Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vägnar Vägnar Carl de Gier.
Eå Vällofl.
Borgare- Eå Hedérv.
BondéStåndets Ledam.
Le larn.
Vägnar vägnar Carl. T'.
Landberg* Mnd.
Utdrag af ProtocoIIet, hullet hos Rik* sens Högloft.
Ständers Siats Ut* skott vid Urtima Riksdagen i Stoch holm den 26 Maj 181$.
D. Då Utskottet nu till afgörande företog den af IdögVördiga Erest - Ståndet remitterade fråga, om rättighet för Krönofogdarne att uppbära 16 sk. lösen för påskrift å Utmätnings-Re*. soln - Den 29 Maji 5 11 Solutloner j när de till verkställighet skola befordras.
, förklarade Riksdags Fullmägtigen Sand. stén fran Jönköpings Fän, sig uti'Utskottets tillstyrkande af en såda.n förmon för Kronpfogdarnä icke kunna instämma, heldst de hittills icke uppburit eller fordrat någon betalning för såda. na påskrifter: hvilket särskildta yttrande skulle, efter Sandstens begäran,' genpm Protocolls-Utdrag åtfölja Betänkandet’ i ämnet till Riksens HöglofL Ständer, Ut supra.
Ex Protocoll© C.
Uppläst hos samteiiga Riks-Ständen den 2g Maj, Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående Riksdagmannen Olof G:son Bagges Memorial, rörande Bytesverket.
Clenom Protocolls-Utdrag af den 8 i denna månad har Hedervärda Bonde.Ståndet till Statsutskottets utlåtande remitterat ett af Riksdagsmannen Olof Gudmundsson Sagge från I Bohus I,än inlemfradt Memorial, angående Bytes-Vefket, så lydandet j’Uppå Riksens Högi o fl. Ständers, år J§tö, gjorda underdåniga anhållan, att alla de Byten, sorn äro gjorda ifrån år if>8o till och med år' 1723, men icke redan genom sluteliga Utslag hos Kongl. Majit äfgjorda, måtte, utan undan tåg, Den 39 Maj. tåg, årskrifvas och såsom fastställde anses m. ni.; har Kongl. Maj:t, gepom Nådig Kungörelse af den 16 November, 1813 afsagt, i anledning af flera personers deremot gjorda ansökningar, att de dem tillkommande Bytesfordringar hos Kronan måtte, ty oaktadt, dem blifva godtgjorde , att som, enligt Kongl.
Förordningen af den 1 g Augusti 1802, någon viss tid för anmälandet af fordringar uti bytesmål icke ägt rum; så håfve vi funnit det icke instämma med Lag eller kunna förenas med den helgd och säkerhet , uti hvilken hvarje enskilds ägande rätt bör vara skyddad, att så beskaffade fordringar skulle försvinna, dä någon tid för deras bevakande ej blif. vit försummad, och förklarat, huruledes utredningen af de till mer eller mindre del ännu oafslutna Byten, sedan år 1680 bör fortfara, jemte utsatt prasscriptionstid af 10 år från nämde dag.
På detta sätt har Kongl. Majit visat en vördnadsvärd ömhet om deras rätt, hvilka kunna äga någon bytesfordran hos Kongl.
Maj;t och Kronan, så mycket billigare, som det icke stått i dessa fordringsägares magt, att, tvärt emot föränderliga Författningar och ett ännu vidunderligare och med all möjelig långsamhet behäf. tadt förfarande af Bytes-contoiret, förut erhålla sin tillstandiga rätt.
Af Riksens Höglofl.
Ständer, hvilka äga att förordna om Rikets nu varande och tillkommande inkomster, väntar jag och vagar ödmjukast - Den 2g
Maj■ kast anhålla, att, till följe af ett sl högt efter.
c!,öme, en lika ömhet visas för dem, hvilka än. nu kunna häfta för någon Bytesbrist till Kongl; Maj:t och Kronan, ty det instämmer icke med vanlig
Lag och vanlig Prasscriptionstid eller kan förenas med den helgd och säkerhet, uti hvilken hvarje enskilds äganderätt bör vara skyddad, att, efter 90 till och med 130 års förlopp, nu varande ägaren af ett Kronan frånbytt Hemman skall, med efterräkningsrentor från år 1759, gälda en skuld lian aldrig gjort, aldrig känt och ej förr kunnat betala, med den bedröfliga och ofta endast tijl en dryg och fruktlös kostnad och vidlöftig
Rättegång ledande rättigheten , att söka sin ersättning af sin hemulsman, med lika rätt för de följande hemulsman in infnitum.- allt detta, fastän Lagens stadgande i il Cap. 4 §.
Giftermåls Balken är ganska tydeligt, att hvar äger sin sak ensam böta och ej annans lott förverka.
Det instämmer hvarken med Lag, billighet eller säkérhet, alt, vid granskningar af bytesmål i Bytes Contoiret, ofta nya skattläggningar fabriceras, ej på stället, der hemmanet är beläget, ej i vederbörandes närvaro, ehuru Bytesmethoden 1 Momentet det utstakar, utan enskildt och i samråd med Landtmäteri■ Contoiret, och huru ofta ihogkomines härvid eller kan bevisas, att Kronan icke 10 år rigtigt uppburit sin renta af det tillbytta hemmanet, då ingen ny skattläggning vidare bör äga rum, enligt Kongl. Förordningen af den 26 Juni 1731 ? 3:(lje Del.
N;o 65, 66.
Det 514 Den ,2g Maj.
Det kan icke förenas med den helgd oeH säkerhet , uti hvilken hvarje enskilds ägande» rätt hör vara skyddad, att nu varande ägaren af ett med Bytesbrist behäftadt hemman mäste piik» ta för det obestånd, föregående hemulsman, genom tidens ornskiften, olyckshändelser o. s. v. under en längre tid rakat, då Riksens Ständer redan år 17 4: B och 1756 förordnat, att Bytesmålen borde skyndsamt afgöras, men dessa mål icke dess mindre i snart 70 år stört allmänna säkerheten och äganderätten, samt beredt flera famillers ofärd och skola säkerligen i g år tilt göra det samina, om icke Riksens Ständers rättvisa åtgärd mellankommer.
Med hvad liten Ömhet om andras lidande och grannlagenhet detta Contoir blifvit gnindlagdt, synes af Konung Carl XI;s Bytesmethod af den 13 Januari x f>8B , grundvalen för Resolutionerna i iBytesmål, 12 Momentet, så lydande: ”Dock kommer under en ny ransakning in» ”tet att begripas de Byten , hvars afstådda vederlag till Krönan redan äro indeldla, utan förblifva de orörda, så att det som af Frelsehem”månen är afstådt, förblifver alldeles vid den ”rentan, hvilken uti Indelnings.Verket är införd, ”n en det som han igen bekommer efter dea ”förra ransakningen, oaktadt densamma icke kan ”finnas så just efter denna methoden, alle» ”nast Kronan har fått fullt till fullo och dervid ”intet vidare till Kongl. Maj:ts rätt och interes» ?’sés iakttagande är att påminna.
[Deri 41) Maj-. 515 Oaktadt sin höga ålder, har Bytes Contoiret bibehållit sin stiftares stränghet och mindre grannlagenhet.
Det är icke ovanligt, icke sällsynt, ätt hemmansägare, forsedde med gravationsbevis, med qvittencer och decharger för långt för detta erlagda Bytesbrister, blifvit å nyo kraf* da derföre^ dessa försök blifva ofta svåra att emotstå, då mer än ett århundrade förstört båda familier och handlingar.
Kamt-här
Kollegium hat i Sitt yttram de år 1810 upplyst, att Kronans fordringar icke äro af den betydenhet, aldraheldst då 31 pro** Cents sportlar afgå, att ett så inqvisitöriskt, möt Kagens ändamål stridande och till flera famillers
Undergång ledande behandlingssätt bör bibehållas*
Då begreppet om Kronans rätt ej bör äå Utsträckas , att den ej kan förenas med Medborgares lika heliga rätt och säkerhet, då i 56 §.
Regeringsformen är stadgadt, att Konungen bor skydda hvarje
Medborgares säkerhet så till lif som egendom s vågar jag hoppas, att ingen efterräkning af Bytesbrister hos enskildta för Kronans räkning efter 100 års förlopp merå tillätes * Utan att alla de, som rtu äga hemman, hvilka häfta för ännu oafgjorda Bytesbrister, frikärinaS ifrån ali vidare betalning deraf till KongL Majit och Kronan.”
I anledning deraf, att Riksdagsmannen Bag*, ge begärt remiss å detta Memorial till StatsWtskottet, ut det skäl, att det skall angå Krö* nant Den 2 g
Maj, nans tillförväntande inkomster, får Stats-Utskottet vördsammeligen vid handen gifva, att ersättning för Bytesbrister aldrig varit eller kunnat vara i Stat påräknade, såsom inkomst, emedan de alltid godtgöras med motsvarande antingen Frelse, och Skatterättsfordringar hos Kronan, eller ork med jord eller renta in natura, då sa beskaffade fordringar icke kunna anskaffas.
Efterräkni ngs skulder godtgöras väl understundom med contanta penningar , enär slika fordringar ej kunna pratsteras; men Kronan har häraf ingen inkomst att påräkna, ty dess fordringar i ett Byte qvittas alltid emot dess skuld i ett annat, och om någon gang efterräkningsskulder varda af enskilda Bytesägare contant ersatte, så får Kronan deremot vid ett annat tillfälle äfven ersätta slika fordringar med contanta penningar, som då utgå af influtna Bytes; och Beductionsfonds medel.
Hvad angår Riksdagsmannens hemställan,' att alla Bytesbrister hos enskilda för ännu oafslutade
Byten måtte försvinna och all vidare betalning deraf till Kongl. Maj:t och Kronan nu upphöra; så emedan Kongl Maj:t, uti dess Nådiga Kungörelse af den 16 November 1813» fastställt en tid af 10 år, räknad ifrån samma dag, inom hvilken alla pretentioner i och för Bytesfordringar, så å Kronans söm privatas sida, böra vara utredde och afgjorde; ty anser StatsUtskottet någon vidare åtgärd härvid nu icke Vara nödig, utan at£ vid hvad sålunda stadgadt är,.
Hen 29 Maj. 517 är, bör förblifva.
Hvilket Riksens Ständer vördsamt underställes.
Prestg och Adelns Ledam.
Ståndets Ledam. vägnar ' vägnar Carl de Géer.
På Vallöf], Borgare- På Hederv.
BondeStåndets Ledarn.
Ståndets Ledarn, vägnar vägnar , C. F. Landberg.
Uppläst hos samteliga Riks-Stlnden dem 29 Ms;.
Riksens Håglöf.
Stånders Stats Utskotts utlåtande om en Pensions-Cassa-lnrättning får Civil-Staten.
Genom Protocolls-Utdrag af den 5 i denna månad, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottets yttrande öfverlemriat Herr Pehr Königs om en Pensions-Cassa Inrättning för Givil-Staten afgifna Memorial, så lydande: ”Uti 24 § - af det år 1757 den 10 Januari ”utfärdade Kongl.
Reglemente för Arméens Pen”sions-Cassa, utlofvas ,en dylik Inrättning för "Civil. 518 J)tn s 9 -Mej, ”Civil-Staten , hvilken borde förvaltas af samma ”Di reeffon, som sköter Arméens Pensions-Cassa, ”dock tillökad, för att ej behöfva betala annan ”betjening, likväl med det förbehåll, att hvarje ”Gassa borde vara för sig sjelf.” ”Verkställigheten häraf har alldeles uteblif» ”vit, Nu hemställer jag till Ridderskapet och ”Adeln, om Civil-Staten längre bör vara i sak”nad af en dylik inrättning och huruvida den, ”i likhet med Arméens Pensions-Cassa, börgrun”das.
Ponden till Arméens Pensions-Cassa ut, ”göres af delägares tillskott fiån 20 till 50 års ”ålder, årligen utgörande 6 proCent af deras lön ”på Stat och .2 proCents afgift proportionaliter ”efter permissionstiden örn den öfversteg en må-> ”nåd, samt af Vacance-afgifteri, sorn vid årets ”slut insändes, hvaremot 6 oell 2 proCents-afgif”terna qvartaliter 4 gånger om året öfverskicka» ”till Direction.” ”Först efter 3 års uppbörd började Pensio, ”ner att utdelas.
Dessa Pensioner, som ej f| ”seqvestreras och hvaraf ingen bevillning eller ”afgift till Kronan erlägges, utbetalas i Februari ”månad och uppgå till lika belopp med dela» ”garnes lön på Stat, ”De i en dylik Gassa inflytande medel bor-: ”de utlånas till Jordbrukare mot inteckning och ”5 proCents renta, likasom Arméens Pensjons”Cassas inkomster i början utlåntes till Banker? ”mot 4 proCents renta,” ”Ceri Den 2 9 Maj. 519 ”Den mindre förmögne Civile Ermbetsman”nen, som annars nodgas förrätta sin tjenst så ”länge helsa och krafter det nånsin tillåta, önskar ”sig säkerligen på sin ålderdom ett dylikt under”stöd och torde ej behöfva mycket öfvertala®, ”innan han ingår i en dylik sammansättning, ”sorn han sjelf genom lindriga tillskott skapar, ”och hvaraf han på sina sista dagar njuter en ”lugn bergning,” ”Med ett varde kunna 1S15 års Riksens ”Ständer grundlägga denna Inrättning, såsom en ”tröst för ålderstegnä Embetsman, såsom en ”minnesvård för sig sjelfva-”
I De nna framställning anser Utskottet för jetta döstomer afseende, som den år 1757 inrättad® Pensions Cassa för
Arméen visat en välgörande verkan af sådan inrättning.
Efter Utskottets tanka hetor det val egt*nteligen af Civila Is m hets - och Tjenstemannå-Staternes eget begifvande, att bestämma grunderna och sättet för en anstalt, hvartill de med egna medel skulle bidraga; men så vidt något understöd af Statens tillgångar härtill är och må blifva att påräkna, torde Riksens Högloft.
Ständer Sträcka deras åtgärd.
Sedan, genom Kongl, Förordningen dea 04 Januari 1778, blifvit stadgadt, det Embetsoch Tjenstemän, efter uppnådd ålder af 70 år, skulle äga vid afskedstagande få behålla lönea såsom Pension; så har, likmätigt Kongl, Kun. gö - 540 Uéu 29 Maj. görelsen den 29 Juni 1798, i Nåder blifvit anslagen en Pensions-stat för sådana Civile Embetsman. och Tjenstemän, hv.*»ka, innan berörde alder upphunnits, finnas oförmögne till tjenstgöring, och hvilka, i sådant fall, äga att efter afskedstagande uppbära Pension, i mån af innehafda Eöningsvilkor samt Lefnads - och Tjensteår.
Tillgången för denna Stat bestämdes till Tio Tusende Riksdaler årligen och är fördelad att utgå i vissa classer; men vid jemförelse af dessa och de deruti stadgade Pensioners belopp med numerairen af Embets- och Tjenstemän och deras nu varande lefnadskostnad, finnes att summan på' långt när ej är tillräcklig att svara mot ändamålet.
Då detta anslag likväl skulle blifva ett bidrag för den fond, som genom löntagares egna tillskott, medelst afdrag utaf vissa proCent af lönen eller särskilda besparingar och afgifter leunde uppkomma, i likhet med hvad som sker vid Arméens Pensions-Cassa; så tror Utskottet berörde fond af jr0,000 R:dr årligen böra förenas med den ifrågavarande nya Pensions-anstalt, för att utgöra blott en, men mera tillräcklig inrättning för sjukliga eiler ålderstegna Civila Embetsoch Tjenstemäns pensionerande.
Uti den 6 dennes afgifvet yttrande öfver Herr Borgmästaren Holms Memorial, har Utskottet tillstyrkt Riksens Högloft.
.Ständer, att förnya deras förut gjorda anhållan om en närmare reglering af omförmäldte år 1798 grund. lagda Den 2 9 Maj. 52 1 lagda Pensions stat; och Utsköttet får, med anledning af Herr Königs motion, hemställa, att Riksens Höglofl.
Ständer jemväl måtte frambära den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, i sammanhang med berörde reglering, täcktes låta vidtaga den åtgärd, sorn finnes nödig till beredande af en sådan Pensions-Cassa-Inrättning för \ ° Civil-Staterna, som för Arméen, enligt Kongl. Rörordningen af den lo Januari 1757, är fastställd.
Hvilket dock vördsamt underställes Riksens Höglofl, Ständers bepröfvande.
Stockholm den 26 Maj 18x5.
Ståndets Ledarn, vägnar ■ vägnar Carl de Géer. Gustaf Murray.
Ståndets Ledam, vägnar vägnar C. F.
Landberg< Jon Jonsson. C. Tunelius, Uppläst hos samtelig» Riks-StSnden den 2g Maj.
Genom Protocolls-Utdrag af den 24 sisth April, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln tili BancoUtskottets utlåtande behagat remittera ett af Hr P. G.
Den 2 Q Mnj. P. G. Cederschjöld irjgifvet Memorial, om några medel till stadga i myntvärdet och mindskande af penningebfisten ; deruti till ändamålens ' vinnande föreslås: 1:0 Att Bankens Silfverforråd må öppnas, till inlösen af dess sedlar med 50 proCents Rabatt, utan farhoga för Silfrets utförsel, hvilken i alla fall, Såsom bidragande att afbörda utländsk gäld, alltid besparde de derå löpande interesse,ii; och 2.0 Att Bankens ingående rentor sorn till f> proCent bordtf fastställas, skulle, jemte de från Statsverket inflytande afbetalningar, till fyllande af allmänna ILånebehofvet årligen användas, Banco Utskottet, som uti premisserna till berörde Memorial trjott sig finna anledningarme till Sedelmyntets vanvärde och den öfverklagade penningebristen på ett nöjaktigt sätt utredde, samt derjemte olägenheterna å ena sidan af en hastig Sedlajsfias indragning, eller realisation, och å den andra, af en ökad Sedeltillverkning, rätteligen insedde och anmärkte, har ej utan förundran funnit, att af dessa premisser de resultat kunna uppkomma, sorn Memorialet innefattar.
Möjligheten och varaktigheten af en sådan operation, sorn Herr Cederschjöld föreslår, om också tiden dertill i allt öfrigt skulle vara för handen, måste alltid bero af en Handelsställning, hvarigenom möjligheten vinnes att återbekomma det uttagna Silfret. 1 annat fall skulle Bankens fond så betydeligen medtagas tili betalning för ut - Dm 29 Maj, 523 Utländsk gäld, att den företagna realisationen af sig sjelf måste upphöra.
När derjemte, enligt hvad i Memoriajet åsyftas , ej allenast all verkelig amortissement komme att försvinna, utan ock en ärlig sedelstockens förökning blefve oundviklig; lärer äfven deraf ett betydeligt hinder uppkomma för ett oföränderligt myntvärde och. en oafbruten realisation.
Banco Utskottet kan för dess del ej inse några andra utvägar att återföra Bancoverket till dess sannskyldiga egenskap, än ett successivt fortfarande af anslagna amortissementer, hvarunder tillika det allmänna bemödandet i någon mån måste underlättas, genom oundgängeliga lånbiträden på drägeliga vilkor: på sådant sätt allena kart Banken blifva i tillstånd att under en förmodad förmonligare conjunctur,'tiU utvidgadt och sluteligen oinskränkt belopp, sina förbindelser uppfylla.
Och underlåter Banco.Utskottet emedlertid ej, att, så vidt möjligheten för närvarande medgifver, vara betänkt pä näringarnas underh jelpande med de nödvändigaste lånebiträden; hvarom Utskottets utlåtanden, så fort ske kati, blifva till Riksens Höglofl.
Stan** ders ompröfning öfverlemnade.
Stockholm dep 1 9 Maj 18 1 5.
J*å Högloft.
På Högvörd.Prest* och Adelns Ledam.
Ståndets Ledam, Jqh, Henning Gyllenborg, vagnar vägnar E. A. Almqvist, r 524 Den 39 Maj.
Ståndets Ledarn vägnar vägnar Gust. D. Wilche-.
Daniel Andersson. , G.
Helsirigius»
Upplåst hos samtsliga Riks-Stånden den 29 Maj.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till ' Rikets Ständer, angående Kngs skulderna; gifven Stockholms Slott den 23 Maj 1815- Rongl.
Majit får härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, a*£> efter sammandrag som blifvit upprättade öfver de under kriget administrerande Verkens ställning till skulder och fordringar, behåll, ningar i Magazinen m. m., kunna krigsskuldema j närvarande stund, uti rund summa beräknas till två och en half Million, men behållningarne deremot i värde, till högst en Million Rtdj.
Dessa sednare kunna emedlertid icke annorledes än efter hand, och ganska långsamt, realiseras, derest icke förlusten mot inköpsprisen skall blifva allt för betydlig; äfvensom ock för den del behållningarne bestå af Spannmål, Bröd och Brännvin, en försäljning deraf skulle, uti närvarande omständigheter, ytterligare öka den för - Den 2 9 Maj. 525 förlägenhet för Landtbrukaren, som af bristande afsättning blifvit en följd.
Majit tror alltså, att ett maximi.belopp af två Millioner Riksdaler erfordras för verkställandet af liqviderna för det förflutna kriJ get, hvaremot, i den män behållningarne mera hunnit realiseras, någon v mindskning derå efter hand till äfventyrs kan uppstå.
Närlagda summariska , förteckning innehåller de särskilta titlar, under hvilka dessa skulder begripas; men.
Maj:t anbefaller, nu tillika Krigs-Colleä ghini, Förvaltningen af Sjöärenderna samt Krigs..
Comitéen, att meddela Rikets Ständers Statsutskott alla de närmare detailler af ämnet, som af Utskottet kunna äskas.
Majus mening har varit, att med iiqviden af dessa skulder Rikets Ständer icke besvära, och anledningarne, hvarpå Kongl. Majit beräknat tillgång för deras gäldande, äro ännu lika gifna och oförändrade.
De inträffade politiska omständigheterna hafva väl orsakat uppe: håll uti Kongl. Majus billiga väntan i denna del; men Kongl- Majus rätt till de extraordinär, ra fonder, hvarmed dessa återstående betalningar äro ämnade att bestridas, befinnas genom Tractater bestämd och försäkrad, på ett sätt sorn icke kan anses lemna något tvifvelsmål om säkerheten.
Emedlertid och då de medborgares rätt, hvilka Kafva fordringar för kriget, skulle förnärmas genom ett längre uppehåll med liqviderna, har Kongl.
Majit icke velat dröji att till Rikets 526 lim 2 9 Maj. i Rikets Stander öfverlemna detta ärende, under förmodan, att Rikets Ständer ml kunna, såsom förskott , på vissa terminer anvisa hvad till ifrå& gavarande betalningar erfordras.
Aflöning?
- och fragtforöringars liqviderande, Samt någon betydligare afbetalning fö.r gjorda lefveranser, synes af angelägenheten skyndsamt påkallas.
Hvad på Statstiflarna af öfverskott och bé.
Sparingar funnits tillgängligt och sorn af Riket?
Ständer ar öfverlåtet till Kongl. Majas
Nådiga disposition för vissa behof, har Kongl.
Majit till en del redan låtit såsom förskott till vidare liqvid Statsverket och Krigsfonden imellan, utbetala: men vill, om Rikets Ständer så föll godt finna, ytterligare låta under samma vilkor till Krigsskuldernas afbetalning anordna hvad tillgångarna medgifva.
“Utaf de till förra Krig?!, skulderna, sairit till betalning af de administre* rande Verkens skulder till r8l2 års slut äf Rikets Ständer tid efter ännan'afsätta medel, finnas äfven några mindre behållningar, sorn till nu ifrågavarande afbetalningar, emot framdeles ersättning', genast skulle kunna arivisäs ; och Kongl.
Majit hyser äf flera anledningar det grundade hopp, att Rikets Ständer ju skola utfinna Baedel att ifrågavarande förskott, titan någon särskild gravatiott, för Svenska Folket, samt utan rubbning uti myntväsendet, anvisa och utbetala låta: beroende det af Rikets Ständer huruvidt ©Ch till hvad del de anse lämpligt att Krig?- Deri 29 Maj. 52?
Cömitéen för skulderna utfärdar rentebärande Obligationer, deni Kongl. Majit' i alla fall, .utän afseende på den rid hvarpå de blifva ställde, förbehåller sig att inlösa, så snart de påräknade Utländske fonderna ingå.
Majt nyttjar slutligen detta tillfälle att förklara, det Kongl Majit till Rikets Ständers pröfning och godtfinnande öfverlemnar, att genom sina deputerade deltaga uti granskningen af de räkenskaper, som för nu förflutna krig och rustningar, sedan ar lgio afgifne blifvit, eller för Samma föremål vidare afgifvas, på enahanda sätt som sådant för 18.08 och 1809 arens ktig ägt rom och ännu fortfar; i hvilket fall Rikets Ständer särskildt böra anslå de medel, sorn till dessa Deputerades aflöning och dermed sammanhängande utgifter åtgå.
Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Yane» välbevågen.
CARL G.
IV. Wirsen.
Utdrog utur Protocollet, hållet på Stockholms Slott den 23 Maj 1815 s inför Hans Majit Konungen, uti Stats-Rådet, som af Hans Kongl. Höghet KronPrinsen bivistades.
När» Den 2 9 Maj.
Deras Excellehcer, Stats-Ministrarne:
Hr Grefve Gyllenborg och Herr Grefve von Engeström.
Deras Excellencer, Stats-Råden, Herr Grefve Rosenblad.
Herr Grefve Adlercreutz.
Pierr Friherre lagerbring-, och Herr Grefve Puke. Stats-Rådet Herr Friherre Adlerbeth. Hof-Canzleren, Herr Friherre Wetterstedt och Stats-Secreteraren Friherre Wirsen.
Stats.Secreteraren Friherre Wirsén föredrog i underdånighet Krigs •
Comitéens underdåniga Memorial af den 12 i denna månad , med åtföljande Förslag, rörande Krigsskulderna , i sammanhang hvarmed äfven de af samma Cpmité samt Krigs-Collegium och Förvaltningen af Sjöärenderna afgifne äldre förteckningar i samma ämne å nyo förekommo; och hade Stats* Secreteraren, i följe af Kongl. Maj:ts honom derom gifna Nådiga befallning, uppsatt ett förslag till Kongl.
Majus Nådiga Skrifvelse till Ri. kets Ständer, angående detta ämne, hvilket förslag Hans Kongl. Maja, uppå Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkan, läcktes i Nåder gilla Bihanget 2:dje Del. pag. 52^ tinder dänigste Förslag öfver de Krigsskulder vid sistl.
April mSL* nads slut, som getiom Kongl, KrigsComitéens försorg böra liqvideras, Till Landt-Renteriernai Ersättning för gjorda försträckningar ti,l Krigsbehof åren 1813 och 1814 18 ra års Renter!fordringar komma, jemlikt Kongl. Bref. vet den a8 Juni 1814. att af Stats Veiket likvideras, hvärföré beloppet deraf ej bär utföces.
Lev er ant euren Enligt med Kongl-, Krigs-Comitéen direcjte slutade afhandlingar, jemte renta å fordringsäelo^pet, fränden tid betalningen bordt utfalla . * För Fragten Ar 181 a, återstoden för tre,ine qvartll mgd derå belo pande renta - i , 224,300 Åren 18 3 och 1814 hitintills uppgifne Fiagt fordringar *
Återstående Eandt-Tractamente för Örlogs.Flottornas Stater ' - ,600 För Götheborgs Escader dito dito • 753 s 20 Compagnie-Chefs fordringar för öfvercom merideradt manskap - j ^qq
Uppbördsmäns ersättning för bes iardé a b. gångs-proCent * » '■ l' 000 Till Götha Canal- ’>/. ret on.< ' ' • .• j Jemlikt Kongl. Brefvet den aa Mars 18*4, t ättning för åt 1813 utbetaldt
Tractams nte till Go ideradt Befäl utöfver förra vanligheten s Söder Telje Canal-JDirection: Jemlikt Kongl.
Brefvet den 18 nästlidne April * General-Tuli-Direction:
Ersättning för sådana inkomna varor, hvilka enligt Con. tracter fått Tullfritt införas - ^ Götheborgs Handlande:
Återstoden 89,833 R:dr 16 sk af det lin Götheborgs Stads Handlande år i 813 förskjutit, jemte 4 ProCents renta derå ifrån 1814 års början till och med nasti.