Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t täcktes låta närmare »utreda förhållandet och, derest vigtförtullning af vin och andra spirituosa skulle fin»nas medföra öfvervägande fördelar, införa bestämmelserna derom i den blifvande t ull— »taxan, med möjligen minsta rubbning i de tullafgifter Rikets Ständer efter gällande »förtullningsgrund antogo.» — Bevillnings—utskottets förslag vann icke Rikets Ständers bifall. — Nu har herr Rosenblad emellertid j sitt taxeförslag ytterligare utvecklat denna fråga och meddelat, bland annat, den upplysning, att rojningsmethoden funnits så osäker, att den på ett enda konjaks- eller vinfat utvisat från 20 ända till 60 kannors innehåll under det verkliga, vid uppmätning utrönta; hvarjemte motionären erinrat om omöjligheten att å tullkammare, der större partier till för tull - ning på en gång förekomma, utöfva den kontroll medelst fatens uppmätning, som nu gällande förtullningssätt gjorde behöflig, oberäknadt den kostnad och tidsutdrägt Bevillnings-Ulskollets Betänkande, Jtf 5.
15 samt menliga inverkan på sjelfva varan, som genom fatens störtning och uppmätning förorsakades.
Med afseende härå, och enär tillförlitlig grund för tharaberäkningen ansågs vara vunnen genom de i sådant hänseende vidtagne undersökningar, hvilka i motionen vidare finnas beskrifne, har herr Rosenblad, på sätt förut är nämndt, tillstyrkt, att vigtförtullning af spirituosa måtte, såsom medförande stor vinst både för tullkontrollen och de tratikerande, varda antagen.
Då herr Rosenblads motion emellertid antyder de stora svårigheter, som vid tharans bestämmande möta och hvilka, innan vigtförtullningen införes, måste vara undanröjda, samt Utskottet icke vågar att såsom tillfyllestgörande antaga den utredning motionen härom innehåller, har Utskottet, oaktadt de i ämnet ytterligare vunna sakrika upplysningar, ansett sig böra stanna vid det af Bevillnings-utskoltet vid sistlidne riksdag afgifne yttrande, och tillstyrker alltså, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse af det innehåll Beviilnings-utskottets vid sistlidne riksdag afgifna, här ofvan anförda förslag utvisar.
Uli 18iä \års med flera äldre tulltaxor var intaget det exceptionella stadgande, att sprit för beredning af luktvatten finge, efter pröfning af behofvet och med serskildt tillstånd af Kommers-kollegium, införas mot en till 8 sk. kannan nedsatt tull.
Detta stadgande blef vid sista riksdagen uteslutet, på den i Kongl. Majda förslag till tulltaxa uppgifna grund, att sprit för beredning af luktvatten, enligt hvad vetenskapsmän vitsordat, till erforderlig godhet åstadkommes inom landet.
Efter hvad hos Utskottet blifvit upplyst, har dock sedermera visat sig, att den inhemska sprittillverkningen icke till qvalitet motsvarat luktvattens-beredningens behof, emedan det aromatiska ämne, som franska, af vindrufvan tillverkade, spriten lärer innehålla och hvarförutan luktvatten, jemförligt med det bättre utländska, icke skall kunna beredas, helt och hållet saknas hos den svenska, ur potates eller säd frambringade spriten.
Med afseende härå, och då inhemska förädlings-näringarne otvifvelaktig! bäst uppmuntras och säkrast skyddas mot utländsk medtäflan, genom underlättade utvägar att förskaffa sig behöfliga råämnen till billigt pris, samt något missbruk af den tillförene luktvattens-tillverkningen medgifna förmån, att få mot nedsatt tull införa fransk sprit, Utskottet veterligen, icke egt rum, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att den i, äldre tulltaxor för fransk sprit till luktvattens beredning medgifna tullnedsättning till 8 sk. kannan, med iakttagande af derjemte stadgadt förbehåll örn Kommers-kollegii pröfning af behofvet, åter må i tulltaxan intagas. 16 Bevillnings-Ulskollets Betänkande, J)i 5.
Bäcker.
På svenska tryckta böcker, med undantag af biblar, gifna lill svenska bibelsällskapet, äro nu belagde med införselstull af 20 procent å värdet.
Tullfrihet för denna artikel är vorden yrkad i serskilda motioner af herr Rosenblad oell herr prosten Cnattingius, hvilken sednare derjemte föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om underhandling i ministeriel väg lill erhållande af tullfrihet i Finland för svenska böcker; och har herr Sundler inom Yällofliga Borgareståndet vackt motion derom, att all tull vid införsel af Finska böcker mätte upphäfvas, derest enahanda förmån vid införsel i Finland af svenska böcker kunde beredas; i hvilket hänseende äfven herr Sundler föreslagit underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t om inledande af underhandling med ryska regeringen.
Denna fråga förevar vid sistlidne riksdag, då Rikets Ständer, på förslag af Bevillnings—utskottet, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhöllo, att Kongl. Majit läcktes i ministeriel väg söka utverka ömsesidig tullfrihet mellan Sverige, Danmark och Finland för böcker, tryckta på svenska språket, och att den härstädes stadgade införselstull för dylika böcker måtte bibehållas endast till dess en sådan reciprok tullfrihet kunde komma lill stånd.
Bovillnings—utskottet då yttrade och Rikets Ständer gillade, anser Utskottet äfven nu någon tull å böcker till skydd för förläggare och boktryckare inom landet icke vara behöflig; men enär, efter hvad Rikets Ständers Justitieombudsmans till riksdagen afgifna berättelse gifver vid banden, Kongl.
Majit vid föredragning nästlidne år af frågan om den reciproka tullfriheten emellan Sverige och dess grannländer för svenska böcker, i nåder beslutat, att denna fråga skulle förekomma i sammanhang med reglering af ny tulltaxa, och ärendet sålunda ännu hvilan oafgjordt, samt det vid sådant förhållande synes Utskottet mindre lämpligt, alt ensidigt medgifva den genom underhandlingarne afsedda reciproka tullfriheten, eller att med förnyad skrifvelse i ämnet till Kongl.
Majit ingå, hemställer Utskottet, att hvad omförmälda motioner i nämnde hänseenden innehålla, icke må, för närvarande, till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Enär det likväl icke kan vara med tulltaxans mening öfverensstämmande alt med afgift belägga böcker, tryckta inom landet, då dessa, efter export, åter till riket införas; men, efter livad i herr Rosenblads taxeförslag finnes upplyst, betydliga svårigheter för undvikande af tull vid återinförsel hittills mött, tillstyrker Utskottet, i nära öfverensstämmelse med nämnde taxeförslag, att i förteckningen öfver varor, som vid införsel åtnjuta tullfrihet, må under hufvudrubriken »böcker» införas följande underafdelning: från Bevillnings-Ulskottets Betänkande, M 3.
17 från utrikes ort återkommande i Sverige tryckta, dd de reklameras af författaren eller förläggaren, eller då två besigtningsman, af hvilka minst en lör vara boktryckare, intyga att böckerna äro i Sverige tryckta.
Artikeln caffe, hvarå tulltaxan nu bestämmer införselsafgiften till 3 sk. 4 rst.
Caffeskålpundet, liar hittills på loflig viig hufvudsakligen införts direkte från produktionsorterna, och sålunda åtnjutit tull-lindring af US å 33'A procent ulaf det i taxan bestämda belopp; i följd hvaraf den tullafgift, sorn för caffe verkligen erlagts under sednare åren, efter anställd noggrann beräkning, i medeltal å hela införseln utgjort: år 1847, 2 sk. 7' 2 rst, år 1848, 2 sk. 7 rst och år 1849, det sista, hvaröfver fullständiga upplysningar varit för Utskottet att tillgå, 2 sk. 6%. rst skålpundet.
Förteckningen öfver konfiskerade varor för år 1849 upptager icke mindre än 9,000 skålpund ca fle; och det är allmänt bekant, att denna artikel utgjort föremål för smuggling i ganska stor skala.
Vid sådant förhållande och då förhöjning i tullafgiflerna i allmänhet visat sig öka, icke statskassans inkomster, utan benägenheten alt genom smuggling undgå all afgift lill staten, och delta isynnerhet vore att befara för ifrågavarande allmänt begärliga artikel, tror Utskottet det icke skola leda till statens gagn, att vid lull-lindringarnes upphörande, åsätta caffe den väl till siffran lägre, men i sjelfva verket betydligt förhöjda afgift, 3 sk."skålpundet, som Kongl. Maj:t uti dess härom aflåtna nådiga skrifvelse föreslagit; och Utskottet, som å andra sidan icke eller anser behöfligt eller lämpligt att nedsätta tullafgiften under hvad den nu ungefärligen utgjort, tillstyrker alltså, att införselstullen å caffe måtte, samtidigt med tull-lindringarnes upphörande, bestämmas till 2 sk. 8 rst per skålpund.
Under hufvudrubriken caffe innehåller gällande taxa en underafdelning »brändtcaffesurrngat och alla till caffesurrogat användbara brända växter» med 4 sk. införselslull per Cikoricrot. skålpund; hvaremot Herr Murén föreslagit, att denna rubrik skulle erhålla lydelsen »brändt eller malet» med oförändrad tullsats, och att till caffesurrogat användbara brända växter deremot skulle upplagas såsom underafdelning vid artikeln »cikorierot» med följande redaktion »bränd, malen eller beredd och andra till caffesurrogat användbara brända växtdelar» samt åsättas 2 sk. införselsafgift per skålpund.
Utskottet, som icke kan frånkänna den af Herr Murén föreslagna redaktionsförändring företrädet, men deremot befarar, att skiljaktiga lullsatser för brändt caffe och till caffesurrogat användbara brända växtdelar, möjligen skulle föranleda underslef och misstag vid tillämpningen, samt derföre anser enahanda tullsats böra för dessa artiklar bibehållas, tillstyrker Bih. lill R.
Prat. 1830 & 1831. 5 Sami., 1 Afd., S Haft. 5 18 Bevillnings-Utskotlets Betänkande, S.
Canel, canelknopp och cajsa lignea.
Cantiller.
Cautschuck.
Cider. antagandet af den förändrade redaktion för arliklarne caffe och ci korierot, sorn taxeförslaget utvisar.
I enlighet med Herr Marins motion föreslår Utskottet den riktigare redaktion för artikeln canel, som taxeförslaget inne håller.
Den otvifvelaktigt ganska riktiga princip, att under vissa hufvudrubriker sammanföra de flera artiklar, hvilka utgöra produkter af samma yrke, är i allmänhet äfven i nu gällande tulltaxa genomförd.
Härifrån utgöra dock gulddragare- och snörmakarearheten ett undantag, i det att dertill hänförliga arliklarne cantiller, pnilletter, fransar m. m. finnas under egna rubriker intagna på spridda ställen i taxan.
Sådant föranleder emellertid öfverflödig vidlyftighet, och liar tillika vållat tullsatser, som väl kunna anses lämpliga för den del af artikeln, som utgör gulddragarearbete, men alltför höga för andra delar, hänförliga till snörmakarearheten, och tvärtom.
Både Herr Rosenblad och Herr Murén hafva derföre, i enlighet med Kongl. Majrts och Bevillnings-utskottets förslag vid sisllidne riksdag, tillstyrkt införande i taxan af hulvudrubrikerna gulddragare- och snörmakarearheten och att derunder mätte upptagas dit hänförliga i taxan nu på serskilda ställen specificerade slag al dessa arbeten; och Utskottet, som instämmer i detta förslag, hemställer derföre, att cantiller må såsom serskild rubrik ur taxan utgå och, med hänvisning i noten till gulddragare- och snörmakarearheten samt strängar, under dessa hufvudrubriker intagas, på sätt Utskottets förslag derom närmare utvisar.
Då arbeten af cautschuck i handeln förekomma, men någon tullbestämmelse för sådane, ej specificerade arbeten icke finnes i gällande taxa, får Utskottet, i enlighet med Herr Rosenblads motion, tillstyrka, att i taxan må inlagas en ny rubrik: cautschuck, arbeten deraf, ej specificerade, med 42 sk. införselsafgift per skålpund.
Inom Vällofliga Borgareståndet har Herr F. A.
Rinman, under anförande af svårigheten att med säkerhet serskilja cider från vin, hvarom förfrågningar från tull— kamrarne i landsorten stundom ingått, och af vetenskapsmän blifvit besvarade på ett från lullkamrarnes förmodan skiljaktigt sätt, samt enär cider, lika mycket som vin, vore till öfverflödsvaror banförligt, föreslagit, att cider måtte beläggas med samma lull, som för vin bestämdes; Herrar Rosenblad och Murén åter hafva bibehållit nu gällande tull å cider, 12 sk. kannan.
Ehuru ifrågavarande artikel eger betydligt lägre värde än vin, och icke, såsom detta, utgör föremål för omedelbar förbrukning, hvilka omständigheter ock sy - Bevillnings-Utskollels Belänkande, M 5.
19 nas hafva föranledt den lägre tullsatsen, anser likväl
Utskottet öfvervägande skäl tala för den af Herr Rinman föreslagna förändring.
Det har nemligen inom Utskottet blifvit upplyst, alt cider icke annorlunda än med tillsats af vin eller något sprilämne till införsel förekommer, och att således endast den större eller mindre proportionen af denna tillsats, för bedömandet hvaraf erfordras noggranna vetenskapliga undersökningar, bestämmer gränsen af varans hänförlighet till cider eller vin; samt att denna tvetydighet, oförenlig med den för säker tullbehandling nödiga bestämdhet i taxans varuklassifikationer, föranledt det ingalunda betydelselösa förhållande, att cider, hvaraf år 1849 inkommit nära 16,000 kannor, hufvudsakligen förtullats, icke vid de största, ulan vid de jemförelsevis mindre tullstationerna.
Till undanrödjande af ali fara för misstag vid tullbehandlingen finnér Utskottet sig alltså böra föreslå, att cider må, i stället för nu stadgad tull af 12 sk. kannan, hänvisas till lika tullbehandling med vin.
I stället för den nu till 25 procent af värdet för coeffurer stadgade införselstull, tillstyrker Utskottet, att, med godkännande af Herr Rosenblads förslag, coeffurer må åsältas 1 R:dr 32 sk. införselsafgift per stycke.
Likaledes instämmer Utskottet i Herr Rosenblads förslag, att för dekorationer, platåer med tillbehör, äfvensom ornamenter, ej specificerade, hvilka nu förtullas med 33 */3 procent af värdet, må bestämmas tullbehandling lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Förtullningssättet efter värde, hvilket nu är stadgadt för etuis med tillbehör, af sammansatta eller ej specificerade ämnen, åsatte 25 procents tull, bör jemväl, enligt Utskottets tanka, utbytas mot annat lämpligare förtullningssätt; och har Herr Rosenblad, under erinran om angelägenheten att bestämma tullen, i likhet med den, som för ej specificerade stålarbeten stadgades, föreslagit tullsatsen till 24 sk. skålpundet; hvarjemte Herr Rosenblad vid rubriken tillagt orden »äfvensom penningebörsar.
» Utskottet instämmer i detta förslag angående såväl rubrikens lydelse som tullens bestämmande till likhet med afgiften för stålarbeten; men sorn Utskottet ansett sistnämnde afgift böra blifva 32 sk. skålpundet, tillstyrker Utskottet, att »etuis med tillbehör, af sammansatta eller ej specificerade ämnen, äfvensom penning ebor sar» må åsättas 52 sk. införselsafgift per skålpund.
Utländska fartyg med tillbehör äro i gällande taxa indelade i 3 klasser, nemligen; »när, i följd af serskilda omständigheter, hel frihet för sådane beviljas, eller Cor/farer.
Dekorationer, platåer m. m.
Etuis. Fartyg. 20 Bevillninys-Ulskoltels Betänkande, JVI 5. när de af utländning till Svensk hamn inbringas samt der prisdömas och försäljas», med 25 procents införselstull; »strandade och såsom vrak sålda» med 10 procents, och »alla andra» med 25 procents tull, i hvarje fall beräknad efter köpesumman.
Herr Rosenblad har föreslagit den förändrade redaktion, att första och tredje klasserna skulle sammanföras i en rubrik:
Fartyg och Bätar med tillbehör; och att vid andra klassen »strandade och såsom vrak sålda» skulle tilläggas: äfvensom sjöskadade, hvilka genom vederbörligt besigtningsinstrument förklaras så odugliga, att de med vrak kunna jemföras; äfvensom Herr Rosenblad tillstyrkt, att införselstullen, beräknad i förra fallet efter köpesumman, som af Svensk auktoritet eller konsul borde bestyrkas, och i sednare fallet efter den vid offentlig auktion erhållna bruttoförsäljningssumman, skulle bestämmas å första rubriken till 15 och å den andra, i likhet med hvad nu är stadgadt, till 10 procent; hvarförutan Herr Rosenblad ansett en anmärkning, angående utländska fartygs inregistrerande såsom helfria, böra i taxan inflyta.
Deremot har Herr Murén bibehållit nuvarande redaktion, men föreslagit tullens nedsättning för första rubriken till 15 och för den tredje till 20 procent af värdet.
Till stöd för de föreslagna tullnedsättningarne äro anförda hufvudsakligen samma skäl, som vid sistlidne riksdag föranledde då varande Bevillnings-Utskott att framlägga det förslag Herr Murén såsom sin motion nu upptagit.
Dessa skäl äro att Svenska skeppsbyggeriet, fullt sysselsatt för inhemsk och utländsk räkning samt i godt anseende för sina tillverkningar, icke vore i behof af så högt skydd mot utländsk medtäflan, som nu gällande tullbestämmelser å utländska fartyg inneburo; och att dessa obehöfligt höga tullbestämmelser lade ett nästan oöfvervinneligt hinder i vägen för begagnandet af de få tillfällen, då Svenska handelsflottan skulle med fördel kunna förstärkas genom inköp af utländska fartyg.
Att dessa skäl fortfarande tala för en billig jemkning af de nu gällande alltför höga tullsatserna synes Utskottet ovedersägligt; men då en så betydlig nedsättning, som den af Herr Rosenblad i allmänhet och af Herr Murén för vissa fall föreslagna, från 25 till 15 procent, icke torde böra på en gång vidtagas, helst
Utskottet funnit betänkligt att å de (lera fabriks- och bandtverksalster, hvilka ingå i fartygs tillbehör, tillstyrka motsvarande lullnedsättning, får Utskottet, som tillerkänner den af Herr Rosenblad föreslagna redaktionen företrädet framför taxans nu varande lydelse, men anser frågan om utländska fartygs upptagande till helfrihet utgöra ett för tulltaxan främmande ämne, hvarföre någon anmärkning derom icke lärer böra i taxan inflyta, vördsamt hemställa, att artikeln »fartyg» må erhålla följande redaktions- och tullbestämmelser: - Bevillnings-Utskoltels Betänkande, M 5. 21 Fartyg och, Bätar med tillbehör, för hvarje 100 R:dr af köpesumman, bestyrkt af Svensk auktoritet eller konsul . . 20 R:dr.
Strandade och såsom vrak salda äfvensom sjöskadade, hvilka genom vederbörligt besigtningsinstrument förklaras så odugliga, att de med vrak kunna jemföras; för hvarje 100
R:dr af den vid offentlig auktion erhållna bruttoförsäljningssumman 10 R:dr.
För artikeln Filar, nu åsatt 6 sk. införselstull per skålpund, hafva Herrar Rosenblad och Murén föreslagit tullens nedsättning till 4 sk.; hvarjemte Herr Rosenblad under samma rubrik och tull upptagit »raspar».
I strid mot denna åsigt är vordet af Herr P. E. Winge uti en inom Vällofl.
Rorgareståndet väckt motion yrkadf, att, jemte det, till förmån för Eskilstuna manufaktur, tullfri införsel måtte beviljas för vissa behöfliga rudimaterier, hvarom
Utskottet i den ordning dessa i taxan förekomma vill närmare yttrande meddela, nu gällande införselsafgifler å utländska smidestillverkningar kunde, till skydd för nämnde manufaktur, oförändrade bibehållas, hälst manufakturisterna dermed varit fullt belåtna och icke sparat några bemödanden, för att åt sina arbeten gifva lika godhet och prydlighet med de utländska, men, i saknad af kapitalstyrka, icke kunde, utan skydd, med dessa uthålla täflan.
Det är emellertid allmänt bekant, att Filar, hvilka utgöra ett för de flesta handtverk och husslöjder oumbärligt redskap, icke kunna till erforderlig eller med de
Engelska jemförlig godhet tillverkas inom landet, ulan måste, oaktadt den nu till 23 procent af verkliga värdet uppgående tullen, från utlandet införskrifvas; och då det icke kan vara ens med Eskilstuna manufakturs verkliga fördel öfverensstämmande, än mindre förenligt med allmänna tull-lagsliftningsgrunder, att fördyra ifrågavarande äfven för smidesmanufakturens bedrifvande oundgängligen nödvändiga redskap eller att belägga dessa med sådan lull, som i allmänhet anses utgöra den högsta, hvarmed till direkt förbrukning afsedda fullfärdiga fabriksalster och öfverflödsvaror böra beskattas, anser Utskottet sig ega fullt skäl, att för »filar» och dermed närmast jemförliga varuartikeln raspar, under en rubrik, föreslå den af Herrar Rosenblad och Murén äskade nedsättning af införselstullen till 4 sk. skålpundet.
Uti ofvan omförmälda af Herr Schwan väckta motion och den i sammanhang dermed af Herr Bergman afgifna, har blifvit yrkadi: af Herr Schwan, att tullfrihet måtte beviljas för saltad lax och strömming; och af Herr Bergman, alt införselstullen å sill, saltad eller inlagd, samt å torr fisk, alla slag, hvilka artiklar utgjorde Filar.
Fisk. 22 Bevillnings-Utskottets Betänkande, JU S.
Fjedrar.
Flintor.
Foglar. förnödenbelsvaror för de fattigare klasserna, måtte nedsättas till hälften af hvad nu är stadgadt.
Utom för saltad lax, hvarå gällande införselstull 2 R:dr 32 sk. tunnan synes nog hög, äro öfriga ifrågasatte fiskslag åsalte ganska ringa införselsafgifler; hvadan och då dessa afgifter dessutom utgå endast till hälften för de från Norrige inkommande fisksorter, samt ytterligare nedsättning deri skulle i ganska väsendtlig mån minska statsinkomsten, utan att medföra märkbar lindring i varornas minuteringspris, Utskottet hemställer, att införselstullen å saltad lax må nedsättas till 2 R:dr tunnan, men öfrige slag, saltad eller inlagd, äfvensom alla slag torr eller rökt fisk vid nu gällande tullbestämmelser bibehållas.
Med afseende å värdeförtullningens olämplighet, anser Utskottet fjedrar, ej specificerade, nu åsatte 3573 procents tull, i stället böra, på sätt Herr Rosenblads motion innehåller, hänvisas till lika tullbehandling med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå.
Af samma orsak och i enlighet med nyssnämnde motion tillstyrker Utskottet, alt Flaskfoder, nu belagde med 531/-, procents lull, må hänvisas till lika tullbehandling med Trädvaror, mer eller mindre arbetade, ej specificerade.
Artikeln Flintor, huggna, utom agat, äro nu åsatte 1 sk. införselstull för 100 stycken; men då detta förtullningssätt, om det skall riktigt handhafvas, lärer medföra långt större besvär, än förtullningen af den till värdet obetydliga artikeln skäligen bör förorsaka, torde, på sätt Herr Rosenblad ock föreslagit, Flintor få förtullas efter vigt och åsättas 1 sk. införselsafgift per skålpund.
Under anförande, hurusom det syntes mindre lämpligt att, i enlighet med nu gällande taxa, hvilken för slagtade foglar bestämmer 6 sk. införselstull per slycke, stadga samma afgift för större och mindre foglar, till värdet sins emellan högst olika, och det icke heller vore fullt principenligt hvarken att, såsom gällande taxa vidare innehåller, hafva en rubrik för foglar och en annan för gäss, eller alt, på sätt Kongl. Maj:t och Bevillnings—Utskottet vid sisllidne riksdag föreslogo och Herr Murén, i enlighet dermed, nu yrkat, hänföra slagtade foglar lill artikeln kött, har Herr Rosenblad tillstyrkt, alt artikeln foglar, slagtade, hvartill gäss skulle i noten hänvisas, måtte indelas i 2 rubriker: råa, med 1 sk. 6 rst. och insyltade eller rökta, med 3 sk. införselstull per skålpund. Bevillnings-Ulskottets Betänkande, M 5. 23 Utskottet instämmer i detta Herr Rosenblads förslag och hemställer, att detsamma må varda godkändt.
Tryck- och Pappersformar, hvilka nu äro åsatte införselstull af 10 procent å värdet, hafva under sednare åren i obetydlig mån utgjort föremål för import; i följd hvaraf och då de äro af ringa värde samt utgöra redskap för inhemska näringar, Utskottet, i enlighet med Herr Rosenblads alternativt gjorda förslag, tillstyrker, att tullfrihet för Tryck- och Pappersformar må medgifvas och denna artikel följaktligen öfverflytlas till förteckningen öfver tullfria varor.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet här ofvan vid artikeln Cantiller anfört samt Herrar Rosenblad och Murén i sina motioner föreslagit, hemställer Utskottet, att rubriken Fransar, Galoner, Gramaner och Snören må införas under de nya hufvudruhrikerna Gulddragare- och Snörmakarearbeten, samt såsom egen rubrik ur taxan utgå och i noten hänvisas till nyssnämnde hufvudrubriker.
Den i nu gällande taxa gjorda skillnad i tullsatser å jord- och trädfrukter har Frukter och vid tullbehandlingar åstadkommit villrådighet; till undanrödjande hvaraf Herrar Rosenblad och Murén, i öfverensstämmelse med Kongl.
Majrts och Bevillnings-Utskottets förslag vid sisllidne riksdag, tillstyrkt, att klassifikationen af jord- och trädfrukter kunde upphöra och de för förra slaget friska och torra frukter nu stadgade tullafgifter ungefärligen bibehållas för bägge slagen, nemligen för friska 36 sk. tunnan och för torra 32 sk. lispundet.
Utskottet hemställer, att detta förslag må antagas och redaktionen, sådan den i bilagde taxeförslag förekommer, blifva godkänd.
Värdeförtullningen af Fyrverkeriarbeten synes, på sätt Herr Rosenblad föreslagit, Fyrverkerihöra utbytas mot vigtförtullning och denna artikel, åsa!tas 6 sk. in- arbelen förselstull per skålpund.