Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom oftanämnde nådiga Bref har Stats-kontoret äfven undfått befallning att, under iakttagande af hvad serskildt angående nuvarande magazins-departementet blifvit förordnadt, i afseende på återbesättandet i öfrigt af sådana lediga tjenstår vid berörde embetsverk, som å den nya staten vore uppförda, vidtaga författningsenliga åtgärder, äfvensom att, sedan sig sålunda visat, om och hvilka af Stats-kontorets nu varande ordinarie embets- och tjenstemannapersonal samt vaktbeljening derefter qvarstode utöfver hvad nya staten upptager, uppgöra och till Kongl. Maj:l insända underdånigt förslag till interims-stat för år 1851, lämpad efter don jemkning uti de Bih. lill B.
Prot. 1830 & 1831. I Sami., 1 Afd., 30 Haft. 2 10 Stals-Uttkottets Utlåtande, M 88. för framtiden beräknade lönerna, sorn, dels i följd deraf, dels på grund af ofvanomförmälde brist uti de för sistlidne år disponible lönetillgångarne, af behofvet påkallades, på det att de anvisade anslagen icke måtte öfverskridas.
Beträffande sättet för handläggning af de på Statskontorets behandling ankommande ärenden, rörande Mynt- och Kontroll-verken, så har Kongl.
Majit funnit pröfningen deraf böra ega rum i sammanhang med den på Kongl. Majits nådiga afgörande beroende frågan om nya reglementen för dessa verk, hvaremellertid Kongl. Majit funnit godt i nåder förordna, att nu gällande föreskrifter i della hänseende böra tillsvidare lända till efterrättelse.
Slutligen har Statskontoret blifvit i nåder förständigadt, att till Kongl. Majit inkomma med förnvadt, efter den nya organisationen lämpadt, förslag till instruktion för Statskontoret, i afbidan hvarå Kongl. Majit ansett serskilt nådigt beslut icke erfordras, angående de åligganden, som borde tillhöra Kammarförvandten i Riksbokssluts-kontoret samt huru med framtida afslutande af hufvudbok för spanmåls-undsättningsmedlen måtte förhållas, i hvilka hänseenden nödiga föreskrifter borde i Statskontorets arbets-ordning bestämmas.
Hvad Kongl. Majit sålunda uti Dess nådiga proposition föreslagit, jemte hvad i öfrigt härvid förekommit och med frågan om Statskontorets nya reglering eger sammanhang, har Utskottet tagit i noggrannt öfvervägande, tillika med de förhållanden, hvilka på detta embetsverks organisation och göromål omedelbarligen skola inverka.
Det har då ej kunnat undgå Utskottets uppmärksamhet, att flera på Konungs och Ständers beslut beroende vigtigare omständigheter ännu föranleda till någon ovisshet uti bedömandet af mängden utaf de göromål, hvilka framgent komma alt tillhöra Statskontoret, äfvensom i någon mån om deras beskaffenhet.
Den af Kongl. Majit afgifna nådiga propositionen, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt om förändring uti indelda räntors och kronotiondes utgörande, uti hvilket ämne dessutom flera till betydliga förändringar föranledande motioner äro väckta och till Utskottets handläggning remitterade, torde möjligen åstadkomma en annan reglering, än den, som nu blifvit ifrågasatt för Statskontorets serskilda afdelningar och vid dem anställde tjenstemäns befattning med de ärenden, sorn röra uppbördsverket och magazins-ärendene.
Lika ledes torde den förändring uti formuläret för Rikshufvudboken, som är ifrågaställd och som ännu ej undergått slutlig pröfning, kunna föranleda ett förändradt behof af tjenstemän uti Riksboksluts-kontoret.
Under dessa omständigheter, anser Utskottet icke fullt lämpligt, att en definitiv reglering af Statskontorets organisation nu fastställes till bestämdt anlal tjenste - Stals-UlskoUels Ullålande, M 88. 11 män, fördelade till vissa bestämda befattningar och med en förhöjning uti lönevil kor, som Rikets Ständer icke godkänt.
Utskottet inser likväl nödvändigheten deraf, att de medel, som erfordras för ärendenas oafbrulna gång, måste finnas till Kongl.
Majrls nådiga disposition och att ej någon inskränkning uti hvad Kongl. Maj:t härtill funnit nödigt för närvarande bör ega ruin, såvida sådant kan ske inom för ändamålet hittills afsedda tillgångar.
Enär desse tillgångar, så vidt de af Rikets Ständer för ifrågavarande behof blifvit anvisade, bestå af Statskontorets anslag på stat 32,198 R:dr, förutom ljuspenningar och remisslage, hvilka uti Kongl. Maj.ts nådiga proposition äro beräknade lill 4,892 R:dr, men rätteligen utgöra blott 4,887 R:dr, Chartte-Sigillatffi-verkets aflönings-anslag på stal 3,516 R:dr, förutom provision 473 R:dr och de till Magazins-kontorets tjenstemän på Allmänna Jndragningsstaten uppförde 6,442 R:dr samt med af Kongl. Maj:t utaf besparingar och andra medel anvisade 2,375 R:dr 16 sk., tillsammans utgöra en summa af 50,091 R:dr 16 sk., överskjutande det af Kongl. Maj;t för ändamålet uppgifna behof af 46,170 R:dr 32 sk. med 3,920 R:dr 32 sk.; anser Utskottet, alt Rikets Ständers åtgärd för närvarande torde böra inskränka sig lill att medgifva fortfarande användandet af så stor del af det på Allmänna Indragnings-slaten för under Statskontoret hörande Allmänna Magazinskontoret anslagne belopp, sorn, enligt förestående beräkning, till Statskontorets aflöning erfordras utöfver andre i detta afseende använde eller uppgifna tillgångar.
Då hela detta belopp nu utgör 6,442 R:dr, men öfverskotta i tillgång,ir 3,920: 32, uppgår således den för nyssnämnde behof erforderliga summan till 2,521 R:dr 16 sk.
Dessa medel blifva dock ej disponibla förr, än i den mån nu vid Allmänna Magazins-kontoret anställde tjenstemän från sina ionehafvande befattningar afgått och de överskjutande 3,920 R:dr 32 sk. till statsverket hunnit besparas.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet ofvan anfört, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, utan alt antaga Kongl. Maj:ts nådiga proposition, i hvad den angår Statskontorets lönereglering, måtte medgifva, att Kongl. Maj:t af de på Allmänna Indragnings-staten för närva rande till aflöning åt tjpnsternännen vid Allmänna Magazinskontoret anvisade 6,442 R.dr, sedan 3,920 R:dr 32 sk. deraf kunnat efter afgående tjenstemän statsverket besparas, må ega att tillsvidare, för de till Statskontorets handläggning hörande ärendens oafbrutna gång, använda återstående i mån af afgång disponibla blifvande 2,521 R:dr 16 sk., samt alt de för aflöning vid Chailre-Sigillataj—verket på riksstat uppförde 3,516
R:dr må blifva qvarstående under hittills varande rubrik. 12 Stats Utskottets Utlåtande, Jtl 88.
I öfverensstämmelse barmed ar förra anslaget för Statskontoret oförändradt uppfördt på Riksslaten till sitt förut varande belopp.
Char tce-sigi/latw-ver ket. 3io Enär, enligt Kongl. Majlis förslag, det till löningar å Riks-staten uppförde anslag 5,816
R:dr skulle komma alt i Stats-konlorets löne-anslag ingå, ansåge Kongl. Majit, att detsamma icke borde vidare serskildt upplagas, äfvensom att, ehuru, i följd af nämnde embetsverks lönereglering, utgifterna å anslaget till chartae sigillatae-om kostnader, i gällande stat beräknadt till 70,000 Ridr, komme att minska; med hvad, som motsvarar deraf utgången provision till kassören i chartee-sigillatae-verket med 473 Ridr, denna obetydliga minskning icke måtte föranleda någon förändring i nämnde förslags-anslag, utan detsamma beräknas till enahanda belopp sorn hittills.
I påföljd af Utskottets i föregående punkt gjorda framställning, afslyrker
Ut skottet hvad Kongl. Majit, sålunda behagat föreslå och hemställer, att dessa anslag måtte fortfarande å riks-staten oförändradt uppföras med 73,316 Ridr.
Ofver-Intendent s-Embet et. 4:o Då Kongl. Museum, för hvilket ett anslag af 1,670 Ridr 32 sk. för närvarande funnes uppfördt å åttonde hufvudtiteln, hörde under bemälde embete, ansåge Kongl. Majit lämpligast, alt berörde anslag öfverflyttades till sjunde hufvudtiteln och sammansloges med det der för Öfver-intendents-embelet upptagna anslag, som följaktligen skulle erhålla en tillökning af 1,670 Ridr 32 sk.
Som ifrågavarande öfverflyttning leder lill Veda och ordning i räkenskaperna, tillsl yrkes, att Rikets Ständer dertill lemna bifall.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit, vid beräkningen af stals-verkets inkomster behagat anföra, angående nedsättning med 15,000 Ridr uti postverkets bidrag till slaten, emot beviljande af portofrihet för lull—verkets brefväxling, och då postverkets inkomster ändock upptagits till enahanda belopp, som vid sednaste statsreglering, så och under förutsättning, att för postverket fortfarande finge användas öfverskottet af postmedlen, sedan bidraget till staten deraf utgått, har Kongl. Majit hemställt, att, i följd häraf, motsvarande förhöjning i beräkningen af ulgifisanslaget mätte varda iakttagen. Slals-Utskottets Utlåtande, JU 88. 13 •
Med hänsigt til! svårigheten att å begagnandet af fribrefs-rätten vid ett så vidlyftigt förvaltningsverk kunna handhafva erforderlig kontroll, och då den redan dryga poslföringen möjligen än mera kunde betungas, anser Utskottet, enär ingen fördel för tullverket, men väl olägenheter för postverket, skulle af förändringen uppkomma, sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall å Kongl. Maj:ls bögstberörde framställning.
I sammanhang härmed tillstyrker Utskottet, att vid nu skeende stats-reglering postverkets kontanta stats-anslag malte oförändradt uppföras till 48S,000 R:dr och statsverket ega att fortfarande af poslmedlen påräkna en behållen inkomst af 113,000 R:dr samt blifvande öfverskott, såsom hittills, af Kongl. Maj:t kunna disponeras till bestridande af kostnader för post-anstalternes utvidgande eller förbättring.
Förslags-anslaget till lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i Stochkolm. 6:o Som Kongl. Maj:t, i sammanhang med nådigt förslag till reglering af utgifterna under Riks-statens första hufvudtitel, gjort framställning om öfverflyttning till nämnde titel af 613 R:dr, såsom kostnad för lys- och renhållningen samt sotningen, jemte dermed sammanhang egande utgifter, för H. K. H.
Prins Gustafs palats, har Kongl. Majit ansett, att förenämnde förslagsanslag böra minskas med ett emot sagde kostnad svarande belopp eller i rundt tal 600 R:dr.
Till en dylik minskning, som Utskottet iakttagit vid förslagsanslagets uppförande å bifogade tabell, tillstyrkes Rikets Ständers bifall.
Anslagen till byggnader och reparationer i Stochholm och landsorterne, äfvensom för magasinsbyggnader, så i hufvudstaden som i landsorterne. 7:o Med afseende å de olägenheter, som, efter hvad erfarenheten ådagalagt, de förut gällande stadganden angående befattningen med underhållet med Kronans hus och byggnader i landsorterne samt dispositionen och redovisandet af derför anslagne medel medfört, likasom svårigheterne alt, under sådane omständigheter, handhafva en fullständig och tillförlitlig kontroll å de befintliga tillgångarne, har, enligt nådigt tillkännagifvande, Kong1. Maj:t, sorn ansett dessa olägenheter lämpligast kunna undanrödjas derigenom, att bestyret med såväl tillgångarnes fördelning, som deras förvaltande och redovisande, förenades hos en embetsmyndighet, på sätt rörande anslaget för underhållet af Kronans hus och byggnader i hufvudstaden vore 14 Stats-Utskoltels Utlåtande, J\s 88, föreskrifvet, under den 6 Mars 1849 förordna!, att den jemväl förut åt
Kammarkollegium uppdragna befattning med kronans i civilt ändamål anslagne hus och byggnader i landsorterna, hvilka icke voro linder annat embetsverks tillsyn ställde, samt handläggning af administrativa frågor, angående nybyggnad och underhåll af dessa hus och byggnader, jemte nödige inventariers anskaffande, skulle af Ofver-intendentsembetet öfvertagas; äfvensom och enär det ansetts leda till större enhet i förvaltningen samt medföra Herö väsendtliga fördelar, om Ofver-intendents-embetet likaledes erhölle den befattning med underhållet af kronans magazinsbyggnader så i Stockholm sorn i iandsorlernc, hvilken tillförene ålegat Stats-kontoret, Kongl. Maj:t, genom serskildt beslut af den 19 Oktober sistlidet år, i nåder befallt, att sistnämnde befattning skulle ifrån och tned början af innevarande år på Ofver-intendents-embetet öfverflytias ; och då vid sådant förhållande det vöre mindre lämpligt och endast ledande till större vidlyftighet att fortfarande hafva anslagen lill magazinsbyggnader afskiljde fråu dem, som å 7:de hufvud!iteln äro uppförde för kronans öfriga hus och byggnader, har Kongl.
Majit föreslagit, att dessa anslag måtte sammanföras, serskildt för hufvudstaden och serskildt för landsorterna, samt att desamma måtte få såsom reservations-anslag anses, börande dock ifrån anslaget för hus och byggnader i landsorterna afdragas de 4,000 R:dr, som hittills deraf utgått till fängelsebyggnaders underhåll och nu, enligt hvad i sammanhang med förslaget till reglering af utgifterna under andra hufvudtiteln blifvit ifrågastäldl, skulle till berörde hufvudtite! öfverflyttas.
Hvad serskildt beträffade de för underhåll af kronans hus och byggnader i landsorterne uti riks-staten upptagne indelda anslag, så ansåge Kongl. Maj:t, att af desamma borde uteslutas ej mindre de räntor med kronovärdi af 5 R:dr 30 sk. 5 rst. eller markegångsvärde af 39 R:dr 20 sk. 11 rsl., som vore för högt upptagne, än ock, sedan Fahlu Kungsgårds-hjelp numera upphört, det för nämnde kungsgård beräknade anslag af 173 R:dr 19 sk. 1 rst. i kronovärdi med 314 Ridr 42 sk. 1 rst. efter markegångsvärde.
Äfvenledes har Kongl. Maj:t täckts föreslå, att de för Runna qvarndam, Kungsladan vid Rankhyttan och Ornäs loftbyggnad anvisade anslag af indelda räntor till kronovärdi af 13 R:dr 37 sk. med markegångsvärde af 96
R:dr 19 sk. samt anslaget till Kungsladan vid Isala af 30 kappar kronotionde, beräknade till ett värde af 3 R:dr 30 sk., måtte försvinna, emot det att af anslaget till underhåll af kronans hus och byggnader i landsorten till vederbörande kontant utbetalas de derför belöpande ersättningar; börande för sådant ändamål nyssnämnde anslag ökas i kontant med 96 R:dr 32 sk.
Enligt nämnde af Kongl. Majit ifrågasatte förändringar, skulle anslagen lill byggnader och reparationer komma alt utgöra: i Stats-Utskotlets Utlåtande, JYi 88. 15 för Slockholm 32,000 och för landsorterna 40,233: 46. hvaremot de båda anslagen för inagazinsbyggnader, äfvensom de å anslaget till byggnader i landsorterne nu uppförde indelde räntor af spanrnäl, i värde beräknade till 436 R:dr 4 6 sk , borde uteslutas.
Hvad Kongl. Maj:t sålunda i nåder föreslagit tillstyrker Utskottet att Rikets Ständer ville bifalla.
Andaget till remisslage.
8:o 1 följd af hvad, i sammanhang med frågan om Stats-konlorets organisation, Kongl. Maj:t hemställt, angående upptagande å nämnde embetsverks stat af er - sättning för Kongl.
Ränlmiistarnes remisslage, skulle serskildt anslag derför ej vidare erfordras och således anslaget till remisslage med motsvarande belopp förminskas; men då, oaktadt denna utgift i medeltal utgjort 2,793 R:dr, nämnde förslagsanslag för detta ändamål blott upptagit 4,300 R:dr, ansåg Kongl. Maj:t endast sistnämnde belopp kunna från anslaget afdragas.
Som Utskottet icke kunnat, tillstyrka Rikets Ständers bifall å den föreslagna omorganisationen af Stats-kontoret och de för densammas genomförande äskade öfverflyllningar till Stats-kontorets nya stat, får Utskottet tillstyrka, att någon nedsättning uti nu ifrågavarande anslag icke måtte ega rum, utan detsamma fortfarande upptagas till enahanda belopp, sorn å nu gällande riks-stat är uppfördt. 9:o
Enär förslags-anslaget till mantalsshrifnings-provision, upptaget till 40,500 R:dr, icke varit tillräckligt till bestridande af dermed afsedde utgifter, får Utskottet hemställa, att nämnde förslagsanslag måtte ökas med 2,500 R:dr och således å riks-staten uppföras med 43,000 R:dr. 40:o I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts allmänna förslag, angående förändrad reglering med de till erobets- och tjenstemän samt betjening nu utgående ljuspenningar, har Kongl. Maj:t begärt, att från detta förslagsanslag måtte öfverflyt— tas till de på denna hufvud-titel upptagne embetsverks aflönings-stater ett sammanlagdt belopp af 7.676 R:dr 32 sk.
Med åberopande af Utskottets uti Utlåtandet JM 60 gjorda afstyrkande, angående ljuspenningarnes indragande, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts berörde nådiga framställning må förfalla. 16 Stats-UtskoUets Utlåtande, JYl 88. ll:o
Beträffande i öfrigt de under 7:de hufvudtiteln upptagne utgiftssummor, har någon anledning icke förekommit att deruti tillstyrka någon förändring; hvadan desamma, enligt den vid detta Utlåtande bilagde tabell, blifvit föreslagne till enahanda belopp, som vid sisllidne riksdag bestämdes; utom den förhöjning af 9 R:dr, som för slutsummans jemnande funnits böra ega rum i förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser.
12:o 1 öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess Betänkande JV2 51, angående beräkningen af stals-verkets inkomster, tillstyrkt i afseende på indelda räntor och tionden, hemställer Utskottet, att Rikets Ständers godkännande af denna hufvud-titel med bifogade Tabell icke må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets Ständer kunna fatta i fråga oin allmän förenkling af indelda räntorna och tionden, eller deras i mera eller mindre mån skeende indragning till statsverket.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851. ii j ii 11 cl e SI 11 f v ii (1 - T I t e I n. 1849 års Riksstat anslår S:ma 7,000 15,024 39,288 42,642 73,516 17,728 49,384 10,545 485,279 800,000 10,601 4,000 30,000 2,000 36,593 8,000 29,806 2,000 3,500 10,000 10,500 543 4.000 1.000 20,000 31,000 6,000 52 52 16 52 51 1,749,9501 — Finaiis-Departein ontel.
Taffelpenningar 2,500: \ " — — ..
Expeditions-Chefen 5,000:
Öfrige Embets- och Tjenstemän 12,024: 52. — Kammar-Kollegium Stats-Kontoret med Krono-Magasinerne samt Yåg-Staterne i Fahlun och Avesta . . Chartce-Sigillatce-Verket. 3,516: — Chartaj-Sigillatae-Omkostnader, Förslags-anslag 70,000: — Löningar Mynt- och Kontroll-Verken.
— Till Myntets drift och underhåll 8,000:
Omkostnader för Kontroll-Verket, Förslags-anslag 2,300: Kammar-Rätten Öfver-Intendents-Embetet, 1849 års anslag från 8:de IIufvud-Titeln h i Iföres Kongl.
Musei förra anslag Post-Verket (Kontanta anslaget på förslag, att af Postmedlen direkte utgå) Tull-Verket (Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte utgå) ....
Jägeri-Staten Lyshållning m. fl. Utgifter för Kronans publike lius i Stockholm Förslagsanslag, enl. 1849 års Riks-Stat minskas genom öfverflyttning till 1:a IIufvud-Titeln (Prins Gust.
Palats) 10,543: 1,670: 52. — 1,000: 600:
Byggnader och reparationer i Stockholm (Magasins-byggnader i Stockholm derunder inbegripne) Reserv a tions-anslag '
Byggnader och reparationer i landsorterne (Magasins-byggnader i landsoiterne derunder inbegripne) R eser va tions-a nslag Af Kontanta anslaget efter 1849 års Riks-Stat, tillsammans • • • 44,156: 52. — hafva till 2:dra IIufvud-Titeln öfverflyttats, som härifrån afgå .
• 4,000:
Ökning enl.
Maj:ts Proposition, Kontant S:ma 40,136: 52. • • 96: 52.
Indelda Räntor och Indeld Spanmål försvinna från Slaten.
Städers friheter, Förslags-anslag.
Rprcrs-effekter.
Förslå es-a nsl n Transportkostnad för Stats-Verkets Bergs-effekter, Förslags-anslag Remisslage, Förslags-anslag Observations- och Uppbörds-procenter, Förslags-anslag Mantalsskrifnings-provision, Förslags-anslag: 1849 års 10,500: — Ökas med 2,500: — Tionde-Profvare Restitutioner, Förslags-anslag .
Rese- och Traktaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser m. m.
Förslags-ansia; Extra Utgifter Theatern Kong’ Anm - Summa 1 händelse af Rikets Ständers bifall till Stats-Utskoltets Utlåtande JVk 51, Litt.
A. afgå från Jägeri-Statens anslag: Indelda Räntor (förslagsvis) .... 7,535:42.
Indeld Spanmål, 2 T:r d:o .... 12: 7,547: 42.
— Försl till blifvand Riks-Stat.
Indelda räntor. 7000 15,024 39,288 42,534 73,516 17,728 49,384 12,213 485.000 800.000 1,407 3,400 32,000 40,233 15,700 2.000 3,500 10,000 13.000 4.000 1.000 20,009 31.000 6,000 52 52 16 52 16 51 Kronovärdi. 59 1,512 2,560 25 1 46 Markegång på förslag. 245 9,182 52 13,763 50 Spanmål.
Värde förslagsvis å 6 R:dr. 57 90 16 36 12 342 543 18 Oi nd e I d. Mått. 18 Värde förslagsvis å 6 R:dr. 108 Summa Banko. 7000 15,024 39,288 42,642 73,516 17,728 49,384 12,213 485,279 800,000 10,601 3,400 32,000 40,233 29,806 2,000 3,500 10,000 13.000 543 4.000 1.000 20,009 31.000 6,000 52 52 16 52 52 16 51 1,724,939| 161 — | 5,7121 221 —| 23,189jl4|— | 155|l8| 933 | 18j — | 18 108 |—|—11,749,1701 — | men tillkomma för Skogsplanterings-Kassan Utir till Slals-Utsk.
Utlåtande, 18.50 .t 1851, JY,» 88.
j 1,000: Slätt-Utskott {Jtf&land?
, M 89. i JW 89.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 April 1851, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående reglering af utgifter ne under Riksslatens Åttonde Hufmdtitel. (II. A.)
Vid sist hällne riksdag uppfördes under denna hufvudlitel, sorn innefattar anslagen till Ecklesiastik-departementet, Penningar R:dr 478.726.
Indelda räntor i kronovärdi, 27,868 Rrdr 36 sk. 8 rst, utfördt efter förslagsmarkegång med . . 152,798 Indeld spanmål 81,704 tunnor 16 kappar, förslagsvis ä 6 R:dr lin 490,227.
Oindeld spanmål 3,891 tunnor 16 kappar, förslagsvis efter 6 Rrdr trn 23,349 eller tillsammans Rrdr 1,145,100.
I afseende på 8:de hufyudtiteln hafva, i följd af dels Kongl.
Till samtelige Ms-Ständms Protocoll, Innehållande de Handlingar, Hwilka lill Riks-Standen bliswit aflemnade, Sasem Konungens Nädiga Propositioner, Riksens Ständers Utstötts Betänkande» och Förklaringar, Samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag wid Urtima Riksdagen i Arebro iZ»r.
Lindh, »Liz.
Uppläst hos Nidd. och Adeln den r Augusti. - Prest-Ständer den l - - - - - - Borgarc-Ständet d. r - ----- Bondc-Standet den i - - Stormägtigste AUernadigste Lonung! ^a inncwarande Riksdag nu synes nalkas sitt stut; haswa Riksens Ständer enhälligt sig förenat i det beslut, att alla sedan de föregående RikSdagarne hwilande Grundlagsfrågor, som icke redan tvid denna Riksdag blifwit upptagne eller wunnik handläggning, stola till den nästkommande blifrva hwilande, för att da kunna till pröfning förekomma.
Detta besiut fa Riksens Ständer härmedelst lill Eder Kongl. Maj:t i underdånighet öfwerlämna, med underdånig anhållan, akt derpå erhålla Eders Kongl- Majus Nådiga stadfästelse Riksens Stander framhärda re.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den r Augusti' ----- Prest- Ståndet den; - - - - - - Borgare-Ständet d. ; - - - - - Bonde-Ständet den z - - I Stsrmtigtigste Allernadigste Ronung Anledning af Eder Kongl, Majus Nådiga Proposition af den 18 sistledne April, angående bestämmandet af willkoren och afgisten för Bmmvinstillwerkningen, samt answaret för BränwinS och andra starka dryckers omättliga bruk, hafwa Riksens Stander at sitt Lag-Utstött uppdragit, att utarbeta en allmän Författning emot omättligt bruk af starka drycker och deras olofliga utminutering.
Ucstottct N:o 141. ^ * hap 1-244 Den i Augusti. har äfwen dermed till Riksens Stander inkommit; men wld den granstning densamma sedermera hos Riksens Stander undergått, hofwa de sunnit, att de fleste deri innefattade föresteitter dels esker lecala omlländighetcr, såsom Economista mäste inrättas, dels ock i allmänhet äro tili sm natur Police, Författningar; > sälje hwaraf och nar Riksens Stander ej tilltrott sig att gilla och antaga det ingifva sörstaaet, de förenat sig derom, att till Eder Kongl.
Majit i underdånighet öfwerlämna, att i afseende hmpa i Noder utfärda de Författningar, som EtewKenal.
Mai:t till ändamaluS winnande i Nader kan sinna yenligast.
Riksens Stander framhärda :c.
Upolask hos Ridd. och Adctn hen I Augusti. - - Prest - Ständer hen i - - - - Borgeire-Stäiid. den r - - - - Bonde-Ständet den r - - Rikstens Ständers Stats-Utskotts Utlära», de och Lärsiag, angående antalet af Ne, visioner som före nästa Riksdag böra anställas öfwer Stars- Banco, och Riksgälds-Werkens tillstånd. ^enom Protocolls, Utdrag under der 21, -z och 24 sistledne Julii, hafwa samtelige Resoeetive Stanten anmodat Stats, och Banco Utstotkcn att af, gifwa förstag pa antalet af de Revisioner, kom kö e nästa Riksdag böra a^siRas öfwer Stats, WerketS, Bankens, och Riksgälds.-Contoirets tillstånd; hwarjemte Högwördige Prest, Ståndet särstildc astat, Den i Augusti. 2247 östat, att da ännu orcviderade Räkenstaper stör flere än 2:ne or swarligen lerdc hinna granstas ra den i Grundlagen förefkrefne tid ak z:ne manadee, StatsUcikottet matte förestå huru Revisionen tjenligast ma hinna i ordning bringas.