Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fredrika-Bremer-Förbundets Arsmöte.
rcdrika-Bremer-Förbundet höll sitt 5rsinötc Torsdagen den 27 niaj, kl. 7 e. m., i Lakaresallskapets lokal, N: o rg Jakobs- gatan.
Ordföranden i Förbundets styrelse, Riksantiqw~irn H&amp;- brmd, öppnadc niötct mccl en redogörc !se för Förbundets uppkomst .och verksamlict frin dess stiftelsc den 22 november 1884 intill slutet af 5r 1885.
(Se Dagnys inarsniimmer).
Ilerefter begrrcle D:?
Oirl N y s f m ordet för att fästa de när- varandes nypm5rksamhet 9 den verkliga förman, som inneligger i Förbiiiidets erbjuclancle att meddela rad i ekonoiiiiskt, juridiskt och hygieniskt rfseende.
Denna del af Förbundets verksamhet hade neinligen ej tagits i ansprak i den utstr5ckning, soni varit önskligt och med allmänhetens fördel öfverensstämnunde.
Det hiinder dock ofta, att ensamma friintimincr, serdeles om de bo p9 landet, äro i behof af dylika r5d.
De skola t. ex. iif ?ertaga ett förnyiderskap eller deltaga i utredningen af ett sterbhus, cller dc hotas med rätts- ansprak af sina grannar; men de ha #: j n8gon i sin omedelbara niirhct, till hvars kunskap i iimnet eller till hvars goda vilja de kunna ha fullt förtroende.
Det vore (IS en stor fördel att kunna f5 vända sig till Förbundet med förfr5gningar.
Eller det hiinder en nyss myn- dig vorden qvinna, att hon ej vet, hum hon skall göra för att få sina penningar rrtt förminligt placerade; hon kunde behöfva f % ut- redt hracl vissa lagternier, sasom gravationsbevis etc. betyda.
Vid allt dylikt erbjuder F6rbiindet en kraftig hjelpande hand genom af det- samma vidtalade auktoriteter af första klass.
Man behöfver ej da vara orolig för att radet ej blir godt, nigot soni ofta är fallet, da man nödgas besvära skgt och vrnner mi: d fragor om hvad de ofta antingen sakna nödig insigt i eller tid och lust att fullkomligt sätta sig in uti.
Följden blir ocks9 ej sillan ett rSd af mer iin tvifvelaktig godhet.
I stalet för att utsiitta sig för dylika vanskligheter, be- höker inan blott] &gt; %kosta ett brer eller brefkort till Förbundsbyrh för att IS veta, hvut nian skall v5nda sig.
Att ett dylikt rad ej kan meddelas alldeles kostnadsfritt, ir klart, d9 de personers tid, som skola meddela radet, är af stort värde.
FrSgan iir (IS: Hvad kostar det?
Svar: En mindre registreringsafgift och ctt moderat arvode.
Men, invänder man, d3 man i alla fall skall betala, hvari ligger vinsten?
Jo i dessa tv5 punkter: I) !ir den ratte mannen redan funnen, SS att man ej behöfver mlldosaint söka honom; 2) blir arvodet vida billigare.
ville derföre lagga de närvarande p8 sinnet, att Förbundet härvidlag erbjuder en verklig förmån.
180 I afseende ?i de hygieniska raden niimnde talaren, att nian hade en sadan auktoritet att radfraga som t. ex. D: r Curt Wnllis.
HUN ofta kunde man ej behöfr3 ett hygieniskt rad.
Man kunde ju t. ex. vid byggandet af ett hus vilja vet?, huru man skall ställa till med drmerings- och aflol~l~sförh.Sllandcnn.
Man kunde vilja i3 reda p3 hvar i byggnaden barnkammaren ur sanittir synpunkt helst borde l h - ceras.
En mor kunde vilja veta, om hon skall tillilta sina barn leka bland lisma Iöf, nied mera dylikt, som rör den allmiinna hygienen eller dietetiken.
Hvilken förman iir det ej, att man genom byrins bemedling kan fil alla dylika underritneker.
Rehtor G. Sjöberg höll derpil ett föredrag rörande yrkes- och shrdicsI~j&gt;c~~dicr j d r puinmr.
Det Tore ytterst vigtigt, att denna del af Förbundets program för \ .erkligades.
Hvar och en, som sysselsatt sig med undervisning i qvinlign läroverk, vet, huru ofta det hiinder, att begafvade unga qvinnor, af brist]) a medel, mkte inskriinka eller afbryta sina studier.
Hum mycket gures ej för ynglingen i detta afseende, under det att man knappt gör niigot för qrinnan.
Blott f3 fonder funnos, afsedda att underlätta den unga qvinnans studier.
Utom en och annan mindre stipendiefond vid niigra id flickskolor, funnos endast Fröknarna Hiertas bada fonder, Lotten von Kramers stipendiifond, Seminariieleremns sjelfhjelpsfond samt Fröken Regina Pallins minnesfond, denna senare bildad genom insamling af nfgangna seminaniele \ .er.
Deremot hade t. ex. under t 1885 till stipendii- fonder för gossar donerats ej mindre iin 43,000 kr.
Ar 1883 ut- delades 107,000 kr.
i stipendier och premier i t studerande ynglingu.
Att sa litet blifvit gjordt och göres för friimjandet af den unga qrin- nans utbildning, berodde väl till stor del de+, att den allmitnm uppmärksamheten icke blifvit rigtad at detta hall.
Förmögna qrinnor testamentera ofta penningar till friimjandet af studier, men salan at sitt eget kön.
Det nr af vigt, att allmänheten göres uppm3rksam p i detta nyn rika a l t för viilgörenhet.
Bxsta siittet att viickn uppmiirksamhet pil denna sak vore, om Fxdrika-Bremer-Förbundet toge initiativet till bildande af stipendie- fonder för unga qrinnor.
uppliiste der$ ur Ofverst3th311nre- embetets fem9rsbcriittelse namnen pil flera fromma stiftelser och fon- der, hvilkas medel möjligen till nagon del kunde få användas till qvinliga stipendier, samt hemstälde, om det ej vore lämpligt, att F. B. F. hos dessa stiftelsers styrelser gjorde förfragan hhamm.
Man borde dervid framhålla, huNS01n det ju vore lika vigtigt att gifta de unga en sa- dan uppfostran, att de i framtiden kunde hjelpa sig sjelfva, som att lemna understöd at gamla och orkeslösa personer.
Derps redogjorde talaren för den vackra fnmgang, som Esseldes id€, om bildandet af fonder för studie- och yrkes-stipendier genom säiiskapet Konkordim wrksamhet, haft i vart grannland Finland.
Idten hade der upptagits med ett sadant intresse, att der bildats icke blott en allman fond för hela landet, utan iifven fonder 113. siirskilda orter, t. ex. i Bjömeborg och) Vasa, afsedda att understödja ortens studerande flickor.
Om nu Fredrika-Rremer-Förbundet 1Ste utgb ett upprop öker hela landet till insamline af medel för bildandet af vrkes.
och studie- stipendier för qrinnor, - sa skulle derigenom vinnas, icke blott att en alln15n fond ui~nrSttades för detta 3ndainil.
utan Bf \ .en att intresset skulle rsckas $8 niinga sarskilda orter att i sainina syfte söka se till godo den egna ortens behof.
Hiifvuilsakcii vore, soiii redan nannts, att uppmtirksamheten kraftigt Eistes p2 nödvBndighetcn, att nagot göres för att stödja och hjelpa den frani~tstrSfvandc unga qvinnan.
D: r Nysstrin!
iiistBmde med den föregBen (le talaren och piipe- kade huru 1: örbundct nu genast kunde iipprRtta en fullstiindig lista eller tabell, hrar5 fiiuuos upptagna namnen alla dc kassor, dona- tioner eller fonder, som antingen roro iiistifinde endast till f ö r m h för qvinnor, eller stodo öppna för bSda I: önen, eller ock sadana, pii hrilka i anseende till rilkorens obcstamdhet Bfven flickor kunna göra nnspr3.k.
Dessa p i ett stalle förenade uppgifter borde sedan spridas genom Fredrik3; Rreiiier-Förbundets försorg samt förvaras B byrBn, der maii kunde f5 upplysning oin hvart man hade au raiida sig.
Att s5luniln 13 det, som i denna vsg redan finnes, bekant och till- eBngligt hindrade ju ej att inga i de föreslagna nya nnorrlningan~e rör bildande af stipeu (liefonder.
Hiirefter höll Doktor f l l e n Fries ett föredrag ang8cnde Irnnsfuliicr eller som nian Sfvcn kunde saga mdtrvkiri# !g gen0111 dormspondt~~ (, hvilket föredrag franidelcs kommer att i sin helhet delgifvas Dagnys lasare.
Slutligen hade D: r Nystrilm ett kortare anförande rörande Predrida- Brtm~r-Forbw11I~1lr sjudkassa.
Det vore födnande, om bildade qvinnor ej skalle ha en blick för nödvsndigheten a l att bilda dylika kassor, d8 arbetare f r h alla h311 inga i s3dana.
Ja, !let hade vid en med an- ledning af f r h England gjorda förfr8giiingar nnstPIiI undersökning visat sig, att dessa p i kooperativ bas staende kassor för sjelfunder- stad hos oss representerade ett kapital af ej mindre sn 4 millioner kronor.
' hl.
uppmanadc derfure till aiiteckniiig s b o n ~ délcga~e i Förbundets sjiikkasm, erinrande om att, riiligt stadgarne, minst 1 5 0 personer, inkte vara inskrifna, innan Rireiiingcii kunde börja sin verksamhet.
Då ingen af d e närvarande hade något vidare att anföra, upplöstes mötet. '
Qvin&amp;a sh~dmtcr.
Vid Wallinska s M n anstaldes mogenhetsexamen den i9 Maj, hvarvid samtliga de amtilda eleverna godkandes, nemligen p i IntUilinicn: Frökname Anna Dahlström, Emma Hemberg, Ida Johansson, Marie Louise Löwenadler Anna Paues, Ingrid Samzelius, Signe Söderström och Mathilda Xkerblom samt privatisterna Agnes Henkel och Tekla Aberg, tifvensom p i rcnllinini: Fröknarne Julia Hodell och Elisabeth Schuldheis.
Af dessa erhöll i mogenhetsbetyget berömlig, 7 med beröm godkand och 4 godktind.
Vid Lyceum for flickor aflades samma dag mogenhetsexamen If Fröken Alma Björklund p8 latinlinien, och erhöll hon hufvudhetyget med beröm godkirnd.
- Vid högre allmänna lämcket i Lund aflades nämnda examen den 28 Maj af Hanna Christer-Nilsson och Thora Granström 8 den Hassiska samt Emma Larsson och Anna Sandberg 8 den reala linien.
Den sist- nämnda fick hufvudbetyget godkand, de ke öfriga med beröm godkad.
Fdrelas~sirgsinstilutct fOr qvinnor har afslutat sin verksamhet för denna termin, hvarunder det varit besökt ai 294 elever.
Höst- terminen börjar i Oktober.
Pdrsta allmuntra darnmorsbn~ötct i Stockholm kommer att hallas sanitidigt med landtbmksmötet den 12, 13 och i4 juli.
Möteslokalen hlifver Katarina Högbergsgata n: o 17.
Inga Herrar ha tilltriide till mötet, men deremot komma n8gra för qvinnosaken intresserade Da- mer att inbjudas.
Deltagare i mötet la biljettpriset för tur- och re- tur nedsatta till hlllften.
Biljetterna gtilla för 10 dagar.
Drägirflorn1f6reniigzn uppmanar för saken inkesserade personer att före dcn 15: de nästk.
September till dess styrelse, h a r s adress är Svenska konstutstallningens lokal, Kungsutidgfrdsgatan z a, instinda skiizer till en vinterdragt för qvinnor, soni pi % en g h g skall vara sund, bcqvrin och vacker.
Den af styrelsen godkiiiida skizzen inlöses.
Q ?,iirl&amp;a stc~wpfer.
Eti nytt verksamhetsfalt för q&gt; * innor er- bjuder stenografien.
Fröknarne Alma 14dm och el fel^ Sundberg gro, sa vidt vi veta, de första svenskor, soni i någon vidstrticktare m h Stagit sig mera offentligt arbete p i detta omrade.
De ha nemligen under vintern och raren refererat hland annat Helsovkdsföreningens mrhandlingar, diskussioner inom Laareföreningen m. m. samt utfört sin arbete vtil och billigt.
@ in / &amp; sh~dcntmössa af ganska smakfull modell, nagot midt emellan vanlig studentmössa och barett, har varit utstäld i hrr Nordin &amp; Josephsons bokhandel.
Den är utghgen f&amp; en mode-atelier i Upsala.
FUnnitIgcl~ for pyt quinnas cgandtratt firade under Major R. v. Rocks ordförandeskap 8 arbetareföreningens lokal Mandagen den 31
183 Maj sitt årsmöte.
Först anstaldes val af styrelseledamöter, i de af- ghndes ställe.
hvarvid hrr S.
A. Hedin, frih.
B. O. Stackelberg samt Fru E.
Lind af Hageby Stervaldes samt Fröken Cederschiöld och Prof. Curt IVallis nyvaldes.
Till styrelsesuppleant i stället iör Fröken E.
Key, som anhållit ej blifva Stervald.
uts9gs FN S. Elworth.
Sedan Srsberättelsen upplasts, vidtog diskussionen om den grifa qui~rrrrrns ställning i vzrt land.
Den inleddes af Major v. Kock med en historisk öfversigt öfver qvinnans sochla och rättsliga stdining i Sverige f&amp; aldsta tider tills nu.
omnimnde derelter, att tre hufvudriktningar gjort sig gällande bland de olika försöken att ordna egendoms- förhiillandet mellan makar, nenni 1: o) upprättandet af äktenskapsförord (s. k. paktuni); 2: o) fullständig egendoinsskilnad; 3x3) boets delning med hvardera makans fri- dispositionsrätt öfver sin del.
Dc flesta talare, som yttrade sig, roro för den andra utvägen eller den princip, som ligger till gmnd för den nu gällande lagstiftningen p5 detta om- råde i England.
den nemliien, att ~RIEnskapEt Cj onakar nRgon Cnriring i qpido~~~sriitten.
Det tre&amp; allminsa ~ i c k ~ ~ o l e ~ öppnades ~ ~ ö t e t onsdagen den g Juni i Vetenskaps-akademiens hörsal under riksantiqvarien Hildebrands ordförandeskap och fort ick imder lifligt deltagande af ett till om- kring 500 personer uppg ende .antal medleminnr i tre dagar, onsdagen, torsdagen och fredagen.
Förmiddagarne, kl. 9-12, upptogos af diskussioner öfver de alhunna frtjgorna, till antalet g, eftermiddagarne, kl. 2-4, af öfverljggningar ang5ende de 18 speciella, undervisningens olika omriden berörande fragor, för hvars allsidigare dryftanile mötet fördelat sig p5 olika sektioner.
Torsdagen hölls för mötets delk~gare gemensam middag il hatel Fenix och fredagseftermiddagen en gemen- sam utfjrd till Ulriksdal, hvari n5got öfver haften af mötets medlemmar deltogo.
I % lördagen h ö k skolföresthrlare och förest5ndarinnor en sitrskild sammankonist sig emellan.
DS utrymmet hindrar oss att redo- göra för de mycket lärorika och intressev5ckande öherhggiiingme vid detta mote.
htlnvisa vi ang5ende dem till de allminna tidningarne och den framdeles utkommande tryckta redogörelsen för mötet.
Göfcborgs qvinnoförciing.
Vid smniankomsten den 13 Maj före- togs omval af styrelse och revisorer.
1 styrelsen invaldes FN Maria Almqvist, Fröknnrne Matilda Hedlund, Anna Larsson, Josephine Schiitz, Louisc Sifversparre och Alma Akermark samt till revisorer Fröknarne Eva Rodhe och Ellida Andersson.
SKollofsrRonier.
Göteborgs qvinnoförening har gjort ansökan hos Stadsfullmäktige om 2,000 kr.
af stadeiis bränvinsmedel till skollofs kolonier och har fatt denna sin ansfikan I~ifallen.
Rflormer i qvinnodrä~en.
Till diskussion om denna fråga sammanträdde den norska qvinnoföreningens medleinniar m.
R. damer den i8 Maj i i s t i a n i a.
Ofverligpingarne inleddes med föredrag af Fröken M. Weylanil om qvinnodrägtcns historia.
Mötet ansiig, att nian borde verka för delvisa förbättringar i ilvinnodrägten, företridesvis snörlifvets afskaflande, d&amp; en genoiigripande reform, ehuru önskvärd.
knappast torde kunna i, den närmaste framtiden!
genomföras.
En praktisk turistdrägt vore hvad man först af allt borde försöka att ilstadkomma, d8 den nuvarande drägtcn synnerligen är till besvär vid resor.
A.ofcssor L. DirfricIrron i Kristiania har derstädes hallit en serie mycket besökta föredrag moder och reformdrägt
- angående - - S a r n d c ~ i s n i n g s f ~ förevar n i stortinget den 10-11 Maj och med god framg~ng.
Med 89 röster mot IS bifölls regeringens förslag att kvrkodenartementet skulle bemvndinas bestrida kostnaderna för anordiande ' af gemensam underviking-för gossar och flickor vid Lillehammers.
Moldes och Konesberes skolor.
under vilkor att kom- munerna förklarade sig villiga beko&amp; beh (it %ga förändringar i skol- lokaler och tillökning i inventarier.
LïrzfdmniIgrn for puintrm hade sin arssammankomst den 27 Mars.
.h.berättelsen visar att vid 1885 h s slut medlemsantalet var 251 eller ungefir samma siffra, som flera föregiende k, samt att föreningen numera kan ~hjelpa sig sjelt, I läseföreningen finnas 43 in- och ut- laudska tidningar och tidskrifter, men deraf blott z svenska.
D m nya ajönii~staten förfrnntimcr~shlorna bar blifnt sa uppgjord, att den qvinliga lararepersonalen för samma arbete som den manliga I % vida mindre lön.
Sil får en manlig kollega z,400 B 3,000 mark kligen, en qvinlig endast 1,800 mark; den förres pension är 3,500, den senares 2,600 o. S. V. aDet är sålunda en ansenlig plikt staten lägger pB de qvinliga kollegerna vid fruntimmersskolorna, till straff för att de a0 - pinnon.
Qz~irznrn i s h t c ~ u genst.
Enligt hets stabklender hafva 275 qvinnor offentlig anställning i Finland, deraf 117 lärare vid skolor (ej folkskolor), 75 postkontorsfiresthdenlror, 43 vid telegrafen, I I bokliSllare vid jemvägen, 2 kanslister vid &amp; o, 2 aktuarier vid radstu- ratt, 2 kammarskrifvare vid postkontoret, 2 postförvalme, z stads- kassörer, 2 mejeriförestånderskor vid landtbruksskolor, z lärare vid fängelse, I läkare, i kanslist vid r8dsturätt, I translator vid &amp; o, I kronokassör, I kopist vid postverket, I t. f. kammarshifvare vid fångvkdsstyrelsen, I arbetsföresthdare vid fängelse och I kanslist i Finlands bank o. s. v. Bcr2t&amp;ndr.
I April-häftet af Dagny förekommer en notis om att # Finsk Qvinnoförening~ börjat utgifva tidskriften iFramtid.a Riitta förhiillandet tir dock att tidskritten utgifves af bokhandanden G. W. Edlund utan namngifven redaktion eller redaktör.
Finsk qvinno- förening har siledes ingen del i eller förtjenst af ofvanberörda tid- skrifts utgifvande, skrifvcr till oss n b n d a förenings ordförande.
Qvinlig lektor.
Till lektor i historia och de bilda inhemska spraken vid E k e n s seminarium har Filosofie Magistern, fröken Emma Astrilrn blifvit utniimnd.
Finsk qviranofdönringr drsrni&amp;.
Enligt löfte i Dagnys Mars-nummer meddels vi här nigra utdrag ur den vid nlmnda möte upplasta ars- berättelsen, IntreSset för qvinnosaken och tillmötesgåendet mot för- eningen hafva vant i ständigt stigande och sakens berättigande synes
18j numera vara tämligen erkänd.
llcdlenunarnes antal har under aret varit 52, inkomsterna ha uppgatt till 1,519 mk.
47 11. samt utgifterna till Boa mk Till föreningens funktionärer atervaldes: till ordförande Fru E. i i ~ g r c till ~ ~ v. ~ ordf. Fru H: Heikcf, sekreterare Fröken A. f&amp;ft, ekonom Fru A. Aspclin.
Till re \ .isorer utsagos: Fruarne J. Blomstedt och S. Rcin.
Till styrelse för arbetsbyr$n valdes: Fruarne O. Asp1i11, j. LII&lt;, N. LacthCn, E.
.ijUstrum och Fröken A. Hjck Finsk qvinnoförening har uii (ler ~ l e t förflutna h e t försökt gifva sin verksamhet en allt mera praktisk riktning.
Ett af föreningens önskningsm91 har realiserats i och med tillsättandet af en fatt&amp;ak- förart för Helsingfors kommun.
En ar&amp;- och pIatsfdr~~~cdIi~~g~~rd för yvinlip arbetssiiia~~dc öppnades den I Oktober 1 8 8 j och har Cerkat pi5 ett tillfredsställande sätt.
Arbetsvärdet för de fyra första till fór~~~&lt;ln mhaderna uppgick till ungefär 5,000 mk.
Afto~~sa~~~yaiiin fór orbctsbyrd~~ haffvn anstalts och varit talrikt besiikta.
.&amp;I / iise.
förrwing har bildats för Qv.
F: s medlemmar.
Föreningen har äfven utsändt tryckta valanvu~~i~~gar fil (stadms riistbcrutt~adc me~lfem~nar med uppmaning att deltaga i stadsfullmäktigevalet, med den pHÖljd, att i detsamma deltogo 87 qvinliga röstande med 7 j 2 röster.
lilaud i föreningen behandlade diskttsstionsämnen IUS näninas fr&amp;an om f~~lksRolc (&lt;irnri~~,ror~ och Iur&lt;rrcs liincr, hvarvid piyrkades samma lön för samma arbete utan aiseenile B kön.
Vidare hafva laudtdags- petitionerna mg.
gyt qvri~nas cprlcriitt diskuterats och föreningen uttalat sitt nihmaste anslutande till hr R. Elhings motion.
Dansi AAvi~~drsnr~rf~~n&lt;Ir års~~~ötc hölls den 14 Maj pS Eorchs Kollegittm.
(Mera härom i nästa nummer af Dagny.)
Quiiinms rösträtt.
Petitioner för att un~lcrstödja billen om qviniians politiska röstriit1 inlcmnns fortfarande i stor m911gd till parlamentet.
FrSn den 2 2 Januari till den 14: dc alaj detta Sr haka 417 petitioner med in all^ I 5,473 underskrifter inle~nnats till Under- huset, och ej sa fi till Ofverhusct.
deribland Bfven genom Markisen af Salisbury, soin franil~ar en petition fr5n den konservativa kliibbcn i Ardwick till förmh för valritteiis tiistr8ckning .ïlven till ~pinnan.
Sjelfva billen hm ej kommit 19ngre i n till deii förut omtalade andra lasningen och har föga utsigt att koinnia vidare, iniinii den irliindska homentle fragan, som nu upptager allas tankar och sinneii, natt sin lösning.
@ - dinnor af arb~tskfassen.
Enligt de senaste officiella statistiska uppgifterna finnas i England och Wales ej niiwlrc iir 7,706,545 qvimior, som försörja sig med sina h911ilers arbete.
Qvinlipa I I I C ~ I ~ I I I J af J I ~ Futt&amp;år~ ?ss~reLsc~~~ I~ I) e senaste d e n af Irdainöter af fattigv5rdsnäiiinileriin i England afgifvo ett nytt bevis p3 huru stort v5rde nian s9tter p i qvinnans n9rvaro i dylika styrelser.
I Bristol Stervaldes dc 4 förut varande qvinliga med- lenunarne för feinte g h g e n, nigra iued det högsta afgifna röstetalet, i London Stervaldes eller nyvalilcs 13, i hela England 38 och i Skottland g damer till denna niagtpbliggande l~efattning.
hIairen i Bedford yttrade i ett bref till FattigrSrdsstyrelsens Ordförande nied
i 86 a afseende qrinnors lämplighet till att deltaga i FattigvBrdsnäninden.
&gt;Jag tror, att i somliga föreniugar ett mindre antd af nämndens ledamöter tillhöra det andra könet, och att nämnden, der sa är, finner det mycket förmhligt att hafra nagra Iimpliga och pilitliga damer, som kunna Staga sig arbetshemmens qrinliga innevhnare samt att det risar sig \, an förmhligt och angenämt för förestandarinnan att kanna sig understödd af tv5 eller tre qrinnor med officielt bemyndigande.
Man säger mig att fördelarne deraf äro ovedersigliga och icke kunna uppskattas för högt .. Dr; istrcfor~nstnifwanrLn.
Den 2 5 sistl. Mars hölls i Westminster T o m Hall i London möte för införandet af: Rational Dress (förnuftig beklädnad) under lady Habmons ordförandeskap.
M h g a af de verksammaste deltagarinnoma i arbetet för qvinnornas politiska ocR sociala framiitskridande voro närvarande som medlemmar af * the Rational Dress Society .. En medlem hö11 en föreläsning öfver de allmhna principerna för en förnuftig bekliidnad utan att inga i nigr?
detaljer.
Hon framhöll att qr,innorna framför allt böra klada sig I öfverensstämmelse med helsans lagar och att de böra afskaka mode- tyranniets ok samt endast bära sidana klitder, som voro s % beqväma, att de tilliita dem att fritt röra sig.
Under den filjande diskussionen förordades f r h s t s. k.
* dividcd skirts&gt; delade kjortlar), ett slags mycket vida benkläder, nedtill garnerade s, att de hade utseende af kjortlar.
Ofver dessa bäres en tunique.
Vidare framhölls, att drägten, för att undvika de skadliga liiningarne, borde g2 i ett, från halsen ned till fötterna, samt vara af ylle.
De flesta af damerna på talar- estraden buro rationella drägter, som hvad smakfullhet och skönhet angick tillfredstälde gven 18ngt gående anspråk.
Fostcrlatrdskt.
Gullvifveligans damer hafva öfverenskommit att till sina kläder endast begagna inom landet r u d a t) - ger.
QvUilipn skrpp4apfcncr.
Sa otroligt det än liter, börja qvinnor likväl nu och d i att söka anställningar som befälhafvare H fartyg.
De första kaptenskoma upptritdde i Norra Amerika, der Mary Miller f r h New-Orleans erhöll sitt diplom 1884.
K11 skall.
enligt parisertidningen Figaro, en ung parisiska, tillhörande stadens bitsta societe, snart bege sig till England för att taga kaptensexamen, enär denna värdighet ej i Frankrike förlitnas 9t qvinnor.
Hon lär vara den tredje fransyskan, som egnat sig i t detta yrke.
Rcfomdmgl.fznUtg.
I Paris har bildats ett s. k. ranglo-galliskt förbund för införande af en rationell drägt,.
som, ehuru föga öfver en manad gamnialt, redan räknar sina niedlemmar i hundradetal.
Förbundet har tagit till sitt ögonmärke att underkasta damtoaletten en skoningslös kritik ända i f r h skodanen till huhudbonaden för att sedemera vinna sitt hulvudsyfte: antagandet af en qvinnodrägt pii en gang litmplig för arbete och beqrim samt för helsan gagnelig.
I första hand gälde det att vända sig emot de höga spetsiga klackame, snörlifr,et (eller rättare snörandet), löshåret och de tunga hattarne.
Ordförarinnan sade i ett nyligen hallet föredrag bland annat: * Om man skulle taga matt till ett snörlif i t den mediceiska \ -
Venus, skulle detta \ .isa 85 centimeter omkring Iifyet, under det att våra modedamer Stnöja sig nied 55 eller högst 60.&gt;; Osterrike.
Ockst!
ett siitt.
Typografiska föreningen i en österrikisk stad försattes för ii.9gra Sr sedan i stor oro genom att 30 q \ liiliga boktryckare i henne sökte intriide.
Man rii9ste vidtaga iitoniordentliga miltt och steg för att ailigsna dessa farliga konkurrenter och efter mycket radslaende beslöts, att den enda radikalkuren vore att gifta sig med inkriikterskorna.
Inna~i tre Sr förilutit var beslutet fullstiindigt utfordt och miinnen Snyo rherrar 113 tiippai~ .. N. Amerika.
dfassachusetts.
I ~lfassachr~sctts harva qvinnorna sedan Hr 1874 varit valbara till medleiniiiar i skolrSdet ocli 1 0 2 qvinnor taga f. n. plats deri.
Valr.ïtt till skolr9det hafva de endast haR sedan Sr 187 % Statens Guvernör har insatt qvinnor i styrelserna for uppfostringsvitseniler och fåiigvirden, i siiiidhetsniiiiiiider, styrelsen for dSrhus och offentliga viilgörenhetsinriitt~iiiigar.
I ett af statens fingelser för qvinliga fån ar ntgöres s i rXi direktion som betjening uteslutande af qrinnor.