Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som bifaller Bevillnings-Ulskottets förslag, att näst efter första momentet af 35 §. må införas ett nytt moment af följande lydelse: ”af insatte capital i Trollhätte gamla Slussverks-byggnad _, för hvilka tolf procent af Kongl. Maj-.t och Kronan årligen betalas, en fjerdedel af samma ränta”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Yinner Nej, anses sistnämnde moment vara afslaget.
Voteringen har utfallit med 87
Ja och 3a Nej, och enär Ja således vunnit, är det af Utskottet föreslagne nya moment bifallet.
Adertonde Voteringen.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag uti 8 momentet af 36 §., voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Stats-Vtslottets Memorial, N'o 458. r5 Vinner Nej, kommer sistnämnde moment att, i enlighet med PresteStåndets beslut, erhålla följande lydelse: ”Äf fynd erlägges bevillning med fern för hund rådet af värdet.
Härifrån likväl undantagne fynd af antikvarisk! och historiskt värde, hvilka från ali bevillning fritagas.’’
Sorn denna omröstning utfallit med 53 Ja och G5 Nej, samt en casserad sedel, och Nej således vunnit, kommer ifrågavarande moment srtt erhålla den uti contra-propositionen intagne lydelse.
Nili onde Voteringen.
Den, sorn vill, alt contra-propositionen uti hufvudsakliga voteringen skall upptaga Preste-Ståndets beslut, eller att 3:dje momentet skulle erhålla följande lydelse: ”Den, som erhållit högre caracter, än som åtföljer innehafvande tjenstegfad och, efter behörigt förordnande, minst ett år för rättat den tjenst, som motsvarar den högre caracteren, samt sådant vederbörligen styrker, erlägger icke någon caracLers-beyillning,” voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer contra-propositionen att innefatta Ridderskapet§> och Ådelns beslut, att nemligen 3y §. bör från Bevillnings-stadgan utgå.
Voteringen har utfallit med 89 Ja och 29 Nej, samt en casserad sedel, och sorn följaktligen
Ja vunnit, har sedermera i hufvudsaken röstats öfver följande proposition:
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Borgare- och BondeStånden godkände, förslag uti Zj voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages Preste-Ståndets ofvanomförmälde beslut.
Som denna voterings-proposilion blifvit besvarad med 6g Ja och 5o Nej, samt Ja alltså vunmt, är Bevillnings-Utskottets förslag uti Zy §. godkändU Stats-Utslcottets Memorial, N:o 430.
Tjugonde Voteringen.
Den, sorn bifaller Bevillnings-Utskottets förslag i 3:dje puncten af i43 §., att från afgift efter första artikeln befrias personer för det året, då de beredas till Herrans Nattvard, om de än fyllt 18 år, voterar •
Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer ofvannämnde 3:dje punct att från denna §. utgå.
Vid voterings-sedlames öppnande hafva befunnits 40 Ja och 71 Nej; och enär Nej således vunnit, kommer ofvannämnde 3:dje punct att utgå.
Tjugondeförsta Voteringen.
{FDen, sorn vill, att contra-propositionen skall upptaga Ridderskapets och Adelns beslut, att utur 3:dje puncten borde uteslutas ordeni ^hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta,’’ voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ytterligare votering att anställas om, huruvida Preste-Ständets beslut, att de i 4^de raden af 3:dje momentet förekommande ord: ”är anslagen” utbytas mot "utgår”; eller Borgare-Ståndets beslut, att 3:dje momentet skulle undfå denna lydelse: ”Kronans och Statens, jemte andra till allmänt behof anslagne hemman och lägenheter, byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådana, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta, den del af städernas jord, hvaraf inkomsten utgår till lön för vederbörande embets- och tjenstemän, eller till betäckande af andra efter stat och vederbörandes förordnande fastställde behof, district- och socken-magazin, boställshus och sådane hus i städerne och på landet, som begagnas till boställen för barmhertighets-inrätt ningar - Stats-Utskottets Memorial, IV'o 458. *7 ningar, antingen boställs-innehaf varén desamma bebor eller icke," skall blifva contra-proposition vid den bufvudsakliga voteringen.
Som denna votering utfallit med 5i Ja och 68 Nej, samt Nej således vunnit; har, för bestämmande af contra-propositionen vid den slutliga voteringen, röstats öfver följande proposition:
Den, som vill, att contra-propositionen skall innefatta Preste-Slåndots beslut, att de i 4:de raden af 3:dje momentet förekommande ord: ’ar anslagen, ” utbytes mot ”utgår”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, blifver contra-propositionen, i enlighet med Borgare Ståndets beslut, att 3:dje momentet skall undfå ofvan intagne lydelse.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 106
Ja och i3 Nej, och enär följaktligen
Ja vunnit, har sedermera uti hufvudsaken omröstning blifvit anställd öfver följande proposition.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Bonde-Ståndet godkände, så lydande förslag: "Kronans och Statens, jemte andra till allmänt behof anslagne, byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådana, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta; den del af städernes jord, hvaraf inkomsten är anslagen till aflöning åt de städernes tjenstemän, hvilka till bevillning för deras löne-inkomst sjelfve taxeras; district- och socken-magazin, boställshus och sådane hus i städerne och på landet, som begagnas till boställen för barmhertighets-inrättningar, antingen boställs innehafvaren desamma bebor eller icke”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages Preste-Ståndets ofvanomförmälde beslut.
Denna votering har utfallit med 33 Ja och 85 Nej, samt en casse rad sedel, och då således
Nej vunnit, kommer den af Preste-Ståndet beslutade förändring uti Bevillnings-Utshottetsfförslag ett ega rum.
4 Sami. i8 Stats-Utskottets Memorial, N:o 438.
Tjuguandra Voteringen.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag, så lydande: ’’Skolinrättningar för den afkomst, som de, i följd af gåfva eller testamente, åtnjuta från jordegendomar på landet, så länge den för dessa egendomars fulla värde belöpande, bevillning af desammas egare betalas; dock att de tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma erlägga bevillning, då den öfverstiger 200 R:dr, efter stadgad förvandlingsgrund, ” voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, slutet af 5 :te momentet, efter ordet: ”betalas” att erhålla denna lydelse: ”samt att de tjenstemän , hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma vara från bevillning befriade.”
Som denna votering utfallit med 68 Ja och 5r Nej, samt Ja således vunnit, har Bevillnings-Utskottets förslag blifvit gilladt.
Tjugutredje Voteringen.
Den, som vill, att contra-propositionen uti hufvudsakliga voteringen skall upDtaga Preste- och Borgare-Ståndets beslut, att lärlingar i handel, handtverk, manufacturier och fabriker befrias från bevillning efter a:dra artikeln, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer contra-propositionen att innefatta Ridderskapets ock Adelns beslut, att lärlingar i handel, handtverk, manufacturier och fabriker, till fyllda 18 år, befrias från bevillning efter 2:dra artikeln.
Efter denna votering, som utfallit med 72 Ja och 46 Nej, samt en casserad sedel, och hvarvid följaktligen
Ja vunnit, har omröstning uti kufyudsaken anställts öfver följande proposition: Stats-Utslottets Memorial, JV:o 438. »9 Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Bonde-Ståndet godkände, förslag, att lärlingar i bandtverk, manufacturier och fabriker befrias från bevillning elter 2:dra artikeln, voterar Ja, den, det ej vill, voterar Nej, Vinner Nej, antages Preste- och Borgare-Ståndens bär ofvan intagne beslut.
Vid voteringssedlarnes uppräknande hafva befunnits 47 Ja och 71 Nej, samt en casserad sedel, och enär således
Nej vunnit, är den af Preste©ch Borgare-Stånden beslutade föreskrift godkänd.
Tjugufjerde Voteringen.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag uti irsta momentet, yoterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, 1 momentet af ifrågavarande §. att erhålla följande lydelse: ’’De af allmogen , som ega eller bruka hemman, hvilkas värde icke öfverstiger Ett Tusende Riksdaler;’’ samt att på 8:de raden, i stället för orden: ”hvarjemte de,” insättes: ”hvarjemte föräldrarne.”
Voteringen har utfallit med 5i Ja och 62 Nej, samt Nej sålunda vunnit; vid hvilket förhållande 147 §.
1 momentet erhåller den i contrapropositionen intagne lydelse.
Tjugu femte Voteringen.
Den, som bifaller, att till 147 §. må fogas ett 3:dje moment af denlydelse: ”hvarje mantalsskrifven person af de mindre bemedlade folk - 20 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 458. classer , som i denna §. omförmälas, jemte gesäller, tjenstdrängar och lärjungar samt allmogens hemmavarande söner, om hvilka det vid mantalsskrifningen intygas, att de då minst ett år icke supit bränvin och dylika spritdrycker, erhålla afkortning för hälften af den personliga skydds-afgiften, hvarom anteckning skar i mantalslängden,” voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ofvannämnde tillägg att förfalla.
Som denna votering utfallit med 36 Ja och 81 Nej, samt 2 casserade sedlar, och Nej således vunnit, är det föreslagna 3:dje momentet icke antaget.
STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktrycksriet, 1841. Stats-Utskottets Utlåtandej N:o 4^9- i N:o 43p.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Febr. i84i, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhällne återremisser ä Utlåtandet N:o 4oo. (U. A.) Sl.al.s-Utskot.lets Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Ledamölernes i Rikets Allmänna Ärenders f. d. Beredning underdåniga ansökning alt få såsom pension bibehålla de af dem i sådan egenskap innehafde arfvoden, bar af BondeStåndet blifvit bifallet, men af de öfi iga Riks-Stånden återremitteradt; och får Utskottet således till besvarande upptaga de under discussionerne förekomne yttranden.
Inom Ridderskapet och Adeln bafva alla Ledamöter, som sig yttrat, under instämmande i de vid Utlåtandet fogade reservationer, yrkat, att de sökte pensionerne mätte af Rikets Ständer bifallas.
Inom Preste-Ständet liar äfven den åsigt allmänt blifvit uttryckt, att det icke vore Slaten värdigt att beröfva desse embetsman den vid deras befattningar förenade inkomst, för det att samma befattningar upphört genom en af Konungen och Rikets Ständer beslutad förändring uti Samhällets Institutioner, och att den benämning af arfvoden, hvarunder berörde inkomst dem tillfallit, icke utgjorde något giltigt skäl för indragningen, enär desamma varit uppförde på Rikets Ordinarie Stat, hvarjemte serskilde Ledamöter åberopat dels de vid Utlåtandet fogade reservationer, dels de af f. d. Beredningens
Ledamöter till stöd för deras ansökning anförde omständigheter.
Inom Borgare-Ståndet hafva serskilde Ledamöter dels yrkat bifall till ansökningen, dels begärt, alt Utskottet måtte meddela Rikets Ständer upplysning, huruvida och till hvad belopp Ledamöterne aff. d. Beredningen innehafva andra löner på stat, hvilken upplysning ansetts vara af vigt, för alt rätt kunna afgöra förevarande ärende, helst möjligen en del af desse Ledamöter, ehuru icke alla, kunde pröfvas böra vid innehafvande arfvoden bibehållas.
Enligt hvad Utskottet redan uti det förra Utlåtandet upplyst, hafva väl Ledamöterne af Rikets Allmänna Ärenders Beredning icke varit med fullrnagler försedde, utan genom öppna Bref kallade; men om än ett dylikt expeditionssätl är vordet begagnadt, synes dock, vid nu föreBih. till R.
Fröt. 1840 och 1841 • 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 6 Haft. 1 3 Stats-Utskottets
Utlåtande3 N:o 4^9" varande frägas bedömande, icke böra förbises, alt berörde Embeten voro genom Grundlagen bestämde och deras aflöning å Rikets Stat uppförd, hvadan deras innehafvare skäligen kunnat beräkna, alt, om de motsvarade det dem lemnade förtroende, bibehållas vid dessa Embeten samt dermed förenade löneförmoner, hvilkas erhållande måhända förhindrat dem att begagna andra tilläfventyrs yppade tillfällen för beredandet af motsvarande inkomster; och då, sedan Stats-Ulskoltet uti dess Utlåtande N:o 385, yttrat, att både rättvisa och billighet syntes påkalla, att Numer-Lotteriets embets- och tjenstemän, ehuru icke med fullmagter, utan endast med öppna bref och förordnanden tillsatte, icke mera än andre Statens ordinarie tjenstemän, hvilkas befattningar indragits, blefvo beröfvade de, enligt Stat, egande löneförmoner, hvilka de, såsom belöning för sina nedlagde mödor, påräknat till egen och familjers bergning, detta är vordet af samtlige Riks-Stånden gilladt, samt Numer-Lolteriets ordinarie embets- och tjenstemän vid deras enligt
Stat innehafde löneförmoner bibehållne, måste det medgifvas, att enahanda skäl så mycket mera tala för beviljandet af dylik förmon för f. d. Ledamölerne af Rikets Allmänna Äreaders Beredning, som denna Institution, på sätt förut är omförmäldt, icke allenast var på Rikets Stat uppförd, utan ock genom Grundlagen bestämd.
På grund häraf och då återremissen ifrån 3:ne Riks-Stånd synes utmärka, att detta jemväl med desse Stånds åsigt instämmer, samt hvad angår den inom ett Stånd väckte fråga derom, alt det borde utredas, hvilka löneförmoner f. d.
Ledamöterne af Rikets Allmänna Ärenders Beredning tilläfventyrs dessutom kunna innehafva, sådant icke tagits i betraktande vid fråga om Numer-Lolteriets tjenstemäns pensionerande, eller lämpligen synes böra på ärendets afgörande inverka, enär, då den gjorde framställningen afser ersättning för de genom Beredningens indragning förlorade löne-inkomster, samtlige Ledamöterne skäligen böra i detta afseende njuta lika förmoner, finner Utskottet sig, med frånträdande af dess förra yttrande, böra hemställa, att Rikets Ständer måtte medgifva, att de vid upplösning af Rikets Allmänna Ärenders Beredning i tjenst varande Ledamöterne må, ifrån den lid, deras aflöning upphörde, å Allmänna Indragnings-Staten åtnjuta motsvarande belopp, eller i ooo R:dr årligen för hvardera, likväl med förbehåll, att denna löne-ersättning förminskas eller upphör i den mon de, efter nämnde tid, tilläfventyrs redan erhållit eller framgent undfå löneförmo - Stats-Utskottets Utlåtande> N:o 44°' 3 ner af allmänna medel, öfverstigande, hvad de vid berörde tid af dylika medel innehade.
Hemställande Utskottet tillika, om icke Bonde-Ståndet, ehuru detsamma redan bifallit Utskottets förra Utlåtande, skulle finna skäligt all, vid öfvervägande af hvad Utskottet nu yttrat, förutnämnde hemställan godkänna.
Stockholm den 23 Februari 184 * * N:o 44o.
Ant. till Exp. Utsk. den a5 Febr. 1841, kl, 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Prof essoren Gei jers motion, att Amuriuenserne vid Kongl. Bibliotheket måtte få retroactivt beräkna den dem vid denna Riksdag beviljade löneförhöjning. (U. A.)
Uti en inom Preste-Slåndet, under åberopande af 56:te §.
Riksdags-Ordningen, väckt och till Stats-Ulskotlet remitterad motion, har Herr Professoren Geijer anfört: att, som de båda Amunuenserne vid Kongl.
Bibliotheket, hvilka från äldre lider uppburit, den Förste lön emellan Prolocolls-Secreterare- och Canzlist-graderne uti Kongl. Maj:ts Canzli och den Andre full Canzlist-lön, vid den år 1835 verkställde lönereglering emedlertid icke kommit i åtnjutande af mera, än den Förste Amunuensen Canzlist-lön 800 R:dr och den Andre Copist-lön 400 Rtdr, i anledning hvaraf Kongl. Maj:t ock, på serskildt gjord underdånig framställning och i enlighet med Hof-Canzlerns tillstyrkan, genom Nådigt
Bref af den i^:de Maj i83q, anvisat för bemälde Amanuenser å extra utgiftsmedlen ett gralificalionsbelopp af 200 R:dr för den Förste, och 400 R:dr för den Andre, hvarigenom deras löneinkomster åter kommit i samma förhållande lill andre tjenstemän i Kongl. Maj:ls Canzli, som tillförne, så och enär Rikets Ständer vid innevarande Riksdag beviljat det af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, äskade anslag af 600
R:dr, som sålunda blifvit erforderligt lill lönefyllnad för Amanuenserne vid Kongl.
Bibliotheket, har motionären funnit sig ega 4 Stcits-Utskottets Utlåtande j N.o 441' giltig anledning föreslå, att bemälde Amanuenser må undfå en emot Iönebristen svarande ersättning för åren 1835, 36 och 3^, utgörande ett saminanlagdt belopp för den Förste Amanuensen af 6oo R:dr och för den Andre af 1,200 R:dr Banko, helst Rikets Ständer beviljat åtskillige Commissarier i Rikets Ständers Bank retroacliv beräkning af en först vid denna Riksdag fastställd lönestat.
Utskottet har, med afseende derå, att Rikets Ständer, i fråga om Kongl.
Bibliothekels aflöningsstat, redan, i anledning af Kongl. Majlis derom aflätna Nådiga Proposition, deras beslut fattat, och då den tillökning i förut innehafde löneförmoner, som sålunda blifvit beviljad, icke lämpligen kan utsträckas äfven till den redan förflutna tiden, funnit sig böra hemställa, atl motionen lemnäs utan afseende.
Stockholm den 23 Februari 184*.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Febr. 1841, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse, angående de för befästningsarbetenas fortsättande behöfliga medel. (U. A.) Uti Nådig
Skrifvelse af den 8 dennes (intagen under N:o 99 uti Första Samlingen af Bihanget till Riks-Slåndens Prolocoll), har Kongl.
Majit, jemte lillkännagifvande, alt Kongl.
Majit, efter att, i saknad af Rikets Ständers beslut, angående Extra Slatsregleringen, sett Sig föranlåten förordna om inställande, vid December månads utgång sistlidet år, af befästningsarbetena vid Carlsborg och i Stockholms Skäl gård, sedermera, i anledning af vederbörandes framställning om deraf uppkommande olägenheter, funnit Sig böra anbefalla Dess och Rikets Ki igs-Collegium atl af under händer egande, för andra mindre trängande behof afsedde, medel och mot ersättning af först utfallande byggnads-anslag, meddela Foi tificalions-Cassan ett förskott af högst 6,000 Ridr Banco, alt af Collegii Forlifiealions-A(delning i samråd med Chefen för Ingenieurs-Corpsen disponeras till så da ne för Carlsborgs fästning för handen varande utgifter, hvilka Stats-Utskottets UtlåtandeJ
V;o 442- 5 pröfvades af den beskaffenhet, alt desamma icke kunde, utan förnärmande af enskilde personers rätt eller äfvenlyrande af vida betänkligare förluster för Slaten, längre uppskjutas, i Nåder fästat Stals-Ulskoltets uppmärksamhet å angelägenheten att, i hvad af Utskottet beror, åt anslagsfrågans beredande lemna den fortskyndande åtgärd, hvarigenom olägenheter och förluster så väl för Staten som för de vid byggnads-företagen anställde personer må i det möjligaste varda förminskade.
Då Utskottet, som numera yttrat sig, i afseende på anslags-frågan, medelst Utlåtandet N:o 4^5, Lit. A., deruti Utskottet vidhållit sin i Utlåtandet N:o 354, Lit. A., gjorde tillstyrkan om Extra Statsanslag för befästningsarbetena vid Carlsborg och i Stockholms skärgård till ett lika belopp årligen, som af Kongl.
Maj:t blifvit äskadt, redan före aflåtandet af högslberörde Nådiga Skrifvelse, eller den 1 dennes, i anledning af erhål
Ine återremisser å Utlåtandet N:o 406, uti senare afgifvet Utlåtande N:o 421 hemställt, att Rikets Ständer måtte, i öfverensstämmelse med en af Herr Lefrén väckt motion, å det anslag, som för ifrågavarande befästningsarbeten kan varda å Extra Statsregleringen beviljadt, anvisa ett förskott af 16,000 R:dr, hvilket Utlåtande numera blifvit af trenne Riksstånd bifallet, har Utskottet icke funnit sig kunna någon serskild ytterligare åtgärd, i anledning af Kongl. Maj:ts nu aflåtne Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer tillstyrka.
Stockholm den 23 Februari 184f•
Ank. till Exp. Utsk. den a5 Febr. 184r» H. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Stj em gr anats, G, motion, angående beviljande af ett extra anslag till fyllnad i kost-, nöderne för Arméens öfningar. (U. A.)
Uti en inom Ridderskapet och Adeln, under åberopande af 56 $. Riksdags-Ordningen, väckt och lill Stats-Ulskotlet remitterad motion, har Herr Stjerngranatj G., yrkat, alt, såsom extra anslag intill nästa Riksdag, måt - 6 Stats-Utskottets Utlåtande j JV:o 44$' le uppföras årligen 18,000 R:dr lill fyllnad i den för Armeens öfningar, enligt uppgjord plan, beräknade summa, hvarigenom, med hufvudsakligaste afseende på utbildandet af Cavalleriels recryter och dresserandet af dess remonter, kunde beredas och möjliggöras utförandet af nämnde plan, enligt hvilken de indelda trupperne skulle komma att erhålla: alla Cavallen- Infanteri- och Jägare-Regementen 14 dagars Befälsmöte hvarje år; alla Cavalleri-Regementen Sqvadronsmölen i 8 dagar hvarje år; alla Cavalleri-Regementen Exercis-Sqvadroner lika som hittills; alla Infanteri-och Jägare-Regementen Instruclions-Compagnier af 90 dagars längd hvartannat år; hvarjemte alla Cavallen-, Artilleri- och Infanteri-Regementen (således alla Regementen med undantag af dem i de Norra Länen) skulle, enligt fastställd tour, livart fjerde år deltaga uti större samfälda öfningar af 17 dagars längd, och de Cavallen-, Infanteri- och Jägare-Regementen, hvilka ej under året till sådana samfälda öfningar beordrades, erhålla 17 dagars Regementsmöte i hemorten.
Då Utskottet redan i dess afgifna Utlåtanden, angående så välden ordinarie, som den extra Statsregleringen, hvilka dels blifvit af Rikets Ständer pröfvade, dels af Utskottet lill Rikets Ständers slutliga afgörande öfverlemnade, haft tillfälle yttra sig, rörande de ämnen, som utgöra föremål för motionen, har Utskottet icke funnit sig kunna i anledning af densamma någon serskild ytterligare åtgärd tillstyrka.
Stockholm den 23 Februari 184»•
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Febr. 1841, kl. a e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om aflöning för Secreteraren vid Bonde-Ståndets Canzli-Direction. (U. A.)
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt, lill Stats-Ulskoltet remitterad, motion, deruti hela Ståndet förklarat sig instämma, har Gustaf Bernhard äppelqvist från Blekinge
Län anfört: ali, sedan Prolocolls-Secreleraren Sylvan, Stats-Utskottets Utlåtande , N:o 444- 7 för hvilken, såsom Secreterare vid Bonde-Ståndets Canzli-Direction, varit å Allmänna Indragnings-Slaten uppfördt ett anslag af 100 R:dr Banco årligen, uppå begäran, från samma befattning erhållit afsked, samt Bonde-Ståndets Canzli-Direction, enär berörde aflöningssumma följaktligen icke vidare vore disponibel, hos Stats-Utskotlet hemställt, att Utskottet ville hos Rikets Ständer föreslå, att enahanda aflöning af 100 R:dr Banco årligen, som allt sedan år 1800 varit anslagen och dertill tillgång nu saknades, måtte för ifrågavarande Secreterare å Stat anvisas, men Utskottet icke ansett sig, i följd af en i sådan ordning gjord framställning, kunna någon åtgärd vidtaga; så har motionären funnit sig föranlåten att, med stöd af 56 §.
Riksdags-Ordningen, väcka den motion, att lill aflöning för Secreteraren vid Bonde-Ståndets Canzli-Direction ett belopp af 100 R:dr Banco må varda å Stat uppfördt, att utgå från den tid, då ProtocollsSecreleraren Sylvan ifrån tjensten afgick.
Utskottet har, rned afseende derå, att ifrågavarande aflöning, på sätt motionen äfven innehåller, under en längre lid redan varit af Slaten bekostad, och då, enligt hvad under discussionen i Bonde-Ståndet blifvit upplyst, Ståndet icke eger någon enskild Cassa, hvaraf Secreteraren vid dess Canzli-Direction kan, i likhet med hvad hos de öfrige Riks-Slåndens Canzli-Directioner eger rum, aflönas, funnit sig höra tillstyrka Rikets Ständer att lill aflöning för Secreteraren vid Bonde-Ståndets Canzli-Direction å Riksgälds-Contorels
Stat anvisa ett belopp af 100 R:dr årligen, att utgå ifrån den lid, då Secreterare efter Sylvan blifvit eller varder tillsatt.
Ank. till Exp.-Utsk. den a5 Febr. i84i, kl. 2 c. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående ersättning ät vissa Comrnendanter för sportler, förlorade, till följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga Förordning af den 3:e Juli 184o, om prejning från Rikets Fästningar af örlogs- och andra fartyg. (U. A.)