Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De mångfalldiga olägenheter, kostnader och förluster för Kronan, som af en utöfver dess behof sträckt Spanmålsintägt skulle uppkomma, har Utskottet i dess Utlåtande JV:o 124, vid afgifvandet af Förslaget till Statsreglerigen redan uppgifvit.
Och som del icke blefve möjligt att förutse det större eller mindre antal Magaziner och Förvaltare deraf, som behöfde anskaffas, eller hvilken indragning i andre Uppbördsmäns antal kunde äga rum, i följd af den olika fördel de skattskyldige kunde äga af rättigheten, alt det ena året lefverera sine Kronoutskylder i Spanmål och ett annat med penningar; altså finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka, det IL St:r bifalla hvad An - 5o?.
Stats-Uts kottets ders Hansson föreslagit, eller att vissa Orter skulle lemnäs rättighet, att äfven med Spanmål sine Kronoutskylder utgöra.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om förändring i tiden, då KronoFogdarne skola afgifva Summariska Redogörelserne för KronoUppbörden. (t-A.) Enligt ett från H. BondeStåndét till Utskottet ankommet ProtocollsUtdrag af den iö
December sisth år, har RiksdagsFuIlrnägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län framställt det förslag, att, som, i anseende till tiden, hvilken för Uppbördsmännen erfordras för Uppbördsredogörelsernes författande och Verificationers anskaffande, den egentliga uppbördstiden inskränkes till slutet af Mars eller början af April månader, men jordbrukaren, hvilken utaf sin jords producter, dem han oftast icke kunde annorlunda än på Credit afyttra, mäste betala sina Kronoutskylder, bchöfde så långt rådrum härmed som möjligt; tiden, då KronoFogdarne skulle afgifva den Summariska Redogörelsen, altså måtte bestämmas till den 9.4, i stället för 1 Maji, hvarigenom dels atdra Uppbördsstämman skulle kunna framflyttas till Februärii månad, då de fleste Marknader höllos, dels ock Allmogen berättigas, att ända till den 1 eller 8 Maji inbetala alla restantier af sina Kronoutskylder och sålunda tillgodonjuta hela det i Förlättningarne bestämda uppbördsåret.
Betan t an (len, N:o 226.
5o3 I anledning af detta Förslag, hvaruti H.
BondeSt ande t i allmänhet instämt, har Utskottet ansett sig höra anföra: att ehuru, ä ena sidan, det skulle kunna medföra någon förmån för en del af Allmogen, om redogörelse-tiden för Uppbördsmännen utsträcktes på sätt motionen innehåller, å den andra sidan likväl förekommer, att, då 2:dra Uppbördsslämman nu slutar i Mars månad, och förr än densamma tilländagått utmätning hos de skattskyldige lagligen ej bör äga rum, tillräckelig tid äfven synes vara lemnad, för afLördandet af det föregående årets skattebidrag.
Och då det ändamål, som man, i lläkenskapernes tidigare afslutande än nu sker, vill uppnå, skulle genom antagandet af ofvanberörde förslag motarbetas, samt dessutom något behof af en sa beskaffad förändring icke blifvit från någon LänsStyrelses sida framsläldt, eller af K.
M:t i Nåder oroförmäldt; har Utskottet, i anseende till de flere hinder för KronoUppbördens skyndsamma verkställande, som af beviljandet af en längre redogörelsetid skulle uppkomma, funnit sig böra afstyrka R.
St:r, att bifalla den af Anders Danielsson yrkade förändring i tiden för KronoFogdarne att afgifva Summariska Redogörelsen för KronoUppbörden.
Utlåtande, i anledning af begärd upplysning om hvad som blifvit afgjordt i afseende på den af K.
M:t anbefallde undersökning i 5<>4 Stats-Utskottets Rikets äldre Handlingar, ang:de upprinnelsen af den så kallade Präste-Taxan. (l.-A.) Från H.
BondeStåndet liar tili Utskottet blifvit remitteradt ett Memorial nf Anders Danielsson friin Elfsborgs Laiij hvaruti lian anfört, huruledes, i anledning af PrästeStåndets underd. besvär, angtde uppbördens beräknande af den så kallade PrästeTaxau, K. M:t, uti p:de § af dess Resolution af den 20 .Nov. 1786, beslutit, det K.
M:t funne en noga undersökning i Rikets äldre Handlingar, rörande upprinnelsen af denna Taxa, nödvändig, innan K.
Mit härom sluteligen stadgade dess beslut; men ville emedlertid, innan sådant hunnit verkställas, och tills vidare af synnerlig
Nåd och Gunst tillåta, att Prästerskapet i Oppunda, Jönäkers och Heilio Härader i Södei manland linge lösa Taxesmöret med 1 Rldr Blco för Lispundet, dock att sådant hvarken då eller i framtiden (inge af deni eller andre dragas till prsejudicat.
Och du en framfluten tid af mer än 4° år syntes hafva för Vederbörande varit tillräcklig att verkställa undersökningen 0111 PrästeTaxans upprinnelse, samt det icke kunde vara instämmande, hvarken med Statens trängande behof och rättvisans fordringar, att Prästerskapet i Oppunda, Jönåker och Rönö Härader mera, än Rikets öfriga Prästerskap, hvars Taxa vore ställd i Persedlar, längre befriades från Taxesmörets betalande efter Markegång, sä ansåge Motionären någon åtgärd böra vidtagas, för att vinna upplysning, 0111 hvilket EmbetsVerk, som fått sig pfvanbcrörde Betänkanden, N:o 227.
5o5 undersökning uppdragen, oell af hvad orsak Statsverket ännu måste vidkännas förlusten, att förenämnde 3:ne Häraders Prästerskap fingo lösa Taxesmöret rned blott En R:dr B.'co Lispundet, eller oin sådant härledde sig af någon försummelse i det Verk, som skulle revidera Rikets Räkenskaper.
Utskottet har, i anledning häraf, skolat upplysa, att, uti Nådigt Bref af den 3o Mars 1787, K. M:t, ieke allenast förständiga! K. KammarCollegium, att K. M:t, håde genom Nåd.
Resolution af den 26 Nov. 1786, uppå Prästerskapets besvär, och serskildt
Utslag förstnämnde dag öfver de besvär, som Prästerskapet i Jöndkers oell Rönö Harader i underd. anfört öfver K.
KammarRevisionens den 17 Mars 1786 meddeldle Utslag, rörande Smörtaxans utgörande efter Markegångspris, af synnerlig ynnest och Nåd tillåtit Prästerskapet, att tills vidare och intill dess undersökning försiggått i Rikets äldre Handlingar om upprinnelsen af Prästernes Taxa, få lösa Taxesmöret med t R:dr Sp. för Lispundet, utan ock anbefallt bemälte K.
Collegium, att örn en sådan undersökning besörja och derefter med Utlåtande till K.
Efter hvad meddeladt blifvit, skall ock K.
KainmarCollegium, medelst Remiss den ii Junii 1787, anbefallt ArchiviContoiret, att undersöka huru Prästetaxan ifrån första begynnelsen tillkommit, eller efter livad grund den blifvit beräknad, antingen efter Prästbohlets storlek eller innehafvarens inkomst af Församlingen, samt huruvida, isynnerhet i förra tider, den utgått i sjelfva persedlarne, eller om desse betalts 5o6 Stats-Utskottds med penningar, och i sistnämnde händelse, 0111 det skedt med något visst sorn årligen varit lika, eller om betalningen rättat sig efter Persedlarnes Markegångspris, och hvad RtdrsTaxan angår, oui den förändrat sig efter Myntets förhöjning eller utgått alltid lika, samt i öfrigt uppgifva all den upplysning, som i förenämnde delar af Archivets Handlingar kunde vinnas.
Vid sedermera erhållen påminnelse om att inberätta hvad härvid blifvit tillgjordt, skall ArchivContoret den 3 Maji 1790 hos Collegium anmält, iblaud annat, att, då ämnet funnits vidsträckt och med många omständigheter till iakttagande förenadt, samt Contoirets öfrige göromål fordrat skyndsam handläggning, Contoiret ej kunnat fullgöra K.
Collegii befallning.
Den undersökning, hvilken Contoiret anställt, om den ifrågavarande Taxan skall endast innefatta Uppland och någon del af Rikets öfrige Provincer.
Och sorn arbetet afstannat intill dess ny erinran härom år 1826 från Collegium afgått och i följd deraf undersökningen ännu finnes ofullbordad; så har Utskottet ansett lämpligt föreslå: att R.
M:t täcktes i Aåder förständiga K.
KaroraarCollegiuin om så verksamma åtgärders vidtagande, i afseende på den för 42 år sedan i Aåder beslutna undersökning rörande Präst-taxans upprinnelse och grunden, efter hvilken den blifvit beräknad ni. m., alt samma undersökning skyndesammeligen varda utförd och till slut befordrad, på det resultatet Betänkanden, N:o 227.
507 deraf må till näst sammanträdande 11.
St:r kunna öfverlemnas.
Utlåtande, angående utgörandet in natura af de visse Räntetagare anslagne Koklräntor inom Stockholms Län af Hemman under Ortala Bruk oell Norrtelje GevärsFactori, eller samma räntekohls godtgörande lill Löningstagarne efter Markegångspris.
(I.-A.) II. R. o. A. liar till Utskottet remitteradt ett Memorial af Hr Silfverstolpe, D., hvaruti han anfört, huruledes, i en tidpunct, da en allmän klagan fördes öfver så väl Militaire som Civile Embetsinäns svaga lönevilkor, det förhållande förtjente uppmärksamhet, sorn ägde rum inom Stockholms
Län och vore af ett menligt inflytande, så väl för Räntetagare vid derstädes stationerade indeldta Regementer, som för LandsStaten nemi, alt den del af desses löneförmåner, hvilka bcstodo af Kolilräntor, som efter nu varande priser skulle stiga till en icke obetydlig Summa, i följd af K.
Skrifvelse till dess och Rikets Bergscollegium af den 21 Junii 1773, fingo af ägarne till Ortala Bruk och Norrtelje GevärsFactori inlösas emot 16 sk.
B:co för Lästen, ehuru det visserligen icke skulle hafva varit K. M:ts Nådiga vilja, att gynna nämnde Bruksägare på Löutagarnes bekostnad, utan säkert det åsätta priset varit fullt svarande mot 5o8 Stats-Utskottet^ kohlcns värde den tiden, du det Faststaltes; men då varuprisen nu mera undergått en betydlig förändring, blefve missförhållandet härvid påtagligt, och Motionären har derföre anhållit, att en framställning hos K.
M:t matte i underd. göras: om icke dessa Kohl-räntor kunde in natura fa tillfalla Räntetagare; eller om, i brist af Kohl för Bankens drifvande, de nödvändigt borde för desammma påräknas, de då åtminstone måtte ofver alltj efter utsatt Markcgängsprisj af Bruksägarne Löningstagarne godtgöras.
I anledning af hvilken Motion Ilr Friherre Dubenj Carf yttrat, att, fastän samma förhållande, som det af Hr Silfverstolpe anförde, angtde Kohlräntortie inom Upsala
Län, ägde ruin inora Westmanland, och det visserligen tycktes vara obilligt, att Bruksägare, hvilka vanligen i Bergslagen utgjorde den Comité, som bestämde Kohlpriserne, skulle bestämma till hvad belopp en i alla fall illa lönad individ skulle tjena för, då denne individen ej ägde rätt att uppsäga denna räntepersedel och sälja den till hvilken han behagade, en förändring härutinnan, ehuru önskvärd, likväl syntes stridande emot tle Privilegier, sqm från äldre tider voro visse Bruk lörbehållne.
Af de handlingar, som vid pröfningen af förevarande fråga för Utskottet varit att tillgå, harinhemtats: att, genom Kådig Skrifvelse den 3 Kovember 1680, K. M:t anbefallt Landshöfdingen i Uppland , att, sedan emellan Oflicerarne, Rustningshållarne och Allmogen i Roslagen en Taxa. öfver den vanliga koldräutan salt blifvit, enligt hvilken denna ränta med 3 Betänk anden, N:o 228. 5og D.'r k:prnt
Lästen betalas borde; så skulle af den nästkringgränsande Allmogen, till Norrtelje Factories fortsättning, 200 Läster Kohl lefvereras emot berörde pris, på det, såsom orden i den K.
Skrilvelsen lyda, "derigenom , icke allenast Officerarne och Rustningshållarne sin betalning , utan ock Allmogen sin visse och säkre ålgång hafva måge.”
År 1760 försåldes till Skatte det Kronan tillhörige Oriala, Bruk, ined underlydande Qvarn samt Kallboda eller Korsnäs Masugn, och, enligt det under den i3 Februarii berörde år, af K.
KammarCollegium utfärdade Skattebref för Ryttmästaren John Jennings och Brukspatronen Robert Fuilaij, är vid detta köp A. ll.t och Kronan ultryckeligen förbehålletj ibland annat, i 4tde 1’uncten:
Ränlorne efter arliga Markegången af de 3i hemman > sä viii sorn af Mjölqvarnen hvilka af alder varit med kohlning och körslor Bruket underlagde och pä samma sätt hädanefter komnio all derifrån blifva oskiljaktiga; samt i 5:te Puncten: att thesse Egendomar , till underd. följe af K.
Bref af d. 26:te October lq56 j som ock g.de Funden uti det af R.
St:rs SecretaVtskott vid sistlidne Riksdag till bemälte Ryttmästare och Brukspatron utfärdade Upplåtelse-Bref om Norrtelje
Factorij dervid förblifva oskiljaktiga och icke ifrån Factoriet abalieneras/'
Vid 1772 års Riksdag, anhöll, genom underd. besvär, Ki igsBefälet, att Indelningshafvarne vid Upplands Regemente , Adelsfanan- och RoslagsCoropagniet af K. Lif Regementet till Hast, måtte få sine på lön indeldta SkatleKohl i Stockholms Län betalte efter Marke - 5io S t a t s - U t s k o 11 e t s gången, eller på samma sätt som i Upsala
Län år 1764 skedt, förvandlade till Spanncmål, och ej förpligta» låta sig nöja med det, den tiden Ortala Brok ock Norrtelje Factori Kronan enskildt tillhörde, stadgade pris af 3 D:r Krpmt för Lästen, emedan, då Markegången på desse Kohl i senare åren uppgått till 10, 11, i2 och i5 D:r K:pmt Lästen, Indelningshafvarnes förlust vöre ansenlig.
Underd. utlåtande infordrades häröfver från K:gl. Krigs- Kammar-och Bergs-Collegierne, af hvilka sist— bemälde Collegium åberopade sitt med K.
KammarCollegium förut afgifne Memorial i ämnet till R.
Strrs Kammar- Economie- samt Landt- och SjÖMilitiae-Deputationer, af följande innehåll: ”Kohlräntan i Upland, der densamma uti visse ”Härader och Socknar utgår, härrörer af de så kallade årlige och Kongshästarne, hvilka uti kohl förvandlas, dock, i grund af gamla Stadgar och Författningar, ej mindre än gjorda fördrag och afhandlingar, ”på olika sätt och till olika qvantum, hvarom K.
Kam”marCollegium uti afgifvet Betänkande till Landt- och "SjöMilitiae-EkonomiDeputationens LandtUtskott, un”der den 24 April 1766, i ett dylikt ämne omsfändeli”gen berättat.” ”Berörde Årlige och Kongshästarnes förvandling ”till kohl, är i alla tider följd, men priset derpå har ”ej varit lika öfver allt; Hemmansbrukare, som varit ”skyldige att föra sin kohi-ränta till visse Bruk, elter ”Brukens derå erhållne Privilegier, hafva icke betalt ”densamma högre till Indelningshafvarne, än de ver - Betan kanden, N:o 228. 5u "kcligen fått afBruket, och det, i följe af 5 §. uti i685 "års K:gl. Förklaring öfver 1684 å;s Reglemente för "Militien och LandtStaten; i thet stället the visse Bruk "ej anslagne ränte-kohlen fått betalas efter vanlig markegång af da ädlare MetallverksÄgarne, så väl som "af Bergsmannen, då de sjelfve blåst och derföre ve"lat penningar gifva, efter K.
Resolutionernc af den ”18 Maji 1689 och 4 December 1730.” "Hvad de förre eller de visse Bruk tillslagne rän"tekohlen i Upland angår, om hvilka här nu endast "fråga blifver; så hafva Indelningsliafvarne af Krigs'"Befälet flere resor förut och sist vid 1766 års ltiks"dag, sorn förrherördt ar, lika som nu, sökt alt få "de samma betalte efter årlig markegång; men, jemte "det uti afgifvet Utlåtande till R.
Bnnco-Umkotiets Betänkanden. fn skall afgifva, icke åsidosätta Bar.quens och DiscontVerkeis säkerhet, för att befordra tillväxt af Cahal-inrättningens credit eller länbehöfvande Actie-egares bestånd, afstyrker jag att Götha CanalRoIags
Actier må af Ranquens I) iscont belänas, sorn efter min tanka vöre rakt stridande mot föreskriften uti 5 §. af det för JDisconten af Konung och Ständer utfärdade Reglemente, som bjuder, det sådane publique papper, sorn af Disponten kunna empttagas, skola vara allmänt gällande, eller innefatta den för "Verket erforderliga säkerheten, hyilka begge egenskaper, dessa papper, efter min öfvertygelse, nu icke eg a och troligen aldrig få.
Hå Götha Canal Actier, såsom upplyst blifvit, génorn bevis från Stockholms AuctionsKarnmaie och genom Mäklareattester, under de tvärnie sist förflutne åren temmeligen jemnt hållit sig till dt värde af 30 till 22g K:dr per Actie, och då i följe af Ständernes vid denna Riksdag gjorda anslag till Caöalens fullbordande, deras värde ofelbart kommer att ytteiligare sti» ga, finner jag ingeri betänklighet vid att tillstyrka deras emottagande, till beläning
Hi» scontväg.
Jag anser dem likväl icke utgöra Jiypotheque, förr än de blifvit fulltecknade och ej heller ett högre värde böra dern åsättas, än -|:delar af hvad de i handel gälla, det vill säga 16* R:dr per Actie.
Rättigheten att efter pröfning af den lånesökandes personliga vederhäftighet få begta, mjna länets storlek, och att i allmänhet få 300 BanCoZJtskottets Betänka nden. neka beläning, i händelse Actierne skulle be. tydligen falla i pris, anser jag böra Directionen förbehållas.
Vidare anser jag 12 månader böra blifva högsta låneterminen, doåk utan omsättning.
Då den till beläning af publique papper anslagne fond af en half million, icke synes tåla någon fördelning på Banquens trenne
Disconter, tror jag att beläning derå endast i Stockholms
DiscontContoir bör ega rum, oell äfvenledes tror jag, på det tillgång till beläning af andra publique papper än Götha CanalActier icke må tryta, att endast 300,000 B:dr af creditivet må få till beläning af Götha CanalActier användas, hvilken summa dock torde kunna höjas till 400,000, om det befinnes att 100,000 Rtdr gör tillfyllest till bela. ning af andre publique papper, och om Götha CanalActiernes värde skulle stiga till 33'
R.dr per Actie.
Uti den af KammarRådet Evelius yttra* * de mening, instämde Herr Kamereraren Wettervik, BancoFullmägtigen Hars Olsson och BancoCommissarien Fant, hvilken sistnämnde tilläde, att han med hänsigt till den skyldighet honom ålåg, att för Banquen bevara de till lån å publique papper anslagne 500,000 R:dr ansåg sig ega än ytterligare skäl att af» styrka all beläning å Götha Ganal-Bolags Actier.
Herr Rådman Fredin förenade sig med det yttrande Herr Grefven och Ordföranden BancoUtskottets B«tän\andtn. 301 afgifvit, utom hvad anginge den utsträckta belåningen af ifrågavarande Actier till tolf månader, hvilka Herr Rådmannen icke ansåg sig kunna tillstyrka, destohellre sorn den ej egde rum för lånsökande å andre publique papper.
Hr Doctor Lilljenwalldh var af samma mening som den Herr AdvocatFiscalen yttrat; men enär Götha CanalActier, såsom upplyst vore, under de tvenne sista åren hållit sig till ett värde af 20 till 33* R:dr per Actie, och detta värde, efter de ytterligare bidrag Riksens Ständer under denna Riksdag anslagit, troligen lomme att ökas, ansåg Herr Doctorn för sin del, sig derjemte böra tillstyrka, att belåningen derå må utsträckas till 20 procent.
Och skulle Utdrag af detta Protocoll, tillika med afskrift af Directionens ofvannämnde Utlåtande vid 1818 års Riksdag, jemte de nu infordrade uppgifterne från Stadens AuctionsKamrnare, äfvensom Mäklare-attesterne till Herrar Banco - Fullmägtige Öfverlemnas.
Ut Bupra.
Ex Protocollo, ] Carl af Georgii.
Igenom ProtocollsUtdrag af den 18 sistlidne October har Höglofl Utskottet, roed anled» 3®9 Banco*TJcskotiets Betänianden. ning nf Rikets Ständers lemnade bifall till Statsoch BancoUtskottens Betankanden , i afseende på Kongl. Majlts nådiga proposition, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal i hvilket Betänkande frågan om beläningsrätt för Actierne uti Rikets Ständers penningeverk bilf. vit hänvist att afgöras i sammanhang med de Reglementariske föreskrifter, dem Högloft.
Utskottet komme att föreslå, angående administrationen af den särskilda fond för beläning af publique papper uti BancoDisconten , som af Utskotten förut blifvit tillstyrkt, behagat öfver berörde Äctie-beJäning infordra Fullmägtiges yttrande.
Sedan Fullmägtige i afseende härpå inhemtat så väl DiscontDirectionens utlåtande, som ock betyg från Stockholms Stads AuctiousRarnmare oell Mäklare - Attester öfver de priser, hvar. till Götha CanalActier i sednare tider blifvit försålda, hafva Fullmägtige, vid härom föreliafd öfverläggning, ansett utlåning å samme Actier vid Banco UiscontVerket i Stockholm kunna till. styrkas, dock med förbehåll, att deras fulla be. lopp förut vöre inbetalt.
I afseende på det värde, hvartill de i beläningsväg möjeligen borde kunna upptagas, så och enär den ränta af En Riksdaler per Actie, hvilken de enligt calcul kunna förmodas innebära, meugifver ett Gapitalvärdé af i6|-
R:dr med afseende derjemte å hvad sorn förut är bestämdt för beliiningen af Metaller i Banquen , hvarvid af hypothequets allmänt gångbara försäljningspris fur såsom Unn beviljas, hafva Fullinägtige icke funnit sig ega någon anledning att Hdnco-Utslottets
Het änk anderi- 303 såsom Ian S berörde Actiér föreslå mer jin 10 procent af deras belopp , och det sa mycket mindre, som öm hela det tecknade ActieCapitalet blefve till beläning presenteradt, |:delar af den i Disconten till utlåning på public]ue papper anslagne fond ända skulle komma att, enligt Fullmägtiges nu gjorde förslag, härtill medtagas samt tillgången för beläning af andre publique Bocumerner således att betydligen förminskas.
I öfrigt hafva Fullmägtige ansett sig böra hos Högloft.
Utskottet föreslå, att de för utlåning på publique papper redan gifne föreskrifter t må i alla fall tillämpas äfven på deri nu 1 fråga satte Actie-belåningen., äfvensom att det må vara Discontpirectionen förbehållit, att efter pröfning af den lånsökandes personliga vederhäftighet, bestämma Uånesummans belopp, likasom i händelse Actiernas pris skulle betydligen falla, att då i förhållande dertill få nedsätta deras beläningsvärde , eller ock, i förutsatt möjlighet af deras allmänt förminskade värde , Bån derå förneka.
Från denna pluralitetens tanka voro någre af Fullmägtiges Ledamöter så vida skiljaktige, som bifogade ProtocollsUtdrag närmare utvisar.
Det inkomne utlåtandet jemte Betyget och Attesterne bifogas vördsamligen.
Stockholm d. 4 November 1833- Bancp^Ulslottcts 'Betänkanderi•
Utdrag äf Protocollet, hållet hos Herrar Fallmågtige i Rikets Ständers Banque den 4 No v. 18*3. S. D.
Vid öfverläggningen af den till Herrar Fullmägfiges utlåtande ifrån Höglofl.
BancoUtskottet remitterade fråga, angående beläning i BancoDisconten af Götha Canal Actier yttrade häröfver Herr ÖfverHofpredikanten Doctor Lill* jemvälldh : ”För min del finner jag ej lämpligt att, såsom norm för ett Discomverks operationer, antaga författningar, gifne för BancoVerkets utlåningar; det förra måste, enligt principen för dess inrättning medgifva en i afseende på vinst och förlust betydligare utsträckning, än som är förenlig och lämplig för det senare; nar härtill kommer, att Götha CanalActier; enligt inkom» ne betyg, allmänt blifva försålde till 20 ä 29* K:dr, finner jag ingen anledning förekomma, hvarföre innehafvare af desse Actier icke måga anses lika berättigade som innehafvare af andre publique documenter, att derå undfå lån, i jemförelse någorlunda svarande emot hypolhequets allmänt egande värde; på sådan grund anser jag beläningen å Götha Canal Actier kunna bestämmas till 20 procent af deras, efter gjord full inbetalning, varande belopp.”
Härmed förenade sig till alla delar Pastor Primarius Herr Doctor Wallin, Herr Öfverste Lieme - Enrico- Utsiottets Betlinkcnsden. oq5 XJeufenanten Hjerta ansåg sig ej böra tillstyrka , ■det någon särskild pröfning af den lånsökandes ■vederhäftighet skulle, vid belåningen af Götha Canal Actier, Oiscont-Directionen åläggas; sedan beläningsrättigheten var medgifven, kunde han ej anse desse Actier annorlunda, än sorti andre publique papper för det värde, som till beläning blifvit stadgadt eller 10 procent; en sådan föreskrift skulle således gifva anledning till en skillnad emellan dessa Actier och andre , sorn nu i Hisconten belänas, hvilken kunde leda till menliga följder, så väl' för dem, hvilka lånrättigheten begagna ville, sorn för IDirectiönefl, hvilken skulle underkastas det pä en gång obehagliga och ansvarsfulla åliggandet att pröfva per-1 sonens vederhäftighet, då likväl fråga vore blott om det såsom hypotheque ingifne documentet.
Uti detta yttrande instämde Talemannen A. Hyckert.
Talemannen Lars Olsson anförde att, sedan pluraliteten af Herrar Fullrnägtige tillstyrkt beläningsrattigheten å Götha Canal Actier, han , i afseende på ut lånings beloppet, förenade sig derom, att det icke mätte beräknas öfver 10 procent af det fullt inbetaldte Actie-beloppet.
Och skulle detta JPrötocollsUfdrag åtfölja Herrar Fullmägtiges till Högloft.
BancoUtskottet i hufyudärnnet afgifvande utlåtande.
Ut supra Ex Protocollo S.
Thurdfjell.
Bihang till Riht St.
I$ä3'. 6:1 e Sami, N:o so 306 Banc.oUtskottets Betan/tanden.
Ankom den 21 Noy 1823- Betänkande i atiledning af yppade shiljak* tigheter i de Respective RiksStändent fattade Beslut, öfver Utskottets Memorial N--o 49 och Utlåtande N.o 65 , med förslag till Reglemcntariske stadganden för de i Rikets Vestra och Södra Landskaper blifvande Discont Contoir.