Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sid. ro6 detta betänkande. *73 låta bestrida alla för dess behof nödiga nybyggnader och reparationer.
Att , sedan alla Kronans tillhörighet er af gods, byggnader och medel, under Drätsel- Förvaltarens controll och öfverinseende, voro sammanförde i en massa, hvarje förvaltnings-gren matte, efter behojvet, få i alla dessa afseende«, sitt bestämda anslag. pitt Stat s-ut gifter nt, såsom hittills, må fördelas i nio hujvudfitlnr , men efter annan grund, nemligen:
En för Hofvetj en får hvardera af de Sju Statsförvaltningame; en för pensions - och indragnings-Staterne, samt en för sädane allmänna utgifter , som det ej tillhör någon Förvaltning, att på sitt anslag ombesörja, såsom Riks skulden, Kongl.
Tryckeriet, m. m. hvarefter ingen Föredragande , utom Drätsel-förvaltaren, skulle erhålla befattning med utgifterne pä flere ån en hufvudtitel:
I sammanisang hvarmed äfven den underdåniga önskan torde kunna framställas, att Kongl. lWaj\t i
Nåder må täckas följa samma grund vid medlens fördelning inom hvarje hufvudtitel, så att alla underordnade grenar af Stats-Förvaltningen , så vidt möjligt vore, kunde erhålla sitt särskildta anslag frän Riksdag till Riksdag', Och borde, om detta förslag vinner bifall, Chefen för hvarje
Styrelsegren vaka öfver hushållningen med dess anslag af medel och fastigheter, men det under honom varande Collegium, af Stats Contoir et, genom qvartals-anvisningar på Banken och Stater för Rånterierna, uppbära anslaget, samt förvalta och redovisa det; men för de Törvaltningar, som icke 174 hafva något underlydande Collegium, borde Statr* Contoiret ansvara får detaiilen af dithörande me* del, oeh med hvarje Förvaltning hålla särskild räkning.
Sitt all redogörelse får Statens medel och för alla Cassör, som tillhöra Statsförvaltningen, med undantag allenast af det Kongl. Husets ap. panage-medel, samt utgifter till hemliga diplomatiska kostnader , bör granskas af Riksens Ständers Revisorer i anseende till Styrelsen, och af Kammar- Rätten i afseende på Ziffran.
Förvaltningschefer följagtligen böra vara redovisande inför Stats-Rtvlsorerne, och ansvarige inför Riks-Rast , samt Collegiernes Ledamöter redovisande inför KammarRevisoreme och ansvarige inför Kammar-Rätten.
Enligt förut anförde grunder, skulle under Drätsel-förvaltningen höra:
Jordens oeconomiska uppmätning för Skattläggningar , förmedlingar, byten och mera dylikt ; i hvilket afseende Landtmäteri-Contoiret hit lyder.
Jordboks väsendet, fastigheters skattläggning och fördelning af de jorden åliggande skyldigheter.
Tionde- och markegångssättningar.
Beskattning af lösegendom , yrken och personer, så vidt den af Styrelsen beror. *75 Förvaltning af Kronans tillhörigheter, Kongs Gårdar, Slott och Hus. Indelnings- och Roterings-verket , civila boställen och annan Statens egendom.
Skatteförsäljningai, Bytes- och Liqvidationsmäl emellan Kronan och enskilde.
Deo så kallade Kongl. Skattkammaren, Uppbörden af Kronans inkomster i allmänhet.
Chartas-Sigillafse-Verket , och Tull-Verket, så vidt det har gemenskap med inkomsterna.
Stats-regleringen och bestridandet, enligt densamma, af Statens utgifter i det hela.
Regleringen och utbetalningen särskildt af allmänna Pensions- och Indragnings-Staterne.
Allmänna redovisningen för Stats-medlen.
Förvaltningen af Statens fasta egendom och tillhörigheter , samt handhafvandet af skattldggnings-Verket , med hvad dertill hörer , skulle, under Förvalinings-chefens controll och tillsyn, btsörjas a] Kam m ar - Coll e gium , som, sedan de under Krigs - Collegii Civil - Departement nu hörande Husesyns- och BostallsContoiren blifvit dit flyttade , men rättsfrå - 176 gor och befattningen med uppbördens indrifning derifrån skilde, torde kunna inskränkas till en President och 3 Ledamöter, så framt
Landets ceconomie- och politie-måi äfven derifrån blifva skilde.
Till detta Collegium kommer således att höra :
Vård om Kronans Slott , Kungs gårdar och byggnader , inventarier, djurgårdar , partier, hemman elier andra lägenheter, hvilka ej till menigheter eller särskildta ändamål, under de öfriga förvaltningarne, åro anslagne ; hvarunder inbegripas, ej mindre de Kronogods, som blifvit bestämde till begagnande af det Kongl. Huset, utan äfven de , som får afkastningens skuld, äro till aflöning anslagne vissa Verk och Stater , eller eljest till Stats-inkotnrternas förökande användas.
Förvarandet af Rikets ffouvtler och de Kongl, insignierna, eller vården om den så kallade Kongl.
Skattkammaren.
Bestämmandet af grundskatt å jord och fast egendom, antingen den går omedelbart till Statsverket , eller till allmänna behof och ändamål.
De mål och ärender, som detta Collegium, efter nu antagne grunder, skulle komma att handlägga blifva: 1:0
År ender, sorn angå bestämmandet af Statens inkomster af jord och fast egendom, samt af Bergverk och vattenverk , eller andra mcchaniska inrättningar, antingen dessa inkomster till Stats Cas - 177 Canon inga, eller till allmänna lehöf blifva anordnade.
Sådane äro: i;o Pröfning och fastställelse af alla skattläggningar å nybyggen och lägenheter pä Kronans skogar, samt pä Lands- och Härads-allmänningar ; å byar, under hvilka hemman blifvit inlagde; ä Frälse-, Krono-skatte-, eiler Krono-hemman, till utrönande, huruvida den oförmedlade räntan kan utgå ; å Sågoch Mjölqvarnar till afsalu, och till målning för tull; å Stampverk och ä Fiskeri er, så vidt de icke Kronan omedelbart tillhöra, samt under arrende upplåtas. 2:0
Pröfning af verkställde förmedlingar , hvarigenom grundskatten å hemman och lägenheter blifvit ändrad eiler nedsatt. 3:0
Att utreda och till Kongl.
Majrt i underdånighet framställa frågor, om återvinnande af bortmistade rä och rörs samt insockne rättigheter å Hemman och Torp. 4:0
Att i afseende å Jura Patronatus iagtt3ga Kronans rätt. y;o Frågor om indragna Säterifriheters återvinnande. 6:0
Mål, som angå beständiga tiondesättningar. 7:0
Mål om ödes-hemmans upptagande, sä vidt de hafva afseende på räntorne, som deraf böra utgöras, och frihetsår derföre. 8:0 Ärender, som röra Kronans Jordebok, dess inrättning och rättelse deri.
Särsk» Utsk, Bitank, J2 »78 9:0 Ansökningar om Säteriers sammanläggande. 10:0 Ansökningar om Säteri - friheters flyttning. ii:o Frågor om Mantalens rätta storlek å de Staten tillhörige, eller till allmänna behof upplåtne hemman. 12:0 Ansökningar om namnförändringar å hemman och lägenheter. 13:0 Frågor om Frihets-år å nybyggen och uppodlingar. 14:0
Besvär öfver taxors upprättande till bestämmande af kolpris inom Brukens kol-district. if:o Indragning af behaglig tids förlänings-Spannemål vid Pastorater. 16:0 Pröfning af Markegängs-Taxor, då besvär deremot anföras. 17:0 Frågor om territorial - förändringar emellan Socknar, Härader och Län. ig;o Mål om tiondens bestämmande af tackjerns-tillverkningen; äfvensom af afraden till Kronan utaf Bruk och Bergverks-inrättningar. 19:0
Frågor om bestämmandet af priset å tionde - tackjsrnet, hammarskatts - jernet, svafvel - tionden och alla de bergverks - effecter, hvaraf utskyldeme äro bestämde in Natura, »79 a:o.
JUäl och ireuder} som röra förvaltningen «« Statens förutnämnde egendom, samt de till allmänna behof och milda Stiftelser anslagne hemman, Sådane äro : i:o Arrendens afslutand*, a) om Statens behållna fasta egendom, såsom Kungsgårdar, Kimgs-ladugårdar, KronoSäterier, utjordar, ängar och urfjällar, qvarnar, färjeställen och fiskerier. b) Om alla sådane Militiae Staten tillhörande hemman, som enligt författningarne få utarrenderas, såsom de på behaglig tid indragne militia;-boställen, Officerares vid indeldta arméen boställen i allmänhet, indragne pipare - och oboist boställen m. fl., som för Regementernas räkning skola utarrenderas. c) Om sådane till allmänna behof anslagne hemman, med undantag af EcclesiastiqueStatens, som antingen, enligt nu gällande författningar, eller efter framdeles blifvande föreskrifter, på längre tid få utarrenderas, 2:0 Inseende deröfver, dels att af - och till-trädes husesyner och oeconomiska besigtningar, enligt författningarne verkställas å Kungsgårdar, boställen, med de flere lägenheter, som genom Collegii föranstaltande blifva utarrenderade, ach dels äfven uppfyllandet af derom afslutade arrende-contracter. 3:0 Nybyggnad och underhåll af sådana Igo Statens allmänna hus och byggnader, både å Landet och i Städerne, som Kronan på egen bekostnad bygger och underhåller, med undantag af dem, som till särskilde Stater och verk äro anslagne. 4:0 Miiitiac-boställs-Cassans förvaltning, låne-frågor och utbetalningar till nybyggnad eller reparationer å militice - boställen, med hvad mera dertill hörer. 5:0 Pröfning af Konungens Befallningshafvande* utslag i frågor, som angå tillstånd till uppodlingars företagande, nya torps och hemmans anläggning, med rättighet till längre eller kortare tids besittning å sådan Kronojord, som icke till enskildes begagnande under stadgad successionsrätt är upplåten, såsom Kungsgårdar, Kungs-ladugårdar, KronoSäterier, Krono-allmänningar och Kronoparken boställen till alla Stater, m, fl. 6:0
Pröfning af anslag af recognitionsskog och skogstilldelningar för hemman och Sågverk å allmänningar och kronoparker, sedan behofvet blifvit i behörig ordning utredt. 7:0 Inseende öfver allmänmngarnes vård och behandling efter de föreskrifter, som detom redan äro gifna eller framdeles kunna meddelas, samt följaktligen äfven pröfningen af besvär, som öfver Landshöfdingarnes utsynings-förslag kunna anföras. 8:0 Frågor om öfverloppsjord vid militiae och civila boställen, och huru dermed ber förhållas. i8i 9:0 Besvär öfver Landshöfdingens utslag rörande regleringen af kalkbränningen på Gottland, så vidt frågan med beskattningen har sammanhang. 10:0 Besvär öfver Landshöfdingens beslut i mål , som i öfrigt angå förvaltningen af boställen och sådan Statens egendom, som icke till särskildte ändamål är anslagen. 3:0 £
Mål om öfver låt dse af Statens fasta egendom till enskilde, elter ock inlösen af fast egendom för Statens räkning.
Hit räknas : 1:0
Skatteköps afslutande och skattebrefs utfärdande. 2:0 Försäljning genom auction till skatte af sådane hemman, som blifvit inrättade å den Bruken frånskiljde del af recognitionsskog. 3:0 Hemmansbyten emellan Kronan och private. 4:0
Mål om bytes.brister och deras ersättande. y;o
Frågor om frälse- och skatte-rätts ersättningar på en gång, eller ock blott om ersättning för skatterätts fordran. 6:0 Förberedande anstalter til! verkställighet af sådane Konungens och Riksens Ständers beslut, som åsyfta försäljning till större eller mindre del af Statens jord eller fasta 182 egendom, äfvensom inköp af någon sådan, med undantag af sädane frågor, s<in angå försäljning af särskildta ämbetsverk till höt ig fast egendom, eller inköp deraf för sådane ämbetsverks bshof.
Köpe-afhandlingar i förstnämnde afseende blifva, å Kronans vägnar, af Kammar-Collegium undertecknade och utfärdade. 7:0
Af vittringar, med undantag för de Län, hvarom särskildt kan vara eller blifva stadgadt, 4:0.
Ar ender, sorn hafva afseende på vården af Indelnings - och Raterin^s-verket, tå vidt den Kammar - Collegium kan tillkomma.
Dertill räknas: 1:0
Frågor om jemnkning uti eller flyttning af rustnings- och roterings-skyldigheter, samt om båtsmanshåll. 2;o Frågor om Nybyggens deltagande i rotering. 3:0
Ersättningar för förl®rade hemmansrantor vid militien. 4:0
Mål om vacance - afgifts utgörande vid Regementerna. 5:0
Qm afskrifningir af hutrötemede! vid militise-boställen, eller om utvägar till dessa 183 boställens äter • iståndsättar.de, då tillgång dertill hos förra boställs - innc-hafvaren saknas *).
Såsöm en följd af Drätsel-Förvaltningens befattning med skattläggningar å jord ech fast egendom måste, så vidt det angår Rikets statistiska indelning och oeconomiska uppmätning, under denna förvaltning höra: General Landtmdteri - Contoir et som har en egen Chef, hvilken bör ega Öfverste värdighet.
Hit hörer äfven justeringen af mått, mål och vigt, emedan den i ortcrne lämpligast kan anförtros åt Landtmätare, öfver hvilka förmanskapet icke bör delas.
Vidare åligger det Chefen för detta Contoir, att hafva inseende öfver Skiftesverket i Riket, på hvars syftesenliga gäng jordbrukets förkofran hufvudsakligen beror.
Som skiftes verket är af egenskap, att närmast höra under Inrikes förvaltningen, så bör Chefen för Landtmäteri - Contoiret stå i samma förhållande , både till Inrikes - och Drätsel-förvaitningarne, som rörande General - *) Jemnf, Committerades betänkande, s. 68.
.— Caucelli-Rådet von Hattm ans dorff*, 2:dra afdelning. *84 Tull- och Öfver-Post-Directeurerne närmare bestämmes : börande han vara Ledamot i Kammar-Collegium, då ärender rörande Rikets Skattläggnings-verk der förekomma *), Uti ett af de afgifne förslagen är hemställde**. ), om icke Öfver-Intendents-Ambetet, som redan har befattning med en de! af Slottsvården, och som lämpligen skall kunna helt och hållet öfvertaga den, både för Stockholms och de öfrige Kongl, Slotten, hvilka ej till särskildta behof användas, borde hafva under sin vård Slottsbyggnaderne, dithörande Kyrkor, Trädgårdar, Parker, inventarier och husgeråd, silfver, linne, målningar, bildstoder och prydnader m. m., som icke äro den Kongl. Familjens enskilda, utan Kronans, till dess begagnande, upplåtna egendom.
Detta förslag åsyftar, att bereda enhet och samband i allt hvad till Slotts - förvaltningen hörer; men då fullständig kännedom om beskaffenheten af alla detta slags Kronans tillhörigheter bör kunna vinnas genom de berättelser, som, efter hvad Utskottet här förut antagit, böra tiil KammarCollegium ingå; och tillsynen samt vården af nämnde egendom i *) Jemnfor Committerades betänkande, sid. 8r. *#) Cancelli - Rådet von Hartmansdorff, sednare afdelningen.
185 öfrigt lämpligen icke lärer kunna uppdragas någon annan ämbetsmyndighet, än dem af Hofbetjeningen, Kongl.
Maj:t täckes densamma anförtro, och hvilka i vanlig ordning, eftec behöriga inventeringar , derföre blifva ansvarigej same Öfver-Jntendents-Ämbetet dessutom är att anse såsom en vetenskaplig bildnings-anstalt, hvilken icke bör med
Drätselförvaltningen sammanblandas ; så har Utskottet icke trott sig till detta förslag böra tillstyrka bifall.
Indrifvandet af alla Stats-intraderne, deras nedsättning i det gemensamma förvaringsstdllet, Hanken, och utassignerattdet derifrån till förefallande utgifter och behof, besårjes, under /årv alt ilin g s - Chefmsfeont roll och inseende, af Stat s-C ontoir et, som får en President, och för ärendernas föredragning 2;ne StatsCommissarier.
Efter förut antydde grundsats, borde samtelige skatterne uti hvarje Fögderi , utom de särskilda och tillfälliga af Tull- Post- och Nummer-Lotteri-medel m. fl. uppbäras af Krono-Fogden, och samtlige Uppbördsmannen i Länet aflemna deras intägt till Landt.
Ränteriet.
Hvad Lands-Contoiret således borde vara i anseende tili uppsigten och controllen på Kronans uppbörd, utgifter och ränteri i hvarje Län, det skulle Stats-Contpiret motsvara i anseende till Kronans upp - xg6 börd, utgifter och Ränte-Kammaren för hela Riket.
Stats-Contoiret skulle således egentligen tillhöra: 1:0
Alla mål och ärender, som angå indrifvandet af Statens ordinarie och extra ordinarie inkomster, Tull-, Post- och Charfae-Sigiliatse-medel derunder inbegripne; inseende å redogörelsen för balancer och restantier med hvad dertill hörer, koppar-råntans, hammarskattens, och all tionde.försäljning, likasom uppsigt å levereringen af all annan inkomst , som i varor eller persedlar till Stats-Verket inflyter; föreskrifter och tillsyn i afseende på tid och sätt till räkenskapers och redogörelsers upprättande, författande och atlemnande. 2:0 Att , enligt Instruction samt gällande föreskrifter, af de levererade Stats-inkomsterne, utassignera Statens utgifter; tillsyn, att inga urbetalningar, som ej äro behörigen verificerade, må tillåtas * controll, att i de så kallade Statsförslagen inga medel, eller Staten tillhörande inkomster må uteslutas, samt att Statsreqvisitions-förslagen och de flere till Statsregleringen hörande handlingar i vederbörlig ordning blifva upprättade, och inga andra utgifter, löner eller arfvoden deri uppförde, än som med gallande föreskrifter instämma; uppsigt, att hvad författningarna rörande anticipationer eller förskott af Statsmedlen föreskrifva , behörigen blifver iakttaget; upprättandet af Lån- och Fordrings-Li - 187 qvider , samt alla andra Liqvidationer mellan Kronan a ena, samt Stater och Ämbetsverk elier enskilde å an ira sidan , sä snart de Pennjnge-Verket angå; dock så, att StatsContoiret väl må eg» verkställ» den allmänna fördelningen af Statsmedlen , men ingalunda förordna om disposition af de medel, som äro till särskilda förvaltnings-grenar anslagne , hvilken disposition , såsom förut är nämndt , borde ti I i böra hvar och en Forvaltnings-Chef för sig.
Vidare har Utskotiet trott sig böra föreslå , det alla allmänna Cassör och Låne-fonder böra , såsom hittills , förvaltas »f de Verk, hvilka det åligger, att ombesörja de ätender . för hvilka nämnde Cassör o^h fonder blifvit inrättade; emedan för hvarderas förvaltning vissa särskilda föreskrifter äro gällande, som med sjelfva arendernas behandling hafva gemenskap.
Vidkommande deremot hidrifvandrt af de Stats-biirag , som under åtskilliga titlar ingå till allmänna Cassör eller särskilda för vissa behof inrättade fonder; så bör d rina befattning, efter förut antagen grundsats, med undantag af Krigsmanshus- och Passevolancemedlen , samt Hospitalernes fonder , uppdragas åt Stats-Conroiret, dit följaktligen, icke blott allmänna BeviIlningen , utan ock saltpetter-gätden , med flere fonder och intägter af samma beskaffenhet , jemte Boställs-Cassans medel och atkastningei af de lör al i tid indragne indelningarne rrv m. böra ingå , för i88 att i Banken deponeras och sedermera derifrån, utan förändring af benämningar eller anslagens belopp, utsssigneras tili de verk och inrättningar, ät hvilkas förvaltning de äro eller blifva öfveriemnade; dock synes förvaltningen af den så kallade
Saltpetter-fonden icke vara af annan beskaffenhet, än att den kan ät StatsContoiret uppdragas , och den tillförordnade Saltpetter-Committéen sålunda upphöra.
I afseende på uppbörden af Krigsmanshus-medlen, hvilkas förvaltning, såsom hittills , bör förblifva under Krigs-Collegiutn, har Utskottet jemväl trott sig böra tillstyrka, att denna uppbörd genast må anförtros Kronans vanliga redogörare , och de i åtskilliga orter för detta ändamål särskildt anställde Fogdar indragas.
Såsom i det föregående är omtaladt, bör förvaltningen af Kronans Spannemåls-inkomst besörjas af Stats-Contoiret, dit elen förut hört, hvaraf alltså följer, att ÖfverStyrelsen af de för sådant ändamål inrättade Krono-Magaziner bör återflyttas till StatsContoiret 5 likväl skulle den egentliga och närmare tillsynen öfver Spannemålens förvaring bibehållas tili Läne-Styrelserna, som hittills dermed haft befattnig.
Af anledning, att civil- och miiitaire-Afräknings - Contoiret , sorn hittills stått under KammarCollegium , egentligen bör controllera alla utbetalningar och hålla motbok med Stats-Contoiret, hafva Committerade, sidan 124 j föreslagit, att detta Contoir borde stal - i89 las under Kammar-Rätten ; men då nämnde Contoirs göromål med Stats-Contoirets ega sä nära sammanhang , att de svårligen kunna åtskiljas , och säkerheten för Stats-medlens lätta förvaltning egentligen ligger uti Stats.Revisorejrnes och Kammar-Rättens granskning • så har Utskottet antagit, att AfräkningsContoiret, der äfven de anordningar, som Stats-Contoiret på Landt-Känterierne meddelar , borde antecknas , lämpligast kunde höra under Stats-Contoiret, som i öfrigt bör ansvara för den allmänna redovisningen af Kronans uppbörd, för infordrandet af underordnade redogörares räkenskaper , och för deras sammanförande i Rikshufvudboken. samt till slut får samtligas tillhandahållande åt Riksens Ständers Revisorer och Kammar-Rätten , till granskning.
Slutligen, och då Stats-Contoiret icke eger någon särskild sig underordnad Tjensteman, med rättighet och pligt, att för indrifvandet af Statens medel eller bevakandet af Kronans rätt vidtaga nödiga åtgärder, utan detta verk 1 sådant afseende måste begagna Kammar-Coliegii Advocat-Fiscal, hvilket icke synes lämpligt , i synnerhet om dessa myndigheters befattningar, såsom föreslaget är , blifva åtskiljde ; så har Utskottet ansett sig böra tillstyrka , att Stats-Contoiret må erhålla sin egen Advocat.Fisca! , hvaremot vice Advocat-Fiscals-beställningen i Kammar-Colligium kunde upphöra; samt att, om detta förslag vinner bifall, Stats-Contoirets Advocat-Fiscal bör , alla Instantierne igenom f 190 fullfölja väckt talan i mål , som dess befattning tora, på det att fullkomlig säkerhet om sammanhanget vid så beskattade måls fullföljande må vinnas *).
Under Stats-Contoirets inseende bör Nummer-Lotteriet, så länge detta spelsätt må anses behöfvas såsom en inkomst-källa för Staten, förvaltas af ett särskildt Contoir , hvars Chef hade benämning af Directeur , och hvilken borde ega myndighet , att sjelf afgöra vissa löpande Lotteri-ärender , hvaremot de öfriga skulle af honom i Stats-Contoiret anmälas.
Chartte Sioillafa-Contoirtt bör ställas under Stats-Contoirets uppsigt, med iagttagande af erforderlig controll **).
Då Utskottet, med fästadt afseende å den betydliga intrad Stats-Verket eger af Tullen för inkommande och utgående varor, ansett det verk, som skall besörja intagandet af denna inkomst, hufvudsakligen vara af drätsel-natur, under förutsättning likväl, att författningarne , rörande tillstånd för varors in- och utförsel, böra genom Chefen för Inrikes-förvaltningen utfärdas y så kommer un Jemfor Cotrimit.
Bet. sid. 113.
CancelliRåd. v.
Hartmansdorffs förslag, 2;a afdelningen. *#) Cora.
Bet. sid. 121.
Cancelli Rådet v.
Hartmans dorffs a;a afd i9i der
Drätsel-förvaltningen jemväl att uppfagas: T ull-Styr elsen, hvars sammansättning, sådan den för närvarande är, Utskottet anser icke vara ändamålsenlig; och må i detta afseende blott nämnas, att de handlande, emot hvilka tullförfattningarne skola tillämpas, hafva i Directionen 2:ne ledamöter; att den i öfrigt består af en ledamot från Stats Contoiret, som skall controllera levereringen af Tullverkets uppbörd; af vice Presidenten i Kammar-Rätten , der räkenskaperne skola granskas; af StatsSecreteraren för Financerna, hvilken skall föredraga styrelsens framställningar till Kongl, Majtt, och utfärda Kongl. Maj;ts befallningar till densamma; och af en Konungens rådgifvare, som skall deltaga i öfverläggningarne derom inom Stats-Rådet.
Dessa anmärkningar hafva blott afseende på grundsrna för verkets organisation, icke på den närvarande förvaltningen; hvarföre, och då Directionen synes öfverflödig sedan Tullarrende-Societeten upphört, och Kronan återträdt i dess omedelbara förvaltning af Tullverket, Utskottet föreslår, att General-Tull-Directionen må upphöra.
I stället för denna Direction synes icke något collegialt ämbetsverk blifva behöfligt; emedan handhafvandet af tullförfattningarne egentligen såsom vcrkstäliighets-åtgärd är att anse. , 15 a Icke eller lärer ett så beskaffadt ämbetsverk för Kronans säkerhet, i afseende på med. len, vara nödigt* emedan någon egentlig förvaltning af dessa medel icke kommer i fråga, utan blott deras rigtiga och ordentliga leverering och redovisning, för hvilket ändamål lämpliga föreskrifter , vid special-instructionens utfärdande , kunna påbjudas.
Utskottet föreslår alltså, att Tullstyrelsen bör bestå af en General-Directeur och 2:ne
Departements-chefer, af hvilka den ena skulle förestå Cancellie- och den andra Contoirs-göromålen, efter samma grunder, sorn vid Läne-styreiserne ega rum.
Departements chefer skulle utöfva den närmaste tillsynen, ej mindre öfver tullinkomsternas leverering och redovisning, än öfver tullförfattningarnes efterlefnad , samt jemväl vara plfgtige, att i alla ärender, sora hos General-Directeuren föredragas, till pro* tocollet yttra sina tankar, dock utan att hans beslutande rätt derigenom inskränktes.
General-Directeuren borde , efter Utskottets tanka, innehafva förtroende-rjenst, hvaremot
Departements-cheferne skulle erhålla ordentliga fullmagter, och icke kunna, utan efter förutgången ransakning och dom, från ämbetet skiljas; hvarförutan Utskottet anser lämpligt, att Landet indelades i vissa större och mindre Tull-district, som borde erhålla Chefer, hvarunder de särskilda Tullkamrarne skulle lyda; genom hvilken anstalt tjenste.
193 tjenstemanna-personalen ändock icke skulle ökas, utan nu föreslagne district-chefer bland befintlige Tullkammar-föreståndare utväljas.