Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne hafva anmärkt, att, på grund af Kongl.
Brefvet den 6 April 1778, å Södermanlands Läns Ränteri under åren 1838 och 1839 anordnats 8 R:dr 16 sk., såsom tullfrihets-ersättning till Nyköpings Hospital, hvilken afgift Revisorerne ansett hafva bordt upphöra redan år 1809, vid Landttullarnes då verkställde indragning.. 56 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 54.
Sorn, enligt Utskottet meddelad upplysning, det af vederbörande Revisions-Contor i anmärkningsväg framställda yrkande oin återbäring af livad uti dylika afgifter under de Tio sistförflutna åren utgått, numera blifvit af Kongl. Kammar-Rätten gilladt samt i följd häraf 83 R:dr 16 sk. till Stats-Verket återlevererats, anser Utskottet vidare åtgärd uti berörde afseende icke vara att vidtaga.
Technologiska Institutet. § 84.
(4841 års Bev. Ber. pag. 203. 1843 års
Rev. Ber. pag. 286.)
Utskottet instämmer uti den af Revisorerne yttrade åsigt, rörande beliefvet af en rymligare och mera passande local för nämnde, i afseende på Landels näringar, vigtiga Inrättning; men då, i följd af en vid denna Riksdag inom Borgare-Ståndet väckt motion, frågan om Technologiska Institutets nuvarande organisation och de förändringar deruti, hvilka, för vinnande al de med berörde anstalt afsedde ändamål tvifvelsutan erfordras, sannolikt kommer att i sin helhet underkastas Rikets Ständers pröfning, anser Utskottet något serskildt förslag å dess sida i anledning af Revisorernes förenämnde anmälan icke lämpligt eller behöfligt.
Slottets i Sto eltholm Byggnaäs-medel. § 85. (1843 års Rev. Ber. pag. 289.
Förkl. 1614- Till följd af Revisorernes i ämnet gjorde framställning, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Riks-Marskalks-Embetet att på räkning uti Rikets Ständers Bank låta insätta de till Embetets disposition anordnade - Slals-Ulskottelt Utlåtande, N:o 54 57 nade Byggnads-medel för Stockholms Slott, äfvensom att halla tillsyn derå, att den hos vederbörande Redogörare innestående contanta behållning af dylika medel må inskränkas till hvad, som motsvarar beloppet af smärre och innan kort förestående utbetalningar.
Theatern. § 86.
([1841 års Rev. Ber. pag. 185}.
I afseende på Revisorernes anmälan rörande serskilde anslag fråa Extra Utgiftsmedlen till betalning af Kongl. Theaterns skulder, får Utskottet hänvisa till innehållet af ofvanintagne 77 §.
Lazaretts-Directionen. § 87. (1841 års Rer.
Ber. pag. 189.
Förkl. 336.
Ber. ’ pag. 306.
Förkl. 167}.
Revisorerne, som af Räkenskaperne inhemtat, att Uppbördsmannen kos Lazaretts-Directionen jemte Secreterare-arfvode, 33 R:dr 16 sk., och ersättning för skrifmaterialier, 33 R:dr 16 sk., åtnjutit en årlig inkomst af 1,300 å 1,700 R:dr, uppkommen derigenom, att bemälde tjensteman, på grund af ett den 19 Nov. 1751 meddeladt Nådigt Beslut, sig tillgodoberäknat 3 procent af alla Lazarettet tillflytande inkomster, hafva funnit sig böra såsom olämpligt anmärka detta aflöningssätt, hvarigenom nämnde Uppbördsman tillskyndades större löneförmoner, än sorn tillkomma dess vederlikar inom andra Verk.
Som likväl numera, enligt Kongl. Brefvet den 17 sistl.
Maj, nuvarande Secreteraren och Uppbördsmannen hos Lazaretts-Directionen fått sig tälagd en bestämd årlig lön af 1,200 R:dr, oberäknadt ersättning för skrifmaterialier, 33 R:dr 16 sk., samt i följd häraf ofvannämnde provision icke vidare kommer att af honom uppbäras, anser Utskottet Revisorernes ofvannämnde anmälan icke föranleda vidare åtgärd.
Prat. 18U.
4 Sami i Afi. i8 Haft. 8 58 Stats-Utskottet» Utlåtande, N:o 51. § 88.
(1841 års Rev. Ber. pag. 189.
Förkl. 337) Revisorerne hafva yttrat, att Seraphimer-Ordens-Gillet, under hvars inseende samtliga Lazaretfen i Riket höra, med undantag allenast af SeraphimerLazarettet i Stockholm, skulle, såsom försedt med en talrik tjenstemanna-personal, utan olägenhet kunna öfvertaga förvaltningen jemväl af sistnämnde Lazarett, hvilken åtgärd sannolikt komme att medföra en icke obetydlig minskning uti de af Lazaretts-fonden nu utgående löne-utgifter.
Enär Kongl. Lazaretts-Directionens Ledamöter icke åtnjuta något arfvode och genom den föreslagna öfverflyttningen till Kongl. Seraphinier-OrdensGillet af deras bestyr någon besparing icke torde kunna vinnas, sedan, på sätt ofvan är anfördt, Räkenskapsförare!] i stället för uppbörds-procent fått sig bestämd lön anslagen; så och då Läns-Lazaretten förvaltas af serskilda
Directioner i hvarje
Län, hvilket äfven synes kunna med Kongl.
Seraphimer-Lazarettet iagttagas, samt., enligt hvad Utskottet inhemtat, fråga uppstått derom, att OrdensGillets inseende öfver sjukvårds-anstalterne i Riket skulle komma att upphöra, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Revisorernes ifrågavarande förslag icke måtte till någon åtgärd föranleda. g 89.
(1841 års Rev. Ber. pag. 190.
Rev. Ber. pag. 307.) Af Revisions-berättelserne inhemtas, att, i anledning af så väl 1841 års som 1843 års Revisorers hos Hans Excellence Herr Justitife-Stats-Ministern framställde begäran om utverkande af Kongl.
Maj:ts Nådiga befallningtill Lazaretts-Directionen att, för inventering genom Revisorerne, hålla tillgängliga säkerhets-handlingarne för alla Lazareltets tillgångar, Revisorerne från Herr Stats-Ministern emottagit det svar, att en så beskaffad föreskrift icke i Nåder ansetts kunna Directionen meddelas.
Då Seraphimer-Lazarettets fond från Stats-Verket åtnjuter ett årligt anslag af 5,000 R:dr, oberäknadt smärre af allmänna medel inflytande bidrag, och denna fond, ehuru till hufvudsaklig del bildad genom enskilde personers Stat»-Ut.ikottets Utlåtande, iV:o 54.
59 donationer, likväl utgör grunden för en Inrättning, hvars bibehållande i ändamålsenligt skick är för Staten af synnerlig vigt, samt då en fullständig granskning. jemväl från det
Allmännas sida, af de donerade medlens förvaltning och säkerheten för derutaf meddeldte lån måste anses öfverensstämmande med Testalorernes önskan, helst härigenom beredes en ökad controll å donationernes behöriga användande för dermed afsedde ändamål, så och enär en dylik granskning icke kan med tillförlitlighet verkställas utan tillgång å fondens samtliga säkerhetshandlingar. har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder anbefalla Directionen öfver Seraphimer-Lazarettet att tillhandahålla Rikets Ständers hädanefter sammanträdande
Revisorer ej mindre räkenskaperne öfver alla under I)irectionens förvaltning ställde medel, än ock dertill hörande säkerhetshandlingar; dock med undantag af sådane räkenskaper och säkerhetshandlingar, hvilkas öfverlemnande till Revisorerne möjligen j kunde stå i strid med vederbörande Testatorers meddeldte föreskrifter.
Genom de uti denna och nästföregående $ framställde yttranden har Utskottet jemväl besvarat en af Riksdagsfullmägtigen F. von Zweigbergk från Skaraborgs Län inom Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, deruti blifvit yrkadt, att Styrelsen öfver Seraphimer-Lazarettet måtte indragas och dess befattning öfverflyttas på Seraphimer-Ordens Gillet, samt Lazarettsfondens räkenskaper underkastas Rikets Ständers Revisorers granskning. 5 90.
(1843 års Rev. Ber. pag. 308.}
Beträffande Revisorernes förslag, att Rikets Ständer måtte, å Carolinska Institutets Stat, för Öfver-Läkaren vid Stockholms Stads och Läns Curhus anslå en mindre Professors-Lön, har Utskottet, som, genom remiss från Ridderskapet och Adeln emottagit serskild motion i detta ämne, afgifvit yttrande, i sammanhang med regleringen af utgifterne under Riks-Statens Åttonde Hufvud-titel.
Danviks Hospital. § 91. (1841 års Rev. Ber. pag. 192.)
Revisorerne hafva anmält, dels att, för upprättandet af Danviks Hospitals Hufvudbok och för granskning af dertill hörande verificationer, utgått år - m Stats-Utskottels Utlåtande, N-,0'^54. liga arfvode» af 500 Ridr, dels att protocollsföraren, hvilken år 1836 erhållit *n årlig aflöning å extra ordinarie staten af 150 Ridr, genom Directionens beslut den 7 December 1838, undfått en förhöjning i detta arfvode af 150 R:dr årligen.
Ehuruväl, efter hvad Utskottet erfarit, utdrag af Revisorernes berättelse, i hvad den rörer granskningen af de under Directionen för Danviks Hospital ställde medels förvaltning, blifvit genom vederbörande Stats-Departement Directionen tillställdt, för afgifvande af underdånigt utlåtande i ämnet, så har likväl något sådant utlåtande icke kommit Utskottet tillhanda.
Vid sådant förhållande är väl Utskottet icke i tillfälle att med säkerhet bedöma lämpligheten och bebofvet af omförmälde serskiide arfvoden; men Utskottet har dock, i betraktande af de hos Directionen anställde tjenstemäns talrikhet, i förhållande till mängden och omfattningen af de göromål, hvilka derstädes kunna erfordras, trott sig böra föreslå, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det täcktes Kongl.
Maj:t i Nåder tillse, huruvida icke ifrågavarande extra arfvoden må för framtiden nedsättas eller upphöra. § 92.
(1841 års Rev. Ber. pag. 193, 1843 års Rev.
Ber. pag. 310.)
I anledning af Revisorernes anmälan, det deras genom Hans Excellence Herr Jastitife Stats-Ministern hos Kongl.
Majit i underdånighet framställda anhållan om Nådig befallning till Directionen för Danviks Hospital att, i ändamål af inventering, hålla för Revisorerne tillgängliga Cassans lånehandlingar, icke blifvit i Nåder bifallen, har Utskottet, under åberopande af de skäl, hvilka grundlagt Utskottets uti §. 89 , i afseende på Lazaretts-fondens räkenskaper , gjorde hemställan, trott sig böra tillstyrka, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att ej mindre fullständiga räkenskaper för samtlige under Directionens för Danviks Hospital förvaltning ställde, genom statsanslag eller enskilda donationer tillkomne, medel, jemte säkerhetshandlingarne för de lån, hvilka af nämnde medel kunna vara utgifne, må, för så vidt sådant icke finnes stridande mot vederbörande Testatorers meddeldte föreskrifter, hädanefter hållas Rikets Ständers Revisorer tillhanda; hvarom, i sådant fall, Directionen torde i Nåder förständigas.
Slats-Utskottets Utlåtande, N:o 54.
Lunds Universitet. % 93.
(1841 års Rev. Ber. pag. 195.
Ftfrkl. 341. 1843 års Rev. Ber. pag. 313.
Förkl. 171.3 Revisorerne hafva anmält, hurusom uti Lunds Universitets räkenskaper funnes balancerad en fordran, stor 7,518 R:dr 33 sk. 11 rst., utgörande kronotionde, som dels indragits, dels på annat sätt Universitetet lrångått och blifvit på militien indelad, och hvilken fordrans belopp, efter Revisorernes tanka, borde antingen indrifvas eller till afskrifning befordras.
Consistorii Academici underdåniga utlåtande i ämnet upplyser: att ifrågavarande balance-posf tillkommit hufvudsakligen derigenom, att en del af Universitetets tionde under krigsåret 1718 blifvit till rusthålls förbättring använd , under villkor, att samma tionde skulle till Universitetet på annat sätt återgäldas; att Universitetets i följd häraf uppkomne fordran hos Staten intill år 1807 blifvit i Kronofogdarnes räkenskaper balancerad till förmon för Universitetet, och nämnde år uppgått, efter kronovärdi, till det jemförelsevis låga penningevärdet 7.518 R:dr 33 sk. 11 rst., hvilket, på sätt nämndt är, uti Universitet-ets räkenskaper fortfarande balanceras; att likväl berörde fordran, beräknad intill närvarande tid, efter markegångspris för den förlorade årliga tion den , egentligen utgjorde ett vida högre belopp, samt att, i anledning af Universitetets flerfaldiga försök att för sin ifrågavarande fordran erhålla godtgörelse, undersökning om förhållandet blifvit vid serskilde tillfällen anbefalld , mea icke fulländad.
Med afseende å hvad i detta ärende förekommit, har Utskottet ansett sig böra hemställa , att Rikets »Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t, sedan behörig utredning angående
Universitetets förrberöide fordrings-anspråk blifvit verkställd , och så vida nämnde anspråk finnes på gällande skäl grundadt, till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition om beviljandet af den ersättning, som i berörde afseende bör Universitetet tillkomma.
Stal »-Vt »kollett Utlåtande, N:o 54.
Consistorierne. g 94.
(1841 års Rev. Ber. pag. 196.
Ber. pag. 313.”) Vidkommande det af Revisorerne såsom olämpligt anmärkte förhållande, att uppbörds- och redovisnings-procenten hos olika Dom-Capitel beräknats efter olika grunder, får Utskottet upplysa, att, genom Kongl.
Maj:fs den 9 sistlidne Februari till Consistorierne aflåtne Nådiga Circulaiie-Bref, bestämde föreskrifter numera blifvit meddeldte, enligt hvilka Consistorii-Notarierne och öfrige redogörare för de till Stiftens och Läro-verkens Cassör indytande medel ega att för serskilda slag af uppbörds- och redovisnings-medel uppbära en viss, inom alla Stift till lika belopp utgående, procent.
Revisorernes ifrågavarande erinran påkallar följaktligen ingen vidare åtgärd. § 95. (1843 års Rev. Ber. pag. 314.
Förkl. 178 och följ.)
I anledning af Revisorernes anmälan, att ifrån flere Dom-Capitel saknats redogörelser för de af Rikets Ständer till svagt lönte Skollärare anvisade löneanslag, äfvensom öfver influtne och utbetalde stamboks- och collect-medel , har Utskottet funnit sig böra föreslå, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Kongl. Kammar-Rätten, dels att tillse . det redogörelser för ifrågavarande löne-anslag samt stamboks- och collectmedel hädanefter årligen varda från samtliga Dom-Capitlen i Riket till Kongl. Kammar-Rätten insände, dels ock att, till beredande af öfverensstämmelse i form emellan de serskilde Stiftens räkenskaper , låta upprätta och till Dom-Capitlen öfversända ett lämpligt formulär. §. 96. (1843 års Rev. Ber. pag. 314.)
Revisorerne hafva funnit sig böra framställa erinran vid den olikhet Stats-Utkottets Utlåtande, N:o 5A. 63 emellan Stifts-Styrelsernes och Läroverkens räkenskaper, som eger rum deruti, att vid vissa Domcapitel desamma underskrifva» af Biskopen och samtlige Consistoriales, vid andra åter endast af Consistorii-Notarien, i hvilket sednare fall räkenskapernes rigtighet intygas dels af hela Consistorium, dels endast af 2:ne bland dess Ledamöter, äfvensom alt vid åtskilliga Gymnasier och Skolor räkenskaperne underskrifvas af Rectorerne ensamme, vid de öfrige åter af alla Collegii medlemmar.
Utskottet, som, lika med Revisorerne, anser redovisningsskyldigheten för de till Stiften och Läroverken inflytande medel åligga Consistoriernas och CoIIegiernes samtlige Ledamöter, och jemväl finner det med god ordning öfverensstämma, att, i hänseende till räkenskapernes underskrifvande, enahanda sätt må vid Rikets alla Consistoriel- och Läroverk iagttagas, får i anledning häraf föreslå, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t till behörig underdånig efterrättelse i Nåder meddela en bestämd föreskrift, huru i förrberörde afseende för framtiden bör förfaras. § 97. (1843 års Rev. Ber. pag. 315. Fork]. 184.)
Vid redogörelsen för Skara Stifts Stipendii-cassa hafva Revisorerne anmärkt, att ej mindre än Tio års räntor, tillsammans 800 R:dr, å ett Häradshöfdingen Lundström meddeladt lån, funnits i räkenskapen balancerade; i afseende hvarpå Revisorerne yttrat den åsigt, att berörde lån, jemte upplupne räntor, bordt af Consistorium, till undvikande af förlust för fonden, i tid indrifvas.
Rörande detta ämne inhemtas af Consistorii underdåniga utlåtande: att ifrågavarande låne-capital , 1,333 R:dr 16 sk., utgörande den så kallade Scherpingska Stipendii-fonden, blifvit för längre tid tillbaka till Häradshöfdingen Lundström utlemnadt, emot inteckning uti hemmanet Possagården Källby, vid hvars sedermera verkställde försäljning å exsecutiv auction köpeskillingen något understigit det intecknade capitalet; att för nämnde köpeskilligs erläggande måst medgilvas långa betalnings-terminer, samt att
Consistorium vid sådant förhållande funnit sig böra inställa stipendii-utdelningen, samt år från år balancera de inflytande räntorna, intilldess det ursprungliga låne-capitalet hunnit genom inflytande tillgångar betäckas. 64 Slats-Ulskottets Utlåtande, N:o 54-.
Då genom lånets beviljande emot intecknings-säkerhet i en fastighet, hvars värde vid försäljning icke motsvarat låne-capitalets belopp, stipendii-fondens bästa icke synes hafva varit behörigen iagttagen, samt, i följd af detta förfarande, de medellöse studerande, hvilka till stipendiers åtnjutande af berörde fond varit berättigade, sålunda under en längre tid varit i mistning af det i berörde hänseende dem tillkommande understöd, har Utskottet, i betragtande häraf, funnit sig ega skäl tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det täcktes Kongl.
Majit låta i laga ordning anställa undersökning angående det af Revisorerne ofvan anmärkte förhållande , på det att ersättning såmedelst må stipendii-fonden beredas för den genom Coasistorii omförmälde förfarande åbragte förlust.
Bergsskolan i Fahlun. § 98.
Ber. pag. 198.3 I anledning af Revisorernes i ämnet gjorde anmälan , hemställer Utskottet , att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majrt i underdånighet begära , att årliga berättelser, angående Bergs-Skolans i Fahlun förvaltning och de resultat, nämnde Läro-anstalt kan anses hafva medfört i afseende på Svenska bergshandteringens utveckling , måtte till Rikets Ständers hädanefter sammanträdande Revisorer varda aflemuade, Götheborgs Btskopshus-Fond. § 09.
(1841 års Rev. Ber. pag. 199.
Förkl. 371 j).
Beträffande räkenskaperne för Götheborgs Biskopshus-fond, hafva Revi»orerne, som funnit, att densamma blifvit af Biskopen ensam redovisad, framställt - Stats-UtsJcotlets Utlåtande, 1V.o 54. 65 ställt den mening, att, i följd af stadgandet i Kongl. Brefvet den 3 Febr. 1819 och till beredande af den controll, hvarunder allmänna medel böra förvaltas, det syntes åligga Consistorium att tillika taga befattning med både uppbörden och löndens förvaltning; hvarjemte Revisorerne anmärkt, att fonden icke varit utlånad eller genom ränta gjord fruktbärande.
Med föranledande af dessa Revisorernes erinringar, har Utskottet trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, dels om Nådig föreskrift till Consistorium i Götheborg att hädanefter bestrida förvaltningen af ifrågavarande fond, dels om Nådigt förständigande till vederbörande att tillse, det fondens medel må, så vidt omständigheterne medgifva och emot fullgod säkerhet, förräntas.
Kongl, och HvitfeldlsJia Stipendie-Inrättningen. § 100.
(1841 års Bev. Ber. pag. 199.
Rev. Ber. pag. 318.
Förkl. 206.)
Enär, enligt hvad Revisorerne anmält, någon egentlig Instruction, hvarefter Curatorerne för Kongl, och Hvitfeldtska Stipendie-fonden, vid förvaltningen af denna fond, hafva att sig rätta, icke finnes utfärdad; men vid frågor om lägenheters utarrendering, capitalers utlånande, med flera vigtiga angelägenheter, stadgande!), som bestämma vidsträcktheten af Curatorernes ansvar, synas, för fondens skyddande mot förluster, vara af behofvet påkallade, har Utskottet funnit sig, i öfverensstämmelse med Revisorernes härom väckte förslag, böra tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Instruction för Stipendie-inrältningens Styrelse och Reglemente för utlåning af Inrättningens medel, till hvilka författningar Curatorerne, efter hvad deras utlåtande upplyser, fått sig anbefaldt att afgifva underdånigt förslag, måtte, så snart sig göra låter, varda upprättade och till efterlefnad påbjudne.
4 Sami 1 Afd. 18 Haft. 9 66 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 34.
Kyrkorna inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län. § 101. (^1841 års Rev. Ber. pag. 200.
1843 ars Rev. Ber. pag. 318.)
Af Revisions-Berättelserna inhemtas, att räkenskaperne för samtlige Landtkyrkor inom Skåne, Halland, Blekinge och Bolins Län blifvit af så väl 1841 års som 1843 års Revisorer granskade: hvaremot bland Stadskyrkornas uti berörde provincer räkenskaper år 1841 endast de för Carlskrona kyrka, och år 1843 ingen synes hafva undergått revision.
Anledningen till den nu verkställde granskningen af ifrågavarande kyrko-räkenskaper, hvilken granskning vid föregående Stats-revisioner icke egt rum, lärer tvifvelsutan böra sökas i den omständighet, att kyrkorne inom ofvannämnde fyra landskap, i följd af den desamma tillagde betydliga tionde, från Statens sida åtnjuta större anslag, än som tillkomma kyrkorna uti öfriga delar i Riket.
Utskottet befarar dock, att revisionen af omförmälde räkenskaper, hvilkas vigtighet dessutom torde kunna näses tillräckligt controllerad genom de serskilde granskningar, de-* samma dels i vederbörande landsort, dels hos Kongl.
Kammar-Rätten äro underkastade, tager i anspråk en alltför betydlig del af den för Revisorernes sammanvaro bestämde tid, och sålunda i sin mon försvårar den fullständiga re** visionen af Siats-verkets hufvudsakliga räkenskaper, en olägenhet, som ytterligare skulle ökas, derest räkenskaperne för de inom Rikets öfriga landskap belägna kyrkor jemväl komme att undergå revision, hvartill emedlertid enahanda skäl, sorn framkallat granskningen af kyrko-räkningarne för Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län, synas vara för handen, enär äfven förstnämnde kyrkor, fastän i mindre mon, uppbära bidrag från Stats-verkets sida.
Med afseende å berörde förhållanden, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte frikalla sina hädanefter sammanträdande
Revisorer från åliggandet att verkställa granskning af räkenskaperne för kyrkorne så väl inom ifrågavarande fyra landskap, som i öfriga delar af Riket. § 102.
(1841 års Rev. Ber. pag. 200.
1843 års Rev. Ber. pag. 319).
Revisorerne hafva anmält, hurusom Pastorer och Kyrkovärdar för ett icke finga antal kyrkor innehaft större oförräntade behållningar, än som med - Stats-Utskottett Utlåtande, N:o 54. 67 gifves uti 16 punkten af Kongl. Kyrko-Instructionen den 12 April 1815, utan att sådana behållningar vid alla tillfällen synts hafva varit till förestående utgifter behöflige, äfvensom att vid låns meddelande utaf Kyrkornas disponibla tillgångar nöjaktig säkerhet för beloppets återgäldande icke alltid blifvit anskaffad.
I följd häraf anser
Utskottet sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det vederbörande måtte få sig i Nåder anbefaldt att tillse, det de lies Pastorer och Kyrkovärdar innestående contanta behållningar af kyrkomedel må inskränkas till det i högstberörde Kongl.
Instruction stadgade maximum af 50 R:dr, derest ej, i följd af snart förestående utbetalningar, undantag i detta hänseende finnes oundgängligen nödigt, äfvensom att kyrkornas disponible tillgångar varda, så framt sig göra låter, förräntade, dock under iagttagande, att för lånens infriande ställes fullgod säkerhet. § 103.
' £1841 års Rev. Ber. pag. 200).
I enlighet med Revisorernes hemställan, får Utskottet föreslå, att Rikets Ständer ville hos Kongl.
Maj:t i underdånighet begär* Nådig föreskrift till Konungens Befallningshafvande i Hallands och Blekinge
Län, att Lands-Contoren i desse Län, på sätt af LandsContoren i Malmöhus, Christianstads samt Götheborgs och Bohus
Län hittills iagttagits, till Kongl.
Kammar-Rätten insända summariska extract
Tolver samtlige kyrkornes inom förstberörde 2;ne Län inkomster och utgifter Samt fordringar och skulder. § 104.
£1841 års Rev. Ber. pag. 201).
Sorn, enligt 1 hvad Revisorerne af Christianstads Lands-Contors summariska extract öfver Länets kyrkoräkenskaper inhemtat, uti dessa räkenskaper balanceras åtskillige i äldre tider tillkomne och uti berörde extract specifikt upptagne fordringar, har Utskottet trott sig böra föreslå, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om Nådig befallning till vederbörande att tillse, det nämnde fordringar, efter verkställd utredning, må varda till betalning eller afskrifning befordrade. 68 Stats-Utifiottets
Ull ätande, N:o 54- § 105.
Hvad Revisorerne uti deras berättelser för öfrigt anmält och erinrat, liar Utskottet funnit dels genom vederbörandes afgifne underdåniga utlåtanden nöjaktigt förklarad^ dels icke vara af beskaffenhet att från Utskottets sida påkalla något yttrande.
Stockholm den 31 October 1844.
Vid 13 § angående sättet för liquiderande af skulden för Lejonbackens ombyggnad, af Bengt Gudmundsson från Halland,' 4 vid 22 § angående Krigs-Hof-Rättens ifrågaställa upphörande, af Friherre Palmstjerna: ”Mot Utskottets beslut om Krigs-Hof-Rättens upplösande måste jag mig reservera.