Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Får lör enskildes räkning, med kostnadsfri transport lill Ystad , må intill nästa Riksdag fortfara för de Landtman, som dertill årligen anmäla sig, emot deponerande af de erforderliga medlen till sjelfva uppköpet af Fåren , hvarigenom enskilda Schåferier skulle bilda sig, somfmåhånda snart skulle göra Stam-scbåferierna umbårliga; och att på allmän bekostnad matte inråttas ett på rigtiga grunder och handelsförhållanden byggdl Ull-Contoir, der all Ull, på Egarens begäran, efter gima föreskrifter, kunde undergå sortering, samt äfven, under vissa vilkor, försäljas; och tror Herr Anckarsvärd, att ett ändarna isen liga re användande af den redan befintliga Ull-Discont Fonden skulle kunna lemna beböfliga medel till allt hvad för dessa åtgärder kunde erfordras, ulan det Allmännas ytterligare betungande.
Till Stals-Utskoltet har derefter blifvit af Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterad en Stats-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk. XJll. N.oiog. 3 af Grefve Nils Bark väckt Motion, att, till vinnande af en förbättrad Fårskötsel oell Uliproduetion, Rikets Ständer måtte, genom anslag af statsmedel, föröka nämnde Uil-Discont Fond till 5oo,ooo R:dr B:o, hvaraf en tredjedel skulle användas, enligt det för Ull-Disconten nu gällande Reglemente, men de öfriga två tredjedelarne komma att, emot behörig, af Kongl. Commerce-Gollegium profvad säkerhet, samt 5 procent ränta för äret och en tiondedel årlig afbetalning å capitalet, efter de 5 forsta årens forlopp, utlånas till de Landtmån, som ville från utrikes orter infora Electoral-får, och anlägga Schåferier af sådana.
Majit, den 16 Januarii innevararde år, til!
Rikets Häglofl.
Ständer i INåder aflåtit en Skrifvelse om ytterligare åtyårder till Får-skåtselns och Ullproductionens befrämjande, hvilken Nådiga Skrifvelse blifvit ofveriemnad af Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Yållofl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats- och Oeconomie-Utskotten, men af Hogvördiga Preste-Ståndet endast till sistnämnde Utskott.
Majit framställer i denna Nådiga Skrivelse hufvudsakliga innehållet af ett, på Kongl. 4 Stats-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk. Uti.
IV.-otog, Maj:ts Nådiga befallning, af Commerce-Collegium afgifvet sakrikt och fullständigt Betänkande uti ifrågavarande ämne, Detta Betänkande visar, att de redan från längre tider tillbaka vidtagna åtgärder , till införande af en färbåttrad får-afvel och dess kringspridande inom landet, ehuru förenade med betydliga uppoffringar af allmänna medel till inköp af utländska får, och till prsemier för deras införskaffande och fortplantande m. m., likväl icke medfört sådana verkningar, som kunnat färväntas, samt att i denna del ännu mycket återstår att önska.
Orsakerna till detta förhållande har Collegium trott sig igenfinna hufvudsakligen deruti, att de ut-t satta inforselprsemierna färanledt allt för isolerade åtgärder, för att kunna grundlägga någon varaktig allmännare förbättring, hvartill fordrats. antingen att dessa praemier en längre tid fortfarit, eller ock att ett Stam-schäferi af ädla djur en gång för alla blifvit inråttadt, der den landtbrukande allmänheten ståndigt haft tillfälle att forse sig med passande
Får; hvarförutan den finare
Uil-productionen äfven tillbakahållits af bristande kännedom om Ullens serskilda egenskaper och den deraf uppkomna villiard.* se, att benämningen Spansk Uil utgjorde ett tillräckligt bevis på Ullens finhet, hvilket slut - Stats-j.
Bevillning^- samt Oec.-Utsk.
N.-o 1oQ. ligen verkat derhän, att medelfin Ull, sedan de finaste Uiisorterna blifvit i handeln kända, fallit nästan till vanvärde, under det en ålit starkare efterfrågan år frän år uppjagat prisen på sistnämnde Uilsorter till en höjd, hvarpå förut aldrig varit exempel.
Genom det i senare tider, på allmän bekostnad, vid Flyinge Kungsgård anlagda och numera till Säteriet Näs i Jönkopings Lån förflyttade Schäferi af finulliga Får, har vål, i Collegii tanka, ett vigtigt steg blifvit gjordt tili införande i Riket af en finare får-race, men några hastiga och märkbara resultat, i afseende på en allmännare förädling af de inhemska hjordarna, bärCollegium ansett icke kunna häraf påräknas, i anseende till stamhjordens ringa antal, och mångå provincers aflägsenhet från Schåferiet.
För öfrigt har Collegium i underdånighet yttrat den, på egen erfarenhet och samtlige Kongl, Majus Befallningshafvande* infordrade yttranden grundade, allmänna öfvertygelse: att Fårskötseln i Sverige ännu icke hunnit till den ståndpunkt, hvarken i afseende på myckenheten af Ull eller dess beskaffenhet, som landets naturliga förhållande eller ceconomiska ställning medgifver; att landels behof af XJll antyder, att så vål den ft - 6 Stats-, Bevillnings- samt Oec.-TJlsk.
N.o tog na sorn den grofva Ullens production påkallar omsorger till deras förökande och förädling; att förädlingen af de gröfre
Landtfåren bor hafva till hufvudsakligt föremål Ullens förökande, hvaremot riktningen af den finare Fårskötseln bor stållås på ernående af Ullens högre finhet; att tillgång inom landet ännu i allmänhet saknas på sådana
Får racer, hvarigenom förenämnde tvånne ändamål kunna vinnas; att dea ullrikhet, som utmärker Hera af de inhemska hjordarne af medelfina
Får, leninar lika lofvande utsigter till eu starkare production af grof Ull . som den finhetsgrad, Ullen redan eger vid åtskilliga Possessionaters Schåferier i flera Lån , leninar forhoppningar om en hastigare öfvergång till finare ull production ån i allmänhet förmodas; att, om en gråns för den gröfre ull-productioneo gåfves inom landets egna behof, någon öfverproduction af den finare
Ullen så mycket mindre behofde befaras, som andra länders, och i synnerhet Englands och Frankrikes, behof deraf, hvilka, efter alla anledningar, måste ännu manga år fortfara i ståndigt tilltagande, lemnade producenten en säker utväg till afsättning; att den brist på afsättning å inom landet fallen fi n are Ull och d ess vanpris, hvaröfver klagan föres, hårleder sig förnämligast från bri - i Stuts-j Bevillnings- samt Oee.-Utsk.
N.o 10g. 7 stande kunskaper hos Schåferi-egare i productionen al
Ull och dess tvättning, sortering med flera operatoner, hörande till dess beredning tili handels-vara, likasom hos Fabrikanter i bedömandet af Ullens råtta användande efter dess olika egenskaper; att, ehuru inrättning af ordentliga Ullmarknader ännu år en för tidig åtgärd 1 de flesta Rikets landskaper, anstalter likväl redan syntes kunna, för lättande af Ullens afsättning, vidtagas i de provincer, der antingen Yllefabriker nu finnas, eller en utväg till export, utan svårighet kan beredas; samt att, om afseende fästes på landthushållningens framsteg i allmänhet och åkerbrukets i synnerhet, hvaraf ökad tillgång och lägre pris på spannmål åro naturliga följder, och om man tillika öfvervåger landets ännu ouppfyllda Ullbehof af inhemsk afvel, Ylle-manufakturens ständiga framsteg och den vidsträcktare utsigt verldshandeln öppnar för Ullens afsättning; alla omständigheter, gemensamt, förena sig till lofvande förhoppningar örn framgången af de anstalter, som för närvarande kunna till den inhemska Fårskötselrrs befrämjande vidtagas; hvartill äfven väsendtligen måste bidraga den håg och den täflan, hvarmed densamma blifvit af upplyste Landtbrukare i flere orter af Riket idkad. 8 StatsBevillnings- samt Oec.-Utsk. Uti.
N:0 io§.
Med afseende å den ledning, förenämnde åsigter lemna lör bedömandet af den inhemska Schäferi-nåringens nuvarande tillstånd och behof af understöd till vidare förkofran, har Gommerce-Collegium i underdånighet ansett, att fullföljandet af den våg, hvartill böljan redan år gjord, medelst anläggning af Stam schåferier af passande får racer, utan tvifvel utgjorde den forsta och säkraste grundvalen för all ändamålsenlig förädling; men alt den nuvarande UllDiscont-Fondens användande, för detta ändamål, vore af flera skål olämpligt, helst denna Fond, med några jemkningar, ännu kunde blifva i samma våg, som förut, af verklig nytta för den in- f hemska Ull-productionen, och svårighet icke borde mota att uppfinna andra medel till Stam* schåferiers anläggande, i den mon de profvades nyttiga, hvarvid dessutom endast den forsta utgiften för inköpet af fåren borde komma i fråga, enär anledning funnes till den förmodan, att dessa Stam schåferiers underhållande skulle af enskilde med fordel kunna ofvertagas.
Commerce-Collegium, som alltså hyste dea tankan, att Ull-Disconten, äfven för framtiden, 1 borde bibehållas för sitt ursprungliga ändamål, som vöre Ullhandelns underlättande genom - Stats-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk.
IV.-o log. g nom lån, emot låg ränta, Lar likväl ansett densamma, i sin närvarande författning, förfela denna sin bestämmelse, hufvudsakligen derigenom, att producenten vore utestängd från låne-råttigheten.
För att kunna öppna Ull-Disconten såsom Lånefond, äfven för Landtmannen, borde emedlertid, enligt Cöllegii öfvertygelse, fullkomligare anstalter vidtagas, än de som nu befinnas i de så kallade Hall-magazinerna , för den till belåning inlemnade Ullens magazinering och sortering, hvilken senare åtgärd, att tillägga den frambringade producten egenskap af en godkänd handelsvara och gifva den ett bestämdt värde, borde, så framt varan skulle kunna få inträde på de utländska Ullmarknaderna, verkställas i möjligaste öfverensstämmelse med de i utländska ullhandeln antagna sortamenter, hvaraf blefve en naturlig följd, att skicklige utländske ullsorterare, åtminstone till en början, måste anskaffas.
De nuvarande Hall-magazinerne skulle , i sådant fall, dock icke lemnäs obegagnade; och då Collegium hållit före, att
Ullmarknaders utsättande ännu vore en för tidig åtgärd, har Collegium deremot trott sig, i vål Bih. till R.
St. Pro t., 1828 och 1829, 4 S. 2 Afd. a B. 3 l3:te Häftet. io Stats-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk. Uti.
IV:o log. organiserade ullupplag, grundade på ändamålsenliga sorterings-anslahcr, och salunda beräknade ej allenast för den belänta Ullens förvaring och försäljning till, inrikes behof, utan äfven för dess afsättning utom Landet, i mon af productionens framsteg, finna en medelväg, ledande för närvarande till samma ändamål.
Bestämmelsen af sådana inrättningar, eller Ull-Contoir, skulle vara att, emot en lämplig afgift, emot-- tega Svenska Landtbrukarens
Ull till sortering, värdering, magazinering och försäljning,jmed för-i enad rättighet för Landtbrukaren att, om han åstundade, få belåna den sålunda upplagda Ullen i Ull-Disconten.
Jamte det Commerce-Collegium i underdånighet föreslagit vissa hufvudgrunder för Ull— Contoirens befattning och den dit aflemnade Ullens belåning, har Collegium slutligen yttrat den öfvertygelse, att den nuvarande, till 100,000 R:dr uppgående Ull-Discont-Fonden vore för en dylik belåning otillräcklig, samt att denna Fond borde till en början ökas med 200,000 R:dr, hvilken summa, i mon af behofvet, skulle kunna ytterligare förhöjas, äfvensom att serskilda anslag komme att erfordras för UllContoirens första organisation och deras vid - Stats-j Bevillnirigs- samt maglhållande, intilldess de, genom inflytande afgift af Ull-producentcrne, kunde underhålla sig sjelfva.
Gillande hufvudsakligen de åsigterCommerce- Collegium sålunda i underdånighet yttrat, angående ej mindre nyttan och hehofvet, serdeles under närvarande tidpunkt, af serskilda anstalter till Fårafvelns befrämjande och förädling samt Ull - produetionens förökande inom Iliket, ån äfven de lämpligaste utvägar att vinna detta ändamål, föreslår Kongl. Maj:t i dett Nådiga Skrifvelsen : alt ett till en början erforderligt antal
Får af finulliga racer må på allmän bekostnad anskaffas , för att, utom det redan i Jönköpings
Lån anlagda Stam-schåferi af Electoral - Får, grundlägga dylika Schåferier i Skåne och Östergöthland, samt i Södermanland eller Nerike ; att, i sammanhang dermed, åtgärder må vidtagastill fortplantning inomlandet afsådana grofulliga
Får, sorn egentligen genom större ullrikhet åro för Landtmannen förmonliga; att till dessa anstalter må användas successive en del af de, för Nåringarnes befrämjande, till Kongl. Maj:ts disposition, på Nionde Hufvud-Titeln, anslagna medel; att, då directa anstalter till sortering och belåning af Ull synas kunna våsendt - 12 Stats-, Bevillnings- samt Oec.-Utsk. Uti. lY.-o 109. ligen bidraga till det åsyftade ändamålet, Rikets Ständer måtte i den under Commerce-Collegii förvaltning ställda Ull-Discont-Fonden anslå en tillökning af Tvåhundrade Tusende
R:dr för att, på de af Collegium föreslagna vilkor och emot fyra procents ränta, användas till belåning af inhemsk Ull, som af Producenterne inlemnas till Ull-Contoir, hvilka i städerna Stockholn^ Malmo och Norrköping, skulle inråttas, och, såsom ett nödvändigt medel att låtta varans afsättlighet och bestämma dess värde i handeln, vara förenade med anstalter till
Ullens ändamålsenliga sortering emot en lämplig, af producenten erläggande afgift; viljande Kongl, Maj:t, derest forberörde låne-anslag af Rikets Ständer beviljades, för Ull-Contoiren fastställa erforderliga reglementariska färeskrifter; samt att räntan å så väl den summa, som till lån för Scliåferi-Idkare kan serskildt blifva anslagen, som Ull-Discontens nuvarande Fond, må tills vidare kunna, i mon af behofvet, disponeras lill koslnaderne för omformålde Ullsorterings- och Mägazinerings- inrättningars anläggning och vidmagthållande, intilldess de i framtiden, genom tilltagande production, vinna den utvidgning, att något tillskott af allmänna medel dertill ej erfordras.
Stals-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk. Ull. N.-o 109. i3 I sammanhang med ofvanstående Nådiga Skrifvelse har Hoglofl.
Bidderskapet och Adeln till Stats- och Oeconomie-Utskotten remitterat de, vid Skrifvelsens föredragning, af Ståndets en del Ledamöter afgifna yttranden i åmnet.
Bland dessa har Grefve Nils Bark, under åberopande af den utaf honom förut våckta motion om lånebitråde för enskilde, till anläggande af Schåferier af finulliga Får, beslridt nyttan af att, får Statens räkning, införskrifva Electoral-får och deraf anlägga Schäfefier, samt ansett en
Discont-anstalt för belåning af Ull vara tills vidare öfverflödig, men deremot fortsatt yrkandet om ett anslag till Ull-Discont-Fonden, af 200,000 B.:dr, hvaraf lån emot vederhäftig borgen skulle bevijjas enskilde personer, för att från utrikes orter infora Electoral-får och inråtta Schåferier af sådana; på hvilket sätt Grefven, enligt uppgjorda calculer, ansett bristen på finulliga Får i landet kunna, med minsta kostnad för Staten, afhjelpas; hvarjemte Grefven tillstyrkt
Ull-sorterings-anstalters inrättande såsom högst kraftiga medel att befordra Får-skotseln och Ull-productionen.
Herr August Anckarsward har, i afseende på de i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse framställda j4 Slais-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk.
Ull. N.-o 109. förslag, anfort: att, ehuru han fullkomligt instämmer i tankan om Ull-Contoirs nytta och nödvändighet, anser han likväl det vara tillräckligt, om blott ett sådant inråttas, och det i Stockholm, emedan de Ull-<jvantiteler, som för närvarande kunde anförtros sådana anstalter, vore så små, att de knappast komma att fullt sysselsätta ett Ull-Contoir, med dermed förenad Ull-sortering, och emedan Stockholm skall förete den enda möjlighet, att, utan alltför stor kostnad, bereda nödig uppsigt och controll vid en sådan ny inrättning; att Statens Stam-schåferi i Skåne vore mindre behöfligt', af de föi-enade orsaker, dels att närheten och den låtta communicationen med Preussen och Mecklenburg gör det ganska verkstållbart för Possessionaterne i Skåne att, så ofta de önska och hehofva, directe taga sina afvelsdjur från godkända Tyska Schåferier, och dels att i Skåne redan finnes ett utmärkt Schäferi uti enskild ego, derifrån afvelsdjur af ådel race årligen såljas; att det äfven vore öfverflödigt anlägga ett serskildt Stam-schåferi i östergöthland, enär Schåferiet vid Nås, såsom beläget just på gränsen af östergöthland och Småland, kunde med skål anses tillhöra hägge provincerne gemensamt, och säkerligen, ålJ minstone i början, voi’e tillräckligt för dem bå-, Stats-j Bevillnings- samt Oec.-Utsk.
N.-o log. i5 »la; att, hvad beträffade valet emellan Södermanland och Nerike till anläggande af ett Schäferi, så vore Nerike dertill bäst passande, emedan det skulle blifva gagneligt för alla de omkringliggande provincerne Wermland, Westmanland, Södermanland samt Westergöthland, och man der, jemte en utmärkt god local, äfven kan påräkna en förvaltare med längre tids erfarenhet samt i allmänhet nit och värma för saken, helst på Ullavi redan finnes ett beromdt enskildt Schäferi, hvarföre Herr Anckarswärd ansåg sig bora till ett Stam-schäferis anläggning i forsta rummet föreslå detta ställe, såsom varande äfven ett på längre tid utarrenderadt OfEcers-bostålle, som med storsta lätthet skulle kunna ut-; vidgas till hvad erforderlig storhet sorn helst, genom flere utarrenderade Boställens förenande dermed; tviflande Herr Anckarswärd icke, att Arrendatorn af Ullavi, Herr Öfversten och Riddaren von Bolmen, skulle åtaga sig ansvaret och förvaltningen åfelt sådant Stam-schåferi, om det på antagliga vilkor erbjäds honom, såsom dertill synnerligt skicklig; att den gamla Merinos-race, som ännu finnes vid Nås i Småland, borde, till undvikande af all blandning, derifrån forflyttas till någon annan ort, t. ex. Upland, som kanske vore den mest passande Province i6 Stats-j Bevill/iings- samt Oec.-Utsk. Uti.
N.-o 10g. att emottaga denna hjord, till förberedande af öfvergången till ännu finare och ådlare race; att all utgift till införskrifning af rik- och grofulliga
Får till den egentliga Landtracens förbättring skulle blifva utan all nytta, så långe Allmogen ej eger begrepp, huru Får bora rått skotas; och bordederföre Allmogens upplysning i denna hushålls-gren föregå all annan åtgärd i denna våg, tillvinnande af förbättring, som sedermera lomme att följa af sig sjelf, emedan våra Landtfår ingalunda sakna egenskaperne af rik-ulligliet och grofhet, om de skotas, på ett med deras natur öfverensstämmande sått; samt att Herr Anckarsward instämde i tillstyrkande af den föreslagna förstärkningen af Uil-Discont-Fonden, såsom ett nödvändigt vilkor för hela sakens gång, men ansåg beredandet af andra låneutvågar, såsom dem Grefve Bark föreslagit, ån för redan fallen Ull, vara en alltför långt sträckt hjelpsamhet på Stats-cassans sida, som skulle komma att likna de numera åndamålslösa odlingslånen.
Slutligen har Herr Anckarsward fåstat uppmärksamheten derpå, att Controll och Inspection öfver de på allmän bekostnad anlagda Stam-schåferier vore ett absolut nödigt vilkor för framgången och varaktigheten af den plan , man Stats-j Bevillning- samt Oec.-Utsk. Ull. N:o tog. 17 man nu föresätter sig att följa; i hvilket ändamål Hr Anckarsvärdj i brist af annan utväg, föreslår, det kunnige och nitiske Landtbrukare måtte forordnas till Inspecteurer ofver Stamscbåferierna, med skyldighet att vid vissa perioder af året lemna noggranna berättelser öfver tillstånd och forhållanden, som kunna påkalla uppmärksamheten, till det allmänna Verk, som dessutom får sig åfverstyrelsen uppdragen.
I detta anförande har Grefve Clars Fredrik Horn hufvudsakligen instämt, äfvensom Hr Arvid Ribbing häruti sig fSrenat, blott med den afvikelse, att han ansett det gamla Merinos-schäferiet vid Nås icke bora genast, utan forst efter någon tid, och sedan det blifvit forbättradt, forflyttas till Upland, men emedlertid till den i grannskapet af Nås belägna egendomen Gripenberg, hvars egare, Friherre Hermelin} skall ivara Villig att emottaga hjorden, och lärer hafva, genom resor utomlands, förskaffat sig större kunskaper om Fårskötsel och Ullförådling, samt för ändamålet äfven hemfört åtskilliga instrumenter och modeller.
Prot. 1828 och 1829 4 S. 2 Afd. 2 B. 5 i3:de Häftet. 18 Stats-, Bevillning- samt Oec.-Utsk. Till. N:01o§.
Äfvenledes har från Hedervärda BondeStåndet, jemte remissen af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse i detta ämne, blifvit till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten öfverlemnadt ett anförande af Riksdags-Fullmågtigen Botvid Jonsson frän Östergöthlands
Län , som deruti klagar, att
Hemmansegarne i haris hemort de senare åren sett sig tvungna att minska sin Fårafvel, i synnerhet den af finare Ull-sort, endast i brist på lönande afsättning, i följd af öfverflödig införsel af utländsk
Ull, och föreslår derföre Botvid Jonsson, såsom medel till befrämjande af afsättning å Ull, och derigenom af Ullproductionens förökande och förbättring dels att införsel af utländskt Kläde och Ull måtte till en början försvåras genom förhöjda tullafgifter å dessa varor, och sedermera, når productionen deraf inom landet hunnit något förkofra sig, belt och ballet förbjudas, dels ock att Staten måtte, med pra;mier eller lån, understödja dem, som af egen fårafvel försälja Ull; hvarjemte Botvid Jonsson, lill förekommande af förmenta missbruk af fabriks-egare, vid begagnande af deras lånerättighet i ManufacturDisconlen, i så måtto, att de genom bevis af säljare5, att hafva tilFdem försålt större qvantitet
Ull ån som verkligen skett, bereda sig till - Stats-, Bevillning*- samt Oec.-Vtsk. TJll.
IV.o lo Q. 19 fålle att erhålla lån på större förlag, ån de ega, yrkar del stadgande, ”att säljare af Ull, hvarföre lån sökes, böra hafva Sockenstämmo-bevis, underskrifvet af Kyrkoherden och tvånne Socknemän, att vid Sockuesiåmma blifvit intygadt, att säljaren bar då så mycken Ull af egen afvel att aflåta, hvilket bevis vid Ullförsäljningen bör påtecknas af den contrahenten, som icke skall, till låns erhållande, begagna beviset.”
Hvad i detta ämne sålunda förekommit hafva de förenade Utskotten i gemensamt öfvervägande tagit; och vidkommande först Kongl. Maj:ts Kådiga hemställan: att den nuvarande Ull-Discont-Fonden malte tillökas med en summa af 200,000 R-.dr för belåning af inhemsk
Ull, sorn uti derföre ti 11 inrättande föreslagne Magasinerings- och Sorterings-Contoir varder aflemnad; att fin-ulliga
Får måtte från utrikes orter inköpas till grundläggande af nya Stam-Schäferier i Skåne, östergöthland, Södermanland och Nerike; att tjenliga åtgärder för ädlare
Fårs allmännare kringspridande inom landet måtte vidtagas, och dervid ifrågakommande kostnader bestridas af de till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition uppå g:de Hufvudtiteln anvisade medel; samt ali räntorna, så vål af Ull-Diseont-Fondens redan egande capital, som af den deruti nu Nådigst före - 20 Stats~j B evil/nirius- samt Oec.-Utsh, Vtl^N.-o tog, slagna tillökning, måtte få användas till Ullsorterings- och Magazinerings- Inrättningarnas anläggning och vidmsgthållande, hafva de förenade Utskotten, utan att bestrida nyttan af de föreslagna anstalterna, likväl, och med fästad t afseende a Stats-Verkets otillräckliga tillgångar, Samt då det äskade anslaget icke annorledes ån genom upptagande af Jan mot ränta skulle kunna erbåilas, ansett sig icke kunna tillstyrka Rikets Häglof!. Ständer att, på sätt Kongl, Majtt i Nader hemställt ? anvisa en summa af 2qq,ooo R:dr för belåning af magazinerad inhemsk Ull; hvaremot Utskotten vördsamt hemställa, det ville Rikets Höglofl.
Ständer till Kongl. Maj:ts egen Nådiga prof* ning i underdånighet öfverlemna att, tued användande ej mindre af räntan å det capital, stort 100,000 R:dr, sorn i Ull-Discont-Fonden redan förefinnes, ån af de medel Rikets Ständer, uppå gtde Hufvud titeln, till Nåringargarnas befrämjande, anvisat, vidtaga de åtgärder, som, till Fårskötselns Stats-j Bevillning- samt Oec.-Utsk. Uti.
N.o log. 2t uppmuntrande, samt Ullproduetionens befordrande, kunna finnas mest tjenliga, och till de sökta ändamålen säkrast ledande.
Hvad härnäst beträffar de uppå Stats-Verkets bekostnad anskaffade, och uppå tvånne Schäferier, deraf det ena i Skåne och det andra i Småland, fördelade utländska
Får af ädlare racer, hemställa Utskotten vördsamt, det behagade Rikets Håglöf!.
Ständer öfverlemna till Kongl. Majrts
Nådiga pröfning att, efter omständigheterna, förordna, antingen dessa
Får ån vidare böra å samma orter förblifva, eller till ökad trefnad för hjordarna, och större vinst för landet, genom racernas kringspridande, till andra Provincer af Riket förflyttas.
Hr Anckarswärds hemställan om tvånne nya Stamschåferiers anläggande torde, af hvad Utskotten, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, egt tillfälle redan anföra, få anses öfstyrkt; hvarenjot Utskotten anse sig böra understödja bemälde Motionairs Förslag', att transportkostnadsfi i in - 22 Stats-, Bevillnings- samt Oec.-Utsk. Uti.