Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län rältighet, att i liqvid för deras skulder leverera magasinsgild och qvarntorr spanmål, efter följande pris, nemi.: för råg 8 R:dr, för korn 6 R:dr 3a sk., och för blandkorn 3a Bane» tunnan; hvarjemte Kongl. Majit i Nåder förklarade, att på Rikets Sländers pröfning borde ankomma, huruvida ca sålunda verkställd leverering fiime anses för slutlig betalning af vederbörandes nndsätlningsskulder, äfven i den händelse alt försäljningen eller dispositionen af -spanmålen lill lägre pris skulle förorsaka förlust för Staten; att gäldenärerna, i följd häraf, borde tillsvidare för skillnaden ansvara, men att deremot, om spanmålen kunde till högre pris försäljas eller användas, öfverskoltet skulle Gäldenärerne till, godokomma.
Med anledning af detta, under den Oclober 183a meddelade, Nådiga beslut, saint under tillämpning af hvad Kongl. Majit sedermera, i afseende på betalningstidens förlängning, genom serskilda Nådiga Skrifvelse!' förordnat, hafva undsättningstagarne inom Skaraborgs
Län till den 3i Oct. förb år, i afräkning på deras undsättningsskulder, levererat 17,677 tunnor 4 kapir spanmål, hvars värde blifvit ifrån skuldbeloppet afdraget med en summa af 128,340 Ridr 17 sk., jemte 00,097 R:clr 32 s,il 8 rst-' som >id samma tid contant influtit.
Majit öfverlemnar nu i Nåder till Rikets Ständers pröfning och afgörande, huruvida den leverering af säd in natura i liqvid om undsättningsskulder i Skaraborgs Län, efter i83o och i83t årens missväxter, som sålunda egt rum, skall anses såsom slutlig betalning, eller om undsättningstagarne, som af det medgifna liqvidationssättet sig begagnat, bör åligga att serskildt, efter det i Kongl. Brefvet af den \
Oclober 183a dervid fästade vilkor, godtgöra den förlust, som vid skeende utredning kan finnas hafva för Creditiv-fonden uppkommit genom samma liqvidationssält, i afseende hvarå Kongl.
Majit för öfrigt åberopar de bär ofvan anförde skäl, som föranledde Kongl. Majit alt det bevilja.
Majits Nådiga Proposition JV:o 5i, >3 Ett vida bekymmersammare förhållande eger rum i afseende på återbetalningen af de undsättningsskulder, som invånarne i Norr- och Westerbottens
Län, genom fyra års på hvarandra följande svåra missväxter, sig ådragit.
Efter i83o års missväxt, sorn äfven, ehurq jemförelsevis i mindre kännbar mon, träffade Norrbottens och Westerbottens
Län, måste, till undsättningar för Götheborgs* och Bohus, Elfsborgs och Skaraborgs folkrika Län, af spanmålscreditivet användas icke mindre än 585,000 Ridr, men förhållandet är nu så förändrädt, att ungefärligen samma summa är af creditivmedlen fästad i förstnämnde bägge norra
Län, hvilkas sammanlagda folkmängd utgör endast omkring c)3,ooo personer.
Enligt hvad Stats-Contorets underdåniga berättelse utvisar, hafva dessa
Län, efter de serskilda missväxter, hvaraf de varit hemsökte, dels i penningar, dels i säd erhållit understöd till följande belopp:
Län : efter i83o års missväxt Ridr 89,049: 21. 5. — i83i d:o 112,000: — — — i83a d:o . 67,398: a3. 7. — i833 d:o 81,800: — — Summa 35o,242: 45. — Westerbottens
Län: efter i83o års missväxt R:dr 45>ooo: — — — i83r dio 74,547: ^4- — i83a dro 74,121: 9. 1. — 1833 d:o 57,700: — — Summa a5i,368: 33. 1. hvarå 11,090 Ridr blifvit återbetalde.
Dessa skuldsummor kunna väl, genom partiela återbetalningar, eller oafslutade omkostnadsräkningar, till siffran undergå mindre betydliga förändringar: det bedröflig» resultatet återstår dock alltid af cn skuldsättning, i mångå fall öfverstigande gäldenärernes förmåga att sig afbörda, äfven på de förlängda betalningsterminer, som Kongl.
Majit, med afseende å de på hvarandra följande missväxlerne, i Nåder beviljat.
Uti underdånig skrifvelse af den 26 sistl.
Februarii, liar Landshöfdingen i Norrbottens
Län gjort framställning om omöjligheten för detta Läns »4 Kong], Majus Nådiga Skrifvelse Ar:o 3i. invånare aLt återgälda sina erhållne undsättningar, ulan eftergift af en tiel deraf oell lindring i belalningsvilkoren för återstoden; i hvilket afseende han i underdånighet föreslagit: 1:0 att afskrifning må beviljas icke allenast af de ig,63a R:dr 21 sk. 3 r:st., som utgöra skillnaden emellan Statens contanta bidrag och den genom ett, efter gångbara pris, inom Länet lämpadt,högre undsättningspris
A anskaffad spanmål uppkomna större skuldsumma, utan ock utaf en tredjedel af det derefter återstående beloppet, hvilken afskrifning, sedan en viss andel deraf blifvit hvarje socken medgifven, i förhållande till hvad socknen i undsättning åtnjutit, borde af vissa inom socknen utsedde eomiterade lämpas, först till alla de undsättnings tagare, hvilka under tiden blifvit alldeles oförmögne, alt sina skulder godtgöra, och derefter tillgodokomma hvarje annan undsättningstagare inom socknen i förhållande lill det qvantum spanmål, lian till låns undfått, beräknadt efter det pris, som för hvarje år blifvit den låntagna spanmålen åsatt; 2:0
Att återstående skuldbeloppet, förvandladt lill spanmål, efter de derå förut bestämda pris, må af undsättningstagarne få återgäldas med spanmål, tunna för tunna, till en fjerdedel vid hvarje års uppbördsstämma, att räkna ifrån och med den, som infaller vid början af nästa år; samt 0:0 att, såsom enda utvägen för Länet att i framliden möjligen kunna undvara undsättningar af Staten, den spanmål, som af undsättningstagarne sålunda återbetalas, 111a användas till bildande af sockne- eller distnct-magusin, inrättade på grunder, sorn för det åsyftade ändamålet pröfvas tillfylleslgörande och med återbetalning af de erhållne bidragen med en tiondedel åtligen, antingen in natura eller efter hvarje års gällande markegång för Länet.
Lii serskilda underdåniga ansökningar, hafva Riksdagsfullmäglige från Westerbottens
Län anhållit om enahanda förmoner i afseende på återbetalningen af detta Läns undsätlning.sskulder, under åberopande af hvad Landshöfdingen i Norrbottens
Län i förberörde hänseende yttrat och föreslagit.
I betraktande af det hårda och ovanliga öde, som drabbat Westerbottens och Norrbottens
Län, att hemsökas af fyra på hvarandra följande missväxtår, och då en sträng iudrifning af meddelade undsättningar, efter ordalydelsen af gäldenärernes åtagna förbindelser, skulle, dels bereda mångas fullkomliga undergång, dels förorsaka förluster för Slaten, så finnér Kongl. Maj:t sig ega ali anledning att hos Rikets Ständer understödja de gjorda fram ställningar ne, 0111 afskrifning lill en del af dessa Läns skuldbelopp och lindring vid betalningen af återstoden; inea Kongl. Maj:t önskar Kongl.
Majus Nådiga Proposition N'.o
St, «5 för
Sin del att, vid sådan eftergift och lindring, det uttryckliga vilkor må fästas, alt invånarne sjelfve skola medverka till anstalter, som på sätt här nedan omförmälas, kunna betrygga Staten emot nödvändigheten att, vid framdeles inträffande missväxter, tillhandagå med direcla undsättningar.
Maj:t tinner lpcalförhållandena i Westerbottens och Norrbottens Län, dit afsändningar af spanmål ifrån andra orter ej kunna under största delen af året sjöledes verkställas, och der endast säd af ortens växt kan till utsäde användas, serskildt påkalla inrättandet af sockne- eller district-magasin, oberoende af hvad i andra, mera af naturen gynnade och förmonligare belägna delar af Riket må anses af nöden.
Med dessa åsigter, föreslår Kongl. Majit till Rikets Ständer följande åtgärder och beslut i förberörde hänseenden: 1:0 att afskrifning må beviljas af en tredjedel utaf Westerbottens och Norrbottens Läns skuldbelopp, för erhållna undsättningar efter i83o och påföljande års missväxter, sådant det befanns vid sisth års slut, och med afdrag derjemte, hvad Norrbottens
Län belräffar, af den, genom högre pris å ulborgid spanmål, uppkomna skillnad emellan Statens bidrag och Länets skuldsumma.
2:0 att denna afskrifning i hägge
Länen varder emellan undsättningstagarne fördelad på sätt af Landshöfdingen i Norrbottens
Län här ofvan blifvit föreslaget; 3:o att återstående skulden må förvandlas till spanmål efter de deri förut i hvartdera Länet fastställda pris, med tillåtelse för undsättningstagarne att med spanmål, tunna mot tunna, återgälda det sålunda uppkomna beloppet med en fjerdedel årligen i fyra år, så att första inbetalningen' inträffar vid första uppbördsstämma!! år i835; 4:o att af först skeende levereringar, 10,000 tunnor korn af ortens växt, och till utsäde fullt tjenligt, varda i hvartdera /Länet använda till bildande af sockne- eller districtmagasin, hufvudsakligen på de grunder, som, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut vid i8a3 års Riksdag, blifvit, genom Kongl. Brefvet af den 17 Mars 1824, fastställde, och med återbetalningsskyldighet af erhållne bidrag med en tiondedel årligen in natura, eller efter gällande markegångspris vid hvarje års inbetalning; 5:o att intilldess ofvanberörde för sockne- eller district-magasi»ens bildande påräknade qvantum korn af ortens växt blifvit inlevereradt, undsättningstagarne skola fullgöra sina afbetalningar i sådan till utsäde fullt tjenlig säd, men derefter i samma sädesslag, sorn de i lån erhållit; 6:0 att fördelen af återbetalningen med spanmål in natura cj skall tillgodokomma invånarne i de socknar, som vägra alt inrätta magasin, Kongl, Mnj:ts Nådiga Proposition A';o 5i. *lan elem åligga, att deras återstående skuld med penningar godtgöra, efter de, å den långifna spanmålen, för hvarje år bestämda pris; samt 7:0 att enahanda påföljd skall ega rum för de gäldenärer, som ej i behörig ordning fullgöra de dem årligen åliggande spanmålslevereringar.
Majrt öfverlemnar slutligen till Rikets Ständers pröfning ea af Dess Befallningshafvande i Elfsborgs
Län gjord underdånig framställning, att på Länets spanmålsskulder en eftergift af omkring 20,000 R:dr skulle beviljas, med vilkor, alt detta belopp användes till förstärkande af aockne-magasinsförråd, der de redan finnas, eller till inrättande af sådane magasin, der de ännu saknas, hvilket senare är händelsen på de liesta ställen inom Länet; och kunde, enligt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande® tanke, beloppet antingen fördelas i pracmier, lämpade efter folkmängden, för att tillgodokomma Länets alla socknar, och deribland äfven de få, som icke begagnat undsättning efter i83o års missväxt, eller ock tillfalla endast de socknar, som upptagit undsättningslån, i mon af deras skuldsummor eller annorledes.
CAR JOHAN. C. D. Skogman.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden luUlet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet, ä Stockholms Slott den 12 April i834- Närvarande: Hans Excellence Justitiae Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af Wellerstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Kongl. Majas Nådigt Svar Nio 52. i l7 Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Stats-Secreterären S&gman.
Setfan Kongl.
Maj.:t beslutit, att till Rikets nu församlade Stände1' framställa Nådig Proposition, angående f. d. Allmänna- Magasins-Fonden, samt betalningsvilkoren för erhållne spanmåis understöd, och Stats-Secreteraren Skogman, uppå Nådig befallning samt, i enlighet med förenämnde beslut, författat underdånigt förslag till berörde Nådiga Proposition, hvilket Stats-Secreteraren nu till justering uppläste; täcktes Kongl. Maj:t härvid gifva tillkänna, det Kgl. Majit ville tillsvidare uppskjuta pröfningeo af den, i sammanhang med detta ärende, väckta frågan, om ett tillökt crediliv för spanmålsundsättningar i missväxtår; och fann Kongl. Majrt, uppå Stats-Rådets underdåniga hemställan, godt att, efter det förslaget till efvanomförmälde Proposition blifvit i öfverensstämjnelse härmed jemkadt, detsamma i Nåder gilla, sådant det är vid Protocollet bilagdt; kommande'den Nådiga Propositionen att, i vanlig ordning, till Rikets Sländer affärdas.
Ex Prolocollo Nils af Zellen.
Antom i afskr. till Exp-Utsk. den 33 April kl. 7 a. m. KONGL.
MAJ.TS Nä/liga Svar, uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående Riksdagens förlängande; Gifvet Stockholms Slott den H) April 183/f.
Då mängden och omfallnihgen af Riksdagsgöromålen omöjligen medgifva deras afslutande inom. den uti Grundlagen för Riksdagen bestämda lif! af Irenne månader ifrån den dag, elier dell 3ö sisth Januarii, da Kgl. Majrts Nådiga Proposition, om Stals-Werkets tillstånd och behof, blifvit tiII Rikets Ständer öfverlemnad, hafva Rikets Ständer, genom underdånig skritvelse af den i5 i denna månad, hos Kongl. Majrt i underdånighet anhållit, Di/t, till II, St, Vrot. i834. 1 Sami. 1 ål fihl. 3 i/gde Häftet, . r8 Kongl. Maj\t Nådiga Svar K:o 5i. att Riksdagen må på en månad, räknad från den 3o innevarande April, varda förlängd.
Maj:t liar, med stöd af stadgandet uti 109 §.
Regeriilgs-Formen och 80 §.
Riksdags-Ordningen, till denna Rikets Ständers anhållan härmedelst velat lemna Sitt Nådiga bifall; kommande sålunda Riksdagen, att tili den 3o nästkommande Maji varda förlängd Kongl. Majit förhlifver Rikets Ständer med all Kongl..
Nåd och ynnest städse välbevågen..
Datum ut supra.. CARL JOHAN.
' D. von Schulzenheim.
Protocollhållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 19 ylpril i834- Närvarande!
Hans Excellence Juslitise Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad _, Hans Excellence Stats-Ministerfr för Utrikes- Ärendena Herr Gref ve af Wetterstedtj, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner_, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke_, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm Undertecknad Hof-Canceller.
Sedan undertecknad Hof-Canceller uppläst ett, på Nådig: befallning, författadt Svar på Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksdagens förlängande; täcktes Kongl. Majit, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, nämnde Svar , sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla, hvarjemte Kongl. Majit befallde, att detsamma, af undertecknad Hof-Canceller contrasigneradt, skulle till' Rikets- Ständer, på vanligt sätt, öfverlemnas..
In (idem Protocolli D. v. Schulzenheim.
STOCKHOLM, 1834; hos J. A. Walidcj*.
K'>ngl Maj:ts Nild.
Proposition Ada 53, I Nio 53.
Ulsk. d. 9 Maji kf. i e. ht, KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer; angående serskild vedergällning till Ijag-Comitcens arbetande
Ledamöter efter numera fulländadt uppdrag; Gifven Stockholms Slott den 20 Mars 1834* * Sedan den åt serskilde Comiterade uppdragne granskning af Sveriges Civil- och Criminal-lagar numera blifvit fulländad, och nya Lagförslag i detta hänseende utarbetade, har hos Kongl. Majit fråga blifvit väckt om. fortfarande, lill större eller mindre del, af de arfvoden, LagComiteens arbetande Ledamöter i och för deras befattning hittills uppburit.
Dessa arfvoden, sorn från början voro bestämde till 900 Rdr, ökades för åren 1Sr4 och r8i5 till 1000 Rdr; men blefvo sedermera, i följd af den vid x815 års Riksdag beviljade tillökning i Lag-Comiléens anslag, ytterligare förhöjde lill deras nuvarande belopp 1,666
Rdr 3a sk. årligen för hvarje Ledamot.
Om äfven en skälig ersättning härigenom blifvit Lag-Comitéehs Ledamöter beredd för den under arbetets fortgång derå använde lid och möda, återstår likväl en förbindelse för Staten att hålla dem skadeslöse förde varaktigare fördelar i Statens tjenst, som de på annan väg möjligen kunnat ernå.
Ett serskildt uppdrag, som fordrat en lid af ao år, torde dessutom i visst afseende kunna jemföras med en-ständig tjenstebefattning; och Kongl.
Majtt vill af sådan anledning nu till Rikets Ständer öfverlemna att, för de 3:ne arbetande Ledamöterne i Lag-Comiteen, Commerce-Rådet Zenius, Advocat-Fiscalen Staaf och Expeditions-Secreteraren Richert, be vilja en fortfarande vedergällning, lämpad efter den möda, de under en längre tid nedlagt å de nu mera fulländade förslagen till Civil- och Crixninal-Lag.
Maj:t förhlifver Rikets Ständer med all Kongl, Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN, C, D. Skogman.
Prot. 1834. 1 Sami. 1 Afdela. t. i5:de Häftet, t Kongl. Maj ts Nåd.
Nio 5 f, Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott den 25 Mars 1834* Närvarande: Hans Excellence Justiliag Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellene Stats-Ministern för Ulriltes Ärendena, Herr Grefve af Wetter stedt, Stats-RådenI Hans Excellence Herr Grefve Mörner} Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke } Herr Grefve Adelsvärd} Friherre Åkerhjelm, Hof-Cancellei en Friherre v. Schulzenheim} och Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut den irsta innevarande månad, författadt förslag tillKongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående serskild vedergällning till Lag-Comiteens arbetande
Ledamöter elter nu mera fulländadt uppdrag.
Majit behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, delta förslag i Nåder gilla, sådant det finnes Protocollet bilagdt; och skulle, i öfverensstämmelse dermed, Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer under denna dag expedieras.
Ex Protocollo. A, F, Normelin.
Ånk. i afskr. till Exp. Utsi, d. g Maji kl, 1 e, m. Kongl.
Majits Nådiga Skrifvelse tilt Rikets Ständermed öfverlemnande af Lag-Comitéens förslag till Allmän Civil-Lag; Gifven Stockholms Slott d, 12 April IÖ34- Kongl, Majit underrättade Rikets Ständer vid sista Riksdag om de Kongl. Majlis Nåd.
Nio 54. 3 hinder, som motte slutlig granskning af Lag-Comite'ens förslag tifi ny Civil-Lag och anförde dervid: alt förslag lill ny Criminal-Lag då icke hunnit af Comiteen utarbetas, hvarföre Lag-verket i allt fall icke kunnat i hela sitt sammanhang till Rikets Ständer afgifvas; att flere i den nu gällande Civil-Lagen utsatte straff eller ansvarsbestämmelser i den föreslagne voro uteslutna, för att i S-raff-Lagen införas; alt den Civila Lagen, om den ock då kunde komma under pröfning, likväl på det hela hade saknat den fullständighet, att den kunnat till efterrättelse antagas; och att Kongl. Majit derföre fann sig föranlåten att än ytterligare uppskjuta med det nya Lag-verkets öfverlemnande till RiketsStänder; hvarvid Kongl. Majit tilläde: alt Kongl. Majit kände lifligt behofvet af en ny och förbättrad
Lag, äfvensom den rätt, Rikets Ständer och Svenska Folket egde, att snart få hugna sig deraf, men att Kgl.
Majit kände lika lifligt, huru stor försigtighet en sådan förändring erfordrade, helst, oaktadt alla bemödanden, misstag dock aldrig uteblefve, hvilka likväl kunde och borde rättas genom allt ytterligare fortsatta granskningar, samt att Kongl.
Majit hyste den öfvertygelse, att en Nation är vida bättre belåten med ett långsamt och öfvervägadt, än med ett förhastadt antagande af den Lag, som skall bestämma hennes framtida rättsförhållanden.
Sedan den tiden har Lag-Comiteens förslag till Civil-Lagen blifvit af Högste Domstolen, icke utan hinder i ärendenas vanliga gång, i hela sin vidd granskadt; och har Högste
Domstolen dess yttrande deröfver afgifvit.
Lag-Comiteen har fortsatt sitt arbete med Criminal-Lagen; och som Kongl. Majit ansett nyttigt, om likhet i grundsattser kunde vinnas i de förenade Rikenas Brottmåls-Lagar; så har Comiteen, enligt Kongl. Majits Nådiga Förordnande, i sådant afseende härstädes haft sammanträden och öfverläggningar med Ledamöter af Norrska Lag-Comiteen.
Svenska LagComiteen har derefter år 1831 i underdånighet öfverlemnat förslag till allmän Criminal-Lag, indelt i två Balkar, Straff-Balk och Rättegångs-Balk, samt år »832 inkommit med motiverne dertill.
I likhet med hvad, som forordnades om förslaget lill Civil-Lag, har Kongl. Majit i Nåder befallt, att förslaget till Criminal-Lag med dess motiver skulle till trycket befordras och allmängöras, med frihet för hvar och en att inom i832 års slut med anmärkningar dervid inkomma, samt med skyldighet för begge Universitetens Juridiska Faculteter och Philosophice Professorer att öf - 4 Kort"!. Maj is TTad.
Proposition- X:o -54- ver förslaget sig yttra.
De i anledning häraf inkomne anmärkningar hafva blifvit Lag-Comitcen tillställda, med föreskrift att inom sistlidet års slut deröfver afgifva utlåtande, hvilket ock den 28 sistlidne December till Kgl. Maj:t inkommit; och har Kongl. Majrt under den 20 nästlidne Januarii i Nåder tillåtit, alt samma j'ttrande, innefattande några jemkningar i förra förslaget, finge tryckas och, såsom tillförene skett, med sjelfva förslaget utdelas.
Nu, ehuru det nyss ankomna förslag till allmän CriminahLag icke möjligen kunnat i Högsta Domstolen undergå granskning, och lika hinder således för det närvarande, som vid sista Riksdag, förekommer emot detta förslags öfverlemnande jemte förslaget till Civil-Lag till Rikets Ständer, liar Kongl.
Maj:t dock, då Rikets Ständer nu äro församlade, samt äfven med anledning af Rikets Sänders skrifvelse af den 10 September 182g, •\elat nyttja detta tillfälle att gifva Rikets Ständer del af förslaget till ny Civil-Lag och af Högste
Domstolens yttrande deröfver.
Maj:t öfverlemnar härmedelst detta Lag-förslag att, till större eller mindre del, i den mon tiden, medgifver, af Rikets Ständer granskas, äfvensom till den ytterligare behandling å Rikets Ständers sida, den de sjelfva, i hänsigt till ett så vigtigt föremål, kunna lämplig pröfva; och vill Kgl.
Majrt låta föranstalta, att icke allenast de Protocoll, som öfver granskningen af Lag-förslaget hos Högste
Domstolen blifvit hällne, varda tillställde det Rikets Ständers Utskott, hvilket med förslaget får befattning, utan ock att alla förslaget rörande handlingar skola för samma Utskott, uppå derom skeende anmälan, vara att från Lag-Comiteen tillgå.
Öfver förslaget till Criminal-Lag infordrar Kongl. Majrt nu utlåtanden från Presidenterne i Kgl. Majrts och Rikets Hof-Rätter, hvardera biträ ht af 2 Ledamöter inom Hof-Rätten; hvarefter förslaget kommer att till Högsta Domstolens yttrande öfverlemnas.
Majrt föiblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut supra. CARL JOHAN. R, Martin , Kong!.
Proposition N:o 5/J.
5 Utdrag af Protocollet öfver Justities-År enden } hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rddet d Stockholms Slott den 12 April i8'ö4} Närvarande: ’ Håns Excellence Justitia Ståts-Ministern Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gretve af Wetterstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner3 Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke 3 Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm: Herr Grefve Adelsvärd} Friherre Åkerhjelm5 Justitiae-Råden von Lindecreutz och Engelhart} JusliliaE-Cancelleren Bergenschöld, Hans Excellence Herr Grefven och Juslitiae Stats-Ministern anhöll, att få fästa Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på den framställning till Rikets Ständer, hvilken, rörande det af Lag-Comiteen upprättade och af Högste Domstolen granskade förslag till ny Civil-Lag, Kgl. Maj:t, uti Berättelsen till Rikets Ständer, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan’sista Riksdag, förklarat
Sig vara sinnad afgifva; och förmälte Hans Excellence vidare, att lian till sådan framställning upprättat ett project, hvilket, efter Kongl. Majrts dertill lemnade Nådiga tillåtelse, Hans Excellence i underdånighet uppläste.
Justitiae-Cancelleren yttrade i underdånighet, att lian så mycket hellre tillstyrkte, att det utarbetade Lagprojectet meddelas Rikets Ständer, som han ansåg denna utväg
Vara den tjenligaste, för att bägge Stals-magterne måtte kunna gröndlagsenligt besluta om sättet för Lagförslagets granskning; men Justitiae-Cancelleren ville för sin del blott i underdånighet hafva anmärkt, att han ansåg meddelandet af Lag-projeetet icke ske på grund af 87 §.
Regerings-Formen, sorn föreskrifver annan form, då fråga om ny
Lag eller förändring af den gällande Lagen från Konungen framställes.
De närvarande Justitiae-Råden anförde, att, enär den af Hans Excellence Herr Grefven och Justitia- Stats-Ministern gjorda underdåniga frana - 6 Kongl, Majus JVid.
Proposition JY:o 54- stallning icke-angin'ge någon sådan Proposition lill Rikets Ständer, som i 87 §. af Regerings-formen omförmäles, utan egentligen åsyftade endast en Communicalion eller underrättelse lill Sländerne, JustitiaeRåden ansågo detta ämne icke vara föremål för deras vidare utlåtande.
Uppå Stals-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan, Behagade Kongl.