Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Med det nu befintliga enda Sappör-Compagniet, utgörande 120 man utom befäl, samt beräknadt såsom den minsta möjliga servis för ett krigsbrygge-equipage, kan, enligt hvad Chefen för Ingeniör-Corpsen anfört, endast släs en brygga af 150 löts längd, fullt begagnelig för alla vapen, samt af 198 löts längd under vissa vilkor.
Otillräckligheten häraf är icke svår att inse och har visat sig tydligen derigenom, att denna inskränkta bro-train knappt varit begagnelig vid vanliga fältmanövrer, sä vida icke öfvergängsställena lämpats efter den ofvan angifna obetydliga bredden.
Det nuvarande krigsbrygge-väsendet skulle således vid krigstillfällen blifva af högst inskränkt användbarhet.
I anledning häraf och ehuru jag anser mig för det närvarande icke böra tillstyrka framställning till Rikets Ständer om uppsättning af begge de enligt plan återstående Compagnierna, synes mig ej längre böra fördröjas med det ena nya Compagniets organiserande.
Jag hemställer således i underdånighet, att nödigt anslag mätte begäras för uppsättning af det andra Sappör-Compagniet.
För bestämmandet af det härtill erforderliga anslagsbeloppet torde få tjena till grund det nuvarande Sappör-Compagniets
Stat, i enlighet hvarmed alltså föreslås: för 1 Befälhafvare, - arfvode Rdr 1,200: — » 1 Subaltern-officer.
» 1 Dito » 1 Under-ofiicer ... dito dito dito dito » » » » 547: 50. 547: 50. 273: 75. 547: 50.
» 2 Dito Transport 3,116; 25. 6 Bil.
JV2 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop, Ns 1, om Statsverket 1859.
Lif-Beväring sRegementet.
Transport 3,116: 25. för 1 Uppbörds-Under-officer arfvode
Rdr 300: — » 1 Distinktions-Corporal dito » 138: — » 1 Dito dito » 138: — » 1 Corporal • dito » 90: — » 3 Dito dito » 270: — » 1 vice Corporal dito » 48: — » 5 Dito dito » 240: — » 1 Handtverkare dito » 30: — »17
Dito dito » 510: — » Truppens underhåll dito » 10,763: 40.
» Rekryteringspenningar för 120 man å 7: 50 dito » 900: — » Medikamentspenningar för 120 man å 2: 25 dito » 270: — » Communionpenningar för 120 man å 5 öre dito » 6: — » Kokinrättningskostnader dito » 500: — tillhopa Rdr 17,319: 65, med hvilket belopp Ingeniör-Corpsens statsanslag skulle förhöjas i och för det nu föreslagna Sappör-Compagniets aflöning och underhåll.
Hvad åter angar den ärliga underhållskostnaden för det nya Compagniets beklädnads-, remtygs-, utrednings- och sjukvärds-persedlar, hvartill, enligt den för äldre Compagnie! nu gällande passevolans, beräknas 8,993 Rdr 20 öre, hemställer jag i underdånighet, att detta belopp mätte i sammanhang med regleringen af anslaget till »Försvarsverket i allmänhet», äskas för Krigs-Collegii IntendentsAfdelning, hvarifrån samma kostnad för nuvarande Sappör-Compagniet utgår.
Den första uppsättningskostnaden för Compagnie! är af Chefen för Ingeniörcorps en beräknad till 28,750 Rdr; och till undvikande af särskildt anslag härför, hemställer jag i underdånighet, att första årets underhälls-anslag, inalles utgörande 26,312 Rdr 85 öre, må, såsom vid det nuvarande Compagniets uppsättning egde rum, få härtill användas, hvarigenom den hufvudsakligaste utgiften i detta afseende blifver betäckt.
Beträffande Lif-Bevärings-regementet hafva Rikets Ständer hos Eders Kongl. Maj:t framställt sin tanka derom, att Officers-Corpsen borde, i män af inträffande afgång, indragas, eller åtminstone pä ett för Statsverket mindre kostsamt sätt organiseras.
Rikets Ständer hafva nemligen funnit mindre lämpligt, att, för den ringa tjenstgöringen under ärliga exercisen med Stockholms stads- och läns Beväringsmanskap, Staten skulle vidkännas kostnader för aflönande af en särskild Officers-- Corps, enär denna exercis, efter Rikets Ständers åsigt, kunde verkställas af dertill kommenderadt befäl, antingen från Uplands eller Södermanlands Regemente eller från Garnisons-regementena i Hufvudstaden.
—Med afseende å denna Rikets Ständers framställning har Eders Kongl. Maj:t redan täckts i Nåder förklara, att tillsvidare hvarken den ledigvarande Chefs-platsen vid Regementet skall tillsättas, eller nya Officerare der antagas; hvarjemte, och då hvarken Uplands och Södermanlands Regementen eller öfriga indelta Regementen kunna aflåta befäl för ifrågavarande bevärings-exercis.
Eders Kongl. Maj:t beslutit att det bevärings-område, som förut varit anslaget till Lif-Bevärings-regementet, skall fördelas pä Lif-Gardes-regementena till fot.
Under sådant förhållande, och då den vid sistnämnda Regementen nu befintliga Befäls-personal, som icke kan befrias från sin tjenstgöring i öfrigt, är otillräcklig för att kunna äfven besörja vapenöfningen med det Regementena sålunda Bil.
JVs 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JVs 1, om Statsverket 1859. 7 tillslagna Beväringsmanskap, föreslår jag i underdånighet, att hvartdera af LifGardes-regementena till fot måtte efter hand och i mån af tillgångar på Lif-Bevärings-regementets
Stat erhålla tillökning i sitt befäl med 1 Tredje Major och 4 Andre Kaptener, samt att den blifvande aflöningen måtte för dem salunda bestämmas: 1 Tredje Major lön Rdr 3,500: — Rationer för 2 hästar å 270 Rdr » 540: — Stallhyra för dito å 100 Rdr » 200: — ^ ^ 4 Andre Kaptener, lön å 2,000 Rdr 8.000: — tillhopa Rdr 12,240: — och för begge
Regementena således ett sammanräknadt aflöningsbelopp af 24,480 Rdr.
— Dä anslaget för Lif-Bevärings-Regementet uti nuvarande Riks-Stat upptages till 31,911 Rdr 50 öre, lemnar detta framdeles full tillgång till de ifrågavarande lönerna vid Lif-Gardes-regementena.
— De för vakanta beställningar vid Lif-Bevärings-regementet belöpande afgifter till ackords-amorteringen lära för öfrigt från anslaget böra utgå.
Militär-Befälhafvaren på Gottland har, uti sitt afgifna underdåniga förslag Gottlands Kattil förbättringar uti nuvarande militär-organisation derstädes, hufvudsakligen hemställt: ™' att, då Be värings-Artilleriet, bestående af två fältbatterier, saknar egna Officerare.
National-Beväringens
Stat måtte tillökas med de för Artilleriet särskilt behöfliga Officerslönerna; att det i Wisby förlagda Depöt-Compagnie af Svea Artilleri-regemente, som efter Militär-Befälhafvarens åsigt nu vore, i afseende å öfningar, m. m., uti en alltför afskiljd ställning med Bevärings-Artilleriet, måtte öfverflyttas från berörda Artilleri-regementes till Gottlands National-Bevärings
Stat, för att med dess Artilleri bilda en Corps; att dä, hvad beträffar Infanteriet, Befälet vore alldeles otillräckligt i förhållande till Beväringens antal, så att Compagniernes styrka nu uppgår från 230 ända till 550 man, 7 af de största Compagnierna mätte hvart och ett fördelas i 2 Compagnier, samt hvarje af de sålunda tillkomna 7 nya Compagnierna erhålla samma antal Öfver- och Under-befäl, som de förut varande; att en 4:de Bataljons-Chefs-beställning, i likhet med de förut befintliga, måtte å Stat uppföras, hvars innehafvare skulle vara Chef för en 4:de Bataljon under namn af Stads-Bataljonen, som borde utgöras af Wisby stads beväring och de närmast staden belägna Compagnierna; att de vid Wisby stads Beväring anställda Officerare måtte erhålla samma löner, som Officerarne vid Landt-Bcväringen; att, då Militär-Befälhafvarebefattningen, med vidsträckta militär-göroinål, är förenad med Landshöfdingebeställningen, en Stabs-Chefsplats måtte på Beväringens Stat blifva uppförd med arfvode, i likhet med hvad som eger rum vid öfriga General-Befäl ; att alla nuvarande 50 Under-officers- och 100 Corporals-platser utan arfvoden måtte erhålla sådana till lika belopp, som de nu bestådda lägsta i hvardera graden; att dagtraktamentet under befälsmötet äfven för Under-officerarne mätte, i likhet med hvad nu sker för Corporal erne, fä utgå af anslaget till Beväringsmanskap pets vapenöfning, och att det belopp, som derigenom skulle besparas ä anslaget till National-Beväringens extra utgifter, finge användas att förlänga befälsmötet; 8 Bil.
JY2 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. Jtä 1, om Statsverket 1859. att till skjutöfningar för truppen årligen finge användas 30,000 skarpa patroner, för att af Militär-Befälhafvaren genom befälet utdelas för detta ändamål; att hvar och en af Bataljons-Cheferne måtte erhålla ration jemte stallhyra för en häst, samt att denna förmån äfven måtte beviljas de tvenne Stabs-Adjutanterne; och slutligen att på Gottland måtte uppsättas en stam-trupp af 480 man, fördelade på 6 Compagnier af 80 man hvartdera, för att tjena till godt föredöme för National-Beväringen under fred och till stam uti krigstid; men att, om den kostnad, som häraf föranleddes, befunnes för betydlig, åtminstone 3 Compagnier deraf genast måtte uppsättas; eller, om äfven detta skulle möta betänklighet, de nuvarande BåtsmansCompagnierna indragas, för att deraf bilda stamtruppen.
Vid öfvervägande af detta allt och enär, enligt Militär-Befälhafvarens egen beräkning, verkställigheten af det framställda förslaget, oberäknadt de utgifter, som blefve en följd af Underbefälets aflönande under befälsmötet utaf allmänna förslagsanslaget, till Beväringsmanskapets vapenöfningar samt ammunitions utlemnande till skjutöfningar, skulle medföra för Statsverket en årlig kostnad af 127,965
R:dr, om liela den föreslagne stamtruppen uppsättes, och omkring 80,000 R:dr, derest endast hälften deraf organiseras, anser jag, ehuru fullkomligt erkännande fördelen af en stamtrupp, hvartill Beväringen på Gottland, likasom i öfriga delen af Riket, kunde sig sluta så väl under vapenöfningen i fredstid, som isynnerhet vid krigs till fä 11 i gh e t, mig dock för närvarande icke kunna tillstyrka antagandet af Militär-Befälhafvarens förslag i sin helhet: men då, efter hvad Militär-Befälhafvaren upplyst angående bristen pä nödigt befäl, detta onekligen icke står i tillbörligt förhållande till truppens styrka, vågar jag i underdånighet föreslå: att Gottlands National-Bevärings
Stat måtte ökas med de för Artilleriet särskildt behöfliga Officers-lönerna, nemligen: för 2 Kaptener å 1,000 R:dr » 2 Löjtnanter å 700 R:dr » 3 Under-Löjtnanter, å 500 R:dr att å samma Stat måtte för Infanteriet uppföras nya löner eller arfvoden för 7 Kaptener, å 1,000 R:dr lön » 7 Löjtnanter, å 700 R:dr lön » 7 Under-Löjtnanter, å 500 R:dr lön » 50 extra Under-officerare, å 30 R:dr arfvode »100 extra Corporaler. å 18 R:dr arfvode attida så väl en 4:de Bataljons-Chef, med Adjutant, till följd häraf för tjenstgöringen erfordras, som ock en Stabs-Chef till Militär-Befälhafvarens biträde vid militär-göromålens handhafvande, aflöning för sådana beställningar jemväl mätte ä Staten uppföras, nemligen: för 1 Stabs-Chef hos Militär-Befälhafvaren, arfvode i likhet med hvad sorn bestås vid öfriga General-Befäl; » 1 Bataljons-Chef, lön » 1 Bataljons-Chefs-Adjutant, arfvode och att,, sedan Wisby stads Borgerskap i underdånighet, anhållit a tt fä afsäga sig nu egande rättighet att välja Officerare vid Stadens Beväring, samt Eders Kongl.
Sig benägen dertill lemna bifall, så framt Officers-lönerna derstädes kunna bringas till likhet med Transport 26,550: — 2,000: — 1,400: — 1,500: - 7,000: — 4,900: — 3,500; — 1,500: — 1,800: — 1,000: — 1.800: — 150: — Bil.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. 9 Transport 26,550: — motsvarande löner vid landets beväring, löntillökning måtte, för ändamålets vinnande, anslås: för 2 Kaptener, å 400 R:dr 800: — » 2 Löjtnanter å 325 R:dr 650: — » 3 Under-Löjtnanter, å 240 R:dr 720: — tillhopa R:dr 28,720: — Jemte det jag i underdånighet anhåller om Nådig framställning till Rikets Ständer om beviljande af detta anslag, hemställer jag, det Eders Kongl. Majit täcktes begära Rikets Ständers medgifvande, att, derest Eders Kongl. Majit skulle, efter frågans ytterligare utredning finna Militär-Befälhafvarens förslag om öfverflyttning af det i Wisby förlagda Depöt-kompani af Svea Artilleri-regemente från Artilleriets till Gottlands National-Bevärings
Stat vara ändamålsenligt och utan behof af vidare anslag kunna verkställas, Eders Kongl. Majit måtte vara oförhindrad att vidtaga en sådan åtgärd.
I motsats till ofvanstående, af mig begärda anslag eller anslags-förhöjningar, finner jag mig kunna i underdånighet föreslå en icke obetydlig nedsättning uti anslaget till Salpeter-uppköp.
Kommitteen för Salpeter-ärendena har. jemte meddelande att den årliga salpeter-tillverkningen nu uppginge till omkring 15,000 Ltt, för sin del föreslagit, att nuvarande anslaget till salpeter-uppköp 270,000 R:dr skulle minskas till 200,000 R:dr, med vilkor att
Salpeter-fondens förräntade tillgångar förblifva orubbade och att räntan deraf får användas, dels i händelse den inhemska ärliga tillverkningen skulle framdeles komma att uppgå till högre belopp än 15,000
L«, till inlösen af den öfverskjutande qvantiteten, dels om förhöjning i nu gällande salpetcr-inlösningspris skulle, till följd af Eders Kongl. Maj:ts med anledning af Rikets Ständers hemställan gifna föreskrift af den 9 April 1858, blifva nödvändig för det fall, att priset å utländsk salpeter komme att öfverstiga Kronans inlösningspris å inhemsk vara med tillagda omkostnader, dels ock till inköp af utländsk salpeter, om något år det nu fastställda tillverkningsbeloppet af krigskrut skulle så ökas, att den inhemska årliga salpetertillgängen ej blifver dertill tillräcklig.
Med afseende likväl derpå, att det årliga behofvet af salpeter för tillverkningen af krigskrut endast utgör omkring 10,000 Effi, samt att den inhemska salpeter, som derutöfver äfven leveras, kunde till enskilda konsumenter föryttras och försäljningsmedlen ingå till Salpeter-fonden, för att till förefallande utgifter användas, tillstyrker jag, för öfrigt med det af Salpeter-kommitteen förutsatta vilkor om Salpeterfondens orubbade bibehållande, att anslaget till salpeter-uppköp må föreslås att minskas med 100,000 R:dr.
Dä emellertid beloppet af den inhemska salpeter-tillverkningen nu mera betydligt öfverstigcr Kronans behof af salpeter, samt det pris, hvartill den öfverflödigt salpeter må kunna föryttras, ingalunda torde stå i afpassadt förhållande till inlösningspriset, hemställer jag i underdånighet, att kommitteen för Salpeter-ärendena måtte i Nåder anbefallas att till Eders Kongl. Majit inkomma med förslag till de af omständigheterna påkallade åtgärder, hvarigenom Statens nuvarande kostnader för erhållande af behöflig salpeter må skäligen kunna inskränkas.
Anslaget till Salpeterr-uppköp.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 3 Haft. 2 10 Bil.
J\st 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JV2 1, om Statsverket 1859.
Lönförbattrin- 1 anledning af Eders Kongl. Majds vid sistlidne Riksdag gjorda framställning 9ArmtnsbM om förhöjda provisoriska aflöningsstater för befälet vid indelta kavalleriet och In , mee,w • fanteriet, att tillämpas intilldess cn ny uppskattning af indelta Arméens boställen hunnit verkställas och nya lönestater derefter blifvit fastställda, förklarade Rikets Ständer, enär det syntes kunna antagas, att, genom en riktig uppskattning af boställena och en lämplig fördelning af nuvarande tillgångar, tillräckliga medel för befälets aflöning redan förefunnos, sig finna betänkligt, att för ifrågavarande ändamål bevilja vidare anslag; men som det emedlertid ej kunde förnekas, att de af befälet, hvilka icke hafva boställen, utan endast kontanta penninge-löner, under nu varande förhållanden äro, lika med andra Statens tjenstemän, i behof af en snar förbättring i sina lönevillkor, syntes det vara Statens pligt att i detta afseende genom anvisande af medel söka afhjelpa de yttersta behofven, hvadan Rikets Ständer, utöfver det i då gällande Riks-Stat uppförda kontanta anslag för indelta kavalleri- och Infanteri-Regementena, för nuvarande Statsregleringsperiod beviljade en summa af 100,000 R:dr årligen för att användas till lönförbättring i första rummet ät Under-befäl och Subaltern-Officerare, jemte deras vederlikar, samt vidare, så framt tillgångarne medgäfve, jemväl åt Andre Kaptener och Regements-Qvartermästare, dock med förbehåll att en dylik förmån icke linge tillgodokomma dem af berörde löntagare, sorn äro med boställen försedda.
Då de förhållanden, hvilka föranledt beviljandet af ifrågavarande anslag, ännu fortfara, hemställer jag att framställning till Rikets Ständer måtte ske om beviljande af samma belopp, eller 100.000
R:dr ärligen, jemväl för nästkommande Statsregleringsperiod, att enligt redan meddelade föreskrifter användas till lönförbättringar vid indelta Arméen.
UppsUttnin- i afseende ä den för en allmän reglering af befälets aflöningsförhållanden 9enbosmllZ6enS liefnnna boställsuppskattningen, anhåller jag tillika få upplysa om det skick, os a en. hyai Titi samma fråga sig för närvarande befinner.
Sedan nemligen Krigs-och
Kam mar-k ollegierne erhållit Eders Kongl. Maj:ts befallning att inkomma med betänkande, huru en förnyad uppskattning af indelta Arméens boställen kunde pä tillförlitligaste sätt verkställas, äfvensom med förslag till instruktion derför, hade kollegierne sådant fullgjort, samt för uppskattningens verkställande förutsatt, att kartor öfver boställena skulle vara att tillgå.
Då emedlertid, efter frän regementena erhållna upplysningar, det befunnits, att kartor saknas för ett högst betydligt antal boställen, har frän Ofver-Direktören vid Landtmäteriet blifvit infordrad uppgift öfver kostnaden, dels för kartläggande af Arméens boställen, hvilka saknade karta, dels för revidering af redan befintliga, möjligen bristfälliga, boställs-kartor; och inhemtas af denna uppgift. att af Arméens boställen icke mindre än 1,145 sakna karta, antingen helt och hållet eller till vissa delar, samt att kostnaden för erforderliga nya kartors upprättande anses approximativt uppgå till 329,354 R:dr, samt för kartors behöfliga renovering till 36,572 R:dr, eller tillhopa 365,926 R:dr; dock förmodas den ofvan beräknade kostnaden för nya kartors upprättande kunna till någon del nedsättas, då det antages att flera kartor öfver Arméens boställen till följd af laga skiften under sednare åren blifvit upprättade för kostnad, som till stor del redan utgått.
Jag anser obestridligt vara att en fullt tillförlitlig uppskattning af boställena icke kan utföras, med mindre än att fullständiga kartor, der sådana saknas, varda öfver dem upprättade.
Dels ur denna synpunkt, dels ock derföre att det bör för
Staten vara af vigt att känna egorymden af den jord, som är dess tillhörighet, vore det önskvärdt, om en kartläggning, der en sådan hittills alldeles icke eller ock Bil.
Ni 2 till Kongl. Maj:t$ Nåd.
Prop. -M 1, om Statsverket 1859.
11 endast ofullständigt egt rum, af alla Arméens boställen kunde försiggå.
De kostnader, detta skulle förorsaka, blifva dock sä betydliga, att jag anser mig ej kunna tillstyrka en framställning derom i hela sin vidd till Rikets Ständer, helst en icke ringa kostnad kommer att uppstå i och för den slutliga uppskattningsförrättningen.
Då emedlertid, på sätt ofvan blifvit anfördt, en uppskattning af meranämnda boställen är pröfvad nödig, måste äfven tillses, huruvida icke densamma kunde ske utan alltför kostsamma förberedande åtgärder, men dock lemna så tillförlitligt resultat, som kan erfordras, då i betraktande tages, att all uppskattning åfjord måste blifva approximativ, mera till efterrättelse för det närvarande, än för framtiden.
Vid uppskattningens verkställande anser jag således tillräcklig noggranhet kunna ernås, om, beträffande de till Boställs- och Lönings-Dircktionernas förvaltning hörande boställen, den enligt gällande kontrakt betingade arrendesumma antages såsom boställets rätta afkastning, hvarigenom kartors anskaffande för dessa boställen undvekes, samt att, då derjemte för uppskattningen af mindre bostadsboställen, kartor torde kunna undvaras, sådana endast behöfde upprättas öfver öfriga bostadsboställen, som uppgå till ett mantal eller derutöfver, innan värderingen sker.
Men om äfven af Ofver-Direktörens för Landtinäteriet gjorda beräkningar skulle med någorlunda tillförlitlighet kunna bestämmas, den jemförelsevis mindre kostnad, som den af mig föreslagna åtgärd i afseende ä kartläggningen skulle medföra, så kan dock icke ens approximativt nu beräknas det ej obetydliga belopp, hvartill rese-ersättningar, traktamenten och andra omkostnader, föranledda af den slutliga uppskattningsförrättninge.!, skulle uppgå.
Jag kan således endast förslagsvis uppgifva, hvad jag anser böra ifrågakomma att för det af mig framställda ändamål under de närmaste åren använda och får i sådant afseende hemställa, att Eders Kongl. Majit behagade, i och för förberedande arbeten och derefter påbörjande af boställs-uppskattningen, hos Rikets Ständer äska en summa af 100,000 R:dr att, i mån af behof, under nästa statsregleringsperiod utgå.
Jag anser mig för öfrigt härvid endast böra tillägga, livad redan från början af denna fråga blifvit tillräckligen antydt, att genom boställs-uppskattningen icke åsyftas någon rubbning i indelningsverkets grunder, utan att hvarje regemente och korps i allt fall må fortfarande bibehålla alla de boställen, vare sig till bostäder eller utarrendering anslagna, likasom ock de indelta räntor, kronotionde samt öfriga anslag af dylik beskaffenhet, hvilka blifvit hvarje regemente eller korps sednast genom Kongl.
Brefvet den 2 Februari 1833 tillförsäkrade.
Då de från Arméens Pensions-kassa utgående pensioner befunnits alltför Arméms^ penotillräckliga för uppnåendet af de ändamål, sorn med pensioneringen åsyftas, blef tering. vid sistförflutna Riksdag af Eders Kongl. Majit frandagdt förslag till förbättrad pensionering för Arméens befäl och tjenstemän, i enlighet med tvenne tillika föreslagna förhöjda pensionsstater, den ena för Arméen i allmänhet och den andra särskildt för Gottlands Landt-Beväring.
Efter detta förslags hufvudsakliga bestämmanden, skulle skillnaden mellan de nya pensionsbeloppen och den, hvilka Arméens Pensions-kassa åligger att utbetala, från Statsverket utgå såsom fyllnadspension; dock att den, som åtnjuter aflöning eller pension af andra allmänna medel, eller innehar beställning på Rikets Stat, icke är berättigad till fyllnads-pension eller utöfver hvad honom frän Arméens Pensions-kassa kan tillkomma.
Fyllnadspensionerna kunde, på sätt pensionsstaterna utvisade, få tillträdas, dels vid 50, dels vid 55 och 60 års 12 Bil. JM 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JM 1, om'
Statsverket 1859. ålder sänd, hvad beträffar Generalspersoner, till förhöjdt'belopp vid fyllda 65 år; och såsom vilkor för deras åtnjutande bestämdes, att de pensionsberättigade skulle vid afskedet åtaga sig förbindelsen att intill fyllda 60 eller 65 år, enligt hvad i pensionsstaterna jemväl utmärktes, hemma i landet, när sådant kan påfordras, _ antingen handleda och inöfva det beväringsmanskap, som i krigstid varder till Rikets försvar uppbädadt, eller och fullgöra de särskilda kommenderingar och uppdrag, som för öfrigt vid sådant tillfälle kunna ifrågakomma.
Rikets Ständer, som med välvilja omfattade denna för Arméen vigtiga angelägenhet, förklarade, att de, vid öfvervägandet häraf, äfven för sin del ans ägo en förbättring af pensioneringen för Arméens befäl och tjenstemän
Vara högligen af behofvet påkallad, enär pensionsbeloppen från Annéens Pensions-Kassa obestridligen vore alltför knappa för att, efter afskedet, betrygga löntagarens bergning, samt både rättvisa och billighet fordra, att tjenstemannen vid mera framskriden ålder, pär kropps- och själskrafter aftaga, må kunna, efter afgång från tjensten, påräkna en tarflig utkomst under sin återstående lefnad.
Då för öfrigt följden af förra förhållandet med Arméens pensionering hade varit och, derest det bibehölles, måste blifva den, att tjenstemannen efter upphunnen pensionsålder qvarstannar i sin tjenst, heldre än att se sina inkomster minskade till ett belopp, som ingalunda kan anses vara tillräckligt för hans bergning; samt denna omständighet måste hafva ett menligt inflytande pä Arméens tjenstbarhet, derigenom att en del befälsplatser upptagas af öfverårige och för aktiv tjenstgöring mindre lämpliga personer, — ett förhållande, som utan tvifvel i ökad grad skulle komma att ega rum, om ej pensionerna samtidigt med lönerna förhöjdes; så vore icke allenast i löntagarens utan äfven i Statens intresse, att pensionerna blefve sä tillräckliga, att löntagaren ej nödgas i tjensten qvarstå, sedan han icke mera besitter den rörlighet och användbarhet, som för tjenstgöringen erfordras.