Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derom gäller hvad i föregående berättelse blifvit yttradt, eller att dermed i allmänhet mycket misshushållas, så att jemväl omogen skog fälles, utan att något i stället återplanteras.
Besparing har dock in träd t genom begagnandet af to rf mossar; och vid ånghrännerierne samt andra större anläggningar nyttjas i allmänhet stenkol.
Bergsrörelsen är högst inskränkt och bedrifves endast med 2:ne kopparhammare, 1 knipsmedja och ett valsverk för tillverkning af spik; hvarjemte ett större valsverk för koppar nyligen blifvit anlagdt vid Ronneby.
För öfrigt finnas å landet, på sätt tabellen visar, 6 pappersbruk, 5 tegelbruk, 2 oljeslageriet', 22 garfverier, 2 bresiljeqvarnar, 3 bryggerier, 7 färgeriet' samt ett större bomullsspinneri, hvilka alla med fördel drifvas.
Binäringar, såsom tjärubränning, kolning, pottaske- och salpeter-tillverkning, äfvensom hampa-, tobaks- och humle-plantering äro här af föga betydenhet.
Samma förhållande äger rum med trädgårds- och biskötseln; och tillverkningen af linne-, bomulls- och ylleväfnader är otillräcklig för ortens behof.
Deremot är sill- eller strömmings-fsket och i allmänhet saltsjöfisket inom detta Län af stor vigt för tusentals menniskor, hvilkas enda utväg till lifsbergning det är; men olyckligtvis har denna utväg år efter annat blifvit så förminskad, att sillfångsten ofta icke gifver mera, än till fiskrarnes eget behof, äfvensom skärgårdsfisket af torsk, gäddor, flundror, aborrar och ål varit i jemnt aftagande.
Laxfångsten i Mörrums ström har deremot varit betydlig.
Handeln inskränker sig till afsättning af potates, bränvin, viktualievaror och skogsprodukter samt i mindre mån af spanmål och slagtkreatur.
Till kommunikationernes underlättande hafva åtskilliga omläggningar och förbättringar af allmänna landsvägen, dels med och dels utan understöd af statsmedel, blifvit företagna och fullbordade, nemligen på 3 ställen nära Carlskrona stad, på ett ställe vid gränsen emellan Östra och Medelstads härader, på 2 ställen inom sistnämnde härad samt en längre sträckning af den väg inom Bräkne härad, som leder från Carlshamn till Kronobergs
Län och Wexiö stad, der, till undvikande af förut varande högst svåra backar, en alldeles ny och nästan jemn vägbana blifvit utlagd. § 4.
Politisk Förfaltninif.
Kammarverlcet företer inga märkliga förändringar, hvilka fastmera inskränka sig till några skatteköp samt några mjölqvarnars anläggande eller skattläggning.
Hemmansklyfningar och afsöndringar af jord på längre eller kortare tid hafva icke betydligt ökats.
Laga skiften och åbodelningar hafva under de förflutna 3 åren fortgått till hemmansinnehafvarnes belåtenhet.
Statsbidragens belopp inhemtas af tabellen, som åtföljer denna berättelse.
I afseende härå åberopas innehållet af förra berättelsen, dervid, rörande detta ämne, intet är att förändra eller tillägga, om ej att menighets- eller municipaibestyren mångenstädes anses så besvärliga, att man till och med velat räkna desamma bland orsakerne till välståndets förminskande hos allmogen, då dertill måste användas tid och möda, som med vida större fördel kunde egnas åt jordbruket och den enskilda hushållningen; hvarföre man ock icke så sällan söker undandraga sig allt sådant allmänt bestyr, under det man likväl o vilkorligt fordrar att ordning skall upprätthållas samt person och egendom skyddas, utan att besinna det de aflönade tjenstemäunens tid och krafter äro dertill alldeles otillräckliga.
Folkundervisningen är nu inom alla församlingar ordnad i öfverensstämmelse med gällande stadga och likaså fattigvården; men de fattigas antal ökas ständigt och omsorgen för deras underhåll är för det öfriga folket ganska betungande.
Man klagar deröfver, att intet fullt verksamt medel gifves att tvinga liderliga och lättjefulla personer till sedlighet, ordning och arbetsam het.
Helsovården å landet besörjes fortfarande af 2 provincial-läkare, stationerade i Carlskrona och Sölfvitsborg; den å förra stationen är jemväl läkare yid Ronneby helsobrunn; och Ronneby köping med angränsande landsbygd har dessutom antagit särskild läkare, som af Kongl. Maj:t i nåder förunnats befordringsrätt.
Under sistlidet års höst hemsöktes
Länet af kolerafarsoten; men den inskränkte sig hufvudsakligen till Ronneby köping och några få sjukdomsfall å landsbygden i granskapet deraf.
Antalet af de i denna farsot insjuknade utgjorde 100 och 44 afledo; dessutom hafva smittkoppor under åren 1849 och 1850 visat sig i alla delar af Länet och stundom varit ganska elakartade; dock synes sjukdomen såsom epidemi nu hafva upphört.
Vid Länets Lasarett och Kurhus har antalet af patienter under de förflutna 3 åren i medeltal för året varit 194 på kurhuset och 85 å iasarettsafdelningen; de förre kostnadsfritt och de sednare dels emot betalning samt dels med åtnjutande af kostnadsfri vård under en tid, svarande emot 1,140 dagar.
Yid 1850 års slut utgjorde lasarettsfonden 19,133 R:dr 40 sk. och kurhusafgiften, som varit bestämd til! 5 sk.
Banko af hvarje mantalsskrifven person, har i medeltal lemnat en årlig tillgång af 4.588 R:dr.
Socken-apothek finnes blott i Ronneby. lixaminerade Examinerade barnmorskor finnas i alla pastorater inom Bräkne och Listers härader, äfvensom i 6 socknar af Medelstads härad; men de öfriga 3:ne socknarne i sistnämnde härad jemte alla socknar i Östra härad äro ännu i saknad deraf.
Vederbörligen examinerade djurläkare har för det ringa arfvode, som af statsmedel bestås, icke kunnat erhållas, och Länet har ock länge varit i saknad af sådan läkares biträde; men sedan, genom enskilda öfverenskommelse!- emellan Länets invånare, tillgångar blifvit beredde till nöjaktig aflöning, äro numera tvänne examinerade veterinärer antagna, nemligen en för Carlskrona stad och orten närmast deromkring, samt en för Sölfvitsborg ocb Listers härad; hvarjemte den förre, enligt Kongl. Maj:ts särskilda nådiga beslut, såsom Länsdjurläkare åtnjuter det i stat bestådda arfvodet.
Ett kreatursförsäkringsbölag till ersättande af förluster genom den smittosamma lungsjukan har för detta Län blifvit bildadt och försedt med Kongl. Maj:ts nådiga reglemente af den 26 September 1849.
Entreprenad är afslutad om reservskjutsens utgörande vid Norje, Hästaryds, Trinsums samt Skillinge gästgifvaregårdar och har tagit sin början innevarande år.
Sockenmagasin finnes blott i Hoby. Jemte Sparbankerne i Carlskrona, Carlshamn och Sölfvitsborg äro dylika jemväl inrättade i Ronneby köping och i Jemshögs socken; och hafva dessa sednare år 1847 stigit i Ronneby från 16,000 R:dr till 25,101 R:dr och i Jemshog från 14,000 till 20,307 Ibdr.
Den särskilda Brandstads/öreningen inom Jemshögs socken är numera upplöst. sedan denna socken förenat sig; med Länets allmänna brandstodsbolag, hvars tecknings- och ansvarighetssumma vid 7:de brandförsäkringsårets slut den 31 Mars 1850 utgjorde för byggnader 6,709,660 R:dr samt för lösören 6,836,470 R:dr, eller tillhopa 13,546,130 R:dr R:gs; och hafva utgifterne, i följd af inträffade brandskador, under de 3:ne åren 1848 — 50 i medeltal varit 12,326 R:dr R:gs om året. § 5. Slädei*.
Länet har 3 städer, Carlskrona, Carlshamn och Sölfvitsborg, samt 2:ne köpingar, Ronneby ocb Christianopel.
Berättelse öfver Blekinge Län för åren 1848—1850. 2 10 Carlskrona, anlagd å hemmanet Trossö i skärgården och på gränsen af Östra och Medelstads härader, är station för rikets örlogsflotta, med högst fördelaktig hamn, deraf den yttre delen är rymlig och djup samt medelst omgifvande öar skyddad för stormar, men den inre eller kofferdihamnen, egentligen tjenlig för mindre fartyg af 10 till 15 fots djup, är för närvarande mycket uppgrundad, så att en större kostsam muddring derstädes är nödig.
Till staden äro 3:ne tillåtne inlopp: Aspö, Arpö och Hästholmen.
Folkmängden, som år 1847 utgjorde 11,104, uppgår nu till ett antal af 11,378.
Mankön 2,285 2,801 5,089 Qvinkön 3,918 2,311 6,289 Summa 6,233 5,115 11,378.
Bland de skattfrie äro äfven räknade af flottans gemenskap 957, som njuta befrielse från personella utskylder.
Antalet af här skattskrifna einbets- och tjenstemän, inräknad t underbefälet vid flottan, är 564; borgare 294, fabriksmästare 5, betjening vid handel, fabriker och liandtverkerier 230.
Näringarne hafva icke tilltagit.
Handel och Sjöfart: antalet af handlande här öch i Christianopels köping är 95; men ganska fä deribland äro skeppsredare, och för utskeppning finnas egentligen inga produkter utom trädvaror, som synnerligast uppköpas från de Länet angränsande skogstrakter i Småland.
För den dagliga rörelsen måste behofven af spanmål, ost, smör m. m. anskaffas från andra orter, helst tillförseln från närmaste landsbygd icke är tillräcklig.
Staden äger 5 briggar om 555/jhj läster, 6 skonertar om 252/ötj läster, 1 galeas om ddfifk läster samt 4 slupar och jakter om 88/gg läster, eller sammanlagdt 16 fartyg om 927jnnj läster.
Under sistlidet år äro utklarerade 83 fartyg till utrikes och 265 till inrikes ort samt inklarerade från utrikes ort 62 och från inrikes ort 256 fartyg.
Importen har hufvudsakligen bestått af romm, konjak, vin, kaffe, risgryn, socker med flere specerier, tobaksblader, bomull, ylle- och bomulls väfnader, stenkol och sten kolsstubb, hampa, salt, sill och torrfisk.
Exporten: af furu- och granplankor, bräder, sparr, bjelkar, ek- och bokstaf, bokebands-tunnor, tjära och diverse sorter papper. 11 Tullintraderne utgjorde för Utskeppade varor.
Införde varor.
Ål' 1848 1,442: 14. - 58,373: 40. 5.
» 1849 1,428: 46. - 60,204: 38. 8. >, 1850 1,528: 40. - 53,038: - 11. eller i medeltal 1,466: 17. 4. 57,2 0 5 : 26. 8.
Medeltalet för de 5 åren 1843—1847 var . . 1,470: — — 45,941: 32. — Handtverkerierne.
Antalet af handtverkare är 199 och ganska få deribland kunna anses äga förmögenhet öfver medelmåttan; deras förarbetning inskränker sig till stadens invånares behof.
Sedan förra berättelsen afgafs har en musikalisk instrumentmakare bosatt sig i staden, men för öfrigt några nya näringar icke uppkommit; och tinnas här 5 tobasfabriker, 2 apothek, 2 boktryckerier samt ett kofferdiskeppsvarf.
Uti den i Carlskrona befintliga sparbank utgjorde insättningssumman vid 184-7 års slut 221,324- R:dr 24 sk. och sparbankens egen fond var 6,029 R:dr 9 sk. 11 rst.; men den förra har, sedan räntan blifvit minskad från 5 till 4 procent, nedgått till 169,327
R:dr 44 sk., som den vid sistlidet
Ars höst utgjorde, hufvudsakligen derigenom, att de, hvilka haft större summor i sparbanken innestäende mot ränta, uttagit desamma; hvaremot insättningen af mindre summor och besparade medel fortgått på lika sätt som förut.
Sparbankens egen fond var vid sistberörde tid 9,809 R:dr 40 sk. 7 rst.
Privatbank har härstädes ett afdelningskontor.
I afseende på stadens styrelse har Kongl. Maj:t genom nådigt bref af den 14 Januari detta år, uppå derom gjord underdånig framställning, bifallit den förändring, att magistrat och rådhusrätt skall bestå af 1 borgmästare och 6 rådmän, bland hvilka sednare minst 4 skola vara speciminerade och af dessa en förrätta polismästaretjenst, en tillika vara magistratssekreterare samt en stads- och rådhusrätts-notarie, hvilken organisation kommer att framdeles på jemväl föreskrifvet sätt träda i verkställighet.
Enligt ordningen för härvarande poliskammare och stadens invånares särskilda beslut i ämnet, är en polis-gevaldiger för staden tillsatt och tillsynen öfver nattbevakningen med denna befattning förenad; äfvenledes har en frivillig niddningscorps till bergande af lösegendom vid eldsvådor blifvit inrättad.
I ecklesiastikt hänseende innefattar staden två församlingar, nemligen Amiralitets- och Stadsförsamlingarne. 12 Ea
Drätselkommission har förvaltningen af stadens drätselverk, dit äfven ingår inkomsten af stadens jord, 4^ mantal, innefattande en areal af 1,062§ tunnland, deraf en del är odlad och indelad i farmer, hvilka blifvit utarrenderade emot viss spanmålafgift jemte penningeränta, men en annan del användes till bete för stadens kreatur.
De kassor, som drätselkommissionen förvaltar, äro tolagskassan, mudderkassan, stenbrokassan och egentliga drätselkassan, hvardera med de inkomst- och utgiftstitlar, som i förra femårsberättelsen om förmälas; utgörande behållningen vid 1850 års slut i tolagskassan 16,174 R:dr 19 sk. 11 rst.; i mudderkassan 4,567 R.dr 32 sk. 8 vst. och i stenbrokassan 8,975 R:dr 14 sk. 11 rst.; hvaremot den egentlige drätselkassan hade en skuld af 10,361 R:dr 30 sk. 8 rst.; och förestå högst betydliga utgifter från mudderkassan till uppmuddring af kofFerdihamnen samt från brokassan till fullbordande af åtskillige arbeten å den stora stenbron, som sammanbinder staden med s. k.
Pantarholmen och vidare med fasta landet, samt till uppförande af en särskild bro emellan den förstnämnde och så kallade Pottholmen; hvartill dock vidare bidrag är att påräkna, sedan Kongl. Maj:t i nåder tillåtit, att de afgifter af trafikerande, som till understöd för nämnde brobyggnad blifvit erlagde enligt Kongl, brefvet den 23 Juni 1816, må till hälften fortfara och utgå under ytterligare 10 år från den 1 Januari 1851.
Under Borgerskapets Äldstes vård finnes en särskild kassa, nemligen:
Borgerskapets enskilda, tili hvilken ingå inkomsterne af borgares öretalsskatt jemte arrendet för det borgerskapet tillhöriga hemmanet Hästö, med hvilka inkomster bestrides båtsmansvakans-afgift för borgerskapet, äfvensom riksdagsmanna-arfvode.
Den särskilda tabellen för städerne utvisar, att statsbidragen för Carlskrona uppgå till sammanlagdt 65,620 R:dr 40 sk. 11 rst.
Af de bidrag, som i tabellen upptagas under rubriken Klereciets underhåll och diverse onera, hat va utgått för hus och tomter till:
Brandvakts-inrättningen 1,469: 32. — Brandredskaps underhåll 362: 42 <>.
Tomtören 968: 29. 10.
Gatulykt-tändning 1,420: 30.
— Vadstena krigsmanshusafgift 127: 29. 10.
Afgift lill underhåll af stadens kyrkor 1,417: 10. c. 13 samt för personer hufvudsakligen följande:
K u'r husmedel 650: 15. — Brand vaktsafgift 1,710: 22.
- Afgift till sLadspastoratet 3,300: 31. — » till amiralitetskyrkan 174: 42.
— Öretalsafgift , 1,726: 32.
— Afgift till handelskassan 236: — — Folkskoleafgift 1,221: 36.
— Extra afgift sistlidet år i och för koleran:
Sjukvärdsansfallernes ordnande 3,116: 42.
— För ungdomens undervisning finnes en lägre lärdomsskola med 4 ordinarie lärare och 3 duplikanter, uti hvilken medeltalet af lärjungar under de ifrågavarande åren varit 96 och högsta antalet samtidigt 103; vid Kongl. Ma j:ts Flotta artilleri-, styrmans-, konstruktions- och skeppsgosseskolorna, äfvensom en barnhus- eller folkskola för amiralitets-församlingen samt en särskild folkskola för stadsförsamlingen, den förra beräknad för 400 barn och den sednare för 200; hvarjemte en småbarnsskola för 90 barn år 1849 blifvit inrättad och underhålles genom särskild donation och bidrag, så att, med beräkning af eleverne i lärdomsskolan och skeppsgossarne, hvilka sednare äro 260, tillfälle är beredt till allmän undervisning för 1,050 barn och yngre personer.
Dessutom finnes en söndagsskola för handtverkslärlingar m. 11. samt å Kongl.
Flottans skeppsvarf ett skeppsbyggeri-institut med 2 lärare.
För Kronans manskap är flottans sjukhus, och staden, som afiönar en särskild läkare, men saknar sjukhusinrättning, har vid behof fått sina sjuka, mot eller utan betalning, vårdade å Länets lasarett.
Stadens invånares bidrag dertill utgör årligen omkring 8,333 R:dr 16 sk. och erhållas derutöfver af statsverket såsom ordinarie bidrag 3,000 R:dr samt för sistlidet år ett extra anslag af 2,886 R:dr.
På fattighuset försörjas omkring 150 personer och i staden boende fattiga åtnjuta understöd dels i kontant och dels i supanmat och bröd, hvarjemte mera än 100 barn aro utackorderade till fosterföräldrar på landet.
Fi 'ån två särskilda donationsfonder utgå understöd till behöfvande, mest af borgareklassen. 14 Tvänne Enke- och Pupillkassor äro af borgerskapet inrättade och försedde med af Kongl. Maj:t fastställde reglementen, nemligen en för handlande och en för handtverkare.
Sedligheten framstår i allmänhet såsom god och utom stundom förfallande stölder samt några slagsmål, dervid lifsfarligt vapen blifvit begagnadt, jemte ett försåt mot brandvakt, hafva gröfre förbrytelser icke försports.
Stadsskjutsen bestrides genom drätselkommissionens försorg för stadens räkning med icke obetydlig uppoffring.
Denna stad, belägen vid Mieåns utlopp med god och rymlig hamn, har en folkmängd af 4,916 personer, så att antalet, hvilket vid 1847 års slut var 4,707, under de sistförflutna 3 åren ökats med 209,- och äro:
Mankön 1,175 1,610 Qvinkön 907 1,194 Summa 2,082 2,834.
Handel och sjöfart äro här lifligare än i Carlskrona, men hafva i sin mån lidit genom verkningarne af de sista årens rörelser i Europa.
Handeln med trädvaror, besynnerligen plankor, stadens förnämsta exportartikel, som för några år tillbaka med fördel afsaltes på Portugal samt Franska och Spanska medelhafshantnar, har äfven försämrats och fraktfarten med stadens handelsflotta anses icke heller gifva särdeles vinst.
Antalet af handlande är 46.
Någon förkofran uti stadens nuvarande handel och skeppsfart är icke, oaktadt dess trygga och beqväma hamn, att emotse, med mindre kommunikationen med det inre landet blifver lättad genom kanalgräfning eller jernvägsanluggning, i hvilka hägge hänseenden fråga väckts, men ansetts, i brist af tillräckliga kapitaler, cj kunna komma till stånd utan Statens mellankomst.
Vid närvarande förhållande synes stadens förkofran i industriell hänseende endast kunna åstadkommas genom företagsamhetens och kapitalernas ledande till fabriksanläggningar, dermed redan en god början skett och till fortsättande hvaraf i stadens närhet befintliga och lill en del ännu obegagnade vattenfall i Mieå gifva skälig anledning.
Stadens handelsflotta utgöres af 21 större och mindre fartyg af tillhopa 1,344 lästers drägtighet.
Den hamnbyggnad, hvarom i sista berättelsen 15 nämndes, kan numera anses i det nämaste fullbordad, enär endast muddring oell planering till ringa del återstå.
Tullintraderne, hvilka under de 5 åren 1843—1847 utgjorde: för utskeppade varor. för införda varor. i medeltal per år 2,852: - 65,025: 22. hafva varit:
År 1848 2.123: 32. 82,625: 12. » 1849 2,345: 20. 89,152: 9.
» 1850 2,277: 35. 84,367: 10. eller i medeltal 2,2 4 8: 35. 85,381: 26.
Handt verker ier nes tillstånd är nästan enahanda, som uti förra berättelsei omförmäles; dock finnes en verkstad, som drifves i större skala, nemligen en snickare- och möbelverkstad, hvarå med 12 arbetare tillverkas möbler och snickarearbeten, deraf en icke ringa del afsändes till nästgränsande Län.
Antalet af handtverkare och dermed jemförlige näringsidkare är 121.
Farhågan för handtverksborgares obestånd genom tilltagande mängd af sjelfförsörjningsidkare synes efter de 3 sista Arens företeelser i betydlig mån minskad, enär de personer, som under samma tid sökt och vunnit rättighet till sådan försörjning, icke utgöra flere än 22, deraf en del sedermera sökt burskap.
Skulle någon fara vara för öfverhandtagande bosättning af haudtverksidkare utan burskap, torde den egentligen komma att drabba fattigförsörjningen.
Bland fabriker, hainltverkerier oell andra näringar af större omfång förtjena i öfrigt att omnämnas:
Ett på aktier stäldt skeppsvarf, hvarest under de tre sista åren varit sysselsatte 50 ständiga arbetare och vid särskilda tillfällen 25 extra arbetare.
Jemte verkställda mindre arbeten hafva 30 fartyg blifvit reparerade och 8 nybyggda, hvilka sistnämnda, om tillhopa 400 svåra läster, blifvit försålde för 60,000 R:dr.
En segelduks- och buldansfdbrik, vid hvilken med 14 väfstolar och 25 personer, deraf 15 mantalsskrifne, tillverkats 6,265 alnar segelduk och buldan samt 1,961 alnar tältduk
Lill ett värde af 9,410 R:dr.
Under vintertiden erhålla ett betydligt antal af stadens fattigare qvinnor spinningsarbete på denna fabrik.
Två färgeriet', hvarest med 12 arbetare, deribland 8 mantalsskrifne, garn och tyger blifvit färgade för 7,066 R:dr.
Fyra snus- och tobaksfabrikör, med 26 arbetare, deraf 13 mantalsskrifna, samt ett tillverkningsvärde af 21,441 R:dr. 16 Bomullsspinneriet vid Strömma, der med 258 arbetare, hvaribland 148 skattskrifna, på 34 stolar tillverkats 771,645 U. bomullsgarn, till värde af 434,530 R:dr 8 sk.
Deremot är den i förra berättelsen omnämnda kortfabrik numera nedlagd.
Stadens styrelse är oförändrad sådan den i sista femårsberättelsen omförmäles; äfvenså är förhållandet i ecklesiastikt hänseende.
Jemte donerade hemmanen Bodekull och Bodestorp 2 mantal, hvarå staden är anlagd, tillhöra densamma inköpta hemmanen Munkahus k, Hunnemara 1J, Vestra Tubberyd t, Östra Tubberyd i och Strömma l mantal.
Med undantag af Strömma, som är upplåtet till magistratens disposition till förbättring af dess löneförmåner och hvarest ofvannämnde spinneri är anlagdt, äro inägorne till de öfrige hemmanen bortarrenderade; hvaremot utmarken gagnas till bete för stadens kreatur.
Stadens inkomster, som förvaltas af en drätselkommission, äro, jemte arrenden, beteslega och jordskyld af den donerade jorden och de inköpta hemmanen, ordinarie och inqvarteringstolag 3,845 R:dr; hamn- och muddermedel 6,330 R:dr, som äro anslagne till hamnbyggnadens fullbordande, amortering af erhållet allmänt lån och hamnens framtida underhåll; vågpenningar 978 R:dr; mätarepenningar 276
R:dr och tomtöreinedel 121 R:dr.
För barnaundervisningen linnas:
En lärdomsskola med rektor och 2 kolleger, hvilka till cn del aflönas af staden och åtnjuta lönefyllnad af Staten.
Lärjungarnes antal, som år 1847 utgjorde 60, var sistlidet år 79.
En vexelundervisningsskola i 2 afdelningar, en för gossar, der 90 sistlidet år erhållit undervisning, och en för flickor, som varit besökt af 70 sådana.
En folkskola, der undervisning meddelas omkring 60 barn.
En flickskola, under administration af några stadens husmödrar, der omkring 40 fattiga flickor sistlidet år njutit kläder och undervisning.
En navigationsskola, bevistad i medeltal årligen af 50 elever, bland hvilka under sistförflutna läsår blifvit utexaminerade 11 till sjökaptener af första • klassen, 7 såsom sjökaptener af andra samt 12 såsom styrmän i andra klassen.
Sjukvården besörjes af 2:ne stadsläkare och finnes en särskild sjukhusinrättning med utrymme för högst 10 personer.
För öfrigt har staden en helsobrunn, ett apothek och en sparbank, vid hvilken sednare insättningssumman, som år 1847 utgjorde 109,647 R:dr, stigit lill 17 till 131,802 R:clr 41 sk., äfvensom sparbankens egen fond ökats från 7,292 R:dr till 8,407 R:dr.
Stadens fattigvård, ännu mera betungande än tillförene, har under de 3 sista åren i medeltal medtagit en summa af 10,097 R:dr, hvilket belopp dels sammanskjutits genom frivilliga bidrag och dels uttaxerats genom en så kallad Samvetsnämnd.
Sedligheten är god.
Denna stad, med en för handel och sjöfart fördelaktig belägenhet vid en vik af Östersjön, nära Skånska gränsen, har till medlet af sjuttonde sekiel ägt stapelfrihet, då denna rättighet, jemte den förmögnare delen af stadens borgerskap, på
Danska regeringens befallning förflyttades till Christianstad.
Folkmängden, som vid 1847 års slut utgjorde 1,343 personer, har nu stigit till 1,459, af hvilka äro Mantalsskrifna.
Mankön 376 302 Qvinkön 429 352 Summa 805 654.
Handel idkas af 21 handlande, och har särdeles förkofrat sig sedan hamnbyggnaden blifvit fullbordad samt hamnen uppmuddrad, så att den numera oförhindradt kan befaras intill bryggan med mera än tolf fot djupgående fartyg.
Denna näringsgren omfattar likväl hufvudsakligen handel med landtmannaprodukter, såsom spanmål, bränvin och viktualievaror jemte skogseffekter, som till någon del afsätlas på stället, men hufvudsakligen i Stockholm och andra rikets sjöstäder, hvartill gagnas de handlandes egna 10 stycken större och mindre fartyg, af hvilka några för stapelstädernés räkning gått med frakter äfven pä aflägsnare farvatten.
Handt verker ier ne bedrifvas af 58 mästare, hvilkas rörelse egentligen inskränker sig till ortens behof jemte afsättning å marknader.
Dessutom linnes ett boktryckeri och ett apothek.
Till stadens hufvudsakligare näringsutvägar bör jemväl räknas jordbruket, emedan staden äger 3i mantal donerad jord, hvaraf omkring 400 tunnland inägor, som med undantag af 30 tunnland löningsjord och 20 tunnland Berättelse öfver Blekinge Län för åren 1848—1850. 3 18 stadens enskilda jord, besittes under äganderätt af tomtinnehafvarne i staden.
Utmarken 700 tunnland gagnas till mulbete och är till större delen bevuxen med bokskog, som vid årlig trakthuggning tillskyndar stadskassan en inkomst af 1,000 R:dr.