Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Stats, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts, den 26 sisth April afgifne Utlåtande, angående väckte frågor om än. dring i hvad Författningarne, rörande Aftadsoch Krono-Tionde-Spannemålens utgörande , forslande eller lösande nu innehålla, har Heder* verda Bonde-Ståndet under den 8 de påföljande Maji till Utskotten behagat återremittera sam* Stats- och Besvärs-Utskottens Betänkanden. 1815 ma Utlåtande; men, som Högloft.
Ridderskapet och Adeln under den i3:de, Högvördiga Präste.
Siandet under den 8:de, och Vällofl. Borgare-Ståndet under den x 6:de i sistnämnde
Månad till alla delar godkänt
Utskottens i förevarande ämne meddelte yttrande, samt ärendet så ledes redan enligt Regerings-Formens 69 och Riksdags Ordningens 75 §.
§. är att anse för afgjordt; Så få Utskotten, som i följd häraf icke finna det sig tillständigt, att i någon pröfning af anmärkningarne ingå, till svar å återremissen endast om berörde förhållande vördsam anmälan göra.
Stockholm den 10 Junii 18x8- N:r 301.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts .
Memorial, med ytterligare Utlåtande angående väckt fråga om inrättande af en Bergverks-Skola.
H öglofh Ridderskapet och Adeln har under den 18 sistledne April behagat återremittera Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotts den 26 förutgångne Marti» afgifne Utlåtande, angående väckt fråga om inrättande af en Bergs-Skola, med dervid gjorde anmärkningar af Herr Presidenten Friherre Löfvenschöld och Herr ProtocoIls-Secreteraren Hammarhjelm, bland hvilka den förstnämnde, under anmälan deraf, att ea ~$i6 Stats- och Besvärs-Utskottens Betiinianden.
Plan till ofvannämnde Inrättning redan blifvit af Vettenskaplige
Män utarbetad och Kong!.
Majits Nådiga granskning understäld, tillika upSyst, att någon tillgäng till bestridande af de för Inrättningens organiserande och underhåll erforderlige utgifter icke är att påräkna från slen, under namn af Afrads Gassa, vid Stora Kopparberget samlade Fond, den Herr BergsHauptrnamien Pihl, uti sitt på Nådig befallning afgifne Förslag till inrättande af en Practisk Bergs-Skola i Fahlun, icke eller, såsom Utskotten uppgifvit, skall hafva för ändamålet ansett vara användbar'; hvarföre Herr Friherren ock, uti ett till Stats-Utskottet remitterade särskildt Memorial, framställt nöd vändigheten af tillräcklige medels anslående för ifråga varande Undervisnings - Anstalt; äfvensom Kongl. Majit , enligt hvad till Herr Friherrens kännedom kommit, skall beslutit, att härom göra nämnde Utskott Dess Nådiga-Proposition.
Herr Protocolls-Secreteraren Hammarhjelm har deremot begärt, att, i den händelse Stats-Utskottet icke skulle kunna uppgifva några tillgångar till fyllande af kostnaderne för meranämnde Inrättning, frågan härom matte hänvisas tiil Höglofl.
Ranco-Utskottet, som af den fond, hvilken blifvit föreslagen tili Jernhand teringens understöd, torde kunna finna utvägar, att anslå någon Summa till berörde ändamål.
, I anledning häraf, få Utskotten vördsarnligen upplysa, att, sedan Kongl. Majit under den 7 sistledne April till Stats-Utskottet låtit aflemna åtskillige till Kongl, Majit ingifne handlingar, rörande frågan om den föreslagne
In - Stats- och Bescdrs-Utskottens Betänkanden.
1S17 rättningen af en Bergverks-Skola, hvartill en Plan af utsedde Committerade blifvit uppgjord; så har bemälte Utskott, uti serskilt Utlåtande af den 24 i samma månad, afgifvit yttrande angående medlen till koStnadernes bestridande vid förenämnde Inrättning; Och torde, enär den omständighet, sorn utgjort föremålet för de framstälde anmärkningarne, således blifvit i. akttagen, berörde anmärkningar icke fordra något serskilt besvarande.
Emedlertid, och då Kongl. Majit, deisi1 efter hvad nu mera upplyst blifvit, redan låtit vidtaga åtskillige förberedande anstalter, i afseende på ifrågavarande Bergverks-Skolas inrättande, dels icke lärer underlåta ombesörjandet af de för den sammas iordnirigbringande ännu återstående åtgärder, enär genom de af StatsUtskottet uppgifne utvägar Kongl. Majit härtill kan blifva salt i tillfälle; anse Utskotten, vid ett sådant förhållande, sig nu böra årerkalla sitt förut gifne tillstyrkande om framförandet af den. underdåniga anhållan, att Kongl. Majit på Riksens Ständers vid 1815 års
Riksdag yttrade underdåniga önskan om en Practisk Bsrgs-Skolas organiserande täcktes fästa Nådigt afseende; hvarföre ock Utskottens af Högvördige PresteStåndet och Vällofl. Borgare-Ståndet godkände; men af Hedervärda Bonde-Ståndet ogillade Utlåtande i ämnet af den 26 sistledne Martil* torde till all verkan böra förfalla; som Riksens Höglofl.
Ständers pröfning likväl vördsam ligen a underställes.
Stockholm den 8 Junii 18x8. a8i8 Stats-och BesvärsUtskottens Betänkanden.
N:r 303.
Ständers stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Stats- oc/i Ekonomiutskottens afgifne Memorial, öfver Herr Munck af Rosenschö/ds anförande om vidtagande af medel till välmågans återfående.
T anledning af gjorde anmärkningar vid Riksens Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts, uti Memorial af den a 6 sistledne Martii afgifne Utlåtande, öfver Herr Professor E. Munck af Rosenschölds till Utskotten remitterade Anförande, angående vidtagande af sadane medel, hvilka återföra välmåga inom Landet, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln under den 21 påföljande April till Utskotten behagat återremittera samma Utlåtande, med anmodan till Utskotten, att vid återremissens besvarande, tillika upplysa, hvaiföre Utskotten icke, inom den i 44. §.
Riksdagsordningen stadgade tid, till Riks-Stånden aflåtit otvannärnnde Memorial.
Eland Anmärkningarne förekommer först Herr Munck af Rosensckölds erinran derom, att Utskotten, vid rubricerandet af dess väckte Motion, afvikit från densaromas innnehåll och syftning, som varit uppgifvandet af medel till bibehållande af Sedelrnyntets värde; men, som Utskotten härvid endast följt de ordalag, som i Höglofl.
Ridderskapet och Adelns öfver den Stats- och Besvärs-XJtskottens Betänkanden. jyöi beviljade Remissen af Motionen, meddelte Protocolls-Utdrag blifvit begagnade; så förmoda Utskotten, att, efter denna upplysning, skall befinnas, det Utskotten i omförmälte afseende icke gjort sig skyldige till något felaktigt förfarande.
Till besvarande vidare af Anmärkningarne derom, att Uiskotten, vid återlemiaaridet af Herr Munck af Rosensckölds ifrågavarande Anförande, bort iakttaga den i 44. §.
Riksdagsordningen stadgade tid af åtta dagar efter delfåendet, få Utskotten vördsamligen anföra, att, som föreskriften härom, enligt Utskottens omdöme, endast angår den händelse, då Utskott vill åter lemna något från ett eller flere Riks-Stånd till detsamma remitteradt
Mål, såsom till dess befattning ej körande, och således ej, utan en tillämpning, hvartill Riksdags - Ordningen ej lemnar någon bestämd anledning, kan anses tillika vara gifven för det fall, sorn nu är i fråga, eller då Utskott anser ett till sig remitteradt Memorial vara af egenskap, att ej, emot 51 §.
Riksdags - Ordningen , kunna vinna någon handläggning; så hafva Utskotten på denna grund trott sig vid afgifvandet af sitt Utlåtande i ämnet icke böra vara bundne af det stadgande i afseende på tiden, som förenämnde 44 §. innehåller.
I öfrigt få Utskotten vördsamligen anmäla, att Utskottens meddeldte Utlåtande blifvit af Vällofl.
Borgare - Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet godkändt, samt af Högvördiga Präst-Ståndet utan anmärkning lemnadt, hvarföre Utskotten icke kunnat till pröfning upptaga de i sjelfva hufvudsaken framställde anmärk - iSzn Stats■ och Bevars-Utskottens Betänkatiden. inngsr» än mindre uti sitt redan fattade Beslut göra någon ändring.
Stockholm den xo Junii i5xS.
N;r 303.
' Riksens Högloft.
Stats- sand Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar emot Utskottens Betänkande, angående Höganäs Stenko/s.Verks öfvert amande af Staten.
V id föredragning af Riksens Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs* och EkonomiUtskotts den 15 sistledne
Maj afgifne Betänkande, angående väckt fråga om der vid Höganäs i Skåne befintliga Stenkols-Verks öfvertagande af Staten, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, i anledning af deremot gjorde anmärkningar, behagat till Utskotten detsamma återremittera; Men, som Högvördige Preste-Ståndet under den 23, Vällofl. Borgare-Ståndet under den 30 och Hedervärda Bonde-Ståndet under den 23 i berörde månad dertill lemnat sitt bifall; så anse Utskotten sig icke kunna ärendet till någon vidare handläggning upptaga; hvilket Utskotten emedlertid skolat hafva äran vördsarnligen anmäla.
Stockholm den 10 Juni *818 Stats- Utskottets Betilnkanden'. 1 32* N:r 304.
Utlåtande 3 öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande3 angående Recognitions-Skogarne.
Tin Stats-Utskottet har ifrån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Protocolls Utdrag af den 27 och 29 sisth Maji, blifvit åierremitteradt Utskottets under den 20 i samma månad afgifne Betänkande, angående Recognitions-Skogarne, tillika med de dervid gjorde anmärkningar.
Utaf Handlingar ne har Stats-Utskottet inhämtat, att de gjorde anmärkningarne sammanstämma uti följande omständigheter t 1:0
Att, som Recognitions-Skogarne äro en Statens Egendom, deröfver Staten äger fri dispositionsrätt :
Och den uti Kongl.
Kungörelsen af den 4 Februarii 1811 för Bruksägare till Skatteköps erhållande utsatte prescriptionstid af 6 år redan med den 4 Februarii 1817 är tillända lupen; Så är det Riksens Ständers ovilkorliga rättighet, att nu vidtaga de författningar de nödige pröfva, med alla de RecognitionsSkogar, hvarå inom prescriptions-tiden Bruksägare till Skatteköp sig icke anmält.
Att en ytterligare förlängning af prescriptions-tiden icke kunde ske, utan på Statens bekostnad, och vöre så mycket vådeligare , sota den för hvarje Bruksägare skulle komma att bero på undersökningens eller Skattläggningens ±82 2 Stats-Utskottets Betänknnden. iner eller mindre skyndesamma verkställande, och således hvila på ägarens godtycke, och hvarföre yrkas, att icke någon vidare prescriptionstid må förunnas > utan de Recognitions-Skogar, hvartill anmälan till Skatteköp inom föreskrifveu tid icke skedt, behandlas på lika sätt och efter enahanda grunder, som Stats - Utskottet angående Krono-Alhnänningarne tillstyrkt, 3:0 Att Skattläggningen icke måtte ske efter Savolaxske metlioden, såsom för ringa, utan bestämmas lill visst per Tunneland, efter orternas olika beskaffenhet, dock icke under 4 ä 6 sk.
Tunnelandet, sorn bör förvandlas i Spanmäl efter ett medium af 10 års Markegång'; saint att
SkatteköpskiMingen måtte i proportion deraf utgå, sa att den icke kommer att utgöra det ringa belopp af 1 sk.
Tunnelandet. 410 Att Innehafvare af Hemman, Torp och Lägenheter på Recognitions-Skogarne varda dervid bibéhåilne, samt 5:0
Att i Vånga och Hellestads med flere Bergslager, där inga Härads - Allmänningar finnas att tillgå för de Skogslöse Hemmanen, de sa kallade Grufve-Skogarne måtte för Bergshandteringen fa begagnas, samt till stängsel omkring ödelagde Grufvor , och vederlag för de ägor, sorn bortt3gas af Grufvorne och hvarphögar, m. m.
I anledning af hvad sålunda anmärkt blifvit, har Stats-Utskottet tagit detta ärende under ytterligare öfvervägande.
Då Stats-Utskottet utaf de ifrån Kongl.
Kammar* och Bergs-Collegierne meddeldte uppgifter inhämtat, att någon allmännare verksläl - Stats TJtskottets Bttilnkanden.
1823 lighet hittills icke kunnat följa å Riksens Ständers beslut vid 180g års Riksdag, angående Recognitions-Skogarnes användande, i anseende till de flere åtgärder, som fordrats för Skogarnes afmätande och undersökningar om Brukens behof tn. m.: samt enär fråga om Skatteköp icke kunnat uppkomma förrän alla dessa förberedande anstalter föregått, och de hinder och svårigheter, som härvid mött, icke berott på Bruksägarne att undanrödja; Så har StatsUtskottet icke ansett sig kunna tillstyrka, att Bruksägarne skulle nu så aldeles utan eget förvållande gå förlorade af den rätt, Riksens Höglofl.
Ständer dem år 1809 tillerkänt.
Utskottet har äfven trott, att ett ytterligare fortfarande för Rruks-ägare, att i den föreskrifne ordningen få sig af skatte-köps-rättigheten begagna, icke vöre i stridighet med Riksens Höglofl.
Ständers beslut vid 1809 åra Riksdag, enär Riksens Höglofl.
Ständer uti y:de punkten förklarat, att rättigheten för Bruksägare till Skatteköps erhållande vöre endast till ert början inskränkt till en tid af 6 år, och det nu således vöre Riksens Höglofl.
Ständers rätt, att bestämma de ytterligare åtgärder, som för en fullkomlig verkställighet af Riksens Ständer» Beslut kunna ärfordras.
Att fortskynda eller fördröja en sådan verställighet beror icke af Bruksägaren; det visar 1811 års Kongl.
Kungörelse, som stadgar i hvad ordning och genom hvilka åtgärder alt detta bör ske, nemligen att Kongl. Maj.-ts Befallningshafvande skall åligga:
Att befordra eti skyndsam verkställighet af de felande afmätningar; Stats- Utskottets Betänk anden.
Att, efter erhållen uppgift ifrån Kong!.
Bergscollegium på cle oafmätte Becognitions-Skogarne, genast förordna Landtmätare till afrru t ningen, och, sedan Landtmätaren och Bruksägaren blifvit hörde, utsätta lärnpelig tid tiil förrättningen, då den utan invändning bör i behörig ordning företagas:
— Att, i händelse något hinder af Rågångstvist yppas, hålla hand deröfver, att det med all möjelig skyndsamhet må afgöra* och undanrödjas!
Att undersökning o.n Brukens och Bergverkens behof af RecognitionsSkogome, till deras underhållande med kohl ochandra Skogs-förnödenheier, skall derefter genast företagas och förrättas af Bergmästaren och Ofver-Jägrnästaren inom hvarje
Orj med biträde af ordinarie Landtmätaren samt en Bergs- erch en Härads-Nämnderr.an , eiler, der Bergs Nämndemän eller Sexman ej finnas, af 2tne HäradsNämndemän, i närvaro af Bruksägaren eiler Ombud å ena och Kronofogden såsom Kronans Ombud å andra sidan:
Samt att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i öfrigt skola med deras uppmärksamhet följa och sjelfve öfvervara dessa undersökningar, så vidt deras öfriga Embets-göromål det medgifva ; Därefter skola Kammar- och Bergs-Collegierne, e ter behörig granskning och pröfning af untlersökningen, med hvad dervid a ömse sidor kan. hafva blifvit anfördt, meddela deras Utslag; Och, så snart det vunnit laga kraft, eller, i fall af Besvär, Kongl. Majus Nådiga Beslut deröfver blifvit rneddeldt, då skall afvittring därefter ske, och Bruket samt
Kronans andelar med behörige rågångar från hvarandra skiljas; Och, derest Bruksägaren dä inkommit med ansökning Stats-Uiskottets Betänkatiden. 182 % om Skatteköp, så vidtager då, genom KamraarCollegii försorg, anstalten om inarkens indelande till Hemmantal och Skattläggande: Sedan Skattläggningen blifvit förrättad och af Landshöfdingen i Lands-Contoiret granskad, bör den. till Karnmar-Collegii pröfning och fastställande insändas, och komma derefter de i berörde ordning fastslälde räntor, genast och utan någre frihets-år att utgöras, antingen in natura eller efter förvandling och årlig Markegång, på sätt fcrfattningarne föreskrifva, samt recognitionsafgiften deremot att upphöra, hvarförutan dessa Hemman skola deltaga i alla andra skyldigheter och besvär, såsom rotering, skjutser, väghållning, publique Byggnader med flere, som Krono- och Skattehemman åtfölja; Och sluteligen, sedan räntan af Kammar-Collegium blifvit faststäld, skall Bruksägaren såsom Skatteköpsskilling i Landt-Ränteriet -för RiksgäldsContoirets räkning insätta 6 års räntor, elter Kronovärdie beräknade, och därpå med original-qvittencet vända sig till Landshöfdingen, sorn sedan, jemte qvittencets insändande, derom hos Kammar-Collegium gör anmälan, och. hvarefter Skatte-Bref af Collegium för Bruksägaren utfärdas.
Enär Stats-Utskottet icke ansedt hvarken billigt eller rättvist, att nu ställa Bruksägares,’ genom Riksens Ständers Beslut och Högstberör-' de Kongl.
Kungörelse dem tillerkände, rätt i fråga, har Utskottet icke funnit någon lämpeligare utväg till skyndesamt ärnående af det åsyftade ändamålet, än den Utskottet i dess Bell: hang till Riks-St.
Prat. 1S17-1818, i:de Sami, N;r 32p *2». 182G Stats-Utskottets Betänkanden. tänkande föreslagit, nemligen, att Riksens Högloft.
Maj t i underdånighet anhålla, det de hinder, som kunna möta en skyndesaminare verkställighet häraf, måtte Varda undanröjde, samt verksamma anstalter vidtagas till befordrande af ändamålet; men att deremot den Bruksägare, som icke inom en tid af 6 månader, efter det hans rätt i afseende pä dess Recognitions-Skog genom laga kraft vunnit Utslag blifvit faststäld, anmäler sig i Kongl. Kammar-Collegium till Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog, bör anses förlustig, att få samma Skog till Skatte lösa, utan så väl dermed, som med den öfrige Skogen, som for Brukets drift ej tarfvas, förfaras på lika sätt och efter enahanda grunder, som Stais-Utskottet,- angående Kronans öfrige disponible Skogar, i allmänhet tillstyrkt.
På ett sådant sätt tror Stats Utskottet, att, efter Riksens Högloft.
Ständers egen yttrade grundsatts, Statens största fördel, i förening med den enskildta nyttan och utan Bruksägarens undergång, skall säkrast vinnas.
Angående Skattläggningen å de Skogar, som blifva Bruken tillärkände, så anser Stats-Utskottet, att dermed bör förhållas, i enlighet med föreskrifterne uti 1811 års Kongl. Kungörelse, nemligen efter den för hvarje ort faststälde och gällande Skattläggnings-methode ; Och hvad Skatteköpeskillingen vidkommer, den samma ärläggas, enligt 3telje punkten uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse af den 16 December a 8 oj. Stats-Utskotiets Betänkanden. 1817 Beträffande åter de på Skogen anlagde Hemman, Torp, och Odlingar med stubbe- och- röj. sel-rätt, samt rättighet för Jordägare och Boställs-Innehafvare till mulbete, fiskevatten och fäbodsställen med eller utan yxbörd; så kommer dermed att förhållas, på sätt uti 2:dra och 8:de puncterne af Riksens Ständers nyssberör de Skrifvelse stadgas.
Detta alt underställes vördsamt Riksens Högloft.
N:r 305.
Riksens Högloft i Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Krono-Skogarnes användande.
Sedan, i anledning af väckte motioner, StatsUtskottet Under den 30 sisth Maji afgifvit desi Betänkande angående Krono-Skogarnes användande; Och, vid föredragningen deraf hös Högvåirdige Präste-Ståndet, åtskillige anmärkningar deremot blifvit gjorde; Så har samma Betänkande, jemte de gjorde anmärkningarne , genom Protocolis Utdrag af deri 27 sistledne
Maj, till förnyad handläggning af StatséUtskottet blifvit återremitteradt.
Men, sorn detta Betänkande redan blifvit af de öfrige respective Riks-Stånden bifallit, nemligen: af Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 29 sisth Maji, af Vällofl.
BorgareStåndet den 3:dje i denne månad, samt af 1828 Stats-Utskottets
Betänkandeni <3ervä'rda Bonde-Ståndet den 2g i nasti.
Månad, och denna fråga således, likmätigt 6g §. i Regerings formen, redan är afgjord, har Utskottet ansett sig icke kunna den samma till vidare handläggning upptaga ; Och hvilket Utskottet får till svar på återremissen vördsammeligen äla. får anmäla Stockholm den vo Junii 1818.
N-r 306. j — - Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande öfver gjerde anmärkningar t fråga om en förbättrad hushållning med Ekeskogarne.
T_Jti Hedervärda Bonde-Ståndet har, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande den 20 sisth Majt angående en förbättrad hushållning med Ekeskogarne, anmärkning blifvit gjord, på grund, hvaraf denne fråga blifvit af Ståndet återremitterad.
Men, som de öfrige 3:ne Stånden nemi.
Fiöglofl.
Ridderskapet och Adeln den 2 9:deMaji, Högvördige Preste-Ståndet den ay:de dito och Vällofl.
Borgare-Ståndet den 3
Hvilket'
Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 10 Junii 181S.
Stats-Utskottets Betänkanden.
182$ N:r 307.
Ständers Stats-Utksotts Utlåtande , öfver Anmärkningar vid dess yttrande, angående öjverste- Indelningens vid f. d. Östgötha Cavalleri- Regemente upplåtande till Kongl.
Maj:ts Kådiga Disposition. id Stats-Utskottets Utlåtande den 12 sistledne Maji, i anledning af Kongl. Majlis
Nådiga skrifvelse rörande Öfverste Indelningens vid f. d. Östgötha Cavalleri-Regemente upplåtande till Kongl. Majus
Nådiga disposition för att användas till lön. åt någon .Fält-Marskalk eller General , hafva hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln Herr Grefve A. G. Mörner och Herr Friherre Ludvig Bojie samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet Riksdags-Fullmägtigen C. Fr.
Berg gjort [anmärkningar, hvilka föranledt till frågans återremitterande.
Herr Grefve Mörner har anmärkt, att, då Kongl. Maj:t aflåtit Nådig Proposition om nödvändigheten af ifrågavarande Boställes anslående till lön åt en Fält-Marskalk eller General, för att derigenom belöna en pröfvad Militaires förtjenster : då Kongl. Maj:t ansett denna anstalt vara af högsta nytta för Arméen 3 och då Kongl. Maj:t sjelf gjort så stora uppoffringar af egne medel till befrämjande af Militairens bättre organisation, hade Stats-Utskottet likväl icke i denne sak gått Kongl. Majus
Nådiga önskan till mötes; äfvensom Riksdagsmannen Berg erinrat, att Stats-Utskottet ej bordt anse sig af Bikseus j85° Stats-Ulskottets Betänkanden.
Ständers förut tagne beslut om ifrågavarande Öfverste-Indelnings indragande hindradt, att nu tillstyrka densammas upplåtande, enär Riksens Siänder äga, att vid forändrade omständigheter derefter rätta deras beslut, hvartill skäl i förevarande fall destohäldre förekomma, sorn Kongl.
Majit i Nåder funnit för godt, att i afseende på Arméens nya organisation, sorn medfdrt sa lyckliga följder för Riket, äska denne Indelnings anslående till
Lön för en Befälhafvare och hvarigenom någon gravation för Staten icke uppkoimne, då indelningen, ehuru' på Indragnings-Staten upptagen att besparas, likväl ännu icke återgå 11 eller blifvit att bland Stats-Verkets disponible tillgångar beräkna. — Och har åter Herr Friherre Boije, beträffande den af Utskottet, i sammanhang med omfdrmäldte fråga, gjorde hemställan, att Riksens Ständer måtte förnya deras, i afseende å flere andre vid f. d. Östgötha Caval leri och förre AdelsfahneRegementet till indragning ställde Indelningar gjorde anhållan om bestämmande af viss tid, efter hvars förlopp innehafvarne skulle dem likaledes afträda, anmärkt, att fall gifvas och möjligen voro bär alla sådane, der ingen viss tids utstakande kunde med rättvisa och billighet förenas emedan indelningarne innehades under försäkran om deras bibehållande, intill dess befordran vunnes, eller innehafvarne med döden afginge; uti hvilken anmärkning Herr Grefve Mörner jemväl instämt, med tillägg, att, då desse Boställen till indragning ställdes, existerade ej de författningar om slike
Boställens indragning eller expectance-löners upphörande, Stats-Utskottets Betänkanden.
18 31 som sedermera blifvit vidtagne och nu äro gällande, och hvilka Författningar icke borde hafva nåcon retroac*iv verkan.
Hvad nu först angar frågan om ÖfversteIndelningens vid f. d Östgötha Cavallerie upplåtande till Kongl. Majus Nådiga disposiiion; så har väl Stats-Utskottet icke varit af annan tanke, än att Riksens Ständer kunna ändra deras beslut i frågor af den beskaffenhet som denne; Men Stats-Utskottet har likväl ansett sig icke böra sådant tillstyrka utur skäl, at t så t ill— räcklige medel för Militaire-Staternes reglerande och aflöning blifvit under 3 telje HufvudTituln föreslagne, sorn Statens tillgångar medgifva, samt att, ehuru berörde Indelning ännu icke blifvit bespard utan först med nästa år till Staten återgår, är densamma likväl påräknad för sådane utgifter utaf Indragnings-Statens besparingar, som derigenom tid efter annan förekomma, att, enligt Riksens Ständers Beslut, afskedstagande 70 års Embets- och Tjenstemän, böra uppföras å nämnde Stat att der åtnjuta I,öner motsvarande dem de på ordinarie Staten innehaft.