende å Sverige, vill Kongl. Majit, efter B i Ib t, R, St.
Prof, I.
Sami. a. Band. p. Haft. a K, M. Nåd.
Propos. N:o 42.
Siats-Rådets och Högsta Domstolens hörande, nu föreslå Rikets Ständer följande:
Strafflag emot Negerhandel och delaktighet deruti. §. 1.
Den som med vett och vilja borlförer en eller flere Negrer i den afsigt, att hringa dem såsom slafvar till något ställe, hvar sorn helst, eller för att sälja eller drifva handel med dem som slafvar, eller med vett och vilja tager om bord, anhåller eller inspärrar på något fartyg en eller flere Negrer, i uppsåt att bortföra eller till något ställe införa dem som slafvar, den skall hafva lif sitt förbrutit. §. a.
Lag samma vare för den, som sjelf eller genom andre utrustat, upplåtit eller befraktat fartyg till Negrers bortförande och derigenom bidragit till fullbordan af de i förenämnde §. utsatte broltsligheter.
Har brottet ej blifvit fullbordadt, straffes, om det är inan, med fästningsarbete och, om det äf qvinna, med. tukthusarbete för lifstid. §. 3.
Den sorn, utan att förbrytelsen kan K. M. Nåd.
Propos. N:o 42. 3 hänföras till någon af de i 1 och 2 §§. omförmälde , sjelf inlåter sig i handel om Negerslafvar eller såsom Agent är behjelplig med Negrers inköp eller försäljning, eller befaller, leger, hjelper eller råder någon annan lill Negrers bortförande eller handel med dem såsom slafvar, eller genom anvisning af medel, personlig tjenst, contract om
Jån-försträckning eller afhändande af penningar eller penningars värde, säkerhets- eller andre documenters utfärdande för person eller gods, vetande befordrar Negerhandel eller Negrers behandlande såsom Slafvar, straffes, om det är man, med fästnings-, och, om det är*qvinna, med tukthusarbete från 5 till 20 år. §• 4.
Har någon af besättningen å ett på Negerhandel eller Negrers bortförande utgånget fartyg, antingen förut eller när han slik tjenst sig åtog, fått kunskap, att skeppet var till sådant ändamål ämnadt, så bör densamma, enär sådant begagnande af fartyget under hans vistande derå inträffar, ändock att han med Negrerne eller deras behandling sig icke befattar, straffas med arbete å Fästning från 2 till 8 år. §. 5.
Häfver någon på annat och mindre jf. K. M.
N:o 41. verksamt sätt gjort sig delaktig i någon af omförinälde förbrytelser, straffes med arbete å Fästning eller Tukthus från 1 lill 4 år. §. 6.
Svensk Embets- och Tjensteman, sorn, i utöfningen af sin befallning, antingen uppsåtligen gynnar Negerhandel eller ock på annat sätt gör sig skyldig lill delaktighet deruti, skall för sådan brottslighet, enär han ej dömes till dödsstraff eller lifstidsarbete å Fästning, undergå, jemte förlust af tjensten, dubbel bestraffning, emot den, som här ofvan för enskilde personer är stadgad.
Det skall ock åligga hvarje Embetseller Tjensteman, att i allt hvad på honom i och för hans befattning må ankomma, med nit efterspana och till åtal befordra öfverträdelser af denna Lag, gå vederbörande med erforderliga upplysningar i detta afseende tillhanda, och sorgfälligt medverka till de brottsliges gripande och inställande till ansvar vid behörig
Domstol i Sverige, vid påföljd, att all efterlåtenhet härutinnan såsom tjenstefel allvarligen beifra® och straffas. §• 7.
Brott emot denna Lag skola åtalas och K.
N:o +S. 5 dömas vid behörig
Domstol å den ort i Sverige, der brottet blifvit begånget, eller, når det skett utrikes, å den ort i Riket, dit den brottslige först ankommer. §• 8.
Svensk undersåtes Fartyg, som finnes föra Neger-Slafvar eller taga dem om bord, vare, jemte den laddning densamma i öfrigt innehar , förbrutet.
Likaledes skola de penningar eller deras värde, som, efter hvad uti 2 och 3 §§. förmäles, blifvit i och för Negerhandel betingade, eller, om de dertill blifvit använde, deras motsvarande belopp vara förverkade.
Af hvad sålunda dömes förbrutet skall, när åtalet sker vid Domstol i Sverige, hälften tillfalla Kronan, och hälften den som brottet upptäckt och gittat bevisligt göra.
Dömes åter till slik confiscation å utrikes ort vid de serskilda Domstolar, åt hvilka Kongl. Majit, efter tractat med främmande magt, uppdragit
Domsrätt i ämnet, skall hvad Svenska Staten* efter sådan Domstols beslut, tillkommer i behållning, sedan omkostnaderna afgått, vara Konungens ensak. K. M. Nåd.
Propos. N:o 43. § 9- Denna Lag skall icke lämpas till den händelse , att
Svensk undersåte för eget behof begagnar, samt i sådant ändamål köper eller säljer slafvar endast inom det Land, der egande rätt öfver slafvar är, efter Landets Lag, gällande.
För öfrigt upphör egande rätt öfver en Neger-Slaf, så snart han ankommer på Svensk grund , då han från samma ögonblick är fri.
Bil. till K. M. Nåd.
Propos. N:o 42. 7 Utdrag af Protocollet Öfver Justitics-Ärenden, hållet inför Kongl. Maj:t i Stats -Rådet på Stockholms Slott den 13 December 1828.
Hans Excellence, Juslitias-Stats-Ministern, Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence, Stats - Rådet Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Grefve Löwenhjelm, Stats-Rådet Friherre aj Nordin. Stats-Rådet Schwan. Stats-Rådet Grefve af Ugglas. Justitias-Rådet Grefve Strömfelt. Justitiae-Rådet Isberg. Justitias-Cancelleren Bergenschöld.
Sedan i anledning af lörsta Art. uti den emellan Hans Maft Konungen af Sverige och Norrige, å ena, samt Hans Maj:t Konungen af Stora Britannien och Irland, å den andra sidan, den 6 November 1824 afslulade Tractat, angående Slafhandelns alskalfuude, förslag, innehållande straffbestämmelser för brott i afseende å Slafhaudel och delaktighet deruti, blifvit efter Högsta
Domstolens hörande upprättadt och S Bil. tilt K. M. flad.
Propos. N:o 42. af Kongl. Maj:t den \
Maji 1827 uti gemensamt Svenskt och Norrskt Stats-Råd gilladt och antaget; och Kongl.
Maj:t derjemte i Nåder föreskrifva, att berörde Förslag vidare skulle till vederbörlig åtgärd i underdånighet anmälas, serskildt i Svenska och Norrska Stats-Råden; så behagade Kongl. Maj:t nu, uppå Stats-Rådets Ledamöters enhälliga tillstyrkande, i Nåder förordna, att Proposition till Rikets Ständer skulle afgå, i likhet med det Förslag dertill, som vid detta Protocoll är fogadt.
Ex Protocollo Carl M. Schönmeijer.
Utdrag af Protocollet öfver Justitice-Ärenden, kallet uti Kongl.
Maj:ts Högsta Domstol, Thorsängen den 1 Mars 1827.
Örbom, von Roseh, Themptand er.
Grefve Härd.
Sedan Handlingarne, hörande till Kongl.
Regeringens Remiss i frågan om för - Bil■ till K. M. Näd, Propås, N:o 42. 9 slag till Straff-Lag emot Slaf-handel och delaktighet deruti circulerat till närmare granskning emellan Högsta Domstolens Ledamöter, i enlighet med heslutet den i5 sistl.
Februarii, så företogs nu åter samma ärende till vidare handläggning.
Så väl af den emellan Deras Majlter Konungarne af Sverige och England den 6 November 1824 afslutade tractat om Slafliandelns afskaffande, sora ock af öfriga med Remissen följande Handlingar inhemtades, att, sedan Kongl.
Maj:t uti usta Art. af samma tractat förbundit