Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då sedermera i verkställigheten af detta Riksens Ständers Beslut, tillgång till inköp af tjenlige hus icke funnits, bar Kongl. Maj:t anbefallt inköp af en tomt på Ladugårdslandet, derå lämplige Byggnader skulle uppföras; och som vid anställd EntreprenadAuction det befunnits, att uppbyggande af ett större hus, hvaruti hela Regementet kunde Casserneras, skulle komma att blifva allt för kostsamt, förordnade Kongl. Maj:t i ISåder att flere mindre hus, hvardera afpassadt efter erforderligt utrymme för arne Compagnier borde uppbyggas och Byggnaderne verkställas genom Entreprenad.
Efter denna plan är nu mera ett bus färdigt med inredning, hvilket kostat omkring 28,000 R:dr utom Tomtens inköp för 32,000 Rrdr, och böra ännu ytterligare fyra dylika bus uppbyggas.
Det bar icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, huruledes kostnaderne för ardra Lif-Gardets Cassern-byggnad uppgå till ett belopp, som vida öfverstiger hvad Riksens Stats- Utskottets Betänkanden. 1397 Ständer, vid anslagets beviljande, påräknat eller skäligen bordt förväntas; men då Riksens
Ständer erkänt en lika rättighet för detta som de öfrige Gardes-Regementerne, att varda med Cassern forsed t och tjenlige hus icke kunnat anskaffas, hvarigenom kostnaden troligen blifvit vida mindre, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att det hittills för 2:dra Lif-Gardets Cassern-byggnad bestådde årliga anslag af i5,ooo R:dr, må till nästa Riksdag fortfara, men att Riksens Ständer tillika i underdånighet anhålla, det täckes Kongl, Maj:t i Nåder anbefalla den möjligaste hushållning vid byggnadens fortsättning, så alt nytta och varaktighet, men ej pragt afses, och sådan© anstalter vidtagas, hvarigenom Regementet må med det bestådde anslaget blifva till nästa Riksdag försedt med tillräcklige Casserner, hvilket i Utskottets tanka säkrast skulle åstadkommas genom uppförande af större byggnader, deruti flere Compagnier kunde inrymmas. 2:0 Kongl. Maj:ts
Nådiga skrifvelse af den 19 sisth Fehr., deruti Kongl. Maj:t tillkännagifva, hurusom, under åberopande af Kongl. Maj:ts vid Armeens förändrade organisation, den 23 Martii 1816, gifne nådiga Förordnande, att då indeldte Öfverste-Lönerne efter hand anvisades till Divisionsoch Brigad-Befälets aflöning och ÖfversteBieutenants Indelningarne blefvo Regements Chefs Löner, dervid borde tillses, att i händelse någon sådan indelning icke lemnade i 3qS Stats-Utskottets Betänkanden. ilen afkomst, som för en Regements-Chef pröfvades tillräcklig, en i'förhållande dertill lämplig tillökning deri borde göras, Chefen för s:dra Lif-Grenadier Regementet Öfversten Hallencreuts, enar lönen för hans Chefs-Bestållning består i Herresåters Boställe med indelnings räntor efter 1807 års Stat, men detta Boställe, som tillförene varit icke Öfverste Lieutenanten, utan en Major vid f. d. Östgötha Cavallerie på Ion anslaget, ej i något afseende kan jemforas med Öfverste Lieutenants Boställen i allmänhet eller det Chefen vid forsta Lif-Grenadier Regementet anslagne, samt under hans indelning jemväl saknas Capitains Boställe, hvarmed alla Regements-Chefer uti Indelde Arméen åro försedde, i underdånighet anhållit, att i sina för en Regements Chefs utgifter vid sådant förhållande^.otillräcklige inkomster, på i underdånighet uppgifna sått, i Nåder hugnas med lämplig förbättring; Och har Kongl.
Majtt öfver den underdåniga ansökningen hört Kongl] Krigs- och Kammar-Collegium samt Stats-Contoiret, samt med öfverlemnande af handlingarne till Stats-Utskottef, för att i behörigt öfvervågende tagas, i Nåder fästat Utskottets uppmärksamhet på de skål, som för den af Öfversten Hallencreutz sålunda sökte förbättring af dess lönevilkor, i anseende till derunder saknat Capitains Boställe, förekomma.
Stats-Utskottets Betänkanden. 13 gg Enligt de den Nådiga skrifvelsen bilagde handlingar, har Herr Öfverste Hallencreutz sekt, det antingen riågotdera af de från Regementet indragne f. d. Ryttmåstare-Bostållen Bleckenstad eller stora Lund måtte npplåtas Chefen för o:dra Lif-Grenadier-Regementet till
Lön förbättring, eller ock honom tilldelas 500
R:dr årligen; Och som detta Chefskap icke åtföljer något Capitains-Bostålle, derigenom innehafvaren blifvit försatt i sämre Löne-vilkor ån dess vederlikar, anser Stats-Utskottet sig böra tillstyrka, Riksens Höglofl.
Stander att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att Chefen för a:dra Lif-Grenadier Regementet må i Nåder tilläggas en contant Lönförbåttring af 500 R:dr B:co årligen, att, liksom, genom Kongl. Brefvet af den 5 Maji 1 S 19 förordnas, om enahanda Lönefyllnad till Chefen för Nerikes Regemente, hädanefter utgå af de medel, som för oförutsedde Militaire utgifter afsåttas.
Men hvaremot Utskottet icke kan föreslå bifall till Öfverste Hallencreutzs yttrade önskan, att få sig tilldeldt antingen Ryttmåstare-Bostållen Bleckenstad, eller Stora Lund, enår afkastningen af dessa Boställen bör till Stats-Verket ingå och en sådan disposition sålunda skulle åstadkomma en minskning i Statens påråknade inkomster. i4oo Stats-Utskottets Betänkanden. 3:0 Har Kongl. Majt under den 6 nåstledne Maji till Stats-Utskottet i Nåder ofverlemnat Handiingarne, rörande den af Flottornes Constructions-Corps i underdånighet sökte Lönetillökning, i afseende hvarpå Corpsens Chef hufvudsakeligen anfort, att då Constructions-Corpsen år 1800 blef reglerad, Kongl.
Majt förordnade, att Officerarne vid denne Corps skulle tilläggas enahanda Löner och förplågningspenningar med Fortifications Staten, men vid den sista Regleringen 1815, hade sådant likväl icke skett, troligen af bristande tillgångar och hvarigenom denna Corps skall icke på långt når fått åtnjuta de förmåner, som deras vederlikar vid Ingenieur-Corpsen; Och sorn detta icke annat kunde ån medföra det menligaste inflytande på Corpsens framtida bestånd, heldst tjenlige Sujetteter komma att saknas vid en till inkomster vanlottad Corps, hvarvid fullkomlig kännedom i de högste Mathematiske Vetenskaperne och en mångårig öfning erfordrades, har Chefen i underdånighet anhållit om Lönförbåttring åt denna Corps, i likhet med hvad deras vederlikar vid Ingenieur-Cörpsen innehafva och hvilken, enligt bifogade calculer, skulle bestiga till O500 R:dr med derunder inbegripen a 80 T:r Spannmål; I anledning hvaraf Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af d. 15 Decemb. 1818 förklarat
Sig hafva Stats-Utskottets Betänkanden.
1401 funnit billigt, att Ämbets och Tjenstemånnen vid Flotternes Constructions-Corps erhålla enahanda Löningsförmåner, som deras vederlikar vid Ingenieur-Corpsen, och derföfe beslutit att vid nästa Riksdag låta till Riksens Ständer afgå Nådig Proposition, om ett för en sådan Lönetillökning erforderligt anslag.
Hvad dessa Handlingar innehålla och Herr af Borneman uti inför Höglofl.
Ridderskapet och Adeln upplåst samt till StatsUtskottet remitteradt Memorial, åsyftande enahanda ändamål, vidare anfört, har Utskottet tagit i öfvervägande; Och då för ostridigt lärer kunna antagas, att utöfningen af Constructions-Corpsens tjenstebefattningar påkalla en icke mindre vettenskaplig bildning och trägen syselsåttning ån IngenieurCorpsens Tjenste åligganden, synes billigheten äfven lordra att förstnämnde
Corps försattes i enahanda aflönings vilkor med den sednare, såsom föihållandet jemväl tillförene varit, utan att egentliga orsaken kan uppgifvas, hvarföre denna likhet i sednare tider blifvit rubbad; Och Utskottet föreslår fördenskull att den till återställande af en sådan likhet i aflöningen erforderliga Summa, 2500 R:dr B:co derunder begripne 280 T:r Spanmål må få anvisas och på Constructions-Corpsens Stat uppföras 1402 Stats-Vtskottets Betänkanden.
I sammanhang härmed, har Utskottet skolat afgifva yttrande öfver de särskilde Motioner, som blifvit väckte inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln af Herr Montgommerie Cederhjelm, inom Vållofl. Borgare-Ståndet af Herr Beckman och inom Hedervärda Bonde-Ståndet af J.
Graberg, med flere Riksdags-Fullmägtige från Carlstads
Lån, hvarmedelst den förstnämnde sökte ådagalägga otillräckligheten af de Vermelands Fält-Jägare Regementes Befäl och gemenskap tillagde Lönevilkor och yttrat den önskan, att Befälet måtte komma i åtnjutande af samma Lönförmåner , som Bevårings-Corpserne, samt Fålt-Jågarne erhålla något förbättrade vilkor genom en minst fördubblad Värfnings-Summa, åtnjutande Tractamente under Marchen till och från Regements mötet, hvartill vanligen åtgår 8 dagar, och antingen contant aflöning eller portion under mötestiden; De senare åter hafva väckt fråga, om antingen Regementets upplösning, såsom i deras tänka öfverflödigt, efter Sveriges och Norriges förening, eller ock en förändrad Organisation eller förläggande i Garnizon på Fåstningarne eller införlifvande med annat Regemente, emedan Corpsen, på det sått den nu aflönas och underhålles, för hela Vermland och synnerligen för trakten omkring Carl - Stats-Utskottets Betänkande?!. iz}o3 Carlstad, år i hogsta måtto betungande och skadlig.
Harvid har Utskottet inhemtat, att, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå vederbörande Chefers underdåniga hemställanden, om tillökning i aflöningen för Corporaler, Trumslagare och Fält-Jägare vid Vermelands Fält-Jägare-Regemente, Riksens Stander uti underdånig skrifvelse, den 23 Maji 1818» anmälte sig hafva funnit, att ifrågavarande Corps, som i jemförelse till hvad vårfvade Troupperne i allmänhet bestås, njöt en ringa aflöning, afven måtte tilläggas en emot tidens varupris närmare svarande aflöning, och i anledning deraf i underdånighet tillstyrkt, att vid Vermelands Fält-Jägare Regemente, Corporaler, Trumslagare och Manskap, utgörande 600 man, som aflönades med en summa af 3732 R:dr om året, måtte erhålla en tillökning i aflöningen till 33^ proCent, bestigande till 1244 R:dr.
Då Trouppen endast år sammanhållen Under Mötestiden, men den öfiiga delen af året permitterad, hvarje karl vid anvårfningen hittills erhållit 13 R:dr, samt i öfrigt, afven med nyssberörde tillökning, erhållit endast 8
R:dr om året till Lön och Underhåll vid mötet, synes svårigheter sig förete, att med ett sådant Aflönings och Organisa 4 Sam!. a B. 9® i4o4 Stats-Utskottets Betänkanden. tions-sått vidmagthålla ordning bland Trouppen emellan Exercitie tiden.
Utskottet tror sig af Motionnairernes framställning ega anledning tillstyrka, att .Riksens Ständer måga hos Kongl. Majt i underdånighet anhålla, det Trouppen, i fall den ej lämpligen skulle kunna upplösas, må förläggas på någon Fästning, såsom exempelvis Varnås", Men anser sig tillika bora föreslå, att så vida ingen af dessa utvägar kan vidtagas, förbättring* såsom Herr Monlgommerie Cederhjelm hemställt, må Corporaler, Spel och Fält-Jägare i deras knappa lönvilkor beviljas, sålunda, att utom de hittills bestådde Vårfningspenningarne 15 R:dr, en lika summa, såsom Inqvarteringspenningar må bestås, och under första året efter karlens antagande till honom utbetalas, så snart han behörigen styrkt sig vara försedd med stadigt hemvist eller ståndigt arbete, samt den årliga lönen förökas från 8 till 10
R:dr, dertill erfordras ett ytterligare årligt anslag af 2700 R:dr, som lärer få på Regementets förra Stat uppföras; Och förmodar Utskottet, att om den underdåniga önskan derjemte frambåres, att de om
Värfning nu gällande föreskrifter noggrant iagttagas, de nu öfverklagade olägenheter böra kunna till betydlig del afhjelpas.
Men någon tillökning uti Befälets lönevilkor, de der på samma gång som den öfriga Vårfvade Stats-ZJtskottets Betänkanden. i4o5 Arméens Befäls aflöning reglerades, och efter deras tjenste-åligganden af Kongl. Maj:C i Nåder lämpades, anser Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyrka.
Då af föregående årens Räkenskaper det befunnits, att det på 3:dje Hufvud-Titulrt för de Administrativa Militaire-Verken, till Skrifmaterialier, Ved och Ljus m» m» bestådde anslag af 10,000 R:dr årligen, icke varit för dessa ändamål till hela dess belopp erforderligt, har Utskottet trott sig bora föreslå, att det må hädanefter med 3000 R:dr förminskas och sålunda till 7000
Ridr uppföras, hvarmed Utskottet anser behofvet 1 denna del kunna fyllas.
För den Spannmål, som å denna Hufvud-Titul år anslagen under penninge lönerne, beräknades vid sista Riksdag ett maximi pris af 8 R:dr 24 sk, per tunna och tillgång anvistes för skiljnaden häremellan och Statspriset 6 R:dr; Men som spannmålsprisen sedermera betydligt fallit, har Utskottet trodt det blifva för behofvet tillfyllestgörande, att beräkna spannmålen till 7 Ridt tunnan, hvartill tillgång år utsedd, och hvilket kommer att iagttagas vid den slutliga Stats Regleringen.
Utom hvad sålunda förekommit till speciel reglering af Lönings Staterne och anslagen för visse behof under denne Hufvud - i ,/jo(3 Stats*Utskottets Betänka/iden.
Tittel, har Kongl. Majit i Nåder framställt huruledes de sista Riksdag, till Forsvars-Verkets generelle föremål, eller Arméens och Flottornes utrednings och underhålls kostnader samt dertill hörande forråders förstärkning jemte Fästnings och Skeppsbyggnaders besörjande, till Kongl.
Majits Nådiga disposition uppförde Stats anslag En Million R:dr och derförutan öfverlemnade tillgångar, bestående i anvisning af 233,333 R:dr 16 sk. på Öfverskotten å Stats-Inkomsterne samt 66,666
Ridr 32 sk. utgörande Convoy Comxnissariatets anslag af Sjö-Tulls-Intraderne, funnits otillräcklige för behofvens fyllande, så att Kongl. Majit måst icke allenast tillåta Krigs-Collegium och Förvaltningen af Sjöärenderne ställa betalnings terminerne för en del anskaffningar på det sätt, att de forst inträffa det påföljande året sedan leveranserne skett, utan ock, enär den Politiske ställningen i Europa fordrat särskilde anstalter, dertill medel ej annorlunda kunnat erhållas, anlita det mindre Creditivet i Riksgälds-Contoiret, i anseende hvartill Kongl. Majit i Nåder funne ofvan omförmålde behof jemte den vid Varnås påbörjade
Fåstningsbyggnaden samt de för Örlogs-Flottans säkerhet nödige arbeten till förstärkande af Förs vars-Verken vid Carlskrona, fordra tillökning af Hufvud-Tittelns ifrågavarande anslag; Och ville Stats-Utskottets Betänkanden. j4°7 Kongl. Maj:t i Nåder meddela de utvägar, som af Riksens Stander skulle kunna för detta ändamål begagnas, utan att oka de allmänna bördorne:
Varandes i sådant hänseende af Kongl. Majit, genom särskild nådig proposition föreslagit, att den nu utgående salt— petterskattcn kunde nedsättas till hälften, hvarigenom en summa af 58,000 R:dr, som hittills utgått af förenämnde Stats-anslag till betalning för levererad gärd Salfpetter, blefve disponibel för andre Militaire utgifter, äfvensom en förminskning i denna beskattning å Jordbruket uppkomme af 104,544.
R:dr 16 sk. årligen, som i stället kunde medgifva att motsvarande summa under 3idje Hufvud-Titteln uppfördes; Hvarförutan Kongl. Majit aflätit
Nådig proposition, angående de, utaf Sjö-Tullsmedlen, Convoy Commissariatet, i och för dess utgifter vid freds-verkets bibehållande med Barbaresque Staterne jemte Handels-Sjöfartens säkerhet i allmänhet, anslagne 66,666 Ridr 3q sk., begagnande för 3idje Hufvud-Tittelns föremål, emot det Rikets Ständer nu, likasom förra Riksdagen, för Commissariatets möjligen inträffande behof, ställa årligt Creditiv å denne summa på Riksgälds-Contoiret Såsom egande omedelbart sammanhang med detta amne, hafva och till Utskottets åtgärd härvid förekommit följande från Hög - i4o8 Stats-Utskottets Betänkanden. fofl. Ridderskapet och Adeln remitterade Memorialer, nemligen: 1:0 Af Herr Aug. von Hartmansdorf f innefattande framställning, rörande vilkoren för begagnandet af nyssnämnde Creditiv för Convoy Commissariatets räkning jemte Herr Friherre Lagerbjelkes der utaf föranledde yttrande, om Commissariatets rätt till medlens användande, i händelse behofvet det fordrade. 2:0 Af Herr Grefve Clas Cronstedt, sorn dels utvecklat angelägenheten deraf, att Flottornes Befäl och Manskap matte likasom vid Arméen sker, genom årlig exercis ofvas till sjös och att för kostnaderne dervid kunde blifva anslagne 30,000 R:dr, dels föreslagit att för Sjö-Beväringsmanskapets beklädnad och öfning måtte anslås gooo R:dr om året, dels ock framställt huruledes, i afseende på flottornes behöriga vidmagthållande uti ändamålsenligt skick, det vore af särdeles vigt, att på en säker plan och årlig fond kunna grunda beräkningen af nödige medel för uppköp af Materialier och öfrige utrustnings förnödenheter, uppå hvilka skål projecteras, att ett bestämt utgifts förslag eller så kallad Budget å de tillgångar, sorn för Flottorne anvisas, måtte uppgöras att tjena till efterrättelse intill nästa Riksdag; samt 3:0 Af Herr P.
Lagerhjelm, hvaruti, på den hufvudsakligen anförde grund, att Statsr-Utskottets Betänkanclen. i j09 kostnaderne till försvarande af Rikets bestånd, borde vid ett påkommande krig kunna fordelas å nationen under den förutgångne, den närvararande och den kommande tiden , föreslås , att Riksens Stander hos Kongl, Majit i underdånighet måtte anhålla, det en Krigs-Cassa kunde bildas utaf de redan får P’orsvars-Verket medgifne anslag, derigenom, att 3 a 390,000 Ridr årligen afsåttas för behofven och hvilka medel skalle ställas under Riksens Ständers fullmågtiges förvaltning och ansvar samt begagnas dels till forråders inköp, dels till fond för inlösen af Creditivet och emedlertid, genom Bango-Discont Directionens försorg, utlånas m, m,; hvarförutan Herr Jac.
Linslruin, uti från Vällofi. Borgare-Ståndet remitterat Memorial, under framställning deraf, att kostnaderne till Forsvars-Verket på det hela syntes kunna inskränkas, sedan genom Bevärings-Ihrättningen en 3 idjedel af den uppväxande manbara delen af nationen vore öfvad i vapen, föreslagit att utgifterne under 3:dje HufvudTitteln mätte nedsättas till hälften eller §:delar mot hvad som vid förra Riksdagen härtill beviljades; samt att kostnaden till National-Beväringens på Gothland underhåll, 25 $ 30,000 Ridr, kunde indragas såsom en obehörig tunga för Rikets öfrige Provincer, enär Göthlanda Innevånare skola kunna sjelfve i4io Stats~Utskottets Betänkanden. försvara sin frihet; deremot Herr Ehinger från Visby bestridt ali förändring uti (konventionen, om nämnde National-Beväring.
Stats-Utskottet, som i särskildt utlåtande af denne dag ofver Kongl, Maj:ts Nådiga proposition, om nedsättning i saltpetterskatten, tillstyrkt, att de utaf anslagssumman för Försvars-Verket hittills utgångna 58,000
R:dr till betalning för levererad saltpetter-gärd, måge hädanefter komma 3:dje Hufvud-Titteln för ifrågavarande behof tillgodo, har, hvad åter beträffar den tillökning för desse utgifter, sorn i högstberörde
Nådiga proposition blifvit äskad till belopp af 104,544 R:dr 16 sk, såsom svarande mot nämnde nedsättning i skatten, funnit, att då Stats-Verkets egne inkomster i den mån de nu kunnat högre beräknas, vid förevarande Reglering af Utgifts-Titlarnes anslag, blifvit för nya och ökade behof, hvilka ej kunnat vidare, än sorn skett, inskränkas, medtagne, skulle följagtligen berörde tillökning för 3:dje Hufvud-Titteln icke kunna åstadkommas, utan att med lika summa öka det bidrag af allmänna Bevillningen från Riksgälds-Contoiret, som hittills varit anslaget till fyllande af Stats-Verkets tillgångar, och hvartill Utskottet åter anser sig vid närvarande förhållanden icke kunna föreslå Riksens Ständers bifall. Stats-Utskottets Betänkanden. 14i1 Då 3:dje Hufvud-Titelns tillgång icke dessmindre för de utaf Kongl. Maj;t i Nåder nu uppgifne okade behof blifva större ån förut, i så måtto, att utom nyssnämnde besparing af 58,000 R:dr, åtskillige andre utgifts poster, som af Tittelns medel för Försvars-Verket förut utgått, åro uppförde på Stat, och hvilken tillökning af 58,000 R:dr Utskottet trott tillgång vara beredd så vål för Varnås, som andre Fåstnings-byggnader, hvilka kunna nödige anses; har Utskottet och föreställt sig, att för de nödvändigaste utgifterne icke skola saknas erforderlige medel, enår deremot någon förminskning uti de summor, som vid sista Riksdagen till Kongl. Majts
Nådiga disposition för desse ändamål blefvo anslagne, dess mindre synes kunna ifrågaståUas, som Kongl. Majit på sått åfvanberordt år i Nåder åskat förhöjning deruti, med förklarande, att de åskade utgifterne af Kongl. Majit i Nåder finnas nödige för arbeten och försvars anstalter, som Rikets sjelfständighet påfordrar, hvarföre Utskottet, som ej år i tillfälle att närmare bedöma denna vigtiga sak, och alltså anser den beroende af Kongl. Majits Nådiga bepröfvande och omsorg, hemställer, det Riksens Ständer i underdånighet till Kongl. Maj;t öfverlemna, att utaf de öfverskott, som kunna uppkomma å Stats-Verkets ordinarie och estra ordinarie Inkomster, utöfver deras i4i2 Stats-Utskottets Betänkan den, nu beräknade belopp, årligen intill nästa Riksdag disponera en summa af 333,333 R:dr lfi sk., såsom ock likaledes anvåndas de 66,666
R:dr 32 sk, som af Sjo-Tulls intraderne åro anslagne Convoy Commissariatet, och för hvilka sistnämnde, som nu böra särskildt å 3:dje Hufvud-Titteln uppföras, ett motsvarande Creditiv å Rikssålds-Contoiret alltså skulle ställas, att efter föregången pröfning och Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, begagnas i mån af behofvet och mot Corn-? missariatets förbindelse, hvarefter vid nästa Riksdag kommer att förordnas huru de medel, som på grund deraf kunna för StatsVerkets räkning lyftas, böra ersättas.
Och har Utskottet hvad för öfrigt angar ofvan upptagne sårskilde motioner, om dels bestämde anslag för vissa till Försvars-Väsendet hörande föremål, dels bildandet af en Krigs-Cassa utaf redan medgifne tillgångar och dels inskränkning i utgifterne på det hela, val insett den goda syftning desse framställningar, hvar för sig betraktade, innebära, men då Utskottet likväl ej kunnat ingå i närmare undersökning, om behofvet, nyttan och verkställbarheten af det ena eller andra Förslaget, funnit sig icke kunna tillstyrka vidare åtgärd i anledning häraf, ån att Riksens Ständer hos Kongl..
Majit i underdånighet anmäla den önskan, det måtte de nu anvisade tillgångarne blifva till Stats*Utskottets JBetänkanden, i^iZ ändamålen anvånde på det sått, som med afseende på Nationens stallning och knappa tillgångar, i Nåder pröfvas tjenligt och ledande till Försvars-Anstalternes upprätthållande och och förstärkning, med möjligaste inskränkning i kostnaderne, samt att Kongl. Majit tor hvad i en eller annan del af den Militaire omfattningen, i öfrigt kan finnas nödigt, vid utförandet af Försvars-Verken till Rands och Sjös, ej underlåtes söka tillgång inom de redan varande anslagen för de samma.
I anledning af ej mindre Herr Grefve Grönstedts gjorde framställning, än ock hvad under regleringen af denne Hufvud-Tittels anslag ho? Utskottet förekommit, i afseende på fördelen deraf, att Arméens och Flottornes Utgifts-summor måtte i Riks-Staten varda åtskiljde, så att de medel, hvilka, för hvardera vapnets föremål, bestämmas, så väl för ordinarie Lönings-Staterne och särskildta ärlige behof, som och till Kongl. Maj.ts Nådiga disposition för de öfrige, blifva att ovilkorligen påräkna för hvardera grenen utaf Försvars-Verket, har Utskottet låtit upprätta bifogade förslag till fördelning af 3:dje Hufvud-Tittelns anslags-summor emellan Arméen och Flottorne, dervid utom hvad påtagligen hörer till hvardera detaillen, blifvit lagttaget det förhållande i fördelningen af den egentliga tillgången för Försvars-Verket */fi4 Stats-Utskottets Betänkanden. eller Underhålls och Byggnads-kostnader samt materielle behof, som under de föregående åren finnas hafva egt rum uti Kongl. Maj:ts Nådiga dispositioner; utvisande detta Förslag, att för Arméen skulle belöpa en summa af 2,288,604 Rdr 9 sk. 11 r:st. och för Flottorne 1,018,951 R:dr 40 sk. 11 r:st., och får Utskottet härvid hemställa, om icke denna fördelning må kunna vidtagas sålunda, att desse summor uppföras å sårskildte Hufvud-Tittlar, nemligen Landt-Arméens summa å nu varande 3:dje Hufvud-Titteln, och Flottornes å en ny eller 1 o:de Hufvud-Tittel, så att medlen icke måga dragas från det ena af desse ändamål till det andra, utan de tillgångar, som genom hushållning och besparing i anskaffningar och uppköp, inom hvardera Titteln kunna uppkomma, vara att påräkna för det vapens räkning och utgifts behof, dertill medlen blifvit ans lagné.
Några Ledamöters anmälde reservationer åtfölja.
Stockholm den a 7 Junii 1823.
Stunders Stats - Utskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, den 10 Junii 1823. S. D. Upplästes till justering Utskottets Stats-Utskottets Betänkanden.