Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland dessa åtgärder måste otvifvelaktig! anställandet af en sakkunnig person, som, till följe af sin embetspligt, med oaflåtlig omsorg vakar deröfver, att våra fornlemningar skyddas och bibehållas, och som tillika öfver deni upprättar förteckningar och beskrifningar, böra ställas i främsta rummet: och har Utskottet på dessa skäl ansett sig böra tillstyrka, a) att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t behagat föreslå, måtto dels med 450 R:dr eller till 1,300 Ridr förhöja det å akademiens stat uppförda anslag till resekostnader m. m.; dels ock bevilja årlig lön till belopp af 2,000 R:dr för en Antiqvitcts-intendent, äfvensom till resekostnader för denne samt bestridandet af andra extra utgifter anvisa en summa af 1,000 R:dr, att jemväl årligen utgå; börande denne tjensteman för hvarje år till Kongl. Majit afgifva underdånig berättelse angående de af honom verkställda resor och gjorda iakttagelser, hvilken berättelse torde, på det sått Kongl. Majit kan finna mest lämpligt, till allmänhetens kännedom meddelas.
I sammanhang härmed och då, efter hvad Utskottet erfarit, af en stor del utaf de antiqvariska föremål, som akademiens samlingar innehålla, finnas åtskilliga exemplar, samt Utskottet för sin del anser mindre lämpligt att dessa samlingar på detta sätt erhålla större omfång än som kan vara behöfligt, och äfven före - Stats- Utskottets Utlåtande N:o 123. 135 ställer sig, att duplett-exemplavén skulle komma till mera gagn om de fördelades på särskilda orter i riket, liar Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl.
Majit täcktes i nåder förordna, att de exemplar af antiqvariska föremål, som ej anses behöfliga för bemälda akademis samlingar, må utdelas till rikets universiteter, äfvensom, i mån af tillgång, till elementar-läroverken.
O cV Fattigvården i allmänhet. 82:o.
Uti en bos Preste-Ståndct väckt motion, som blifvit till Utskottet remitterad, har Biskop Bergman hufvudsakligen anfört, hurusom den nödställda belägenhet, hvari den lappska befolkningen i de Hesta trakter af Svenska lappmarken vore försatt, föranled t Rikets Ständer att i underdånig skrifvelse af den 26 Augusti 1851 hos Kongl. Majit anhålla, att af det för fattigvården i allmänhet å Riks-staten uppförda förslagsanslag något understöd måtte, efter Kongl.
Maj ts nådiga bepröfvande, varda till utfattige lappars försörjning ändamålsenligt an vändt.
Denna anhållan blef af Rikets Ständer vid de tvänue sistförflutna riksdagarne förnyad-; och hade det belopp, om hvars utbetalande för berörda ändamål Kongl. Majit i anledning häraf täckts förordna, utgjort 1,200 Ridr B:ko årligen; men som tiden lör dessa utbetalningar, i enlighet med Rikets Ständers sist atlåtna underdåniga skrifvelse, vorc_ bestämd till tre år eller den statsreglerings-period, som med innevarande år går tili ända, skulle således omförmälda understöd kunna komma att med samma år upphöra; — i anledning hvaraf och då lappallmogens behof af hjelp ingalunda vore minskadt, motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtto i underdånig skrifvelse anhålla, det enahanda belopp, som hitintills varit för fattiga lappars understöd anvisadt, måtte jemväl under instundande statsreglerings-period få oafkortadt utgå. l)å det icke torde kunna antagas, att den lappska befolkningen framdeles, mera än hitintills, kan blifva i tillfälle att utan bidrag från Statens sida underhålla sina fattiga samt behof vet af understöd således sannolikt kommer att under en längre tid fortfara, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t läcktes för nästinstundande statsreglerings-period och framgent-, så länge sådant kan vara behöfligt, till nödställda lappars försörjning, af det å Riks-staten uppförda förslagsanslaget för fattigvården i allmänhet anvisa medel till det belopp, som, efter nådigt pröfvande af sig dervid företeende omständigheter, Kongl. Maj:t kan finna skäligt bestämma. 83:o. 1 enlighet med den af Rikets Ständers Revisorer gjorda, uti 16:de punkten af detta Utlåtande närmare omförmälda framställning, angående uppförande i Riks-staten af vissa belopp kronotioude-spaumål, som utgå af Närtuna med flera socknar i Stockholms län, får Utskottet tillstyrka, att anslagen till stora Barnhuset i Stockholm och till kyrkors •underhåll måtte ökas, det förra med 79 kubikfot 7 kannor och det sednare med 311 kubikfot 8 kannor indelt kronotioudespaumål. 136 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. 84:o.
Uppå derom af
Qvarsebo församling framställd underdånig anhållan, har Kongl. Maj:t genom en särskildt afbiten och efter remiss till Utskottet ankommen nådig Proposition (N:o 56) föreslagit, att för berörda församling, som hitintills i så kallade vinpenningar åtnjutit allenast 2 R:dr Runt, måtte varda å anslaget till kyrkors underhåll uppförda 3 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att såsom vin- och byggnads-säd för församlingens kyrka i penningar efter länets mcdel-markegångspris årligen utgå, hvaremot ofvanberörde kontanta penningebelopp blefve Statsverket behållet.
Som, enligt hvad i den nådiga Propositionen närmare är omförmäldt, vederbörande embetsverk och myndigheter, i ämnet hörde, förordat beviljandet af det begärda anslaget, får Utskottet tillstyrka, att åt
Qvarsebo församling ett årligt belopp af 3 tunnor eller 18 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål må såsom vin- och byggnads-säd anvisas och uppföras å anslaget till kyrkors underhåll, hvaremot Qvarsebo kyrkas nuvarande indelta penningcränta af 2 R:dr bör till kronan indragas. 85:o.
I afseende å 8:de Hufvud-titelns öfriga här ofvan ej särskildt omförmälda anslag, liar fråga om förändring i nu anvisade belopp icke förekommit; hvadan Utskottet hemställer, att dessa anslag må bestämmas till enahanda belopp, som i nu gällande Riks-stat äro upptagna; — kommande, i följd af hvad Utskottet uti föregående punkter af detta Utlåtande tillstyrkt och föreslagit, Hufvud-titeln att ökas med 204,600 R:dr Runt och således dess slutsumma, sedan, för jemnande deraf, anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 40 öre, att uppgå till 3,259,600 R:dr, på sätt närlagde tabell litt.
E. närmare visar. 86:o.
Beträffande slutligen löneregleringen för de till 8:de Hufvud-titeln hörande embetsverk, korpser och stater, har Utskottet, då hvarken ifrågaställd reorganisation eller andra omständigheter, så vidt Utskottet kunnat inhemta, medföra hinder för dessa embetsverks och korpsers uppförande på ordinarie stat, funnit sig böra hemställa, att samtliga de aflönings-anslag, som blifva å 8:de Hufvudtiteln uppförda, måtte af Rikets Ständer definitivt fastställas; börande Utskottet härvid erinra, att samma vilkor för lönernas uppförande på ordinarie stat, som Rikets Ständer genom godkännande af 3:dje punkten uti Statsutskottets Utlåtande N:o 48, antagit och fastställt, blifva gällande för de civile embets- och tjenstemän, som lyda under Ecklesiastik-departementet.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Stats-Utskoltets Utlåtande JYs 123 (Fortsättning).
1 Ulom de anslag för tillfälliga behof, hvilkas beviljande
Utskottet i sammanhang med behandlingen af den ordinarie statsregleringen under förevarande Hufvud-titel redan tillstyrkt, nemligen: till hyresersättning åt Chefen för Eeklesiastik-departementet 2,000 R:dr årligen för nästa statsreglerings-period samt 3,500 R:dr för 1 £ år af innevarande statsreglerings-period (Usta punkten); för inköpande af boställe åt kapellpredikanten i'
Malå 2,000 R:dr (6:te punkten); för ett predikantsboställe vid Trehörningssjö kapell 4,500 R:dr (7:de punkten); till stipendier åt theologi® studiosi vid universiteten 5,000 R:dr (22:dra punkten); till ersättning åt Rektor Huss i Piteå för minskad inkomst under innevarande och halfva nästlidet år 750 R:dr (48:de punkten); samt lill ordnande af Seminariet för bildandet af lärarinnor 5,000 R:dr (GUsta punkten), — har Utskottet förehaft följande till den extra statsregleringen under denna Hufvud-titel hörande frågor och framställningar. 87:o.
Till fullständigande af de zoologiska samlingarne vid universitetet i Upsala, har Kongl. Maj:t, uti sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, begärt ett anslag för en gång till belopp af 2,000 R:dr.
Rörande detta anslagsbehof, hvarom Universitets-styrelsen hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning, hade Consistorium academicum majus i Upsala anfört, att som de zoologiska samlingarne derstädes ända intill sednaste tiden stått under vård af en Professor i medicinska fakulteten, hvars hufvudsakliga läroämne var botaniken, hade dessa samlingar icke blifvit så underhållna och tillökade, att icke brister förefunnes i ganska väsendtliga delar af den betydenhet, att de icke på lång tid kunde med museets årliga anslag undanrödjas; och vore det derföre särdeles önskligt, att muséets prefekt, genom ett anslag för en gång, sattes i tillfälle att afhjelpa de hufvudsakligaste bristerna, hvarefter det årliga anslaget kunde bättre förslå till samlingarnes underhåll och nödiga förökande.
Med afseende å hvad sålunda blifvit upplyst, och enär, på sätt Stats-Råds-protokollet (pag. 32) närmare utvisar, det belopp Kongl.
Maj:t härtill äskat, med i understiger den summa Konsistorium ansett vara för ändamålet erforderlig, vid hvilket förhållande någon ytterligare nedsättning i anslaget icke torde kunna ifrågaställas, får Utskottet tillstyrka, att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, ett belopp af 2,000 R.dr måtte af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisas, att för en gång till Upsala universitet utgå för fullständigande af de zoologiska samlingarne derstädes. 88:o. Hos Kongl. Maj:t hade Consistorium academicum i Upsala i underdånighet anmält, hurusom de tvänne inom nämnda stad befintliga sjukhus-byggnader, den ena afsedd för akademiens eget sjukhus på 4-5 sängar, den andra för länets lazarett och kurhus på tillsammans 52 sängar, båda vore såväl till läge och inredBih. till R.
Prat. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 16 Haft. 1 Stats-Ulskottets Utlåtande J»? 123 (Fortsättning). ning mindre lämpliga, som äfven till utrymmet alltför inskränkta för stadens och ortens behof, samt att underhållet af de befintliga sjuksängarne icke obetydligt fördyrades genom deras fördelning på två särskilda sjukhus med helt och hållet skiljd förvaltning och ekonomi.
För afhjelpande af dessa olägenheter hade plan blifvit uppgjord till en för båda sjukinrättningarne gemensam byggnad, beräknad för ett sängantal af omkring 150, samt utrymme för 300 sängar.
Denna plan vore så tillvida af länets
Deputerade gillad, att vid det sammanträde, då den nu gällande, endast sjelfva sjukvården afseende, förening mellan länets och universitetets sjukhus beslöts, uttrycktes den gemensamma önskan, att en förening till en samfäld inrättning under gemensam styrelse i framtiden skulle kunna åstakommas.
För uppförande och inrättande af den föreslagna nya sjukhusbyggnaden, för hvilken universitetet skulle upplåta den tomt, der dess exercitii-hus nu äro belägna, erfordrades en summa af 161,146
R:dr för nödiga nybyggnader och förändringar i husen på den universitetet tillhöriga, nu odisponerade gård, der kemiska institutionen förut varit belägen, och som, ifall den föreslagna nya sjukhus-inrättningen komme till stånd, är föreslagen att disponeras till lokal för exercitii-mästarne samt deras institutioner.
Enär det sålunda erforderliga kostnadsbelopp af tillsammans 193,161 R:dr icke kunde af sjukinrättningarnes eller universitetets tillgångar bestridas, då de fonder, som sjukinrättningarne redan ega jemte försäljningssumman af deras nuvarande lokaler helt och hållet skulle blifva tagne i anspråk för underhållet af det med omkring 50 procent ökade antalet sängar, hade Konsistorium, på grund af hvad ofvan blifvit anfördt, samt med hufvudsakligt afseende på den fördel, som genom denna förändring skulle tillskyndas den kliniska undervisningen, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit ville till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande af sistberörde belopp, att för ofvanomförmälda särskilda ändamål användas.
Vid underdånig föredragning inför Kongl. Majit af detta ärende, hade Departements-chefen förklarat sig finna ådagalagdt, att den ifrågasatta sjukhus-byggnaden vore såväl för sjukvården i orten, som ock för den kliniska undervisningen vid universitetet af behofvet högst påkallad.
Någon anmärkning mot den för detsamma föreslagna tomt eller de nuvarande exercitii-institutionernas flyttning hade icke heller förekommit.
Deremot syntes det Departements-chefen icke utredt, i hvad mån länets innevånare kunde vara pligtige eller villige att i den nya sjukhus-byggnadens bekostande deltaga, likasom ej heller, huruvida icke de fonder, sjukhus-inrättningarne redan egde, jemte försäljningssumman för deras nuvarande lokaler kunde lemna någon tillgång för samma byggnad, helst länet, som vid det nya sjukhuset skulle erhålla ett ökadt tillfälle till sjukvård och kunna betinga sig ett större antal sjuksängar, väl äfven borde bidraga till dess underhåll.
Dessa omständigheter hade Departements-chefen väl funnit innefatta ett hinder för bifall till den gjorda framställningen i sin helhet; men då det emellertid otvifvelaktig! skulle för den kliniska undervisningens fullkomnande vid universitetet vara en fördel, om frågan redan vid inne - Stats-Utskottets Utlåtande M 123 (Fortsättning). 3 varande riksdag sattes i det skick, att en öfverenskommelse emellan universitetets och länets innevånare derpå kunde grundas, hvilket ändamål kunde vinnas, om Kongl. Majit läcktes bifalla Consistorii framställning, att det nuvarande exercitii-huset måtte få användas till ett för Upsala län och universitet gemensamt sjukhus, samt den förut för den kemiska institutionen begagnade gården disponeras till lokal för exercitii-mästarne och deras institutioner, hade Departements-chefen i underdånighet hemställt, att Kongl. Majit, med godkännande af det väckta förslaget rörande de befintliga byggnadernas användande, behagade föreslå Rikets Ständer beviljandet af det anslag, som för exercitii-institutionernas förflyttning erfordras; — och har Kongl. Majit, med bifall till hvad
Departements-chefen sålunda hemställt, af Rikets Ständer begärt, att för erforderliga förändringar i husen på den Upsala universitet tillhöriga gård, der kemiska institutet förut varit, äfvensom nybyggnader för inrättande af en lokal för exercitii-mästarne och deras institutioner måtte beviljas ett anslag för en gång af 32,000 Ridr.
Som det i ofvanberörda hänseende af Konsistorium framställda förslag afser att bereda en väsendtlig och med betydliga kostnader förenad förändring i den kliniska undervisningens anordnande vid Upsala universitet, synes det Utskottet, att, innan frågan om den medicinska undervisningens ordnande i sin helhet blifvit af Kongl. Majit i nåder pröfvad, Rikets Ständer svårligen kunna bedöma ändamålsenligheten af det väckta förslaget; — men äfven om denna omständighet skulle anses ej utgöra hinder för att tillstyrka det nu äskade anslagets beviljande, så förekommer härvid, att, såsom
Departements-chefen jemväl i underdånighet yttrat, det ännu icke är utredt, i hvad mån bidrag till den ifrågaställa nya sjukhus-byggnaden kunna af länets innevånare eller af redan befintliga tillgångar beredas.
Vid sådant förhållande och då det följaktligen för närvarande ej kan beräknas, till hvad belopp Statens kostnader i följd af den ifrågaställda förändringen skulle uppgå, har Utskottet ansett sig ej kunna till bifall hos Rikets
Ständer förorda högstberörda nå diga framställning. 89:o.
I afseende å Lunds universitet har Kongl. Majit föreslagit, dels att till flyttning af den botaniska trädgården derstädes måtte beviljas ett anslag å 42,000 Ridr, deraf dock endast hälften, eller 21,000 Ridr, behöfde under nästinstundande statsreglerings-period utgå, dels att Rikets Ständer till uppförande, efter vetenskapens fordringar, af ett nytt vexthus i samma trädgård måtte anvisa en summa af 33,000 Ridr.
Redan vid sisllidne riksdag hade Kongl. Majit framställt nådig Proposition till Rikets Ständer angående beviljande af medel till åstadkommande af nödig ändring och förbättring af den botaniska trädgårdens vexthus, hvilket, uppbygdt år 1750 och genom sin konstruktion för det dermed afsedda ändamålet numera alldeles otjenligt, vid anställd syn, som före sista riksdagen företagits, befunnits vara i behof af en i grund gående reparation.
Angelägenheten af den då ifrågaställda, utaf veder - 4 Stats-Utskottets Utlåtande M 123 (Fortsättning). börande myndigheter vitsordade förbättringen, dertill ett anslag af 30,000 R:dr begärdes, hade äfven Rikets Ständer för sm del funnit icke kunna förnekas; men då emellertid flera förslag i berörda hänseende voro afgifna, samt slutligen ett förslag, afseende vexthusbyggnadens jemte trädgårdens förläggande på en mera tjenlig plats utom staden, kommit å bane, hade Rikets Ständer ansett frågan om lämpligaste sättet för förändringen icke vara så utredd, att anslag för ändamålet då borde beviljas.
I anledning häraf bar, såsom ofta åberopade Stats-Råds-protokoll (pag. 37) utvisar, frågan om botaniska trädgårdens förflyttning sedermera varit föremål för närmare profning hos Consistorium academicum, som till stöd för den till Kongl. Majit i ämnet aflåtna underdåniga framställning anfört: att denna trädgård för närvarande vore delad i Irenne särskilda lokaler, åtskiljda dels genom gator, dels genom länslazarettets mellanliggande tomt; att detta såväl för trädgårdens vetenskapliga indelning, som för bevakning och tillsyn vore en stor olägenhet; att en af nämnde lokaler, innehållande arboretum, och en annan, använd såsom annuelt qvarter, icke kunde lemnäs öppna, så länge trädgårdsmästaren hade sin bostad i den egentliga trädgården, och således icke för de studerande medföra den nytta, som åsyftades; att det icke helier vore med vetenskapliga grunder öfverensstämmande att, såsom hitintills måst ske, hafva träd och buskar skiijda från de perenna vexterna och dessa från de annuela; att denna fördelning dessutom minskade utrymmet, i det nemligen många platser i arboretum och trädgården blifvit oanvändbara, som utan en sådan fördelning kunnat begagnas; och slutligen att den botaniska trädgårdens flyttning) skulle medföra den fördel att en särdeles användbar lokal derigenom blefve för framdeles möjligen behöfliga nybyggnader att tillgå; — varande kostnaden för trädgårdens förflyttande, som icke kunde på en gång verkställas och följaktligen icke tarfvade anslagsmedel annorlunda än i mån af arbetets fortskridande, beräknad till 42,000 R:dr, samt för vexthuset, i anseende till de ökade utgifter, som detsammas förläggande å annan plats skulle förorsaka, till 3,000 R:dr mera, än som vid nästlidne riksdag för denna byggnads bättrande begärdes, eller till 33,000 R:dr.
Nu anförda förhållanden äro, i Utskottets tanke, af den beskaffenhet, att de fullständigt ådagalägga angelägenheten deraf, att den botaniska trädgården i Lund varder till annan tjenligare plats förflyttad.
En sådan plats är ock, enligt hvad Utskottet inhemtat, redan utsedd å en Akademien tillhörig ega utom staden, likasom Konsistorium i sammanhang dermed lär för sin del beslutat att, derest nödiga medel för uppförande af ett nytt vexthus anvisas, detsamma skall i den nya trädgården förläggas.
Något hinder torde derföre numera icke hos Rikets Ständer möta för beviljandet af det anslag, som erfordras för åstadkommande af ifrågavarande af be hofvet högt påkallade förbättringar, hvarförutan den botaniska institutionen svårligen kan komma till utveckling af fullt ändamålsenlig verksamhet, — Utskottet får alltså hemställa, Stats-Utskottets Utlåtande M 123 (Fortsättning). 5 att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, måtte dels för flyttande af den botaniska trädgården i Lund bevilja ett anslag af 42,000 R:dr, deraf likväl endast hälften, eller 21,000
R:dr må under nästa statsreglerings-period med eller 7,000 R:dr årligen, lyftas; dels ock för uppförande af ett ändamålsenligare vexthus anvisa en summa af 33,000 R:dr, att för en gång från Riksgälds-kontoret utgå. 90.o
För fyllande af Veterinär-inrättningens i Stockholm behof af tillfällig beskaffenhet har Kongl. Majt begärt: till sådana byggnadsarbeten å den inrättningen tillhöriga egendom, som, efter af Kongl. Majt godkänd plan, kunde pröfvas mest behöflige 13,000 R:dr, till iståndsättande af inrättningens smedja . .
. 15,000 » och till inköp af kemiska och fysiska glas, apparater, botaniska och drogue-samlingar m. m. . . 2,000 » eller Allihopa 30,000 R:dr.
Beträffande förstnämnda anslag innehåller det den Kongl. Propositionen bilagda Stats-Råds-protokollet, bland annat, att
R:dr 50 öre för verkställande af nödiga reparationer å inrättningens byggnader; 12,000 R:dr för åstadkommande af ökadt utrymme för anatomi-sal och obduktionsrum med dithörande smärre lägenheter, hvilket, enligt Direktionens tanke, kunde bäst vinnas genom inredandet af det s. k. torkhuset, samt 65,800 R:dr för uppförande af en auditorii- och musei-byggnad.
Men vid ärendets underdåniga föredragning inför Kongl. Majt hade Departemeuts-chefen, utan att underkänna vigten af de föremål, för hvilka anslag blifvit af Direktionen begärda, ansett sig böra fästa Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet derå, att på en af inrättningens stora invid hvarandra belägna tomter å Ladugårdslandet funnes ett stenhus af ganska betydlig storlek och till det yttre visserligen något förfallet, men hvars murar likväl, enligt uppgift, vöre väl behållna.
Endast en mindre del deraf begagnades till auditorium, laboratorium; bibliothek, rum för inrättningens elever, ridhus m. m.. hvaremot återstoden utgjordes af magasiner, som uthyrdes och beredde inrättningen en för deras utgifter väl behöflig inkomst.
Det syntes i anledning häraf vara med god ordning och hushållning vida mera öfverensstämmande, att inrättningens byggnader inreddes för dess behof och att medel ansloges till de oundgängliga utgifternas bestridande, än att anslag äskades för nybyggnader och inrättningen uppehölles genom hyra af de gamla.
Af detta skäl och då Veterinär-inrättningens trädhus till större delen vore i det G Stats-Utskottets Utlåtande JK 123 (Försättning). skick, att en tillfällig reparation derå icke syntes kunna blifva af synnerligt gagn, samt det i sådant afseende ytterst nödvändiga borde kunna bestridas med det anslag, om hvars uppförande på inrättningens stat
Departements-chefen förut hemställt att nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas, hade Departements-chefen ansett sig icke böra tillstyrka framställningarne om anslag hvarken till reparation å inrättningens byggnader elier till uppförande af auditorn- och musei-byggnad eller torkhusets inredande till anatomie-sal.
Skadan deraf, att inrättningens utveckling genom förbättrade lokaler under en hel Statsreglerings-period fördröjdes skulle emellertid, enligt
Departemenls-chefens tanka, på ett ändamålsenhgare sätt förekommas, om Rikets Ständer funne för godt, att till Kongl.
Majits disposition ställa ett visst belopp, för att, sedan en fullständig plan till ordnandet af Veterinär-inrättningens byggnader blifvit uppgjord, användas till sådane deri ingående arbeten, som af ögonblickets behof mest påkallades.
Denna utväg för tillfredsställandet af Veterinär-inrättningens behof i omförmälda hänseenden synes Utskottet förtjent af all uppmärksamhet, helst den sannolikt på det hela kommer att medföra en icke obetydlig besparing af statsmedel, utan att i någon mån minska möjligheten lör inrättningen, att fullt motsvara sitt ändamål; och torde derföre den nu ifrågaställda summan 1 3,000
Ridr, för de mest angelägna byggnadsarbetenas utförande böra beviljas; — likasom och då, vidkommande öfrige för merberörde inrättning begärda anslag, nemligen för iståndsättande af smedjan samt till inköp af kemiska och fysiska glas m. m., dessa, — anslag såsom af Stats -Råds-protokollet närmare inhemtas •— icke allenast äro af inrättningens
Direktion begärda, utan äfven af Kongl.