Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Styrelsen icke försattes i tillfälle att fortskynda uppnåendet af det först afsedda målet, att förse hvarje län med ett Staten tillhörigt stamholländeri, hvilket icke utan alltför stor tidsutdi-ägt kunde ske på annat sätt ån att erforderliga medel beviljades för att från utlandet och hufvudsakligen från England inköpa ädla djur, hvilket syntes lämpligen böra ske nu, medan lielsotillståndet bland djuren derstädes vore i det närmaste godt.
Om äfven den tid af omkring 13 år, som förflutit sedan stamholländerier för
Statens räkning här i riket först började inrättas, anses icke vara tillräcklig för att det dermed afsedda ändamål, att inom landet bilda en konstant boskapsrace af ädlare stam, ännu kunde vara ernådt, kan likväl med skäl ifrågasättas, 40 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. huruvida de genom nämnde åtgärd hittills vunna resultat i någon väsendtlig mån motsvarat de uppoffringar Staten derför fått vidkännas; — och, såvidt Utskottet kunnat inhemta, torde det böra antagas, att kostnaderna för detta ändamål hittills i allmänhet vida öfvervägt fördelarne.
Då emellertid detta förhållande kan till någon del hafva härrört af tillfälliga missgynnande omständigheter, såsom sjukdomar bland boskapen m. m., och det icke synes vara osannolikt, att holländeriernas inverkan på jordbruket och särskildt på boskapsskötseln, sedan större erfarenhet numera vunnits, hvilka bosliaps-racer kunna med största fördel användas för kroasering, skall framdeles mera motsvara hvad man deraf förväntat, har Utskottet väl trott det vara lämpligt, att
Kronans redan inrättade holländerier behörigen underhållas och förädlas, äfvensom att någon tillökning i holländeriernas antal efterhand må kunna ega rum; — men Utskottet anser icke skäl vara för handen att härvid tillvägagå med den till alltför betydliga kostnader ledande skyndsamhet, som Stamholländeri-styrelsen afsett, utan finner för sin del mera ändamålsenligt att, i närmare öfverensstämmelse med den ursprungligen antagna planen, nya holländerier inrättas endast i den mån sådant, utan alltför stora uppoffringar från Statens sida, kan verkställas.
I anledning häraf, och då, enligt hvad upplyst är, stamholländeri-fondens tillgångar äro så medtagna, att en förstärkning deraf erfordras, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer, till underhållande och förädling af Kronans redan inrättade stamholländerier samt till uppställande af nya i don mån sådant kan lämpligen verkställas, måtte för nästa statsreglerings-period bevilja ett årligt anslag till det af Kongl. Maj:t föreslagna belopp, 10,000 R:dr, eller för tre år tillhopa 30,000 R:dr. 34:o)
I fråga om fårskotselns befrämjande innehåller Stats-Råds-protokollet (pag. ‘25 och 26) bland annat, att Landtbruks-akademien, — jemte erinran derom att Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga framställning om anslag till inköp af ett antal utländska får, förklarat sig anse det fårskötseln häst befrämjades, när den öfverlemnas åt den enskilda omtankan samt att medel till det föreslagna inköpet lätteligen borde och kunde beredas genom försäljning af sådana Staten tillhöriga får-kreatur, hvilka icke ansågos vara till förädling tjenliga, — vidare i underdånighet anfört, hurusom erfarenheten emellertid visat det oriktiga i denna sistnämnda förutsättning, enär den ifrågavarande försäljningen endast inbragt den för inköp af får från andra länders yppersta hjordar högst obetydliga summan af 1,782 R:dr 46 sk.
I anledning häraf och då Akademien hyste det hopp att sedan förra riksdagen åsigterna rörande angelägenheten och behofvet af åtgärder från Statens sida för de inhemska schäferiernas vidmagthållande och förädling skulle hafva förändrats, hade Akademien ansett sig höra göra förnyad underdånig framställning i ämnet och dervid i underdånighet föreslagit, att nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om beviljande af följande anslag för en gång, nemligen: dels 8,000 R:dr för att, till uppbringande af Statens från utmärkt ädla hjordar härstammande Elektoral-schäferler, användas till inköp af 6 å 8 de ädlaste baggar ur de hästa i Tyskland och Frankrike befintliga hjordar; dels enahanda belopp, eller 8,000 R:dr, för att, till förbättrande af Kronans stammar af Southdown-race, från England inhandla erforderligt antal baggar och tackor af nämnde slag; dels ock 9,000 R:dr till uppställande - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
41 lande af ett nytt, till 50 tackor och 2 baggar uppgående, schäferi af de så kallade Cotswoldsfåren; — men, vid underdånig föredragning af detta ärende, har Kongl. Majk, ehuru kraftigare åtgärder för fårafvelns upphjelpande syntes erforderliga, likväl, med afseende derå, att Rikets sednast församlade Ständer funnit sådant lämpligast höra utgöra föremål för de enskildas omtanka, ansett akademiens omförmälda framställning icke böra till någon Kongl. Maj:ts åtgärd föranleda.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt till Utskottet remitterad motion, har emellertid Grefve C. G. D.
Mörner, — enär fårskötseln, långt ifrån att hafva gått framåt, fasthellre under de sednare åren märkhart skridit tillbaka och således verkligen vöre i stort behof af kraftigare understöd från Statens sida, samt under åberopande i öfrigt af de utaf Landtbruks-akademien till stöd för dess underdåniga framställningar i ämnet vid såväl detta som nästlidna riksmöte anförda skäl, — ansett sig icke böra underlåta att hos Rikets Ständer förorda Landtbruksakademiens ofvanomförmälda underdåniga förslag, för hvars verkställande motionären alltså äskat nödiga medel; — men som Utskottet icke funnit anledning att afvika från den vid sednaste riksmöte i detta ämne af Rikets Ständer uttalade åsigt, får Utskottet hemställa, att ifrågavarande motion icke måtto till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 35:o.
För geologiska undersökningar inom riket samt utgifvande af derpå grundade kartor anvisade Rikets sednast församlade Ständer till Kongl.
Maj:ts disposition för nuvarande statsreglerings-period ett belopp af tillsammans 60,000 R:dr Runt, hvarvid Rikets Ständer uttryckte den önskan att vid nästföljande riksdag resultaten af dessa undersökningar måtte varda för Rikets Ständer framlagda.
I anledning häraf har Kongl. Maj:t uti en den 27 Oktober sistlidna år till Rikets Ständer afbiten, af samtlige Riks-Ståuden till Stats-Utskottet remitterad, nådig Proposition (införd under N:o 17 i l:sta samlingen af bihanget) dels meddelat Rikets
Ständer åtskilliga upplysningar om|hvad för ifrågavarande ändamål hittills blifvit vidgjordt, dels ock framställt nådigt förslag till de geologiska undersökningarnes fortsättande, dertill Kongl. Majit jemväl af Rikets Ständer äskat nödiga medel.
Uti förstnämnde hänseende inhemtas af den Kongl. Propositionen, bland annat, att Kongl. Majit, efter det Rikets Ständers ofvannämnde skrifvelse inkommit, iörordnat Professoren m. m. A. J. Erdmann att såsom Chef öfvertaga ledningen af ifrågavarande undersökningar; och hade Kongl. Majit, sedan Professoren Erdmann uppgjort förslag och Yetenskaps-akademien, på nådig befallning afgifvit underdånigt utlåtande i fråga om användandet af det beviljade anslaget, funnit godt att såsom allmän regel i afseende å dessa undersökningar förordna, att de borde företagas efter en gemensam plan, som hade till liufvudsakligt syfte att, med iakttagande af vetenskapens fordringar och med särskild fästad uppmärksamhet å jordoch berglagrens vigt och inflytande i ekonomiskt hänseende, uppdaga och genom fullständiga kartor och beskrifniugar meddela kännedom om landets allmänna geognostiska beskaffenhet, och att sålunda förbereda och underlätta de mera detaljerade forskningar, hvilka, såsom ländande till specielt gagn för skiljda trakter af landet, höra tillhöra vederbörande kommuner eller enskilde att hvar och en i sin ort föranstalta och bekosta.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers yttrade önskan, att dessa undersökningar till en början icke måtte företagas i alltför stort Bih. till B.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band.
2 Häft. 6 42 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. omfång, hade tillika föreskrifvits, att desamma under åren 1858, 1859 och 1860 borde så inskränkas, att arbetena för denna tid komme att utgöra ett holt för sig, och att, i enlighet härmed, arbetet skulle så ordnas, att detsamma inom Upsala län, i fullföljd af der redan under åren 1856 och 1857 med bidrag af allmänna medel verkställda geologiska forskningar, omfattande ungefär 10 qvadratmil, vidare fortsattes, samt derifrån, såvidt omständigheterna tilläte och, utan att fördröjas af andra detaljundersökningar, än sådane, som vore af ett allmännare intresse, utbredde sig; så att det komme att omfatta en sammanhängande del af lan % TV 1 det.
För öfrigt bemyndigades Professoren Erdmann att antaga de medhjelpare, som för arbetet erfordrades, hvilkas antal till en början ej finge öfverstiga åtta, och att, efter uppgjord plan för hvarje års undersökningar, leda och bestämma doras praktiska utförande, med föreskrift, att under arbetets fortgång, borde insamlas för rikets Naturhistoriska Museum minst tio exemplar af do karakteristiska bergarter, jordlager och fossilier m. m., som anträffades, äfvensom särskilda större exemplar af de föremål, som i tekniskt hänseende vore användbara; hvarjemte universiteten skulle förses med dylika fullständiga samlingar, likasom gymnasier, tekniska läroanstalter och landtbruks-skolor erhålla samlingar från undersökningarne inom den provins, der de äro belägna.
Vidare har Kongl, Maj:t behagat meddela såväl hvad i afseende på Chefens och de vid dessa arbeten anställda medhjelpares aflöning blifvit i nåder stadgadt — varande den förres arfvode bestämdt till 6,000 R:dr årligen och för de sednare en särskild aflöningsstat fastställd, upptagande för hvar och en, utom skjutsorsättning, ett arfvodesbelopp af 600 R:dr första året, 800 R:dr för andra året o. s. v., till och med 2,000 R:dr för det åttonde och de följande åren — som ock det hufvudsakliga innehållet af de utaf Professoren Erdmann för år 1858 och större delen af år 1859 afgifna underdåniga berättelser, hvaraf Utskottet ansett sig böra i korthet anföra: att undersökningarne det förra året omfattat landet närmast norr om Mälaren och dess utlopp i Saltsjön, samt der utbredt sig från trakten af Kolbäck och Strömsholm i vester förbi Westerås, Enköping, Ekolsund, Stäket, Görväln och Sollentuna till Rydboholm och Lidingön i öster; — att dessutom en liten del af Södermanlands län i närheten af Eskilstuna och Thorshälla undersöktes, samt åtskilliga luckor fylldes mellan 1858 års och de båda nästföregående årens undersökningar inom Upsala län, hvarigenom ett fullkomligt samband mellan alla tre årens arbeten tillvägabragtes; och att sålunda samtidigt fyra särskilda län, nemligen Stockholms, Upsala, Westmanlands och Södermanlands, blifvit delvis bearbetade, samt att, sedan sistlidna höst och vinter blifvit begagnade till utredning af 1858 års sommararbeten, såsom uppackning af insamlade stuffcr, dessas bestämning, etikettering och uppläggning i arbetsrummen, äfvensom de undersökta trakternas geologiska kartläggning o. s. v., de geologiska arbetena från början af sistlidna Juni månad fortgått inom alla fyra ofvannämnda län och der än vidare utgrenat sig icke blott norr om Mälaren uti Westmanlands och Stockholms län, utan äfven söder om denna sjö inom Södermanlands län, hvarjemte inom Upsala län trakterna mellan sjön Temnaren och Harnäsviken vid Dalelfvens utlopp i Östersjön blifvit påbörjade; och hyste undersöknings-chefen den förhoppning att ännu före senhöstens inbrott se det år 1859 undersökta området uppgå till ungefär samma ytinnehåll, sorn föregående året, eller 23 qvadratmil, hvilket, sammanlagdt med hvad som under åren 1856, 1857 och 1858 blifvit undersökt, skulle utgöra 56 qvadratmil. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 43 Under förutsättning att Kongl. Maj:t funne skäl att vid denna riksdag äska anslag för fortsättning af de geologiska undersökningarne,
har Professoren Erdmann, i afseende å det erforderliga beloppet, i underdånighet anfört, att, såvida arbetet äfven hädanefter skulle fortgå efter den af Kongl. Maj:t gillade planen, så torde, äfven ined strängt vidhållande och iakttagande af den i nåder stadgade aflönings-staten för samtlige deltagarne, och ehuru de egentliga rekognoscerings-utgifterna sannolikt blefve i det närmaste oförändrade, samt do utgifter, som hitintills ifrågakommit för inredning af laboratorium och ritsal, uppsättning af förvaringsskåp m. m., hädanefter till större delen kommer att bortfalla, det nu utgående årliga anslaget af 20,000 R:dr visat sig vara alldeles otillräckligt, hufvudsakligen af den anledning att utaf de vid undersökningarne anställda medarbetare, för närvarande sex. till antalet, de fleste redan vid 1861 års början skola hafva inträdt i högre lönegrader, hvarjemte två nya deltagare då äfven, enligt planen, höra ingå eller möjligen redan ingått; varande efter en utförlig beräkning, utgifterna upptagna för år 1861 till 27,000 11:dr, för år 1862 till 29,500 R.-dr och för år 1863 till 32,500 R:dr, eller i medeltal för hvarje år 29,6661 R:dr, i följd hvaraf Professoren Erdmann ansett ett reservations-anslag i rund summa af 30,000 R:dr R:mt för hvartdera af nästa statsreglerings-periods irenne år vara behöflig!.
I fråga om utgifvandet från trycket af de kartor, som öfver de geologiskt undersökta trakterna blifva upprättade, — hvilket vore enda sättet att göra de under arbetets fortgång insamlade resultaten af de geologiska forskningarna så lätt och hastigt för allmänheten tillgängliga som möjligt — hade Professoren Erdmann jemväl afgifvit underdånigt förslag och dervid beträffande den skala, uti hvilken dessa kartor skulle till trycket befordras, framställt tre alternativ, nemligen: antingen begagnande af den redan i gravyr befintliga, af Topografiska korpsen upprättade militärkartan i en hundratusendedel af naturliga storleken såsom grundval eller stomkarta, samt de geologiska färgernas anbringande derpå, antingen genom färgtryckning eller genom färgläggning för hand; eller särskild gravering utan terräng af militärkartan i en femtiondetusendedel och vidare färgtryckning; eller ock särskild gravering, utan terräng, af militärkartan i en hundratusendedel och de geologiska färgernas anbringande i färgtryck.
— Det första af dessa alternativ ansåg dock Professoren Erdmann icke böra ifrågakomma, emedan kartorna med begagnande deraf, i anseende till den hårdt utpreglade schatteringen, som redan vore anbragt på den graverade militär-kartan, ej kunde blifva i färgerna nog tydliga; hvaremot det vore högeligen önskvärdt, att det andra alternativet blefve antaget, då vid tryckningen kunde användas samma skala, hvari undersöknings-arbetet på fältet försiggått, äfvensom kartan i detta fall kunde upptaga alla enskildheter i färgväg eller teckenväg, som möjligen ifrågakomme, utan att ändock synas öfverlastad eller förlora i tydlighet och prydlighet.
Då emellertid kostnaden för gravering och tryckning af geologiska kartor i en femtiondetusendedels skala för hela det område, hvaröfver kartor uti samma skala snart finnas äf Topografiska korpsen fullständigt upprättade — nemligen Upsala, Westmanlands, Södermanlands, Christianstads och Malmöhus län, större delen af Calmar län samt en mindre del af Stockholms län — uppginge för omkring 80 kartblad till en summa af 72,000 R:dr för en upplaga af 500 exemplar, och till 104,000 R:drför 1,000 exemplar, utgiften för papperet oberäknad; hade Professor Erdmann, för den händelse, att anordnandet af en dylik summa för ifrågavarande ändamål, om ock på 7 eller 8 år fördelad, skulle anses innebära en alltför stor uppoffring 44 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. å Statens sida, i afseende på, det enda då återstående tredje alternativet, eller att begagna Svenska militär-kartan i en hundratusendedels-skalan nied uteslutande af terrainen, och derpå anbringa de geologiska färgerna i färgtryck, vidare anfört att, ehuru visserligen flera bland de sålunda i en hundratusendedels-skalan affattade blad, isynnerhet på vissa trakter, komme att genom myckenheten af de inrymda färger och beteckningar, erhålla ett något öfverlastadt och hopgyttradt utseende, torde likväl denna skala kunna uppfylla närvarande tids fordringar vid allmängörandet af de nu pågående geologiska undersökningarnes resultat, så mycket hellre som, derest dessa fordringar på prydlighet och lätt öfverskådlig uppfattning icke vore alltför öfverdrifna, dylika kartor i en hundratusendedels-skalan nu till en början kunde anses göra tillfyllest för att få en sådan allmän bild af fäderneslandets geologi framställd, som med undersökningarne från början varit åsyftad; hvaremot för vissa trakter, der de geologiska förhållandena vore af en mera invecklad natur, i alla fall återstode, när behofvet så påkallade, att för en eller annan special-kartas utgifvande använda en femtiondetusendedels-skalän eller måhända en ännu större; och skulle, enligt uppgjord beräkning, kostnaden för graveringen och färgtryckningen af de 20 kartblad, som skulle omfatta ofvannämnde arealvidd, utgöra, inberäknadt utgiften för papperet, 27,000 R:dr lör en upplaga af 500 exemplar och 36,000 R:dr för en upplaga af 1,000 exemplar; hvadan således, enär två sådane blad, sedan undersöknings- och trycknings-arbetena kommit i full gång, borde kunna hvarje år medhinnas, detta skulle vid en upplaga af 1,000 exemplar medföra en årlig utgift af 3,600 R:dr och för 3 år en summa af 10,800 R:dr,
eller i rundt tal 10,000 R:dr; dock kunde sannolikt denna Stats-verkets utgift i betydlig mån minskas, derest en del af upplagan finge till allmänheten försäljas mot ett förslagsvis uppgifvet pris af 3 R:dr R:mt för hvarje blad.
Maj:t, som ansåge do hittills under Professoren Erdmanns ledning verkställda geologiska undersökningar, hvilkas vigt för fäderneslandet blifvit vid förra riksdagen af Rikets Ständer erkänd, och hvilka, redan vid slutet af innevarande års arbetstid, torde komma att lemna en nästan fullständig framställning af de omkring sjön Mälaren närmast belägna trakter, böra fortsättas enligt hittills tillämpad plan, med den tillökning i arbetskraft jemte deraf härflytande, i viss mån stegrad, kostnad, sonfyaf planens fullföljande uppkommer, har således, i öfverensstämmelse med det af Professoren Erdmann uppgjorda förslag, af Rikets Ständer i nåder äskat, att för hvartdera af de år, som nästa stats-reglering kom-; mer att omfatta, ett reservations-anslag af 30,000 R:dr må varda ställdt till Kongl. Maj:ts disposition, för att till fortsättning af de geologiska undersökningarna inom riket och upprättande af derpå grundade geognostiska kartor användas.
Hvad åter anginge dessa kartors utgifning från trycket, så ehuru Kongl.
Majt icke förbisett fördelarne utaf det andra bland ofvannämnda, af Professor Erdmann i detta hänseende uppgifna, alternativa förslag, nemligen särskild gravering utan terräng, af den utaf Topografiska korpsen upprättade militär-kartan i femtiotusendedels-skalan, hvarigenom erhölles ett arbete, hvilket till prydlighet och fullständighet skulle kunna sättas i jemnbredd med de bästa, utrikes utgifna, geologiska kartor; hade Kongl. Maj:t likväl, med afseende å den härmed förenade, betydligt ökade kostnad, funnit
Sig af sådan orsak vara förhindrad att förorda detta alternativ, utan föreslagit Rikets Ständer att, med antagande af det ofvan framställda 3:dje alternativet, för nästa statsreglerings-period ställa ett reservations-anslag af 10,000 R:dr till Kongl. Maj:ts disposition till bestridande af kostnaderna för gravering och tryckning i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
45 hundratusendedels-skalan af de blad utaf landets geologiska karte ver k, som efter hand blifva fullbordade.
Utskottet, som åt denna fråga egnat sorgfällig uppmärksamhet och sökt förskaffa sig noggrann kännedom om beskaffenheten och resultaten af de geologiska undersöknings-arbeten, hvilka de tvänne sednaste åren fortgått, har ej kunnat undgå att instämma uti de af Rikets sednast församlade
Ständer yttrade åsigter om det i flera hänseenden gagnande inflytande, som genom dessa undersökningar bör komma att för landet beredas.
Beträffande den plan, hvarefter arbetet blifvit utfördt, har Professoren Erdmann anfört, bland annat, att då hufvudsyftet med hvarje geologisk undersökning vore, att erhålla en, såvidt möjligt, trogen och öfverskådlig bild af sjelfva jordytan, nödig uppmärksamhet följaktligen blifvit skänkt icke allenast åt de fasta bergens beskaffenhet och innehåll, utan äfven åt de lösa jordaflagringar af hvarjehanda slag, som öfvertäcka desamma, hvadan man sökt att utforska sammansättningen och lagerföljden hos samt gränserna för alla de många olikartade aflagringar, som merändels öfver stora sammanhängande sträckor öfverhölja och undangömma Sveriges i allmänhet enformiga fasta berggrund, helst icke allenast rent vetenskapliga skäl, utan äfven det alltjemt stigande landtbruks-intresset kraftigt talade för fullföljandet utaf en sådan riktning, och dessutom en närmare granskning och bestämning af de lösa jordlagren och af de ömsesidiga, hittills föga studerade och kända åldersförhållanden, under hvilka de till hvarandra uppträda, säkerligen skulle lemna många värdefulla bidrag till kännedom om fäderneslandets nyare och nyaste utvecklingshistoria.
— De upplysningar rörande jordlagrens rigtning, sammansättning och beståndsdelar, malmers och bergarters utbredning, de särskilda trakternas större eller mindre lämplighet för odlings-företag och för nya kommunikations-liniers anläggning, m. m. sorn inheintas af de geognostiska profkartor öfver hittills verkställda undersökningar, hvilka blifvit upprättade och inför Utskottet af Professoren Erdmann förevisade, synas Utskottet vara af den värdefulla beskaffenhet att, förutom deras vetenskapliga intresse, väsendtliga fördelar ©tvifvelaktigt skola deraf vinnas för jordbrukets och många andra näringars utveckling och förkofran.
Utskottet finner således allt skäl att förorda dessa arbetens vidare fortsättning enligt den uppgjorda planen, och får följaktligen tillstyrka, a) att det för sådant ändamål af Kongl. Maj:t äskade reservationsanslag, 30,000 R:dr årligen, måtte af Rikets
Ständer beviljas för nästkommande statsreglerings-period samt anvisas att, enligt Kongl. Maj:ts disposition utgå från Rikets Stän ders Riksgälds-kontor.
Då emellertid de geologiska forskningarne skulle blifva af mindre gagn, om icke resultaterna deraf genom kartornas utgifning från trycket komme till allmänhetens kännedom, synes denna åtgärd äfven vara särdeles angelägen; och anser Utskottet af synnerlig vigt att kartorna utgifvas i så stor skala, att de må kunna på ett fullständigt sätt och med tillräcklig tydlighet framställa alla de geologiska förhållanden, som kunna tjena till upplysning för jordbrukaren eller industri-idkaren.
Att i detta hänseende det af' Professoren Erdmann framställda och af honom förordade andra alternativ har väsendtliga företräden framför de 46 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. öfriga, synes, i betraktande af livad derom blifvit här ofvan anfördt, icke kunna betviflas, och är jemväl af Kongl. Majit erkändt.
Utskottet har dessutom, enligt hvad redan är antvdt, haft tillfälle att taga kännedom om särskilda under Professor Erdmanns inseende öfver trakterna kring Stockholm och Westerås utarbetade profkartor, dels i en femtiondetusendedels och dels i en hundradetusendedels skala; och efter deraf anställd jemförelse, hvars resultat dock endast genom kartornas förevisande kan göras åskådligt, har Utskottet funnit den förra kartans företräde i tydlighet och fullständighet vara så öfvervägande, att
Utskottet anser den visserligen ej obetydliga skilnaden i kostnad icke böra utgöra hinder för kartornas tryckning efter denna skala, enär ändamålet i annat fall, enligt Utskottets tanke, icke skulle på ett fullt tillfredsställande sätt uppnås.
I följd häraf och då Utskottet af Professoren Erdmann inhemtat, att ett belopp af 20,000