Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid uppgörande af 1820 års befästningslörslag förutsattes väl redan möjligheten för en fiendtlig flotta att. gynnad af god vind, kunna, med uppoffring af ett eller annat skepp, forcera inloppet och inkomma på redden, samt att det derföre vore nödvändigt, att förse denna med befästningar, hvilkas säkra skott skulle träffa de fiendtliga larlvgen hvarheldst de ankrade innanför skansarne, men utom dessas eld.
Likväl ansågs då, att, ehuru i löljd al reddens vidsträckthet, icke mer än högst tvänne befästuings-kanoner komma att samfäldt upptäcka och nå reddens Bil. A? 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
127 särskilda ankringsställen, dessa befästningar icke behöfde utgöras af annat än Martello-torn eller ett verk för 3 ä 4 pjeser.
Sålunda upptog ofvannämnde förslag, utom istandsättandet af Drottningskär och en till stängande af Arpö inlopp, på Hästholmen föreslagen tillräckligt stark skans, följande B skär och grund till befästning, dels med Martello-torn, dels med andra mindre verk; nemligen:
Löfgrundet, Degerskär, Ekholmen, Länsman, Jerskullen, Målaregrundet, Getskär och Törnholmen, af hvilka 3:ne äro undervattensgrund.
Dä numera ångkraften så betydligt ökar möjligheten att forcera inloppet och med mindre förlust eller skada inkomma på redden, så har i samma mån nödvändigheten att förse denna med ett inre försvar tydligare framstått.
Bien då härtill kommer att. de stora skeppen troligen åtföljas af Mörsare-ångbåtar, hvilka icke behöfva ankra under det de på stora afstånd slunga sina förstörande bomber, så är det lika tydligt, att det icke är med Martello-tornens få enstaka skott, som en sådan på redden inkommen och spridd fiendtlig flotta drifves derifrån, under det dessa verk sjelfva äro utsatte för skeppens öfverlägsna eld.
De inre verkens styrka och bestyckning måste derföre betyd igt ökas.
Men som dervid byggnaden på undervattensgrunden, å hvilka utrymmet äfven är otillräckligt, skulle blifvit särdeles svår och mycket kostsam, har det varit skäl att välja andra skär fiir dessa befästningar, hvilka icke allenast på ungefär samma afstånd från varfvet utan ock sins emellan blefve i tillfälle att åt alla håll der fienden behöfver träffas, möta honom med fullt verksam eld.
Dessa ersättande punkter äro Sötholmen, Kurrholmen, Länsman, Godnatt, Kottaskär, och Skållholmen, således inskränkta till endast sex ställen.
En annan följd af Artilleriets ökade mått och storlek är behofvet af större besättningar och större förråd.
De militära myndigheterna i Carlskrona, på hvilka ansvaret af ett kraftigt försvar kommer att hvila, hafva derföre yrkat på flera bombfria byggnader på Kungsholmen, enär de som finnas äro beräknade för vida mindre behof.
Då detta yrkande icke saknar skäl, hafva förslag till de äskade byggnaderna blifvit uppgjorda och kostnaden beräknad till 278,000 R:dr banko eller 417,000 R:dr riksmynt.
Som likväl, efter Chefens för Ingeniör-korpsen förmenande, det är ändå angelägnare att bygga andra för försvaret nödiga verk, som nu alldeles saknas, vågar jag icke nu till verkställighet föreslå dessa tillbyggnader, utan får endast i underdånighet omnämna dessa förslag till det afseende, de i framtida bestämmelser kunna erhålla.
I mitt åberopade betänkande år 18S3 hade jag nåden anföra såsom närmast till verkställighet förekommande af de år 1820 föreslagna befästningar:
Drottningskiir, Hästholmen och Getskär; dervid utmärkande, i enlighet med Chelens för Ingeniör-korpsen gjorda underdåniga framställning.
Getskärs befästning såsom angelägnast att företaga, emedan inre redden alldeles saknar ett beherrskande verk. 128 Bil. M 3 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prvp. M 1, om Statsverket 1886.
Sedermera har genom de militära myndigheterna på stället framställts den åsigt att, sedan fartyg hufvudsakligen komma att framdrifvas med ångkraft, kan Arpö-inloppet i militäriskt afseende undvaras, alltså fyllas och stängas, samt dermed Hästholmens befästande undvikas.
Som stenfyllningen, å hvilken i alla fall en öppning för fredlig kust- och ångbåtsfart kan lemnäs, kostar vida mindre än Hästholmens ordentliga befästning, vore dermed en fördelaktig besparing i tid, arbete och kostnad vunnen.
Då, i alla händelser, den till reddens beherrskande erforderliga befästning bör, enligt min åsigt, i första rummet tagas i öfvervägande, lemnar jag här åsido, icke allenast tillbyggnaderne på Kungsholmen, utan äfven, så väl frågan om lämpligaste sättet att stänga Arpö-Ieden, hvilket under tiden må bestämmas och kostnaderne derefter beräknas, sora iståndsättandet af Drottningskär, hvars kostnadsberäkning torde böra uppskjutas tills verkställigheten ilrågakommer.
Det är således endast erforderligt anslag till det första, för reddens försvar nödvändiga, verk, som jag här har Nåden uppgifva.
Detta är afsedt att uppföras på Godnatt, i stället Tor på Getskär, emedan icke allenast den del af redden, som af Kungsholmen och Getskär lemnäs svagt beskjuten, utan äfven fjärden framför varfvet komma under verksam eld från det mera framskjutna skäret Godnatt, på hvilket utrymme finnes för ett torn med 26 kanoner och ett lågt batteri för 3 mörsare.
Genom det femkantiga tornets anordning kunna alllid, utom mörsarne, minst 7 kanoner, men åt vissa håll ända till 14 riktas mot hvarje punkt af redden.
Befästningen på Getskär var år 1853 beräknad att, med tillgång på Kronoarbets-karls-dagsverken, kosta 70,000 R:dr banko.
Enär numera en sådan tillgång icke kan påräknas och soldat-dagsverken, som i stället måste användas, äro ungefär 10 gånger dyrare, hvarjemte en del materialier, fragter och handlverkares daglöner sedermera stigit högst betydligt, så utfalla de kostnadsförslag, som nu uppgöras, helt annorlunda och vida högre.
Belastningen på Godnatt är nu, enligt derför af chefen för
Ingeniör-korpsen uppgjorda kalkyler beräknad att kosta: i dagsverkskostnader, materialier och anskaffningar 121,940 samt i bi-utgilter för besättningar och underhåll af fartyg, lili kaserner, forsling af materialier, lill aflöning för Befälet m. rn. ärligen 12,720, utgörande, då byggnaden svårligen kan utföras på mindre än 3:ne år 38,160 160,100 R.dr. hvilken kostnads-summa ökas med 12,720 R:dr för hvarje år, som byggnadsarbetet, af hvilken orsak som heldst, kommer att räcka utöfver de beräknade 3:ne åren.
As 5 Ull Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1856. 129 åren.
Följaktligen anser chefen för Ingeniör-korpsen att härtill borde kunna under de trenne åren 1858, 1859 och 1860 påräknas ett anslag af banko Riksdaler 53,366: 32 eller 80,050 Riksdaler Riksmynt. 3:o. Marstrands hamn.
Då Carlsten år 1854 befriades frän det der inrymda straff-fängelse, upphörde tillgången på tvungne arbetare vid fästnings-bvggnaden, i hvilkas ställe alltsedan legde arbetare och kommenderade soldater blifvit använde.
Som dessa dags verken äro högst betydligt dyrare för bvggnads-fonden än fästnings-fångarnes, och derjemte prisen på materialier, frakter m. m. stegrats, för en del ända till 100 procent, hafva naturligtvis dessa årens byggnads-kostnader öfverstigit alla tidigare beräkningar.
Enligt dessa ansågos, 1853, de boda strandverken kunna blifva fullbordade med då för dem äskade och er haline 150,528 R:dr, hvaraf det norra eller Fredriksborgs ännu icke påbörjade verk, beräknades till 54,500 R:dr.
I följd af ofvan anförde orsaker har emellertid chefen för Ingeniör-korpsen anmält, att det Södra, som nästa år blir fullbordadt, hvarförinnan dess slutliga kostnad icke kan närmare uppgifvas, så medtagit tillgångarne, att till det Norra då endast omkring 35,000
R:dr torde återstå.
Uti det nya kostnads-förslag som, grundadt på nuvarande förhållanden, måst uppgöras för ett strandverk med 16 kanoner vid Fredriksborg, beräknadt att uppföras på 3:ne år, upptager chefen för Ingeniör-korpsen egentlig byggnadskostnad till R:dr 148,300. bi-utgilter å 3,500 R:dr årligen 10,500. 168,800.
Då derifrån drages den påräknade tillgången , . ... , , . 35,,000. återstår Banko Riksdaler 123,800. som bestämmer ett anslags-bebof för hvarje år 1858, 1859 och 1860, af Banko R:dr 43,266: 32 eller Riksmynt 61,900; men om ett mindre anslag anvisas, stiger summan med 3,500 R:dr för hvarje år, som arbetet derigenom förlänges. 4:o. Stockholms Skärgård.
De byggnadsarbeten å Waxholms Skans, till hvilka Nådigst gillade förslag finnas och återstå alt utföra, anser chefen för Ingeniör-korpsen böra, oaktadt de sednare årens utöfver beräkningarne stegrade utgifter, kunna nästa år fullbordas med redan anvisade tillgångar, då förrådsvärdena deri inberäknas, så framt icke allt för ofördelaktiga förhållanden med afseende på aflöningen och andra utgifter Bih. Ull R.
Prof. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 3 Höft. 17 130 Bil. M 5 (ill Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. JM 1. om Statsverket 1856. inträffa.
Emedlertid är för närvarande intet skäl att, till betäckande af en möjlig, men obestämd mindre brist, begära någon särskild tillökning.
Enligt äldre förslag böra, sedan de för Waxholms skans hittills Nådigst godkända arbeten blifvit fullbordade, de för Rindö, Kammarholmen och Tallholmen afsedda verk företagas och i följande ordning utföras, hvartill redan år 1839 kostnaden förslagsvis angafs: för Rindö till 239,000 R:dr.
» Kammarholmen 259,000 » Tallholmen 210,000 Som stegrade priser på adöningar och allt annat föranleder en högst betydlig förhöjning i dessa, för 17 år sedan beräknade kostnadssummor, på sätt jag här nedan får i underdånighet närmare framställa, och det är möjligt att genom några täilägg i Rindö-verken och förstärkning af det på Waxön redan befintliga batteriet, ersätta den tillämnade befästningen på Kammarholmen, så får jag, till vinnande af den betydliga minskning i kostnaderne, som derigenom uppkommer, underdånigst tillstyrka, att, hvad chefen för Ingeniör-korpsen äfven i underdånighet hemställt, förslaget till Kammarholmens befästande måtle få förfalla.
I fråga hvilkendera af de återstående, Rindöns eller Tallholmens befästningar böra först förelagas och utföras, så förekommer att, ehuru Rindö, med afseende på sitt beherrskande läge, hittills utan tvekan blifvit dertill uppförd i första rummet, Tallholmen, i följd af Sjö-artilleriets utveckling under sist förflutna 3:ne åren, fått en vida större vigt i försvaret än denna plats dittills varit tillmätt.
Det är nemligen för försvaret af Waxholms skans af yttersta vigt att fiendens mörsare- och kanonbåtar samt Flotta i allmänhet hållas på tillbörligt afstånd och ej må få tillfälle att sätta sig i skydd bakom de öar, hvilka begränsa norra Waxholms-fjärden.
Att sådant förhindra är Tallholms-befästuingens ändamål, hvarföre, då ett provisoriskt försvar af Rindön är beredt genom det stöd, som det år 1848 uppförda Blockhuset deråt kan lemna, chefen för Ingeniör-korpsen ifrågasatt, huruvida ej Tallholmen nu, med afseende på utförandet, bör sättas i första rummet, utan att derföre vigten af Rindöbefästningens fullbordande i någon mån förringas.
Å hvilkendera platsen, Rindö eller Tallholmen, befästningarne än må först företagas, kommer likväl den derför år 1839 beräknade kostnads-summa, nemligen för Rindö 259,000 R:dr och för Tallholmen 210,000 R:dr alt, på grund af sedermera stegrade värden, betydligt förhöjas; till uppskattande hvaraf chefen för Ingeniör-korpsen anfört de tillökningar, som det högre dagsverks-priset samt de större bi-utgifterne åstadkomma, och då det för hvartdera stället erforderliga dagsverks-antalet är i det närmaste lika, gälla dessa summor för hvilketdera arbetet, som först företages.
Bil. M 3 lill Kongl Majus Nåd.
Prog. M 1, om Statsverket 1856. 131 Sålunda tillkommer: för omkring 15,500 handtverkare-dagsverken, hvilka år 1839 gällde högst 1 R:dr B:ko, nu lägst 1 R:dr 16 sk.
B:ko B:ko R:dr 3,166 32.
För 193,000 handlangnings- och andra dagsverken, då af krono-arbets-karlar, å 4 sk., nu af soldater å 40 sk. b:ko, skillnaden » » 144,750
För 2,000 dragare-dagsverken, då högst 32 sk., nu 1 R:dr B:ko, stalldrängs-aflöning inberäknad, en skillnad af » » 666 32.
År 1839 voro bi-utgifterne icke högre än 12,000 R:dr årligen och med 70,000 R:drs anslag och 3:ne arbets år, således inalles 36,000 B:dr.
Nu uppgå de till 14,400 R:dr för år och alltså, då, med 70,000 R:drs anslag, 6 år måste användas, inalles till 86,400 R:dr, föranledande en tillökning af » » 50,400 Summa B:ko R:dr 198,983 16. eller i rundt tal 199,000 R:dr, hvarmed kostnaden för befästningen på Rindö måste beräknas till minst 458,000 R:dr och på Tallholmen till 409,000 Riksdaler.
Härtill kommer materialiernes stegrade värden, men då dessa icke äro lika betydliga och icke heller så stadgade att de kunna lika bestämdt uppgifvas, samt deremot förekommer att icke allenast kronoarbetskarls-dagsverken, åtminstone i början och i synnerhet om Rindö-befästningen först företages, böra kunna ännu påräknas, utan äfven de dyra soldate- och private-dagsverkena kunna inskränkas genom dragares och mekaniska hjelpmedels vidsträcktare användande, så är all anledning att förmoda, att, ehuru Chefen för Ingeniörkorpsen icke vågat derpå grunda någon beräkning, det tillökta kostnadsbeloppet skall kunna betydligt nedsättas; hvadan, med förutsättning att sex år åtgå till arbetets utförande, antingen Rindöns eller Tallholmens befästande först företages, det årliga anslaget uppgifves kunna inskränkas till banko R:dr 60,000 eller riksmynt R:dr 90,000; och således för åren 1858, 1859 och 1860, inalles till banko R:dr 180,000 eller riksmynt R:dr 270,000.
Då behofvet af större årliga anslag till svenska fästningsbyggnader än hittills varit medgifna nu måste framställas, torde det icke vara ur vägen att hos dem, som troligen förundra sig öfver de erforderliga summornas belopp, fästa uppmärksamheten på mängden och storleken af de massor, som måste rörås, lyftas och ordnas vid byggnaden af en befästning, för att åstadkomma nödigt motstånd, utan uppoffring af det utrymme som erfordras för egna vapens ändamålsenliga bruk.
Som blotta uppgiften af dessa massors kubikinnehåll för ganska få kan åskådliggöra deras betydenhet och behofvet af motsvarande penningetillgångar, har Chefen för Ingeniör-korpsen försökt att, genom jemförelse med andra kända rymder och 132 Bil.
Prop. M 1, om Statsverket 18S6. byggnader, lättfattligare framställa huru mycket de uppgifna talen innebära, och till prof anfört Waxholms skans, hvars flesta linier, lika ined vanliga hus, under tak innehålla källare, vindar och rum i flera våningar.
För uppförandet af denna skans äro 5,566 kubikfamnar berg sprängda och undanförda, det vill säga en bergmassa, sorn skulle 17% fot högt fylla hela inre borggården på Stockholms slott.
Den nedbrutna och bortschaktade vall* och jordmassan utgör 8,692 kubikfamuar, hvarmed samma borggård skulle fyllas 272/3 fot högt.
Den i bruk uppförda mur, 9,060 kubikfamnar, motsvarar 58 sådane hus, som Andra Lifgardets norra kasern, hvilken är 60 alnar lång, 30 alnar bred, 21 alnar hög från sockeln till takfoten och innehåller omkring 256 kubikfamnar mur, gruuden inberäknad.
Med de murmassor, som äro på Waxholmen uppförde, skulle således en gata kunna bebyggas på båda sidor med lika stora hus som ofvannämnde kasern och till samma längd sorn Drottninggatan ifrån Rosenbad till norra sidan af Hötorget, eller Regeringsgatan från Jacobsgränd till Dödgräfvaregränden.
Skulle en stad bildas af dessa hus med framför liggande 12 alnars bred gata, rymdes staden ej på fästningsholmen, som innehåller endast 62,000 qvadratalnar, medan den sålunda af fästningsmurarne tillkomna staden skulle behöfva en grundyta af 95,760 qvadratalnar. 780,000 Riksdaler banko skulle visserligen ingen finna dyrt för en så bebyggd stad, och likväl måste dervid medgifvas, att fästningsmuren, i följd af kostbarare materialier, såsom asphalt, hydrauliskt murbruk, samt genom de stora tyngder, hvilka skola lyftas och röras, bör vara mycket dyrare än de lätt uppförda tegelmurar, hvaraf de vanliga boningshusen uppdragas. 5:le Slite.
Maj:t år 1853, med afseende på de då framträdande politiska förhållandena, fann nödigt att på Gottland ega en hamn, hvarifrån främmande krigsfartyg kunde utestängas, och dertill utsåg Slite, hvars inlopp alltså borde befästas, för att såväl då, som för framtiden under likartade omständigheter upprätthålla förbudet mot främmande och gifva skydd åt egna fartyg, hvilka kunde deraf komma i behof, så blefvo underdåniga förslag uppgjorda till så väl de permanenta befästningarne på Enholmen, som de för ögonblicket nödvändiga provisionella jordverk och byggnader, hvilka senare erfordrades både för den på holmen förlagda och använda personals inhysande och till verkstäder m. m.
Den samfällda kostnaden härför var, på sätt jag i mitt anförande till Statsråds-protokollet vid statsregleringen till sistlidoe Riksdag angifvit, beräknad till 190,000 R:dr b:ko, hvartill likväl medel hvarken hos Rikets Ständer äskades eller af dem anslogos.
År 1853 voro redan så väl provisionella som fasta boningshus och kaserner samt ett jordverk uppförda och det senare bestyckadt.
År 1854 var de perma - Bil.
M 5 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
153 nenta batteriernas byggnad så vida påskyndad, att beslyckningen, om så behöfdes, kunde under sommaren föras till valls.
Under tiden molte likväl stora svårigheter dessa verks snara fullbordan.
Enholmens kalkstensklippa, hvaraf riklig tillgång på god byggnadsstil påräknades, befanns ega Gneisens alla ofördelaktiga egenskaper och således vara föga användbar, hvarför all större sten, som behöfde huggas, måste från längre afstånd hemtas och köpas; och då dertill kommer att den Gottländska kalkstenen är i allmänhet mycket svär-arbetad, så åtgick både till huggning och forsling mera tid och dagsverken än påräknadt var.
Som, af flera orsaker, arbetskarls-kompaniet icke heller kunnat utgöra det dagsverksantal, som deraf fordrades, ännu mindre fylla det af ofvannämnde och andra förhållanden ytterligare uppkomna dagsverksbehofvet, så har det varit nödvändigt, för att icke allt för mycket försena de anbefallda byggnadernas afslutande, att, ehuru kostnaden ensamt derigenom stegrats med omkring 51,000 R:dr b:ko, ersätta bristen genom privata personers och kommenderade soldaters dagsverken.
Det oaktadt hinna de af Eders Kongl. Majit nådigst gillade och anbefallda arbeten, i år ytterligare uppehållna genom den högst ofördelaktiga regniga väderleken, icke att fullbordas förr än med nästa år.
Utom de under åren 1855 och 1854 af Eders Kongl. Majit till dessa arbeten anvisade tillgångar Biko IU.dr 86,798: 47.
2. hafva i samma ändamål blifvit genom Krigs-kollegium förskottsvis utbetalda för år 1855 R.dr 26,463: 37. 4. » » 1856 » 59,800: och då för de nådigst anbefallda arbetenas afslutande år 1857 ytterligare behöfvcr anvisas » 35,736; 10. 8.
J02 000- uppkommer, för det hela, en utgiftssumma af . . . . . 188,798: 47. 2’ och ett anslagsbehof genast af 102,000 R:dr b:ko till betäckande af de utaf för— bemälde Kollegium bestridde förskott.
Som likväl denna summa torde anses alltför stor, att på ett år utgå, samt Kollegium syntes kunna utan olägenhet afbida liqvidens fördelande på 3:ne år, har Chefen för Ingeniör-korpsen i underdånighet föreslagit, att det härtill äskade anslag komme att utgå för hvardera af åren 1858, 1859 och 1860 med en tredjedel, 34,000 R:dr B:ko eller 51,000 R:dr R:mt.
Då de af Chefen för Ingeniör-korpsen uppgifna, här ofvan anförda behöfliga årliga anslagssummor sammanläggas, så erfordras: särskildt för Carlsborg B:ko R:dr 100,000: — Transport B:ko R:dr 100,000: — 154 Bil. M 3 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 18S6.
Transport B:ko R:dr 100,000: — ersättning till Slite » » 34,000: — samfäldt för:
Godnatt vid Carlskrona B:ko R:dr 53,366: 32.
Fredriksborg vid Carlsten » » 41,266: 32.
Stockholms skärgård » » 60,000: — 154,633: 16.
Summa B:ko R:dr 288,633: 16. hvadan, och hufvudsakligen i följd af de högre dagsverkslöner, som byggnadsanslagen hädanefter måste betala, behofvet ökats, för Carlsborg med 40,000 R:dr samt för Carlskrona, Carlsten och Waxholm med 50,000
R:dr utöfver hvad hit— till sutgått.
För den händelse att sammanförde anslagssumman skulle förekomma allt för stor, vid jemförelse med de belopp, som hittills varit för fästningsbyggnader årligen beviljade, har Chefen för Ingeniör-korpsen förmält, huruledes inskränkning, om den ifrågasättes, visserligen kan ega rum sålunda, att, under förutsättning af Kronoarbetskorpsens fortvaro på Carlsborg, anslaget till denna fästning nedsättes till 90,000 R:dr samt att tiden, inom hvilken byggnaderna vid Carlskrona, Carlsten och Waxholm skola utföras, förlänges i den mån årliga anslaget för dessa orter minskas.
Följden häraf blefve dock att de behöfliga fästningsverkens fullbordan fördröjes, hvarigenom slutliga kostnaden äfven och med de tillkomna arbetsårens biutgifter förhöjes.
Romme icke desto mindre nedsättning att ske, föreslog merbemälde korpsChef i underdånighet:
Att årliga anslaget till Carlsborg minskas till B:koR:dr 90,000: eller R:mt R:dr 135,000:
Att årliga ersättningen för Slite, som icke lämpligen torde kunna inskränkas eller till liqvid på flera år fördelas, varder bibehållen oförändrad med » » 34,000: eller » » 51,000: men att deremot det samfällda årliga anslaget till Carlskrona, Carlsten och Stockholms skärgård bestämmes till minst. » » 96,000: eller » » 144,000:
Summa årligen B.ko R:dr 220,000: eller R:mt R:dr330,000: samt för 3:ne år B:ko R:dr 660,000: eller R:mt R:dr 990,000.
»Af hvad i dessa ämnen sålunda förekommit, hemtar jag anledning i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t måtte täckas, vid nu förestående riksmöte, till Rikets Ständer aflåta Nådig framställning derom, att statsanslag för fortsättande eller fullbordande af förberörde fästningsbyggnader varda med sistnämnda särskilda belopp, tillhopa 990,000 R:dr R:mt, af Rikets Ständer beviljade.» Bil.
Jt? 5 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prog. M 1, om Statsverket 1856. 155 »Till fortsättande af Topografiska korpsens i flera afseenden för det allmänna xopografi gagneliga karte-arbeten, hemställer jag i underdånighet, att det årliga anslag af ska Korp 12, 000 R:dr banko eller 18,000 R:dr R:mt, som hittills, under en längre tid sensle^rbe' varit beviljadt, äfven mätte anvisas för nästa statsreglerings-period, samt att Eders Kongl. Majit alltså för berörde ändamål täcktes hos Rikets Ständer begära ett extra statsanslag af 34,000 R:dr
R:mt att utgå under åren 1838, 1839 och 1860 med */3-del årligen.» »Slutligen vågar jag i underdånighet tillstyrka, att, derest den förhöjda af- unförhöjlöning för löntagare, tillhörande detta Departement, hvarom jag ofvanföre uppå ning för anförda skäl gjort framställning, varder, såsom jag tillåter mig med förhoppning ^57- emotse, af Eders Kongl. Majit och Rikets Ständer bifallen, samma aflöning jemväl mätte af enahanda skäl beviljas att utgå för nästkommande år 1837, hvartill dock för nämnde år, enligt gjord beräkning, erfordras ett extra anslag af 664,116 Ridr Rimt, för att alla nuvarande löntagare, för hvilka lönförbättring blifvit föreslagen, må deraf komma i åtnjutande.
Jag anhåller således i underdånighet, att Nådig framställning om anvisande af ett sådant extra löntillskott, jemte det förut omlörmälda anslaget för pensioneringen, måtte i sammanhang med statsregleringen aflåtas till Rikets Ständer, af hvilkas välvilja denna för löritagarne vigtiga angelägenhet ytterst blifver beroende.» »Sedan jag sålunda med den utförlighet, ämnenas vigt kräfver, sökt framställa de allmännaste behofven för Arméen och försvarsverket till lands, återstår ännu för mig att anmäla åtskilliga andra, med regleringen af 4:de Hufvud-titeln gemenskap egande anslagsfrågor, hvilka likväl torde få förekomma i den ordning anslagen för 4:de Hufvud-titeln uti Riks-staten äro upptagne, samt vid dessas här nedan skeende granskning jemväl på vederbörliga ställen få utföras de af mig, uti mitt nyss algifna anförande, såsom behöfliga påyrkade tillökta eller nya anslagsbelopp, endast under åberopande af de uti anförandet nedlagde motiver samt uppgifna förhållanden; Och då jag för öfrigt förmodar att uti den Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, som kommer att till Rikets Ständer vid nu instundande Riksdag aflåtas, behofven blifva, såsom förut skedt, förda under tvänne hufvudafdelningar, den ena omfattande sådana som fordra stän diga och fortgående anslag, och den andra dem, för hvilka extra anslag på kortare eller längre tid äro erforderliga, anhåller jag i underdånighet att i den angifna ordningen nu få öfvergå till framställningen häraf.