Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N^ntbestämning troi- jag för närvaranLe vara af bebofvet pakallanLe.
Vi hafva seLan sista LiksLag sett burn Länkens metalliska tonL ökats »eli kurn Lerigenom en framtiLa möjlighet blifvit bereLL för Lensamina stt, om samma principer bäLanefter följas, slutligen kunos inlöss sins 8eLIar. lill vinnanLs af Letta änLamal, vöre väl om Lanken viö Lenna LiksLag åtminstone kunLe försäkras mot tillgrepp s5 k. 8t:r i bebofvets stunLer oell tillgängarne orubbaLe hällas för LreLitorernes eller 8eLelbafvarens räkning, hvarigenom reclsn mycket vore uträttaLt. lag meLgifver stt om
Länkens bela vinst afssttes till liess consoliLeranLe, skulle AI)lntet mäbänLa för hastigt förbättras, men om blott billsten af vinsten komme Lanken tillgoLo ocb lien anLra hälften tillföll 8taten, för stt använLas till unLersläL för allmänt nyttiga Lillis mai, sä ti or jag m^ntfärbätti ing sä småningom fortgå, att hvarken cleo skulLsatte eller 6apiIslisle» lierås får bel^LIig känning.
Kär Lanken pä sälisnt sätt Illifver consolilierali ocb man, genom n^s ocb sölbättraiie fullförfattningar ssmt inskiänkning i tillåtelsen stt införskrifva säLane varor, som kuno» bär i Liket tillverkas, vunnit lien erfarenhet, att Likets export, uncler loppet af bem är, eller intill nästs Lagtima LiksLag, öfverstigit importen, torris msbänL, blifvancle k. 8t:r komma i tillfälle stt bättre berömma nattan af en realisation, bvilken, ilä eller framLe - L e t Z n k a o L e n, K:o r. 8g les, utan upplaganlie af utländska län kanske kuncle verkställas, åtminstone anser jag ett sa stort företag, som alt utvexla 8il>ver ur Lanken, bättre än nu skola låekås vili en tili lia man vunnit fullkomlig vissbet lieron,, att
Likets bebos af titlänLska varor ej öfverstiger 8veriges export, LerunLer ali sragtvinst inbegripen. ölin öfvertygelse är säleLes, att meli realisation oell öl^ntbestämning mä anstä till liess Länkens 8ilfverfonli vunnit större styrka; t^ för mitt begrepp faller liet sig ganska klart att, om Lanken ärligen genom öess vinst sörstärkes meL 2 ä 280000 L:Lr, bvarföre inköpes 8ilfver oeb ieke blir sk^ILig till utbetalningar utan ersättning, skall lien mycket bättre realisera sig sjelf, än genom säliane paliatif, som altför bastigt ocb icke i bebörig tili af uärvarancie L. 8t:r tilläfventyrs kunna viLtagas.
OrvssbanLIaren :
Ifvar ocb en som nå got äfverlänkt vara närvarancle m^ntförbällanLen ocli varit äskäLare af värt 8eLelm^nts lluctuation ciesse sellnaie ä>en, mäste, sä vilia ej enskilta Interesse» bestämma bans ätgärcier, anse lien m^nlbestäwmning som innefattas i en Lealisation, såsom Let mäl hvilket skulle sätta en gräns för Lenna orelia, ocb till hvilket sälunLa alla rättsinniga äsigter böra sammsnträLa. l lietta afzeenlie s^nas meningarne ej LelaLe.
Deremot stskiljss
Le i frägan om tillen ocb sättet att säkert binna lietta mai; ocb <iä jag meL min röst ej kunnat biträLa clet beslut 8tatz- ocb Lanco-IIlskollen fattat, alt nemligen, Lanco-8etielns 8ilfvervä>lie nu skulle bestämmas till 2^ L:Lr eller 128 i Lecllar för r L:Lr j 6o §tats- ocb Lanco-Dtskotteus 8ilfvsr ester 1.664 myntfot, reserverar jag mig emot rletta beslut as följande orsaker: 1:0 Lme6an, ester ilen 8tatus som nu Lanes uppgjorrl öfver Länkens tillgängar ocb skulcler, en särlan antagen Lealisations-grunci skulls bererla Lanken ett elkectist öfverskott as circa 3,800,000 L:rlr Lsnco, ocb rletta oanseöt en clel af Länkens iner eller minrlre 0- säkre forrlringar, till en 8umma as omkring i5 millioner samma lVlvnt, ej äro upptagne till något värcie. 2:0
LmeLsn ett särlant ösverskott borrle rättvisligen inga i beräkning vill bestämmarxlet as värclet ewellan Länkens 8e<llar ocb rless metalliska Valuta, samt tillgorlokomma Länkens Xreciitorer eller innebafvarne af Less 8erllar, bvilka förut mäst erfara burn bvai je L:6r af rleras sorciran pä Lanken, uncier rle seclnare 2Z arén förminskats esterbanrl till 18 sk. genom cle stora summor, som, pä rleras bekostnad ocb utan ersättning, utgätt till 8taten, allmänna företag ocb inrättningar, samt åtminstone köra komma i Ztnjutanrlo af clen enkla rättvisan, att antingen fa emottaga clen gälclbunLna Lanken i öst tillstänci clen keLnner sig, eller ock, clä lir^virlen ej forceras, fä tillgorlonjuta bvar!
Len unrler tillen kan förvärfva.
3:o limeclan kestämmanrlet pä förbanrl af ett 8erlelm^nts värrle, men mell uppskjuten 8ilfverutvsxling allticl mäste vara ett orri utan pälöljcl, ett bot utan gerning, ocb utan verkan pä mintet. 4--o Dmeclan, rlä jag, lika merl Vinance-LereLningen, ej anser Lanken ännu vara i lien ställning, att mer! »äksrbet kunna företaga en särlan Leslisation, L e t ä n k a n rl e n, iV.o i. 6i rom, i framtiden ocli unrler möjligen föränLraöe lorbällanclen, kan ega bestäncl, frägan om lkl^ntbestsmning bör, efter min tanka, af närvaranrle 8tsncler äfven uppskjutas till nästa Liksclag, clä kommancle 8täncler äga säkrare pröfningslormäga, ocb böra äga öppen Deras prölningsiätt, att, efter clä varancle omsläncligbeter, lvrorclna vn> en särlan tirlpunkt ännu mä vara för banclen.
ö:o limerlan, när L. 8t:r förra Liksclageo beslöto att tili bekoi rli ancie ak cleo önskväicla tirlpunkt, clä en realisation kunrle mecl trvggbet företagas, en viss anslagen clel af Länkens vinst, äfven som en afbetalning ak 8latens 8kulrl för k, igskostoaclen 1809, mätte snvänclas till 8ilkveruppköp, att förstärka Länkens metalliska fonrl, kan emecllerticl, ocb sä länge ej Lenna tidpunkt inträffat, efter mitt beclömmanrle ingen lämpligare ätgärcl nu virltagas, än rlenna, som till en början perlan visat sina bälsosamma verkningar, att långsamt, men säkert ocb utan alla välrlsamma rubbningar, bekorrlra bärle staöga ocb värrle i värt m^otväsenrle.
Lommerce-LZclet t7rcurrl/s.' ilag reserverar mig emot bärle m^ntbestämning eller realisation för riet närvaranrle, pä sätt inom Utskotten blifvit akbanrllat, 50m jag anser bvarken möjlig, nyttig eller närlvänciig, ocb ^rkar att förbererlelserne, till en iramrleles blikvanrle, mä intill nästa lagtima Liksmöle fortgä ester samma principer, som emellan 1828 ocb 1828 ars Likrclagar egt rum. 62 8 t a ts - ock Lanco-IItskotten» Amiral V. lag förenar mig uti det ak H:r bommerce-Lädet akgikne yttrande.
LiksdagsLullm. /'etter /'eärsson krän Östra Härad ock /önköpings bän:
Om m^ntbestämning eller realisation får jag, såsom bedamot i sammansatta 8talz- ock Lancolltskotten, för min clel )>tra följande:
Ock kan jag icke liela eller instämma r Utskottens Leslut. dag anser visserligen att det voie en önskelig sak om Länkens ställning ock förmåga, nu tillät att den kumle meö silfver inlösa sina secllar, ock derigenom kalla dem vicl ett jemnt ock stacligt värde, sa väl för utrikes kandeln, som för inre rörelsen; men, om ssdant icke ännu kan läta sig göra, är val ej att undra pä, när man kelinner kuru stora färsträckningar
Lanken ifrån sr l8og mäst göra, till 8tatsVerket, L:g:sOontoiret, älagarinslnrättningar, Oiscont-ulredningar, Osnsl-anläggningsr ock 8lrömrensningsr; alt i n^a sedlar, till manga millioner, kvarkors Lanken aldrig fatt en enda 8ilfverLiksclaler i ersättning, ock nu pä 2 ärs tiö kvarken Länte- eller Oapital-akbetalning; att skrika om Länkens Lankrutts-tillständ ock oförmåga att fullgöra sina förbindelser, köiesaller mig nog besynnerligt; ock borde val sädant tal aldraminst börås bland L. 8t:r, kvilka såsom 8venska folkets ombud, sjelfva förordnat om desse millioners ulgikvande, men icke I^cks vara benägne att deraf återbetala mera ä» det aldra oundgängeligaste.
Oet är desse stora summors förskjutande af Lanken, som förorsakat penningarnes försämring, k varpa bandets innevanare visst mycket lidit; men om samma summor skolat utpräs - Letän kavden, !
V:o ». 61 sas pä en gäng ur vära egna Lckor, eller länäs upp, bit- eller Inrikes, mot dr^ga räntor, manne vi dä bads lidit mindre?
lag tror det icke, ock jag tror icke eller att om vi skulle gripa oss an, ock Återbetala allt delta till Lanken, eller läna penningar mot ränta till silkvers anskaffande, sa alt kanken desto förr skulls kunna realisera, — jag tror icke säger jag, alt någon ting vore i det kela derpä vunnit.
Bättre anser jag att ännu i manga ar kafva tålamod, komma ikäg kuru man i nödens stund varit glad att genom ett ondt afböja ock förekomma ett annu större, samt läts oredorna småningom utan kastiga brvtningar ock i naturlig ordning afkjelpas.
Lanken kar pä sina manga utläningar bet^deliga räntevinster: läta vi blott Lanken bekälla oek använda dem till egen förkofran genom silkverinköp, sä kommer Lanken att försättas, i ock med detsamma, inom nägra är, i den ställning, att ater kunna börja inlösen ak sina sedlar, ekler sädant värde, att kvarken den gäldbundne bekökver gä under, elle, den körmögne, genom nxa obilliga akdiag, mista kvad kan ekler mintets försämring kar ^var ock ärligt förvärkvat.
I det kredstillstand kvarak bandet, genom var lVädiga Lonungs outtröttelig» omsorger, nu i sä mänga är kätt kugna sig, anser jag för en pligt, att pä sädant sätt söka bereda ordning i värt myntväsende, ock samla styrka för kommande tiders ovissa beliof; men deremot, mindre välbetänkt om vi skulle genom skuldsättning kör oss sjelfva oek efterkommande, i 8tatens namn, söka i kast frambringa ett tillständ, kvar» 6-j §tats- ocl> Laneo-Vtskotten, föröelar s^nas mig ganska tvisvelaktiga; öä raken ej i naturlig oröning, utan genom konztlaöe meöel skulle kerenäs; men bvars olägeabeter jag åtminstone tili en öel tocker mig temmeligen klart kunna inse; konstiga beräkningar öfver utrikes banöelsställningar oell Loursfärbällanöet lemnäs ät snöra, rom bättre färsta säöane saker; öet är änöä i min öfvertygelse att om Lanken skulle göra en m^ntbestämning eller realisation af 128 sk., eller sä att man allt framgent Ilnge ge 2 L:ör 32 sk. i seölar för en 8ilfverö.iksöaler, skulle säöant ske blott för öe gälöbunönas lioöring ocb för Loursens skulö, fastän Lanken egenteligen , oeb efter sitt verkeliga tlllstäncl, kunöe lemna sin 8ilfverLiksöaler för bättre pris; öätocker jag öet vara klart, för clet forsta: att alla olikbster i Laursen skulle fä lof jämnas genom utväxling af silfver fran Lanken; ocb bvem vet buru lange sillverväröet blef för öetta bebof tillräckligt?
T^ om Laursen stiger, star väl slörig särlant !
Länkens förmåga att bjelpa, sa framt icke buskällningen inom lanöet blir öerefler ställö, att vi arbeta ocb busbälla inom oss sjelfva; att vi forbjuöa allt utlänöskt öfverlloöskram, eller ock beskatta alla öem som balva raö att bruka öet; att vi i mäjeligaste molin förminska alla ounögängeliga n^a zrrkaöe anslag ocb utgifter, ocb öerefter rälta Levillninzen, att Debet oeb Lreöit gär ibop, utan att taga för mycket af Länkens vinst.
Lör öet snöra: alt Lapitalisten, när ban tocker sig förlora mer än bao borrie, men ej lick söka sin ersättning bos Lanken, i öet stället betänkanöen^ lV:o t. 6? stället
Uppsäger sina capitaler eller loiöringär till in^ köp af egen vinst, bvarigenom ösn gälöbunöne
Uti mia tanka allöeles skulle blifva ruineraö genom utmätnings-anctioner för sina skulöers gfbäröanöe; Lör öet tieöjei att Danötmannens spannemäl ocb boskap, visst icke betalas bögre i öet neösatla mintet, än om scölatne lörblefvo säöana öe kunna vara efter bankens tilistänö ocb förmåga, Utan lick lanötMannen nog snöa nöjas meö betalning, som bestämmer sig i molin af tillgäng ocb bebof; Lör öet fjeröe: rktt Ltaösboen öeremot, af bvilken Danötmsnnen mäste köpa sina förnööenbetsvaror^ ban icke kan sjelf frambringa, troligen skulle begagna tillfället ocb meö äberopanöe af penningarnes försämring skulle bli allt mera ör^gare; Lör öet femte: lktt utlagorne till Staten kanske snart nog af ö^lik orsak blefvo ytterligare förbäjöe; Lör öet sjette: att Tjenstefolk ocli Legöbjon, lorMoöeligen unöer samma forevänning, skulle bli allt mera ör^gare^
Lör öet 8junöe: ^it Läntorne pä öe meöel som mäst länäs upp, för att fä m^ntbestämning eller realisation bastigare värkställö, än ösn i bn naturlig sröning boröt, ocb kunnat ske, skulle alltför Meckel komma att suga oss ock vära eftbrkoMmanöe; t)- ju meia man invraslar sig i skulö, öesto Svärare blir öet att reöa sig öerifrän, ocb i betraktanöe äf Statens mäntzabanöä bebof^ visst icke beller unögä alt 8kulöeina unöer tiöen bet^öeligeu förökes - 66 8 t a t s- o o k Baneo-Dtskottens ^f dessa enkelt utvecklade skäl, anser jag pä egen oek kemmavarandes vägnar, mig icke kunna bifalla kvruken m^nlbestänining eller realisation, utan önskar ritt de i Banken redan gjörke, ock kloks förberedelser därtill, inätte ännu i nägra sr i naturlig ordning ock utsn nägra ksstiga brytningar fä fortfgrs, anliällande ödmjukast stt cletts milt anförande lär ätkölja Utskottens betänkande till It. II. 8t:r.
D:r //e/srng/u^ /).
IVIed II.
Utskottens pluralitet, ock jsg vägar tro meci samtliga II. 8t:r, inser jsg liks visst det olyckligs i värt närvarande obestämda Al^ntvärde, som jsg tror, stt kvsr ock en liks med mig erkällit, ock nu erkaller, tillförliteliga uppl^sningsr om kels mssssn ss cle orssker, som dertill varit verksnde, lör stt derefter kunns stsdgs sitt omdöme, luiru slit detts onds sksll akkjelpss, ss stt derigenom i det förras ställe icke något snnst ondt uppkommer, k vars verkan ej Kan förutses.
I>Iitt begrepp om resultatet al Bankens Historia är, att, om de circa >5,ovo,ooo B:dr, som äro sa godt som förlorade af Bankens fordringar kos 8taten, samt de summor, som förut blifvit afskrifna, ej genom Lankosedlar åstadkommits, ss kade samma belopp, antingen genom kevillning redan varit uttaget, eller utgjorde det nu en räntekärande skuld, pä sadan liand, att afskrifning ej kunde komma i fräga, ock Ilvars åtminstone ränt», skulle utgöras genom Bevillning, samt att samma förkällande äger rum med de återstående, som ketslningrgilde föreslsgne ij,^oo,ooo B.dr. Betänkanden, ?l:o i. 67 lktt särskilta näringar, enskildte personer, corporatiouer ock företag, Blifvit gynnade med läga räntor, pä Bankens bekostnad, som derigenom förlorat eapitaler, ock erksllit mindre ränteviost, till förkättrande af sin ställning, kvilken förlust sluteligeu drabkar dem som inneksfva 8kuldsedlarne men ej åtnjutit fördelarne. ^Klt således Bankens lånerörelse, ämnad att consolidera Bankens förmåga att, med upprättkallande ak egen credit, äfven kunna bidraga till statens gagn, i det liela , nu visar sig, som rätta orsaken till Lanken» obestånd, genom det sätt kvarpä 8>:ne begagnat den; men stt det allmänna ock mängs enskilde, deraf dragit mycken vinst.
^Ktt den rubbning ock menliga verkan, som Bancosedelns förbättring i förra tider medfört, egentligen uppkommit genom sättet för verkslälligketen med indragning af lånerörelsen, ock med detsamma landet» enda rörelse-capita!, Banco. ^Ktt en viss begränsad m^ntbestämning redan derigenom existerat, medelst den verkan, till förekommande as en vacklande cours, det innebär.
^Ktt slutligen kem är s^nas utgöra för korrt tid, för att med säkerket beräkna verkningarne ak denna operation.
Den slutliga följden ak fordna åtgärder kar emellertid varit, stt Bankens skulld beständigt blifvit okad eller bibekällen, genom dess utlåning eller bidrag, emedan Banken ej baft annat äa egna reverser att utlåna eller borrtsksnka, ock det kela framställer 68 Ltats- oeb Lanco-Ll ti kotten» »aledes ännu ett törbällande sk oordning ocb missbruk, som säkerligeu sils sä wreket mera önska stt kunos albjelpa, som det nu sr lön livar ocb en väl kändt.
Lör att nu en gäng kör alls Aöra slut pä oredan, men äfven af fruktan för olyckliga följder ak en befarad Alvnlförbältring, oell den närvarande eoursen» kall, bar II.
Utskottens pluralitet föreslagit: ^Ktt Lancosedelns silfvervärde nu skall bestämmas, vell ar 18Z2 realiseras, ekler 128 sk. secllar kör k
L:dr i silfver efter 1664 ars m^ntkot; kktt Lauction kör sadan iiguid skall sökas kos X, Al:t ekler 87 §. X. X.; ^tt kanken» silkverkond
Irör kunna anses tillräcklig, dä dea, valveracl ekler 128 sk. med ^öelar motsvarar sedelstocken, som skall anses vara blott 2A millioner; ^tt det bristande Lilfret i,100,000 k:dr skall uppköpas till bögst 1Z0 sk. eller af Lanco-Lt^relsen upplans»; ^lt kanken skall skiljas ifrån Listen, oell Krundlags förändring beredas, Länkens ak Lländerne beslutade Alorstorium uppbära, ocb Lanken försättas under allmänna Lagen, som alla andra gäldeaärer, genom en n^ lagstiftning kör vara Afzmtförbällanden m. m.
Alen deremot förnekas
Lanken samma sk^gd ocb biträde ak allmänna Lagen, som alla andra borgenärer ega, nemi. att begagna uppsägnings- oeb indrikningsi attea, för att indraga egna fordringar, t^ såsom vilkor kör alltsamman», förutsattes att ingen inkkränk, ning i Lanken» utläning kär äga rum, ocb stt Lsn - Letänksndsn, A:o >. 6^ kens bela vinst, med undantag »l 266,666^ k:dr, bädanektsr som bittills, skall allen,nas till Ltstcn, oeb således ingen reservfond för inträkkande förluster afsättas. llvad första satsen beträffar, Lilkver-Liksdalerns bestämmande nu till 128 sk. i Ledia,', kär jag vördsamt åberopa, bvad jag i mia tryckta reservation baft äran anföra, sä väl om bl^ntvärdet som coursell, med det tillägg: ^t jag vid ett sadant aceord, som vär Lauks realisation, ej anser mig ega rätt, stt göra något mer afseende, bvarken pä capitslisters eller gäldsk vldiger serskildta skada eller fördelar, än att livar ocb enkor »in sedel ak Lanken bör erballa betalning, i närmaste förballands till Lanken» verkliga ställning, t^ deras förbällanden sins emellan, Zro af sä mängkalldig art, allt ekler den tid, dä de utlänst eller utplänt penningarne, att någon allmän rättvisa bäruti, ej kan blifva möjlig, eller ens tänkbar att verkställas. ^ktt jag ej tror, det en försigtigt verkställd Af^ntkörbättring, dä den tillika sker med tillbörlig uppmärksambet, pä coursens naturliga gang, kai, verka till nedsättning i allmänbet i numersira värdet af Lastigketer, dä rörelse-capitalet med det samma, snarare Ka„ ökas än minskas, oeb således derigenom ingen stagnation i rörelsen ästadkommes. ^tt jag således pä intet vis ser aagot skäl alt frukta kör en småningom inträlfad mvntförbättring, om L.
Lt:r besluta att ej körliindra densamma, oeb jag Kunde bvppas sä lyckliga conjuncturer, att någon 70 8 t a ts - oell Laneo-bltskottens verklig förbättring i värt m^nt clerigenom skulle inträffa. Xlt cl» 8tatens förkofran, lien yttersta grunclvalen kör cless bestäncl, i clet kela utgöres ak lien allmännelig-» enskilclta förkofran, som uppkommer för bvarje arbetanlie medlem i 8ta^:n, genom skillnaden emellan lians förtjenst oell lians förbrukning, eller öfverskottet kör äret, clet ingalunda kan klifva likgiltigt kuru stor reel valuta, kvar vell en i sitt öfverskott erkäller.
Oell att kög Louis nöllvänöigt mäste vara kostsam för mängclen as lnnevänare i ett lanci, som beköfver wreket ifrån snöra lancier, oell cler sjelfva silfret är en ullänösk långt aflägsen vara. klen om man äfven mecl sörbigäencle ak allt lietta, nu enöast vill fästa sig vili nölivänliiglleten alt åtminstone erkälla något bestämöt, oell möjligketen alt realisera bestämningen, sä vägar jag tro, att en noggrann unliersökning ak lie meclel, som till ärxlamälets vinnanlie nu föresläs, pä en gäng skall äclagalägga, att nägra bättre i rlet bela ej lära vara att tillgå, vell att rätta tillen för kl^ntbestämningen ännu ej är inne, clä lien ej ulan kö,kaställe ätgäicler, ock lierat följanlle större kostnaci, sä i silkverpris som bekok ak Ian, kan sättas i verket; kvarigenvm kela bestämningen, etter witt begrepp, ytgör ett ingrepp i esterkommanllvs rätt.
I?ör min cici kar jag i s^nnerket kastat mig vill rvarigketerna ak tväune kusvucisakeliga omstäucligketer, L e t 3 n k a n <l e n, lX:o k. 71 Bankens skiljancle krän 8taten, oell körbeliällct att lånerörelsen unller intet vilkor kär inliragas. bivall sättet att skilja Banken krän 8taten beträffar, säsom ekler min ock mängas tanka första vilkoret för en bättre orclning, sä kacle jag trott, att unclersökningarna lierom borlit blifva första föremålet för Utskottens pröfning ock sälecles föregå sjelfva realisationskrägan, som cierpä s^nes wig vara keit ock kället beroencie, men bitskotten kafva bekagat sölja im alllieles motsatt orcining, oc:k lierigenoin kar inträffat, att seclan, i köljil ak realisations-beslulet, lien seclelsloek, som körmolias kunna verka pä silfverfoncle», samt lienne seclnares proportionerliga belopp, genom serskilclta voteringar blifvit bestå,nila, sä kar lierester kela proportionen nu blifvit rubball, först genom ett temporairt Lreclitiv pä Lanken för L:g:sLonto!ret ak 600,000 L:6r, oek seclan genom nöllväncligketen att pä Lanken ansia cle bäcla Lreclitiver, som Orunlllagen omlörmäler, eliuruväl livall rlet minciie beträffar, meli en förorlinacl äterbetalning inom sex mänaller, svin genom län skall ak L:g:sLvntoiret anskaffas, men till bvars betäekancls ingen viss utväg blifvit bereöli.
Hvarförutan jag alvea vägar tro, att livar öcken som bekagar närmare unclersöka förkällaiiliet, lika mell mig skall önna, att mecl unclakitag blott ak lien omstäncligkst, att clet förut obeglänsacie Lleclitivet för It:g:sLontoiret nu blifvit bestämcit, Lanken, genom i öfrigt föreslagna ätgärcler, i öst kela ej blifvit mera skiljil ikrän 8tsten, än elen selia» ,8 >. > varit, nemligen att räkningen sr uppgjorci oell gocikäncl, t)l Lan - ^2 8 ta t i- oell Lane0-Lltskotens lien kär ingen aklretalning, »el, kär ej del,Alla Let min-, sta ak räntan; ocL likväl lärer
Let t^clligen visa sig, att något annat sätt att skilja Lessa Verk ej linnes kör närvarande, Lä man icke tror sig kunna föreslå någon serskilL upplåning, någon minskning i Ltatens inkomst ikrän Lanken, eller, som Sr Letssmma, ökaL Levill-- ning. ^kk Lenna omstäncligl,et, Skven son, elen seLnare, att lånerörelsen uncler intet vilkor nu anses kunna in-.
Lrggas, livarigenom Lanken, som körut blifvit ygmnLt, enclast pä ett ensidigt sätt körsättes uncler Lagens Leia strängbet, oell sälecles möjligen kap komma att exponeras, i s)nnerLet genom utländska capitalisters älgar-, cler, sä körsnlätes jag, att, uncler äberopanLe ak mina körra reservationer, vcl, enligt cie asigter jag nu bgkt aran framlägga, fortfara att för min clel afstyrka ep sä beskalläci m^ntbestämning oel, realisation, som nu blifvit ak kl.
Iktskotten föreslagen, oell cleremot vörL-, saint köreslä; ,ktt körLereclelserna till en framdeles klikvancle realisation, mä intill nästa LiksLag fortgå etter samma princip som emellan ,8-23 oeL 2828 arens LiksLugsr ägt rum -- a) Itlecl bibel,ällanLe ak Länkens närvaranLe secjelstoek; ä) äleL tillåtelse kör Lanken att som reservfond LeLälla Lvacl Ltaten Letalar pä ,828 ars krigskostna-- cler, antingen clet Leter capital eller ränta; c) IVleL en serskilcl
Depositionsräkning i Lanken^ för silkvers tvssttuing ocb uttaganLs ekler insättnings - Letänkavclen, l>l:o 2. 7Z pris, emot viss provision kör viss ticl, oel, me<l åtgärder till körekommancle ak wissLruk; cf) ÄleL tillåtelse i allmänliet, kör lika kr, utförsel sone inkörsel ak silfver, lag anbäller öclinjukast att Letia mätte expeLitionen atkölja, Lä jag inom
Lancolltskottet kär tillkälls att reservera mig emot Länkens upplåning, oel, kör ökrigt , mitt stänL ämnar framköra Le minLre Lstaillereservationer, jag unLer Liseussionerna till kl. Lltskottens protocoll Läkt äran anföra.
Lrokessor AerrekL- Oä jag icke säsvm leLamot i kltskotten Leltggit, Lvarken i ökverläggningarne eller i Lesluten till Le m^ntbestämmanLet röranLe betanKanLeu anser jag mig, säsom nu först tillkommen leäsmot, icke Leremot ega någon 1 sservations-rättigbet, 1^:0 2. 8kats- oel, Lanco-IIt8ltotk6N8 Ilklätanäe, nocltAe provisoitLlrc Lt^ärcjer, iiuiau LillVerulvcxliii^cir
Iian loreka^as. I)ä
Let är oLestriLligt oel, af erkarenlieten vitsorLaLt, att kör LeslutaL m^ntbestämuing någon annan egentlig ggrantie, än Len reLLara metallens kria vexling ej kan ställas, oel, Let icke allenast skulle innebära en orättvisa, att, genom öppnacl rätt till oafbruten Lilkverinvexling, ekler
Len , LetänkanLet lV:o 1 köreslagne evalvationsgrunL, ä 128 sk., LereLa säkerliet 7^ 8tats- ocl» banco-IItskottens mot b varje muntsö,bättring, utan att, genom bestämd utsigt tilt utvexlingen, lemna mot myntförsämringen motsvarande säkerbet utan vek genom sillverutvexlingens uppskjutande till annan epok, clet med m^ntbestämningen äs^ktade ändamål, 8kulle förkelas: "kafva "utskotten ansett tidens bestämmande för utvexlingen "af silfver böra blikva oberoende af kommande 8tän"ders beslut."