Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så befinnas, exempelvis, vid straff- och arbetsfängelset å Norrmalm, bland andra böcker, inköpta »Berlins läsebok i naturläran» och »Svenska Folkets Sagohäfder» samt vid Landskrona straffängelse, »Skarstedts kyrkohistoria», »Sockenbibliothek för år 1860», »Genoveva», »Efemeriderna» m. fl. Och ehuru Revisorerne för sin del gerna erkänna det gagneliga deri att i fängelserna intagna personer, när sådant ske kan, bibringas kunskaper och sysselsättas med läsning af nyttiga skrifter, företrädesvis likväl sådana, som äro af religiöst innehåll, anse dock Revisorerne det vara angeläget, att vid valet af böcker åt fångarne varsamhet och noggrann urskiljning iakttages, hvarföre Revisorerne, utan att på något sätt vilja förringa värdet af här ofvan omförmälda, för några fängelser anskaffade litterära arbeten, hemställa, det sådan föreskrift varder meddelad, att inom fängelserna icke må utdelas andra böcker eller skrifter, än sådana, hvilka Fångvårds-styrelsen eller annan vederbörande, efter föregången undersökning, pröfvat vara för dermed afsedda ändamål lämpliga och passande. § 9.
Rörande disciplinen inom fängelserna och kronoarbetskåren, meddelar oftaåberopade underdåniga berättelse, bland annat, att antalet af rymningar och vid revisionsårets slut ej ertappade rymmare utgjort:
Vid årets sint Rymningar. ej ertappade rymmare.
Vid fästnings- samt allmänna straff- och arbetsfängelserna för mankön 19. 2. » kronoarbetskåren 10. 3.
Summa 29. 5.
Af extra judiciella bestraffningar hafva blifvit verkställda:
Vid fästnings- samt allmänna straff- och arbetsfängelserna för mankön 330. för qvinkön 251.
Vid kronoarbetskåren 338.
Följande sammandrag visar beskaffenheten af de förseelser, för hvilka vid kronoarbetskåren extra judiciella bestraffningar under revisionsåret blifvit ålagde.
Sturskhet och olydnad mot förmän och bevakning 44.
Slagsmål och våldsamt uppförande 10- Bedrägligt och oredligt förhållande 12.
Olofligt tillgrepp och försök dertill 3.
Förskingring af kronopersedlar 3.
Fylleri och bränvinssmuggling 164.
Rymning och försök dertill 12.
Oloflig bortgång 43.
Försummelser under tjensteutöfning 9.
Mindre förseelser, såsom oloflig handel, spel och osanna uppgifter m. m 38.
Summa 338. — 140 — Inom fästningsfängelset å Ny-EIfsborg hade^ enligt Fångvårds-styrelsens uppgift, en lifstidsfånge blifvit beträdd med att förfärdiga och utprångla falskt mynt.
Härom hade sedermera undersökning hållits vid behörig domstol, som väl förklarat honora saker till det åtalade brottet, men, jemlikt Kongl, förordningen den 21 December 1857, ansett bemälde fånge icke kunna derför ådömas något straff, enär han redan förut vore för andra förbrytelser förklarad äran förlustig och till lifstidsarbete dömd.
För öfrigt hade, enligt hvad berättelsen gifver vid handen, å de för män afsedda straffängelserna under loppet af år 1860 icke pågra förbrytelser af svårare beskaffenhet förekommit.
Deremot hade antalet af dem, som rymt, varit nära dubbelt så stort, som nästföregående året och, såsom här ofvan synes, uppgått till 19. af hvilka ensamt från fästningsfängelset i Landskrona 7 fångar afvikit.
Vid detta fängelse, dit icke mindre än 74 lifstidsfångar under årets lopp från andra fängelser förflyttats, hade. efter hvad Styrelsen upplyst, möjligheten att förhindra rymning försvårats derigenom, att tångarne varit i arbete dels å den utom sjelfva fästningen belägna fabriken, dels ock vid åtskilliga större byggnadsarbeten för fängelsets räkning, till följd hvaraf bevakningspersonalen måst fördelas åt olika håll, så att den på det ena eller andra stället blifvit fåtaligare än behofvet påkallat. —.
Likasom förhållandet varit under många föregående är, hade icke heller under revisionsåret något sådant brott inom allmänna straff- och arbetsfängelserna för qvinnor blifvit begånget, som behöft till domstols handläggning hänskjutas.
A intetdera af nyssnämnde fängelser hade hvarken rymning eller försök dertill egt rum; och som de af fångarna begångna förseelser till största delen varit af lindrig beskaffenhet, har detta gifvit
Fångvårds-styrelsen anledning till uttalande af det omdöme, att fångarnas uppförande inom dessa fängelser för qvinnor äfven under år 1860 varit ganska tillfredsställande.
Under revisionsåret hade föreskrifna mönstringar med kronoarbetskåren blifvit förrättade utaf Chefen för Fångvårds-styrelsen, som jemväl samma år inspekterat samtliga straff- och arbetsfängelserna i riket äfvensom flera läns- och kronohäkten. § io. Uti Kongl.
Fångvårds-styrelsens ofvanåberopade underdåniga berättelse finnes intagen en af den till Kongl. Styrelsens biträde nådigst förordnade
Läkare afgifven berättelse om helsovården inom fängelserna och kronoarbetskåren, hvaraf, bland annat, inhemtas, att helsotillståndet inom fängelserna under år 1860 varit i det hela godt, så att sjuknummern understigit alla föregående år, men att de dödas antal deremot med 14öfverstigit föregående årets ovanligt låga mortalitet.
Orsaken till denna skenbart ökade gravitet hos sjukdomarne har Läkaren ansett härröra derifrån, att vid disciplinkompaniet, der frossorna såväl under åren 1858 och 1859 som 1860 varit ovanligt talrika och envisa, frosspatienterna, icke under sommaren 1860 upptogos bland eller inregistrerades såsom egentligen sjuka, utan behandlades utan att deras vanliga arbeten afbrötos, hvarigenom summan af uppgifna sjuka minskats med några hundrade och mortalitetsproceiit. en till följe deraf ökats.
Under året utgjorde antalet vårdade patienter 5,265, af hvilka 4,929 utskrifvits eller förbättrats, 144 aflidit, och 192 blifvit qvarliggande till år 1861.
Ingen epidemisk sjukdom eller svårare endemi hade under årets lopp förekommit.
Efter en fullständig redogörelse för de olika slags sjukdomar, som inom fängelserna och vid nyssnämnde kår varit allmännast rådande, omförmäles, att sinnesrubbning — 141 — och sjelfmord tillsammans förekommit i 27 fall, af hvilka 22 sinnesrubbningar och 5 sjelfmord; att af sjelfmorden ett sådant inträffade vid Carlsborg, der en fånge, som länge lidit af och mångfaldiga gånger blifvit vårdad för fallandesot, samma dag han utskrefs 4 från sjukhuset afhände sig lifvet genom hängning, samt att de fyra andra tillhörde cellfängelserna.
Af sinnessjukdomarne hade endast 2:ne fall förekommit hos personer, intagne å straff- och arbetsfånge!ser, samt 1 fall vid kronoarbetskåren.
Alla de öfriga tillhörde cellfängelserna.
Af de förra hade en snart öfvergående melankoli förekommit vid fängelset ä Långholmen och en hypokondrist vårdats å Malmö citadell, äfvensom en periodiskt sinnessjuk, men annars fullt arbetsför, fånge för sinnessjukdom erhållit läkarevård vid Carlsborg.
De inom cellfängelserna rådande sinnessjukdomarne hafva både till intensitet och orsaker varit särdeles skiljaktiga, så att, enligt Läkarens åsigt, en del knappast kunnat anses såsom verkliga sinnesrubbningar, utan mera beroende på kroppsliga affectioner, som öfvergående inverkat på sinnesbeskaffenheten och orsakats hvarken af föregående anlag eller fängelsets beskaffenhet.
Åtskilliga personer hade till fängelset inkommit i sinnesrubbadt tillstånd och der någon tid vårdats samt sedermera a Iförts till hospital; och yttrar Läkaren, att »endast en 3:dje och ringa del tyckes fått ett eget inneboende anlag förstärkt genom cellfängelsets menliga inflytande.» Fyllerigalenskap hade förekommit endast inom cellfängelserna, men i ökadt antal mot föregående år.
Utaf hela antalet, 18 fall, hade 7 förekommit vid cellfängelset i Götheborg.
Af simulerad sinnesrubbning förekommo 2:ne fall under året, nemligen ett i Fahlun och ett i Jönköping. § 11.
Fångvårds-styrelsens berättelse inhemtas vidare att, i afseende på samtlige de fångar, hvilka i cell förvaras, vederbörande Läkare erhållit föreskrift, att med korta mellantider anställa noggranna undersökningar, huruvida cellfängelset på fångarnes helsa utöfvade menligt inflytande samt att, i sådant fall, derom ofördröjligen göra anmälan hos Styrelsen, men att så beskaffad anmälan endast inkommit rörande en uti länsfängelset i Fahlun förvarad mansperson.
I afseende å verkuingarne af det i Styrelsens berättelse år 1856 omförmälda behandlingssätt, som föreskrifvits för i cell förvarade straff-fångar, yttrar Styrelsen den åsigt, att dessa verkningar varit ganska tillfredsställande, enär antalet af dem, som från år 1855 intill slutet af år 1860 uti cellfängelserna undergått straff för första resan stöld, uppgår till 3,125, men att af dessa icke mer än 333 återkommit för att straffas för andra resan tjufnadsbrott.
Och hyser Styrelsen fortfarande den öfvertygelse, att verkningarne af straffets verkställande i cellfängelserna för dem, som första resan sig förbrutit, skulle blifva ännu mera välgörande om ransakningar med häktade personer mera allmänt hölles inom cellfängelserna och fångarnes transporterande utom fängelserna sålunda undvekes.
I afseende å denna för fångvården särdeles maktpåliggande fråga, har Styrelsen uti »in nu afgifna underdåniga berättelse åberopat ej allenast sin den 4 April 1859 gjorda underdåniga framställning om vidtagande af åtgärder till undvikande af fångars transporterande utom cellfängelserna för undergående af ransakning, utan äfven hvad af vederbörande Fångpredikanter i detta ämne blifvit anfördt.
Derjemte tormäles, att Styrelsen, som härutinnan förut vidtagit nödiga åtgärder och för sådant ändamål redan under föregående år låtit uppgöra kontrakter angående fångars transporterande på jernväg uti särskildt dertill inredda, celler med ordinarie bantågen dels emellan Götheborg och Alingsås, dels ock emellan Orebro, Nora samt Arboga, numera gått i författning om enahanda transportmedels begagnande vid fångforsling såväl — 142 — emellan Gefle och Fahlun samt Malmö och Christianstad som äfven å vestra stambanan i fortsättning från Alingsås till och från Sköfde för sådana fångar, hvilka skola föras emellan Götheborg, Mariestad och Jönköping. § 12
De vid revisionsårets slut i räkenskaperna från längre tid tillbaka omförmälda proprie-balansér uppgå, efter hvad här ofvan är meddeladt, till ett belopp af 3.912 R:dr 73 öre och utgöras, enligt hvad den i Styrelsens hufvudbok intagna balaosförklaring gifver vid handen, utaf nedanstående fordringar, nemligen: hos aflidne redogöraren vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen A. Söderströms sterbhus 2,242: 14. beroende på afskrifning; » aflidne redogöraren vid samma fängelse P. J. Weidels sterbhus, vid årets början utgörande 1,356: 10. hvarå sedermera blifvit afbetaldt 594: 3. 762: 7. beroende på indrifning; » aflidne redogöraren vid straff-fängelset å Carlstens fästning, L. W. Nyman 456: 5. samt hos förre redogöraren vid straff-fängelset i Carlskrona, C. A.
Andersson 452: 47, hvilka sistnämnde tvenne poster äro beroende på Kongl.
Uti Styrelsens hufvudbok balanseras derjemte, äfvenledes sedan flere år tillbaka, utom ofvannämnde propriebalans-poster, ett belopp å 225 R:dr, utgörande Styrelsens fordran bos Kapitenen A. Roos, hvilken fordran jemväl är beroende på indrifning.
B) Anslaget flir vård och underhåll af läns• och kronohähten.
Af redogörelsen öfver detta anslag, hvilken för revisionsåret utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, inhemtas följande förhållanden beträffande inkomster och utgifter:
Balan» -från år 1839:
Tillgångar 7,352: 19 Uppbörd:
Statsanslag 13,500: — Balans till år 1861:
Skulder 168: 3.
Summa 21,020: 22. — 143 — Credit.
Skulder 2,207: 58- Utgifter:
Vård och underhåll af läns- och kronohäkte!) 13,651: 24.
Kontant behållning 5,161: 40.
Summa 21,020: 22. O) Antingen till CellfUnyelsebyyynutler.
Räkenskaperna, som omfatta anslagen till såväl läns- och härads- sorn stadsfängelserna utom Stockholm, äro för revisionsåret utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten.
Stadshäkte)».
Tillgång 3,150,000: 58. 150,000: - 195,000: — 3,495,000: 58.
Skuld 7,263: 96. — 7,263: 96.
Summa 3,157,264: 54. 150,000: — 195,000: — 3,502,264: 54.
Balans från år 1859: Skuld .... 58. — — 58.
Under revisionsåret har tillsammans blifvit utbetaldt 182,597 R:dr 68 öre, hvilken summa, såsom i utgående balansen inbegripen, föres inom linien.
Kontant behållning — Inventarier m. m 316: 72.
Transport: 316; 72. 3,841: 11. 6,537: 89. 10,695: 72. 3,841: 11. 6,537: 89. 10,379. — — — 316: 72. 144 — Transport: 316: 72. 3,841: 11. 6,537: 89. 10,695: 72.
Fordringar hos Riksaälds- , kontoret “ — 55,685: 1. 114,927: 95. 170,612: 96.
I^ito hos Stats-kontoret 20,000: - — —— — 20,000: — A fängelsebyggnader nedlagde kostnader 3,136,947: 24. 90,473: 88. 70,534: 16. 3,300,955: 28.
Säger 3,157,263: 96. 150,000: - 195,000: — 3,502,263: 96.
Suimnä~"^157\264r-54^ ~ 195^000: —— 3^502, "54*.
Ur den berättelse, chefen vid Fångvårds-styrelsens Byggnads-kontor afgifvit angående fängelse byggnaderna och de arbeten, som under loppet af år 1860 blifvit utförde vid de nya länsfängelserna och kronohäktena samt vid straff- och arbetsfängeiserna i riket, få Revisorerue meddela följande uppgifter:
Nya läusfäugelserna.
Uti Jönköping, Örebro och Wisby, der fångar redan under loppet afår 1859 kunnat i fängelserna inflyttas, hade yttre afrappningsarbeteua blifvit utförda och byggnaderna i sin helhet fullbordade; i Östersund, hvarest fängelsebyggnaden under år 1858 påbörjades, hade inre murarne fullbordats, stängselplank blifvit uppförde, byggnadens plåttak pålagdt samt inredningsarbetena påbörjade; i Hernösand och Umeå, hvarest byggnadsarbetet påbörjades under år 1859, blefvo byggnaderna under revisionsåret uppförda under tak; och i Upsala hade under året fängelsebyggnadeus grund- och stenfotsmurar blifvit uppförde.
Nya krouocellfäugelserua.
I Norrtelje hade dervarande fängelsebyggnad blifvit utvändigt afrappad, hvarefter denna byggnad fullbordades, och i Norrköping, der en fängelsebyggnad med 34 celler jemte ekonomi- och ransakningslokal under årets lopp blifvit påbörjad, hade byggnadens grundbotten, i anseende till befunnen osäkerhet, blifvit förstärkt medelst sandfyllning, äfvensom grund- och stenfotsmurar derå uppförde.
Öfriga laus- och kronohäkte».
Förutom de för dessa fängelser nödvändigaste underhållsarbeten å tak, eldstäder, stängselplank m. m., hvilka årligen företagas i öfverensstämmelse med af Kongl. Maj:t nådigst fastställda byggnadsförslag, hade, på grund af särskild meddelad nådig tillåtelse, under revisionsåret ombyggnad till en del egt rum af den öfver fästningsgrafven till fängelset i Kalmar ledande körbro.
Straff- och arbetsfängelserna.
I Landskrona inreddes fabriksbyggnaden och anlades en öfvertäckt väg med bro öfver tästningsgrafven från fängelset till fabriksgården, hvarjemte å detta ställe byggnadsarbetet i sin helhet fullbordades.
Härförutan hade det östra tornet blifvit påbygdt med 2 våningar, innehållande 32 celler, samt en ny byggnad till bostäder för Direktör — 145 — och vaktbetjening uppförd under tak; i Warberg hade, för att bereda utrymme för verkstäder _ samt^bostäder för vaktknektarne, det s. k. valaknekthuset blifvit tillökadt med en våning; å Långholmen afrappades den för bevakningstruppen uppförda nya kasernbyggnaden, hvarefter denna byggnad gjordes fullt färdig; och å Norrmalm hade ett nytt stängselplänk utefter hela fängelsets område vid Barnhusgatan blifvit uppsatt, hvarjemte en ny materialbod vid detta fängelse uppfördes.
Statens utgifter för cellfängelsers uppförande intill slutet af år 1860 hafva, enligt den för samma år upprättade hufvudbok, uppgått till de belopp, som upptagas i nedanstående tabell, hvilken tillika utvisar dessa kostnader särskildt för länsfängelser, häradshäkteu och fängelser i städerna.
Antal Beräknade Verkliga kost Fullbordade: celler. i , i nader aren kostnader. 1842-1860.
Kalmar 153,000 — 141,120: 45.
Carlskrona 146,847 — 198,713: 51.
Carlstad 102,750 — 205,757: 49.
Christianstad 108,000 — 145,304: 93.
Fahlun 103,500 — 135,798: 3.
Gelle 97,500 — 133,874: 25.
Götheborg 107. 210,000 — 192,340: 58.
Halmstad 38,500 — 58,073: 68.
Jönköping 153,000 — 153,258: 50.
Linköping 112,500 — 189,408: 93.
Luleå 27,000 — 26,301: 36.
Malmö 165,000 — 135,640: 23.
Mariestad 81,150 — 137,332: 59.
Stockholm 120,000 — 228,251: 57.
Warberg 36,000 — 27,510:' 72. Wenersborg 95. 105,000 — 205,891: 72, Westerås 71. 120,000 — 117,427: 50. Wexiö 130,650 — 143,788: 71. Wisby 70,500 — 66,718: 20.
Orebro 95.
178,000 — 172,835: 72.
Långholmen 60. 52,500 — 51,288: 65.
Norrmalm (inredning) 24. 5,550 — 4,194: 65.
Ostersund 34. 82,000 — 63,900: — Hernösand 56.
' 133,000 — 78,247: 60.
Umeå 24. 66,000 — 39.416: 95.
Upsala 71. 147,000 — 30,102: 75.
Gemensamma kostnader ■ — — 54,447: 98.
S:gr 3,136,947: 25.
Transport: 3.136,947: 25. 19 — 146 — Transport: 3,136,947: 25.
Häradshäkten: i Carlshamn, Eskilstuna, Kongsbacka, Norrtelje, Norrköping och vid Södra Möre tingställe Stadsliäkten: i Carlshamn, Eskilstuna, Kongsbacka, Norrtelje, Norrköping, Sköfde och Arboga 90,473: 88. 73,534: 15.
Summa 3,300,955: 28.
Bland de under byggnad varande nya länsfängelser har icke något under loppet af år 1860 blifvit fullbordadt, så att det kunnat för fångars emottagande upplåtas.
Oberäknadt kostnaderna för cellfangelsebyggnaderna, för hvilka extra anslag blifvit beviljade, har staten för fångars vård och underhåll under åren 1851 — 1860 fått vidkännas följande utgifter, nemligen: år 1851 1,043,681: 71. » 1852 1,139,413: 15 » 1853 1,213.231: 67 • » 1854 1,320,476: 55- » 1855 1,269.898: 90.
» 1860 1,236,543: 81. hvaraf medeltalet per år utgör 1,270,468 R:dr 46 öre.
Förplägningskostnaden för hvarje fånge uppgår för 1860 till 22 öre.
Fångvårdens skulder vid 1860 års slut uppgingo till 615,655 R:dr 12 öre, hvaraf till Kongl. Stats-kontorot 411,481 R:dr 30 öre.
Som Styrelsen egde att af statsmedel såsom förlagskapital innehafva ett belopp af 375,000 R:dr, hade Styrelsen ersatt Kongl. Stats-kontoret skillnaden emellan denna summa och ofvannämnde 411,481 R:dr 30 öre med 36,481 R:dr 30 öre.
Kammar-rätten granskats utan anmärkning och vid hvilken från Revisorernes sida icke heller varit något att anmärka, lemnar följande redogörelse för inkomster och utgifter: — 147 — Debet.
För försålda hingstar.
Donationsmedel
Skulder Or edit.
Aflöning och expenser Rese- och traktamentspenningar Inköp af hingstar Räntemedel Diverse utgifter Leverering till Ottenby stuteri ....
Dito till Flyinge dito ....
Dito till Strömsholms dito Balans till år 1861:
Kontant behållning .
Utlånta medel Fordringar 47,895 1,820 3,702. 66 Summa 1,150 2,098 48.
5,000 113 83. 33 61. 11,388 — 10,340 — 28,566 — 2,062 57. 45,500 — 10,587: 17. Summa 59,056: 83. 53,483: — 12,113: 83. 124,653: 66. 7.814: 58,689: 92. 58,149: 74. 124,653: 66. § 1.
Af Stuteri-öfverstyrelsens den 20 Mars 1861 afgifna underdåniga berättelse om tillståndet och förvaltningen vid rikets stuterier under revisionsåret inhemtas, bland annat, att vid anställda mönstringar med de till sqvadrons- och kompani-hingsthållningen hörande hingstar fem blifvit kasserade, en ställd på förbättring och 6 nya antagits, och att samtlige dessa hingstar vid revisionsårets slut utgjort 66 stycken; — 148 — att premiehingstarne inom Malmöhus och Christianstads län, till antalet 14, på vanligt sätt blifvit inmönstrade af t. f.
Chefen för Flyinge stuteri, samt att, enligt bemälde tjenstemans uppgift, utaf dessa hingstar sedermera 523 ston blifvit betäckta; att, utom det gagn omförmälde beskällare, hvilka antingen omedelbarligen af staten underhållas eller genom dess försorg äro tillgängliga för allmänheten, tillskyndat hästafvel, densammas befordrande i väsendtlig mån underlättats genom de afvelsdjur, som tillhandahållits åtskilliga hingstföreningar; att genom
Stuteri-öfverstyrelsens försorg dessa föreningar under sednaste åren från rikets stuterier erhållit ej mindre än 46 fullgoda beskällare, utom de hingstar, som på annat sätt blifvit för föreningarnes räkning anskaffade; och har Styrelsen för sin del ansett det kunna med säkerhet^ antagas, att tillfällen till bedrifvande af hästkultur ökats i mån af ett tilltagande åkerbruk och dermed följande anspråk på dragare, likasom Styrelsen yttrat den åsigt, att om dessa föreningar lyckas att, medest tillhandahållande af dugliga hingstar, väcka allmogens uppmärksamhet på vigten af att rätt välja och väl vårda de ston, som till afvel begagnas, dessa föreningar böra blifva af stor nytta för Sveriges hästkultur.
För öfrigt omförmäler
Styrelsen, att sedan Rikets Ständer beviljat 50,000
R:dr till inköp af utländska racehingstar, hvarigenom ett länge insedt och ofta framhållet behof blifvit afhulpet, Styrelsen sökt genom skriftvexling förskaffa sig erforderliga upplysningar för det tillämnade inköpet af verkligt goda och för landet passande hästar, så vida dessa kunde till antagliga priser erhållas.
Revisorerne, som granskat säkerhetshandlingarne, hafva funnit dessa i behörig
Af årets räkenskap, som hos Kongl.
Kammar-rätten granskats med anmärkningar, inhemtas följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: § 2. ordning.
Balans från år 1859 Tillgångar Uppbörd: 25,743: 93.
Försäljningsmedel för kreatur, spanmål m. m.
Arrendemedel Betäckningsmedel..,, 23,872: 41. 1,191: 15. 681: — Transport: 25,744: 56. 25,743: 93. — 149 Transport: 25,744: 56. 25,743: 93.
Furage- och betespenningar •
Brandskade-ersättning
Leverering från Stuteri-öfverstyrelsen lil: — 2,258: 33. 11,186: — 39,299: 89.
Skulder 11,248: 16.
Summa 76,291: 98.
Skulder 17,620: 48.
Aflöning och arfvoden Rese- och traktaments-penningar Transport och underhållskostnad för landtbeskällare....
Inköp af spanmål och proviant m. m
Dito af inventarier och förbrukningspersedlar Medikamenter Kronoutskylder m, m
Diverse utgifter 18,155: 60. 53: 25. 616: 17. 13,983: 58. 2,310: 87. 133: 25. 457: 55. 5,105: 19. 40,815: 46.
Kontant behållning Förskott Fordringar 553: 36. 564: 9. 16,738: 59. 17,856: 4.
Summa 76,291: 98. § 1.
Den utaf Styrelsen afgifua berättelse rörande detta stuteri innehåller, bland annat, att denna anstalt under revisionsåret erhållit en mer än vanligt rik skörd, haft god fölafkomst samt att helsotillståndet bland der befintliga hästkreatur i allmänhet varit tillfredsställande; att stuteriets hästar, som vid 1859 års ingång bestodo af 187 stycken, under revisionsåret ökats med 30 föl, hvaremot 25 blifvit försålda, 2 dödade samt 6 äldre och yngre störtat, hvadan hästantalet vid berörde års utgång uppgick till 184, deraf 9 beskällare, 51 moderston, 7 arbetshästar samt 117 uppvexande föl af olika åldrar; att af de försålda kreaturen 5 hingstar blifvit inköpte i ändamål att afiemnas till hingstföreningar för hästafvelns förbättrande i provinserna Wermland, Halland och Nerike, samt en försåld hingst varit ämnad att användas som beskällare i Norge; och hade hela försäljningssumman uppgått till 19,597 R:dr, eller i medeltal för hvarje hästkreatur till 783 R:dr 88 öre.
Utom vid stuteriet skedda betäckningar, hade 226 ston, icke tillhörande stuteriet, blifvit af Ottenby hingstar betäckta. — 150 — § 2.
Enligt berättelsen utgjorde boskapskreaturens antal vid revisionsårets början 158, men enär fodertillgången från nästförutgångna året varit så knapp, att samtliga dessa djur icke bort underhållas, hafva 12 stycken blifvit försålda för en summa af 1,476 R:dr 59 öre.
Deremot hade, i stället för de sålunda afyttrade, bestående af äldre oxar och kor, ladugården ökats med 5 nyfödda halfvar, hvarigenom antalet nötkreatur derstädes vid årets slut utgjort 151 stycken. § 3.
Under revisionsåret hade, på sätt af berättelsen vidare inhemtas, spanmålsskörden vid Ottenby egendom utgjort 1,700 tunnor, deraf 140 tunnor hvete och 200 tunnor råg kunnat afyttras.
Deremot uppgifver Styrelsen, att vanligen endast en mindre qvantitet korn kan umbäras samt att, hvad beträffar hafren, denna under alla förhållanden är behöflig för stuteriets furagering, sorn derutöfver årligen måste uppköpa 800 å 1,000 tunnor af sistnämnde sädesslag.
Arets spanmålsskörd har öfverstigit 1859 års med omkring 810 tunnor och den för 1858 med mera än 1,000 tunnor.
Höfångsten har under år 1860 varit särdeles ymnig och uppgick till 2,169 lass, under det att nästförutgångna 2:ne åren skördades endast tillsammans 1,854 lass hö.
Af rotfrukter i allmänhet erhöllos 1,790 tunnor.
Potatesskörden har under revisionsåret varit särdeles ringa, knappt 4:de kornet, ett förhållande, som, efter hvad^Styrelseu upplyser, under sednare åren fortfarit, oaktadt ombyte af utsäde flere gånger egt rum. § 4.
Vid räkenskapen hafva Revisorerne velat erinra, att till Handlanden C. A. "Widerström utbetalts 22
R:dr 78 öre såsom ränta på återstående belopp för varor, enligt räkning. § 5.