Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det lriinde ocksR befaras, att valfrihot skulle fraiiilrdlu allehanda slitningar mellan kontrahenterna och deras anhöriga, iifven- som inverka störande på den religiösa och moraliska uppfattningen hos befolkningen.
NAgon allinannare önskan af en dylik reform förefunnes s&amp;ert heller icke.
Denna gång vor0 emellertid icke bNda kamrarna af fidlstindigt samma mening som utskottet.
I första kammaren afslogos visserligen begge motionerna.
I andra k m a r e n bleho de dgreinot begge nn- tagna, den ena med 113 röster mot 81, den andra ined 124 röster mot 76.
I följd af - första k a m a r e n s afslag ha dock motionerna för denna g l n g fallit, ehuru de stora majoriteterna för dem i andra k a m m e n böra uppmuntra till deras upprepande vid en följande riksdag.
M eddelanden från Fredrika-Bremer- Förbundet.
' Fred.ri.ka-Brerner-Förbundets årsmöte - Iiölls torsclagen den 28 maj i Svenslra lälr~esällslrapets lokd uncier orclförancleskap af revisionsselrretermen C. Lindhagen.
Efter nBgm inledningsord af ordföranden gaf fru Agda Montelius uttryck åt För-.
bundets känslor af tacksamhet och saknad mot sin under året bort- gångna stiftarinna fru SopIlie Adlersparre, i ett ined v a m e och inner- lighet fra~nfördt föredrag, hufvnclsalrligen stödjande sig på Esseldes egna betydelsef~illa, viickande och tändande uttalanden i Tidskrift för hemme t.
Vi återgifva h&amp; föredragets inledningsord: » %n hand clomnlw:, ett öga slocknw, ett hjärta tystnar - hur van- ligt, hur alldagligt detta sorgespel.
Världen stan.i.im icke sin g h g för att se därpå; han förnimmer det såsom höstvsmdraren stjiirnfdlen, hvilka gnistra omkring honom; en blick af beundran eller häpnad och han ilar vidare.
Men då ljusbärarna bland folken, dessa Betle- hemsstjärnor i inänniskohamn, iner eller mindre fjärrlysande, clet är sannt, inen d a, i mån af sin beslrärcla lyslrraft, ~Bgledancle, troget förelysande, outtröttligt framåtmanande, stanua, då deras hiinder cloin- na, då.
deras fackla sänkes, då stanna oclrs % de äflancle mannisko- barnen, l a m m för en stund sina dnglign bestyr och spann sorgset efter det slocknande ljuset, lyssna efter ett återljud af den kara, val- lxä~icla stäminan.
B SA talar Esselde vid Fredrika Bremers bortgång och vi 1runn.a bruka samma ord, då vi tinka på hennes egen.
Vii1 tillämplig på Esselde är också fortsättninBen: sAtt skildra Iwad hon vaxit för sitt lands kvinnor, det tillhör fraintiden och det blir ett stort verk, ty det galler att räkna och tolka hvarje slag af ett hjärta, som klappade endast för manskligt .väl och ve, hvayje tanke af en själ, som var till blott för att sölra det rätta för sig och andra, hvarje lifsyttring af en ande, hvillren lefde blott af Guds lrärlek ».
De yttre Jronturerna af Sophie Adlersparres lif torde vara tämligen klara för alla här närvarande, och en kort öhersikt af det myckna, som hennes ständigt valma intresse och dådkraftiga sinne bragt tillstånd till franijande af kvinnans utveckling h m redan 1a.mnats i den min- nesskrift som kort efter hennes död utgafs af dem, som stått henne och hennes arbete närmast.
Mm har där, förd vid handen af hennes mångåriga medarbeterska, stöd och vän, fått se hur tmlren på ett eget organ inom pressen för beliancllande af frågor, soni rörde I.cviman, så srnåningoin arbetade sig fram till lrlarliet och verklighet.
Vi hafva sett huru dessa båda i Tidskrift för heininet, i början ined fällda visir, soin dock s&amp; sinåningom upplyftades, gjorde front emot '
fördom, trhgsinthet och siiiåsinne.
H i r u de, Irampande sida vid sida, betäckande hvarsndra under striden, utdelade d i t kraftigare och inera träffande hugg ju mera de lärde kanna sin egen styrka.
Hnrii de allt klarare började se den väg, de maste hain för att nå dit @ strafvade.
Huru de sålunda först Slottade undervisningens brister, sedan ej allenast piivisade bättre metoder, utan ej gåfvo sig förr an möjlighet till inhemtande af bildning åstadkommits för k ~ i n n o r af olika Irlasser.
Huru för dessa sedan arhetstillfiillen söktes och fauxios.
Huru tanlzen på lrvinnans deltagande i fijiiiwårderi upptogs och ut- vecklades.
Allt cletta visar oss i miiiiiessluiftezi lrlart och öfverskiid- ligt, såsom den blott Iran det, soin sjalf varit med, signatiiren R.
O -- a. f Seclnii f % vi till ledsagerska under Esseldes senare &amp; r niad dess ännu mera vidgade verksamhet, den person, som d&amp; lranslre stod henne niirmnst.
A. låter oss se, huru Esselde iiied!
!sallsynt för- måga af initiativ, med oförskriickt mod att trotsa svårigheter, h i l k a för andra syntes oöfvervinneliga samt icke minst genom den kraft att rycka andra med sig)), som hon agde, » bröt nya hanor, iippnade ny@ vägars och alltmera omsatte den fijrsta tidens idder i handling.
Det var då Handarbetets Vänner bildades, och det var iii som tankeii på associationens makt ledde till stiftande af Elredrika-Bremer-Förbt~ndet, genom hvilket det p % många htil1 spridda arbetet för kvinnails framåt- skridande borde samlas och en enig samverkan af män och kvinnor inom olika delar af vårt land A~tadkommas.
Denna ininnesslcrift torde rara för de flests viil hekant och då dar, i kronologisk följd, en redogörelse fiir Esselrles verksainhet sUliizidii lämnats, kan nu ej någon minnesteckuing i ordets egentlig1 1) etydelse ifdgakomma.
Det skidle dock ' för oss alla] &lt;annas soin en pinsam toinhet, om inoq det förbund, som har lienne att tacka för sin &amp; 11- varo, det första-åxsiaötet efter hennes bortgång skulle ffi fiirgi, iitau att inau för sig f r a m a n a d e bilden .af liennes rika personlighet, för att stärka och uppinuutra till fortsatt striifvaii mot det mtl, som var hennes: den svenska kvinnans förkofran i andligt och uiaterielt hänseende.
Låt oss därför eu stund, lyssna efter återljudet&gt; af hennes egen stamma, som, ehuru tystnad, dock annu når vårt öra, d W vi gorioiug5 Tidskr.
för hemmet, i hvillren hon iiiider Aratal nedlagt det biistn af hvnd hon kännt, tänkt och velat, och diir vi återfinna ej blott Iterrrres utvecklingshistoria utan ajven vår egen - den svenska kvinnans.
slutade med följande ord: Hennes lif har varit halgadt åt beinödandet att förädla, bilda och höja kvinnan.
Huru hon lyckats diiri, stå vi för nara för att kunna bedöma.
sSphen af en ande, soin djupt och brinnande älskat och offrat sig, förgå s j SA hastigt; men kunna skönjas liingt efter sedan han flyktat till högre och fridfulltu-e rymder2 sager Hophie Adlersparre, då hon skildrar sin namne.
Och Esseldes styrka låg just i hennes karlek, kärlek till san- ning och vett, och i hennes varma öfvertygelse att ingenting sanrit,
ingenting ratt o&amp; till n~~nslrligl.ietens val bidragande kunde i längden vara outförbart.
Odlarea strör i ~nörkn .nzullen Fröets slida för * kornlmvade s7cö~c2, Di&amp;ö fver va.ndra ltöstem skum-, Darö fver biiddas.
vinte~ws m ö, Hnn gör som jag - begrafva.
sitt l i o ~ ~ p, Han tror som jag p; sol och .uhA.
Så tankte hon ined slcdclen.
Och s&amp; lefde o&amp; dog hon, straf- vande efter det som hon msåg vara det bästa och högsta: hnlce- kraftens uppodlande, hjärtats förädling och själens frid i Gud.
Sedan selrreteraren Fröken S. Ulrich tippläst Förlmndets krsherät- telse för 1.895, livilken eoin bilaga medföljer detta häfte, bevjljacles styrelsen decharge för IS05 års förvaltning och beslöts att f r h fru Emma Benedicks donation a&amp;ra 3,000 kr.
nämligen 1,550: 1s, till.
täckande af en frbn föreg %encle år balancerad brist, och kr.
1,449: ~s till upplaggning af eu reservfond.
De därpB företagna valen af st~rrelseledamöter utföllo sålunda.
Efter de med döden afgangna styrelselehöterna fru S. Adlersparre och fröken M. Porsell samt hofii&amp;ndenten Börtzell obh fröken A. Roos, som ui.clanbec1t sig A t e r d, invaldes i styrelsen snpplennterna fru G~71de1.1, fr6ken Hjelinerns och frolzen Dahlgren samt som ny ledninot frii Montelius.
För öfrigt återvaldes de i tur att afgå varande styrelse- leclc ?.möterun.
De fyra lediga ~~~pplenntl~latse~ma besattes med foljmcle personer: fr6lrnariia E. Cederbloin, A. Lagerberg, S. Leijonhfvud och yrkes- iospektor Q. Uhr.
De öfrjgn återvaldes.
Fredrika-Bremer-Firbundefs sjukkassa hade den 15 april sitt ripp- Arsrnote i Förbundets lolral.
Sedan års- och ievisioi~sl~ei %ttelserna lasts bevilj wcles f 1111 nusvarsfrihet &amp; t styrelsen för 1895 års förvdt- ning.
Af berättelsen framgick att dolägaimes antal vid slutet af året utgjorde 237.
3 m e d l e m m ' hade under året aflidit.
I sjulrhjalp
till 58 medlemmar hade utdelats icke mindre &amp; n kr.
3, %30,t,5 för tillsammans 2192 sjukdagar, hvilka siffror nogsamt visa, till hvilkct gagn sjukkassan varit.
Kassans fonder uppgingo vid årets slut till kr.
12,385; 5.
Under året hade genom testamentariskt förordnande af fru Emma Benedicks en viilbehöflig förstärkning på 6,000 kr.
Iroluuiit kassan till del.
På förslag af Förbiindets styrelse återvaldes den af- gående styrelsen för sjiikkassan.
Denna styrelse består nii af pro- fessor P.
G. Roskn, ordförande; doktor Chr1 N-yström, v. ordf. och kassaförvaltare; frölren Th. Geijer, sekreterare; fröken A. Roos och fördelningsläkaxen N.
A. Edling med fru P. Lybeck, frökon G. von Plorngren och lifmedkiis G. Westfelt som suppleanter.
Till revisorer återvaldes fröknarna A. Eabricius och R M7all samt till deras suppleanter fröknarna A. Dahlström och X. Silow.
Drakfreformhi ' reningen.
Nodellutställ~iingen och mönstorförsalj- ningen äro flyttade till K.
N. Liindbergs bosiittningsmagasin, Stor- kyrkobrinken 7, Stoclrholm.
Nya modeller till cherniletter och mellan- dräkter för barn hafva, utarbetats, och mottagas hos niimnda firma bestal&amp;ingar på kliider efter dessa och föreningens öfrjga modeller.
Afven fröken Dahls modeller till eii rationell kvinnodriilrt föras af herr K.
M. Lundberg.
Diskussioner i kvinnofrågan.
Xecl anlediiing af deu polemik, soin iippstiltt till följd af fröken Ellen Keys föreliisningw och broschy- rer i kvinnofrågan, ha Atskilliga sällskap och föreningar, siviil i huf- viidstaden som i Iandsoi-tsstadema, anordnat dislciissionsmöten, dar of- vanstående spörsmå.1 clebatterats.
Bland de i Stockholm hgllna m&amp; som den märkligaste nämnas: diskiissioneii i föreningen z Studenter och arbetares öfrer ämnet ~ E v i n n a n s stallning och uppgift i sa in hall et,^ hvilken inleddes af fröken Anna Sandström.
Afren inom Stockholms Högskolas stindentförening, Kvinnokliibben och andra föreningar ha samma änme diskiiteriits.
I Upsala har inom dess Kvinliga student- förening samt i föreningen &gt;Studenter och arbetare » i nämnda stad desslikes intressanta diskussioner i kvinnofrågan förekommit.
Elevhemmet i Stockholm, afsedt för obemedlade unga flickor från landsorten, hvilka önska för sin framtida existens genorngii någon liirokurs i hrifviidstadeii, har ined detta å r ägt besthd i 1 0 åar.
Det lilla hemmet, som icke hor förhlanclas ined det för ett par 4.r sedan stiftade » Internationella lä.r,u.innoheimnet r,, hm visat sig val fylla sitt iiadamål att bereda unga lrvinnor £ r h olika delm af o
177 landet för en .ytterst billig inackorderingsafgift (35 kr.
i månaden) en - tillflyktsort, som kan tjäna som en ersättning f ör föriildraheminet.
.Hittills har hemmet lämnat fristad iit 446 unga lrvinnor, hvilka be- gagnat sig af olilra 1ai.oanstalter sL2som: ' Högre lä1: arinneseinin nriet, Gyninastislra centralinstitutet, Tekniska skolan., o. s. v. För när- varande rymner hemmet S pensionkrer, men en utvidgning är på- tiiiikt till hösten, för hvillret hndamål åtskilliga af den kvinliga .ung- domens vänner satt en insamling i &amp; %ng, och ai.
det att hoppas, i be- traktande af det behjhdxuxrviirda i sjiilfva saken, att företaget skall krönas med framgång.
l i d Upsala universitet vistas vårtermin l896 30 kvinliga studenter, nf hvilka 13 tillhöra Stockholms nation, 4 Vestm.-Dala och 4 Göteborgs nationer.
Bland dessa 30 finnas l filosofie och juris kand., 2 medicine och 8 fil.
E n kvinlig medicine kandidat tjnn ' stgör som e. o. amariuens vid patologiska institutionen.
Feriekurser i Jena koinma, enligt hitsänds prospekt, att anord- nas af den äfven hiir i Sverige bekante föreliisaren i pedagogik, professor W. Rein, samt professor Detmer, och oinfatta nativveten- skapliga iii11neii, slrolhygien,.~siologisk psykologi, filosofi, pedagogik, tyska spr&amp;ket f ör ~itländingw (för s &amp; väl nybörjare som inera.
försig- komna), litteratur och historia, och foi.tgå under tiden från och med 3 till och med 22 nästkommande augusti.
Näimare imderrattelser kunna in.heintas genom prospekt, som finnas tillgiiugliga ii Pedagogiska bi- blioteket, Fredrika-Bremer-Förbdets byrå samt i Fritees och Sandbergs boklådor harstades.
Gift kvinnas äganderätt i Frankrike.
27 sistl. febr.
an- tog franska depiiteradekammaren.
utan debatt ett lagförslag i sju mtildnr, hvarigenorn cleu gifta Icvinnnn erhzdler fri clispositionsr2itt öfver sin arbetsförtjänst.
Initiativet till denna reform har tagits af fru Jeanne Schm,&amp;l, utgifvare af tidningen L ' Avant Courriere, hvilken för några år sedan satte i gång en liflig agitation och lyckades intressera flere depute- rade för reformen.
I Sverige erhöll, som bekant, gift kvinna ratt att själf.råda öfvei: sin arbetsförtjiinst genom en kiiiigl.
förordning af den 11 dec.
Det vm från den dii nybildade föreningen.
för Gift kvinnas iigande- rätt initiativet till denn a reform utgått.
, Ett upprop till svenska kvinnor för slrapande af en opinion mot det onaturliga inodet - att bara ~uppstoppwde f %glni.
eller fjädrar af pl&amp;gsamt dödade smiifåglar » s&amp;som hattprydnadel:, har utsändts och undertecknats af fröken AdBle Rndenschiöld och fru Elna Tenoyv, f. Ros.
Uppropet &amp; r &amp; tfölj.dt af en anteckningslista för namnunder- skrifter af de kvinnor, soiii ar0 villiga att afsiiga sig bruket af fjad- rar (striitsplymei: undan.tngna) och uppstoppade fiiglar och dymedelst medverlrs vid arbetet för större iniinsklighet och r$ittvisa mot djuren.
afåra under kl ad er^ är namnet p&amp; en af ~ R ä l s o v ~ n n e n Arg- s skrifter, s hvilken med stöd af broschyren, Dr. Labmrlnns Reform &gt;&gt;, ut - arbetats af med.
Henrilr: Berg.
Den lilla intrcssmta boken belyser reform-bomullsdriiktens m b g a praktiska och hygieniska fiiro- träden och förtjiinnr i hög grad att u p p r k s a s af dem, som nitiilska för en iner iindmnålsenlig kliidedriikt an den iiii~arande.
Till ` red rika-` rem er-` ör bundet insända böcker, Albe~t Bonnier: E..
Key, ~Nissbrukad kvinnokraft, och » Natur- enliga arbetsområden f ör kvinnan D.
- Kvinnopsykologi och kvinlig logik.
En studie och ett försvar.
-- H. Lindhé, Ragnhild.
- Mar- gareta, Med eller mot sin, natur.
- L. Hanson-Marltolm, Tvenne kvinnoöden.
- M. Roos, Ett ord till frölren Ellen Key och till den svenska kvinnan.
G. Fredengren: Orison Swett Marden, Konsten att koinma sig upp i världen, h.
H. Geber: A. Cleve, Eva Sten.
Fahlcrants &amp; C: o: G. af Geijerstam, Mina pojkar.
T ' zcr- ner, Stora syster.
- Hälsovannens förlag: A. Lenardtson, Om tänderna och deras vård.
- S. Ribbing, Om sport och sportöhingar.
- E. Stangenberg, Om örats och näsans sjukdomar.
L. Hökerberg: E. Orzeslco, Mirtala.
- Något om djurskydds- föreningames verksamhet.
- I. Rogberg, Kärlek och Moderlighet.
G. Lindström: E. Kléen, Mogen sominar.
TJildvin och vallmo.
Nordstedt &amp; Söner: S.
L - d Adlersparre.
och S. Leijonhfvud, Fredrika Bremer, biografisk studie, h.
4, 5; 2 ex. - J. Bager-Sjö- gren, Sanndrömmarne och deras vetenskapliga förklaring.
E. Brehm, Djurens lif, h.
6-11.
- A. Hazel.izcs, Samfundet för Nor- diska 1Sluséets befrämjande 1893 och 1894.
R. Schensh-öm, Max Nordau, Henrik Ibsen oeh kvinnofrfigan.
- A. O. Telning, Aforismer.
Wahlström &amp; Widstrand: M. Bolle, När Riddar Ulf suckar.
- A. Cleve, En protest med anledning af Ellen Eeys föredrag i kvinno- frågan.
E. Forslund, Skog.
- P. Hallström, En gammal hi- storia.
- Mark Stevn, F-yra beriittelser.
- H. Nyblom, I kvinnofrå- &amp; m. Embetet att vara husmoder.
Kvinnans kallelse.
- l ?.
Sveno- rims, Väster- och Norrbottens lan II, Svenska Turistföreningens hand- bok.
- Svenska Turistföreningens årsskrift för 1896.
- Views of ' kveden, Guides of swedish tourist ' s club n: r 12.
Wettergren &amp; Kerber: E. Idströnz, M: lle Blanche.
Förlagsaktie bolaget Otava: M. Calzt7&amp;, Kritik af fröken Ellen Keys senaste inlägg i Iwinnofr&amp;gan.
Till Fredrika-Bremer-Förbundet insänd periodisk litteratur, Xordisk tidskrift, 1895 n: r 7-8.
Statistisk tidskrift, f 895 n: r 2, 3; 1896 n: r 1.
- Kyrklig tidskrift, 1895 n: r 11, 12; 1896 n: r 1-4.
- Läsning för Iienimet, 1895 n: r fi; 1896 nr 1, 2.
- Hemåt, n: r 1, 3-5 - Nånad8blad för K. F. U.
X., n: r 1-5, Pedagogisk tidskrift, 1895 n: r 12; - 18Wj n: r 1-3.
Svensk l&amp;are- tidning, 1895, n: r 47-52; 1896 1-21; -- Verdandi, 189.5 n; r 5-6; 1896 n: r 1-2.
- De svenska landsnialen n: r 53-55.
- Slöjdunder- visningsbladet, 189.5 n: i 11, 12; 1896 n: r 1-. ?.
- Helsoviimen, 1895 n: r 24; 1896 nr 1-6.
- Jordemodern, n: r 1-3.
- Sedliglietsväu- nen, 1893 n: r 3, 4; 1896 n: r 1-3.
- Moral.
18 ' 3.5 n: r 7, 8; 1896 n: r 1-3.
- Svensk bokhandelstidning, 1895 n: r 50-52; 1896 n: r 1-21.
- Nya bokhandelstidningen, 189.5 n: r 50-52.
- Svensk musiktidning, 1895 n: r 20; 1896 n: r 1-10.
- Triidgårds- - Skogvaktaren, l 8 9 5 ii: r 4; l806 ri: r 2.
- skötseln, n: r 1-5.
Nya kyrkans tidning, n: r 1-4.
- Iduii, 1893 n: r &amp;) - .i?
; 1896 n: r 1-21.
- Svensk Damtidning, n: r 1-21.
- Kaiiirateii, 1895 n: r 24.
- Folkskolans barntidning, 1893 n: r 41; 189ii 1i: r 1-21.
- LinnBa, 1895 n: r 18, 19; 1896 n: r 1-9.
- Sntid, 1895 n: r 12; 1896 n: r 1-5.
- Finsk tidskrift, l 8 9 5 n: r 12; 1896 n: r 1-4.
- N y l ~ n d e, 1895 n: r 23-24; 1896 n: r 1-10.
1892. i ' 6.e haft.
TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET Es3elde, Fiediika Limnell t Esselde, En protest mot den ouamnda foifattaien af; oKwmans slaktlif~ Ceczlao Wm, iimeiikanske kvmnoklubbai Hugo Vallmtm, Mrs Emilg Crmvfoid Litteratur M C, Industrien och kvinnofrigen af S A Andree - Slophm, Handledmiig i metodisk undervisning i kviiilig s l o ~ d af Hulda Lundin i Chcago 1893 Den srenska kmnnms deltagande i ~~arldsutstallnmgeii Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet Hvarjehanda i kvinnofiAgan Fbr Forbundets medlemmar kr 2 50 4 00 Pris pr argång {Fbr icke medlemmar
Bettina Lewysohn, fodd Zetterling, Utexaminerad Barnmorska i Stockholm och Wien.
Mottagningstid 1-3.
Stzcrenatam ' 42, 1 t v. Stock7ioZm.
Allm Telefon 7757 L var och en sin egen fotograf!
X o t insandande af ki 5 sander jag fraktfiltt till alla platser i Sverige en mycket praktisk fotogrdi-nyyarat, med hviIken en Itvar utan forknnskapo Ban utfora \ erkligt rackra oclz goda foto- grafier, 6x8 cm stora Apparaterna larnnas imder garanti med Aug.
Anderson, fabrik for fotografiska apparater, Deichmnndsgade 2, K r l s t ~ a n r a (Noigel I. M.-Q~THE, Stockholm, Bokmy Musik- och persli lian del, Partilager för iterförsäljare I tr, upp i samma hus8 Filialer: Y 2 Dvottminggt.
1 R e g e h z g s g t.
Moderff&amp;r för Drrmklrppor, Stockholm.
12 Ewmgs&amp;iidga %rd8gata~a 12, rekommenderar sitt stola och skhaltiga lager at alia Nouveautéer för sasongen.
Sarskildt får iekoniinen ?lern mitt stora lager af Pelswerk for Pelskappor med dahll passande ofvertyger w
som a r en nybildad afdelning af Allmänna Lifförsakringsbolaget erbjuder liff örsiikringar at de friskaste bland de personer, som hittills icke varit fullt +ntagliga till lifförsäkring i svenska, bolag.
För Orion galla siirskilda tariffer och sarsldda försiikriiigsvilltor.
Oiion bildar vidare en grupp för sig med sarskildt bolrsliit, men under förvaltning af AllinHnna Liff~rsäkringsbolaget.
Upp1ysiiing; ~r om Orjon och blanketter till förs#kriiig i denna grupp tillliaiidalihllas i Stocklio !in vid Iiiift~iidlroiitoret, Vasagatan 10, och i landsoiteii af ombudeii för Allmänna Llfforsäkrinrrsbolarret.
(G., 19447.)
u TYiiiborgs Attikspri t ph f askor för ntspnd~~iog.
M inborgs Biflstoks&amp;s.
U Wiiihorgs Sennp, T \ ' iiiborgs Jiistpiilver.
Wiiiborgs iiinlds Kryddor blnndnd sotii frnusk o. engelsk.
Tl ' iiiborgs Soja.
Wiiiborgs Rords: il t. hlecldosor.
och paket.
Wilikorgs hotoserin-Cacao, valsmakande, kraftigt närande, hälsosam!
Förorclad af professoresnn Olof EIaiiiinarsteu; C.
E. Bergstriiiid, med.
d: s Ch.
Em. Hagdohl in.
Hiilso.~iiiiii~ii, tidskrift för alldiii ocli enskild li51sovctrd, yttrar i sitt, liiuniiiek för cleii 1 februari följande: wSä~~cZeZes n&amp;wxucZe och z ' ii~~cZe~ * iIct .&amp;som ett 7co~zcev&amp;tr * e~ * wdt, oc7l .wïzcdcLi,gt ~~i8~.illgsn~edeZ iir dfuepz cZen i 7ucncZeZn hos osa .i.rt,fö.~~Zu Zccctose- l " il2cucao. » De flere ghger prisbelönta tillverkiiiiigarm finuns att tillg5 hos hm specerih: tndlare smit i parti Iios T ?&amp;.
TWm7io~g &amp; C: o, Sfoc7cl~olrn.
Koiial.
HoWeveratiitiir.
Dam-Utstyrslar, utmärkt välsydda å egen syatelier, lever&amp;as af bästa lcvalitd-tyger, broderier ocli spetsar.
All slags linnesömnad emottnges.
Rviiiligt bitsiide emottager bestiillningar, och förestiiiclnriiinnn för syntelierii oinbestyr mlrittaguiiig och profning.,
Morgonrockst yger och Flaneller.
M. LUNDBERGS Bosattnin@magasin, AT: @ Y Stoa-70y4-7~0U~ * inl~eaz AT: o Y.
(etablerad 1860) Vesterlanggatan &amp; 4 Försäljniiigslokaler: necZm bot toa^, en, tvdi och tve tr. upp Största la Kdorta o, Svarta YllelilacZnii~gstyger Kulörta.
och Svarta Sidentyger Schalar och Resfiltar m, m.
Observera! '
1, I Genom direkta förbindelser med in- och utlandets förnämsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannäinda artiklar bättre och billigare än någon an- nan och torde en hvar genom besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor lätt blifva öfver- tygad on1 fördelen att hos mig fylla sina bellof af dessa artiklar.
Fredrika Limnell.
Efter liingvarigt och svårt lidande insomnade deii 1 2 sistlidne september i en stilla ' och efterltiiigtad död F~edri7cn.
LinzneZl.
Hennes iiairiii är käiidt i sá vida kretsar bland rika och fattigta, höga och, lågra, att man knappast behöf ver förklara hvem ho11 var.
Hwid hon var är det vi här ville i några .. f i drag antyds för att sålunda fasta i efterlefvandes minne den blida bilden af henne, solil maagen saknar utan ?tt kanske cloclr helt hafva känt henne.
Det första intryck Fredrika i hennes yngre dagar ingaf,.
var det af typen för en stockholmsdam, i sina prydno,.
Fin och tack, alltid modern, alltid förbindlig, nästan alltid p&amp; rörlig fot, var hon känd nf och sjalf p&amp; ett visst lätt och luftigt &amp; tt bekant med - hela världen.
Att trotsa modet skulle varit henne lika omöjligt som att trotsa den ilmeboende lag, soiu bjöd henne att vara älskvärd mot alla.
I ungdomen kunde det handa, &amp; tt både modet och alskviird- heten någon gång gick till öfverdrift, .men det störde aldrig det behagliga intrycket af den lifliga och varmhjärtade lilla kvinnan.
Okända eller ytliga bekanta, kunde sklimta ofver hennes små egenheter.
Så t. ex. hördes ett kvickhufvud aiimärkn, att Lyran, Limnells då nybyggda, villa, var lika iitkrusad som fruns toiletter.
Kom ett sadant ord till hennes ö, upptog hon det med ett smtilöje, men iiinskade lika litet därför antalet af sina garneringar, som hon och hennes maii .för en liten elakhets skull i ringaste mån minskade den gästfrihet, hvármed de öppnade det förtjusande hemmet på Lyran för - men kunde frestas att säga - vanner och ovänner, oin det ej i sjalfva verket varit otänkbart att Fre- drilra, Limnell kiiiide hafva någon ovan.
Blef man nihmare ' ' 9
bekant, höll man straxt af henne s i &amp; t saga anidgr6 tout., just sidan hon var, med förtjanster och svagheter i alskvard blandning.
Men småningom upptacldie h a n, uiider det sken- bart flyktige viisendet, ägenskaper af gediget växde - ~ s t e r - ling qualities~ - som innanför den latta älskvärdheten bil- af ovanlig och fiingslande art; och hade dade en man kommit henne s&amp; nära, älskade man och lärde af henne så länge hon lefde.
Nen för at$ förste hvad Fredrika var, bör man känna de yttre dragen af hennes historia.
Hon föddes l81 6 i Hesnösand och hade den friska och hkrcliga tåga i kropp och sinne, som hör norrländingen W. Uppfödd af en redbar och duglig, men ganska sträng mor, i ett tarfligt ' hem, fick hon hos en gammal f. d. guvernant inhämta första elementen af den tidens ytliga pemisionsbild- qing.
Redan som barn började dock hennes vetgiriga sjal att likasom g&amp; p&amp; jakt efter kunskaper - en vann, som hon fortsatte nästan hela sitt lif.