Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vill man klaga öfver beslut, sorn vid röstlängds granskning fattadt är, gifve inom åtta dagar efter den, då beslutet fattadt blef, till landshöfdingen in sina till Pröfnings-comiteen ställda besvär.
Landshöfdingen fordre ofördröjligen förklaring in af den stadsrätt eller kyrkoherde, som vid granskning när varit, så ock, der besvären annans valrätt, än besvärandens, röra, af den, hvars rätt sålunda är ifråga satt; och tillställe Pröfnings-comiteen, när den sammanträder, alla handlingar, som i målet ingifna äro.
Comiteen tage besvär och förklaringar under pröfning, afgöre frågan och sände beslutet genom landshöfdingen genast till den domare eller kyrkoherde, som röstlängden förvarar; och ligge domarens eller kyrkoherdens vårdnad å, att rättelse, den Comiteen förordnat, varder i röstlängden iakttagen.
Ej må ändring af Pröfnings-comitéens beslut i thy mål sökas.
Hvad om landshöfding och läns Pröfnings-Comité nu är sagdt, gälle ock för Öfverståthållare i Stockholm och den stadens Pröfnings-comité.
Är Pröfnings-comité till, förordne Riksförsamlingen, hvilka i länen och i Stockholm måge öfvertaga de göromål, denna lag Comiteen ålägger. 48 §•
Vill man öfver val, som i denna lag omtalas, eller öfver beslut, som vid sådant val fattadt är, eller öfver annat, som dervid förelupit, anföra besvär; gifve dem in till Riksförsamlingen sist dagen efter den, då Riksförsamlingen vid den Riksdag, hvartill valet skedde, första gången sammanträdt, som i Regeringsformens 62 §. sägs.
Hålles valet sednare än 3o dagar före Riksdagens öppnande, vare sista tid till besvärens ingifvande trettionde dagen efter valdagen.
Ej må besvär, som nu sagde äro, anföras af annan, än den, som i valet tagit del, eller dervid, under omröstning varit, eller genom beslut, som då fattadt blef, från utöfning af valrätt blifvit utesluten.
Hör till Consiilutions-Utskottets Memorial, N:o 36, 17 Förslag till För delning s-Längd öfver Valdistricten till Riksförsamlingen.
(Folkmängden är i jemna tusental suppositionsvis beräknad för är i85o, efter den tillväxt, som visat sig emellan i83o och 1840.) 1 k m ä n Antal Länens namn.
F 0 S 4 Riksdagsmän Hufvudort f S? för • på Landet. i Städer.
a -T3 p. p. «> e-T O. « för Stadsdistricten.
Stockholms 109,000.
5,000- 114,000. / • \ 1.
Upsala 82,000- 6,800- 88,800- 5* i Södermanlands . . . 109,000- 10,500- 119,500- / • 1.
Östergöthlands . . . 192,000. 23,000- 21 5,000- 10. 2.
Jönköpings Kronobergs 148.000. 126.000. 8,000- 3,000- 156.000. 129.000. 8. 7. } 1.
Calmare 182,000. 12,500. 194,500. 9. 1. Calmar.
Gottlands 39,000. 4,500. 43,500- 2- 1. Wisby.
Blekinge 81,000. 19,000. 100,000. 5. 2- Carlskrona.
Christianstads .... 167,000. 7,500. 174,500. 9. 1.
Malmöhus 201,000. 29,000. 230,000. 10. 3- Malmö.
Hallands 91,000. 7,000. 98,000. 6- 1.
Götheborgs och Bohus 142,000. 29,500. 171,500- 8- 3.
Elfsborgs 215,000. 10,000. 225,000. 10- 1. Wenersborg.
Skaraborgs 180,000. 8,000. 188,000. 10- 1.
Wermlands 195,000.
6,000. 201,000- 10. 1.
Nerikes 120,500. 7,500. 128,000. 7. 1.
Örebro. Westmanlands . . . 85,000. 11,000. 96,000. 6- 1. Westerås.
Kopparbergs .... 134,000. 6,000. 140,000. 8. 1.
Gefleborgs 100,000. 12,000.
O O O Ct tH 6. 1.
Gelle. Wester-Norrlands . . 82,500, 4,500. 87,000. 5.
) Jemtlands 47,000. 500- 47,500. 3- i Hernösand.
Westerbottens .... 57,000. 1,500. 58,500. 4. 1« Norrbottens 46,000. 3,000. 49,000. 3- ) Stockholms Stad . 86,000. 86,000. 10- Stockholm.
Sinn m a 2,931,000. [321,300. 3,252,300. 1 165- 35- Anmärkning.
Valdistricten för Städerna äro fördelade efter en ungefärlig beräkning af en representant på 9000 innevånare; men för att bibehålla så mycket möjligt dästcicterna inom hela Län, hafva afvikelser i några fall blifvit gjorda, helst som ett maximum af tre riksdagsmän för ett Läns Städer, i jemförelse till maximum för landets, synes lämpligt.— Valdistricten för landsbygden äro fördelade efter en ungefärlig beräkning af 18,000 innevånare för en representant.
För att likväl kunna minska districtens vidd för de glest bebodda trakterue af Riket, hafva undantag skett, och ett maximum af tio riksdagsmän för de mest befolkade
Länen ansetts tillfyllestgörande.
Bih, till R, St, Prot, 184S, 3 Sami, 24 Haft, 3 18 Hör till Constitutions-Utskolttts Memorial, Nio 36.
STy redaction af Kegerinssforraen.
(I de delar, som ega sammanhang med den föreslagna Representations-förändringen.) 48 §.
Svenska folkets representanter kallas Riksdagsmän, och utgöra Riksförsamlingen. 49 §.
Riksförsamlingen sammanträde till lagtima Riksdag livart tredje år, den första helgfria dag i November månad.
Till urtima Riksdag äge Konungen att, när Han nödigt finnér, Riksförsamlingen kalla.
Ej må urtima Riksdag fortfara, sedan tid för sammanträde till lagtima inne är. 50 §’
I den händelse, att Konungen utöfver tolf månader ur Riket bl ifver, sammankalle interimsslyrelsen, genom Öppet Påbud, Riksförsamlingen till allmän Riksdag, och låte kallelsen inom femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens kyrkor samt, så fort ske kan, i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksförsamlingen den författning om Rikets styrelse, hvilken den nyttigast finner. 51 §.
Lag samma vare, om en Konungs sjuklighet fortfar af den beskaffenhet, att Han längre tid än tolf månader med régeringSäiendena
Sig icke befattat. 52 §; Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärda interimsstyrelsen kallelse till Riksdag, hvilken kallelse inom femton dagar efter Konungens död skall i hufvudstadens kyrkor och, så fort ske kan, i öfriga delar af Riket kungöras.
Riksförsamlingen skall, utan afseende på något den aflidne Konungens testamente angående riksstyrelsen , på sätt 114 §, stadgar, förordna en, tre eller fem förmyndare, hvilka Regeringen under Konungens minderårighet må i Hans namn, efter denna Grundlag, föra. 53 §•
Skulle den olyckliga händelsen inträffa, att den Konungaätt, hvilkénj arfsrälten tili Puket uppdragen är, på manliga sidan utginge, sammankalle interimsstyrelsen Riksförsamlingen inom den i nästföregående §. stadga - Hör till Conslilulions-UlskoLtets Memorial, N:o 36, 19 de lid, efter den sista af nämnde
Ätt regerande Konungens död.
Riksförsamlingen skall då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af Rikets grundlagar. 54 §’
Om, emot förmodan, interimsstyrelsen underläte att, i de fall, föregående 50, 52 och 53 §§. omförmäla, Riksförsamlingen genast sammankalla, åligge deL Rikets Hofrätter att befalla dem, som skola förrätta riksdagsmannaval, samt Dom-Capitlen dem, sorn vid valmannaval skola ordet föra, att de val genast utsätta, på det riksförsamlingen må kunna sammankomma, alt Rikets rätt iagttaga och skydda. 55 §.
Då Konung, omyndig Konungs förmyndare eller interimsstyrelse sammankallar till urtima Riksdag, för hvilken nytt, allmänt val till Riksförsamlingen ej eger rum, bör sammanträdet icke utsättas tidigare, än trettionde dagen efter den, då kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Urtima Riksdag, sorn i 50, 51, 52 och 53 §§. omtalas, eller hvartill Konungen äskat, det nytt val allmänneligen ske skall, bör ej kallas till någon dag tidigare, än den femtionde, ej heller till någon sednare, än den sextionde efter den, då kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Riksdag, som på det i 54 §. omförmälda sätt blifvit sammankallad, sammanträder å sextionde dagen efter den, då interimsstyrelsen sist bordt kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöra låta, ' . 50 §'
Infaller tid till lagtima Riksdag inom fyra månader efter den dag, då interimsstyrelse, enligt 50, 51, 52 eller 53 §§., sist bör urtima Riksdag kalla, då kallas icke till urtima Riksdag.
Återstå 75 dagar till den i 49 §. utsatla dag, kungöre interimsstyrelsen, att de, som för nästinstundande lagtima Riksdag till
Riksdagsmän väljas skola före sistnämnde tid, å viss dag sammankomma, dock icke tidigare, än trettio dagar efter den, då kungörelsen i hufvudstadens kyrkor uppläses, ej heller före den tionde dagen i September månad. 57 §.
Riksdag skall hållas i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då fiendens framträngande eller pest eller annat lika vigtigt hinder gör det omöjligt, eller för Riksförsamlingens frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsatte 20 Hör tilt Constitutions-Ut skottets Memorial, N:o 36. då, i samråd med Riksförsamlingens Fullmäglige i Riksbanken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, dit Riksförsamlingen kallas. 58 §'
Uti de i 50 och 51 §§. upptagna fall, äfvensom vid inträffande minderårighet, eller vid val till Konung eller tilt Thronföljare, anvises de främmande sändebuden och deras medfölje någon, minst tio mil från valort belägen vistelse; och må de ej återkomma, ej heller utländske sändebud i landet inlåtas förr, än i de två först åberopade händelser om Riksstyrelsen blifvit förordnadt, i den tredje den omyndige Konungens förmyndare blifvit utsedd, eller i de båda sistnämnda, ett nytt Konungahus blifvit utkoradt samt, då thronell ledig är, blifvit stadgadt, huru styrelsen föras må, intill dess densamma af den valde Konungen emottages.
Riksförsamlingen förklare då förbudet hafva upphört. 59 §•
Riksdagsman njute, för resan till och ifrån riksdagsorten och för vistandet derstädes, af statsmedlen ersättning efter de grunder, som å föregången Riksdag blifvit bestämda. 60 §.
Underlåter valdislrict att ställa den eller de Riksdagsmän det bör till Riksförsamlingen, vare förfallet till det vite, Riksförsamlingen bestämmer.
Försummar, ulan laga förfall, den Lill Riksdagsman är vald, att sig till Riksdagen i rättan tid inställa, vare arfvode för den tid, lian uteblifvit, förlustig, och bote derutöfver ett lika belopp.
Med de vitén och böter gånge sedan, som Riksförsamlingen förordnar. 61 §•
Riksdagsman skall, dagen efter den, som för Riksdagens sammanträde är bestämd, sin fullmagt uppvisa inför den äldste af Högsta Domstolens ledamöter, sorn icke af laga förfall hindras, samt Riksförsamlingens fullmägtige i Riksbanken och Riksgälds-contoret.
Den ledamoten och de Fullmäktige skola inom tre helgfria dagar undersöka om fullmaglerne äro utfärdade i den form, lagen om val till Riksförsamlingen i 18 och 35 §§. stadgar.
Riksförsamlingen eger derefter sin rätt förbehållen att pröfva, så väl de anmärkningar, hvilka emot fulimagters form blifvit under ofvan nämnde granskning gjorda, som ock alla andra frågor angående Riksdagsmans behörighet, sorn blifvit dess pröfning underställda.
Eger Kammaren ej nödiga upplysningar, infordre sådane; äske ock, der så nödigt Tior till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 36, 21 finnes, undersökning vid laga Domstol, som ock bör alla frågor otn fållande lill något i Lagen om val till Riksförsamlingen utsatt ansvar upptaga.
Den, som Riksdagsmannafullmagt uppvisat, utöfve derpå grundadl uppdrag, oaktadt gjorda anmärkningar, lill dess den Kammare, han tillhörer, om hans rätt ändtligt beslut fattat. 62 §•
Nu hafva Riksdagsmännen låtit undersöka sina fullmagter, på sätt nästföregående §. stadgar; då skola de sammanträda och fördela sig i tvenne afdelningar, den ena utgörande tre- och den andra två-femtedelar af hela det fastställda antalet.
Den förra afdelningen kallas första Kammaren, den sednare andra Kammaren.
Denna fördelning sker på det sätt, att städernas
Riksdagsmän för sig och landsbygdens för sig, under ordförande, de förre af Stockholms stads äldste Riksdagsman, de sednare af den äldste Riksdagsmannen från Upsala län, välja inom sig, först en femtedel af hvarderas antal till andra Kammaren, samt derefter den andra femtedelen.
De öfriga utgöra första Kammaren. 63 §.
Hvarje Kammare håller sina sammankomster serskildt, och eger hvar för sig samt inom sig, att för månad välja sin Talman och vice-Talman.
Intill dessa blifvit valde, skall den till lefnadsåren äldste Riksdagsmannen i hvar Kammare föra ordet. 04 §•
Sedan de i nästföregående §. omtalade val vid Riksdagen första gången blifvit verkställda, och inom åtta dagar efter den, som är till Riksdagens början bestämd, öppne Konungen, eller, om Han regeringen icke förer, Hans förmyndare eller den interimsstyrelse, som i denna grundlag omtalas, Riksdagen, då Riksförsamlingen, sedan den gudstjenst bevistat, uppträder å Rikssalen.
Der före Konungen, eller, då Han är frånvarande eller omyndig, eller Han så för godt tinner, Justitiae-Statsministern ordet, och läte
Riksförsamlingen afhöra berättelsen, om hvad sedan sist hållna Riksdag uti Rikets styrelse sig tilldragit. 65 §.
Första Kammaren skall vid Riksdags början bland sina ledamöter utse ett Gransknings-Utskott af tjuguålta ledamöter; så ock hvar af Kamrarne välja tolf Riksdagsmän, att sammanträda såsom Riksförsamlingens Pröfningsnämnd. 12 Hor till Constilutions-Utskoltets Memorial, N\o 36.
Gransknings-Utskottet skall granska, huru Statsrådets Ledamöter sitt rådgifvare-kail utöfva t, för hvilket ändamål Utskottet eger att äska alla de protocoll, som uti Statsrådet blifvit förda, utom dem, som angå ministeriella ärenden och commandomål, hvilka endast i det, som rörer allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras.
Utskottet skall jemväl granska Stats- och Riksgäldsverkens förvaltning, och under nämnda granskning af Statsverket, för hvilken Utskottet skall ega tillgång till alla Statsverkets räkenskaper och handlingar, efterse, huruvida de gjorde eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfvers tigit beloppet af de hufvudtitlar, hvilka uti den af Riksförsamlingen sist uppgjorda Statsreglering blifvit fastställda, och huruvida de äro grundade på behörigen upprättade Stater eller Konungens med vederbörlig contrasignation utfärdade anordningar, samt styr k
La med behöriga qvittencer af dem, som medlen emottagit.
Med berättelse om verkställd granskning, så ock med de förslag och hemslällanden, hvartill den kunnat föranleda, skall Utskottet inkomma till första Kammaren.
Finner Utskottet under den granskning af protocollerne och Statsverkets räkenskaper, som sagd är, att någon Statsrådets ledamot eller någon för tillfället förordnad föredragande, elier den embetsman, som i commandomål råd Konungen gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets grundlag eller allmän lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane öfverträdelse!-, eller dera vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit att i de fall, som i 38 §. af denna Regeringsform förutsättas, sin contrasignatron å Konungens beslut vägra, då skall Utskottet lemna pröfningsnämnden delaf sin gjorda anmärkning, så oek af de handlingar och grunder, hvarpå den sig stöder.
Godkänner Pröfningsnämnd anmärkning, förordne laga åtal af Justitias-Ombudsmannen.
Till alla Utskott, utom Gransknings-Utskottet, välje
Kamrarne hvar för sig ett lika antal ledamöter.
Stats-Utskotlet skall bestå af Trettiotvå ledamöter.
Detta Utskott tillhör att utreda, granska och för Riksförsamlingen uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd och behof; att föreslå och i mål, för hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelft gifva föreskrifter om Riksgälds-Contorets förvaltning, samt dessutom att föreslå bevillningens belopp och fördelning.
Flör lill Conslitulions-Utskotlels Memorial, N',o 36, Banco-Utskottet skall bestå af Sexton ledamöter.
Detta Utskott tillbör, att öfverse Riks-bankens styrelse och tillstånd samt föreslå och, i mål, för hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen.
, sjelft gifva föreskrifter om samma Banks förvaltning.
Lag-Utskottet skall bestå af Tolf ledamöter.
Della Utskott tillhör att granska Justilise-Ombudsmannens redogörelse, berättelser, embetsdiarier och registratur för liden, sedan sista lagtima Riksdag, samt med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma.
Utskottet skall oek utarbeta de från endera Kammaren remitterade framställningar med förslag till Grundlags-, Civil-, Criminal-, Krigs- eller Kyrko-lags förbättring.
Expeditions-Utskottet skall bestå af Sex ledamöter.
Detta Utskott tillhör alt under Riksdagen ombesörja Riksdagshandlingars tryckning samt att till Kamrarnes justering uppsätta skrifvelser, som, enligt Riksförsamlingens beslut, böra under Riksdagen utfärdas; den Statsrådets ledamot, Konungen dertill förordnar, förbehållet, att i Utskottet öfvervara Riksdagsbeslutets justering i de delar deraf, sorn röra Konungens yttranden.
Utskott må förstärkas med flere ledamöter, så ock annat Utskott tilbsättas, än här sagdt är, då båda Kamrarne derom ense äro.
Ej må dock Gransknings-Utskolt eller Pröfnings-nämnd förstärkas. 66 §•
Äskar Konungen af Riksförsamlingen ett serskildt Utskott att med Honom öfverlägga om ärende, som ej till något förr nämndt Ulskott hör och Han pröfvar böra hemligt hållas, då skall sådant Utskott bestå af Tolf ledamöter; ege dock ej magt att fatta beslut, utan endast att lill Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen detsamma meddelar.
Ej må ledamot af Statsrådet eller i Högsta Domstolen eller Justitia Canzleren, ej heller Justitiae-Ombudsmannen i Utskott eller val till Utskott deltaga, ej heller någon, af hvilken Riksförsamlingen kan fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna embelsåtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagltagas, att Riksdagsman i mål, som personligen rör honom, väl må deltaga i öfverläggningeu, men icke i beslutet. 68 §.
I närvaro af Konung, omyndig Konungs förmyndare eller ledamot i interims-styrelse må hvarken Riksförsamling eller dess Kammare, Nämnd 24 Hor till Conslitutions-Ulskotlets Memorial, N.o 36. eller Utskott Öfverlägga eller besluta.
Galle dock hvad i 66 §. säges för det der omförmälda Utskott. 69 §•
Hvarken i Riksförsamlingen eller i någon af dess Kamrar eller Utskott kan beslut fattas, der icke åtminstone tre femtedelar af ledamöterna tillstädes äro, ej heller i Nämnd, som ej fulltalig är.
Ledamot, sorn tillstädes är, vare förpligtad att i omröstningen deltaga. 7° §•
Hvarje allmän fråga eller lagförslag skall först väckas i första Kammaren, skriftligen, af någon dess eller andra Kammarens ledamot, eller af Utskott, eller ock af Konungen.
Sedan utlåtande blifvit af Utskott medieladt, beslute derom förste Kammaren med eller utan förändringar.
Hvad första Kammaren sålunda beslutat , sändes till andra Kammaren.
Förenar sig andra Kammaren i beslutet, vare det Riksförsamlingens beslut.
Uppstå hos andra Kammaren betänkligheter alt antaga första Kammarens beslut, återsändes det, och meddele Kammaren de skäl, som anses hindra dess antagande i sin helhet eller till någon viss del.
Första Kammaren eger då antingen alt låta dervid bero, eller att med eller utan förändring åter öfverlemna beslutet till andra Kammaren.
Då förslaget för andra gången blifvit i andra Kammaren föredraget , men derifrån med afslag återsänd t, träde hela Riksförsamlingen tillsamman och beslute.
Till det beslut erfordras då två tredjedelar af rösternas hela antal.
Emellan hvarje sådan Kamrarnes och Riksförsamlingens öfverläggning må alltid minst tre dagar förflyta. 71 §•
Ordningsmål må Riksförsamlingen eller den Kammare, det serskildt rörer, genom flesta rösterna afgöra. 72 §•
Ej må förslag, som rörer annat än ordningsmål, antagas, innan det är af Utskott beredt.
Dock må Riksdagsmans framställning utan remiss till Utskott nedläggas, när minst tre fjerdedelar af Kammarens tillstädesvarande ledamöter derom ense äro.
Lika med ordningsmål anses Utskotts tillsättning eller förstärkning eller förseende med serskildta uppdrag eller föreskrifter. 73J§- Hör till Conslitulions-Utskottets Memorial, N.o 36, 52 Till besluls fattande, der ej denna Regeringsform annorlunda stadgar, gore det tillfyllest, att minst hälften af de röstandes antal sammanstämmer.
Annan omröstning må ske öppet efter upprop, der ej ledamot sluten omröstning yrkar.
Har öppen omröstning fallit så ut, att irågan genom likhet i röstetal är oafgjord, vare ogdd; sluten omröstning bl ifve då företagen.
Vid sluten omröstning skall, innan - sedlarne öppnas, en af dem un dantagas och förseglas.
Befinnes vid de öfrige rösternas uppsummering frågan, genom likhet i röstetal, oafgjord, då skall den sedel öppnas, som undantogs samt med de öfrige räknas.
Om arbets-ordningen vid Riksdagen är i serskild lag stadgadt. 74 §■ Konungens framställning om Grundlags eller annan Lags stiftande eller om annat mål, som Konungen under Riksdags lopp vill Riksförsamlingen meddela, skall en Statsrådets ledamot till Förste Kammaren öfverlemna och varde dervid fogade Statsrådets, så ock, i Grundlags- eller Lagfråga, Högsta Domstolens yttranden; dock att Kammaren, der Statsrådets yttranden skulle angå hemliga mål, endast kan förvänta del af sjelfva afeller tillstyrkandet. 75 §•
Gör Riksdagsman framställning angående allmän fråga eller lagförslag sedan Trettionde dagen tilländagått efter den, som är i Riksdagskallelse till Riksdagens början bestämd; elen framställning må ej upptagas, der den ej är föranledd af beslut, som under Riksdagen fattadt, eller ärende, sorn derunder upptaget är, eller ock af händelse, som då inträffat. 76 §•
Statsråds-ledamot, som till Riksdagsman är valbar, vare berättigad och, der Kammare det äskar, förpligtad att i Kammarens öfverläggning deltaga och upplysning meddela; deltage dock ej i beslutet, der han ej är Kammarens ledamot.
Prot. 1846, 3 Sami, a4 Haft. 4 26
Hör till Conslitutioiis-Utikottets Memorial, N:o 36. 77. §• tinner Utskott mål, som dit oiverlemnadt är, till ny frågas upptagande föranleda, atla te sig derom till Förste Kammaren. 78 §•
Finnér Utskott sig behöfva af någon Konungens Embetsman eller af aslmänt Verk, inhemta muntlig eller skriftlig upplysning, begäre genom sin ordförande bos den Statsrådets ledamot, Konungen vid hvarje Riksdag dertill förordnar, Konungens befallning till vederbörande, att den äskade upplysningen lemna.
Stats-Conioret vare dock skyldigt att, i Råga om sjelfva redovisningen af medlen, alla äskade underrättelser utan såsådan befallning meddela.
Har Utskott erhållit tillstånd att af enskilda Svenska män infordra upplysningar i samma mål, åiigge det hvar och en, som Utskottet i målet frågor förelägger, att de frågor besvara. 79 §•
Alla i Riksförsamlingen och dess Kamrar hållna protocoller skola, så tidigt ske kan, genom trycket ytgifvas till deras fullständiga innehåll, med undanlag blott af sådant, som enskildt rör en Kammare.
Konungens framställningar, Utskottens utlåtanden samt de prolocolls-utdrag, genom hvilka Kamrarne meddela hvarandra sina beslut, skola icke i prolocollerna intagas, utan endast till sitt innehåll kortligen deruti anföras.
Dessa handlingar tryckas serskildt, såsom ett bihang till Riksförsamlingens protocoller och utgifvas under Expedilions-Ulskotiets uppsigt.
Svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta utöfvas af Riksförsamlingen allena vid allmän Riksdag. 8l §•
Vid hvarje Riksdag läte Konungen för Stats-Utskotlet uppvisa Statsverkets tillstånd i alla dess delar, lill inkomster och utgifter, fordringar och skulder.
Skulle genom Traclater med främmande magter några medel
Riket tillflyta, skall för dem på lika sätt redovisas. 82 §•
Vid hvarje lagtima Riksdag läte Konungen, antingen då Riksdagen enligt 64 §• öppnas, eller sist inom fjorton dagar derefter, till Riksför - Bör till Constitutions-Uiskottets Memorial, No 36. 27 samlingen framställa hvad, på grund af Rikets och Statsverkets tillstånd, och behof, kan tarfva?
utöfver de ordinarie inkomsterna och huru stort belopp må genom bevillningar f\ lins.
Vill Konungen vid Ultima Riksdag sådan framställning göra, vare oin liden lag samma.
. . 83 §; Sedan Statsverkets behof blifvit af Riksförsamlingen godkända, ari vise
Riksförsamlingen dertill nödiga medel samt fastställe tillika, huru serskilda summor skola Lill serskilda ändamål användas, och upptage dessa summor under bestämda Hufvud-titlar uti Riksstaten. 34 §.
Dessutom böra, för oförutsedda händelser, tvänne serskilda tillräckliga summor anslås och till utbetalning å Riksgäldscontoret anvisas: den ena att vara tillgänglig, då Konungen till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Statsrådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödig: den andra att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han liela Statsrådet hört och Riksförsamlingen sammankallat.