Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att den nya inrättningen således visade sig misslyckad, ansåg motionären knappt kunna bestridas; och att den föreslagna förändrade löneregleringen afsåge en annan uppfattning af hvad som till inrättningens verksamhet hörde, ltundo motionären icke finna, men väl att don föranledde större kostnader, än som voro nödvändiga.
Det ville vidare synas, att samma reglering gingo ut derpå, att de tre förste, Chefen underlydande, tjenstemännen skulle sins emellan sättas i samma kategori, hvaraf åter blcfve en följd, antingen att de skulle ställas hvar för sig i spetsen för ett afdeladt arbete, hvarigenom Chefens befattning inskränktes till den vanliga af endast kontrollerande beskaffenhet, jemte det att ett ökadt biträde af extra ordinarie!' blefvo en nödvändighet, eller ock att de tre tjenstemännen skulle anses blott såsom biträdande vid Chefens sysselsättningar, hvilka måhända hädanefter såsom hitintills komme att uteslutande hafva bcfolknings-statistiken till mål.
I förra fallet närmade sig väl organisationen den här ofvan omförmälda alltför storartade planen, men med en betydlig skilnad i Chefens ställning och i hans arbete; och i det sednare syntes det icke finnas någon möjlighet att åt byråns verksamhet gifva den rigtning, som med den derför antagna planen öfverensstämde; och har, af dessa skål, motionären hemställt, att den föreslagna nya löneregleringen i intet fall måtte godkännas, samt att Rikets Ständer ville uttala den mening, att befolknings-statistiken icke ensamt borde utgöra föremål för embetsverkets bearbetning, helst dess nuvarande organisation medgåfve, att jemväl de öfriga grenarne af statistiken erhölle afsedd behandling.
De af bemäldc motionär sålunda yttrade åsigter har Utskottet, för sin del, icke kunnat biträda.
Hvad nemligen först angår den Statistiska Tabell-kommissionens verksamhet, finner Utskottet icke några giltiga skäl vara anförda för det klandrande omdöme motionären härom uttalat.
Örn ock Kommissionen hitintills Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 7 hufvudsakligen varit sysselsatt med befolknings-statistiken, synes sådant destomindre höra föranleda någon anmärkning, som det obestridligen varit högst angeläget, att de rika materialier, som i denna del af statistiken funnos att tillgå, först blifvit ordnade och utarbetade, hvilket äfven står i fullkomlig öfverensstämmelse med do af den statistiska Kommittéen föreslagna och af Rikets sednast församlade Ständer, för inrättandet af det nya embetsverket, godkända grunder.
Kommittéen ansåg nemligen att af den officiela statistikens hufvudgrenar bcfolknings-statistikcn bordo sättas i främsta rummet ”icke blott på grund af den väsendtligt vigt, ”dessa arbeten ega lör livart och ett lands officiela statistik, utan äfven och hufvudsakligen derföre att denna del af statistiken varit den enda, åt hvilken i vårt ”land en särskild einbetsverksamlict varit egnad, äfvensom att vid densamma, så”som vid en bufvudstam, hos oss har fästat sig utvecklingen af flera till statisti”ken hörande undersökningar”.
Befolknings-statistiken var således verkligen afsedd att blifva det första föremålet för Central-byråns egentliga verksamhet, och Kommittéen hade ”ej förbisett, att flera förberedande åtgärder fordrades, innan den ”Statistiska Central-byrån kunde komma att bearbeta alla de grenar af den officiela ”statistiken, sorn borde falla på byråns lott.”
Ehuru nemligen Kommittéen åsyftat, att åtskilliga vigtiga delar af statistiken skulle fortfarande likasom hittills behandlas inom de förvaltande embetsverken, samt uttryckligen framställt, att af de öfriga statistikens grenar, som, utom befolknings-statistiken, borde tillhöra byrån, någon egentlig bearbetning till en början ej kunde ifrågakomma i anseende till ofullständigheten af derför tillgängliga materialier, bade Kommittéen likväl funnit, ”att då utkastet till plan för bela vår officiela statistik med de formulär, efter ”hvilka uppgifterna skola insamlas och bearbetas, med mera dertill börande, måste ”förutsättas komma till sina väsendtligaste delar att utgå från den Statistiska Cen”tral-byrån, denna alltså redan från början af sin tillvaro måste inträda i en verksamhet, som omfattade det bola och utgjorde vilkoret för målets uppnående”; hvarjemte Kommittéen fästat uppmärksamhet derpå, ”att de liufvudsakliga svå”righeterna af statistiska undersökningar ofta ligga just i planen, anordningen och ”de förberedande arbetena.” Enligt de grunder, soiia sålunda vid sednaste riksdag antogos, bar statistiska tabellkommissionens verksamhet sedermera fortgått, och under den korta tid, som förflutit från det nya embetsverkets inrättande, hafva de vidlyftiga redogörelser öfver befolknings-statistiken blifvit utarbetade, af hvilka Rikets Ständer redan baft tillfälle att taga kännedom.
Att om dessa arbetens beskaffenhet afgifva något omdöme tillkommer icke Utskottet; men då motionären ifrågasatt, huruvida värdet af de upplysningar, som deruti meddelas, kunna anses motsvai-a Statens ökade kostnader för detta embetsverk, torde det böra nämnas, att ifrågavarande statistiska redogörelser icke allenast inom landet, så vidt Utskottet kunnat erfara, tillvunnit sig synnerlig uppmärksamhet, utan ock af utländska vetenskapsmän
(Professor Wappteus uti ”Göttingeische gelehrte Anzeigen”) erhållit utmärkta vitsord; hvarjemte Utskottet får erinra, att, då befolkningsförhållandena blifvit uti ifrågavarande tabellverk framställda på ett vida fullständigare sätt, än hittills egt rum, det ligger i sakens natur, att härför längre tid och eia betydligt stöiTe arbetskraft tagits i anspråk, än hädanefter vid den nu uppgjorda planens fortsatta tillämpning kan komma att erfordras.
Utskottet bör vidare upplysa, att den statistiska tabellkommissionen ingalunda, såsom motionären antagit, ”belt och hållet lemnat å sido alla öfriga grenar af statistiken”.
Tvärtom innehålla do af Central-byrån redan utgifna arbeten, (hvaraf dock den sednai-e delen först under 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. detta år utkommit) ehuru deras benämning hänför sig till det hufvudsakliga ämnet: hefolknings-statistiken, ganska vigtiga uppgifter, dels rörande den ierritoriela statistiken, såsom en fullständig framställning af alla oregelbundenheter uti rikets administrativa indelning, dels angående landtbruks-statistiken, i afseende hvarå meddelas tabellariska öfversigter af sädesskördens förhållande länsvis under åren 1816— 1855, äfvensom åtskilliga bidrag till statistiken öfver dödsorsakerna, fattigvården, välgörenhets-anstalterna samt undervisningsväsendet; och har Utskottet i öfrigt genom meddelade utdrag af den statistiska beredningens protokoll för den 4 December 1858 och den 11 Februari innevarande år inhemtat, att de flesta grenar af den officiela statistiken, såsom angående rättsväsendet, fångvården, helsovården, undervisningen, jordbruket, handel och sjöfart, bergshandtering, finansväsende, kommunikations-anstalter, m. m., varit föremål för beredningens öfverläggningar, och att åtgärder blifvit vidtagna för att bereda fullständigare materialier för en statistik i vissa af dessa ämnen samt att ändamålsenligaro ordna de uppgifter, som redan finnas tillgängliga.
Hvad särskildt angår det anmärkta uteblifvandet af statistiska öfversigter af landets ekonomiska tillstånd, hvarmed hufvudsakligen lärer afses landtbruks-statistiken, torde det lätteligen inses, att, såsom statistiska Kommittéeu jemväl yttrat, alla beräkningar öfver åkerbrukets afkastning måste blifva högst otillförlitliga, så länge, i brist af fullständiga kartor, noggrann kännedom saknas om den odlade och till åkerbruk tjenliga jordens areal.
Först sedan det ekonomiska karteverket fortgått efter en bestämd plan och omfattat någon större del af riket, kunna sådana beräkningar uppgöras.
Statistiska tabellkommissionen bar äfven genom i detta ämne afgifna utlåtanden verksamt bidragit till den planmessiga utveckling, berörda karteverk i följd af sednast (i December 1859) vidtagna åtgärder, kommer att erhålla.
Beträffande statistiken öfver finansväsendet innehåller ofvannämnda protokollsutdrag, att då rikets finanser nu äro föremål för utredning af en särskild Kommitté, Statistiska Beredningen ansett olämpligt att, innan Kommittéens betänkande jemte de af Kommittéen insamlade rikhaltiga materialier blifva tillgängliga, uppgöra någon plan till statistiska redogörelser i detta hänseende; hvarjemte, i fråga om statistiken öfver undervisningsväsendet, inhemtas, att öfverläggningar med Ecklesiastik-departementets byrå för undervisningsärenden egt rum i afseende på lämpligaste sättet för dithörande uppgifters bearbetning.
Yid nu upplysta förhållanden torde Rikets Ständer finna anledning icke vara för banden att uttala ett omdöme eller framställa någon önskan i afseende på ordnandet af den Statistiska Tabellkommissioncns arbeten; men om någon åsigt i detta hänseende skulle af Rikets Ständer yttras, borde denna, enligt Utskottets tanke, långt ifrån att åsyfta klander, innefatta ett rättvist erkännande af den förtjenstfulla verksamhet, Tabellkommissionen hitintills ådagalagt.
På grund häraf hemställer således Utskottet, a) att hvad ofvanbemälde motionär härutinnan anmärkt och hemställt ej må till vidare åtgärd föranleda.
Beträffande åter Kongl. Maj:ts nådiga framställning i afseende på aflöningen för de vid Statistiska Central-byrån anställde tvenne tjenstemän, har, efter öfvervägande af såväl de uti den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, som ock hvad dervid blifvit af Herr Björck erinrad t, Utskottet ansett de emot högstberörda framställning gjorda anmärkningar icke böra leda till den påföljd, motionären - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 9 närén åsyftat.
Ehuru nemligen Utskottet icke Till förneka, att den nu föreslagna åtgärden, hvarigenom desse tjenstemän skulle komma att åtnjuta enahanda aflöningsförmåner och äfven i afseende på göromålen blifva i det närmaste likställda, innefattar cn afvikelse från det organisationsförslag, som vid sednaste riksmöte framlades för Rikets Ständer och af deni godkändes, kan likväl Utskottet hvarken finna denna afvikelse vara af den vigt och omfattning, som motionären tillagt densamma, eller anse att något hinder bör möta för att nu vidtaga en jemkning i berörda organisation, om sådant är af giltiga skäl påkalladt.
Härvid är väl af motionären anfördt, att don af Rikets sednast församlade
Ständer antagna plan för det nya statistiska cmbetsverket hade afsett, att Central-byråns egentliga göromål, som utgjorde två särskilda hufvudgruppcr, skulle fördelas mellan Chefen och Sekreteraren, af hvilka den förre skulle sysselsätta sig med hefolknings-statistiken och den sednare med öfrige grenar af denna vetenskap, jemte sammanföringen af de från de förvaltande verken inkommande uppgifter; och om så varit förhållandet, kan det visserligen icke bestridas, att en väsendtlig förändring af embetsverkets organisation innefattas i det nu framställda förslaget. —■
Men, såvidt Utskottet efter sorgfällig granskning kunnat inhemta, finnes någon fördelning af göromålen på nyssnämnda sätt hvarken i Rikets Ständers skrifvelse eller Stats-Utskottets i ämnet afgifna utlåtande omförmäld, likasom någon antydan derom icke heller förekommer i Statistiska Kommittéens underdåniga betänkande och förslag, hvilket hufvudsakligen Idof af Rikets Ständer godkändt.
Detta förslag innehåller deremot (pag.
203) en framställning af de åligganden, som borde tillkomma Central-byråns Chef, nemligen ledningen af och ansvaret för hela verket, arbetets anordning, föredragning i statistiska Beredningen, afgifvandc af förslag till formulär för byråns statistiska undersökningar, af underdåniga berättelser och redogörelser, in- och utländsk brefvexling m. m,, äfvensom Kommittéen särskildt omförmält de göromål, som ansetts kunna fördelas på hvar och en af de trenne tjenstemännen.
Härvid är dock icke, såsom motionären förmenat, någonting nämndt om sammanförandet af de från förvaltande verken inkommande uppgifter, och således icke holler autydt, att detta göromål särskildt skulle tillhöra Sekreteraren.
Anledningen, hvarför ifrågavarande bestyr ej blifvit af Kommittéen vidrördt, är äfven uppenbar, då Kommittéen yttrat don åsigt, att sådana uppgifter från en stor del af de förvaltande verken ej böra till Central-byrån ingå, emedan den officiela statistiken öfver dessa ämnen ej ansetts kunna skiljas från de embetsverk, som med förvaltningen hafva befattning.
Men do uppgifter åter öfver vissa förvaltningsgrenar, som äro afsedda att i Statistiska Byrån behandlas, har Kommittéen, såsom den uppgjorda planen visar, ansett böra af Chefen samlas och deras bearbetning under hans omedelbara tillsyn ordnas och verkställas.
I afseende på de trenne tjenstemäunens verksamhet har Kommittéen vidare yttrat, att ”då otvifvelaktigt det mesta arbete bör kunna uträttas, när tjenstemännen äro förpligtade att, utan bestämd göromålens begränsning dem emellan, lemna hvarandra det ömsesidiga biträde, som af behofvet påkallas och af hvars och ens personliga qvalifikation föranledos, har Kommittéen, i saknad af den ledning, som endast erfarenheten under ifrågavarande tj ens tebefattningars utöfvande kan lemna, ansett sig böra förutsätta, att åtminstone till en början ett samfäldt deltagande i byråns göromål kan vara lämpligt.” Skiljaktigheten mellan den af Rikets sednast församlade
Ständer godkända organisationsplan för Statistiska Central-byrån och den af Kongl. Maj:t nu härom Bih. till B.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 2 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. gjorda framställning; består således endast deruti, att då den förra afsåg, att för byråns frenne tjenstemän med särskilda benämningar af Sekreterare, Arkivarie och Revisor skulle bestämmas olika löner, nemligen 4,000 R:dr för den förstnämnde och 2,500
R:dr för hvar och en af de sednare, så är nu föreslaget, att dessa löners sammanlagde belopp, 9,000 R:dr, skulle såsom en summa anvisas, att lika fördelas mellan bemälde tjenstemän, hvilkas göromål skulle blifva hufvudsakligen af enahanda beskaffenhet.
En sådan jemkning i den först uppgjorda organisationen kan desto mindre antagas vara stridande emot den af Rikets Ständer godkända planens grunder, sorn Statistiska Kommittéen uttryckligen förutsatt, det tjenstemännen skulle samfäldt deltaga i göromålen, samt Rikets Ständer jemväl stadgat, att tjenstemännen skulle underkasta sig den förändrade tjenstgörings-skyldigket, sorn af framdeles tilläfventyrs skeende jemkningar i organisationen kunde blifva en följd.
Fördclarne af den ifrågaställa förändringen, hvars lämplighet nu äfven är genom erfarenheten bekräftad, finuas fullständigt utvecklade uti t. f. Chefens här ofvan anförda underdåniga memorial i ämnet; och Utskottet anser sig endast behöfva erinra, att dermed hufvudsakligen afses, dels att på det för göromålens gång mest ändamålsenliga sätt kunna tillgodogöra tjenstemanna-personalens arbetskrafter, dels ock att Byråns Chef härigenom måste blifva föranledd att sjelf deltaga i det egentliga arbetet i vida högre grad än det kunde erfordras, om hvarje tjensteman hade vissa bestämda detaljer sig anförtrodda och vore ensam ansvarig för deras utarbetande.
I följd af hvad sålunda blifvit i denna fråga anfördt, finner Utskottet sig ega grundade skäl att tillstyrka, b) dot Rikets Ständer måtto medgifva att, på sätt Kongl.
Maj:t föreslagit, i stället för till Statistiska Central-byråns trenne tjenstemän å staten nu uppförda löner, en summa, motsvarande dessa löners sammanlagda belopp eller 9,000 R:dr årligen anvisas för att mellan de tre tjenstemännen lika fördelas.
5:o) Vidare har Kongl. Maj:t, i afseende å staten för Statistiska Tabellkommissionen, i nåder föreslagit: att anslagen dels "till bibliothekets underhåll och litterärt utbyte" och dels "till betäckande af kostnaderna för en Statistisk tidskrift", hvilka för närvarande utgå såsom bestämda anslag med 1,000 R:dr lrvartdera, måtte vid samma belopp bibehållas, men erhålla egenskap af reservationsanslag; att anslaget, 1,000 R:dr, "till ved, ljus, skrifmaterialier m. m.“, måtte från staten för statistiska Tabell-kommissionen utgå och öfverflyttas till förevarande Hufvud-titels allmänna förslagsanslag "till skrifmaterialier och expenser, ved m. m.;" att på kommissionens stat måtte uppföras det arfvode af 750 R:dr årligen, som Kammarherren E. G. Leijonmarck, enligt Kongl. Maj:ts beslut, eger uppbära, med skyldighet att inom Statistiska Central-byrån förrätta, emot hans förra åliggande såsom Revisor i f. d.
Kommissionen öfver Tabellverket svarande göromål; — i hvilket fall det hitintills å stat uppförda reservationsanslaget, “till arfvoden åt tillfälliga biträden" kunde med samma belopp minskas och således till 4,250
R:dr nedsättas; — samt att anslaget till vaktbetjening finge, för att kunna godtgöra i sådant afseende erforderligt extra biträde, ökas från 500 till 700 R:dr.
Med hänvisande till de af t. f. Chefen för Statistiska Central-byrån för dessa förändringar anförda, uti Stats-Råds-protokollet (pag. 2—5) intagna skäl, dem Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 11 Utskottet för sin del, lika med Kongl. Maj:t, funnit böra gillas, får Utskottet tillstyrka, att de uti denna punkt omförmälda nådiga framställningar måtte af Rikets Ständer bifallas; kommande, derest Rikets Ständer godkänna livad Utskottet sålunda föreslagit rörande Statistiska Tabellkommissionen, anslagssumman derför, i nu gällande Riksstat upptagen till 27,000 Ii:dr, att nedsättas till 26,200 R:dr, men deremot, under iakttagande af ofvanbcrörde öfyerflyttning, Hufvud-titelns anslag „till skrifmaterialier och expenser, ved m. m.“, att ökas med ett belopp af 1,000 R:dr (se Tab, Litt. B).
G:o) Uti en bos Ridderskapet oell Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion, angående inrättande vid Statistiska Central-byrån af en ny tjenstebefattning, liar Friherre U. A. B. J.
Marcks von Wurtemberg hufvudsakligen anfört, hurusom, inom ett embetsverk af beskaffenhet sorn. det förenämnda, hvilket till följd af sin natur måsto beröra så mångfaldiga punkter af Statens så val inre som yttre förhållanden, esomoftast förekomma beräkningar, hvilka, synnerligast med afseende på de utomlands allt större praktisk vigt och intresse vinnande frågor, sorn hcmfölle under den specielt politiskt-matematiska kalkylens område, toge i anspråk mindre allmänna matematiska insigter, likasom det jemväl för tillförlitligheten och noggrannheten af do talrika från embetsverket utgående data och sifferuppgifter, hvilka just genom nyssnämnda egenskaper finge sitt egentliga värde, vore af obestridlig nytta, för att icke säga nödvändighet, att embetsverket hade i sin tjenst anställd någon, som det ålågo att i detalj öfvervalla och i möjligaste måtto tillse noggrannheten af såväl d,e särskilda methoderna vid, som utförandet utaf de inom embetsverket förekommande beräkningar.
På grund häraf och under åberopande af exempel i förevarande hänseende från statistiska embetsverk i främmande länder, såsom England, Preussen, Sachsen m. fl., bar motionären föreslagit, att för ofvan antydda ändamål måtte jemväl vid den bär i riket inrättade Statistiska Central-byrån antagas en särskild tjensteman under benämning, “kalkylator" samt för denna befattning å Central-byråns slat uppföras en årlig aflöning af 2,000 R:dr, dock med rättighet för tjenstens innehafvare, — som, derest framställningen bifölles, sålunda komme att i lön erhålla 1,000 R:dr mindre, än som blifvit af Kongl. Maj:t, angående öfriga vid samma embetsverk anställde tjenstemän föreslaget, — att deremot åtnjuta motsvarande minskning i afseende å tiden för den dagliga tjenstgöringen, äfvensom att tillika innehafva annan tjenst.
Då hvarken Kongl. Maj:t uti Sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, eller t. f. Chefen för Statistiska Central-byrån uti det af honom aflåtna underdåniga memorial angående berörda embetsverks organisation, ifrågasatt någon tillökning i tjenstemanna-personalen vid samma embetsverk, saknar Utskottet skäl att antaga, det inrättandet vid Central-byrån af en sådan befattning, som Friherre Marcks von Wurtemberg föreslagit, skulle för närvarande vara behöfligt och får således hemställa, att ifrågavarande motion icke måtte af Rikets Ständer bifallas.
Landtmäteri-Staten. 7:6}
Med afseende å den betydande och hastiga tillvextcn i ärendenas antal inom General-Landtmäterikontoret, — derom Öfver-direktören vid Landtmäteriet i underdånigt memorial, sorn är uti det den Kongl. Propositionen bilagde StatsRåds-protokollet (pag. 7 och 8) intaget, meddelat fullständigare uppgifter, — har 12 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 93.
Sig föranlåten äska, dels att anslaget “till skrifvarebiträde vid Kontoret", nu upptaget till 600 Ridr, måtte ökas med 400 E:dr, dels ock att anslaget “till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente", hvilket för innevarande statsreglerings-period är bestämdt till endast 75 R:dr, måtte med 925
II:dr förhöjas, så att dessa båda anslag komme att utgöra 1,000 Ridr hvartdera.
Af ofvanberörda memorial har Utskottet inliemtat, bland annat, att, då år 1840 endast 530 ärenden till General-Landtmäterikontoret inkommo och 654 expeditioner derifrån utgingo, göromålen derstädes sedermera så betydligt ökats, att år 1858 inkomna ärenden och utgående expeditioner utgjorde, de förra 1,818 och de sednare 2,407; och anser Utskottet genom dessa, jemte öfriga af Ofver-direktören härvid anförda, förhållanden vara ådagalagdt, att den nu ifrågaställa anslagstillökningen är för uppehållande af göromålens behöriga gång inom bemälda embetsverk af behofvet påkallad, hvadan Utskottet får tillstyrka, att förenämnda anslag måtte med de af Kongl. Majit begärda belopp förhöjas till 1,000 Ridr hvartdera, 8:o) Vidare och med tillkännagif vande, att samtlige med indelning försedde Förste Landtmätare, med undantag endast af Förste Landtmätaren i Westmanlands län, hvars indelning utgör 1,304 Ridr 99 öre, förklarat sig villige att, emot tillträdande af den nya, i penningar utgående, lönen, afstå sina indelningar, kar Kongl. Majit föreslagit, att den kontanta anslagssumman för Landtmäteri-staten, 71,537 Ridr 91 öro, måtto i nästa Riks-stat ökas med det belopp, 16,082 Ridr 10 öre, som motsvarar de öfriga Förste Landtmätarnes fordna indelningar, och sålunda, med tillägg af de utaf Kongl. Majit med tillsammans 1,325
Ridr äskade ofvanomförmälda tillökningarne i General-Landtmäterikontorets anslag till skrifvarebiträde och gratifikationer, upptagas till sammanlagdt 88,945 Ridr 1 öre, men deremot i kolumnen för indelta räntor, nu innehållande 17,387 Ridr 9 öre, endast uppföras ofvanberörde 1,304 Ridr 99 öre; och torde denna, af Rikets sednast församlade Ständers beslut i fråga om Landtmäteri-statens aflöning föranledda, framställninghöra vid Riks-statens uppgörande iakttagas.
9:o) Sedan Rikets senast församlade Ständer, utöfver det på Sjette Hufvud-titeln redan förut uppförda årliga reservationsanslag af 6,000 Ridr för socknekartors upprättande, till Kongl.
Majits disposition för innevarande statsreglerings-period å Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt belopp af 15,750 Ridr, att, på sätt Kongl. Majit funne lämpligt, användas till fortskyndande af berörda arbete, har Kongl. Majit, som funnit samma arbete hädanefter böra benämnas
Rikets ekonomiska karteverk och den 15 April sistlidet år meddelat de närmare föreskrifter i ämnet, som innefattas uti Kongl.
Majits under samma dag till Öfver-direktören vid Landtmäteriet aflåtna, i Svensk Författa ings-saniling intagna, nådiga skrifvelse, nu äskat att, med bibehållande, dock under förändrad rubrik: “till bearbetande af Rikets ekonomiska karteverk" af det på ordinarie stat under titel:
"för socknekartors upprättande" för närvarande uppförda anslag af 6,000 Ridr, Rikets Ständer mätte till enahanda ändamål för nästkommande statsreglerings-period till Kongl. Majits disposition fortfarande anvisa ett årligt extra anslag af 15,750
Ridr eller för tre år tillsammans 47,250 Ridr.
I afseende å bearbetandet under den närmaste framtiden af ifrågavarande, för en noggrannare kännedom om riket i ekonomiskt och statistiskt hänseende afsedda, karteverk, — hvilket, enligt ofvanberörde nådiga skrifvelse, ställdes under Öfver-direktörens för Landtmäteriet öfverinseende och ledning, men deruti Kongl.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 93. 13 Majit sedermera, under den 16
December nästlidet år, vidtagit den förändring, att
Öfver-direktörens berörda befattning öfverby ttades på en särskild, af Kongl.
Majit för ändamålet förordnad styresman, — har Utskottet vidare inhemtat, att Kongl.