Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
- Uti underdånig skrifvelse af den 12 Maj 1841, anförde nemligen Rikets sist församlade Ständer, att de fästat uppmärksamheten dels derå, alt i Jemtland och Herjeådalen, oagtadt dessa proviucers betydliga folkmängd, icke funnes någon allmän läro-inrältning, der lärjungar kunde inhemta de kunskaper, som för inträde vid Universitetet erfordrades, dels äfven ä den omständighet, alt det närmast belägna Hernösands Gymnasium vore så aflägset, att känbara svårigheter ofta måste möta, serdeles för de obemedlade, alt sig deraf begagna; med afseende hvarå Rikets Ständer funne det vara nödvändigt för undervisningens befrämjande inom förrbevörde provincer, att ett läroverk bildades, som motsvarade det sålunda för handen varande behofvel; och, enär en sådan anstallt kunde, efter Rikets Ständers tanka, ändamålsenligt och med minsta kostnad åstad kommmas medelst en reorganisation af Frösö skola, men Rikets Ständer saknade den kännedom om local-förhållanden, som vore oumbärlig, för att kunna noggrannt bedöma, huru den åsyftade utvidgningen af skolan borde tillvägabringas, samt då, enligt hvad Rikets Ständer inhemta!, fråga om skolbyggnadernes å Frösö reparation och skolans derstädes förflyttning till Öster - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 27. 5 sund, vöre på Kongl. Maj:ts pröfning beroende, anhöllo Rikets Ständer i underdånighet, att Kongl. Maj:t, efter lagen kännedom örn ämnet, ville i Nåder låta upprätta och vid nästpåföljande Riksdag lill Rikets Ständer öfverlemna det förslag i detta ämne, sorn Kongl. Maj:t kunde anse tjeniigt, Sedan en del af Jemtlands invånare, uti till Kongl.
Majit ingifne underdåniga ansökningar, instämt i enahanda syftning med denna Rikets Ständers Skrifvelse och Hernösands Consistorium i frågan afgifvit underdånigt yttrande, har den i slutet af sisllidne år församlade Skol-revision, i sin underdåniga revisions-berättelse, yttrat: att de inom Hernösands Stift varande elementar-läroverk, det fullständiga i Hernösand, eller högre lärdomsskola!! och Gymnasium, jemte de högre iärdomsskolorne i Umeå, Frösö och Piteå, såsom grundläggande och förberedande en högre hildning, kunde för ändamålet anses tillräcklige, men ock, i anseende till de betydliga afslånden, behöfliga; att tillstyrkandet af den för Frösö skola gjorda underdåniga begäran kunde, i revisionens tanka, vara betänkligt, enär vid det förhållande, att Frösön vore belägen ungefär på lika afstånd med Umeå från Stifts-staden, men Pileå på nära dubbelt, och folkmängden i Norrbottens och än mer i Westerbottens
Län betydligt öfverstege den i Jemtlands, det syntes, som skulle bifall till Frösö skolas utvidgning hafva till följd, att en lika utvidgning af Umeå och Piteå skolor ej kunde förvägras; och att obehöflighelen af en sådan tillökning utaf fullständiga läroverk i orter, så glest befolkade, sorn de ifråga va rande, snart skulle ådagaläggas genom det ringa antal lärjungar, som korinne att besöka dessa läroverk.
Med afseende å allt delta och flere derjemte anförde skäl, ansåg revisionen sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga anhållan.
Derjemte bar Kongl. Majit, uti Sin Nådiga Proposition tili Rikets nu församlade Ständer, angående Siats-Verkets tillstånd och behof, i Nåder gifvit tillkänna, att utom Rikets Ständers hemställan,angående utvidgningen af Frösö skola, från flere Stift, städer och läroverk inkommit underdåniga ansökningar om stiftandet af nya skolor, om utvidgandet af redan befintliga och om löneförbättringar; äfvensom att den sistlidne år församlade Revision öfver elementar-läroverken i sin underdåniga berättelse föreslagit åtskilliga förändringar i läroverkens organisation i allmänhet, indragning af vissa och utvidgning af andra skolor, serskilda anstalter till bildande af (i Stats- sami Allm.
Best'.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 27. lärare, m. m.; att, under sådane förhållanden och då en omfattande föredragning af denna berättelse hvarken kunnat eller under Riksdagens lopp kunde, i anseende till de yttranden och upplysningar, som från vederbörande måste infordras, inför Kongl. Maj:t ega rum, det i allmänhet vore stridande emot rigtiga grunder att till afgörande företaga serskilda löneförhöjnings- och organisationsfrågor samt dem lill Rikets Ständer framställa; men att likväl dels en eller annan fråga vore af de öfrige alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde finnas vara af den art, alt deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt för framtiden; hvadan Kongl.
Maj:t endast för sådane sers k i Ide fall ansett Sig böra af Rikets Ständer begära anslag; varande likväl Frösö skola icke bland de inrättningar och läroverk, för hvilka Kongl. Maj:t i den Nådiga Propositionen sådant anslag begärt.
Ehuru Utskotten, lika med Rikets sist församlade Ständer, anse beliofvet påkalla Frösö skolas utvidgande derhän, att derstädes få inhemlas de för inträde vid Universitet erforderlige kunskaper; dock som Kongl.
Maj :ts Nådiga uppmärksamhet redan blifvit dels af Rikets Ständer och dels af åtskillige invånare uti Jemtlands Län fästad å detta ärende, men Kongl. Majit, som förklarat det i allmänhet vara stridande emot rikliga grunder att, under de för handen varande ofvanomförmälde förhållanden, Lill afgörande företaga serskilda löneförhöjnings- och organisationsfrågor och dem till Rikets Ständer framställa, icke upptagit Frösö skola ibland de läroverk, för hvilka Kongl. Maj:t, i anseende tili serskilde omständigheter, begärt anslag; hvadan ock följer, att frågan om utvidgningen af Frösö skola ännu beror på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; alltså och då dessutom vid denna Riksdag fråga blifvit hos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af elementar-läroverken, finna Utskotten sig böra tillstyrka, alt Herr Prosten Säwes förenämnde motion icke måtte för närvarande till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskoltens Utlåtande, N:o 27. 7 Reservation af Herr Bergsten: ”Ehuru jag med Utskotten delar öfvertygelse!! oin Frösö skolas, i anseende lill afstånd och flere omständigheter, behöfliga reorganisation i den vidsträcktare omfattning, som Riksens Högloft Ständer vid sednasle Riksdag framställt, har jag likväl ej kunnat gilla, att Utskotten afslagit den tills-vidare-åtgärd, skolans utvidgning med en Conreclor, som motionären nu föreslagit, och hvilken, långt ifrån alt hindra den framtida omregleringen, skolat blifva eli vigtigt befordringsmedel af densamma.
Ty då det är uppenbart, att det af skol-revisionen åberopade ringa' understöd, som Jemtlands Läns invånares underdåniga ansökan om reorganisation af sin hittills varande enda lärdoms-skola till ett läroverk, sådant som Stockholms elementarskola, med dimissionsrätt lill academien, erhållit af Stiftets Dom-capitel, härleder sig ej blott af misstroende till den vid elementarskolan begagnade läro-method, utan ock af farhåga, att denna onireglering kunde leda lill enahanda förändring, eller åtminstone önskan derom, af Umeå och Piteå lärdomsskolor, som från Gymnasium äro lika eller längre aflägsna, innan en tillräcklig erfarenhet om reformens nytta och oumbärlighet vunnits; så hade det varit skäl att låta förändringen delvis och på den skola, som hittills egt det största antalet af lärjungar, nu verkställas, på det att af det ingalunda vådliga försöket mätte utrönas, om och till hvilken grad det nya och, såsom mig synes, både ända målsen iigare och mindre kostsamma skolsystemet är på den gamla elementarskolan tillämpligt.
För min del är jag fullkomligt öfvertygad, att, med antagande af en bättre läromethod och tillökningen af en enda lärare, de nu varande feni och för reformen nitiske collegerne vid Frösö skola, som har omkring 70 lärjungar, skulle kunna ullrällas nästan allt detsamma, sorn Stockholms elementarskolas lärare just genom ett bättre undervisningssätt nu åstadkomma med 100 lärjungar, jag menar disciplarnes fullkomliga förberedning till Universitetet.
Men om detta resultat, i anseende tili den ihärdighet, med hvilken man vidhåller det gamla skol-systemet, ännu måste synas långt aflägse, så hade man åtminstone ej bordt förneka lärdoms-skolan vid Frösö den fördel, som äfven med den bibehållna classläsningen kan vinnas, nemligen att genom utvidgning af Reclors dass med en ny lärare, lärjungarne kunnat ett år längre der qvarhållas, och sålunda den långa och kostsamma lärotiden vid Hernösands 25 mil aflägsna Gymna - 8 Slats- samt Allm.
Besv.- och Ekon.-Utskoilens Utlåtande, N:o 28. siam åtminstone i någon mon förkortas.
Häremot ligger, så vidt jag kan inse, intet hinder, hvarken i sista skol-revisionens utlåtande, ej heller i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, som, ehuru den uppgifver skälen, hvarför ej flere begärda skolanslag nu blifvit i Nåder framställda, dock ej vili förmena Riksens Ständer alt äfven i detta afseende ined sina underdåniga yttranden i önskningsväg inkomma.
Tvertom ligger i slutmeningen, att ”likväl en eller annan fråga kan vara af de öfriga alldeles oberoende, dels äfven vissa förbättringar af den art, att deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt för framtiden” — -—• — — en tydlig anvisning, huru den delegation af Riksens Ständer, som fått sig undervisningsfrågornas utredning i första hand anförtrodda, äfven i denna del kunnat och bordt gå lill väga.” J\s 28.
Ank. lill Exp. Ulsk. den 22 Dre. kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående väckta frågor om fyrbåikars uppförande pä åtskilliga ställen•
Till Stats-Ulskollet har V ii Hofi.
Borgare-Ståndet remitterat ett af Herr Norin ingifvet memorial, deruti han, under åberopande af sin vid sisllidne Riksdag väckta och af Rikets Ständer, enligt deras underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit af den 7 Juni 1841 (N:o 373), understödda motion, angående en fyrinrättning å klippan Understen öster om Gräsön, anhållit, att någon verksam åtgärd af Rikets Ständer måtte vidtagas, på det alt å nämnde ställe en fyrbåk, hvars nytta och nödvändighet vore af vederbörande embetsmyndighet erkänd, ofördröjligen mätte blifva uppförd.
Derjemte har från Hederv. Bonde-Slåndet till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling öfverlemnats en motion af Riksdagsfullmägtigen Matts Pehrsson från Stockholms Län, hvilken yrkat, att, enär angelägenheten af fyrbåkar å Understen och på Holmöns norra udde å skäret Fjäderägg, äfvensom af en sten- eller träkännings båk - Stats- samt Ålim.
Bese.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 28. båk på klippan Bonden länge varit insedd, sedan en mängd skeppsbrott inträffat vid dessa farliga klippor, Rikets Ständer måtte Ros Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t ville låta undersöka verkliga beliofvet af de utaf motionären föreslagna båkanstalter samt koslnaderne för desamma, och, i den nion lots- och båkmedlen dertill lemnade tillgång, låta de ifrågasatte Irenne Räkarne uppsätta»
Desse begge motioner hafva i ett sammanhang hos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten tili handläggning förevarit; och få l isko) ten anföra, att Rikels Ständer i sin ofvanåberopade underdåniga skrifvelse afår 1841, jemte anmälan, att de beviljat ett extra Stals-auslag af 160,000 Ridr Banco lill förbättring af båk- och fyringsväsendet, anhållit, bland annat, att Kongl. Majit läcktes låta anbefalla vederbörande att sig yttra, dels huruvida, utöfver de i Förvaltningens af Sjö-Ärendena förslag uppgifna, af behof vet påkallade, nya fyr-inrättningar vid Morups-Tånge, Ölands norra udde med flere ställen, fyrbåkar på Gottska Sandön, Sandhammarsudde, Skäret Understen,klippan Bonden samt på Bohuslänska kusten mellan Marstrand och Norrige kunde anses nyttiga och erforderliga, dels öfver den med anläggning af desamma förknippade kostnad, samt att Kongl. Majit tillika mätte meddela föreskrift om de förändringar uti föreslagen arbetsplan, hvilka möjligen kunde, i följd af skeende undersökningar, anses böra ■eg a rum.
I anledning häraf och efter det undersökning om det uppgifna behofvet af fyrars anläggande på Underslen och Bonden blifvit, genom vederbörande Lotsbefäl, verkställd, hade Förvaltningen af Sjö-Ärendena, i underdånig skrifvelse af den 28 Juni innevarande år, yttrat den öfvertygelse, alt fyr på någotdera af dessa t vänne ställen icke behöfdes, och till stöd lör ett sådant yttrande andragit: ”att, ehuru det måste medgifvas, att på skälet Understen, hvarest året 1841 uppfördes endast en känningsbåk, anläggandet af en fyr skulle varit för seglalionen genom södra Quarken för”monligare än på Svartklubben, en fyr dock numera icke är på förstnämn”de ställe för Svenska sjöfarten behöflig, emedan större delen af från Norr”botlen till Ålands haf kommande fartyg begagna segelleden vester om ”Gräsön, förbi Öregrund, och Svartklubbens fyr är synlig på 1| ä 2 mils ”afstånd nordost från Understen bortom densamma, samt att klippan Bon - Bih. till Jl.
Brot. 1844, 4 Sami. 2 Af A. 6 Hiift. % 10 Ståts- samt Allm. Bese.- och Ekon.- Utskottens Utlåtande, N:o 28. ”den, belägen utanför Järnäs udde i Norrbotten, är alltför liten i omfång, ”ligger alldeles uti öppna sjön, erbjuder icke någon landning, än mindre "hamn, är öfverallt brant och derjemte lemligen hög, hvadan den i sitt ”nuvarande nakna skick utgör en ypperlig känning, hvarå allenast erfordras "ett kummel eller annat märke, hvartill medel äfven komma att i under”dånighet föreslås, vid afgifvande af nästa års statsproject för lotsverket."
Hvad nu först angår den ifrågaställa fyrinrättliingen å skäret Understen; så och ehuru Förvaltningen af Sjö-Ärendena ansett en sådan för Svenska sjöfarten numera vara obehöflig samt anslag dertill icke blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder äskadt, hafva Utskotten likväl funnit åtskilliga omständigheter förekomma, som, i Utskottens tanka, utgöra talande skäl för en fyrbåks uppförande på nämnde ställe.
Deremot skulle, med ledning af en fyr å Understen, fartygen kunna — hvad endast undantagsvis nu händer — begagna det fria och rymliga, säkrare och öppna farvattnet öster om Gräsön, som höstetiden fortfarande håller sig isfritt, och hvarigenom anlöpandet af Öregrund och seglingen genom dess långa och på flera ställen trånga skärgård undvikes samt de trafikerande undgå det obehag, som nu understundom der möter dem, att af vidriga vindar blifva i flere veckors tid uppehållne och till och med nödgas öfvervintra i denna skärgård.
Härtill kommer, att, för den händelse Kongl. Maj:t skulle i Nåder bifalla den uti Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 84, tillstyrkta och af Rikels Ständer beslutade underdåniga anhållan, det rättigheten alt använda Finska och Åländska fartyg till transport af trädvaror och tjära från de norra
Länen till andra inrikes orter måtte med det snaraste upphöra, det bör förväntas, att, sedan en sådan rättighet icke vidare finge begagnas, sjöfarten med inhemska fartyg mellan Norrland och Hufvudstaden,jemte andra söder om Åland belägna Svenska hamnar, skall i betydlig nion ökas, synnerligast om de faror och olägenheter, som med denna seglation ännu äro förenade, så vidt möjligt är, varda' undanröjde.
Siats- samt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottetls Utlåtande, N:o 28.
11 l betraktande af berörde omständigheter, anse sig Utskotten böra, såsom svar å motionerna i denna del, vördsamt föreslå, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse bos Kongl. Maj:t anhålla, att en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd.
Beträffande åter Malts Pehrssons förslag, angående inrättandet af en fyrbåk å Holmöns norra udde och af en sten- eller träkänningsbåk å klippan Bonden, så enär, emot hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena i sin ofvanberörde underdåniga skrifvelse anfört, i fråga om en fyrs uppförande på nämnde klippa, dertill anslag icke heller blifvit af Kongl. Majit begärdt, Utskotten ej ansett behofvet af den föreslagna båkanstalten derstädes vara så utredt och styrkt, att Utskotten kunnat hemta skäl för understödjandet af motionen i denna del, samt hvad angår Holmön, hvars begagnande till plats för fyrbåk, Utskotten veterligen, först vid innevarande Riksdag blifvit hos Rikets Ständer ifrågasatt, Utskotten icke heller funnit nödvändigheten af en fyrinrättning på nämnde ö vitsordad; få Utskotten hemställa, att någon åtgärd i afseende å de föreslagna båkinrättningarne på Holmön och å klippan Bonden icke måtte af Rikets Ständer vidtagas.
Reservation af Herr Rå felt, A.: ”Då Kongl. Förvaltningen af Sjö-Ärendena, genom sak”kuuiuge män, låtit utreda obehöOighelen af att uppbygga en fyrbåk på klip”pan Understen, belägen endast 11 sjömil från den redan anlagda fyren på "Svartklubben, och enär denna sednare fyr, såsom synlig på 31 sjömils afstånd, bör vara en tillräcklig ledning för de sjöfarande genom södra Quarnen, har jag ansett de förenade Utskotten saknat skäl tillstyrka en utgift ”för slaten af 30 å 40,000 R:dr Banco, jemte 2,000 R:dr Banco i årlig lys”och underhållskostnad.’’ 12 Stats- samt Allm.
Bcsv. och Eicon -Utskottens Utlåtande, N:o 29.
M 29.
Arik. tili Exp, Utsk. den 22 Dec. kl. 1 e. m.
Utlät unde, i anledning af wäckt nwtion om befrielse för Skattehemman ä Gottland från skyldigheten att uppföra och underhålla .
St randi ada re-bost allen, Riksdagsfuilmägtigc Conrad Kommin och Lars Norrby, från Gottland hafva, uti ett till Hetter v. Bonde-Ståndet iugifvet memorial, sorn blifvit till Stats- saint Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning öfverlemnadt, anfort, hurusom skattehemmans-innehafv arne på denna ö, förutom contribalioner och bevillning»!', lika med Rikets öfriga' skattdragande allmoge,, samt löaings-afgifter oell byggnads-skyklighet till presterskapet oell kyrkobetjeningen, äfvensom till öfverflödig» kyrkors underhållande, nära tredubbelt drygare än i andra Svenska provincer, derjemte vöre betungade med det annorstädes okände, uti ingen jordebok och skaltläggiiiugs-m e thod upptagne, oell sannolikt icke genom något Riksdagsbeslut fastställde besvär att vid Iandthamnarne på Gottland bygga och underhålla så kallade Straudridare-boställen, äfvensom att bekosta af- och tillträdes-svnev samt ekonomiska besigtningar hvart tredje år å dessa boställen; och som en sådan skyldighet, hvars uppkomst vore obekant, efter motionärernes tanka, stålt i sammanhang med landl-tullen, eller den afgift, som af landets, invånare erlädes, när de besökte iandthamnarne med v aror tili försäljning, och hvilken uppbars vid strandridare-böställena; men denna afgift numera upphört och stråndridare-tjenslerne under annan benämning vöre bibehåline endast för sjötulls-bevakningen och uppbörden, — ett för allmogen, alldeles främmande ämne, •— ansåge motionärerne kostnaderne för reparationer och syner å strand ridare-boställena böra utgå af tullinkomsterna, helst dessa i sednare tider betydligen ökats; i följd hvaraf motionärerne yrkat, att Gottlands hemmans-egare mätte från ifrågavarande besvär helt och hållet befrias.
Den allmogen å Gottland åliggande och af motionärerne öfverk lågade skyldighet att bygga och underhålla Strandridare-boställen vid dus.
Stats■ samt Allm.
Ilar.- och Ekon-Utskottens Utlåtande, N:o 29.
13 landlhamnar synes hafva redan i äldre tider tillkommit och befrielse der .
V ifrån har tid efter annan varit sökt.
Resolutionen å allmogens besvär af den 29 Juni 1752, hade Kongl. Majit förklarat, att,, emedan vid berörde landlhamnar skedde utskeppning med inhemska fartyg af åtskilliga öns produeter, samt Kongl. Resolutionen den 22 April' 1735 stadgade, alt ”uti de ting, hvarest hamnegårdav belägne funnes och ”dertill börtie, ålåge allmogen, såsom af gammalt brukligt varit, att för ”Slrandridarne uppbygga och uppsätta, enär nybyggnad larlvades, en slugga om 9 alnar i qvadrat, 2 kamrar vid de större segelhare hamnar och ”en vid de mindre, till 4,j eller 5, och ett kök om 6 alnar i qvadrat, och ”en förslafva, 6 alnar lång och 3 alnar bred, allt under ett tak, jemte diet ”allmogen, äfven på slik händelse, borde uppsätta, en byggning af 12 a ”14 alnars längd till stall och fähus;” någon ändring uti detta stadgande icke kunde meddelas, utan egde allmogen på> Gottland att .ställa sig detsamma till efterlefnad.
Vidare har, i anledning af den utaf Fullmäglige af Bonde-Ståndet från Gottlands Län vid 1823 års Riksdag väckta fråga, bland annat, derom, att uppbyggandet o dr underhållandet af strandridareboställen vid landth arnna rne å ön icke vidare mätte hemmansegarne derstädes åligga, Kongl. Majit under den 9 Maji 1827 förständiga t vederbörande, att livall anginge dessa boställen, ”hvilka borde räknas bland de ”bevaknings-anslalter, sorn af seglationen vid de hufvudsakligen lill a11- ”inogens fördel inrättade landthamnarne blifvit en följd, någon ändring ”icke kunde beviljas i hvad genom Kongl Resolutionen på allmogens be”svär den 29 Juni 1752 vore förordnad!, rörande
Gottländska allmogens ”skyldighet att berörde boställen underhålla”; och hav slutligen, i anledning af ålskillige hemmansegares å Gottland i underdånighet anförde klagan öfver ifrågavarande, genom Kammar-Cotlegii den 8 Februari 1837 meddeldte utslag, allmogen fortfarande ål agde besvär, Kongl. Majit,uti Nådigt Bref af dell 23 Januari 1839,förklarat, att, ”då underhållandet a!' de \ id Landthamnarne ä Gottland ”befintlige laslbrvggor och strandridare-boställen vöre en allmogen på nämn”de ö af ålder åliggande och, enligt Kongl Maj;ls Nådiga Bref den 9 Maj; ”1827, ännu tillhörande skyldighet, hvars- fördelning mellan den Gottland”ska allmogen Kongl. Majit, genom Dess omförmäldte Nådiga Bref den 9 ”Maj 1827, uppdragit åt Kongl..
Majlis Befallningshafvande alt verkställa,"
Maj i, ”enär k la gander ne icke uppgifvit, mindre styrkt, att, till de”ias större eller mindre betungande, någon oläglighet egt runi uti den.
''reglering i berörde hänseende, sorn, till följd af Kongl. Majlis Nådiga- föt - 14 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 30. reskrift, blifvit, efter föregången undersökning och inhemtade upplysningar från flere i sådant ändamål tillkallade personer, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uppgjord,” pröfvade rättvist alt, med afslag å besvären, låta Arid Kammar-Collegii i ämnet gifnp utslag hero.
Maj:t skulle nu, mera än förr, finna skäligt medgifva allmogen på Gottland befrielse från åliggandet att underhålla de vid öns ellofva iandthamnar uppförde och af der stationerade luJlbevaknings-tjenslemän begagnade s. k. strandridare-boställen, som de förmoner, hvilka ursprungligen må ansetts uppväga ett sådant besvär, snarare ökats än minskats, sedan, genom de landthamnarne tid efter annan beviljade handelsfriheter, allmogen blifvit i tillfälle att vid dessa hamnar så väl uppköpa sina förnödenheter som vinna afsättning å egna tillverkningar och ortens produeter; så få Utskotten, som icke heller bordt förbise den omständighet, att Gottländska allmogen är frikallad från vissa Rikets öfriga allmoge i allmänhet åliggande skattebördor, såsom rustning och knektehåll, vördsamt tillstyrka, att, i anledning af förevarande motion, någon åtgärd icke må af Rikets Ständer vidtagas.
JY2 SO.
Ank. till Exp, Ulsk. d. 22 Dec. kl. 1 e. ni.
U tlåtande, i anledning af väckt fråga om
La ridt bruk s-Academiens indragning och den Academien tilldelade fonds öfverlemnande till Riksgälds-Contorct, m. m.
Bonde-Ståndet blifvit remitterade tvänne motioner i ofvanberörde ämnen; nemligen: l:o af Riksdags-Fullmägtigen Henric Andersson från Örebro Län, som, jemte framställning om origtigheten af den länge följda princip att ,;'1 landtbrukets och slöjdernas förkofran inrätta och underhålla Academi - Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 30.