Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tallplantor utplanterade derstädes 25,808 st., hvarförutan en mängd, till lasstal ej beräknadt, tallris blifvit å flygsandsfälten utkördt, utan annan betalning, än tillåtelse att upphemta rötter efter fällda träd; äfvensom 75,000 st. poppelsnittlingar blifvit nästlidne vår å dessa fält utplanterade.
Ehuru de förra årens åverkningar betydligen medtagit skogstillgångarne å de för Berättelse öfver Calmar Län för åren 1851—1855. 6 42 1835—56 beräknade skogshyggen och fastän nu varande förvaltarens företrädare vid föregående års utsyningar obehörigen anticiperat på sistförilutna årets afverkning, har denna likväl gifvit i resultat en större kubikmassa, än som upptages i räkenskaperne för de föregående fyra åren, hvartill ingen annan orsak kan finnas, än den, att utsyningarne numera icke lemnäs efter approximatif beräkning på rot, utan med noggrannhet kuberas, efter det träden blifvit genom jägeribetjeningens försorg fällde och höglagde.
Skogsafverkningen å kronoparken har under ifrågavarande fem år lemnat följande resultater: Skogsår.
Beviljade utsy- ningar.
För par- kens e- get be- hof an- vände.
Genom auktion försålde skogsef- fekter.
Inllutne auk- tionsmedel, be- tespenningar, utsyniugsafgif- ter m. fl. in- komster.
, Bygg- nads- virke. 1 i Kubikfot.
, R:dr sk. rst. 1851—52 • • • 62,439 5,800 — 66,251 134,490 2,625 22 4 1852—53 • • • 60,000 1,382 4,484 67,902 133,768 2,643 42 — 1853—54 • • • 61,378 3,200 5,730 87,813 158,121 5,406 19 9 1854—55 • • 60,139 4,300 6,411 62,169 133,019 3,752 22 9 1855—56 • • • 54,466 — 3,000 111,354 168,820 6,373 55 9 Summa 298,422 14,682 19,625 395,489 728,218 18,801 46 7 eller i medeltal årligen 59,684 2,936 3,925 79,098 145,645 3,760 Inom Länet finnas två härads-allmänniDgar, den ena, af omkring 4,300 tunnlands vidd, i Handbörds härad, och den andra, innehållande omkring 400 tunnland, i Norra Möre härad.
Begge äro mycket medtagne af åverkningar och i öfrigt vanvårdade, till följd af Länets jägeripersonals fåtalighet och häradsboernes obenägenhet att göra erforderliga uppoffringar för beredande å desse skogar af en ändamålsenlig förvaltning och bevakning.
Under den 13 Oktober 1854 har Länsstyrelsen till Eders Kongl. Majit afgifvit underdånig berättelse om dessa härads-allmänningar och i sam - 43 tnanhang dermed i underdånighet föreslagit de åtgärder, som ansetts erforderlige och lämplige för vinnande af det med dem afsedda ändamål.
Bergsman dt er ing en.
Under nu ifrågavarande fem år hafva flera jernmalmstillgångar påträffats i Gamleby socken af Södra Tjusts härad samt blifvit med mycken framgång bearbetade, synnerligast år 1853, då dessa nya grufvor voro de enda i Länet, hvarest jernmalm bröts.
På öarne i Westerrums skärgård af samma härad hafva äfven upptäckts och blifvit med arbete belagde flera anledningar till kopparmalm, af hvilka de, som anträffats på den så kallade Skälön, äro mycket lofvande och föranledt arbete i större skala.
Jernmalmsbrytningen har, enligt inkomne uppgifter, iemnat följande resultater: år 1851 2,500 Skäf » 1852 2,000 » » 1853 2,175 » » 1854 ingen brytning. och » 1855 4,297 Skäf Summa 10,972 Sköf malm.
Malmfångsten har således, bedrifven under fyra år, inbringat i medeltal 2,798 SkÄ årligen.
Härförutan har från flera insjöar i Länet under dessa år, likasom tillförne, upphemtats en betydlig, dock icke närmare uppgifven, mängd sjö- eller myrmalm, som användts till gjutgods eller sämre tackjern.
Oen i öfrigt till tackjernsblåsningen erforderliga malm hemtas från grufvor utom Länet, företrädesvis från Utö.
Tillverkningen af tackjern vid Länets masugnar har uppgått till nedan för hvarje år upptagne och värderade qvantiteter: 1 Till verk- Faststäldt
Värde i Banko. ni ngsbelopp i Skepp:d. lösningspris i Banko.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. år 1851 6,862 6 — 41,172 — — ** 1852 19,041 5 32 — 107,899 — — 1853 10,509 5 32 — 59,551 — — 1854 16,756 5 40 — 97,745 32 — n 1855 19,458 6 8 — 119,991 — — Summa 72,626 — — — 426,356 32 — eller i medeltal årligen 14,595 5 42 — 85,271 — — t 44 Under åren 1848—SO uppgick tackjernstillverkningen i medeltal till 13,868 Sk® om året.
Medelproduktionen har således ökat sig med 637 Sk®.
Gjutgodstillverkningen utgjorde: år Sk® Värde i B:ko R:dr.
1831 3,941 70,928 1852 3,004 54,072. 1853 4,942 88,956. 1854 ........ 4,895 97,900. 1855 6,088 ....... 121,760 Summa 22,870 . • .... 433,616. eller i medeltal årligen 4,574 86,723.
Denna tillverkning, hvars medelbelopp under förra åren besteg sig till endast 901 Sk®, har således blifvit mera än femdubblad.
Den bedrifves hufvudsakligast vid Öfverums, Ankarsrums och Hagelsrums bruk.
Sjömalm användes dervid i vä^ sendtlig mån.
Stångjernssmidet har lemnat följande resultat:
Lösningspris j å Hammar- Värde 1 Skepp:d. skatts-jern, i Banko. 1 i Banko.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. år 1851 .......... 12,713 16 — — 203,408 — — » 1852 .... 13,049 15 — — 195,735 — — » 1853 13,396 15 24 — 207,638 — — » 1854 10,343 16 12 — 168,073 36 — » 1855 . ■ 10,611 18 190,998 — — Summa 60,112 — — — 965,852 36 — medium för ett år 12,022 16 7 — 193,170 — Medeltillverkningen af stångjern utgjorde, under åren 1848—50, 11,314 Sk®, värderade till 172,409 R:dr, samt har således ökats i qvantitet med 708 Sk® i 45 och i värde med 20,761 R:dr Banko.
Sträcker man jemförelsen ännu längre tillbaka, så befinnes att stångjernstillverkningens medelbelopp utgjorde, under åren 1842 —47, 9,376
Sk® och under åren 1837—41 endast 8,982 Skepp:d, hvaraf visar sig, att denna tillverkning på ungefär femton års tid ökat sig med circa 35 procent.
Lösningsprisets medelbelopp under åren 1848—50 var 15 R:dr 12 sk., men uppgick under åren 1851—55 till 16 R:dr 7 sk.
Verkliga salupriset på stångjern har ökat sig ännu mera och utgör nu för den bättre tillverkningen i Länet 21 å 22 R:dr Banko per Skepprd.
All anledning är således till den förmodan, att denna del af bruksrörelsen numera drifves med icke obetydlig fördel, hvilket äfven kan slutas deraf att, på sätt nedan kommer att förmälas, Hera af jernbruken blifvit under sednare åren utvidgade och med hänsigt till ökad afverkning förändrade.
Jernmanufaktursmidet har lemnat: är Skäf penningevärde B:ko R:dr 1851 1,870 37,400- 1852 ....... 1,916 38,320. 1853 1,525 30,500- 1854 2,042 40,840. 1855 • 1,779 35,580.
Summa 9,132 ....... 182,640. eller i medeltal 1,826 36,528.
Denna tillverknings medelbelopp utgjorde under åren 1837—41: 1,008 SkÄf, 1842—47: 1,270 Skäf, 1848—50: 1,850 Skåf, hvaraf således visar sig, att jern manufaktursmidet val betydligen ökats från år 1837 till 1850, men att tillverkningsqvantiteten sedermera ej tilltagit.
Det enda kopparverk i Länet är beläget i Tryserums socken nära Waldemarsvik.
Tillverkningen der utgjorde: år Skåf 1851 . 120 . 1852 89 1853 . ' 175 . 1854 170 . 1855 203 .
Summa 757 • eller i medeltal 151 . värde i B:ko R:dr • 18,000 • 13,350.
. 28,000.
• 28,900. 34,510- • 122,760 • 24,552- 46 Medeltillverkningen af koppar uppgick under åren 1848—SO till 131 Sk£f och har således ökat sig med ungefär femton procent.
Inom Länet finnas två alunverk, begge på sydvestra kusten af Öland, i en trakt, som har öfverflöd på god skiffer.
Utom alun tillverkas der äfven jernvitriol och rödfärg.
Produktionen har utgjort:
Alun, Vitriol, Rödfärg, Värde i 1 Tunnor Tunnor Tunnor B:ko R:dr år 1851 2,430 701 574 33,180 » 1832 3,111 873 580 42,710 »1833 2,824 1,429 556 45,310 » 1834 3,400 1,603 540 52,730 » 1855 3,000 2,203 982 56,940 Summa 14,765 6,809 3,232 230,870 eller i medeltal årligen 2,953 1,362 646 46,174 medeltillverkningen utgjorde 1842—47 2,377 966 356 1848—50 2,418 880 ej upptagne; Och har den således under ett tiotal af år ökat sig i afseende på:
Alun med ungefär 24 procent.
Vitriol » » 41 » Rödfärg » » 82 »
Denna tillökning är, svnnerligast hvad aluntillverkningen angår, så mycket mera anmärkningsvärd, sorn afsättningen af alun under de två sistförflutne åren betydligen förminskats genom hämmandet af handelsförbindelserne med Ryssland, hvilket land vanligen förbrukar största delen af den alun, som här tillverkas.
Enligt Bergmästarens hit inlemnade berättelse hafva, under nu ifrågavarande fem år, följande förändringar ägt rum med afseende på rörelsens utvidgande vid åtskilliga af jernbruken i Länet, nemligen: år 1851- Falsterbo bruk inom Hjortheds socken erhållit oinskränkt smidesrätt för dervarande tvänne tysk-härdar. 4 47 år 1882- Vid Tofverums bruk i Locknevi socken en ny räckhammare blifvit uppförd. år 1853- Genom Kongl. Bergs-kollegii utslag af den 20 Oktober har en härd med .300 Skfrf smide blifvit på vissa år nedlagd vid Fogelforss bruk inom Högsby socken och Handbörds härad. » » Vid Tofverums bruk ytterligare en ny hammare uppförd. år 1854- En ny spikhammare vid Flerohopps bruk inom Madesjö socken. » » Genom Bergs-kollegii tillståndsbevis af den 13 Juli har ett nytt manu fakturverk af fyra spikhamrar och nödige eldstäder blifvit uppfördt vid Eds bruk inom Eds socken och Tjusts härad; » »
Fyra stångjernshärdar vid Eds bruk öfvergått till oinskränkt smides riitt; och år 1855 hafva de vid Forsseströms bruk i Gärdsrums socken förut privilegierade 3 st. stångjernshärdar, för tysk-smide, blifvit förvandlade till tvänne Franche-Comté-härdar, en räckhärd och en vällhärd med en smälthammare och tvänne räckhamrar, allt med oinskränkt smidesrätt. » » Falsterbo bruks 2:ne tysk-härdar, med oinskränkt smidesrätt, hafva blifvit förändrade till Franche-Comté-härdar. » » Flerohopps bruk, inom Madesjö socken, har för år 1855 erhållit oin skränkt smidesrätt för dervarande tvänne tysk-härdar.
Om man sammanfattar värdet af ett års i medeltal beräknad tillverkning vid alla de till bergsbruksrörelsen hörande verk och inrättningar i Länet, med förbigående dock af malmbrytningen och tackjerns-produktionen, som lemna endast råämnen, hvilka i den förädlade jerntillverkningen ingå; så befinnes att årligen tillverkats: Gjutgods ........... i. . för Banko R:dr 86,723.
Stångjern . , . .
„ „ 193,170.
Manufaktursmide af jern ........ „ „ 36,528.
Koppar ............. „ ,, 24,552.
Alun, Vitriol och Rödfärg ....... „ „ 46,174. eller tillsammans Banko R:dr 387,147.
Medeltillverkningens värde under de år, som förra berättelsen afsåg, eller 1848 —1850, utgjorde för ett år: af Gjutgods ............
Banko R:dr 16,218.
Stångjern „ „ 172,409.
„ Manufaktursmide ......... „ „ 37,000.
Banko R:dr 225,627. 48 Transport Banko R:dr 223,627. af Koppar ............. ,, „ 19,650.
„ Alun, Vitriol och Rödfärg, omkring ....
„ „ 35,000.
Summa Banko R:dr 280,277; hvilka resultater visa en tillökning i produktionsvärde af nära 40 procent.
Med sä kerhet kan likväl antagas, att produktionen under begge perioderne i verkligheten uppgått till vida högre penningevärde, än som här ofvan upptagits, ty dels åstadkommes vid de flesta bruk en mängd för ortens egen förbrukning beräknade tillverkningar, sorn, då de afsättas hemma, icke blifva vågförde eller i de officiella upp gifterne intagne, och dels är det också otvifvelaktigt, att de uppgifne produktio nerne blifvit sålde till högre pris, än hvartill de i uppgiften beräknats.
Utan fara för öfverdrift torde derföre kunna tagas för afgjordt, att ifrågavarande brukstill verkningar för ett år uppgå till ett saluvärde af minst en half Million Riksdaler Banko, Vid Öfverums jernbruk, der rörelsen under sednare åren blifvit med stora kostnader betydligen utvidgad, tillverkas en ansenlig mängd plogar och andra åkerbruksredskap, hvilka mycket berömmas och finna en allt mer och mer vidsträckt afsätt ning, såväl inom Länet, som i andra provinser.
Fabriker, Bruk och öfriga Näringar, som icke höra till bergsrörelsen.
Fliseryds krutbruk och Wentzelholms glasbruk fortfara att vara Länets betydligaste manufakturverk.
Vid det förra sysselsättas 20 å 25 arbetare och tillverkas årligen omkring ett tusen centner krut af flera slag till ett sammanräknadt värde af 35,000 Riksdaler Banko.
Under sednare åren hafva vid detta bruk införts åtskilliga förbättringar i tillverkningssättet, hvarigenom bruket, bland annat, blifvit i stånd att fabricera poleradt jagtkrut, som i godhet lärer täfla med det utländska.
Vid glasbruket användas omkring 40 arbetare, och sista årets tillverkningsvärde utgjorde 57,800 Riksdaler Banko.
, Ett nytt manufakturverk för tillverkning af trädskrufvar och stift har under ifrågavarande tid blifvit inrättadt vid Gunnebo i Gladhammars socken af Södra Tjusts härad.
Med 26 arbetare har tillverkningen der för sednaste året uppgått till 12,400 R:dr B:ko.
För öfrigt funnos år 1855 på landet följande fabriker och manufakturverk:
Fabrikernes 49 Fabrikernas eller verkens beskaffenhet.
Antal fabriker.
Antal arbetare.
Årligt till- verknings- värde.
B:ko K:dr Färgerier 24 61 20,797 Garfverier 53 133 41,736 Klädesfabriker . 2 6 4,345 Kakel- och Stenkärls-fabriker 8 11 2,900 Oljeslagerier . 7 10 2,470 Pappersbruk . 27 78 25,152 Svafvelsticksfäbrik 1 16 780 Vadmalsstampar 17 17 2,003 Kimröksverk , ... i 6 11 ' 1,340 Pottaskeverk 12 12 3,580 Öl- och Bierbryggerier 5 13 2,150 Bagerier 3 8 1,100 Lackfabrik 1 2 1,000 Tegelbruk ■ 14 86 68,500 Skeppsvarf 12 422 141,000 Summa 192 886 318,853 1
På ofvannämnde skeppsvarf hafva under dessa fem år blifvit nvbyggde 64 fartyg om 4,436 lästers sammanräknad drägtighet, och förbyggde 26 d:o om 1,047 d:o d:o d:o.
År 1855 ägdes på landet inom
Länet följande antal fartyg af 5 lästers drägtighet och deröfver: Tillhörande Till utrikes sjö- fart begagnade.
Till inrikes sjö- fart begagnade.
Allmoge och Landtman Köpingarnes invånare 18 59 605 2,592 50 21 676 437 68 80 1,281 3,029 eller tillsammans 1850 års berättelse upptager ett totalbe- lopp af. . » • • 77 38 3,197 1,468 71 | 1,113 61 | 1,080 148 99 4,310 2,548 hvaraf visar sig en tillökning af Berättelse öfver Calmar Lån för åren 1851—1, 39 | 1,729 355. 10 | 33 49 1 1,762] 7 so
Denna betydliga tillökning i landets och köpingarnes handelsflotta är ansenligast i afseende på sådane fartyg, som användas till utrikes sjöfart, och den innefattar ett faktiskt bevis på handelns och sjöfartens förkofran under ifrågavarande tidrymd.
På landet, utom köpingarne, funnos nedannämnde år följande antal handlande, fabriksidkare, handtverkare och gerningsmän, nemi.: under år 18S1 . „ 18S2 „ 1833 „ 1834 „ 1835 Antal näringsidkare.
Handlan- de i öp- pen salu- bod.
Fabriks- idkare.
Handt- verksmä- stare.
Idkare af handt- verk så- som för- sörjnings- inedel.
Ger- nings- män.
Summa. 60 105 55 371 443 1,034 64 108 57 392 444 1,065 76 104 58 427 450 1,095 82 96 56 434 437 1,105 83 108 V 59 451 453 1,154 Antalet af näringsidkare på landet har således varit i ett jemnt stigande, synnerligast hvad angår landthandlarne, hvilkas antal under fem år ökats från 60 till 83.
I de flesta socknar, som äro belägne på mera än tre mils afstånd från närmaste stad eller köping, finnas nu öppna bodar, hvarest hållas till salu alla tillåtna köpmannavaror.
Åsigterna om dessa handelsrörelsers nytta för orten äro mycket delade.
I de liesta fall torde de både gagna och skada.
Det är onekligen af nytta för allmogen att kunna, med besparing af tid och resor, på nära håll köpa sina för nödenheter, äfvensom landthandlanderne ofta äro fördelaktiga afnämare af ortens landtbruksprodukter och slöjdalster; men å andra sidan måste-också medgifvas, att handelsbodarne på landet bidraga till ett skadligt öfverflöd genom den lätthet, som de bereda allmänheten, att åtkomma hvarjehanda lyxartiklar, som eljest skulle mera sällan köpas och förbrukas.
Mången gång har äfven klagats deröfver, att landthandlarne idkat en skadlig försäljning af bränvin och andra spritdrycker; men anlednin garne till sådan klagan hafva i det närmaste försvunnit sedan den nya bränvinsför säljningslagen trädt i verkställighet.
SI I sammanhang med hvad nu blifvit ordadt om handel samt fabriks- och handtverksrörelse på landet, torde böra här meddelas några uppgifter om Länets köpingar.
Förhållandet med dem var år 18S5 följande:
Köpingarnes namn.
Antal Handlan- de.
Fabriks- och Handt- verks- idkarfe.
Andre Borgare.
Beloppet af erlagd Bevill- ning efter 2:dra Art.
Döderhultsvik ..... 1,586 19 21 69 687 30 Mönsterås ......
1,007 20 23 50 308 45 Figeholm 233 3 9 — 93 14 Mörbylånga ...... 166 6 10 — 32 15 Gamleby 177 7 13 3 72 7 Pataholm 155 4 8 9 84 9 Påskallavik 108 1 — 2 45 42 Bergqvara 65 2 3 — 42 16 Almvik ....... 19 1 — 1 10 — Summa 3,516 63 87 134 1,376 34 På flera ställen å landet hållas så kallade torgdagar till försäljning af ortens landtbruks- och slöjdalster.
Under sistförflutna tvänne åren har afsättningen å dessa torgdagar varit i allmänhet ganska liflig och torgplatserne besökas ofta af uppköpare från andra orter.
Af dessa är fiske det hufvudsakligaste.
Det idkas icke obetydligt i skärgården utanför norra delen af Länets fasta land, och det torde kunna antagas att en befolkning af 1,500 å 2,000 menniskor deraf hemtar de förnämsta medlen till sin bergning.
Kring kusterna af Oland och utanför Länets södra del är fisket mindre lönande.
Ström- och insjöfisket är äfven i allmänhet obetydligt.
För öfrigt förekomma såsom binäringar tjäru- och kolbränning samt tillverkning af laggkärl, salpeter, pottaska m. m.
I norra delen af Öland, synnerligast i Persnäs och Föra socknar, sysselsätter allmogen sig mycket med att bryta, hugga och slipa kalkstensflisor, hvilka i ortens egna farkoster forslas till stapelplatserna och derifrån finna afsättning såväl inom, som utom riket.
Det antoges, att stenförsäljningen årligen inbringar nämnde socknars allmoge omkring Tolf Tusen Riksdaler Banko. 52 § 4.
Kammarverk
Länets hemmantal har under dessa fem år hvarken genom förmedlingar eller nya skattläggningar undergått någon förändring.
Det förmedlade hemmantalet utgör, likasom förut, 3,365t\:dels mantal.
Skatteköpen af kronohemman halva lörtgått i den mån, att då vid 1850 års Slut funuos 157f kronohemman, som innehades med stadgad åborätt, så utgjorde vid 1855 års slut antalet af sådane hemman endast lOlif.
Förhållandet med kungs- och kungsladugårdar, boställen och bohemman har under ifrågavarande tidrymd icke undergått någon förändring i kameralt hänseende.
Taxeringsvärdet å hemman och lägenheter på landet har endast obetydligt ökats och utgjorde nästlidet år tillsammans 16,800,975 Riksdaler Banko.
Den egentliga allmänna bevillningen, som 1850 uppgick till omkring 60,000 R:dr, utgjorde år 1855 endast omkring 40,000 R:dr Banko.
Minskningen är en följd af de vid sednaste riksdag beslutade nedsättningar i bevillningsafgifterna.
Bränvinstillverkuingsafgiften har deremot från 24,000 ökats till inemot 122,000 R:dr Banko. » Antalet af backstugor har från 4,724 ökats till 5,075.
Under dessa 5 år hafva 21 nya tullmjölqvarnar och 7 legosågar blifvit skattlagde.
Vid sistlidet års slut funnos inom Länet 227 skattlagdt» qvarnar med 431 par stenar samt 420 tullsågar, Väghåilningsbesväret, som naturligtvis är i vissa trakter mera och i andra mindre betungande, har uti tabellen blifvit beräknadt i medeltal till omkring 23 R:dr Banko per fullt hemman, eller mera än två gånger det belopp, hvartill detta onus i förra berättelsen uppskattades.
Denna tillökning har sin grund till någon del i de stegrade prisen på öke- och mansdagsverken, men hufvudsakligast i den omständighet, att betydliga arbeten under de sednare åren blifvit nästan allestädes i Länet gjorda, för att med ändamålsenliga diken omgifva och i öfrigt förbättra de allmänna vägarne, hvilka ock derigenom blifvit försatte i sådant skick, att den årliga väglagningskostnaden för framtiden bör blifva förminskad.
Förhållandet med indelta arméen och båtsmanshåll^ i Länet har, sedan förra berättelsen afgafs, icke undergått annan förändring, än att beklädnadskontrakter nu afslutats med de flesta af båtsmansrotarne, så att vid sistlidet års slut, af de i Länet befintliga 1,319 sådana rotar, endast 544 sjelfve besörjde deras båtsmäns beklädnad. 33 Beväringsmönstringarne i detta Län hafva under ifrågavarande år leranat följande resultater: 1 Approberade till krigs- tjenst.
Kasserade eller befriade.
Ställde på tillväxt, bort- flyttade eller frånvarande.
Summa vid mönstringen uppropade ynglingar. år 1831 „ 1852 . , . . . „ 1853 „ 1854 „ 1853 952 1,032 983 1,026 1,027 792 746 593 678 742 1,227 1,104 972 1,027 1,044 2,971 2,882 2,548 2,751 2,813 Kronouppbörden har under alla fem åren ingått ordentligt och med ganska obetydliga rester.
Vid de summariska redogörelse:ne har restbeloppet å egentliga skatteuppbörden sällan uppgått för hela Länet till mera, än 1,300 å 2,000 R:dr Banko.
Ingen af Länets uppbördsmän har under denna tid åsamkat sig någon proprie balans eller låtit sig komma bristande redovisning till last.
Fjerdingsmansbestyret ar regleradt i öfverensstämmelse nied Eders Kongl. Maj:ts nådiga Stadga den l:sta Juni 1830 samt utgöres inom de flesta socknar turvis af hemmansinnehafvarne.
Inom åtskilliga församlingar har man dock öfverenskommit om årliga bidrag till aflöning åt den eller de personer, som åtagit sig fjerdingsmanstjensteos bestridande, hvarigenom undanröjes behofvet af de årliga omflyttningarne och, utom andra fördelar, vinnes äfven den, att sålunda aflönade fjerdingsmän, hvilka vanligen qvarstadna länge i tjensten, hinna att förvärfva erfarenhet och vana uti dertill hörande göromål.
Men försöken att göra denna method allmän hafva på de flesta ställen hindrats af allmogens obenägenhet -att underkasta sig erläggandet af de årliga aflöningsbidragen, hvilka anses såsom en ny beskattning.
— Kronobrefbäringen fortfar att vara ordnad på det i sednaste underdåniga berättelsen omförmälda sätt.
Länets förut ägda 97 gästgifverier har kommit ett nytt sådant i då varande köpingen Döderhultsvik, som innevarande år blifvit stapelstad under namn af Oscarshamn.
Vid sistlidet års slut var skjutsentreprenad införd å 17 af dessa gäst - gifvaregårdar.
Förhållandet med gästgifvaregårdarne å landet var i öfrigt följande 54 (X3 os: c/> cKT Gästgif- varnes
De reserv- skjutsskyldiges Hästantal, som skall hållas af Gästgifvaregårdar, belägne A ntal varegårdar. antal. hemmantal. antal. hemmantal.
Gästgif- varne.
Reserv- laget.
Vid stor landsväg ....
Vid härads- eller sock- 60 139 43 1,238 386 237 1,760 1,997 neväg ........ 33 142 33 283 87 210 499 709 Tillsammans 93 301 78 1,341 473 447 2,239 2,706 Förteckningarna å det antal hästar, som under hvarje af ifrågavarande fem år begagnats till det ena eller andra slaget af allmän skjutsning, utvisa följande resultater:
- Antal hästar, begagnade till Krono- Gästgifveri- skjutsning. skjutsning. år 1831 4,936 36,107 » 1832 ..... 7,260 37,716 » 1853 . . . -. 2,114 38,703 » 1854 8,871 44,532 >» 1855 2,982 53,820 Summa 26,163 210,878 eller i medeltal för hvarje år 5,233 42,177
Af förestående förteckning synes, att gästgifvareskjutsen ökats i en ganska betydlig grad, synnerligast under de två sednaste åren.
Orsaken dertill torde vara att söka dels uti en, i jemnbredd med kommunikations-anstalternas förbättring, tilltagande 55 håg för resor och dels i den af en gynnsam konjunktur framkallade större liflighet i handel och rörelse.
Fattigvårdsväsendet har under ifrågavarande tidrymd undergått de förändringar, som föranledts af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Förordning den 13 Juli 1853.
Den hufvudsakligaste af dessa förändringar gäller grunderne för bestämmandet af behöfvande persons försörjningsort, i hvilket afseende nuvarande stadganden äro vida enklare och mera lätta att tillämpa, än de förra.
Endast få fattigvårdssamhällen hafva begagnat sig af den genom nya Förordningen samhället lemnade rätt att fördela fattigförsörjningen emellan kretsar eller rotar, af hvilka hvar och en drager vård om sina fattige.
Bidragen till de årliga fattigvårdsutgifterne äro ganska kännbara och utgöra en icke ringa del af de utskylder, som drabba hemmansinnehafvarne.
Förhållandet mom de olika fögderierne år 1855 inhemtas af följande tabell:
Fögde- riets hela folk- mängd.
I fattigvården intagne Tillfällige understöds- tagare.
Summa fattigvårds- kostnader i penninge- värde. äldre personer barn. mankön qvinkön | mankön qvinkön Tjusts 38,748 108 263 276 196 276 20,714 o 2 Tunaläns med flere häraders 43,062 117 339 339 239 448 8.655 13 — Norra Möre med flere d:o . . 43,026 131 307 337 188 384 17.218 — — Södra Möre 39,250 240 525 405 185 258 16,408 24 — Ölands Norra Mot 17,764 120 251 183 88 178 7,535 37 7 Olands Södra Mot 17,325 64 183 114 43 123 5,314 32 9 Summa 199,175 780 1,868 1,654 939 1,667 75,846 13 6 Ordinarie fattighjonen uppgingo således till ett sammanräknadt antal af 4,302 personer eller omkring 2? procent af folkmängden.