Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer trott de anmärkta missförhållandena lämpligast kunna afhjelpas genom nedsättning af det bevillningsbelopp, som för närvarande erfordras för rösträtt, i förhållande till hemmantal eller fastighetsvärde, samt det tillika, för vinnande af enkelhet och redighet vid röstberäkningen, synes ändamålsenligt att densamma sker efter jemna summor i Riksmynt, äfvensom att de olika beräkningssätlen för stad och för landel finnas i samma moment angifne, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att. 2 och 3 mom. i 5 § af Kongl.
Förordningen om sockenstämmor i Riket den 29 Augusti 1843, jemförd med Kongl.
Kungörelsen den 22 April 1853, mätte erhålla följande förändrade lydelse. 2 mom.
Rösträttighet beräknas efter hemmantal, der det finnes åsatt, sålunda, att, då hemman är förmedladt, rösträttigheten beräknas efter förmedlade hemmantalet, såvida ej annorlunda är särskildt stadgadt, eller fråga förekommer om afgift, som efter oförmedlade hemmantalet utgår, i hvilket fall rösträ11igheten skall efter sistnämnde hemmantal utöfvas.
I andra fall än för hemmantal bestämmes rösträttigheten på grund af den bevillning enligt 2:dra artikeln, som lill Staten erlägges.
För ett bevillnings—belopp af 2 R:dr Riksmynt, hvarunder ingen rösträtt, utom för hemman å landet och faslighet i stad, eger rum, beräknas lika röst med hemman; af 4 till 6
R:dr lika med ^ hemman; al .6 till 8 R:dr lika med rsT hemman; al 8 R:dr lika med | hemman, och så vidare i samma proportion af högre bevillnings-bclopp enligt 2:dra artikeln.
För fastighetsvärde i stad af 4,000 R:dr Riksmynt röstas lika som för 8
R:dr bevillning efter 2:dra Artikeln. 3 mom.
Den rösträtt, som på nämnde grund af bevillning tillkommer socknens innevånare, skall hvarje år vid den sockenstämma, som i Maj eller Juni månad hållas bör, bestämmas och på landet i motsvarande hemmantal utsättas.
Expeditions- Utskotta ta Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 158. 447 i\:o 15$.
Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 4 Nov. 1857.
Presle-ståndet den 4 — — Borgare-slåndet den 4 — — Konde-slåndet den 4 — — Rikels Ständers underdåniga Skrifvelse, angående statsbidrag för beredande af en förbättrad kommunikationsled emellan det inre af Jemtland samt Norrige.
N:o 144.) S. A. K. Genom Nådig Proposition af den 23 nästlidue April liar E. K.
M:t behagat föreslå Rikets Ständer att bevilja erforderligt statsbidrag för erhållande af en kortare och bättre kommunikationsled, än den nu begagnade, från inre delarne af Jemtland till Norrska gränsen, hvilken fråga, deri jemväl enskilda Iramslällningar med enahanda syftning vid innevarande Riksdag förekommit, Rikets Ständer, med afseende å den föreslagna kommunikationsledens beskaffenhet samt det dertill äskade statsbidragets betydlighet, funnit sig böra särskildt behandla och pröfva.
Utaf de handlingar, sorn för Rikets
Ständer varit tillgängliga angående denna angelägenhet och hvad dermed eger gemenskap, hafva Rikets Ständer inhemtat, bland annat, ali sedan i anseende till det menliga inflytande, som de långa, besvärliga och kostsamma landtransporterna i Jemtland utöfva på den industriela utvecklingen inom detta vidsträckta och från hafvet äfvensom från den större rörelsen afskiljda landskap, ifrågastäldt blifvit, alt en ny kommunikationsled måtte tillvägabrixigas mellan staden Östersund och Norrska gränsen, hvarifrån denna kommunikationsled skulle fortsättas till Vserdalsörens lastageplats vid Nordsjön, E. K. M:ls Befallningshafvande i Jemtlands Län hos E. K. M:t gjort underdånig framställning om behofvet och nyttan af en förbättring i det nuvarande kommunikatiohs-sättet emellan nyssnämnda orter samt derjemte i underdånighet anhållit, det undersökning på allmän bekostnad mätte varda anställd samt plan och kostnadsförslag uppgjorda rörande lämpligaste sättet att, emellan desamma, med begagnande 448 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 158. af de emellan Ostersund och Norrska gränsen liggande sjöar, nemligen Storsjön, Äckesjön, Lithen, Kallsjön och Anjan, åstadkomma en ny kommunikationsled; samt vederbörande Regerings-deparlement i Norrige, uppå Nådigst gifven anledning, i underdånighet anmält sig hafva vidtagit anstalter lör verkställandet af förberedande undersökningar i afseende å kommunikationsledens fortsättande inom Norrige, emellan riksgränsen och Nordsjön; så hade, till följd af erhållen Nådig befallning, Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader låtit nödiga mätningar verkställas samt en deruppå grundad, af karta och kostnadsberäkningar åtföljd arbetsplan rörande detta företag uppgöras af Chefen för norra väg- och vatlen-byggnads-distriktel, Majoren F. W.
Leijonancker, hvilken i sammanhang med den afgifna och utaf nämnda styrelse gillade arbetsplanen tillika och i anseende till de fördelar, som för både Jemtland och derintill gränsande provinser skulle beredas om en förbättrad kommunikationsled kunde lillvägabriugas ej allenast mellan Östersund och Norrige, utan äfven mellan Ostersund och den på vägen lill Sundsvall, invid östra ändan af Refsundsjön, belägna gästgifvaregården Bräcke, utsträckt sitt förslag ända till nämnda gästgifvaregård, mellan hvilken och Sundsvall kommunikationslinie!) förmodades äfven kunna framdeles ordnas elter samma system, som läge till grund för det nu ifrågavarande förslaget.
Med hänsigt till verkställigheten af den föreslagna förbättringen af kommunikationen mellan det inre af Jemtland samt halskuslerna och densammas inverkan på trafiken samt den ekonomiska ställningen inom denna provins, har förbrmälde
Distrikt-chef dels upplyst alt detta landskap, af natureu gvnuadt med fruktbar jordmån, vore genomskuret af flera nästan sammanhängande sjöar, hvilka underlättade kommunikations-tillfällena med både provinsens särskilda delar och tillgränsande orter, dels ock, jemte uppgift att afslåndet emellan de. begge håfven, Nordsjön och Bottniska viken, koinme ali genom den nya kommunikationsleden minskas fran 40£ lill omkring 37 mil, hvaraf 16 skulle utgöra sjöväg, yttrat den åsigt att ehuru genom deri föreslagna, hufvudsakligen sjöledes skeende kommunikationen, med t liv åtföljande ringa fraktkostnader, en stor del af Jemtlands handelsrörelse komme att framdeles ledas åt Norrige, borde dock genom den lifligare trafik, sorn, lill löljd af de lättade kommunikationerna, mäste uppkomma, äfven handelsberöringeu emellan Jemtland samt dess hufvudsakliga handels- och stapel-ort Sundsvall blifva betydligare än för närvarande, helst om transportleden mellan Bräcke och nvssnämnda stad likaledes efter enahanda system förbättrades.
För sammanbindningen af de sjöar, genom hvilka den riva kommunikalions-linien skulle ledas, hade väl fråga uppställ, om kanalanläggningar mellan Storsjön och Äckesjön samt sistnämnda sjö och Lillien, älvensöm om anläggandet af jernvägar mellan Lillien, Kallsjön och Anjan, meri i anseende till der förekommande ofördelaktiga lokala förhallanden samt de betydliga kostnader och olägenheter, som anläggningen af kanalen mellan dessa sjöar skulle medföra, och då trafiken, åtminstone under den närmaste framliden, icke torde komma alt motsvara koslnatls-beloppet för jernvägar, syntes det Distrikt-chefen vara rikligast och ändamålsenligast alt lill en början vanliga landsvägar anlades mellan sjöarne, å hvilka sednare trafiken borde bedrifvas med seglande bålar eller med ångbåtar jemte lastpråmar; och vore koslnaderne för väganläggningarne mellan alla ofvannämnda sjöar och uppförandet af brvggor med laslkranar vid desamma, äfvensom för der erforderliga muddringar beräknade till ett sammanlagdt belopp af 163,548 R:dr banko.
Lii sednast äfgifna underdåniga femårs-berätlelse hade E. K. M:ls Befallningshafvande närmare vitsordat det stora behofvet af underlättade kommunikationer inom Jemtland, från hvars hulvudort
Ostersund afslåndet till den närmaste stapel-orten Sundsvall utgjorde icke mindre än 18| och till Levanger i Norrige 23f mil.
De många hinder och Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 158.
449 och oskäliga kostnader, som en befolkning af 55,000 innevånare, spridda på en yta af mer än 400 qvadralmil, dagligen måste vidkännas, såväl vid afyttrandet af egna produkter, som vid anskaffningen från andra orter af oundgängliga förnödenhets-effekter, påkallade nemligen högt alla lämpliga åtgärder, för att i möjligaste måtto undanrödja sådana olägenheter, som städse uppkommo af en lång och besvärlig land-transport; och om än Jemtlands län i sednare tider blifvit hugnadt med rika bidrag tor omläggning af gamla och upptagande af nya vägar, hvarigenom stora fördelar vunnits, återstode likväl mycket att i detta hänseende önska.
Genom anläggningen af den nu föreslagna kortare och vida mindre kostsamma kommunikationsleden trän Östersund lill Veerdalsören skulle Jemtland uti icke ringa män betryggas emot de stora bekymmer, som inträffade missväxter der medförde, enär i sådant läll behofven af lefnadsförnödenheter med fördel kunde fyllas från nyssnämnda kuslort, dit sjöfarten, i motsats med förhållandet vid Öslersjöbamnarne, vore öppen under nästan liela året och således äfven under största delen af vintern; och när lullförhållandena med Norrige blefve reglerade på ett mera tidsenligt sätt, så att oförlullade utländska varor linge fran Norrige transito införas och först vid gränsen behöfde underkastas tullbehandling, komme ofelbart den nya vägiinien att utöfva ett stort och välgörande inflytande på Jemtland, likasom på dertill angränsande orter.
I förmodan att Svenska och Norrska Statsverken skulle komma att bestrida alla de beräknade kostnaderne för anläggandet och förbättrandet af de till hela kommunikationslinie» hörande vägar samt lastbryggornas uppförande och de erforderliga muddringsarbelenas verkställande inom hvardera statens område, hade för ombesörjande af varutrafiken å ifrågavarande kommunikationsled bildat sig eli bolag, hvars till 200,000 R:dr bestämda aktieleckningssumma voie afsedd att uteslutande användas till anskaffning och tillhandahållande emot bestämd taxa af äng- och segelbåtar i vattendragen samt magasiner vid omlastningsplatserna, äfvensom bostäder för den till transporternas besörjande erforderliga personal m. m., och hvilket bolags direktion, uti en af E. K. Mits Befallningshafvande förordad ansökning, underdånigst anhållit, att E. K.
M:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om beviljandet af anslag utan ät erbetalningsskyldighet till ett belopp, fullt motsvarande ofvan omförmälda kostnader för anläggandet af nja och förbättringen af gamla vägar, för uppförande af bryggor med laslkranar vid alla stationer och för vattendragens muddring, der sådan erfordras, till hvilken underdåniga anhållan Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, med någon jemkning i anslagssumman, tillstyrkt nådigt bifall.
Efter det Ii. K.
M:t i Sin vid denna riksdags början aflåtna Nådiga Proposition om statsverkets tillstånd och behof förklarat
Sig anse öppnandet af en lättare kommunikationsled från det inre af Jemtland till hamn i Norrige vara ett företag, hvilket synnerligen förljenle att med allmänna medel understödjas, har E. K.
M:t, i betraktande af de stora och vigliga fördelar, som måste uppkomma af den genom sagde kommunikationsled lättade förbindelsen mellan nordliga kusterna af Nordsjön och Östersjön samt mellan de i dessa trakter belägna Svenska och Norrska landskaper, genom nu förevarande särskilda Proposition i Nåder föreslagit, att Rikets Ständer, under förutsättning af samma transportleds samtidiga fortsättning och fullbordande inom Norrige till lämplig punkt vid Nordsjön, måtte för de mellan Bräcke och Norrska gränsen erforderliga arbeten bevilja ett den beräknade koslnadssumman motsvarande statsanslag utan återbetalnings-skyldighet.
å 163,000 R:dr banko, att utgå till ofvanbemälda bolag, under vilkor, att bolaget dels besörjde arbetets verkställande enligt den af Majoren Leijonancker uppgjorda plan och inom den tid, som af E. K.
M:t kunde varda bestämd, dels åtoge sig att för trafikens behof anskaffa ång- och segelbåtar i sjöarne samt stationshus och magasiner vid omlastningsBih. lill II.
Prot. 4856—1858. 10 Sami. 1 Afd. 57 450 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 158. ställena, äfvensom att för framtiden underhålla transportleden i fullständigt skick emot rättighet att efter den i sådant afseende af E. K.
M:t fastställda taxa uppbära afgifter för trafiken på linien.
Beträffande utsigterne för transportledens fortsättande inom Norrige, har af förhandlingarne hos det nyligen upplösta Storthinget visat sig, att, sedan vid anställd undersökning befunnits fördelaktigast och ändamälsenligast, alt den ifrågasatta vägen anlades från sjön Anjan längs efter Skjaervandet och insöen till någ#n punkt mellan Suul och Kongstueu på nuvarande vägen från Ostersund till Vserdalsören, Storthinget, med anledning af Norrska Regeringens derom gjorda framställning, redan under nästlid ne
Maj månad beslutat att, för anläggningen at en ny landsväg från Aadalslien vid Carl Johansvägen i Vuku socken af norra Trondhjems
Ami till riksgränsen, i riktning mot Anjan, äfvensom till inköp af erforderlig grund m. m. för en gästgifvaregård (Fjeldstue) vid denna väg, bevilja en anslagssumma af 58,500 speciedaler eller 19,500 speciedaler årligen under nästa budget-termin, hvarvid dock stadgats, att väganläggningeu icke bör påbörjas förr än man gjort sig förvissad alt kommunikations-linien på Svenska sidan från riksgränsen till Anjan och, så vidt det lör trafiken erfordrades, på och mellau Anjan, Kallsjön, Lithen, Ackesjön och Storsjön samtidigt blefve tillvägabragt.
Vid pröfning af detta ärende har hos Rikets Ständer i betraktande kommit, hurusom Jemtland, vid besörjandet af sina transporter från och till andra orter, saknar den stora lättnad och de fördelar, som öppna hafvet och dess vikar samt dermed sammanbundna större sjöar och segelbara vattendrag bereda för Rikets nästan alia öfriga landskaper, hvilka äro belägna antingen utmed hafskusterna eller vid och omkring dessa sjöar och vattendrag.
1 deri mån den särdeles under sednare årtionden starka folkökningen inom oftanämnda provins fortgår och det samtidigt framkallade uäringslifvel äfvensom den märkbart tilltagande rörelsen utvecklar sig och förkofras, måste behofvet allt mer och mer låta känna sig af en mindre besvärlig och kostsam kommunikation med andra orter, än deri nuvarande, hvars menliga inverkan på provinsens hela befolkning och alla industriela förhållanden af de embetsmän och myndigheter, som härom sig vtirat, sammanstämmande vitsordats och öfverklagats.
Det årliga från hvarje hemman i tio års tid utgående bidrag af 6 R:dr riksmynt, hvarmed, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, provinsens innevånare genom sina ombud vid det inför E. Ii.
M:ts Befallningshafvande under innevarande års sommar hållna “landsting*1 åtagit sig att understödja bolaget för trafikens besörjande på den nya kommunikationsled, hvarom nu är fråga, utgör dessutom ett ojäfaktigt bevis på den allmänt rådande öfverlygelsen om behofvet och nyttan för denna landsort af sagde kommunikationsleds oförd röj liga erhållande och begagnande.
Oaktadt alltsedan 1840 och 1841 årens riksdag betydliga och mångfaldiga understöd utaf allmänna medel erhållits för kommunikationernas förbättrande och vallenaftappningar samt andra förberedande odlingsföretag inom Rikets »grdliga provinser och isynnerhet inom Jemtland, hafva dock dessa vidsträckta och för riket vigtiga provinsers skäliga anspråk alt fortfarande huguas med dylika understöd ingalunda blifvit af Rikets Ständer förbisedda, särdeles vid ett riksmöte, då vida större statsbidrag än någonsin förut beviljats för kommunikations-väscndets tidsenliga förbättring inom rikets medlersta och sydliga landskaper.
Derjemte har den omständigheten, att ett af Svensk Embetsmyndighet väckt och af E. K.
Nåder understödt förslag om förbättrad och ändainålsenligare kommunikation mellan en af Sveriges största provinser och Norrige blifvit af norrska representationen godkändt och genom dertill beviijadt statsanslag beredt til! verkställighet inom sistnämnda rike, utgjort en ökad anledning för Rikets Ständer att anvisa erforderliga medel för samma förslags utförande äfven inom Sverige, helst dermed åsyftas att tillvägabringa en Expeditions-Uiskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o i58.
451 icke blott uti industriel och merkantilt, utan äfven i politiskt och militäriskt hänseende gagnande förbättring i kommunikationerna mellan dessa begge Rikens nordliga delar.
Rikets Ständer hafva fördenskull, och då, med afseende å de uppgifna förhållandena, ej heller något varit att erinra emot det föreslagna statsanslagets belopp, funnit skäligt att, med bifall till E. K.
M:ts derom aflåtna Nådiga Proposition och under förutsättning att de för åstadkommande af en ny kommunikationsled från de inre delarne af Jemtland till lämplig hamnplats vid Nordsjön erforderliga arbeten inom Norrige varda samtidigt företagna och fullbordade, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett statsanslag utan återbetalningsskyldighet å Två Hundra Fyratiofvra Tusen femhundra riksdaler riksmynt för utförande af arbetena å denna kommunikationsled, mellan gästgifvaregården Bräcke och Norrska gränsen, enligt Distrikt-chefen, Majoren F. W.
Leijonanckers derför uppgjorda plan, samt att tillåta, det sagde anslagssumma må till det bolag, som bildat sig för ombesörjande af trafiken å ifrågavarande kommunikationslinie, få utbetalas under tillämpning af de allmänna föreskrifter, som i afseende på statsbidrag lill vattenkommunikationer och väganläggningar varda vid innevarande riksdag meddelade, och under vilkor derjemte, att bemälda bolag åtager och förbinder sig att, emot åtnjutandet af detta statsbidrag, inom den tid, som af E. K. M:t kan varda i Nåder bestämd, i öfverensstämmelse med åberopade plan, fullborda kommunikationsleden mellan sistnämnda punkter; börande bolaget tillika förbinda sig att, inom behörig lid, anskaffa ej allenast de för trafiken behöfliga äng- och segelbåtar, så att transporterna företrädesvis och isynnerhet på de större sjöarne kunna bedrifvas med ångkraft, utan äfven stationshus och magasiner vid omlastningsställena.
Dessutom bör det åligga bolaget att framgent i fullständigt skick underhålla denna kommunikationslinie med dertill hörande transportmateriel och byggnader, emot rättighet att uppbära de afgifter, som för trafiken på samma linie skola utgöras enligt den i sådant afseende af E. K.
M:t fastställda och då gällande taxa.
Hvilket allt Rikets Ständer få hos E. K.
Stockholm den 4 November 1857. 452 Expedilions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 159.
Äf;o 15».
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Nov. 1857.
Presle-slåndet den 4 — — Borgare-ståndet den 4 — — Bonde-ståndet den 4 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående undersökning i fråga om ändring uti 1773 års skatlläggnings-melhod för VVesterbottens och Norrbottens län. (Stats-Utskrs Ull. N:o 145.) S. A. K.
I anseende till den härda beskattning nyhemman inom Westerbottens och Norrbottens län skola få vidkännas genom tillämpning af 12 § uti den för dessa län gällande skaltläggnings-method af den 23 Augusti 1773, som föreskrifver, att när ett hemman eger 8 tunnlands utsäde och 50 till 60 parmar eller vinterlass hö, jemte mulbete, skog och fiskvatten till husbehof, skall detsamma anses för ett mantal, med beräkning af 20 daler silfvermynt på mantalet och i förhållande derefter om räntan stiger högre eller mindre, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget att, med ändring i berörde §, egorna och förmånerna för ett helt mantal måtte få beräknas lill 60 å 80 daler; varande till bevis för behofvet af denna förändring anfördi: att, med beräkning af vanliga afkastningen i goda år utaf hufvudsädet i orten, korn, till 4:de kornet och af parmen hö till 48 Lispund, enligt skattläggningsmethoden skulle på ett helt mantal belöpa 32 tunnor korn och 2,880 lispund hö; att, om denna ringa fodertillgång fördelades på stall och ladugård, det visade sig, att å ett hemman om ett mantal endast kunde utfodras 2:ne hästar, 10 kor och 6 får; att af åkergrödan, 32 tunnor, nätt och jemt 11 personer kunde på mantalet underhållas i anseende till del ringa bidrag, som till deras underhåll vore att från ladugården påräkna; att etter samma beskattningsgrunder erfordrades för £ mantal åkerjord allenast för ett tunnlands utsäde, eller, med de vilkor Kongl. Brefvet till Kammar-kollegium af den 19 December 1829 bestämmer, 2:ne tunnlaud, hvaraf det ena tunnlandet måste hållas i Expedifions-Ctskottels Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o i 59.
453 träde och det andra afkastade i bästa fal! 4 tunnor korn, samt i afkastning af ängarne 7,]- parmar eller 360 Lispund hö, deraf underhåll kunde påräknas för ej stort iner än en person samt vinterföda med tillhjelp af halmfodret för 2:ne kor och ett fårkreatur; att, då Kongl. Förordningen den 13 Juli 1853 tillåter att hemman få utan föregången undersökning klyfvas till £ mantal, men Kongl. Förordningen den 19 December 1827 stadgar, att för besutenhet å hemmansdel erfordras sådan afkastning deraf i vanliga år, att åboen kan påräkna bergning och utgöra utskvlderna, hvartill ansetts oundgängligt så goda egor af åker, äng och betesmark ali, med begagnande af tillgängliga odlingslägenheter, ett. hushåll af t re arbetsföra personer kan underhållas, samt en häst eller ett par oxar, 2 å 3 kor och 5 får eller getter kunna födas, en samtida tillämpning af dessa författningar i Westerbottens och Norrbottens län ej kunde ega rum, enär Jr mantal, skattlagdt efter 1773 års skaltläggnings-melhod, ej gåfve den afkastning 1827 års Förordning bestämmer såsom vilkor för besutenhet; samt att de menliga följderna af nämnda method redan visat sig i (lera hemmans iråkade ödesmål och sannolikt skulle blifva ännu mera olycksbringande, sedan skogarne upphört att lemna tillgång till bestridande af ett hemmans alla utskylder och åboens derå lefnadskostnader.
På grund af hvad sålunda förekommit, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t ville i Nåder föranstalta om behörig undersökning i förevarande ämne, samt, om dervid skulle befinnas att egorna och förmånerna för ett mantal i Westerbottens och Norrbottens län böra, med afseende å de för dessa
Län egendomliga förhållanden och vid jemförelse med skattläggnings-metboderna för andra Rikets län,' upptagas högre än 1773 års skattläggnings-method nu bestämmer, uti Nådig Proposition lill Rikets Ständer föreslå den förändring i nämnda method, som af omständigheterna kan finnas erforderlig.
Stockholm den 4 November 1857. 454 Expeditions-Utskottets Förslag ti 11 underd.
Skrifvelse N:o 460. 160.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln deri 4 Nov. 18S7.
Preste-ståndet den 4 — — Borgare-ståndet den 4 — — Bonde-ståndet den 4 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående en ändring i Kongl. Stadgan om skiftesverket i riket af den 4 Maj 4827.
Besvärs o. Ekon.-Utsk:s Bet:de N:o 37.) S. A. K.