Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt nådigt bref af den 17 April 1860, stäldt till Förvaltningen af Sjöärendena, har Kongl. Maj:t ansett följande anslag å riksstatfos femte hufvudtitel vara af beskaffenhet att böra såsom reservationsanslag behandlas, nemligen : — 12 — till Flottans underhåll, » ^ » nybyggnad, » båtsmännens förseende med kojer och täcken, » beklädnad åt mariner, kanonierer m. fl., » excercis af Flottans bemanning, » spanmålsupphandling och bagerikostnader.
Då likväl dessa anslag i riksstaten icke äro upptagne såsom reservationsanslag, ingå besparingarne derå uti rikshufvudboken till hufvudtitelns allmänna besparingsfond, hvilken derigenom betydligt förstoras; och som uti denna fond, enligt Revisorernes tanke, ej böra ingå andra medel, än sådana som äro disponibla för tillfälliga utgifter af oundgänglig beskaffenhet, hemställa Revisorerne, huruvida icke, till vinnande deraf, nämnda anslag å femte hufvudtiteln jemväl kunde i riks-staten såsom reservationsanslag uppföras.
Ett olika förhållande eger rum i afseende å åtskilliga andra allmänna anslag, hvilka, ehuru de å riksstaten icke eller äro upptagne såsom reservationsanslag, likväl uti rikshufvudboken, i enlighet med derför i nåder faststäldt formulär, blifvit såsom sådana anslag behandlade, i följd hvaraf besparingarne eller behållningarne å dessa anslag icke tillgodoförts hufvudtitelns allmänna besparingsfond, utan för hvarje anslag särskildt reserverats.
Sådana anslag äro: å fjerde hufvudtiteln till militieboställs-kassan, trossens underhåll och salpeteruppköp; å sjunde för Myntets drift och underhåll samt till Postverket och skogsplanterings-kassan samt å nionde till Wadstena krigsmanshus-kassa och Invalidhus-fonden.
Beträffande anslagen till Myntets drift och underhåll samt till Kongl. Post-verket, så äro dessa till följd af särskilda bestämmelser i sjelfva verket reservationsanslag, ehuru de icke finnas såsom sådana upptagne i riksstaten.
Hvad angår de öfriga af ifrågavarande anslag, så äro dessa lemnade såsom bidrag till åtskilliga för vissa ändamål bildade kassor och fonder, hvilkas betydliga tillgångar skola för de, afsedda syftemålen oförryckt användas.
Vid sådant förhållande ligger det i sakens natur att dessa medel icke böra i allmänna besparingarne ingå, hvilket icke eller skett, fastän anslagen äro såsom allmänna å riksstat uppförda; men dessa fonders tillgångar ingå likväl uti de å hufvudtitlarne reserverade behållningar, för hvilka i en föregående § af denna berättelse redogöres, och ingå äfvenledes uti statsregleringsfonden, ehuru de för statens allmänna utgifter ej äro disponibla; och då flere andra, af allmänna medel bildade kassors tillgångar icke behandlas på samma sätt uti rikshufvudboken, utan der särskildt upptagas, oaktadt äfven de njuta statsbidrag, hemställa Revisorerne, om icke, till vinnande af likformighet i bokföringen och undvikande af möjliga misstag i afseende å beloppet af de model, hvilka för allmänna utgifter äro att disponera, samtliga fondernas tillgångar kunde från hufvudtitlarnes reserverade behållningar uteslutas, så att dessa endast innefattade besparingarne, dels å reservationsanslagen, dels ock å allmänna anslagen under riksstatens särskilda hufvudtitlar; hvarjemte, enär hvarje hufvudtitels allmänna besparingsfond bör upptaga samtliga de besparingar, som å hufvudtitelns allmänna anslag uppkommit, det synes vara nödigt att alla de anslag, som äro af beskaffenhet att derå uppkommande besparingar böra särskildt reserveras, i riksstaten uppföras såsom reservationsanslag, hvartill anslagen till Post-verket samt Myntets drift och underhåll alltså torde böra förändras.
Enligt nådigt bref den 14 April 1863, har Kongl. Maj:t tillagt tjenstemän och vaktbetjening i Kansli-rätten arvode tor år 1862 med 225 R:dr till Sekreteraren, 150
R;dr till Aktor och 25 R:dr till vaktbetjeningen, att utgå af besparingarne å riksstatens i — 13 — andra hufvudtitel.
Dylika arvoden hafva ock, på sätt räkenskaperna utvisa, för flera föregående år utgått, ehuru, enligt inhemtad upplysning, Kansli-rätten under en längre följd af år ej haft något sammanträde.
Jemlikt Kongl, instruktionen för Justitie-stats-departementet af den 3 Juli 1840, bör embets- och tjensteman inom nämnde Departement, som beträdes med fel eller försummelse i tjensten, för sådan förseelse, då dea är af mindre svår beskaffenhet, af Justitie-statsministern erhålla tjenlig föreställning, men om den felande sig deraf ej rättar eller han begår fel eller försummelse af svårare beskaffenhet, eger Justitie-statsministern öfverlemna till Aktor att den felaktige vid Kansli-rätten i laglig ordning tilltala.
En sådan rättighet lärer äfven, på grund af särskilda stadganden, tillkomma öfriga Departements-chefer inom Kongl. Maj:ts kansli i afseende å derstädes anställde embets- och tjenstemän, och utgöres Kansli-rätten af Justitie-kanslern, såsom ordförande, samt Expeditions-cheferne, Revisions-sekreterarne och Kabinetts-sekreteraren, såsom ledamöter.
Denna domstol har, sedan dess domsrätt i afseende å vissa delar af postväsendet till följd af föreskriften i Kongl, kungörelsen den 9 November 1836 upphört, numera, så vidt Revisorerne känna, endast att handlägga ofvan omförmälda mål jemte frågor om ansvar för Guvernören å S:t Barthelemy i det som angår hans ministeriella göromål, hvarom finnes ett äldre stadgande af den 6 September 1797.
Då det lyckliga förhållande att Kansli-rätten på flera år ej behöft sammanträda utvisar, att sådana ärenden, som kunna blifva föremål för dess handläggning, ytterst sällan förekomma, vid hvilket förhållande behofvet att fortfarande bibehålla nämnda inrättning med så mycket mera skäl kan ifrågasättas, sorn behandlingen af dylika ärenden ej synes kräfva andra insigter, än dem ledamöterna i Ofver-rätterna, hvilka i allmänhet handlägga likartade mål rörande andra embets- och tjenstemän, böra besitta, få Revisorerne till Rikets Ständers bepröfvande hemställa, huruvida icke giltig anledning förefinnes att, till besparing för framtiden af förenämnde årligen återkommande utgift, ifrågavarande domstolsinrättning helt och hållet indrages, ett steg, hvarigenom äfven skulle befrämjas den af Rikets Ständer vid flera föregående tillfällen uttalade grundsats att fora privilegiata icke annat än i yttersta nödfall — hvilket här väl icke är förhanden — böra bibehållas; kunnande Revisorerne slutligen, i afseende å åtgärden att anvisa förenämnde utgift å besparingarne, icke undertrycka den anmärkning, att denna åtgärd icke öfverensstämmer med det af Rikets Ständer vid 1840—1841 årens riksdag fattade och sedermera förnyade beslut i fråga om användande af besparingarne, hvilka ej äro afsedda för permanenta eller årligen återkommande utgifter. § 6.
Till aflöning åt justitie-staten i Waxholm äro, jemlikt Kongl, brefven den 22 Augusti 1684 och den 4 Maj 1721, mantalspenningarne, som utgöras af befolkningen inom denna stad, anslagne.
Denna inkomst, som af de skattskyldige till berörde ändamål direkte utgår, är förslagsvis beräknad till 180 R:dr.
Ett dylikt undantagsförhållande har, enligt hvad Revisorerne inhemtat, tillförene äfven egt rum, i det mantalspenningarne af de å Upsala Akademis hemman skattskrifne personer voro Akademien anslagne, men detta förhållande blef vid 1850— 1851 årens riksdag regleradt så, att Akademien såsom ersättning för berörde mantalspenningar, hvilka derefter ingått till statsverket, erhöll ett visst årsanslag, motsvarande det belopp, hvartill inkomsten under de 10 nästförutgångna åren i medeltal uppgått; och då lämpligast synes vara att mantals - - 14 — penningarne för "Waxholm, likasom för öfriga delar af riket, till statsverket ingå, hemställa' Revisorerne, om icke åtgärd i sådant syftemål kunde af Rikets Ständer vidtagas. § 7. På grund af Kongl, brefven den 20 Mars, den 3 Juli och den 14 Augusti 1863 har, utaf det till rese- och traktamentspenningar å riksstatens sjette hufvudtitel uppförda anslag, under revisionsåret utanordnats ett sammanlagdt belopp af 4,130 R:dr 10 öre, utgörande skjuts- och traktamentsersättning till Kabinetts-sekreteraren, en inom Kongl.
Utrikes-departementets
Expedition anställd andre sekreterare samt en kabinettsvaktmästare, hvilka, uppå nådig befallning, infunnit sig dels i Kristiania, dels vid Beckaskog under Kongl. Maj:ts vistande derstädes; och som Revisorerne ansett anmärkningsvärdt att utgifter af ifrågavarande beskaffenhet blifvit bestridde utaf anslag å nämnde hufvudtitel, för hvilken de synas vara främmande, hafva Revisorerne af sådan anledning velat förhållandet hos Rikets Ständer anmäla. § 8.
Jemte det Kongl. Maj:t under den 31 Juli 1863 i nåder uppdragit åt Chefen för Statistiska centralbyrån att, såsom svensk Fullmäktig, deltaga i den allmänna statistiska kongress, som den 6 September samma år öppnades i Berlin, har, enligt nådigt bref af förstnämnde dag, bemälte
Chef i och för detta uppdrag fått sig tillagd en resekostnadsersättning af 1,000
R:dr, att utgå af sjette hufvudtitelns extra utgiftsmedel.
Vid jemförelse af ofvannänmde resekostnadsersättning med åtskilliga andra summor, som för resor, äfven till vida aflägsnare orter, under revisionsåret utgått, har det förefallit Revisorerne som skulle, vid bestämmande af beloppet utaf ifrågavarande resekostnadsersättning, hvaruti ingå kostnaderna för blott några få dagars uppehåll vid kongressen, nödig sparsamhet med allmänna medel ej blifvit iakttagen, hvilket dock varit så mycket mera önskvärdt, som utgifter för dylika uppdrag synas ofta återkomma. § 9.
Jemte det Revisorerne hänvisa till den redogörelse, som uti förlidet års revisionsberättelse finnes intagen, angående inlösen och försäljning af enkel bränvinsbränningsredskap, få Revisorerne meddela, att vid slutredogörelse en brist af 104,757
R:dr 95 öre uppstått, utgörande skillnaden emellan inlösningskostnaderna och försäljningspriset för berörde redskap, samt att detta belopp, jemlikt Kongl, brefvet den 16 Oktober 1863, blifvit af bränvinsbränningsmedlen för samma år godtgjordt. § 10.
Förlidet års
Revisorer anmärkte, hurusom kostnaden för kontrollen å bränvinstillverkningen uti riket i förhållande till beloppet af tillverkningsafgifterna för denna handtering syntes dem nog dryg; och då denna kostnad hufvudsakligen utgjordes af Ofverkontrollörers och Kontrollörers arvoden, hemställde Revisorerne, om icke dessa arvoden, fastän vid ett föregående riksmöte nedsatte, kunde, utan fara för kontrollens behöriga handhafvande, ytterligare nedsättas.
Nu församlade Revisorer, som tagit kännedom om den i anledning häraf afgifna underdåniga förklaring, men funnit densamma icke fullt tillfredsställande, hafva, enär Bilagan Litt.
I. till 1865 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 15.
Uppgift å under år 1863 Enligt Kongl.
Fångvårds-styrelsens räkenskaper:
General-direktören W. Stråle 2,477: 68. E. o. Kanslisten Th.
Lundberg och Direktören C. J. Wiberg ,.. 1,162: 49. 3 640- 17.
Departements-chefen R.
Cederschiöld 766: 14. och Bokhållaren D. Kiellander 483. 26. \ 24g- 40 Intendenten Th. Anckarsvärd 1,193: 50.
Enligt Stuteri-öfverstyrelsens räkenskap: Chefen D. Silfverstolpe, för resa till:
Flyinge stuteri 484; 64.
Ottenby dito 422- 14.
Strömsholms dito 277: 42. 1,184: 20.
Sekreteraren J. A. Lundström, för resa till Flyinge stuteri 298: 46.
Hofstallmästaren C. G. von Bahr, för mönstringsresa .• 220: 86.
Dito J. W. Beyer » dito r, 325: 66.
Dito C. A. von Platen » dito 507: 71. 1,054: 23.
General-tullstyrelsens räkenskap:
General-tulldirektören J. F. Fåhraeus 3,435: 78. samt t. t. Kanslisten C. Arfwidsson, e. o. dito P. Strandberg, t. f.
Tullförvaltaren J.
Bjorklund och Notarien N. Arfwidsson, tillsammans 1,228: 46.
Enligt Kongl. General-poststyrelsens räkenskap:
General-postdirektören O. W.
Stael von Holstein 1,472- 71.
Post-kamereraren P. F. F. Winroth 409; — Post-inspektoren B. G. Printz - 133; 45, Enligt Kongl. Telegraf-styrelsens räkenskap: Majoren L.
Fahnehjelm:
Af anläggningsmedlen 795: 47. » underhållsmedlen 1,312: 61. 2108- 8 Transport: 2.108: 8. anordnade medel för verkställda inspektionsresor. 6,082 7 2,536 891 4,664 j 24 2,015 i 16 Transport: 2,108: 8.
Majoren A.
Akrell:
Af anlägguingsmedlen 1,907: 88. » underhållsmedlen 1,017: 24.
General-direktören P. Brändström - 2,925: 12. 1,567: 70.
Stats-kontorets räkenskaper:
Justitie-kansleren von Koch 1,790: 98. och Expeditions-sekreteraren F. Ramström 450: 15.
Agronomen L.
Hofman Bang, för inspektion af schäferier (at anslagen till jordbruket)
(Dessutom för undervisning under år 1862, å 1,500 R:dr för år.) Stamholländeri-styrelsens resekostnader år 1862 524: 21. 853: 19. 359: 91.
För inspektionsresor till landtbruksskolor:
Ledamoten i Landtbruks-akademien A.
Odelberg Intendenten vid dito C J.
Dannfelt Sekreteraren vid dito J.
Arrhenius l.-ste Landtmätaren i Gottlands län A. Asplund, för inspekterande af de skifteslag i länet, hvarest skiften varit under handläggning, -.
General-direktören i Skogs-styrelsen A. E.
Ros 1,410: 23. och Öfverjägare!) Sjögren 272: 22.
General-direktören M. Huss, |:delar af honom tillkommande resekostuadsersättning för embets - resor.
Expeditions-sekreteraren Nordvall, för af honom verkställda resor för inhemtande af kännedom om undervisningen i riket 15,298 36 -6,600 90 2,241 1,109 1,354 13 43 52 1,737 59 1,684 575 849 31 84 45 52 25 15,298 36 Summa 31,510 71 i ■ i. t ✓ t . .
' . ~ kostnaderna för berörda kontroll, inberäknadt remisslage och provision, under revisionsåret uppgått till 489,518 R:dr, som synas höga i förhållande till tillverkningsafgiften för samma år, utgörande 9,740,762 R:dr, ansett sig icke sakna anledning förnya den af förlidet års Revisorer gjorda hemställan, på det kontrollkostnaden i ett eller annat afseende måtte nedbringas. § Il Genom nådigt bref den 10 April 1863 har Kongl.
Maj:t anbefallt Stats-kontoret, att af sjunde hufvudtitelns anslag till extra utgifter, till Chefens för Kongl.
Finans-departementet disposition, utbetala en summa af 4,000 riksdaler för att, emot redovisning inför Kongl. Maj:t, användas till ett af Kongl. Majit kändt behof; och sedan detta belopp under den 22 i samma månad blifvit till bemälte embetsman utanordnadt, har Kongl. Majit, enligt nådig skrifvelse deri 8 derpå följande
Maj, funnit godt meddela honom decharge eller ansvarsfrihet för användandet af nämnde medel.
Då, enligt gällande instruktion, Revisorerne lika litet ega undandraga sig sin granskningsskyldighet i afseende å förenämnde som andra af statsmedel bestridda utgifter, men, genom det förfarande som här egt rum, Revisorerne blifvit urståndsatte att denna skyldighet i afseende å ifrågavarande medel behörigen fullgöra, hafva Revisorerne ansett sig icke kunna undgå att, för den åtgärd, som i anledning deraf kan påkallas, å förhållandet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 12- Enligt kontrakt, som. med nuvarande utgifvaren af Post- och Inrikes-tidningar blifvit afslutadt, skall till honom, jemlikt Kongl, brefvet den 16
December 1859, årligen utbetalas 10,000
R:dr, hvilka, enligt fastställd fördelning, af de olika hufvudtitlarnes extra utgiftsmedel utgå.
Då så betydligt bidrag till utgifvande af förenämnde tidning från statsverket utgår, hafva Revisorerne, utan att känna de vidare bestämmelserna i berörde kontrakt och de förbindelser, utgifvaren af samma tidning sig derutinnan må hafva iklädt, likväl ansett det vara anmärkningsvärdt, att för införande i tidningen af s. k. inserater samt uppsatser och meddelanden, angående de af Kongl.
Maj:t i nåder fattade beslut i åtskilliga regerings-ärenden, hvilka meddelanden af andra tidningar, om de i första hand dit öfverlemnades, otvifvelaktigt skulle utan kostnad med begärlighet intagas, blifvit af expensmedlen från de olika statsdepartementen under revisionsåret utbetaldt ett sammanräknadt belopp af 3,560 R:dr. § 13.
Hänvisande till hvad nästlidet års
Revisorer anfört rörande kostnaden för verkställda inspektionsresor, få nu församlade Revisorer, för jemförelse skull, här nedan meddela uppgift om beloppet, hvartill kostnaden för dylika resor under revisionsåret uppgått.
Litt. I).
Då kostnaden för ifrågavarande resor lärer i någon mån komma att nedgå, derest det förslag till nytt resereglemente, som nu är på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende, — 16 ~ varder antaget, vore, enligt Revisorernes tanke, särdeles önskvärdt att frågan om antagande af berörde förslag, om hvars utarbetande Rikets Ständers år 1860 församlade Revisorer gjorde hemställan, kunde så skyndsamt som möjligt afgöras. § 14.
Revisorerne, som funnit att under revisionsåret, likasom under föregående år, medel blifvit af reservationerna å anslaget till elementarläroverken anordnade till ersättning åt åtskilliga läroverks kassor för trycknings- och häftningskostnaderna för berättelser, angående på allmän bekostnad verkställda utländska resor, hvilka arbeten blifvit införda uti rektorsprogrammen för berörde läroverk, äro af den åsigt, att, om dylika utgifter fortfarande anses böra från statsverket utgå, då berättelserna äro af det värde, att deras innehåll förtjenar komma till allmänhetens kännedom, medlen må anvisas af det å 8:de hufvudtiteln uppförda anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, men ej af anslaget till elementarläroverken, som för bestridande af sådana utgifter icke torde vara afsedt; hvarjemte Revisorerne anse det vara önskvärdt, att åtgärder måtte vidtagas för åstadkommande af en större och mera ändamålsenlig spridning af så väl dessa som andra dylika reseberättelser, än som hittills egt rum. § 15.
Uppå gjord underdånig hemställan har Kongl. Majit, enligt nådigt bref den 30 December 1862, funnit godt tilldela en af Protokolls-sekreterarne i Kongl.
Ecklesiastikdepartementets Expedition, hvilken under nämnde år, liksom under flera föregående, haft sig uppdraget att vårda Expeditionens boksamling och äfven lemna biträde med flera till hans tjenst egentligen icke hörande göromål, en gratifikation af 500 R:dr, att utgå af åttonde hufvudtitelns extra utgiftsmedel, hvilket belopp blifvit under den 27 Januari 1863 utanordnadt.
Da vården af berörde boksamling, fastän, enligt Revisorerne meddelad upplysning, icke innefattande Expeditionens eget bokförråd, utan sådana arbeten, som genom beviljadt understöd för deras utgifvande blifvit till staten inlöste, likväl synes hafva ålegat annan tjensteman inom nämnde Expedition, och ersättning för öfvertagaude utaf en del af hans göromål, enligt Revisorernes tanke, icke bordt af statens medel utgå, hafva Revisorerne ansett sig icke böra lemna förhållandet oanmärkt. § 16- Sedan Ryska handelsbriggen Fanny, förd af skepparen F. R.
Kurtze och stadd på färd från hemorten Libau till England, blifvit natten emellan den 16 och 17 Maj 1863 utanför Sandhammarens fyrar å skånska kusten påseglad af ångkorvetten Orädd, tillhörande Kongl. Flottan, samt briggen sedermera undergått en af den genom sammanstötningen lidna skadan påkallad svår reparation, hvilken medfört en kostnad af 29,201 R:dr 13 öre, till hvars betäckande bodmerilån måst upptagas, hade befälhafvaren å förstnämnde fartyg hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att då, till förekommande af briggens exekutiva försäljning, berörde lån mäst återgäldas, men det vid krigsrätt emot Kronan framställda påstående om skadestånd för päseglingen vore på Kongl. Krigs-hofrättens pröfning beroende, om utbetalningen af berörde fordran, åtminstone till någon hufvudsaklig del deraf, måtte, utan afvaktan på Krigs-hofrättens utslag i målet, i nåder förordnas; och har, enligt nådig skrifvelse den 30 December 1863, Kongl.
Majit, då vid undersökning ådagalagdt blifvit, att ingen felaktighet i briggen Fannys manövrering vid tillfället kommit dennas befäl eller manskap till last, utan sammanstötningen och deraf - 17 — härflytande följder varit att ensamt tillskrifva bristande uppmärksamhet i ångkorvetten Orädds styrning, vid hvilket förhållande Kronan, såsom ägare af detta fartyg, icke skäligen borde undandraga sig att i första hand och intilldess den till skadan vållande kunde genom då pågående domstolsförhandlingar till ersättnings gäldande förbindas, godtgöra kostpaden för det främmande fartygets iståndsättande m. m., förordnat att, under förbehåll' af Kronans rätt ’till godtgörelse af den som vederborde, en summa af 20,000 R:dr skulle såsom förskott till Kurtze af statsverkets medel utgå, Genom utslag den 26 Augusti 1864 har Kongl. Krigs-hofrätten, enligt hvad Revisorerne inhemtat, dömt Sekund-löjtnanten Lars Mauritz Törngren att, jemte undergående af extra judiciel bestraffning, ersätta all den genom ombordläggningen förorsakade skada och förlust, hvilket utslag Kongl. Maj;t under den 8 Mars innevarande år gillat, dock under förklarande, det Kongl. Majit, i afseende å Törngrens anhållan att njuta eftergift af den honom ålagda ersättningsskyldighet, ville framdeles meddela särskildt yttrande.
I detta hänseende har likväl, så vidt till Revisorernes kännedom kommit, Kongl. Majit ej ännu meddelat nådigt beslut.
Emedlertid vilja Revisorerne, på det Rikets Ständer och kommande Revisorer må egna denna fråga den uppmärksamhet den kan förtjena, anmäla hvad derutinnan hittills förekommit. § 17.
Såsom hyra för embetslokaler i hufvudstaden hafva, enligt räkenskaperna, för revisionsåret följande belopp blifvit anordnade: (Bil.
Litt. K.) För Kongl.
Skogs-styrelsen 400; — » » Kovoy-kommissariatet: 1 års hyra för embetslokalen och vaktmästarens boställsrum 750: — 1 års dito för den våning, Sekreteraren såsom boställsrum innehaft, 1,200: — Hyresersättning till Sekreteraren för årets 4:de qvartal .... 500:
— Dito till Kamereraren för hela året 600: — 2,850: — » Kongl. Elektriska telegrafverket tillsammans 4,237: 50. hvaraf för lokalen i Bergstralska huset 3,450 R:dr. » Kongl.
Styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader 3,700: — » Styrelsen för ekonomiska karteverket 1,400: — » Kongl.
Krigs-hofrätten 1,200: — » Styrelsen för Sveriges geologiska undersökningar 1,800: — » Ofverståthållare-embetets kansli. 1,500: — Summa 17,08^ 50.
På grund af Kongl, brefven den 15 April samt 3 och 18 Juni 1864, utgå dessutom följande hyresbelopp: för Kongl Kommerse-kollegii embetslokal 6,800: — » Kongl. Öfverintendents-einbetets dito 1,500: — » Seraflmerordens-gillets dito 1,400: — Summa 9,700; För att komma i tillfälle att bilda sig ett tillförlitligt omdöme om behöfligheten af ifrågavarande utgifter, hafva Revisorerne, uti skrifvelse till Herr Justitie-statsministern af 3 18 den 29 nästlidne Augusti, anhållit om utverkande af Kongl. Maj:ts nådiga befallning till vederbörande att meddela Revisorerne fullständiga och detaljerade uppgifter angående dels antal, belägenhet och omfång af Kronans hus och egendomar i hufvudstaden, dels antalet af de rum och lägenheter uti ifrågavarande byggnader, som för myndigheters och embetsmäns inrymmande användas eller dertill äro användbara, dels ock på hvad sätt, dessa lägenheter i öfrigt för närvarande disponeras.
Sedan Revisorerne i anledning häraf erhållit dylika uppgifter endast angående de egendomar, hvilka äro ställda under Ofverintendents-embetets inseende och förvaltning, hafva Revisorerne, vid granskning häraf och med ledning af hvad Revisorerne för öfrigt hafva sig bekant, trott sig finna anledning till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemna, huruvida icke, till förekommande eller minskning af ifrågavarande hyresersättningar, Riksarkivets förra hus vid Skeppsbron samt det af staten nyligen förvärfvade s. k.
Hebbeska huset å Riddarholmen kunde bringas i det skick, att vissa embetsverk och myndigheter der finge inrymmas, äfvensom om ej åtskilliga boställslägenheter, hvaraf några synas vara större än som erfordras, andra åter vara så belägna, att -de ej kunna af boställshafvaren begagnas, kunde delvis eller helt och hållet till embetslokaler upplåtas.
Sådana boställslägenheter äro exempelvis Justitiestatsministerns, innehållande 30 rum, samt Kongl. Hof-statybildhuggarens med 19 rum förutom kök och atelier, belägna vid Beridarebanan; Statsrådet och Chefens för Landtförsvars-departementet boställe, 25 rum jemte 2:ne kök, uti f. d. Preisiska huset vid Drottninggatan, samt, vid Kongl.
Myntet, Ofver-direktörens boställe med 15 och Myntmästarens med 13 rum, utom kök.
Såsom i föregående revisionsberättelser omförmäles, äro åtskillige dels genom enskilda donationer bildade, dels af statsmedel bestående kassor och fonder ställda under Kongl. Stats-kontorets förvaltning för att, enligt särskilda derom meddelade föreskrifter, göras fruktbärande.