Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtandej N.o 8u förhållanden, hvarigenom Götheborg lika Väl som Slockholm bordt i denna båga skiljas från de öfriga städerna, samt att Utskottens anförde skäl härtill, nemligen att Kongl. Majrt uti dess Nådiga Skrifvelse i ämnet icke föreslagit något undantag för Götheborg från hvad i allmänhet för de öfrige städerna utom Stöckholrn stadgades, visserligen vore nied verkliga förhållandet öfverensstämmande, men förfölle vid närmare granskning af hvad denna fråga blifvit vidgjordt, hvaraf man leddes till den förmodån, att det egentliga skälet, hvarföre ej Götheborg serskildt blifvit uti den Nådiga Skrifvelsen nämnd, vore någon uragllåtenhet af Vederbörande föredragande; hvarjemte Utskottens uppmärksamhet blifvit fästad derå, att det nu gällande contractet, angående utgörandet al inqvarteringeh i Götheborg, är stäldt på 3 månaders uppsägning, och att detsamma således ofelbart kommer alt genast uppsägas, så snart den nya Inqvarterings-Ordningen vinner tillämpning, enär man ej skäligen kunde begära, att staden skulle fortfarande för sin del utgifva inqvallerings-ersättning efter samma grunder, Som hittills, då staten, för en obetydlig besparings erhållande, undandroge sig en sådan utbetalning, ehuru den är med både rättvisa och billighet öfverensstämmande.
Vidkommande först frågan om uppförandet af det årliga anslaget af 24,(XX) K:dr, motsvarande Kongl. Majrls och Kronans inqvarterings-bidrag å Riksstatens 3:dje Idufvud-Titel, så få Utskotten, enär de, enligt Utskottens Betänkanden Nrris 2 och 3, bifallna anslag, utgörande dels inqvarterings-ersättning till corpser, förlagde inom Stockholms stad, och dels ersättning för durchmarche-kostnader, och med hvilka således detta anslag står i samband, blifvit å 3:dje Hufvud-Titeln uppförde, derföre och till vinnande af bättre ordning nu tillstyrka, att ifrågavarande anslag äfvenledes måtte uppföras å Riks-statens 3:dje Hufvud-Titel.
Hvad deremot beträffar den väckta frågan derom, att Utskotten skola jemföra förslagen till Inqvarterings- och Tåg-Ordningar med hvarandra, så, och då Utskotten äro öfvertygade, att, vid utarbetningen af dessa förslag, behörigt afseende å deras inbördes sammanhang redan blifvit fästadt och således behöfliga jemkningar dervid gjorde, innan Kongl.
Majrt beslutat öfverlemna dem till Rikets Ständers antagande, finna Utskotten den föreslagna åtgärden från Rikets Ständers sida icke af behofvet påkallad.
Likaledes anse Utskotten, att, då de förslaget åtföljande provianterings- och fouragerings-staterne blifvit af sakkunnige män uppgjorde samt af Kongl. Majrt, elter föregången pröfning, i Nåder gillade, någon ändring deruti icke kunna af Utskotten föreslås.
Besv, oeh Ekon.
Utlåtandej iV.-o 81.
Då frågorne dels om inqvarterings-tolagens beräkning, i sammanhang med bestämmandet af Statens andel uti inqvarteripgs-besväret, och dels om inköp af nödiga stallar och magazinsrum uti Ystad, förut blifvit af Utskotten fullt utredda och några nya skäl häremot vid återremisserne icke blifvit anförda, så finna Utskotten ej eller skäl att frångå, livad Utskotten rörande dessa ämnen förut tillstyrkt.
Hvad sedermera vidkommer den gjorda anmärkningen, att Utskotten icke, såsom sig bordt, utredt huru stor tillgång på egna lius och byggnader Staten kunde ega, genom hvilkas begagnande för inqvartering statsutgi(terne i och för detta ändamål kunde minskas, så få Utskotten anföra, alt de visserligen icke förbisett denna vigtiga omständighet, men, enär Kongl. Majit, i egenskap af högste befälhafvare öfver rikets krigsmakt, eger att fördela den, på sätt Kongl. Majit finnér öfverenstämmande med ett väl ordnadt försvarsverk, samt Utskotten hysa den öfvertygelsen, alt Kongl.
Majit vid denna fördelning icke lemnat ur sigte den deraf beroende möjliga lindringen i landets bördor; så hafva Utskotten likväl tvekat att föreslå någon åtgärd härvid från Rikets Ständers sida.
Då emedlertid det blifvit ådagalagdt, att uti Landskrona finnes ett större antal Staten tillhöriga, till en del obegagnade, byggnader af betydligare utrymme, samt det otvifvelagtigt skulle för Stats-Verket uppslå en stor besparing, om en del af de i Skånes öfriga städer förlagda Corpser och för hvilka Slaten nu kommer att belastas med utgifvandet af inqvarterings-ersättning, kunde till Landskrona förflyttas, så lä Utskotten tillstyrka, att Rikets Ständer ville bos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit, så vidt det kan stå tillsammans med ett ändamålsenligt ordnande af Rikets försvarsverk, täcktes vidtaga en förändrad, fördelning af de i Skånes städer inqvarterade trupper, med afseende å den besparing för Stats-Verket, som kan uppkomma genom deras inqvartering uti Kongl. Majlis och Kronans för närvarande obegagnäde hus och byggnader i Landskrona.
Dock hemställa Utskotten, att härigenom icke måtte föranledas något dröjsmål med tillämpninningen af den nya Inqvarterings-Ordningen.
Det har vidare blifvit npplyst, att Commendanten 1 Götheborg under den 4 Juli sistlidne år bos Kongl. Majit i anderdånighet anhållit, att, vid en blifvande reglering af inqvarteringen, Götheborgs Garnison måtte bibehållas vid sina hittills egande inqvarterings-förmoner, samt att Kongl.
Majit den 9 derpåföljde i samma månad deröfver infordrat Dess Befallpingshafvandes i Götheborgs och Bohus
Län jemte Magistratens och Borgerskapets Äldstes i Gö - 4 Stats- samt Allm.
Utlåtande , N:o 81.
Uleborg underdåniga utlåtanden, hvilka blifvit till Kongl. Maj:t ingifne under loppet af December månad samma år.
Sedan ärendet sålunda blifvit till handläggning färdigt, har dock Nådigt svar å Commendantens berörde anhållan ej blifvit meddeldt, ej eller någonting serskildt rörande inqvarteringen i Götheborg upptaget uti Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till llikets Ständer af den 15 Januari detta år, angående städernes utom Stockholm inqvarterings-besvär.
Vid sådant förhållande och då det häraf vill synas, att Kongl. Maj:t ännu ej till Nådig pröfning företagit förrberörde ärende, samt då härtill kommer, att skillnaden emellan den inqvarterings-ersättning, hvilken hittills uppburils af Götheborgs Garnizon, samt den, som, enligt den nya Inqvarterings-Ordningen, skulle komma att till densamma utgå, är till förlust för Garnizonen och serdeles betydlig, tvärtemot förhållandet i de öfrige släderne utom Stockholm, hvilket visas af bilagan Litt. A., och det derföre synes nied rättvisa och billighet öfverensstämmande, att inqvarterings-förhållandena i Götheborg, innan inqvarterings-ersättning till Garnizonen derstädes bestämmes, blifva närmare i}tredde, så få Utskotten, som anse, att den förut, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af Utskotten föreslagna och af 2:ne Riks-Stånd bifallna reglering af städernes utom Stockholm inqvarterings-besvär, äfven livad Götheborgs stad angår, genast bör träda i verkställighet, likväl, i anledning af hvad ofvananfördt blifvit och på det att Götheborgs Garnizons anspråk i detta fall kunna varda pröfvade, hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes föranstalta om en fullständig utredning af hvad med inqvarteringen i Götheborg gemenskap eger samt den skillnad, som i detta afseende kan förefinnas emellan Götheborg och Rikets öfriga städer, och derefter i Nåder meddela Rikets Ständer, huruvida Kongl. Maj:t finnér lämpligt och rättvist, att inqvarteringen i Götheborg hör beräknas, i likhet med hvad i öfrige Rikets Städer utom Stockholm eger rum, eller om något serskildt stadgande derom hör utfärdas.
Utlåtande, N.-o 81.
5 Bil. till Stats- och Ekon.-Utsk.
N.-o 81. 1840.
Jernför else.
Classer, enligt nys Förslaget.
Enligt 1720 års
In- gvar terings-ordning.
För Stockholm är föreslaget För, Götheborg.
Daler Silf- ver- mynt.
Valvation till R:dr B:co ä 3 Dal. på R:dr.
Enligt alterna- tivet N;o 1.
Enligt alter- nativet N:o 2. är nu genom Contract. be- stämdt.
Genom nya förslaget är projecteradt.
1 Öfverste med veder- likar 132 44 — 500 — —- 475 — — 500 — — 400 — 2 Öfverste-Löjtnant med vederlikar 84 28 — — 366 32 —- 350 — — 285 — — 266 32 —■- 3 Majorer med veder- likar 84 28 — 266 32 •—- 244 — — 285 —•
— 200 — — 4 Capilainer med ve- derlikar . . . . 54 18 —•
— 150 — 106 32 — 142 24 — 80 — — 5 S uha 1 tern-Oili cerare flOO |76 32 — f 95 — — 50 med vederlikar 36 12 — l 86 32 <•66 32 160 6 Under-officerare med po — vederlikar . . . 21 7 — — 40 — — 36 — 45 — 24 — 7 Corporaler med ve- t-26 62 — derlikar . 134 4 24 — 13 36 — 13 36 — MÖ 62 — 8 8 Soldater med veder- l18 — — likar • • • • • 13f 4 24 11 — — 11 — 10 — — (> — 6 Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon. disk.
Utlåtande j N.o 82.
N:o- 82.
Ank- till Exp. Utsk. den 20 Nov., kl. 10 f. m.
Utlåtandej i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 2.
Vid föredragning af det Betänkande, Utskotten under N:o 2 afgifvit, i anledning af ett till Rikets Ständers granskning öfverlemnadt förslag till ny Inqvarterings-Ordning för Stockholms stad, hafva Preste- och Borgare-Stånden dertill lemnat bifall, hvaremot detsamma af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt.
Såsom skäl för återremisserne har, inom sistbemälde tvänne Riksstånd, blifvit emot förenämda Betänkande hufvudsakligen anfördt: att, Utskotten icke rätteligen förfarit, då de tillstyrkt, att ett förslags-anslag af 12,000 R:dr måtte å Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titel uppföras, såsom ungefärligen motsvarande hvad, som erfordras till bestridandet af inqvarterings-kostnaderne för Iiif-Bev ä ri ngs - R egem en tet, Landtförsvars-Departementets Commando -Expeditionen, Topografiska-Corpsen, Artilleri-Staten och Ingenieui'-Corpsen, enär icke allenast dessa Corpser och Stater vore tillräckligt kända, att inqvarterings-beloppet för dem kunde bestämdt utföras, ulan dessutom åtgärden att uppföra ett förslags-anslag alltför lätt kunde föranleda detta anslags betydliga ökande utöfver hvad dertill nu blifvit afsedt; att Ulskotten måtte yttra sig, huruvida det kan anses vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att inqvarterings-medel lemnäs åt den befäls-personal, som effectivt åtnjuter inqvartering in natura; att frågan om inqvartering i Stockholm och ersättning derför icke bordt företagas, utan i sammanhang med en utredning af frågan om denna stads hittills åtnjutande lättighet att uppbära tolag samt fortfarandet deraf; att Utskotten begått en inconseqnens, då de föreslagit, att Staten skall bekosta servicen för Svea Artilleri-Regemente; och slutligen att Utskotten icke, såsom sig bordt, fä&tat nödig uppmärksamhet å de förra Kongl. Förordningar, som, rörande inkvarteringen i Stockholm, utfärdats och hittills varit gällande, såsom Kongl.
Förordningen den 7 Febr. 1716, hvilken föreskrifver, att Stockholms stad skall utgöra inqvarterings-penningar, och den vid 1766 års Riksdag utgifna Försfattning angående inqvarleringen i Stockholm, som bland annat bestämd* Statens skyldighet att bekosta cassern-byggnader.
Vid besvarandet häraf få Utskotten anföra, att, hvad först beträffar den gjorda anmärkningen dervid, att ett förslags-anslag blifvit af Utskotten tillstyrkt, för att betäcka inqvarterings-kostnaderna för de härofvan uppräknade Stater och Corpser, hvilka Utskotten icke ansett tillhöra Stockholms stads Garni - Stats- samt Allm.
LJtsk. Utlåtande, N.o 82. 7- zon och sålanda ej berättigade att af staden undfå inqvartering, så liona Utskotten denna fråga, sorn redan varit föremål för Rikets Stånders pröfning vid öfverläggningarne 0111 Tredje Hufvud-Titeln, och, såsom beroende af denna Hufvud-Titels slutliga reglering, icke böra ytterligare och serskildt derifrån behandlas.
Vikommande anmärkningen, att Utskotten ieke yttrat sig, i afseende å den inqvarterings-ersättniug, som emot rättvisa och billighet skall utgifvas till de af befälet, sorn åtnjuta inqvartering in natura; så och då Utskotten ansett sig icke böra för närvarande ingå i någon närmare granskning af det till Rikets Ständer öfverlemnade förslaget till Inqvarterings-Ördning för Stockholms stad, utöfver hvad i Betänkandet N.ö 2 rörande delta ämne finnes tillstyrkt, samt den här framställda frågan afser ett undantag ifrån detta behandlingssätt, som i öfrigt af Rikets Ständer är lemnadt utan anmärkningar, finna Utskotten härutinnan ej någon giltig anledning vara framställd för serskildt upptagande och handläggning af berörde fråga.
Att en utredning af tolagens belopp samt om användandet deraf ej skett i sammanhang med behandlingen af Inqvarterings-ärendet, bar redan blifvit såsom felagtigt anmärkt emot Utskottens Utlåtande N:o 1, och som Utskotten vid besvarandet af återremissen å nämnde Utlåtande upptagit detta ämne, få Utskotten nu endast åberopa, hvad dervid är vordet anfördt.
Beträffande den gjorda anmärkningen, att Utskotten begått en inconsequence, då de föreslagit, att Staten skall bekosta servicen för Svea ArlilleriRegemente, så få Utskotten förklara, att uti det afgifna Utlåtandet N:o 2, rörande inqvarteringen i Stockholm, Svea Artilleri-Regementes cassern-byggnader väl ansetts böra bekostas af Staten, men deremot intet undantag, i afseende å detta Regemente, blifvit gjordt från den uttalade grundsatsen, att Staden bör bekosta servicen för sin Garnizon; hvadan anmärkningen torde förfalla.
Slutligen och i afseende derå, att Utskotten icke skola fästat tillbörlig uppmärksamhet å de äldre rörande inqvarteringen utfärdade Författningar, så få Utskotten anföra, att, då den af Rikets Ständer vid 1834 och 1835 årens Riksdag gillade och antagna samt af Rikets Stander vid innevarande Riksmöte tillämpade grundsats, att, för beredande af lindring i inqvarterings-bördan för de inqvarterings-skyldige, staten skulle åtaga sig hyres-ersättningen åt inqvärterade trupper, och corpser, emot det att Inqvarterings-gifvarne fortfarande bekostade, hvad 8 Stats- samt Allni.
Utlåtande, N.-o 83. under namn af service förstås, i dess tillämpning innebär en fullkomlig rubbning af de förhållanden, som rörande inqvarteringen hittills egt rum, och hvilka af Rikets Ständer, såsom alltför betungande för städerne, just ansetts böra undergå en rättvis och billig förändring, Utskotten omöjligt kunnat, med erkännande af denna nu mera fastställda förändrade grund för inqvarteringens utgörande, fästa det afseende å de äldre Författningar i detta ämne, som den gjorda anmärkningen synts åsyfta.
Och få Utskotten således vidblifva sitt förra, af t vänne Riksstånd gillade, Utlåtande.
Ank. till Exp. Utsk. den i o Nov., kl. Jo f. m.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar, sorn föranledt återremiss af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande JV:o i3.
Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet hafva till Utskotten återremitterat det under N:o 13 afgifna och af Välloflige Borpare-Slåndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallna Betänkandet, i anledning af väckta motioner om vidtagande af åtskilliga förändringar till lindring uti Bålsmansroteringens utgörande å landet.
De anmärkningar, som blifvit emot förevarande Betänkande framställda hos Ridderskapet och Adeln, innehålla hufvudsakligen: att man, utan alt tillstyrka försättning på vacance af någon ytterligare del af Båtsmansstyrkan utöfver hvad nu finnes, hvilket förmodats icke kunna vinna Nådigt bifall, enär redan en så stor del af Båtsmansrotarne hållas vacante, att Rikets försvar skulle åsidosättas genom liera indragningar, önskat, att de för Rotebåtsmans-vacancer till Stats-Verket nu ingående afgifter skulle på 4:de Hufvucl-Titeln öfverflyttas samt användas till lindring uti det Båtsmans-roteringen åliggande beklädnadsbesväret, hvarjemte uppmärksamheten fästats vid några detalj-förhållanden, hvilka, om den föreslagna förändringen försiggick, borde iagltagas.
Äfven har ansetts, att Utskotten - Stats- samt Allm.
Vdalande > N.o 83. g skotten borde tillstyrka, att den af dem föreslagna frivilliga öfverenskommelse om båtsmansbekläduadens anskaffande af Kronan, mot ersättning i contant af Rotehållarne, borde ske genom Beklädnads-Directioner och på grund af markegångs-prisen.
Detta senare bar af andra ledamöter inom samma Stånd blifvit bestridt; och har slutligen äfven Utskottens förslag att ställa någon ytterligare del af båtsmanshållet på vacance ogillats på den grund, att båtsmännen på åtskilliga ställen recryterades på skof, I dessa åsigter bar äfven Högyörd.
Preste-Ståndet instämt dels, så vida man ansåg betänkligt att nedsätta antalet af den till sjöförsvaret börande personal, dels så vida man trott sig linna Utskottens förslag att använda vacance-afgift till beklädnad för båtsmännen leda till rubbning i grunderna för Indeluings-verket; hvarjemte äfven i detta Stånd föreslagits, att de bland statens inkomster beräknade båtsmans-vacance-afgifter borde till lindring i beklädnads-besväret användas, och har dessutom blifvit satt i fråga ändamålsenligheten af sä väl passevolance-contract i allmänhet sorn deraf, att någon eller några rotehållare af ett Compagnie skulle kunna ingå sådana contrakt, utan att alla inom samma compagnie sig dylika ätogo.
Utskotten hafva tagit de gjorda, anmärkningarna i öfvervägande och få, hvad angår frågan om beredande af lättnad i båtsmans-roterings-besväret, derigenom, att staten direct deltager uti beklädnads-skyldigheten, förklara, att, ehuru de icke äro öfvertygade om overkställbarheten af den åtgärd, de uti sitt förra betänkande föreslagit, Utskotten likväl af de anmärkningar, som blifvit gjorda, hvaraf de hem tat anledning att förmoda, det hinder möjligen skulle kunna möta lör erhållande af Kongl. Maj:ts Nådiga bifall härtill, och då de icke nu mera kunna föreslå öfverflyttande på 4:de Hufvud-Titeln af den bland statens inkomster redan beräknade båtsinans-vacance-afgiften, funnit sig hafva skäl att frångå sitt förra tillstyrkande samt hemställa till Vä 11 o fl. Borgare-Ståndet samt Hederv.
BondeStåndet, om de icke, till det åsyftade ändamålets vinnande och för att bereda dem, som hålla båtsmän, en lindring, till någon del motsvarande den, hvilken blifvit för andra båldt beskattade medlemmar i staten afsedt genom Betänkandena, rörande städernes inqvartering och mötespassevolancen, skulle vilja förändra sitt en gång fattade beslut; tillstyrkande Utskotten deremot nu, att Rikets Ständer, med afseende å det förhållande, att, i runda tal räknadt, båJts mansstyrkau utgör omkring 6,000 man och årliga kostnaden efter markegångspris för koj och täcke 1 R:
Ir 24 sk.
B:co, måtte bevilja Bill. till R.
Prol. 1840. 4 Sami. 2 Aftl. 17 Haft. 2 10 Stais- samt Allman, Bcsv. och Ekon.
Utlåtande > N-0 83. ett anslag af 9,000
R:dr årligen att uppföras å Riks-Statens 4:de Hufvud-Titel, emot det, att de, som hålla} båtsmän, varda helt och hållet befriade från skyldigheten att förse båtsmannen med koj och sängkläder, hvilken skyldighet Staten sig deremot ikläder.
Härefter och med anledning af hvad af Herr Nordensköld O. G., serskildt blifvit yttraclt, i afseende å vissa compagniers skyldighet alt fortfarande förse sina båtsmän med klädespåse, få Utskotten anföra, att, då här icke blifvit framställd någon fråga om båtsmansrolarnes befriande från denna dem, enligt nuvarande Författningar, åliggande skyldighet bör ock icke genom ofvan föreslagna åtgärd någon sådan slutsats deraf kunna dragas, hvadan yttrande i detta fall icke eller torde erfordras; hvaremot Utskotten anse sig böra tillstyrka, alt, enär den första utgiften för anskaffande af ofvan föreslagna persedlar blefve för Staten i hög grad betungande, de kojer och täcken, som måste åtfölja hvarje båtsman vid uppfordringen, torde vid den första, efter en sådan skyldighets öfvertagande af Staten skeende, uppfordring och utan vidare anspråk å den e11a eller andra sidan böra tili Kronans förråd öfverlemnas.
Hvilket dock allt Rikets Ständers bifall underställes.
Hvad dernäst beträffar de gjorda anmärkningarne mot Utskottens förslag, i afseende å båtsmansbeklädnadens öfvertagande af Kronan, så kunna Utskotten icke anse olägenheterne af partiella contract med rotarne vara nog stora, att de kunna uppväga den fördel, Utskotten, ledda af erfarenheten, föreställa sig ligga deri, att rotehållarne ega den fullkomliga öfvertygelse» om, att deras contract är en helt och hållet på hvar och en rote enskildt beroende frivillig handling; och då Utskotten bestämdt tro sig känna, att beklädnaden skulle för den nu utgående kostnaden kunna anskaffas vida bättre och ändamålsenligare, än den, båtsmännen nu hafva, äro de ock öfvertygade; alt delta förhållande skall snart inses och önskas infördt af rotehållarne, i den mon de sjelfva hinna erfara nyttan af en sådan förändring både för dem och båtsmännen, och anse Utskotten, alt alla andra försök att påskjmda densamma böra undvikas, såsom snarare ledande till ett motsatt resultat.
Med anledning häraf få Utskotten ytterligare] tillstyrka: att Rikets Ständer ville Kongl.] Maj:t i underdånighet föreslå, om icke till rotehållarne kunde göras
Nådig framställning, huruvida de skulle vara hugade att ingå contract om båtsmans-beklädnadens öfvertagande afKronan, emot vissa årliga afgifter af rotehållarne för hvarje serskild persedel, dock att contracten ställdes på vissa, ej alltför mångå, år och upprättades på grund af frivillig öfverenskommelse serskildt med Siats- samt Allm.
Utlåtande j N.o 83.
11 hvarje rote, och utan att några af dem knöde åläggas att ovilkorligen, och derest han ej finnér contractet för sig förmooligt, deruti ingå.
Emot de öfriga punkterna i Betänkandet hafva icke några väsendtliga anmärkningsr blifvit gjorda, hvadan ock dessa punkter torde anses icke eller erfordra någon vidare åtgärd.
Slutligen och då Utskotten, enligt hvad ofvanföre blifvit anfördt, tro sig ega grundade skäl till den förmodan, att båtsmansbeklädnaden skulle på ett för både roten och båtsmannen fördelagtigare sätt kunna ordnas, så att den närmare öfverensstämde med det allmännas fordringar, få Utskotten äfven tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla det Kongl. Maj:t ville anbefalla en undersökning, för att utröna, huruvida icke, utan rotarnes ytterligare betungande, en ändamålsenligare beklädnad för båtsmännen skulle kunna införas och låta ett härpå grundadt förslag Rikets nästkommande Ständer i Nåder förelägga.
Stockholm den 19 November 1840. .©• STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet 1840.
Stats- samt .Allm.
Best*.- ock E% on.-U! skottens Betänkande, N:o 84. i N:o 84.
Ant. till Exp. Utsk. den 20 November, kl. 10 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om inställande af den, de Utsockne frälse-hemmanen i Halland, ålagde ordinarie rotering.
'Uti en hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vacht, till delta Utkott remitterad, motion, liar Herr Dalman, Wilhelm Fredric, anfört, hurusom ett större antal jordegare i Provincen Halland, hvilka, emot sitt bestridande, blifvit ålagde ordinarie rotering för dem tillhörige utsockne frälsehemman,, åt honom uppdragit alt meddela Rikets Höglofl.
Ständer innehållet af 3:ne med samme jordegares namn undertecknade petitioner, hvarmed åsyftats, att rättelse mätte beredas i de åtgärder, som blifvit vidtagne för berörde hemmans indelning till ordinarie rotering.
Dessa tvänne petitioner, som blifvit motionen vidfogade, innehålla hufvudsakligen: att, sedan Rikets Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag, fattat det beslut, att, såsom det första medel lill Rikets ökade försvar, all inom dess gränsor oroterad jord, af hvad namn och beskaffenhet den vara kunde, (jnilitias-boställen endast undantagne) vore, så snart Riket med krig hotades eller oroades, skyldig alt genast uppsätta och med beklädnad förse det mot jorden svarande försvarsmanskap; så hade, genom Kongl.
Brefvet den 5 Februari i8ra, den sålunda beslutade extra roteringeu blifvit anbefalld, äfven för Provincen Halland, der, bland andra hemman, jemväl utsockne frälsehemmanen extra roterades; och ehuru sedermera, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den a3 Mars 1813, det blef Rolehållarne i Halland föreslaget att åtaga sig ständig rotering, med vilkor, att rotarnes antal minskades med |:dei, hafva hemmans-innehafvaine icke ingått på denna förändring.