Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers förut tagne beslut om ifrågavarande Öfverste- Indelnings indragande hindradl, att nu tillstyrka densammas upplåtande, enär Riksens Ständer äga, att vid förändrade omständigheter derefter rätta deras bes'ut, hvartill skäl i förevarande fall destohäldre förekotnme, som Kongl. Majit i Nåder funnit för godt, att i afseende på Arrnéens nya organisation, sorn medfört så lyckliga följder för Riket, äska denne Indelnings anslående till
Rön för en Befälhafvare och hvarigenom någon gravation för Staten icke uppkomme, då indelningen, ehuru på Indragnings-Staten upptagen att besparas, likväl ännu icke återgått eber blifvit att bland Siats Verkets disponible tillgångar beräkna.
— Och har åter Herr Friherre Boije, beträffande den af Utskottet, i sammanhang med omförmäldte fråga, gjorde hemställan, att Riksens Ständer måtte förnya deras, i afseende å flere andre vid. f. d. Östgötha Caval leri och förre AdelsfahneRegementet till indragning ställde Indelningar gjorde anhållan om bestämmande af viss tid, efter hvars förlopp innehafvarne skulle dem likaledes afträda, anmärkt, att fall gifvas och möjligen voro här alla sådane, der ingen viss tids utstakande kutsde med rättvisa och billighet förenäs* emedan indelningar ne innehades under försäkran om deras bibehållande, intill dess befordran vunnes, eller innehafvarne med döden afginge; uti hvilken anmärkning Herr Grefve Mörner jemväl instämt, med tillägg, att, då desse Boställen till indragning ställdes, existerade ej de författningar om slike
18 3* som sedermera blifvit vidtagne och nu äro gällande, och hvilka Författningar icke borde hafva någon retroac*iv verkan.
Hvad nu först angar frågan om ÖfversteIndelningens vid f. d Östgötha Cavallerie upplåtande till Kongl. Majus Nådiga disposition; så har väl Siats-Utskottet icke varit af annan tanke, än att Riksens Ständer kunna ändra deras beslut i frågor af den beskaffenhet som denne; Men Stats-Utskottet har likväl ansett sig icke böra sådant tillstyrka utur skäl, att så tillräcklige medel för Militaire-Staternes reglerande och aflöning blifvit under 3:dje HufvudTituln föreslagne, som Statens tillgångar medgifva, samt att, ehuru berörde Indelning ännu icke blifvit bespard utan först med nästa år till Staten återgår, är densamma likväl paraknad för sådane utgifter utaf Indragnings-Statens besparingar, som derigenom tid efter annan förekomma, att, enligt Riksens Ständers Beslut, afskedstagande 70 års Embets- och Tjenstemän, böra uppföras å nämnde Stat att der åtnjuta Löner motsvarande dem de på ordinarie Staten innehaft.
Beträffande åter anmärkningarne i afseende på den tillstyrkte förnyade underdånig» anhållan om viss tids bestämmande för innehafvarne af andre till indragning ställde indelningar vid f. d. Östgötha Cavallerie samt förre Adelsfahne-Regementet, att samma Indelningar tillgodonjuta; så grundade sig detta tillstyrkande på Riksens Ständers, vid 1812 ;*rs Urtima Riksdag gjorde underdåniga anhållan, om tidtagande af en reglering i förevarande hän - 3 8 3 2 Stats-ZJtskottets Betänk anden. seende, hvarigenom alla till indragning ställde indelningars Innehafvare måtte, efter enahanda principe, anses och få tillgodonjuta hvad billighet och rättvisa kunde fordra och medgifva samt i enlighet med den åtgärd, som. blifvit -vidtagen, rörande förenämnde Öfverste-Indelning, som i följd deraf med nästa års början tillfaller Staten:
Majit att i Nåder pröfva förhållandet uti hvarje serskildt fall af denne beskaffenhet, samt vidtaga det beslut, som med rättvisa och billighet står att förena.
Hvilket Utskottet skolat vördsammeligen förklara, och får för öfrigt anmäla, att dess förra yttrande blifvit bifallet af Högvördige PrästeStåndet den a g sistledne Maji samt af Vallöf!. !Borgare-Siåndet den 21 i samma månad.
Ständers Stats - Utskotts jornyade Utlåtande angående medel till Theatrens under hållande.
JEfter erhållen del af de lius Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präst - Ståndet saint Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Stats - Utskottets den 12 sisth Maji afgifne Utlåtande i fråga om medels anslående till Theatrens underhållande, och hvil" ke anmärkningar föranledt till ärendets återremitterande, får Utskottet nu aflemna förnyadt yttrande i detta ämne-.
Ståts-Utskottets Betänkandtn'.
1835 Uti åberopade Utlåtande hade Utskottet förklarat, det Utskottet, ehuru inseende Theatrens nyttiga Inflytande och föremål i flere hänseenden, likväl trodde dess underhållande böra vara beroende af de tillgångar, sorn dertill kunna finnas, utan att öka de allmänna utskylderne, som Stats-Utgifterne kräfva , och ansåg följagtligen ej mindre i anseende till beskaffenheten af det bidrag, Theatren erfordrar i dess nu varande skick, än ock med afseende på Pikets knappa tillgångar, sig ej kunna föreslå något ärligt Stats-anslag af Pikets Höglofl.
Ständer för detta ändamål; Men Utskottet tilistyrkte dock, att för den redan framflutne tiden af detta år och då den ifrågakomne reduetion af-Theatren samt dess organiserande på sådant sätt, alt den må bära sig sjelf, icke kunde förr än med nästa är till vägabringas, en Summa af 30,500 Thdr eller lika belopp, sorn förut varit utaf Intraderne från Ön St.
Barthelemy af Kpngl.
Majtt i Nåder beviljade att årligen utgå, matte för detta år af Statens Öfverskotls medel anslås, under vilkor att Sta-' ten sedermera skulle vara fri från all vidare förbindelse än att bestå de för Dramatiske
Spectaclets underhållande å Stat uppförde 4,500 Rtdr jemte 1,400 R.-dr till Ved årligen.
Theatrens förste Direcieur Herr ÖfversteKannnar-Junkaren m. m.
Löwenhjelm har häruppå, under åberopande af hvad Herr Grefven förut andragit och upplyst om Theatrens ändamål och angelägenheten af dess bibehållande samt det derpå beroende behofvet af fortfarande bidrag af Allmänna medel, ytterligare framställt de skäl, på hvilka Riksens 1*34 Stats-Ulskoitets Betänkanden.
Ständer syntes tillhöra att finna någon utväg för ifrågavarande Nationela Inrättnings understödjande; Hvarvid Herr Grefven anfört bland annat huruledes Riksens Ständer vid sista Riksdagen, då Theatreris behof anmältes, hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställde, att nödige medel dertill måtte bestas; att, sedan Kongl. Majit i Nåder, i anledning häraf, täckts utaf Irikomsterne från St.
Barthelemy anslå 30,509 Hulr årligen, hade Theatren derefter blifvit orginiserad och Contracter med Sujetterne ingangne, hvilke Contracter, enligt naturen af Inrättningen, slutades på flere år samt alltså icke utan orättvisa och personernes undergång skulle kunna brytas; att dessutom betydlige depenser och arangementer blifvit gjorde för att sätta Theatren i dess nu varande fullständiga skick, äfvensom för framtiden, hvilke kostnader, i brist af medel för Verkets underhållande, skulle helt och hållet gå förlorade saint, för att framdeles återställas, fordra tid och drygare utgifter m. m., på hvilke med flere anförde grunder Herr Grefven föreslagit: 1:0
Att, enligt ilen för nyttjande af öfverflöd antagne princip, enligt enahanda frivilliga uppgifts-rnethod, ansvar och conlroll samt med enahanda uppbörds-sätt, som för denne beskattning är antagen, en bevillning måtte påbjudas för ilern, som vilja begagna Spectacler. g:o Att detta måtte ske med en Classifi» cation-, enligt hvilken de, sorn anmäla sig att begagna förste platserne, betala om året 4 R:dr och de, som. uppgifva sig till de ringare platserne, 1 R:dr.
Stnts-Vtskottets Fetilnkanden. 1835 3:0
Alt det lemnades hvar och en öppet att af fri vilja anteckna sig å.
Debet-Sedeln till högre afgift. 4:0
Men, som det vore nödvändigt att Theatre - Directionen kurtde påräkna bestämde anslag, projecterar Herr Grefven vidare: 5:0
Att förstnämnde Öfverflöds skatt på, Vin, andre tillåtne Utländske drycker, Caffe, Thée, Siden, dyrbara Meubler, Kortspel, Tobak och Uf, måtte förhöjas med Fern procent för Rikets öfrige Inbyggare, undantagandes å Allmogen. 6:0
Att den Summa af circa 15,000 R dr, som denne förhöjning producerade, icke tillföl[ le Theatren de år då förstnämnde Spectacle-Bevillning stege till 35,000 R:dr och deröfver. J 7:0
Att hvad så af förstnämnde SpectacleI Bevillning sorn af sistnämnde förhöjning öfverI blefve, innehölles för att användas till nybyggnad af Theatrehusen då eldsvåda eller andre händelser sådant fordrade, till större Reparationer, Festiviteter vid högtidliga tillfällen m. m. dylikt. 8 0
Att sådan författning tages, hvarigenom Theatre - Cussan finge qvartaliter uppbära den anslagne Summan, emedan förvaltningens behof omöjligen medgåfve annan betalningsmethod; och 9:0 Att Theatern måtte äga frihet att alldeles Tullfritt införa Hampolja, Lampglas och Magnzins-behof till ett qvantum svarande mot tn Tull af gooo R:dr årligen, a 836 Stats-Utskottets Betänk and en’.
I anledning af detta förslag hafva hos Högh Ridderskapet och Adeln åtskilige framställningar blifvit gjorde, hvilka motsäga Theatrens oumbärlighet samt åsyfta bevisning af olämpligheten derutaf, att Rikets Innevånare i allmänhet skulle belastas med något bidrag såsom Skatt betraktad i och för Theatrens underhållande; Hvaremot åter ett större antal Ledamöter af samma Riks-Stånd hufvudsakligen instämt med Herr Grefve Löwenhjelm deruti, att
Theatren måtte på föreslaget sätt varda upprätthållen såsom af väsentlig nytta för Litteraturen och de bildande Konsterne, inett andre Ledamöter åter trott visse jemkningar i förslaget vara nödige och att i stället för denne afgift betalningen för Entrée - Billetterne kunde förhöjas.
Hos Högvördige Präst-Ståndet har utaf flere Ledamöter blifvit anfördt, huruledes Theatren äger ett nyttigt inflytande på odlingen, Språket, Litteraturen och fria Konsterne, samt att, då ingen Hufvudstad i andre Länder saknar så beskalFade Inrättningar, den nu ifrågavarande borde såsom Nationel bibehållas och Staten på det hela vidkännas hvad dertill fordras, hälst de med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd utaf Theatre - Directionen slutade Contracter med Sujetterne, på flere år äro ingårjgne och borde honoreras, desto häldre som Personerne eljest skulle se sig med sine anhörige helt och hållit blottstältde:
Varande i detta hänseende äfven inom Högvördige Präst-Ståndet föreslaget, att en.
Bevillnings - afgift efter ofvan anförde grunder måtte åtagas; men hvarom likväl skilj - Stats-TJtskottets Betänkanden.
1837 aktige meningar blifvit yttrade i så måtto, som någre Ledamöter ansett denne afgift böra endast drabba Hufvudstadens Invånare, andre siter att densamma måtte, med undantag af Allmogen, sträcka sig till Rikets Inbyggare i allmänhet, emedan större delen af de från Landsorterne till Hufvudstaden ankommande resande begagna sig af Spectaclerne härstädes, hvilka dessutom såsom mönster för Skådespelen i Landsorterne verkade på deras beskaffenhet; Deremot någre Ledamöter yrkat, att inskränkning uti Theatrens behof och utgifter, serdeles till den kostsamma Balletten, måtte vidtagas i förening med möjlig hushållning för öfrigt, samt andre åter trott, att vidare bidrag, för Theatren, än Stats - Utskottet redan tillstyrkt, icke skäligen kunde äga rum.
Bland Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter hafva Johan Longberg från Gefleborgs Län och Pehr Bengtsson från Halland jemväl bitiädt förslaget om en så beskaffad Bevillnings-algift till Theatrens upprätthållande, som Herr Gref-, ve Löwenhjelm projecterat, med undantag för Allmogen, samt Anders Danielsson från Elfsborgs
Län åter trott, att priset å Entrée-Bilietterne kunde förhöjas.
Såsom Siats-Utskottet i dess förra Utlåtande förklarade, har Utskottet nogsamt funnit Theatrens bibehållande, utur flere skäl, böra befrämjas; Men, då Utskottet likväl fortfarande anser det ej instämma med egenskapen af denne Inrättning, att den samma hänföres till dem,' som Staten bör underhålla, har Utskottet, enligt den princip, sorn i det-ta hänseende äfven 1833 Stats-Utskottets Betunkanden. följdes vid sista Riksdagen, då någre Statsmedel icke bestämdes för Tbeatrens behof, utan det helt och hailit öfverlemnades till Kongl.
Nådiga godtfinnande att af de serskildte inedien fran St.
Barthelemy, hvaröfver ingen dispositions rätt Riksens Ständer tillhörer, tilldela Theatren nödigt anslag, nu trott sig icka eller kunna till antagande föreslå den projecterade Bevillnirigs afgiften å Rikets Invånare i allmänhet för bruk och nyttjande af öfverflöda artiklar:
Deremot Utskottet, i anledning af dt hos Riks-Stånden gjorde förslag, finner, det en serskild afgift inom Hufvudstaden och utaf dem, som egenteligen begagna Spectaclerne, billigen torde äga rutn och troligen må kunna uppfylla behofvet.
Ständer äga väl icke, efter Statsutskottets tanka, att påbjuda eller fastställa någon sådan afgift, utan ankommer frågan derom på Kongl. Majus Nådiga pröfning; Meri, om Riksens Ständer, såsom StatsUtskottet sig förestaller, icke finna något hinder för afgiftens bestämmande, utan fast häldre, i brist af andre tillgångar, anse detta vara en tjenlig utväg att inbringa det belopp, som Tbeatrens underhållande kräfver, torde Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla förslaget att komma under Nådigt öfvervägande, samt, om bifall dertill lemnäs, genom KonglMajus Nådiga åtgärd i verkställighet sättas.
Det af någre Ledamöter projecterade sätt att genom förhöjning i priset på Entrée-Billetterne söka bereda Theatren tillräcklig inkomst, har Stats-Utskottet tr0tt icke till fyllest sva - Stats-Utskottett Betunkanden.
1839 rande root behofvet, samt, enär sadant 1 alla fall ankommer på Theatre-Directionens egen åtgärd, nogsamt komma i beräkning så v i d-t denne utväg karl begagnas.
Derförutan skulle altså en lämplig afgift bestämmas, sorn blefve frivillig i så måtto, som det komme »tt bero af en hvar uti Stockholm, att sig derför lata anteckna, eller oek afsätta sig Spectaclernes begagnande, men likväl ovilkorligen borde af alla dem, som vilja bevista Spectaclerne, erläggas och efter uppgjord Classification utgå, så att den samma för dem, hvilka begagna de förste platserne, eller vanlige Abbonnementer, blifver högre, än för dem, som nyttja andre platser och mindre ofta eller sällan infinna sig derstä. des; Hvarförutan afgiften borde sträcka sig till Resande, som ankomma till Hufvudstaden och åstunda härstädes bevista Spectaclerne, samt tjenlig kontroll utfinnas å afgiftens behöriga erläggande.
Desse synas vara de feufvudsaklige grunderne för ifrågavarande afgift, hvars belopp Kongl. Maj.'t i Nåder torde täckas bestämma, så väl sorn sättet huru den må böra uppbäras
Och redovisas, hvarjemte förslagets utförande i sine detailler för öfrigt skulle till Kongl- Majus Nådiga godtfinnande öfverlemnas.
Då denne afgift, hvilken med nästa år borde taga sin början, likväl nu icke kan med visshet till beloppet förutses utan först fram på nästa år beräknas, samt Theatren emedlertid skulle, under förväntan af erforderligt bidrag härigenom för dess underhållande, fortfara i nu varande skick; så synes det vara nödigt, 1840 Stats-Utskottets
Betänkandeni att för dea händelse brist uti den påräknade inkomsten uppstår, som dock ej lärer blifva betydlig, utväg förberedes till, dess ersättande för det året, efter hvars förlopp den förändring nied Theatren, sorn i sådant fall lärer finnas oundviklig, kan blifva vidtagen.
Och hemställer Stats-Utskottef, att Riksens Höglofl.
Ständer, såsom en följd af förevarande förslag, bifalla, att den å ifrågavarande Theaire-afgift möjligen uppkommande brist uti den summa af 30,500
R:dr, som hittills varit af publike medel bestådd och äfven för innevarande år är föreslagen att utgå, rnå godtgöras af öfverskott på Stats-Verkets intrader, dock endast för nästa år 1819, samt under det uttryckliga vilkor, att sedermera nå-gon vidare utgift af Statens medel icke bestås för Theatren, än de, såsom ofvanberördt är, förut på Stat uppförde tillsammans 5,900
R:dr till D ramatiske Spc-ctaclets underhåll.
Beträffande deri af Herr Grefve Löwenhjelm jemväl projecterade frihet för Theatren, att, för ett belopp af 2000 R:drs Tull årligen införa behöflige EfFecter; så anser Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall härtill, enär sådant skulle verka till minskning i Stats-Verkets påräknade inkomst af Sjö-Tullen.
MenT i anledning af derom gjorde framställningar och i afseende på förenämnde årliga bidrag af Statens medel, har Utskottet ansedt sig böra hemställa, om icke Riksens Höglofl.
Ständer skulle finna lämpligt, att i underdånighet yttra den önskan, att
Theatren måtte organiseras ined den inskränkning i kostnaderne, som, utan att ändamålet förfelas, ina finnas möjlig och påkallad al Stats-Utskottets Belänkanden'. , 11841! tiilgångarnes otillräcklighet i jemförelse motan* dre Eanders; Hvilket allt vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 10 f uni i 1818.
S» D. Justerades Utskottets Utlåtande I anledning af erhållen »terremiss af frågan, angående anslag af medel til!
Theatrens underhållande;, Hvarvid Herr Contre-Amiralen Schiltzercrants anförde: ’’Då Höglofl.
Utskottet för-' klarat sig anse Theatrens bibehållande, utut flere skäl, böra befrämjas; hämtar jag anledning till den slutföljd, att Höglofl.
Utskottet, lika. tued mig, funnit denna Inrättning vara af allmän egenskap och inflytande; hvadan jag för min del icke kan instämma uti det tillstyrkan* «le, att Stockholms Innevånare jemte de Resande, som Spectaclerne bevista, ensamma, skola vidkännas utgifterne för Inrättningens underhill, — Många af desse Personer begagna högst sällan Spectaclerne, och för dem blifver den ifrågavarande Afgiften ganska kännbar
Dessutom gifves alldeles ingen Controll uppå denna afgifts utgörande i synnerhet af Resande; Och på sådane grunder, tror jag lämpeligast vara, att det anslag, sorn för Kongl. Theatren finnes nödigt, må genom allmän Bevillning utgöras. bihang till Riks-St.
Prat. 1S17 lgig. *\dt Sami. N:r 231, 232, i842 Stats• och Banko-Utskottens Betänkandenl Hvilken Reservation, uppå begäran, skulle åtfölja Utlåtandet till de Respective RiksStånden.
Ständers sammansatta Stats■ och Banco-Utskotts
Förslag till jämkningar i vissa delar af Riks-Ständens skiljaktiga Beslut, rörande utredningen af Götha Canal- Bolags-, Malmö- och Götheborgs Discont er
Dä, efter erhå len del af samtlige respective Riks-Ståndens fattade Beslut, i anledning af förenade Stats- och Banco - Utskottens senaste under den 25 nästledne April afgifne Utlåtande, rörande utredningen af Götha Canal Bolags- Malmö- och Götheborgs Disconter, förenade Utskotten erfarit- att desse Beslut i vissi delar äro mer och mindre skiljaktige samt påkalla sammanjetnkning, hafva Förenade Utskotten, i följd af 73, §. uti Riksdags - Ordningen, härmedelst skolat, jemte utmärkande af sådane skiljaktigheter, tillika föreslå den sammanjämkning, som , till stadgande eller åtminstone till förberedande aP ett helt Rikets Höglofl.
Ständers Beslut, synes blifva ovillkorligen nödvändig 3:dje Punkten.
Genom denna punkt var af förenade Utskotten föreslaget, atf alla af Directionerne öfver Götha Canal Bolags- och Malmö Disconter på Banken dragne, ordentligen bokförde och bland Stuts- och Banko Utskottens Beiänkanden. 184^ allmänheten utelöpande Assignationer skulle, vid uppvisandet, till fulla beloppet med Banco-SedJ iar inlösas, så snart kungörelse härom blifvit utfärdad.
Samtlige respective Riks-Stånden hafva väl instämt deruti, att Assignationerne borde till lulla beloppet med Contant inlösas; men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva förklarat, att denna inlösen borde ske med Banco- eller deremot svarande Riksgälds- Sedlar.
Då det står en hvar öppet, att, när han' åstundar, uti Riksgäfds - Contoiret omsätta BanCo-mynt till Riksgälds - Sedlar, och sistnämnde Sedlar till Banco, skulle förenade Utskotten anse det vara ganska likgiltigt, om betalningen Utsättes uti den ena eller andra mynt-sortenS dock, sorn Assignationerne äro dragne på Banken, skulle Utskotten finna lämpligast, att uti Reglementariska Föreskrifterne och Kungörelsen må bibehållas samma ord, sorn uti Utlåtandet ärO nyttjade, eller Banco-Sedlar; hvilket Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet torde finnas benägne, att med» gifva.
, 4--de Punkten.
Häruti var föreslaget, att Götha Canal Bolags- samt Malmö-Hisconters öfrige CapitalSkulder, jemte derå till den 1 October J817 upplupne Räntor, skulle liqvideras till fulla beloppet med Riksgälds-Contoirets Obligationer, ställde på 5 år med En femtedels årlig afbetal* fiing, dock utan Ränta. a844 Stats- och Banko-UtsJtottens Beliinkanden:
Denne punkt har utan förändring eller Vili lägg blifvit bifallen af Högvördige Präst-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet, men Höglofl, Ridderskapet och Adeln har stannat i följande Beslut: ”Götha Canal Bolags- samt Malmö Disconters öfrige Capital-Skulder, jemte derå till den a October 1817 upplupne Räntor, liqvideras till fulla beloppet, på det sätt, att hälften inlöses genast med Riksgälds-Sedlar, och för den andra hälften utgifvas Riksgälds - Contoirets Obligationer, ej på högre, än 100 R:drs valeur, hvilka sedermera inlösas på Fem Terminer, under loppet af 2§ år, med En Femtedel hvar sjette månad, utan Ränta.” Samt Hedervärda Bonde-Ståndet likaledes uti ett så lydande Beslut: ”Götha Canal Bolags- samt Malmö-Discon* ters öfrige Capital-Skulder, jemte derå till den 1 October 1817 upplupne Räntor, liqvideras till hälften genast med Riksgälds-Contoirets Sedelmynt, och för andra hälften utgifves samma Contoirs Obligationer, ställde på 2' års betalningstid, och ej på högre, än 100 E:drs valeur, men väl derunder; dock utan Ränta, och med rabatt af 5 procent å hela fordrings-beloppet, så att den, som innehar fordran hos Disconter* ne till 100 R:dr samrnanlagdt, Capital-och Ränte-belopp, och vi 1för dem erhålla Statens liqvid, åtnjuter i stället 95 R:dr, hälften uti Riksgälds-Sedlar och andra hälften uti RiksgäldsContoirets ofvannärnnde Obligationer.”
Således äro hos respective Riks-Stånden 2tne olika Beslut fattade, det eua, att Skulderne, en* Sats- och Banko-Utskottens Betänianden. 1845' ligt förenade Utskottens Förslag, sorn af Högvördige Präst-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet är bifallet, skola liqvideras till fulla belop-J pet endast med Riksgälds-Contoirets Obligationer på 5 år och med f;de!s årlig afbetalning; och det andra, hvaruti Höglofl.
Ridderskapet och Adeln saint Hedervärda Bonde-Ståndet med hvarannan instämt, att skulderne skola liqvideras till hälften med Contant och till den andra hälften med Riksgälds - Contoirets Obligationer, förfallne till. betalning efter 2?- års förlopp; ehuru Höglofl.
Ridderskapet och Adeln och Hedervärda Bonde-Ståndet, i anseende till 2:ne med hufvud-frågan gemenskap egande omständigheter, liro sins emePan skr!jaktige, i så måtto, alt, enligt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Beslut, skulle desse till liqvid förekommande Skulder liqvideras tili deras fulla belopp, men, enligt Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut, med 5 procents rabatt; äfvensom, enligt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Beslut, Obligationerne på 25 år, skulle komma att inlösas på 5 Terminer under loppet af 2g år med En Femtedel hvar 6:te månad, hvaremot,j enligt HedeH värda Bonde-Ståndets Beslut, Obligationerne skulle komma att ställas på 2* års betalningstid, och följaktligen på en gång inlösas.
Ridderskapets och Adelns samt Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut hafva således,' i anseende till sjelfva hufvudsaken, ett gemensamt syftemål, det nemligen: att ifrågavarande Discont-Skulder till ena hälften genast med Contant betalas; vid hvilket förhållande, och enär på andra sidan, Högvördige Präste-Ståndet 5l84&
Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden'. och Vällofl. Borgare-Ståndet ansett någon contant afbetalning icke böra äga rum förr, än efter Ett års förlopp, och det endast till En Femtedel hvarje år, hafva förenade Utskotten, såsåom Förslag till sammanjämkning af desse 2tna motsatta Beslut, skolat hemställa', orri icke den Femtedel af Discont -Skulderne. sorn, enligt Högvördige Präste - Ståndets och Vällofl. Bor« care-Ståndets sammanstämmande Beslut, till be ^ 7 talning förfaller nästkommande år, ina genom anticipatiorr contant godtgöras detta år, så fort Xiqvidationen uti Riksgälds-Contoiret kan taga sin början, och i följd häraf Obligationer utställas, endast för de återstående Fyra Femte» delarne af Götha Canal Bolags- samt Malmö
Disconters ifrågavarande