Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A landel må förlagsinteckning ej sökas utan vid lagtima ting. § 5.
Inteckningen skall förnyas inom tio år sedan den beviljades, och ytterligare inom tio år efter hvarje förnyelse; njute dock fordringsegaren förmonsrätt enligt första inteckningen.
Försummas den förnyelse, vare inteckningen förfallen. § 6- Har flyttning af bruket, fabriken, verkstaden eller inrättningen skett till ort under annan Rätt, än den, hvarest inteckningen blifvit beviljad, vare då Härads- eller Rådstugurätten i den ort, dit rörelsen förflyttad är, behörig att förnyelse af inteckningen meddela Sammaledes vare ock den Härads- eller Rådstufvurätt, hvarunder i § 2 omnämnd förlagstagare, efter skedd flyttning af hemvist, bosatt är, behörig att frågan om förnyelse af inteckning för honom gifvet förlag upptaga.
I dessa fall, skall, vid äfventyr af inteckningsrättens förlust, förnyelse af inteckningen sökas hos Rådstufvurätt inom sex månader, och hos Häradsrätt sednast vid det lagtima ting, som infaller näst efter sex månader, räknade från slutet af det år, hvarunder innehafvaren af bruket, fabriken, verkstaden eller inrättningen blef derföre på nya stället till skatt antecknad. § 7- I öfrigt skall/ angående förlagsinteckning, tillämpas hvad om inteckning i fast egendom stadgadt är.
Uti Rättens protokoll öfver inteckning i fast egendom varde ock förlagsinteckning intagen. § 8- Denna förordning träder i verksamhet från och med den — —- 1849.
Förut meddelade förlagsinteckningar bedömas efter ditintills gällande föreskrifter, men böra hos Rådstufvurätt inom Ett år från nyssnämnde dag, och hos Häradsrätt sednast vid det lagtima ting, som infaller nästefter samma års utgång, samt deruppå vidare, enligt hvad i §§ 5 och 6 stadgadt är, förnyas, för att bibehålla sin förmonsrätt.
Högsta Konni.
Maj ds Nild.
Skri fe elite, N:o 16. 33 Högsta
Domstolen fann, för sin del, emot. ifrågavarande förslag icke något vara alt erinra.
Ex protocollo Sv. P. Ekstrand.
\:o 16 Alik. till Exp.-Utsk.
Hen 8 Der. kl. 1 e m. KONGL. MAJ: T S nådiga Skrifvelse till Pikets Ständer, angående anslag för uppförande af cellfängelser, och i afseende på andra frågor, so/n med fängelseregleringen eg a sammanhang; gifven Stockholms Slott den 9 November 1847.
Sedan hos Kongl. Maj.t, genom Rikets Ständers skrifvelse den 5 Juni 1841, blifvit i underdånighet anmäldt, huruledes Rikets Ständer beviljat särskilda anslag för uppförande, så långt anslagen hunno, af nya fängelser efter cellsvstemet, nemligen 900,000 R:dr till länsfängelser, 100,000 R.dr till häradsfängelser och 300,000 R:dr till stadsfängelser, och Rikets Ständer tillika framburit den önskan, att en fullständig plan måtte varda uppgjord i afseende på erforderliga fängelser af dessa slag inom hela riket, så hafva dels åtskilliga cellfängelsebyggnader blifvit företagna och fullbordade, dels i öfrigt, för ofvanberörde ändamål, förberedande åtgärder egt rum, efter hvad i det följande närmare törmäles.
De redan fullbordade fängelserna äro: för Stockholms län med 90 celler, för Linköpings län med 102 celler, för Christianstads län med 90 celler, för Gefleborgs län med 66 celler och för Carlstads län med 78 celler.
Af Ma riestads länsfangelse är ena flygeln alldeles färdig med 42 celler.
1 Fahlun är länsfängelset, med 66 celler, i det närmaste fullbordadt; och i Wexiö bör detsamma, med 90 celler, blifva färdigt under nästa år.
Nya fängelsebyggnader äro beslutade och till grundläggning påbörjade: för Stockholms stad med 169, för Wenersborgs län med 90 och för Carlskrona län med 90 celler.
För öfrigt är tomt inköpt för ett härads- och stadfängelse vid Wimmerby. flik. tilt R.
Erot. 1847 och 1848. 1 Sand. 1 Afd. 3 Häft. ii 34 Kungl.
Under omförmäldta cellantal beräknas emedlertid icke de till disciplinära straffrum ämnade mörka cellerna, och ej eller de ljusa celler, hvilka användas, icke såsom fängelserum, utan till administration och bevakning.
För de fullbordade fängelserna har kostnaden hittills varit som följer:
Denna kostnad, fördelad på cellantalet, har således visat sig mycket olika på olika orter, och omvexlat från minst 1,012 R:dr 28 sk. till högst 1,G80 R:dr 16 sk., räknadt för hvarje cell.
Numera, sedan erfarenheten gifvit någorlunda säker ledning för arbetets verkställighet och bedömande, skola åtskilliga hittills hafda utgifter kunna undvikas, och ej sällan, åtminstone hvad de mindre fängelserna angår, arbetet kunna, under nödig tillsyn, upplåtas på entreprenad, derigenom ock besparing är att förvänta.
Till fullständig reglering af Rikets läns-, härads- och stadsfängelser är förslag uppgjordt, hvilket, då frågan härom funnits ega nära oskiljaktigt sammanhang med den om ordnande af rikets domsagor, blifvit jemväl till den sistnämnde frågan utsträckt; och ehuru samma ärende, deri för närvarande afbidas infordradt utlåtande från en Hofrätt, ännu icke hunnit komma under Kongl. Maj:ts hufvudsakliga pröfning, varder emedlertid, för upplysning om förslagets hufvudgrunder, ett exemplar deraf härhos bifogadt; skolande flera exemplar blifva öfverlemnade till vederbörligt Utskott.
Förslaget, i dess reviderade skick, upptager 1773 celler för länsfängelset 714 för fängelser i andra städer än länsresidensen och 792 för fängelser på landet, eller tillsammans 3,279 celler.
Om nu antagas får, att, såsom sannolikt är, dessa celler, tillika med bostadsrum för bevakningen, ekonomirum och stående inventarier, kunna, kostnaden för inköp af byggnadstomter jemväl inbegripen, öfverhufvud anskaffas till ett pris, efter cell räknadt, af 1,000 R:dr för länsfängelset 800
R:dr för egentliga stadsfängelser och 500 R:dr för häradsfängelser å landet, hvilka belopp något öfverstiga de i det närlagda regleringsförslaget beräknade, emedan detta endast afsåg egentliga byggnadskostnaden; så skulle hela kostnadssumman uppgå till 2,740,200 R:dr, eller 1,440,200 R:dr, utöfver hvad redan blifvit anslaget.
Häruti ingå likväl ej de celler, hvarmed nya länsfängelserna, hädanefter såsom hittills, torde böra förses utöfver förslagets cellnummer, i ändamål att bereda möjligheten af det ensliga fängelsesystemets användande jemväl under någon del af de strafftider, för länsfängelserna i Stockholm 151,500: 124,341: 34. 10. 91,133: 10. 1. 87,160: 21. 2. 108,119: 19. 8.
Linköping .
Christianstad Gefle . . . Carlstad . .
35 som öfverskjuta två år, ej eller de tillskott af celler utöfver förslagets beräkning, hvilka vid åtskilliga fängelser kunna påkallas af omtankan för en fördel aktig byggnadsform.
Betydliga kostnader återstå således visserligen för det tillämnade fängelsesystemets genomförande; men detta kan och bör helst ske småningom, hvarigenom utgifterna blifva mindre kännbara, och Kongl. Maj:t förväntar, att Rikets Ständer, med inseende af sakens vigt, icke skola tveka att för ändamålet bevilja fortfarande anslag, i nion af befintliga tillgångar.
Maj:t föreslår således i nåder härigenom: att, jemte det Rikets Ständer medgifva, att hvad af förra anslaget 1,300,000 R:dr återstår, må, utan hinder af den år 1841 gjorda fördelning emellan läns-, härads- och stadsfängelser, kunna till hvilketdera slaget som helst, efter Kongl. Maj:ts pröfning af behofvet, användas, Rikets Ständer tillika, för cellfängelsers uppförande, ytterligare anvisa 200,000 R:dr årligen.
I sammanhang härmed, och uppå de grunder, som finnas utvecklade i Justitie-Statsministerns hosföljande memorial den 31 Mars 4846 och den 17 Februari innevarande år, föreslår Kongl. Majit vidare: att ej mindre städer, än härader, emot skyldighet att, der så fordras, till statsverket afträda deras äldre häkten med tillhörande jord och åbyggnad, må varda alldeles befriade från byggnad och underhåll ej mindre af de sålunda afstådda häktena, än ock af de nya cellfängelserna, äfvensom från fångunderhållet och bevakningen i desamma ; dock med det undantag för Stockholm, hvilket af särskilda omständigheter påkallas; att häraderna för framtiden, i den mån Kongl. Majit pröfvar fängelse- och domsageregleringen föranleda till uppförande af nya tingshus, må erhålla den förmon att befrias från tingshusbyggnad och dess underhåll, med vilkor för de härader, som nu hafva tingshus, eller dertill eller såsom häradshöfdingeboställen anslagne jordegor och åbyggnader, att allt sådant varder till statsverket öfverlåtet; och att, efter Kongl. Maj:ts pröfning, nuvarande häradshöfdingeboställen, likasom de här ofvan omförmälde byggnader med jord och tillhörigheter, som städer och härader komma att afstå, må kunna, efter föregången värdering, genom 3G, Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrif reise, N:o fö. ojäfvig domare och nämnd, och sedan i öfrigt lödiga upplysningar äro inhemtade, utbytas eller försäljas, så vidt de anses icke välbelägna eller icke behöfliga på de ställen, der de befinnas; börande alla genom dylik försäljning inflytande medel särskildt redovisas och användas till anskaffande af boställen, tingshus eller fängelser, der sådana behöfvas.
På det redan påbörjade byggnadsarbeten må kunna, utan menligt atbrott fortsättas, vill Kongl, Majit anmoda Rikets Ständer, att, utan afbidan, det Rikets Ständer hinna taga under slutlig pröfning, hvad denna nådiga skrifvelse i dess helhet innefattar, skyndsamligen medgifva det här ofvan äskade användandet af ännu befintliga öfver-* skott på gamla anslaget.
OSCAR. A. Posse, Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements^Årenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Statsrådet d Stockholms Slott den 9 November 1847.
Närvar ande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihrej Statsråden: Friherre Stael ron Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe.
Kongl. 37 Wrem, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhraus.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern anmälde i underdånighet: att, sedan Rikets Ständer, medelst skrifvelse den 5 Juni 1811, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, huruledes Rikets Ständer beviljat särskilda anslag för uppförande, så långt anslagen hunno, af nya fängelser efter cellsystemet, nemligen 900,000 R:dr till länsfängelser, 100,000 R.dr till häradsfängelser och 300,000 R:dr till stadsfängelser, och Rikets Ständer tillika framburit den önskan, att en fullständig plan måtte varda uppgjord i afseende på erforderliga fängelser af dessa slag inom hela riket; så hade dels åtskilliga cellfängelsebyggnad 3r blifvit företagna och fullbordade, dels i öfrigt, för ofvanberördé ändamål, förberedande åtgärder egt rum, efter hvad här nedan förmäles.
De redan fullbordade fängelserna voro: för Stockholms län med 90 celler, för Linköpings län med 102 celler, för Christianstads län med 90 celler, för Gefleborgs län med 66 celler och för Carlstads län med 78 celler; och vore af Mariestads länsfängele ena flygeln med 42 celler alldeles färdig; länsfängelset i Fahlun med 66 celler i det närmaste fullbordadt, äfvensom det i Wexiö med 90 celler borde blifva färdigt under nästa år.
Nya fängelsebyggnader voro beslutade och till grundläggning påbörjade: för Stockholms stad med 169, för Wenersborgs län med 90 och för Carlskrona län med 90 celler; hvarförutan tomt vore inköpt för ett härads- och stadsfängelse vid Wimmerby.
Under oinförmäidta cellantal beräknades emedlertid icke de till disciplinära straffrum ämnade mörka cellerna och ej heller de ljusa celler, hvilka användas, icke såsom fängelserum, utan till administration och bevakning.
För de fullbordade fängelserne hade kostnaden varit: för länsfängelser i Stockholm R dr 151,500: — — Denna kostnad, fördelad på cellantalet, hade således visat sig mycket olika på olika orter och omvexlat från minst 1,012 R:dr 28 sk. till högst 1,680 R:dr 16 sk., räknadt för hvarje cell-nummer.
Sedan erfarenheten gifvit någorlunda säker ledning för arbetets verkställighet och bedömande, skulle åtskilliga hittills hafda utgifter kunna undvikas, och ej sällan, åtminstone hvad de mindre fän - Linköping .
Christianstad Gefle Carlstad. . 124,341: 34. 10. 91,133: 10. 1. 87,160: 21. 2. 108,119: 12. 8- 38 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 16. gelserna angick, arbetet kunna, under nödig tillsyn, upplåtas på entrepenad, derigenom ock besparing vore att förvänta.
Till fullständig reglering af rikets läns-, härads- och stadsfängelser vöre förslag uppgjordt, hvilket, då frågan derom funnits ega sammanhang med den orri ordnande af Rikets domsagor, blifvit jemväl till den sistnämnde frågan utsträckt.
Förslaget, i dess reviderade skick, upptoge 1773 celler för länsfängelser, 714 för fängelser i andra städer än länsresidensen och 792 för fängelser på landet, eller tillsammans 3,279 celler.
Om nu antagas finge, att, såsom sannolikt vore, dessa celler, tillika med bostadsrum för bevakningen, ekonomirum och stående invantarier, kunde, kostnaden för inköp af byggnadstomter jemväl inbegripen, öfverhufvud anskaffas till ett pris, efter cell räknadt, af 1000 R:dr för länsfängelser, 800 R:dr för egentliga stadsfängelser och 500 R:dr för häradsfängelser å landet, hvilka belopp något öfverstiga de i det uppgjorda regleringsförslaget beräknade, emedan detta endast afsåg egentliga byggnadskostnaden; så skulle hela kostnadssumman uppgå till 2,740,200 R:dr, eller 1,440,200 R:dr, utöfver hvad redan blifvit anslaget.
Häruti inginge likväl ej de celler, hvarmed nya länsfängelserna, hädanefter såsom hittills, torde böra förses utöfver förslagets cellnummer, i ändamål att bereda möjligheten af det ensliga fängelsesystemets användande jemväl under någon del af de strafftider, som öfverskjuta tvä år, ej eller de tillskott af celler utöfver förslagets beräkning, hvilka vid åtskilliga fängelser kunde påkallas af omtankan för en fördelaktig byggnadsform.
Då betydliga kostnader således återstodo för det tillämnade fängelsesystemets genomförande, men detta borde och kunde helst ske småningom, hvarigenom utgifterna blefvo mindre kännbara, ansåg Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern sig böra i underdånighet hemställa, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder föreslå Rikets Ständer: att, jemte det Rikets Ständer medgifva, att hvad af förra anslaget 1,300,000 R:dr återstår, må, utan hinder af den år 1844 gjorda fördelning emellan läns-, härads- och stadsfängelser, kunna till hvilkendera slaget som helst, efter Kongl. Maj:ts pröfning af behofvet, användas, Rikets Ständer tillika, för cellfängelsers, uppförande, ytterligare anvisa 200,000 R:dr årligen, till och med det år, hvarunder nästa Riksdag infaller.
I sammanhang dermed och uppå de grunder, som funnos af Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern utvecklade i haus den 31 Mars 1846 och den Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 16. 39 17 Februari innevarande år ahnina memorial i ämnet, hemställde Herr Justitie-Statsministern, det Kongl. Majit täcktes vidare föreslå Rikets Ständer: att ej mindre städer än härader, emot skyldighet att, der så fordras, till statsverket afträda deras äldre häkten med tillhörande jord och åbyggnad, må varda alldeles befriade från byggnad och underhåll, ej mindre af de sålunda afstådde häktena, än ock af de nya cellfängelserna, äfvensom från fångunderhållet och bevakningen i desamma; dock med det undantag för Stockholm, hvilket af särskilda omständigheter påkallas; att häraderna för framtiden, i den mon Kongl.
Majit pröfvar fängelse- och domsageregleringen till uppförande af nya tingshus föranleda, må erhålla den förmån, att befrias från tingshusbyggnad och dess underhåll, med vilkor för de härader, som nu hafva tingshus, eller dertill, eller såsom häradshöfdinge-boställen anslagna jordegor och åbyggnader, att allt sådant varder till statsverket öfverlåtet; och alt, efter Kongl. Majits pröfning, nuvarande häradshöfdingeboställen, likasom de här ofvan omförmälde byggnader med jord och tillhörigheter, som städer och härader komma att afstå, må kunna, efter föregången värdering genom ojäfviga domare och nämnd, och sedan i öfrigt nödiga upplysningar äro inhemtade, utbytas eller för säljas, så vidt de anses icke välbelägne eller icke behöllige på de ställen, der de linnas; börande alla genom dylik försäljning inflytande medel särskildt redovisas och användas till anskaffande af boställen, tingshus eller fängelser, der sådana behöfvas.
Och torde, på det redan påbörjade byggnadsarbeten må kunna, utan menligt afbrott, fortsättas, Kongl.
Majit täckas anmoda Rikets Ständer: att, utan afbidan, det Rikets Ständer hinna taga under slutlig pröfning, hvad denna nådiga skrifvelse i dess helhet innafattar, skyndsamligen medgifva det här ofvan äskade användandet af ännu befintliga öfverskott på gamla anslaget.
Majit täcktes, efter tillstyrkande af Statsrådets öfrige ledamöter till hvad Hans Excellens Herr Jutitie-Stats ministern sålunda hemställt, lemna nådigt bifall; skolande Proposition uti ämnet, i öfverensstämmelse med innehållet af bilagan vid detta protokoll, till Rikets Ständer ex - 40 Kongl. Maj:ts Nihl.
Proposition, N:o 17. pedieras och Finans-departementet genom Note nr protokollet derom underrattas.
Ei protocollo E. Helling. i\:o 17.
Alik. lill Exp.-Uuk. d. 8 Dec., kl. 1 e. m. KONGL. MAJ: T S nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om tilltag åhring ande för Statens räkning af en Lotsoch Båk-Inrättning å Götha Kanal samt de sjöar, hvarigenom densamma (edes, äfvensom å Götha eif; gifven Stockholms Slott den 9 November 1847.
Redan uti bref af den 11 Augnst! 1837 fann Kongl. Majit i nåder godt förklara, att, då det blifvit fullständigt ådagalagdt, att hufvudföremålet med en lots- och båk-inrättning å de farvatten, som genom Götha kanals öppnande blifvit satte i kommunikation med Rikets begge kuster, icke kan ernås annorlunda, än att den af staten öfvertages, den på Götha kanal och de genom densamma förenade insjöar ifrågaställa lots- och båk-inrättning skall blifva en allmän anstallt, ställd under uppsigt och styrelse af det embetsverk, som förer inseendet öfver lots- och fyr-inrättningen på Rikets kuster; men förordnades vid samma tillfälle att med verkställigheten skulle anstå intilldess åtskilliga åtgärder blifvit vidtagna för tillvägabringande af nödiga tillgångar lill företagets utförande.
Sedan Direktionen öfver Götha Kanalverk derefter, under anförande, bland annat, att anställandet af lotsar å insjöarna i kanal-leden från Götheborg till Mern samt dessa sjöars förseende med båkar och andra sjömärken, der sådana kunde linnas af behofvet påkallade, vore af icke ringa vigt för segelfartens befrämjande på Götha kanal, men att berörde företag icke tillhörde kanalbolaget, utan borde af det allmänna ombesörjas och bekostas, på sådan grund Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, No 14.
41 grund i underdånighet hemställt, att vidtagandet af nödiga åtgärder för ernåendet af det ifrågavarande ändamålet måtte i nåder anbefallas samt erforderliga medel dertill varda anvisade, förordnade Kongl. Majit, under den 1 4 Januari 1846, att förvaltningen af Sjö-Ärendena skulle upprätta samt före nä st inträ Hände Riksdag lill Kongl. Maj.t i underdånighet inkomma med fullständigt och motiveradt förslag öfver kostnaden för lots- och bak-inrättning å insjöarna i kanal-leden från Götheborg till Mern.
I anledning häraf har förvaltningen af Sjö-ärendena, uti skrifvelse den 16 Februari innevarande år, i underdånighet afgifvit förslag såväl till organisation af en lots- och båk-inrättning å de genom Götha kanal förenade insjöar, deribland Wenern i hela dess omfång, samt Götha eif, under föreslagen benämning af medlersta lots-distriktet, som till lots-stationer för samma distrikt, med det antal lotsar, som anses motsvara behofvet, äfvensom approximativt kostnadsförslag å lots- och fyrpersonalens aflöning, jemte fyrars, sjömärkens och prickars årliga underhåll samt andra förekommande utgifter, hvilket sistnämnda förslag upptager ett utgiftsbelopp af 14,946 r:dr 32 sk. banko; och har förvaltningen, jemte uppgifna grunder för den ifrågavarande nya inrättningen, i öfrigt i underdånighet anfört: att den redan betydliga handelsrörelsens säkerhet, hvilken svårligen kunde efter tidens fordringar åstadkommas af enskilde, hvilka voro bundna af särskilda vilkor och aftal, äfvensom en med tiden sannolikt mer och mer framkallad transitorörelse kanalvägen från liaf till haf, föranledde den öfvertygelse hos förvaltningen, att det vore lämpligast, att
Kronan ensam öfvcrtager ledningen af de nu ifrågaställda säkerhetsanstalterna, i likhet med hvad från äldre tider egt rum i afseende å Rikets yttre kuster, helst seglationen å ifrågavarande sjöar anses lika äfventyrlig och svår som på nämnde kuster, till följd hvaraf äfven en ordnad lots- och båk-inrättning vore för förenämnde trafik af behofvet påkallad; att den för det nya lo ts distrik te t föreslagna stat, efter förvärfvad närmare erfarenhet om behofvet, framdeles möjligen kunde påkalla någon ändring och således tillsvidare endast borde antagas för de första åren; samt slutligen att, för tillvägabringandet och årliga underhållet af ifrågakomne lots- och båk-inrättning, såsom enskilda bidrag kunna påräknas 1000 r:dr årligen af Götha kanalbolag, samt omkring 2000 r:dr om året i uppgifven seglationsafgift å Wenern, eller tillsammans 3,000 r:dr, hvadan det ytterligare erforderliga behofvet uppginge tili omkring 12,000 r.dr. Som Kongl. Maj.t i nåder bifallit, att en lots- och fyr-inrättning på statens bekostnad organiseras å insjöarna i kanal-leden från Götheborg till Mein, Bih. till B.
Prof. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 3 Höft. (i 42 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 17. sä snart tillgångarna sådant medgifva; men Kongl. Maj.t endast, i sammanhang med pröfningen af det utaf särskilda kommitterade utarbetade förslag till förnyadt lots-reglemente, funnit lämpligt taga i nådigt öfvervägande de för nu ifrågavarande lots- och fyr-anstalter i underdånighet föreslagna grunder, vill Kongl. Maj.t dock emellertid, enär anslag för den nya lots-inrättningen bör vara att tillgå, innan densamma sättes i verket, men det erforderliga beloppet ej på förhand kan med säkerhet bestämmas, härmedelst hos Rikets Ständer lör ändamålet äska ett förlagsanslag af Fyratusen Riksdaler Banko årligen.
C. A. B.
Ggllengranat.
Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Departemenlet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konunge?i uti Statsrådet å Stockholms Slott den 9 November 1847.
Närvarande : Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Wcern, Friherre Ggllengranat, Faxe, Fåhreeus. Kont//.
MajUs Nätl.
Proposition, N:o 17. 43 Vidare uppläste Departements-Chefen, Statsrådet Friherre
Gy ilengr anal lill justering, följande, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatta förslag, nemligen:
\ :o till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, i fråga om
Ii 11 vägabringande för statens räkning af en lots- och båk-inrättning å Götha kanal samt de sjöar, hvarigenom densamma ledes, äfvensom å Götha eif.
Enligt Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan täcktes Kongl. Majit i nåder gilla detta förslag, sådant detsamma finnes protokollet bilagdt; och befallde Kongl. Maj:t att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer expedieras.
Vougt.
\ STOCKHOLM.
Berling, 1847.
Proposition, N:o 18. 1 M 18.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Dec. kl. 11 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande af ny Strafflag, med flera hithörande lagbestämmelser; gifven Stockholms Slott den 17 September 1847.
Under den 17 och 19 December 1844 aflat Kongl. Majit till Rikets då församlade Ständer nådiga propositioner, dels om antagande af ny strafflag, dels ock angående lag om verkställighet af fängelsestraff, sedan förslag härtill blifvit af Lagberedningen uppgjorda, samt Högsta
Domstolen deröfver sig yttrat; och i anledning af samma propositioner anmälde Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse den 22 Maj 1845, det Rikets Ständer väl ej medhunnit att vid då innevarande Riksmöte fullständigt granska och pröfva omförmäldte lagförslag, men att Rikets Ständer dock, med erkännande utaf behofvet af en ny brottmålslag, antagit de hufvudgrunder derför, som innefattas i 2 och 6 kapitlen af förslaget till ny strafflag samt i den serskilda fängelselagen.
Maj:t har nu åter tagit detta vigtiga ämne under öfvervägande, och dervid, med undantag af nedannämnde tillägg i fängelselagen 1 kap. 28 <§, ej funnit skäl förekomma att föreslå andra stadganden, än ofvanberörde nådiga propositioner innehålla.