Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
4:o ett fårhus af d:o 13,478: 96. hvilken förut, af Styrelsen ansetts erforderlig; att, Kommittéen, vid granskning af de emottagna ritningarne till boningshusen, funnit desamma i vissa delar tarfva rättelse, men att, sedan Styrelsen, med ledning af Kommittéens anmärkningar, låtit uppgöra och till Kommittéen öfverlemnat ny ritning till den större stenhusbyggnaden samt. verkställt åtskilliga förändringar i ritningen till den för lärlingarne afsedda byggnaden af trä, Kommittéen emot de sålunda förändrade ritningarne icke hade något att erinra; att, ehuru äfven i afseende å ritningarne till stall- och fårhus-byggnaderna förekommit några smärre anmärkningar, Kommittéen likväl, med hänsigt dertill, att de förändringar, som i följd deraf kunde vara behöflige, icke vore af den natur, att de erfordrade uppgörandet af nya ritningar eller medförde rubbning i kostnadsbeloppet samt institutets Styrelse förklarat sig beredd att låta nämnde anmärkningar tjena till ledning vid byggnadernas utförande, ansett sig icke behöfva närmare redogöra för beskaffenheten af ifrågavarande anmärkningar; samt att Kommittéen, vid granskning af kostnadsförslagen, funnit, dels att åtskilliga material- och arbetspris, äfvensom kostnaden för inköp af möbler, blifvit nog högt upptagne, dels ock att besparingar i vissa andra uppgifne afseenden borde vid arbetets utförande kunna tillvägabringas, genom hvilket allt hela kostnads summan, i förslagen beräknad till f R:dr 159,731: 47. syntes kunna minskas med 12,293: 55. eller ett belopp, sorn med understege den summa af tillsammans 159,731: 47. . . . . 10,268: 53. . . . . 170,000: — och således nedsättas till 147,437: 92 6 Kongl. Majda Nåd.
Skrifvelse N:o 100. hvarförutom, derest det af Landtbruks-akademien uti underdånig skrifvelse den 10 September sistlidet år förordade anslag till inrättande af en agrikulturkemisk försöksanstalt vid institutet, hvarom jemväl sedermera motion hos Rikets Ständer vore väckt, skulle blifva beviljadt, komme af den för laboratoriernas inredning och förseende med apparater beräknade summa, 6,000 Riksdaler, endast 3,000 Riksdaler att erfordras; anmälande Förvaltnings-kommittéen slutligen, att då, enligt hvad Kommittéen både af inkomne handlingar och genom å stället förrättade inspektioner erfarit, de tillämnade nybyggnaderna, hvartill ritningarne och kostnadsförslagen i underdånighet bifogats, vore af behofvet högligen påkallade, Kommittéen ansåge sig i det Svenska jordbrukets sanna intresse böra förorda bifall å Styrelsens ansökning om beredande af erforderligt anslag till samma byggnaders uppförande.
Sedan Öfver-intendents-embetet derefter, genom nådig remiss, blifvit anbefaldt att angående de ifrågaställa byggnadsföretagen sig yttra, har bemälde embete, till följd häraf, under den 10 sistlidne Februari till Kongl. Majit öfverlemna): och såsom sitt eget åberopat ett af Arkitekten, Professoren m. in. C. G. Blom Carlsson, uppå anmodan, i ämnet afgifvet yttrande, enligt hvilket nämnde Arkitekt icke haft något att erinra emot de af Förvaltnings-kommittéen insända ritningarne, men deremot ansett kostnadssumman för alla fyra byggnaderna af uppgifna skäl icke böra nedsättas till lägre belopp än 159,711 R:dr 2 öre.
Dä Kongl. Maj:t nu tagit detta ärende under slutligt öfvervägande, har Kongl. Majit, med afseende å de föreslagna byggnadernas vigt för Landtbruksinstitutets bringande i fullt ändamålsenligt skick och med särskildt fästad uppmärksamhet på de för närvarande vid Ultuna befintliga stall- och fårhusbyggnadernas bristfälliga tillstånd, hvarigenom de, enligt hvad upplyst blifvit, äro menliga för de derstädes förvarade djurens helsa, funnit sig, oaktadt riksdagen numera långt framskridit, och fastän byggnaderna, enligt förslaget, kunna anses blifva af mera dyrbar beskaffenhet än behofvet oundgängligen kräfver, härmed böra till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida tillgång till det för ifrågavarande byggnader erforderliga anslag må kunna beredas.
De till detta ärende hörande ritningar, kostnadsförslag och öfriga handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling frågan varder öfverlemnad.
Datum ut supra. Ludvig Almqvist.
Kongl. Maj.U Nåd.
Skrifvelse N:o i00, 7 Utdrag af Protokoll lifver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet ä Stockholms Slolt den 9 Mars 1860.
Hans Exc. Herr Stats-rninistern för Utrikes-Aremiena, Frih.
Manderström, Stats-råden:
(Vallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. u
Efter föregången justering af protokollet öfver Civil-Ärenden för den 24 nästlidné månad föredrog Departements-chefen, Stats-rådet Almqvist, i underdånighet : l:o
Derefter uppläste föredragande Departements-chefen, Stats-rådet Almqvist, till justering de, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till c) Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer i fråga om anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-institut; Kongl. Majit behagade, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, och befallde, att — — nådiga Skrivelser skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer allåtas.
3 Kanyl. $Jaj:ls Nåd.
Proposition N:o 101.
\:o lOl. Ank. till Exp.-Utsk. den i April 1860, kl. 12 midil.
KONGL. MAJiTS Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående pensioner å Rikets Allmänna Indragnings-slat för åtskilliga till framlidne Hans Maj:t Honung
Oscar l:sles hofstat och betjening hörande personer; Gifven Stockholms Slolt den 9 Mars i860.
Då Kongl. Majit, med anledning af Riksmarskalks-embetets uti underdånigt memorial den 26 nästlidne Januari gjorda framställning och särskildt ingifna underdåniga ansökningar, nu till nådig pröfning förehaft fråga om pensioners anslående af allmänna medel åt sådana till framlidne Hans Majit Konung Oscar Iistes hofstat och betjening hörande personer, hvilka icke blifvit till Kongl. Majits nuvarande hofstat öfverflyttade, men genom långvarig trogen tjenst förvärfvat billiga anspråk att, i öfverensstämmelse med hvad förut i likartade fall egt rum, varda för sin återstående lifstid bibehållna vid dem tillförsäkrade löneförmåner; har Kongl.
Majit i nåder gillat Riksmarskalks-embetets i sådant afseende upprättade förslag, grundadt å förutsättningen att ingen högre embetsman borde till dylik pension anmälas och att, så framt icke af läkare vitsordad sjuklighet eller annan ömmande omständighet föranleder till undantag, den till pension föreslagne borde hafva fyllt femtio år eller varit tjugo år i Kongl, hofvets tjenst; i följd hvaraf ock pensionernas slutsumma, deruti inberäknad Hof-kamereraren Johan Erik Forsstrands redan på indragnings-staten efter framlidne Hans Majit Kongl. Maj:ls K åd.
Proposition Ar:o i Oi. 9 Majit Konung Carl XIII uppförda pension af 900 R:dr Rimt, kunnat inskränkas till 19,600 R:dr samina mynt elier omkring 30,000 R:dr mindre, än hofstatspensioneringen efter Konung Carl XIII, och 9,000 R:dr mindre, än enahanda kostnad efter Konung Carl XIV Johan; Och vill Kongl. Majit härigenom fördenskull förola, det Rikets Ständer måtte anvisa den till pensionsreglering för den sednast hädangångne älskade Konungens tjenare erforderliga summa, Nitton Tusen Sex Hundra Riksdaler Riksmynt, att, efter den fördelning mellan pensionstagarne, sorn Riksmarskalks-embctets förslag innefattar, från och med innevarande år på rikets allmänna indragnings-stat uppföras, med det vilkor för pensionernas fortsatta åtnjutande, sorn för löners bibehållande på indragningsstat i allmänhet är gällande, att nemligen pensjon minskas eller upphör, i den mån innehafvaren undfår af allmänna medel motsvarande eller högre aflöningsförmåner.
Riksinarskalks-embetcts ofvannämnda underdåniga memorial och förslag, jemte öfriga ämnet rörande handlingar, skola Rikets Ständers Stats-Utskott tillhandahållas; och Kongl.
Majit förblifver Rikets Ständer me.d ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ar och dag, som ofvan. CARL.
Gripenstedt. lith.
Sl. Prol. I &
Sä & i 800. i Sand. i Afd. 2 liand. 13 Hå fl. 2 10 Kongl. Maj:ls Nåd.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t honungen i Stats-Rå det å Stockholms Slott den 9 Mars 4860.
Hans Exc. Herr Stats-ministern lör Utrikes-Ärendena, Frih.
Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående pensioner å rikets allmänna indragnings-stat för åtskilliga till framlidne Hans Majit Konung Oscar lis hofstat och betjening hörande personer.
Majit behagade, på Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer allåtas.
Proposition N:o 10 2. 11 N:o 102 Ank. till Exp.-Utsk. den 4 April 1800, kl. 12 nödd.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Stunder angående f. d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks-arkiv; Gifven Stockholms Slott den 9 Mars 1860.
I nådig Proposition den 31 Mars 1857 fästade Kongl. Maj:t Rikets då församlade Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af, att någon annan, lämp ligare lokal bereddes för Riks-arkivet, än den nu af detta Verk, samt af Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien begagnade, i det 1845 inköpta f. d.
Ridderstolpska huset vid Skeppsbron.
Redan vid öfverlemnande! tili Kongl. Maj:t och Kronan, hade ifrågavarande byggnad funnits behäftad med sättningsskador, hvilka, efter de tunga samlingarnes ditflytlning, på ett betänkligt sätt tilltagit och vid undersökning visat sig vara ursprungligen uppkomna derigenom, att de under husets murar befintliga pålnings- och rustverken, ämnade att. städse förblifva liggande under vatten, — till någon del befinna sig öfver saltsjöns yta, när denna är låg, och till följd häraf blifvit af röta angripna.
Kongl. Maj:t, som årligen låtit genom Öfver intendents-ernbetet undersöka och nödtorfteligen afhjelpa sättnings-skadorna, hade likväl funnit dessa, i förening med utrymmets otillräcklighet, innefatta ett fullt gällande skäl att för Riks-arkivet söka anskaffa en tjenligare plats.
Sedan det förslag, som i detta hänseende år 1857 framställdes, om uppförande af ett nytt, uteslutande till Riks-arkiv bestämdt hus på norra delen af 12 Kongl. Maj:lt Nåd.
Proposition N:o i63.
Carl XIII:s torg, blifvit af Rikets Ständer, enligt anmälan i deras underdåniga skrifvelse den 25 Februari 1858 angående reglering af utgifterna under Riksstatens åttonde Hufvudtitcl, afslaget med anledning, bland annat, deraf, att Riksarkivet, om det komme att förläggas på det föreslagna stället, blefve alltför aflägset från Stats-departementen och öfriga embetsverk i hufvudstaden, hvarigenom både tidsutdrägt skulle vållas och många olägenheter uppkomma för de personer, som nödgades begagna sig af arkivets handlingar och på stället anställa undersökningar; så har öfver-intendents-embetet, i underdånigt memorial den 25 Januari 1859, på grund af anställd besigtning under nästföregående månader, fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet å de fortfarande sättningarne i Riksarkivets nuvarande hus och anmält, att, fastän husets bestånd icke syntes för närvarande hotadt af någon hastigt inträffande förstörelse, sättningssprickor, som icke låta sig märka på de af hyllor och handlingar betäckta skiljemurarne, kunna uppkomma på skorstenar och rökledningar samt medföra eldfara; äfvensom husets svaga och osäkra grund möjligen kan genom någon orsak, hvilken är omöj lig att förutse, undergå en sådan rubbning, som gör byggnadens hastiga utrymmande oundgängligen nödvändigt.
Till reparation eller ombyggnad af den nuvarande lokalen äro hos Öfver-intendents-embetet uppgjorda tre särskilda förslag, af hvilka det ena omfattar styckevis företagen ny grundläggning jemte murars och bjclklags iståndsättande för en kostnad, beräknad till 112,000 R:dr, det andra äfsér enahanda åtgärder tillika med påbyggnad af en för utrymmet behöflig ny våning, för 134,000
R:dr, och det tredje för hela husets rifning och fullständiga ombyggnad med nya grundmurar och en våning högre än nu, uppgår till ett kostnadsbelopp nf 150,000
R:dr; i dessa summor inbegripna 9,000 R:dr, allt Riksmynt, till bestridande af utgifterna för samlingarnes bortflyttning under tiden.
Då de båda förstnämnda förslagen möta stora svårigheter i afseende på grundläggningen, utan att likväl vara för framtiden fullt betryggande, och då, efter hvilketdera förslaget som helst, en högst betydlig kostnad skulle nedläggas på en Riksarkivs-byggnad, som alltid hade den för sådan bestämmelse hufvudsakliga olägenheten att vara på en sida sammanbyggd med stora enskilda hus och på en annan sida skild från sådana endast genom en smal gränd samt följaktligen blottställd för eldfara från den angränsande trängsta delen af staden; men huset deremot, genom sitt utmärkt vackra läge på de öfriga två sidorna och sin smakfullt prydliga inredning såsom bostad för enskilda personer* hvilken bestämmelse icke heller skulle förgrunden och trossbotfnarne medföra en så förstörande tryckning, sorn Riks-nrkivets tunga pappersmassor nu utöfva, torde kunna antagas, under nuvarande förhållanden, ega ett saluvärde af omkring 120,000 R:dr Riksmynt; har Kongl. Majit, lika med Öfver-intendentsembetet, funnit, att i fråga om valet mellan det nuvarande husets bibehållande och iståndsättande, eller anskaffandet af en ny, för ändamålet mera tjenlig lokal, Kongl. Majus Nåd.
N:o i O i. den sednare utvägen mäste anses ega ett obestridligt företräde.
Dä emellertid, under iakttagande af de äsigter angående belägenheten som Rikets Ständer yttrat, Öfver-intendents-ernbetet förklarat sig icke kunna, för uppförande af en ny Riksarkivbyggnad, föreslå någon lämplig plats, om ej tillfälle dertill, genom inköp af någon passande, bebyggd eller obebyggd, tomt på Riddarholmen eller i staden mellan broarne, kunde beredas; och då, under sådana omständigheter, uppbyggandet af ett nytt hus för Riks-arkivets behof måste komma att medföra ganska betydliga kostnader; har det af Öfver-intendents-ernbetet, redan i underdånigt memorial af den 1 Juli 1856, framställda förslag om Riks-arkivets inrymmande i det numera till Kronan inköpta så kallade Geijerska huset, N:o 1 i Qvarteret Riddarholmen, kommit under förnyadt öfvervägande.
När Rikets sednast församlade Ständer, genom underdånig skrifvelse den 12 Februari 1858, anvisade 140,000 R:dr Riksmynt för inköp af sistnämnda fastighet med dertill då hörande tomt och åbyggnader, skedde sådant hufvudsakligen för att hindra ett derstädes tillämnadt byggnadsföretag af det omfång, att den närbelägna Riddarholmskyrkan skulle hafva kommit att derigenom till stor del undanskymmas.
Jemte önskan att sålunda bereda åt detta dyrbara nationalmonument ett mera fristående läge och behofvet af utrymme för en strandgata invid Riddarholmskanalen, åberopades äfven vigten för det allmänna att komma i besittning af de på Riddarholmen befintliga egendomar, bland hvilka blott några få, utom Geijerska huset egdcs af enskilda.
Rikets Ständer yttrade tillika den åsigt, att någon tvekan om nämnda fastighets användbarhet och lämplighet för hvarje allmänt behof knappast kunde uppstå, samt att södra delen af tomtplatsen, der den betydligaste åbyggnaden befanns och ännu qvarstår, icke nödvändigt behöfde afrödjas för att bereda ökadt utrymme invid Riddarholmskyrkan och Rikets Ständers hus. Såsom Kongl. Maj:t redan, i Sin berättelse af den 24 sistlidne
Oktober om hvad i riket och dess styrelse efter sednaste riksdag sig tilldragit, meddelat Rikets Ständer, har egendomen blifvit, först af Stockholms stad inköpt för 200,000 R:dr Riksmynt, och derefter, med undantag af nödigt utrymme för strandgatan, försåld till Kronan för ofvanberörda anslagsbelopp af 140,000 R:dr.
Staden, som tillträdde egendomen den 1 April 1859, har i köpekontrakt, upprättadt den 19 i samma månad med Öfver-intendents-ernbetet å Kronans vägnar, förbundit sig att verkställa samt derefter äfven utföra den af Rikets Ständer åsyftade afrödjning och planering af tomten norr om hufvudbyggnaden, men deremot förbehållit sig, såsom ersättning för sin uppoffring att under femton år obehindradt disponera denna byggnad, med dertill hörande, inrid södra tomtlinien befintliga, smärre uthus, och uppbära deraf fallande hyresinkomster, mot skyldighet att iståndsätta och under sin dispositionstid vidmagthålia hufvudbyggnaden och ut - 14 Kongl. Majus Nåd.
Proposition A'-o 10 2. husen, äfvensom att under dispositionstiden gälda alla på fastigheten belöpande onera.
Efter dessa bestämmelser innehåller kontraktet i 5:te punkten : sora Kongl.
Maj t skulle pröfva lämpligt, att Kronan före de här ofvan omförmälda femton årens förlopp öfvertager dispositions-rätten till ifrågavarande byggnader, är sådant Kronan förbehållet, emot erläggande till stadens kassa för den återstående tiden af så stor del utaf den till Fem Tusen Femhundra R:dr Riksmynt årligen beräknade hyresinkomsten, som kan anses utgöra behållning af densamma, sedan onera och underhållskostnader blifvit afdragna.-; Den fastighet, till hvilken Kronan sålunda förvärfva! sig en numera lagstånden egande-rätt och, under anförda förbehåll, jemväl dispositions-rätt, eger framför det nuvarande Riks-arkivet fördelarne att hvila på fast grund och vara fristående från alla andra byggnader.
Den närhet till Stats-departementen och öfriga embetsverk i hufvudstaden, som viii förra riksdagen, på goda skäl, ansågs vara af vigt för ett Riks-arkiv, skulle genom dess förläggande i Geijerska huset vinnas i ännu högre grad, än uti det nuvarande Arkivhuset vid Skeppsbron.
Vid sådana förhållanden och då det qvarstående stora huset på Geijerska tomten, nu befriadt från den omgifning af smärre och förfallna byggnader, hvilka förr vanprydde platsen invid Riddarholmskyrkans elior och Birger Jarls torg, visar sig kunna utan egentlig olägenhet bibehållas och genom lämplig ornering göras fullkomligt värdigt att intaga ett rum bland Statens offentliga byggnader, men en af öfver-intendents-embetet uti dess ofvanberörda memorial den 1 Juli 1856, ifrågasatt tillbyggnad vid husets östra sida kunde medföra trängsel och andra olägenheter för den tillämnade strandgatan vid Riddarholmskanalen och blefve ännu mera olämplig, i händelse den af Chefen för Statens jernvägsbyggnader uppgjorda plan till jernvägsanläggning utmed samma kanal i en framtid komme att utföras, har från Öfver-intendents-embetet blifvit infordradt underdånigt utlåtande, huruvida Geijerska tomtens qvarstående åbyggnad, äfven utan den föreslagna utvidgningen, skulle innefatta tillräckligt och tjenligt utrymme flir Riks-arkivets nuvarande behof och för dess under någon tid förestående till vext, under förutsättning, att Arkivets mindre vigtiga och mera sällan anlitade handlingar finge, likasom hittills, fortfarande förvaras i källare-hvalfven under Kongl, slottets vestra flygel.
Till följd häraf har Öfver-intendents-embetet, under den 18 Oktober 1859, jemte aflemnande af plan och fa^ad-ritningar öfver Geijerska husets nuvarande skick, i underdånighet föreslagit mindre betydliga tillbyggnader, icke åt östra sidan, såsom förut varit ifrågasatt, utan vid norra och södra fasaderna, för erhållande af en mera regelbunden form jemte ökadt utrymme, allt enligt bifogade ritningar, som jemväl utvisa husets tillämnade ornering.
Förslaget afser, att bottenvåningen skulle användas endast till boställen åt vaktmästare och portvakt Kongl ftlaj:ls Nåd.
Proposition N:o 161.
15 samt förvaringsrum för ved m. m., men de öfriga tre våningarne uteslutande för sjelfva Arkivet och dertill hörande arbetsrum, hvilka sistnämnda, med hyllor en dast kring väggarne, skulle förläggas i andra våningen och vara, icke blott genom den stora trapp-uppgången, utan äfven genom en mindre trappa, förenade med samtliga Arkivrummen.
Efter en sådan fördelning skulle hyllor med den höjd och bredd, sorn för helarks-band erfordras, kunna i huset uppställas till en längd af 6,000 alnar; och, då de år 1853 i Riks-arkivets hus vid Skeppsbron förvarade handlingar upptogo hyllor till en längd af 2,161 alnar samt den årliga tillökningen under sedermera förflutna sex år, beräknad efter 80 alnar årligen, utgör 480 alnar, skulle, utöfver de sålunda nu befintliga 2,641 sträckalnar helarks-band, ytterligare 3,359 alnar dylika, motsvarande tillökningen för en tidrymd af omkring 42 år, kunna i det ifrågavarande huset inrymmas och förvaras.
Kostnaden för husets tillbyggnad och förändring, enligt det uppgjorda förslaget, är beräknad till 60,590 E:dr 94 öre.
Väl har Riks-arkivarien i häröfver afgifvet underdånigt utlåtande af den 9 sistlidne Februari, ansett, att ofvanstående beräkning af Riks-arkivets årliga tillvext med folianter till en längd af 80 alnar icke böra antagas såsom konstant, och att den tid af 42 år, för hvilken Arkivets behof af utrymme skulle, enligt det uppgjorda förslaget, tillfredsställas, påkallade någon nedsättning, äfven om lokalen i Slottets källarhvalf finge bibehållas, hvarom bemälde embetsman yttrat tvifvel; och han har i sitt utlåtande framställt den åsigt, att Kommers-kollegii hus, N:o 11 i Qvarteret Riddarholmen, skulle genom större utrymme och tillfällen till utvidgning, egna sig bättre, än det Geijerska huset, till lokal för Riksarkivet med dess stora samlingar.
Men, utom det, att det sålunda föreslagna huset, inköpt och underhållet på bekostnad af fonder under Kommers-kollegii förvaltning, blifvit, enligt föreskriften i Kongl.
Bref den 3 Oktober 1811 och den 23 Januari 1830, betraktadt såsom en Manufaktur-diskont-fonden enskildt tillhörig egendom, hvari endast de för Kollegium och Manufaktur-diskont-kontoret icke behöfliga lägenheter upplåtits för andra allmänna verk och ändamål, förekommer, att Kommers-kollegium, hvars verkningskrets och personal nyligen erhållit en tillökning genom öfverflyttande dit af det fordna Bergs-kollegii göromål, följaktligen nu, mera än tillförene, har behof af sina hittills varande ernbetslokaler, oeh att våningen två trappor upp, tills vidare upplåten till boställe åt Chefen för Civil-departementet, sannolikt snart måste tagas i anspråk för beredande af lokaler åt embetsverk, som inom Kronans hus deraf äro i saknad och således nödgas hyra sådana.
Huset eger för öfrigt icke i lika grad med Geijerska huset en fördel, som för Riks-arkivet är af synnerlig vigt, nemligen ett fritt läge, utan sammanbyggnad eller eldfarligt grannskap med andra fastigheter.
Med afseende på de nu anförda förhållanden och då f. d. Geijerska huset, med ofvanantydda fördelar af ett fritt läge i närheten af Stats-departementen och 16 Kongl. 3Iaj:ts Nåd.
Proposition N:o 4 02. öfriga embetsverk, kan, efter den af Öfver-intendenfs-embetet föreslagna tillbyggnad och inre anordning, uppfylla Riks-arkivets behof för närvarande och under flera kommande tiotal af år; då Stockholms stad, mot öfverlemnande till Kronan den 1 April 1861 af sin vid den tiden återstående 13-åriga dispositionsrätt öfver huset, är, enligt ofvanåberopade köpekontrakt af den 19 April 1859, berättigad att för hvarje af dessa 13 år uppbära .
' Rdr 5,500. efter afdrag af •ornera beräknade till R:dr 265. och kostnader för husets yttre underhåll, upptagna, enär de inre åligga hyresmannen, till 135. 400.