Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj.t i underdänighet anmälas, som att hwarje Församling hade fri dispositions, rätt öfwer deir Fond, som hwar och en till sine Fattiges underhäll anslagit.
Ve supra. Lx ?rotocollc> Larl V. Ltrogmsn.
Wördä liv
Den 12 October. Wördsamt Memorial. ^ill Constitutions.Utffottet bär ifrän det He. derwärda Bonde-Ständet blisrvit infordradt ut. läkande öfwer Talemannens den 8 fistlioue gjor, da »vägran af Proposition pä den af Riksdags, mannen Anders Joachimsson i Ständet wäckta motion, rörande KungSgärdarnes för. säljning.
Sä mycket Utskottet af det meddelade Protocolls.
Utdraget kunnat inhämta, »var srägan om Kungs, och Kungs Ladugärdars För. waltning, i Stats. Utskottets Betänkande före. flugen, första gängen hos det Hederwärda Bon. de-Ständet före till pröfning.
I stöd af 56. §.
RegeringS.Formen har Utskottet wid sädant fö. rewettande, ansett Tale»nannen äligga, att icke göra annan Proposition än antingen till affiag eller bifall af Stats.Utskottets Memorial eller ock till äterremitz, i stöd af inom Ständet gjorde anmärkningar; i hwilket senare fall Riksdagsmannen Anders Joachimssons ytt. rande wisierligen kunde ätfölja äterreinisien till Stats,Utskottet.
Om Bonde-StändetS mening, med den yrkade Propositionen pä Anders Joachims, sons motion, war en förändring af hivad i Stats Utskottets Betänkande war föreslagit, war enligt samma 56. §.
Riksdagsmannen ej berättigad att göra en sädan Proposition, dä Stän, det ej kan befluta förändringar, innan Betän kan - Den 12 October. m kandet andra gängen frän behörigt Utskott äter. kommit.
Skulle ytterligare Riksdagsmannen Anders Joachimssons yttrande anses wara en ny motion, kunde, dä den först gjordes, ingen annan Proposition framställas, än till remitz: men dä redan den i Riksdagsordningen före. skrifna motionstiden »var förfluten, war icke heller Talemannen till en sädan Propositions gifwande berättigad.
Dä säledes Utskottet bör erkänna Talemannens ätgärd till alla delar laglig, sär Utskot. tet tillägga, att det ej finner sig tillständigt, att ingä i nägon Förklaring af Grundlagarne, som för det närwarande kunde bestämma deras förständ och anwändning, utan endast sädane som, innehällande förslag till nya tydligare stadgande», till afgörande af,nästkommande Ständer kunna öfwerlemnas.
Orebro den 12 October 1310- pä Lonstitutions.
Utskottets wägnar: -V. 6. körver. ä- Imgllsäiur. ^ lllscb/cbilcl, Haäers Leckert. H. A. 8ilverllolxL. 112 Den 12 Oktober.
UxpIM tior klilä. ock Löeki lis» ONod.
I§ro» Wördsamt Memorial. ^ följd af remisi pä gjorde anmärkningar hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln wid Stats-Ut. skottets Betänkande rörande de pä allmänna Indragnings-Staten uppförde Extra löner och Pensioner, in. m., har Stats-Utffottet äter före. haft detta ömtäliga och grannlaga ärende.
Wid den öfwerläggning Stats-Utskottet derutinnan förut haft, undföll icke Stats-Ut« ffottet de anledningar, som sig förete för underdänig hemställan af hela detta ämne till Kongl. MajltS Nädiga pröfning.
Utffottet insäg ännu mera, att om tiden till indragning af de ifrägawarande Extra löner och Pensioner, hade i allmänhet blifwit ställd pä innehafwarnes lifstid, skulle ändamälet af en fuccesiv besparing efter nägon tid hafwa mun. nits, med undwikande af olägenhcterne wid en nägre fä individucr genast träffande indragning.
Men dä Riksens Högloft. Ständer wid nästledne
Riksdag fastställt wilker, som borde iakttagas för bibehällandet af innehafwande Ex. tra löner och Pensioner m. m. som pä Allmänna Indragnings.
Staten blifwit uppförde; och Riksens Högloft.
Ständer derjemte bestämt ti. ten, hwarifrän »verkställigheten häraf borde taga sin början, blef det Stats.
Utskottets äligSagde, att med lika afseende pä Riksens Hög - Den 12 Oktober. 115 koft.
Ständers sämedelst ädagalaggde . afsigrer, som pä föremälet för Kongl. Majus i ämnet meddelte Nädiga Proposition, ä ena sidan till, styrka ytterligare underdänig anhällan hos Kongl. Mast om werkställighet af Riksens Ständers beslut härutinnan, och ä andra sidan, att efter bästa förmäga söka undanrödja det twifwelagti. ga i de antagne Pensions.
Grundernes tilläm, pande.
I hwad nion Staks.Utffottet uppnätt det« ta senare ändamälet, ankommer pä Högloft.
Rid, derffapet och Adelns pröfning.
De skäl, som afhällit Stats-Utffottet frän försöket att werk, ställa tillämpningen af berörde Pensions.
Grun. der, hafwa blifwit framställte i det afgifne Bs« tänkandet, hwilket Stats-Utffottet, sä i denne del, som i öfrigt utbeder sig att fä äberopa, emedan Stats-Utffottet icke af Anmärkningarne derwid sinner anledning för sig att ändra sin i ämnet gjorde hemställan.
Stats-Utffottet instämmer till alla delar r den tankan, att en Summa i Regentens hand till belöningar för utmärkte förtjenster, wore nyttig att tillwäga bringa stora bemödanden till Statens bästa.
Med fägnad skulle Stats.Ut. ffottet hafwa omfattat hwarje tillfälle att utse en sädan Summa, om medel.dertill funnits.
Men tillfredsställelsen att hafwa beredt detta," med flere nyttiga ändamäl, har Stats.
Utffot. tet nödgats öfwerlemna till lyckeliqare tider.
För närwaranbe har Stats. Utskottet' mäst anse sin önskan uppfylld, dä det funnit utwägar, Bihang.
Ull. B.
N:o 1A, 16. att 214 Den 12 Oclober. alt i alla de ärenden, som Kongl. Maj:t tiA Stats.
Utffottets handläggning framställt, gä Kongl. Majus Nädiga och Wisa afsigter till mötes.
Beträffande Redactionen af första Puncten a? Pensions Grunderne, fär Stats-Utffottet till. kännagifwa, att de deruti föreflagne undantag böra förstäs hafwa afseende pä hwad denna Punct i allmänhet stadgar.
Stats-Utffottet hemställer fluteligen detta ärende till Höglostige Ridderffapct och AdelnS pröfning.
Orebro den 12 October i«io.
Den 12 October. rr§ k! NäglotU c>cl» Xä.Inr NeäimZleri vlgnrr 0. hamilton.
VNIoKixe LorgLre-8t!n<i«r« 1.eäLniälers vLxnsr Obr.
Oovso. kl Näxv§r>iix« krelle-Srlivilslg t.e>lLmäker5 vltzkrr llllk. iVsiämsa. kl N-iiervlrö» Lon<js-Sllnlleks I.e6Lmäler5 vlgnri Jonss ^aäorssson.
I,unniu«. G.
Vxplld K05 Lon6s-5ilnckvt «1ev ^4 Oeioder lIis Wördsamt Memorial.
Lenom Prolocolls.Utdrag af den 6 denneS, har det Hederwärda Bonde.
Ständer meddelat Stats.
Utskottet de anmärkningar, som hindrat a nia - antagandet af hwad Stats Utskottet r särskilts
Betärkanden tillstyrkt i afseende pä ätffillige förestagne Stats-Utgifter, nemligen: 1:0
En pensisns-Stat för blesterade Gffi» cerare och Under.(Officerare, 6,500 Riks» ' daler.
Dä Stats-Werket förut aldeles icke bidra, ger till underhället af de utaf Fäderneslandet förtjente Män. som i Rikets tjenst haft lif och blod osparde, har Stats-Utffottet icke bordt un. derläta att tillstyrka öfwerlemnandet till Kongl. Majus
Disposition af den mätteliga summa, som Kongl. MajU till Pensioner för blesierade Officerade och Under.
Officerare i Räder äffat.
Armeens Pensions. Catzas Fond, hwarifrän af« ffedade Officerare erhälla Pensioner, har sin upp. rinnelse förnämligast ifrän Krigsbefälets egne tillffotter; men Soldater bekomma gratialer frän Krigsmanshus Casian, som bär sin hrrfwudsake. liga inkomst frän donerade Hemman lamt inne. hällningar pä Embetsmäns löner.
Dä för öf. rigt Stats.
Werket har tillgäng till ven nödiga summan, och de zme andre Riks. Ständen den. samma bewiljat, lärer det Hederwärda Bonde.
Ständet icke heller undandraga sig att bifalla, det
Staten mä till det goda ändamälet bidraga. 2:0 Taffelpenningar till presidenten i Swea Hof Rätt, i,ovo Riksdaler.
Att denna utgift är nödwändig, wisar sig säkrast derigenom, att Kongl. Maj:t, i anseende till 116
Den 12 Oetober.
Den 12 Oetober. 117 till de knappa löne.wilkor, som, för detta i Regerings - Formen stadfästade Embete, förut sinnes pä Stat, icke kunnat detsamma wid nu timad vacance tillsätta.
Den löne-tillökning af zz; Procent, som tillfaller denne höga EmbetSman lika med öfrige penninge löntagare, försätter honom dock icke i jemngoda wilkor med Iustitiä.Räd, hwilka dock i wärdighet arv under honom.
Om det Hederwärda Bonde.Sbän
Det bifaller de förestagne Taffelpenningarne, har Stats.Utstottet i förut afgifwit Betänkande haft tillfälle wisa, att tillgäng af Statens medel dertill finnes, utan att behöfwa pätänka nya utwägar.
Z:o Landt-Staterne i de nye Länen Jemt land och Herjeådalen samt klorrbottn.
Det är Kongl. Masts rätt, enligt Rege rings.Formen, att i Näder pröfwa och förordna, huru Regerings.ärenden bäst mäge skötas och förwaltas.
Dä Kongl. Mast i Näder funnit Inrättningen af de ifrägawarande nya Läner nödig och nyttig, äligger det Riksens Ständer att sig yttra, huruwida medel dertill pä Stat mä anfläs.
Stats Utskottet har uppgifwit, hwar. ifrän detze medel kunna erhällas, utan nägon ny pälaga.
Det Hederwärda Bonde-Stände! har icke anfört något skäl, som kunnat ändra Stats.Utskottets tanka, att de nya Landt.
St^ terne böra bewiljas och lika med alla andre LandtStater pä Ordinarie Stat uppläras, eme« dan Riksens Ständer wid sista Riksdag beflutit att att inga Extra Stater böra i StatS-regleringen Lillätas. 4:o Högsalig prins Cael Augusts pen. sionairer.
I hwarje annat fall än det ifrägawarande, stall Stats.
Utskottet icke tweta, att enligt sin pligt afböja all anledning till Stats.Wer. kets betungande med nye Pensioner.
Men dä Kongl. Majit förutan andre wigtiga onämde skäl, päkallat Riksens Ständers tänkesätt för den bortgängne Kron-Prinsens minne, fräqar Stats.Utstottet med tillförsigt om bifall det RiksStänd, som lifligt känner förlusten af den saknade Fursten, om Stats-Utskottet bordt afstyrka, att af Stats, medlen mä utbetalas de ifrä, gawarande Pensionerne, när Kongl. Maj:t förklarat sin wilja att de, i allt fall, af andre medel borde utgä?
Om nägot skags förbehält derwid fästas, eller inskränkning göres i Kongl. Masts redan tagne beslut i detta ämne, förloras i och med det samma det wärde, som bewiljandet bör hafwa, om det stall smara emot Konungens afsigt och Riksens Ständers »värdighet.
5:0 pension sär afskedade Bokhällaren r Long!.
Ränte-kammaren Fabian klarberg.
Författmngarne stadga, att den 70 äriga Tjenstemannen mä »vid afskedstagande! bibehällas »vid sine Löneförmoner.
Pä denna grund hav 113 Den 12 October, bar ock Norberg, som är 74 är gammal, sätt behälla sin Lön och Arfwode, tillsammans Riksdaler, dä han nu gätt ur tjenst.
Frägan är nu om den efter honom befordrade Tjenste, man, skall, under Norbergs äterstäende lifs. tid, saktia den lön, hwarom Staten honom för. säkrat.
Om det Hederwärda Bonde-Ständet eftersinnar angelägenheten för Stats. WerketS förnämsta Catza, Kongl.
Räntekammaren, att de personer, som der innehafwa trägne och an, swarige tjenster, icke sakna nödig utkomst, stall Let Hederwärda Ständet säkert icke afflä att den ifrägawarande obetydliga summan mä, un. der Norbergs fä äterstäende dagar, pä All, wänna Indragnings Staten uppföras, hwartill detzutom z:ne Ständ redan lemnat bifall. 6:o Ränta till Hamburgske Banquiererne för pommerske Lammarens skuld samt sjelfwa Lapitalets öfwersiyttande pä Riks. gälds-Contoiret under wista wilkor.
De Politiska orsaker, som utgöra grunden för sambandet emellan Swerige och Pommern kunna icke wara ämne för Stats.
Utskottet, ej eller tillhörer detsamma att intränga i detta sistnämda Lands styrelse och Förwaltning.
Hwad som, i anledning af Konungens Nädiga Pro. position, det älegat StatS-Utstottet att beswara, är frägan, om Swerige bör biträda Pommer, sta Landet att afbörda sig en skuld, som detta Landet blifwit äbragt genom sitt oförwällade deltagande i en Swensk Konungs Krigs-an stal ter, Den 12 October. 119 ter, genom hwilka det derförutan iräkat de stör. sta olyckor, hwarifrän det längsamt repar sig till förmägan att bära egna skulder.
De skäl som Stats-Utskottet i sitt Betänkande framställt, Utbeder sig Stats-Utstottet att till widlyftighets undwikande här fä äberopa, säsom, efter Stats.
Utskottets tanka, tillräckeligen bäde upplysande och bindande; med tillkännagifwande, att de Z:ne andre Riks Ständen Betänkandet Killat. Hwad Stats.
Utskottet i det ena och andra yttrat, öfwerlemnas för öfrigt till det Heder, wärda Ständets pröfning wördsamme.ligen.
Orebro den. 12 October 1810.
Uazlokl.
Ki66ertI(Lx>et5 ock k!
Nngväriilxs ?reks-8ltn H, 6sln5 NsöLmnlcrr vlgnrr liLir vLtzllsr O. l^Lwiltoo.
Ili. Weiämao.
VZ VNlotl.
Lorxare-ZiZncketL, k!
UecisrvLräe 8on<Ie-8tZnäet5, vLgnrr I-eä-imörer!
Otir. b.ovea. ^ooas ^näersrsoa. l..
L.UNMN».
Vppltir!
Kor 8orxve-8lZn6et, äen i; YNober l8>».
Mördsamt Memorial. ^2edan Stats- Utstottet förehafl de ifrän det dögtärade Borgare-Ständet remitterade anmärk, angar wid Stats-UtstotletS Betänkande i an. led-- 120 Den 12 Octvber.
Den 12 October. isi angäende nägre wid Stats.
Regleringen före» kommande omständigheter, fär Srats.
Utskottet till sivar ä desse Anmärkningar först göra Hög» lednmg af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition fla, pröfwa, förändra eller fastställa Stats» ^ Regleringen, sä i allmänhet, som i alla desi -e» lar' Hwad som kan anses böra indragas pä ... " -»»«>.^vg«>Embets« och Tjeusienlännens Loningswsikor i do tärade Borgane - Ständer uppmärksamt derpä, gamla Länen, i anseende dertill att desie Em. olt som Stats utskottet i sitt Betänkande om bets- och Tjensiemäns göromäl genom inrätt» Stats-Regleringen och Finance planen i allmän, ningen af de nya Länen torde minska sig/ skul» het icke annorledes tillstyrkt Riksens Högloft, le Stats.
Utskottet tro wara ett, ifrän det nu Ständers bekräftelse af bwad wid nästlidne ifrägawarandk/ särskildt ämne, som i sinom tid Riksdag derom blifwit stadgadt och faststäldt, kan komma under pröfning, men icke inflyter an i sammanhang med hemställan om de nye pä nödwändigheten att utse
Löner för de nödi» wid detta Riksmöte tillkomne Stats.Utgifters uppförande pä Riks.Staten under sine behörige Titlar af Stats.
Anslagen, sä lärer det Högtä» rode Ständet finna att nägon motsägelse härutinnan icke äger rum.
Beträffande det yrkade uppförandet pä Ex» Ira Ordinarie-Stat intill nästa Riksdag af sä wäl Presidentens i Swea Hof.Rätt Taffelpenningar, som Landt.Staterne i de nya Jemtlands samt Norrbottens Län, fär Statsutskottet upplysa, att Riksens Högloft.
Ständer wid sista Riksdag funnit alla Extra Stater böra undmi» kas, sä att hwarje Collegium, Werk eller,CorpS rrhölle sin särskilda Ordinarie-Stat.
Åttonde Hufwudtiteln af Stats.
Anslagen, innefattande allmänna och Extra Utgifts-Staten, är upprättad för helt andre ändamäl, än till Embets. och Tjensiemäns aflöning.
För öfrigt blifwer wis. ferlitzen icke nägon utgift permanent derigenom att den uppföres pä Ordinarie-Stat.
Ständer äga att hwarje Riksdag gran. ika, ge ansedde nye Embets- och Tjenstemän.
StatSUlskottet fär fördenskuld ytterligare hemställa om icke, i enlighet med de af Riksens Högloft.
Ständer fäsiställdte grunder för Stats-Regie, ringen, ofwanberörde utgifter böra pä behörig Hufwudtitel ä Stat ansläs.
Den af Stats.
Utskottet föreflagne ärliqa Summan af govo Riksdaler intill nästa Riks» dag för den Lag-Comitee Riksens Högloft.
Ständer sjelfwe pröswat böra nedsättas till Lagwer, kets förenklande och förbättrande, har blifwit ansedd kunna anstä till desi Riksens Ständer pä nästa Riksdag sammankomma, under förmodan att utarbetningen af ett nytt Sågwerk under tiden torde kunna besörjas genom Justitiä-Räden under deras ledighet frän tjenstgöring, och genom tillkallade Ledamöter frän JustitiäRevision, Hof.Rätterne och Collegierne, samt Juris Professorer frän Academierne, hwilka alla kunde anwändas utan ansläende af särskildt Arfwoden, Lä de ägde att uppbära lönerne af sine 122 Den 12 October.
Den 12 October. 4 2Z sine innehafwande Embeten, hwilka emedlertidtänkandet anfort stalén dertill.
Desin hoppas genom V-carier kunde bestridas. SratS-Utskottet, alt det Högtärade Borgare Stats-Utstottet som trott det af RiksensStändel finner sä talande och händelsen sä egen, Högloft.
Ständer äshftade ändamäl, att erhälla ett förbättradt Lagwerk, äfwen böra af Rik. sens Högloft.
Stäitder understödjas med medel af Staten lör att ernä sin fullbordan , har icke ansett Justitiä-Räden elier andre Embetsman, som af Kongl.
Mast kunna till en Lag Comitee. kallas, bära med ett sä högst granlaga och mö. dosamt wärf beswäras, utan all flags ersätt, ning.
De tillkallades Vicarier torde icke eller böra lemnäs lönlöse.
Detzutom har ScatS.Ut. stöttet förmodat, alt det icke är blott inom Ju. stitiä-Rädet, samt Rikets Hof.Rätter och Colle» gier, som Kongl.
Majit lärer söka de utmärkte Män, ät hwilka LagenS förenkling blifwer an, förtrodd.
Majit torde äfwen finna nödigt att i särskilde Landsorter uppsöka Lagfarne Domare, att i LagwerketS utarbetande deltaga; och till den ändan mäste Resekostnaden och Dag.
Tractamente under mistandet frän deras hemorter, wara att tillgä, förutan lämpelige Arf. moden för sjelfwa arbetet.
En Secreterare och Cancellie Betjening wid Lag Comiteen kunna icke eller erhällas utan löner eller Arfwoden.
Utskottet mäste säledeS förblifwa wid lin tanka, att anse de tillstyrkte medlen oundgängeligen nödige.
Dä StatS-Utskottet föreslagit Högsalig Kronprinsens PensionairerS upptagande pä Allmänna IndragningS.Staten, har Stats-Utstottet i Be. tän - att Stats Utskottet ej behottver widare l ämnet nägot yttra.
Stats-Utskottet öfmerlemnar dock det ena med det andra lill det Högtärade Ståndets pröfning wördsammeugen.
Orebro den 12 Ocloder i8io. kl Ullklot!.
Stais- saint Occcn.
L tjk Betänkande N:o 7S. hvarföre hvarfen rotering in natura'eller vacnnceafgift hillills utgått; neli kunde denna jord, som, jemlikt Kongl. Brefven den 25 Februnrii 1642 och den iG Augusti 1643 blifvit till Bergsfrälse under ett ädlare Veik inköpt, hvilken natur den sedermera bibehållit, vore, oberoende af hvad stadens privilegier innehålla, jemlikt flera Författningar, i följd af denna natur, fri från ständigt Kneektehåll, så länge kopparhandteringen vid stora Kopparberget uppehälles, således icke underkastas rotering lill ordinarie Båtsmanshåll; att, genom Kongl. Brefven den 22 October iözji oell 27 Junii 164g, samt den 17 September i663 och 28 Februarii 1684, hade sexton och trefjerdedels mantal af skatte eller kronoskatte natur blifvit
Sala stad lill åker, äng och mulbete donerade; äfvensom staden, genom öfverlåtelse!! af Silfver-Verket, erhållit disposition af Grufvejorden; varande stadens hela egoområde, genom KammarCollegii Utslag den 18 Julii 182C, faststäldt, Grufvejorden till - - - - - - 9 i5/i6 mantal Tomtejorden lill ------ 3a — och Bergmästarens Boställe till 1 3/i6 *— eller tillhopa - - - - - - 42h/8 mantal deraf hvarken de donerade hemmanens eller stadens öfriga jord hittills varit till Soldathåll indelad; Och som, enligt Kongl, transporten å Sala Silfververk af den 20 Januarii 1682, samt bekräftelsen derå den 9 Sept; 1741, Bergslaget eller Sala stad vore i åtnjutande af frihet, bland annat, från Båtsmansrote ring, hvilken frihet staden sig ytterligare förbehållit i det om Silfververkets drifvande med Staten senast upprättade samt så val af Rikets Ständer s-om af Kongl. Maj:t, medelst Dess Nådiga Bref af den 3,1 October 1829, stadfästade conlract, hvaruti, så länge det vore gällande, rubbning icke finge ega rum, kunde något deltagande i städernes Båtsmanshåll, lika litet för jord sorn för hus eller borgerlig rörelse, Sala stad hädanefter mera än hittills åläggas; alt, genom den undersökning, som af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs
Län blifvit verkställd, i anledning af det med Boras stad befindlliga förhållande, att de staden underlagde 82 .1/2 förmedlade hemman, genom Kongl. Brefvet den 8 Julii 1798, blifvit befnade fran -allt annat deltagande i anskaffandet af stadens Båtsmän samt deras legartde, lönande och utredande, än att, i likhet med hvad från äldre tider vanligt varit, till understöd i stadens Båtsmanshåll, åi ligen betala åtta Stats- samt Occon.
Betänkande N:o jS, claier silfverinjrnt med två Rdr 3a sk.
Banco» icke kunnat tillförlitligen upplysas, när och på hvad vilkor ifrågavarande hemman blifvit lill Borås stad upplåtne, samt *vid hvad lid och på hvad sätt de samma kommit ifrån staden i enskilde personers besittning; hvaremot af Jordeböckerne jnbemtats, att desse hemman varit dels gamla frälse och skattehem many dels ock Kronohemman, hvilka senare, tid efter annan» blifvit till skatte försålde; äfvensom Kongl. Resolutionen-uppå Borås stads enskilda besvär den u September i6('4 upplyste;, att stadens Borgerskap redan, den tiden brukat' och innehaft hemmanen, men genom nämnde Resolution blifvit från utskrifning och rotering för de samma-försko»t,, samt i. stället fått sig ålägdt att utgöra en Båtsman för hvarje fem gårdar; och: vidare vöre val, genom Kongl.
Brefvet den s5 November i(J83, i Nåder förklarad t; att ifrågavarande hemman, på grund af nyssnämnde (jeller år 1664 år sj)Ko n gk 11 e s-o 1 ul i o n, ,sk u 11 e lemnäs och förblifva under Båtsmaushållet, dock roed vilkor, att sådant skedde på samma sätt och fot,"sorn vid Knektehållet brukligt och med Kongl. Mäjrts Instruetioner och Ordres om Bålsroansindelningen kunde enligt vara; roen icke destomindre hade två och trefjerdedels mantal af desse hemman, nemligen Garslösa hufvudgård för I1/2, Håstorp för 1/2, Ingelstorp för 1/2, Backabohl för 1 fa, Ryd eller Sanderyd för 1 f\ och Bönhult Storegård för 3/4 mantal, blifvit insatte i Soldatrotar vid Elfsborgs Regemente, dels vid indelning,stiden, dels kort derefter, och vöre således redan den tiden komne utur stadens ego och besittning, emedan de annars icke hade, emot i683 års Kongl. Bref, kunnat å landet roteras.
Beträffande åter de öfrige staden underfogde och i dess Båtsmanshåll ännu deltagande 29 3/.| mantal, så antoge Kongl.
Brefvet den 8 Julii i795 ett sådant förhållande med desse hemman ega ruin, att staden under lielä' 1700 talet icke innehaft dem, eller deraf.njutit annan fördel, än det understöd Hill Båtsmarishållét i penningar, som Både under krigs- och fredstid utgått af hvarje helt mantal, med åtta daler silfvermynt, hvilka dock genom Kongl. Brefvet den 6 November 1776 blifvit fördubblade; på grund hvaraf Kongl. BJaj:t äfven, genom nyssnämnde Nådiga Resolution af år 1795, afslagit stadens underdåniga ansökning, alt hemmanen kunde varda ålagdt, att, ulan sammanblandning med stadens Båtsmanshåll, lika med andra indelningshemman, anskaffa, löna oell utreda sina vissa ordinarie och fördubblingsmän, dem staden till ett antal af elfva föreslagit; och ytterligare befunnes,, vid jemförelse!! af den: förteckning öfver staden till deltagande i Båtsmanshållet underlagde Stats- samt Oécon.. Zllsk.
Betänkande N'.o 2& hemman, sora, grundad på nu varande förhållande, från orten inkommit, med den i t6S4 års ILnekteroteringsverk intagne uppsats på samma hemman, hvaraf LandsConloret i berörde
Län insändt styrkt afskrift, att flere vid indelningstiden staden underlydande hemman nu för tiden icke deltaga i dess-Båtsmanshåll, utan blifvit utbytte emot andra hemman, som, i stället för Knektehåll, utgöra ofvanberörde penningebidrag till stadens Båtsmanshåll; men när och af hvad anledning dessa föränd ringan egt rum,, hade ej kunnat utredas..
Med; undantag, af j mantal Bjärbo, sorn ännu; vore i stadens ego, samt af de lill Ecclesiaslike Boslällslägenheter anslagne hemman Rya:
Andersgården i, förmedladt till 3/8, Lenna•