Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktion att, så snart det årets råken-» skaper, för hvilket anslaget är afsedt, hunnit afslutas, hos Fullmäktige i Riksgälds-konloret behörigen ådagalägga om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöfligt, samt att, i händelse det Ivftade beloppet icke åtgått, öfverskottet då återlemna.
Stockholm den 27 Mars 4857.
Reservation: af Herr Hjörd;, hvilken ansåg, alt såsom vilkor för Rikets Ständers bidrag till Upprätthållande af Arméens pensions-kassa borde bestämmas, att delegare i nämnde kassa, som hädanefter erhåller civil eller annan tjenst med aflöning på Rikets stat, eller uppföres på allmänna Indragnings-stalen, undfår pension från Arrnéens pensions-kassa endast i det fall, att nflöningen eller pensionen på Indragnings-staten icke uppgår till dubbla beloppet af den pension, sorn från kassan bör utgå, dock härifrån undanlagne pensionstagarne i de 3 lägsta klasserne, hvilka under alla förhållanden må få åtnjuta sina pensioner oafkortade.
Rättelse! tili Slals-Ulsknltels Utlåtande, Jttt 48, Sid. 4. r. 5 st. förändring l. förevändning. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1857, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 53. 1 \:o 53.
Ank. lill E\p.-lJlsk. d. 2 April 1857, kl. 5 e. m.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående inrättande af ett Landtbruksinstitut i Skåne. (U. A.) Uli en lili Kikels nu församlade Ständer den 26 näsilidne Februari aflåten och frän samtliga Riks-siånden lill Slals-Utskottet remitterad pi'opo.sition, (intagen under N:o 7 I i 1 Sami.
I Afd. af Bihanget lill Riks-slåndens protokoll.) liar Kongl. Majit gifvit Rikets Sländer tillkänna, hurusom, sedan del år 1855 församlade sjunde Allmänna Svenska Landibrukare-mölel, bland annai, i underdånighet anhållit, att, utom LaudtbruksliHslilutet vid Ultuna, ett högre
Landlbruks-läroverk för 40 ä 50 elever måtte ytterligare inrättas, helst i södra delen af riket, I.amlibruks-Akademien, hvars underdåniga utlåiande häröfver blifvit infordradi. af anförda skäl, ansett någon utvidgning af förenämnde, vid Ultuna redan befintliga högre Landlbruks-läroverk icke, på sätt jemväl föreslaget varit, böra ifrågakomma, men deremot, i enlighet med Landtbrukare-mötets hemställan, tillstyrkt, alt eli nytt Landtbruks-Insfitut målte inrättas i södra delen af riket och medel för sagde ändamål af Rikets Ständer äskas.
1 afseende å sältet för eli ändamålsenligt lillviigabringande af en sådan inrättning, hade Akademien upplyst, att fråga blifvit väck! om Institutets förläggande på någon enskild egendom, såsom förhållande! var med Degeberg, men alt sådant synts Akademien helt och hållet olämpligt, emedan, äfven om egendomens egare vore en lill föreståndare lämplig person, hvilket icke alltid kunde påräknas, Institutet, derest egendoms-egaren funné sig hafva anledning (räda Hih. (ill H St.
Prof. 1850 $ 1857.
4 Sami. t Afd. 23 Höft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 53. tillbaka, då denna läroanstalt möjligen vore som bäst behöflig, kornrne att sakna den stadga och det bestånd, som för en allmän inrättning vore nödiga.
Alt, på sätt sorn skett med Ultuna Landtbruks-Inslilul, förlägga läroverkel på en för ändamålet anslagen kungsgård, vore deremot, enligt Akademiens åsigi, ganska lämpligt, så vida en passande dylik lägenhet genast funnes disponibel, och icke, i afvaktan derå, läroverkets inrättande komme att på obestämd tid uppskjutas; hvaremot, om en kungsgård icke vore att erhålla, endast en tredje utväg återslode, hvars användbarhet
Akademien funnit icke vara något tvifvel underkastad, nemligen att staten inköpte en tillräckligt stor och i öfrigt lämplig egendom, som, behandlad med den sakkännedom och försedd med den arbetsstyrka, hvilka vid ett dylikt läroverk borde kunna påräknas, otvifvelaktig! skulle gifva hög ränta på det för dess inköp använda kapital.
Sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus län erhållit nådig befallning att, i samråd med Läns-slyrelsen i Christianstad, undersöka och i underdånighet sig utlåta, huruvida, med iakttagande af hvad Landtbruks-akademien i ämnet anfört, någon för högre Landtbruks-läroverk passande egendom, vare sig Kronan tillhörig eller genom köp disponibel, kunde vara att tillgå, samt i sådant fall afgifva fullständigt förslag i afseende på de åtgärder och kostnader, som erfordrades för ett sådant läroverks inrättande och underhållande derstädes, hade af Kongl Majds förslbemälde Befallningshafvande blifvit i underdånighet anmäldt, att, sedan Kongl. Majit förklarat en af Kongl. Majds Befallningshafvande för något mer än två år tillbaka gjord underdånig framställning om upplåtelse af en del egor under Dahlby och Flyinge kungsgårdar, för inrättande af ett för provinsen Skåne särdeles behöflig! högre Landtbruks-läroverk, icke kunna i nåder bifallas, några andra lediga eller ledigblifvande kungsgårdar eller statens egendomar för tillfället ej funnes inom nämnde provins alt tillgå, emedan de alla vore till särskilda ändamål anslagne, äfvensom de försök, hvilka blifvit gjorda att för längre tid komma i besittning af passande boslällsjord likaledes strandat; alt i anledning af de, dels genom allmänna kungörelser och dels genom tidnings-aunouser infordrade upplysningar, huruvida någon för ändamålet passande egendom kunde genom köp erhållas, endast tre försäljningsanbud å egendomar inkommit, hvilka likväl aila befunnits oanlagiiga, hvarjemte vid ett med flera af ortens possessionaten i närvaro äfven af ombud å Kongl. Majis
Befallningshafvandes i Christianstads län vägnar, hållet sammanträde, af de tillsfädesvarande blifvit upplyst, att, så vidt de hade sig bekant, någon för Landlbruks-lnstitut lämplig egendom icke vore inom provinsen (ill salu, samt alt, 0111 en sådan möjligen skulle kunna erhållas, densamma, med nu högt uppdrifna jordvärden, skulle blifva allt för dyr; att emellertid Skånska Hushålls-föreningen, som representerade provinsens landtbrukare, efter utveckling af de skäl, som skulle göra den Landshöfdingen i Malmöhus län på lön anslagna Alnarps kungsgård, om 10 y8 mantal, särdeles lämplig för anläggandet af ett högre Landtbruks-läroverk, gjort framställning att denna kungsgård, i stället för att vid den lid, då nuvarande arrrendet derå vid midfastan år 186 2 upphörde, ånyo boriarrenderas, måtte, emot en efter omständigheterna lämpad arrende-afgift, tili inrättande af ett Stals-Utskottels Utlåtande M:o 53. 3 högre Landtbruks-läroverk upplåtas, uti hvilken hemställan de vid förenämnde sammanträde tillslädesvarande possessionaler äfven instämt; att bemälde komitterade på förhand med arrendatorn af Alnarps kungsgård träffat en å deras sida vilkorlig öfverenskommelse, hvarigenom bemälde arrendator förbundit sig att, så vida formligt kontrakt derom biefve före den 15 April innevarande år med honom afsluladt, vid midfasta!) år 1858 lill ett blifvande
Landtbruks institut afstå arrendet med underlydande, jemte gröda, foder och byggnader, emot en afträdes-summa af 30,000 R:dr B:ko, och att samma kommitterade derefter hos Kongl. Majds Befallningshafvande föreslagit kungsgårdens upplåtande tili Landtbruks-instilut för alltid, eller så länge dylik inrättning derstädes komme att finnas, emot det att Institutets styrelse, som borde ega att uppbära den för befrielse från arbets-skyldighetens utgörande af de fordom hofveri-skyldige hemmanen utgående afgäld i ett för allt till indelningshafvaren erlade ett årligt arrende af 1,600 tunnor spanmål, »y råg, i/s korn och »y3 hafra, äfvensom att 40 till 50 tunnland af den med löfträd bevuxna hårdvalls-ängen, kallad Alnarps-skogen, efter år 1862 från arrendet fråntoges och förbehölles indelningshafvaren till begagnande.
Maj:ts Befallningshafvande hade vidare yttrat, att Alnarps kungsgård, som är belägen vid jernvägen mellan Malmö och Lund, på ungefär fika långt afstånd från begge dessa städer, och, med fullt tillräcklig areal och jordmån af olika slag, erbjöde förmåner, hvilka sällan på ett och samma ställe funnes förenade, onekligen vore till inrättande af ett högre Landtbruks-läroverk särdeles lämplig, hvadan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, från allmän synpunkt, funne skäligt att understödja det härom väckta förslaget.
Hvad åter anginge nuvarande och blifvande indelningshafvares härvid ifrågakommande rätt, ansåge Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande det för säkert kunna antagas, att om kungsgården biefve genom ny auktion utbjuden på arrende midfasta)) 1862, arrendeafgiften skulle blifva väsendtligen uppstegrad utöfver den nuvarande, som ansetts billig, och äfven utöfver hvad Hushålls-fiireningen nu erbjudit; men då Landshöfdingen i Malmöhus län borde kunna anse sig belåten med hvad nämnde förening föreslagit och kungsgårdens afträdande skulle ske för befordrande af en för hela södra Sverige och synnerligen Skåne så vigtig fråga, som ett högre Landtbruks-läroverks inrättande, borde icke heller, enligt Läns-styrelsens åsigt, från indelnings-innehafvarens sida hinder läggas för förslagets bringaude till verkställighet, hvarföre Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt: l:o att Kongl Brefvet den 14 Juni 1831, rör?
e utarreudering af Alnarps kungsgård, måtte till kraft och verkan upphäfvas.
2:o att vid nuvarande arrendets utgång midfaslan 1862, och under förutsättning att Rikets Ständer skulle lemna nödigt organisations- och underhålls-anslag för ett högre Landtbruks-läroverk, kungsgården med underlydande finge öfvertagas af Styrelsen för detta läroverk och, så länge detsamma derstädes egde bestånd, oafbrutet' för ändamålet bibehållas, under följande vilkor: 4 Stats-Vtskottets Utlåtande S:o 53. «) 40 lill 50 tunnland af den med löfträd bevuxna hårdvalls-ängen, kallad Alnarps-skogen, utbrytes och ufverlemnasåt Landshöfdingen i Malmöhus län till begagnande; b) för det öfriga af kungsgården, med utjordar och tillhörigheter, erlägger styrelsen för Landibruks-inslitutet till Landshöfdingen ett årligt arrende af 1,600 tunnor säd, Vä råg, */» korn och '/a bafra; c) deremot eger Institutets styrelse att uppbära och till Institutets fördel använda afgälden från de hofveri-skyldige hemmanen, 3SS tunnor 8 kappar korn, efter den derför föreskrifna förvandling; (!) utaf arrende-beloppet levereras 100 tunnor råg, 100 tunnor korn och 100 tunnor bafra in natura i Malmö, å de lider iudelniugshafvareu bestämmer, hvaremot återstoden löses efter näslförutgångna 10 arens medel-markegångspris, sådant det af Kammar-kollegium för Kongl. Majlis och Kronans räkning fastställes, med % vid slutet af hvarje qvartal under arrende-året; 3:o att, derest medel af Rikets Ständer anvisades lill inlösande af de återstående arrende-åren (1858 — 1862), arrendet finge, enligt derom träffad öfverenskommelse, redan år IS5S af Institutets styrelse öfvertagas; och 4:o att, för den händelse
Landtbruks-institutet komme alt upphöra eller (ill annan ort förflyttas, Alnarps kungsgård i del skick den sig då befunne, finge till Landshöfdinge-indelningen i Malmöhus län återgå.
Uti häröfver infordradt utlåtande hade Kongl.
Kammar-kollegium upplyst, att, till följd af ofvanåberopade Kongl. Bref den 14 Juni 1831, Alnarps kungsgård blifvit utarrenderad på 30 är, räknade från midfastan 1832 till samma tid 1862, medelst kontrakt, enligt hvilket arrendatorn årligen skall till indeluingshafvareu erlägga för åtnjutande af arbets-skyldigheten från arbets-hemmanen 400 tunnor korn efter årlig markegång och för sjelfva kungsgården 1,000 tunnor, */b råg, V3 korn och */s bafra, hvaraf hälften enligt årlig markegång betalas och hälften in natura levereras,Joefa att genom Kongl.
Brefvet den 24 Februari 1837, angående regleringen af lönevilkoren vid Landshöfdinge-ljensterna i riket, lönen för Landshöfdingen i Malmöhus län blifvit bestämd till 6,000 R:dr b:ko, efter följande beräkning: jord till residenset 44: 21.
4. den uti arrende-kontraktet bestämda afgifleu för arbets-skyldigheten till Alnarp, 400 tunnor korn ä 4 R:dr 16 sk. . 1,7-33: 16. — arrende-afgiften för kungsgården, 1,000 tunnor ä 6 K:dr för råg, 4 K:dr 16 sk. förkorn och 2 R:dr 16 sk. för hafra 4,222: 10. S. R:dr 6,000; dervid, bland annat, jemväl är vordet stadgadt, att
Alnarp städse bör utarrenderas på 30 år och Landshöfdingen uppbära arrendet, och att, 0111 vid framdeles skeende ny ularrendering af Alnarp, arrende-beloppet ej uppglnge till eller öfverslege hvad i kalkylen påräknats, på nådig pröfning komme att bero, om, med föranledande af öfriga lö - Slats-Ul«kottels Utlåtande iV:o 53. 5 nevilkorens beräknade belopp vid Ijenslen, i förra fallet tillökning och i det sednare minskning i lönevilkoren borde stadgas; oell hade Kollegium, som erhållit nådig befallning att yttra sig i afseende på kungsgårdens disponerande för del nu ifrågavarande ändamålet och de för sådan disposition föreslagna vilkor, tillika anmält, det Kollegium ansåge något hinder icke möta för kungsgårdens användande för inrättning af Landibruks-iuslitut från och med slutet af nuvarande arrendetid, utan sådant i underdånighet tillstyrkt, samt angående förslaget i öfrigt hufvudsakligen anfört följande:
Alt, såsom skäl för utbrytande och öfverlemnande till Landshöfdiugetis begagnande af 40 till 50 tunnland utaf s. k.
Alnarps-skogen väl blifvit audragel, att Landshöfdingen, om lian, sorn ej hade något sommarställe eller ens trädgård vid Alnarp, åt sig uppförde en sommar-bostad, dit han på */* timma kunde på jernväg färdas från residenset, sålunda skulle blifva i tillfälle att utöfva tillsyn öfver Laudtbruks-institulets förvaltning; men att, enär de Landshöfdingen, enligt 1837 års Kongl. Bref, upplåtna 4 tunnland af Malmö stadsjord syntes vara tillräckliga lill det afsedda ändamålet, och det inseende Landshöfdingen kunde komma att hafva öfver det blifvande institutets förvaltning icke behöfde blifva dagligt och fordra hans bosättning på stället, Kollegium icke kunde tillstyrka det ifrågavarande afdraget från kungsgårdens ego-område, utan ansåge densamma böra ostyckad lill Landlbruks-inslitutet upplåtas.
Vidkommande det föreslagna blifvande arrendet för kungsgården hade Kollegium fästat uppmärksamhet derpå, att, med hänsigt lili ofvanåberopade stadgandet i 1837 års Kongl Bref, Landshöfdingen icke kunde anses ovilkorligen berättigad, att, efter nytt arrende af Alnarps kungsgård, hela inkomsten deraf åtnjuta, ulan vore sådant af Kongl. Maj:ls pröfning beroende, hvarföre Kollegium, då, till följd af det i nyssberörda Nådiga Bref antagna låga värde å arrende-spanmåleii, Landshöfdingen redan med nuvarande inkomst af kungsgården oell efter medium af markegångs-prisen för åren 1834—1853 hade större inkomst af kungsgården än den beräknade, samt öfverskotta! skulle blifva än, högre efter det föreslagna nya arrendet, hemställt, om ej del i 1837 års Kongl.
Bref af kungsgården för Landshöfdingen aflöning beräknade belopp af 5,955 ILdr 26 sk. 8 r:st. b:ko, finge af Landtbruks-inslitutels styrelse (iil Landshöfdingen erläggas och kungsgården deremot ostyckad af styrelsen emoltagas och begagnas, så framt icke Kongl.
Majit skulle finna den för Landshöfdingen år 1837 fastställda lön af 6,000 B:dr numera vara för låg och förthy böra förhöjas, i hvilken händelse styrelsens afgift jemväl borde ökas, dock kunde, enligt Kollegii tanke, hvad i företiämnda hänseenden blifvit yttradt icke gälla nuvarande Landshöfding, som sjelf borde ega bestämma de vilkor, hvarunder han ville för sin tjenstetid från kungsgården afstå.
Jemte förmälan, att, enligt Kongl. Brefven den 8 September 1S54 och den 2 Augusti 1855, af 15*VSs mantal arbels-hemman under Alnarps kungsgård skola, emot upphörande af arbets-skyldigheten, erläggas, efter dem emellan uppgjord fördelning sammanlagdi 388 tunnor 8 kappar korn; att detta belopp korn skall med pcuniugat 6 Slals-Ulskoltets Utlåtande N:o 53. efter blifvande markegångs-pris, utan förhöjning af forsel-Iön, (ill Statsverket betalas; att indelningshafvare!! deremot skall bekomma ett motsvarande, å stat uppfördt anslag, uti uindeld spanmål, hälften råg och hälften korn: att förvandling härtill skall efter medeltal af markegångs-prisen under de 20 åren 1834—1853 verkställas och början härmed ske vid utgången af nuvarande arrende år 1862, hade Kollegium derjemte förklarat, det Kollegium icke funnit något vara att anmärka deremot, alt berörda spanmålsbelopp, motsvarande, enligt nyss uppgifue förvandliugs-grund, 158 tunnor 2 kappar råg och 158 tunnor 2 kappar korn, finge af Institutets styrelse uppbäras af Statsverket, för att (ill Institutets fördel användas, men hemställde tillika, dels att denna uppbörd ieke måtte ske in natura, utan med penningar efter faslslälldt tioårigt medelpris, och dels att spanmåls-värdet måtte, till undvikande af dubbla liqvider, blifva inräknadl i det årsanslag, som kunde komma ali Institutet i öfrigt af Statsverket beviljas; varaude emot ilet föreslagna sättet för liqvideraude af det arrende, 1,600 tunnor, som, enligt Kollegii tanke, endast lill uuvarande landshöfding borde utgå, icke något från Kollega sida erinrad!.
Kfter hvad den Kongl propositionen vidare innehåller, komme kostnaderna för ifrågavarande läroverk ail utgöras af 2 slag: organisations-kostnader, eller sådane sorn ifrågakomma vid läroverkets första ordnande och hvilka för en gång borde utgå, samt underhålls-kostnader, eller de, som till årliga aflöniugar m. m. erfordrades; och skulle, i enlighet med eli af Kongl. Jlaj:(s Befallningshafvande i samråd med erfarne personer uppgjordt kosluads-förslag, följande anslag för en gång för ändamålet behöfva anvisas, nemligen:
Afirädes-summa till nuvarande arrendator, deruti inberäknad ersättning för öfverbyggnad, höstutsäde och vårfoder R:dr Haut 45,000: — Till byggnad af boningshus, mejeri och ladugård, stall, smedja, verksiä der och laboratorium, sädesmagasin och tegelbruk . . „ „ 145,000; — Till inventarier:
För gårdsbruket, kreatur m. m 45,000: — Husgeråd och iure inventarier 20,000: — Utsäde och förlag 10,000: — 75,000:
Summa R:dr Riksmynt 265,000: —.
Om härifrån afdroges för befintliga hus, samt för beräknad minskning i byggnads-kostnaden genom teglets brännande på stället 20,000: samt 2Vs års underhålls-anslag, som beräknats kunna få till organisationen användas 45,000: qqq. skulle återstoden eller Riksdaler Riksmynt 200.000; — Stals-Utskottets Utlåtande N:o 53. 7 blifva det belopp, sorn för Institutets första ordnande erfordrades och hvilken summa Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansett böra utgå med ena hälften år 1858 och med den andra hälften år 1859.
Det årliga anslaget till löner för föreståndare och lärare, till underhåll för elever och lärlingar samt för biblioihek och samlingar bade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit till enahanda belopp, som i dessa hänseenden användes vid Otuna, eller 18,000 R:dr Riksmynt, emot erhållande af hvilket anslag läroverket skulle tillförbindas att emottaga 24 frilärlingar och 28 elever, hvaribland 4 icke betalande.
På grund af hvad sålunda förekommit och då behofvet af ännu ett högre
Landlbruks-läroverks inrättande både blifvit af Landtbruks-akademien vitsordadt och äfven syntes vara allmänt erkändl, har Kongl. Majit, med godkännande af ofvanberörde framställning, föreslagit, att
Alnarps kungsgård med underlydande måtte från inidfastan 1862, då nuvarande arrende af kungsgården upphör, upplåtas lill begagnande för ett högre landtbruksdäroverk, hvarest till undervisning borde emottagas 24 frilärlingar och miusl 28 elever, hvaribland 4 icke betalande, samt att så väl organisationen som styrelsen af detta läroverk mätte få uppdragas åt en Direktion, bestående af Landshöfdingen i Malmöhus län såsom Ordförande, sami af 5 fastigbets-innehafvare inom nämnde län eller äfven, om så ske kan, från närmast angränsande län, såsom ledamöter; hvarjemte Kongl. Majit, i afseende härå, ansell följande vilkor och bestämmelser böra stadgas: l:o att läroverkets styrelse i årligt arrende för kungsgården skall erlägga 1,600 tunnor spanmål, */3 råg, ‘/a korn och Vs hafra, deraf 100 tunnor råg, 100 tunnor korn och 100 tunnor hafra skola lill Landshöfdingen i Malmöhus län årligen levereras i Malmö stad på de tider, som af honom bestämmas, samt återstoden, 1,300 tunnor, hvarje år lösas efter de 10 förulgängne årens, af Kammar-kollegium för Kronans räkning fastställda medelpris, af hvilken lösen Landshöfdingen, sorn för närvarande har sig på lön anslagne 1,400 tunnor, skulle ega ali uppbära hvad som motsvarar 1,100 tunnor, med en fjerdedel i slutet af hvarje qvartal, men återstoden, eller lösen för 200 tunnor, Vs råg, */s korn och Va hafra, borde ingå till statsverket och reserveras tili Kongl.
Majlis disposition, dels till godlgörelse åt nuvarande Landshöfdingen af den minskning i ^inkomst, som tilläfventyrs kunde för honom uppkomma i följd af del sålunda föreslagna förändrade sättet för den honom tillkommande arrende-spanntåleus utgörande, och dels lill förbättring i allmänhet af landshöfdingc-aflöniiigarne, der sådan förbättring kunde linnas erforderlig; 2:o att läroverks-slyrelsen deremot skulle ega att af Statsverket efter 10 års medelpris uppbära samt disponera den afgäld, som för befrielse från den fordna arbels-skyldighetens utgörande åligger de förr under kungsgården hofveri-skyldige hemmanen, enligt Kongl. Brefven den 8 September 1S54 och den 2 Augusti 1855; samt 3:o att, dä det ifrågaställa undantaget af mark å kungsgårdens område till Landshöfdingens i Malmöhus län disposition icke syntes vara af väsentligt inflytande på beloppet af den arrende-afgift, som kunde för kungsgården erhållas, och det å andra 8 S/a/.*- Ut skot fels \]/låtande S:o 53. silian kunde vara af vigt, alt Landshöfdingen, som förmält sig ämna å nämnde mark åt sig uppföra sommar-bostad, sålunda egde tillfälle att på stället utöfva en närmare tillsyn öfver läroverkets gång och förvaltning, lill Landshöfdingens i Malmö disposition afgiftsfrilt må upplåtas 40 tunnland lill begagnande af den s. k.
Alnarps-skogen.
Ehuru något anslag af statsmedel för läroverkets inrättande eller bedrifvande icke komine att under nästkommande statsreglerings-period blifva behöflig!, derest kungsgården först vid nuvarande arrendetids slut eller midfastan 1862 till ändamålet upplätes, — i hvilket fall läroverket borde vara ordnadt och bragt i verksamhet hösten 1864, så framt Rikets näst sammanträdande Ständer dertill anvisade medel, — har Kongl. Maj;t likväl ansett sig nu böra göra framställning i ämnet till Rikets Ständer, på det att erforderliga förberedande åtgärder måtte hinna vidtagas, sedan Rikets Ständer i ämnet fattat beslut, samt på det ali Rikets Ständer, derest de, för sin del, skulle linna läroverkets bringande till stånd före nyssnämnde lid vara af vigt och angeläget, jemväl måtte blifva i tillfälle att taga under öfvervägande, huruvida medel nu kunna beredas, dels till inlösande af kungsgårdens nuvarande innehafvares arrenderätt för liden från den 14 Mars 1858, med i sådant afseende fordrade 45,000 R:dr, dels till byggnader och inventarier för läroverkets räkning, enligt uppgjordt förslag, 155,000 R:dr, och dels till del från och med år 1858 för läroverket erforderliga årliga anslag 18,000 R:dr, hvilket likväl, i den mån kungsgården kunde till högre afkastning nppdrifvas, framdeles måhända kunde till beloppet nedsättas; och skulle, i fall förstnämnde ivaline anslag med tillsammans 200,000 R:dr nu af Rikets Ständer beviljades, att utgå lill hälften under år 1858 och till andra hälften 1859, läroverket vara bragt i verksamhet sednast hösten 1860.
Utskottet, sorn jemväl fått del af de vid den Nådiga Propositionens remitterande inom Riks-ståndeu afgifua yttranden, har tagit denna fråga i öfvervägande; men ehuru Utskottet icke vill bestrida att ett väl ordnadt
Landlbruks-instilut utöfvar ett särdeles gagnelig! inflytande på jordbruket i allmänhet, har Utskottet likväl icke blifvit öfvertygadt derom, ali, genom antagande af Kongl. Maj:ls nu framställda Nådiga förslag, alla de med en sådan läroanstalt afsedda fördelar med säkerhet vore alt förvänta.
Vid inrättandet af ett högre Landtbruks-läroverk är del, enligt Utskottets tanke, utan tvifvel af synnerlig vigt, att denna anstalt så ordnas, att icke allenast en theoretisk, utan äfven, så vidt möjligt är, en praktisk undervisning derstädes meddelas uti alla lill landthushållningen hörande ämnen.
Ty derföriilan uppfyller en sådan inrättning icke sin bestämmelse att vara en mönster-hushållning för landtbruket i alla dess delar eller en skola, der elever och lärlingar fullständigt bibringas de insigter och kunskaper, som erfordras för landtbrukets rätta och ändamålsenliga skötsel.