Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När sedermera föregäende utgifter afgätt, hwilka i händelse af trmande förändringar med pikets mynt, böra ökas pä sätt, att den Stu. -erande ungdomen och Lärande Corpsen aldrig blir lidande, äterstär säkerligen för Kronan ett betydligt öfwerffott utom tillökningen i Bäls. nanshället, och detta allt utan att näqon derwid blir lidande och Hemmans Äboerne stola ändock »välsigna denna ändring.
Mantal, r Qwarn, r O, s Husmän, L9 Strandsittare hafwa werkeligen tia Kronan ör 1694 warit pä en kort tid indragne och sien öterstänkte.
I den belägenhet
Riket nu är, dä alla tillgängar behöfwa uppsökas, bör det !ej anses för oskäl att äterkalla denna donation, Dch när billigheten i allt pä detta sätt följes, an jag ej eller se, att heligheten af de till pios ulus anstagne donationer är störd; öfwer, ygad, att det är bättre fölunda ätkomma de »ödas gäfwor, än utsmälta och utpina de lef. wande.
Skulle mitt förslag förefalla betänkligt och rättwisan af denna indragning sättas ifräga, oaktadt förut anförde skäl, säsom ledande till afbrott frän Testators wilja, fär jag i desi ställe wördsamt hemställa, om icke det är större afbrott i Testators förordnanden, att
Gymnasii ungdomen drager en ringa winst af denna dis.
Position, dä deremot nägre fä personer med en hel menighets beständiga lidande hafwa mesta söv» 16
Den 11 October. förmon deraf.
Skulle äter det ej pröfwas bil. ligt, att pä sätt, som förut nämdt är, tillägga Kongl. Majsi och Kronan disposition af desia Egendomar, Hemman och Lägenheter; mätte ätminstone en förändrad och med ÄboerneS säker bet förenad disposition widtagas, dä öfwerffot tet med mera förmon kunde anwändas till Sock. ne SkolorS inrättande pä Landet.
Jag anhä ler att detta Memorial mätte till Stats.
Orebro den LZ September iLio. ^närs25 boosson.
Riksdagsman frän Bohus Län Stats.
Utskottet som funnit Riksdagsman, nen Andreas Ionsson med sin motion hus wudsakligen äsyfta förändring i förvaltningen af den ifrägawarandc sä pios utu8 anstaqne H midt fel dska donation, anser sig derwid i saknad af tillgäng pä nödige upplysningar, icke kunna lemna annan ätgärv, än att tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer att i undersätsighet anmäla detta ärende hoS Kongl, Maj:t, som i Räder lärer täckas pröfwa, i hwad mon Kongl. Brefmet af den 7 December 1796, angäende Hospitals, och Barnhus Hemman i Skäne, samt andre 26 pios utus anstagne Hemman, mä äs wen till detze Hemmans förwaltning kunna läm. pas, eller hwad annan bandläggning Kongl. Maj.t wid detta mäl kan finna nödig.
Hwil.
Den 11 October. 17 Hwrlket dock allt till Riksens Högloft.
Ständers pröfning »vördsammeligen öfwerlemnaS.
Orebro den 11 October 1810.
Pä kinglöt?.
RiäclsrslLLperr ocki ^äelnr I^eäLMörers vätzNrr I-sZerbjellre. kl NZxt!rLl!e Lorb^ke-^tlnäekr I.cäLmäte» Obr. l.oväo. kl ktäxvSriNge ?ksl)«-§tln^ ärtr l.ecl»mätetL vLzmr ^Veiämso. kl Nsä-rv!k-!i Lonöe-8tl»« <tek5 r.eärmäkerr vlenrr ^väers Jobsnsroa. l.. l-uvaiur.
U Upxilä tior äsmtel.
NUcr-Lkjnäen Ees rl Octöb» lZIS, Wördsamt Memorial. ti ett till Wälloff.
Ständet ingifwit samt till Allmänna BeswäkS- och OecononiieUtffottet remitterat Memorial, har RiksdagsFullmäktigen för Marstrand, Herr Directeuren Rosenberg, jemte framställan af den betydliga winst, som Sillfisket förut ärligen inhragte, och af de känbare förluster, som de sist förflutne ären tillskyndutS hela Riket och i synnerhet Bohuslänske Skärgärden, sedan Sillfängsten wid desi kuster nästan helt och bällit upphört, föreslagit, att en Summa af Femtio tusende Bihang, lll. B. N:o 3, 4.
RlkS, 18 Den 11 Oetober.
Riksdaler mä af Stats, medlen anwändas till försöks anställande med Sillfiske pä djupet, hwaraf med sannolikhet god framgäng kunde förwän. tas, samt tillika yrkat nödwändigheten deraf, att sädane försök med all skyndsamhet företagas, sä framt man wille förekomma, att Skärgärds.
Fiskare och andre personer, som under en längre tids erfarenhet förwärfwat fig fullständig kännedonr af allt som rörer Sillens fängande och anS, icke mätte afflytta ifrän orten och lägga fig pä andre näringsgrenar.
Som Allmänna Veswärs- och OeeonomieUtskottet funnit nödigt alt, till öfwerläggning om detta ärende, med Stats-Utskottet samman, träda, sä hafwa Utskotten gemensamt tagit detsamma i öfwerwägande, och fä härmed till Riksens Högloft.
Ständer med utlätaride derutinnan inkomma.
Under ett billigt erkännande af det patrio, tiska nit, som ledt Herr Directeuren Rosenberg att nu wäcka denna fräga, hafwa Utskotten med utmärkt nöje till granskning upptagit deh förslag.
Utskotten hafwa mer anledning deraf ansett icke öfwerflödigt, att först fästa Riksens Högloft.
Ständers närmare uppmärksamhet pä de wigtiga fördelar, som Fäderneslandet före detta en längre tid af Sillfisket ägt, och de i samma förhällande stora förluster, som detta Fiskes upphörande förorsakat.
Enligt mättelig calcul saltades wid wänlig fängst ärligen i Götheborgska och Bohuslänska Skärgärden öfwer Zvv,L>oo tunnor Sill, och kokades öfwer 80,000 fat
Den ii Letober. ' rtz fat Tran.
Flere tusende menniskor ägde wid denna handtering sitt uppehä'w och fin utkomst.
Skeppsfarten fpsellsattes medelst införsel af salt och utskeppning af Sill och Tran.
Swerige hade till lindrige pris sitt behof af beha nödwändighetswaror ymnigt uppfylldt, och hämtade för öfwerffottet frän Utlänningen en ärlig winst af flere millioner Riksdaler Utskotten hafwa derföre trott blotta möjligheten att äterwinna sä betydliga förmoner förtjena den werksammaste Undersökning, och sä mycket mera sannolikheten af ett sädaut företags lyckliga utgäng, Utan att ingä i utredning af de orsaker, som kunnat mälla Sillens flygt ifrän Götheborgs och Bohus Läns Skärgärd, anse Utstotten hoppet om dest äterkomst dit, wara, om ej alldeles förswunnit, Åtminstone aflägset.
Utskotken anse fördenskull det, hos andra Nationer redan länge nyttjade sätt att fänga Sill pä djupet, bora wid närwarande omständigheter sä »lycket hellre hos oh införas, som enligt säkra Underrättelser, Sillen i flere är nästan under bela sommaren uti stor ymnighet wisat sig i Catteqat längs efter Rikets westra kust.
Till ästadkommande af försök i denna wäg, sinna Utskotten för fin del, nägot tjenligake för. flag icke kunna pätänkas, än upprättandet af ett Bolag, som, med biträde af utifrän inkallade, i sädant
Fiste kunnige och crfarne personer, derom gä i författning.
Utskotten förmoda, att den af Herr Di. recteuren Rosenberg, Fond till en sädan Fiskeri In. so Den n Oetober.
Inrättning nödige ansedde af go,ooo: R:dr., om icke hel och hällen, ätminstone till större delen stär att erhällas genom tillskott af enstillte, som af mehborligt nit för ett allmännyttigt företag, eller af sannolik utsigt till winst, skola förmäs att uti Bolaget deltaga; men som, i allt fall, ett publikt understöd skulle bäde uppmuntra, fortskynda och försäkra utförandet af denna angelägna inrättning, och dä, ester Utskottens tan. ka, Statens medel föga till nägot bättre kunna amvändas, skulle Utskotten högeligen önsta, det Stats.Werket more i den lyckliga belägenhet att kunna med berörde Summa bispringa.
Betydlig^ anslag hafwa i förra tider warit pä
Stat uppförde till premier för idkare af Saltsjö.Fisket.
Arén 1735 och flere päföljande bcstegv detze anslag sig till 20,000:
R:dr. ärligen.
Annu är 1800 bewiijades till premier för tidigt Sill.
Fiske pä djupet 4,000:
R.dr., ehuru icke deraf nägot kommit att utbetalas.
Regeringen har säledes städse lemnat en kraftig uppmärksamhet ät denna wigtiga näringsgren.
Men dä för närwarande Stats.
Werkets inkomster med möda wilja försiä till de oumgängligaste behofwen, dä nye, under detta Riksmöte tillkomne Stats, utgifter medtagit de sparsamma lillgängar, som kunnat utfinnas, sakna Riksens Högloft.
Ständer all utwäg att af Stats-medlen anflä den ifrägawarande erforderliga Summan.
I denna förlägenhet ätersiär ej för Utstotten mer än ett sätt att uppgifwa, pä hwilket Riksens Högloft.
Ständer möjligen kunna ernä ^ äm Den ii October. 21 ändamälet att underlätta det stora företag, hwarom nu är fräga.
Riksens"
Ständer hafwa wid Stats-Regleringen förordnat, Ätt af besparingarne pä de Ätta Hufwud.Titlarns af Stats-Anslagen, sä wäl som pä Allmänna Indragnings-Staten, kommer att formeras en Nion. de Hufwud-Titel med en summa af 100,000 Riksdaler, hwilka efter Kongl.
Mafits egen Nädiga Disposition till Landtbtukets och Naringarnes upphjelpande äro ämnade.
Utskotten förmoda, att till denna Hufwud.
Titels anslags Summa, tillräcklig tillgång stall finnas genom berörde besparingar, hwilka i synnerhet pä All. männa Jndr.agnings-Staten icke blifwa ob^ydliga.
Som hela detta ärende, hwilket är Oeco. mifft, bör till Kongl. Maj:t i underdånighet öfwerlännäs, blifwer derwid tillfälle för Riksens Högloft.
Ständer att i underdänighet till Kongl. Mafit hemställa, om icke Kongl. Maj.t skulle i Näper finna godt att pä nämde Nionde Hufwud.
Titel, till understöd för ett Bolag till Sillfiskes idkande pä djupet, bewilja de föreslagne 50,000 Riksdaler.
Mafit täckas härtill gifwa Sitt Näviga bifall, sä, pä det nägot hinder för Summans erhällande ge. nast icke mä uppstä deraf, att Nionde Hufwud.
Titeln icke förr än nästa är, dä rätta beloppet af besparingarne blifwer kändt, kan formeras, wore Riksens Högloft.
Ständer i tillfälle att, med wilkor om ofelbar ersättning i den mon berörde besparingar blifwa att tillgä, läta förskjuta defle 50,000 Riksdaler af RiksgäldS.Con. 24 Den ri October. menniffor, samt att wista är deraf hemtades öf. wer 20 Millioner Riksdaler Holl. Court.
Dä denna näringsgren nllffyndat ett fremmande Land sä betydliga förmoner, hoppas Utskotten, att Swerige, som dertill äger de bästa utsigter, skall deraf draga en icke ringa bätnad, om fö. retaget underbiclpes af Statens uppmuntrande Hirräde ock Patriotiska Medborgares werksamma nit.
Orebro den ro October rsio. pä Stats-Utskottets wägnar: Jod. t.2Aerbjsllcs. 1k. Wsillmso.
Ok. l-oves. kallers ^ol>Lk>58oo. pä Allmänna Beswärs, och Geconomie, Utskottets wägnac: O. w.
Osnclevarät. jsok.
O. kialt. k»^ckmsn. kisns dljlrsoo.
Osrl O. Skogmsa. l..
Ouoojar. vppIM ko, LorxLre-8rr>^et äei, rr OKoder »8>0 Wördsamt Memorial.
I^li det WLllofl. Borgare-Ständet har anmärk, ning förekommit emot Stats-Utskottets Betänkande om betalning af Hamburgske Banquierer.
Den n October. 25 ne Averhoffs Arfwingars, E.
A. von Halle L Sons lamt Luis L Jencquels fordringar af Pommerske Kammaren.
Som denna anmärkning endast rörer den omständighet i Betänkandet, att de authentika betyg hwilka det äläge Pommerske Kammaren att anskaffa till bestyrkande deraf, att berörde skuld till Krigs, kostnaden under Fälttäget i Pommern blifwit anwänd, borde innehälla, det samma Krigs.kostnader blifwit uti Fält-Lonrmitzariatets räkenskaper upptagne, sä fär Stats.
Utskottet, dä uttrycket af Hält Lommitzariatets räkenskaper, torde kunna nnstförstäs. tillkännagifwa, att Stats.
Ulskottet dermed endast äsyf. tat redowlsning af wederbörande, att de ifräga. warande srrmmor werkeligen blifwit till krigskostnaden ukbetalte.
Hwilket i följd af remitzen, Stats-Utffottet bordt det HögtäradeEBorgare Ständet word. sammeligen meddela.
Orebro den 10 October 1810. k!
NAxlott. ock ^ärln. l.e6rn>äter; vlznsr ^ok. t-szsrbjsllcs. kl NAerlrrcke Sorx-re-Zrliiäeti vlzn.r ^dr. Lozol. kl ULgvZrciix» «iet5 1*!,.
VVeiäwLri. eler; I^eärmLeerr v^xnLr /^aäsrs ^akLasioo. l. k.voniu§. 26
UppIjL »I05 8-mkIige kilcr-8lin<reii ilen r; ONobsr r8l0.
Wördsarnt Memorial. »Öfwer de Anmärkningar som bos Wällofl. Borgare Ständet och Hedenvärda Bonde>Ständer blifwit framstälde wid Bewillnings-Utstot. tets den 22 sistledne September afgifna Utlätande, i anledning af Herr Advocat.
Fiscalen Falkmans Anmärkningar wid Bewillwillnings.
Förordningen, fär Utffottet äran härmed aflem. na yttrande. Wällofi. Borgare.
Ständet har först förenät sig om den erinran wid flutet af ingresien till i.
Artiklen, att i stället för orden:
Tjenst, folk samt alla blott med sin Arbets,förmäga sig försörjande personer, borde endast sättas:
Tjensthjon och Arbetsfolk, emedan flere ärr sädana, hwilka egentligen med Arbetsfolk förstäs, kunna sägas försörja sig med sin arbetsförinäga.
Mskottet tillstyrker sä mycket hellre bifall af denna Redaktion, wm det i allo in. stämmer med det yttrande Mskottet redan afgift »vit öfwer Anmärkningen i denna del. Wid i.
Art. i. §. och flutet af i.
Mom. har frän Hederwärda Bonde.
Ständet blifwit anmärkt, att orden: skattstxldige sjelf kunde blifwa sä förtydde, att äfwen Dagakarlar och Grufwe Arbetare med flere, hwilka fä sina serstilett
Debetssedlar och blott hafwa sin utkomst genom arbete, om de ej singö afräkna hwad till Den ir October. 27 till deras underbäll ätgätt, skulle komma att be tala för inkomst, men hwilket förmodeligen ej wore afsigten, utan beböfde förklaras i Reglorne, som Utskottet sätt sig uppdragit föreflä.
Och som sädant, i afseende pä Tjensthjon, der äfwen blifwit iagttaqit, fär Utikottet härwid endast äberopa hwad desie Reglor härom innehälla.
I afseende pä den af Utskottet föreflagne Redaktion af 1.
Mom. 2. §. i.
Art . hafwa fle. re Ledamöter af Hederwärda Bonde.
Ständet yrkat, att särskilta delar af ett och samma Hemman ej borde kunna hänföras till olika Clatzer, utan skulle alla erlägga en afgift i proportion emot det »värde, bwamll hela Heminanet blifwit uppskattadt; hwaremot andre äter förment, det blifwa en orättwisa, vin en Äbo pä samma Hemman, men hiviiken ägde en sämre, ehuru lika stor del med sin Granne, skulle »ned denna betala lika hög Bewillning.
Wid öfwerwägande häraf, och dä den grund för afgift af Hemman blifwit lagd, att ju mera det är wärdt. destomera bör derföre betalas; saint det ä ena sidan skulle leda til Statens förlust, om, till exempel, afgiften för ett helt Hemman, klufwit i fyra delar, af hwilka de sine i anseende till sin godhet och afkastning» borde uppskattas till 6000, men de 2.ue andra endast till 2000^ R:dr., bestämdes blott efter sist. nämde »värde; Afwensom, ä andra sidan, ägar. ne af de sämre Hemmans delarne skulle blifwa ansenligen lidande, i händelse afgiften derföre 28 Den 11 October. fastställdes efter de 2:ne längt mera wärde Heim mans delar; kan Utskottet ingalunda tillstyrka bifall af oswanberörde anmärkning, utan anser, det mindre eller klufna Hemmansdelar, fast än hörande till ett och samma Hemman, böra uppskattas hwar för sig och hänföras till den Clast hwartill hwarje Hemmansdel hörer, ester wärdet i förhäxande till helt Hemman. ^Vidare har utn Hederwärda Bonde-Stäm det blifwit anmärkt, äfwensom Wällofl. Borga, re.
Ständet för sin del bestutadt, att Hemmans, delar under i:24:dedels Mantal af högre wär. de än 4,000 Riksdaler efter helt Hemman räk. nadt, ej borde betala lika med i:24:dedel, eme. dan deraf uppkomme den obillighet och orätt, wisa, som äfwen i synnerhet träffade de Fatti. gare, att till exempel för i:96o>edels Mantal af 50 Riksdalers wärde, komme att erläggas i Skydds.afgift 4 Riksdaler, hwilket wore mera än hwad Ett och r:4'.dedcls Hemman af i.
Clatzen gifwer.
Med afseende häruppä och öfrige förekomne omständigheter, sär Utskottet hemställa, om icke ifrägarvarande afgift kunde pä det sätt bestämmas, att hwarje Ägare af Hemmansdel un> der i-24-dedels Mantal, päföras i personlig af. gist i Riksdaler Banco, och derjemte för hwarje hundrade Riksdaler af egendomens wärde efter Ortens gängbara pris, 8 Skillingar; Hwar»vid borde iakttagas, att hwad som i wärdet är öfwer eller under jemna 100 Riksdaler, beräknas för fulla 100 Riksdaler, sä att, till exem. pel, Den ii October. 29 pel, för 50 Riksdalers wärde skulle betalas 8 stlikasom för 100 Riksdaler, och för 150 Riksdaler, 16 §., likasom för 200 Riksdaler, och sä widare; dock att dä afgiften efter en flik be. räkning, öfwerstiger den som för i:24:dedels Mantal bör utgöraS, bestämmes den till enahanda belopp som för i.L4'dedel.
I följd här. af föreflär Utskottet, icke allenast att orden: och derunder som uti den af Utskottet projecterade Rcdaction af 1.
Art. förekom, ma näst efter Orden: för i:24:dedcls Mantal, böra uteslutas, utan ock att efter de derpä föl. jandr orden: emot ett dplikt af den andra, mätte tilläggas:
Lör Hemmansdel under i:24'.de. dels Mantal af högre wärde än 4,000
Riksdaler efter helt räknadt, bestämmes afgiften pä det sätt, att för ägaren i personlig Bewillning beräknas 1 Riksdaler och derjemte 8 st. för hwarje 100 Riksdaler af Hemmansdelens uppskattade wärde; hwarwid iakttages, att hwad som i wärdet är öfwer eller under jemna 100 Riksdaler anses för fulla 100 Riksdaler, sä att, titt exempel, för Hemmansdel af Zo Riksdalers wärde betalas 8 st. likasom för 100 Riksdaler, eller tillsammans med Ägarens personliga Bewillning 1 Riksdaler 8 st., och för 150 Riksdaler likasom för 200 Riksdaler, 16 st. eller tillhopa 1 Riksdaler 16 st., och sä widare; dock bör afgiften, da derr ester en sädan beräkning öfwerstiger den, som är bestämd för i.24:drdcl af samma Llast, nedsättas till -et belopp, fdm för 1.24'dedel där vtgöras^ Wid 50 Den 11 October. Wid 5.
Art. 4. §. 1. Mom. har Wällofl.
Ständct gjordt följande allmänna Anmärkningar: . 1:0 Att dä w,d wal af Taxeringsmän, Städernes Borgerskap och Husägare ej kunna förena sig om Walsätter, boed frägan afgöras genom votering efter Vewumn-geii. 2:0
Att de wäljande i Stockholm särskilt mä äga rättighet, att utan omröstning utse Tar xeringsmän, men att, dä de derom ej öswerenskomma, ordentligt wal bör förrättas genom Electorer, som Clatzwis utnämnas, hmarwed rösterna beräknas efter förcgäende ärets Bervin, ning.
Och som besia Anmärkningar endast angä Städerna serskildt, fär Utskottet, under hemstäl. lan om bifall dertill, föreflä att Z.
Puncten uti den förut proponerade Redactionen af förenämde Moment, mä erhälla denna lydelse:
Lunna -e walberättigade icke förena stg om walsätter, afgöres frägan genom all. män omröstning, hwarwid, äfwensom -ä wal af Taxeringsmän eller Electorer förrättas, rästerne beräknas efter summan af hwars och ens till Longi.
Mast och Lronan erlag. de Bewillning för det föregående aret, dock mä blott de närwarande röster afgiswa.
,^är Stockholm iakttageo det serskildta förhållande, att dä Wal xrtas, bör det alltid swilkorligen werkställas genom Electorer, hwilka efter förenämde grund Llatzwis utnämnas.
Elec, Den 11 Octobcr. 51 Electorerne röste per Lapita.
Omröstningen wärkställes alltid med slutna sedlar.
Uti 5. §. 2. Mom. har wäl Herr Borg.
. mästaren Sturnegh ansett det böra uttryckeli. gell stadgas, att Åtminstone i de mindre Staderna, ingen wald Taxeringsman finge afsäga sig förtroendet utan att antingen hafwa wisat Laga förfall, eller företedt sädana ffäl, som de öfrige Taxeringsmännen pröfwa giltiga; Men lika med hwad flere andra Ledamöter inom Wällofl. Borgare Ständet deremot yttrat, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka gillande af berörde Anmärkning, utan fär endast äberopa de skäl hwarpä Utskottets i denna del redan afgifne Utlätande sia grundar.
Sluteligewhafwa nägra Ledamöter uti Wäl. loff.
Borgare Ständet ansett den af Utskottet i 5. §. 7. Mom. föreslagna ytterligare föreskrift vm tillwerknings. kostnadens uppgifwande, dels wara öfwerflödig, enär den ej kan tillämpas utan med afseende pä skydds.afglften, och dels föranleda till Specifiquare uppgift än som den skattskylldige äligger aflemna; Men emedan, hivad det förra angär, stadgandet i berörde 7.
Mom. ej blott har afseende pä Minimi utan äfwen pä Maximi-Afgiftens päförande efter beräkning, samt beträffande senare omständig, heten, nägon skyldighet för den skattskylvige att afgiswa Specifik uppgift, desto mindre kan uppkomma genom ofwannämde föreskrift om tillwerknings, kostnadens uppgifwande, som dm 32 Deri 11 Oclober.
Den 11 October. samma, enligt ordalydelsen, endast skall af Taxerings-Lomtern anteknas och uppgifwas till dcn Ccmitsder Ägaren af Fabriken eller Werke!
Taxeras bör; finner Utffottct intet skäl wara förhanden till ändring uti hwad Ulffottet redan föreslagit, utan fast heldre ytterligare tillstyrker bifall deraf, svin del är ostridig!, att Taxerings.
Lvm,teen i den ort der Egendomen är belägen, närmare känner eller kan inhämta upplysning om tillwerkn ngs kostnaden, än Lo. miteen pä en annan ofra aflägsen ort.
Hwilket allt dock öswerlemnas till Riksens Högloft.
Slänoers ompröfwande.
Orebro den ii October i8io. ?! näxloii.
NlclclrrlkspLt, ock ^äelnL I.c6,mZrerr v!z.n»r laoob Lroost-ät. 8orgLre-8r5u6er5 lodaa Westm. preae-8t!r<I»ii I^äLmäcerr vlznLr kvl. 8t«nbrmmLr. 1^1 Nedervi,8on6e-8>?^- <1«tr l.eä»mArcrr vi^nrr ^ok. kekszn. Weslnoz. I.. k. k^sllenberg.
UpxUii kor 8rmr!i^r ieilcr-8r1näen 6ea r) OKoder lkrS.
WLrdsamt Memorial. följd af Riksens Högloft.
Ständers uppbrag, har BewillningS.
Utskottet upprättat och fär för äran härbos öfverlemna Förfiag till sä mål Reglor och Förkskriner trll de Skattskyldiges och Tareringsmänn.! s samt andre wederbörandeS eferrättelse, stin ock Formulair för uppgift till M i talsffr!fn!iig samt Berednings- och Taxern> s-Lcmsteerne ej mindre ä Landet, än i Sadén; Och borde, efter Uiffottets tanka, före: mde Reglor och Formulair intagas wid stuer af oen Förklaring öfwe- Bewillnings-Förord mqen, sorn, enligt hwad Utskottet förut projecterat, lärer komma att utgisrvas.
Wid den allmänna öfversigt af Bewill. liings.Förortnnigcn loin, rör utarbetandet af berörde Reglor och Formrä 'r, warit nödwändig, rar Utstotict, i frögan om afgift utaf Tjensteston. sumut det med billighet öfverensstämma.
Ut deras löda och lön icke börte upptagas i "eräkumgen at deras bcbälliia inkomst, dä de 'ter Tar ffen N o i komma att Taxeras, erne>an den för dem bestämda personliga Skyddsafgift kunde anses smara emot bmad för Lönen >ch undcrhället borde betalas; hivarköre Utstotet ocksä uti Reglorna föreslagit, alt den för Tjenstehjon i Tariffen N:o 2 utsatte algut all. id boede för dem erläggas, ärmen dä de för rgendom eller serskild inkomst Taxerades.
Titt följd häraf sär Utffottet äfwen förelä att 1.
Plinct'cn af 7. Mom. i. §. 4.
Art. »ä erhälla följande Rcdaotion: husbonde anfware för fikt Tjenstefolks >crfonliga Skydös-afgift efter Tariffen U1:s ; hwaromot Bewillning för Egendom elter Bihang, lil. ZZ. N:o Z, 6. be. 24 Den ri October. behållen Inkomst bZr Tjenstehjonct sjelf p^t förås och af det samma erläggas, utan minskning af dctz genom Husbonden utbetalte personliga Skydds-afgift, hwilken derjemte bor utgä, fäfom fwarande mot Tjenstehjonets lön och underhäll, fom deremot wid beräkning af dest serskilda inkomst icke upptages.
Likaledes ock dä i.
Art. 2. §. 9.
Mom. stadgar, att Caracteriserade personer, som ej hafwa nägon inkomst, Tjenst eller Näring, Taxeras lika med obemedlade Ständspersoner, men sädane i Minimi-Tariffen ej finnas uppförde, anser Utskottet nödigt, att pä det olika grunder wid deras Taxerande ej mä komma att följas, nägon wist afgift för dem utsättes, och har Utstöttet funnit den böra bestämmas i likhet med den afgift som i Minimi-Tariffen är utfatt för Personer, med hwilka de närmast lunna jemsö ras, samt att säledes under Artiklen Ständs personer pag. 57 mä införas följande:
Ständspersoner, obemedlade utan Embete och Näring st 2 R:dr. - ^ L < t R:dr. 24 I.
r Tre Llaffer ^
För ett sä mycket snarare winna likställig hel i Taxeringarne och för framtiden erhävs nödiga upplysningar uti de ämnen som anga Bewillningen, har Utskottet äfwen lätit upp rätta, ej mindre bifogade project till TaxeringsLängder, försedde med Explikation pä innehälst deraf, än ock Formulair till sä wäl de sammair drag öfwer Bewillningen, hwilka Land<-Contoi ren Den n October.
ZZ ren , enligt 19. §. i sista Riksdags Beslut, böra insända till Kongl. Kammar Rätten, som äfwen de General, Sammandrag öfwer Bewillningens belopp efter alla Artiklarne, som wälbemalte
Rätt bör författa och wid hwarje Rike dag till Bewillnmgs-Utstottet ingifwa; Och fär Utskottet härwid tillika föreflä, att om desta Förslag blifwa af Riksens Högloft.
Ständer antagne, de samma mätte wid slutet af Bihanget näst söre Explicationen öfwer Formulairen införas, samt att H06 Kongl. Mast i underdånighet mätte anhällaS, ej allenast om Nödig befallning till wederbörande Landshöfdingen: att ofördröjligen löta trycka tillräckligt antal Blanquetter till sä beskaffade Taxerings.Längder, för att öfwer allt i Riket nyttjas, utan ock att wederbörande i Räder kunde förständigas inrätta förenäwde Sammandrag och General-Förstag i enlighet med de projecterade Formulairen.