Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot lista och 2:dra punkterna (angående löneförhöjning för Kammar-kollegii Notarier och Kamm arföl'vandter): a) af Biskop Annerstedt, som ansåg Utskottet böra tillstyrka bifall till hvad Kongl. Majit i berörda hänseenden föreslagit; b) af Riksdagsfullmägtigen Carl Ifvarsson från Hallands län: »Enär jag icke kan förestälfa mig att de eftersatta ärendena i Kammar-kollegium kunna påskyndas genom löneförhöjning åt några der anställda ordinarie tjenstemän, och enär behofvet af förbättring i tjenstemännens lönevilkor icke heller synes mig vara nöjaktigt ådagalagdt får jag, i öfverensstämmelse med Utgiftsafdelningens förslag, afstyrka den ifrågavarande tillökningen i Notariernes och Kammarförvandternes löner.»
Emot 6:te punkten mom. b. (angående löneförhöjning för Sekreteraren hos Ofverintendents-embetet), af Riksdagsfullmägtigen Carl Ifvarsson: »Att Sekreterarens i Ofverintendents-embetet inkomster äro för ringa i förhållande till hans samhällsställning och göromål, har jag icke kunnat fatta, hvarföre jag ock afstyrker ali förhöjning i hans lön.»
Emot 7:de punkten (angående arfvodet åt en i värmnings- och ventilationsinrättningars konstruerande och vård kunnig ingeniör), af Herrar Leijonancker, F. W. E. C., von Francken, G. W., Fåhreeus, O. I., och Huss, M. Emot 15:de och 16:de punkterna (angående anslag för landtstats-embetshus i Jönköping och Carlskrona), af Herr von Francken, G. W. STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg &
Oomp. 1866.
A. Tabell öfver Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel. i Mil års Riksstat anslår:
Indelta S p a n m å 1.
Indelta Sp anmål.
Räntor Indelt på förslag.
Oindelt. renmngar. enligt markegång på förslag.
Värde å 2 E:dr kubikfoten Mått.
Värde förslagsvis å 2 lt:dr kubikfoten. enligt markegång på förslag.
Värde ä 2 11: dr kubikfoten.
Värde förslagsvis å 2 E:dr kubikfoten.
E:dr öre R:dr öre kub.-f. k:r E:dr öre kub.-f. k:r E:dr öre E:dr öre Finans-Departementet.
B:dr öre E:dr öre kub.-f. k:r E:dr öre kub.-f. k:r R:dr ore
E:dr ore 17,000 17,000 Departements-chefen 17,000 17,000 38,200 38,200 Departementets Expedition 38,200 38,200 109,600 109,600 Kammarkollegium.
Nuvarande anslaget 109,600: -— Tillkommer:
Löneförhöjning för de 3:ne äldre Notarierne å 600 R:dr 1,800:
— Dito för de 2:ne yngre Dito å 300 R:dr 600:
— Dito för Kollegii 4 Kammarförvandter å 300 R:dr 1,200: — Hyresersättning för förste Vaktmästaren 150: — Förhöjning i anslaget till gratifikationer åt e. o. Tjenste- män och Vaktbetjente 3,500:— 7 250- 116,850 116,850 108,255 113 4 226 80 108,481 80 Stats-kontoret med Krono-magasinerna samt Våg-statcrna i Fahlun och Avesta.
Nuvarande beloppet 108,255:
— Afgå: 0(lisponerade 700:— 107 555-— Oindelt spanmål såsom i 1864 års Riks-stat ' 226:80 107,555 113 4 226 80 107,781 80 164,000 — 164,000 Stämpelpappers-omkostnader.
Förslagsanslag 164,000 30,700 3 450 164,000 30,700 3,450 30,700 30,700 Mynt- och Kontroll-verken 3,450 — 3,450 Omkostnader för Kontroll-verket.
Förslagsanslag 126,426 94 126,426 94 Kammarrätten 126,426 126,426 94 29,200 29,200 Öfver-Intendents-embetet.
Nuvarande beloppet . 29,200: — Tillkommer:
Löneförhöjning för Sekreteraren 600: ■— 29,800 29,800 1,500,000 364 50 37 8 75 60 1,500,440 10 Postverket (kontanta anslaget på förslag att af postmedlen direkte utgå).
Nuvarande beloppet 1,500,000: — Tillkommer, i öfverensstämmelse med beräkningen af Statsverkets inkomster 500,000: — 2 000 000- Indelta räntor såsom i 1864 års Riks-stat 364: 50 Indelt spanmål dito dito 75:60 ; 2,000,000 364 50 37 8 75 60 2,000,440 10 70,000 70,000 Till Post-diligensernas fortskaffande på sådant sätt, att de skjntsskyldige ej dermed betungas; Reservations-anslag 70,000 70,000 1,800,000 1,800,000 Tull-verket (Förslags-anslag att af tullmedlen direkte utgå) 1,800,000 1,800,000 1,040,000 381 1,040,000 Ersättning till städerna för mistad tolag.
Förslags-anslag 1,040,000 1,040,000 68 2,330 69 2,712 37 Jägeri-staten.
Nuvarande beloppet 381- 68 Afgå: Till Skogsplanterings-kassan öfverflyttade, indragna kontanta löner 207: 93. 173. 75 Indelta räntor:
Nuvarande beloppet 2,330- 69 Afgå: Till Statsverket indragna indelningar 1,119: — 1211- 69 173 7o! 1,211 1 69 X 1,385 44 .1 y i 5,037,213; 621 2,695| 19 37| 8I 75|60j 113 4 226| 80 j5,040,211 21 Transport 5,544,155| 69 j 1,576; 191 37 8 75 60] 113 4 226 80 5,546,034| 28 Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1865—1866, N:o 53. 1804 års Riks-stat anslår:
Förslag till blifvande Riks-stat: Indelta Spanmå 1.
Indelta S p a n m å 1. räntor, Indelt pa förslag.
Oindelt. räntor, Indelt på förslag.
Värde ä 2 R:dr mbikfoten.
Penninga r. enligt markegång på förslag.
Värde förslagsvis å 2 R-.dr kubikfoten.
R:dr ( 3,037,213 18,300 5 re 62 R:dr öre 2,695' 19 ’ i 900 — kub.-f. 37 k:r 8 E:dr 75 ire 60 kub.-f.; 113 1 k:r 4 lt:dr 226 jre 80 E:dr 5,040,211 19,200 öre 21 Transport
Skogsplanterings-kassan (kontanta anslaget såsom ersättning för hemmansräntor och arrenden m. m., på förslag).
Nuvarande beloppet 18,300: — Tillkommer :
Från Jägeristaten öfverflyttade indragna kon- tanta löner 207: 93.
Ersättning för åtskilliga uti 1864 års
Riks- stat å anslaget till Jägeri-staten, uppförda indelningar, hvilka i följd af Jägeritjen- stemäns och betjentes afgång blifvit till Statsverket indragna 4,431: 66.
S:r 4,639: 59. eller i jemnadt tal 4,640: — 22 940- Indelta räntor såsom i 1864 års Riks-stat 900: — R:dr 5,544,155 öre 69 Ralr 1,576 öre 19 kub.-f. 37 k:r 8 R:dr 75 öre 60 kub.-f. 113 k:r 4 E:dr 226 öre 80 R:dr 5,546,034 öre 28 22,940 900 - 23,840 75,000 75,000 * Skogs-institutet, lägre skogsskolor samt öfrige till skogsstaten hörande tjen- StemänS aflöning!.
Reservations-anslag 75,000 75,000 50,000 50,000 Till belöningar för rofdjurs dödande, Förslags-anslag 50,000 50,000 15,500 15,500 Lyshållning m. fl. ntgifter för kronans pnblika hns i Stockholm, Förslags-anslag
Byggnader och reparationer i Stockholm Reservations-anslag 15,500 48,000 15,500 48,000 48,000 48,000 60,825 60,825 Byggnader och reparationer i landsorterna, Reservations-anslag.
Nuvarande beloppet 60,825: — i Tillkommer:
Förhöjning 9,175: — 70,000 70,000 23,700 22,004 81 359 5 719 _ 170 1 340 20 46,764 01 Städers friheter, Förslags-anslag 23,700 22,004 81 359 5 719 170 1 340 20 46,764 01 3,000 3,000 Transportkostnader för Statsverkets RenrsefTekter Förslags-anslag 3,000 3,000 15,000 15,000 __ Ohservations- orh nnnhördsnmrenter m m Förslags-ansla» 15,000 19,500 15,000 19,500 19,500 19,500 ffiantalsskrifningsprovision, Förslags-anslag 570 1 1,140 20 1,140 20 Tionde-nrofvare 570 1 1,140 20 1,140 20 15,000 15,000 Restitutioner Förslags-anslag 15,000 • 15,000 1,500 1,500 Unnkiin af ved för Wisbv s k krnno-kalkngn Förslags-anslag 1.500 1.500 _ 1,500 I 1,500 1,500 Rese- och traktaments-nennincar Förslags-anslag 1,500 18,659 58 18,659 58 Skrifmaterialier och expenser, ved m. m., Förslags-anslag.
Nuvarande beloppet 18,659: 58 Afgå för jemnande af hufvudtitelns slutsumma 38: 07 18,621 51 18,621 51 46,500 46,500 Extra utgifter Reservations-anslag 46,500 46,500 75,000 75,000 Kongl. Theatern 75,000 75,000 Summa 5,524,198 20 25,600 967 4 1,934 80 283 5 567 5,552,300 Summa Anni.:
Tillökningen i Hufvudtiteln utgör således 519,600 R:dr R:mt. 6,044,917 20 24,481 967 4 1,934 80 283 5 567 6,071,900 Litt. B.
Tabell öfver extra Statsregleringen under Riks-statens Sjunde Hufvudtitel.
Till arfvoden åt tjenstemännen i Kanimar-kollegii Jordeboks-kontor R:dr. 24,700 öre.
Till bestridande af utgifter för kolonien S:t Barthelemy 18,000 — Summa 42,700 | — Hör till Stats-Utskottete Utlåtande, 1865—1866, M 53. STOCKHOLM, tryckt lios A. Holmberg å Comp., 1866.
Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 34. 1 \:o 54.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Febr. 1 866, kl. 2 <*, m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till jernvägsbyggnader och till rörelsemateriel, å redan anlagda stambanor. (Riksg.-Afd.) Sedan Stats-Utskottet den 2 innevarande månad afgifvit särskildt utlåtande (N:o 48) angående den del af kögstberörda Proposition, hvarigenom Kongl. Majit, till komplettering af bristande trafikmateriel å redan anlagda stambanor, äskat ett särskildt anslag af Två Millioner Riksdaler; så lår Utskottet nu i ett sammanhang meddela yttrande rörande öfriga delar af samma nådiga Proposition (införd under N:o 47 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståudens Protokoll), äfvensom om sådana under innevarande riksdag i detta ämne väckta motioner, hvilkas besvarande funnits ega ett med den nådiga Propositionen oskiljaktigt sammanhang.
Jemte erinran, hurusom, efter södra stambanans öppnande för allmän trafik, återstodo af de efter sednaste riksdag började stambanor ännu ofullbordade den östra, den norra och den nordvestra, bar i förevarande nådiga Proposition Kongl. Majit tillkännagifva, att särskilda underdåniga framställningar till Kongl. Majit inkommit angående utlåtande till Rikets Ständer af framställningar: l:o) om anslag till påbörjande af en stambana, utgående ifrån den under anläggning varande banan mellan Stockholm och Upsala och sträckande sig genom Upland, Westmanland och Dalarne i rigtning mot sjön Siljan; Bih. till R.
Prot. 1863 1866. 4 Sand. 1 Afd. 22 Baft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 54.
2:o) derom att en jernväg mellan städerna Wexiö, Carlskrona och Calmar måtte i uppgifven rigtning blifva anlagd genom Statens försorg och på dess bekostnad, under vilkor för ortens kommuner att till företaget lemna ett bidrag af en million Riksdaler, hvarifrån likväl skulle afräknas de belopp, hvilka enligt kostnadsförslaget erfordrades för inlösen af jord och lägenheter, som för jernvägen kunde behöfvas, emot det att kommunerna ansvarade derför att sådana fastigheter blefve utan kostnad för Staten till jernvägen afträdda; och 3:o) om anläggandet af en jernbana mellan Nässjö jernvägsstation och Oscarshamns stad, dervid man ansett sig kunna förutsätta, att, derest denna bana komme att på Statens bekostnad anläggas, kommunerna villigt skulle efter förmåga härtill lemna bidrag.
Dessutom hade i det af Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader upprättade generalförslag öfver allmänna arbeten blifvit till erhållande af statsbidrag förordade följande jernvägsanläggningar, nemligen : l:o) från Frövi station på Örebro—Arbogabanan till Falun, med en beräknad kostnad af 16,417,298 R:dr 14 öre och ett af Styrelsen tillstyrkt låneunderstöd af 5,472,000 R:dr; 2:o) från Christianstad till Sölvesborg, med upptagen kostnad 1,400,000 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd 933,000 R:dr; 3:o) från Moholms station å vestra stambanan till Mariestad, med beräknad kostnad 678,249 R:dr 60 öre, och ifrågasatt låneunderstöd 452,167 R:dr; 4:o) från Håkantorps station å Herrljunga—Wenersborg—Uddevalla-banan till Lidköping, beräknad till en kostnad af 898,100 R:dr, i förhållande hvartill ett låneunderstöd af 590,000 R:dr blifvit tillstyrkt; 5:o) från Dalkarlsbergs grufvefält till sjön Wikern samt vidare till Carlskoga faktori och sjön Möckeln, med upptagen kostnad 1,115,000 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd 743,000 R:dr; och 6:o) från Sundsvall till Stöde sjö i Wester-Norrlands län, hvilken jernvägsanlägguing beräknats till en kostnad af 1,540,000 R:dr, och för hvars utförande förordats ett låneunderstöd af 1,026,000 R:dr.
Efter att sålunda hafva omförmält ej mindre de stambanor, för hvilka anslag blifvit begärda, än jemväl de enskilda jernvägsanläggningar, dem Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen ansett företrädesvis kunna komma i fråga till låneunderstöds erhållande, har Kongl. Maj:t, med åberopande af hvad i den till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition om Statens jernvägsbyggnader blifvit yttradt om vigten af en jernvägsförbindelse mellan de förenade rikenäs hufvudstäder och de fördelar, som deraf vore att vinna icke blott i militäriskt afseende och för underlättandet af varuutbytet mellan de båda rikena, utan ock för ett kraftigt befrämjande af de unionela förhållandenas utveckling, uti den nu öfverlemnade nådiga Propositionen anfört, att de financiela förhållandena icke i allmänhet gjorde tillrådligt att för den närmaste tiden, vare sig till bekostande af de jernvägsanläggniugar, som omedelbart af Staten utföras, eller till understöd medelst lån åt sådana, hvilka blifvit af enskilda bolag eller korporationer ifråga - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 54. 3 satta, upplåna allt för betydliga summor, Kongl.
Maj:t funne Sig böra föreslå Rikets Ständer, att. vid innevarande riksdag uteslutande för nordvestra stambanans fortsättning anvisa de medel, som för jernvägsbyggnader kunde komma att beviljas.
Denna bana vore nu från sina begge ändpunkter påbörjad.
Ständer anvisade nemligen dels erforderligt belopp för anläggning af den del utaf nämnda bana, som hade sin sträckning från vestra stambanan till Christinehamn, dels jemväl 600,000
R:dr, jemte blifvande räntevinst på statslånefonden, beräknad till omkring 400,000 R:dr, för utförande på bandelen från riksgränsen till Arvika af sådana arbeten, sorn fordrade längre tid för deras fulländning.
Hela kostnaden för sistnämnda bandel med en längd af 3 mil 31,000 fot bade beräknats till 3,893,998
R:dr och skulle alltså det belopp, som för de återstående arbetena å denna bandel erfordrades, efter afdrag af förut anvisade 1,000,000 R:dr, uppgå till 2,893,000 R:dr.
Dl. likväl i de beräknade vinstmedlen från statslånefonden någon minskning vore att emotse, bar Kongl. Maj:t, under antagande att de arbeten, som å denna bandel återstå, skola, om icke oförutsedda binder inträffa, under år 1867 kunna till bela sin omfattning fullbordas, äskat att det för samma arbeten erforderliga anslag måtte anvisas att i jemnadt tal under nämnda år utgå med 2,900,000 R:dr.
Beträffande det af Kongl. Maj:t för fullbordande af bandelen mellan riksgränsen och Arvika sålunda äskade anslag och tiden för samma anslags lifgifvande, bar, uti en särskild, Stats-Utskottet meddelad promemoria, Chefen för Statens jernvägsbyggnader, jemte tillkännagifvande att af de för nordvestra stambanans fortsättande från statslånefonden anslagna vinstmedel, förslagsvis beräknade till 400,000 R:dr, blifvit under åren 1864 och 1865 lyftade omkring 370,000 R:dr, hvaremot af återstående 30,000 R:dr endast omkring 4,000 å 5,000 R:dr funnos tillgängliga, under det att resten vore bestående i osäkra fordringar, som åtminstone icke för innevarande års arbeten kunde påräknas, för öfrigt anmält att, derest tillgångarne redan under innevarande år kunde medgifva utbetalning af ett anslag å 1,200,000 å 1,500,000 R:dr för arbetenas fortsättning mellan Arvika och riksgränsen, i afräkning på det för denna handels fullbordande, i Kongl. Maj:ts högstberörda Proposition, till utgående under år 1867 äskade anslag af 2,900,000 R:dr, skulle afsevärda fördelar vinnas, enär tillfälle derigenom gåfves att på ändamålseuligare sätt ordna de återstående arbetena, hvilka då skulle under detta och nästa år kunna jemnare fortgå än som lät sig göra, ifall de hufvudsakligaste arbetena måste uppskjutas till år 1867.
Sålunda skulle man genom anslagets fördelning på tvänue år kunna undvika att på en gång hafva å denna linie samlad den större arbetsstyrka, som, om hela anslaget hänfördes till ett enda år, måste derstädes användas, men hvars inqvartering och uppehälle i denna glest bebodda trakt vore förenade med stora svårigheter; — vidare skulle redan i år rails och sleepers kunna anskaffas samt sålunda rails-läggningen och ballastningen tidigare påbörjas, hvarigenom icke allenast besparing i anläggningskostnaden skulle uppstå utan jemväl hela denna handels öppnande för allmän trafik i icke obetydlig mån fortskyndas; — slutligen skulle derigenom jemväl lemnäs tillfälle att begagna Norska jernbanans erbjudande att för ballastarbetenas fortskyndande tillhandahålla en ballastmateriel af ett lokomotiv och 50 vagnar, som mot ersättning finge användas och genom hvilket erbjudande den fördel vunnes att egen ballastmateriel, hvars transporterande och underhåll alltid blefve med större kostnader förenadt, icke skulle för denna bandel behöfva anskaffas. ■i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 54.
Stats-Utskottet, till hvars handläggning blifvit öfverlemnade åtskilliga inom de särskilda Riks-Stånden väckta motioner rörande dels anslag till fortsättande af andra Statens stambanor än den nu ifrågavarande nordvestra, dels äfven bidrag till enskilda jernvägsanläggningars utförande, kommer framdeles, vid dessa motioners behandling i tillfälle att sig yttra om och i hvad män Utskottet anser, att några medel utöfver dem, som för nordvestra stambanans fortsättande kunna af Rikets Ständer varda anvisade, må vid innevarande riksdag för andra jern vägsanläggningar beviljas.
Utan att således härom nu uttala någon åsigt, har Utskottet, hvad beträffar den del af nordvestra stambanan, som är belägen mellan riksgränsen och Arvika, funnit samma bandel, såsom utgörande ett af banans vidare fortsättning oberoende helt och antagligen gifvande en icke obetydlig trafikinkomst, företrädesvis böra komma till fullbordande; och får alltså Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t behagat föreslå rörande beloppet af det anslag, som för denna bandel erfordras och med afseende å hvad chefen för Statens jernvägsbyggnader haft att upplysa om de fördelar, som för arbetets fortgång och ändamålsenligare ordnande skulle kunna hemtas af ett redan under innevarande år till lyftning medgifvet förskott, härmed vördsamt hemställa: l:o att Rikets Ständer, för fortsättning och afslutande af de å nordvestra stambanan från Arvika till riksgränsen mot Norge återstående arbeten, måtte anvisa en summa af 2,900,000 R:dr, att med 1,200,000 R:dr utgå under innevarande år samt med öfrige 1,700,000
R:dr under år 1867, genom hvilken hemställan Utskottet anser sig jemväl hafva besvarat ej mindre de motioner, sorn dels hos Ridderskapet och Adeln af Herr von Axelson, Joli. Fr. (motion N:o 3) och Friherre Gederström, R. (motion N:o 95), dels inom Borgare-Ståndet af Herr Sundvallson, J. (motion N:o 152), blifvit afgifna rörande anvisandet, bland annat, af anslag för nu ifrågavarande handels färdigbyggande, än jemväl den motion (N:o 52), hvaruti Per Persson från Wermlands län, med hvilken Olof Olsson i Olebyn från samina län sig förenat, inom Bonde-Ståndet gjort framställning derom att Rikets
Ständer med görligaste första måtte bevilja den för meranämnda handels fullbordande beliöfliga summa.
Hvad nu dernäst angår nordvestra stambanans vidare fortsättning och dervid i främsta rummet dess sträckning från Arvika till Christinehamn, hade från början tagits för afgjordt, att denna sträckning lämpligast skulle finna sin väg öfver Carlstad.
Sedan nemligen Kongl. Maj:t år 1852 åt dåvarande chefen för Topografiska korpsen, General-löjtnanten Akrell uppdragit att, efter anställda undersökningar, afgifva yttrande och förslag rörande ett systematiskt bestämmande af jernvägsstamlinier inom riket, blef af honom afgifvet ett preliminärt utkast, antydande den rigtning i allmänhet, hvaruti stambanorna borde sträcka sig och dervid han, hvad särskildt den sedermera så kallade nordvestra banan beträffade, föreslog att densamma skulle få sin sträckning öfver Björneborgs bruk till Christinehamn samt vidare förbi Carlstad genom Arvika till Norge. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 54.
Den sedermera år 1855 i nåder tillsatta jernvägskomité, likasom dåvarande chefen för Statens jernvägsbyggnader, Öfversten Friherre Ericson i sitt år 1856 afgifna betänkande rörande Statens jernvägsbyggnader, instämde i detta förslag, hvilket jemväl af Kongl.
Maj:t biträddes i Dess den 28 November sistnämnda år till Rikets då församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition angående utförandet af sådana större jernvägsanläggningar inom riket, som med allmänna medel borde bekostas.
Den år 1858 ytterligare förordnade jernvägskomité, som af flera anförda skäl ansåg Arvika vara en af de punkter, som nordvestra stambanan under alla förhållanden borde beröra och att banans rigtning genom Wermland derigenom äfven till stor del bestämdes, förklarade att, alldenstund genom banans utstakning öfver Nedra Frykens utlopp genom Norselfven i granskapet af Harsäter det produktiva och folkrika Fryksdals härad komme att erhålla förbindelse med jernvägen samt staden Carlstad, såsom provinsens hufvudort och belägen vid Clarelfvens utlopp i sjön Wenern, otvifvelaktigt förtjenade att af jernvägen beröras, och anställda undersökningar ådagalagt, att några fördelar i tekniskt eller ekonomiskt hänseende icke skulle vinnas genom banans utläggande längre in i landet från Christinehamn till sjön Fryken, giltig anledning saknades att för banan antaga någon annan sträckning än öfver Carlstad.
Men ehuru alltså alla dessa yttranden utfallit till förmån för Carlstads-linien, skedde sådant likväl med ett partielt afvikande från den åsigt, som redan år 1852 af General-löjtnant Akrell, i hans ofvanberörda utlåtande, yttrades derom att stambanorna borde företrädesvis dragas genom de inre delarne af landet, hvilka isynnerhet och mer än kustorterna vore i behof af lättare kommunikationsanstalter och hvarigenom stambanorna blefve i stånd att från båda sidor upptaga de grenbanor, som från kringliggande orter med dem söka förbindelser.
Denna åsigt framhålles jemväl i den af Kongl. Maj:t till Rikets Ständer vid 1856—1858 års riksdag angående Statens jernvägsbyggnader aflåtna nådiga Proposition.
I denna Proposition förklarar nemligen Kongl. Maj:t
Sig anse, att de stambanor, som komme att på Statens bekostnad byggas, borde framdragas förnämligast genom de orter, hvilka, i anseende till sin aflägsenhet från vattenkommunikationer, af dessa icke kunde draga fördel; att följaktligen en stambana blott undantagsvis borde i en längre sträckning framgå parallelt med en närbelägen segelled, men deremot korsa eller beröra densamma vid sådana punkter, der den inre rörelsen antingen redan befunnes eller kunde emotses blifva för vissa orter koncentrerad; samt att, alldenstund ett vigtigt syftemål med stambanorna jemväl vore att underlätta förbindelsen med främmande länder samt mellan betydligare handelsplatser inom riket, afståndet emellan stambanornas ändpunkter borde i möjligaste måtto förkortas, till besparing såväl i byggnadskostnad som i tid och transportutgifter, dock under iakttagande, såvida sådant utan längre omvägar kunde ske, att stambanorna jemväl komme att beröra de punkter, som med hänsigt till ett för inre rörelsen gynnsamt läge eller större produktion mest voro i behof af kommunikationer och väl belägna för bibanors anslutande.
Slutligen har äfven 1858 års jernvägskomité, ehuru den säger sig sakna giltig anledning att för banan tillstyrka någon annan sträckning än öfver Carlstad, funnit sig böra såsom en oegentlighet anmärka, att jernvägen på nära fyra mils längd skulle komma att anläggas i närheten af sjön Wenerus norra strand.
Också började inom provinsen Wermland meningarne snart nog blifva delade om den ifrågasatta sträckningens lämplighet och huruvida icke banan till större fördel för såväl det allmänna som rörelsen inom provinsen borde 6 Stata-Utskottets iftlåtande N:o 54. dragas mera genom det inre af länet.
Dessa stridiga åsigter föranledde jemväl Kongl. Maj:t att i Dess vid sistförflutna riksdag rörande Statens jern vägsbyggnader aflåtna nådiga Proposition meddela det förklarande att, ehuru åstadkommandet af en jern vägsförbi ndelsé mellan de förenade rikenas hufvudstäder utgjorde en vigtig länk i kedjan af det Svenska jernvägssystemet och innefattade ett för begge folken eftersträfvansvärdt mål, Kongl. Maj:t likväl, i betraktande af de skiljaktiga meningar, som inom Wermland iörefunnes om banans lämpligaste sträckning, ansåg densammas rigtning från dess båda ändpunkter då icke böra definitivt fastställas längre än, å ena sidan, till Arvika och, å den andra, till Christinehamn; och funno, med anleduing af hvad Kongl.
Majit sålunda tillkännagifvit, Rikets sednast församlade Ständer sig böra i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, innan ytterligare framställning till Rikets Ständer komme att ske om fortsättande af arbetena å denna bana, låta verkställa förnyade undersökningar för utrönande af lämpligaste sträckningen för meranämnda banas fortsättande från Christinehamn mot Arvika.
Dylika undersökningar hafva derefter blifvit af Kongl.
Majit anbefallda och resultaten af dessa undersökningar framlagda i den nådiga Proposition, som Kongl. Majit till Rikets Stäuder vid innevarande riksdag aflåtit.