Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan langliga tider hafwa Halföns innebyggare warit hemsökte af misiwärtar, hwilka twungit dem, att utifrån hemta en näring, som war dem af fädernejorden förwägrad.
Trollhätte-Canal, hwars dimensioner warit inskränktare, än de af Götha Canal, och som derigenom förswarat segelfarten emellan Nordsjön och östersjön, stall erhälla lika djup och lika bredd med Götha Canal.
De arbeten, som i detta hänseende, ar i838, blifwit började, hafwa framskridit i en man, som inger förhoppning, att denna, för handeln och sjöfarten sa wigtiga, farled bör inom fyra eller sednast fem ars förlopp wara fullbordad.
4 Krigshären, outtröttlig och ständigt beredd att ga dit pligtens och ärans bud kalla, fortfar att lyda denna röst, dä den skyndar hwarthelst fädernejorden fordrar dest armar och hwarest fraga är att gagna fosterlandet.
Af den öfwersigt, som stall blifwa Eder förelagd, stolen I inhemta och wärdera, hwad War fosterländska här äfwen i detta hänseende utfört.
Förslag till förändringar af War Representation hafwa, sedan en följd af ar, blifwit yrkade, och före upplösandet af sednaste
Riksmöte blefwo till
Mig petitioner ingifna, med anhållan, att Jag wille bereda en förändrad form ät War Stats-författning.
War grundlag bestämmer sjelf den ordning, uti hwilken förändringar i densamma stola utföras, och, under iakttagande deraf, kan Nationen med trygghet förwänta, att de förslag, hwilka i detta hänseende kunna af Rikets Ständer warda framburne, stola af Mig öfwerwägas med all den sorgfällighet, som pröf, ringen af ett sa wigtigt ämne pakallar.
Allt, som kan befästa Fäderneslandets sällhet och lugn, stall blifwa föremal för Mitt skärskådande och Min odelade omtanka.
Med ett ord: hwad som är utförbart och nyttigt, stall af Mig aldrig lemnäs utan afseende.
Det lärer ej undfalla Eder af hwilken wigt det är, att bereda at Rikets högsta lagskipning det oberoende, som för densamma är sa »väsendtligt.
Fri uti sin uppfattning, bör Domaren lemnäs ostörd i sina undersökningar.
Lagens bokstaf och hans samwete stola hos honom motwerka hwarje fruktan för tadel, hwarje behof af bifall.
Den föregående proposition, uti hwilken Jag afsäger Mig Ordförandestapet och de twänne röster i Rikets Högsta Domstol, hwilka af grundlagen Mig tilläggas, stall till Eder förnyas.
Domare och målsägande böra deruti finna en ömsesidig säkerhet.
Nära fem ar äro förslutna, sedan Jag sag Eder, Gode Herrar och Swenste Män, församlade omkring Min Thron.
Da I atstiljdens, 5 trodde man sig äga anledning förese
Edert ater snara sammankallande, till följd af en da befarad brist uti Riksgälds-kontorets intägter.
I stället för en dylik brist, utwisar nämde Werk ett betydligt öfwerstott ä dest inkomst-stat.
Den Högste, som uti Sin outransakeliga wishet fördelar at Folken lyckliga och pröfwande skiften, har sandt
Oj; de ena som de andra.
Stränga wintrar hafwa ökat de lidanden, för hwilka swaga skördar hotat ost blottställa.
Dylika olyckor äro bland de warningar, som af Försynen lemnäs at Folken, da de, under en längre waraktighet af lycka, tro sig kunna anse densamma som en rättighet, utan att eftersinna den högre hänwisning, som warnar mot dylika willfarelser.
Emedlertid blef pröfningen, Försynen ware prisad! icke lang, och erbjöd jemwäl ett rörande och skönt stadespel.
De händer, som af nöden framräcktes, fylldes af wälgörenheten.
Salunda hafwa Wi, under motgångens dagar, samfäldt burit bekymren, gemensamt delat Wart bröd at de hungrige.
Wi hafwe täflat att kläda de behöfwande och understödja dem, hwilkas boningar sköflades af lagorna, när, för att öka mattet af Wara sorger, äfwen elden förenat sina härjningar med winterkylans stränghet.
Denna gemensamhet i lidanden och i ansträngningar att dem lindra, är en ny länk i kedjan af inbördes förbindelser.
Lyckligare ar och skickelser, gafwor af samma Försyn, hwars godhet är lika, ehwad gladt eller sorgligt mä träffa Osi, hafwa följt pröfningens dagar, och äro nu ett nytt föremål för War tacksamhet.
Med de fördelar, som böra uppkomma af folkökningens tillwäxt, mä wi söka bewara
Osi för de i alla land dermed förenade följder: pauperismen och lösdrifweriet.
Förstag till Polis- och Skydds-författniugac i detta hänseende skola blifwa Eder förelagde.
Omtankan för det allmännas lugn, för allas säkerhet, stall härwid leda Evra öfwerläggningar. 6 Innan Jag nedstiger i den grift, dit sex och sjuttio ar, tillbragta pa denna jord, föra
Mig, efter att hafwa öfwerwunnit sa manga swärigheter och besegrat sa manga hinder, bör Jag säga Eder ännu en gang: "Förstan Eder Regering", och för Eder upprepa, hwad Jag yttrade den 5 November 18a o, wid beswärjandet af de Mig förelagda Grundlagar och innan Jag ännu emottag:!
Riks-Ständrns eder:
"Freden är det enda ärorika mål för en wis och upplyst Regering.
Det är icke en Stats widd, som utgör dest styrka och dest sjelfständighet; det är dest lagar, dest handel, dest arbeteflit och framför allt dest National-anda".
Desta ord, Jag erinrar
Mig det, blefwo med allmänt bifall upptagne.
Tidens da ryktbare
Man läk Swerige erfara hela tyngden af sin storhet, sin makt.
Freds ombud sökte befästa hans inflytelse, smickrande de ene, hotande de andra.
Han fordrade af Ost en krigsförklaring emot Stora Brirannien.
Sweriges ställning wäckte hos Mig bekymmer, aldrig fruktan.
Min själ lyfte sig till jemnhöjd med de faror, som Eder omgafwo.
Åsidosättande
Min böjelse för lugnet i det ögonblick, da Folkets röst kallade Mig, ingick Jag förbindelsen att rycka Eder undan den wadliga belägenhet, i hwilken
I Eder befunnen, och denna förbindelse beseglades i Min föreställning af en inre röst, som syntes Mig en ingifwelfe fran Himmelcn.
Jag har lyckats tjena Ever, utan att tillegna Mig Edert sprak.
Menskligherens, hwilket manar äfwen den enffildte, att gagna sin like, förestref lagen af Mina nya pligter.
Den är i hela Mitt wäjen tecknad med eldsdrag.
Min kännedom af Evra seder, Edra National-dygder, Edra behof, Edra förirringar, är hemtad fran Edra häfder.
Den lefwer i de wunna framgangar och i -de minnen Jag lemnar wid Min bortgång.
Se der
Min högsta ära.
Desta minnen utgöras af Eder bibehallna frihet, den Jag ber Gud at
Eder fortfarande bewara; af den förkofran, Jag wid Min hitkomst icke fann; af öppnade 7 Canaler, af floders och strömmars ökade farbarhet; af nya wäganläggningar och hamnbyggnader; af fästen som höja sig; af Edra wapenförrad och arsenaler; en krigshär af mer än hundratusen man, sorn utgöres ej af föraldrade män och barn, men af veteraner och ynglingar; ett kustförswar af nära 220 kanonflupar och jollar, samt stora Flottans tillökning genom nybyggda linieskepp och fregatter; ett åkerbruks som ärligen förbättras; en industri, som lemnar mer än fördubblad tillwerkning i flera wigtiga manufaktur-grenar; af utplanandet utaf
Eder hela utländska gäld och största delen af den inhemska; en ärlig ränte-inkomst för Banken förökad fran 2^8,000 Riksdaler till omkring 700,000 Riksdaler Bankomynt, grundad pa säkra fordringar; Tull-inkomsterna inemot tredubblade, under det införsels- och utförsels-afgifterna warit nedsatte; en folkmängd, närmande sig Sweriges och Finlands sammanräknade, innan sistnämde land blef frän Swerige afsöndradt, det will säga, mer än en fjerdedels högre befolkning, än Jag fann tvid Min ankomst.
Jag nämner ej hwad som bör synas ännu mer förmanande: föreningen med ett Folk, som sedan de äldsta tider af Eder historia warit nästan oafbrutet i ett med Eder stridigt förhållande» Gud, som hör Mig!
Gud som Jag anropar för Eder fortfarandelycka, känner den brinnande önskan Jag närt, att bereda
Eder sällhet»
Om jag deruti ej kunnat fullkomligen lyckas, underkastad mensklighetens mänskliga lott, har det dock, genom Försynens Gudomliga skydd, marik Mig bestärdk, att undandraga Eder fordom öfwerhängande olyckor, att mildra lidandet och behofwen» Den Allsmäktige tillät, att mängden af de Krigare, som följde mig öfwer hafwet, för att möta utmanande anfall, aterwände till hem och anförwandter, efter att hafwa medwerkat till Tysklands befrielse och Fosterlandets sjelfständighet.
Denna sjelfständighet, Gode Herrar och Swenske Män, skall förblifwa orubbelig, ty I skolén wilja det med Eder Konung!:
Ofwerskriden aldrig de gränser som af 8 naturen och desi lagar blifwit
Eder förestrifne; Och om I ören twungne att öfwerträda Edra landamären, aterwänden inom dem, sedan I pä
Edra angripare hämnats hwarje oförrätt. ^bor pä nio-tiondedelar utaf de bada Rikenas omkrets, tillhöre Wi Europas fasta land endast genom nära ofruktbara trakter.
Wart läge bestämmer War politik.
Att önsta werldens lugn och befara alla haf med wara kölar, — se der War kallelse.
Alla fremmande
Makter fortfara att lemna
Ost bewis af deras förtroende och wänstapliga förhallanden.
Bewaren desta förmaner, som Eder Regering at Brödra-rikena förwärfwat.
Inre förkofran och yttre sjelfständighet kunna ej befästas utan kärleken till endrägt, rättwisa och laglydnad.
Jag anropar
Försynen, att hos Eder ständigt widmakthalla Vesta tänkesätt.
Enligt Naturens ordning snart kallad, att öfwerga till ett bättre lif, stall Jag äfwen der nedkalla Skaparens wälsignelse öfwer twänne Folk, hwilka, öfwerlemnade ensamt at
Sin egen kimsta, utmärkas af sä manga dygder, och hwilka egnat Mig sä rörande wedermälen af deras tillgifwenhet och tacksamhet.
Jag förblifwer Eder, Gode Herrar och Swenste Män, alle samteligen och hwar och en i synnerhet, med all Kongl.
Nåd och Annest städse wälbewagen.
STOCKHOLM, 1840.
Tryckt hos P. A. Norstedt K Söner, Kongl.
Boktryckare.
Derättetse, om hwad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag; Gifwen Stockholms Slott ä Riks-Salen den 25 Januari!
1840. källan eller aldrig hafwa Swea Rikes häfder kunnat, i en oafbruten följd, framwisa ett längre, ett lyckligare, tidskifte af fred och lugn, än det af mer än ett fjerdedels arhundrade, för hwilket Kongl. Maj:t och Nationens, efter fem ars förlopp, ånyo församlade Ombud nu inför den Allsmägtiges thron nedlagt tacksamhetens gemensamma gärd. Hwarthelst den Nordiska halföns förenade folk wända sina blickar, utöswer hafwen som omgifwa och fjällen som wärna dem, stola de, i mättet af en lagbunden frihet, i tryggheten af ett stadgadt oberoende, i helgden af orubbade rättigheter, i wärdet af financiella fördelar, icke finna anledning till mitzgynnande jemförelser, om pröfningen är sansad, rättwis och uprigtig.
Maj:ts förhallanden till främmande Magter lemna ingenting öfrigt att önsta.
Ömsesidig aktning, wänstap och förtroende utgöra deras grundwal och en tillförlitlig borgen för deras ostörda fortfarande.
Kongl. Majit har derwid, med oaflåtlig omsorg, sökt bereda handeln och sjöfarten ökade förmaner, jemte säkerhet och trefnad, dels genom Mutander af nya fördrag, der sädana förut ej egt rum, dels genom förnyandet, pä ändamälsenligare wilkor, af andra, hwilkas begränsade tiderymd tilländalupit.
Rikets Ständers wid föregående sammanträden uttalade äsigter, rörande handelsgemenskapen emellan Swerige och Finland, hafwa erhållit en gradwiS stigande tillämpning i de med Ryssland hwar efter annan ingängna Handels- och Sjöfarts-Tractater af den ^ Juni 1834 och den 1838.
I den sed nare, gällande för 10 ar, äro ucestutna alla tillförene i afseende ä Finland iakttagna speciella bestämmelser.
Men dä fordna omständigheter, en uråldrig wana och ett förment oundgängligt behof af tillförsel a ena sidan, och afsattningstillfällen a den andra, pakallat en nödig warsamhet wid öfwergangen ifrån gamla till nya förändrade stadgande», sa hafwa, förmedelst en serskild Tariff, åtskilliga af de bägge ländernas waru-arriklar blifwic bibehallna wid nägon, ehuru småningom förswinnande, nedsättning i cull-afgifter intill 1844 ars stut, hwarefter inga undantag till förman för denna handel komma att ega rum.
Greklands afsöndring fran Ottomanista wäldet har fästat Regeringens uppmärksamhet pä nyttan af handelsförbindelser med det nybildade Konungariket.
Redan ar 1834 ucwexlades försäkringar om reciprocitet i afseende a hamn-umgälder, i likhet med hwad af inhemska fartyg erlägges.
Denna öfwerenskommelse har blifwir stadfästad och betydligen utwidgad genom undertecknandet af en Handels- och Sjöfarts-Tractat den 1836, och en Addicionnel Artikel af den 1837, hwilka dessutom pa förmänliga grunder bestämma alla de rättsförhållanden, som i framtiden kunna tillwägabringa en närmare beröring de bägge Staterna emellan.
Med Konungariket Hannover är, under den 16
Mars 1837, en Handelsoch Sjöfarts-Tractat afstutad, enligt hwilken, emot fullkomlig jemlikhet, Swensta och Norrsta fartyg äro berättigade att i Hannoversta hamnar införa waror, producerade i hwad land som helst, samt derstädes i allmänhet tillgodonjuta enahanda behandling bade för skepps- och tull-umgälder samt öfriga afgifcer, svin inhemska fartyg och deras laddningar.
3 Kongl. Maj:t har likaledes haft all moda ospard att befrämja och betrygga Swensta och Norrsta Sjöfarten pä Italiens kuster.
Den 28 November sistlidne ar, har med Kongl. Sardinsta Regeringen blifwit afstutad en Handels» och Sjöfarts-Tractat, hwartill ratificationerna under loppet af innewarande manad urwexlas i Turin och som, i stöd af medgifwen reciprocitet, tillerkänner de förenade Rikenas fartyg och deras laddningar samma rättigheter och förmäner i Sardinsta Staternas hamnar, som Vestas egna farwg i dem äcnjuta, äfwen dä införsel ster af främmande länders produkter, hwarigenom den betydliga fördel wunnits att afgifterna blifwit med tre fjerdedelar förminstade.
Härunder äro likwäl icke inbegripne säd, olive-olja och winer, införda frän hamnar wid Swartå hafwet, Adriatista och Medelhafwet till Cap Trafalgar, för hwilka warors import under Sardiniens flagga, lindrigare afgifter tills widare erläggas, än under Utländsta Magters i allmänhet, hwarföre ock Kongl.
Maj:t, sä wida denna olikhet icke inom fyra ärs förlopp uphört, förbehållit sig rätt till motswarande förhöjning i cull-umgälder för nämnde artiklar, dä de frän samma orter pä Sardinsta stepp inkomma i Swensta hamnar.
Genom förberörde Tratta! är tillika befrielse frän alla hamnoch stepps-umgälder ömsesidigt bewiljad de respective Magiernas handels-fartyg, da de af sjönöd eller andra twingande orsaker söranlätas att anlöpa hwarandras hamnar.
En med Kyrko-Staten förlidne är ingängen Convention har derstädes beredc Swensta och Norrsta fartyg, samt deruti intagna laddningar, lika behandling nied inhemska.
Genom ömsesidig ministeriel declaration, som dock ännu icke hunnit utwexlas, äro, emot fastställd reciprocitet, Swensta och Norrsta fartyg, samt af dem införda waror, tillförsäkrade enahanda rättigheter i Stor-Hertigdömet Toscanas hamnar, som egna fartyg, sä wäl i afseende pä tull- som öfrige umgälder.
En lika beskaffad öfwerenskommelse är jemwäl träffad med Stor-Hertigdömet Oldenburg.
Detza jemlikhetsbestämmelser hafwa slutligen blifwit tillämpade wid de förenade Rikenas handelsförhållanden med Hamburg och Bremen.
Med Neapolitanska och Portugisiska Regeringarna äro underhandlingar in» ledda för samma nyttiga ändamål, och ali anledning är att förmoda, det de snart skola bringas till ett lyckligt flut.
Som Civilisationens framsteg i Turkiska Riket förebåda en större liflighet i Europas handel pä Levanten och friare, med tidens behof i förberörde afseende mera öfverensstämmande, äsigter der börjat göra sig gällande; sa har Kongl.
Maj:t ssyndat att jemwäl i denna rigtning söka förskaffa Swenssa och Norrska flaggan. tillfälle till en obehindrad, troligen förmånlig, täflan med främmande Nationer.
Underhandlingar, syftande derhän, hafwa blifwit öpnade med Ottomanissa Porten, hwilkens härutinnan redan tillkännagifna allmänna grundsatser icke lemna något twifwelsmäl om en önskad utgång.
För att i ännu aflägsnare werldstrakter gifwa en möjlig utsträckning ät de förenade Rikenas handelsinteretzen, och lemna dem ett, pä ingängna fördrag tryggadt tillträde till hittills mindre kända eller föga besökta afsättnings-orter, hafwa underhandlingar öpnats med Brasilianska Regeringen, om uppgörandet af en Handels- och Sjöfarts-Convention, äfwensom förberedande ätgärder widtagits till ernäende af samma syftemäl i de fria Staterna i Södra America, och förnämligast i Venezuela, dit Kongl.
Mast lätit afsända sakkunnige personer med uppdrag att noga undersöka i hwad män, med hwad fördel samt under hwilka former Swenssa och Norrska natur- och industri-alster derstädes kunna päräkna nägon betydligare afgäng, samt de förenade Rikenas fartyg en lönande sytzelsättning.
Till följe af flere, tid efter annan frän Rikets förnämsta stapel-städer hos Kongl.
Mast i underdånighet anförda och af Kongl.
Commerce-Collegium 5 witsordade, klagomäl öfwer upbörds- och beräkningssättet af tull-umgälderna i Öresund, såsom i wista delar afwikande fran gällande Tractarer och deri fastställda Tariffers tydliga bestämmelser, hwarigenom Swensta och Norrsta Handeln och Sjöfarten lära fatt widkännas bade ansenliga förluster och en pä handelsföretagen ofta menligt inwerkande tidsutdrägt, hafwa, till winnande af rättelse häruti, äfwenfom i afseende a den dermed gemenstap ägande frägan om fyrbäkars underhall, framställningar i Ministeriel wäg blifwit gjorda hos Kongl. Danska Regeringen.
Desta framställningar bära prägeln af den goda grannsämja, som rader emellan de bägge Magterna, och Kongl. Mast förwäntar, med full tillförsigt till Hans Kongl. Danska Majus rättwisa och wänstapliga tänkesätt, att en, i hänseende till Sweriges geografiska läge och handelsförhållanden i allmänhet, sa wigtig fräga stall, innan korrt, afgöras pä ett a ömse sidor tillfredsställande sätt.
Efter inhemtad kännedom derom, att till flafhandel utrustade eller begagnade fartyg, hwilka, i kraft af 1824 ars Convention med England, upbringas och prisdömmas, blifwit, wid försäljningen, a nyo inköpta och anwända till samma olofiiga trafik, har, genom en Additionel Artikel, bifogad nämnde Cvnvention, ytterligare öfwerenskommits, att sa beskaffade fartyg stola, efter sakfällandet, genast sönderbrytas och de stiljda delarna sedan, hwar för sig, serskildt försäljas.
Med Fransta Regeringen har äfwen, för hämmandet af denna förhatliga handel, en Tractat blifwit afflutad den 21 Maj 1836, grundad pa ömsesidigt medgifwen rättighet till visitation af de bägge Nationernas handelsfartyg inom wisa bestämda farwatten.
Behofwet och förmanerna af listigare och lättare communicationer nied främmande länder, sä wäl för posternas skyndsammare gäng, som för en mera förtrolig gemenstap i commercielt och wetenstapligt hänseende, hafwa fästat Kongl. Majus omtanka och gifwit anledning lill åtskilliga Ministerieila förhandlingar.
Salunda är underhandling om en ny Post-Convention inledd med Kongl. Preutzista Regeringen, till befrämjande af ökad hastighet i brefwäxlingen; en ordentlig angbatsfart inrättad emellan Götheborg och Hull, hwilken med nästkommande war tager sin början, och hwarför omkostnaderna af Engelska PostWerket bestridas till hälften med det Swensta; samt redan 1834, i samråd med Kongl. Danska Regeringen, en daglig pakec-barsfart tillwägabragd emellan Helsingborg och Helsingör.
Den ar 1828 med Rystland ingangna öfwerenskommelse, om ömsesidig rättighet till förbrytares och lösdrifwares arersändande, har blifwit förnyad.
Med Belgien är, genom Convention af den 21 Juli 1838, Jus detractus a ömse sidor uphäfwen, äfwcnsom, till asstaffandet deraf, underhandlingar öpnade med Schweitzista Edsförbundet.
Delande, i lika matt, Sin overksamhet och omwardnad emella!: Nordens Brödrariken, har Kongl. Maj:t, efter hwarje förflutet ar, med ökad tillfredsställelse funnit, huru föreningsbanden stagic djupare rotter i de bägge Folkens hjertan och samfundsförhållanden.
Zu mera de framskridit i bredo med bwarandra, till en gemensam mweckling af inre wälstand och yttre anseende, ju mera har förrroender stadgats, jemte känstan af inbördes pligter och rättigheter.
Mast har således lemnat
Desi Nådiga bifall till Norrsta Regeringens anhållan om bildandet af en Comité, sammansatt af Swenste och Norrste män, för att till Kongl. Mast inkomma med underdånigt betänkande öfwer åtskilliga dem förelagda unionella ämnen.
Maj:c gar nu att för Rikets Ständer närmare framställa de åtgärder, som i den inre Styrelsens scrstilta grenar blifwit widtagna. 7 Öfwer Neligionswärden, säsom den wigtigaste angelägenhet i Neii^sns ^ ^ . wänden rall hwarje samhälle, har Kongl.
Mast med omsorg wakat.
Med till- mäin-cr. fredSställeife har Kongl. Mast inhemrat det berömliga nit, hwarmed Presterskapet i allmänhet uppfyller sina wigtiga aligganden, och hoppas af detz fortsätta bemödanden lyckliga följder för den sannt Christligt religiensa andans widare utbildande och lifwande.
Bibel-Commitzionens overksamhet, ehuru afbruten genom Ledamöters död, har likwäl fortgått, sa att öfwersättning af flere Gamla Testamentets böcker hunnit fullbordas, och blifwic fran trycket utgifne.
Bibelsällskaperna, sa wäl det allmänna i Hufwudstaden, som de Bib>-l-Säuenssilda i Stiften, hafwa wifat fortfarande nit för befordrandet as deras wigtiga ändamål.
Folkets kärlek för det gudomliga ordet, tyckes allt mer och mer tilltaga, i samma man som detz allmännare kännedom sprides.
För detta ändamål, utsträckt äfwen till dem, som ännu sitta i mörkrets skugga, hafwa 2:ne Mitzions-Sällskap blifwit bildade, ett allmänt i Hufwudstaden, och ett enskildt i Götheborg.
Den wärma, hwarmed detza inrättningar blifwit omfattade, räknar Kongl.
Mast till ett af tidens lyckligare tecken.
Den kunskap, man will bereda andra, bewisär dec höga wärde man sjelf sätter pa det gudomliga ordet.
För ordnings winnande wid ansökningar hos Kongl. Mast till regala pastorater, är prssscriptionstid för detza ansökningars ingifwande bestämd.
Äfwen har Kongl.
Mast meddelat närmare bestämmelser i Kongl. Circulairet den 13 Maji 1830, rörande sältet, huru förhallas bör, da erforderligt antal sökande till Ecclesiastika beställningar sig icke anmäla. 8 Understöd ät Åtskilliga Trosförwandter i andra länder hafwa inkommit med ansökningar om understöd.
Sadant har Kongl. Maj:t endast bewilmalN-e la». ^ baUade Gustaf Adolfs Stiftelsen i Tyskland, hwars föremal är att understödja nödställda Protestantiska trosförwandter inom Catholska länderne.
För denna stiftelses räkning, hafwa insamlingar skett genom Collett och Stambok öhver hela Riket.
Förbättrad
Nya föreskrifter, asystande en förbättrad religionsward för fan "'or'sänger? gar, hafwa blifwit Utfärdade.
Förändrad reglering af församlingarne i Carlskrona och Calmar ter^ försam/ har ägt rum.
Wibyggerå och Wännäs socknar hafwa blifwit skilkyrkor"? da, den förra fran Nordingrå och den sednare fran Umeä pastorat, kommande bada att utgöra egna församlingar.
Ramsele pastorar har blifwit fördeladt i 3:ne särskilda.
Åtskilliga kyrkor hafwa blifwit sammanslagna och ritningar stadfästade: 47 till nya kyrkor, 12 till utwidgade, 9 till större reparationer och förändringar, samt 29 till nya K,„.. o-g-lw-rk' pclllnö/eller Ett Kyrkoherde-boställe har inköpts i Ofwer-Luleä pastorat; nya AckemAd- Capellans- eller Sockne-Adjuncts-bohl anskaffats pa 12 särskilda ställen, ^Mem och, pa nagra, jord anflagits at klockare.
Collect- och Collett- och Stamboks-bref för kyrkobyggnader hafwa blifwit Stamboks- . bref. bewtljade.
Presterskapets Genom Circulaire-Bref af den 25 November 1836, har Kongl, aflöning. meddelat närmare bestämmelser i författningarne om Löne-Conventioners ingående. 86 sadana hafwa blifwit stadfästade, såsom gällande för en tid fran 25 till och med 50 Ar.
I afseende pa regleringen af Adjuncternes lönewilkor, har Kongl Mast, i enlighet med Rikets Sränders underdåniga begäran, utfärdat befallning till Con sistvri - 9 sistorierna, att i de Stift, der frivilliga öfwerenskommelser i detta afseende ännu icke blifwit träffade, tvid blifwande prestmöte, söka sådana tillvägabringa.
Uppå begäran af Presterffapet i Skane, har Kongl. Mast ut-N» Förordfärdat ny Författning om Prestgardsbyggnad i Skane, htvarjemte ^''stgärdsKongl.
Mast stadfästat ett af Presterffapet uppgjordt förflag till Reglemente för en blifwande Byggnads-CaHa, genom hwilken den nu Presterffapet betungande öfwerbyggnad kan framdeles amorteras.
Förslag till nytt Reglemente för Ecclesiastik-Werket i Lappmarken Forsla-, tili har blifwit upprättadt af Kyrkoherden P. Lastadius, hwilken pa all- ^"sute^for män bekostnad företagit resor i deha trakter, och om deras och behof äger en noggrannare kännedom.
Förslaget är dock ännu beroende af wederbörande Embecsmyndigheters granffning.
Comité» för Kyrkolagens öfwerfeende, hwilken dec, enligt Kongl. Kyrkolagens „ ^ -> omarbetande.