Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skilnaden mellan drawback och premier skulle vara den, att premier betalas af Statens allmänna intrader och till hell annan person, än den som till Statskassan erlagt beloppet, hvaremot drawback är återbetalning af en viss afgift i samma förhållande, som den af industri-mannen anses erlagd, derför att han träffats af beskattningens allmänna tillämpning, ehuru dess syfte eljest skulle vara, att fritaga honom.
Efter denna allmänna lilla ingress till vårt ämne, öfvergå vi nu till tull-lagstiftningen hos oss, och dess inflytande på öfvergången till ett verkligt frihandels-system.
Vi finna, med hänseende till vårt syfte med denna motion, det vara öfverflödigt här uppduka en historisk afhandling om tull-lagstiftningens utveckling hos oss.
Vi afse här endast behandla vår sista tullreform i frihandelns syfte och taga i betraktande här dess inflytande pä industrien.
Konung Oscar hade på sätt och vis genom de initiativer han hade tagit, genom tillsättandet af Tull-kommittéen 1859 under Carl Johans vistelse i Norrige, då han såsom Kronprins förde regeringen, förbundit sig till en reform i tidens syfte.
Af mångahanda orsaker, bland andra, Konungens egen tvehågsenhet, strandade denna för industriens utveckling och nationens välmåga högst nödiga reform, på oförutsedda klippor, och kom först på flott vatten vid riksdagen år 1854.
Då först veko de direkta införsel-förbuden för Ståndens enhälliga mening derom.
Redan vid 1851 års riksdag hade till och med en början dermed blifvit gjord, och utförsel-förbud och export-tull med få undantag blifvit afskafläde.
Att från en tull-afgift af 1 R:dr 50 öre för ost, 1 R:dr för smör och fläsk per Lf, 1 R:dr 65 öre per 12 Lih rågmjöl och 1 R:dr 23 öre per 10 L# korngryn, som det var efter 1855 års tulltaxa, i ett språng på jordbrukets förädlade alster nedgå till tullfrihet, som det blef 1857, torde, med förbigående af andra förädlingsvaror, få betraktas, som en alltför hastig öfvergång till frihandel.
Emellertid komma vi med vår granskning att hålla oss till 1860 års taxa.
Frihandeln afser 2:ne hufvudändamål.
För det första fordrar den borttagandet af all tull på lifsmedel och beklädnadsämnen, på säd, fläsk, kött, boskap, talg, smör, ull, lin, bomull, hampa, hudar och skinn m. m., för att minska arbetslönerna i allmänhet och de arbetande klassernas lefnadskostnad, öka deras trefnad, och förbättra deras lefnadsställning.
Delvis äro hos oss tullafgifterna borttagna på dessa lefnadsförnödenheter.
Dock qvarstå de på somliga.
Redan här möter oss vissa oegentligheter.
Motionerfehos Ridderskapet och Adeln 1862.
N:o 66. 179 Taxan belägger alltså hudar och skinn, oberedda, torra, osaltade och obestrukna, med en tull per centner af R:dr 2:
SO. saltade och bestrukna • :»i»iif?i 25.
Hudar äro likväl en nödig beklädnadsvara.
Tull på rudimaterien ett fel, som drabbar våra garfverier.
Vidare t. ex. å Dricka:
;R:dr öre.
Porter 1 kanna I. wib.ro— 40.
Öl och andra slag ...... -rr 20.
Fisk, saltad och inlagd: Anjovis, sardeller och thonfisk 1 # -t 25.
Lax . . 1 Cent. 1: 10.
Sill i 1 »r.ib- 25.
Strömming . , , , i 25. all annan .1 » — 75.
Jo r-ij .<•»■«)•> ..mm.
» Gråsidor eller Sey 1 Cent.
,l,;i; 25.
Lax och ål 1 J»nl >-6:,.— Långor, torsk, klipp- och platt- eller bredfisk . . . , . 1 » ,i|L:
SO. andra slag 1 ö : i 2: 50, Hattar: ull-, hår- eller felb- . • 1 :SW>.t2: — af andra slag t....l — 40.
Kläder, ej specificerade.
Nya gångkläder, äfvensom nya färdigsydda duktyg, handdukar, lakan, örngott m. fl. dylika hushållspersedlar, omärkta eller märkta, förtullas med 50 proc. förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget, hvaraf klädes- eller hushållspersedeln hufvudsakligen består; för oljade eller fernissade kläder, derunder ej inbegripna sådana, som äro öfverdragna med kautschuk eller guttapercha, beräknas tullafgilten efter hvad för tyget är bestämdt utan förhöjning; kläder, som utgöras af knutna eller stukade eller på strumpstol tillverkade, såsom hufvor, tröjor, underkläder m. m., om äfven dessa äro färdigsydda, försedda med knappar och band o. s. v., förtullas utan förhöjning, efter hvad för strumpor och strumpstolsarbeten är bestämdt. ogiluii Salt, oraffineradt: kok-, berg- och glauber- vattenfritt 1 kubikfot — 1<X? raffmeradt bordsalt . .... h .....
. dl- . 1 &llm— 3. medicinskt . - , 1 »'; imfo 3.
Sirap: alla slag .
. gtiiilalliis.jbegaöl 4, 180 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862.
Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade:
R:dr öre. andra slag 1 # 1: — Strumpstickor i| .. i 1 » — 25.
Väfnader: bomulls-, felb- och plys- äfvensom filtar och parkum ... 1 » —r. 40. andra slag: O! oblekta och ofärgade 1 » — 40. blekta och färgade 1 » — 70. tryckta eller pressade 1 » — 90. bomulls-, med blandning till större eller mindre del af lin eller hampa:
'• bolstervar t 1 » — 40.
Ylle af ull eller blandade till större eller mindre del med bomull, lin, eller andra ämnen utan silke: filtar „ 1 » i— 40. pressduk 4 » — 12. andra slag 1 » 1: 50.
Väfnader: linne- och hamp-: blaggarn, buldan, kamfas och sadelgjords-väf 1 » — 15. bolstervar I . . . 1 » — 40. vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta genom upplösning af kautschuk, guttapercha m. m 1 » — 75.
Till nödvändighetsvaror måste dessa räknas i mer eller mindre mån.
Alltså utan afseende på frihandelns fordringar en massa nödvändighets-varor tullbelagde.
Dernäst är frihandelns andra syfte att nedsätta och afskaffa tullarne på rudimaterier, materialier, beredningsämnen, metaller, färgstofter, syror m. m., för att sätta beredningsindustrien i tillfälle producera för godt pris, för att täfla med utlandets på den stora verldsmarknaden.
Vid betraktandet huru härmed må vara bestäldt, finna vi:
Först hvad angår artikeln läder och skinn, hvad vi förut anmärkt.
Färger och färgningsämnen:
R:dr öre. blyhvitt, zinkhvitt och kremserhvitt 1 # — 5. kochenilj 1 » — 35. indigo 1 » — 9. spansk gröna 1 .» — 8.
Garn: bomulls-, enkelt eller dubbleradt i härfvor eller i bobiner: • ■ ofäfgadt .t 1 » — 12- färgadt, alla slag 1» — 20- Motioner hos Ridder skåpet och Adeln 1862.
N:o 66. 181 Garn: kamel- och ull-, alla slag:
R:dr öre. ofärgadt • 1 # — 15. färgadt . 1 » nr-,. 20. » linne-: ofärgadt och oblekt 1 » — 25. » dito: färgadt eller blekt 1 » — 40. » segel- och bind- 1 » — 10.
Glas: ; burkar, bunkar, buteljer och flaskor 1 Cent. — 75. fönster, alla slag . 1 — 4.
Vidare andra sorters glas belagde med afgifter.
Inventarier, skepps-: nya, ej specificerade, icke hänförliga till husgerådssaker eller beklädnads-persedlar å 100 R:dr 5: — Jern, gjutet: bomber m. m 1 Cent. 1 25. kanoner, stycken m. m 1 » -r— 50. grytor, pannor, kittlar, kakelugnar, spislar och kabysser, gallerverk m. m 1 » 1: — gjutgods, allt annat ej specificeradt; gröfre: såsom mortlar, strykjern, pressjern, axlar och tappar, balanser m. m 1 st. — 3. finare m. m., olika tullsatser; » smidt och valsadt: ankare . 1 Cent. 1: — kettingar 1 » — 75. kedjor med länkjernet under samt till och med 0,2 tums diameter 1 » 5: — draggar, armbultar, hammare, roderjern, skeppsknän och smedje städ 1 » 1: — skostift, klippt eller skuren 1 -tfe — 5. spik af J:del tums längd eller deröfver .1 Cent. 1: 50. all annan spik, samt allt annat manufaktur- och handtverkssmide, ej specificeradt; poleradt eller lackeradt 1# — 25. andra slag, med eller utan bestrykning 1 » — 15.
Kakel, alla slag 1 » — 2.
Klorkalk . 1 » — 2.
Knifvar, rak-, med eller utan fodral 1 » — 50. penn- 1 » 1: 12. tälg-, sjömans-, eller gröfre arbets- 1 » — 15. bords- och andra slag, tullbelagde; 182 Motioner hox Ridderskapet och Adeln 1862.
R.dr öre. husblåss och gelatin 1 # — 75. andra slag 1 » — 6.
Ljus: ~ talg . 1 » — 3. med flere sorter, tullbelagde; Porslin, mer och mindre tullbelagdt; Saxar: skräddare-, trädgårds-, ull- 1 » — 15. andra slag, opolerade 1 » — 25. polerade 1 » — 50.
Segel: införseltullen bestämmes efter den å väfnaden, hvaraf de bestå; Skomakare-arbeten: becksöms- och så kallade sjöstöflar 1 par — 50. andra slag 1 # 1: 25.
Slöjdvaror eller fabriks-, handtverkeri- och manufaktur-varor, i taxan ej nämnda, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, eller om detta ej kan bestämdt urskiljas, för R:dr 100 20: — Sågblad 1 # — 15.
Sågbladsämnen 1 » — 5.
Såpa 1 » — 3.
Tråd: bomulls-, alla slag 1 » — 40. linne-, oblekt 1 » — 40. » blekt eller färgad 1» — 50.
Tågvirke, nytt 1 » — 3.
Vantar: hel- och halfsiden 1 » 4: 50. andra slag 1 » 1: — öfverklädda med skinn, behandlas lika med handskar; Verktyg: för slöjderna och handtverkerierna, ej specificerade, för 100 R:dr 5:
— Bland tullbehandlade varor hafva vi endast uttagit dem, hvilka mer eller mindre må anses för rudimaterier och materialier efter frihandels-systemets fordringar.
Hvilken brokig tafla ligger ej här under våra ögon.
Den förefaller oss som hade man blandat olika theorier om hvarandra, ifall man kan spåra några theorier i densamma.
Hon talar mer än vackra ord och klingande fraser.
Under det man, trogen frihandelns grundsats, lemnar vissa förnödenhetsvaror fria, har man, såsom vi visat, i andra delar alldeles icke följt denna grundsats.
Det synes som skulle man godtyckligt borttagit tullen på vissa och behållit den på andra.
N:o 66. 183 Sålunda linna vi att alla af jordbruket utgående produkter, kött, fläsk, spannmål, potatis, smör, talg m. m. äro tullfria.
1 denna del bör således arbetsfolkets och andra industrigrenars, än jordbrukets, bästa vara iakttagen.
Men huru förhåller sig med alla de andra varorna, öl, fisk, salt, kläder m. m., hvilka äfven ingå såsom förnödenhetsvaror.
Hade man tänkt sig att råvaror skulle vara tullfria, så borde ej hudar, färger m. fl. varit tullbelagde.
Fordrade man skydd för förädlade varor, så skulle ej mjöl, ost, smör m. m. vara tullfria.
Huru har man således menat saken.
Har man iakttagit arbetarens och industriens bästa, sedt från frihandelns synpunkt?
Har t. ex. jordbrukets, vår hufvudnärings, bästa härigenom blifvit befrämjadt?
Om jordbrukets väl skall genom frihandeln främjas, då måste fri handeln blifva en sanning, då måste man fordra, för att endast hålla oss till tulllagstiftningen, att jordbruksindustrien må ega rätt tullfritt tillegna sig sina förnödenhetsvaror.
Denna näring kan väl icke åläggas sälja billigt och köpa dyrt, och emedan frihandeln afser liflig produktion och lättadt utbyte, kan man icke med så besynnerliga grundsatser vinna detta ändamål, erinrande oss den satsen, att man endast medelst produkter kan köpa produkter.
Man understödjer väl ingen liflig produktion genom att låta några köpa dyrt sina rudimaterier, men sälja billigt sina alster.
Förgäfves må man inbilla sig att vårt jordbruk, magert och fattigt, såsom vårt land, och på en låg industriel ståndpunkt, kämpande under kapitalbrist, höga räntor, näringstvång och tryckt af skatter, skall med andra rikare länders kunna bestå denna tällingsstrid, under en sådan tillämpningi af frihandels-systemet.
Fåfängt tager man bär sin tillflygt till den utslitna filantropien lör arbetsfolket, emedan om man verkligt hyst denna menniskokärlek, man väl lemnat dessa nu uppräknade förnödenhe ter fria.
Man förii rar sig.
Man har icke tänkt sig frihandeln och dess inflytande på industrien i system.
Man frigifver en hel industrigren eller vissa delar deraf och frigifver icke en annan.
Hvilka grundsatser?
Kallas ett sådant förfarande frihandelsförnuft, och är då meningen att jordbruket står sig så väl, att det icke behöfver skydd, eller att just derföre att det står sig så illa, det bör prisgifvas åt konkurrensens hela inflytande?
I sednare fallet skulle man väl icke önska de andra närin garne samma fördel, och i förra kan man anses misstagit sig alldeles.
Man ställer jordbruket utom allt skydd och tillämpar derpå icke frihandeis-systemets grundsatser.
Det behöfver icke skyddet, det visar oss tulltaxan, och det behöfver ej heller de fördelar frihandeln skänker, ty då hade man icke tullbelagt en mängd varu artiklar, som ingå i detsamma.
Vid första tillämpningen kastar man frihandelsåsigterna öfver bord.
Man behöfver kassa-artiklar för Statskassan, som, förmenar man, ej annorlunda kan fyllas, än genom några eftergifter af systemets pinciper; alltså vill man behålla tull på'kaffe, socker, salt m. 11. varor.
Vidarg kan man ej kasta industrigrenar öfver bord, som kostat sina häfdare 184 Motioner hos Rid cl er skåpet Och Adeln 1802.
N:o 66. mycket penningar och som ej böra uppoffras.
Man bibehåller tuli på jern, bomullsgarn, väfnader, kläder m. m.
Man behöfver vidare bålla på några intressen, som man vill bevaka hos grannarne, man vill icke borttaga tullen på fiskvarorna och sillen från Norrige, utan någon motsvarande fördel o. s. v. Man anser sig icke böra efterskänka tull, och under allt detta jemkar man på grundsatserna, emedan de icke lämpa sig för dessa enskilda syften.
Herrliga system!
Liksom ville man icke förstå att duger systemet i theori, så duger det äfven i praktiken och, om än det fordrar varsamhet i tillämpningen, det äfven kräfver grundsatser.
Förmodligen är det med denna sak, som med mången annan, att systemet kan vara godt, men fordrar urskiljning vid tillämpningen och att för mycken radikalism, för brådstörtad öfvergång till frihandel skulle medföra en skada, som motverkade ändamålet.
Alltså, varsamhet i tillämpningen af frihandelns grundsatser, så är min mening, men konseqvens, för att främja frihandelns syftemål.
Arbetaren är väsendtligt beroende af jordbrukets utveckling, då detsamma är vår största näring och fordrar största antalet arbetare.
En lindring i hans lefnadskostnad på jordbrukets bekostnad, blir ingen fördel för honom, ty jordbrukaren betalar så mycket lägre pris på hans arbete.
Men en lindring i inköpet af arbetarens förnödenhetsvaror, sorn systematiskt blifvit uppgjord, blir äfven en lindring för jordbrukaren, som behöfver arbetet och som betalar denna lindring genom hans, till allmän konkurrens öfverlemnade produkter.
Fortsätta vi med tulltaxan i hand vår vandring till andra industrigrenar, så finna vi att alla fabriker och handtverkerier, som äro i behof af färger, hudar, garn, klorkalk, lim, ljus, jern af alla slag och spik, läder m. m., såpa, tråd och verktyg, äro beskattade mer och mindre, att varfsrörelsen, som varit en af våra större näringar, blifvit på det hårdaste beskattad genom tullen på jern, ankare, kettingar m. m., på spik, tågvirke, segel m. m.; att ytterligare jordbruket beskattas på dessa och många andra slag af materialier såsom: jern, smidt och gjutet, glas, garn, kakel, porslin och slöjdvaror m. m., och vidare arbetsfolket på hattar, skodon, garn, vantar med flere beklädnadsvaror.
Hvarest söka de stora principerna för frihandeln i detta system?
Icke äro de till finnandes vid första vilkoret, angående nödvändighetsvarornas tullfrihet för arbetsfolkets bästa; icke heller i fråga om tullfrihet för rudimaterier, materialier, beredningsämnen, metaller, färgstofter m. m. äro de tillämpade för produktion, som var andra vilkoret för att befordra produktion tor godt pris.
Vi finna alltså frihandelns grundsatser både erkända och icke erkända, tillämpade och icke tillämpade.
Vi finna en blandning af prohibitiva och frihandels-åsigter, kastade om hvarandra utan sammanhang, utan system.
Man har velat skydda somliga näringsgrenar och gifvit andra fria.
Eller har man utan tillämpning af grundsatser velat beträda frihandelns väg endast i den mening att pruta på de olika tull-afgifterna, borttaga de mindre, nedsätta de större.
Alltså Jemförelse mellan Eikets Införsel under åren 1851—1860 af sådana varor, som till någon betydenhet ifrågakommit, 1851. 1852. 1853. 1854. 1855. 1856. 1857. 1858. i 1859. 1860.
Bleckslageri-arbeten, lackerade Skålp:d 27,385 16,569 i 14,076 24,305 74,351 90,139 54,862 33,243 59,816 76,467 Bränvin, Årrak Konjak Genever Rumin Sprit K:r )) » )) » 236,050 55,923 1,526 106,043 321 255,880 27,823 2,318 101,372 2,225 386,016 60,001 2,137 123,261 3,395 192,617 70,243 3,856 185,320 6,742 429,168 91,088 3,832 299,727 15,905 a 2,454,868 a 496,105 a 2,085,353 a 3,953,993 a 118,736 2,212,819 575,528 148,323 2,433,772 83,345 1,089,693 250,085 23,447 701,261 128,649 604,363 278,443 6,675 552,559 240,122 804,221 290,485 3,259 666,807 90,613 Gaffe förtulladt, strandadt Skålp:d » 8,945,522 668,412 9,989,964 383,040 10,797,073 308,122 12,881,071 639,011 13,642,372 R:dr 62,383 14,407,278 242,898 13,734,086 53,593 14,302,106 74,041 15,455,082 275,820 15,155,804 264,234 Chlorkalk )) 74,116 81,624 153,387 107,397 172,453 166,600 137,052 246,739 256,571 339,943 Cichorierot » 233,986 250,488 157,533 222,999 318,702 1,030,054 1,040,086 320,032 339,945 Dricka, Porter K:r 7,681 7,047 11,137 23,853 35,483 48,334 33,122 19,240 20,254 13,825 Filar Skålp:d 12,856 18,022 9,338 17,025 34,582 35,424 37,629 23,718 35,494 40,420 Fläsk Centn. 200 156 248 351 1,435 6,508 7,546 7,172 3,801 9,057 Fönsterglas spegel-, slipade, folierade ej speciticeradt Skålp:d » » 221,720 18,505 110,448 114,200 18,283 128,262 92,700 14,121 127,484 77,680 25,755 172,486 89,680 52,375 177,387 458,980 58,827 220,995 950,840 49,924 169,751 1,568,919 52,005 126,846 1,811,692 65,428 221,116 1,524,016 59,302 233,988 Gryn, utom af spanmål )) 660,416 847,550 1,171,135 962,881 2,084,528 16,383,744 470,365 916,409 2,179,997 2,405,059 Hattar, af strå läder, m. m.
St. )) 3,786 84 2,348 47 3,982 182 4,795 89 5,019 4,961 5,633 8,400 6,556 4,450 2,134 2,601 3,695 8,379 6,577 16,061 Hudar och Skinn: oberedda, torra våtsaltade beredda, sulläder Centn. » >> 19,455 11,161 9,025 20,768 13,326 7,711 13,167 7,219 8,851 23,629 20,138 20,815 44,086 9,798 20,893 39,000 6,797 37,972 23,444 3,640 19,373 25,016 7,668 13,279 30,628 14,161 34,196 44,415 20,937 225,638 Hängslen, och delar deraf Dus. par a 359 a 4,975 6,620 12,218 13,521 13,549 11,969 13,121 22,198 20,265 Jern, gjutet, Tack- Grytor, Pannor ej specificerade Stång- jern vågsskenor J ernvägseffekter Band-, Bult-, m. fi.
Plåtar, oförtente Spik, under 2 tums längd, manu faktur och handtverkssmide Centn. » R:dr Centn. » R:dr Centn. » Skålp:d 3,194 301 13,627 11,904 358 2,895 10,381 230 9,301 48 17,824 1,219 10,070 5,984 288 10,968 29,470 115 1,382 3,360 659 22,300 11,936 1,713 19,642 451 a 199,938 90 R:dr780,274 3,187 83 18,483 56,573 2,538 105,428 4,202 2,320,842 9,088 2,288 56,458 80,326 3,658 127,564 3,805 965,512 8,342 2,614 126,723 60,935 2,786 60,746 4,075 Oter 243,943 239,390 6,861 3,493 135,613 60,225 68,012 201,475 5,469 Ct:r 108,495 399,411 7,649 3,809 119,228 49,033 12,192 182,594 6,494 Ct:r 9,369 1,072,050 9,828 2,869 138,689 Kardborrar och Stråkardor R:dr 13,414 23,599 25,101 10,524 22,141 33,475 34,261 22,674 40,715 62,813 Kemiskt, tekniska preparater )) 50 673 8,682 573 474 215 16,036 26,817 31,759 Kläder, gång-, ej specificerade R:dr 8,149 7,443 5,340 18,241 25,384 286,902 344,422 288,777 420,126 471,348 Knappar, af sammansätta ämnen Skålp:d 12,308 10,807 12,759 15,111 27,859 35,091 35,122 23,228 48,665 33,302 Knifvar, Rak- och Penn- Bords-, samt Gafflar St.
» 1,653 1,314 2,041 1,238 1,631 801 1,443 1,329 a 2,464 a 14,965 3,969 34,867 3,443 24,247 3,191 17,211 6,863 30,158 8,320 42,489 Korkar, skurne Skålp:d 41,869 31,771 22,014 19,588 19,663 29,806 26,593 23,951 17,062 19,550 Kött Centn. 3,644 3,350 3,270 3,151 9,099 6,962 9,483 10,634 4,686 11,600 Ljus, Stearin- och Margarin- Skålp:d 164 127 432 13,010 80,979 19,704 16,131 40,898 64,627 124,716 Metwurst )) 18,474 12,659 17,446 14,232 32,338 69,614 71,410 62,235 88,059 96,182 Oljor, feta, Bom-, Hamp- m. fl. )) 979,459 1,589,629 1,693,949 2,045,798 3,023,792 2,918,829 3,399,183 2,411,268 2,433,658 2,513,085 Ost Centn. 4,061 4,395 4,232 3,144 6,351 14,351 18,054 8,686 12,686 11,633 Papparbeten, olackerade Skålp:d 3,930 4,118 3,845 6,317 9,963 17,723 10,615 9,630 15,127 20,924 Papper, Förhydnings- och Press- Tapeter och Bårder Post- Skrif-, m. fl. slags hvitt färgadt, pressadt » » » » » 460 15,041 57,514 41,365 18,582 1,675 10,263 61,150 28,220 14,980 11,670 12,956 48,439 27,923 14,805 3,181 21,623 79,645 39,342 19,506 3,154 26,556 66,824 28,807 30,752 8,330 23,012 71,558 29,965 28,002 11,589 28,097 83,677 50,224 33,347 214,346 32,218 59,906 34,092 24,334 168,151 25,771 110,399 81,750 39,823 179,385 28,662 115,292 77,780 44,143 Paraplyer, af siden eller halfsiden andra slag delar deraf, ställningar Öfvertyg St. » Skålp:d R:dr 158 6 121 12 222 13 215 27 2,612 252 12,630 46,878 4,514 1,310 35,278 44,623 3,276 887 36,665 39,864 3,560 2,337 11,142 23,443 5,890 20,492 17,172 37,358 3,651 29,752 28,426 51,795 Plommon och Sviskon Skålp:d 593,399 514,450 509,113 585,927 628,266 914,678 563,867 485,239 642,408 615,935 Porslin, oäkta, hvitt, ej tallrickar måladt, ej tallrickar äkta hvitt eller enfärgadt förgyldt eller måladt » » » » 14,889 7,315 48,996 15,313 12,152 44,800 14,043 39,871 5,944 33,387 15,629 33,874 13,056 55,801 17,559 33,067 15,664 70,485 22,428 39,188 17,328 83,899 32,776 35,244 14,368 92,094 21,038 30,028 13,190 51,884 49,577 72,438 22,275 98,515 69,853 97,092 26,624 102,023 Hör till Motioner hos Ridd. och Adeln 1862.
N:o .66. 1851. 1852. 1853. i 1854. 1855. 1856. 1857. 1858.
1859. 1860.
Portföljer R:dr 12,553 16,038 14,617 48,226 21,853 30,861 22,195 « 16,470 « 31,015 « 32,983 Redskap och Machiner » 678,918 433,312 781,665 648,246 1,339,819 1,154,604 1,401,096 667,061 1,19.3,332 1,135,899 Sirup Skålp:d 17,676 256,756 130,795 100,881 333,529 368,992 560,232 376,292 1,628,742 1,009,552 Skomakare-arbeten, ej specificerade R:dr 645 640 4,455 2,313 ft 606 « 892 1,366 « 1,154 % 2,807 « 2,972 Smör Centn. 459 251 209 800 8,552 17,663 20,891 14,490 18,257 20,126 Snörmakare-arbeten Skålp:d 8,580 7,978 7,429 9,771 12,006 15,111 11,801 9,170 14,462 13,888 Socker, raffineradt andra slag » » 57,236 24,697,502 835,125 25,032,525 536,160 23,978,625 1,388,456 29,424,600 2,043,885 35,086,255 2,807,380 32,593,612 2,068,033 35,069,203 461,601 29,188,242 3,010,696 32,697,507 3,671,166 35,707,246 Gryn Centn. 261 198 687 297 264 828 2,037 722 711 1,202 Stenkol, Stenkols-stybb, Coakes Kub:fot 4,045,513 4,020,940 3,908,156 4,792,923 5,426,064 8,189,821 10,482,959 8,76*6,182 11,834,960 11,791,612 Strumpor, ej siden Skålp:d 19,936 18,392 18,468 44,251 66,634 93,776 64,442 29,632 ■ 60,478 67,624 Stål » 66,508 100,254 94,337 123,486 148,918 155,371 141,309 141,297 141,140 219,125 Stålarbeten, ej specificerade » 2,030 3,090 2,129 2,919 2,841 2,840 2,565 3,012 12,068 13,626 Svafvel )) 18,560 237,420 186,580 219,080 300,380 296,360 141,820 292,650 444,916 362,925 Svafvelsyra )) 189,225 196,834 189,622 268,316 348,977 326,965 202,259 281,585 719,408 642,690 Sågblad » 13,908 13,217 14,385 42,408 70,187 61,529 38,543 20,866 42,765 49,471 Talg Centn. 31,123 31,999 28,794 17,018 28,790 31,442 44,272 33,349 30,495 36,673 Terpentinolja Skålp:d 77,694 73,966 118,945 133,940 201,309 187,525 118,321 178,646 258,691 284,301 Tjära, Tjärpärma och Vraktjära Kubrfot 634 29 29 313,766 39,778 3,173 5,818 C:tr 45,771 C:tr 52,627 C:tr 30,551 Tobak, Blad j Stj elkar Skålp:d » 2,641,797 1,448,187 2,559,228 1,858,688 3,112,496 1,719,142 2,461,250 1,497,741 2,853,341 1,679,275 4,109,675 1,831,605 2,910,429 1,527,989 2,749,253 1,854,397 3,353,051 1,046,953 4,040,647 1,603,318 Cigarrer 21,095 28,668 43 105 38,264 33,519 39,823 30,281 28,079 35,325 42,041 Tran och Späck » 2,261,680 1,721,200 1,984,880 1,829,480 1,446,620 2,318,800 1,755,560 1,626,211 1,901,910 2,338,871 Tråd, Jern- och Stål- » 12,295 10,952 12,270 373,749 ' % 333,628 497,212 87,672 79,840 171,847 67,640 Koppar och annan metall » 271 1,129 76 458 906 410 957 315,676 4,194 9,035 Bomull » 33,313 31,746 35,704 42,914 52,701 55,560 53,816 45,039 65,293 68,169 Linne » 4,826 3,567 3,332 2,806 7,545 9,569 11,286 16,260 16,094 25,635 Tvål, ej specificerade slag » 140,108 182,250 124,966 180,057 192,434 191,412 127,286 66,575 124,276 97,036 Tågvirke, nytt » 119,480 39,040 127,960 89,280 346,980 649,560 197,400 99,984 29,384 67,559 Ull » 2,162,737 1,817,724 1,573,270 2,564,127 4,109,494 3,797,863 2,104,669 1,082,242 2,011,599 2,548,205 Ur,
fick-, med guldboett andra slag vägg- och studsare St. » Skålp:d 324 2,681 1,954 247 1,972 3,403 235 1,256 3,006 678 4,370 4,462 662 8,513 7,906 1,176 20,893 12,283 842 13,633 9,803 238 5,057 13,610 630 4,934 38,399 771 6,006 54,694 Vantar, andra slag än siden )) 7,599 7,638 6,340 9,447 13,962 11,820 8,808 4,518 9,336 9,838 Verktyg R:dr 21,927 22,429 17,647 32,481 87,924 106,890 81,795 48,070 101,476 99,725