Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tyskland representerades af fru Elizabeth EaseZowsky, Augusta Forster m. fl.
Danmark af fröken Eirstitze Prederiksen, fruarna Fredericke Oïesen och Laura Eieler, Finland af fru Ebba Nordpuist och fröken Mary Topeli~s.
Vid presentationen den 16 maj, hvilken gjordes af ordföranden eller af någon medlem af the Board of Lady Managers, yttrades n %gra hälsningsord af hvarj e representant.
Under hela veckan phgick uppläsande af rapporterna fr %n en mängd olika länder och sällskaper, berörande nästan alla områden af kvinnosaken, hvilka följdes med stort intresse.
Svenska kvinnornas representanter talade om Fredrika-Bremer-Förbundet, Gift kvinnas äganderätt,, Kvinnans nppfostran i Sverige, samt om Kristliga för- eningen af unga kvinnor.
Sista dagarne upptogos af förhandlingar om utvidgande af Inter- national Council of Women.
Att ett &amp; dant redan förefunnits sedan Washington-kongressen 1888 är bekant för Dagnys läsare, men nu valdes delegerade fr %n hvarje land som korresponderande ledamöter.
Ja, man funderade t. o. in.
p % att valja shdana fr %n - Lappland!
För Sverige valdes fil.
d: r Ellen Fries.
Söndagen företedde the Art Palace en egendomlig syn.
P % plat- formen voro samlade 18 kvinliga prester, representerande nio olika trosbekännelser.
Miss Shaw höll en lysande predikan, som utmärktes af logik, stort lif och en bred syn på lifvets högsta intressen.
Shsom i allmänhet härute, berördes m %nga praktiska sidor i förhfillande till det andliga, och det intensiva och fängslande utförandet höll %hörame i stor spänning.
För oss var det dock n %got egendomligt att från en predikstol fh s % litet direkt religiöst till lifs.
Aftonen samma dag gafs en stor andlig konsert af kvinnor, hvarvid bland mycken annan musik man fick höra en harpokonsert.
Kongressen afslutades med en storartad &gt;reception, af Mrs Pot- ter Palmer i hennes eleganta bostad vid Lake Shore.
En annan ar- tighet, som bevisades de dltindska delegerade, var inbjudning till Pal- mer House hôtel under kongressveckan.
Det kan sägas, att ehuru uppfostrings-, sedlighets-, sociala och dylika frhgor afhandlades belysande och lärorikt - ingen special- fråga förekom på kongressen; det var egentligen kvwalzans förhållalade till Zifvets allnzdnna frdgor, som afhnndlades.
Hufvudinnehhllet af '
förhandlingarna var allmtilz liksttillighet i arbete, 2cppfostran och betal- ?zingsvill kor med ~ z a ~ ~ z e n.
Förvisso betecknar denna märkvärdiga kongress en ny Era i kvinnorörelsen, och inånga frön, som har biifvit utsådda, skola säkert framkomna som värderika frlikter.
Många viinskapsband knötos, många goda och väckande intryck hafva erliålits under dessa dagar, och många htervända helt visst fr %n sitt besök i detta stora land med dess rika andliga lifaktighet till gamla världen ined vidgad blick ocli större syn på lifvet.
Det allmänna omdömet om den svenska utställningen i Kvinno- byggningen är, att det lilla hörnet snedt emot vestra iiigången ar bland det finaste, ja, delvis utsöktaste i sin genre, som Wonian ' s Buil- ding liar att bjuda p %.
Den allt för lilla plats, som anvisats oss, var ofördelaktig i afseende på ljusförhållanden, i det att de inre lokalerna i utsprhngen p % denna byggnad sakna fönster.
Emellertid har Mrs Potter Palmer, den ovanligt dugande, kraftfulla ocli outtröttliga # Pre-.
sidenten, uti the Board of Lady Managers, hon som i sin lilla fina hand h %ller spiran öfver hela kvinnobyggnaden, gifvit det löfte.t, att elektrisk belysning skall erhållas dagen om i dessa lokaler.
Om ett par dagar lämnar jag Chicago.
Till min stora gladje liar fru Strandberg-Angered af DamkomitBn blifvit antagen som inin efterträdarinna för oinliändertagandet af var iitställnin~, ett val öfver livilkit de svenska iitstallarinnorna hafva allt skal att lyckönska sig, d % fru Angered, på samma &amp; ng hon ager den svenska bildade kvin- nans takt och duglighet, är i besittning af den erfarenhet i aineri- kanska förliållanden, som liar är så af nöden.
Hon är tillstädes flere timmar dagligen vid de olika afdelningarne, dels för att gifva upplys- ningar, dels för möjlig försälj ning.
Såsoin jag iiäinnde i ett föregkende bref, länder dessa prof p % svenskt kvinnoarbete i s % i n h g a riktningar till stor heder för vårt land, och erkännes detta afven af alla konstförsthndiga härute.
Kvinliga studenter .i Schweiz.
Das Leben.
der Stztdentimen in Ziiriclt von Frau Cläre Schubert- Feder, Dr. phil.
- Berlin 1893., Rian har ute i sällskapslifvet börjat intressera sig för kviniior- ' lias universitetsstudier, och det a r förklarligt, a t t man framkastar den frågan: Iiiir lefva kvinnorna sasom studenter?
Väl oss, om man frå- gar!
I stallet för a t t fråga dömer och fördönier man ofta med denna förvånande tvärsäkerhet, som synes Iiafva sakkännedoin till föriit- sättning, .men i de flesta fall endast vittnar om fördomar.
Där- för hälsar jag med glädje Iivarje tillfiille a t t skingra dessa och, om Gud vill, skaffa nyn vänner A t den i sig själf goda saken.
O m det på samma gång kunde lyckas mig att till studier sporra lämpliga element lir kvinnovarlden, Iivilka med det nödvändiga allvaret förbinda den erforderliga intellektuella kraften och kroppsstyrkan, men därifrån afhålla andra, Iivilka förestalla sig saken allt för lätt eller endast drifvas a f aregirighet eller längtan efter oberoende, så vore detta mig en stor tillfredsställelse.
D Dessa ord, Iivarined den synnerligen lasvarda broschyren inledes, iiro betecknande för förf: s egen standpunkt och gifva strax det intryck, a t t hon torde lic?, itskilligt a t t säga afveii till den svenska allmanlieten.
Icke sa, som on1 Iivarje faktiiin hon omtalar skulle hafva sitt motstycke # fveii hos oss.
E n bild af de kvinligs studenternas lif vid de sveii- ska universiteten skidle, sisom Iivarje sakkiinnig inser, koinma a t t taga sig långt liiisare lit an den tafla fru S.-F. iippriillar.
Men nog .lära flere karakteristiska smådrag från, das Leben der Ziiriclier- Stiiclentinnen~ koinina att igenkännas af deras kollegei i Sverige.
Och förf: s egna omdömen och sliitsatser aga fullt berättigande a t t uppiuark- samrnas af en svensk publik, såsom liarrörande från eii.
kvinna med siincl lifsåskådning och grundlig bildning.
börjar med en kort historik öfver, das Fraiienstiidieren, i Ziiricli.
- Deii första kvinliga student darstades, eii ryska, inskrefs vid universitetet 1867.
Den första, schweiziska, som studerade i Ziiricli, var fröken Marie Vögtlin, student 1869 och numera gift med prof. i geologi Albert Heim.
Beklagligt var, a t t de kvinliga stndenteruas antal 1873 med ens och just genom tillströn~nii~g af en mängd ryskor
växte till 114.
Fru S.-F. anmärker dock::) dessa niycket försma- dade ryskor m&amp; nog m h g e n g h g Eiafra begagnat studierna s&amp;soni förevändning för politik, t. o. m. i deras eiiskilda lif må icke allt ha varit fullt klappadt och klart - men s i illa som motstkndarne ha gjort det och genom pressen basunat ut det i hela världen,- s&amp; illa har det p&amp; långt när icke var it.^ Aldre professorer och borgare, med hvilka förf.
sam talat härom, hafva vanligen hänvisat till allmänhetens s t q a benägenhet att multiplicera, di det galler dåliga rykten.
Ryskor- nas svåra ställning minskades nog icke heller genom den omstan- digheten, att de kvinliga studenterna pil den tiden endast hade f &amp; försvarare bland professorerna.
A t t dock iifven nhgm af de &gt;tigandc herrarne~ voro benägna för saken, risade sig stundom bl.
a. däri.
genom, att de gifte sig med kvinliga studenter ocli sedan fyllde lackaii i dessas led genom a t t %ta sina döttrar taga studentexamen.
T y man kali väl knappast vilja påsti, att professorerpis bemödat sig om att gifta sig med kvinliga studenter för att skada 9 t h Franenstndieren~.
Men först sedan 1873 en förordning utkoiiimit med skärpta bestiiiiimelser rörande inskrifningen vid universitetet af u ', %iidska studenter, liimnade de flesta ryskoriia Ziiricli, ocli en sund utreckling af kvinnornas stu- dier började.
Ryskornas uppträdande hade dock hunnit ingifra bor- gerskapet en viss misstro mot kvinliga stiadenter.
» Ilet @ Ude att på nytt tillkämpa sig den ställning, som men 2nnu knappast iuiiehade, och dett.a icke genom vackra ord, ntan genom det dagliga lifvets i stillhet verkande kraft.
A t t de kvinliga studenterna i Zuïicli numera intaga en fullkomligt aktad stiillning i alia de kretsar, som aga satt att döma - därom har livar och en af dein inlagt förtjänst.
För öfrigt är, såsom universitetets rektor själf försiikrat mig, nu för tiden ryskornas anseende lika godt som de öfriga kl-inliga studenternas.
:) Hvarje professor i Zurich intager i regeln en bestamd stalhing för eller mot den högre kvinnobildningen.
Detta kan stiindom skaffa de kvinliga studenterna alldeles särskilda svhigheter r i d examen, - SYL riglieter.
hvika de dock genom grundlig förberedelse och totalt undri- kande af fusk allt mer och mer lyckats öfverrinnn.
Dylikt hafra ri i Sverige lyckligtvis föga erfarenhet af.
Ditrmot undesskrifra vi förks påstsende, att de kvinliga stiadenterna ofta rida mitta.
an sina manliga kolleger sakna tillfälle till bildande ba~iimtnmgange.
I varma orllalag uttalar hon sin tacksamhet för de professorer, bland dem af- ven principiella motstandare till &gt;das Fraueustudieaeri:), hvilka varit henne till hjälp med råd och boklin.
D D och ~ d&amp;, eliiir~i icke ofta, mottaga äfven de krinliga studenterna i Ziiricli inbjudning till pro-
' ' fessorsfan~iljerna.
Dylika inbjudningar skulle vara verkliga Ijusglim- tar i deras lif, om icke ocksh här svkrigheter mången gång iippvuxe genom de respektive professorsfruarnas barnsliga svartsjuka.
D % det ofta händer, att de duktigaste lierrarne inte alltid fatta tycke för med deni själfva likställda kvinnor, så blir professorskan i känslan af sin intellektuella obetydlighet lätt pl %gad af svartsjuka.
Bland genom- snittslwinnorna är en sniiila begåfning oftare ett föreinål för afund lin t. o. m. stor skönhet., Fru S.-F. deltog under sin studenttid flitigt i c&amp; botaniska exkursioner, som ägde ram hvarje lördagseftermiddag i Zurichs vackra omnejd.
Det var ett godt tillfälle till samtal med professorn och hans frii, Iivilken sistnämnda själf varit student, samt i synnerhet att f % stifta bekantskap med de inanliga kainraterna.
Utom kemisterna och medicinarna, hvilkas praktiska öfningar inedföra ett närmare kainratlif, ha de kvinliga studenterna i Ziirich eljes föga tillfälle till dylikt.
Deras, beröring, med de inaiiliga studenterna inskränker sig vanligen till en tyst halsning.
Lifligt och liiiinoristiskt skildrar fru S.-F. sia blyghet vid de första föreläsningar hon bevistade tillsainmans med herrar.
Förlagenlieten gjorde henne så tafatt, att hon en gång tap- pade sin hatt, då hon efter timmens slut midt ibland en inängd stu- denter skulle pätaga ytte.rkladeriia.
I stället fös att taga upp den å t henne, drogo de sig alla ett steg tillbaka för att liimiia Iienne rum att själf iipptaga den - en liten episod som karakteriserar &amp; e nian- liga och kvinliga stuclenternas förhiUlande till Iivaraiidra i Ziirich.
Lika rättigheter, lika plikter, men intet galanteri, allt ~ s i i i e ira et studio.,, Ett slags känsla af att endast vara tolererad grep mig ofta under dylika förliållanden~, sager fru S.-F., soch blef mig sär- deles svar att besegra i Wien, hvarest det lyckats mig att officielt bryta väg för oss och hvarest jag var ensam kvinna bland 5,000 herrar.
De i w e svårigheterria äro härvid de öfvervägande.
Dä jag ined klappande Iijärta rörde mig i de tätt packade, trhnga koriido- resna af det gamla klostret, som # nnu 1882 i Wien begagnades till universitet, hjälpte mig endast en vänlig gamnial dains råd, Iivilken uppmanade mig att latsa som on1 studenterna bara vore luft.
Det, gjorde jag också af alla krafter i det jag mången girig för mig sjalf uttalade det napoleonska mottot: rsaiis Iiaiiie et sans amour », föran- clradt till: %sans gene et sans ainonr; 8 ungefär soii&gt; ett iippskrämdt barn laser sina böner.
s Stundom Iiänder, att ur en ömsesidig aktning, för hvilken sainarbetet ger en mycket säker niåttstock, utvecklar sig en allvarlig böjelse, som '
leder till giftermål.
J a g känner flera dylika fullkoii~ligt ' lyckliga kainrat- äktenskap.
c Förbindelser soin skulle kunna, betecknas ined oi ' det » flirta- tion~, förekoniina däreinot högst sällan on1 ens någonsin.
Den kvinliga studenten, so111 ofta haft stora sv&amp;riglieter att bekänipa, innan Iion fått agna sig åt studier, skulle icke lätt genom en flyktig kurtis låta sig afle- das från sitt n1å1.
~Dessutoin liar lioii allt för ofta tillfälle att se sina kainrater i ogyniisain dager, t. ex. då de koinina till första före- läsningen ined sömniga ögon och ovhdadt linne efter en genoinvakad natt eller då det på seininarieriia visar sig, att deras kiinskaper iiro skäligen iinderhaltiga.
Korteligen den poetiska doften af ett obestaindt fjärran saknas.
Men den kvinliga studenten önskar icke heller att bli iilskacl af sin kamrat; hoii.
kräfvei endast lians nktniizq, och är hon flitig och duktig, enkel ocli iiaturlig, så lär denna icke sak ii as.^ Förf.
f örordar varin t sainiiiidervisning och citerar en artikel i Braun- scliweigs Landes-Zeitung för 1 3 inaj 1891, där en f. d. student uttalar shsoiii sin erfarenhet af iimgänget ined Bviriliga lraiiirater: man kan in5d större bestämdhet pastå, att det kvinliga elementet skall liafva ett välgörande inflytande på studeiitlifvet än tvartoin.
Eller tror inaii verkligen, att iiinganget inellm de begge könen skall blifva friare ansikte.
mot ansikte med vetenskapens allvar, 5n i balsaleiis uppliet- tade niiiiiterliet?
$ De kvinliga stiidenterna i Ziiricli iitgöra en brokig samling från alla möjliga laiider ocli saniliällslzlasser.
TTkrteriniiieii 1892 voro 70 damer inskrifua, tillhörande 15 olika länder: Preussen, Bayern, Hes- sen, Baden, Sacliseii, LiiBeck, Italien, ' Osterrike, Ungern, Serbien, Rii- inanien, Ryssland, England, Amerika och naturligtvis Scliweiz.
Af- ven förinögenlietsvilllcoren äro liiin~nelsvidt skilda.
erinrar om en liten iingerska, so111 stiiiidoin hade eleganta supeer för sina kain- rater, ineii oiniiäimer på sainma gkng %£ven andra, oin hvilka nian visste, att de liela månader igeiioni utesliitande lefvat pH t6 och bröd, och livilka endast genoin kärlek till studierna fatt mod till dylika umbäranden.
Sedan högre flickskolan i Ziiricli fatt diinissionsratt, finnas flera mycket unga bland de lcvinliga studenterna, 111e11 de flesta utgöras ännu af äldre flickor.
E n amerikansk fru liände det, att lion sk- son1 stiidelit rent af blef farinor.
Hon Htnjöt allmän aktning bland lrainraterna ocli tog vid 41 ars ålder en glänsande inedicine doktors- grad.
Icke blott olikheten i nationalitet och seder Iiindrar ett lifligai8e ömsesidigt kaiiiratiinigäiige bland de kvinliga studenterna.
De ha ofta för in&amp;nga plikter att uppfylla.
Stiiiidoni iniiste de taga privatlektio- ner för att fylla luckor i sin bildning, stundom äfveii sjalfva g.ifva iiiidervisning för att förtjäna iiiigot.
De ansträngande studierna kräfva rörelse ~ i t e i fria Iiiften, ocli den lrvinliga studentens brefväxling tar i allmänhet nier tid än Iieniies inanliga kamraters, i det att hon s %- som god dotter icke skrifver liein, endast dii lim beliiifver pangar.
Härtill kommer, att &amp; tmiiistone Iialften af de 70 flickorna lagar fru-.
kost och kvällsvard !tt sig själf och att flere af dem själfva sy sina kl äder.
Förf., som under en resa i England för 2 år seclaii fatt tillfälle att se bhde manliga och kvinliga stuclentriim i Oxford och Cambridge, betoiiar starkt flickornas större förinaga att stalla det ' trefligt %t sig.
BIan kände sig i England vida iner lieininastadd hos deni trots det, att lierrarnes riiiii ofta voro mycket elegantare ined vackra länstolar, tunga draperier etc. 1 % samina sätt i Ziiricli.
Fru S.-F. hade iiiider den tid hon läste pii sin doktorsgracl genom en vänlig värdinnas för- sorg lyckats f9L en liten vindskaininare, livars enkla trefnad väniier ocli bekanta nästan inissuniiade henne.
Eli galniiial professor,.
med Iivilken hon vid delina tid ofta plagade samtala, iippstallde härvid all- tid soiii vilkor: wAlso gewiiss, abber i das S t n d d i r c l i B i ~ e l i -, så- ledes ifgjordt, inen i lilla stiiderkamniareii.
w Hvarje akta kvinna, åtminstone den tyska », sager faïf., w är Iiiisinoder, hvart hon än gkr och livad Iion än har för sig., Detta är iiågot, som man äfven finner vid beröringen med den lrvinliga stiiden- ten.
Men det beliöfs ocksti, då hon livarken liar saniina håg eller tillfalle till utelif som hennes manliga kauirater.
För konsert och tea-.
ter fattas henne ofta sk val tid som pangar, oc !i uingängeslif ar nhgot, som endast niera sallaii bjudes.
Ii~vknarne i Ziiricli f örliiilla sig, lik- soni öfverallt, där främlingarnes antal ar stort, tämligen reserveradt.
gent emot stiideiiterna.
Hvar och en, livilkeii erfarit nkgot af det rena, fridfalla sjalslif som stndieriia kunna skänka, instämmer lifligt i förf: s påstkende, att det för en allvarlig och djupare anlagd natur alls inte ar någontiiig förskräckligt att t. o. m. i ungdomen för några kr m b a r a salongslifvet och wstille Einkelir in sicli selbst 1ialten.n I Ziiricli liksom äfveii i Sverige tituleras man redan i slutet af sin studietid för wdoktor~, hvarined den stora al1iiiänhet; eii äiinii allt-.
, jämt endast menar medicinaren.
Den kviiiliga medicine kandidaten lieter shlunda på god scliweizertyska » es E ' raule Docterw.
Fröken dok- tor liar nu på sjukliusen genom kärleksf nllt deltagande och tillniötes- gående i hög grad tillvunnit sig de sjnkas sympatier, så att man tryggt kan pastå, att det lägre folket rent af är entusiasmeradt för kvinliga läkare.
Det är ocksh sina inediciniska kamraters förtjänst, som förf.
tillskrifver deii rörande vänlighet, Ilvilken ofta lzoin henne till del fran folkets sida.
En eftermiddag, då hon med sin kollegiibok under flitig läsning vandrade af och a.n i en all6 utanför staden, kom en äldre kvinca.
emot lienne med frågan, om hon kanske var ses Fräule Docter. » Då svaret blef jakaiide, räckte gurniiian lienne genast en bu- kett vilda blommor, utropande: » då niåste ni också lia en liten blomma.
B En annan gång under en resa niellan Florens ocli Zuricli, ville kon- duktören icke mottagit drickspängar för en visad tjänst, sedan lian fått veta, att fru S.-F. var we stiidirte Doctere,~.
» Nej W, sade man- nen, » det vore synd och skam att t a mot pangar af er.
Lef träl och Gud beskydde er., E ' örf.
tillägger: » detta ä r folkets röst; måtte den ocli bli Guds röst, d. v. s. matte denna gynnsamma mening om de stu- derande kvinnorna bana sig vag från folket till de tongifvaiide sam- liällslagren, SH att dessa i våra sträfvanden lära sig se en lycka icke ' endast för kvinnorna, nten för hela ktionen.
A t t våra sträfvanden för utvidgade verksamlietsomi-&amp;deii hittills endast gynnats af det libe- rala, partiet, är nh.got, soin kvinnorna sjalfva städse lifligt beklagat.
A t t nu likväl äfven hofpredikanten Stöcker, gelieimerhiet prof. H. Grimni m. fl.
konservativa börjat visa oss tillinötesghende, innebär ett vik- tigt " erkiinnande af att den s. k. kvinnofrågan står öfver partierna eller, livilket ar det sainma, angår alla partier.
s $:) Här citerar förf.
ett uttalande af prof. Griinin i National-Zeitung ' för den 26 juni 1892:, Fäder och bröder pläga med stark fatalism öfver- lämna sina döttrars ocli systrars senare borgerliga öde mera åt försynen, än bt sin egen särskilda omsorg.
TCanslce måstv staten en gång göra dein föreställningar liärför, ty de oförsörjda yngre och äldre flickorna komma en gång att mer eller inindre ligga samhället till last, liksom äfven eii- korna, om dessa icke Iiafva lärt att själfva förtjiina sitt bröd.
För ofi-igt, likavdl som staten bör tillse, att sönerna f å den sko1bikï12ingJ.sonz tillkommer blifvande medborgare, liksdvbl kan ocksd för $ickorna ' kr&amp;f- ' ") Ett gliidjande tidstecken utgör ocks8 Eirmckes nyiitkó ' nina arbete; 9Kvish~s och ~) tiil~nislimza d5r, den Berömde förf.
i ~~rz.rina ordalag betoiiar de talan.
kristnes skyldigliet att frainför andra före kvinnoeiuancipatione~~s
uas en uppfostran, sonz gör dem, vare sig gifta eller ogvta, till ekolzo- ' miskt o beroelzde, sjalfsttilzdiga sa~n7~ällstnedlelnllza~ .. D?
!Ian bör observera, att dessa fördomsfria, tungt vägande ord uttalats af en vetenskapsman från det för sin stock-konservatism i kvinnofrkgan kända Tyskland.
Och detta på en tid, då man i Sverige ännu kan få höra skdana invandningar mot samskolor och mot statens öfvertagande af den högre flickundervisningen, som att D kvinnorna icke likasom männen skola utbildas till statens tjanaren - trots det att kommande generationers upp fostran till största delen är dem anförtrodd!
Vi instämma af hjärtat i förf: s önskan, att Grimms ord inåtte vacka genklang Iios tusentals föräldrar just af de högre klasserna, h i l k a s oförsörj da döttrar efter sina försörjares död alltid bli de olyckligaste.
, Deras nöd, shdan den visar sig i storstadernas gårds- och källarvåningar hos otaliga missnöjda, bittra sinnen skall först då uppliöra att förtjäna vart medlidande, när det afven för de högsta klassernas döttrar, liksom för deras söner gäller, att arbete ar plikt och heder, sysslolösliet förakt- lig.
Kvinnans tillträde till universitetet för oss närmare denna tid- punkt, ty det är lrlart, att begåfvade döttrar bland de » upper ten tlioiisand~ skola föredraga liirda sysslor framför handelsidkerskans eller sömmerskans.
0111 nu liungern pl %gar kvinnan lika mycket som inan- nen, - en längtan efter intellektuell näring rör sig lika val hos kvinnan som hos inannen, - oin s %lunda bhde iiire och yttre kraf drifva oss kvin- nor till äeltagaiidet i arbetet för bröd, så borde nmi med glädje hälsa detta framsteg.
Blen oiii det visade sig, att de studerade kvinnorna blefve mindre kärleksfulla liustrnr och mindre förståiidiga mödrar an andra kvinnor af deras sainliallskIass, då m&amp; man %ter beröfva deni tilltradet till larda kall; ty den enskildes fördel ma städse vika för hiinsynen till det allmänna.
För dylikt skola dock kvinnorna själfva.
veta att skydda sig; därför kommer deras medfödda kvinlighet att bevara deni. » E t t eller annat missförliållande, sådant som lätt lippstår i alla ofvergångs- och reformtider, kan ej kullkasta denna förf: s mening.
Hon sliitar sin lilla skrift med den förhoppning, att sträfvandet för kvinnornas tillträde äfven tiil de tyska universiteten snart matte krönas med framglng.
Hvarje svensk kvinlig stiidelit kan liarvid till- lägga den önslzan, att hennes tyska kamrater från början matte få röna samma tillmötesgående ocli väiiligliet f r h lärares och kamraters sida, so111 i Sverige kommer de studerande kvinnorna till del. '
Lydia Wnldströnz.
kvinnan inom svenska litteraturen.
l en D stora v#rldsmarkiiaden i inillionstaden vid Nichigans strän- der skall snart vara ett minne blott, inen af- det olikartade arbete, som utförts i ocli för den, har mycket varit af så gediget och vardefiillt slag, att det skall fortlefva, långt efter sedan de bro- kiga iitställningsbyggnaderna i Jackson park försviinnit.
Detta galler icke minst det rika statistiska material, som med anledning af ut- ställningen samlats i vårt land ocli till hvilket dainkomitdn i betyd- lig inin bidragit.
En af de sista, men därför icke niinst vardefiilla frukternad denna komitds energiska arbete ar » Kvi,njzan inom svenska litteraturen .intill br 1893.
En bibliogra$, zctarbetad med adedning af 2; tirldsutsttil11zingen i C7icago af Sigrid Leijon7tz1J: lizid och Sigrid Britihelli~.
I följd af flere ogyniisamma onistandiglieter och först och främst af deii i förliållaiide till det omfattande arbetet alldeles för knappt tillniatta tiden, liar denna bibliografi, oalctadt de inest energiska anstrangningmr f r h iitgif varinnornas sida, blif vit fullbordad först i utställningens elfte timme.
Detta förminskar dock ingalunda arbe- tets värde, ty detta ar icke af en utställningsartikels eller en kon- gressrapports efemära karakter, utan liar i främsta ruminet betydelse soni ett varderikt inlägg i den bibliografiska forskningen s i va1 som i den sveiiska kviniians Iiistoria.
.+betet utgör en så vidt möjligt fullständig förteckning öfver svenska skriftställariniior och deras arbeten allt sedan den lieliga Birgittas dagar ' intill år 1893.