Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Swedish Lady desires engagement as governess or travellingcompanion.
French, German, Italian (Italy), English (England), Mu- sic, Needlework.
At present in Eng- land.
Good references.
Experienced.
Apply Mrs Tjäders byrå, Stockholm.
[404] E n l ä r a r i n n a, skicklig i språk o. musik och som mycket vistats utom- lands, önskar anställning i höst för undervisning eller som sällskapsdam.
[403] E n u n g flicka önskar till hösten plats i någon familj, der hon kan vara husmodern till hjelp och nytta.
Fin- nes barn är hon villig att ha tillsyn öfver dem.
På lön fästes mindre af- seende, blott att få anses som medlem af familjen.
Skulle någon härå reflek- tera torde svar snarast sändas t.
» 26 », Karlskrona p. r.
[401] Fiats i modeaffär, helst i någon af södra Sveriges städer, önskar ett ungt fruntimmer af god fa- milj.
Den sökande är nybörjare i yrket och begär derför till en början ingen lön.
Hon kan äfven biträda med rä- kenskapers förande, om så önskas.
Snart svar märkt » I.
», adress S. Gumsslii annonsbyrå, Stockholm.
4909) Annonspris: 25 öre pr petitrad (
Ingen annons införes under 1 kr. '
N:r 197.
En 23 års flicka utaf bondfamilj, som genomgått folkskola, önskar utbilda sig till sjukgymnast.
Nu frågas, hvilka skolor skulle härför genomgås.
Hvar äro dessa sko- lor belägna?
Kan hon efter slutad examen erhålla plats; är här godt om dylika platser?
Huru stor lön kan hon få?
Huru mycket kan kursen gå till 7 Vän af Idun.
N:r 198.
Skulle någon godhetsiullt vilja gifva undertecknad prof på vackra, ej för svära hemmaväfda kulörta gardiner och gardinspet- sar?
Prenumerant i Söderköping.
[402] LEDIGA PLATSER.
Hushållerska, kunnig i som i ett sådan enklare matlagning, gårdshushåll för handtver- kare och tjenstehjon erfordras, och som är försedd med goda, kända rekom- mendationer om ordentlighet och red- barhet, erhåller mycket god plats.
22658) [400] [399] Som värdinna hos ansedd och a k t a d u n g k a r l eller enkeman söker en bildad, musikalisk och huslig flicka plats, nu i höst eller till våren.
4540) [365] E n u n g flicka af god fam, musi- kalisk, söker pl.
lemnas i van], skol- ämnen, språk, musik o. handarbete.
o. refer.
Svar t, K.
K., Källeberg, Stenstorp.
[386] E n a n s p r å k s l ö s flicka önsk.
Villig alt bitr.
VI vilja s ä r s k i l d t f ä s t a u p p m ä r k s a m h e t e n p å Iduns lämplighet fÖ&gt; plats- s ö k a n d e o c h p l a t s u t b j u d a n d e a n n o n s ö r e r, ä f v e n s o m f ö r alla ö f r l g a s l a g s 2X21 jklL m u r.
itir.
x i c x i i x n i n x x - x x x x | p i j | I LJ KJ i | IN annonser s o m beröra familjekretsen.
Q u m s e l l u s a n n o n s b y r å o c h h e s r e d a k t i o n e n.
atsiroitöiiSjEiiaioip xx I alla boklådor har utkommit på förlag- af - R. Blaedel &amp; Co., Stockholm, ® Nyaste Mästerskapssystemet, f Praktisk lärobok engelska språket, med tilläirjpmng af ilen af professor i Ollen do rlT för mer Lin 40 år sedan grundade metod såsom den mpst irstruktiva ocla praktiska, helst emedan den vida snarare än nägon annan befrämjar ett språks inhemtande, ej allenast för att läsa, utan älven för att tala och skrifva detsamma.
Till tjenst för skolor och privatundervisning samt för N j e l f s t u d i u m författad af C.
Z ETT E R Q U 1 S T.
P r i s: ' btinden i k l o t b a n d 3 kronor.
Nyckel till skriföfn in garna är utgifven i särskildt kart.
t©l® G Hamngatan 38: B m m M m m m T m ^ m m o m.
® En samling de stilfulla ornament från alla text konstperioder.
85 planscher, flesta i rikt färgtryck.
Förklarande af X I ".
J O o l m e l M C l i Med i bearbetad öfversättning af O.
U p m a r K, intendent vid Nationalmuseum.
Arbetet utkomraer i 20 häften om 4 å 5 planscher till ett pris af k r I: 2 5 pr häfte.
At lärare och lärjungar vid tekniska och konstindustriella läroanstalter, åt dem som i hemmet egna sig åt konstsömnader, åt konstvännen och samlaren, som vill lära känna omamentikens utvecklingsgång, ät alla dessa m. fl.
erbjuder Ornamentets JboJk med sina 85 planscher och mer än 1,000 afbildningar ett rikt urval af de vigti- gaste ornamentala motiv från olika tider och inom olika stilarter.
Kortfattad handledning i Geometriskt träsnideri ® ® Träsnideri i allmogestil i eller s af V I L H E L M O L D U K B U S G.
Med 12 förklarande afbildnin^ar, p r i s 5 0 öre.
[löt ® ® 1® ® E n ung flicka Med.
D:r ERNST SALEN, Sv.
Panoptikon H u s m ö d r a r!
öppet hvardagar oeh sön- dagar dagen från Ättika kl. 9 f. m.
Senap, önskar till hösten plats i prestgård eller å större landtegendom för att få del- taga i alla husliga sysslor, inga andra anspråk än att få vara som medlem i familjen.
Tacksamt mottages svar till » Adie », Strängnäs, p.
[371] blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter.
1 är återkommen och mottager sjukbesök 9 — 10 f. m. och 2 — 3 e. m.
[158] Doktor Gaul piensbog Vattugatan 14.
Hvardagar ' /
(l ' Exposition d e 1 ' Assoeiation suédoise de touristes) i I / illa V a t t u g a t a n 2 4 Behandlar på flaskor för ut- spädning.
Svenska Turistförenin- gens Utställning Doktor A. Afzelius Lilla h e l a [359] DIVERSE.
14 Försöken Th. Winborg &lt; &amp; C:is Stockholm tillverkningar af Concentrerad Kungsträdgårdsgatan 18 Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. i 1 0 — i 12 f. m. Theodor Blanchs Al männa Lifförsäkrings- Konst-Salong — Kungsträdgården — Ö p p e n: Hvardagar 9 — 5; Söndagar 1 — 5.
Inträdesafgift 50 öre.
Utställningen fortgår ännu endast några dagar.
Alvén.
Silhouettkiippning Billigaste lifförsäkrings- anstalt i Sverige.
Har redan u t b e t a l t 5 0, 0 0 0 kr.
Nära 1 0 0, 0 0 0 kr.
[380] af H r A u g.
[407] [34] Tandläkaren För Gossar.
* Engelska Chevlot ROLAND MARTIN * K a v a j e r Tandläkare Constance Elbe, Humlegårdsgatan 8, 2 tr. Rådfrågningstid 1 — 2.
f95] Ä k t a + • * • * • i [1201 Vasagatan 1 0, Stockholm, snedt emot Centralstationen.
[243] Tandläkaren Adolf Hörnström 30 Regeringsgatan 30.
[240] * J&lt; samt Il patentstiekade JENGJUJLSILA.
och SACHSISKA 4 5 Drottninggatan 4 5 hörnet af Klarabergsgatan.
af egen tillverkning inkomna till billiga priser hos 5 6 Drottninggatan 5 6.
* [162] [406] PARAPZYJSS Y L L E 8 0 Drottninggatan 8 0 hörnet af Appelbergsgatan.
L. LUNDBERG &amp; C:i.
£ $ å å - | I ErAZJTXZZE- D.
C. WENNERSTRÖMS M a n u f a k t ur-Magasin er STOCKHOLM | Tricot-Kostymer | nu H E I - ocli och PARASOZZJ3R.
R E G I M E N.
^ Bästa skydd mot köld och värme 1 * 2 Emaljerade Syltgrytor 1 Anker Heegfaards af minut i hvarje välsorterad parti i S k o g l u n d &amp; till salu i Jernhandel eller Bosättningsmagasin utmärkta samt i Olssons tillverkning finnes Gjutgodsupplag, Lilla Vattu- gatan n:r 34.
För Normal-Underkläder.
ling 1 fofrpf * * ^ ^ Illustrerad Katalog Drottninggatan, fabrikat af samma form, men sämre qva- lité, bedja vi få fästa upp- märksamheten på, att alla kärl gratis.
af Fabriks-Nederlag hos: Qösta Vidinghoff, 19 undvikande af förvex- med andra Ånkcr Ueegaards i Köpen- ANKER HEEGAARD EMAILLE hamn tillverkning äro försedda med Stockholm.
vidstående KJ0BENHAVN.
fabriksmärke.
[346] ombesörjer åt Iduns mot (dock en genom fullt och kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher Skandinavisk obetydlig ersättning.
Modetidnings Alla genast) mot fraktkostnaden.
saker abonnenter gratis och för uppdrag åt andra skickas mot efterkraf och få returneras Dubbelt porto torde medsändas.
[241]
kottar e n d a s t e n k r.
f O r qvartafet, befordringsafg.
A n o r d n a r hvarje qvartal pristäfllngar f ä r s i n a p r e n u m e r a n t e r.
Richard Anderssons SUCHARD 17 Guld- och Silfvermedaljer.
: lnbjudningen till ny pristaflan a omslagets 3: dje sida.
2-a haft.
DAGNY T D I SKR F I T FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET --- o - - Ernelie Flygatie Carlen f EZlm Bres, Om samko101 Go+am B~ockmm, Emelio Pardo I3az.h Det gamtida Spaniens foinamsta foi- frtttminna, 1 Litteratur.
Szgrzd Lez~onlqfwZ, Gosta Beilings sago d Selma Lageilof F A Ek, Josephine Butler M Q, N&amp;rt reflexioner i diaktieformfrAgm Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet.
Bi efllda I - - h P - - +, - - - - p -- - _ För Förbundets medlemmar kr * 2 50 {For icke medlemmar 4.00 pris pr f,.
s l r I - _
3ckkinderi 7 Slöjdgatan, 2 fp., Hedda Westman.
Bocker aflianitas efter tillsagelse pr telefon 43 16.
Pns pr burk om 3 I.
~ Ö T H E, Stockholm, Bok-, Musik- och Pappershandel, Partilager fik iiterforsäljare I tr, upp i samma hus, ModeniPir f i r Damkappor, Stockholm, i 2 EuzgetwdMgcC,r&amp;gata ' ~~ B, rekommenderar sitt stora och rkhaltiga lager af alia Nouveaut4er for stlsongen.
Sarskildt får rekommendera mtt stora lager af w Pelsverk &amp; r Pelskappor med dartall passande of vertyger
Stockholme Plymfabrik rekommenderar sitt väl sorterade lager af garnityr ' i. alla flirger och bredder, från 15 till 4 kr.
Aigrettei och sinåplymer till Iikret.
Amazoner, svarta och kulörta, af biista kvalitéer och till bil- ligaste priser.
Gainla plyiner ocli garnityr renoveras, fiirgas och krii- sas efter fransk metod.
R i a plyiner beredas.
Ahnfelt, Allin telef.
14 SmdLawdsaata9z 14.
Prisbelönta af Dräkt-Reformföreningen.
Normalskor tillverkas efter Prof ?.
Jagers system.
Alit arbete utföres noggrannt och a f basta materiel.
R.eparrttioner verkstiillrts vii1 ocli p&amp; bostiiinii irtlofvad tid.
P. GCUST.
PETTERSSON, 52 Dm * ottnimggcctccn 52.
Elin Spross ' Trikahandel, 36 ' 12 Vesterlhnggatad 36 l / ?.
Lager af alla sorters Trikivaror for Hemr, Damer och Barn.
Henrik Gahns Tvilar.
Rekoiimenderar sig sjllf.
Il Specialité: Antiseptiska toilettvilar, sardeles viilgöraiide för kanslig och ömtålig hud, såsom: Henrik Gahns Victoriatvål in.
Partilager i Stockliolin hos E I I Fredriksoii, ~ Telegrafgrand 1.
- Bettina Lewysohn, 0 Bokbindare, 26 MaZmslc.iZnudsgatan 26.
Bouppteckningar samt uppgifter till bouppteckniiigm uppsiittas för billigt pris af ett fruntimmer, som däri eger rnhgtirig.
Närmare underrättelse erhiilles i Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, 5 Malmtorgsgatan.
Magnusson (etablerad 1860) 46 ii 48 Vesterianggatan Försäljningslokaler: nedva botten, e9z, 46 ii 48 tv&amp; och W e tr. upp STOCKHOLM.
Största lager i Norden Kulörta och Svarta Sidentyger Bomulls-Tvattkliidningstyqer c Schalar och Resfiltar m, m, 1; Obser~ er&amp;, I Ii Genom direkta förbin&lt;ieiser med in- och utlandets förnainsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvanniiinda artiklar bättre och billigare an någon an- lian och torde en livar genoiii besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor liitt blifva öfver- tygad oin fördelen att hos mig fylla siim behof af dessa Riks- ' elefon 6 26 P r of ve r p å b e g a r an, kvle \ o~l k \ \ m,~e \ e~~~ 2 ' 6i kostnadsfritt.
' " 1. re~ef~,, 28 g j t.
Emelie Flygare-Carlen.
Mäilligt nog är det ett kviniioiiamn, som under det nu snart tilländalupna årliimdradet i ej ringa mån biclragit till att fasta den öfriga världens uppmärksamhet vid vårt aflägsna land i nor- den, och.
detta namn är I i h e l i i Ch~Zdis.
' Det ligger ingen öfver- drift i detta påstående.
Hur m&amp;ngen svensk har ej - under resor ' ~itom1and.s fått erfara, att 1iur dunkla än ' de föreställningar äro som den stora allmäidieten i .de större kulturländerna gör sig o@ vhrt land och folk, så ar blotta namnandet af namnet Emelie Csslén detsamma som ett introduktioiislcort, hvilket.
med ens skänker främlingen karakter och iiationalitet.
Alla ha ju Iiört talas om den berömda svenska författariiman; illa ha läst n&amp;got eller n&amp;gr,gra af hennes arbeten, Iiur intressant a t t ' vira från ett land, som 11011 s&amp; lefvaiicle .skilclra ' t, a t t vara landsman till Enielie Cmlén!
Vi ' sveils1ca.r le inom ' oss å t denna entusiasm.
Det %r ju 1ä11~e sedan hennes romaner ägde förmåga a t t fängsla, de ha blifvit föråldrade, som så mycket annat, ha undanträngts af dlt det ny&amp;; nian ägnar dem ett al ' ctniilgsfiillt niinne, men läser dem ej mer.
Läsas verkligen ej 1111 mera Enielie Cailléiis böcker?
De o r, i Sverige som utomla~~ds, som standigt nya ~ ~ p l ~ l n g &amp; val utkomma af Iiennes arl~ete~i, utgöra en gensaga mot det på- stiiendet, att h.on slmlle \ Tara gl~ind.
Det finnes således ännu en publik, som gouterar dessa fantasirika skildringar, dessa romantislca berättelser, spiiiina med sk mycken talang ' och skiclrlig ' l~~et kring ' en liten kärna verlrlighet?
A t t fru C a r l h s romaner än i dag läsas, låt vara, företr&amp;clesvis af en mer okritisk piiblilr än den, som, d&amp; de först utkomnio, gjorde dem till föreinål för bögtrafvaiide lofshnger eller arga smade- visor, talar högt för, a t t de äro i besittning af en ägen- s l q), som mer än de flest?
andra tillförsäkrar en författares '
verk ett långt lif, den att vara populiira.
Det finnes niirnligen en läsekrets) och den bildar majoriteten d de Iiisandes antal, som läser p&amp; god tro, som ej begär bättre iin att vid boken h n a en stunds förströelse och nöje, som ej besväras af denna kritikens demon, hvilken för den mer estetiskt bildade läsaren s&amp; ofta, förtar njutningen af det han laser.
Att kunna prestera något som slhr an p&amp; den stora massan, som fangsla~ och roar utan att skadligt inverka på känsla och fantasi, är en stor konst.
Och det var denna konst frn Emelie Blygare-Carlbn till punkt och pricka förstod.
Den gamla ' författarinnan, h a r s arbeten gått ut i varldrii i ett större antal upplagor och öfi~ersiittningar iln nkgon annan svensk skönlitterär skriftstillares, har i dessa dagar efter e11 n&amp;ra 85-&amp;rig lefnad stilla insomnat.
Hon dog, som bekant, hi 5 ' sistlidne februari efter ett långt aftynande.
Xed henna bort- gick en af de sista representanterna af 1850-talets litterära Sverige, en B hufvudets, fantasiens och hj ilrtats vägnar rikt be- gåfvad personlighet, typisk för sin tid äfren i så mhtto, att det ensidigt litter ' ära intresset lät de allmänmänskliga Mgor, som i valr tid med en så obönhörlig makt tränga sig p&amp; b a r och en, man eller kvinna, som med intelligensens ratt innehar en mer framstaende plats i samhället, för henne hma fullkomligt främmande.
Det är uteslutande i sin ägenskap af romanförfattarinna Emelie C a r l h har sin betydelse.
Hon bör ej tecknas skild från sina arbeten.
E n studie af hennes förnämsta verk, de förtraff liga skildringarna fr611 Bohuslirnska skärg&amp;rden, hvilka egentligen skapet hennes rykte, skulle vara den vackraste hyll- ningsgärd, man kunde agna hennes minne.
T y a r r iiro Dagnys spalter ej ratta platsen för en d ~ ~ l i studie.
k Själfra amnets rikeaom omöjliggör ett hoptrangande daraf inom ett s6 knappt rum, som det v k tidskrift har till sitt förfogande.
Detta lig- ger inom litteratiirhistollens omricle.
Hvad de yttre konturerna af frii Caylens lif och person- lighet beträea, ha desamma dessa dagar af pressen s&amp; flitigt blifvit återgifna, att 14 blott skulle göra oss skyldiga t8ill ett &amp; terupprepande, on1 vi har inlate oss p&amp; att ytterligare teckna
Äfven den som ej haft förmånen af ett personligt sam- manträffande med den berömda författarinnan, har genoni dessa ofta återkommande skildringar ej kunnat undgå att blifva för- trolig med bilden af den åldriga, något egendomliga damen, sådan hon tedde sig de sista åren sin lefnad.
Personliga i ~ ~ t r y c hämtade k, fr&amp;n de tidigare skedena af hennes lif, äro däremot mer sparsamma.
De liafva gått bort de flesta, som mindes fru Carl611 från hennes glansperiod, från den tid då hon.
presiderade som värdinna i den r salong D, som utgj orde medel- punkten för liufvudstadens litterära kotteri, den salong där Blanche, Criisenstolpe, Melin, v. Braun m. fl.
vittra personlig- heter voro stanigäster.
Men ännu lefver dock en och annan, som kan teckna sig till minnes fru Carlén från hennes yngre dagar.
E n af dessa niinnesgoda, en af de få.
kvarlef~~ande af 50-talets vittra krets, en den tiden som litteratör och publicist ganska bemärkt per- sonlighet, har godhetsfullt ställt till vårt förfogande några af sina, » minnen », litterära atkast, hvari han äfven låter bilden af W E t t köpmanshus i skärgårdens D berömda författarinna fram- skyrrita.
Dessa anteckningar äga det personliga intryckets för- tjänster, hvarföre vi tro, att några utdrag därur för våra lä- sare skola vara af intresse.
V&amp;r memoirförfattare, t y hvarför ej gifva honom detta namn, trots det att hans intressanta anteckningar från en lång lefnadsbana ej ännu kommit annat än vänkretsen till del, upp- drar i sina minnen^ en parallel mellan de tre samtida be- römda svenska romanförfattarinnorna, friherrinnan Knorring, Fredrika Bremer och fru CarlBn, med hvilka alla han kommit i närmare personlig beröring.
r Om än friherrinnan Knorring och mamsell Bremer W ytt-, rar han, r till följ d af börd, uppfostran, samhällsställning och umgängeskretsar i viss mån voro representanter för ett mer aristokratiskt element, så representerade .fru Emelie Flygare- C a r l h det tredje stånciet, den bourgeoisie, som på 30- och 40- talet blef en viiganda makt i stat och samhälle, ja, ett ännu mer demokratiskt element, det folkliga.^ aHämtammande från en köpmansfamilj med en talrik barn-
skara, i en af västkustens småstäder, i nare befiriiig under barndoms- och mgdornsRren med sk~r.g.Hrdsbefo&amp;ni~ige~i, med h a r s lif, seder och alla förlikllaideii Iioii var föl.ti.olig, blefvo hennes skildringar af dessa företrädesvis glanspiiiikter i hennes författarskap.
När det g q d e a t t teckla folket, ' le bas peuple ', var hon därför sina litterlira medsystrar 18ngt iifi-ei.1iigsen.a .Hennes uppfostran, utveckling och bildning m r, elnini ' ingalunda f ö r s i m a d, dock helt naturligt en annan ii11 deras.
löpande in i en helt annan riktning.
Det torde furst ha varit under lifvets växlande skiften hon forvtirf ' vat och tilliignat sig htskilligt af l n a d de redan iigde i rikt mhtt vid själfva ut- trädet i lifvet.
% Minnestecknaren, redaktör föi.
en tidning, som utgafs i en af södra Sveriges större städer, hade i sina litteratnrannialnin- gar med en ganska hkrdhandt, ehiuu satt \ % kritik nagelfarita frti C a r l h s romaner dlt efter som de iitkornmo.
Efter lieimes soni debutarbete, 2 Waldeniar Klein8, följde de pk Ii~-.a~andra, bekant, med en fast otrolig snabbhet.
, Det skulle icke yara a t t undra öfver~, yttrar minnes- tecknaren id are, t om den fi.i.11 andra hStll, s~skilClt a?
ett kotteri af den tidens unga litteriira Sverige.
med ett öfver- dådigt smicker öfrerhölj da ffdiiattari~i~ian, ej skulle kgniit sig sardeles belhten nied dylika törntaggar.
eller synnerligt ~ i i n - ligt stämd emot deras iip1hofsn1aii.o %Det var därfar ej utan en viss trekan och med f~kiinslaii af ett niöjligen intriiffande obehag ' aiiinälaren ' ett par mgnader efter det de skarpa kritikerna varit synliga, vid ett besök i Stockholm i augusti 1841 int.roducerade sig i fiu F1yga.res - d&amp; sedan januari fru Ca.rlens - ~ s a l o ~ i g s Ty.
hon hade redan Lailiiff8rilslaiiclstorg i ett den tiden en s8da.n i sitt liein 14 litet t~å.i.&amp;ni~igslius, som agdes af he~iiies forlaggare Tliomson.~, Den ofvannä~nncle förka~islan af rifigot olwliag torde emel- lertid ha varit ol~eli~flig.
Den s k a r p ' aii~iialareii ' 1) lcf pit det mest äldwärda sätt mottagen i fiii Flygare-Caïl6iix sdong.
dar värdinnan.
gjorde les Iionneiirs nied en rent af f~rvi. \ .811andc stor viirlclsva~ia och förbindligliet och med samma lgtthet i ko~i~~ersatio~ien, SOIII m m rav yaii vid frhu Iieiiiies romaner.
Utan tvihel rar den häxskande toileii i deiuia salong en aniiax 311 t. ex. i Aiina Narin Leiirigrens, i grefYiiinan Wetterstedts eller i Freclïika Bremers, om hennes sm8 thsoirer kimiia be-
Y 41 tecknas med detta namn; men trefligt var där.
Man träffade cl5r Blanche, Meliii, Kjell.man-Göransson, Dahlgren, Ingelmaii, Cr~isenstol.pe, Bra~zn m. fl.
af den tidens litterära storheter., Vid flera följ ande sa~mm&amp; träftaiicleii var förh&amp;llandet mel- lan författariiinan och hennes Pstränge aiinialare~ alltid kor- dialt och vänligt, Iivilket talar godt för fr LI Carléns lcvinliga takt och godhjärtenhet ocli bevisar, a t t hon, oaktadt den öfver- drifvet smickrande hyllning, hon allt i f r h början af sin för- fattarebana varit föreinhl för, var tillräckligt storsinnad för a t t uppskatta afven en ärligt menad kritik.
v. Det har ofta fradi&amp;llits af dem, soni under senare Bre.11 komino i beröring med fr11 C a r l h, a t t hos henne den genialiska författarinhan oftast fick triida i bakgr~qdeii för livardags- mannislran.
S&amp; mycket mer har det g l ~ d t oss, att kuniia åbe- iopa ett annat omdöme, ett omdöme h ~ m t a d t f r h den tid, då hon ännu stod i b101nn1an af sin ålder, d&amp; hennes litterära alstringsliraft var, så att siiga, utan gränser och d&amp; hon, lifvad af fi.an~g&amp;ngeii, kände sig aga en outtömlig källa af fantasi ocli ideer, &amp; t hvillia hon i sina romaner m h t e ge forn och lif.
Den tiden var Emelie Flygare-C ar1611 en intressant .person- lighet, som det var val värdt a t t lsira känna.
Men hon öfverlefde sin tid.
V k a dagars iiflan och strider Gerörde henne föga.
I ett afseende födlef hon dock genom.
&amp; ren alltid cleiismiii.a.
Heiiiies goda Iijärte förnelcacle sig aldrig.
Den fattiga, lidande delen af niäiiiiisIroslä1.ctet hade alltid hen- nes varmaste sympati och alida till det sista gingo hennes tan1; ar u t p&amp; a t t lindra sina likars nöd.
I v h t lands littera- turhistoria slid1 Emelie Flygare-Carlkns namn i alla ticler in- taga en frainstiiende plats, men hvad mer ar, i m&amp;ngen nödens boning liommer det länge med välsignelse och tacksamhet a t t iniiiilas. '
Det skulle ur fler a11 en synpunkt vara lärorikt att genoiii ti- derna följa frågan om saniuppfostran könen emellan, sarskildt skulle vi vilja följa de strider, som under det nittonde krhundradet förts, d i denna fråga ej längre varit en oklar tanke, en obestämd fraintids- aiiing, ntan då hon mångenstädes varit en f r i n för dagen, Iivilken &amp; ng efter annan lagt beslag p % den allmanna uppmarksainheteii.
Emellertid tillata hvarken tid eller utrymme en.
dylik utförlig in- ledande historik.
Endast nhgra allmänna iakttagelser från den rika litteraturen i detta sinne må förutskickas, innan vi öfvergå till gransk- iiing af det förslag till samskolor, som inom kort skall behandlas af den samlade riksdagen.
Alla de, hvilka af teoretiska skii1 yrka p % saniskolor, deras åsk %dningssatt och uppfattning m % för öfrigt vara högst olika, föl j a, synes det oss, en och samma tankegång.
Samhället och sederna hafva rest mellan inan och kvinna ona- turliga skrankor, hvilka mhste nedrifvas.
De, som b o skapade för Iivar- andra och skola lefva lifvet tillsammans, m.&amp; frkn barndomen lära sig försti livarandra och lära sig arbeta tillsammans, deras intressen in&amp; blifva gemensamma och deras karakterer m&amp; tillsammans utvecklas.
Uppfostran bör, s&amp; vidt möjligt ar, följa naturens ordning, endast c7li kan inan f % sedliga, sunda karakterer, man och kvinnor, som, enligt Thorilds ord, afasta sig vid ej blott det lilla i kön som skiljers, utan Sastmer avid det stora i andan, som före.nar2.
Hvarför ej draga ut konsekvenserna ur det kristua europeiska åskhdningssättet, under hvars inflytande slöjan lyfts undan fran kvinnans ansikte och hon blifvit förd ut i lifvet frHn ett afskildt harem?
En sådan konsekvens ar samskolan, som sålunda är agnad att stärka sedligheten, utveckla karaktererna och höja aktningen för kvinnan.
Många äro ej de, som skulle vilja gå tillbaka till den osien- taliska sthndpunkten, men deras antal ar betydligt, som frukta att konsekvent gå vidare framht.
Anmarkningarne mot samskolan hafva ock varit talrika.
De liafva hufvudsakligen gjorts ur sedlig, praktisk och I~ygienlisk synpunkt.
I uppfattningen af samskolans inverkan p % sedligheten bryta sig meningarna skarpast, här hoppas anhanga.rne mest, ' här måla mot- ståndarne de bedröflipste franitidstaflor.
Meiiiiigsbrytningariin i denna sak hafva.
dock föga värde, om de ej utgk från ~fa~~mketen.
det är just af denna, som livar och en kan lära, att sedligheten ej står .högst hos den ungdom, soin uppfostras i klosterlik afsöndring ocli i de liinder dar det till och ined brukas - såsoin jag med egna öron hört i Frankrike - att förbjuda bröder och systrar att leka med livarandra.
Samskolor hafva nu funnits under flera år, icRe endast i För- enta Staterna, om hvilkas förhållanden man möjligen skulle kunna säga, att de äro så olika våra, att de ej erbjuda några jämförelser, utan äfven i Tyskland, Finland ocli Norge.