Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Är vexeln ställd att betalas i utländskt mynt, bör, derest cursen stigit, sedan vexelslntet skedde, betalningen erläggas efter den curs för vexlar, pä enahanda för fallotid, med den förra vexeln, sorn är gällande när liqvid sker, men, om cursen emedlertid fallit, utgöras efter den curs, hvartill vexeln blifvit köpt, eller som, i händelse cursberäkning i köpet ej ingått, eller ej kan till beskaffenheten visas, var vid köpetillfället i allmänhet gällande: allt med förhöjning, motsvarande rån - s Lag-Utskottets Betänkande N.o 185. fea till i för ioo i månaden under omförmälde förfallotid, dock med afräkning af den tid, som för den protesterade vexeln ännu kau återstå. 33. §.
Vexel-innehafvare ege rådrum alt, i saknad af godvillig betalning, instämma vexelgifvare och öfverlåtare tili den i 4° §• omförmälde
Dom* stol, inom sex veckor, om svaranden bor eller vistas i samma Län, der betalningen ske bort, eller i Länet nästintill, men eljest inom tre månader. 34- §•
Underlåter vexel-innehafvare alt iakttaga hvad honom i ir, 20, 21 och 33 §§• ålägges, håfve förlorat ålit anspråk emot cj allenast öfverlåtare, utan äfven vexel-utgifvaren: har den senare ej hos godkännaren ställt valuta till vexelns infriande, vare då ansvarig såsom uti annat skuldford ringsmål. 35. §.
Öfverlåtare, som vexel inlöser, träder derigenom uti dens ställe, från hvilken inlösningen sker, dock hvad andra öfverlåtare af samma vexel an“år, endast emot den eller dem, hvars öfverlåtelse är äldre, än hans egen; föranlåtes han, att, i saknad af godvillig betalning, till Domstol instämma föregående öfverlåtare eller vexel-utgifvare, bafve tid dertill inom tre månader, ifrån det han sjelf, inom föreskrifven tid, blifvit stämd eller godvilligt betalt: stämmer han ej inom nyssnämnde tre månader, gånge på sätt i 34 §. stadgas.
Otn Protest. 36. §.
Protest skall verkställas emellan kl. t) f. m. och kl. 7 e. in.; i stad genom Notarius Publicus eller Magistrats-person, jemte ett tiilkalladt vittne, och å landet genom edsvuren Kronobetjent, jemte ett tiilkalladt vittne, eller af annan person, jemte a:ne tillkallade vittnen; och böra de alla kunna skrifva. 37. §.
Öfver protest skall skriftlig handling upprättas, innehållande: fullständig - Lag-Utskottets Bctiinkande iV.-o i8S - 9 ständig afskrift af vexeln med hvad derå finnes leeknadt; den sökandes anhållan eller påstående; det svar derå gifves; det förbehåll som för sökanden af förrättningsmannen göres; ort och lid, hvarest och när protesten sker; samt förrättnings-mannens och vittnets eller vittnenas egenhändiga underskrifter. 38 §\
Anträffas ej den, emot hvilken protesteras skall, bör protesten verkställas vid hans hostad; i händelse underrättelse derom icke kan erhållas, håfve sökanden ändock förvarat sin talan, derest han, så fort ske kan, och senast inom i dagar, förhållandet anmäler hos Konungens Befäl lilinghafvande eller närmaste Rådstufvu-Rätt. > §'
Vexel-in neli afva re är ej befriad från skyldigheten att protestera derigenom att den, på hvilken vexeln är dragen, aflidit eller kommit i concurs-tiilstånd. VII. C AP.
Örn foga
Domstol och örn rättegången i vexelmål. 4o. §..
Rätter
Domstol för vexelmål, deri vexelrälten icke är förlorad, vare Rådstufvu-Rätt i den stad, der svaranden bor eller anträffas, men om lian ålandet bor, eller anträffas, Rådstuf vu-Rätten i närmaste stad derintill. 4r. §■ Stämning i vexelmål skall, när sökanden så äsk-ar, meddelas till samma dag, om Rätten då sitter och svaranden är så till hands, att han kan sig före rättegångstimmans slut infinna. 42. §.
Derest Rätten ej finner något förekomma, som fordrings-anspråkets giltighet förringa bör, döme då genast till betalning, och förordne tillika, huruledes, i brist deraf, utmätning och bysättning slraxt ske må; dock skall för vexel, som med protest återkommit, utmätning eller bysättning icke kunna, emot vexelgifvare eller öfverlåtare, verkställas förr, än 3 da°ar förflutit ifrån det han bevisligen blifvit krafd. 43- §•
Är målet af sådan beskaffenhet att det rj kan eller bör å första rättegångs-dagen afgöras, må likväl dermed ej fördröjas längre, än högst nödigt pröfvas.
Bih. tili />•
Fröt. 1834 och i835. 7 Sami. 1 Afd. a Band. a i3:de Häjtet.
Lag-Utskottets Betänkande Jf.o j85. VIII. C AP.
Allmän bestämmelse. 44- §•
Inträffar lid att betalning fordra eller fullgöra, att protestera eller att något annat iakttaga å helgedag; då ege raan det göra nästa söcknedag derefter.” Berörde Kongl.
Proposition, tillika med Stats-Rådets och högste Domstolens i ämnet hållna Protocoll, hafva samtlige Riks-Stånden lill Lag-Utskottets behandling öfverlerunat; varande remissen från Ridderskapet ock
Adeln åtföljd af en derstädes förefallen discussion, i anledning af framställda anmärkningar af Herr Grefve Frölich, åsyftande att utreda, det stadgandena för både utrikes och inrikes vexelrörelsen rätteligen blifvit af Rikets Ständer i ett Lag-förslag sammanförde, i hvilket hänseende Herr Grefven förmenat Rikets
Ständers förra skrifvelse nu böra närmare motiveras; och som det ifrågavarande Lag-förslaget, angående inrikes vexlar, är lika lydande med det af Rikets Ständer förut antagna förslag till VexelLag, så vidt denna kunde på inrikes vexlar erhålla tillämpning, samt den omständigheten, att Kongl. Maj:t afskiljt frågan om utrikes vexlar, ingalunda föranleder till något förändradt omdöme, angående nyttan och behofvet af införandet utaf inrikes vexelrätt, linner Utskottet sig böra vördsamt tillstyska, att den af Kongl.
Maj:t föreslagna
Lag för inrikes vexlar må af Rikets Ständer varda antagen.
Att i den underdåniga skrifvelse, hvilken Rikets Ständer, såsom svar på den Kongl.
Propositionen, komma att aflåta till Kongl.
Majit, intaga en utveckling af skälen, hvarföre Rikets Ständer, i deras förut afgifna förslag sammanfört stadgandena om både utrikes och inrikes vexlar, tror Utskottet icke vara lämpligt, och anser således den derom gjorda framställning ej påkalla något vidare yttrande.
Beträffande en i sammanhang härmed förehafd motion af Herr C.
Stuart, angående beslutande af en underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att till nästa Riksdag måtte utarbetas och för Rikets Ständer då framläggas förslag lill en gemensam
Lag för så väl den utländska som inhemska vexelrörelsen, får Utskottet vördsamligen åberopa det Betänkande, sorn, för afböjande af allt uppehåll i expeditionen, hvilket frågornas sammanblandning möjligen kunde förorsaka, serskildt afgifves under nästföljande numer.
Stockholm den i5 Maji 1835- STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet i835, Lag-X}t skottets Betänkande N:t 186.
< N:o 186.
Ankom till Exp.-Utsk, den 16 Maji kl. 1 e. m.
Betänkande, öfver Herr C.
Stuarts motion, angående underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t om utarbetande till nästa Riksdag af förslag till en gemensam
Lag för utrikes och inrikes vexlar.
Ridderskapet och Adeln har Herr C. Stuart, uti Memorial, som blifvit till Lag-Utskottet remilteradt, anfört, att, då vid ali lagstiftning för enahanda föremål, samma grundsatser, och så vidt skiljaktigheten i local-förhåilanden sådant medgifver, samma föreskrifter böra gälla och tillämpas, Motionairen, med anledning af Kongl. Majrts meddelade
Nådiga svar å Rikets Sländers förslag till vexel-lag, funne sig höra föreslå, alt Rikets Ständer, till vinnande af nödig enhet i denna del af lagstiftningen, och till beredande af en utaf be hofvet högt påkallad lättnad vid tillämpningen af de i mångfaldiga serskilda Författningar nu spridda föreskrifterne, rörande detta ämne, måtte hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj.t täcktes låta utarbeta och, vid nästkommande Riksdag, i öfverensstämmelse med 8y Regerings-Formen, i JVäder meddela Rikets
Ständer förslag till gemensam lag för så väl vexel-rörelsen inom landet, som den vexelrätt, hvilken utrikes och inrikes orter emellan bör ega rum.
I anledning häraf får Utskottet vördsamt anföra, att då Memorialet åsyftar den begäran, att Kongl.
Maj:t skulle, med frånträdande af Sin, i anledning af Rikets Ständers förslag lill Vexel-lag, redan yttrade åsigt, medgifva Rikets Ständer rättigheten, att angående stadgandena för utrikes veilar, såsom om ett för båda Statsmagterne gemensamt lagsliftnings-ärende, 11 ed Kongl. Maj:t besluta, Utskottet, som icke är behörigt att yttra sig rörande gränserne för Stalsmagternas verksamhet, finner motionen vara af sådan beskaffenhet, att densamma icke kan af Lag-Utskottet till ridare afseende upptagas.
T vänne Ledamöters serskilda yttranden bifogas.
Stockholm den i5 Maji i835. äihang till R.
St, Fröt. i834 och i835. 7 Sami. 1 Afd. 2 Bandet, 14.de Lag-Utskottcti Betänkande Nio 186.
Reservationer: af Herr Hessle: ”Då Stiftarne af 1734 årslag lemnat 1671 års Vexel-Stadga oförändrad, och denna, såsom utgörande en speciel Civil Lag, ej behöft vidlyftigare, än som skett i Lagboken, nämnas; då 1748 års Vexel-Stadga af Ständer och Konung blifvit gemensamt uppgjord, och då egenskapen af Vexel samt den rätt och behandling frågor af sådan beskaffenhet fordra, utmärker, att grunderne för lagstiftning härom äro enahanda med dem i.
Rikets öfrige Civil-Lagar för hvad desse angå rätts-förhållanden enskilde emellan, samt execulions-väsendet, så synes mig häraf ostridigt följa, att, vid beredandet af ändring i gammal eller stiftandet af ny Vexel-Lag, 87 §.
Regerings-Formen är det stadgande i våra Grundlagar, som är det enda tillämpliga.
Att 1798 års Författning och 1816 och 1817 samt 1828 års Kongl.
Stadgar tillkommit i annan ordning, gör häri ingen rubbning, då i betraktande tages' det Statsskick, som 1798 egde rum, samt innehållet så af denna som de andre Förfaltningarne.
Egentligen äro desse att hänföra till så beskaffade reglementariska och administrativa ordningar, hvilka Ständerne denna Riksdag, vid öfverlemnande af deras Vexel-Lag-förslag, underdånigst anhållit, att Kongl. Majrt skulle Nådigst låta uppgöra och samtidigt med Vexel-Lagen kungöra.
Ständernes skrifvelse vid 1815 års
Riksdag utmärker icke heller någon annan tolkning af Grundlagen, då de endast underdånigst anhållit, att Kongl. Maj;t skulle täckas låta af sakkunnige personer uppgöra förslag till ny Vexel-Stadga, utan att Ständerne afsagt sig någon pi öfnings-rätt af förslaget, och vid följande Riksdagarne hafva Ständerne, då de utkomne Författningarne egentligen voro reglementariske, icke egt direct anledning något härom yttra.
Om till dessa och de flere i Ständernes Lag-förslag uttryckte grunder för Ständernes rätt till andel i denna lagstiftning skulle fordras ytterligare stöd, finnes sådant uti Högsta Domstolens nu i ämnet gifna Utlåtande.
För representanten har jag alltid ansett det vara en oeftergiflig pligt att ö: pet och fritt, men vördsamt, inför Landets Konung uttala sin öfvertygelse, och derföre har jag cck nu ansett mig böra ådagalägga min tanke i saken, fastän den ej är enlig med hvad Kongl. Majrt Nådigst yttrat i det å Rika-Salen gifna svar å Lag-förslaget eller den derefter afgifna Nådiga Contra-propositionen, likasom jag måste tro, att det är Sländernas skyldighet, att, så vida de icke frångå deras rätt att ega andel i Vexel-lagstifningen, inför Kongl.
Majrt nu uttala denna deras tolkning af hvad Grund hagarne dem tillerkänna, och ej genom ett stillatigande möjligen bereda sig Lag-Utskottets Betänkande 'Nio 186.
S tillfälle i kommande tider att, mot Konungens Rådgifvare, göra laglige anmärkningar, som, hvad utgång än dermed kan blifva, dock icke medföra något godt för Regering eller Land; hvadan jag med reservation emot Utskottets Betänkande tillstyrker Höglofl.
Ständerne, att pl det sätt bifalla Herr Stuarts motion: att Sländerne uti underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj;t täcktes Nådigst låta uppgöra förslag till Lag för Vexel-rörelsen , och samma förslag jemte Nådig Proposition i ämnet till Ständerne nästa Riksdag Nådigst öfverlemna;” af Herr Holm: ”Om den ena Statsmagten har rättighet att förklara ett lagstiftnings-ämne tillhöra densamma uteslutande, så måste det, enligt de constilulionella rätts-begreppen, icke vara för den andra förbjudet, att förklara sig icke kunna gilla en sådan åsigt, då skäl dertill förefinnes.
Öfverlygad, att jag häruti har rätt, och då jag, djupt vördande Kongl. Maj:ts, i Dess Svar å Riks-Salen Ständerne delgifne Nådiga beslut, likväl icke annat kan, än finna, att lagstiftning för utrikes Vexel-rörelse, såsom bestämmande Svensk mans rättsförhållanden lill utländsk man, eller till egne medborgare, och såsom, efter min öfvertygelse, i alltför obetydlig grad och alldra minst i rätts väg, i fråga om t. ex. prEescription för vexelfordrans utsökande, och för ett sådant ärendes behandling vid Domstol, m. m., allt inom Sverige, fullkomligt oberoende af andra länders lagstiftning, att, säger jag, denna lagstiftning utgör en del af den, som, efter 87 §.
Regerings-Formen, tillhör Konung och Rikets Ständer gemensamt, anser jag mig böra förklara, att jag lemnat min röst inom Utskottet för tillstyrkande af bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Contra-proposition, emedan jag hade trott, alt eri sak, som af den större och mera erfarna allmänheten ansetts nyttig för hela landet, bort ega företräde för tvisten om hvad som grundlagsenlig t må tillhöra den ena Statsmagten ensamt eller bägge gemensamt, en tvist, som måste ega sitt behöriga forum inför nästkommande Ständer och deras Constitutions-Utskott, samt uteslutande der.
Sålunda i korthet redogörande för mina åsigter i afseende å den Nådiga Contra~propositiox*en, instämmer jag i allo uti Herr Hessles reservation, i anledning af Höglofl.
Lag-Utskottets svar å Herr Stuarts motion.” STOCKHOLM, i83S, hos J. A. Wiiuns. Zsg-VJahttett MinorUl Ku igf.
N:o 187, Ankonn till Exp.-Ufcsk, de» 23 Maji.
Memorial, i ättledning af äterremiss utaf Lag-Utskottets Betan* kande N:o 186, öfver Herr C.
Stuarts motion, angående underdånig anhållan hos Kongl, Maj-t om utarbetande till nästa Riksdag af förslag till en gemensam
Lag för utrikes och inrikes Vexlar.
Borgare-Standet har, på grand af gjorde anmärkningar , till Utskottet återremitterat omförmälde Betänkande; men som detsamma blifvit af de öfrige Trenne Stånden bifallet, anser Utskottet något vidar® Utlåtande till svar uppå återremissen icke erfordras.
Stockholm den 22 Maji i835, N:o 188.
Ankom' till'
Exp..-Utsk. dea a3 Sfårji; Betänkande öfver Herr Grefve D. Frölichs motion angående vissa delar af Lagstiftningen för utrikes Vexlar.
Uti Memorial,, som Högloflige Ridderskapet och Adelfi till Ulskotttet öfvcrlemnat, har Herr Grefve David Frölich förmält sig anse det väsendtligaste hindret för Vexelrörelsens fria utveckling, emellan utrikes orter och Sverige, igenfinnas uti de, efter Herr Grefvens förmenande på origtig väg tillkomne och till grundsatserne felaktige Kongl.
Kungörelserne den 7 Augusti 181Ö oeh‘den*7 Maji 1817, hvilka innefatta förbud för inrikes köpmän och affairsmän, att hos Utläudningen tillgodonjuta längre credit, än tre dagars sigt, eller 14; dagars tid från utgifvandet af Vexlar , ställde i Svenskt mynt.
Följden af dessa Författningar vöre den, att alla Svenska importeurer med credit, som eljest kunde låta Utländningen draga Vexlar på 3 ä 3 månaders tid, för att'beläcka värdet af itn por t-ar tik larne, ntr i stället mäste gå till innehafvare af utrikes fonder, och af honom genast köpa
Vexel på utländskt mynt, för att remittera.
Bet vöre klart att detta besvär, detta framflyttande af tiden för betalningen ökadé priset på importartiklarne, samt förhindrade en lifligare varu-omsättning, hvilken eljest skulle leda till förhöjning af export-artiklarnes värde och tillökade Tullintradér.
Dessutom hade berörde Författningar det stora felet, att lägga i några få-personers händer magten att, silfver-utvexiingen oaktadt, till en Bih, sill R, St, Vrot, i834 och i835. 7 Sinni. 1 Afd, * Unn det, i5:de Häftet, Log-Vit ikotiet t Memorial N» 18B. viss grad bemästra sig cursen och bålla den uppe i en falsk stegring.
Af dessa skäl, och enär följaktligen berörde restrictiva Författningar måste anses oförenlige med landets sannskyldiga nytta, och bort undanrödjas genast efter det silfver-utvexlingen kommit till stadga; men sådant icke vunnits genom Rikets Ständers förslag till Yexel-Lag, med deraf härflytande påföljd, att alla äldre Författningar skulle upphöra, funne Herr Grefven sig föranlåten, med stöd af 56 §.
Riksdags-Ordningen, väcka den motion: att förutnämnde Kongl. Kungörelse den y Augusti 1816, angående förhållandet med Vexlar i Svenskt mynt, som å utrikes ort uro dragne pä i Paket vistande man„ samt Kongl.
Kungörelsen den y Maji 18ty, angående hvad iakttagas bör i anseende till Vexlar och Invisningar, ställde att betalas i svenskt mynt för utländsk mans räkning, måtte varda förklarade utan all vidare kraft och verkan, och att, med underdånig anmälan derom, till erhållande af Nådig sanction, Rikets
Ständer derjemte måtte framföra deras underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, ju förr dess hellre, och oberoende af blifvande ny
Lag för utrikes Vexelrörelsen, täcktes återkalla eller förändra de öfriga oeconomiska Författningar, hörande till Vexelköps controlerande och Mäklare-ordning, som, efter nu inträdda förändrade förhållanden, befunnos olämplige eller öfverflödige.
I anledning häraf får Utskottet vördsamt afgifva det yttrande, att då Rikets Ständer redan, uppå Lag-Utskottets tillstyrkande i Betänkandet N:o 179, hos Kongl. Maj:t i underdånighet föreslagit och anhållit, alt ofvanberörde Kongl. Kungörelser af den 7 Augusti 1816 och den 7 Maji 1817 måtte upphäfvas, äfvensom att Kongl. Maj:t täcktes meddela de reglementariska föreskrifter, Kongl.
Maj:t kunde pröfva nödige, i stället för sådane tfll Börs- och Mäklare-ordning hörande lagbestämmelser, som äro intagne i nyss omförmälde, med flere serskilda Författningar , hvilkas upphäfvande blifvit föreslaget, samt Rikets Ständer således vid innevarande Riksdag förehaft och algjort de ämnen, motionen innefattar, anser Utskottet densamma icke böra till någon vidare åtgärd föranleda.
Slockholm den 33 Maji 1835.
På Häglof!. Ridderskapets och Adelös Ledamöters vägnar; På Högv.
Preste-Ståndef* Ledamöters vägnar; O. W. STAEL VON HOLSTEIN L. G. MITTAG.
Bonde-Ståndets På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: S. CEDERBORG.
Ledamöters LARS HANSSON.
STOCKHOLM, i835; hos J. A. Wallö ert.
Register öfver de af Rikets Ständers Lag-Utskott vid 1834 och i835 årens Riksdag afgifne Betänkanden, Utlåtanden och Memorial. A. Handl.
N;r.
Afbön, offentlig, om afskaffande deraf i3a.
Arbetej alt make och far, som icke godvilligt använder sin arbetsförmåga lill familjens försörjande, skulle kunna dertill dömas, 153, 173. — 0111 skyldighet för gäldenär, att dermed aftjena sin skuld. 55, 142.
Arbetsordningar, för Högsta Domstolen, Hof-Rätterne och Justi tiasRevisionen, se Högsta Domstolen.
Arfsrätt och Giftorätt, lika för båda könen, med flere förändringar af hithörande stadganden ....... 122, r68.
Arfskifte, om inlemnande lill Domstol inom viss tid . . . 124.
Arfvinge, inländsk, hvars vistelse-ort är okänd, angående förkortande af prasscriptionstiden efter i5 Cap. 5 §.
Ärfda-Balken . . , . . . . . . 125.
Arfvode, om ett Notarie- och ett Cancellist-arfvode . . . i3. B.
Barn, som i föräldrarnes lifstid emoltager deras egendom, om skyldighet alt ansvara för föräldrarnes skulder ....
54- Barnamord, om uppliälvande af Kongl. Brefvet den 17 Oclober 1 yyS . . . . . . . . . . .133, j 64.
Begrafningar, om ändring i föreskrifterne rörande tiden derföre . 22.
Bekännelse, om insättande på ...... i63.
Bergarelön, vid timad sjöskada, ändring af 3 Cap. Sjöskade-Balken i5.
Berättelser, skriftliga, från Rådstufvu-Rätt, om afskaffande deraf . 84.
Besvärs-liänvisningar, formulair dertill, se Fullmagt.
Borg-Rätternes och Krigs-Hof-Rättens upphörande, eller förändring af dessa Domstolars organisation ..... 88.
Boupptecknings-arfvoden, om beräkningsgrunden för Magistraternes 66, lith, till R.
Vrot, i834 och i8j5, 7 Saini. 1 Ajd, I Handl.
H r.
Bref stöld, om uppliäfvande af dödsstraffet härföre . • • 3^, i3g.
B/satt, om dess lösgifvande, så snart egendomen till concurs afslås 62, i/\3.
By sättning, angående åtskilliga ändringar och tillägg i härom gällande sladganden ......... 65, 144* Bördsrätt i stad, se Testainents-friheten.
Böter, om upphäfvande af 5 Cap. 8 §.
Straff-Balken .
. . i55. — om deras uttagande efter förbrytarens död, samt huruvida nedsättning deraf bör betraktas såsom fullbordan af straff, m. m., se Straff. C.
Communications-Resolutioner från Öfver-Rält, angående ändring i hvad härom är stadgadt ........
QO. Concurs, alt fordringar å 100 R:dr Banco och derunder ej måtte behöfva skrifteligen bevakas ..... 56.
— Frälsemans, om upptagande deraf vid Under-Rätt .
. 57. — alt, före gäldenärs häktande under concursen, må fordras full bevisning om bedrägligt förhållande . . . 5g. — att underlåten bevakning endast må medföra förlust af rättigheten till andel i massans tillgångar . . . 60, 101. — se Bysatt. D.
Deportation, för tredje resan stöld 12g.
Domböcker, om upphörande af Under-Domares åliggande att lill Hof-Rätt insända renoverade exemplar deraf, utom i vissa mål . ij.
Domstol, om skyldighet för den, som förklarar sig obehörig, att hänvisa parten till uppgifven rätter Domstol . . . 20, 101.
Dödsstraff, om afskaffande af andra dödsstraff än halshuggning . i3i, 164. E. Execuhons~Stadga, om utarbetande af . . . . . . 44» *4r* — — se vidare Utmätning.
Extra förrättningar af Domare S landet, om skyldighet att dervid aflemna Protocoll och Utslag, före afresan från förrättningsstallet • • * » • • . * • • • •
N:r. 9i - F.
Falskt vittnesmål, om skärpning af straffet derföre ... j.
Fattig-procent i Sterbhus, om dess bestämmande i mon af boels behållning .......... 67.
Fideicommisser, 0111 rättighet att belåna . 35, lot.
Foder, om upphäfvande af förbudet för Boställs-innehafvare m. fl. att föra foder ifrån bole ........ 26.
Fora privilegiata, om upphörande af vissa . 85.
Fordringar, om prasscriptionstid för bevakande af domfästa . . 25, 101.
Falimagt, vid besvärsskriflers och ansökningars ingifvande till Kongl. Maj:t samt Hof- och Öfver-Rätter, och formulair till besvärs-hänvisningar ......... 92, 149.
Fullmägtig, om ändringar uti i5 Cap. 1 och 2 §§.
Rättegångs Ralken ........... g5.
Fylleri, om ändringar i Förordningen deremot .... 137.
Fånges släppande, om ändring af straffet derföre . . . .10, 16.
Förfalskningsbrott, om ändring af straffet derföre . . . 128.
Förliknings-Domstolar, om inrättande deraf <78.
Förmånsrätt, efter utmätning på grund af Utslag, som ej vunnit laga kraft 58, 146. — på grund af införsel i fast egendom . . . 68, 116. om intecknings företräde framför barnarf och uppbörd . . . . . . . . . 71, no. — för Sjöfolks lön ....... 6g, ior.
Förmyndare, om dess redovisningsskyldighet . . . .70, 109, — att då sådan förordnas af annan Domstol, än den Under-Rätt, i hvars Domsaga Förmyndaren bor, sistnämnde Rätt må erhålla del af förordnandet 73, rir. — huru lian bör ansvara för ränta å myndlingens capital 74, 112. — om dess arfvode ....... 75, 113. — att när någon förklaras böra stå under Förmyndare, utöfver den i Lag bestämda myndighetsålder, så Handl.
N:r. dant i Tidningarne och från Predikstolen må kungöras ........ 76, 114- Förmyndare, om hinder för fader alt vara sitt barns Förmyndare, m. m. ändring af 20 Cap. 1 §.
Ärfda-Balken . 77. — -Kamrar, om inrättande deraf, . . 72, 108, 160.
Förteckningar öfver mindre brottmål, se Presterskapets G.
Giftorätt, se Arfsrätt.
Gravationsbevis, se Lagfart.
Gåfvay af fast egendom, se Testamentsfrihet.
Götha Canal, om en Lag emot föryltrande af dess skogar, jordegendomar och stenbrott ........ 15/J. H. Handlingar, se Rättegångshandlingar.
Huspredikanter, om upphörande af eller inskränkning i rättigheten alt kalla, ...........2, Il5.
Hyresaftal i stad, se Inteckning.
Häktad, om tiden för ransakning, angående ..... 33, ior.
Häktande, om uppskof dermed i Tryckfrihetsmål, äfven sedan dom fallit . . . . . • . . 1. — om uppskof dermed, i mål rörande brott emot 5 Cap. 1 §.
Missgernings-Balken, se Lasteligt yttrande Härads-Rätt; att ingen må vara berättigad något ärende der anmäla, sedan de af Domaren vid Tingets början bestämda Rättegångsdagar äro förflutne . . 100. — om åtskilliga ändringar i den vid Härads-Rätt på bjudna Rätfegångs-ordning ..... gf). — och Kämners-Rätt, angående verkställighet af dessa Rätters domar ....... 83. — och Lagmans-Rätt, om sådan ändring i dessa Dom stolars organisation, att Ordföranden må eg 32 röster och hvarje Nämndeman 1 löst . . 3.
N:r. Härnäs-Rätt, se vidare Nämndemän.