Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj, ifrän Högloil Ridderskapet och Adeln följande Handlingar i detta ämne blifvit remitterade, nemligen* l:o Memorial af Herr Lector G. A. Silverstolpe, deruti, jemte en korrt öfversigt af de åtgärder, rörande allmänna uppfostringen , som sedan 1809 års Riksdag blifvit inom Riket vidtagna, Riksens Ständer uppmanas, att'fullborda det verk, som de i detta afseende börjat ; hvarefter Herr Lectorn öfverklagar bristen på anstalter inom vårt Fädernesland , till bildande af den mängd Medborgare, som stadnar qvai inom Nä ringarna, hvartill endast fragmentariska försök skola vara gjorda, och igenom hvilken försummelse 9 råhet och otyglade interessen hos mang - ng6 Den 14 Juli. mängden förmenas verka oredor, sedeförderf oell allmän slapphet; till hämmande hvaraf, ung» domens ledande till klart förstånd, kunskaps utspridande och väckande af arbetsdrift, genom, meddelad arbetsförmåga, anses vara de kraftigaste medel, hvilka, enligt Herr Lectorns tanka , lämpligast skola befordras genom inrättande af allmänna Folk - Skolor i förening roed Arbets* Skolor; och i anledning hvaraf Herr Lectorn föreslår, att Biksens Högloft.
Ständer, jemte ett högtidligt förklarande af deras erkänsla och tack-» samhet för de mått och steg Kongl. Majit redan i Nåder vidtagit för allmänna uppfostrings ver» ket, måtte ingå med den underdåniga önskan , det Hans Kongl.
Majit täcktes låta utarbeta förslag till sådana undervisningsanstalter, der de nödigaste Elementar kunskaper bibringas Allmänheten, i förening med ärbetsöfning, anstalter, hvilka ovilkorligen borde sättas i samman* hang med den allmänna Fattigvården; att ytterligare, genom Kongl.
Majits Nådiga åtgärd, an» läggandet af sådana P’olk- och Industri Skolor i Städer och på landsbyggden mätte befordras, och. att de Inrättningar, som redan finnas, måtte ge» nom rigtande till ett bestämdt ändamål, i sammanhang med öfriga anstalter till den allmänna bildningen, göras allmänt gagneliga; förmodandes Herr Lectorn slutligen , att medelst denna Biksens Ständer vät diga omsorg att, genom Na* tionens höjande till en bättre '»tidning, öka Statens kraft, au lätta Begeringens åtgärder, och med välvilja mota dess bemödanden, de kanske äfven skola hos Nationen väcka den allmänna om - Den 14 Juli **97 omtankan, och bereda mängdens sinne till villfarighet i den stund, da Kongl. Maj:t, af Landsfaderlig ömhet, till'dessa föremål utsträcker sia vårdande hand. 2:0 Dictamen af Herr Grefve Fredric Bogislaus von Schwerin, innehållande anmärkningar vid ofvanstående Memorial, samt, i anledning deraf, vid de åtgärder , som rör uppfostrings verket i allmänhet, samt, af Uppfostrings Cornmittéen blifvit vidtagna; vid den föreslagna Tacksägelse-adressen till Kongl. Majtt, samt slutligen vid den af Herr Lectorn väckta fråga , om inrättande af Arbets, och Folk-Skolor i förening med allmänna Fattigvården; och vid hvilken sistnämnde omständighet Herr Grefven anförer ”att National-bildningen ej, såsom Herr Lector Silverstolpe yttrat, är resultatet af vetenskaplig bildning, utan blott och bart en product af National caracferen, af Nationens mått af frihet, af dess historia och offentliga stora handlingar, och att den således, såsom det nationella lifvets högsta blomma , gifver den vetenskapliga bildningen sin färg och sitt lynne; att lärdomens häfder betyga, att der vetenskapligheten är en främmande växt , och ej utsprungen ur skötet af det Nationella lifvet, och den nationella bildningen , der har den äfven saknat all kraft, att i Nationen ingripa, och der har vetenskapliga odlingens välgörande följder uteblifvit, eller understundom förbytt sig till skadliga.”
Vid Herr Lectorn Silverstolpes yttrande , att ungdomen bör ledas till ett klart förstånd, anmärker - Den 14 Juli. ker Herr Grefven , 5 att till förstånd, till förmå.*' gan, att klokt styra sina handlingar genom lif* ■vet, kan ingen Padagogie leda ; undervisningen kan gifva kunskaper och färdigheter, meri förståndet kan endast gifvas af naturen, och af erfarenheten utvecklas , hvarföre alla försök , att genom konstiga anstalter brådmogna denna rnensklighetens allmänna egenskap, hvilken derföre också funnits under alla tidskiften, äro just de säkraste medel , att förvirra förståndet och beröfva det sin naturliga friskhet och liflighet;” i anledning af hvilket allt och på flera anförda skäl, Herr Grefven anser de föreslagna Folkoch Arbets-Skolorna såsom principlösa , och ledande mera till skada än gagn för Samhället. 3:0 Memorial af Herr Bruks Xiatron Arvid Spaldencreutz, hvaruti Herr Spaldencreutz anförer flera erinringar vid deft förmenta senfärdigheten af de anstalter, som sedan 1809 åra .Riksdag blifvit vidtagne, till allmänna Skol-inxättningernas förbättring; och i synnerhet vidkommande Uppfostrings-Comitéens härvid fogade åtgärder; hvarförutan Herr Bruks-Patron bestrider nyttan af Folkskolors inrättande, så länge
Kunskaps-bildningen för de högre kretsarna är så ringa, samt dessutom, då svårigheten, att erhålla Lärare för dessa undervisnings - anstalter, skulle motarbeta de samma, så länge just de undervisnings-verk, sorn, borde bilda dessa Lärare, annu äro i ett så ofullkomligt skick; och föreslår Herr Bruks-Patron sluteligen, att Riksens Höglofl.
Ständer, i stället förden af Herr Lector Silverstolpe föreslagne Tacksägelse-adressen, så Den 14 Juli. 1199 sa snart sorn möjligt, ville hos Kongl, Ma,j:t L underdånighet anmäla sin önskan , att Kongl, Majrt täcktes i Nåder genast anmana Kongl, Uppfostrings-Comitéen, att, det snarasie sig göra låter, inkomma till Riksens Ständer med en fullständig berättelse, om allt hvad intill denna dag vidgjorts, till undersökande af Uppfostringsanstalternas tillstånd och förbättrande; och innan en sådan "berättelse inkommit och blifvit granskad, anser Herr Bruks-Patron ej något beslut böra fattas öfver Herr Lector Silverstolpes förslag. 4:0 Yttrande af förste Amanuensen vid Kongl. Biblioteket Herr L.
Hammarsköld, innefattande anmärkning emot Herr Lector Silverstolpes förslag till arbets- och folkskolors inrättande , hvarvid Herr Hammarsköld bland annat yttrar: ”att såtiana Philantropiska Instituter, inrättade för menighetens bildning, ej äro ett af de mindsta välmeningens misstag, hvilket af flera Författare blifvit grundeligen ådagälagdtl; men äfven den, fortfar Herr Hammarsköld, sorn ej vill tro raisonement, ina ju tro erfarenheten, och de flesta Länder i Europa erbjuda oss , under de sednare tiderna, de mest talande bevis? så hafva i Danmark Folkskolor blifvit inrättade , och dock klaga nästan alla Danska Patrioter, att de i dessa Instituter bildade bönder äro i Moraliskt afseende vida sämre , än de obildade voro, under lifegenskaps-oket; till bevis härpå, må Grundwigs yttrande anföras: att de utgingo från:
Skalorna , efter några års underritningf med en del öfverflödiga kunskaper, ett gräns - 1200 Den 14 Jnli. gränslöst högmod, och liten eller ingen Christendotin,- Detta: vöre också , enligt Herr Hammarskölds tanka,- naturligt, då menigheten , hvars lif endast åt Mechaniska aibeten och Oeconotniska bördor är egnadt, ej. kan förvärfva annat än half kunskap, eller ett ytligt vetande, gagnelig! hvarken for den ena, eller den andra.”
Vetandet, yttrar Herr Hammarsköld, var åt denna; klass icke ärnnadt, i stället lefde den fordom lycklig, ädel och dygdig genom from tro , genom öfvertygelse for känslan suppleanten- för bristande öfvertygelse för förståndet.
Herr Hammarsköld slutar ändteligen med följande anförande r: 3,JLät
Bonden åter träda i sitt gamla förtrogna förhållande till sin själasörjare, lat Bresten åter blifva hans enda Lärare, som jemte Christeridomen& heliga dogmer bibringat honom bokstafveringens konst,- och Svenska menigheten- skall, med förfäders kunsfcaps-mått, och under åtnjutande af förfäders laglikmätiga frihet, åter, sorn i fordna lyckliga dagar, bli ett mönster för Allmogen i hela Europa Må vi dessutom ihågkomma, och djupt inprägla i vårt sinne, att uppväxande Med bröders Moralitet, Caracter, och själs egenskaper äro någon ting för ädelt, att' vara subject för principlöst företagna pedagogisk» experimentet.’’ 5:0 D ictamen af Hr Protocolls-Secreterarert 3, Adlerbeth, deruti Han , till vederläggning af de flera anmärkningar, sorn blifvit gjorda ernet senfärdigheten af Kongl Uppfostrings-Cornitééns åtgärder , meddelar en framställning af dessa åtgärder, från Kongl. Comitéens organisation till när-- Den I4 Säth i stöt; närvarande tidpunkt, och till bestyrkände hvar* af åberopas Kongl. Majtts deri 6 sist!.
Mars till Riksens Ständer afgifna berättelse, om hvad sedan sista Riksdag i Rikets Styrelse sig tilldragits samt första häftet af Kongl.
Comitéens å£ XS13 utgifne egna oinständeliga! berättelse, angående sina första företag; och sedan Herr Protocolls-Secreteraren anfört, dels de förutgående mått och steg , sorn redan i detta afseende blifvit vidtagne, dels de flera hinder, sorn motarbetat en synbarare snabbare gång af Kongl. Comitéens verksamhet, yttrar Herr Protocolls Secreteraten :
,:Om det alltså med skäl anmärkes, att UppfostringsUomitéen hittills hufvudsakeligen. vidtagit förberedande åtgärder , är detta förfarande påkalladt af nödvändigheten, äfven strängt enligt med Riksens Ständers egna, i sin skrif-4 velse af den 3 April 1810 yttrade önskan, att Kongl. Majit täcktes, genom kunniga och erfarna män, låta undersöka Läroverkens närvarande tillstånd, på det dessa inrättningar måtte erhål-, la ett efter tidens upplysning mera lämpadt skick.’5 Hvarförutan Herr Protocolls-SecreteraTen, såsom bevis på Comitéens ytterligare om* sorger åberopar dess nit för Gymnastiska öfningars införande , samt dess omtanka , att genom, förbättrade Löne-vilkor öka de vid undervisnings-verket tjenstgörande Under-Lärares anse^ ende och välstånd, i anledning af hvilken sednare omständighet Kongl. Majit, äfven med bifall till Comitéens underdåniga tillstyrkande, tilt Riksens Ständers Stats-Utskott afgifvit den Pro« position, hvaröfver Utskottet den 22 nasti.
Ai ;>;te Bandet, 151.
1524 pril 1202 Den 14 Juli. piil afgifvit silt Betänkande, hvilket samtelig^ Biks Stånden 'bifallit; och slutar Herr ProtocollsSecreteraren härefter meri följande ord:. ”Hvad jag anfört, torde'tillräckeIigen bevisa, att-Uppfostrings-Comitéen hittills uträttat allt , hvad tid och pjhständigheter kunnat tillåta, så vida grundlighet uiåste vara ett högre mål för dess om' tanka, än skyndsamhet; och att Comitéen ej ännu, för att fullända sin bestämmelse, hunnit framlägga utarbetade förslag till förbättrade stadgar för Skolor, Gymnasier och Universiteter, torde endast vara obegripeligt för dem, som fordra omöjligheter.” 6:0
Ett ytterligare anförande af Herr, Prosten Grefve Schwerin, innehållande dels åtskilliga förklaringar; i anledning af Herr Grefvens förra Memorial, dels svar å Herr Protocölls-Secreteraren Alderbeths ofvanstående anmärkningar; hvarvid Herr Grefven yttrar sig hafva fästat den största uppmärksamhet på föremålet för Co» iriitéens undersökning, samt att, hvad Gymnastiken angår, Herr Grefven fullkomligt erkände dess positiva nytta, äfvensom, att om Svenska Eolket vore så slappt, sorn Herr Lector Silverstolpe förmenar, var det ock med kroppens restituerande till krafter, som man borde begynna ; och yttrar Herr Grefven härefter: ”För öfrigt är jag ej ibland dem, som ogilla, att Kgl. Uppfostrings Comitéen icke omstöpt, eller velat omstöpa våra Vetenskapliga Läroverk.
Jag tror, med förmodeligen de flesta af Kongl.
Uppfostrings Comitéens Ledamöter, att principen för nu varande undervisnings-systéme är sann, och att, Den 14 Juli. 1203 ätt, blott i ett och annat, och isynnerhet hvad det helas Styrelse beträffar, förändringar kunna Vara nödvändiga.
Principen för Vetenskaplig tindervisning ligger i Vetenskapernas batur , och får icke ändras och jeinkas, efter de icke blott stundom , utan beständigt rubbliga åsigterna af en så kallad erfarenhets philosophie.
Men jag kan icke annat än tadla, att Kongl. Uppfosirings Comitéen , som varit hedrad af Konungens förtroende, med uppdraget, att i följe af Riksens Ständers underdåniga önskan, undersöka läroverkens beskaffenhet, och föreslå medlen till deras förbättrande, trenne år underlåtit förklara, att i de väsendteligaste delarna ingen reform vöre af nöden; genom denna Underlåtenhet är ofelbart mycken skada åstadkommen.
Ty i hvilken Styrelse-gren sorn heldst,-så snart en reform blifvit högtideligen såsom nödvändig annoncerad , så upplösa sig ock af sig sjelfva de gamla formerna; den ena väntar otåligt på den nya; den andra emotser den med ledsnad, och den lättjefulla har en kärkommen förevändning, att fortfara i försumlighet.
Jag tadlar, att Kgb Uppfosttings Comitéen, genom sin berättelse, fäi stat Allmänhetens tippmärksamhef på endast små Reglementariska detailler, demAllmänheten knappt behöfde känna , i stället för att rigta allmänhetens blickar
Uppå nödvändigheten utaf, att i undervisningsverkens styrelse införa samma enhet, som i hvarje annan styrelse-gren funnits nödvändig; uppå origtigheten , att blottställa våra tvänne Universiteter för frestelse till afvund, x stället för att väcka deni till en ädel täflan 5 pä haoij Deri 14 Julii på origtigheten af att låta Stiftens .Läroverk fortfara att bilda isolerade aristocratier, då de , såsom förberedande Institut för Universiteterna, borde subordinera under dessa, eller åtmindstone under samma Chef, under hvars ledning Universiteterna äro ställda,”
Vid granskningen af dessa Handlingar, har Utskottet funnit, att deruti egentligen 3
Om inrättandet af allmänna Folk- och Arbets-Skolor skulle medföra en för Samhället åsyftad förmån. 5:0 Om Riksens Höglofl.
Ständer böra hos Kongl. Maj:t anmäla sin underdåniga önskan, att Kgl.
Maj:t täcktes i Nåder anmana Kongl, tjppfostrings-Comitéen, att, det snaraste sig göra later, inkomma till Riksens
Ständer med en fullständig berättelse om allt hvad intill denna dag blifvit vidgjordt, till undersökande af Uppfostringsanstalternas tillstånd och förbättring. 3:0
Om en förnyad Tacksägelse adress bör till Kongl. Majit i underdånighet aflåtas, för de mått och steg Kongl. Majit redan i Nåder vidtagit till vinning för Allmänna UppfostringsLV erket.
Hvad såleles den första och hufvudsakeliga frågan beträffar, har Utskottet för att inhämta närmare kännedom af detta ämne, sorgfälligt granskat ej mindre de Handlingar, som, medelst Kongl.
Uppfostrings-Comitéens omsorg, blifvit Allmänheten meddelade, än de upplysningar Herr Lector Silverstolpe lemnat Utskottet, genom - Den 14 Juli. 1205 nom en särskildt ingifven afhandling) rörande närvarande frågä; och får Utskottet nu häröfver afgifva följande vördsamma Utlåtande.
Med fullkomligt medgifvande, af den stora nytta , sorn förbättrade Uppfostrings-anstalter medföra den uppväxande 'generationen , och med lika fullkomlig öfvertygelse, om nödvändigheten af en sådan förbättring inom Fäderneslandet , har Utskottet företagit pröfningen af det uppgifna förslaget till Folk- och Industrie-Skolors inrättande; men då ostridigt, ju vigtigare ett ämne är , ju större är faran af ett misstag , och då ett helt och hållet passift förhållande är bättre, än den verksammaste åtgärd, ledd af en falsk riktning, har Utskottet med den varsamhet, som ämnet kräfver, ansett sig böra betrakta det samma , utur alla] dess särskilta synpunkter.
Det är, under en sådan granskning, som Utskottet trott sig finna, att ofvannämnde förslag, vid första ögonkastet, äger ett fördelaktigare utseende , härledt äfven ifrån det rena och varma nit , som röjer sig i framställningen 5 än det •vid närmaré pröfning torde bibehålla.
Till vinnande af en tydligare framställning af närvarande ämne , torde det samma böra indelas i tvänne hufvudpunkter.
I:o Om en Allmän Uppfostrings-anstalt, grundad på det sätt nu blifvit föreslaget, skulle bibringa den uppväxande Närings-klassen af Samhällets medlemmar en bättre religieus och moralisk bildning. a:o Om denna Inrättning skulle medföra någon ■väsendtelig nytta för Närings-klassens oeco - 1200 Den 14 Juli. conomiska välstånd, samt Näringarnas förkof* ian.
Vid besvarandet af den första punkten, har Utskottet trott sig böra utgå. ifrån den obestrideliga sats: att Religionen är källan till alla Medborgerliga och enskilta dygder, samt att derföre alla medel till befrämjande^ af en sann xeligieus bildning inom Samhället ej nog sorgfälligt kunna iakttagas.
Vården om denna bildning är öfverlemnad åt Presterskapet, som , under medVetandet åf sin höga kallelse, alltid lärer bemöda sig, att sorgfälligt. uppfylla sina pligter heldst om det ej nödgas , att åt talrika Allmänna Oeconomiska förrättningar agna en tid, som tillhör tolkningen och inpréglandet af Gudalärans heliga sanningar.
Genom verkningarna af dessa bemödanden , erhåller den klass af Medborgare, som måste använda sin tid och sina krafter åt kroppsliga mödor och arbeten, en bildning , som må hända torde tillräckligt svara emot måttstocken af dess behof, och om den sannt utvecklas utgör en borgen för dess gagnande och kraftfulla inflytande.
Gudsfruktan, Patriotism och alla öfriga Medborgerliga och enskilda dygder, äro resultater af en sadan bildning, Och om äfven Fosterlands-känslan, själen i allt Samhälle, skulle behöfva lifvas genom andra medel , så torde detta vida säkrare åstadkommas genom traditionen, eller genom spridandet af de härliga minnen, som alstrats af Svenska Folkets forntida bedrifter, af Svensk ära och tro , framställde med traditionens enkelt varma och kraftfulla andas lin genom en läxa utur Den 14 Juli. 1207 utur en Historisk Lärobok.
Men utom det tillfälle till bildning , som Närings klassen bör äga uti Presterskapets omsorger , saknas visst icke utvägar för en passande och vidsträcktare undervisning för denna class , genom de i Skolorna inrättade Apologist-classer, genom de många anstalter, sorn uti Rikets Provinser blifvit, i detta afseende, medelst särskilda stiftelser inrättade, samt sluteligen genom de undervisningar, som Klockare och Organister , på landet , enligt Författningarna äro skyldige att meddela; och hvilkas tjenste-befattning är af sådan beskaffenhet, att den ganska väl lemnar tid öfrig, till uppfyllande af nyssnämnda åliggande.
Af hvad nu är anfördt, tror Utskottet sig hafva ådagalaggt, att sådana medel redan finnas inom Samhället, sorn riktigt använde fullkomligen böra kunna uppfylla det i denna första punkt åsyftade ändamål; och får derföre endast tillägga den önskan , att om Presterskapet ej skulle kunna befrias ifrån en del af de Allmänna Oeconomiska omsorger, det nu äger, det åtmindstone ej hädanefter måtte betungas med göromål, sorn ej tillhöra dess kall, men borttaga en tid , hvilken åt vigtigare åligganden borde egnas.
Hen andra hufvudpunkten, eller om inrättandet af Folk och Arbets Skolor skulle medföra någon väsendtelig nytta för Näringsdassens Oeconomiska välstånd, samt Näringarnas förkofran ? föijer nu i ordningen att undersöka.
Om man härvid antager, att hvart och ett medel, »om antingen ofullkomligt} eller alldeles icke 150$
Den 14 Juli, leie uppfyller sitt syftemål, är mera skadligt än gagnande, så torde denna satts, genom tillämpningen vid närvarande fall, vara ett af de hufvudsakiigaste skäl emot det uppgifna förslaget, utur den sednare synpunkten befraktadt.
Jordbruket och Slöjderna äro de föremål, åt hvilka Närings Classen af Samhället hufvudsakligen, egnar sina krafter.
Dess befattning med dessa yrken är nästan hel och hållen praktisk , hvarvid erfarenheten är den förnämsta läraren , men genom denna praktiska utöfning alstras en theo-’ retisk kännedom, som småningom, dock säkert, utvecklas ur sjelfva yrkets natur.
Att, genom införande af Industri-Skolor, vilja bibringa ofvannämde Samhälls Glass en sådan allmän theoretlsk kunskap, som kunde lända den till någon väsendtlig båtnad , vid utöfningen af dess framtida yrken, torde så mycket mindre kunna lyckas , som a]l kännedom , stadd på ofullkomliga och vacklande grunder, mera alstrar oreda och förvirring i begreppet, än bidrager att gifva förståndet en klarare och fullkomligare utveckling; och att den tlreojetiska undervisningen vid sådana Industri-Skolor svårligen skulle i allmänhet kunna medföra några förmonliga resultater, bevisas, enligt Utskottets tanka, af inrättningens beskaffenhet ; ty huru lång tid fordras ej innan de första elementerna af hvarje vetenskap kunna bibringas, som likväl endast äro vetenskapens grundlinie!' , och hvilken tid återstår icke då ännu, innan dessa kunna i praktiskt afseende göras användbara för förståndet.
Sådant torde förhållandet vara med den theoretiska undervis nin - Den 14 Juli. 1309 ningen i dessa Skolor.
Hvad ater den praktiska angar, får Utskottet endast anföra, att genom Upphäfvandet af alla hinder för Jordbrukets och Slöjdernas förkofran, genom väckande af uppmuntran och täflan , kunna endast Näringarnas tillväxt befordras, och dä blifver slutligen hvarje Uandtmans jordbruk, och hvarje Slöjde-idkares verkstad, den bästa Skola för den uppväxande Medborgare-class , som danas till dessa yrken, Utskottet kan derföre, för sin del , ej inse nyttan af ifrågavarande vidlyftiga anstalter, då redan inrättningar finnas i Samhällets Oeconomiska organisation , sorn, enligt sin natur, nödvändigt måste fullkomligare och bättre uppfylla ändamålet, än de förra, oaktadt hvad möda och kostnad som heldst Staten skulle uppoffra åt deras införande; men Utskottet får likväl härvid anmärka, att de Arbets-Skole Inrättningar , som »edan inom flera Städer äro vidtagna, grunda sig på helt andra principer, än de föreslagna Industri-Skolorna, och derföre ej med de sednare böra förblandas; samt att
Utskottet på intet sätt velat härmedelst afstyrka dessa Arbets Skole Inrättningars bibehållande eller införandet af andra dylika, men öfver hvilken sednare omständighet likväl här ej torde vara rätta stället att vidare sig utlåta.
Jemte ofvan anförda ifrån förnuftsslut härledda grunder , får Utskottet i öfrigt åberopa erfarenhetens vittnesbörd och de exempel, hvilka flera Stater, der Folk- och Industri Skolor blifvit inrättade , varnande framställa.
Men om cckså de grundsatser.
Utskottet nu antagit, skulle finnas 13 lo
Den 14 Juli. finnas origtiga, och nyttan af Folk- och Arbets* Skolors inrättande anses såsom gifven, tror Ut* skottet likväl, att under en tidpunkt, då all om» tanka och sorgfällighet erfordras till öfversigt
Och förbättring af redan inrättade Läroanstalter, det ej torde vara lämpligt, att företaga införandet och regleringen af nya|5 hvilkas organisation ostridigt skulle borttaga en stor del af den tid och uppmärksamhet , som odelade behöfde egnas åt de förra.
Huruvida ett sådant sammanhopande af vigtiga företag skulle medföra den ordning och den enhet i verkställigheten, hvilka äro hufvud-vilkrjr för lyckliga resultater af hvar och en plan, hemställer Utskottet till ^Riksens Höglofl.
Ständers egen pröfning, med tillägg af den slutliga anmärkning, att örn de anslag, som
Siaten af sina sparsamma tillgångar nyligen beviljat, till de redan existerande Skol* inrättningarnas förmån, skulle delas med de nya.
Skolorna , torde denna summa blifva alltför ot ill räck 1 i g ^ och hela det nyttiga ändamålet dermed antingen forfelas, eller högst ofullkomligt uppfyllas.
Det är på dessa nu anförda skäl, som Utskottet ansett sig ej kunna tillstyrka bifall till Herr Lector Silverstolpes uppgifna Förslag, örn Allmänna Folk- och Arbets-Skolors inrättande.
Vidkommande den andra frågan, sorn åligger Utskottet qtt besvara, nemligen, huruvida Itiksens Ständer böra hos.
Majit anmäla sin underdåniga önskan, det Kongl. Majit täcktes i Nåder . anmana Kongl Uppfostrings - Comitéen, att med möjligaste första inkomma till Eiksens, Den 3 4 Juli. 12 11 Riksens Ständer med en fullkomlig
Berättelse om allt hvad intill denna dag blifvit vidgjordt, till undersökande af Uppfostrings anstalternas tillstånd och förbättrande; så får Utskottet häfvid framföra sin öfvertygelse, som äfven vid läsningen af Herr , Protocolls-Secreteraren Adlerbeths Hietainen vunnit en förnyad styrka, att .Ledamöterna af bemälte Kongl. Comitée , hädanefter som hittills , ej lära hafva någon möda o. spard, att uppfylla det ärofulla förtroende, hvartill deras nit för saken beredt dem vägen, och att Kongl.
Comitéen, i följe häraf, skall i behörig ordning och så fort tillfället medgifver opåmint meddela Allmänheten resultatet af sina åtgärder.