Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare har Utskottet till behandling förchaft följande, från Ridder, -kapet och Adeln samt Borgare-ståndet remitterade, motioner, som afse anslag, dels till inrättande af nya, dels till utvidgande af redan bildade dylika skolor, nemligen: a) af hr Ekenman, J. F., med hvilken flere af Borgare-ståndets ledamöter instämt, att Rikets Ständer måtte för den tid, nästa statsreglering omfattar, ställa till Kongl. Maj:ts disposition ett årligt anslag af 33,333 r:dr 16 sk. för inrättande af tekniska skolor i de städer, hvilkas innevånare derom hos Kongl. Maj:t sig anmälde och härtill sjelfve ville bidraga, i hvilket afseende motionären föreslagit, att staden skulle bekosta nödig, med bord och bänkar inredd, lokal, jemte uppvärmning, belysning och renhållning deraf; att undervisningen måtte omfatta de ämnen och erhålla den fullständighet, att lärjungen, efter slutad kurs, kunde intagas vid Teknologiska Institutet; att i en med anstalten förenad söndags- och afton-skola undervisning lemnades åt handtverkslärlingar och andra vid handtverkericrne anställde arbetare i linear-ritning, fri handteckning, modellering, stilskrifning, samt de första grunderne af mekanisk naturlära, arithmetik och geometri; att till hvarje skola anvisades högst 3,333 r:dr 16 sk., med tillstånd, att första årets anslag finge användas till anskaffande af erforderliga läro-apparater, .och slutligen att skolorna erhölle af Kongl. Majit utfärdade
Nådiga reglementen och ställdes under vederbörande myndighets inseende;— saint af hr Henschen, L. att Rikets Ständer måtte anvisa medel till bildande af tekniska skolor i de rikets provinser, der sådane icke funnos, med minst 2,000 r:dr årligen till hvardera. Stats-Utskottets Utlåtande, \:o 7i. 23 Erkännande det stora gagn för näringsflitens Utveckling, som skulle hemtas deraf att, på sätt motionärerne föreslagit, skolor allmänt inrättades för meddelande af undervisning i de kunskaper, hvilka för de industriella yrkena erfordras, anser likväl Utskottet statens medverkan i detta hänseende, äfven om dess tillgångar medgåfvo beviljandet af de härtill äskade betydliga bidrag, icke böra för närvarande i någon vidsträcktare mån ifrågakomma, helst fullt skicklige lärare i de ämnen, som undervisningen afser, ännu ej torde till något större antal vara att tillgå; hvadan och då, enligt Utskottets tanke, dylika skolor böra så inrättas, att de genast kunna tillvinna sig förtroende, hvilket icke utan duglige lärare kan ske, Utskottet hemställer, ' att förevarande båda motioner ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. b) af hr Henschen, som begärt att. i händelse hans, enligt föregående punkt, framställda anhållan icke vunne Rikets Ständers bifall, ett årligt anslag af 2,000 r:dr måtte beviljas till inrättande af en slöjd-skola i Upsala.
Då en teknisk undervisningsanstalt i den mindre skala, som här är åsyftad, ej kan anses komma att uppfylla det med en sådan anstalt alsedda ändamål, får Utskottet å hr Hcnschens ifrågavarande motion afstyrka Rikets Ständers bifall. c) af hr Österberg, S., hvilken, jemte förmälan, att för ;S:ne år tillbaka en mindre teknisk skola i Christianstad inrättades, hvarest under 7 månader af året kostnadsfri undervisning vissa timmar i veckan uti lankaster-skolans lokal lemnats åt omkring 80 personer af handtverks- och läbriks-klasserne, att behof gjordes af egen och större lokal jemte ständig lärare med lön, hvartill likväl medel saknades, samt att ett förslag till organisation af denna skola blifvit upprättadt, upptagande kostnads-beloppet till 2,000 r:dr, begärt, att Rikets Ständer måtte för berörde ändamål anvisa ett, emot -f:delar af kostnads-summan svarande, belopp af 1,333 r:dr 16 sk. årligen.
Med åberopande af det i nästföregående punkt, i fråga om inrättande af en teknisk skola i Upsala, anförde skäl, får Utskottet jemväl å hr Österbergs motion afstyrka Rikets Ständers bifall. d) af hr Hi/k, 0., som, efter en skildring af Chalmerska slöjdskolans i Götheborg, fortgående utveckling, innehållande, bland annat, att de elever, som i skolan intagits, inkommit från 15 olika län och 36 städer, att under de sistförflutna 10 åren antalet af elever årligen utgjort mellan 60 och 73 samt att» från första läseårets slut till närvarande tid omkring 700 elever från skolan utgått, af hvilka många nu voro fabriks-egare och andra anställde såsom civilingeniörer och mekanici i rikets särskilda provinser äfvensom i utlandet, begärt, att, med afseende å skolans ökade verksamhet, dess nuvarande anslag, 5,000 r:dr, matte förhöjas till 7,000 r:dr, motsvarande hälften af den anslags-summa, 24 Stafs-Utstiottets Utlåtande, N:o 71. hvaraf teknologiska Institutet i Stockholm vore i åtnjutande; uti hvilken motion flere af Bocgare-Ståiwikets ledamöter instämt.
Då Chalmerska slöjd-skolan obestridligen haft ett gagnelig! inflytande på industriens utveckling och förkofran inom fäderneslandet, synes densamma ock förtjent att genom tillökning i dess nuvarande stats-anslag sättas i tillfälle att än vidare utvidga sin verksamhet; hvadan Utskottet tillstyrker, att åen begärda tillökningen af 2,000 r:dr i skolans års-anslag må af llikets Ständer beviljas och detsamma alltså till 7.000 r:dr förhöjas. e) af hr Hörnstein, C. C., hvilken, jemte framställning om behofvet af en teknisk skola i Orebro, och med förmälan, att denna stad alltsedan år 1847 haft en söndags-skola, besökt af omkring 100 fabriks- och handtverks-arbetare, samt att stadens innevånare beslutat att på egen bekostnad anskaffa passande lokal för ett tekniskt elementar-läroverk, äskat, att, till ordnande och uppehållande af ett sådant läroverk, ett ärligt anslag af 5,000 r:dr måtte af Rikets Ständer beviljas.
Örebro stad eger en icke obetydlig handtverks-personal och åtskilliga fabriker samt dessutom är hufvud-orten i en folkrik provins, som frambringar natur-alster af månglälldiga slag, synes denna stad särdeles tjenlig för erhållande af en teknisk läro-anstalt, helst genom stadens lätta kommunikationer med angränsande provinser tillfälle öppnas för en stor del af det mellersta Sverige, hvarest någon dylik läro-anstalt för närvarande icke finnes, att draga nytta af undervisningen vid en sådan skola i Orebro; och då staden redan eger en söndags-skola och derjemte åtagit sig att anskaffa nödig lokal, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att, till inrättande af en teknisk elementarskola i Orebro, anvisa ett årligt anslag af 5.000 r:dr, under vilkor, att kostnaden för anskaffandet af en ändamålsenlig lokal af staden bestrides och att skolan ställes under inseende antingen af något embetsverk eller af en särskild i Nåder tillförordnad styrelse. f) af hr Ekelund, IF. M., som anfört, att, till följd af en testamentarisk disposition utaf framlidne brukspatronen Christian Eberstein, en skola redan år 1826 bildades i Norrköping, organiserad i enlighet med tvenne af Kongl. Majit i Nåder fastställda reglementen, det ena af den 18
Maj 1825 för en söndags och afton-skola, och det andra af den 14 April 1837 för en teknisk läro-anstalt, som, enligt stiftarens mening, borde i förening med nämnde skola inrättas.
Denna tekniska läro-anstalt, hvarest, jemlikt reglementet, undervisningen bestriddes af en enda person, uppfyllde icke sitt ändamål och erfordrade en ny, efter tidens fordringar lämpad, organisation.
Skolans egendom skulle ock genom någon - Stats-Utskotlets Utlåtande, A; o 71. 25 gon tillbyggnad blifva fullt tillräcklig för ett väl ordnadt tekniskt läro-verk.
Men då medel saknades för en sådan anstalts uppehållande, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte till detta ändamål anslå en summa af 5,000 r:dr årligen, i likhet med hvad vid nästlidne riksdag till inrättande af en dylik skola i Malmö beviljades.
I betraktande af Norrköpings vigt såsom fabriks-stad och enär den genom sitt läge i en fruktbar provins sannolikt kommer att i denna rigtning än vidare utvecklas, synes en teknisk läro-anstalt derstädes vara af behofvet påkallad och jemväl böra, lika med andra dylika skolor, af staten understödjas; Och då den i sådant afseende redan inrättade s. k.
Ebersteinska skolan icke i sitt närvarande inskränkta skick kan anses uppfylla det med en sådan anstalt afse dd a ändamål, utan densamma bchöfvcr utvidgas, men billigheten fordrar, att kommunen, från hvilken.
Utskottet veterligen, något bidrag till skolan icke utgår, vidkännes en del af de för läro-verkets utvidgning erforderliga kostnader, föreslår Utskottet, att Rikets
Ständer för den tekniska läro-anstalten i Norrköping må bevilja ett årligt anslag af 5,000 r:dr, med vilkor, att staden tillskjuter minst 1,500 r:dr till skolans utvidgning och att denna skola ställes under inseende antingen af något embetsverk eller af en särskild i Nåder tillförordnad styrelse, g) af friherre Bonde, li.
Poch hr Schenström, 0., hvilka anfört, hurusom Eskilstuna fristad, hufvudorten för jern-, stål- och metall-förädlingen inom riket, vore i saknad af det väsendtligaste medlet för bibringande åt arbetaren af en för arbetets framgång nu mera nödvändig bildning, nemligen en väl ordnad teknisk läro-anstalt; att en dylik anstalt vore för nämnde stad, hvilken nästlidet år hade icke mindre än 853 mantals-skrifne arbetare, desto mer nödig, som en stor del af dessa arbetare behöfde upprättas från det moraliska förfall, hvari de nu befunno sig, samt återföras på ordningens och sedlighetens väg: att emellertid medel saknades till inrättande af en dylik läro-anstalt, der, utom undervisning i religion oell vanliga läro-ämnen, jemväl skulle meddelas kännedom om metaller och deras bearbetning m. m., samt att staden och deromkring belägne mekaniska verkstäder och manufaktur-inrättningar sannolikt voro villige att för anstalten anskaffa lämplig lokal ; och hafva motionärerne, på grund häraf, begärt ett årligt anslag af 1,500 r:dr, att användas till inrättande och underhållande af en väl organiserad, under en blifvande slöjd-förenings närmaste inseende ställd söndags- och afton-skola, i förening med en lägre teknisk undervisnings-anstalt, jemte ett läse-bifeliothek för unga mänufakturister, arbetare och lärlingar i Eskilstuna.
Utskottet inser vigten deraf, att en teknisk läroanstalt finnes i EskilstuBih. tili R.
Prat. 1853 £ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 25 Iläft. 4 26 Stats- Utskottets UtlåtandeN:o 71. na, så väl i anseende till ställets betydenhet såsom rikets förnämsta jernförädlande verk, som med afseende å den bekymmersamma belägenhet, hvaruti dess arbetare-personal till större delen sig befinner; men dä ieke utredt är, huru derstädes en dylik anstalt, hvilken torde böra organiseras efter andra grunder, än öfriga tekniska skolor, skall inrättas, samt den härtill äskade summan af 1,500 r:dr synes alltför otillräcklig för att något väsendtligt dermed må kunna uträttas, anser Utskottet lämpligast, att vederbörande i frågan vända sig till Kongl. Maj:t, som, efter föregången utredning och sedan fullständig plan för skolans organisation blifvit uppgjord, icke lärer underlåta att till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition i ämnet.
På grund häraf hemställer Utskottet, att motionärernes nu gjorda framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 25:o.
Uti en inom Bonde-ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion har riksdags-fullmäktigen Georg Nyqvist frän Wermlands län äskat Rikets Ständers uppmärksamhet ä den usla belägenhet, hvaruti större delen af befolkningen inom norra delen af Wermland, i synnerhet invid norrska gränsen, sig befunne.
Sedan skogarne, deraf denna befolkning haft sin hufvudsakligaste inkomstkälla, nu mera voro dels genom timmerhygge, dels genom svedjande utödde, var arbetsförtjensten aldrig tillräcklig att fylla bebofven, ehuru folket lefde ytterst torftigt.
I svåra år bestod dess föda af ben, bark, syra och andra grässlag, sammanmalet till bröd, och, om goda år inträffade, måste säden ändock, innan den förmäldes, med agnar och halm uppblandas.
Häraf följde, att, synnerligast vårtiden, stora skaror utvandrade till bättre lottade orter, för att genom bettlande uppehålla sitt usla lif, hvarigenom de vänjde sig vid lättja, och, hvad värre vore, vid ett i öfrigt lastbart lefverne.
Om icke staten snart med hjelp mellankonnne, skulle, efter motionärens tanke, de inom förstnämnde ort varande egendomsegare, så väl de välbergade sorn de fattige, dragas- i samma elände, enär de icke mera mägtade bära den betungande fattigvården.
Då i; de flesta af ifrågavarande trakter jorden vore svag, stenbunden oell fröstland, samt följaktligen ringa fördelar kunde hem tas af jordbruket,, ansåg motionären införandet af hemslöjd vara den enda utväg för befolkningens förkofran och föreslog i sådant afseende, att Rikets Ständer måtte, till utgående under S är, anslå en summa af 5,000 r:dr årligen, att utdelas till skicklige arbetare, sorn ville flytta till ifrågavarande trakter och der inöfva folket i någon hemslöjd, samt att länets Hushållnings-sällskap medgåfves fördelningen af su uman de särskilda socknarne emellan och socken-näinimlerne tillåtas förvalta beloppen, under öfverinseende af och med redovisnings-skyfdighet flir Hushälltoings-sällskapet..
Den arma belägenhet, hvaruti, enligt motionärens framställning,, större delen af norra Wermlands befolkning sig befinner, anser Utskottet vara i hög - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 71. 27 sta måtto förtjent af behjertande.
Utskottet tvekar dock, huruvida det till afhjelpande häraf föreslagna medel, att förskaffa befolkningen undervisning i någpn hemslöjd, skulle leda till ändamålet.
Afven under antagande deraf, att skicklige personer kunna genom premier förmås att i sådant afseende bland denna befolkning bosätta sig, befarar Utskottet, att någon slags hemslöjd icke kan å ifrågavarande, från afsättnings-orter långt aflägsna, trakter med framgång utöfvas.
Motionären har icke heller uppgifvit, hvilken hemslöjd vore tjenlig att der införas.
Enligt Utskottets tanke, bör det ankomma på lokal-auktoriteternes försorg, att till det ondas afhjelpande söka utfinna något medel och med förslag derom i vederbörlig ordning framkomma, innan staten, om så nödigt blifver, må med sin hjelp träda emellan.
I betraktande häraf och med afseende i öfrigt å denna frågas outredda skick, har Utskottet funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till hrad i förevarande motion blifvit föreslaget.
Undervisnings-anslalter för handel och sjöfart. 26:o.
Uti dess Nådiga proposition har Kongl. Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, sedan Rikets sednast församlade Ständer, under förutsättning, att erforderlig tillgång för underhåll af en fullständig och ändamålsenligt ordnad theoretisk Navigations-skola i Stockholm skulle kunna erhållas af de utaf aflidne grosshandlanden Abraham Rydberg i lifstiden, enligt testamentarisk disposition, för navigations-undervisning i Stockholm anslagne medel, funnit sig icke böra bifalla Kongl. Majits
Nådiga framställning om äteruppförande på riksstatens sjette Hufvudtitel af det för Stockholms Navigations-skola förut anvisade årliga anslag af 2,800 r:dr, samt direktionen för nyssnämnde skola, efter erhållen kännedom af Rikets Ständers berörde beslut, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, till förekommande af de skadliga följder, som af ifrågavarande undervisningsanstalts tillslutande måste uppstå, någon sådan åtgärd måtte vidtagas, hvarigenom skolans fortfarande bestånd blefve för framtiden betryggadt, Kongl. Kommerse-kollegium, till följd af derom erhållen Nådig befallning, infordrat och uti skrifvelse den 27 November 1851 till Kongl. Majit i underdånighet, insändt ett af styrelsen för Rydbergska stiftelsen uti omförmälda ämne afgifvet yttrande, deruti, under åberopande af hvad styrelsen i skrifvelse den 15 Januari 1849 i underdånighet anfört, rörande Rikets Ständers vid 1847 och 1848 årens riksdag fattade likartade beslut, styrelsen nu, likasom då, vägrat att af de under dess förvaltning ställda medel lemna bidrag till ifrågavarande Navigations-skolas underhåll; hvarjemte Kollegium för egen del i underdånighet yttrat, att Kollegium, vid nämnda förhållande, ansåge särskilde statsmedels anvisande, såsom ersättning 28 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 71. för det anslag Rikets Ständer dittills medgifvit, men hvilket komme att upphöra vid 1851 års slut, utgöra ett oundgängligt vilkor för fortfarande beståndet af Stockholms Navigations-skola, hvilken, såsom egande till föremål att bilda skicklige och kunnige öfver- och underbefälhafvare å handelsfartyg, ingalunda blifvit umbärlig eller mindre behöflig genom tillkomsten af den på bekostnad af Rydbergska testaments-medlen tillvägabragte, till sin syftning väsendtligen olika, stiftelse för danande af dugliga sjömän i de lägre graderne; att det af Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 13 Februari 1841, vid medgifvandet af anslag för merberörde skola fästade vilkor, att
Stockholms stad borde bekosta den för skolans inrättande erforderliga lokal, blifvit af staden genom uppförande af en ny, rymlig och ändamålsenlig skolbyggnad behörigen fullgjordt, samt att Stockholms borgerskap, endast under förutsättning, att statsanslaget för skolan utan afbrott komme att utgå, åtagit sig att för densamma anskaffa och underhålla tjenlig lokal; och dä Kongl. Majit, enligt hvad den Nådiga propositionen vidare innehåller, ansett kommunen eller handelskorpsen icke mera i Stockholm, än i andra städer, der Navigations-skolor voro inrättade, rättvisligen kunna tillförbindas att för den, ej uteslutande till kommunens förmån, organiserade skolans underhåll bestå erforderligt anslag, hvarföre ock Kongl.
Majit under den 9 December 1851 lbrordnat, att 2,800 r:dr årligen, svarande emot det indragna ordinarie statsanslaget, skulle af Handels- och Sjöfarts-fonden, från 1852 års ingång, för vidmakthållande af Navigations-skolan i Stockholm, utbetalas, dock endast under de 3 år, för hvilka den af Rikets Ständer sednast beslutade statsreglering vore gällande, är nu af Kongl. Majit ånyo föreslaget, att å det till undervisnings-anstalter för handel och sjöfart beviljade anslag måtte varda uppfördt det för Stockholms Navigations-skoln förut bestämda årliga belopp af 2,800 ridr.
Sedan, efter hvad Utskottet inhemtat, utredt blifvit, att direktionen för Rydbergska stiftelsen icke, emot sitt bestridande, kan tillförbindas att af denna stiftelses tillgångar bidraga till ifrågavarande Navigations-skolas underhåll, får Utskottet, pä grund af de i den Nådiga propositionen anförde omständigheter, tillstyrka, att Rikets Ständer må, på sätt Kongl. Majit föreslagit, låta å anslaget till undervisnings-anstalter för handel och sjöfart uppföra det för Stockholms Navigationsskola förut bestämda årliga belopp af 2,800 ridr. 27:o.
Ared anledning af vederbörande skol-direktioners, af Kongl. Kommers e-kollegium understödda, ansökningar, har Kongl. Majit äskat, att staten för nedannämnde Navigations-skolor måtte erhålla följande tillökning, nemligen : Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 71. '29 till förhöjning i Stockholms Navigationsskolas års-anslag för instrumentaliers, kartors, böckers och möblers underhåll m. m. från 300 till G00 r:dr 300: — — n arfvode åt en andre under-lärare vid nämnde skola, under vilkor, att offentliga föreläsningar vid skolan i de delar af fysik eller andra vetenskaper, sorn med navigationen egde sammanhang, skulle från medlet af Oktober till medlet af December samt från medlet af Januari till slutet af Mars hållas af den ordinarie läraren eller någondera af underlärarne en timma dagligen eller tvänne timmar hvarannan dag; » förhöjning i det för undervisnings meddelande vid samma skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling bestämda arfvode från 200 till 300 r:dr ....
100: — — » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Götheborgs Navigationsskola från 200 till 400 r:dr 200: — — » arfvode för undervisnings meddelande vid samma skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling . . 200: — — •n förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Gefle Navigationsskola från 200 till 333 r:dr 16 sk 133: 16.
—- 3 arfvode för undervisnings meddelande vid sistnämnde
Navi gations-skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling 166: 32. — förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Malmö Navigationsskola från 200 r:dr till 333 r:dr 16 sk 133: 16.
—- » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Kalmar Navigationsskola 133: 16. —■ a förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Hernösands Navigationsskola 133: 16. — tillhopa 1,900: — —- hvarigenom, med tillägg af den i nästföregående punkt tillstyrkta årliga summa för Stockholms Navigations-skola . . . 2,800: — — anslaget till Undervisning s-anstalter för handel och sjöfart komme att ökas med tillsammas 4,700: — — deraf dock Kongl. Maj:t ansåg 4.000 r:dr kunna betäckas genom öfverflyttning till nämnde anslags-titel från G:te Hufvudtitclns anslag till befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart, så att på det hela tillökningen i sjtaten blefve endast 700 r:dr. 30 Stats-Vlskottets Utlåtande, N:o 71.
Det är ostridigt, att Navigations-skolornes inrättande haft ett välgörande inflytande på utveckliugen af Rikets handel och sjöfart samt hufvudsakligen bidragit till det hedrande anseende, sorn svenska handelsflottan tillvunnit sig; och då, enligt hvad det den Nådiga propositionen bilagde statsråds-protokoll af den 14 Oktober nästlidet år utvisar, det för Stockholms Navigationsskolas materiel anvisade års-anslag ej på långt när är tillräckligt, och beholVet af ett ökadt lärare-biträde jemväl blifvit ådagalagdt, äfvensom den lärare, hvilken vid denna skola meddelar undervisning rörande ångmachiners konstruktion och behandling, fått, i följd af Kongl, förordningen den 16 November 1849 och Kongl, kungörelsen af samma dag, vidkännas en betydlig tillökning i sina göromål, samt, beträffande de öfrige af ifrågavarande skolor, nemligen Götheborgs, Gefle, Malmö, Kalmar och Hernösands, svårighet visat sig att, emot nu bestämda arfvoden, till under-lärare-platsérnes bestridande erhålla fullt skicklige personer, och, i samma mån ångkraftens begagnande tilltagit, behofvet jemväl ökats att å skiljda orter inom Riket bereda tillfälle till inheintande af de för ångfartygs befälhafvare och machinister nödige kunskaper, får Utskottet, på dessa skäl, tillstyrka, att Rikets Ständer, med beviljande af de utaf Kongl. Maj:t äskade arfvoden och arfvodes-tillökningar för ofvannämnde Navigationsskolor, må förhöja anslaget till Undervisningsanstalter för handel och sjöfart med 4,700 r:dr, samt, pä sätt Kongl. Maj:t vidare föreslagit, i stället minska anslaget till befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart med 4,000 r:dr, i enlighet med hvad ä bilagda tabell jemväl blifvit iakttaget. 28:o. Frän Borgare-ståndet har Utskottet erhållit remiss å följande, inom bemälda Riksstånd väckte motioner, nemligen: a) af hr Lindström, P. IL, sorn, med anförande deraf, att det Wisby Navigationsskola beviljade statsanslag vore alltför otillräckligt, så att blott en enda lärare med ytterst knapp aflöning kunnat antagas, ehuru vid denna skola, som med hvarje är alltmer besöktes, äfven af ynglingar från fasta landet, anställandet af en underlärare af högsta behof påkallades, begärt, att skolan måtte erhålla samma anslags-belopp, som Kalmar och Hernösands navigations-skolor åtnjöto, eller 1,500 r;dr; i hvilket afseende motionären uppgifvit, att antalet af utexaminerade sjökapitcner af l:a klassen varit större vid Wisby skola, än vid Kalmar och Hernösands skolor tillsammans.
Ifrågavarande navigations-skola åtnjuter för närvarande ett statsanslag af 700 r:dr årligen, deraf 530 r:dr såsom arfvode för en lärare, samt 170 r:dr till inköp af nya instrumenter, böcker och kartor m. m.; och då skolan måste anses jemväl vara i behof af en underlärare samt det till anskaffande af skolans materiel beviljade anslags-belopp äfven synes otillräckligt, föreslår Utskottet, Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 71. 31 att Rikets Ständer må för /Visby Navigationsskola anvisa, till arfvode åt en underlärare, 333 r:dr 16 sk., och till förhöjning i anslaget för inköp af nya instrumenter, höcker och kartor m. m., 66 r:dr 32 sk., eller tillsammans 400 r:dr. b) af hr Ekenman, J. F., hvilken, med förmälan, att antalet af elever vid Karlshamns