Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
132. — — angående ändring i författningarne rörande handels- och. närings-räll samt om upphäfvande af vissa delar utaf Handelsbanken.
133. — — angående reglering af utgifterna under Riks-Slatens Fjerde Hufvvdhtel.
134. — — i
IVåga örn anskaffande af wedel till järnvägsbyggnader. 135. — — angående Stampe/pappersajgiften.
136. — — angående ersättning lill vederbörande för de i Strafflagen stadgade hillers indragande lill Kronan. 137. — — angående .upphäfvande af rättigheten alt hörda jord å landel.
138. — — angående ändring i Kongl. Förordningen rörande städsel och lega af jord pä landet af den 13 Juni 1800. 139.
—• — angående ändring i nu gällande föreskrifter rörande anmälan af miss nöje emot sådana domstols i in vänd ning sfr ägor meddelade, beslut, hvaremot klagan icke får annorledes än i sammanhang med hufvudsaken fullföljas.
140. — — angående ändring i i Kap, Q § Jorda-Balken.
141. — — angående förändrade föreskrifter i afseende på tiden, hvari/rån utfärdade allmänna Författningar skola vara gällande.
142. — — angående; förändring i föreskrifterna rörande tjenstemanna-cder och lä kares edsförp lig leiser.
143. — — i fråga om förändrade föreskrifter rörande vården och förvaltningen af distrikt- och sockiii-mag asiner.
144. — — angående reglering af utgifterna under Riks-Stalens Femte Hufvud Titcl. 145. — — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om lidi dispositions rätt för Stockholms stad och län till den åt Stadens och Länets gemensamma Kurhus inrättning dr 1815 upplåtna egendom å Kungsholmen.
146. — — dito dito, angående afsöndring åf jord från Majorsboställe!
Hammar vid [Vermlands Regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län.
_ 147. — — dito dito, angående upplåtande af en del utaf Kronoängen Tyskhagen i [Vestmanlands län till byggnadsplats för Kungs-Barkarö församlings j o lis k ole byggn a d. 148. — — angående Tull hevit Iningcn. 8 N:o 149. 150. 151. 152. 153. 154. 155. 156. 157. 158. 159. 160. 161. 162. 163. 164. 165. 166. 167. 168. 169. 170. 171. 172. 173.
Underdånig skrifvelse angående reglering af ulgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud- Titel. — — i anledning af vackt förslag om förändring af lagstiftningen rörande jords eller lägenhets af stående för allmänt behof. — — i fråga om ersättning af Statsverket till 3:ne
Officersenkor för innehål len aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap. — — i anledning af Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition, om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande, dels i 1862 års allmänna industri- och konstexposition i London, dels ock i den för landtbruks alster och redskap innevarande års sommar anordnade internationella utställning i Hamburg. — — angående ersättning för sådana af Kongl. Stats-kontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka Statsanslag ej blifvit al Rikets Ständer beviljade. — — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående reseersättning och dagtraktamente lill ordföranden och ledamöterna uti Nämnderna för reglering af presterskapets aflöning m. m. — — i fråga om förändrad organisation å Domkapitlen. — — angående vilkoren för bränvinstillverkning. — — angående utfärdande af förnyad Instruktion för Rikets Ständers Revi sorer öfver Riksgäldsverkel. — — dito dito af ny Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Bankoverkel. — — dito dito af Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Löne kontoren i orterna.
— •— dito dito af ny Ansvarighetslag för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken. — — dito dito af Ansvarighetslag för de af Rikets
Ständer förordnade
Sty relseledamöter för L ■ .Aiontorcn i orterna. — — angående förändring i 4 § i lagen för Rikets Ständers Bank. — — angående ändring af 2 och 3 '§§ i 3 liap.
Kyrkolagen. — — i anledning af Kongl. Mapts Nådiga Proposition med förslag till ny Sjölag. — — angående Kyrkoherden G. A. von Zweigbergks enka, Maria Hwggrens uppbärande af arrendet af indragna Predikantsboställena Törnestorp och Hofstena Lunnagården i Skaraborgs län. — — i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående med Konun gariket Relgien afslutade kontrakter om upphörande af Sehelde-tu/len, med mera. — — angående beviljadt understöd i anledning af den staden IVarberg öf vergångna eldsvåda. — — angående reglering af utgifterna under Riks-Statens Sjunde Hufvad Titel. — — dito dito Åttonde Hufvud-Titel. — — angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. — — angående fribrejsräll för Pastorsembelena i riket. — — angående förändrad anordning af bönegudstjeustenia i städerna. — — angående förändring af lagens stadgande om ränta. 9 N:0 174. 175. 176. 177. 178. 179. 180. 181. 182. 183. 184. 185. 186. 187. 188. 189. 190. 191. 192. 193. 194. 195. 196. 197.
Underdånig skrifvelse rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen. — angående statsbidrag till vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra valten aftappningsförelag, m. fl. dylika föremål. — — angående allmänna vilkor och sladganden i afseende j)å de under denna riksdag beviljade statsbidrag för vä g anläggning ar och väg förbättringar, bro- och hamnbyggnader samt vattenkommunikalioner m. m. — — i Iråga om nämndemäns och fjerdingsmans rätt till ersättning för extra förrättningar.
—. — angående anvisande af medel till betäckande af kostnaden för islånd sättande af ålskilliga broar å den s. k. Carl Johans-vägen i Jemtland. — — angående en den Svenska beskickningen i Turkiet tillhörig, i Pera be lägen faslighet. — — i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna Kungsladugård till ut vidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Kors församlingars begrafningsplats. — — j anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående försäljning af Nya Varj vet i Göteborg. — angående beräkningen af Statsverkets inkomster. — — med förslag lill lag för Enskilde Banker, med rätt att utgifva egna banksedlar. — — med dito om enskilda banker utan ratt alt utgifva egna banksedlar. _ — j anledning af Kongl. Majäs Nådiga Proposition med förslag till vy strafflag. — — angående reglering af utgifterna under Riks-Slatens Nionde Hufvud Tilel. — — angående förändrade föreskrifter i afseende på skogs-hushållningen i riket. _ — j anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till ny dag tsin dy a. — — angående anslag för Nationalmuseibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader. — — angående deltagande framdeles för Statens räkning i revisionen af Nya Trollhätte kanalbolags räkenskaper, styrelse och förvaltning. — — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Krigs-kollegii om bildning lill en Armé-förvaltning. — — j fråga om kostnadsersättning lill militäre, civile och ecklesiastike tjen stemän för en del resor i tjenste"renden. — — angående ifrågasatt tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka. — — angående de i 63 § Regeringsformen föreskrifna kreditivsummor. — — j anledning al Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anvisande af ett särskildt kreditiv till betäckande af kostnaderna för ett fullständigare ordnande af försvarsverket. — — angående skjutsning sbesvärets ordnande. — — angående förändringar i skiftesstadgan samt arfvodestaxan för landt mäteri förrästningar. — — angående ändring i Kongl.
Kungörelsen den 4 Maj 1827, rörande er 2 - 10 N:o 199. 200. 201. 202. 203. 204. 205. 206. 207. 208. 209. 210. 211. sättning lill och af boställshavare i anledning af verkställda egoskiften ni. m.
Underdånig skrifvelse med Reglemente för Bankens styrelse och förvaltning. — — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående inrättande af en pensionsans tält för farty gs-befålhafvare, styrmän och annat sjöfolk. — — angående fortfarande anslag för Kamereraren Carl Sandberg. — ■— med vy Riks-Slal. — — angående förändring i stadgandena om giftomannarätl. — — i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående anta gande af en författning om nya strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall, dels ock serskilda framställningar i dermed sammanhang egande ämnen. — — angående ändring i kyrkolagens stadgande i fråga om sättet att be grafva sjelfspillingar och dem, som i lifstiden fört ett ogudaktigt lefverne. — — angående närmare bestämmelse af sättet för inteckning om nyttjande rätt till fast egendom. — — i fråga om arfsrätt för oäkta barn. — — angående ändringar i nu gällande föreskrifter rörande viikoren för af söndring af jord.
—- — angående förändrade stadganden i afseende å Frejdebetyg. — — med öfverlemnande af ny Bevillningssladga. — — angående upprätladt nytt Reglemente för Riksgälds-kontoret.
Skrifvelse, N:o 1. 1 !\':o 1.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 Dcc. 1!I62.
Presle-Slåndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 13 — — Bonde-Ståndet den £0 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående riksdag skostnadernas bestridande genom.
(Stats-Ulskottets Mern.
N:o 5.) S. A. K.
Rikets Ständer få härmedelst i underdånighet anmäla, det Rikets Ständer, i likhet med hvad vid flera riksmöten egt rum, äfven nu beslutat, alt sådana af innevarande riksdag föranledda utgifter, som, i anseende till deras föremål eller beskaffenhet, dels redan blifvit och dels framdeles under riksdagens lopp varda af E. K. Maj:t godkända och å Slats-kontoret anvisade, skola, efter erhållna reqvisitioner och anställd granskning af derför aflemnade verifikatioushandlingar, Stats-kontoret af Riksgäldskontoret godlgöras.
BiL tilt R.
Prot. 1862 Sf 1863. 10 Samt. 1 AJd. 1 Huft. 1 2 Expeditions-Utskottets förslag till underd.
Mso 2.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Dec. 1862.
Preste-Slåndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af sökt eftergift af återstoden å ett staden Cimbrishamn meddeladt hamnbyggnadslån.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8.) S. A. K.
Uti Nådig Skrifvelse af den 24 sistlidne Oktober har E. K. Maj:t behagat meddela Rikets Ständer, att, sedan, till understöd för utförande af hamnbyggnaden vid Cimbrishamn, Rikets Ständer beviljat nämnde stad två särskilda lån, nemligen l:o vid 1840—41 års riksdag, till belopp af 25,000 R:dr R:ko eller 37,500 R:dr Runt, hvilket lån, sedan fem år förflutit från dess utbekommande, borde liqvideras medelst årlig afbetalning af fem procent utaf det ursprungliga kapitalet och med beräkning af 3 procent årlig ränta för kapitalåterstoden, samt 2:o vid 1844—45 års riksdag till belopp af 5,000 R:dr R:ko eller 7,500 R:dr R:mt, att under 14J års tid, räknad från slutet afår 1850, återbetalas genom erläggande af 8 procent årligen af hela lånesumman, som, jemte derå efter 2 procent upplupen ränta, kornme att anses härigenom vara till fullo betald; sä hade Magistraten och Borgerskapets Äldste i Cimbrishamn, uti en genom E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Christianstads län i sistlidne Augusti månad till E. K. Maj:t öfverlemnad skrift i underdånighet anhållit, det E. K. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer alt bevilja staden afskrifning för det belopp af omkring 35,000 R:dr Runt, som uppgifvits för närvarande återstå på det förstnämnda, vid 1840—41 års riksdag beviljade lånet; och hade lill stöd lör denna underdåniga anhållan Magistraten och Borgerskapets Äldste hufvudsakligen anfört: att staden till hamnbyggnadens verkställande bidragit med nära 40,000 R:dr och dessutom, utan understöd af statsmedel, sedermera utfört en till en kostnad af 33,000 R:dr beräknad lastbrygga; att, till botande af de å hamnbyggnaden vid åtskilliga tillfällen genom häftiga stormar förorsakade betydliga skador, flerfaldiga kostsamma arbeten dels redan blifvit vidtagna, dels ännu återstode alt verkställa; att, ehuru E. K.
Majit under den 24 Augusti sistlidet år be - Expedit iöns-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 2. 3 viljat staden Cimbrishamn, till förstärkande af den genom storm skadade norra hamnarmen, ett anslag ulan ålerbetalningsskyldighet af 20,500
R:dr, staden likväl måste till ifrågavarande, genom oförutsedda olyckor påkallade, reparations- och förstärkningsarbeten, tillskjuta omkring 20,000 R:dr, i följd hvaraf staden blifvit nödsakad att jemväl hos enskilda personer upplaga lån ; att hamninkomsterna, hvilka, efter afdrag al hvad som erfordrades till hamnens underhåll och nödvändiga fördjupning, endast kunde beräknas till omkring 3,000 R:dr årligen, icke voro tillräckliga lill verkställande af de föreskrifna kapital- och ränteafbelalningarne å stadens skulder; samt att det föga bemedlade samhället saknade andra tillgångar härtill.
Med anledning af denna underdåniga framställning, till hvilken såväl K. Maj:ts Befallningshafvande, som ock, uti afgifvet underdånigt utlåtande, Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader tillstyrkt nådigt bifall, har E. K.
Majit uti ofvanberörde nådiga Skrifvelseaförklarat, att, då, genom de å Cimbrishamns stads hamnbyggnad under de två sistförflutna och innevarande år inträffade skador, staden för desammas afhjelpande fått vidkännas opåräknade kostnader, men detta förhållande, om än behjerlansvärdt, likväl icke syntes påkalla eftergift af ett så betydligt belopp, som blifvit ifrågasatt, E. K. Maj:t endast ville i nåder föreslå Rikets Ständer att, — till beredande af någon lindring i den förlust, som sålunda drabbat detta obemedlade samhälle och till lättnad vid fullgörandet af ännu återstående kostsamma muddrings- och andra arbeten vid hamnen, hvars inkomster, under den tid sådana arbeten till större omfattning komme att fortgå, icke syntes blifva tillräckliga för de beviljade begge lånens samtidiga förräntande och amortering, — Rikets Ständer måtte bevilja afskrifning af hvad ännu återstode oguldet å det staden vid 18-44—45 års riksdag till hamnbyggnaden beviljade lån å 7,500 R:dr, samt derjemte medgifva, att med erläggandet af de föreskrifna ränteoch kapitalafbetalningarne å det vid 1840—41 års riksdag beviljade lån å 37,500 R:dr linge anstå under loppet af åren 1864, 1865 och 1866.
Då Rikets Ständer nu, efter förebafd pröfning af detta ärende, gå att i underdånighet besvara E. K.
Majlis högstberörde nådiga Skrifvelse, anse sig Rikets Ständer först böra i underdånighet erinra, hurusom Rikets Ständer medgifvit, under 1847 och 1848 års riksdag, anstånd till 1850 års slut med de föreskrifna ränte- och kapitalafbetalningarne å det år 1843 lyftade lånet, samt dels under 1850 och 1851 års riksdag anstånd till 1852 års slut, dels ock under 1853 och 1854 års riksdag anstånd till 1856 års utgång med inbetalningarne å begge lånen, hvilka således fått ränlefritt innebafvas, det större lånet under mera än 13 och det mindre utöfver 11 års lid; hvarförutan staden för sina hamnbyggnadsarbeten sedan 1840 års riksdag från Riksgälds-kontoret, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, utbekommit ett sammanräknadt belopp af 51,596
R:dr 32 skillingar Banko eller 77,395 Riksdaler Riksmynt oberäknadt de 20,500 Riksdaler, hvilka, enligt hvad uti den nådiga Skrifvelsen omförmäles, under år 1861 blifvit af E. K.
Majit beviljade till förstärkande af den genom storm skadade norra hamnarmen; uppgående de inbetalningar, som blifvit gjorda å de båda frän Riksgäldskontoret utbekomna lånen, för det större lånet lill 9,375 R:dr och för det mindre till 3,000 R:dr, samt återstående skulden, efter sednast i början af detta år derå gjorda inbetalningar, för det förra i kapital till 33,635
R:dr 15 öre och för det sednare till 5,179 R:dr 32 öre, förutom från inbetalningstiden upplupna räntor ; Och sorn, i betraktande af hvad sålunda förekommit, staden Cimbrishamn synes hafva från Statens sida för sin hamnbyggnad åtnjutit allt det understöd och all den lindring, som billigt vis bort kunna ifrågasättas, hafva Rikets Ständer funnit sig destomindre kunna eller böra bevilja någon eftergift, till större eller mindre del, af stadens ifrågavarande skuld, som Rikets Ständer anse af yttersta vigt att strängt vidhålla den grund - 4 Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
Skrifvelse, N:o 3. satsen, att kommuner, hvilka af Staten erhålla dylika låneunderstöd, böra, derest icke alltför ömmande omständigheter oundgängligen påkalla särskildt undantag derifrån, tillförbindas att noggrannl fullgöra sina för lånebeloppens återbetalning afgifna förbindelser.
Ett motsatt förtärande skulle lätteligen leda derhän, alt kommuner, som af Staten erhölle lån till utförande af allmänt nyttiga företag, skulle tro sig kunna ingå på hvilka vilkor som helst, under förutsättning ali vid en kommande riksdag erhålla eftergift af skulden.
Rikets Ständer skulle ock på sådant sätt draga mera i betänkande att bevilja dylika låneunderstöd, enär man oftast kunde befara, att lånlagarne, under åberopande af gifna prejudikater, skulle hos kommande Ständer söka eftergift af sin betalningsskyldighet.
På alla dessa skäl hafva Rikets Ständer ansett sig icke böra bifalla É. K.
Maj:ts i ofvanberörda hänseende gjorda nådiga framställning.
Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 December 1862.
HT:0 !|.
Preste-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af sökt befrielse för Markaryds församling i Kronobergs lån från skyldigheten att betala återstoden af det för dess kyrkobyggnad från Riksgcilds-kontoret utgifna lån.
(Stats-Utskoltels Utlåtande N:o 9.) S. A. K.
Enligt hvad i nådig Skrifvelse af den 24 sistlidne Oktober blifvit Rikets Ständer meddeladt, har, uti en af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Kronobergs län och Domkapitlet i Wexiö stift till E. K. Maj:t insänd och förordad ansökning, Markaryds för - Expedilions-Utsko Itets Förslag lill unclerd.
Skrifvelse, N:o 3. 5 samling i nämnda län, genom utsedda ombud, i underdånighet begärt, det E. K. Maj:t ville hos Rikets Ständer göra nådig framställning, att församlingen, som, lill understöd för återuppbyggandet af sin genom åskeld nedbrunna kyrka, vid 1853—54 årens riksdag från Riksgälds-konloret erhöll ett lån af 10,000 R:dr R:mt, med vilkor att såsom kapital- och ränteafbetalning årligen erlägga 600 R:dr, mätte befrias från skyldigheten att gälda den del af detta lån, som ännu återstår obetald; varande till stöd för denna ansökning, bland annat, anfördt: att en icke obetydlig reparation å den uppförda nya kyrkan redan nästa år behöfde företagas, emedan tornets tak, hvilket består af zink, äfvensom takrännorna af samma metall, tagit sådan skada, att taket måste omläggas, nya rännor anskaffas och rappningen å kyrkan till stor del förnyas, hvartill komme, dels att nästan alla församlingens byggnader å kyrkoherdebostället med det snaraste tarfvade ombyggnad, och dels att skolhus i de särskilda skolrotarne måste uppföras, om folkundervisningen skulle kunna med fördel bedrifvas, helst allmogens bostäder der på orten allmänneligen voro till skol-lokaler otjenlige; att Markaryds socken, utgörande 69f liil 44| förmedlade hemman, bade en folkmängd af 3,340 personer, bland hvilka endast få befunne sig i goda, några i bergliga, men de flesta i knappa omständigheter, till följd hvaraf fattigvården vore synnerligen betungande; samt att, i anseende till socknens aflägsenhet från såväl sjöstäder som jernväg, alla transporter vore med svårighet och dryg kostnad förenade; Och har E. K.
Majit, i anledning af hvad sålunda förekommit, genom ofvanberörda nådiga Skrifvelse meddelat Rikets Ständer Markaryds församlings omförmäida framställning till det afseende Rikets
Ständer kunde finna sig föranlåtna att derå fästa.
Vid pröfning af detta ärende, hafva Rikets Ständer, inhemtat, hurusom Rikets sednast församlade
Ständer ansett sig icke böra bevilja då begärd eftergift och afskrifning af ifrågavarande kyrkobyggnadslån, å hvilket, efter sednast i sistlidne Juli månad gjord inbetalning, nu återstår i kapital 8,699 R:dr 72 öre jemte derå sedermera upplupen 4 procent ränta; och hafva Rikets Ständer, som ansett några sådana ömmande omständigheter icke heller nu vara för handen, som böra föranleda till eftergift af Statens bos en hel kommun egande fordran, ej funnit skäl att i anledning af Markaryds församlings ifrågavarande framställning bevilja någon eftergift af omförmäida byggnadslån.
Hvilket Rikets Ständer ansett sig böra i underdånighet tillkännagifva; framhärdande etc.
6 Fxpeditions- Ftskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 4.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Dec. 1862.
Preste-Slåndel den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 27 — — Rikets St Unders underdåniga Skrifvelse, angående de af Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutade förändringar och tillägg i rikets Grundlagar.
(Konst.-Utsk.
N:is 2, 3 och 4.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer numera till pröfning förehaft de vid sistlidne riksdag väckta och lill slutligt afgörande vid den nu innevarande, lagligen beredda förslag till ändringar och tillägg i rikets Grundlagar, hafva Rikets Ständer, för sin del, samfäldt godkändt och antagit följande af omförmälda förslag, nemligen: om det tillägg till 12 § Regeringsformen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk
Stat; om den ändring i 28 § Regeringsformen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska ; om den ändring i 31 § Regeringsformen, att äfven andre af städernes innevånare, än Borgerskapel, må ega att deltaga i val till Borgmästare; om ändring i 39, 40, 41, 42, 43, 51, 91 och 95 §§ Regeringsformen samt 4, 9, 10, 23, 26 och 41 §§ Riksdags-ordningen, rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall; om ändring i 52 § Regeringsformen och 24 § Riksdags-ordningen, angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare : om redaktionsförändring i 85 § Regeringsformen; om en redaktionsförändring i 90 § Regeringsformen; om ändring i 14 §, 4 och 5 mom.
Riksdags-ordningen, i fråga om fjerdepartsegares i Fahlu Bergslag samt bruksegares valbarhet; om ändring i 15 § Riksdags-ordningen, angående hemmansegares representationsrätt; - Expeditions*Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 4. 7 om ändring i 17 § 2 mom.
Riksdags-ordningen, angående bestämmande af arfvode för Bonde-Ståndets Riksdagsfullmägtige; om ändring i 23 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, angående ordförande i Borgareoch Bonde-Stånden, innan deras Talmän äro förordnade; om ändring i 30 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, angående uteslutande af stadgandet rörande förstärkt 8tats-Ulskotts handläggning af bevillningsfrågor, samt om ändring i 56 § Riksdags-ordningen, angående inskränkning af tiden för motioners väckande; Och skulle, enligt de af Rikets Ständer sålunda fattade beslut, förenämnde grundlags-paragrafer, i nedanskrifne delar, erhålla följande lydelse: Regerings-Forinen. § 12. l:o) Konungen äger att i Afhandlingar och Förbund med främmande Makter ingå, sedan Han, enligt föregående §, deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärendena och någon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot. 2:o) Ej må Konungen utan Riksens Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk Stat. § 28. l:o) Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, alt Konungen fullmagter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärarebefattningar vid Universiteterna, de theologiska läraretjenslerna likväl undantagna, såsom ock till lärare- och andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom lill läkare-befattningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förtjenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Till civila Tjenster inom Riket och till Domare-Embeten må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska iäran; härifrån dock undantagna lärare-beställningar och öfriga tjenster vid inrättningar för slöjd och skön konst äfvensom läkare-befattningar, till hvilka jemväl andre, än bekännare af den rena Evangeliska läran, kunna utnämnas.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster vid de Verk och Stater, som under Departementet höra.
(2:dra mom. skulle förblifva oförändradt.) § 31.