Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hor till Constilutions-Utskottets Memorial, N:o 26. 43 Denna §. blifve vid den Riksdag, då Riksförsamlingen första gången sammanträder, utur Regerings-Formen utesluten.
Vid den Riksdag, då Konungen antagit denna Regerings-Forms föreskrifter om Riksförsamlingen, så ock Lagen om val till Riksförsamlingens Yngre Kamare, utnämne Rikets Ständer Ståndsvis Fyratiofem Ledamöter af hvarje Stånd till en Nämnd, hvilken skall utse Sjuttiofem Svenske män, med de egenskaper, som i §.
48 sagde äro, att, då Riksförsamlingen första gången sammanträder, utgöra dess Aldre Kamare.
Hvar dass väljes för sig, till det antal, sorn bestämdt är.
Derefter skall genom lottning afgöras, hvilkendera femtedelen af hvar dass bör vid slutet af hvardera af de
Fem nästföljande Lagtima Riksdagarne afgå.
För hvar och en af de valde utfärdas och undertecknas af Fyra Nämndens ledamöter, den främste, som när är af hvarje Stånd, ett kallelsebref, med utsättande af den tid, den valde eger att sin plats i Riksförsamlingens Äldre Kamare bibehålla; och vare det kallelsebref så gild t, som vore det af Äldre Kamaren, i enlighet med 48 §., utfärdadt.
Denna §. varde vid slutet af den Femte Lagtima Riksdag, till hvilken Riksförsamlingen sammanträder, utur denna Regerings-Form utesluten.
Tag om Tal till Blks-Fursamllngens Yngre Kamare. §• *•
Valrätt tillkommer Svensk man, som bekänner sig till Christna läran, fyllt 25 år, är och Fem år varit i Riket bosatt, samt l:o) eger eller nied stadgad
Krono-åborätt eller för Embete eller tjenst innehafver fast egendom, lill visst mantal satt, eller till minst 1000 R:drs värde uppskaltadt, eller ock 2:o) medelst arrende-contract, som icke kan före legostämmas utgång godtyckligen häfvas, för lifstid eller minst
Fem år innehafver och minst ett år förut lillträdt jord eller bergsbruk af 4000 R:drs uppskattadt värde eller derutöfver, eller oek 3:o) för annat yrke, än jordbruk eller bergsbruk, föregående år varit taxerad och samma yrke ännu 46
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, IV.-o 26. idkar, på grund af burskap eller med årlig behållen inkomst af minst 300 R:dr, eller ock 4:o) innehafver eller innehaft allmän tjenst med ständig lön och ej genom laga dom blifvit derifrån skiljd.
Dock må valrätt ej utöfvas af actie-bolag, ej heller af Lands- eller Stads-Fiscal eller Krono-Länsman inom dess tjenstgörings-district, ej heller i och för tjenst af Underbefäl vid Krigsmagten, Vaktbetjente eller andre, som med desse jemnlike eller ringare äro. §. 2.
Valrätten beräknas sålunda:
Faslighets-egare, Krono-åbo. eller Boslällshafvare på landet beräknar efter fastighetens taxeringsvärde för 3000 R:dr En röst; för 6000 R:dr Två; för 9000 R:dr Tre; för 13,000 R:dr Fyra; för 18,000 R:dr Fem; för 25,000 R:dr Sex; för 35,000 R:dr Sju; för 50,000 R:dr Åtta; för 70,000 R:dr Nio; och för 100,000 R:dr Tio röster.
Arrendator, som ofvan sagd är, beräknar efter den upplåtne fastighetens taxeringsvärde för 24,000 R:dr En röst; för 48,000 R:dr Två; för 72.000 R:dr Tre; för 104,000 R:dr Fyra; för 144,000 R:dr
Fem; för 200.000 R:dr Sex; för 280,000 R:dr
Sju; för 400,000 R:dr Åtta; för 560.000 R:dr
Nio; och för 800,000 R:dr Tio röster.
Fastighets-egare eller boställs-hafvare i Stad eller i sådan Köping, sorn har minst 500 innevånare, beräknar efter fastighetens taxeringsvärde för 6000 R:dr En röst; för 12,000 R:dr Två; för 18,000 R:dr Tre; för 26.000 R:dr Fyra; för 36,000 R:dr Fem; för 50,000 R:dr Sex; för 70.000 R:dr Sju; för 100,000 R:dr Åtta; för 140,000 R:dr Nio; och för 200,000 R:dr Tio röster.
Idkare af annat yrke, än jordbruk eller bergsbruk, beräknar efter taxerad årlig inkomst för 600 R:dr En röst; för 1200 R:dr Två; för 1800 R:dr Tre; för 2600 R:dr Fyra; för 3600 R:dr Fem; för 5000 R:dr Sex; för 7000 R:dr
Sju; för 10,000 Åtta1; för 14,000 R:dr
Nio; och för 20,000 R:dr Tio röster.
Ifrån och med lägsta röstebelopp, som i §. 1 är sagdt, till och med Tre röster, beräknas val-rätt för hvarje full Riksdaler af taxerade egendomsvärdet.
För val-rätt utöfver
Tre röster beräknas endast hela röster.
Embets- och Tjensteman beräknar i och för en eller flere befattningar, En röst.
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial N:o a6. 47 §. 3.
Val-rätt, som beräknas efter egendoms-värde, skall utöfvas i den ort, der egendomen är belägen, val-rätt efter inkomt, der röstande yrket drifver, och val-rätt för embete eller tjenst, der röstande är skattskrifven.
Har någon, i en och samma val-ort, val-rätt efter flere af de beräkningsgrunder, som här sägas; den må honom sammanräknad tillgodokomma, dock ej till högre belopp, än Tio hela röster. §• 4.
Ej må val-rätt utöfvas af den under förmyndare står eller efter börjad concurs, från der anmäldt kraf ej fri är, eller ock är för nesligt brott så misstänkt, att laga kraftvunnen dom förklarat saken böra till framtiden lemnäs.
Om den ur Riket afvikit, eller i främmande land Medborgarerätt förvärfvat, eller ock i Utländsk tjenst, inträdt, vare lag samma, intill dess han ånyo, utan lydnadspligt emot främmande magt, Tre år i Riket bott och skattskrifven varit. §. 5.
Är någon genom laga kraftvunnen dom förklarad ovärdig medborgerligt förtroende, eller att föra andras talan, eller att i Rikets tjenst nyttjas, eller förvunnen till nesligt brott, eller till sådan inverkan på val, som i 33 §. sägs; bafve valrätt för alltid förlorat. §. 6.
Hvar, som eger valrätt utöfva, vare ock valbar.
Ej må dock någon till Riksdagsman väljas, som bekänner sig till annan främmande Lära, än den Reformerta.
Upphör valbarhet, då skall ock uppdrag upphöra, som genom val anförtrodt är. §. 7.
Ej må den, till Riksdagsman vald är, det kall sig undandraga, der han ej 60 år fyllt, eller laga förfall häfver. §. 8.
Till Ledamöter i Yngre Kamaren skola Städerne i Riket och de Köpingar, som hafva minst 500 innebyggare, välja 30 och Landsbygden 120 Riksdagsmän. 48 lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 26.
Huru Riket skall i Val-distrikter indelas, så ock huru många Riksdagsmän hvart Läns Landsbygd skall utse, derom är serskildt stadgadt. §. 9.
Val lill Lagtima Riksdag skall hållas i sednare hälften af Augusti månad det år, då den Riksdag skall begynna.
Är Urtima Riksdag sammankallad, varde val hållet, så snart ske kan. §. 10.
Röstlängd för Stad eller sådan Köping, som i §. 2 är sagd, skall i April månad årligen uppgöras af den tjensteman, som sista mantalsskrifningen förrättat, eller i hans tjenstebefattning sedan inträdt.
Den röstlängd skall inom Maj månads slut till Slads-Rätt, om sådan till är, eller om två till äro, då till den högre, eller om ingen till är, då lill Kyrkoherden insändas.
Sätte så den myndighet, som röstlängd emottagit, med samtlige röstegande allmän Stämma ut i Juli månad, alt den röstlängd gemensamt granska.
Göres af röstegande emot röstlängds innehåll anmärkning, varde lill protocollet antecknadt.
Blifver anmärkning af de röstegande gillad, varde röstlängd derefter rättad.
Då granskning fulländad är, underskrifva Ordförande protocollet och med honom fem röstegande eller färre, der ej fem när äro.
Emot så granskad röstlängd eger ej anmärkning rum, utan så är, att valrätt finnes minskad eller upphörd, eller ock rättelse deruti blifvit vunnen, på sätt 35 §. innehåller.
I allt annat tjene den röstlängd från den 1 Juli till den sista Juni nästpåföljande år till rättelse.
För Urtima Riksdag varde röstlängd, så fort ske kan, justerad.
Skall vid Stämma, som här är sagd, Kyrkoherde föra ordet, men är han derifrån hindrad, förordne annan Prest i sitt slälle.
Hvad om Kyrkoherde i denna Lag sägs, galle ock om den, hans Embete förestår. §. 11.
Riksdagsmanna-val för Stad eller Köping skall af den Slads-Rätt hållas, som röstlängd emottagit.
Är Stads-Rält ej lill, då skall Domare i orten flör till Constitutions-Utskottets Memorial} N:o 26, 49 orten vara Valförrättare och Kyrkoherde lill honom utan dröjsmål röstlängd insända. §• »2.
Kallelse till Riksdagsmanna-val i Stad eller Köping skall Valförrättare utfärda och låta i vederbörande kyrkor uppläsas, minst 14 dagar före Valet, om Lagtima Riksdag förestår, annars minst åtta dagar förut.
Består Val-districtet af mera än en Stad, varde af den Stads-Rätt, Riksförsamlingen förordnat, Valdag för hela districtet bestämd och så tidigt districtets öfrige Valförrättare tillkännagifven, att kungörelse derom kau varda uppläst å tid och ort, som, bär är sagd.
Skulle uti någon församling offentlig
Gudstjenst ej förrättas å söndag, då kungörelsen uppläsas bör', då skall vederbörande Krono- eller Stads-betjent, på presterskapets anmodan, kungörelsen skyndsamt kringsända från gård till gård. §• i3.
Riksdagsman för Stad eller Stads-valdistrict skall väljas med slutna sedlar.
Styrker röstegande laga förfall, eller är han utom Staden eller Köpingen boende, då må han vid upprop låta till Valförr•ättaren ingifva röstsedel i försegladt omslag, försedt med tydlig och af rösteganden sjelf nnderskrifven så lydande påskrift: ”N. N. röst till Riksdagsmanna-val i N. N. Stad (Köping) etc.”; Nu äro röstegandes namn i ordning efter röstlängd uppropade och röster afgifne, tage då Valförrättaren rösterne upp, angifve samt anteckne å röstlängd deras lydelse och räkne dem tillsammans; varde så protocollet justeradt och af Valförrättare samt fem röstande eller färre, om ej fem när äro, underskrifvet.
Består Val-districtet af flere orter, då skola samtlige Valprotocoll hos den Stads-Rätt, som bestämde Valdagen, tillhopa samlas; räkne så den Rätt samtlige röster tillsammans. §. 14.
Finnes valbar person vid det eller de anställde valen vara kallad med mera än hälften af samtlige afgifne rösterne; vare då han Riksdagsman i Yngre Kamaren för Staden eller Stads-Valdistrictet.
Falla ej rösterne så ut, gånge till nytt val, hvilket så kungöres och verkställes, som ofvan är sagdt.
Ej må dock vid det val å annan röstas, ån den i districtet bosatt är, och vare då Riksdagsman, den fleste rösterne erhållit.
Prot, 1844. ^ Sami, 16 Haft, 7 50 Hor till Corist itai iöns-Utskottets Memorial, N.o 26.
Är det val genom likhet i röstetal oafgjordt, varde lottning anställd inför den Slads-Rätt, som bestämde Valdagen, och vare den Riksdagsman, som lotten utvisar.
Afsäger sig den vald blef, och pröfvar den Stads-Rält, som Valdag bestämde, afsägelsen laglig, sätte då nytt val ut och gånge dermed, såsom här ofvan sagdt är. §. i5. Stads-Rätt, som Valdag bestämt, utfärde och underskrifne för Riksdagsman en så lydande full magt:
"Vid i dag anstäldt
Val har för N. N. ”Stad (N. N. Valdistrict) till Riksdagsman i Riksförsamlingens Yngre ”Kamare N. N. blifvit utsedd, hvarå detta länder till bevis och fullmagt, N. N. den etc." §• 16.
I Stad, som väljer flere Riksdagsmän, skall Slads-Rätt bestämma Valdag för Stadens Valdistricter och utfärda fullmagter för dess valde Riksdagsmän.
Till den Stads-Rätt skola ock röstlängder och Valprotocoller för Stadens Val-districter insändas.
Andra här ofvan Stads-Rätt ålagde göromål skall den Stads-Rätt genom Afdelningar förrätta och förrätta låta i de serskilda Valdistrieten. §• ll: Röstlängd för Gäll å landet skall i April månad årligen uppgöras af den tjensteman, som mantalsskrifningen förrättat, eller den, sorn i hans tjenstebefattning sedan inträdt.
Köping, som har mindre än 5oo invånare, skall till landsbygd räknas.
Lika med Gäll anses i denna lag Landsförsamling, sora är med Stad eller sådan Köping, som i 2 §. sägs, till ett Pastorat förenad, landsbygd, som med Stad eller sådan Köping utgör en församling, annex eller capell-församling, som eger minst 2000 inbyggare, så ock socken, som är i annat Län., än moderkyrkan belägen.
Röstlängd skall inom Maji månads slut till Kyrkoherde insändas och dermed ytterligare förfaras, såsom om röstlängd för Stad eller Köping i 10 §. stadgadt linnes. lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N\o 26. 5i §• 18.
Alt i Riksdagsmanna-val å landet deltaga, skall i hvart Gäll utses en Valman för hvarje fullt två hundradetal af skattskrifne personer.
Äro i ett Gäll ej tvåhundrade skattskrifne, skall dock en Valman för Gället utses. §• !9* Valmans-val skall å laga Gällstämraa hållas minst åtta dagar före Riksdagsmannaval.
Ordförande vid Valmanuaval är Kyrkoherde.
Kungörelse om valet skall Kyrkoherde utfärda och låta i Gäilets kyrkor uppläsa minst 14 dagar förut, om lagtima Riksdag förestår; annars minst åtta dagar förut.
Är i Gället kyrka, der offentlig
Gudstjenst den dag ej hålles, gånge, sorni 12 §. om kungörelses kringsändande är stadgadt.
Suppleanter skola ock utses lill minst en tredjedel af Valmännens antal.
Ej må Kronofogde till Valman eller Suppleant utses.
Val fortgår, om än flere eller färre röstegande från valet uteblifva. §. 20.
Vid Valmannaval skall röst muntligen afgifvas.
Är röstegande utom Gället bosatt, eller visar han laga förfall för personlig inställelsey då må han genom ombud å stämman röstsedel ingifva.
Valmannaval kan förrättas utan omröstning, derest alla tillstädesvarande sig derom förena och i röstetal öfvergå dem, som skrifna röstsedlar ingifvit.
Vilja röstegande, hvilkas sammanräknade röstetal i förhållande till bela Gäilets motsvarar en eller flere valmän, serskildt för sig
Valmän utse, må sådant ej förvägras, då del före omröstningen begäres.
Har en röstegande allena så stort röstetal, som här är sagdt, vare lag samma; bafve ock magt att till protocollet anmäla sig sjelf vara sinnad att som Valman inträda för det röstetal, som på en Valman belöper, och vare då den anmälan lika med val ansedd.
Är, genom likhet i röstetal, Valmans eller Suppleants val eller ock ordning Suppleanterne emellan oafgjordt, skilje lotten.
Har Valman förfall, då skall han, om så ske kan, Ordföranden der - 52 Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, JV:o 16. om underrätta.
Kalle då Ordföranden den Suppleant till, som närmast år i röstetalet.
Har den Suppleant ock förfall, kalles då den honom närmast är, och så allt framgent. §. 21.
Ordförande skall utskrifva och med sitt namn styrka utdrag af Valprotocollet, hvilket de utsedde Valmännen såsom fullmagt meddelas. §. 22.
Är frånvarande till Valman eller Suppleant utsedd, då skall Ordförande utan dröjsmål honom derom underrätta. §. 23.
Riksdagsmannaval å landet skall hållas af Äldste Häradshöfding inom Val-Districtet, som ej förfall häfver, och å ort inom Districtet, hvilken Konungens Befallningshafvande bestämmer.
Valet skall sednast å trettionde dagen förut, om Lagtima Riksdag förestår, annars minst »4 dagar förut, kungöras.
Kungörelsen skall Valförrättare utfärda och låta uppläsa på samma dag i alla Val-districtets kyrkor.
Är inom districtet kyrka, der offentlig Gudstjenst den dag ej hålles, gånge som i 12 §. om Kungörelses kringsändande är stadgadt. §. 24.
Riksdagsman för landet skall väljas med slutna sedlar, och håfve hvar Valman lika röst.
'Innan Riksdagsmannavalet företages, skola Valmännen med slutna sedlar bland sig utse fyra män till en Valnämnd, som jemte
Valförrättaren skall granska röstsedlarne i det förestående valet, samt pröfva och afgöra de frågor, sorn i och för valet kunna väckas.
Till beslut, som fattas, eger Valförrättande Häradshöfding och Valnämnds ledamot lika rätt. §. 25.
Har vid Riksdagsmanna-val för landet någon-, som valbar är, erhållit mera än hälften af samtlige afgifne röster, vare då han för det districtet Riksdagsman i Yngre Kamaren.
Hafva rösterna annorlunda utfallit, anställes genast nytt val, på sätt här ofvan är sagdt, dock att vid det val ej Hor till Coiutitutioni-Utskottets Memorial, N:o 26.
53 i annan röstas, än den inom Länet bosatt är; och vare då Riksdagsman, den fleste rösterne erhållit. §. 26.
Vid Valet föres af Valförrättaren protocoll, sorn vid förrättnings slut justeras, samt af Valförrättare och Valnämnd underskrifves. §•
27* Valförrättare och Valnämnd utfärda och underskrifva för Riksdagsman en så lydande fullmagt: ”Vid i dag anstäldt val har för N. N. Val-dislrict till Riksdagsman i Riksförsamlingens Yngre Ramare N. i\. blifvit utsedd, hvarå detta länder till bevis och fullmagt. N. N. den etc." §. 28.
Riksdagsmanna-val skall fortgå, om än flere eller färre Valmän från valet uteblifva.
Sker anmärkning emot behörighet alt i val deltaga, varde i Stad af Valförrättare och å landet af Valförrättare och Valnämnd pröfvad. §. 2g.
Är frånvarande till Riksdagsman vald, skall Valförrättare utan dröjsmål honom derom underrätta. §. 3o.
Vill Riksdagsman det kall sig afsäga, underrätte derom ofördröjligen Valförrättaren; pröfve så Valförrättaren och den Nämnd, som är i 24 §• sagd, om anförde skäl giltige äro, och föranstalte i thy fallom nytt val. §. 3i, Ej må man vid samma Riksdag vara Riksdagsman för flere Val-districter.
Är någon i flere Valdistricter utsedd, bestämme ofördröjligen, hvilkendera kallelsen han antager.
I Val-district, der han kallelse ej antog, besörje Valförrättare om nytt val, såsom ofvan är sagdt. §. 3 a. Underlåter Embets- eller Tjensteman, hvad honom efter denna Lag åligger, straffes efter omstämd igheterne med böter, suspension eller Ijenstens förlust. 54 Hor till Constilutions-Utskottets Memorial, N\o 26. §. 33.
Söker Einbets- eller Tjensteman att med lockande, tubbande eller hot obehörigen inverka på valet, miste Embete eller Tjenst.
Gore det annan, bote från 100 till 1000 R:dr.
Samma lag vare, der någon säljer eller köper röst eller annorledes Valfriheten stör.
I alla dessa fall tillkomme den påföljd , 5 §. förmår. §. 34.
Protocoll och handlingar, som Riksdagsmannaval angå, förvaras hos Valförrättaren. §. 35.
Vill någon klaga öfver beslut, som vid röstlängds granskning fattadt är, ingifve, inom åtta dagar efter det beslutet fattades, sine besvär till Konungens Befallningshafvande i Länet, hvilken genast infordrar Ordförandens och, om besvären röra annan mans valrätt, äfven dess förklaring och efter förklaringens inhändigande, sednast inom nästa dags utgång, sitt Utslag i målet meddelar.
Den med Konungens Befallningshafvandes Utslag missnöjde ege ali , sist å åttonde dagen efter deraf erhållen del, till samma Konungens Befallningshafvande ingifva sina, till Konungen ställde, besvär.
Dessa besvär och tillhörande handlingar skall Konungens Befallningshafvande, jemte eget utlåtande och vederbörandes skyndsamt infordrade förklaringar, med första lägenhet till Justitiae-Revisions-Expeditionen öfversända, hvarefter målet i Högsta Domstolen utan uppskof upplages och Stockholms Stad ingifvas besvären till Öfver-Ståthållaren. §. 36.
Vill man i ett eller annat afseende klaga öfver förrältadt val af Riksdagsman, Valman eller Suppleant eller öfver beslut, som är vid sådant val fattadt, gore det genom inlaga till Riksförsamlingens Yngre Kamare sednast å dess andra sammanträdesdag.
Ej må sådan klagan föras af annan, änden, som i valet deltagit eller under omröstning kommit, eller genom dervid fattadt beslut blifvit från Valrätt utesluten.” afgöres.
Fö
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N\o 26. 55 Uti Herr Ekholms reservation hafva vice-Talmannen Herr Brinck, samt Herrar IVcern, Grape, Petre' och Geijer , äfvensom Riksdagsfullmägtige Anders Andersson från Skaraborgs, Eric Norberg från Westmanlands, f. d. vice-Talmannen Per Ericsson från Wermlands och C. G. Bruhn från Hallands Län instämt.
Af Vice Talmannen Nils Pehrsson: ”Då jag, såsom Utskottet har sig bekant, icke gillar grunden af Ståndsfördelning, hvilken, i följd af votering, blifvit stadgad för det nya representations-förslag, som Utskottet kommer att framlägga lill Rikets Ständer, anser jag mig böra serskildt anföra min reservation emot den obilliga tillämpningen af de serskilda s. k.
Stånd ens representalions-rält.
Tv, äfven om jag ville antaga, att det allmänna intresset skulle kunna representeras af olika och sins emellan, enligt sin natur, splittrade Slånds-classer, är det likväl i hög grad orättvist, att de Stånds-elasser, sorn representera de största och mägligaste intressen, icke jemväl skola i förhållande dertill ega ett någorlunda afmätt inflytande inom representationen.
En sådan princip är helt och hållet förbisedd.
Utskottets pluralitet har, nemligen icke fästat afseende på de rättmätiga anspråken hos det Stånd, som räknar den största folkmängden, eger den största jordförmögenheten, utgör de största skattebidragen och har den strängaste pligten till fäderneslandets försvar, att, jemte alla dessa skyldigheter, ega en större andel i en representation, som afgör öfver nämnde folk-class öde, än t. ex.
Adeln, hvars personal räknar knappast mer än 1 procent af BondeStåndets; Preste-Ståndet, som föga annat representerar, än sina Embeten, och Ofrälse Ståndspersons-classen, hvilken icke blott i personal är ojemförligt underlägsen Bonde-Ståndet, utan äfven i förmögenhet står vida lägre.” Af Jacob Kihlblom från Södermanlands Län: ”Jag nödgas reservera inig emot det af Utskottet uppgjorda Representations-förslaget, bygdt påen grund, som, efter min öfvertygelse, är origlig i sin tillämpning och skadlig till sina följder: nemligen Stånds-val.
Jag kan ingalunda dela de åsigter, som de tvänne första Ståndens ledamöter inom Utskottet i omnämnde förslag uttryckt, och vågar ulan tvekan här uttala, att största delen af INationens billiga förhoppningar och rättvisa fordringar derigenom blifvit svikne, ty det är icke Stånds- eller Kast-val, som önskas, — Nej! det är fria allmänna, hvilka kunna förbättra det ruttna och odugliga samt fram - Hör till Constilutions-UtskoUeU Memorialj N:o 26. bringa goda och ädla frukter, ej allenast för Stånds-intresset, utan för hela Nationens, — tillägg nu, att det icke är fråga om fyra Stånd allenast.
Nej! raan föreslår fern, ehuru erfarenheten vitsordat, att de fyra medfört hinder och ej sällan föranledt till menliga beslut för det hela, men likafullt äflas man för bibehållande af Stånd , man uttrycker derigenom klart, att det icke är Nationens väl, som ligger närmast om hjertat, utan den enskildes, dess företräden och fördelar.
Man hade önskat tro, att icke de gamla, oformliga, orättvisa företrädena skolat så fastvuxit vid sine innehafvare, att ej förnuftet bordt inse och rättvisan bevilja sanna och billiga anspråk.
Af gunst och nåd har man i det uppgjorda förslaget förunnat Bonde-Ståndet en femtedel i representationen, ehuru det ensamt besitter nära lika stort fastighets-värde, som de öfriga fyra Stånden tillsammans; man vill ej ihågkomma, att Bonde-Ståndet erlägger tre fjerdedelar af Statens inkomster, och man är blind vid beräkningen af detta Stånds personal, jemförd med de öfriges; man vill genom detta Förslag beröfva Bonde-Ståndet det billiga och rättsenliga, att fritt och oförhindradt utse till representant det kunskapsrikaste, ädlaste och mest fosterländska; man söker kringgå folkets rätt och innesluta den inom Slåndsprivilegier och Tjenste- samt Embetsmanna-intresset.
Är det möjligt, att någon kan hoppas, att ett dylikt förslag skulle kunna antagas af menniskovännen eller af den, som önskar ära och sällhet åt sitt länge betryckta fosterland?
Det kunde vara mycket att anmärka vid detta förslag, men det är obehöfligt, helst det vid framträdandet i ljuset redan arbetar med döden.”
Dessutom har Herr Liljenstolpe, H. F., som i egenskap af Suppleant öfvervarit Utskottets öfverläggningar rörande vissa delar af representations-förslaget, lill Protocollet afgifvit följande reservation: ”1 afseende på frågan: ”huruvida Stånden vid val lill ledamöter i Ut”skotten böra vara bundne inom sig sjelfva eller om de härvid böra ega ”valet fritt inom Kamaren”, får jag äran anmäla min reservation emot Utskottets, genom votering, beslutade företräde åt den sednare meningen, eller de fria valen inom Kamaren; — så mvcket heldre, som jag icke egt till - lior till Constitutions-Utskoltets- Memorial, N:o 26. 5T tillfälle att deltaga i afgörandet af sjelfva hufvud frågan: