Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen förhindrats, likväl innefattar ett nytt ämne, hvars upptagande till behandling, enligt Utskottets tanka, nu mera svårligen kan ega rum, sedan Rikets Ständer till Kongl. Majit aflåtit underdånig skrifvelse angående regleringen af utgifterne under 8:de Hufvudtiteln; så hemställer Utskottet, att motionen måtte få förfalla.
Reservationer, Af Herr Biskopen m. m.
Hedrén: ”Emot deLta Utskottets beslut anhåller jag få min reservation anmäla.
Sedan Utskottet synes hafva medgifvit, det motionen icke af 56 §.
Riksdags-Ordningen varit förhindrad, hade man väntat andra skäl för dess afslyrkande, än just detta samma förhinder.
Ty alt 8:de Hufvudtiteln redan är afslutad och frågan således afgjord, innebär väl ingenting annat, än att den efter berörde §. icke kan ånyo upptagas.
Nu är dock förhållandet icke sådant.
Frågan är nemligen alldeles nv, och bar förut vid denna Riksdag hvarken varit väckt, pröfvad eller afgjord.
Men den är, som motionen nogsamt utvisar, af redan fattade beslut föranledd, och borde sålunda hafva blifvit upptagen till noggrannare behandling.
Det är nemligen, hvad redan blifvit beslutadt, rörande bränvins tillverkning, försäljning och consumtron, som denna motion föranledt.
Man hade väntat, att Rikets Ständer skulle i dessa 3:ne punkter, eller åtminstone i någondera af dem, hafva vidtagit kraftigare åtgärder till förminskande af de olyckor, som den förderfliga dryckens missbruk utbredt och utbreder öfver fosterlandet.
Sedan denna förhoppning felslagit, synes mig motionärens framställning hafva förtjent mera afseende.
Man har lågt synnerligt vigt på bildningen, undervisningen, lärdomarne, såsom säkraste medel att förqväfva dryckenskapslasten.
Men nu är det just samma medel, motionen förordar.
Skulle nu representationen, lika med Utskottet, äfven härutinnan anse ingenting böra vidgöras, så har den väl nog tydligen förklarat, alt, sedan bränvinets missbruk, hvarken genom minskning i tillverkning, eller i försäljning, eller i förtäring kunnat beredas, vore det ock lika fruktlöst att försöka ett steg här - Stals-Vtskotlels Memorial, N.-o 207. 5 till på öfvertygelsens väg.
Jag tror dock elt sådant försök vara både nyttigt och Rikets Ständer värdigt.
Att smärre skrifter af religiöst och sedligt innehåll, i chrisllig anda och enkelt språk, af vår allmänhet gerna ernotlagas och flitigt läsas, till stor uppbyggelse, så väl vid skol-undervisningen, som hernina i husen, kan jag af mångfaldig erfarenhet vitsorda, isynnerhet, som jag haft tillfälle att af sådana skrifter utdela och kringsprida öfver 4o,ooo exemplar inom min embetskrets.
Prestens och lärarens lefvande undervisning är visserligen den vigligaste.
Men den behöfver ock hjelpmedel af ett skrifvet ord; och säkerligen skulle skrifter, i den syftning, motionen afser, efterlemna ibland folket många frön lill blifvande goda frukter.
Kanske blef skörden icke så allmänt rik och lysande; men säkerligen i värde Öfveistigande det föga kostsamma utsädet.
Åtminstone hade Rikets Ständer icke försummat tillfället att bevisa, det de verkligen mena det allvarligt, då de tala om nykterhetens befordrande.
Jag tillstyrker bifall till motionen sålunda, att en summa af 2 till 3 tusen riksdaler måtte för en gång ställas till Kongl.
Maj:ts disposition, för att, på sätt lämpligt pröfvas, användas till tjenliga nykterhels-skrifters utspridande bland folket.” Af Doctor Björkman, Prosten Lundblad och Doctor Hallbeck.
M SOT.
Ank. till Exp. Utsk. d. 21 Febr., kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslutrörande i fr ågastählt inlefvererande till Riksgälds-Contoret af alla bevillnings-medel samt öf riga Stats-medel. (I. A.)
Uti de ämnen, som utgöra föremål för Stats-Utskottets under N:o 66 afgifne utlåtande, i anledning af väckte motioner om alla bevillnings-medels samt öfriga stats-medels ingående till Riksgälds-Contoret, hafva, enligt aflåtne protocolls-utdrag, Riks-Stånden fattat följande beslut.
Ridderskapet och Adeln har bifallit den del af berörde utlåtande, enligt hvilken Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka någon förändring i afseende å de ordinarie stats - (i Slals-Utsholtels Memorial, N.-o 207. inkornsternes uppbörd och leverering, men deremot afslagit de delar af samma utlåtande, hvilka angå Tull-, Salu-Accis-, Post-, Chartae-Sigillatae- ocdi Brånvins-hevillnings-medlens samt en del restantiers inleverering till Riksgälds-Conloret; i följd hvaraf Utskottets förslag om anvisande å RiksgäldsContoret af ett creditiv för Kongl. Stats-Contoret, samt hemställan dels derom, att Riksgälds-Contoret måtte uppdragas att till Kongl. Stats-Contoret utbetala möjliga brister å förslags-anslagen och de beräknade ordinarie Statsinkomsterna, dels derom, att Rikets Ständers beslut i frågan angående de extra ordinarie inkornsternes inleverering måtte öfverlemnas till Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall, ansetts förfalla.
Preste-Ständet har afslagit utlåt ndet, N:o 66, i dess helhet.
Borgare-Ståndet har deremot bifallit detsamma, med undantag af den deri förekommande hemställan, att Rikets Ständers beslut i frågan om Statens extra-ordinarie inkomsters inleverering till Riksgälds-Contoret, matte öfverlemnas till Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, hvilken punkt återremitterats, med förklarande, det Ståndet ansåge, att en underdånig skrifvelse i ämnet må ingå lill Kongl.
Majit af den lydelse, Herr Norin, uti algifven reservation, föreslagit.
Af Bonde-Ståndet är slutligen ifrågavarande utlåtande utan förändring bifallet.
I följd af 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut, har således det väckta och af Utskottet afstyrkta förslaget, rörande de ordinarie Stats-inkomslernes ingående till Riksgälds-Contoret förfallit; och enär, hvad angår inlevererandet till samma Contor af Stats-Verkets extra ordinarie inkomster och derå uppkommande restantier, äfvensom rörande anvisande utaf ett Creditiv för Kongl. Stats-Contoret, Två Riks-Stånd stannat emot
Två, samt här icke är fråga om hvad, som för det närvarande till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster ”hörer", utan blott, huruvida förenämnde medel framdeles skulle komma att dit höra, har Utskottet, med stöd af 75 §.
Riksdags-Ord ningen, funnit denna fråga böra förfalla.
I sammanhang härmed, och såsom en följd af det föregående, anser Ut skottet slutmeningen i Betänkandet, N:o 66, angående beslutets om ifrågavarande medels inlefverering öfverlemnande till Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall, jemväl komma att förfalla.
Slockholm den 17 Februari i845. Stats-Utskoltrti Memorial, iV.o 207.
Af samtlige Borgare- och Bonde-Ståndens Ledamöter, hvilka åberopade Afdelniugens förslug, så lydande: ”1 fråga dels om inlevererandet till Riksgälds-Contoret af Stats-Verkets extra-ordinarie inkomster och derå uppkommande restantier, dels om anvisande å nämnde Contor af ett creditiv för Kongl.
Stats-Contoret, hafva tvänne Riks-Stånd stannat emot två.
I betraktande af den tid, som (ordessa frågors pröfning och afgörande af Rikets Ständer redan åtgått och an vidare erfordras, samt enär de beslut, hvilka angående tull- och bränvinsbevillningens utgörande varda vid innevarande Riksmöte fattade, icke lära komma att tillämpas förr, än ifrån och med år 1846, har Utskottet till en början trott sig böra hemställa, att Borgare- och Bonde-Stånden måtte medgifva den förändring uti Utskottets, af bemälde arne Riks-Stånd godkände, förslag, rörande tiden för så väl dessa bevillnings-medels, som Salu-Accis-, Post- och Chartae-Sigillatas-medlens inlefverering till Riksgälds-Contoret, att verkställigheten häraf icke kommer att vidtaga förr, än från och med år 1846.
Vidare och enär förenämnde frågor, såsom inverkande på Stats- och Riksgälds-Verkens inkomster, jemlikt stadgandet i 69 §.
Regeringsformen, måste i sakens nuvarande skick, genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, har Utskottet för berörde omröstnings verkställande skolat föreslå följande Voterings-proposition:
Den, som bifaller nedannämnde af Stats-Utskottet uti utlåtandet, N:o 66 och detta memorial framställde förslag: 1:0
Att, från och med år 1846, den efter afdrag utaf förvaltningskostnader, restilutioner m. m., uppkommande behållning af Tull-medlen må ifrån Tull-Verket omedelbarligen inlevereras till Riksgälds-Contoret, i enahanda ordning och inom samma tid, som, i afseende å dessa medels aflemnande till Kongl.
Stats-Contoret, nu är stadgadt; hvaremot Riksgälds-Contoret från och med nämnde års början, bör, i den mån ifrågavarande medel influtit, till Kongl. Stats-Contoret, uppå skeende reqvisition, utbetala hvad, som för Stats-Verkets utgifter erfordras; dock så, att det för bela året sammanräknade beloppet ej öfverstiger den summa, hvartill behållna inkomsten af Tull-medlen blifvit för samma år i Riks-Staten beräknad; 8 StaU-ZJtskottets Memorial, N.-o 207. 2:0 Ått Salu-Accis-metUen jemväl må, från och med år 1846, jemte allmänna bevillningen, inlevereras till Riksgälds-Contoret, äfvensom att den summa, som till statsbehofvens fyllande för berörde år och följande år varder vid innevarande Riksmöte anvisad å nämnde Verk, må ökas med ett belopp, motsvarande den i Riks-Staten beräknade inkomst af Salu-accismedlen; 3:o
Att det belopp, som Rikets Ständer vid denna Riksdag komma att beräkna såsom Siats-Verkets årliga behållning af Postmedlen, må i samina ordning, som en dylik behållning hittills godtgjorts Stats-Contoret, från och med år 1846 af Postverket levereras till Riksgälds-Contoret, som åligger att beloppet Stat-Contoret tillhandahålla; 4:o
Ått ali befattning med stämplade papperets beredande, uppbärande och redovisande må, från och med år 1846, förflyttas till Riksgälds Contoret, under hvars öfverinseende de till Chartae-Sigillatae-Cont äret hörande tjenstemän alltså skulle komma att lyda; hvaremot Riksgälds-Contoret bör till Stats-Contoret för hvarje år utbetala ett belopp, motsvarande den summa, hvartill Chartac-Sigillatae-inkomsten i Riks-Staten upptagits; 5:o
Att den brärvvins-bevillninp, som Rikets nu församlade Ständer sig åtaga, må, på samma sätt som allmänna bevillningen, ingå till RiksgäldsContoret, hvars bidrag till Slats-behofvens fyllande från och med det år, då förstberörde bevillnings-afgift kommer att utgå, följaktligen bör ökas med det belopp, hvartill denna inkomst vid nu förestående Stats-reglering varder beräknad; äfvensom att åt Bevillnings-Utskottet uppdrages att, till iagttagande i den nva författningen om bränvins-bränningsutöfning samt afgifterne derför, föreslå de härigenom föranledda förändringar i föreskrifterne angående ifrågavarande afgifters emottagande och controllerande m. m.; 6:0
Att de å Tull-, Salu-Accis-, Post-, Chartos-Sigillatas- och Bränvinsbevillnings-medlen uppkommande restantier, böra ingå till Riksgälds-Contoret, som sedan håller Stats-Contoret ett motsvarande belopp tillhanda; men deremot alla öfriga rester, såsom tillförene, inlevereras till Stats-Contoret; samt, 7:0 Att Rikets Ständer å Riksgälds-Contoret anvisa ett creditiv af 666,666 R:dr 32 sk.
Banco årligen, för att af Kongl. Stats-Contoret, på dess reqvisition, lyftas; börande efter hvarje års slut de å creditivet lyftade medlen intagas i den liqvid, som emellan båda Contoren uppgöres, vote - Siats-U/skottets Memorial N.o 207. 9 volerar Ja; Den, del ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit de af Utskottet i förrberörde hänseenden framställde förslag.
Uti slutmeningen af utlåtandet, N:o 66, hade Utskottet hemställt, alt det beslut, Rikets Ständer må kunna fatta i frågan, angående de extra-ordinarie inkomsternes inlefverering till Riksgälds-Contoret, måtte öfverlemna.s till lion"/. Maj.ts Ntuliga bifall, med underdånig anhållan derjemte, att de i följd häraf erforderliga förändringar uti de rörande uppbörden af dessa medel utfärdade Författningar måtte varda till framtida iagttagande föreskrifne, äfvensom att, uppå Fullrnägtiges i Riksgälds-Contoret tillgörande framställningar, Kongl.
Majit täcktes i Nåder meddela de ytterligare stadganden, som Kongl. Maj:t pröfvar nödige för merberörde Stats-inkomsters behöriga redovisning.
På sätt ofvan nämndt är, har denna Utskottets hemställan af Ridderskapet och Adeln ansetts förfalla, af Preste Ståndet afslagits och af Bonde-Ståndet bifallits, hvaremot Borgare-Ståndet, jemte återremitterande utaf denna del af utlåtandet, förklarat, det Ståndet, i öfverensstämmelse med Herr Norins reservation, ansåge, att, vid underdånig anmälan om det beslut, Rikets Ständer må kunna fatta i frågan, angående de extra-ordinarie inkomsternes inlefverering till Riksgälds-Contoret, Rikets Ständer böra hos Kongl. Maj:t anhålla, att de i följd häraf erforderliga förändringar uti de rörande uppbörden af dessa medel utfärdade författningar måtte varda lill framtida iagttagande föreskrifne, äfvensom att, uppå Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret tillgörande framställningar, Kongl. Majit täcktes i Nåder meddela de ytterligare stadganden, som pröfvas nödige för merberörde Stats-inkomsters behöriga redovisning.
Vid sådant förhållande och då Utskottets förslag angående den ifrågaställa underdåniga skrifvelsens innehåll vunnit stöd af Bonde-Ståndets dertill lemnade bifall, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Borgare-Ståndet behagade instämma uti Bonde-Ståndets i förevarande hänseende fattade beslut; i hvilket fall och derest de extra-ordinarie Stats-inkomsternes inlefverering till Riksgälds-Contoret blefve af Rikets Ständer beslutad, den för detta besluts bringande till verkställighet erforderliga underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit komme att erhålla den af Utskottet föreslagne, ofvanintagne lydelse; hvaremot och i händelse den Bih. till R.
Prot. 1845. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 9 Haft. 2 10 Stats-Utskottcts MemorialJV.-o 208. åsigt blefve rådande, att omförmälde Stats-intrader fortfarande borde till Kongl. Stats-Contoret omedelbarligen ingå, all fråga rötande en dylik underdånig skrifvelses aflåtande naturligtvis skulle förfalla.” 1V0 SOS.
Ank. till Exp. Utsk. den 21 Febi'., kl. 11 f. m. i.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande nedsättning utaf af giften till Handels- och Sjöfartsfonden, Convoy Commissariatets upplösning samt nämnde Jonds ingående till Riks gälds-Contoret.
(I. A.) Enligt Utskottet tillhandakomne protocolls-utdrag, har Utlåtandet, N:o j 13, angående nedsättning utaf afgiften till Handels- och Sjöfarts-fonden, Convoy-Commissariatets upplösning samt nämnde fonds ingående till Riksgälds-Conloret, blifvit i sin helhet af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet alslaget, men utaf Borgare- och Bonde-Stånden bifallet. i:o
Hvad nu först beträffar frågan om underdånig skrifvelse, med anhållan om Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående framlida reglering utaf afgifterne till Handels- och Sjöfarts-fonden, så enär Två Stånd stannat emot Två i detta afseende, har Utskottet, enligt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, funnit denna fråga böra förfalla. 2:0
Uti andra punkten af utlåtandet, N:o 113, hade
Utskottet tillstyrkt en underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t om Convoy-Commissariatets indragning och dess befattnings öfverflyttande på Kongl.
Commerce-Collegium, samt uti 3:dje punkten föreslagit ålskillige bestämmelser, i afseende å detta Collegii framtida förvaltning af Handels- och Sjöfarts-fonden.
Då sistnämnde förslag bero af den förra frågans utgång, har Utkottet funnit dessa ämnen, hvilka synas vara af beskaffenhet att höra hänskjutas till Förstärkt Stals-Ulskotlets Memorial, N.-o 208. 11 Stats-Ulskotts afgörande, lämpligast intagas uti en oell samma 'Voteringsproposition; och hemställer Utskottet, att denna proposition må erhålla följande lydelse:
Den, som instämmer i Stats-Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet begära, ej mindre, att Con voij-Commissariatet måtte, så snart sig göra låter, indragas och dess befattning i allo öfverflyttas på Kongl.
Commerce-Collegium eller det Verk, sorn i Cornmerce-Collegii ställe kan varda inrättadt, än ock att de hos Con voy-Commissariatet nu anställde tjenstemän må, der så i Nåder pröfvas behöflig!, användas till biträde vid bestridande af de åt Colleginm sålunda uppdragne ärenden, emot åtnjutande af sina nuvarande löneförmoner; äfvensom att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, i händelse af Nådigt bifall till förenämnde underdåniga hemställan, Kongl.
Majit täcktes anbefalla Commerce-Collegium, dels att öfver förvaltningen af Handels- och Sjöfarts-fonden låta föra serskild Hufvudbok, samt, efter dess årliga afslutande, till Kongl. Majit afgifva underdånig berättelse om fondens ställning, dels att, på sätt af Con voy-Commissariatet hittills iagltagits, tillhandahålla Rikets Ständers Revisorer och Stats-Utskott de öfver fonden upprättade räkenskaper; voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer Utskottets i förberörde hänseenden framställde förslag att förfalla. 3:o Vidkommande slutligen frågan om inlefyerering till Riksgälds-Contoret af Handels- och Sjöfartsfondens nuvarande och blifvande tillgångar, så emedan Två Stånd härutinnan stannat emot
Två, samt här icke är fråga om hvad, som för det närvarande till nämnde Contors utgifter och inkomster hörer, utan blott huruvida förenämnde medel framdeles skulle komma att dit höra, har Utskottet, med stöd af 75 §.
Riksdagsordningen, funnit denna fråga böra förfalla.
Stockholm den 17 Februari i845. 12 Stats-1'lsAotlels Memorial, K:o 208.
Af samtliga Borgare- och Bonde-Stundens Ledamöter.
O O Stals-Utskottets Inkomst-Afdelning
Lade uppgjort följande förslag till svar i förevarande fråga: ”Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne Prolocolls-utdrag, Lar Utskottets under N:o ii3 afgifne utlåtande, i anledning af väckt fråga om nedsättning af afgiften till Handels- oell Sjöfartsfonden, berörde lönds ingående till Riksgälds-Contoret samt Convoy-Commissariatets upplösning, blifvit i sin Helhet af Ridderskapet oell Adeln samt Preste-Ståndet afslaget, men af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet. 1:0
Hvad först angår frågorne om nedsättning i beloppet af den i Sverige inflytande afgift till Handels- och Sjöfartsfonden samt angående reglering af det från Norrige ingående bidrag till nämnde fond, så enär dessa frågor, såsom inverkande på beloppet af Stats-Verkets inkomster, följaktligen mäste, jemlikt föreskriften uti 69 §.
Regeringsformen, sedan tvänne Riksstånd härutinnan stannat emot två, medelst omröstning i Förstärkt Statsutskott afgöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voteringsproposition:
Den, som, i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden bifallne hemställan, vill, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, sedan fredsverket med Barbaresk-Staterne å Afrikas norra kust erhållit en sådan definitiv reglering, att någon afgift från Sveriges sida i och för Svenska handelns och sjöfartens betryggande emot nämnde Stater icke vidare anses erforderlig, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, angående den nedsättning i nu stadgade afgift till meranämnde fond, som i Nåder finnes lämplig, på det att Rikets Ständer må blifva i tillfälle att detta ärende då till slutlig pröfning företaga; äfvensom att Rikets Ständer, i likhet med hvad vid sista Riksdag egde rum, hos Kongl. Maj:t förnya deras underdåniga anhållan, det nödiga åtgärder måtte vidtagas för tillvägabringande af en sådan reglering af Norrska Statens andel i de samfälde kostnaderne för Svenska och Norrska handelns skyddande, som med rättvisa och billighet öfyerensstämmer, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej. Stats-Utskottets Memorial, IV.-o 208. 13 Vinner Nej, kommer berörde underdåniga anhållan icke att ega rum. 2:0
Uli a:dra punkten af utlåtandet, N:o 113, hade
Utskottet tillstyrkt en underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t, angående Convoy-Commissariatets indragning och dess befattnings öfverflyttande på Kongl.
Commerce-Collegium, samt uti 3:dje punkten föreslagit åtskilliga bestämmelser, i afseende på Commerce-Collegii framtida förvaltning af Handels- och Sjöfarts-Fonden.
Då sistnämnde förslag naturligtvis bero af den förra frågans utgång, har Utskottet funnit dessa ämnen, hvilka jemväl synas vara af beskaffenhet, att böra till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande hänskjutas, lämpligast intagas uti en och samma voterings-proposition; och hemställer Utskottet, att denna proposition må erhålla följande lydelse:
Den, som instämmer i Stats-Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, ej mindre att Convoy-Ccmmissariatet måtte, så snart sig göra låter, indragas och dess befattning i allo öfverflyttas på Kongl. Commerce-Collegium eller det Verk, som i Commerce-Collegii ställe kan varda inrättadt, än ock alt de bos Convov-Commissariatet nu anställde tjenstemän må, der så i Nåder pröfvas behöfligt, användas till biträde vid bestridande af de åt Collegium sålunda uppdragne ärenden, emot åtnjutande af sina nuvarande löneförmoner; äfvensom alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, i händelse af Nådigt bifall till fö renämnde underdåniga hemställan, Kongl. Maj:t täcktes anbefalla Commerce-Collegium, dels att öfver förvaltningen af Handels- och Sjöfarts-fonden låta föra serskild hufvudbok, samt efter dess årliga afslutande, till Kongl. Maj:t afgifva underdånig berättelse om fondens ställning, dels att, på sätt af Convoy-Commissarialet hittills iagttagits, tillhandahålla Rikets Ständers Revisorer och Stats-Utskott de öfver fonden upprättade räkenskaper, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, komma Utskottets i förrberörde hänseenden framställde förslag att förfalla. 3:o Vidkommande slutligen frågan om inlefverering till RiksgäldsContoret af Handels- och Sjöfarts-fondens nuvarande och blifvande tillgångar, så emedan denna fråga rörer Stats- och Riksgälds-Verkens inkomster samt således, i följd af Riks-Ståndens ofvanberörde skiljaktiga beslut, bör utgöra Bih. till R.
Prat. 1845, 4 Sami. 1 Aftl. 2 Band. 9 lilif t. o 14 Stats-Utskotlets Memorial, 71r.o 208- föremål för omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, får Utskottet föreslå, att denna omröstning må verkställas öfver följande proposition:
Den, som bifaller Stats-Utskottets, af Borgare-och Bonde-Stånden gillade, hemställan, det Rikets Ständer måtte, för sin del, besluta, ej mindre att Handels- och Sjöfarts-fondens behållningar skola af Convoy-Commissariatet åflemnas till Riksgälds-Contoret, dit räntor och capital-afhetalningar å de af fonden ineddelde lån jemväl böra ingå, än ock, att hädanefter inflytande afgifter till Handels- och Sjöfarts-fonden skola af Kongl. Generäl-Tull-Styrelsen aflefvereras directe till Riksgälds-Contoret; hörande fondens nuvarande och blifvande tillgångar af Fullmägtige i nämnde Contor sedermera hållas Kongl. Maj:t tillhanda för fullgörande af de dispositioner, sorn redan äro eller framdeles kunna varda i Nåder anvisade för Svenska handelns och sjöfartens utvidgande och befrämjande, så väl utom söm inom Riket; äfvensom att Rikets Ständer tillika hos Kongl Maj:t i underdånighet anmäla sitt beslut i detta ämne, med underdånig begäran, det täcktes Kongl. Maj:t dertill lemna Nådigt bifall, och derjemte lill vederbörandes iagttagande i Nåder meddela de föreskrifter, hvilka för verkställighet af samma beslut kunna pröfvas nödige och lämplige, — voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, hafva Rikets Ständer afslagit, hvad Utskottet i förenämnde afseenden hemställt.” ”Vid den inom Utskottet skedda voteringen om dessa tre punkter, blefvo den irsta och 3:dje afslagna med 18 röster emot 17, hvaremot deu a:dra bifölls med enahanda röstetal.
— Vi reservera oss emot denna utgång, hvad irsta och 3:dje pnnkterne beträffar, samt upptaga Flög loft.
Afdelningens förslag såsom vår mening, men derjemte och serskildt reservera vi oss emot Utskottets förbiseende, att yttra sig eller afgifva något utlåtande om den, genom tillstyrkandet i a:dra punkten, i sammanhang med afslaget i den 3:dje, uppkomna villrådighet, hvarthän Convoy-Cassans egande fond skall taga vägen, sedan detta embetsverk blifvit upplöst.”
Vid andra punkten angående Convoy-Commissariatets indragning m. m.r af Friherre Palmstjerna, Friherre von K ra; mer, Herr Berg von Linde, Herr Lagerborg och Herr af Harmens.
STOCKHOLM, Lundberg & Camp., 1845.
Stats-Ulskoltett Utlåtande, N:o 209.
Vi - fta 209.
Ant. till Exp.-Utsk. d. 21 Febr., kl'. 11 f. m.