Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ort eller Län af Landshöfdingarne ‘uppgifné och förut vanliga vigt å ett lass rente-hö, vare sig vinter-eller sommar lass , äfven hädanefter måtte bibehållas oförändrad oell tjena till efterrättelse, ej mindre vid höets utgörande in natura, ärt det sammas betalande 5 'te Bandet, 173 171. med *37* Den 16 Juli. med penningit, efter årligt Markegång*-pris* med undantag lik vill för Skaraborgs Fän, hvarest, i anseende till den anmärkta olikheten Inom särskildta Härader eller Fögderier, i beräk® nandet så väl af Krono-värderings-pris, som vigt å rente-höet, Allmänna Beredningen trott sig finna den föregående åtgärd, som af Kana» mar-CoIlegium blifvit hemställd, nödig , innan Kongl. Maj:t kunde, i afseende på detsamma fatta Dess definitiva Beslut; äfvensom Allmänna Beredningen varit ense med Kongl. Karn® mar-Collegium, i den underdåniga tankan, att lämpeligaste sättet att vinna en säker grund för bestämmandet af den vigt, en karfva rente-halm borde innehålla, vore en så beskaffad profväg® ning, som den Kammar-Collegium föreslagit; hvarföre ock Allmänna Beredningen i underdånighet hemställt, att en sådan vägning måttö här i Stockholm genom Fandshöfdingens härstädes försorg, i närvaro af Öfver-Directeuren vid General Landtmäteri-Contoiret och KammarCollegii Advocat Fiscal, anställas, samt det dervid utrönta förhållande i underdånighet uppgifvas till Kongl. Majus
Nådiga granskning, för vidtagande af det Beslut, som i Nåder kunde anses tjenligast.
Deremot, och ehuru ho och halm, uti åtskilliga af Kongl. Kammar.Collegium uppgifne
Fän, icke utgöra rente-persedlar, har dock Allmänna Beredningen i underdånighet tillstyrkt, att på det Allmogens skyldigheter, vid tillfällen af gärder och hemkallspersedlars utgörande till Soldater och Båtsmän, måtte varda närmare bestämda, den i dessa Fän varn Den i 6 Juli, »379 vatiliga vigten I ett vinter- eller sommarlass hö, måtte i de Fall) då inga Contracter i detta afseende finnas ingångna, tagas till grund, äfvensom den Vigt Kongl. Mäj:t i Kader kunde finna för &odt, att) efter förenämhde profvägnitig, utsätta för kärfvan rente-halm.
Detta allt har Utskottet tagit under ett noggrannt öfvervägande; och får, i anledning, deraf, för sin del, Vördsamligen tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, till Kongl. Majt afgifva det underdåniga Svar, ätt, uppå de skäl Kongl* Kammar Collegium och Rikets Arendtrs Allmänna Beredning anfort, det synes be^inkeiigt i underdånighet hemställa öm fastställelse af en lika Vigt i alla Län på ett lass rente-hö, utan tordé, efter hvad i hvarje ort hitintills ijenat till efterrättelse , böra så mycket heldre förblifva, SOm eljest ömsesidiga rättigheter kunde blifva förnärmade, och lärer således i underdånighet böra tillstyrkas, ätt allt hvad Allmänna Beredningen, lika inéd Kongl.
Kammar-Collegium, föreslagit, i afseehde på liqUiderna af rente-hö och halm, samt profvägning af halm till rätta Vigtens Utrönande, äfvensom likaledes Allmänna Beredningens tillstyrkande, beträffande beräkningssättet af dessa persedlar, vid gärders och hemkalls Utgörande, i de Län, der hö och halm ej utgöra rente-persedlar , och vid de tillfällen , då inga särskildt ingångna Contracter ligga i vägen, måtte Varda af Kongl. Maj:t i Kader antaget och till underdånig efterlefnad aubefaldt.
Hvil - 1380 Den lC Juli.
Hvilket nu imedlertid til! Biksens HögJofL
Ständers välbehag vördsammeligen ofverlemnas.
Pä Högv. Prest-Stänoch Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen.
Pä Vällofl Borgare- Pä Hederv.
Bonde Ståndets Ledamöter?
Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. Bredin.
Nils Hersson. M. M. Bosbeck.
U[pläst hos Häglof!. Ridd. och Ad. den 16 Juli.
Högvdrd.
Prest Ståndet den 14 — Vållofl.
Borgare Sfåndef deri 17 .
Bond.e-Ståndet den 14 Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och 0economie-Utskotts Betänkande , i mled. ing af de till Utskottet remitterade Memorial och Diet amina, angående ändring uti hvad
För fattningar ne rörande Hallock Gästgifveri skjutsen stadga samt om förhöjning uti skjuts tegan , m. m.
Uti ett den 29 Mars, till Hedervärda Bonde-Ständet ingifvet, och till Allmänna Besvärs och - Den 16 Juli. oell Oeconomle-Utsknttet remitteradt Memorial-,‘har Riksdagsmannen Anders Joachimsson från Östergöthland omförmält de åtskilliga olägenheter, sorn Jordbrukare af den dem ålagde skjutsningsskyldigheten måste vidkännas, bestående uti hinder för jordens ans och skötsel, .samt grödans inbergning , enär Ijandi mannen ofta dragés ifrån dessa göromål' på den tid, dä de oumgängeligen böra förrättas, till deras forthjelpande, sorn ofta i mindre angelägna -värf färdas på vägarna , hvarvid ej sällan skall handa , att de till hållskjuts indelte mäste resa flera mil till Gästgifvaregården, vara med kreatur flera dygn borta och sluteligen hemkomma , stundom utan att hafva fått skjutsa samt dymedelst något förtjena, men alltid med en mycket mindre förtjenst, än sorn svarat mot deras moda och tidspillan, jemte foda för folk och kreatur.
I anseende hvartill föreslås, att visse Entrepieneurer måtte åtaga sig skjutsningsskyldigheten, ätmindstone på de Orter, der de skjutsande icke af locala omständighete.r heldre åstunda den gamla skjuts-författningens bibehållande, och att, till dessa entreprenaders befrämjande, det vöre nödigt, att skjutslegan förhöjdes till 24 sk.
B:co för milen, samt tillika belopp för Ilandet och Städerna, hvilka Riksdagsmannen icke ansåg vara berättigade till högre skjutslega än Eandsboerne, he.ldst de icke behöfva resa till skjutsningsstället; förmenande .
Riksdags* mannen, att den af honom foreslagne skjut-slegan ej vöre för liögt tilltagen , utan en ersättning, endast någorlunda svarande mot det nu förtiden gällande penninge- och varu-yärde, jemförd t Zfe/t 16 Juli, fördt med det pris, sorn Markegångs-Taxorrra Utsätta för Öke- och drängedags-verken.
IJerjetpte yttras uti samina Memorial den åstundan, att betalningen för Krono*skjutser, sorn obilligt drabbar, med olika tyngd, särskilta orter, också borde Ökas; samt att fångförare matte få så stor förhöjning i sitt arfvode för fångars forslande och underhållande, att åtmindstone skadesloshet för dem agde rum.
Häruti hafva flere af det Hedervärda Bonde-Sfåpdets ledamöter, sorn dels Uti ingifna Memdrial, dels munteliga anföranden till Protocollet samma dag yttrat sina tankar, instämt, dock i allmänhet, utan att till de af Anders Joachimsson anförda skäl något hufvudsakligt tillägga, utom det, att Johan Johansson och Petter Jansson från Kronobergs
Län uppgifvit, att värdet af en till skjutsning dugelig häst skulle uppgå till mindst Ioo R:dc R:co, och att betingade forlöner för körslor åt Carlshamn och Carlskrona från Vexiö betalas med mindst sk. milen för hvar häst.
Hela det Hedervärda Bonde-Ståndet har $luteligen allmänt instämt uti Anders Joachims» sons begäran, och har härvid blifvit erinrat* att redan vid 1809 ars Riksdag fråga varit om Skjutsens utbjudande på entreprenad; att Riksens Ständer derom gjort underdånig anhållan hos Kongl. Majit, sorn ock , i anledning deraf befallt Landshofdingarne i hvarje Län, att, sedan vederbörliga undersökningar i hvarje ort, blifvit hållna, med underdåniga Utlåtanden i komet inkomma, men hvilken befallning åtskilliga af Riksdagsmännen uppgifvit i deras orter *>i Den 16 Juli. ej hafva blifvit fullgjord.
Och har vid denna öfverläggning vice Talmannen Hyckert förbehållit, att om skjutsnings-skyldigheten blefve på entreprenad upplåten, kostnaden dervid icke blott må vidlåda Bonde-Ståndet, utan alla som äga hemman, och hvilka följakteligen, efter hans tanka, gemensamt böra deltaga uti ett så trye* kande onus.
Sedermera hafva till samma Biks-Stånd Memorial i detta ämne blifvit ingifna den 31 Mars, af Biksdagsmannen Jacob Ericsson från Orebro
Län, sorn, med anmälande af den stora skjuts-åtgången vid Glanshammars och Fellingsbro
Gästgifverier, i synnerhet efter den lyckliga föreningen af Sveriges och Norriges Biken, åstundar i anledning af hästars uppstegrade pris , som endast skola kunna i 3 år med skjutsningen uthärda, skjutslegans ökande till 24 sk.
Banco milen, hvaruti så väl öfriga Biksdagsmännen från Orebro Eän, som de från Carlstads Län, och Biksdagsmannen Johan Magnus Wessing från Westmanland instämt, med tillägg af den sistnämnde, att de omkring Westerås belägne Härader äro mer, än de flesta andra orter, med skjuts besvärade.
Hvarförutan äfven, i ett samma dag ingifvet Memorial, Biksdagsmannen Hans Hansson i Kårtylla och Eric Johansson i Nyckelby från Stora Koppar^ bergs
Län, under föregifvande det skjutsningsbesväret är bland de betydligaste hinder för Jordbrukets uppkomst, och att detta yrke aldrig lan hinna till någon hög fullkomlighet, så länge detta besvär qvarstår, yrkat, att skjutslegan borde - Den i 6 Juli, de blifva beroende af de skjutsandes fria vilja., hvilken tanka flera Fullmäktige fran Kopparbergs
Fän, Pehr Olsson ifrån Södermanland, Bengt Far?son och Jon Andersson frän Östergöthland och Oiof Ericsson samt Johan Nilsson från Westerås
Fän äfven funnit vara billig och antaglig, hvarföre de uti den samma instämt, och har äfven berörde dag Riksdagsmannen Jonas Jonsson från Södermanland, uti ingifvet Memorial , föreslagit antingen den uråldriga skjuts inrättningens uppbäfvaride genom Postoch .Forvagnars inrättande, såsom i andra Fänder är brukligt , eller någon viss lärnpeljg afgift af alla Stånden , eller också skjuts legans förhöjande.
Afven har uti merabernälte Riks Ständ Riksdagsmannen Gustaf Gustafsson från Södermanland den 17 April isynnerhet anmält svårigheterna vid den Kronoskjuts, sorn årligen sker för Båtsmannens transporterande till och ifrån Carlskrona , i anseende dertill, att detta manskap, som vanligen utan all styrsel eller afseende på tågordningen, framfar, ofta handterar illa både Skjuts-bönder och hästar, och deras resor inträffa vid det svåraste väglag, i anledning hvaraf han önskar, att det samma matte antingen transporteras sjöledes , eller marchera, anmälandes derjemte sin åstundan orri entreprenad af den öfriga skjutsen, i likhet ined hvad af så inånga tillförene anfördt blifvit; och sluteligen hafva Riksdagsmännen Fars Carlsson och Anders Carlsson från Skaraborgs T.än, uti ett dea 16
Maj ingifvet Memorial, val frångått pretention på högre skjutslega, men dock på det alfvaxligaste yrkat, att nu varande.skjuts* •v inrätt - Den 16 Juli.
1385 inrättningen mätte förändras, likväl utan att uppgifva sältet huru denna förändring borde ske.
1 samma ämne äro äfven hos Högl.
Ridd. och Adeln Memorial ingifne af Herr Hofjunkare n Gustaf af Malmerfeldt, sorn,' jemte anförande af de olägenheter, hvilka skjutsnings-skyldigheten- for Jordbruket ine dfor er, anser obilligt, att skjmslegau är högre för Städerna än för Jandet, samt att Städernas innevånare icke deltaga uti Kronoskjuts, och föreslår, att, i anseende till Foders och Spannmåls årligen olika pris, skjutslegan derefter måtte, vid årliga Markegårigs sättningarna , bestämmas; oell af Stats Comxnissarien Herr C. R.
Nauchoff, hvilken, till undvikande af de svårigheter, som med nu varande skjutsningssätt, så väl för de skjutsande, som de resande, äro förknippade , yrkar, att dessa böra afhjelpas genom skjutsnings skyldighetens Utbjudande på entreprenad, till hvilken anstallts befrämjande han föreslår, att icke mindre de skjutsande, än de, hvilka vanligen med Gästgifveri-skjuts färdas, något måtte contribuera.
Härmed hafva i öfrigt gemenskap de Memorial, som, angående inrättning af Fragtvagnar eller så kallade deligencer , till välBemälte
Stånd blifvit ingifne, öfver hvilka Utskottet dock nu får ett särskildt Betänkande afgifva.
Till Vallofl. Borgare-Ståndet bar Herr Handelsmannen Gustaf Stabeck äfven aflåta ett Memorial i samma ämne, deruti, med upptagande af de i ofvannämnda Memorial anförda omständigheter, han yttrar., att fullgörandet af skjutsnings skyl - Den 16 Juli. skyldigheten är odrägligt, och soker bevisa detta sitt yttrande med en uppgjord uträkning, som slutar med det resultat, att hvarje helt hemman genom skjutsnings skyldigheten årligen tillsätter 200 B:dr 30 sk.
Banco, och att enär större de» len af de skjutsande ära Skatte-åboer, samt således i öfrigt mycket hetungade, skjutsningsskyldigheten vore fördem så tryckande, att dermed icke kunde uthållas.
För att afhjelpa detta, i hans tanka, étt af de-största hinder, som ligga i vägen för Jordbruket, föreslår han, att all sådan hållskjuts, som är belägen öfver en half mils afstånd från ombytet, må upphöra, och alltid från skjutsnings-besväret befrias, samt den , som är inom denna distance, i reserv förhandlas, att 2;ne Skjuts-Taxor upprättas, under namn af ordinarie och extra, att skjutslegan för den förra borde vid Biksdagarna bestämmas, såsom gällande till nästa Lagtima Riksdag, att reservlaget borde hålla ett visst antal hästar för dagen till den ordinarie skjutsen, af hvilka hästar dock arne par 2 gånger i veckan skulle disponeras till en så kallad diligence, som till postens och Passagerares förskaffande från Hufvudstaden till Skåne och Göthehorg borde inrättas, och att, när desse hästar utgått, den resande väl äfven kunde fortskaflfas, endast med den ålagda skyldighet, att betala skjutspenningar för denna extra skjuts med 50 procents förhöjning öfver den ordinarie Taxan, och att han måtte nyttja mindst 2;ne hästar för denna honom visade tjenst.
Häremot har Herr Borgmästaren Hambrx» as* Xkn 16 Juli. us, uti ett till sistnämnda Stånd inlemnade Memorial, sökt ådagalägga, att Herr Stabecks förslag vore i utförandet icke verkställbart, och att, enär det befriar alla öfver en half mil från skjutsningsstället belägne hemman för skjutsnings* skyldigheten, det så för de öfriga skjutsande, sorn resande skulle medföra högst betänkliga o~ lägenheter; att den nu varande skjutsnings inrättningen för vårt land närmast ar afp.ssad, samt au missbruket ej kan betaga bruket af en nyttig inrättning, och yrkar siuteligen, att i stället för det Herr Stabeck projecterat, att ingen finge nyttja mindre än 2:ne hästar, då ordinarie skjutsen är utgången , den förr lemnade rättighet för resande att, äfven på den tid, då skjuts* legan betaltes med 3 sk. milen, som på en timme fick till rygga läggas, få färdas 2:ne personer efter en häst, måtte dem återställas, dock med vilkor, att betala 16 sk. milen, XJtskoitet har, hvad i ofvanherörda Memorial mer och mindre vidlyftigt blifvit omförmäldt uti noga öfvervägande tagit; och då uti en delaf desammade skjutsandes olägenheter blifvit med nog öfverdrift afskildrade, men icke något är nämndt om deras behof eller betungande, hvilka i angelägna ärender ära nödsakade företaga mer och mindre vidsträckta resor, eller om den tunga, hvilken genom en högst uppstegrad skjutslega, skall drabba så val de allmänna Cas» surna, sorn i mer och mindre nian .Rikets samteliga inbyggare, anser sig
Utskottet till en bör* jan böra fästa uppmärksamhet på dessa af en hög skjutslega nödvändigt härrörande svårigheter, för JO en 16 Juli. för att upplysa, huruvida man vid vissa kända Olägenheters undvikande, ej försätter sig i nya af icke mindre, men kanske betydligare inflytelse på det allmänna välståndet.
Det är uti Sveriges Geografiska och Fysiska lage, sorn, efter Utskottets tanka, hufvudorsaken igenfinnes til! de onera, hvilka man varit nödsakad ålägga största delen af jorden, i afseende på resandes förskaffande.
Uti ett glest beboclt
Land, der många måste ■ färdas länga vägar, för att få sina angelägenheter hos Legeringen , eller dess särskilta auetoriteter bevakade; der Lärosäten för ungdomen arn. få, och TJniversiteterna , dit alla Studerande mäste samlas, belägna på betydligt afstånd frän hvarandra, och från Statens särskilta' provinser; der ounigängliga handelsvaror, ja luifvudäninet för sådan, spannmålen ofta mäste från Sjö-Städerna till aflägsna orter transporteras för en forlön, hvilken efter skjutslegan vanligen bestämmes; der äro, i jemnförelse emot folkmängden, oändligen flere, som skulle hafva känning af en hög skjutslega, än i de Länder, der Invånarne på ren mindre areal yta äro sammanträngde, och kunna få sina angelägenheter, på närmare afstånd ombesörjde, samt sina förnödenheter genom kortare transporter sig tillförde.
På Sverige inträffar fullkomligen det förstnämnde förhållandet, och måste derföre derstädes, i likhet med andra Länder af samma beskaffenhet, uppoffringar blifva nödvändiga hos dem, som äro i tillstånd att fortskaffa resande, om icke , å andra sidan, betydliga olägenheter skola uppstå, vid alla de Den 16 Juli. 1389 de* nämnda omständigheter , hvilka , för ämnets närmare utredande, särskildt böra öfvervägas.
Klagomal hafva alltid blifvit hörde öfver de mångfaldiga kostnader sorn åtfölja rättegångar och andra slags föreskrifna formaliteter , att 1 laglig ordning försvara sin egendom eller andra rättigheter.
Skulle det Hedervärda Bonde Ståndets nästan vid hvarje Riksdag yttrade anspråk att få skjutslegan ständigt okad, alltid vilfaras, så skall deri tid icke blifva långt borta, då mången, genom Medborgares eller Embetsmäns behandlande, oskyldigt lidande, ser sig nödsakad att heldre öfverlemna sig åt sitt öde, än att företaga resor, hvilkas kostnader han c-j rnägtar bestrida, kanske ej en gång- när- de måste göras till ett på några mils afstånd beläget I.andshöfdingeResidens eller en Hagmans Rätt, och än mindre till en Hof-Rätt, på 40, 30 å 60 mils afstånd, eller till Rikets Hufvudstad, der alltid 1 sista instantien, men ofta äfven förur, Medborgares vigtigäste angelägenheter behandlas.
För de flesta, som nödgas för särskilta förrättningar anlita Domare och andra Embets- och Tjenstemän , skall ock kostnaden vid sådana tillfällen blifva odrägelig, oell det skall, vid så beskaffade omständigheter icke slå felt, att den mindre bemedlade blifver urståndsatt, att bevaka sina’ lagliga rättigheter, och kanske ofta nödsakad, att gå ifrån den jordtorfva han besitter, eller se den , genom mägligare grannars tilltag, stympad och försämrad.
Alltid är Staten i behof af sådana yngre medlemmar, som genom studier skola danas skick - *390 Den 16 Juli. skickliga, att blifva Tjenstemän uti Forsamlin* gen, eller vid Civila och Militaira värf.
Re* dan är desåäs beredande hos oss i många afseenden föisvåtad.
Dem , Söm skota inträda i Prest - Ståndet, äro nu ålagd skyldighet att förskaffa sig undervisning och öfning vid de ej längesedan inrättade Seminarier, och att derföre oftare besöka Academierna, än sorn förr varit vanligt; oell samma omständigheter inträffa äfven , till följe af Kongl. Kungörelsen den 9 öctober 1813» för dem hvilka vid RättegångsVerken eller Rikets Collegier Söka inträde.
Den nästan enda utväg sorn förr Varit för medellösa Studerande, att genom förmöghare barns undervisning, vid Academierna sig uppehålla, blifver allt mer och iner tillstängd genom sådana allmänna inrättningar, hvarigenom för dessa till-* fälle lemnäs att, utan nämnde Lärosätens besökande , förskaffa sig till vissa yrken nödiga insigter.
Blifva nu skjutspenningarne så dryga, att resan, tilt exempel från Öster- och Westergöthland eller Småland, eller Westerbotten och. andra Norrländska Provinser till Upsala, kostar lik?
mycket eller mera, än uppehället på sistnämnde ställe under lärotiden, synes det blifva ogörligt att med tiden erhålla skickliga Prester uti de från Academierna mera aflägsna orter, och den brist, som redan öfverklagas på skick* liga ynglingar, söm i Civila Verk vilja ingå, skall visserligen blifva ännu större.
Det är af Bonde Ståndets fattigare söner som Prest-Ståndet erhåller större delen af dess medlemmar, och flere af dem bekläda vigtiga ijenster uti den ali - Den 16 Juli.
1391 allmänna styrelsens åtskilliga fördelningar.
Det kan ej vara det Hedervärda Bonde-Ståndets mening, att vilja försvåra deras fortkomst, som hädanefter 1 samma vägar vilja gagna det allmänna eller att vilja betaga Staten det biträde, hvilket af dera vid nämnde yrken icke kan umbäras.
En sådan skillnad, som imellan den förra och sednare af en Ledamot bland det Hedervärda Bonde-Ståndet på en viss ort i Riket Uppgifvits, är åtmindstone annorstädes okänd, om icke vid några enda tillfällen, der ett svårt Väglag i förening med en större förmodad vinst vid några varors skyndsamma transporterande, för tillfället Uppstegrar priset.
Uti de fran SjöStäderna aflägsna orter skall en betydlig påökning i priset å de för lifsuppehälle! nödvändigaste varor, såsom salt , sill , strömming, blifva en följd af en ökad skjutslega.
Erfarenheten visar, att vid närvarande skjutslega, 5 mils afstånd från Sjö-Staden ökar spannmålspriset med 32 sk.
B:cp på tunnan.
Vid en fördubblad skjutslega skulle då tillökningen blifva t-J- B:dr på detta ringa afstånd, och man kan häraf sluta till de betydliga svårigheter, som skulle mota Regeringens hulda omsorger, då den, vid infallande tnissväxt-år, finnér sig föranlåten, att, till hungersnöds afhjelpande ibland Allmogen, afsända betydliga spannmåls-transporter till långt ifrån hafvet belägna orter, såsom Dalarna, Jemtland, med flera.
Den olägenhet sorn Bergshand* teringen, vid dess tunga producters forslande, härigenom - 3393 Den i (j Juli, Igenom mäste vidkännas, och de odrägliga kostnader, som skulle drabba vissa Etnbets- och Tjenstemän , som i och för sina sysslor nödsakas förrätta betydliga resor, för hvilka de njuta antingen alldeles ingen särskilt ersättning, eller ock endast pa gamla Taxor grundade obetydliga, respenningar i ett för allt, afven i. de händelser, då resorna blifvit mycket emot förra tider ökade> mäste ock härvid komma i beräkning.
Enär, i jemförelse härmed, närvarande skjutsinrättnings inflytelse pä allmänna hushållningen tages i betraktande, kan väl icke nekas, att åtskilliga besvärligheter och olägenheter för de skjutsandes jordbruk förorsakas genom den dem ålagda skyldighet att fortskaffa resande.
Alt dessa uti de flesta remitterade Memorial äro nog öfverdrifna , finner Utskottet sig likväl föranlåtet anmärka.
Det ähfägés-.för afgjordt, att en till skjutsning brukbar häst, skall icke erhallas för mindre än 100 R:dr Banco, och ej uthärda längre än uti 2 år; man uppgifver afståndet imellan Gästgifvaregårdarna till ij mil, och man beräknar 3:ne dygns bni to varelse för hästar och skjutsbonde, såsom endast inbringande de för denna väg beräknade skjutspenningar ,• och häruppå grundas uträkningar , sorn leda till det resultat, att skjutsnings skyldigheten kosrar hvarje helt hemman öfver 2 00 R:dr B:o ärligen, samt att de med ett sådant onus betungade, i synnerhet om dö äro Skatte-bönder, dermed omöjligen kunna längre uthärda.
Härvid röjer sig antingen okunnighet om verkeliga tillståndet i Landet, eller en föresatts, att för ett visst ändamål svinnande, göra de Den iG Juli» i 393 tde inferå sallsyiita svårighétet' till älimärina och oundVikéliga.
Den sorn färdats de större stråk-, vägar, på hvilka skjutsnlttgs-besväret ät mest tryckande, torde visserligen, orri han efter utseendet förstår att någorlunda bedöm ma häst krea* turs värde j hafva lätt för att göra sig öfver- \ tygad, att nät pi dessa vägar en skjutshäst fin* hes, sorn kan anses värd ioo R:dr B:cö, finnas åtmtndstöne äö sorn icke äro värde 50, och att den tid, som tnånga af dem nyttjats till resan* des förskaffande, mera närmar sig till to år och ofta derutöfver, än till arne.
Afståndet iiriellah de flesta Gästgifvaregåtdar är större äri tnil, ofta till och med Det är på långt när icke sällsamt, att på dessa Vägar återskjuts erhålles från Gästgifvaregården, dit skjutsen Verkstälts, eller att satrima skjutsbonde arne gångofc på dygnet fortskäffar resande.
Det är Ock ganska sälsairit, att den skjutsande får vänta på dea resandes ankomst längre tid, sedan hafi vid Gästgifvaregården sig inställt.
Vid nu faStsiällta skjutslega ser man tvärtom Allmogen finna det förmånligt, att okallade, endast i väntan af skjutsnings-förtjénst, infinna sig i vissa Städer eller vid de närmast de samma flerestädes s> mil och derutöfver belägne Gästgifvaregårdar, för ätt genom skjutsning fram och tillbaka förtjena 3 R:dc Btco eller mera, på tämmeligen kort tid * efter Daglig skjutslega, samt mycket deröfver, då resande icke Vilja flera timmar vänta på deras art* kömst, Sorn äro skyldige, att dem för den stad* gade legan fortskaffa. 175. 17 G* Ått 1394 Den 16 Ju/t.