Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Z2 fi. indeld Lön hwarderaKronobergs Län, g l Fjerdingsman med 2 Riksd. gr ff indeld Lön hwar.
Christianstads och Malmöhus samt Hallands
Län, finnes icke någre Fjerdingsmans, Löner a
Stak uppförde eller bestädte.
Götheborgs och Bohus Län, 47 Fjerdingsman, som njuta tillsammans indelt Z3 R- ro fi. 6. och »indelt - 6;: - 2, -- 6, Elfsborgs Län, 42 Fjerdingsmän, med 2 Riksd. oindeld Lön hwardera.
Län, 4» Fjerdingsmän, med enahanda Lön, som i Elfsborgs Län.
Län, 4Z Fjerdingsmän, med lika Lön, som i Elfsborgs och Skaraborgs Län.
Wermelands Län, 4; Fjerdingsman, med lika Lör ningswilkoe, som i Nerikes Län. W-stmanlands Län, 4g Fjerdingsman med z R:d, 16 fi. indeld Lön hwardera.
Kopparbergs, Gefborgs - Westernorrlands och Westerbottens
Län hafwa icke någre Fjerdingsmans Löner i Stat anstagne.
Starerne uplyfa icke, om och hwar Fjerdingsmännen hafwa någre Bohemman eller Boställen sig tillstagne; men genom Kongl. Brefwet den z i Aug.
N84 är förordnadk, att pä de ställen, hwarcst Kongl.
Författningarne af arén 1757 och 1766 om Boställens indragande dä icke blifwit werkstälke, ffulle Fjerdingsmgnnen framgent behälla de dem jilldeldte Hemman, och för de orter, der sadant redan stelt, skulle Kongl. Kammar-Collegium utse och uppgifwa andra »disponerade Kronohemman, som till detta behof kunde gustas, Stats?
812 Den 22 Junit.
Stats-Utikttttt känner icke, huru Fjerdingsmans-systlorne i Länen i allmänhet bestridas, incn likmätiat ;r §. i Kongl.
Resolutionen pa Allmogens Beswär af ar 1751 , böra de i Upplands och Stockholms
Län förrättas af Allmogen, svin, i ordning ester omgången, böra sig dem ataga.
Om nu förhastandet ar fadant i de öfrige Länen, sonås Fjerdingsmans Boställen wara öfwerflödige, samt bade böra och kunna till Kongl. Majit och Kronan indragas, sa framt de icke aro någon annan pa lön anstagne eller af Kongl. Majit disponerade; hwarföre Riksens Högloft.
Ständer lära hos Kongl.
Majit i underdånighet anhalla, att undersökning om förhastandet malte blistva werkställd samt likhet härutinnan öfwer hela Riket iakttagas.
Hmilket till Riksens Högloft.
Eget ompröswande wördsammeligeu hemstastes. wrebro den 19 Junii IZI2.
Pa Högloft. Ridd. och Pa Högw. Prest,Stand.
Adelns Led. wägnar, Ledam. magnar, Larl lVlörner.
I.uclviA körner.
Pa Wästoft.
Led. magnar, Stand.
Led. magnar, I. Wedelin. )ons8 ^ ndersson» L. 1une1iu8.
Uppläst hsS sttidd. och Adeln d. 22 Juni. - - - - PrcsteStandet den 22 - - - - - - Borgare-Standet d. 22 - - - - - - Bonde-Ständet den 22 - s Riksens Häglof!.
Ständers Stats,Utskotts Betänkande, L anledninZ afL-tig!.
Maj is NäL Den 22 Junii. 8n kAädiga Remisie uppä >§ere Genera!- Majoren och Lommendeuren Friherre L. F. Laulbars's underdåniga anfökniug, att af Mad njura befrielse fran ärläggande af räirta a ett under 1788 ärs 7UlZ uti Calmare Läns Landt-Räntcri utqwitteradt förskott af Sjuhundrade Riksdaler till Fält Tractamente, Nationer och portioner. ^ongl.
Majit har genom Remiste af den rs sistledne Maii i Nader behagat til!
Stats-Utssotlet vlnerlemna den af Herr General-Majoren och Commendeuren af Kongl. Masits Smärds Orden Herr Friherre L. F.
Kaulbars i underdånighet gjorda anhållan, att af Nåd njuta befrielse fran utläggande af ränta a det förskott af Sjuhundrade Riksdaler, som under 1788 ars Krig, Herr Friherrcn och General-Majoren uti Calmare Landt-Ranterie uppburit.
Af de härwid fogade Handlingar har StatsUtssottet inhemtat, att, sedan under Högstsalig Konung 6u8tat'
IH.-8 mistande i Carlscrona ar 1788 Herr Friherren och General-Majoren undsatt Nådig Befallning, att ätfölja den del af Armeen, som pa Flottan till Finland ffulle öfmerföras, Herr Friherren och GenerabMajoren under den is Junii nystnämnde ar till Fält Traktamente , Portioner och Nationer uti Calmare Läns Landt-Ranteri utgwitterat Sjuhundrade Riksdaler:
Att Kongl. Kammar,Ratten, i anledning af tillförordnade Actors för Krigsredogörelse-malen, Newisorcn Pehr Törnemans gjorda påstående, Kir Den 23 Junlt. genom Utflag af den 14 December 1802 alaat Herr Friherren och General-Majoren, att desse förstottswis ärhallne Sjuhundrade Riksdaler till Kongl. Maj.t och Kronan återbetala, san da Herr Friherren och General-Majoren dessutom ifrån den r Junii 1788 och under de derefter följande ma, nader åtnjutit ful!
Fältstats Aflöning; hwaremok Kongl. Kammar-Ratten pröfwat skäligt, att ifrån den af Actor tillika yrkade ranta Herr Friherren och General-Majoren befria.
Uppå bemalde T ö rnem ans häröfwer i underdånighet anförde Beswär har Kongl. Majit genom Nådigt Utflag af den 4 April nästlcdit ar, med ändring af Kongl. Kammar, Rättens, i afseende pa räntan, meddelade yttrande, förklarat Herr Friherren och General-Majoren skyldig , att till Kongl. Maflt och Kronan jemwäl be< tala ränta till ser för hundrade om äret ifrån den 12 Juni, 1788 a de uti Kongl.
Kammar-Rättens Utslag till betalning faststalde Sjuhundrade Riks, daler; Dock will Kongl. Maj:t framdeles i Nader Sig utlåta öfwer Herr Friherrens och General, Majorens underdåniga anhållan, att fran denna rankas ärläggande af Nåd warda befriad.
Såsom bewekande skäl för denna i underdånig, het sökte eftergift af räntan, har Herr Frihcnen och General-Majoren uti dess underdäniga förklaring öfwer Törnemans underdåniga Beswar an, dragit: att da Herr Friherren och General Majo, ren ärhöll Kongl- Majus Nådiga Befallning, att med en del af Armeen embarguera, hade Herr Friherren och General-Majoren warit stadd uti Civil Tjenstgöring såsom i Räder tillförordnad Landshöfding?
i Calmare
Län; att Herr Friherren och General* - Den 22 Junit. 8ig Neral-Majoren, som saknade al! militainst utred, ning, hos Konungen i underdånighet anhallit om g a 4 weckors anstånd, för att lana penningar till Equiperingens anskaffande, och att äfwen fa med senare Transporten asga; hwarkil!
Konungen gifwik Nådigt Bifall och tillika lemnat Herr Friherren ock General-Majoren anwisning, att uppbära pen, ningar i Calmare Läns Landt-Rämerie; och stalt Herr Friherren och General-Majoren, som anfelt desse penningar såsom en gafwa, ytterligare uti en sadan förmodan blifwit styrkt deraf, att Commissetriacet i Finland ej wäckt fraga om ersättning, utan lill fullo ligwiderat Transport kostnaden; äfwensoM iL a iz ar förbigått, innan någon anmärkning försports.
Enär någon anledning icke förekommit/ att sätta i twifwelsmal det af Herr Friherren och Gei neral-Majoren salunda i underdånighet uppgisne för, hällande, synes det wara billigt, att Herr Friherren och General-Majoren^ ffom först genom veu ffedde anmärkningen samt Kongl.
Kammar-Mkkens derpå följde Utflag blifwit upplyst om sitt misstag, i afseende pa egenskapen af de isragawarande pen, ningar, dem Herr Friherren och General-Majoren alltdittills ansett säfom en stänk af Konungen; samt wid sadant förhållande saknat anledning att, genom förskottets återbetalande, förekomma ben tillökning i skulden, som de är ifrån ar upplupne Interesse» skulle medföra, enligt dess underdåniga ansökning, befrias fran arläggande af ränta a vftabcrörde i Calmare Lans Landt-Ränkeri utgwiterade Sjuhrtndrade Riksdaler; och hwilket StatS-Ut stöttet, sä wäl i afseende hara, som flere andre förekomne bewe, 8i4 Den 22 Juni». bewekande omständigheter, funnit sig bära hos Riksens Högloft Stander wördsammeligen tillstyrka.
Orebro den iz Junii 1812- Pä Högl.
Prest-StänAdelns Ledam. wagn. dets Ledam. wägnar.
Larl Norner.
Gullvi» Norner.
Pä Wäl. Borgare-Stän- Pä Hederw.
Bondedets Ledam. magnar, Ståndets Ledam. magnar, P Wedelin. stonu8^nster880n° L. linnelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 22 Junst. - - Brcstc-Ständel den 22 - - - - Borgare-Standet den 22 -- - - Bondc-Ständet den 22 - s Riksens Ständers Gtars-1!tf?otts Betänkande, om erforderlige mede! till en np wägs anläggande emellan wer mland och jemtland m. m.
Stats- Utjkottet hafma Riksens Högloft.^Stander Remitterat Kongl.
Majus Nadina Proposition af den iz sistlcdne Maji, angående medels anstående till ny mågs anläggande emellan Wermland och Jemtland, tillika med de i sammanhang dermed nödiga ansedde Afwttkrings-- och Storlkiftes förrättningar; hwaeom Kongl.
Maj-.t i Näder Sig yttrat: att "sedan Kongl. Maj:t funnit godt anbefalla en undersökning om möjligheten och tjenligaste sattet, att till communicationens och rörelsens befordrande i dec inre af Landet, anlägga en ny näg, frän stränder ne af Wenern till Rikets nordligare Promimer, 06) i sadant ändamål, under den 22 Marti näst - Den 22 Juni,'.
8rz nastledit är beordrat OfweEdjukanlen Majoren I.
Ekenman, att, i öfwerensstämmcise med den för honom under samma dag utfärdade Nådiga Jnstruction, företaga en resa genom Wermland, Dalar, ne och Herjeådalen, anda till Frös-ön i Jemtland, för att under ledning af redan lemnade anwisningar, pa stället göra nödiga recognosceringar och observationer, till utrönande af bästa sträckningen för denna wäg; har bemälte Major nu mera fullgjort Kongl. Majus
Nådiga uppdrag, och i underdånighet ingifmit, ej mindre de af honom i berörde afseende författade generela och specksta Chartor, jemte detaillerad beskrifning af förekomna locala omständigheter, an en fullständig berättelse om hela förrättningens fortgång, med statististe anmärkningar och uppgifter samt ungefärligt kostnadsförslag.
Majtt, som funnit denna förrättning, under åsigt till desi föremal, med omtanka och skicklighet utförd, har af handlingarne hufwudsakcligen inhämtat, akt den projecterade wägen ooide sträcka sig ifrån Carlstad långs klar-elfwen till Rada, Uddeholm, Opsto, öfwer gränsen mot Dalarne , till Äppelbo, utmed Vana mattendrag till Silstansforsi, wester om sjön Siljan till Mora, förbi Elfwedals kyrka och Porphyrwerk, längs Rot-elswen och Rymän till Olings>ffog i Herjeädalen, öster om Or. mo-sjön och till Herrdal är Elfros, Öfre Hogdal till Wittgatts-krogen i Jemtland, samt widare till Rätan, Asarne, Berg och Ostersund:
Att desi längd, sidogrenarne inberäknade, blefwe emellan 95 och 96 mil, hwaraf likwäl nära g 5 äro uppbrutne, och atk anläggandet af den ouppbrutne delen, tillika med vundsängeliga förbättringar ä den redan anlagda, stulle tzrS Den 22 Juni skulle fordra omkring 2» 8,oss karl- och 107,«ss enkla ökedaoswerken."
Majit har harwid tillika elfant, atk denna wäg, svm, ehuru framtwingad genom okändtga trakter, kan, enligt hwad, förmedelst noggranna mätningar och afwägningar- Utrönlö, öfwer allt blifwa farbar och jemwäl bcqwäm, skulle bereda en lättare och hastigare gemenskap emellan hittills nästan ässkiljda orter, och i synnerhet w»d Trouppers sainmandragande i ögonblicket af ett krigS utbrott, medföra synbara förmåner.
Men det ar icke blott Clttnmunicativnen, som i fragawärande anstalt siulle befrämja.
Den utsigt, som derigenom bleswe öppnad för stora Landsträckors och teras Inbyggares odling, för arbetsstnenS lifwande och för populalionnns framgång, utgör ett icke mindre wigtigt föremal akt härmed förknippas.
Utmed hela den tillärnade nya wägsträckan, alt intill Jemtlands LänegränS anträffas, bosatte i skogarne, urgamla Finska folkstammar, hwilka, nu merendels pä obehörigt salt till arbete underlagde afläesne Bruk och Hein man,, endast behöfwa en närmare vmwardnaö och egen jord för art blifwa idoge och nyttigt- Alwen dek nu glest bebodda Jemtland, hwars af skog bewajeka höjder omstutne dal wejelar frugtbara fält
Med de vattendrag, som genonistära hela Prowineer, tarfrva särskild uppmärksamhet, om desi Jnnewanare stola fran ostadiga och wanstliga näringsfång aterföras till deras naturliga hufwudyrlen, Jordbruket och Boskaosfkötfeln.
Alt detta kan ej Werkställas utan afwittringar och storskiften, och desiä ater förutsätta betydliga kostnader, för hwilkas be, stridande nu warande Stats-Anslag icke lemnar na.
Kon tillgång öfrig.''
Dä Den 22 Junii. 817 "Da emedlertid sadane förskjutande kostnader skulle i framtiden rikeligen arfattaS, icke allenast genom det gagn företaget tillskyndade siere Landskap, utan ock förmedelst aterbärandet till Kronan af widlöftiga skogar och marker, som kunde tili Nobyggen upplatas och snart till Staten utgöra behörig skatt, will Kongl.
Majit, som ej twisiar det Riksens Ständer, salunda lära infe den »vidsträckta fördel dek Allmänna, i sa wäl Economistt som
Miiitairisrt afseende skall hämta af den föresiagne nya »vägens fullbordan, hafwa till Riksens Ständers öfwerwägande och beslut sramstält att, till »verkets skyndsamnia utförande, och de i sammanhang dermed anställande Aswiltrings- och Storskiftes-förrättningar, dem Kongl- Majit pröfwat blifwa alldeles cundgängelige, ma i Riksens Ständers Finance-plan beräknas, och i Stat anwisas en ärlig summa af Tjugu tusende Riksdaler; wiljandes Kongl. Majit för öfrigt lata omedelbarligen tillställa »vederbörande Riksens Ständers Utskott de till Kongl. Majit ingifna härtill hörande Chartvr och flere handlingar."
Stats-Utstorcet, son» af de i denna fraga, Utskottet tillhanda komne Chartor och Handlingar tagit en noga kännedom af ämnet, har derwid inhämtat, huruledes anläggningen af denna »väg samt de afwittringar och Storskiften som i sammanhang dermed böra sättas i »verkställighet uti nu föga bebodde men odlingsbara Landsträckor der wägen kommer att framlöpa, stola blifwa af wäsenteiig nytta för Miket, sa i Militairistc som Economistt afseende.
Majit har i Nader käckrs framställa och närmare ådagalägga fördelarne som häraf tunina wantas; Och Utskottet sär, under åberopande
Deraf, yttra den öswertygelsen akt den af Kongl. Bihang
Lits ss. 8i8 Den 22 Ju ulli.
Maj:t äskade arliga kostnads-sumnnin 20,sos R:dk bör af Almänna medel bestas; Men ba Slete, Werkets näcwarande behof soin af Riksens Stander oundwikeliaen mäste fvllaS, är» manga och be, tydlige, har Utskottet ansett fia till delta företag, sam ej torde tarswa lika skyndsam handläggnina, icke döra föreslå Bewillnmgens ökande med särskildt anslag, utan hemställer till Riksens Häglof.
Sta > ders pröfning, vin icke den underdåniga önskan ma göras act Kongl. Maj:t täcktes utaf den tond, som under Nionde Huswud-Tituln ar bewiljad till allmänna företag, för näringarnes, handelns och jordbrukets understöd, anmanda hwad icke för andra angeläane och snarare srugtgiswande behof kan blifwa af nöden.
Örebro den 12 Junti 1312 Pa Högl.
Ridd, och Adelns Ledam. wägnar, Larl körner.
Pa Wällofl. BorgarcStandets Led. magnar, lVLAe 1 in.
Pa Högw.
Prest-Standcls Lcdam. wägnar, U,u6v. körner.
BondeStandels Led. wägnar, Morras cl ers son.
(?. llklinelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln dcn 22 Junst. , - - - Preste-Ttändct den 22 - - - - - - Borgarc-Etändct d. 22 - - - - - - Bonde-Ständet den 22 - - wärdfamt Memorial!
Riksdags-Full,nagtiaen fran Örebro Län Nils Nilsson har uti ett den z.dje dennes till Heder) - wärda Den LL Junii. 8»s warda Bondr-Ständet ingiswit och till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna BeswärS- och Ec.nomieUtskotts handläggning remitteradt Memorial, delust jemwäl sig fö.-enat öfrige Riksdags-Fullmägtige af Hederwärda Bonde-Standet fran samma
Län t vika med Anders Nilsson fran Carlstads Län, yrkat, att, da aldre utfärdade werkande Beslut, serdeles pa anmälde Ansökningar och Beswär wid 1754 och »756 arens Riksdagar, ukwisa, det Innehafware af sadane pa atskillige ställen i Riker wa, rande Hemman, hwilka till utgörande af Krono, eller Kyrko-Tionde aro anftagne, ansetts wara närmast att Socknewis efter Markegangen fä inlösa den Spannemal, som öfwerffjuter Staten och anordningar, Hemmans-Adoerne mage berättigas, att, wid de tillfallen da Tionde-Spannemalen hädanefter kan fa lösas med penningar, esler derom före Tbomedag ofelbart werkstäldt kungörande, sadan lösningsrätt tillgodonjuta, utan hinder af förut härom med antingen Andelige eller Werldslige Enibets - och Tjenstemän ingangne förbindelser af hwad innehall som halst, ester Markegangs-pris, da utgiften af de såsom forlön bestämda r6 tz. per Tunna serskildt erlägges.
Uti detta ämne som noaa blifwit öfwerwägat, har Utskottet inhämtadt, att Riksdogs-Fullmägcigen egenteligcn mgält fran den fynyunck, stm berättigar Tiondegifware, wid de tillfällen löicn kan aea rum, att till sig lösa Tionde efter Markegangs-pris, som öfwerskjuter Stater och Anordningar, det will säga Kronans behallne odisp merade Spannemal och ined grund deraf äfwen welat förbinda med en sadan i forntiden förunnad rätt, den att jemwäl fa lösa pa lika wilkor den atskillige Stater samt Embets, och * *
Tjenste - 82o Den 22 Junit.
Tjenstemän ansiagne Krvno-Tionde. — Harwid har det icke kunnat undfå lia Utstottet, att, pä de stal samt åldrige Författningar, hwilka uti Kongl. Förordningen den 22 Julii i8oz angående Afrads-och Krono - Tionde Spannemälens utgörande, forslande eller lösande m. m. vinnämnes, Krono-Tionde, hwarvm enligt Menrorialets innehåll egcnteligen fraga nu är, da den ar enskilde Stater och Personer anslagen, anses wara Tiondetagarcns behof att in natura erhålla, eller, i händelse af längre afstånd frän Tivndegifwaren än med försel-skyldigheten kan förenas, a annat stalie till utbyte eller försäljning lata för sig upplägga, hwadan ock det blifwit Tiondetaaaren tillåtit, art i den ordning samma Kongl.
Förordning föreskrifwer före Thomedag tillsäga om lefweranis in natura af sadan Löne - Spannemäl, da han finner det för sig nyttigare.
Ucjkollec har jemwal tydeligen, funnit, att den reciproqua rättigheten blifwit Tivndegifwaren förunnad, att dä han det hälst önskar, fä lefwerera den af desi Hemman utgående spannemäl in natura, enär derom äswen bewiSligen tillägges, Tlvndetagaren om han wistas inom Häradet, eller om denne bor eller wistas ritow Häradet efter sadan uppsägning hos KronoFogden för Landt- och Ecclesiastiqwe-Staterne och hos Regements- och Uppbörds-Mönsterskrifwaren för Militie-Staten samt i bägge defie fallen med förenad skyldighet för Tionde-Tagaren, att sa tidigt hafwa meddelt anordning till Tiondens leswerering, att den, efter sist 14 dagar förut undfängcn forsedel, kan till den s?
Februari wara till det anwista stället afförd.
— I öfrigt har genom samma Nådiga Författnings 4 §.
Maj:t tillätit Tiondetagaren, att efter Markegång och med tillägg af den Den 22 Junik. 82r den i berörde Förordning stadgade forfiellön lösa den Tionde-Spannemal, som under besparingstiden wid serskilde tillfällen tillfalla Kongl. Maut och Kronan, ej mindre än uti i §. stadgadt, huru förhällas bör med den sa kallade Aftads-Spannemälens lcfwerering, sorsel och lösning, samt genom Kongl- Resolutionen pa Allmogens Besvär den 9 Dec. r^66 §. Z9, hwad Kongl. Maj-.ts och Kronans behällne Spannemäl angar, och genom Kongl. Brefwet d. z Feve. 177Z, hwad Jndelte Hemmans-räntor beträffar, som rörer Pnvatvrum eller Jndelningshafwares rätt och förman, förordnat huru wid infallande mifiwäxter bör förhällas, samt genom Kongl. Brefwet d. io Jan. i8<Z4 rörande förhällandet med löfen af Kyrko-Tionden i Skane föreskrifwit; Och som Utsto-tet deraf funnit att äfwen Tiondegifwares förmän blifwit i defie fallen noggrant betraktad, samt således alla de serskilda händelser warit förutsedde, hwilka i fräga om Afrads- och TiondeSpannemäls infordrande, utgörande eller lösande med penningar kunna förekomma, pä ett sätt, som med åsigt af hwarderas i sakens natur grundade rättigheter, stär tillsammans med Tiondetagares och Tiondegifwgres ömse fördel; Sä har
Utskottet icke trodt sia med skäl kunna tillstyrka någon ändring uti hwad vfwannämnde Nådiga Författningar stadga och innehålla; Dock warder betra Betänkande till Riks. Högi.
Ständers w dare granskning wördfammeligen öfwerleinnat.
Orebro den 16 Junst 1812.
Rlddersk. och Pä Högw.
Prest-Stän Adelns wägnar, dets magnar, ^ok. kk. O^llenbor^. /i. L1k8ber§.
Pä. Wällofl.
Borgare- .
Bonde Ständets magnar, Ständ, magnar, I..
SctrvvLN.
Olok Brutin.
I,sZerZrö5i.
822 Den 22 Juni».
Uppläsk hos Ridd. och Adeln den 22 Junii. - - Prest- Ståndet den 22 - - - - Bvrgorc-Stäiidct den 22 - - - - Bonde - Ständek den 22 - « N)ärdsamt Memorial!
Ständers Allmänna Beswärs- och Economie - Utstött har fran det Hederwärda Bonde-Stander under den 2Z:de sisti.
Maji ett Memorial blifwic reuritterat af Riksdags - Fullmagtigen Pehr Olsson Hallander fran Halland, deri Riksdagsmannen Bengt Persson och Per Persson fran samma
Län ftg förenat, hwarutinnan Hallander lill Riksens Ständer framställer den enstan, att Kongl. Majit Nadigst räckes upphänva de Författningar, som tillåta Städse Auction pa Korko-Hemman i allmänhet, samt att Kongl. Maj:t wille i Räder göra det afseende pa Hedcrwarda Bonde - Ståndets Allmänna Beswär wid 1809 arS Riksdag, alt de Äboer, af sa kallade Domkyrko, Kyrko- Schole- Academie- och Annep, med flere s6 stios usus anftagna Hemman, hwilka wäl häfdat sine aboende Heminan, med 0- rubbat åtnjutande af deras åborätt äfwen »nätte fa lösa sadane Heinman til!
Skatte, i likhet »ned hwad vm Krono-Hemman i allmänhet är förordnat.
Såsom stal härtill har Riksdags-Fullmägtigen andragit:
Att sadane Aborr, hwilka efter sine Föräldrar eller Swärföräldrar emsttagit Hemmansbruket, oftast derwid förbundit sig, att försörja sine åldrige Föräldrar och kanhända äfwen minderårige eller wanföre Syston:
Att defie Ädoer Författningarne likmätigt, aro underkastade Byggnads- och Enstiftes-Lagarne med derwid förenade dryga kostnader:
Att om Frihets- eller Abo - Dcn 22 Junii. 825 Äbo-aren tift ända löpa, innan Äboerne njutit frukten af deras i sa matto mdlagda möda och arbete, deras undergång och fattigdom stola »rara säkra följder deraf: och stuteligen. att oslast en winningslysten och rik grannes önskan och deraf beroende öfverbud wid Städje - Anctionerne bereder den äldre Äboens afgång fran Hemmanet, merendels i de fall da förenämnde deyga kostnader föregadt, och en kostnadsfriare Hemman stö cfcI lofwar den blifwande förmögnare Arrendatorn en säkrare winst.
Ukstottet har trodt sig finna, att Författaren, »ned hänsigt af den ringare afgift, bestående serdeles hwad Kyrko-Hemman angar, endäst uti någon Smör-ränta, förment ten följd deraf böra dragas, att, da Aboerne i öfrigt lika »ned Krono-Hemman i allmänhet utgöra alla öfriga Hemmanets utffylder till Kongl. Majit och Kronan, borde en sadan rin, ga Smör-ränra icke leda till det Resultat, att Iyrkerne derföre wörö såsom werkcliae Hemmans-Ägare att Mose och således berättigade kill ali den förman wid Äooars af- och tillsättande eller Arrende-Auctieners anstäilade, som en fullkomlig ägande rätt medföra.
Utskottet har af äldre nu tlllgängelige Förfatkn nqar, serdeles Kongl. Brestven d. -z Nov. 1694, den 28 Aira. »74; och den 18 Febr. 1747 trodt sig »ned säkerhet finna, att Kyrko/ och Acadennemed siere »6 pios usus anftagne Hcrnman, bliswit sadane inrättningar tid ester annan i allmänhet förlänte dels af framlidne Konungar, dels af enffilte
Personer till försäkrande om sadane nyttige inrättningars bestånd: Hwaraf också följer, att defie inrättningar, iklädt sig samma rättigheter, som förre Agarne innehaft, och att dcfie
Donationer af fram, färne 824 Den 22 Junit. färne Regenler genom de bekräftelser af fädane Ko, rungar och jemwäl Riksens Ständer dera sederine, ra tillkommit, innebär för deli Inrättningar en sa vswikelig grund för ägande rätten deraf i allmänhet, att fädane Krono-Hemman i följd deraf icke kunnat eller blifwa inbeoripne uti de annars gcncrelle sed, nore Sladganden om lösen af Krvno-Jvrd til!
Skakte, eller wid pröfningen af uppkomne lösnines-twister kunnat tillämpas, enar desse Inrättningars Styreiser sträckt stn omtanka till förswar mot ingrepp uti desse
Inrättningars pä ägande rätten således grundade förmaner.
Uttskottet har också wunnit säkrare öfwcrkygcl, se om sanningen deraf genom de föreskrifter, Kongl. Brefwen den 7 Dec. 1796, den 9 Junii 1824 och den -o Junii 1827 meddela, rörande ej mindre sadane Hemmans och Lägenheters upplätande under Arrende pä 25 och zc> är igenom anställande^
Auc, tioner ät den mästbjudande, än angående de Aboer, ne dera, enar Enskiftes utbrytningar och utflyttningar utur By sökes och winnes, förenämnde besittningö-är m. m.
Derwid ett noggrant afseende b!iswit gjordt pä de kostnader Memorialets Förfaltare i fädane fall öswerklagat.