Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Boteringen, blifva allmänt jemt och billigt fördelade, lärer val intet annat medel återstå, att till någorlunda jemn billighet återbringa nya Boteringen, än att enligt högst åberopade Nådiga Instruction reglera densamma efter den inom hvarje Ean och Begementes Stånd vanliga och gamla Boteringen, så att någorlunda lika Hemmantal , med skäligt hänseende likväl till deras olika beskaffenhet, blir tills vidare grunden för Extra-Boteringen.
Detta och intet annat ingeck uti Biksens Ständers Beslut, då de åtogo sig Extra-Boteringen, att nemligen efter de grunder, som uti hvar och ens hemort varit stadgade, det vill säga efter gamla Boterings» principen för hvarje Eän och Begemente, sig denna skyldighet afbörda.
Ty att jemnka nya Boteringen och endast denna till likhet öfver alla Bikets Eandskaper, skulle leda till samma oredor, som att jemnka Markegångs-Taxorna efter ett medelpris imellan särskildta Eän.” ”Denna på sådana grunder billiga Rote» rings-jemnkning må genast inom hvarje Eän företagas utaf valde Comiterade under Herrar Eandshöfdingars Ordförande, utan hinder af d® tilläfventyrs redan gifna Resolutioner pa särskildta Besvär, och i följe deraf alla öfver Extra-Boteringen anförda Besvär till Herrar
Ean ds höfdingas - Den 30 Juli• höfdingar inom hvarje Län återremitteras; ty endast
Comitéer inom hvarje Län, men icke en allmän tor hela Riket, kan till jemnare fördelning och billighet bringa denna sak.
Vid dessa Comitéer kunde då regleras de oredor, som igenom Posthemman* uteslutande ifrån Roterings-skyldigheten uppkommit.
Men hvad mindre lägenheter, framför allt Ecclesiastiques frikallelse härifrån vidkommer, torde
Ut« skottet i underdånighet till Kongl. Maj:t hemställa, att enligt Högvördiga Prest-Ståndets föreslagna undantag för dessa också de kunna få lindring eller frikallelse ifrån detta onus, äfvensom att alle Vacance-afgifter af Extra-Roteringen på de ställen, der sådana ägt rum, alltid under fredstider må upphöra.
Ex Protocollo M. M. Rosbeck.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Håglöf.
Stånders Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotts Plenum den 17 Juli 1 gl5- S. D. Då den väckta Frågan om jemkning i extra Roteringen nu skulle till afgörande företagas, ingaf och uppläste Herr Prosten Aurelius följande Dictamen: ”Då Motion blifvit väckt uti några af RiksStånden om extra Roteringens olikhet Länen imellan, samt Höglofl.
Besvärs-och Oeconomie Ut - Den 20 Juli.
Utskottet tillstyrkt en jemkning häruti, för att ofver hela Riket etablera enahanda grunder , hvarefter densamma skulle verkställas; så utbeder jag mig vördsammast Ijos Höglofl.
Utskottet hemställa , huruvida denna jemkning öfver hela Riket är mera verkställbar enligt nu gällande Grundlagar och författningar, än det billiga , som förmodeligén inom hvarje
Län iakttogs vid extra Roteringens första inrättning, hvilken borde vara grundad på Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction, för Comiterade vid Båtsmans-Roteringen den $ Febr. 1811 , och detta med anled» ning af §. 80 Regeringsformen d. 6 Juni 1809, Skulle denna Instruction, i förening med nämnde §. 80 af Regeringsformen, vara synbart öfver trädd uti vissa Län; så ma med skäl ändring för Länet häruti sökas, och rättelse kan icke fela.
Men der dessa författningar blifvit följde, om ock brister , mensklighetens vanliga lott, skulle yppas, önskar jag för min del, och det i öfverensstämmelse med de flestes tankar i Hallands Län, att extra Poteringen, sådan den nu är, måtte blifva derstädes bibehållen; heldst Länets invånare, kallade till Landshöfdinge-Em» betet, om jag mins rätt år 1813, för att genom sina Duputerade så väl af gamla somnya
Ro« teringen härom öfverlägga, allmänt förklarat sin önskan, att båda dela’ne må blifva oförändrade i det skick de sat'es vid första inrättningen ’ Ehvad jemkningar eller förändringar, som med extra Båtsmans-rotar, kunna förefalla, hoppas jag att §. 3 af ofvahnärnnde' Kongl.
Instruction matte härviu blifva en oloränderlig grund, v. ehvar - Dera 20 Juli. 1831 ehvarest Kongl. Majit Allernådigst förlclarat: ”att <8n Rote, vid ansvar, icke får öfverstiga det Hemmantal, sorn efter förra Roteringen och der» på grundade
Ro terings-verk i Länet högst är tillåtet.”
Då Ridd. och Adeln samt Prest Ståndet åtogo sig extra Roteringen 1810, skedde detta med vilkor, af Kongl. Majit stadfästade, ate för-i ra eller gamla Roteringen skulle blifva en grund för extra Roteringen , och den sednare icke tyngre än den förra, men väl lindrigare.
Således enligt hvad vid extra Roteringens inrättning i Halland practiserades, hade man ett uppmärk» samt öga fästadt, så mycket möjligt var, på den gamla Roteringens Hemmantal inom de spridda Socknars sämre och bättre Rotar, jemförde med de Hemmantal, som nu skulle roteras.
Om man går ifrån denna princip, för att endast vid extra Rotarna stadga ett visst
Hemmantal efter ett fixeradt allmänt utsäde, såsom en norme , hvarefter extra Roteringen nu öfver hela Riket skulle jemkas; så tyckes man afgå ifrån den nu varande Hufvud-grunden, som är en likhet med den gamla Roteringen der den högst är tilläten , hvaraf nödvändigt skall följa, att extra Roteringen blir mycket drygare än den garn» la.
Skulle åter, efter samma grund af utsatt utsäde på Hemmanet, gamla Roteringen ändras efter den nya, så har man ingått uti förändring af Indelnings-Verket och blir således en Grundlags. fråga sorn icke nu kan afgöras.
Upplysningsvis får jag närmas gamla Roteringen, enligt sina grunder inrattad, har nu va - 383* Den g o Juli. varat circa 100 år, och under denna tids föra lopp, synnerligen de sista framflutna 20 åren, hafva dessa Roterade Hemman, i anseende tili Storskiften och Enskiften, blifvit odlade och förbättrade flera hundrade procent emot hvad de voro för 100 år sedan, i denna mån har ock odlingen tilltagit på de Hemman, sorn 1811 roterades.
Skulle nu denna frivilliga rotering , uti Halland nog tryckande för Boställen, ökas i mån af deras odlade jord; men de gamla Roterade Hemman, lika odlade, förblifva vid sin rotering, så strider detta emot1 de frivilliga Concessionerna och Kongl. Majus , i grund häraf, utfärdade Nådiga Påbud.
Då jag , för min del, anser denna sak ingå uti Grundlags-frägorna, kan jag icke finna annat, än att den bör uppskjutas till nästa Riksdag.
Jag anhåller att detta mitt yttrande fåe medfölja till de Resp. Med-Stånden* A. P. Aurelius• 2 - Ut supra,; Ex Protocollo M. M. Rosbeck, öpjdäst hos Höglofl, Ridd. och Ad. den 20 Julh Högvörd.
Prest-Ständet den 20 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 17 Hqderv.
Bonde-Ständet den 20 __ Vördsamt Memorial!; Sedan Herr Stallmästaren von Törne lios ISeviUnings-UtsJcottet gjort särskilta anmärkningar.
Den a o
Juli. gar emot den calcul Herr Öfversten och.
Drufva författat för att vederlägga bemälte Herr Stallmästares särskildta förslag till Allmänna Bevil Iningens utgörande och hvilka Handlingar åtföljt det redan till Riksens Höglofl.
Ständer ingifne Bevillnings-förslaget, sä har Herr Öfverste D lufva i ett till Utskottet ytterligare ingifvet anförande sökt vederlägga Herr Stallmästarens berörde anmärkningar, och har Utskottet ej kunnat undgå att, enligt Herr Öfverstens derom gjorde förbehåll, låta Protocolls-Utdrag deröfver härjemte åtfölja Utskottets eget svar å de från samtliga Respectiva Riks Starden vid Bevillnings-förslaget gjorda anmärkningar.
Stockholm den 17 Juli 1815.
På Högh Riddersk. och Ad.
Ledamöters vägnar Carl Stellan Mörner.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Nils Limnelius.
Utdrag af Fröt o c olle t, hållet uti Riksens Höglofl. Ständers Bevitlnings Uu - På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Olof Bjurbäck.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Joli.
Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den g Juli 1815- S. D. Herr Öfversten Drufva uppläs e följande : Da Hr Stallmästaren v. Törne ej förr än d, 2 1 sistlidne Juni afgifvit skrifteligt yttrande till ProtocolLet öfver mina gjorda anmärkningar vid dess uppgifna Bevillnings grund och Calcul, som var samma dag jag enligt tillåtelse skulle på några dagar i enskil a angelägenheter härifrån afresa, förbehöll jag mig, au vid min å» terkomst få ytterligare och mera detailleradt bevisa hvad jag förut anfört, att Herr Stallmästarens beräknings-grunder icke äto tillförliteliga» XJti ofvanberörde yttrande har Herr Stall mästa» ren sagt sig ej vilja borttaga tid med att bevisa alla de fel, som finnas i mina beräkningar.
Det synes rnig likväl varit'nödigt att borttaga så mycken tid, som fordrats för att visa hvaruti felen bestodo.
Herr Stallmästaren förmäler sig blott skola ådagalägga, att sjelfva Hufvud summan, hvarpå jag grundat mina Calculer, uppkommit genom ett misstag.
Derefter säges det jag föregifvit att grunden fpr Herr Stall mästarens Tabell är en calcu lerad årlig inkomst för hela Riket af 304,786,550
Ihdr, hvilket förklaras vara oriktigt och hafva tillkommit derigenom att jag^ icke jern fört Tabellen med den bilagde calculen, som endast utsätter er. återstod af 1,700,000 R:dr, att påräkna i inkomst-afgift, hvilken summa åter blott förutsätter en .National-inkomst af 34 Mil - Den 2 o Juli.
Millioner
R:dr eller ungefär lika summa som i 1810 års General-sammandrag öfver Bevillningen finnes beräknad.
Härvid är min förklaring ganska enkel.
Den uträkning jag redan inleinn3t öfver Herr Stallmästarens Bevillnings Tabell utvisar tydeligen, att samma Tabell grundar sig på en behållen årlig inkomst af 119,036,550 Rdr.
Detta kan af hvar man vid anställande jemförelse lätt utrönas, och tål ingen motsägelse; att Herr Stallmästaren åter i Calcqlen blott påräknat en behållen inkomst-afgift af 1,700,000 Rdr, synes hafva kommit deraf, att Herr Stallmästaren öj ansett större summa erfordras, till Stats-behofvens fyllan e-j men utan att någon riktig beräknings grunddertill blifvit framlagd, Hvartill tjente väl att i Tabellen upptaga 96 klasser med supponerad behållen inkomst inom hvarje till den höjd, att 5,892,819
Rdr 40 sk. skulle blifva Bevillning deiaf, om icke för att i Calculen synas gifva så ytterlig säkerhet för inkomsten, då den sluteligen ej beräknades högre än 1.700,000
Rdr; men att äfven denna summa skulle kunna utgå efter grunden i 1810 års Bevillnings-forfattning , hvilken Herr'
Stallmästaren säger sig hafva följt, återstår att äfven bevisa; Herr Stallmästaren säger att 1,700,000 Rdr inkomst-afgift blott förutsätter en Natiorial-inkomst af 34 Millioner, som är nästan lika med hvad för 18I0 beräknades.
Herr Stallmästaren antager således att 5 procent böra'erläggas äfven af Embetsman , hvilka likväl efter sista Eevillnings-författning ej gifvit mera än 2 , 3^4 procent samt att sedan 5 pro - i*36
Den g o Juli. 5 procent blifvit ansedde såsom mindsta afkastning af fast egendom, en afgift derutaf a 5 procent äfven skulle utgå. 1S10 års General-sammandrag utvisar väl, att Berednings-Comitéerna antagit inkomsten af egendom och rörelse vara 30,004,588 R:dr, samt derpå med tillämpning af författningen beräknat en afgift af 958,614 R:dr, men då Taxerings-Cornitéerna nedsatt denna afgift till 681,297 R:dr,så följer deraf att hela inkomsten blott gjort 21,324,574 R:dr, ty hade inkomsten varit säkert gifven { så hade afgiften icke kunnat nedsättas.
Om nu till denna sistnämde summa lägges 3,968,895 R:dr, som utgjort JEmbets- och Tjenstemäns inkomst, så visar sig en sammantagen årlig inkomst af 25,293,469 R:dr.
Då man å 21,324,574 R
Hvartill lägges afgift för Embete och Tjenst, sådan den i 18X0 års sammandrag Utmärkes , och som torde vaxa den högsta nu kunde å läggas - - 88,864: 28.
In då R:dr 1,156,093: 14. 6. blefve den högsta summa som efter detta systeme troligen kunde erhållas, och således en brist i Herr Stallmästaren* påräknade 1,700,000 R;dr uppkomna af nära 550,000 R:dr.
Dessa uppgifter underkastar jag den nogast® - * De?i 20 Juli. 1837 ste granskning och atager mig bevisa deras riktighet , men förmodar att ej å nyo blifva besvarad med blott tomma och myndiga ord.
Efter uppläsande hvaraf Herr Öfversteg anhöll, att förrberörde hans anmärkningar måtte till Respectiva Stånden afgå; hvilket Utskottet i så måtto biföll, som desamma framdeles med Utskottets afgifvande svar å Riks-Ståndens anmärkningar emot Bevillnings-projectet skulle åtfölja.
Ex Protocollo Mattlis Weibull» Uppläst hos Högiofl.
Ridd. och Ad. den 20 Juli<i Högvörd.
Prest-Ståndet dan ao Vällofl.
Borgare-Ståndet den 21 IJederv, Bonde-Ståndet den 20 — Riksens Högloft.
Stånders Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af Herr fehr Adolph Printzenskölds Memorial, om vidtagande af medel till Fabrikernas upphjelpande.
Ibland de orsaker som verka till vår un
Lifvets forsta förnödenhet äro föda och klädert och dessa skola lill hvad 183?
Den 20 Julu hvad pris Och med hvad uppoffring söm heldst anskaffas; men då härutinnan -Icke blott det alcia nödvändigaste är det mål, hvarvid menniskans omtanka i allmänhet stadnar, utan äfven beqvämligheter i lefnadssättet
Och en viss förfining att skapa förändringar och förbättringar deruti, anses lika oumgärigliga; då vanan, bruket, luxen alstrat nya behof, att icke allenast föda och kläda sig, utan ock att föda och kläda sig väl; har härutaf den omedelbara följd uppstått, att jpt mindre man inom eget Fosterlands sköte och egen industrie finner tillgångar att tillfredsställa behofvens och beqvämligheter* nas fordringar, desto mer mäste Utlänningen tillitas om biträde att förse dessa, och desto rrer undergrafver ett sådant I/and sin egen välmåga, äfven, om medel och utvägar finnas att i viss mån motväga denna förlust, genom Utbyte af inhemska producter mot de utländska.
Och sådant torde utan gensägelse förhållandet vara i vårt Fädernesland.
Då detta blifvit med bekymmer insett, hafva äfven Patriotiske
Män varit betänkte på medel och utvägar att hämma detta onda, som hos oss, hvilka hafva så ringa tillgångar att i utbyte erbjuda, förr eller sednare skola orsaka Fiksvälmågans undergång, likasom det reuan väckt en så betydlig undervigt i handelsvågen.
Och några andra och kraftigare medel härtill lära icke finnas) än de som sökas uti egna ptoducters förökande och dessas inhemska förädlingar.
Då detta sednare endast igenom Fabriker och Manufacturer åstadkommes, stadnar genart patriotism
Den 20 Julié patriotismens omtanka vid sattet att upphjelpa oell utvidga dessa, så att de i tillräcklig mängd, må kunna förse vart I,ands behof, och i godheten af deras tillverkninga: , satnt , sl vida möjligt är, äfven i priset t,ifla med de Utländska.
Anledning att göra d ssa önskningår och att inför Riksens Höglofh Ständer frambära det behof af understöd och biträde af uppmuntringar och belöningar, som våra inhemska Fabriker fordra och förtjena, har Allmänna Resvärsoch Oeconomie-Utskotfet ibland annat hämtat af det Memorial, som Herr Pehr Adolph Printzensköld till Hogiofl.
Rid erskapet och Adeln den 19 sisth April inlemnat, och som. den 24 i samma månad till Utskottet blifvit remitteradt.
Sedan Herr Printzensköld först uppfattat en Tafla, som framställer Svenska Fabrikernas antal och tillverkningsvärde åt 1813 , det sednare till ett belopp af blott 1,481,573 R:dr 20 sk, lo r., Samt derefter enligt peneral Sammandraget af samma års Bevillning funnit, att omkring 100,000
Ståndspersoner skattat för bruket af i Bevilltiings-Förordningen så kallade Ofverflöds-Artiklar, och ganska måttligt beräknat, att för hvar och en sådan person till dess årliga klädnadsbehef åtgå 33 — B:dr, uppkommer häraf en summa af 3,333,333 B;dr 16 sk., som gör, då tillverknings-summan afdrages, en årlig brist af 1 851,759 R:dr 43 sk. 2 r., hvilken med Rikets redbarheter mäste betalas och orsakar en högst vigtig underbalance på Handelsvågen, Efter att hafva upptagit och med grundade skäl besvarat vissa inkast, som vanligen göras emot i84« Den 20 Julli emot vår inhemska Fabiiks-liandtering, såsonl att landtbruket derigenom beröfvas för mångä arbetande händer i vart folkfattiga Land; att oaktadt de stora summor, som uppoffrats, hvarigenom man hoppats kunna uppbringa inhemska Fabi iks-tillverkningarna, dessa förhoppningar likväl af allehanda orsaker blifvit utan önskad Ver* kan, och ändamålen förfelade, hvarutaf följt , att anan stannat i den öfvertygelsen att Svenskar ej dugde till dylika förrättningar, och att tycket för allt utländskt tagit öfverhanden; att allmänne* ligen påstås, det arbets- eller daglönerna hos oss äro dyrare, än i andra länder, hvilka derföre kunna fabricera varor för bättre pris, då likväl i England dessa arbetslöner äro 2 gångor drygare än i Danmark och på sednare stället vida öfver* stiga dem som hos oss äro Vanliga; går Hert Printzensköld att föreslå de medel , hvarigenom han förmodar, att våra Fabriker kunna upphjelpas, så att de skola efter hand kunna förse vårt
Dand med tillräckliga och fullgoda tillverknin* gar, och dessa äro: 1:0 Att Manufactur-Discont Fonden , den. enda hittills varande Inrättning, som haft en välgörande inflytelse på våra Fabriker, och hvarförutan ingen enda, som tillverkade klädnadspersedlar, existerade, måtte årligen ökas, ej af Stats-Cassans medel, utan genom afgift på det öfverflöd, såsom utländsk tobak, vin, caffe, the, xn. m.; och om detta ej vore verkställbar, som dock förmodas, samma ändamål skulle sökas genom användandet af Riksgälds-Contoirets föreslagna Amortissements-Fond, *:ö
Den 50 Juli. 2:o Att de Fabrikörer, som visat sig äga fullkomlig kännedom af sin handtering, uppvisat goda varor till skäligt pris, och sökt uppbringa sin Fabriks-rörelse i stort, skulle blifva berättigade till förskotts-lån, som på längre eller kortare tid fingo i rörelsen innestå mot lag renta, hvilket ofelbart skulle bidraga dertill, att Fabrikanter kunde arbeta i stort, tillverka goda Varor, sälja dem för godt pris och derigenom täfla med Utländningen och göra JLurendrägeriet ofördelaktigt. 3:0
Att ett Ees-Stipendium af Manufacturfonden hvartannat eller tredje år beviljas den Fabrikör, Inrättare eller Bedrifvare, sorn visat sig hafva stadgad kunskap i Fabriks mechanik och kännedom i utöfning af allt hvad till Fabriks handteringen hörer, på det lian må bese det nya, det märkvärdiga, som synnerligast i England de sednare åren i Fabriksväg blifvit éffectueradt; af hvilka resors stora nytta vi håfve så märkeligt bevis i de tvänne Män, sorn för Götha Canals räkning rest i England, 4:0
Att alla behöfliga inom Fiket i till-' facklig mängd ej producerade rudimaterie! tullfritt fä inkomma ; och 5:0
Att inga Tulbauctioner å confisquerade Lurendrägeri-varor måtte tillåtas , utan exportvilkor af varorna.
Några mera verksamma medel ån dessa,' till Fabrikernas uppkomst, anser Herr Printzensköld icke skäligen .kunnat uppgifvas, ty förbud emot utländska Varérs införsel oell förbrukning, fehuru det visserligen härtill medverkar, lärer g.-fé BandeU 531. 535V icke' 1542 Den 20 Juli. icke hufvudsakligen lata verkställa sig, och skulle blott tjena till framlockande af lurendrägeri, sä länge vi behöfva utländska varor till fyllnad i vara behof.
En dryg tull, det vill säga, så proportionerad till varans värde, att det ej lönade risquen att lurendräga, vöre den enda Författning , som till Fabrikernas upphjelpande i detta hänseende borde vidtagas, sedan först utrönt blifvit, hvad sorn egenteligen är vårt behof, obexäknadt allt öfverflöd, som kan umbäras; emedan det behöfliga i alla fall skall inkomma , Staten förlora Tull-medlen och Fabrikören , i anseende till Tullförsnillningen, undersäljas.
Detta har Utskottet i behörigt öfvervägande tagit, och önskar, att Riksens Höglofl.
Ständer ville härvid fästa den uppmärksamhet som ämnets vigt, förslagets enkla, rediga och sammansfämmande grunder, samt det verkställbara och troligen ändamålet befrämjande härutinnan förtjeriar.
Då erfarenheten redan tillräckligen besannat de uppgifter, enligt hvilka var Handelsvåg i och för oumbärliga kia narsbeliof, årligen nedtvnges, med så stor förlust for Riket, synes delta skäl vara ensamt så starkt talande för våra inhemska Fabrikers upphjelpande, att alla öfriga böra anses öfverflödiga.
Dock, enär
Utskottet for sin del blott äger att göra önskningar för den go 'a saken, men med öfvertygelse om det uppgifna Forslagets ofelbara nyrta, billigt tillstyrker dess antagande i de hufvudsakligaste delar, samt att sådant genast måtte af Riksens Höglofl- Ständer behjertas och underdånigt Förslag härom till Xongl.
Majit afgifvas; har likväl - Den 20 Juli. 1843 val Utskottet, dä första vilkoret härföre är tillräckliga medels anslående till Manufactur-Fonderis förstärkning, och detta icke hörer till Utskottets omfattning, till Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskott hemställt, hvilka anordningar härtill kunde göras, och af hvilka artiklar eller besparingar dessa skulle kunna utgå till ifrågavarande Riksgagneliga ändamåls befrämjande.
Sorn Oeconomie - Utskottet hade sig bekant, att Höglofl.
Bevillnings-Utskottet uti sitt inlemnade Förslag afstyrkt all afgift å de öfverflöds-articlar, sorn Herr Printzensköld uppräknat, och i stället föreslagit viss proCerat å hvar och en särskilta Bevillnings-summa af näring och inkomst, trodde Oeconomie-Utskottet, för sin del, att antingen af dessa sålunda påräknade intrader eller af g:de Hufvud-titeln i Riks-Staten, eller ock af de Tullmedel , sorn för till införsel tilläfventyrs tillåtliga utländska Fabriks - tillverkningar kunna inflyta, dessa beliöfliga anordningar till Fabrikernas understöd kunna göras; så framt icke, genom undersökning af Manufactur Discont-Föndens tillgångar skulle befinnas, att af denna Fonds medel, derest de rätt disponeras, nödig tillgång till Fabrikernas uppmuntran kan vara att påräkna; men ger nom ankommet svar från Höglofl.
Stats-Utskottet, af den 13 uti innevarande månad, har bemälte Utskott förklarat, att som den för Fabrikernas understöd anslagna Manufactur-Discont-Fonden år 1812 blifvit ökad med en ytterligare
Disconträtt för 200,000 Rtdr på Riksens Höglofl.
Bank; så kunde någon vidare förstärkning för nämnde Fond nu ej tillstyrkas; och voro 4844 Deri 2 o Juli. voro nionde
Hufvud-titelns tillgång samt
Be» villnings- och Tull-medlen för sina ändamål påräknade, derifrån de icke heller kunde dragas.
I följd häraf finner Oeconomie-Utskottet sig endast kunna till Riksens Högloft.
Ständers egen upplysta omtanka hemställa hvad utväg, som till erhållande af erforderliga penninge-tillgångar till Fabrikernas uppmuntran inom Fäderneslandet skulle kunnåj lämpligast vidtagas; tillstyrkandes derjemte vördsamligen, att med afseende så väl till hvad detta Utskott som hvad Särskildta Utskottet föreslagit, angående inskränkning uti importer , äfven af Fabriks - tillverkningar , samt en afpassad tull å de tillåtna ^ så ock nödvändig Export af confisquerade i Riket till införsel och förbrukning otillåtlig» varor, såsom bidragande i synnerhet till imhemska Fabrikers uppbjelpande, Riksens Högloft.
Ständer måtte hos Kgl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af sådana Författningar, som Kongl. Majit i Nåder finner lämplige, och till ändamålets befrämjande kraftigt bidragande'.
Hvilket alltsammans till Riksens Höglofh Ständers närmare granskning vördsamligen öfyerlemnas. Stockholm den 15 Juli 18I5.
På Högv. Prest-Ståm och Ad.
Uedamöters dets Uedamöters vägnar vägnar Ä.
J. Ek, Den 30 Juli. 18 4 5 På Vällofl.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar
And, Fredin, Nils Mänsson» M. M. Rosbeck.
Ridd. och Ad. den 20 Juli.
Prest-Ståndefc den 20 Vällofl. Borgare-Ståndet den 21 , Hederv.
Bonde - Ståndet den 20 Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigens för Fahlu Bergslag , Herr Lagmannen Jean Nord från Vällofl. Borgare-Ståndet remitterade Memorial, angående en ny och allmän reglering af de uti Riket nu antagna särskilta vigtsorter.
Jemte uppräknande af de mångfalldiga olägenheter, som för den allmänna Närings rörelsen i Sverige inträffa, genom bruket af så många slag af olika Vigter, såsom Victualie-vigt, Stapelstadsvigt, Uppstads vigt, Bergs-vigt, Tackjernsvigt och Råkoppar-vigt, och såsom bevis hvarå Herr Lagmannen bland annat anförer, att Staden - I846
Den 20 Juli. den Gefle äger rättighet att vid vägninggr begagna så väl Stapelstads- som Uppståds-vigt, fastän den förra förhåller sig till den sednare sorn 20 till 21 och den sistnämnde följaktligen är 5 proCent tyngre; hvilket förhållande åstadkemme , att den Bruksägare, som aflåter sitt jern i nyssnämnde