Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag eller af derunder anvisade medel beviljas, vara af tidsomständigheterna påkallad.
Utskottets åsigt bör dock denna ränteförhöjning icke föranleda någon ökad årlig inbetalning för ifrågavarande lån, utan endast minska det öfverskott, som utaf det förut bestämda inbetalningsbeloppet kommer att användas till lånekapitalens amortering.
Således skulle, i händelse Rikets Ständer bifalla Utskottets nu framställda förslag, att räntan för nämnde lån måtte höjas från två till tre procent årligen, återbetalnings-liden, hvilken för närvarande utgör 14 1/2 år, komma att förlängas till icke fulla 16 år.
Dessutom anser sig Utskottet böra tillägga den erinran, att först efter 1650 och 1851 års
Riksdag har en del utaf de för vatten-aftappningar inom Rikets medlersta och södra provinser anvisade medel kunnat erhållas utan åtbetalningsskyldighet.
Utskottet får alltså föreslå, att räntan för de lån, som utaf dertill vid denna riksdag anvisade medel komma att utgå för vatten-aftappningar eller andra förberedande odlings-företag, må höjas till tre procent; dock under bibehållande af hittills gällande stadganden angående sådana låns räntefrihet under 5 års tid och den årliga inbetalningens verkställande med åtta procent utaf hela lånesumman.
Som det i 15:de momentet meddelade stadgande, att alla kostnader, hvilka till följd af erhållna anslag eller lån föranledas för Riksgälds-kontoret, böra bestridas eller godtgöras utaf dem, som erhållit stats-bidragen, torde vid alla tillfällen lämpligast kunna och böra intagas i kontraktet, hvarigenom vederbörande skulle komma att befrias från skyldigheten att utfärda och Riksgäls-kontoret från besväret att emottaga de nu alternativt löreskrifna särskilda ansvarighets-förbindelser för sådana kostnader; så har föreskriften om afgifvandet af nämnde förbindelser uteslutits ur della moment. 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 159.
I öfverensstämmelse med hvad under sistförtlulna Riksdag iakttogs, då nu gällande vilkor och stadganden rörande enahanda stats-bidrag underställdes Rikets Ständers pröfning oph fastställelse, har äfven nuvarande Stats-Utskott ansett,sig, jemte föreslåendet af nedanstående föreskrifter och bestämmelser, böra uppgöra och afgifva förslag till den § i reglementet för Riksgälds-kontoret, deruti desamma böra införas.
Utskottet får alltså hemställa, att Rikets Ständer måtte gilla och fastställa följande föreskrifter och bestämmelser samt godkänna nedan föreslagna reglements-§ (motsvarande den 104:sta i nu gällande reglemente).
Utom de särskilda vilkor och bestämmelser, som, enligt Rikets Ständers härom lättade beslut, komme att tillämpas i afseende på de stats-bidi'ag, som under innevarande Riksdag blifvit till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade för hamnbyggnader, kanaler och andra vatten-kommunikationer samt väg-anläggningar och vägförbällringar jemte bro-byggnader, äfvensom för sjö-sänkningar och andra vattenaftappnings-företag, hafva här nedan intagna allmänna vitkor och föreskrifter, i afseende på sådana stats-bidx-ags erhållande och åtnjutande, blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvilka föreskrifter, så vidt icke härifrån skiljaktiga bestämmelser eller stadganden äro tor de beviljade anslags- och låne-summoi’na särskilt meddelade, således böra vid förekommande frågor om utbetalningar af dessa anslag och lån iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o.
För hvarje företag måste plan till arbetets utföx’ande jemte beräkning öfver dermed förenade kostnader vara uppgjord och hafva vunnit Kongl. Majrts nå diga fastställelse. 2:o.
Då arbetsföretaget afser vägförbätlring, väganläggning eller vatten aftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o.
Alla med understöd af allmänna medel anlagda eller förbättrade vägar sami byggda broar böra af den menighet, det bolag eller den särskilda korporation, som åtnjutit det för företaget beviljade understödet, vederbörligen för allmänna nyfiken underhållas intill dess den framtida underhållsskyldigheten kan varda i behörig ordning andra vederböi’ande ålagd och mellan dem fördelad.
Derest hamn- och kanal- eller andra likartade afgifter, efter arbets företagets fullbordande, skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig, som skäligen låter sig göra.
Sålunda fastställda afgifter få icke förböjas, med mindre Kongl. Maj:t, på grund af särskilt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart 5:te år till Kongl. Maj:ts Befall - Stats-llIskottets Memorial N:o i59. 7 ningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss, af Kongl. Maj:t fastställd, procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Majit likaledes bestämd, andel utaf de afgifter, söm uppbäras, till reparatiöns-fond afsättas. 5:o.
Då ett arbetes utförande öfverlemnas till stad, menighet, bolag eller enskilde, bör alltid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af Kongl. Majit i nåder gödkändtl1 Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet. bolag eller enskilde;' dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kbntroll, påbörja, verkställa och fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, ulgöra hväd sorn utöfver stats-bidraget kan erfordras.
För fullgörande af sådant kontrakt, äfvensom för de lyftade statsmedlens återbäring, i fall mot kontraktet brytes, bör ställas sådan säkerhet, som af Kongl.
Majit i nåder godkännes. 7:o. Af Kongl.
Majit ellet af Rikets Ständer beviljadt anslag eller lån kan i allmänhet icke utbekommas förr, än arbétsföretagct blifvit börjadt, hvarefter utan återbetalningsskyldighet anslagna medel få, succefesivt och i mån af arbetets fortgång, lyftas vid de terminer, som i kontraktet finnas utsatta eller särskildt af Kongl.
MPajit föreskrifvits; börande, såvida icke Kongl. Majit, med afseende å särskilda förhållanden, pröfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess arbetet är vederbörligen afsynadt och godkändt.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflémnats, ly'tas på en gång vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullgörande sådant åstunda, såvida icke särskild föreskrift artgående tiden för lånens utbekommande blifvit meddelad. 8:o.
Alla statsbidrag, som under denna riksdag blifvit uti ifrågavarande afseenden beviljade, skola från Riksgälds-köntorel utbetalas antingen omedelbart eller ock genom Konungens vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, sorn fått sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt statsbidrag utbetalas, hos Riksgälds-kontoret företes: a) om arbetets utförande afslutadt och godkändt kontrakt; b) af Kongl. Majit godkänd säkerhets-handling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring1; cj behörigt intyg, att arbetet är börjadt; samt derjemte, då stats-bidraget skäll utgå såsom lån: d) ert till Riksgälds-kontoret1 eller ordres ställd, af Fullmäktige godkänd, skuldförbindelse, sorn, i fråga om låneunderstöd för vatten-aftappning eller annat odlings-företag, skall innefatta vederbörandes betalnings-ansvar, intilldess sådant lån, 8 Slals-Utskoltets Memorial N:o 159. jemlikt Kongl. Kungörelserna af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft samt uti jordeboken, på föreskrifvet sätt, antecknats; och é) af Fullmäktige godkänd borgen eller säkerhets-handling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. 9:o.
De lane- och säkerhets-handlingar, som, för stats-bidrags utbekommande, till Riksgälds-kontoret aflemnats, förblifva uti Kontorets vård; dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigheter kunna blifva i behof att begagna, till dem, på behörig reqvisition, utlemnas. 10:o. I händelse afvikelse, utan dertill erhållen vederbörlig tillåtelse, skett från den fastställda arbets-planen, eller arbetet, utan af Kongl. Majit medgifvet anstånd med detsammas utförande, icke blifvit fullbordadt inom derför bestämd tid, ankommer på Kongl. Majit att låta inställa all vidare utbetalning af stats-bidraget samt återfordra hvad deraf uppburits, att, på en gång eller successivt, till Riksgäldskontoret inbetalas inom den tid, som bestämmes af Kongl. Majit eller af Rikets Ständer, till hvilkas pröfning frågan om uppburne medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed än intill nästa Riksdag anses erfordras.
Fullmäktige böra tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. flio.
Stad, ort, bolag eller enskilde, som af ett genom stats-bidrag befordradt företag komma att draga omedelbart gagn, böra, i den mån Kongl.
Majit pröfvar skäligt, jemväl till dess fullbordande bidraga, antingen genom kontant tillskott eller med materialier och arbete.
Vid alla med stats-bidrag i större eller mindre mån understödda arbeten böra företrädesvis, der sig göra låter, tjenst- och sysslolösa personer användas. 13:o.
De arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna Riksdag äro beviljade, böra sednast under loppet af år 1859 påbörjas; kommande hvad Rikets Ständer nu anvisat för de, vid sagde års utgång, icke påbörjade arbeten att reserveras till Rikets Ständers disposition. 14:o.
För utbekomna låneunderstöd till sjö-sänkningar och myr-utdikningar eller andra vatten-aftappnings-företag, bör, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret först utbekommits, årligen erläggas
Atta procent å hela den lyftade lånesuinman, hvaraf räntan godtgöres efter tre lör hundra af obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
Kungörelser af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 till efterrättelse. 15 :o. Stats-Utskottets Memorial N:o 159. 9 15:o.
För andra, till vissa företags befrämjande beviljade, lån skola, i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas Sex procent af hela den lyftade lånesumman, hvarigenom räntan godlgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapitalbeloppet, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
Dock som särskild årlig ränte-liqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga Sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagare pligtig, alt för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga
Fem pro cent årlig ränta, intilldess betalning sker. 16:o.
Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som, i följd af erhållna anslag eller lån, föranledas för Riksgälds-kontoret, skola, utan undantag, bestridas eller godlgöras utaf den eller dem, som stats-bidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift härom uti kontraktet införas.
Derjemte anser sig Utskottet äfven böra hemställa, att Rikets Ständer, vid anmälandet af dessa stadganden, måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täck tés låta underrätta Fullmäktige i Riksgälds-kontoret ej mindre om de terminer, då beviljade stats-bidn g böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för stats-bidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna varda i nåder medgilna.
I händelse denna hemställan bifalles, torde i nu föreslagna § af Riksgälds-kontorets reglemente få införas följande tillägg:
Jemte det ofvanstående stadganden blifvit i underdånighet anmälda, hafva Rikets Ständer anhållit, alt Kongl. Majit täcktes låta underrätta Fullmäktige ej mindre om de terminer, då beviljade stals-bidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för stats-bidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna i nåder medgifvas.
Stockholm den 10 November 1857. bih. lill Ii. SL Prof. 1856 åf 1857. 4 Sami. i Afd. 3 band. 9 Rafi. 2 (0 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160.
N:e 160.
Utlåtande, angående medels anvisande för undersökningar, inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten.
Den, i sammanhang med andra framställningar angående beviljandet af extra eller tillfälliga anslag för åtskilliga, lill Civil-departementels handläggning hörande, föremål, uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 122 (sid. 82) behandlade fråga, rörande anvisandet af erforderliga medel för undersökningar och inspektions-kostnader, äfvensom expenser i afseende på allmänna arbeten, har af samtliga Iliks-stånden blifvit till Stats-Utskoltet återförvisad, på det att Utskottet, vid algifvandet af sitt yttrande angående sagde fråga, måtte tillika utlåta sig öfver de under innevarande riksdag väckta och till detta Utskott remitterade motioner om särskilda anslag lill bestridande af kostnaderna för föreslagna undersökningar rörande kommunikationernas förbättrande inom vissa delar af riket.
Till följd af de sålunda beslutade återremisserna, har Stats—Utskottet ansett sig böra genom särskildt utlåtande underställa Rikets Ständers pröfning både frågan om det anslag, Kongl.
Majit för nästa statsreglerings-period äskat till undersökningsoch inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten, och de i omförmälda motioner väckta anslags-frågor; dervid Utskottet först får redogöra för de framställningar, som förekomma i dessa, af Kontrakts-prosten Doktor Nordlander, Herr G. P. Rönblad och Riksdags-fullmäktigen Anders Bäckström från Norrbottens län afgifna motioner.
Stats-UIskottets Utlåtande N:o 160. 11
Med åberopande och ailemnande al’ ett, utaf Kronofogden i Westerbottens läns Lappmarker B. O.
Holmström, uppgjordt förslag till väg-anläggningar inom nyssnämnde landsort, har Doktor Nordlander uti sin motion föreslagit, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes anbefalla Dess Befallningshafvande i Westerbottens och Norrbottens län att låta anställa behöriga undersökningar samt låta uppgöra kostnadsförslag för beredande af farbara vägar, åtminstone ' till en början, inom de till förstberörde län hörande Lappmarker, äfvensom alt höra dervarande socknars innevånare, i hvilken mån de ville deltaga i kostnaderna för dessa väg-anläggningar; hvarjemte Rikets Ständer borde i underdånighet hemställa, att Kongl. Majit måtte antingen utaf de medel, som vid denna Riksdag varda anvisade för väg-anläggningars verkställande, bevilja lämpligt stats-bidrag för de inom nämnde Lappmarker föreslagna dylika anläggningar, eller ock derom vid nästkommande Riksdag göra den framställning till Rikets då sammanträdande Ständer, hvartill Kongl. Majit, för att äfven bereda någon lättnad och fördel för kommunikationerna inom de i så mänga hänseenden vanlottade Lappmarkerna, kunde finna anledning; och har samme motionär tillika framställt det förslag, att Rikets
Ständer måtte bevilja en anslags-summa af 4,000 Ridr Banko för undersökningarne angående de af honom ifrågaställa väg-anläggningar.
Herr Rönblad, som förordat verkställigheten af ifrågaställd kommunikation dels tiil lands och dels på elfvar och sjöar Irån Sollefteå genom norra delen af Jemtland lill Norrige, har hemställt, att undersökning i afseende på anläggning af en väg, i den utaf motionären angifna riktning, från Sollefteå genom Jemtland till Norrska gränsen måtte på allmän bekostnad varda anställd och förslag öfver kostnaderna för denna väg-anläggning uppgjordt, samt alt Rikets Ständer måtte ingå till Kongl. Majit med underdånig framställning i fråga om enahanda åtgärders vidtagande, för att samma väg måtte inom Norrige fortsättas från riksgränsen lill Namsos; och har i denna motion dessutom föreslagits, att, i sammanhang med undersökningen angående ifrågavarande kommunikations tillvägabringande, jemväl måtte undersökas huruvida cn jernvägs-anläggning mellan Ångennanna-elfven vid Sollefteå samt Hellgums-sjön skulle kunna verkställas, äfvensom alt förslag öfver dermed förenade kostnader måtte uppgöras.
Utaf Riksdags-lullmäktigen Bäckström är föreslaget, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl.
Maj t under tiden intill nästa Riksdag täcktes, genom Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader eller Kongl. Majlis Befallningshafvande, ej allenast låta anställa grundlig undersökning, om några och hvilka bland de större floderna inom
Nori bottens län kunde utan allt för stor kostnad göras llotlbara samt hvilka vägar företrädesvis borde anläggas inåt landel, utan ock låta upprätta fullständiga planer och kostnads-förslag till de arbeten, som dervid funnes verkställbara; samt alt Rikets Ständer derjemte måtte hos Kongl.
Majit anhålla om 12 Slats-Utskotteis Utlåtande N:o 160. aflåtandet vid nämnde
Riksdag af den proposition härom, hvartill de anställda undersökningarne kunde föranleda; och har sisthemälde motionär slutligen hemställt, att de medel, som erfordrades för verkställigheten af hvad han sålunda föreslagit, måtte varda af Rikets Ständer anvisade.
Såsom Utskottet anfört i den återremitterade punkten af ofvanherörda utlåtande, har för undersökningar, inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten ett anslag af 18,000 R:dr Riksmynt årligen under åren 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans 54,000 R:dr sagde mynt, blifvit äskadt i Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof, utgörande denna af Kongl. Majit föreslagna anslags-summa enahanda årliga belopp, som, från och med år 1851, varit för samma föremål af Rikets Ständer anvisadt.
Då särskildt anslag för sådana rese- och undersöknings-kostnader samt expenser under 1840 och 1841 års Riksdag först beviljades, blef detsammas belopp bestämdt till 6,000 R:dr Banko årligen.
Vid Riksdagen åren 1844 och 1845 höjdes detta anslag till 10,000 R:dr Banko, hvilket årliga belopp bibehölls oförändradt vid nästpåföljde eller 1847 och 1848 års Riksdag.
1 anseende till det med hvarje år ökade antalet af arbeten, som med understöd af allmänna medel utföras inom rikets alla delar och således måste af veder börande
Distrikt-chefer eller andra dertill förordnade tjenstemän liesigtigas, kontrolleras och afsynas; och då, enligt Utskottet meddelad upplysning, under nu pågående Riksdag, till Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen inkommit en ovanlig mängd ansökningar om bidrag af stats-medel till undersöknings-kostnader för mångfalldiga ifrågaställa nya arbets-företag, samt åtskilliga större arbeten, som erfordra närmare tillsyn af bemälde tjenstemän och således föranleda flera inspektions-resors verkställande, dels under sednaste tider blifvit företagna och dels efter Rikdagens slut komma att påbörjas, har Utskottet, med derjemte fästadt afseende å den tillökning i resekostnaderna, som uppkommer i händelse Kongl. Majit bifaller den af Rikets Ständer förordade förhöjning af nuvarande skjuts-legan, funnit sig ega giltiga anledningar föreslå, att Rikets Ständer för undersökningar och inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten måtte bevilja ett till 25,000 Ridr för hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860 ökadt anslag, eller för dessa 5:ne år en sammanlagd anslags-summa af Sjutiofemtusen Riksdaler Riksmynt.
Beträffande åter de af ofvanbemälde motionärer framställda förslag, angående anvisandet af särskilda medel för undersökningars anställande och kostnads-förslags uppgörande i afseende på nya kommunikations-ledcrs åstadkommande inom Rikets nordligaste delar, så anser sig
Utskottet icke kunna, på grund af de i motionerna samt dervid fogade handlingar uppgifna förhållanden, bedöma hvarken beloppet af de för Stals-Ulskolteis Utlåtande N:o 160.
13 för dessa ändamål erforderliga anslags-summor eller de af motionärerne föreslagna undersökningarnes relativa vigt och angelägenhet i jemförelse med de inom andra orter ifrågaställa dylika förrättningar; hvadan och då Utskottet ej heller finner sig kunna förorda de underdåniga framställningar till Kongl.
Maj-.t. hvilka motionärerne i sagde hänseende föreslagit, Utskottet, som förmodar, att derest det nu tillstyrkta ökade anslaget varder af Rikets Ständer beviljadt, och Kongl. Maj:t pröfvar de utaf motionärerne förordade undersökningar böra på allmän bekostnad verkställas, erforderliga medel för desammas företagande icke komma att saknas, får hemställa, att de af Doktor Nordlander, Herr Rönblad och Riksdags—fullmäktigen Bäckström väckta motioner, angående undersökningar om nya och förbättrade kommunikations-leder inom de inre delarne al rikets nordligaste provinser, icke må till någon Rikets Sländers åtgärd föranleda.
Stockholm den 40 November 4 857.
Prot. 1856 f 1857. 4- Sami 1 Afd. 3 Batid. 9 Baft 3 STOCKHOLM, tryckt tios N. Mareus, <857. Stals-Utskollets Ulla/ande N:o 161.
1 \:o 161. / Ank. lili Exp.-Utsk. den 16 JSov. 1857, k!. 2 e. rn.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor, dels angående ali skattskyldig jords friköpande från grundskatt, dels om rättighet för egare af kronoskatte-jord att medelst inlösande af densamma åliggande grundräntor åt jorden bereda frälse natur, för att af de härigenom inflytande medel antingen bereda tillgång till jernv äg s-ar betens utförande eller ock bilda en särskild
Stat s-verket tillhörande fond. (I. A.) 1 dessa ämnen äro följande inom Ilidderskapel och Adeln samt Bonde-ståndet väckta motioner till Stats-Utskottets handläggning öfverlemnade, nemligen: l:o af Herr Grefve Gösta Posse, som erinrat, huruledes under de sednare åren frågan om underlättandet och utvidgandet af landets kommunikationer blifvit med så stort intresse omfattad och vigten deraf så allmänt erkänd, att man numera ej behöfde öfvertyga någon om angelägenheten och behofvet af de ifrågaställa jernvägs-anläggningarnes skyndsamma utförande, utan endast hade att ådagalägga och utreda möjligheten Bih. litt R. SI.
Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 10 Haff. 1 <) Stats-Utskottets Utlåtande N:o 3 61. deraf, eller, med andra ord, att tillse, hvarifrån erforderliga medel för detta stora och vigtiga ändamål skulle anskaffas.
Ehuru allmänna meningen i detta hänseende syntes företrädesvis hafva omfattat det i andra länder redan införda s. k. statsskulds-systemet, förefunnes dock en annan utväg, som icke medförde samma olägenheter, som den förstnämnda, men deremot skulle utöfva ett välgörande inflytande på hela landets framtida utveckling.
Detta medel vore: “grunds kal l emes successiva kapitali seving under loppet af 12 år och de härigenom inflytande kapitalers användande till uppbyggande af statens jernvägarAtt detta sätt för anskaffandet af de till berörde ändamål erforderliga tillgångar vore vida att föredraga framför statsskulds-systemet borde, enligt motionärens åsigt, icke betviflas, enär det sednare kunde med fördel användas endast vid de tillfällen, då öfverflöd på kapitaier i ett land förefunnes, i hvilken händelse det visserligen skulle verka välgörande, om staten uppträdde såsom låutagare och använde de öfverflödiga (illgångarne på sådana företag, som öfverstege den enskilda industriens förmåga, men vore af nyttigt inflytande för landet i dess helhet.
Om åter brist på kapitaier inträffade, hvilket, enligt hvad man nogsamt fått erfara, nu vore förhållandet i vårt land, skulle statens uppträdande såsom låutagare öka den allmänna förlägenheten och derigenom medföra högst betänkliga följder, hvarföre en sådan åtgärd under närvarande omständigheter ingalunda vore att lillråda, helst den af motionären föreslagna utväg skulle bereda full tillgång lill det ifrågavarande behofvels fyllande.
Om nemligen denna kapitaliseiNig af grundskatterna beräknades efter 5 procent, skulle på sådant sätt inflyta 120 millioner K:dr Riksmynt eller för hvarje år omkring 10 millioner R:dr, en summa, hvarutöfver statens ärliga jernvägs-byggnader icke torde komma att sträcka sig.