Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, men, om det nya huset förlädes inne pä gärden invid hufvudbyggnaden, erfordra en ytterligare kostnad af 3,000 R:dr, för en timmerbädd lill grundens förstärkning, samt att, enligt hemälde Embetes åsigt, det föreslagna läget midt emot hufvudbyggnaden, på andra sidan om vägen, vore förenadt med högst betydliga olägenheter derutinnan, att den nya byggnaden, förlaggd tält invid vägen, icke kunde undgå att lida af den fuktighet, som derstädes samlades från de bakom belägne höjderne, och på längre afstånd från vägen åter komme att erhålla vida högre plats, än den gamla hufvudbyggnaden, samt derigenom förlora det alsedda symetriska förhållandet till denna, äfvensom i sednare fallet den söndring, hvilken uppkomme redan derigenom, alt de särskilda byggnaderne åtskiljdes af en allmänt begagnad väg, blefve ännu mera kännbar genom ett ökadt afstånd mellan byggnaderne, hvarföre Ofver-Intendents-embetet, lill undvikande af dessa svårigheter, och på det alla byggnader, som tillhörde Institutets afdelning för döfstumma, måtte kunna inom en sluten krets förenas och inhägnas, ansåg det alternativt föreslagna läget inne pä gården invid hufvudbyggnaden hafva så väsendtligt företräde, ali någon betänklighet emot Bih. lill n. 'St.'Brot. <853 &
IS54, 10 Samt. 1 Afd. ' ~ ' ' 50 394 Fxpeditions-Llskoltets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, A::o 14 5. dess antagande icke borde uppstå genom den med 3,000 R:dr ökade' kostnaden, helst de utgifter, sorn utöfver kostnadsförslaget torde erfordras för afledande af vatten, för nödig snöskottning m. m. omkring ett hus på den först ifrågasatta platsen torde komma att i det närmaste motväga skillnaden emelian de beräknade byggnads-kostnaderne på de särskilda ställena.
Som den under en följd af år tillväxande mängd af elever vid ifrågavarande
Institut obestridligen fordrar ett ökadt utrymme i logementer och lärosalar m. m., så att Institutet må sättas i tillfälle att kunna icke allenast inhysa, utan ock på ett ändamålsenligt sätt vårda och undervisa dessa elever, hafva alltså Rikets Ständer funnit ifrågavarande nybyggnad vara af högsta hehof påkallad; och då upplyst är, att Inrättningen saknar egna tillgångar för uppförande af denna byggnad, hafva Rikets Ständer, som dela den af Öfver-Intendents-embetet yttrade åsigt angående läget för densamma, till uppförande af ifrågavarande byggnad å den af Öfver-Intendents-embetet förordade plats, beviljat den härtill erforderliga summa af 25,000 R:dr, hvarjemte, då ostridigt är, att Institutet genom dess utvidgning blifver i behof af ett ökadt antal inventarier, äfvensom att en del af nuvarande persedlar behöfva med nya ersättas, Rikets Ständer, till inköp af inventarier för Institutet, anvisat den föreslagna summan af 5,000 R:dr. liro.
För utarbetande af en ordbok öfver Svenska språket, har E. K.
M:t äskat ett anslag af 10,000 R:dr, att i 4 år, från och med 1854, med jrdel årligen, till Svenska Akademien utgå, med åliggande för Akademien att före dessa års utgång till Kongl. Majrt inberätta hvilken fortgång ordboks-arbetet baft och hvad ytterligare för detsamma kunde erfordras; Och hafva, med afseende å vigten deraf, att Svenska Akademien förses med nödige medel att utföra ifrågavarande, åt henne uppdragna, ordboks-arbete, Rikets Ständer, på sätt E. K. M:t föreslagit, beviljat en summa af 10,000 R:dr för omförmälda ändamål, att utgå under innevarande och följande 3 år med j-:del årligen. 12:o.
Vid de 2:ne sistförflutna riksdagarne häfva Rikets Ständer lil! understöd för Serafimerlasarettet anvisat ett årligt anslag af 4,500 R:dr; och är nu af E. K. M:t äskadt, att samma anslag må för ytterligare 3:ne år Lasarettet beviljas.
Då det visat sig, att Serafimer-lasarettet än vidare är i behof af ifrågavarande anslag, hafva Rikets Ständer för nämnda Lasarett å Riksgälds-köntoret anvisat ett årligt belopp af 4,500 R:dr, att fortfarande utgå under hvarldera af åren 1855, 1856 och 1857. 13:o.
I anledning af gamla Upsala församlings underdåniga ansökning om understöd af allmänna medel för reparation och till en del ombyggnad i olörändrad form af församlingens uråldriga kyrka, har E. K. M:t, med afseende å denna församlings vitsordade behof af dylikt understöd och på det ifrågavarande kyrka, som är en af de äldsta i riket, må kunna behörigen vidmakthållas, föreslagit Rikets
Ständer att för det uppgifna ändamålet bevilja gamla Upsäla församling för en gäng en summa af 2,000 R:dr; hvilket Rikets Ständer bifallit. 14:o.
Uppå underdånig ansökning af Direktionen för Svenska Nykterhels-Sällskapel, har E. K. M:t af Rikets Ständer äskat ett anslag af 3,000
R:dr, att för 3 år, med 1,000 R:dr hvartdera året, lill Direktionen utbetalas för bestridande af utgifter till nykterhetens befrämjande.
Vid de 2 sednaste riksdagarne har af E. K. M:t enahanda Nådiga framställning skett, men Rikets
Ständer funno då icke skäl att densamma bifalla; och som några förändrade omständigheter sedermera ej inträffat, halva Rikets Ständer icke heller nu beviljat det för ifrågavarande ändamål ånyo äskade anslag.
Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse, A':o 115. 395 15:o. Sedan Vetenskaps-Akademien uti underdånig skrifvelse af den 11 sist— lidne Januari, med anmälan alt de under fregatten Eugenies verldsomsegling af dervid följaktige vetenskapsmän gjorda samlingar af naturalster blifvit lill Riks-museum aflemnade, till E. K.
M:t ingi fv i t vetenskapsmännens redovisningar för de, enligt E. K. M:ts Nådiga förordnande, till dem af fregattens chef utbelalde belopp, utvisande att utgifterne för de zoologiska och botaniska samlingarne öfverstigit de derför afsedde medel med 4,336 R:dr 31 sk. 11 rst., som af den expeditionen åtföljande zoolog och botanist enskildt förskjutits, samt derjemte, med förmälan, att särskilda utgifter tillkommit, nemligen frakt för en sändning naturalster, hvilka, till följd af bristande utrymme å fregatten, blifvit från Valparaiso hemsände, 321 R:dr 21 sk. 5 rst., omkostnader för samlingarnes transport från fregatten till Riks-museum, 22 R:dr 4 sk., och utgifter för den zoologiska samlingens första omläggning i ny sprit efter ankomsten till Museum, 350 R:dr 38 sk. 8 rst., eller tillsammans 694 Ridr 16 sk. 1 rst., hvilken summa, då den ej kunnat af Riks-musei årliga anslag godtgöras, genom förste zoologise-intendentens försorg tills vidare blifvit förskjuten, samt alt för de erhållne rika samlingarnes bringande i det skick, att de, så vidt Musei nuvarande lokal medgåfve, kunde vetenskapligt ordnas och bearbetas, ytterligare erfordrades, för den zoologiska afdelningen, till skåp, till lådors inredande, till omkring 3,000 glaskärl, samt till sprit och andra materialier 4,169 R:dr, och för den botaniska afdelningen, till skåp, papper, upphäftning af vextsamlingarne m. m. 800 R:dr, eller tillsammans 4,969 Ridr, begärt, att, som
Akademien saknade medel till betäckande af dessa utgifter, tillhopa 10.000
R:dr, enahanda summa måtte af allmänna medel beviljas; sä har E. K.
M:l uti en den 17 nästlidne Mars lill Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition, äskat, att, till betäckande af hela kostnaden för ifrågavarande resa och samlingarnes ordnande för vetenskapligt bruk, hvilken kostnad uppgått till omkring 20,000 Ridr, och vore större, än att densamma kunde af de å Riks-Slaten uppförda, för bestämda behof afsedda medel bestridas, nämnda summa måtte af Rikets Ständer varda anvisad.
Hvad sålunda förekommit och den Nådiga Propositionen i öfrigt innehåller, hafva Rikets Ständer tagit i behörigt öfvervägande, samt, i betraktande af det gagn för vetenskaperne och den värdefulla tillökning i fäderneslandets naturhistoriska samlingar, som genom ifrågavarande resa vunnits, funnit sig böra bevilja den äskade summan, 20.000 R:dr. 16:o.
Med förmälan, att den Lutherska församlingen i Paris väl hade egen kyrka, men deremot saknade skolor för Lutherska barns uppfostran, hvaraf följde, att dessa barn ofta blefve af den katholska lärans proselyt-älskande presterskap förledde alt öfvergå till katholicismen, har hos Rikets Ständer blifvit hegardt, all, då nämnde församling vore alltför fattig för alt kunna tillvägabringa dylika skolor, Rikets
Ständer måtte till sådant ändamål för en gång lemna församlingen en gåfva af 4 till 5,000 R:dr, samt att Sveriges Minister på stället mätte erhålla uppdrag att bevaka medlens behöriga användande och alt i vederbörlig ordning derför till E. K.
M:t afgifva redo visning; Och som Rikets
Ständer funnit det åsyftade ändamålet behjertansvärdt, hafva Rikets Ständer, såsom bidrag för tillvägabringande af skolor för Lutherska barns uppfostran, beviljat Lutherska församlingen i Paris för en gång en summa af 5,000 Ridr, alt för ändamålet disponeras på sätt, som E. K. M:l, efter vederbörandes hörande, kan finna lämpligast. t7:o.
Med anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning om anslag till fortsättande af planehe-verket »Fordna och Närvarande Sverige», sorn år 1817, på Högstsalig Hans Majit Konung Carl Xlllis befallning, påbegyntes af framlidne Öfversle-löjtnanlen m. m.
Thersner och elter dennes år 1828 timade död blifvit fortsatt af hans 396 lynpeditions-Ul skol tels Förslag lill anderd.
Skrifvelse, A:o 4 4 3. numera jemväl aflidna enka genom deras dotter Thora Thersner, hvilken för närvarande ensam ombesörjde arbetets ulgifvande, men saknade dertill nödiga tillgångar, hafva Rikets Ständer, för utgifvande af nämnde plancbe-verk, anvisat ett belopp af 200 R:dr, alt under hvartdera af nästkommande tre år från Riksgäids-konloret utgå. 18:o. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad derå, att under den tid af 12 år, det i Stora Råbj i Skåne inrättade
Räddnings-lnstitut för vilseförda och moraliskt vanvårdade barn varit i verksamhet, 56 sådane barn derstädes blifvit émoltagne och uppfostrade med den framgång, att af dem endast 4 efter sin afgång från Institutet återfallit i fordna förvillelser.
Vid inrättningen underhölles för närvarande 20 gossar, af hvilka de fleste, om de ej kommit under den omsorgsfulla värd, de nu åtnjöto, sannolikt inom kort tid ökat antalet af fängelsernes invånare.
Inrättningen hade blifvit stiftad af en enskild man, hvilkens, fortfarande uppoffringar för densamma lill största delen gjorde det möjligt, att berörde antal ynglingar kunde der vårdas; men då det vore billigt, att jemväl Staten genom meddelande af ett anslag utaf allmänna medel erkände det för fäderneslandet nyttiga i en stiftelse, som loge de unga brollslingarne om hand vid deras första steg på förderfvets bana, har af sådan anledning blifvit föreslaget, alt ett årligt anslag af 1,000 R:dr måtte beviljas ifrågavarande Räddnings-lnstitut, med vilkor att minst 20 barn der vårdades samt inrättningen i öfrigt fortfore i sin nuvarande gagnande verksamhet; Och hafva Rikets Ständer funnit sig böra så till vida bifalla denna framställning, att ett anslag af 3,000 R:dr för en gäng blifvit beviljadt att från Riksgälds-kontoret till meranämnde Räddnings-lnstitut utgå. 19:o.
Med afseende å den 'beklagaijsvärda belägenhet, i hvilken Lapp-allmogen sig befunne, anhöllo Rikets sednast församlade Ständer uti underdånig skrifvelse af den 26 Augusti 1851, att af förslagsanslaget för fattigvården i allmänhet något understöd måtte, efter E. K.-Mits Nådiga bepröfvande, kunna blifva till utfattige Lappars försörjning ändamålsenligt användt; och har, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, E. K.
M:t, i följd häraf, efter vederbörandes hörande, i Nåder förordnal, att af berörde anslag en summa af 1,200 R:dr årligen skulle under 3 års tid, enligt stadgad fördelning, utbetalas till disposition af E. K. Mits Befallningshafvande i Jemtlands samt Wester- och Norrbottens län, hvilka egde att beloppen lill vederbörande församlingars fatligvårds-styrelser öfverlemna, samt derjemte, med bestämmande af vissa föreskrifter i afseende å medlens användande och redovisande, förständiga! E. K. Mils Befallningshafvande att före 3:dje årets utgång till E. K.
M:t inkomma med underdånigt yttrande i hvad mån den sålunda vidtagna ålgården befunnits leda till det dermed afsedda ändamål; men då berörde anslag alltså blifvit bestämdt att utbetalas endast för 3 år, samt
Lapp-befolkningens nödställda belägenhet obestridligen fortfarande påkallar hjelp från Statens sida, fä Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det E. K:
M:t täcktes af förslagsanslaget för fattigvården i allmänhet fortfarande under nästa stats-regleriugs-period till utfattige
Lappars försörjning meddela det understöd, som af E. K.
M:t i Nåder pröfvas skäligt.
Expadiliom-Oukottels Förslag lill anderd.
Skrifvelse, K:o 146. 397 N:o 146.
' Uppläst och godkändt hos Ridd. och Addri deri 7 Okt. 1884.
Preste-Stå lidet den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bondc-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om förbättrad lagstiftning rörande sinnessjukes vård och behandling.
(Allra.
Utsk:s Bet:de N:o 124.) S. A. K. Hos Rikets
Ständer har framställning skett om nödvändigheten, att afhjelpa nu befintliga brister i lagstiftningen angående hospitalerne i Riket, för att sätta dessa bättre än hittills i tillfälle att kunna uppfylla silt ändamål.
I afseende hvarå är vordet anfördt, huruledes erfarenheten ådagalagt, det en mängd sinnessjuka kunde lill hälsan återställas, om de erhöllo den särskilta behandling, som deras sjukdomstillstånd påkallade, och åtgärder blefvo vidtagne, för att ål sä beskaffade sjuka bereda möjligheten afen egert synnerlig vård; men att ernåendet af ett sådant hospitals-inrältningarnes hufvudsyftemål, eller de sinnessjukes botande förhindrades derigenom, att de gamla författningarne rörande hospitals-väsendet i Riket hittills i det närmaste förblifvit oförändrade, så att hospitalerne ännu, likasom i begynnelsen af deras inrättande, voro att anse mera såsom försörjnings-anslalter för obotliga och fattiga, än såsom läke-anstalter för sinnessjuke; hvilket bestyrktes dels deraf alt, enligt ännu gällande föreskrift, den sjuke bör ä lasarett undergå profkur under flera veckor, innan han på hospitalet finge intagas, oaktadt föga kunde å lasarettet tiilgöras för hans förbättring, samt ett af grundvilkoren för hospitalernes rätta verksamhet vore de sjukes förskaffande till vård å hospital så tidigt ske kunde, dels ock deraf att ett annat sådant grundvilkor, eller de obotades skiljande från hospitalet, så snart deras obotlighet och oskadlighet kunde anses vitsordade, blött ofullkomligt fullgöres genom den nu vanliga tillämpningen af Serafimer-Ordens-Gillets Cirkulär dep 13 Januari 1838, enär kändt vore, alt hospitalerne ännu till stor del uppfyllas af så beskaffade oskadliga fånar, hvilka utan våda kunde annorstädes vårdas; och då nu derjemte ifrågavarande författningar, vid jemförelse med andra länders, deribland Norriges Lag om Sinnessjukes behandling och underhåll, syntes vara alltför ofullständiga och otillräckliga, för alt, såsom sig borde, bestämma hospitalernes yttre karaktär och inre verksamhet, samt icke blott tillförsäkra de sjuke tidig och tjenlig värd och behandling, utan jemväl i allmänhet betrygga dem mot godtycklig medfart, misshandling eller försummelse, så låge häruti ett ytterligare bevis om vigten och angelägenheten af en ny lagstiftning för Rikets hospitals-inrättningar. 398 Expeditions-Vlsko<tets Förslag till underd.
Skrifvelse, S:o HB.
Rikets Ständer, som åt förevarande ärende egnat sorgfällig uppmärksamhet, hafva derom tillika inhemtat: att sedan Rikets åren 1847 och 1848 församlade Ständer, i anledning af då väckt fråga om afhjelpande af flerfaldiga anmärkta brister uti hospitals-väsendet, väl funnit delta ändamål lämpligast kunna vinnas, om förbättringar komme att efter en för hela riket gemensamt uppgjord plan verkställas samt bestämda stadganden och föreskrifter för förvaltningen i dess helhet blefve meddelade, men tillika, att, för erhållande af fullständig utredning så väl af de brister, hvarmed de nuvarande hospitals-inrättningarne och den i detta ämne gällande lagstiftning voro behäftade, som af sättet för deras ändamålsenliga afhjelpande, en noggrann undersökning af alla härmed gemenskap egande förhållanden och ett derpå grundadt fullständigt förslag till ett systematiskt ordnande af dessa anstalter erfordrades, hvarföre Rikets Ständer i underdånighet hemställde, det E. lv.
M:t täcktes låta genom dertill skicklige, i ämnets särskilta detaljer sakkunnige, män upprätta förslag till de förbättringar i hospitals-väsendet i Sverige, så väl i medicinskt som i administrativt hänseende, hvilka utan Statsverkets stora betungande kunde utföras och befinnas nödige, äfvensom att, efter det i anledning häraf särskildt i Nåder förordnade kommitterade i ämnet afgifvit underdånigt betänkande och förslag, E. K.
M:t under den 22 April 1851 för Rikets dä församlade
Ständer i Nåder framlagt fullständig plan till samtlige hospitalernes dels förändring och dels ombyggnad, med begäran af de för planens verkställande till en början erforderliga medel, hvilka af Rikets Ständer jemväl beviljades; och har under innevarande
Riksdag ytterligare anslag för fullföljande, af meranämnde plan blifvit af E. K.
M:t hos Rikets Ständer äskadt.
Det visar sig häraf, att Rikets år 1848 församlade
Ständer redan insett och erkänt behofvet att afhjelpa icke blott hospitals-inrättningarnes utan äfven den i detta ämne gällande lagstiftnings brister, ehuru denna sednare fråga icke uti deras till E. K.
Mit framställde underdåniga anhållan kommit att upptagas, hvilket också torde hafva varit orsaken, hvarföre den af E. K.
M:t i Nåder förordnade Kommitté icke ansett dess uppdrag sträcka sig till utarbetande af fullständigt förslag till en blifvande författning om sinnessjukes behandling, utan i sitt betänkande endast framställt spridda grunddrag dertill.
Det är likväl af vigt att de nya hospitalerne, genom förbättrad lagstiftning, sältas i stånd att utöfva all den välgörande verkan, som med dem åsyftas.
För vinnande af detta ändamål kan det, vid granskning af den ofvanberörde Norska lagens innehåll, ej undfalla uppmärksamheten, att en mängd bestämmelser, som uti de här i Riket gällande författningar alldeles saknas, äro af nöden; Och Rikets Ständer fä på grund häraf underdånigst anhålla, det E. K.
M:t måtte täckas i Nåder låta, genom sakkunnige personer, med ledning af så väl Sveriges som andra länders författningar i delta ämne samt med hänsigt till landets egenheter och behof, uppgöra förslag till stadga om sinnesssjukes behandling och vård samt derefter låta utfärda
Nådig förordning i ämnet.
Expeditions- Vt skol le Is Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o I i7. 399 N:o 147.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Okt. 1834.
Presle-Slåndet den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — ^Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående af Kongl. Majit i
Nåder föreslaget användande af en del utaf skatten å bränvins-tillverkningen.
(Stats-Utsk:s Uthde N:o 279.) S. A. K.
Uti den vid innevarande Riksdag aflåtna Nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof har E. K. M:t, i afseende ä användandet af den serskilda tillgång, som, i händelse Rikets Ständer bifölle det uti E. K. M:ts Nådiga Proposition, angående grunderna för rättigheten att tillverka bränvin, framställda förslag att belägga denna tillverkning med högre skatt, än tillförene, uppstode utöfver de till ordinarie
Stats-regleringen deraf påräknade 800,000 R:dr, behagat föreslå, det Rikets Ständer måtte deraf anvisa följande belopp, nemligen: l:o.
Till nedannämnda ändamål, att årligen utgå under de frenne åren 1855 —1857, för hvilka nu skeende Slats-reglering blifver gällande: a) anläggning eller förbättrande af vägar, utöfver hvad, i sammanhang med den före slagna regleringen af 6:te hufvudtiteln, blifvit i Nåder äskadt, R:ko R:dr 25,000: — — b) beredande af odlings-företag, medelst vattenafledningar » » 125,000: — — c) för ett ökadt antal agronomer, samt bildande af elever, i och för meddelande af undervisning i landthushållning » » 10,000: — — d) för ett ökadt antal lägre landtbruks skolor » » 10,000: — — e) för ett nytt högre landtbruksinstitut . » » 12,000: — — f) åt de i länen inrättade hushållnings sällskap, för hvilka Reglementen blifvit af E. K.
M:t i Nåder fastställda, tillsammans » » 24,000:
Transport B:ko R:dr 206,000: 400 Expeditions-Otskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 147.
Transport B:ko R:dr 206,000: — — g) räntefria lån åt jordegare, som tillväga bringa ändamålsenliga tork-inrättningar för sädens bättre förvarande ...» » 40,000: — — h) inrättande af stam-holländerier i län, der de ännu saknades » 20,000: — — i) för häst-racens förbättrande . . . . » » 20,000: — — k) till undersöknings-kostnader för jern , vägs-anläggningar » » 20,000: — — tillsammans B:ko R:dr 306,000: — — årligen, eller för 3:ne år 918,000: — — 2:o.
Till grundfond för uppförande af nja eller utvidgande af redan befintliga arbetshus inom länen 900,000: — — Summa R:ko R:dr 1,818,000: — — hvartill komme, för fullföljande af jernvägs-anläggningen emellan Stockholm och Götheborg, årligen 615,000 R:dr, som beräknades endast för åren 1856 och 1857 1,230,000: — — och ansåge E. K. M:t, att det belopp, bränvins-skatten under ifrågavarande Stats reglerings-period möjligen kunde inbringa utöfver nu föreslagna anvisningar och dem, hvilka Rikets Ständer ytterligare komme att besluta, borde tili nästkommande Riksdag reserveras.
Härjemte, och uti särskild Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 9 November förlidet år, äro af E. K. M:t, på anförda skäl,' föreslagna åtskilliga allmänna bestämmelser, hvarefter ofvanberörda arbels-anstalter syntes böra ordnas och för framtiden vidmaktkåilas.
M:t här ofvan i Nåder föreslagit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, dervid Rikets Ständer ej förbisett att samtliga nu ifrågakomna anslag blifvit begärda under förutsättning, att tillgång härför skall erhållas af den ökade statsinkomst, som förmodas uppkomma genom införande af den vid innevarande Riksdag föreslagna förändrade bränvins-lagstiflning.
Om denna nja lagstiftning kommer tili stånd och Stats-verket genom den ökade bränvins-skatten erhåller större tillgångar, än sorn deraf för den ordinarie Stats-regleringen äro påräknade, hafva Rikets Ständer likväl ansett,det vara mindre lämpligt att å dessa- meddela anvisningar, innan nämnda lagstiftning visat resultat, och erfarenheten sålunda ådagalagt, til! hvilket belopp den ökade ståls-inkomsten- ungefärligen kan beräknas.
Hvad för öfrigt angår detta öfverskott under det första året af nästa Slats-reglerings-period, eller är 1855, torde detsamma, åtminstone till betydlig del, komma att erfordras till den i den föreslagna nya lagstiftningen omförmälda inlösning af bränvins-tillverknings redskap. Följande är, eller 1856, kan väl ett större öfverskott å ifrågavarande inkomst emotses, men då skatten lill största delen emot slutet af året inflyter, blifver följaktligen beloppet deraf för nyssnämnda år kändt först efter början af nästa riksmöte, som inträffar den 15 Oktober samma år, hvadan ock lämpligast synes, att Rikets dä församlade Ständer om dispositionen af det möjligen blifvande öfverskottet besluta.
Dessutom förekommer, att till åtskilliga af de föremål, för hvilka anslag nu äro afE. K. M:t Nådigst ifrågasatta, medel ledan blifvit vid innevarande Riksdag beviljade, såsom till anläggning af nya och förbättrande- af backiga eller eljest mindre goda vägar, till befrämjande af utdikningar och altappningar af sanka trakter och sjöar m. m.
På grund af allt detta och i betrak - Expedilions-Utskotlels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o '148.
401 de jemväl deraf, alt de öfverskott å bränvins-skatten, sorn under den närmaste kunna uppkomma, tilläfventyrs torde blifva behöfliga för andra mera vigtiga änI, hafva K diets Ständer, sorn, hvad beträffar fulllöljandét al jernvägs-anläggningen lan Stockholm och Götheborg, samt medels anvisande till jernvägs-undersökningar, ma att serskildt svar derutinnan i underdånighet afgifva, funnit sig å hvad E. K. i öfriga här ofvan nämnda punkter i Nåder föreslagit, icke kunna lemna bifall.
Hvilket Rikets Ständer få härigenom hos E. K.
Presle-Ståndct den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ersättning till Statskontoret för åtskilliga förskottsvis bestridda utgifter.
(Slats-Ulsk:s Utkde, N:o 280.) S. A. K. Uti E. K.