Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af enskilda motionärer har blifvit begärdt, alt en dylik plan, jemte förslag till ordnandet af Flottans administration m. m., borde af Utskottet uppgöras och Rikets Ständer till pröfning föreläggas; men, utom det att sådant skulle erfordra inhemtandet af en mängd nu saknade upplysningar och vidsträcktare undersökningar, än med fullgörandet af Utskottets åligganden slår tillsammans, torde Rikets Ständer finna utarbetandet af dylike förslag icke lämpligen kunna anses ligga inom gränsen af Utskottets befatt - 6 Stals-UlskolLets Utlåtande, N:0 53. ning.
Utskottet liar derföre trott sig böra inskränka sin åtgärd till framställandet af de hufvudsakliga omständigheter, som, efter dess öfvertygelse, dervid förekomma, nemligen alt, då Sveriges sjöförsvar väsendtligen livilar på en talrik, väl utrustad och öfvad Skärgårdsflotta, med lämpligt antal bevarade och för våra farvatten beräknade Ångfartyg, en dylik större Flotta, i förening med Nationalbeväring och tillräckligt kust-artilleri, hvars nytta redan blifvit af Regeringen insedd, vore ändamålsenligare, än äfven ett större antal linieskepp och andra örlogsfartyg jemte en Skärgårdsflotta af det antal fartyg, hvaraf den for närvarande består; hvaremot nödigt skydd för vår bandel bäst skulle kunna vinnas genom några väl utrustade och med tillräckligt öfvade besättningar bemannade Fregatter jemte Ångfartyg; alt en dylik förändring uti sjöförsvaret, både för Flottans underhåll och nödig exercis, skulle erfordra mindre anslag, såsom bevis hvarpå må anföras, att, då efter de år 1826 af Sjöförsvars-Comileen antagne beräkningsgrunder, hvaruti likväl, enligt Utskottet meddelade upplysninningar, vid betraktande af nu gängse varu- och arbetspriser, en förhöjning af minst 33procent lärer erfordras, en Flolta af den storlek, som, enligt Förvaltningens af Sjöärendena här förut omförmälde uppgift, ansetts böra förefinnas, skulle kosta i nybyggnad 7,693,672 R:dr, hvaraf ensamt för linieskepp 3,764,220, skulle deremot, enligt hvad Utskottet varit i tillfälle att inhemta, en Flotta af 8 Fregatter, 2 Corvetler, 20 Ångfartyg af ifrån och med 5o lill och med 3oo hästars kraft, samt 396 diverse bevärade skärgårdsfartyg kunna åstadkommas för en kostnad af 7,161,480
R:drj hvarförutan årliga kostnaden för vidmaglhållandet, sorn äfven, med lika beräkningsgrund, blefve till förmon för senare alternativet, konime att för den på sistnämnde sätt organiserade Flottan uppgå lill betydligt mindre belopp, enär underhållet af skärgårdsfartyg uppgår lill proportionsvis vida mindre kostnad än de stora fartygen; samt alt båda dessa Flotlor fordra ungefärligen lika bemanning, hvaremot företer sig den skillnad emellan tyngden af de projectiler, hvilka berörde Flotlor, med elt lag kanoner, kunna kosta, att dessa vid den på förstnämnde sätt sammansatta Flottan väga 28,836 skålp. vict. vigt, men vid den senare 31,887 skålp., hvarigenom verkan af den sistnämndes eld borde blifva betydligt mera förstörande; och anser Utskottet för öfrigt, alt, sedan en fullständig plan för Sjöförsvarets ordnande blifvit fastställd, behofvet fordrar, att, då anslagen nu varit anvisade för Örlogs- och Skärgårds-Flottorne gemensamt, hvarefter fördelning för hvarje år egt rum, deremot för framtiden bestämmes hvad för hvardera Flottan, i enlighet med berörde plan, kan påräknas, så att vidtagande åtgärder derefter Stats-Ulskottels UllåCandej
IV.-o 53. 7 må lämpas; äfvensom att manskapet jemväl fördelas emellan de olika Flottorna, så att dess organisation oell öfningar kunna rättas efter den olika tjenstgöring, som vid hvartdera vapnet ifrågakommer och hvarigenom den fördel vunnes, att manskapet förvärfvade större färdighet och vana i den sjötjenst, hvartill detsamma vore afsedt, än derest tjenstgöring bestriddes växelvis å de olika Flotlorne.
Efter att sålunda hafva utvecklat sina åsigter af ämnet, tillstyrker Sta IsUtskottet, att Rikets Ständer, med framställning derom, måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, vid nästkommande Riksdag, för Rikets Ständer i
Nåder framlägga en fullständig plan för sjöförsvarets ordnande, i öfverensstämmelse med hvad Sveriges läge påkallar, och efter beräkning af den samverkan med Konungariket Norriges Flotta, som, då behofvet det fordrar, kan förväntas, samt med iagttagande af all den hushållning, hvilken, vid betraktande af landets icke öfverflödiga tillgångar, är af nöden; äfvensom att, intilldess denna plan blifvit uppgjord och pröfvad, all nybyggnad och väsendtligare reparation af linieskepp eller complettering af förråder och anskaffning af materiel för sådane fartyg måtte inställas, samt de linieskepp, som äro i det tillstånd, att de fordra betydligare reparation eller förbyggning, antingen nedhuggas till fregatter, om de dertill äro användbare och sådant anses med fördel verkställbar^ eller, i annat fall, från Flottan utrangeras.
Om det system, Utskottet sålunda föreslagit, varder följdt, böra betydliga besparingar uppstå genom upphörandet af de utgifter, som hittills varit för linieskeppen bestridde, och hvilka besparingar således lemna tillgång till erforderliga kostnader, så väl för Skärgårdsflottans complettering, hvilket
Utskottet jemväl vill taga i betraktande vid afgifvandet af dess serskilda yttrande angående extra Stalsregleringen, i hvad den angår de för Flottan uppgifna behof, som ock för den utsträcklare exercis, hvilken är af nöden.
Vid sådant förhållande och då Utskottet tror det icke vara lämpligt, att, innan en fullständig plan för sjöförsvaret kan varda uppgjord, bevilja ökade anslag för Flottans behof, anser Utskottet sig böra afstyrka anvisandet af den tillökning uti anslaget för Flottans exercis, som af Kongl. Majrt blifvit begärd.
Deremot och hvad vidkommer den tillökning af 14,000 R:dr, som Kongl. Maj:t i Nåder äskat till godtgörande af de högre underhållskostna - 8 Stats-Ulskottets Utlåtande, N'.o 53. eler, sorn för de tillökade Fyrarne erfordras; så enär, i senare tider, väsendtliga förbättringar i Fyrväsendet, genom å utrikes ort uppfunna ändadamålsenligare lysningsanstalter, ifrågakommit och angeläget är, att dylika för sjöfarten högst vigliga inrättningar, åt hvilka alla handlande nationer i senare tider egnat den största uppmärksamhet, erhålla all den fulländning, som behofvet påkallar, af hvilken anledning utvidgade Fyranstalter vid Sveriges kuster redan äro tillvägabragte eller ytterligare ifrågakomma, och i hvilket senare afseende Utskottet kommer i tillfälle att vid ExtraSlatsregleringen sig yttra, har Utskottet, då de utvidgade Fyranstalterne ostridigt erfordra ökade underhållskostnader, funnit sig ega skäl föreslå, alt berörde tillökning 14,000 R:dr må för detta vigtiga ändamål varda beviljad.
I afseende å fördelningen af de aflöningsanslag, hvilka, enligt hvad Utskottet här förut yttrat, skulle komma att till beloppet oförändrade qvarstå, har Utskottet, vid betraktande deraf, att, i följd af StatsRådets förändrade organisation, en väsendtlig förändring uti Flottans Öfverstyrelse torde kunna tillvägabringas och förändring uti aflönings-staterne för Förvaltvaltningen af Sjöärendena, Chefen för Flottans Expedition och GeneralAdjutantsExpeditionen för Flottan derjemte uppkomma, ansett, att de nu, under serskilda Titlar, upptagne löneanslagen för nämnde AuctoriteLer och Flottans Stationer böra, under gemensamma titeln: jéflöning, sammanföras.
Vidkommande anslaget lill Flottans nybyggnad och underhåll, utgörande 582,997 R:dr 28 sk. contant, hvaraf circa 3o.,ooo R dr tills vidare användas till Extra- och ExpectanceStatens aflöning; så enär Utskottet här förut föreslagit, alt utgifterne för LinieFlottan hädanefter måtte inskränkas och större omsorg egnas åt SkärgårdsFlottans tillökande, tror Utskottet, för dess del, jemväl nödigt ali för denna senare Flotta bestämdt anvisas någon större andel uti det gemensamma anslaget, än för densamma hittills vanligen disponerats; och då Utskottet, som haft kännedom af 1838 års SpecialStater, å 4;de Hufvudtitelns anslag, deraf inhemtat att, exempelvis för nämnde år, sedan afdrag skett för hvad till Extra- och ExpectanceStaterne utgått, för Carlskrona Station, som utgör LinieFlottans etablissement, voro disponerade i rundt tal 4^6,000 R:dr, hvaraf till aflöning för Handtverks- och TimmermansStaten jemte Båtsmän, Beklädnad för Flottans manskap, Sjukvård m. fl. bestämda årliga kostnader 238,000 R:dr, lill Fartygens underhåll, medelst mindre reparationer, 3o,ooo R:dr, samt till ma terialier - Stats-Utskoltets Utlåtande> IV:o 53. 9 terialier och arbetsplan 1:70,000 R:dr; hvaremot för Stockholms och Götheborgs Stationer, egentligen innefattande Skärgårds-Flottan, blifvit använde till ärlige utgifter af ofvannämnde beskaffenhet 76,000 R:dr, Flottans underhåll 10,000 R:dr, samt till arbetsplan och materialier 3a,000 R:dr, eller tillhopa 118,000 Rdr, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att, jemte det Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att alla de inskränkningar uti kostnaderne för LinieFlottan, hvilka kunna blifva en följd af hvad här förut i afseende å linieskeppen blifvit föreslaget, må komma Skärgårds-Flottan till godo, till utgifter i och för sistnämnde Flotta, må, för Stockholms och Götheborgs Stationer, af anslaget till Flottans nybyggnad och underhåll, bestämdt afsättas ett minimibelopp af 185,000 R:dr årligen.
Likaledes tillstyrker Utskottet, alt det gemensamma Exercis-anslaget af 45,ooo R:dr må sålunda fördelas, att för Linie-Flottan utföres a5,ooo R:dr och för Skärgårds-Flottan . . . . 30,000 „ S:a 45,ooo R:dr.
Genom hvad sålunda blifvit an förd t, anser Utskottet serskildt yttrande icke erfordras, i anledning af Herrar Petrés och Christiersons samt Riksdags-Fullmägtigen Lars Petterssons i ämnet framställde motioner, utom hvad angår den förstnämndes förslag, att Båtsmän vid uppfordring tili tjenstgöring böra sjöledes transporteras, hvaröfver Utskottet, i sammanhang med likartade framställningar, framdeles vill sig utlåta.
Hvad angår den af Herr Sabelfelt väckte, här förut omförmälde motion, angående beklädnadshjelp och förhöjd inqvartering för Flottans Underofficerare; så vill det väl synas, som de sistnämnde vore i behof af någon förbättring uti deras aflönings-vilkor, men Utskottet, som tror, att, då fördelningen af de å Riks-Stalen för Flottans behof anvisade summariska anslag är till Kongl.
Majit öfverlemnad , denna af enskild motionär väckta fråga icke lämpligen kan blifva föremål för en närmare pröfning å Rikets Ständers sida, eller anvisande af serskildt anslag för detta ändamål, i fall de, ifrågaställde löneförbättringarne ansåges böra ega rum, finner sig endast böra hemställa, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla den gjorda framställningen, till det afseende, Kongl.
Majit i Nåder må finna densamma förtjena, under tillika yttrad förmodan, att, i händelse den skulle finnas billig, Kongl.
Majit, intilldess en förBih, till R.
4 Sami. 1 A/d, 18 Haft. 2 10 Stats-Ulskottets Utlåtande, N-o 53. nyad reglering af Sjöförsvaret kan komma att försiggå, må finna tillgång att af de å anslagen för Personal-Staterne uppkommande besparingar använda, hvad för ändamålet emedlertid tillfälligtvis kan erfordras.
Beträffande den af Hr Dalman, W. I., väckte motion om llofjaktvarfvels indragning och försäljning af detsamma jemte dess inventarier; så enär frågan, huruvida detta serskilda Varf må vara af behofvet påkalladt, lämpligast synes böra till pröfning förekomma, i sammanhang med den generella plan for ordnandet af Sjöförsvaret, hvarom Utskottet här förut gjort framställning, och hvarvid följaktligen Flottans serskilda etablissementer böra närmare bestämmas, anser Utskottet berörde motion för närvarande icke böra till serskild åtgärd föranleda.
Stockholm den g April iS/fo.
Af Hr Grefve von Platen, B.: ”Då jag hufvudsakligen och nästan till alla delar hyser enahanda åsigter, som dem, hvilka Stats-Utskottet vid reglering af /pde Hufvud-Tileln uttalat, och således äfven bi träd t den, att till Styrelsen öfverlemna bestämmandet af styrkan af Svenska Sjöförsvarets hufvudbeståndsdelar, den seglande och Skärgårds-Flottan, samt Ångfartyg, kan jag icke, ehuru fullkomligen inseende det skadliga af att icke anslagen hittills blifvit mellan de båda vapenstyrkorna, vid Hufvud-Titelns fördelning, från hvarannan åtskiljde, likväl låta förleda mig af en möjligen grundad farhåga för personers handlingssätt, att begå en i min öfvertygelse, i princip åtminstone, inconstitutionel inconsequens och instämma i Utskottets beslut att fördela anslagen mellan Flottans olika fartyg, hvarföre jag på denna grund anhåller att blott i denna punkt få reservera mig.” Af Hr Biskop Hedrén: ”På samma grunder, sorn vid Utskottets Betänkande öfver 3:dje Hufvud-Tileln, anhåller jag äfven här få reservera mig, enär jag både ansett med form öfverensstämmande, att Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utskottet i delta vigtiga ärendes behandling deltagit.
Äfvensom i hufvudsaken trott lämpligast att inskränka sig till en allmän, hos Kongl. Maj:t framställande begäran, om frågans fullständiga utarbetande och framläggande till Rikets Ständers pröfning och beslut vid deras nästa sammanträde, ulan alt ingå i så bestämd omständlighet, som i närvarande Betänkande mera liknar ett afgörande, än en önskan.
Intilldess må äfven Kongl. Majit vara oförhindrad att använda den för Sjöförsvaret beviljade ansia gs-summa, på sätt för Rikets säkerhet lämpligast pröfvas.’” Tabell ofver Contante Anslagen å Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titcl. Militaire- och Försvars-Verket till Sjös. Aflonings-Staterne . . , . R.
Stat för 1835 och föl- jande åren upptager.
436,525 36 — 436,525 36 — s—— — — — — Materiel för Flottans Underhåll och Nybyggnad 582,997 28 — 582,997 28 — S:r 1,019,523 16 — 1,019,523 16 — Lolseri- och Fyrings-Slaten ...... 59,333 16 73,333 16 14,000 Exercis af Flottans Bemanning ..... 45,000 _ 45,000 ■ i»»., ,r . » — - - Spanmåls-upphandlings- och Bageri-kostnader 20,000 — — 20,000 — ■^T-rrr — — — — Skrifmaterialier och Expenser ......
2,500 — — 2,503 — — — Rese- och Tractaments-Penningar ....
3,333 ip 3,333 16 Oförulsedde utgifter . 10,000 10,000 [
S;r 80,833 16 — 80,833 16 — — — — Summa B;co R;dr 1,159,690 — —jl,173,690 — -1 14;000 — — — — Utom Indelningen och Spanmål in natura enligt senaste Statsreglering. STOCKHOLM.
Stats- V/.slottets Utlåtande, N:o 5 4.
I N:o 54.
Ank. till Exp. Utsk. den ii April, kl. i c. m.
Utlåtande, angående reglering af anslagen å jRiJcs-Statens Femte Hufvud Titel. (U. A.) Denna Hufvud-Titel, sorn innefattar anslagen för vetenskap erne och de sköna konsterna, bestämdes vid senaste Stals-regleringen till 2Ö,43o 11 .'dr, med under löner beräknade 53 tunnor spanmål.
I afseende å de förändringar, som härvid ifrågakommit, skall Utskotlel härunder vid hvarje anslags-lilel sig yttra: i:o. Kongl.
Majit har i Nåder föreslagit, att, sedan Svenska Academiens från längre tid åtnjutna rättighet att, till pari cours, få uti Rikets Ständers Bank, emot Banco-sedlar, tillvexla sig Speciemynt till Jetloner, jemväl vid sista Riksdagen blifvit nämnde Academi betagen, Rikets Ständer mätte, såsom en billig ersättning härför, åt
Academien å stat uppföra ett årligt anslag af i,133 R:dr 16 sk., jemte meddelande af den upplysning, att då, vid sista Riksdagen, fråga väcktes derom, att vissa Academier, som förut varit berättigade alt, emot cours al pari, invexla silfvermynt till visst belopp, målte genom Stats-anslag erhålla ersättning för berörde upphörde rättighet, Rikets Ständer, bland annat på den grund att dessa Academier ega mer och mindre enskilde fonder, denna framställning afslogo, får Utskottet, som, för dess del, icke anser lämpligt, att Statsanslag för dylikt ändamål anvisas, afstyrka bifall till det nu ifrågakomma nya anslaget. 2:0.
För Vitterhets- Historia?- och Antiqvitets-Academien, har KonglMajit, dels såsom tillgång för nödige löne-förbättringar, inköp af Antiqviteter, Mynt och Historiska märkvärdigheter, complettering och vård af Academiens boksamling samt utgifvandet af Academiens handlingar m. m., dels ock såsom ersättning för Academiens förlorade rättighet att, lill prismedailler och jettoner vid sammankomsterne, emot cours al pari, årligen i Banken invexla 5oo R:dr, föreslagit en tillökning i Stats-anslaget af 2,753 R:dr 16 sk.
Uti motion, som ifrån Ridderskapet och Adeln blifvit remitterad, har Herr Grefve Löwenhielm , Gustaf, i anledning häraf framställt, att, Dih. till 11.
Prot. 1840 4 Samt. 1 Afd. 19 Häftet. 1 2 Stals-IJtskottels Utlåtande, IV:o 54. ehuru uti den beräkning af Akademiens Stat, som legat tiil grund för Kongl.
Ma j:ts nyssberörde Nådiga Proposition, aflöningen endast blifvit uppptagen till i ,600 R:dr, i stället att Academien föreslagit ett sammanlagdt belopp af 2,5oo R:dr, sistnämnde belopp likväl vore af behofvel påkalladt, till stöd hvarföre motionären anfört: alt, genom Kongl. Maj:ts den 2 December 1766 meddeldte Nådiga Stadfästelse å Rikets Ständers Secreta-Utskotts underdåniga skrifvelse.af den il\ förutgångne October, Riks-Antiqvarien eller Secreteraren i dåvarande Kongl. Antiqvitels-Archivum, hvilket alltid utgjort en Afdelning af Kongl. Maj:ts Canzli, erhöll lika lön med RiksArchivi-Secreteraren och Kongl.
Bibliothekarien; att då Konung Gustaf III förordnat, att Riks-Anliqvarie-tjensten bör ega lika anseende och värdighet med Förste Expeditions-Secreterare, samt Academiens Secreterare, enligt det den 20 Mars 1786 utfärdade Kongl. Donations-Bref för Acade»lien, fortfar att vara Riks-Antiqvarie och eger att directe hos H. M. Konungen föredraga Academiens angelägenheter, han ock bör, i öfverenstämmelse med innehafvande tjenstegrad, uti Kongl. Majrts Canzli aflönas; att likväl, sedan, vid Academiens stiftelse år 1786, Riks-Antiqvarie-lönen blifvit från Kongl. Majrts Canzli till Academiens stat öfverflyttad, det inträffat, att, under det Expeditions-Secreterare-lönerne blifvit lill 1,800
Rrdr förhöjde, förstnämnde lön numera endast utgör 55q R:dr 24 sk., eller föga mera, än en Copist-Iön, ehuru angelägenheten fordrar, att den person, som innehar Riks-Antiqvarie-befattningen och Secreterare-tjernsten vid Academien, samt blifvit förordnad att derjemte, utan serskild aflöning, vara Kongl. Majrts
Garde des Medailles, hvilka vigtiga och ansvarsfulla befattningar, hvarmed vården af en dyrbar
Statens egendom är förenad, fullt upptaga denna embetsmans tid och arbetsförmåga, måtte erhålla en deremot svarande aflöning, som Academien föreslagit till 1,800 Rrdr; att då, vid öfverflyttning till Academien af det fordna Anliqvitets-Archivets tjenstemän, Amanuensens lön bestämdes till 100 Rrdr Specie, eller lika belopp med dåvarande lön för Canzlister i Ståls-Expedition erne, hvilka senare löner numera utgöra 800 Rrdr Banco, det af Academien föreslagna belopp af 600 Rrdr icke vore för högt heräknadl; samt att den af Academien, för den nu endast med 45 R*‘dr aflönle Vaktmästaren, föreslagne lön af 100 Rrdr, icke ens uppgick till hälften af det iöne-belopp, Vaklbetjeningen i Stats-Expeditioner ne uppbär.
Af Academiens underdåniga framställning, som åtföljt Kongl. Majrts Nådiga Proposition, inhemta®; att Academien, som för närvarande till sin Stat s-Ut slottets Utlåtande, N:o 54. 3 disposition endast eger 4 lågu och mörka rum i ena halfrunda flygeln vid Kongl. Slottets yttre Borggård och ett ännu oansenligare, endast till magasin användbart rum i dea motsvarande flygeln, saknar utrymme och passande local för ordnandet och uppställandet af Academiens mångfaldiga, dyrbara samlingar, hvilka likväl skulle kunna täfla med de yppersta i läuropa, hvadan Academien framställt angelägenheten deraf, att en för ändamålet passande local må varda anvisad, men tillika yttrat, att emedlertid och intilldess delta kan vinnas, mycket skulle kunna uträttas, om Academien, lör befrämjande af dess ändamål, ei holle ökade tillgångar, och således sattes i tillfälle att begagna de utvägar, som må yppas, alt föröka Academiens samlingar och Bibliothek, samt besörja ett skyndsammare och fullständigare utgifvande af Academiens handlingar; på grund hvaraf, och de i öfrigt uti deri underdåniga skrifvelse!) närmare utvecklade skäl, Academien begärt nödige medel lill följande stat:
Löner:
För Secreteraren, som tillika är Riks-Antiqvarie och Garde des Me dailles i,8oo: — — ,, ,, Amanuensen 6oo: — — ,, ,, Vaktmästaren r oo: — — - -— _2,5oo: —•
— Till Samlingarne i,ooo: „ Bibliolheket 5oo: —- ,, tryckning af Academiens handlingar och förteckning öfver samlingarne . . 333: 16.
,, priser och jettoner i,5oo: — „ resor och andra litterära företag . 6oo: — Summa G,433: 16. — samt lill Bibliolheket dessutom för en gång . i,333: 16.
— För hvilket ändamål, då Academiens nuvarande Stats-anslag endast utgör i,f>4G: 3a. —■* skulle erfordras en årlig tillökning af . . . . . . . . 4>&86:3a.
— V id betraktande af hvad sålunda blifvit anfördt, anser Utskottet be hofvet af tillökade anslag för Witterhets-, Historie- och Antiqvitets-Academien, så framt Academien skall motsvara sin bestämmelse, vara fullkomligen ådagalagdt samt förtjent af Rikels Ständers behjertande; Och Utskottet får derföre hemställa , att Rikets Ständer ville för Academien bifalla följande Stat: 4 Stats- Utskottets Utlåtande, 'N:o 54.
För Secreteraren, sora tillika är Riks-Antiqvarie och Gardes des Medailles 1,600: ,,. „ Amanuensen ........ 5oo: — — „
Vaktmästaren teo: oonn.
Till Sandi tiga rne 1,000: — — ,, Bibliotheket 5oo: — — „
Tryckningskostnader 333: 16. — ,, Resekostnader ra. ra. . . 566: 32.— Summa Zf,6oo: — — och att således ett till sistnämnde belopp förhöjd t anslag må varda för Academien å Stat uppförd 1; hvaremot Utskottet, som, hvad angår det af Academien uppgifne behof af i,5oo R:dr B:co till priser och jettoner, under åberopande af hvad här förut blifvit ytlradt, i fråga om anslag till Svenska Academien, i stället för dess förut åtnjutna rätt att, emot cours al pari, i Banken invexla silfver till jettoner, anser så beskaffade kostnader icke böra blifva föremål för Stats-anslng, utan, der de äro erforderlige, bestridas af Academiens egna tillgångar, funnit sig icke böra några medel för detta ändamål till anvisande föreslå.
Uå Utskoltet med det tillstyrkta förhöjda anslaget,, på sätt förut blifvit anfördt, alselt, att Academien skulle sättas i tillfälle alt fullkomligare motsvara sin bestämmelse och dertill jemväl synes höra, att Academiens, så väl i vetenskapligt som materielt hänseende, dyrbara samlingar blifva på ändamålsenligt sätt uppställde och ordnade uti en tillräcklig, lämplig och för allmänheten tillgänglig local, hvarigenom uppstode en inrättning, hvilken, i Utskottets tanka, skulle blifva lika hedrande för fäderneslandet, sorn nyttig i afseende å den historiska forskningen, har Utskottet tillika ansett sig böra hemställa, att det tillökade anslaget icke må utgå förr, än nödige åtgärder för beredande af nyssnämnde syftemål blifvit vidtagruq 3:o.
För alt befor dra Academiens ändamåJsenligare sammansättning, bereda behöflig och billig förbättring uti Academiens tjenstemäns och lärares löner samt emeri» ti-iöner för äldre afskedstagande lärare, äfvensom erhålla tillgång till an - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 54. 5 skaffning af nödig materiel, har Kongl. Maj:t, uti Dess Nådiga Proposition, föreslagit en tillökning uti Academiens anslag af 4>ooo R:dr.
Erkännande så väl nyttan af ifrågavarande undervisningsverk, som behofvet af ökadt Stats-anslag för detsamma, finner Utskottet likväl, då Academien anmält nödvändigheten af dels ny, dels tillbyggnad af dess nuvarande local, samt Utskottet anser fullbordandet deraf såsom ett oeftergiflig! vilkor för Academiens ändamålsenliga verksamhet, sig icke kunna för närvarande tillstyrka den begärda tillökningen. 4:o.
I öfverensstämmelse med hvad uti Betänkandet, angående regleringen af 2.‘dra Hufvud Titeln blifvit yitradt, anser Utskottet anslaget för Kongl. Bibliotheket böra å Ute Hufvud-Tileln uppföras.
Uti Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående Stals-Verkets tillstånd och behof, har blifvit föreslaget, alt, på anförde skäl, Jönerne för i :sta och aldra Amanuenserne mätte förhöjas, för den förre, som innehade en grad emellan Canzlist och Protocolls-Serreterare, ifrån innehafvande Canzlisllön af 800 R:dr till 1,000 R:dr, och för den senare, hvilken förut stod i samma grad, söm Canzlister i Stats-Expeclitionerne, ifrån en åtnjutande Copistfön af 4<JO Rdr till 800 R.dr, medförande en tillökning af tillsammans 600 R:dr.