Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter det Eders Kongl. Maj:t i nåder den 1 April 1843 beviljat anslag af allmänna medel tili hela kostnadssumrnan 10,670 R:dr banko ocb den 25 Juni 1844 fastställt en förändrad plan för delta arbete, påbörjades det sistnämnde års höst, samt afsynades den 27 September 1847.
Dervid äfvensom sedermera har denna vägomläggning befunnits vara väl utförd och fullt ändamålsenlig. 5:o Hamnbyggnaden i Lidköping.
Sedan spannmålsproduktionen på den stora slättbygden eller vestra delen af länet tid efter annan stigit, så att i Lidköping, som är dess egentliga afsättningsort, uppstått en ganska betydlig 6 spannmålshandel, samt så val stadens som ortens invånare insett att hamn der inåste anläggas, för att befordra afsättningen, hvilken mycket försvårats derigenom alt lastningen, särdeles när vattnet i Wenern varit lågt, måst med stor kostnad och risk verkställas medelst pråmning ! mil ut på redden, hvarest fartygen sakna god ankarbotten; så har chefen för väg- och vattenbyggnader i riket, efter förutgångna undersökningar, till berörde hamnbyggnad uppgjort fullständig plan och kostnadsförslag, slutande sig på 113,000
R:dr banko, hvaraf Rikets Ständer vid de två sednare riksdagarne på Eders Kongl.
Maj:ts nådiga propositioner anslagit J och återstoden tillskjutits af åtskillige för saken nitälskande personer, med vilkor att framdeles få beloppet sig godtgjordt af inflytande hamnafgifter.
Desse personer hafva sig emellan utselt en direktion, med hvilken Styrelsen för väg- och vattenbyggnader, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 10 Juli 1844 och den 13 Juni 1845, afslutat kontrakt om uppbörden och redovisningen af statsanslaget likasom det enskildta förskottet m. m.
Arbetet, som anses blifva särdeles
Tgagneligt för så väl staden som den kringliggande orten, börjades år 1846 under Styrelsens för väg- och vattenbyggnader inseende och förmodas blifva färdigt under nu ingångna år. 6:o Hornborgasjöns aftappning, hvarom strandägarne träffade öfverenskommelse vid sammanträde inför Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 7 Mars 1842.
Detta arbele, för hvars ändamålsenliga utförande Forsens qvarn i ån Elian, som afför sjöns öfverflödsvatten, måst inköpas, är väl påbörjad t, men ännu icke fullbordadt.
Enligt den närmare undersökning, som vederbörande landtmätare anställt, komma 2,572 tunnland, 10 kappland sank mark, som förut ofta vid sjöns stigande satts under vatten, alt vinna betydlig förbättring och fredas för öfversvämningar; varande redan för ändamålet af jordägarne tillskjutne 1
R:dr banko för hvarje tunnland af denna mark.
Detta företag gifver tilläfventyrs framdeles tillfälle att aftappa åtskillige i närheten af sjön belägne större moss-sträckor, som åt densamma kunna få affall.
För alla dessa arbeten hade de förberedande åtgärder, som berott på Ed ers Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, blifvit till större delen vidtagne innan förra femårsberättelse!! afgafs, hvarföre de ock äro i densamma närmare omförmälde.
De öfrige i samma berättelse omnämnde förslag, nämligen till aftappning af Sjögerås och Mönnarps mossar, sänkning af sjön Ymsen äfvensom Fur-, Ax-, Lill-, Ljung- och Flem-sjöarne, aftappning af Sjömossen eller Åsasjön på Billingen samt Söne maders fredande från öfversvämningar af sjön Wenern, äfvensom frågan om åtgärder lill förekommande af sjön Delterns in - 7 kräktningar på närliggande marker, hafva måsl för närvarande förfalla, i brist på dels nödiga medel lill kostnadernas bestridande och dels åsämjande emellan intressenterna, hvilka ofta ej inse sina egna fördelar och ännu oflare sakna tillräcklig drift och ihärdighet alt befordra dem.
Utom de förut omförmälda allmänna företagen hafva äfven följande ägt rum: a) Utdikningen af Redberga Egendoms andel i Möllarps mosse.
Detta mossfälts aftappning har redan år 1818 varit ifrågasatt af länets Hushållningssällskap, som då lät uppmäta och å charta affatta mossen, dervid dess areal befanns utgöra 6,629 tunnland, 18 kappland.
Sedermera uppgjorde nuvarande Öfverste-löjtnanten och Riddaren N. Ericsson plan och etl på 6,575
R:dr 27 sk. banko sig slutande kostnadsförslag till nödige afloppsgrifvar för mossens aftappning, men om verkställigheten deraf hafva delägarne, oaktadt flere sammanträden med dem hållits af Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande, icke kunnat förenas, emedan mängden af delägarne dels betviflal fördelarne deraf och med oförståndig ovilja mött hvarje försök i detta hänseende, dels ock ansett sig sakna förmåga att bestrida ens de kostnader, som, sedan afloppsgrafvar blifvit öppnade, måste å mossen nedläggas innan någon hufvudsaklig nytta af densamma kan påräknas.
Ägarne af Redberga hafva väl tid efter annan gjort mindre odlingsföretag å denna egendoms betjMliga andel i mossen, hvilken i allmänhet, under sitt outdikade skick, är ofruktbar och blott i kanterna bär något starrgräs, men af flere sakkunnige personer anses genom nödig aftappning kunna blifva till större delen odlingsbar eller åtminstone tjenlig för skogsplantering.
Mera genomgripande åtgärder voro dock nödige för att kunna utsträcka dessa odlingsföretag och draga sådan fördel af mossen att öfrige delägarne derigenom skulle bringas till en förändrad öfvertygelse.
För sådant ändamål lät nuvarande ägaren af Redberga våren 1847 genom Agronomen direktör Johnson uppgöra en fullständig arbetsplan samt kostnadsförslag, slutande sig på 3,552 R:dr banko; och som genom detta arbete jemväl afsågs beredande af nödig arbetsförtjenst för åtskillige personer inom orten, der föregående årets skörd varit högst klen, behagade Eders Kongl. Maj:t, på derom gjord underdånig hemställan, den 27 April samma år i nåder, med fastställande af planen, såsom bidrag till arbetets utförande anvisa 1,750 R:dr banko, deraf 1,000 R:dr mot och 750 R:dr utan återbetalningsskyldighet.
Detta arbete skall blifva fullbordadt under innevarande år; och tros resultaterna deraf komma att fullt motsvara förhoppningarne. b) Anläggningen af en 8,694 alnar lång väg emellan Slädeneds åsar och Tings gästgifvaregårdar, hvarigenom li mils genväg erhålles från åtskillige de - 8 lar af Barne, Skånings, Kållands och Wiste härader till Högestens marknadsplats och Tvättstuguhamn.
Det af Eders Kongl. Majit den 20
Maj 184-7 nådigst fastställda förslag upptog kostnaden för denna väganläggning, jemte jordersättningarne, till 9,644 R:dr ig sk. banko, deraf 7,233 R:dr 12 sk. erhållits såsom bidrag af allmänna medel, utan återbetalningsskyldighet.
Mot detta anslag hafva några för saken särdeles intresserade possessionater i orien åtagit sig utföra arbetet, hvilket ock börjades i Juni månad 1847 och lärer blifva färdigt till afsyning vid samma tid innevarande år. c)
Omläggningen af vägen emellan staden
Hjo och hemmanet Borrbäcks ägor tili en sträcka af 464 famnar, för att förekomma de betydliga skador, som sjön Wettern tid efter annan gjort på denna väg.
Till kostnaden, som, enligt ett af Eders Kongl.
Majit den 4 September 1845 i nåder faststäldt förslag, ansågs uppgå till 2,779 R:dr banko, har statsbidrag, utan återbetalningsskyl dighet, erhållits med 1,852 R:dr 32 sk., hvaremot vissa personer i Hjo stad och trakten deromkring åtagit sig att tillskjuta hvad som deröfver erfordrades samt ansvara för behörig verkställighet af arbetet, hvilket i år skall blifva fullbordadt.
Äfvenledes hafva de smala och under en längre tid knappt farbara vägarne från Sjötorps kanal-station och hamn till allmänna vägen dels vid Skede och dels vid Hellsås, i följd af Eders Kongl. Majits Befallningshafvandes den 22 Juni 1844 meddelade och slutligen af Eders Kongl. Majit den 3 Augusti 1847 i nåder fastställda föreskrift, blifvit upptagne till sex alnars bredd; och komma de oförtöfvadt att indelas till underhåll af Hassleds och Lyrestads församlingar, genom hvilka de löpa.
Då Sjötorp är den kanal-station, som ligger närmast Mariestad och har hamn samt en betydlig docka, der en mängd fartyg uppläggas och repareras, ja äfven nybyggas, har detta vägarbete uppenbarligen varit högst heböfligt för de trafikerande.
Flere andra större företag hafva under det sednare qvinqvennium varit i fråga, men måst inställas i brist på nödigt understöd från statens sida.
Då desse likväl synas vara förljente af att framdeles derigenom befordras, torde de äfven böra här omnämnas.
Majit på min underdåniga framställning, genom nådigt bref af den 2 December 1846, beviljat medel till bestridande af kostnaderne för undersökning och förslags uppgörande i afseende på en ifrågasatt segelled genom Ullereds sund till Järna hamn eller emellan Kållandsö och fasta landet, har Löjtnanten vid Eders Kongl.
Majits Flottas Mekaniska Corps J. Westman, under 9 under öfverste-löjtnanten och riddaren N. Ericssons ledning utarbetat ett sådant, enligt hvilket kostnaden skulle uppgå till 81,282 R:dr 32 sk. banko.
I afseende på vigten och fördelar ne af denna segelleds öppnande, torde det tillåtas mig att åberopa följande af chefen för sjömätningarne å 'Wenern afgifna yttrande i ämnet.
”Såsom befälhafvare för de nådigst anbefallde, sedan år 1844 fortsatte, Sjömätningarne å Wenern, har det icke kunnat undfalla min uppmärksamhet, hurusom, genom åtskilige segelleders upptagande och förbättrande jemte hamnars betryggande, segelfarten å denna sjö skulle komma uti åtnjutande af stora och vigtiga fördelar.
Redan år 1844, då mätningar utfördes uti den på norra sidan af Kållandsö belägna så kallade Stora Ekens skärgård, erfor jag huru, genom de långt utanför densamma belägne många grund och låga öfvervaltens klippor, hvilka sednare vid högt vatten bilda lika många högst farliga grund, äfvensom i följd af denna ögrupps splittrade natur, segelfarten genom densamma är förenad med sådana vidrigheter och ofta blottställd för sådana vådor, mot hvilka den bästa uppmärksamhet stundom icke kan skydda sig.
Särdeles vår- och höst månaderne är denna segelled högst vanskelig, helst brottsjöarne under dessa årstiders stormar vanligen bruka borttaga de, i oell för angöringen, å de låga klipporna uppsatte högst nödige känningsmärken.
Söder om Stora Eken, genom den inre skärgården och det så kallade -Strömsundet tinnes visserligen en bättre segelled, men denna kan begagnas endast då vattenhöjden i sjön är särdeles hög.
Ofvan anförde förhållanden ledde min tanka på huru en segelleds upptagande genom det sund, sorn söder om
Kållandsö skiljer denna ö från fasta landet och hvilket på östra sidan kallas Ulleredssund och på vestra Jerna eller Jarlahus, skulle för de fartyg, hvilka nu måste begagna Ekens segelled, uti flera afseenden blifva fördelaktig.
Det är alltid omöjligt att på förhand uppgifva alla de fördelar, dylika arbeten kunna medföra.
Hvad det ifrågavarande eller en segelleds upptagande genom Ulleredssund beträffar, så torde jag här vördsamt få tillkännagifva mina tankar. l:o Skulle alla ångfartyg, hvilka begagnas för farten emellan Sjötorp och Wenersborg och de seglande fartyg, hvilka, kommande antingen söder om Berättelse öfver Skaraborgs
Län för åren 1843—1847. ^ 10 Thorsö förbi Mariestad eller genom Bromö sund, nu begagna stora Ekens segelled, hvaröfver man ofta med skäl beklagat sig, i stället genom den föreslagna segelleden vinna en beqväm genomfart.
Vägens längd genom den ena och andra af dessa segelleder är dock densamma. 2:o Skulle derjemte farten emellan Lidköping och Wenersborg, förkortas minst två mil. 3:o Skulle, om nödige smärre fyrar blifva anbringade vid segelledens mynningar, segelfarten i allmänhet, särdeles under kryssningar uti Dahlbosjön, med det genom så många timade olyckor allt för väl bekanta, men alltid lika botande Hinnarefvet, erhålla ett välsignelserikt och af behofvet högt påkallädt skydd, en hamn under en stormig höstnatt, då fartyget sprungit läck eller gjort hafveri uti dess tackling, befinner sig i lägervall m. m. 4:o
Bör man med visshet kunna antaga att den föreslagna segelleden skall blifva lifvande för och tillskynda många fördelar åt den landsort, hvilken å flera punkter erhåller en direkt beröring med de fartyg, som begagna densamma.
Ångfartygen böra alltid finna en uträkning i att begagna denna nya kommunikation, hvarigenom de kunna, framför Ekens skärgård, här påräkna ett större antal passagerare, mera fragtgods, och kunna troligen bär med större fördel fylla sina vedbehof.
Den plats ångfartygen för närvarande anlöpa uti Ekens skärgård är ock i flera afseenden mindre fördelaktig för desamma.
Emil Warberg." och har jemväl öfverste-löjtnanten och riddaren Ericsson, vitsordande förelagets stora gagnelighet, tillstyrkt anslag af allmänna medel till dess utförande.
Vattenhöjden i den vik af Wenern, vid hvilken staden Mariestad är belägen, har sällan varit tillräcklig för vanliga handelsfartyg, och derföre hafva så stor kostnad och risk ofta varit förenade vid spannmåls och andra produkters transporterande till fartygen, hvilka måst läggas för ankar på lös botten långt ut på redden, der de varit utsatte för starka vindar, att den liflighet i afsättningen och handeln i allmänhet, hvartill stadens i öfrigt gynsamma läge och kringliggande orts bördighet eljest borde föranleda, icke kunnat uppstå.
Åtskiilige af stadens invånare hafva derföre låtit, efter förutgångna undersökningar, uppgöra plan och kostnadsförslag till en hamnbyggnad derstädes samt förbundit sig tillskjuta en fjerdedel af kostnadssumman 46,520 R:dr banko, mot vilkor, att beloppet framdeles finge godtgöräs med inflytande harn na fgi fler 11 och att utaf allmänna medel kunde erhållas återstoden såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, derom de ock gjort underdånig ansökning.
Likaledes har förslag blifvit uppgjordt till en hamnbyggnad vid Hjo, som beräknats kosta 67,756 R:dr 38 sk. 5 r:st banko, hvaraf några bland stadens och ortens invånare erbjudit sig förskjuta i mot rättighet att, efter fastställd taxa, uppbära hamn-afgifter af dem, som komme alt begagna hamnen.
Denna vore icke blott af stor nytta för nästan hela östra delen af Skaraborgs län samt särdeles
Hjo stad och dess närmaste omgifning med långgrunda och för sjön öppna stränder, utan är dessutom högst behöflig för sjöfarande å Wetlern, vid hvilken icke finnes någon egentlig hamn, mer än vid Motala och Jönköping, som ligga nästan vid hvar sin ända af denna långa och ovanligt stormiga sjö.
För att bereda arbetsförtjenst inom den del af Leckö fögderi, som år 1846 led af missväxt, ifrågasattes bland annat aftappning af Sevamossen, tillhörig Bärebergs by och innehållande en areal af 829 tunnland, 8 kappland.
Detta arbete, hvartill direktör Johnson uppgjort förslag, deri kostnaden beräknats till 5,495 R:dr 6 sk. banko, har dock ej kunnat ens anmälas till understöd af allmänna medel, emedan delägarne, äfven om sådant understöd tagits i beräkning, ej kunnat om verkställigheten åsämjas, särdeles som Bärebergs by varit under laga skifte; men efter alla anledningar skall förslaget förr eller sednare tillvinna sig mera uppmärksamhet och röna en önskvärd framgång.
Förberedande åtgärder hafva jemväl blifvit vidtagne för aftappning af betydliga mossar och kärr tillhörige Kathi älebergs kungsgård samt hemmanen Tobäcken och Perstorp i Wadsbo och Karleby by i Wartofta härad; men som sökt understöd dertill af allmänna medel icke blifvit beviljad t, hafva dessa företag icke eller kommit till verkställighet. § 2.
Mnvånarnc.
Enligt förra berättelsen utgjordes folkmängden år 1842 af Manspersoner Qvinspersoner Samma deraf skattfrie Betalande 86,660. 92,186. 178,846. 82,699. 96,147. 12 Men, enligt påföljde fern årens mantalslängder utgjordes den af År Manspersoner Qvinspersoner Summa deraf skattfrie Betalande 1843 . . . 87,763 93,025 180,788 83,803 96,985 00 88,511 93,631 182,142 83,974 98,168 1845 . . . 89,249 94,830 184,079 84,753 99,326 1846 . . . 90,879 96,252 187,131 86,161 100,970 1847 . 92,118 97,557 189,675 86,168 103,507
Af sistnämnde antal voro boende i Mariestads stad . 802 989 1,791 646 1,145 Lidköpings d:o 1,000 1,258 2,258 884 1,374 Skara d:o . 737 929 1,666 647 1,019 Sköfde d:o . 324 443 767 264 503 Hjo d:o . • . . . 320 394 714 235 479 Falköpings d:o . 293 343 636 218 418 Wadsbo fögderi . 23,220 24,841 48,061 22,444 25,617 Höjentorps d:o 14,748 15,448 30,196 13,823 16,373 Wartofta d:o 14,096 14,846 28,942 12,513 16,429 Skara d:o . 16,107 16,944 33,051 15,385 17,666 Leckö d:o 20,471 21,122 41,593 19,109 22,484 Folknumerären, sorn uppgick år 1837 till 170,917, år 1842 till 178,846 och år 1847 till 189,675, har således fortfarande ökats under förstberörde qvinqvennium med 7,929 och under sistnämnde med 10,829, af hvilka sednare belöpa sig på a) Städerna 2,038.
Landsorten 8,791. b) Mankön 5,458.
Qvinkön 5,371. c) skattfrie 3,469. betalande 7,360. 13 Fördelad på fem år uppgår denna folktillökning, hvilken mot vanligheten varit starkare bland man- än qvinno-könet, per år till 2,166.
Tillökningen har fortfarande varit proportionaliter störst inom arbetsklassen, i följd af ett tilltagande begär hos de tjenande att afskudda sig husbondeväldet, samt obetänksamt ingående af giftermål, utan beräkning af möjligheten att kunna sjelfve försörja sig och fullgöra familjelifvets fordringar i afseende pä deras barns uppfostran, hvilken ock af dylika hjonelag ganska ofta vårdslösas och måste öfvertagas af kommunerne.
För öfrigt äro en fortfarande fred, förskoning från härjande farsoter, samt ökade odlingar och näringstillfällen naturliga orsaker till folkökningen.
Länets invånare äro i allmänhet laglydige samt fredlige och arbetssamme, men lynnet är såsom vanligt ej lika hos skogs- och slätt-boen.
Den förre, med mera omvexlande föremål för sin verksamhet, är i allmänhet liflig och mycket idog samt sträfvande efter en viss fullkomlighet i bostad, husgeråd och kläder, någon gång gränsande till öfverdrift; hvaremot den sednare, egnande sig nästan uteslutande åt jordbruksarbetet, som vissa tider på året fordrar stark ansträngning, samt merendels försedd med en trång och obeqväm bostad, är mindre liflig.
Förhållandet har dock på sednare åren varit mycket olika mot närmaste liden efter 1826 och 1830 årens missväxter, då slättboens lynne, i följd af skuldsättning och nöd, öfvergick från tröghet till nedslagenhet.
Temligen goda skördar och spanmålsuppköp till höga priser för andra orters behof och derigenom ökadt rörelsekapital hafva försatt länets jordbrukare i allmänhet i en förbättrad ekonomisk ställning.
För ungdomens bildning finnas ett gymnasium, en högre lärdoms-skola samt en apologist-skola i Skara, en högre apologist-skola i Mariestad, en stadsskola i Lidköping, pedagogier i Sköfde, Hjo och Falköping, samt skolor efter Lankaster-methoden i Skara, Mariestad och Lidköping, af hvilka de två sistnämnda årligen erhålla af Eders Kongl. Maj:t 100
R:dr banko hvardera till lärares aflöning.
Mariestads förut varande lägre lärdoms-skola har, enligt Eders Kongl.
Maj:ts nådiga bref af den 14- April 1846, blifvit förändrad till högre apologistskola, lnffvudsakligen i likhet med den i Wenersborg förut inrättade, och har behofvet och gagnet af denna förändring bäst blifvit ådagalagde derigenom, att, då samma skola förut bevistats af endast circa 20 lärjungar, antalet af dem ökats 1846 års höst-termin till 43, 1847 års vårtermin till 51 och sistnämnde års höst-termin till 64.
Undervisningen derstädes bestrides nu af 14 rektor, två kolleger, en dupplikant samt lärare i gymnastik och teckning, hvilka tre sistnämnde af allmänna medel åtnjuta 120 R:dr hvardera i årligt arfvode.
Desse lärare blifva ock olvifvelaktigt för skolan erforderlige äfven framgent och torde derföre höra på riks-slaten uppföras.
Skolans lokal är nu mera allt för otillräcklig, hvarföre en ny måste anskaffas; och har ÖfverIntendents-Embetet dertill uppgjort kostnadsförslag, slutande sig på 8,818 R:dr 16 sk. banko, oberäknadt gårdstomts anskaffande och åtskillig inredning m. m.
Utom nämnde skolor linnas i de flesta församlingar inom länet dels fasta och dels ambulatoriska folkskolor, inrättade i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj;ts nådiga stadga om folkundervisningen i riket af den 18 Juni 1842.
I några få församlingar hafva särskilda hinder mött för dylika skolors inrättande inom föreskrifven tid, men sådane anstalter äro redan vidtagne, att man kan hoppas det folkskolorna äfven inom dessa, der barnaundervisningen emedlertid besörjes i hittills vanlig ordning, blifva snart behörigen ordnade.
Från det i Skara år 184Ö inrättade seminarium för folkskolelärare hade redan i Juli månad 1847 blifvit utexaminerade 150 Elever.
Med den af framlidne Professorn P. Härnqvist stiftade veterinär-inrättning i Skara är förhållandet nästan detsamma, som då förra berättelsen afgafs.
Direktionen har väl den 4 September 1845 afgifvit underdånigt förslag till en syflesenlig reglering i vissa delar af denna inrättning, men derjemte underdånigst förklarat, att någon tillfyllestgörande reglering ej vore att hoppas, så länge det förhållande fortfore, att sjelfve föreståndaren vore större delen af året skiljd från inrättningen.
Under de sednare åren har dock föreståndaren åtminstone några gånger hvarje år längre eller kortare
Lid uppehållit sig vid inrättningen; och har utsigten för denna att återförvärfva sitt till en del sjunkna anseende både såsom läro- och kuranstalt blifvit bättre, sedan numera lill andre lärare utnämnts en person, som är känd för så väl theoretisk som praktisk skicklighet.
Elevernas antal har ofta ej varit högre än 7 eller blott sä många, som fått begagna friplatser.
Såsom sjukvårdsanstalll har inrättningen visat mera verksamhet, dels genom mottagande af sjuka djur och dels medelst råd oell föreskrifter, som derifrån blifvit meddelade.
Till undervisningsverk af erkänd nytta både för orten och landet i allmänhet räknas med skäl landtbruks-institutet på Degeberg, hvarest, utom mycket annat, inläres allt hvad som rörer jordbruket, äfvensom skogshushållningen, trädgårdsskötseln och veterinär-vetenskapen.
Tilloppet af sökande till friplatser derstädes är särdeles stort.
Till 19 friplatser för rättare-lärlingar voro år 1847 icke mindre än 94 sökande.
Detta, samtidigt med tillkomsten af landt - bruks-skolor uti andra delar af riket, antyder hvilken stor uppmärksamhet delta institut tillvunnit sig och att nyttan af en grundligare och allvarligare bearbetning utaf jordbruks- och öfrige landtmanna-näringarne nu mera blifvit insedd.
Att den egentliga väckelsen härtill i denna ort utgått från institutet på Degeberg kan icke bestridas.
De välgörande följderne deraf hafva ock redan börjat visa sig.
Antalet af dem, som begagnat denna läro-anstalt, har i allmänhet varit 12 elever och 24 rättare-lärlingar och tillsammans under de fem sednare åren 52 elever och 72 rättare-lärlingar.
På sednare tiden har hvar och en af desse, för att vinna större insigt och erfarenhet, i allmänhet begagnat undervisningen i två år, hvilket förut hört till undantagen.
Om förmånliga platser hafva de utexaminerade icke varit i förlägenhet.
Rä lia relä rlingarne få vanligen 133 R:dr 16 sk. banko i årlig lön, 6 R:dr 32 sk. i städja, fritt vivre samt respenningar.
Flere al eleverne hafva lilllrädt särdeles lönande inspeklorsbefattningar och andra åter hafva på egne eller arrenderade egendomar tillämpat hvad de lärl och såmedelst icke allenast sjeifve dragit fördel deraf, utan ock gifvit föijdrika exempel åt andra landtbrukare.
Bland välgörenhetsinrättningar torde böra nämnas: l:o Hans Konell. Höghet Prins Gustafs förening för vård af värnlösa och DO O vanvårdade barn inom Skaraborgs län, för hvilken reglemente uppgjordes vid ett af Eders Kongl. Maj:is befallningshafvande den 24 November 1845 hållet sammanträde.
Såsom nyligen stiftad har denna inrättning ännu ej lemnat något egentligt resultat, men man har dock anledning att hoppas det bästa, särdeles om föreningens medlemmar, hvar i sin ort, till förbättring af det goda verk, som genom sammanskotten är föiberedt, äfven lemna en välvillig uppmärksamhet åt vården och uppfostran af de i deras grannskap befintliga barn.
Sex gossar och två flickor äro af föreningen till vård upptagne samt utackorderade till lämpliga personer mot en årlig ersättning af högst 33 R:dr 16 sk. och minst 16
R:dr 32 sk. banko för hvarje.
Föreningens kassa-behållning har tillkommit genom: а) Eders Kongl. Maj:ts nådiga gåfva 400: — — б) Enskilda bidrag 991: 35. 11. e) Länets till inrättningen öfverlåtna f. d. arbetshusfond . . 4,465: 44.
7. d) besparade räntor 236: 37. 8.
Summa banko 6,094: 22. 2. 2:o Länets allmänna sparbank, hvarför Eders Kongl. Maj:t den 25 November 1847 i nåder fastställt reglemente.