Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande 3 i frågan om upplåtande af jord utaf Wisingsborg Kungs-Ladugårds egor 3 till ökadt utrymme för Wisingsö Kyrkogård. CL A.) Till Stats-Utskottet har Preste-Slåndet remitterat ett af ContractsProsten J.
F. öhrnberg afgifvet anförande, hvaruti, med anmälan af behofvet för Wisingsö Församling, att erhålla utvidgning af Församlingens i Wisingsborgs Kungs-Ladugårds gärde belägne Kyrkogård, hemställan blifvit gjord om tilldelande af så mycken jord utaf samma Kungs-Ladugårds egor, sorn erfordras, dels för Kyrkogårdens nödvändiga utsträckning i paralel med Kyrkans läge, dels ock till utrymme, så väl för Socken-och Fattigstuga, som för hästar och åkdon; och har Motionären, som anser denna uppoffring af 1 å 2 tunneland af Kungs-Ladugårdens mark vara ringa, helst större delen deraf kunde tagas af en utöfver behofvet rymlig vedbacke, tillika uppgifvit att, uppå Församlingens underdåniga anhållan om samma jord, Kgl.
Maj:t i Nåder meddelat, att Kongl. Maj:t, emot 77 §.
Regeringsformen, icke ve-, lat afgöra denna fråga', utan efter derom till Rikets Ständer framställd Nådig Proposition.
Då Rikets Ständer för dylikt ändamål förut upplåtit Kongl.Maj:t och Kronan tillhörig jord oeh hvarpå Utskottet såsom exempel får åberopa Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 24 April 182p, N:a 55, hvarigenom 2:ne tunneland af Eskilstuna Kungs-Ladugårds egor blifvit disponerade till Begrafningsplats för Eskilstuna Stads- och Lands-Församlingar, anser Utskottet sig äfven böra nu förevarande motion understödja samt i sådant hänseende föreslå: att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t genom underdånig Skrifvelse anmäla, det å Rikets Ständers sida icke något hinder förekommer mot upplåtandet af den jord utaf Wisingsborgs Kungs-Ladugårds egor, som, efter vederbörlig pröfning, kan finnas erforderlig, dels Stitts-Uiskotttts Utlåtande N\o 225.
J för Wisingsö Kyrkogårds utvidgning, och dels till plan för Sockenoch Fattigstuga, med nödigt utrymme för hästar och åkdon.
Stockholm den 12 Augusti 1834- N:o 225.
Ankom till Exp.-Utsl. den 14 Augusti.
Utlåtande _, i frågan om försäljning till skatte, dels af Kungsgårdar och Kronolägenheterj dels af Kyrkohemman och Boställen. (I. A.) Motioner, innefattande förslag i herorde ämne, hafva vid denna Riksdag blifvit väckte, dels hos Ridderskapet och Adeln, dels inom BondeSlåndet: 1:0 Af Herr af Sillen > Georg Axel _, som hemställt, att, med undantag af vissa det Kongl. Huset förbehållna Kungsgårdar, alla öfriga, jemte Krono-Lägenheter i allmänhet, måtte indelas i hemman, skattläggas efter hvarje orts method och försäljas till den mestbjudande , genom offentlig auction ; och på det den af Kungsgårds- och Kronohemmans arrenden till StatsUtgifternes bestridande påräknade inkomst må vara att tillgå, har Motionären tillika föreslagit, att Riksgälds-Contoret måtte uppdragas alt årligen till Kgl.
Stats-Contoret leverera så mycket, som motsvarar, hvartill dessa inkomster beräknades vid sista Riksdag, eller 80,000
R:dr om året, hvaremot Riksgulds-Contoret borde undfå inkomsterne af Kungsgårdarne och Krono-Lägenheterne, hvilka skulle förvaltas af Kongl. Kammar-Collegium så länge nuvarande arrende-contract förblifva gällande; hvarförutan Herr af Sillen hemställt, att Riksgälds-Contoret skulle emottaga' försäljningsmedlen för omförmälde egendomar och serskildt redovisa dem; att försäljningen skedde med vilkor af innestående, emot Inteckningssäkerbet uti fastigheten, till två tredjedelar af inköpssumman emot fyra procents årlig ränta, och två procents eapitalafbetalning; att allt, hvad genom sådan försäljning inflöte Utöfver förrbeförde 80,000 R:dr, ginge till afbetalning på Riksgälden, samt ändtligen att, så snart någon egendom blifvit försåld och skatten ingått, så mycket, som motsvarade egendomens onera, skulle afräknas på den summa RiksgäldsContoret dit borde aflemna. 2:0 Af Herr Robsahm, Carl Reinholdd som, med hänsigt till de olägenheter nuvarande disposilionssätlet med Befälets vid indelta Armeen Bo - 4 Sttits-Utskttttti Utlåtande N:» si5. ställen raedförer, och hvilka olägenheter Herr Robsahm sökt fullständigt utreda, framställt det förslag, att Militiae-Boställshemman måtte försäljas, einot vilkor, alt Staten antingen, på vinst och förlust., åtager sig att ansvara och godtgöra den indelta Armeen beloppet af de afkastningar, hvartill boställena finnas uppskattade af 1827 års Boställs-Comiteer, med tillgodonjutande af den sedermera antagna nedsättning derå, eller ock af köpeskillingar, till huru högt belopp desamma än må uppgå, lemnar Armeen vissa procent, i hvilket senare fall, och för att göra Löntagaren- oberoende af vacklande myntförhållanden, köpeskillingarne kunde förvandlas till eller beräknas uti spanmål eller vissa persedlar, och den procent, som tilldelade» Löntagarne, jemväl på enahanda sätt beräknas och af Stats-Verket lösas efter de för året gällande markegångsvärden. 3:o. Af RiksdagsFullmägtigen Anders Nilsson ifrån Östergöthlands
Län, som föreslagit, att Kungsgårdarne måtte lill Kronoskattehemman försäljas, hvarigenom, efter Molionairens tanka, Kronan erhölle högre inkomst, oberäknadt landets sanna båtnad, förmedelst de inflytande medlens fördelaktiga användande till fonder för Provincial-Banker; samt 4:0.
Af Riksdags-Fullmägtigen Jöns Persson ifrån Malmöhus
Län, som hufvudsakligen gjort lika hemställan, som Anders Nilssons här ofvan upptagne, i afseende på Kungsgårdarnes försäljning, likväl med undantag af sådane Kungsgårdar, hvilka begagnas af Hans Maj:t Konungen eller dess Familj eller äro antingen till Stuteri eller Schäferi anslagne; hvarjemte Jöns Persson yrkat, dels att alla så väl Domkyrko-som andra Kyrkors hemman må få lösas till skatte med bibehållande af primitiva arrendet eller då hemmanet lill kyrkan donerades, men skattelösen tillfalla Staten, samt dels att alla Militiae- och Civil-Staternes boställen mätte småningom försäljas; uti hvilka framställningar åtskillige Ledamöter af Bonde-Ståndet instämt.
Wid öfvervägande af dessa motioner, hvilka, med hvad i anledning af Herr Robsahms anförande blifvit yttradt hos Ridderskapet och Adeln af Herr Hjärne, Harald, samt Fiiherrarne Boije, Ludvig och Fredric, samt Palmstjerna, Carl Otto, äro till Stats-Utskottet remitterade, har Utskottet inhemtat, att vid 1818 års
Riksdag äfvenledes förslag förevarit om försäljning, under skattemannarätt, af Kungsgårdar och Officers-boslällcn.
Genom underdånig Skrifvelse af den 11 Junii nämnde år framställde dåvarande Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t täcktes, till utrönande huruvida de fördelar, som genom en sådan försäljning voro att för vänta, möjligen kunde uppvägas af någre dervid mötande betänkligheter, ifrån vederbörande i Nåder infordra alla nödiga upplysningar, på det Stats-XJtskottets Utlåtande Ar:# *25.
B Rikets Ständer vid deras näst inträffande sammanträde mätte komma i tillfälle att berörde förslag till närmare öfvervägande upplaga.
Sedan, i anledning häraf.
Kongl. Maj:t, uti Nådig Skrifvelse af den 18 Januarii i8a3, så väl meddelat Kongl.
Krigs- och Kammar-Collegiernes underdåniga utlåtande i ämnet, hvarigenom Kongl.
Collegierne, på anförde skäl, samma förslag i underdånighet afstyrkt, som älven tillkännagifvil, dels att Kongl. Maj:t, för
Dess del, ansett några förändrade omständigheter och förhållanden, efter 1810 års Riksmöte, icke hafva inträffat, som kunde föranleda till ändring uti det, enligt Kongl. Brefvet den 21 Maji samma år, fattade beslut, alt icke för alltid Kungs- och Kungs-Ladugårdar från Kronan afsöndras, dels ock att Kongl. Maj:t, med den rätt 80 §.
Regerings-Formen Konungen tillägger, icke fann skäl att bifalla, det Oflicers-boställen jemväl skulle, på sätt föreslaget blifvit, till skatte försäljas; så förklarade Rikets Ständer, jemlikt hvad deras under den 3o September 1823 till Kongl. Maj:* afgifne underdåniga Skrifvelse N:o 207 närmare utvisar, det Rikets Ständers åsigter af detta ämne fullkomligt instämde med hvad Kongl. Krigsoch Kammar-Collegierne uti ofvanberörde utlåtande anfört; hvadan Rikets Siänder, med hemtadt stöd af berörde Grundlags §., funno någon ytterligare åtgärd härutinnan å deras sida ”för närvarande" icke ega rum.
Att, såsom Motionairerne yrkat, Kungsgårdar och Kronolägenheter i allmänhet må lill skatte försäljas, dertill har Utskottet, med afseende å hvad sålunda förekommit, väl icke ansett sig kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall; men Utskottet har dock trott, att, derest förhållandet med någon Kronans egendom skulle finnas sådant, att fördel för Kongl. Maj:t och Kronan skulle uppkomma genom egendomens försäljning till skatte, i stället för densammas utarrenderande efter de af Kongl.'Maj:t och Rikets Ständer bestämde grunder, sådan försäljning ock bör kunna ega rum, och Utskottet får derföre föreslå: det Rikets Ständer, genom underdånig Skrifvelse, hos Kongl. Maj:t anhålla, att, i händelse någon Kungsgård, Kungs-Ladugård eller annan till Boställe icke anslagen Kronolägenhet skulle finnas af den beskaffenhet, alt verklig fördel för Staten uppkommer genom försäljning till skatte af sådan egendom, Kongl.
Maj:t måtte låta vederbörligen utreda förhållandet och förslag i ämnet derefter till Rikets Ständers pröfning öfverlemna.
Beträffande frågan om försäljning till skatte af de Militiae- och Civil-Stalerne upplåtna Boställshemman; så och enär skatteköp derå, enligt t> Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 216, gällande Författningar, är bestämdt förbjudet, och ej några öfvervägande skäl förefinnas till ändring härutinnan, anser Utskottet de derom gjorde motioner böra förfalla.
Vidkommande slutligen Riksdags-Fullmägtigen Jöns Perssons förslag om dylik försäljning af Domkyrko- och andre Kyrkohemman; så är, genom Kongl. Brefven af den 7 December 1796 och den 16 December 1812, uttryckligen stadgadt, att sådane hemman icke få hvarken genom skatteköp afsöndras från de stiftelser, hvarunder de lyda, eller vid. inträffande åboledigheter annorlunda upplåtas, än genom arrende på 20 till 3o år, med iakttagande af vissa dervid stadgade grunder; hvadan och då för öfrigt de Kyrkorna förlänte gods af Arrendatorer på vissa år innehafvas, och ett annat förfarande skulle ej allenast rubba dessa Inrättningars på arrende-inkomsterna grundade bestånd, utan äfven förnärma deras, lika med hvarje Svensk Medborgares i lag förvarade egande och fria dispositionsrätt af hemmanen; så anser Utskottet samma förslag böra lemnäs utan afseende.
Stockholm den 12 Aug. 1834- N:o 236.
Ankom till Exp. Utsk, den i4 ADgusti.
Utlåtande öfver anmärkningar vid Betänkandet N:o 11J, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition till Rikets Ständer} angående afskrifning af Upsala Acadetnies skuld till RiksgählsConior et j för ett erhållet lån till fullbordande af det nja Bibliothckslutset i Upsala. (RGS. A.) Sedan, uti ofvannämnde Betänkande, Utskottet, med afstyrkaade af bifall till den af Kongl.
Maj:t föreslagna afskrifningen af Upsala Academies ifrågavarande skuld, föreslagit, det måtte Academien beviljas fem års förlängdl anstånd med de föreskrifne årliga Capital-afbetalningarne (eller ifrån den 1 Januarii 1834 intill deh 3i December iS38), samt derjemte njuta befrielse från erläggande af all ränta å hela återstående lånet under samma tid; men hvarefter de för Capital-afbefalningarne och räntans erläggande förut bestämda föreskrifter skulle komma att åter inträda i verksamhet; så har, enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-Utdrag, Sats-UtsJtcttets Utlåtande N:o 326.
7 Betänkandet blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 5 .och af PresteStåndet den 2 Junii, men återremitteradt med anmärkningar från Borgareoch Bonde-Stånden.
Utaf de hos sistnämnde 2:ne Riks-Stånd hällne och Utskottet meddelade Protocolls-Utdrag befinnes, att blott några få Ledamöter yrkat afslag A Betänkandet i dess helhet; hvaremot alla öfrige Ledamöter både inom Borgare- och Bonde-Ståndet, hvilka yttrat sig emot Betänkandet, medgifvit det af Utskottet föreslagne anstånd med Capital-afbetalningarne och endast bestridt den tillstyrkta räntebefrielsen under nämnde anståndstid, hvarvid, såsom grund för ett sådant bestridande, är hufvudsakligen vordet Aberopadt, att Staten icke bör vidkännas någon uppoffring af ränta, enär Acaclemieii icke kan sakna tillgång för räntebetalningen, derest den återstående inredningen i Bjbliothekshuset icke utöfver behofvet fortskyndas.
Utskottet har tagit desse anmärkningar i Öfvervägande, men finner ej skäl , att frånträda sitt förut afgifne, af 2:ne Riks-Stånd redan bifallne Betänkande, hvilket Utskottet alltså vidjjlifver.
Stockholm den r2 Aug. 1834- Reservationer: Af Herr Maechelj C. G.:
"Jag reserverar mig emot Höglofl.
Utskottets beslut, enär det, i min tanke, är stridande emot rättvisans kraf, och Upsala Academie dessutom icke bör anses vara förtjent af ett större ädelmod, än man förut i dylikt fall funnit sig kunna meddela de af förödande eldsvådor härjade Städer; och om, såsom jag hört yttras, hvad som af Staten uppoffras på en Academie kan sägas ske till Statens egen båtnad, så hade samma omdöme med lika stort skäl kunnat hänföras till och fått gälla för afbrände Städerne Borås och Norrköping.”
Af Riksdags-Fullmägtigen Hans Jansson från Elfsborgs
Län, som åberopat sin i denna fråga förut afgifne reservation.
Stui-Vttkottct; Utåt ande N:o as7.
Ankom till Exp.-Uuk, dea r4 Augusti.
Utlåtande j i anledning af Riksdags-Fullmägtigen från WesterNorrlands Län Nils Strindlunds motion, om anvisande på Riksgäl ds-Contor et af ett Creditiv af en million Riksdaler för spanmålsundsättningar vid inträffande svårare missväxtår.
(RGS. A.)
Uti berörde från Bonde-Ståndet lill Stats-Utskottet remitterade motion framställes angelägenheten deraf, att Kongl. Maj:t måtte sättas i tillfälle att, vid inträffande svårare missväxter, i någon mon afhjelpa den förlägenhet landet derigenom iråkar; och hvadan Motionairen hemställer, att i berörde ändamål, i likhet med hvad vid de föregångne Riksdagar skett, ett Creditiv på en million R:dr B:co må ställas till Kongl. Maj:ts disposition, att ur Riksgälds-Contoret utgå, under de vilkor och förbehåll, som för sådana Creditiv förut blifvit stadgade.
Lika med Motionairen finnér Utskottet angeläget, att serskilda medel ställas till Kongl. Majrts Nådiga disposition, för att, vid inträffande svårare missväxter, med spanmål bispringa de mest behöfvande; och i följd hvaraf Utskottet föreslår, att allt, hvad som redan influtit och ytterligare inflyter, i afräkning å det, vid sisth Riksdag, på Riksgälds-Contoret anvi sade och åren i83o och 1801 lyftade Creditiv af En million R.dr Banco, må, under de, i afseende på nyssberörde Creditiv stadgade vilkor och förbehåll,' af Kongl. Maj:t för ifrågavarande ändamål disponeras; börandes likväl desse medel, i den mon desamma till Stats-Conloret ingå, derifrån aflemnas till Riksgälds-Contoret, att derstädes innestå, intilldess behofvet kan påkalla deras användande.
Och lärer, i händelse af Rikets Ständers bifall härtill, beslutet böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
Stockholm den 14.
1834- Sms-Utskottets ti tidt ande N:o 228.
Antora till Exp.-Utsk, den i4 Augusti.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 156, rörande Herr af Robsahms, Carl Reinhold, motion, om inlösen för Statens räkning af godset Ekolsund i Upsala Län. (RGS. A.)
Uti ofvannämnde Betänkande hade Utskottet ansett sig sakna anledning att tillstyrka vidtagande af någon åtgärd från Bikels Ständers sida, i afseende på det af Motionairen framställde förslag; och att, såsom en följd häraf, motionen måtte förfalla.
Enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-utdrag, har detta Betänkande blifvit bifallet af Bidderskapet och Adeln den 4 Jul” ocll likaledes af Bonde-Ståndet den 20 sisth Junii, men återremitteradt från Preste- samt Borgare-Stånden, på grund af de inom desse arne Riks-Slånd gjorda anmärkningar, hvilka hufvudsakligen sammanstämma i den åsyftning, att utreda och ådagalägga, det Staten skulle ega öppen rättighet, att, emot erläggande af den bestämda panisk illingen, stor 84,000 R:dr specie, inlösa godset Ekolsund, enär Högstsalig H. M. Konung Gustaf lil, som försålt godset till Grosshandlaren George Seton, icke skali hafva varit egare till detsamma, utan blott innehafvare af panträttigheten.
Utskottet har tagit desse anmärkningar i öfvervägande, men finner så mycket mindre skäl att frånträda sitt förra Betänkande, som dels detsamma redan är af arne Biks-Stånd gilladt, och dels den uti Kongl. Majrts Kådiga Förklaring den 14 Maji i8o5, angående Lagens rätta förstånd och tillämpning i mål, som röra klander å fast egendom, m. m., utsatte lid af 20 år långt för detta förflutit, inom hvilken, i Utskottets tanka, klander bort anföras å en så beskaffad, på god tro vunnen och med verklig besittning förenad, åtkomst till jordegendom, som den ifrågavarande; och hvadan Utskottet ytterligare afstyrker all åtgärd från Rikets Ständers sida, i anledning af Herr af Robsahms motion.
Stockholm den 14 Aug. 1884.
Bihang ti!! R.
Frat. 1334. 4 Sami. 1 -åfd. 2 Bandet. i5:de Häftet. 10 St t -U ik-.: tet; Vålt inde I\'
:o 229.
Ankom till Exp -Utsk. den i4 Augusti.
Utlåtande, i anledning af Herr von Troils, E., motion, att åt R iksgäl d,\
- Conior et må uppdragas, att ärligen upptaga lån emot ouppsägbara obligationer, för att åter utlånas emot inteckning i jordegendom.
(KGS. A.) Uti denna från Ridderskapet och Adeln remitterade motion, har Herr von Troil sökt utveckla, huru nyttigt det är, att Stats-credilen redan under freden varder grundad; och detta anser Motionairen kunna, utan egentlig Statsskuld, låta sig göra, nemligen genom Hypothek-inrällningar, hvilka inom flere främmande länder förbättrat ilen skuldsatta jordbrukarens belägenhet och förskaffat landet fondpapper, medförande för industrien alla de fördelar man tillskrifver Statspapper, in en saknande dessas olägenhet.
Under senaste tiden har man äfven i Sverige varit betänkt på sådanes införande, men Motionairen befarar dock, alt Svenska jordens fördelning i mindre lotter, emellan ett ganska stort antal odalmän, kommer, om ej i alla, åtminstone i de fleste provincerne, att lägga oöfvervinnerliga hinder i vägen; och hvarföre Motionairen föreslår, att
Staten sjelf må öfvertaga detta bestyr, som lämpligast kunde uppdragas åt Riksgälds-Contoret.
Detta Conior borde då efter hand inom landet, emot räntebärande, löpande skuldsedlar, på lång tid upptaga lån, och emot inteckning i fastighet utlåna alla de uppburna medlen på för Låntagaren så fördelaktiga vilkor sorn möjligt, endast under förutsättning, att Riksgälds-Contoret uppå operationen ingenting lomme alt förlora.
I afseende på sättet att realisera det uppgifna förslaget, anmärker Motiouairen, det han anser såsom ett fel uti de nu brukliga fondsystem, att amorteringen tilltager i samma moll interesset minskas, hvarigenom den gäld— bundne eiler skattdragande ej får åtnjuta någon lindring i sina afgifler förr, än han betalt hela skulden; hvilken tidpunkt ofta ligger bortom den sannolika gränsen för hans lefnad.
Dessutom verkar, enligt delta system, amorteringen svagt i början, då den mest behöfdes för creditens stadgande, men deremot häftigt i den mon skulden minskas.
På desse grunder föreslår Motionairen, aflt åt Riksgälds-Contoret måltr uppdragas, att årligen utfärda 4 procent räntebärande, löpande obliga - Siats-Utskottets Memorial Ar:o 330. tioner till belopp af En million R:dr Rgssedlar, emot erhållande af högsta möjliga lånesumma.
Minsta valeuren 5oo R:drs obligationer, ouppsägbara på långifvarens sida; men Riksgälds-Contoret förbinder s g att årligen inlösa i-35:del af primitiva beloppet.
Denna inlösen sker genom uppköp för bästa pris, så länge det ej går öfver pari; men i sådan händelse genom utlottning och uppsägning.
De medel, som sålunda erhållas, utlånas emot inteckning i jordegendom, ej öfverskjutande för frälse 2-3:delar och för skatte hälften af taxeringsvärdet, men utan visst maximum för låntagaren, som bör erlägga 5 procents ränta och \ procent årlig afbetalning på den erhållne summan.
Den, som undfår ett lån af 1000 R:dr, kommer således att .örsta året betala tillsammans 90 R:dr, det andra 88 R:dr, det tredje 86 R:dr, det fjerde 84 R:dr, o. s. v., tills det 25 året, då 42 R:dr komme att erläggas, och hvarmed hela skulden vore liqviderad.
Vid öfvervägande häraf har förekommit, hurusom, genom RiksgäldsContorels upplåning, skulle borttagas sådane lån-capital, som eljest kunnat komma att erbjudas åt de Hypolhek-inrallningar, hvilka, efter en allmänt yttrad önskan, äro i fråga alt bildas; — Förslaget, belraktadt äfven ifrån en annan synpunkt, har Utskottet anselt sig ej kunna understödja.
Utom det att Statens mellankomst, lill liqviderande af enskildas skulder, sällan kan leda till ändamålet, skulle utlåningsvilkoren , så framt Riksgälds-Contoret skall hållas skadeslöst, säkerligen blifva så betungande, att- sannolikt icke någon begagnade sig af sådane lånetillgångar; Och hvadan Utskottet afstyrker bifall å motionen.
Stockholm den i4 Aug. 1834- N:o a 3 o. Ank. till Exp.-Utsk. den i4 Augusti.
Memorial, i anledning af erhållen äterremiss på Stats-Utskottets Ltlåtande N.-o >4~‘ Ifrån Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit äterremiss ä dess Utlåtande N:o 142, i anledning af väckta motioner, om pension åt Majoren Friherre C. IV.
Gripenst jerna; men som, enligt ankomne Proto - *4 Stats-XJtskottct!
Memorial iV:o 231. colls-utdrag, berörde Utlåtande blifvit af de Öfriga 3:ne Riks^Stånden bifallet den 20 sisth Junii; så anser Utskottet, till följd af y5 §.
Riksdags- Ordningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning.
Stockholm den i4 Aug. 1834- N:o a3c.
Ankom till Exp.-Utsk. den i4 Augusti.
Memorialj i anledning af erhållen återremiss på Ståts-Utskottets Utlåtande JS:o (65.
Ifrån Borgare-Ståndet liar Utskottet erhållit återremiss å dess Utlåtande N:o i65, i fråga om ersättning till städernes Borgerskap, då de till besigtningar m. ra. för Kronans räkning blifva kallade; men som, enligt från Riks-Stånden ankomne Prötocolls-utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet-af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet den 7 och af PrésteStåndet den 4 nasti.
Julii; så anser Utskottet, till följd af § Riksdagsordningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning.
Stockholm den 14 Aug. 1834- ST0CK.I10LM, i834, hos J. A. Walloch. Stats-Utskottets Utlåtande N;o 2S2.
? ) N:o 232.
Ankom till Exped.-Utskottet den iS Augusti.
Utlåtande, angående Löfås Silfververk. (I. A.) Sedan Rikets vid senaste Riksdag församlade Ständer, i anledning af det om silfvertillverkningen vid Löfås upplysta förhållande, alt Staten, för samma Verks bedrifvande, måst vidkännas en icke obetydlig uppoffring, funnit angeläget, att någon åtgärd påtänktes, hvarigenom fortfarandet af denna förlust för Slaten må i framtiden upphöra, och derföre, genom skrifvelse af dea 26 Februarii i83o, N:o 391, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t behagade med innehafvarne af Verket låta uppgöra någon så beskaffad öfverenskommelse, att, emot det de befriades ifrån skyldigheten att detsamma vidare bedrifva, och erhöllo ersättning, antingen genom föriäningarnes bibehållande under någon viss tid efter arbetets nedläggning, eller på annat sätt, de till Verkets bedrifvande upplåtne föriäningar och förmoner må till Kronan indragas; så har, uti Nådig Skrifvelse af den 7 April i83o, Kongl.
Majit anbefallt Kongl. Bergscollegium, att med innehafvarne af Löfås Silfververk uppgöra ett sådant förslag till öfverenskommelse i förenämnde ämne, som, så väl å Kronans sida, som af Verkets innehafvare, funnes antagligt, samt sedermera med detta förslag, jemte lateressenlernes i anledning deraf afgifne yttrande och hvad Kongl. Coilegium i öfrigt kunde hafva att i ämnet andraga, till Kgl.
Efter det Kongl. Bergs-Coilegium, i följd häraf, med ett sådant underdånigt förslag och yllrande inkommit, hafva Kongl. Kammar-Collegium och Kongl, Stats-Contoret afgifvit deras deröfver infordrade underdåniga utlåtande, vid föredragning hvaraf Kongl. Majit, under den 25 sistl.
Mars, anbefallt Kongl, Bergs-Collegium, att, efter Bergmästarens och Geschwornerns i orten hörande, sig i underdånighet yttra, om och hvad anledningar »nå förefinnas all, genom fortsatt arbete i grufvorna vid Löfås Silfververk, rikare och förthonligare malm än hittills må kunna påfinnas och om, Bih. till R.
Prof. t834. 4 Sami. 1 Afd. 2 Bandet. i t6:de Häftet.