Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ulför jel- in II.
Wäfnader: ver 76 trådar på tummen i ränningen af 6 tili och 1 Aln z? 24 med 9 qvart, bredd . - 1 O -**- Corderoy och Cordet till 1 Aln 4° 4° 20 och med 4 qv* bredd It — Dimity t. 0. m. 8 qv. bredd F eib Gaze, Halflinon, Musslin eller Netlelduk och Moll, 1 Aln 1 Aln v 8 4 — 3o ■ t. 0. m. 9 qv. bredd . . 1 Aln — 5 — Percale och Batist t. 0. m. 8 ■i, j 5 qv. bredd 1 Aln — Sammet och Manchester t. 8 i 4° -- ■ 0. m. 4 bredd . . 1 Aln — — Fr / ia.
Satin och Jean t. 0. m. 5 1 Aln 3o qv. bredd - . • • • 6 — Sticktyg eller Pique och 1 Aln g 3o Tricot t. 0. m. 5 qv. bredd 12 — 10 Tyll 1 Skålp. 2 — — Alla ej specificerade; genom sjelfva väfnadssättet släta, såsom Ca-1 teo, Bom- 6 iS ___ ullslärft m.
Aln —- — genom väfnadssättet facon- 4° _ nerade t. 0. ni 8 qv. bredd 1 Aln — 8 — För ofvan uppräknade Bomullstyger af större bredd, än bär för hvarje slag är utsatt, förhöjes vär- det oell införseltullen i förhållande till den större bredden.
De väfnadsslag, hvilka, i egenskap af Bomulls-aln- Bil. till Expeditions-Vtskoltets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 3o8. $9 TullyUrdc.
V 24 — I 12 — Wäfnader: gods, äro till införsel medgifva, må, äfven i form af Dukar, förtullas emot enahanda afgift, som för hvarje aln af samma väfnad är i Taxan bestämd.
Corderoy, Cordet, Dimity, Felb, Gaze, Halflinon, Musslin eller Nettelduk och Moll, Percale, Batist, Sammet, Manchester, Satin, Jean, Sticktyg eller Piqué, Tricot och Tyll: samma tullvärde och införseltull för alnen, som för hvarje slag
Dvitt; till utförsel fria alla andra slag: genom väfnadssättet släta dito • faconerade tryckte eller prässade . . Shnwlar, Shawletter och andra Dukar; Släta, af färgadt garn, större och mindre, samt tryckte under 7 qv. fyrkant, fransarne oberäknade .
Dock får tullvärdet å dessa icke beräknas under 32 sk. stycket.
Faconerade, större och min - Qvantitet för tullberäkning.
Utförsel- tull. 1 Aln 8 1 Aln 12 — j 1 Aln 8 — 1 Wr ia, 100 R:dr v. 33 .6 — Bih. till R.
Sl. Prot. t834 och i83S. 10 Sami. 1 d/d. 2 Bandet. 12 Bil. till Expeditions-XJIskottels Förslag till und.
Qvantitet för | tullberäkning.
Införseltull. Utfbrscl- tull.
Wäfnader: dre, samt tryckté, af 7 qv. fyrkant och deröfver, fran- 24 sarne oberäknade . . 1 qv. aln — 8 — Bomulls-, med blandning af Lin: 1 Dräll och Damast . . .
Shirting och andra slag tullbehandlas såsom lika beskaffade tyger af bom- ull allena.
Ylle: Alngods: af Kardull eller okammad ull allena: 1 qv. aln 24 1 3 — Boy Fris, Frisad, Doffel och 1 Aln 16 3 Kalmuck 1 Aln I — — 2 Filtar 1 Skålp. — 2 4 —•
Kläde och Dråp samt Half- kläde, eller så kalladt Dråp de Zephir 100 R:dr v. 33 16 — 3 Ratin 1 Aln i — — 36 Wadmal afKardulls inslag och Kam- ulls ränning: 1 Aln 12 Casimir t. 0. m. 6 qv. bredd: 24 3 .6 hvitt, svart, gult och rödt 1 Aln — — 3 16 af andra färger ....
1 Aln — 4o — \o — Flanell 1 Aln — 10 — Bombasett eller Bombasin 20 till och med 5 qv. bredd Camelotte, Caffa, Chalons, Etamine och Rask till och 1 Aln 3 3o — med 6 qv. bredd . . . 1 Aln 4 — / Bil. till Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 3e>8. 91 Tullvarde.
Utförsel- tull- Wäfna Jer: Felb och Peluche till oell 1 — — med 6 q v. bredd . . .
Flaggduk oeb Qvinette till l
Aln - ' ~ 6 ] 12 — oell med 3 qv. bredd .
Merino och Circassienne, 1 Aln "1~ 3 36 till och med g qv. bredd 1 Aln 6 — 36 Mot enos t. 0. m. 6 qv. bredd 1 Aln — 6 — 36 ' Packing eller Prässduk Satin, Schagg, samt Tames eller Dames t. 0. m. 6 qv. 1 Aln 3 36 bredd Halfylle: af Ull och Bomull eller Lin:
Bombasin luslre t. 0. m. 6 1 Aln 6 28 qv. bredd ......
1 Aln — 4 — 32 Flanell .......
1 Aln — (0 — I 4o andra slag t. 0. m. 6qv. bredd 1 Aln — 8 — JFr
För ofvan uppräknade yl- leväfnader af större bredd, än här för hvarje slag är utsatt, förhöjes värdet och införseltullen i proportio- nerlig! förhållande till den större bredden.
Dukar: Shawlar och Shawletter samt Halsdukar af
Ull el- ler Ull och Bomull till- sammans
Dock får tull värdet å dessa ej beräknas under 1 R:dr st.
Linne: och Hamp: Alngods: 100 R:dr v 20 — — ia. 9 Blaggarn . 1 Aln 3 — / 92 Bil. till Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Tullvärde*
Wäfnader: 16 — Bolstervar ......
x Aln — 6 — \ 12 — Buldan . . i Aln — 4 — 2 — Dräll och Damast . . . i q v. Aln X — — 3 16 — Kammarduk och Batist x Aln — 36 — 1 13 — Kanfas .......
Linön ....... i Aln i Aln 4 8 ■ >Fr ia* 3o — Lärft. . . * * . . , i Aln |0 — 2 4 — Segel- och Tältduk . . . i Aln 8 — 36 — D rikar.. . » . » » . . x
Aln [2 — 36 — i Aln — 8 — 36 — Ympvax ........
x Skålp. 7 — Fr itt Zink, Tutanego och Spiauter: 3 — oarbetad och i plåtar i Skålp. •— — 2 — i I 2 — arbetad ....... r Skålp. 3 Fr i.
Ångnaachiner ......
Ångpannor .......
xoo R:dr v. xoo R:dr v. i5 25 . iF' ia. 18 — Ägg ... . * x Tjog — 6 — Fr ia. A — Ättika, alla slag .....
x Kanna — 8 Fi i.
Wärjor och Wärjklingor, se Gevär. Zaffer, se Färger. Zittra, se Instrunrenter, Musikaliska. Ziverrot, se Apotheksvaror.
Ader- och Koppjern, se Instrumenter, Fältskärs-.
Äpplen t se Frugter.
Bil. till Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 008. 93 Tariff för Credit-upplaget och Transilo-afgiften.
Miniroi-ijvan-
Qvantitet för Transito- titct för Upplaget.
Transito-afgif- tens beräkning. afgiften. 750 Lisp. 1 Alon, Romersk 1 Lisp. — 4 8 5oo Skålp. Anis ^ * . • 1 Skålp. — — 1 5oo B:dr v. Apotlieksvaror, enkla Medicinalier, i Taxan ej specificerade . . • • 100 R:dr v. 1 — — 750 Lisp. Aska, Pott-, rå, vallad eller oraffi nera d 1 Lisp. — — 2 200 Lisp. calcinerad och rålli nerad 1 Lisp. — 1 — a5 Skålp. Band, Siden, Sammets- . . . • • 1 Skålp. — 8 — 11\
Skålp. andra slag . . . • • 1 Skålp. — 16 — 200 Skålp.
Ben, Elfen- oarbetadt . . . 1 Skålp. — • 2 10 Skepp Bly, oarbetadt 1 Skepp. — 24 — to Skepp.
Blår, Hamp- och Lin- . . , 1 Skepp. — r 2 — 4oo Skålp. Bomull ......... 1 Skålp. — - 2 Bränvin: i5o Kannor Cognac, Geniévre, Rumm «• 1 Kanna — 1 — 80 Kannor Ari 1 Kanna — 1 — 100 Skålp. 1 Skålp. — — 9 5oo Skålp.
Caffe 1 Skålp. — — 2 100 Skålp. Canel och Cassia Lignea . . * . 1 Skålp. — — 7 200 Skålp. Corinter ........
1 Skålp. — — j 5oo Skålp. Tenkol ......... • .• 1 Skålp. — — 1 Fisk: 5o Tunnor saltad.
Sill i tunnor .
. . m v 1 Tunna — ■ 3 — 4ooo Lisp. torr, Gråsidor eller Sej . . * 0- 1 Lisp. — — 8 Färger: 1 Skålp. 1000 Skålp. Blyhvitt • • — — 1 20 Skålp. Cochenille ....... 1 Skålp. —' 5 — i 100 Skålp. Indigo ........
1 Skålp. — 2 — 600 Skålp. Gryn: Ris ........
1 Skålp. — — T 2. 100 Skålp. Sago ....... • • ■ . 1 Skålp. — — > i5 Skepp.
, Hampa 1 Skepp. — 100 Lisp. Humla 1 Lisp. — 2 “I 100 Skålp. Ingefära, torr ......
1 Skålp. — — 4 Bil. lill Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse N.o 3o8■ Minimi-qvan- Qvantitet för X ransito- titet för Transito-afgif- a fa 1 f t n.
Upplaget. teus beräkning 20 Tunnor Kummin 1 Tunna _ 7 ioo Lisp.
Lin: ohäckladt 1 Lisp. — 2 — ioo Lisp. häckladt 1 Lisp. — 3 — 25 Lisp. 1 Lisp. — 2 6 200 Skålp. Vax- gula 1 Skålp. — — 5 200 Skålp. hvita och spermaceti 1 Skålp. — — 8 5oo Skålp.
Mandel 1 Skålp. — — 11 5o Kannor Oija: Bom- elier Oliver-, i fastager 1 Kanna — — 10 3o Kannor i flaskor, bouteiller eller krukor 1 Kanna — 1 2 5oo Kannor Hamp- 1 Kanna — — 4 200 Skålp.
Peppar, alla slag 1 Skålp. — — 3 ioo R:dr v. Piphufvuden af Sjöskum, omonterade coo R:dr v. 1 — — 3oo Skålp. Plommon, Catharin- ji Skålp. — — 1 3oo Skålp.
Pomerans-knoppar och skal . . . 1 Skålp. — — 1 3oo Skålp.
Russin, • . .. . . . . . , • • 1 Skålp. — — 1 3oo Tunnor Salt, kok- I Tunna — 1 3 iooo Skålp. Socker, rått ......... 1 Skålp. — 1 beredt, krossadt Lump och iooo Skålp.
Havanali Terres ....
1 Skålp. — — *1 200 Tunnor Spanmål, omalen: Korn ....
1 Tunna — 2 5oo Skålp. 1 Skålp. — — 1 2 5o Skålp.
The . . 1 Skålp. ‘ — 1 ioo Tunnor 1 Tunna — 10 2000 Skålp. Tobak: Blad ......... 1 Skålp. — — 5co Skålp.
Knaster 1 Skålp. — — 9 Träd varor, Mahogany, oarbetadt, så- 1 Cub.-fot iooo plattf. gadt e41er tillhugget ..... — 1 5oo Skålp.
Ull, okammad och okardad 1 Skålp. — — 2 240 Kannor Vin: på fastager på bouteiller:
Bourgogne och 1 Kanna ■— — 6 33-| Kan:r Champagne . 1 Kanna — 1 6 i33| Kan:r audra slag . . I Kanna — 1 6 Bil. till Expeditions-VIskottets Förslag till und.
Skrifvelse N-'0 3o8. if> Underrättelser om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas bör. §' '•
Alla varor, med undantag af de med förbud belagde, må ifrSn utrikes orter till Sverige införas, eller ifrån Sverige till utrikes orter utföras, emot den i Tariffen stadgade tull. §• 2- Det varuvärde, hvarefter inkommande och utgående fullprocent, enligt Taxan, erlägges, beräknas i Svenska Bancosedlar, med hvilka så väl inkommande och utgående tull som nederlags-afgifter betalas.
Hvad vid tullclarering ej hinner lill half skilling, uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad som stiger till och öfver en half. §. 3.
Med de i Taxan förekommande vigtbestämmelser förstås viclualievigt, der annan slags vigt icke serskildt är utsatt. §• 4- Alla inom Sveriges Rike byggda, eller i behörig ordning naturaliserade fartyg, som bevisligen tillhöra Svenska undersåter, förunnas helfrihet, håde vid inkommande och utgående, så att den i Taxan utsatta tullprocent beräknas för alla varor, som med dessa fartyg till Riket införas eller derifrån utföras, utan afseende eller skilnad, om inkommande varor hemtas direcle från produclions-orten, eller utur andra handen, och med iakttagande för öfrigt af den lindring i tull, sorn för handeln på vissa orter är serskildt i Nåder beviljad. §• 5.
För alla varor, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande helfria tullen med 4° procent; och för alla varor, som med dylika fartyg utföras, med 5o procent, utom i de fall, då, genom serskilda afhandlingar med främmande Magter, undantag härutinnan blifvit öfverenskomne.
Tdl allmänhetens underrättelse utfärdar Kongl. Maj;ts och Rikets Commerce-Collegium Kungörelse om dessa afhandlingar vid början' af hvarje år. q6 Bil. till Fxp e dit iöns - Utskottets Forslast till imri.
Skrijvclse N'0 3o8. §- C. Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan betalas å hvarje Sjötullskammare vid inkommande och utgående, för Svenska fartyg med tolf skillingar Banco för hvarje läst, beräknad efter Svenskt mätarebref.
För främmande fartyg betalas, på enahanda sätt pch efter samma beräkning, trettiosex skillingar Banco för hvarje läst, utom i de fall, då serskilde öfverenskommelser äro i detta hänseende träffade.
Härvid iakttages likväl, alt då ett inhemskt, eller lika med inhemska behandladt utländskt fartyg, under loppet af elt calender-år, gör flera resor på utrikes ort från och lill samma Tallkanamare-disti ict, så betalas lastpenningar blott för inkommandet hvarje gång fartyget, efter att hafva fulländat första resan, återkommer lill hamn inom samma Tulikammare-district. §• 7* 1:0 Å inkommande varor, som, enligt Taxan, förlulias efter vissa procent af värdet, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, hör godsegaren uppgifva inköps-priset, med tillägg af assurance, fragt och all annan derå använd kostnad, intill dess de till lossningsorten anländt, och å utgående varor deras partipris i lastningsorten.
Godsegarens angifningsintaga å inkommande sådane varor bör styrkas af Factura och Conjnoissement, äfvensom assurance-räkning, då försäkring tagen är.
Vid saknad af Factura, förhålles enligt 3i §. af Seglations-Ordningen; och bör, då placatstämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas efter hvilket tull varde varan blifvit förtullad. 2:0 Tullkammare- eller Packhus-föreståndare vare berättigad att en inkommen, efter värde tullbar vara, hel och hållen, så vidt den är af samma beskaffenhet, emot det uppgifna värdet, med tillägg af 10 procent, inlösa.
Vill han det ej, och förekommer ej heller skäl att till mer än io procent öka det uppgifna värdet, vare denna lösningsrättighet, med vilkor att summan genast i Tullcassan för godsegarens disposition contant ned» sättes, medgifven åt hvilken annan, som dertill sig först anmäler, för hvilket ändamål om varans angifning, genast efter besigtningen, anslag å Packhusdörren skall ske.
Har inom 3:ne söcknedagar, angifningsdagen inberäknad, ej någon till varans inlösande sig anmält, eller gitter godsegaren vid angifningstillfället förete bevis, att han rigtigheten af det uppgifna värdet, efter de i förestående i:sta mom. stadgade grunder, inför Domstol IM. til!
Expcdilions-Vt slottets Förslag lill tind.
Skrifvelse N.o 3o8, Domstol edeligen fulltyga!, må han varan disponera, då vid tullberähniiigen efter hans angifning kommer att hero; men eger inlösning eller väialesförhöjning på förenämnde sätt rum, skola lullafgiflerna efter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas. §. 8.
På vederbörande Fabriks- och Handlverks-Societeter ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega att tillse, del de till hvarje
Societets yrke hörande varor blifva under rigtiga benämningar förtullade, oell öfvervara alla stämplingar i Packhusen; dock må dessa ombuds uteblifvande, sedan de blifvit bevisligen kallade, icke hindra stämplingens företagande och fortgång. §• 9'
Utländska varor, som bevisligen dragit inkommande lull, kunna lill utrikes ort tullfritt åter utföras. §• »o Ålla, så väl inkommande som utgående varor, hvilka kunna i Taxan vara förbigångne, beläggas med tull af varuvärdet lill det belopp, soia General-Tull-Styreisen , i öfverensstämmelse med det för varor af enahanda slag eller beskaffenhet i Taxan utsatte, serskildt i hvarje inträffande fall har att bestämma. §. ii.
Vid uppkommande tvist om en varas rälta qvalitet och benämning, må General-Tull-Styrelsen ega, att, sedan, der så fordras, sakkunnige Handlande eller Fabrikanter hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande öfver General-Tull-Styrelseiis resolution besvär hos Kongl. Maj:t i underdånighet anföras. §• 13.
Alla, både inkommande och utgående varor, ehvad de förtullas efter bestämd afgift eller efter vissa proeent af värdet, skola angifvas och i Tulljournalerne noga antecknas till namn, art oeh beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål oell vigt, äfvensom värdet derå, samt på lika sätt i Persedel-extracten upptagas.
Om hvad i öfrigt, vid varors angifning oeh förtullning, iakttagas bör, tjenar Seglations-Ordningen lill efterrättelse.
Prot. i834 och rS35. so Sami. i Afd. 2 Bmckt. 13 <)8 Bil. till Expedilions-UtshoUeti Förslag till und.
Skrifvelse N-0 3o8. §• i3.
De varor, som ej om skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål eller vigt, till quantiteleu bestämmas, transporteras, efter deras beskaffenhet och värde, till Tullpackhuset eller Stadens Vågar, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga till Tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den för varorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger desamma fritt disponera, på sätt och med vilkor i öfrigt, som SeglalionsOrdningen och Nederlags-Förordnihgen bestämma. §. l4.
Till handelns underlättande, kommer så kalladt Credit-upplag, eller anstånd med Tullafgifternes betalning för alla i Tariffen i sådant afseende utmärkta varor till der bestämde minimi-quanliteter, att tills vidare ega rum uti städerna Slockholm, Götheborg, Gefle, Carlskrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad och Uddevalla, under iakttagande af följande vilkor: att varorna uppläggas under Tullkammarens jemte egarens las och vård; att egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast emot transitotull, då de bevisligen åter utföras, ifrån Credit-upplaget utlaga större och mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; att
Credit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den tid en vara infördes, utan att densamma inom nämnde tid antingen åter utföres eller till fullo förtullas efter den tull, som var gällande, då upplaget skedde, vid påföljd, att varan i annat fall för go Isegarens räkning på auction försäljes, då belöpande införselstull och omkostnader å auetionssumman först afdragas och återstoden tillstädes godsegaren; att, innan några varor å Credit-upplag emottagas, värdet å dem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de under tiden förefallna ändringar i priset å dylika varor; att gods må kunna transporteras ifrån en stads Credit-upplag lill en annans, dock med credit-tidens beräkning ifrån den dag, godset först upplades; att varor må, efter anmälan hos General-Tull-Styrelsen, öfverflyttas ifrån Credit-upplag på Nederlag, emot erläggande af så väl transilo-afgift, sorn inkommande recognition; samt att, genom Credit-upplaget, någon förändring icke sker i den Nederlagsfrihet, som Kongl. Maj:t redan i Nåder förunnat vissa städer, eller framdeles i Nåder förunnar andra.
Bil. lill Expeditions-Viskoltcts Förslag lill tind.
Skrifvelse N.o 3u8. §• »5.
Öfver förlullning af vagnar, som af lill Riket ankommande resande nyttjas och för hvilka Convoy-afgift oell Stads-umgähler icke beräknas, skall Tullkammaren meddela egarne bevis, innefattande e] allenast förtullningsbeloppet, utan ock en kort beskrifning på åkdonet, hvarigenom detsamma må igenkännas; börande tillika dylika vagnar af Tullkammaren förses med stämpel.
Derest åkdonet sedermera af samma person, sorn det förtullat, inom natt och år, åter utföres, antingen ifrån ilen hamn, dit det inkommit, eller ifrån hvilken annan som helst, der Sjötullskammare finnes, må egaren å den ort, der utförseln sker, emot förtullningsbevisets aflemnande, genast återfå den tull lian erlagl, så framt ej något emot beviset är att anmärka, och den vid inkommandet åsatle stämpel är i behåll.
Svensk resande, som till Riket återkommer med vagn, hvilken han vid afl esan härifrån bevisligen medfört, ege all densamma tullfritt disponera. §• 16.
Den trettonde tunnan af hvarje läst salladt kött och fisk, af alla slag, som bestås till packning, är fri från tull och afgifter till städerna. §• '7* Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet som krossadt Lump eller Havanah-Terres, skall underkastas besigtning af ojäfvige personer i Tullkammare- eller Packhus-Inspeclions föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar örn varans rätta be skaffenhet, hänsk jutes frågan till General-Tull-Styrelsen, då prof å sockret jemväl bör bifogas. §. 18.
Vid utförsel af följande inrikes tillverkade varor från stapelstad, der fabrik för tillverkning af sådana varor eger rum, beviljas af tullmedlen: för 1 Topp- och Candi-socker . 3 sk. 6 rst, —■ t tfe Cardus eller karfvad Tobak, äfvensom pressad och rulind Tobak samt Snus . , 3 „ — „ i st.
Segelduk af Hampa eller Lin till minst 5o alnars längd 32 „ — „ — 1 st.
Packväf af Hampa eller Lin till minst 5o alnars längd 24 ,, — ,, Hvarvid iakttages: 1:0 att, hvad Socker- och Tobaks-fabrikater angår, miust 100 # af samma vara, och af Hamp- och Lin-väfnader, minst ro st., skola till export afgifvas och på en gång afsändas; ioo Bil■ till Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N;0 3o8. 2:0 att, vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistratsbevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaksfabrikater, Segelduk eller Packväf, att den är af utländskt råämne; kommande detta bevis att biläggas Tullkammare-Journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o alt varan bör vara behörigen hallstämplad; 4:o att Svensk Consuls eller Vice-Consuls å lossnings-orten, eller, om sådan Tjensteman der ej är anställd, annan Vederbörande Embetsmyndighets intyg, att varan derstädes blifvit lossad, bör företes, för att komma i åtnjutande af förrberörde tullrestitution.
Med certificerandet af dylika varor, afsönde från Stockholm lill Finland, förhålles efter hvad serskildt är stadgadt. §• »9- Cobolt, rå eller malen, bör vid utförseln vara fördelad i paketer och försedd med stämpel från det ställe, der den blifvit tagen, vid påföljd af böter lill en fjerdedel af varans värde, och att export deraf ej tillätes. §. 20 Fartyg, här i Riket byggde, sorn för utländsk räkning köpas och utföras, njuta helfrihet för de varor, som med dem första gången utskeppas. §• 2t.
Skeppare, inhemsk eller främmande, sorn, för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötullskamrnare finnes, må derstädes, utan skeppsumgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver, och efter att hafva skriftligen uppgifvit beskaffenheten och n^ckenbeten af de till andra ineller utrikes orter destinerade varor, lossa större eller mindre del deraf och intaga fyllnad i sin last, utan att erlägga tull, eller annan afgift, för mera, än som lossas eller lastas; men skeppstimgälder för fartyget skola betalas till fullo, så snart lastning till större eller mindre del eger rum, äfvensom då mera än en fjerdedel af lasten lossas, hvilket förhållande bör af Tullbeljeningen vid lossningstillfället utrönas af den skeppshandling, som utvisar fartygets drägtighet.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, Bil.
Ull Expcclitions-Utikoltets
Skrifvelse N.-o 3oS. tor der Sjötullskammare är, intaga fyllnad deri.
På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lastadt blifvit; men skeppsumgälderne betalas till fullo endast på första inlastningsstället, derom bevis på passet meddelas. §. 22.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglalions-Ordningen stadgar, å mäikrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel tili mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, högstberörde Förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord linnes nödigt, befrias från lull och andra afgifter i utlastningsorten.
Till provision må under sådana vilkor jemväl kunna hänföras följande qvantiteter Vin, Bränvin, Caffe och Risgryn, nemligen:
För fartyg, kommande från Östersjönj eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs- och Bohus Län från Nordsjö-orter samt Holland, England och Franska Vestersjö-hamnarne: 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 3 skålprd Caffe och 3 skålprd Risgryn, läknadt på hvarje person af besättningens och passagerarnes antal; samt För fartyg, kommande från orter utom
Östersjönj med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus Län: 5 kannor Vin, 4 kannor Bränvin, 4 skålprd Caffe och 6 skålp:d Risgryn på enahanda sätt beräknad t.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, alt Vin och Bränvin icke emot hvartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfriga nämnde Provisions-artiklar öfverstiger en skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten ovilkorligen skall förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tullpasset, med fartyget bevisligen utförda, provisionsvaror öfverblifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisiöns-forrådet icke under vistandet i Svensk hamn om bord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. §. 23.
Nödigt förråd af lifsmedel för skeppsbesättningar, antingen fartyget inlöper i Svensk hamn eller fifsmedlen derifrån med skeppsbåt hemta», befrias från utförseRull och andra dermed förenade afgifter. 102 Bil. till Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelse IV.-o 3o8.
Svenska fartyg få äfven till skeppsbebof tullfritt intaga öfrige förnödenheter, som till skeppets behof, i reon af dess storlek, kunna anses oundgänglige, hvartill äfven må räknas i famn Ved, i tunna Tjära, i tunna Beck, 2 st.
Främmande fartyg må deremot ej heller till skeppsbehof intaga sådane förnödenheter utan erläggande af derföre belöpande tull-afgitler. §. 24.
På det skeppare och besättningar å Svenska Cravel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den föring, som, uti Kongl.
Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, har Kongl.