Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kongl. Maj:t i underd. anhålla, att i slutet af 3 §. omförmälde Cap. och Balk måtte göras följande tillägg: ”Ej må ide mål, hvarom i denna §. skiljes, annan kära, än rätter målsegande, så vida ej brottet skett å tid och ort som fridlyst är.” Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 Januarii i835.
Skrifvelse N.o 261. 465 N:o 261.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adéln den 3 Jan. i835.
Preste-Ståndet den 5 — — Borgare-Ståndet den 5 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers under d. Skrifvelse, angående rättighet för Kongl. Maj:t att, i saknad af tillräckligt årligt anslag till Beväringens beklädnad, för detta ändamål använda Reservförråden.
(Stats-Ulskottels Bet.
Ntris 3o4 & 36g). S. A. K.
Då Rikets Ständer, på sätt deras underd.
Skrifvelse af den 6 Nov. sistl. år, angående Riks-Statens Tredje Hufvudtitel, innehåller, icke ansett sig kunna bifalla de af E. K.
M. för Beväringsmanskapets beklädnad äskade summor; men Rikets Ständer likväl inse vigten deraf, att de hinder undanröjas, som hittills mött för de Beväringsskyldiges vapenöfningar, hvartill hörer, utom underhållet, äfven bekostandet af Beväringens beklädnad; hafva Rikets Ständer, af sådan anledning och för att tillika befrämja verkställigheten af det utaf Rikets Ständer gillade förslag om beklädnads-skyldighetens öfvertagande efter hand emot ersättning af de Beväringsskyldige sjelfve, funnit godt besluta, att de Reservförråd, som för de vid sista Riksdag anvisade medel blifvit anskaffade, må för oinförmälde ändamål anlitas; hvadan Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underd. anmäla, att, i händelse det årliga anslaget för Beväringens beklädnad skulle befinnas otillräckligt, E. K. M. är oförhindrad att för berörde ändamål, i mon af behof, använda de i Reservförråden befintlige beklädnads-materialier; och torde E. K. M. i Nåder låta beloppet af de sålunda anordnade persedlar komma till nästsaramanträdande Revisorers och Rikets Ständers kännedom.
Prot. 1834 och tS3S. 10 Sami. 1 Åfd. % 466 Expeditions-Utskottels Förslag till und.
N-o 261.
N:o 26**.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 3 Jan. i835.
Preste-tåndet den 5 — — Borgare-tåndet den 5 — — Bonde-tåndet den 5 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss å Landshöfdingens i Wexiö underd. anhållan om understöd till Åsa Socknemän för liden skada genom hagel.
N:o 37r.) S. A. K. E. K. M. har beliagat till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder Öfverlemna en af E. K. M. Befallningshafvande i Kronobergs
Län insänd underd.
Skrifvelse, hvart omförmäles, att, genom ett den 2:dra sistlidne September inträffadt oväder med hagel uti Åsa Socken af berörde Lätt, sädesgrödan på mera än 11 hela hemman, med underliggande torp och lägenheter, blifvit antingen helt och hållet förstörd, eller ganska betydligt skadad, så att den derigenom tillskyndade förlust uppgått enligt skedd uppskattning till 38 tunnor inskeppa Råg, 437 tunnor 3 skeppor Korn, 289 tunnor 2 skeppor Blandsäd, 566 tunnor 2 skeppor Hafra, samt för diverse artiklar såsom Halm, Potatoes, Kål, m. m. till 2,224 Rtdr 33 sk. Banco.
I anledning hvaraf E. K.
M:s Befallningshafvande, med anmälan, att ibland dem, som lidit skadan, de fleste voro så fattige, att de, för deras lifs-bergning, icke haft annat att för vintern påräkna, än den förstörda grödan; att de lidandes belägenhet jemväl försvårades deraf, att kort derefter ali grödan uppbrunnit vid Åsa Herrgård, hvarifrån de behöfvande i orten vanligen fått köpa spanmål, och att ingen förening om ersättning af dylika skador blifvit inom Åsa Socken och Norrvidinge Härad träffad, i underdånighet hemställt, det E. K.
M. måtte täckas för de nödlidandes bispringande anordna en summa penningar; dock har E. K.
M:s Befallningshafvande tillika upplyst, att flere torde finnas, hvilka troligen icke kunde anskaffa någon säkerhet för de lån, som dem möjligen beviljades.
Hvad handlingarna sålunda innehålla hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och som Rikets Ständer redan vid 1828 års Riksdag, i anledning af då väckt fråga om anslag af allmänna medel tili understöd för de jordbrukare, hvilka utaf oförutsedda natur-olyckor hem - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 263.
467 söktes, i underd. tillkännagifvit sig icke kunna till omförmälde ändamål anvisa några medel; samt E. K.
M. derefter förständigat
Dess samtlige Befallningshafvande, att, hvar i sitt Län, uppmana allmänheten till öfverenskommelser om skadestånd i dylika fall, på sätt för hvarje landsort tjenligast pröfvades; alltså och då de natur-olyckor, som derefter drabbat smärre menigheter, icke heller föranledt till någon utgift för det allmänna, utan, i den händelse att ett för tillfället trängande behof måst afhjelpas, sådant vanligen skett genom försträckning i säd eller penningar, emot säkerhet och återbetalningsskyldighet inom föreskrifven lid; hafva Rikets Ständer, i afseende på nu förevarande fråga, ansett lämpligast, att åt E. K. M. i underd. öfverlemna pröfningen, huruvida Åsa Socknemän äro i behof af understöd; då E. K. M., i sådant fall och på sätt förut vid likartade tillfällen egt rum, tvifvelsutan i Nåder lärer täckas af befintlige tillgångar disponera hvad för bemälde
Socknemän kan såsom försträckning anse» erforderligt.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å E. K. M:s Högstberörde Nådiga Remiss, få härmed i underd. anmäla.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adela den 3 Jan. i835.
Preste-Ståndet den 5 — — Borgare-Ståndet den 5 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelsej i anledning af förehafd granskning af Hufvud-Boken öfver Kronans hus och byggnader.
N:o 3^2.) S. A. K. Sedan E. K. M., i anledning af Rikets år 1829 församlade Ständers underd. anhållan, att befattningen med Kronans hus och byggnader i landsorterne måtte öfverflyttas från Kammar-Collegium lill Öfver-Intendents-Embetet, samt att en Hufvudbok öfver desamma, med undantag af Militaire-Staternes byggnader, på uppgifvet sätt måtte Upprättas, onder den ai December i83o i Nåder förklarat, det E. K.
M. icke funné 468 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 263. skäl att Rikets Ständers berörde anhållan vidare bifalla, änattKammarCollegiuin anbefaldes att genom vederbörande låta anskaffa ritningar och beskrifningar öfver de ifrågavarande Kronans hus och byggnader, samt förteckningar öfver alla i samma byggnader befintliga Kronan tillhörige meuller oell inventarier, och i anledning deraf upprätta en Hufvudbok å dessa lius och byggnader med tillhörigheter, saint huru de disponerades, uti hvilken Bok sedermera alla skeende förändringar i dessa delar lid efter annan borde antecknas; så hafva Rikets Ständer, genom deras Stats-TJtskott, från Kammar-Collegium begärt del af den, till följd af E. K.
M:s sålunda gifua Nådiga befallning, upprättade Hufvudbok, men hvilken vid anställd granskning befunnits ofullständig, opålitlig samt ingalunda motsvarande hvad Rikets Ständer åsyftat och E. K.
M. till verkställande förordnat; och hafva dervid följande hufvudsakliga anmärkningar förekommit: 1:0 att berörde Hufvudbok ej innefattar någon anteckning af hvad som efter densammas upprättande förefallit med husens underhåll och reparerande, eller med deras disposition, för hvilket ändamål äfven större utrymme för hvarje lägenhet skulle erfordras än uti nämnde
Bok finnes lemnadl; 2:0 alt de husen tillhörande inventarier ej deri finnas upptagne; 3:o att de i Hufvudboken intagne beskrifningar och underrättelser ingalunda äro pålitlige, utan ha. tvärtom deruti anträffats någre fullkomligt origtige uppgifter, hvarå såsom exempel må anföras, alt om Länsfängelsena så väl i Vester-Norrlands som Norrbottens
Län blifvit antecknadt, att de byggas och underhållas af Länets hemmansegare, då likväl, enligt Rikets Ständers underd.
Skrifvelse den 29 Sept. 1829, blifvit bestämdt, att, emot det att allt anspråk å ersättning till desse
Län förfallit för uppförandet af sjelfva fängelsehusen, Staten skulle öfvertaga och hädanefter ensam bekosta underhållet af Länsfängelsena i samma
Län, på sätt med de i Rikets öfrige
Län varande enahanda byggnader eger rum.
Vid sådant förhållande hafva Rikets Ständer, med öfverlemnande åt E. K.
M;s eget Nådiga godtfinnande att förständiga Kammar-Collegium. om dess pligt att framdeles med mera noggrannhet ställa sig till underd. efterrättelse E. K. M:s Nådiga befallning, tillika skolat i underdånighet anhålla, det Kammar-Collegium måtte meddelas förnyad
Nådig föreskrift att upprätta en för ändamålet mera lämplig, fullständig och pålitlig
Bok öfver alla Kronans hus och byggnader jcaed tillhörande inventarier i Expeditions-TJtskollets Forsla" till und.
Skrifvelse N-o 263.
4% samtlige
Länen, hvilken i stället för att benämnas och vara Hufvudbok, egentligen endast behöfver svara emot en så kallad Liggare, eller Fastighets-Registratur, som
Länsvis upptager så väl en kort beskrifning om hvarje hus, dess ålder, när det blifvit upplördt eller inköpt, för hvad belopp, jemte en noggrann anteckning af dermed för hvarje år skeende förändringar samt använde underhålls- och reparations-kostnader, äfvensom huruvida det är brandförsäkradt, hvar, för luiru lång tid och till hvad belopp, samt slutligen huru och under hvad vilkor hvarje hus disponeras, samt alla dermed förefallande förändringar; hvarjemte borde uppgifvas, ifrån hvilken officiel
Act eller Handling alla de införde förhållandena blifvit hemtade.
Härförutan, och då E. K.
M ansett Öfver-Intendents-Embetet endast höra fortfarande ega befattning med Kronans hus och byggnader i hufvudstaden, hafva Rikets Ständer jemväl funnit sig böra i underd. begära, det Öfver-Intendents-Embetet måtte i Nåder anbefallas, att, jemte dess förande hufvudbok och redovisning öfver anslagna medel till desse husens byggande och underhållande, öfver desamma inrätta enahanda Liggare eller Fastighets-Registratur, som den här ofvan för Kronans hus i landsorterne af Kammar-Collegium äskade; äfvensom alt E. K.
M. läektes låta meddela en lika befallning till Styrelserne för samtlige de Statens Verk, hvilka ega egna hus och byggnader, så i hufvudstadeu som i landsorterne, och hvilka icke tillhöra hvarken Öfver-Intendents-Embetets eller Kammar-Collegii öfverinseende, utan directe och ensamt disponeras af Styrelsen för hvarje af de serskilde Verken, bland hvilka må nämnas Tull-Verket, Post-Verket, Seraphimer-Ordens-Gillet, MiiilairStaterne m. fl. Och på det enkelhet och enhet uti uppställningen af alla hufvudsakliga anteckningar med noggrannhet och på ett ändamålsenligt sätt raii vinnas, få Rikets Ständer slutligen underdånigst anhålla, det E. K. M. i Nåder läcktes anbefalla Dess och Rikets Stats-Conlor att lemna elt Formulair till hvarje af dessa Styrelser äfvensom till Ivammar-Collegium och Öfver-Intendents-Embetet, för sådane Böckers eller Liggares upprättande och sedermera fortsättande från och med innevarande år 1835; tunnande såsom hufvudsaklig ledning för desse Formulairers upprättande, tjena den Liggare, sorn) vid Tull-Verket föres öfver dess byggnader, och anse Rikets Ständer, att desse Liggare hädanefter alltid, i den mon sådant låter sig göra, böra vara att tillgå för Rikets Slän - 47» Expcditions-TJt skottets Forslag till und.
JV-o 264. ders Stats-Utskott eller Revisorer vid deras granskning och förrättningar.
Preste-Ståndet den 5 — Borgare-Ståndet den 5 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående utbytet af den utaf f. d.
General-Assistance-Contoret begagnade egendom emot den Stockholms stad tillhörige, så kallade Hessensteinska Egendomen.
(Stats-Utsk, N:o 370.) S. A. K.
Då af E. K.
M:s Nådiga Proposition under den 8:de sistlidne Februarii, angående förlängning i ytterligare 10 år af de för en Pant-låneinrättning i hufvudstaden beviljade förmoner, Rikets Ständer tillika inhemtat, att fråga blifvit väckt om utbyte af det utafDrätsel-Commissionen inköpte så kallade Hessensteinska huset emot den Riksgälds-Contoret tillhöriga, af f. d.
General-Assistance-Contoret förut begagnade, på Riddarholmen belägna egendom; få Rikets Ständer, som redan genom underd.
Skrifvelse af den 24 sist).
Julii i underd. besvarat hvad högstberörde Nådiga Proposition i öfrigt innehåller, i afseende på nu förevarande omständighet, härmed i underdånighet anmäla, alt så väl Rikets Ständer som Stockholms Stads Drätsel-Commission å stadens vägnar samtyckt till ett definitivt utbyte, utan någon mellangift af förrberörde egendomar; i anledning hvaraf Fullmägtige i Riksgälds-Contoret erhållit uppdrag att gå i författning om bytesbrefs utfärdande och att dermed låta lagfara.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 Januarii i835.
Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
Skrifvelse jV.-o 265. 47* N:o s65.
Uppläst ocb godkänd bos Ridd. och Adeln den 3 Jan. i835.
Preste-Ståndet den 5 — — Borgare-Ståndet den 5 — Bonde-Ståndet den 5 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande sättet för Directionen öfver Hjelmare Canal och Slussverk att fullgöra det beslutj Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag fattat> om afsatt ande af en reparationsfond, såsom vilkor för erhållande afskrifning af Canal-Bolagets skulder till Banken och Riksgäldskontoret. fStats-Utsk.
Utlåtande N:o 376.) S. A. K, Sedan E. K. M., genom Nådig Skrifvelse den 6 Mars rSap, lill Rikets då församlade Ständers pröfning och bifall i Nåder öfverlemnat Hjelmare Slussverks Directions underd. anhållan om eftergift och afskrifning af de lånebidrag, som, enligt Rikets Ständers beslut vid 1818 och i8a3 årens Riksdagar, med 780,000 R:dr B:co från Banken och RiksgäldsContoret till Hjelmare Canal och Slussverks byggnad utgått, samt Rikets Ständer uti skrifvelse af den 26 Februarii i83o till svar härå i underd. anmält, det de, inseende nödvändigheten af att bilda en någorlunda tillräcklig reparationsfond för underhållandet af de på Statens bekostnad helt eller till större delen utförda Canalbyggnader eller andra arbeten af likartad beskaffenhet, funnit godt lemna Hjelmare Canal och Slussverks Bolag den försäkran, att eftergift och afskrifning af Bolagets ofvanberörde skuldbelopp i och för Canalens byggande skulle Bolaget, uppå framdeles skeende anmälan, beviljas, i händelse Bolaget visade sig hafva inom en tid af högst 6 år från Canalens fullbordan samlat och afsatt en summa af åtminstone iö.ooo R:dr Banco till fond för Canalens framlida underhållande, oberäknadt de reparations-cassor, hvilka uti Reglementet kunde varda Bolaget ålagde, eller hvarom actie-egare serskildt sig förenade, till bestridande af de årliga mindre betydliga underhåltskostnaderne; om hvilket beslut E. K. M., genom Nådig Skrifvelse af den i3 Mars i83o, täckts Slussverks-Directionen till underd. efterrättelse förständiga; så har bemälde Direction, uti en till E. K.
M. ingifven, och af E. K. M. under den 25 October sistlidit år till Rikets Ständers Stats - 41* Expeditiont-Ulskottels
Forslag till und.
Skrifvelse JV.-o 0.65.
Utskott i Nåder öfverlemnad ansökning, jemte en utförlig framställning om Bolagets inkomster och utgifter under senare åren, samt om det möjliga öfverskott Bolaget årligen hade att påräkna till liquiderande af iråkade skulder, i underd. anhållit, att på det sätt få fullgöra Rikets Ständers omförmälde beslut, att, sedan genom Bolagets försorg detsamma tillhörande Wallby och Oppeby hemman, 3 mantal, blifvit från all annan gravation befriade, låta deruti till Statens säkerhet inteckna en på i5,ooo R:dr ställd förbindelse alt hålla nämnde capital tillhanda, om och enär detsamma vid Canalens ombyggnad förr eller senare i framtiden kunde erfordras, samt att emedlertid vid hvarje års slut till Rikets Ständers Riksgälds-Contor, eller det verk Rikets Ständer behagar anvisa, å det förskrifna capitalet erlägga 5 procents ränta med y5o R:dr årligen, hvilken ränta oafkortad borde af Canal-inkomsterna utgå från och med slutet af år iS.jo och allt framgent, innan någon ränteutdelning till actie-egare för deras tecknade capital finge ega rum, samt utan hinder af de smärre underhålls- och reparations-kostnader, som årligen kunde förefalla; hvarefter Riksgälds-Contoret, som borde emottaga och förvara Bolagets intecknade capital-förskrifning, skulle vara skyldigt att räntemedlen, så snart de influtit, utlåna, så ått, genom accumulering afränta på ränta, beräknad till fem för hundrade, fonden år från år förökades, på hvilket sätt samma fond, om den lemnades oförryckt, skulle efter en tidrymd af 5o år hafva vuxit redan till 170,000 R:dr, men vid förloppet af 100 år utgöra det betydliga beloppet af 2,000,000; och ett sådant samlande af nybyggnadsfond, hade Slussverks-Directionen med dess år 1820, till Rikets Ständer öfverlemnade förslag åsyftat.
Hvad sålunda blifvit frarnställdt hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och beträffande frågan om reparationsfonden, så, enär härvid i betraktande kommit, att Canalen och Slussarne äro så nyligen byggde, attnågre sådane större reparationer, för hvilkas verkställande fonder skulle behöfva anlitas, icke böra komma i fråga förr än i en aflägsen framtid, anse Rikets Ständer det både för Staten och actie-egarne blifva mera fördelaktigt, om, på sätt Directionen föreslagit, den föreskrifne reparationsfonden af 15,000 R:dr B:co, i stället för contant, aflemnas i Directionens, å Bolagets vägnar, utgifne intecknade förskrifning å i5,ooo R:dr B:co med löpande 5 procents årlig ränta, enär, genom den tillagda räntan, som Bolaget sjelf erlägger, och desse räntemedels utlåning, reparationsfonden kan vinna den tillväxt, att kostnaderne för ombyggnader eller större reparationer, hvilka Expeditions-Viskottets Förslag till und.
N-o u6S. hvilka i en framtid blifva nödvändige, kunna utan Statens eller actieegarnes betungande härmed bestridas; och hafva Rikets Ständer, på grund häraf, bifallit; 1:0 att den af Rikets Ständer vid sistl.
Riksdag föreskrifne reparationsfond af i5,ooo R;dr B:co må, i stället för contant, lill Riksgälds-Contoret före år 1840 aflemnas uti Directionens för Hjelmare Canal och Slussverks byggnad, å Bolagets vägnar, och med första inteckningen uti Bolagets fastigheter Stora Vallby och Oppeby försedde skuldförbindelse å 15,ooo R;dr Banco, med löpande 5 procents årlig ränta; 2:0 att nyssnämnde ränta hvarje år, genom Directionens försorg, bör lill Riksgälds-Contoret med 750 R:dr inbetalas och derstädes innestå, utan alt någon ränta derå af Contoret godtgöres; hvad åter angår Directionens förslag, att Riksgälds-Contoret skulle ombesörja räntemedlens utlåning, så anse Rikets Ständer sig ej kunna detta förslag bifalla; hvaremot Rikets Ständer funnit godt besluta; 3:o att det årligen inflytande ranlebeloppet af 750 R:dr må hållas
Direclionen tillhanda emot sådane säkerhets-handlingar, som blifva antagliga, enligt det Reglemente för räntemedlens utlåning genom Directionens försorg, hvilket E. K.
M. täckes utfärda och hvarom Rikets Ständer nu i underd. anhålla; 4:o att med den ränta, som inflyter å de uti nästföregående punkt omförmäide säkerhets-handlingar, bör förhållas på enahanda sätt, som är föreslaget i afseende på räntan å Directionens intecknade skuldförbindelse, så att allt hvad som under benämning af ränta till Riksgälds-Contoret ingår, skall i utbyte mot antaglige säkerhets-handlingar
Direclionen tillhandahållas; samt 5:o att om och när, i afseende på de i utbyte mot contante medel till Riksgälds-Contoret aflemnade säkerhets-handlingar, någon bevakning eller betalnings utsökande erfordras, Riksgälds-Contoret härmed icke kommer att laga någon befattning, utan bör sådant af Directionen ombesörjas; och på det Directionen må blifva i tillfälle att, utan hinder från Riksgälds-Contorets sida, detta åliggande behörigen fullgöra, så skola de säkerhets-handlingar, hvilka, för bevakningars eller utsökningars anställande, för Directionen måste vara tillgängliga, uppå skeende anmälan hållas
Directionen tillhanda, emot afgifvande förbindelse att samma handlingar till Contoret åter ställa, så snart de för ändamålet blifvit begagnade.
Hvilket allt Rikets Ständer få, till svar å E. K. M. Nådiga Remiss, härmed i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. \
Stockholm den 5 Januarii 1835.
Eih. lil R.
Prot. 7834 oc^ 7335, 10 Sami. 1 Afd. 60 474 Expeditions-U tskotlets Förslag till und.
Skrifvelse JV.-o 266, iN:o 266.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adelö der» 16 Febr. )835.
Pceste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 3 — — Pikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående förändring af 4 och $ ,$*,$*• i 17 Cap.
Ärfda-Balken och af 3 8 Cap. Jorda-Balken samt om upphäfvande af Kongl. Förordningen den ig Augusti 1762.
N:ris 123 & i69). S. A. K.
Inom Riks-Stånden hafva framställningar blifvit gjorda om en mera vidsträckt testamentsfrihet efter stadsrätt,^n som för närvarande eger rum, enligt stadgandena uti 17 Cap. 4 och 5 §§.
Ärfda-Balken, samt i Kongl. Förordningen den 19 Augusti 1762; och som Rikets Ständer anse enhet i lagstiftningen vara ett hufvudsakligt vilkor för densammas fullkomlighet, samt den olikhet i testamentsrätt, som i nu gällande
Lag för serskilda medborgareclasser blifvit antagen, icke är förenlig med fordran på jemlikhet inför Lagen, eller har någon annan än en tillfällig historisk grund, hvars betydelse för närvarande icke är någon; alltså, och då de af en utsträcktare testamentsfrihet befarade menliga följder, alt föräldrar skulle utesluta sina barn från delaktighet i sin qvarlåtenskap elleF utan skäl gynna det ena barnet framför det andra, synas kunna förekommas genom antagande af den utaf Lag-Comiteen föreslagne inskränkning, eller att, då bröstarfvinge finnes, endast hälften af qvarlåtenskapen må genom testamente bortgilvas, hafva R.
St., i hufvudsaklig öfverensstämmelse dels med hvad sist församlade Rikets Ständer i detta afseende i underdånighet yttrat, samt dels med de uti Lag-Comitéens förslag till Ärfda-Balk befintlige, mera tydliga Lagbestämmelser, än som i 17 Cap. 4 § s*sla morn.
Ärfda-Balken i nu gällande Lag innehållas, till förmon för testamentsgifvarens barn, då detta är omyndigt, ofärdigt, med svår sjukdom behäftad t eller litet vetande, skolat hos E. K. M. i underd. anhålla: 1:0 att, med upphäfvande af 4 och 5 §§. i 17 Cap.
Ärfda-Balken samt Kongl. Förordningen den 19 Augusti 1762, angående utvidgad testamentsfrihet efter stadsrätt, nyssnämnde tvänne §§. måtte erhålla följande förändrade lydelse: 4 §• 1 morn.
"Ali aflingejord och ärfda eller förvärfda lösören må Expeditions-Vtskottets Förslag till und Skrifvelse N.o 266. 475 man, efter lanJsrätt, gifva i testamente lill hvem man vill, skyld eller 0- skyld.” a mom.
"Efter stadsrätt må ej någor af ärfdt eller förvärfdt, rörligt eller orörligt gods gifva i testamente mera än hälften, der bröstarfvinge lefver efter.
Har man ej bröstarfvinge, då må man alltsammans i testamente gifva.
Vilja barn och inländska arfvingar till sig lösa hus, tomt, gård eller jord; stånde det dem fritt, inom natt och år.
Samma rätt ega utländska arfvingar, om de i landet inflytta, och der bygga och bo.
Vilja de göra testamente, som till Preste-Slåndet höra, om den egendom deri de giftorätt hafva, efter stadsrätt, som i 10 Cap. 4 §•
Giftermåls-Balken sägs, vare då
Lag samma, som här stadgadt är, ehvad de bo å landet eller i staden: med arfvejord deras å landet och den, som före äktenskapet der aflad är, gånge i thy fall efter landsrätt.” 5 § ”Lemnar testamentsgifvaren efter sig omyndigt barn och kan det ej af sitt arf njuta föda och uppfostran; då skall, af egendom, sorn i testamente gifven är, så mycket afsättas, som Rätten pröfvar barnet, efter stånd och vilkor, nödigt hafva, Lill dess det sig sjelf nära kan, dock ej för längre tid, än till dess barnet uppnått 21 år.
Är barn ofärdigt, med svår sjukdom beliäftadt eller litet vetande; då skall ock afsättas hvad till barnets underhåll tarfvas, der dess arf ej dertill förslår; och gånge det understöd ut, så länge behofvet fortfar: kommer barnet till helsan, eller var da dess vilkor eljest så förbättrade, alt det sig sjelf försörja kan; upphöre då understödet, Nu har man genom testamente anslagit viss årlig inkomst till sitt omyndiga barns föda och uppfostran, eller till underhåll för sitt barn, som är ofärdigt, med svår sjukdom bebäftadt eller litet vetande; kan ej det barn, som omyndigt är, af eget arf njuta föda^och uppfostran, eller det, som ofärdigt, sjukt eller litet vetande är, med eget arf underhållas; då må det testamente gälla, för tid som här ofvan sägs, ändå att arfvejord eller bröstarfvingars lott 'dermed belastas skulle.” 2:0 att 8 Cap. 3 §. 1 mom.