Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med de i andra § — — — — Med de i andra § — — — — verkställas; tillhörande det Domkapitlen, verkställas; tillhörande det vederbörande att för Pr ester skåpet, Stockholms Magi- valförrättare att om sådana valförrättninstrat, att för samma Stad, samt Lands- gar, å embetets vägnar, föranstalta, — höfdingarne, hvar i sitt län, att för de — — — — — — — — öfrige städerna och menige allmogen om förrättas, sådana valförrättningar, å embetets vägnar, föranstalta, — — — — — — förrättas. § 12- Ridderskapet och Adeln infinner sig l:o.
Ridderskapet och Adeln ulgö till Riksdag och representeras enligt Rid- res vid Riksdag af Sjutiofem, enligt nedandarhus-Ordningen, hvilken, lika som öf- stående 2:a och 3:e mom, valde riksdagsriga Stånds■ Ordningar, bör vara i öfver- män, bland hvilka Sextio väljas af dem, ensstämmelse med Grundlagarne författad, som enligt 2:a morn., och Femton af dem, som enligt 3:e mom. valberättigade äro. 2:o.
Adelsmän, som äro medlemmar af någon å Riddarhuset introducerad ätt, 6 Konstitutions-Ulskoltets Memorial JVs 3. § Underlåter något Universitet, Prosteri, Stad, Bruks distrikt eller Härad att ställa Fullmäktig, vare förfallet till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta, och som svara kan mot den omkostnad, sorn ett annat och jemnlikt Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-distrikt eller Härad på sin Riksdagsman göra mäste; skolande Ståndets kassa § i:o. Uti Riksdagsmannaval — — — — protokollet. 2:o.
Vid alla Riksdagsmannaval — — — dem emellan
Dör den valde,"“eller bevisar han laga förfall, eller blifver han till Talman utsedd, anställes nytt val.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej, utan lagliga binder, kunna sig derifrån undandraga, och njute han af dem, som äro berättigade att välja, anständigt och till - mer! undantag af dem, för hvilka hinder, enligt Riksdags-Ordningen och RiddarhusOrdningen, möter; välje distriktvis inom sig Riksdagsmän. 3:o.
Ågare och innehafvare med ständig besittningsrätt af i mantal satt jord, hvilka icke frälsemän äro; men som på grund af Kongl. Fullmakt innehafva eller innehaft tjenst å Rikets stat, välje distrikt vis inom sig Riksdagsmän 4:o.
Valen förrättas, i enlighet med den Riddarhus-Ordning, hvilken, likasom öfriga Stånds-Ordningar, i öfverensstämmelse med Grundlagarne författad, af Ridderskapet och Adeln antages och af Ko ■ nungen gillas och fastställes. 16.
Underlåter Valfördelning att Riks dagsman ställa, vare förfallen till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta; skolande Ståndets kassa. l:o Uti Riksdagsmannavalen — — — — protokollet. 2:o.
Vid alla Riksdagsmannaval — — — dem emellan.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej, utan lagliga hinder, kunna sig derifrån undandraga, och njute han af dem, sorn äro berättigade Konstitutions-Utskollels Memorial JW 3. 7 räckligt underhåll och resekostnad, hvilka, att välja, anständigt och tillräckligt underför Preste- och Borgare-Ständens Riks- håll och resekostnad, hvilka före valet bedags-Fullmäktige, före valet bestämmas, stämmas.
Dessa medel — — — — Dessa medel — — — — — — — — — — — — — Akademi-fonden. — — — Akademi-fonden. § 19> Förmenar någon väljande — — — Förmenar någon väljande — — — förrättadt.
Klagomål öfver val till Riks- förrättadt.
Klagomål öfver 'al till Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifves, för dagsmän af Ridderskapet och Adeln samt Stiften hos Konsistorierna, samt för Uni- Preste-Ståndet ingifves, för Ridderskapet versiteten och Vetenskaps-Akademien hos och Adeln samt för Universiteten och Konungen, och följes dervid i öfrigt lika Vetenskaps-Akademien hos Konungen, och ordning och enahanda grunder, som här för Stiften hos Konsistorierna, och följes ofvanföre finnas utstakade. dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre finnas utstakade. § 21.
Riksdagsmän af alla Stånd— — — Riksdagsmän af alla Stånd —■ — — fulländad; hvarje
Stånd dess pröfningsrätt fulländad; hvarje
Stånd dess pröfningsrätt förbehållen, så väl i afseende på sådana förbehållen, så väl i afseende på sådana medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit godkända, som dem, emot hvilka, till följe godkända, som dem, emot hvilka, till följe af 14 och 18 §§, någon anmärkning af 12, 13, 14, 15 och 18 §§, någon äger rum, — — — — — — — — anmärkning förekommer, — — — — § 22.
Fullmakterna böra, för att vara gäl- Fullmakterna böra, för att vara gäl lande, lyda sålunda: »Till den Lagtima lande, lyda sålunda: «Ti11 den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i skall (Urtima) Riksdag, som i skall hållas och tager sin början den hållas och tager sin början den befullmäktigas härmed, efter föregånget or- befullmnktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. för Preste-Ståndet — denlligt val, N. N. (för Ridderskapet och Grundlagar.»
Ståndet — — — — — — — — Preste-Ståndets — — — Grundlagar.» Fullmakterna underskrifvas: — — — — — — — Ridderskapets och Adelns af valförrältaren: utlemna. utlemna. 8 Konstitulions-Utskottets Memorial JW 3. § l:o.
Enär Landtmarskalk eller Talmän under Riksdagen af sjuklighet eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen hos Ridderskapet och Adeln af den främste närvarande Ledamoten, enligt Riddarhus-Ordningen, och i de öfriga Stånden af vice Talmän, hvilka likaledes, vid Riksdagens början, af Konungen utnämnes, — sina Talmän. § Ingen af Ridder skåpet och Adeln, som, enligt Riddarhus-Ordningen, till säte och stämma berättigad är, icke eller någon lagligen kallad eller vald Riksdagsman för annat Stånd, må kunna, af hvad anledning som helst, förmenas att Riksdagen bivista; dock gälle under krigstider undantag härutinnan för militär-personer, då de i Rikets tjenst af Konungen beordras.
Riksdagsman af Preste-, Borgare- och BondeStånden må ej från Riksdagsot ten afresa, eller från Riksdagsöfverläggningarne sig afhålla, med mindre han dertill undfått, genom Protokollsutdrag, tillåtelse af det Stånd, hvartill han hörer.
Är han Ledamot i ett eller flera Utskott, anmäle sig först derstädes till ledighets erhållande, och gifve sådant derefter i sitt Stånds Plenum tillkänna, hvarest, om ledigheten beviljas, nytt val till Utskotts-ledamot genast förrättas.
Sådant må äfven för sig gå, då Ledamot, Hera än tre gånger å rad, frän Utskottets sammanträden, utan laga förfall, sig afhållit, hvilket den främste derstädes varande Ledamoten af hvarje Stånd 23. l:o.
Samma dag — — — — —• förordne.
Enär Landtmarskalk eller Talmän, under Riksdagen af sjuklighet eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen af vice Talmän, hvilka likaledes, vid Riksdagens början, af Konungen utnämnes. sina Talmän. 79.
Ingen lagligen kallad eller vald Riksdagsman må kunna, af hvad anledning som helst, förmenas att Riksdagen bivista; dock gälle under krigstider undantag härutinnan för militär-personer, då de i Rikets tjenst af Konungen beordras.
Ej må Riksdagsman från Riksdagsorten afresa, — — — — — — — Konstitutions-Utskotlets Memorial M 3.
9 Ständ äge, att i vederbörande Stånds Ple- — — — — —- — — — num gifva tillkänna.
Utan gällande skäl — — — — — — Utan gällande skäl må ej längre ledighet, än af två, högst må ej längre ledighet, än af två, högst tre veckors tid beviljas.
Ridder skåpet och tre veckors tid beviljas.
Adeln ställe sig, i dessa sednare fall, Riddarhus -Ordningen till efterrättelse.
Hänvisning: Konst.-Utsk:s Mern.
N:ris 35, 48, 56 och 73.
Ridd. och Adelns Prot. den 27 Juni, 18 Juli, 8 Aug. och 26 Okt. 1860. Preste-Ståndets Prot. för samma dagar. Borgare-Ståndets Prot. den 27 Juni, 20 Juli, 8 Aug. och 24 Okt.
Bonde-Ståndets Prot. den 22 Juni, 18 Juli, 8 Aug. och 26 Okt. Anm. 1.
Ständer hafva, med bifall till dåvarande Konstitutions-Utskotts Memorial JV2 73, beslutat: a) att, i händelse så väl ofvanupptagna förslag, angående Ridderskapets och Adelns representations-rätt, som det i bemälda Utskotts Memorial M 53 framställda, rörande Riksdags hällande hvarje år, varda till giundlag antagna, 11 § Riksdags-Ordningen skall erhålla följande lydelse: l:o.
Val lill Riksdagsmän ske för tre år, räknade från den 15 Januari, och gälla för alla under tiden infallande Lagtima och Urtima riksdagar.
Afgår Riksdagsman innan tiden, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes ofördröjligen nytt val för den återstående tiden. 2:o.
Vederbörande korporationer eller ämbetsmän åligge att, utan vi dare påminnelse, besörja, att val till Riksdagsmän, då sådana böra ske, i laglig ordning och vid ansvar verkställas: tillhörande det vederbörande valförrättare att om sådana valförrättningar, å embetets vägnar, föranstalta, med särskild föreskrift från Landshöfdingarne, att samma dag, då i kyrkorna kungörelse om valen uppläses, skall sockenstämma —» — — — — — — — — — — — — — — — — förrättas. b) att, i händelse både ofvan anförda förslag, angående Ridderskapets och Adelns representations-rätt, och det här nedan (15:o) upptagna, om ändring i 14, 16 och 22 §§ Riksdags-Ordningen, rörande vilkoren för valbarhet till Bih. till 11.
Prot. 1862 & 1863. 3 Sami. 2 Häft. 2 10 Konstitutions-Utskottets Memorial JW 3.
Riksdagsman, slutligen antagas, skall det nya momentet i 16 g Riksdags-Ordningen erhålla denna lydelse: l:o.
Utom de i 12, 13, 14 och 15 §§ omnämnda, inom hvarje särskildt
Stånd valbara personer, vare vid alla Riksdagsmannaval jemväl valbar en hvar, som antingen är behörig att, utan föregånget val, utöfva Riksdagsmannakallet uti Preste-Ståndet, eller ock är valbar uti något Stånd, samt derjemte bosatt uti det valdistrikt, för hvilket valet sker.
Väljes någon till Riksdagsman uti mera än ett
Stånd, äge sjelf bestämma hvilkendera kallelsen han antager; åliggande honom dock, att hos Valförrättaren i det eller de valdistrikt, för hvilka afsägelse sker, skyndsamme ligen göra anmälan, pä det nytt val der må anställas, c) att, i händelse de framställda särskilda förslagen (ll:o och 12:o) till ändring i Ridd. och Adelns samt Preste-Ståndets representations-sätt skulle båda antagas, nuvarande mom. i 16 g Riksdags-Ordningen skall erhålla den lydelse, som förekommer i förslaget (ll:o) angående Ridd. och Adelns representations-rätt.
Anm 2.
Dessutom hafva Rikets sednast församlade Ständer, likaledes med bifall till dåvarande Konstitutions-Utskotts Mern.
N:o 73, förklarat, att då, bland de till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag hvilande förslag, några åsyfta dels enahanda ändring, dels ock ändringar i olika delar af samma grundlagsg, dessa sednare af den beskaffenhet, att de, så i hänseende till sak som ordalag, kunna stå tillsammans, antagandet af ett utaf dessa förslag icke utgör hin der för bifall jemväl till öfriga förslag, som röra samma lagrum. 12:0
Om ändring i 13 och 16 gg Riksdags-Ordningen, angående Preste-Ståndets representations-rätt. Riksdags-Ordningen. § *3. l:o. Jemte Ärkebiskopen, Biskoparne l:o. Jemte Ärke-Biskopen, Biskooch Pastor Primarius i Stockholm, hvilka parne och Pastor Primarius i Stockholm, af Konungen till Riksdagen kallas, välje hvilka af Konungen till Riksdagen kallas, hvarje Stift, pä sätt dess Presterskap in- välje hvarje Stifts Kyrkoherdar samt de om sig öfverenskommer, följande antal Full- ordinarie Lärare vid Stiftets Elementarmäktige, nemligen, Kyrkoherdar:
Upsala Läroverk, hvilka för sina befattningar äga Stift Fem, Stockholms Stad Två, Linko- presterlig befordringsrätt, gemensamt och pings Stift Fern, Skara Fyra, Strengnäs inom sig, pä sätt de öfverenskomma, fölFyra, Westerås Fem, Wexiö Tre, Lunds jande antal Ledamöter i Preste-Ståndet, Fyra, Göteborgs Tre, Calmar Två, Carl- nemligen för:
Upsala Stift Sex, Stock - Konslitutions-Utskoltets Memorial JYl 3. 11 stads Två, Hernösands
Tre och Gottlands holms Stad Fyra, Linköpings Stift Sex, Två.
Comministrarne uti hvarje Stift, äf- Skara Fem, Strengnäs Fem, Westerås Fem, vensom Comministrarne i Stockholm, vare Wexiö Fyra, Lund, Sex, Göteborgs Fyra, berättigade, om de det åstunda, att, inom Calmar Två, Carlstads Två, Hernösands sig, välja en Fullmäktig.
Fyra och Gottlands Två.
Komministrarne — — — — Fullmäktig. 2:o.
Universiteten i Upsala och Lund 2:o.
Universiteten — — riksdags — — — — — — Riksdagsmanna- manna-underhåll, underhåll. § 16.
Underlåter något Universitet, Pr oste- Underlåter något Stift, Universitet rt, Stad, Bruksdistrikt eller Härad att ad — — — den omkostnad, ställa Fullmäktig, vare förfallet till det vi- som ett annat och jemlikt Stift, Universite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta, och tet, Stad — — — — Ståndets kassa, som svara kan mot den omkostnad, som ett annat och jemnlikt Universitet, Pro steri, Stad, Bruksdistrikt eller Härad på sin Riksdagsman göra måste; skolande — — — — — — Ståndets kassa.
N:ris 38, 49, 85, 72 och 73. Ridd. och Adelns Prot. den 27 Juni, 18 Juli, 11 Aug.. 25 och 26 Okt. 1860.
Preste-Ståndets Prot. den 27 Juni, 21 Juli, 8 Aug., 24 och 26 Okt. 1860. Borgare-Ståndets Prot. den 4 och 20 Juli, 8 Aug. och 24 Okt. 1860.
Bonde-Ståndets Prot. den 27 Juni, 18 Juli, 8 Aug., 25 och 26 Okt. 1860, Obs.
Se anm. 1, punkten c), vid näst föregående förslag. 13:0.
Om ändring i 14 § 1 mom.
Riksdags-Ordningen. Riksdags-Ordningen. § 14- l:o. Inom Rikets Städer äge bor- l:o. Inom Rikets Städer äge Magi gare, öfrige idkare af yrken, som till bor- stråt s-per söner, borgare, öfrige idkare af 12 Konstitutions-Utskottels Memorial M 3. gerliga näringar räknas, ägare af hus eller yrken, sorn lili borgerliga näringar räknas, tomt samt ägare eller innehafvare, med ägare af bus eller tomt samt ägare eller ständig besittningsrätt, af jord under sta innehafvare, med ständig besittningsrätt, af dens domvärjo, alla dessa sä framt de äro jord under stadens domvärjo, alla dessa så i staden bosatte, äfvensom stadens Magi- framt de äro i staden mantalsskrifne och strats-yersöner, att bland sig välja Riks- tillika verkligen boende, att bland sig välja dagsfullmäktige.
Stockholm — Riksdagsfullmäktige.
Stockholm — af lägre klass. af lägre klass.
N:ris 53, 46 och 56.
Ridd. och Adelns Prof. den 27 Juni, 18 Juli och 8 Aug. 1860.
Preste-Ståndets Prot. för samma dagar.
Borgare Ståndets Prot. den 27 Juni, 20 Juli oell 8 Aug. 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 22 Juni, 18 Juli och 8 Aug. 1860. 14:0
Om ändring i 14 § 3 mom. Riksdags-Ordningen.
Riksdagsår tini n g c n. § 14 5:o.
För städerna må ingen till Riks- 3:o.
För städerna må ingen till
Riks dagsman utses, som icke minst tre år dagsman utses, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit på- före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit, enligt Irsta momentet af denna lyst, varit, enligt l:sta momentet af denna §, valberättigad i staden; och beräknas §, valberättigad i staden; och beräknas denna tid från tjenste- eller borgare-eds denna tid från tjenste- eller borgare-eds afläggande eller från det utöfningen af alläggande eller från det utölningen af yrke börjat eller ägande- och besittnings- yrke börjat eller ägande- och besittningsrätt till hus, tomt eller jord i staden rätt till hus, tomt eller jord i staden blifvit förvärfvad.
Valrätt eller valbarhet blifvit förvärfvad.
Valrätt eller valbarhet tillkomme ej: tillkomme ej: a) den ägare af hus och tomt, eller a) gemenskapen vid Rikets Landt- och den ägare och innehafvare af stadsjord, Sjoiörsvar, samt allmänna och enskilda Konstitutions-Utskottets Memorial JM 3. 15 verks och korporationers vaklbeljening, eller andre, sorn med desse jemförlige eller ringare äro; b) dem, som äro i annans tjenst eller ständiga arbete anställde, eller daglönare, eller andre dylike, som försörja sig med tillfälligt arbete; c) dem, hvilka endast för sjelfFörsörjning äga något yrke utöfva. jH ä n v i s n i n g : Konst.-Utsk:s Mern.
N:ris 32, 45, 50, 56 och 73.
Ridd. och Adelns Prot. den 6 och 30 Juni, 18 Juli, 8 Aug. och 26 Okt. 1860. Preste-Ståndets Prot. den 13 och 30 Juni, 18 Juli, 8 Aug. och 26 Okt. 1860. Borgare-Ståndets Prot. den 9 och 30 Juni, 20 Juli, 8 Aug. och 24 Okt. 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 6 och 30 Juni, 18 Juli, 8 Aug. och 26 Okt. 1860.
Se anm. 2, vid förslaget liro här ofvan.
15:0-
Om ändring i 14, 16 och 22 §§ Riksdags-Ordningen, rörande vilkoren för valbarhet till Riksdagsman. Riksdags-Ordningeu. § 14 3:o.
För städerna må ingen till Riks dagsman utses, sorn icke minst tre år före dagsman utses — — — — — — — den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit, enligt Irsta momentet af denna §, valberättigad i staden; och beräknas den - som Frälseman är eller till Preste-Sländet hörer; b) gemenskapen vid Rikets Landt- och Sjöförsvar, samt allmänna och enskilda verks och korporationers vaktbetjening, eller andre, som med desse jemförlige eller ringare öro; c) dem, som äro i annans tjenst eller ständiga arbete anställde, eller daglönare, eller andre dylike, som försörja sig med tillfälligt arbete; d) dem, hvilka endast för sjelffcirsörjning äga något yrke utöfva. u Konslitutions-U'. skottets Memorial M 3. na tid från tjenste- och borgare-eds afiäggande eller från det utöfningen af yrke börjat eller ägande- och besittningsrätt till hus, tomt eller jord i staden blifvit förvärfvad.
Valrätt eller valbarhet tillkomme ej: a) den ägare af hus och tomt, eller den ägare och innehafvare af stads-jord, som Frälseman är elter till Preste-Ståndet hörer; b) gemenskapen vid Rikets Landt- och Sjöförsvar, samt allmänna och enskilda verks och korporationers vaktbetjening, eller andre, som med desse jemförlige eller ringare äro; c) dem, som äro i annans tjenst eller ständiga arbete anställde, eller daglönare, eller andre dylike* som försörja sig med tillfälligt arbete; d) dem, hvilka eudast för sjelfförsörjning äga något yrke utöfva. § — — — blifvit förvärfvad.
Valrätt eller valbarhet tillkomme ej: a) gemenskapen vid Rikets — — — * — — — — — — ringare äro b) dem, som äro i annans tjenst — — — — — — — — tillfälligt arbete; c) dem, hvilka endast till sjelfforsörj— ning äga något yrke utöfva. 16.
J:o. Utom de i 13, 14 och 15 §§ omnämnda, morn hvarje särskildt Ständ valbara personer, vare vid alla Riksdagsmannaval jemväl valbar en hvar, som antingen är behörig att, utan föregånget val, utöfva Riksdagsmannakallet hos Ridderskapet och Adeln eller uti Preste-Ståndet eller ock är valbar uti något Stånd, samt derjemte bosatt uti det valdistrikt, för hvilket valet sker.
Ständ, äge sjelf bestämma hvilkendera kallelsen han antager; åliggande honom dock, att hos Valförrättaren i det eller de valdistrikt, för hvilka afsägelse sker, skyndsammeligen göra anmälan, på det nytt val der må anställas.
Konstitutions- Utskottets Memorial JYi 3. 13 Underlåter något Universitet, Pro- 2:o.
Underlåter något Universitet, steri, Stad — — — — — — — — Prosteri, stad — — — — — — — — — — — tillfallande Ståndets kassa. — — — — tillfallande Ståndets kassa. § 22.
Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i . . .
. skall hållas och täger sin början den .... befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi): (för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad, eller ifrån Bergsbruken inom N. N. valdistrikt): (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N., uti N. N. Härad af N. N.
Län) att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna RegeringsForm af den 6 juni 1809, jemte Riks— dags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.
» Fullmakterna — — — — — — — — utlemna.
Fullmakterna böra valdistrikt): (för Bonde-Ståndet från N. N. Härad af N. N.
Län) att de taga — — — — — utlemna.
N:ris 52, 60, 72 och 73. Ridd. och Adelns Prot. den 8 Aug., 18 Sept., 25 och 26 Okt. 1860. Preste-Ståndets Prot. den 4 Aug., 18 Sept., 24 och 26 Okt. 1860.
Borgare-Ståndets Prot. den 8 Aug., 18 Sept. och 24 Okt. 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 4 Aug., 18 Sept., 25 och 26 Okt. 1860.
Se anm. 1, b) och anm. 2, vid förslaget ll:o här ofvan. 16 Konslilutions-Utskoltets Memorial JYI 3. 16:0
Om ändring i 14 § 4 och 5 morn. Riksdags-Ordniugen.
Riksdags-Ordniugen. § 14. 4:o. Fjerdepartsägare i Fahlu Bergslag äga att inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmäktig, som icke lill annat Riks-Stånd hörer och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafver.
Valet verkställes — — — — — — — — — inom Länet bosatt. 5:o. Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder — — att, inom sig, till Borgare-Ståndet utse Fem Fullmäktige, som ej till annat Riksstånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den. i 18 §, alla Christna Trosförvandler tillerkända valrätt, i Öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda — — — — — — — — efterrättelse uppläsas. 4:o.
Fjerdepartsägare i Fahlu Bergslag äga alt inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmäktig.
Valet verkställes — — — — — — — — — — inom Länet bosatt. 5:o.
Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder — — att inom sig till Borgare-Ståndet utse Fem Fullmäktige.
Med valen förhålles — — — efterrättelse uppläsas.
N:ris 58, 63, 67,71, 72 och 73, Ridd. och Adelns Prot. den 18 Aug., 18 Sept., 8, 16, 25 och 26 Okt. 1860.
Preste-Ståndets Prot. den 18 Aug., 18 Sept., 2, 13, 24 och 26 Okt. 1860.
Borgare-Ståndets Prof. den 22 Aug., 18 Sept., 8, 16 och 24 Okt. 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 18 Aug., 18 Sept., 2, 13, 25 och 26 Okt. 1860.
Se anm. 2„ vid förslaget ll:o här ofvan. 17:o Konstilutions-Vtskottels Memorial JYi 3. 17 17>o.
Om ändring i 14 § 8 mom. Riksdags-Ordningen, angående Bruksägares representations-rätt.
Riks dags-Ordnin gen. § i4.
Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar, till förädling af mineralrikets produkter, alt, inom sig, tili Borgare-Ståndet utse Fem Fullmäktige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18 <§, alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna representations-rätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jerntillverhningen, efter det för Hammarskattsjernet årligen bestämda pris, och, för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkning arnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar mot en Fullmäktig, fördetes Bergsbruken i Fem valdistrikt, afpassade efter orternas lägen, och sä, att, i det när Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 3 S:o.
Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder iobegripas alla inrättningar till förädling af minerallikets produkter och sorn ej äro att anst såsom handlverkerier, nit, fördelade uti Fem valdistrikt, — — — — — — — — —■ — — — Med valen förhålles sålunda, att Bergs-öfverstyrelsen skall, när val böra ske, uppgöra grunderna för denna representations-rätt, efter helt Riksdalerstal af det belopp, hvar och en af de väljande sednast uti bevillning för sin inkomst af rörelsen erlagt.
Kunnande likväl ändring uti detta valsätt äga rum, då de valberättigade inom något distrikt om sådan ändring öfverenskomma och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl densamma fastställa; och böra i fråga om sådan ändring rösterna beräknas efter bevill ning s-beloppen på sätt nyssberördt är.
Bergs-öfverstyrelsen åligger att upprätta förslag till distriktsfördelningen, afpassad efter orternas lägen och så att i det närmaste ett lika bevillningsbelopp belöper sig å hvarje valdistrikt; hvarefter Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hö Saml. 2 Häft. 3 18 Konslitutions-Utskotlels Memorial M 3. mäste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmäktig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt finnas.