Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. om Statsverk. 1850. 1,781: 38, — 400: — — 846: — — 484,271, 3, 2- ytterligare utöfver den påräknade tillgången för löne-regleringen erfordrades 30,002: 12, 10. dock att, enär lill regleringen skulle höra att de till 65,940 r:dr 37 sk. 7 r.st beräknade provisioner icke vidare borde få uppbäras, den erforderliga summan å Riks-Staten behöfde ökas i den mån dessa provisioner icke utgå af de å Stat uppförda anslag till Mantalsskrifnings-provision, Observationsoch Uppbörds-procenter samt Karte-Sigillate-omkostnader, hvilka anslag i stället kunde minskas med tillsammans 35,900 r:dr, äfvensom, derest den nu af de skattskyldige utgående debetsedel-lösen skulle upphöra, en emot densammas belopp svarande summa äfven behöfde såsom Stats-utgift för LandsStats aflöningen anvisas, Stats-Rådet ansåg väl, att med ofvanuppgifne anslags-tillökning, i förening med den tillgång af ungefärligen 90,000 r:dr, som kunde påräknas genom indragning af Häradsskrifvaretjensterne, en behöflig och ändamålsenlig reglering af Lands-Staten så till personal som löneförmåner skulle kunna, eftér de af Kongl. Maj:t till Rikets-Ständer vid sistförflutna Riksdag framställda grunder, utföras, och hvarvid äfven till besparing i Stats-utgiften, regleringen, utan Häradsskrifvarnes öfverflyttning på allmänna Indragnings-staten, kunde försiggå på det sätt, att den lönetillgång, sorn påräknades uppkomma genom Häradsskrifvaretjensternes indragning, komme löningsfonden tillgodo endast i samt härtill äfven kan beräknas åtskillige odisponerade indelta löner för Land Staten till ett belopp af eD å Indragnings-Staten för Länsnotarien i Kopparbergs
Län uppförd lön af 432: 24, hvilken, då innehafvaren finge 400 r.drs lön å ordinarie stat, kunde minskas med och återstoden indragas vid innehafvarens afgång; samt den å IndragningsStaten uppförda spanmåls-tillökning för Lands-Staten . . .
: Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. 7 mån af innehafvarnes afgång; dock som förslaget i nämnde hänseende grun* dals på den förutsättning, att de, Häradsskrifvarne nu åliggande, särdeles vid* lyftiga och betungande göromål skulle, på sätt Committerade för beskattnings* väsendets samt Uppbörds- och Redogörelse-Verkets förenklande föreslagit, genom hemmansräntornes förvandling m. m. i så väsendtlig mån komma alt förminskas, att desamma, utom hvad mantalsskrifningen angår, hvilken borde tillhöra Länsmännen, kunde bestridas af ett mindre antal vid Landskontoren anställda Häradsbokhållare, men Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning den 11 i denna månad, af bemälde Kommilterades underdåniga förslag, behagat med pröfningen deraf uppskjuta, så fann Stals-Rådet sig föranlåtet att, i afseende å Lands-Slatslöneregleringen, nu endast i underdånighet tillstyrka, att den påräknade tillgången för anslagsförhöjningar å ordinarie Staten icke må af Kongl. Maj:t i dess nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof tagas i anspråk för andra utgifter i vidsträcktare mån, än att den äfven må blifva tillräcklig för den, enligt hvad ofvan nämndt är, erforderliga tillökningen för Landt-Slatens lönereglering, samt att frågan om propositions aflåtande till Rikets Ständer, angående denna reglering, må företagas till slutlig pröfning, efter det grunderna för nådig proposition till Rikets Ständer, angående beskattningsväsendets samt Uppbörds- och Redogörelse-Verkets förenklande blifvit bestämde.
Gästgifvares Friheter. a) Hos Rikets senast församlade Ständer hade Kongl. Maj.t, till understöd för den, åboerne å frälseskatte-hemmauet j mantal Kappeled i Willsta Socken af Westbo härad och Jönköpings Län genom Kongl. Brefvet den 25
Maj 1838 ålagda, gästgifverihållning, dertill 66 r:dr 32 sk. banko årligen måst från och med år 1842 af extra utgiftsmedlen anvisas, äskat ett årligt anslag å Stat till nyssnämnde belopp, hvilken nådiga framställning dock icke blef af Rikets Ständer bifallen, enär ovisst vore, huruvida icke entreprenad för skjutsningens bestridande vid Kappeleds gästgifvaregård skulle kunna till vägabringas och åboerne å ifrågavarande hemman såmedelst befrias från den tunga, hvilken de afgästgifverihållningen måst vidkännas.
Sedan Kongl. Maj.t, som inhemtat att vid den auktion, hvilken sedermera i berörde syfte förrättats, någon entreprenad icke kunnat åstadkommas, uppå underdånig ansökning af hemmans-åboerne om fortfarande årligt understöd med 66 r:dr 32 sk. till gästgifverihållningens upprätthållande, för hvartdera af åren 1848 och 1849 i nåder tillagt åboerne ett sådant understöd, men dervid tillika, med anledning af Sökandernes uppgift att det hästanlal, som blifvit bestämdt att för resandes räkning dagligen vid Kappeleds gästgifveri tillhandahållas, vore så högt att ingåendet af entreprenad derigenom motverkades, i nåder förordnat, det Kongl. Maj.ts Befallningshafvande i Länet borde tillse, huruvida någOD lindring af entreprenad - Kongl. Maj.ts Ndd. Prog. om Statsverk. 1850. villkoren i detta hänseende för framliden lämpligen kunde tillvägabringas; så hade Kongl. Majits Befallningshafvande, i anledning häraf, i underdånighet anmält, hurusom Kronofogden i orten upplyst, alt då uti Läns-Styrelsens allmänna kungörelse den 28 November 1844, angående vilkoren för blifvande skjuts-entreprenader, hästantalet vid Kappeleds gästgifvaregård blifvit nedsatt till fem att finnas på stället och sju att tillgå efter skedd bildning, eller tillsammans tolf hästar, skjutsningen derstädes syntes icke kunna med ett mindre hästantal ordentligen fullgöras, på grund af hvilket yttrande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande jemväl funne att för befrämjande af entreprenad vid Kappeled någon nedsättning i det redan bestämda hästantalet icke kunde medgifvas.
Efter det Kongl. Majit, som ansett detta ärende icke lämpligen kunna göras till föremål för ytterligare framställning till Rikets Ständer, innan nytt försök till skjutsentreprenads åstadkommande vid Kappeled försiggått, vid föredragning af Kongl. Majit
Befallningshafvandes sistberörde anmälan, den 13 April innevarande år anbefallt Kongl. Majit
Befallningshafvande att låta berörde entreprenad, i öfverensstämmelse med nådiga Circuläret den 2 Augusti 1844, å ny auktion utbjuda samt utgången deraf sedermera till Kongl. Majit i underdånighet inberätta; hade Kongl. Majits
Befallningshafvande uti memorial af den 28 sistlidne Juni i underdånighet anmält, att då vederbörande
Kronofogde för nämnde ändamål sig å gästgifvaregården infunnit, Gästgifvaren och reservlaget väl på kallelse varit tillstädes, men att, som ingen af dem försett sig med borgen för entreprenad-skyldighetens fullgörande och icke heller någon annan spekulant sig infunnit, auktionsförrättningen ej kunnat företagas. b) Sedan, till följd af Kongl Majits nådiga Resolution den 1 Februari 1841, hemmanet Norrlida, ett fjerdedels mantal kronoskatte, i Båraryds Socken och Westbo Härad af Jönköpings
Län, blifvit anslaget lill ständig gästgifvaregård emellan de äldre gästgifvaregårdarne Öreryd och Gisslaved på den så kallade Nissa-stigen, eller allmänna landsvägen emellan Jönköping och Halland, hade egaren af nämnde hemman, Gästgifvaren Gustaf Jönsson, uti en år 1848 till Kongl. Majits Befallningshafvande i Länet ingifven skrift anhållit, att, sorn lian icke, utan att äfventyra egen undergång och hemmanets förfallande i ödesmål, kunde med gäslgifverihållningen och dermed förenade besvär fortfara, så vida lindring och understöd icke blefve honom beviljadt, och det vid anställda försök icke lyckats att få skjutsningsbesvär^ vid Norrlida upplåtet på entreprenad, i anseende till ortens svaghet och stationens aflägsenhet från andra hemman, hemmanet Norrlida måtte icke allenast befrias från den, hemmanet nu åliggande, soldatrotering, utan jemväl få sig tillagd vanlig vakans-afgitt för | mantal, hvarigenom detsamma i likhet med andra gästgifvaregårdar, fingo njuta förmån - Kongl Maj.ts Nåd.
1850. 9 mån af roteringsfrihet för ett helt mantal, samt dessutom af kronans behållna hemmansräntor i orten eller andra allmänna medel erhålla ett understöd af omkring 80 r:dr b:ko, och att detta understöd, så i ena som andra fallet, finge lillgodoberäknas från den I November 1843, då gästgifverihållningen vid Norrlida vidtog.
Efter att om förhållandet hafva låtit anställa undersökning vid Domstolen i orten, samt i ämnet hort vederbörande Kronobetjente, hade Kongl. Maj.ts Befallningshafvande, uti underdånig skrifvelse den 21 Juli sistlidet år, med öfverlemnande af ofvanberörde ansökning och öfriga till ärendet hörande handlingar, anfört, att, enär hästars underhållande i en så vanlottad ort, sorn Westbo härad, måste falla sig ovanligt tungt, äfvensom resandes förplägning med de få tillgångar dertill, som orten erbjöde, måste lemna en ganska ringa behållning, och då den lifliga trafiken och större skjutsåtgången påfordrade en tätare uppsättning af skjutshästar, hvilket i allmänhet försvårade skjulsningsåliggandet, Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande funne sig böra vitsorda behofvel af understöd för meranämnda hemman; men som hvarken några kronans behållna räntor funnes att härtill anslå, eller roteringsfrihet numera kunde hemmanet Norrlida beredas, ansåge Kongl.
Mäj.ts Befallningshafvande sig böra i underdånighet föreslå, att egaren af gästgifveriet derstädes måtte tilldelas ett årligt penningeunderslöd af högst 80 r:dr b:ko.
Uti häröfver infordradt och den 8 sistlidne Februari afgifvet underdånigt utlåtande hade Kammar-Kollegium anfört, att, då det genom ej mindre den vid Westbo Härads-Rält hällne undersökning, än Kronobetjeningens i orten afgifna utlåtande i ämnet, blifvit upplyst, att hemmanet Norrlida vore af så svag beskaffenhet, att dess innehafvare ej förmådde gästgifveriet uppehålla, samt det, vid anställda försök, icke lyckats att få skjutsen derstädes på entreprenad upplåten, Kollegium funne sig böra i underdånighet tillstyrka, det Kongl.
Maj:t måtte täckas åt innehafvaren af oftaberörde hemman, för apprätthållande af den för honom serdeles betungande gästgifverihållningen, anslå ett årligt understöd af 80 r:dr banko, alt utgå från och med år 1848, då ansökningen derom till Kongl, Majrts Befallningshafvande inkom.
Enär erfarenheten bekräftat, alt entreprenad för skjutsningens bestridande vid Kappeleds och Norrlida gästgifvaregårdar icke kunnat tillvägabringas, tillstyrkte Statsrådet i underdånighet, att hos Rikets Ständer måtte äskas uppBil.
A:o 5 till K. Maj.ts Prop. om Statsverk. 1 Sami. 1 Afd. 1 Hafi. 2 10 Kongl. Maj:Is Nåd.
1850. förandel å stat under titeln "Gästgifvares friheter” af hvad som erfordras till årligt understöd för gästgifverihållningen å nämnde ställen, nämligen till Kappeled 66: 32. — och vid Norrlida 80: — — eller tillsammans B:ko r.dr 146: 32. — hvaremot en för närvarande odisponerad tillgång å indelta anslaget på denna titel, till belopp af 50 r:dr 45 sk. 8 rsl., i stället kunde indragas. lin dervisnings-ans taller för jordbruk och landtmanna-näringar: a) Styrelsens öfver det vid Kungs-ladugården Ulltuna i Upsala län inrättade
Landtbruks-institut underdåninga skrifvelse den 30 sistlidne September, innefattande anmälan: att nämnde Institut, hvilket såsom vilkor för uppbärande af det åt Institutet vid sistlidne riksdag beviljade årliga anslag af 4,000 r:dr banko, fått sig ålagdt att emottaga och underhålla sex fri-elever samt ett lika antal fri-lärlingar, från och med Oktober månad förlidet år, då Institutet trädde i full verksamhet, icke allenast iakttagit nämnde vilkor, utan äfven derutöfver lemnat inträde åt 18 betalande lärlingar och 20 betalande elever, oberäknadt dem, som med stöd af 33 § i de för Institutet, år 1846 i nåder utfärdade stadgar, erhållit tillstånd att såsom extra elever af undervisningen sig begagna; alt antalet af sökande lill så väl elevs- som lärlings-platserne vid Institutet varit betydligt större, än utrymmet medgifvit att derstädes emottaga; hvilket förhållande synnerligast inträffat i afseende å platserna för frilärlingar; alt som likväl med sistnämnde klass af lärjungar hufvudsakligen afsåges alt dana duglige och skicklige arbetare, hvilket sällan eller aldrig lyckades med andra än sådane, som från yngre åren blifvit vande vid jordbruksarbete, vore det, i Styrelsens tanke, af stor vigt att få det vid Institutet ordnadt så, att goda och skickliga ämnen till lärlingar icke behöfde derifrån utestängas genom att af dem fordra en årsafgift, som gjorde det för flertalet af obemedlade ynglingar omöjligt att kunna vinna inträde derstädes; att Styrelsen derföre, lika med hvad de för granskning af styrelsens förvaltning utsedde revisorer föreslagit, ansåge, att ändamålet med Institutets verksamhet äu mer skulle befrämjas, om ej blott sex, utan alla, landlbruks-lärlingar befriades från årsafgifts erläggande, hvaremot fri-elevsplatserne lämpligen syntes kunna inskränkas från sex till fyra; att, genom § 1 i ofvan åberopade nådiga Stadgar, Institutet fått sig anbefaldt att: ”bibringa dem, som detsamma begagna, de kunskaper så i ”Iheoretiskt som praktiskt hänseende, hvilka erfordras för ett landtbruks rälta ”skötsel”, och att ”för vinnande af detta mål följa landlbrukets utveckling och framsteg äfven i andra länder, samt genom försök pröfva och tillämpa hvad som för Sverige kan vara ao vändbart”, men alt detta stora och vigtiga syfte Kongl. Maj:ts Nåd.
11 icke kunde uppnäs förr, än Institutet biifver satt i tillfälle ej mindre alt anställa fullständig lärarepersonal i alla de ämnen, hvarutinnan, enligt stadgarne, undervisning borde af serskilde lärare lemnäs, än ock att efter hand anskaffa dels ett bibliotek, innefattande åtminstone det hufvudsakligaste af den utländska landtbruks-lilteraturen, dels ock llere för undervisningen i agrikultur-kemi och fysik nödiga instrumenter, jemte samlingar af åkerbruks- och andra redskaps-modeller m. m.; hvadan och då det statsanslag
Institutet hittills uppburit vore alldeles otillräckligt för åstadkommande af hvad sålunda för Institutets fortgående utveckling och förkofran erfordrades, Styrelsen på dessa med flere andragne skäl i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition, att Ulltuna Landtbruks-Institut, emot förbindelse att hålla 24 fri-lärlingar och 4 fri-elever, finge i årligt statsanslag framgent uppbära 8,000 r:dr banko. — — -— — — — På de hufvudsakliga skäl, som Styrelsen anfört, tillstyrkte Stats-rådet, att det årliga anslaget för Ulltuna Landtbruks-Institut må föreslås att hädanefter utgå med 8,000 r:dr, mot förbehåll af de ökade förbindelser för Institutet, hvilka Styrelsen såsom vilkor erbjndit. b) De från Hushållningssällskapen i Örebro och Wermlands län, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kronobergs, Östergöthlands och Westmanlands län samt Nyköpings läns Hushållningssällskaps Förvaltnings-utskott, under loppet af innevarande år, till Kongl. Majit inkomna serskilda underdåniga ansökningar, att, med afseende å otillräckligheten af det för de lägre Landtbruksskolorna i nämnde län på stat uppförde anslag af endast 1,000 r.dr, årliga stats-anslaget för hvardera af ofvanberörde Landtbruksskolor måtte varda förhöjdt från 1,000 till 2,000 r:dr; uti hvilket ämne Landtbruksakademiens Förvaltningskomité, till följd af erhållen remiss å de 3:ne förstnämnde af ofvanberörde underdåniga framställningar, den 27 sistlidne
Maj afgifvit infordradt utlåtande, deruti Komitén, under åberopande af dess vid flera föregående tillfällen uttalade, af erfarenheten nogsamt bekräftade, åsigt, att ett årligt anslag af 1000 r:dr banko icke vore tillräckligt för att med något anspråk på fullständighet i afseende på lärarepersonal, undervisningsämnen m. m. ordna en läroanstalt af ifrågavarande beskaffenhet, hvadan ock de flesta bland dessa skolor fått sig för de sednare åren i nåder tillagdt ett extra bidrag af 1,000 r:dr, hemställt, att på det dessa skolor må kunna uppfylla sin bestämmelse och motsvara de 42 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. stegrade fordringar, sorn en mer och iner utvecklad kunskap i landtkruket naturligen måste medföra, Kongl.
Majit täcktes de gjorda framställningarne om anvisande af förhöjdt anslag till samma skolor i nåder bifalla. c) En af Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité under den 18 sist— lidno Juni till chefen för Civil-departementet afgifven berättelse för år 1849 angående de under bemälde komités öfverinseende och kontroll ställde landtbruks läroverk m. m.; uti hvilken berättelse komitén, som under loppet af sommaren berörde år genom serskilda inom sig utsedde personer inspekterat alla de läroinrättningar af nämnda slag, hvilka dittills hunnit träda i verksamhet, bland annat dels vitsordat, att undervisningen vid Landtbruksinstitutet å Degeberg fortfarande ändamålsenligt bedrifves, dels ock, hvad angår de lägre Landtbruksskolorna, yttrat, att vid desamma i allmänhet visat sig ett berömvärdt sträfvande till det fullkomligare och att skolorna till sin organisation befunnits vara mera likartade än man, i anseende till de förhållanden, under hvilka de uppstått, skulle kunnat vänta; hemställande komitén, på anförde skäl, att derest, till skolornas ändamålsenliga ordnande, det årliga statsbidraget förhöjdes från 1,000 till 2,000 r:dr för hvarje skola, såsom vilkor derför måste stadgas, att lärokursen vid hvarje skola skall omfatta 2:ne år och att minst 12 friplalser böra derstädes för obemedlade ynglingar vara att tillgå.
Stats-rådet tillstyrkte, att Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer, dels att för Landtbruks-Institutet vid Degeberg måtte i den blifvande riksslaten uppföras enahanda årliga statsbidrag som hittills eller 10,000 ridr, dels ock att, då erfarenheten bekräftat, att de lägre
Landtbruks-skolorna icke kunnat utöfva åsyftad verksamhet med mindre anslag än 2,000 ridr för hvardera, total-anslaget för dessa skolor, hvilka numera, sedan en dylik skola blifvit sistlidet år inrättad i Nerike, inalles utgöra 10, måtte förhöjas till 20,000 ridr att utgå med 2,000 för hvardera under ofvanberörde af Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité föreslagna vilkor.
Befrämjandet i allmänhet af Jordbruk och Landlmanna-näringar: a) Styrelsens för Svenska Trädgårdsföreningen underdåniga skrifvelse af den 25 sistlidne September, deruti, jemte förmälan, hurusom denna Förening i 18 år oafbrutet sökt sprida håg för trädgårdsodlingen inom fäderneslandet, och under de sednare åren, förmedelst det årliga anslag af 1,333 ridr 16 sk» Kongl, Maj;ts Nåd.
Prog. om.
Statsverk. 1850.
13 banko, som Rikets Ständer, uppå Kongl. Maj:ts nådiga framställningar, beviljat till understöd åt Föreningens elevskola, blifvit satt i tillfälle ej allenast att utvidga sin elevskola, vid hvilken från början af 1847 intill September månad detta år lemnats kostnadsfri undervisning åt 39 elever, deraf större delen redan antagits till trädgårdsmästare hos enskilde efter erhållne tillfredsställande vitsord om goda insigter i hvad till nämnda yrke hörer, utan ock att verkställa utdelning af 3,380 fruktträd samt ett större antal andra nyttiga växter åt mindre bemedlade jordbrukare i riket, Föreningen, enär berörde anslag endast vore beviljadt för den tid, hvarunder sednast fastställde Statsreglering förblefve gällande, bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om adåtande af Nådig proposition till Rikets snart sammanträdande Ständer angående fortfarande af dylikt anslag, hvarförutan Föreningen hvarken kunde ändamålsenligt vidmakthålla omförmälda läroanstalt för danandet af skicklige Trädgårdsmästare, eller tillvägabringa den större odling af fruktträd och plantor för kostnadsfri utdelning, hvartill förberedande åtgärder redan vore vidtagne; varande vid Föreningens skrifvelse bifogade vidimerade afskrifter af de redogörelser, som
Föreningen i afseende å sistförflutna trenne års anslag i föreskrifven ordning till Landtbruks-Akademien aflemnat.
Stats-rådet tillstyrkte i underdånighet, att Kongl. Maj:t, med afseende å den af Trädgårdsföreningen ådagalagda nyttiga verksamhet, täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att för den tid, hvarunder nästa Stats-reglering förblefve gällande, Trädgårdsföreningen måtte, till understöd för sin elevskola, fortfarande få uppbära ett årligt anslag af 1,333 r:dr 16 sk. mot enahanda vilkor som hittills, nämligen att Föreningen, så vidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare och, jemte behörig redovisning för nämnda medel, till LandtbruksAkademien afgifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd, samt om öfriga föremål för Föreningens verksamhet.
Undervisnings-anstalter för Slöjderne: [ ändamål dels att kunna åstadkomma en ytterligare utvidgning af den utaf Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättade undervisnings-anstall t 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
1S50. dess egenskap af Söndags- och Afton-skola, dels att bereda utväg för inrättande, vid skolan, af en högre afdelning för undervisning åt dera, sora önska inträde i Technologiska Institutet eller annat högre teclmiskt läroverk, och hvilken nya afdelning för öfrigt borde stå i samband med Söndags- och Aftonskolan, sä att eleverna kunde samtidigt från den ena besöka den andra. hade Direktionen för närande Förening, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, i underdånighet anhållit om allåtande af nådig proposition till Rikets Ständer, angående beviljande af ett årligt statsanslag, stort 6,500 r:dr, till förberörde undervisnings-anstalt, dervid
Direktionen yttrat den förhoppning, att ifrågavarande skola genom oraförmälda utvidgning skulle uppfylla behofvet af en normalskola för slöjdskolorna i riket, för hvilka lärare kunde utses bland dem, som genomgått begge afdelningarne af hufvudstadens skola och dervid varit anställde såsom biträdande lärare, äfvensom att Direktionen torde blifva i tillfälle att uti skolans lokal inrätta en permanent ritbyrå för ritningars kopierande och utdelning åt landsortens slöjdskolor samt till verkstäderne; Och hade Direktionen, jemte uppgift af de läroämnen, hvari det skulle åligga Slöjdföreningen att, emot åtnjutande af det begärda statsbidraget, anskaffa undervisning, tillika i underdånighet anhållit om rättighet alt rörande detaljerne i nämnde afseende vidtaga de förfoganden, som af omständigheterne kunde påkallas och för läroanstaltens fortgång på det mest ändamålsenliga sätt funnes erforderliga.
Kommers-Kollegium, sorn fått sig anbefaldt, att, efter det Technologiska Institutets föreståndare blifvit hörd, i anledning af berörde framställning sig yttra, hade, med öfverlemnande af bemälde Föreståndares, i ämnet afgifne, betänkande, uti underdånigt utlåtande af den 8 innevarande månad, för egen del anfört: att redan vid afgifvande den 18
Maj 1847 af underdånigt utlåtande i anledning af Direktionens för Svenska Slöjdföreningen samma år gjorda ansökning om statsanslag för dess ifrågavarande Slöjdskola, Kollegium i underdånighet yttrat sin åsigt rörande den synnerliga nyttan och angelägenheten af undervisnings-anstalter, hvilka såsom nämnde slöjdskola hafva till föremål att åt personer, sorn redan ingått i industriella yrken, bereda utväg till inhemtande af vissa för dessa yrkens utöfvande behöfliga insigter i techniska ämnen, hvilka de hvarken i folkskolorna eller sedermera före inträdet i det praktiska lifvet förvärfvat; att under sedermera förflutna tid behofvet af dylika läro-anstalter än ytterligare ådagalagts genom det betydliga antal af så väl yngre som äldre slöjdidkare, hvilka begagnat den vid Slöjdföreningens skola meddelda undervisning; att Kollegium emellertid, lika med Föreståndaren för Technologiska Institutet, ansåge den lägre technologiska undervisningen ingalunda böra inskränkas till den tillfälliga och mindre full— ständiga, som uti omförmälda Söndags- och Aftonskola kunde påräknas och Kongl.