Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Böcker: på främmande språk samt Chartor, Musikalier, Not och Ritböcker - -- -- -- -- -- Fria Fria• på Svenska tryckte: i Finland, Finska original-arbeten - - - - Bria ^ . i andra länder ----- 100 R:dr v. —20.—J "a' Biblar, gifne till Svenska Bibelsällskapet - - Fria 20 Bcvillnings-Utskottels Memorial, N'.o 3o.
Med inbundet, rent, eller linieradt papper 100 R:di v. — a5. — Fria. röstar
Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, antages (ira Alternativet) Ridderskapet och Adelns samt Presle-Slåndets beslut. (2:a Alternativet) Bondeståndets beslut.
Preste- och Bonde-Stånden hafva bifallit
Utskottets förslag om förhöjning till 4 sb- i införselstullen å Caffe; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bibehållit den närvavarande införselsafgiften derå, nemligen 3 sk. pr och kommer, derest sistnämnde två Stånd icke skulle vilja, med afvikande från berörda deras beslut, instämma i Preste- och Bonde-Ståndens åsigt, omröstning alt anställas på följande sätt: * a4:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införselstullen å Caffe bör höjas till 4 sk- St, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer införselsafgiften att bibehållas vid dess närvarande belopp 3 sk. %.
Cflicorierot Utskottets hemställan, att Chicorierot måtte tullfritt få utföras, är af Preste-, Borgare-och Bonde-Stånden gillad, men Ridderskapet och Adeln åter har bibehållit den derå nu gällande utförselstull af 1 rst. %, och lärer, i händelse sistnämnde beslut icke frånträdes, omröstning böra ega rum, enligt en så lydande proposition: 25:o.
Den, som bifaller Ulskoltets förslag, att Chicorierot skall utan afgift få utföras, röstar Ja, den, det ej vill, röstar Nej. Bevillnings-Utskottels Memorial, N\o 3o. 21 Vinner Nej, kommer nuvarande utförselstull för denna artikel i r:st att bibehållas.
Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets ättgård att föreslå förhöjning till 24 sk. i den för Cider nu gällande införselstull 12 sk. kannan; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att denna artikel skulle ur sjelfva taxan uteslutas och i noterna dertill i stället införas: ”Cider se Vin.”
Som, enligt nu gällande taxa, Vin får införas mot den af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden sålunda för Cider antagna tull af 24 sk. kannan endast i de fall, då det inkommer på fastager, men Vin på buteljer deremot vidkännes högre tull, nemligen af 1 R:dr kannan, samt Ridderskapet och Adelns berörde beslut, att för Cider bör meddelas hänvisning till Vin, således skulle, äfven om nuvarande tullbeslämmelser för detta sednare komme att fortfara, kunna föranleda till erläggande afen högre tull å Cider, än sorn blefve en följd af de öfrige tre Ståndens beslut, nemligen i de fall, då Cider inkomme på buteljer; så och då härtill kommer, att endast Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bibehållit nu gällande införselsafgifter å Vin, men Preste- och Bonde-Stånden deremot, med bifall till Utskottets derom gjorda hemställan, höjt det på fastager till 3a sk. och det på buteljer till 1 R:dr 16 sk. kannan, genom hvilka sistnämnde beslut, derest desamma, vare sig i följd af den inbjudning, Utskottet, jemlikt ofvan stadgade grunder, kommer att till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet framställa , eller af omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, blifva gällande, införselsafgifterne å
Vin komme att i alla händelser blifva högre, än den af tre Stånd å Cider antagne; alltså lärer votering emellan sistnämnde tullafgift samt Ridderskapet och Adelns berörde åtgärd att genom hänvisning i nolen åsätta Cider samma tull som Vin, ej kunna undvikas, såvida icke Ridderskapet och Adeln bifaller den inbjudning, Utskottet härigenom framställer, att, med frångående af sagde dess beslut, biträda de öfrige Ståndens.
— Omröstningen skulle komma att ega rum i följande ordning: 2£ Bevillningi-Utskottels Memorial, N:o 3o. 26:o.
Den, som instämmer i Utskottets förslag, att införselstullen å Cider bör bestämmas till 24- sk. kannan, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer rubriken Cider att uteslutas ur sjelfva Taxan och i noterna dertill i stället införas 'Cider, se Vin.” Coiiffurer.
Utskottets förslag, att, med förändring i förlullningssättet för Coeffurer från värde till vigt, värdet derå måtte antagas till 75 R:dr och införselstullen bestämmas till 25 R:dr skålpundet, har blifvit godkändt af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln bibehållit nuvarande bestämmelser, nemligen 25 R:dr införselsafgift för hvarje 100 R:dr varuvärde; och kommer, derest sistnämnde beslut icke frånträdes, omröstning att anställas sålunda: 27:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att Coeffurer böra åsättas 75 R:dr värde och 25 R:dr införselstull skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer artikeln alt införtullas efter nu gällande grund, nemligen med 25 procent af uppskattningsvärdet.
Conserver, hermetiskt slutne.
Utskottet har föreslagit samt Preste-, Borgare- och BondeStånden bifallit, att denna rubrik måtte i taxan inlagas med ett värde af 1 R:dr och införselslull 12 sk. ‘fördet, dock hvad Borgare-Ståndet angår med det förklarande, att vid sagde rubrik borde tilläggas orden ”omslaget inberäknade’; men Ridderskapet och Adeln åter har icke ansett någon bestämmelse härom böra i Taxa inflyta.
Då, på sätt Utskottet i sitt förra Betänkande utredt, med Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 3o. 23 den ifrågarande benämningen'Conserver förstås lufttäta kärl, med deri förvarade inkokta ätbara varor, hvilkas förskämning skulle äfventyras, om vid tullbehandlingen kärlen måste öppnas för utrönande af vigt och tullafgift serskildt för dem och för sjelfva varorna, har Utskottet trott, att sjelfva benämningen Conserver, hermetiskt slutne, bordt finnas omfatta icke blott de inneslutna varorna, för hvilka, såsom blott sådana, skäl troligen icke skulle förefunnits att föreslå serskildt rubrik i Taxan, utan äfven omslaget, hvars egenskap att vara Hermetiskt slutet utgjorde ett af de hufvudsak ligaste kännetecknen på den ifrågavarande rubriken; — och att det af Borgare-Ståndet beslutade omförmälda tillägg dertill alltså icke är behöfligt, samt hemställer derföre, ätt bemälde Stånd ville derifrån afstå, och, lika med Preste- och Bonde-Stånden, biträda Utskottets förslag oförändradt; men för den händelse, att Borgare-Ståndet härå icke fäster afseende, utan vidblifver dess förra beslut, så enär deraf följer, att nämnde Stånd anser omslaget kunna komma att serskildt tullbehandlas, så vida tillägget icke finnes och dettas antagande eller förkastande således bör betraktas såsom inverkande på införselstullens belopp, lärer frågan böra afgöras genom omröstning.
Som emedlertid, på sätt ofvan är omförmäldt, Ridderskapet och Adeln icke i någon mon bifallit
Utskottets förslag om artikelns intagande i Taxan, blifver, derest nämnde
Stånd icke biträder antingen Preste- och Bonde-Ståndens beslut om dess införande enligt Utskottets förslag eller ock med det af Borgare-Ståndet vid rubriken beslutade tillägg, votering äfven i detta afseende af nöden; och kommer dervid först att röstas om hvad, som i hufvudsakliga voteringen bör blifva contra-proposition, nemligen sålunda : 28:o.
Den, som anser, att till contra-proposition i hufvudvoteringen om artikeln Conserver bör antagas Borgare-Ståndets beslut, att, med bifall till Utskottets hemställan om dess intagande i Taxan med 1 R:dr värde och 12 sk. införselstull per skålpund till den föreslagna lydelsen Conserver, Hermetiskt slutna,hoxnXägga orden omslaget inberäknadt, röstar Ja; 24 Bevillnings-Utskoltets Memorial, TV.o 3o. Filar. den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer att till contra-proposition antagas Ridderskapet och Adelns mening, att den ifrågavarande artikeln icke bör i Taxan inrymmas; samt sedermera i kufvudsaken, enligt följande omröstning: 29:o.
Densom godkänner Utskottets förslag, att artikeln Conserver bör i Taxan intagas och lydelsen dervid blifva:
Conserver, Hermetiskt slutna, samt att derå bör bestämmas 1 R:drs värde och 12 sk. införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
, (T:a alternativet) Borgare-Ståndets beslut, V”,„er NeI' aJ
Utskottet föreslagit förhöjning i införselstullen till 20 sk. ?fc:det, hvilket förslag Preste-Ståndet godkänt.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva derå antagit endast 12 sk. införselsafgift, samt Ridderskapet och Adeln bibehållit nuvarande tull, 6 sk. ?6:det.
Utskottet tror sig böra hemställa till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att, med frånträdande af deras sinsemellan skiljaktiga meningar, instämma i Borgare- och Bonde-Ståndens enahanda beslut, men får derjemte, för den händelse, att denna inbjudning icke antages, föreslå följande omröstningssätt för frågans afgörande, nemligen först angående contra-propositionen: 30:o.
Den, som anser, att till contra-proposition i hufvudsakliga voteringen om införselstullen å Filar bör antagas Borgare- och Bonde-Ståndens beslut eller 12 sk. tull per W, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Bevillnings-Utskotlets Memorial, N:o 3o. 25 Vinner Nej, kommer Ridderskapet och Adelns beslut, att nu gällande införselsafgift, 6 sk. ‘föidet, bör bibehållas att utgöra contra-proposition i hufvud voteringen; samt sedermera i hufvudsaken sålunda: 31:o.
Den, som bifaller Utskottets af Preste-Ståndet gillade förslag, att införselstullen å Filar skall antagas till 20 sk. ?fc:det, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, anlages (l:a alternativet) Borgare- och Bonde-Ståndens beslut; (2:a alternativet) Riddersk. och Adelns beslut FUklofvar, Urmakare Utskottets förslag, att Filklofvar, Urmakare-, skulle under egen rubrik i Taxan inlagas och dervid åsätlas 5 R:drs tullvärde och 1 R:dr 32 sk. införselstull per skålpund samt medgifvas tullfrihet vid utförsel, har Preste-och Bonde-Stånden godkänt.
Ridderskapel och Adeln har, med godkännande i öfrigt af Utskottets berörde hemställan, bestämt införselstullen till 1 R:dr skålpundet, men Borgare-Ståndet deremot ansett artikeln icke böra ' serskildt specificeras, utan hänföras till ”Manufaclur- och Handtverks-smide, ej specificerad t’’; och som de tullbestämmelser, hvilka å sistnämnde artikel blifvit af Riks-Stånden antagne, nemligen af Ridderskapet och Adeln, förtullningssätt efter värde med 33procents införselsafgift samt föreskrift att minsta värdet skall bestämmas till 1 R:dr skålpundet, af Preste- och Bonde-Stånden, nuvarande förtullningssätt efter vigt med 3 Rtdrs värde samt 1 R:drs införselsafgift per skålpund, samt af Borgare-Ståndet, i enlighet med Utskottets förslag, 32 sk. värde och 8 sk. införselstull skålpundet, äro skil jäklige icke allenast från hvad af Ridderskapet och Adeln eller Preste- och Bonde-Stånden blifvit för Filklofvar bestämdt, utan äfven sinsemellan, så och i händelse icke Bih. till R.
Prot. 1845. 5 Sami. 1 Afd, i5 Höft. i 26 Bevillnings-Utskottets Hjern o i ial, N.o 3o, Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet frånträda deras ömsesidiga beslut, angående artikeln Filklofvar, lärer Borgare-Ståndets omförmälda åtgärd att hänföra densamma till allt annat Maniljartur- och Handtverks-smide, ej mindre än de öfrige Ståndens om den ifrågavarande artikeln fattade beslut böra föranleda till O omröstning i följande ordning, nemligen först om contra-propositionen sålunda: 32:o.
Den, som anser, att till contra-proposition i hufvudsakliga voteringen om Filklofvar, Urmakare-, skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att, med godkännande af Utskottets förslag om artikelns specificerande i Taxan och antagande derå af 5 R:drs värde, den bör åsättas 1 R:drs införselstull skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer contra-propositionen att utgöras af BorgareStåndets beslut, att Filklofvar icke böra i Taxan serskildt specificeras, utan hänföras till Manufartur- och Handtverks-smide, ej specificeradt; samt sedermera i hufvudsaken: 33:o.
Den, som instämmer i Utskottets förslag att Filklofvar, Urmakare-, böra i Taxan under egen rubrik intagas och dervid åsättas 5
R:drs värde och 1 R:dr 32 sk. införselstull skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej. ,r. ,T . , (l:a alternativet) Riddersk. och Adelns beslut; Vinner Ne], antages ^ ,|ler0,Uwj Borgare-Ståndets beslut.
Fisk: saltad eller inlagd, Strömming.
Den af Utskottet å saltad eller inlagd Strömming till 2 R:dr tunnan föreslagna förhöjning i införselstullen bär blifvit godkänd endast af Bonde-Ståndet, hvaremot de tre öfriga Stånden bibe - Bevillnings-U tskottets Memorial, N:o 3o. 27 Fläsk.
Fosjor. hållit den nuvarande tullen, 1 R:dr tunnan; och kommer, så vida Bonde-Ståndet icke afstår från sitt och instämmer i de öfriga Ståndens beslut, följande omröstning att anställas: 34:o.
Den, som godkänner Utskottets förslag, alt införselslullen å saltad eller inlagd Strömming hör höjas till 2 R:dr tunnan, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer införselstullen å sagde artikel att bibehållas vid dess närvarande belopp, 1 R:dr tunnan.
Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde Stånden hafva, lika med Utskottet, ansett ändring i gällande tullbestämmelser för artikeln Fläsk icke höra ega rum; men som BorgareStåndet beslutat, att införselstullen derå, 1 R:dr 16 sk.
Lispundet, skall nedsättas till 1 R:dr, så kommer, derest Borgare-Ståndet icke afstår från denna mening och likasom de öfriga Stånden lemnar artikeln oförändrad, omröstning att företagas efter en så lydande proposition: 35:o.
Den, som, lika med Utskottet, anser den i 1841 års Tulltaxa å Fläsk bestämda införselstull, 1 R:dr 16 sk.
Lispundet, böra bibehållas oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, nedsättes sagde införselsafgift till 1 R:dr Lispundet.
Jemlikt Kongl. Kungörelsen den 8 Februari 1844, bade denna i Taxan icke upptagna artikel förklarats böra få förtullas, för fabrikernas behof, efter serskildt anmälan hos Commerce-Collegium och af detsamma lem na dt tillstånd, mot 5 procent af värdet, samt för medicinska behof såsom apotheksvaror ej specificerade.
Utskottet ansett artikeln böra i Taxan å behö - 28 Bevillnings-Utskottels Memorial, N\o 3o. rigt ställe inrymmas, hade Ulskottet, i afseende så väl å förtullningssättet, som vilkoren i öfrigt för införtullningen, föreslagit, att, utan afseende å det behof, hvartill varan vore ämnad, den måtte åsättas ett bestämdt tullvärde af 4 R:dr 24 sk. skålpundet och derå lill 8 sk. antagen tull, mot hvars erläggande den borde i allmänhet få införas. — Detta Utskottets förslag, hafva Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden godkänt, hvaremot Ridderskapet och Adeln, som, på sätt ofvan blifvit antydt, utan förändring bifallit de af Kongl. Maj:t redan vidtagne, samt genom allmänna Kungörelser och Circulair-bref tillkännagifna jemkningar, förklaringar och ändringar, följaktligen för denna artikel bibehållit bestämmelserna sådane de genom ofvanberörde Nådiga Kungörelse blifvit meddelade; och såvida icke Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af denna dess skiljaktighet, lika med de öfrige Stånden, instämmer i Utskottets härom gjorda framställning, lärer omröstning böra anställas efter en så lydande proposition: 36:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att, vid intagande i Taxan af artikeln Fosfor, densamma bör på 4 R:dr 24 sk. värde skålpundet åsättas en i allmänhet gällande införselslull af 8 sk., röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer sagde artikel alt införtullas, för fabrikernas behof, efter serskild anmälan hos Commerce-Collegium och af af detsamma lemnadt tillstånd, mot 5 procent af värdet, samt för medicinska behof, såsom Apotheksvaror, ej specificerade.
Fransar, Galoner och Snören.
Utskottets hemställan, att vid artikeln ”Fransar, Galoner och Snören” borde tilläggas ”Gramaner”, såsom omfattande dertill hänförligt varuslag, bär af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden blifvit gillad; och har Borgare-Ståndet dessutom stadgat, att den derunder förekommande rubriken Silkes-, skall utbytas mot rubriken Hel- och Halfsiden; hvaremot Ridderskapet och Bevillnings-Utskottels Memorial, N'.o 3o. 29 Adelil bibehållit nuvarande taxas lydelse i denna del oförändrad, och enär såväl det föreslagna tillägget i hufvudrubriken af Gramaner, som den af Borgare-Ståndet beslutade förändring i underafdelningen Silkes- till Hel- och Halfsiden- afse utvidgning i de varuslag, sorn förut varit derunder hänförlige och följaktligen inverka på tullintraden, lärer, derest ej Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet afstå från deras berörde beslut, omröstningar böra ega rum på följande sätt: 37:o.
Den, som gillar Utskottets förslag, att i hufvudrubriken Fransar, Galoner och Snören, bör tilläggas
Gr arnaner, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer sagde rubrik att förblifva oförändrad. 38:o.
Den, som bifaller att, jemlikt Utskottets förslag, den vid förevarande artikel förekommande rubriken Silkes- bör bibehållas oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer sagde rubrik att förändras till Hel- och Halfsiden-.
Garn: Bomulls.
I afseende å dubhleradt bomullsgarn, hvilket, enligt 1841 års taxa, utan skillnad på färgadt och ofärgadt, införtullats såsom tråd i härfvor med 16 sk. skålpunnet, hade Utskottet föreslagit nedsättning i införselstullen till 8 sk. skålpundet på ett värde af 1 R:dr 16 sk. för det hvita och 14 sk. för det färgade roed 2 R:dr 16 sk. värde, och att följaktligen vid artikeln Garn, bomulls-, dels näst efter rubriken N:o 26 och deröfver, och dels efter rubriken Turkiskt rödt måtte införas bestämmelserna "tvinnadt och dubbleradt", med å förra stället de först omförmälde och å det sednare de sistnämnde värdes och tullbeloppen, jemte tullfrihet för begge slagen vid utförsel.
Denna Utskottets hemställan bar blifvit godkänd af Preste-, 30 Bevillnings-Ulskottets Memorial, N\o 3o.
Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln förklarat, att, i öfverensstämmelse med stadgandet i Kongl. General-Tull-Styrelsens Circulair den 30 sistlidne September, dubbleradt bomullsgarn i härfvor må till Riket införas emot enahanda tullafgifter, som för det otvinnade garnet äro uti nu gällande tulltaxa bestämda, nemligen för hvitt under JV:o 26, 6 sk., för hvitt af N:o 26 och deröfver, 5 sk., för färgadt Turkiskt rödt, 8 sk., samt för allt annat färgadt, 12 sk. per E.
Såvida icke Ridderskapet och Adeln afstår från denna sin skiljaktiga mening och instämmer i de tre öfriga Ståndens betint, torde omröstning enligt en så lydande proposition böra anställas. 39:o.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att vid artikeln Garn, Bomullsbör dels näst efter rubriken N:o 26 och deröfver, och dels näst efter rubriken Turkiskt rödt införas bestämmelserna ",tvinnadt och dubbleradt” med 1 Rdr 16 sk. värde och 8 sk. tull på förra, samt 2 Rdr 16 sk. värde och 14 sk. tull, allt per W, vid införsel, på sednare stället, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer ett med Ridderskapet och Adelns beslut, att ”dubbleradt bomullsgarn i härfvor må till
Riket införas emot enahanda tullafgifter, som för det otvinnade garnet ”äro i nu gällande tulltaxa bestämda, nemligen för hvitt under ”N:o 26, 6 sk, för hvitt af N:o 26 och deröfver, 5 sk., för färJ’gadt Turkiskt rödt, 8 sk., samt för allt annat färgadt, 12 sk. per ”skålpund”, öfverensstämmande allmänt stadgande att vid slutet af rubriken bomullsgarn intagas.
Kar dulls- , Ull, okammad eller kammad, grof Jutsk och Isländsk, all annan.
Preste- och Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets förslag, att, med borttagande af hittills gällande införselsförbud för * lie vi 11 ning.s-U Is kol tet s Memorial, N:o 3o, 31 otvinnaclt och odubbler adt Kardulls- eller s. k.
Klädm akare-garn , och med rubrikens sönderdelande i två, nemligen ”öjär g adt, otvinnadt och odubbleradt” samt ”färgadt, otvinnadt och odubbleradt”, åsätta den förra 2 Rd:rs värde och 21 sk. införselstull, samt den sednare 2 Rdr 24 sk. värde och 23 sk. iuförselsafgift per %; äfvensom att höja införselstullen å rubriken ”färgadt, tvinnadt eller ilubbleradt, eller s. k.
Broder-garn”, från dess nuvarande belopp 16 sk. till 19 sk. skålpundet.
Deremot har, med bifall i öfrigt till hvad Utskottet sålunda föreslagit, införselsafgiften för rubriken ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt blifvit bestämd af Ridderskapet och Adeln till 18 samt af BorgareStåndet till 12 sk., och för färgadt, otvinnadt och odubbleradt blifvit upptagen af Ridderskapet och Adeln till 20 och af Borgare-Ståndet till 16 sk. skålpundet, samt för rubriken ”färgadt, tvinnadt eller dubbleradt eller så kalladt Broder-garn”, den nu gällande införselstullen 16 sk. skålpundet, blifvit af både Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bibehållen.
Utskottet hemställer, att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ville, med frånträdande af dessa deras skiljaktiga beslut, instämma i hvad Preste- och Bonde-Stånden stadgat, men derest denna framställning icke vinner bifall, komma frågorna i de afseenden der skiljaktighet eger rum, nemligen angående införselsafgiflerne, att genom votering afgöras, dervid Utskottet ti or de två förstnämnde rubrikerne kunna desto heldre sammanslås uti samma omröstning, som begge, på sätt nyss är nämnd t, för närvarande äro sammanfattade uti en rubrik, och sedermera serskildt röstas öfver skiljaktigheterna vid den sista rubriken.
Men, innan dessa voteringar företagas, anser Utskottet sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på artikeln Ull, samt redogöra för förhållandet dermed.
Ull, okammad eller kammad, är nemligen, enligt gällande taxa, delad i två rubriker, den ena ”Grof Jutsk och Isländsk, hvaraf införsel medgifves endast till ”Städerne Stockholm, Götheborg,, Norrköping, Malmö och Halmstad”, med derå bestämdt 20 sk. tull värde och 2 sk. införselstull skålpundet, hvarjemte för denna rubrik är stadgadt, att ”på General-Tullstyrelsen ankommer att föreskrifva de serskilda Bevillnings-Utskoltets Memorial, N:o 3o, ”controller, som kunna anses nödiga till förekommande af fin ”ulls införlullning såsom grof,” — samt den andra ”ali annan” med 1
Rdr värde och 8 sk. införselstull per skålpund samt tullfrihet vid utförsel; och är tillika föreskrifvet, att ull, alla slag, är fri från tolag äfven vid införsel.
Utskottet har föreslagit, att Ull borde delas i tre rubriker nemligen:
Grof eller af till och med 20 sk. värde skäl pundet med 4 sk. tull; Medel fm, eller af öfver 20 till cch med 4° s^- värde skålpundet med 8 sk. tull; samt fin eller af öfver 4° s^- värde skålpundet med 10 sk.
Tull, allt vid införsel, jemte tullfrihet för dem alla vid utförsel.
I öfrigt bibehöll
Utskottet stadgandet, att ull, alla slag, bör vara fri från tolag äfven vid införsel, samt föreslog, att grof och medelfin ull borde få införas endast till de nyssnämnde städerna med tillägg af Helsingborg, som redan genom Kongl. Kungörelsen den 2 Mars 1842 blifvit medgifven denna rättighet, äfvensom att hädanefter såsom hittills måtte på General-Tuli-Slyrelsen ankomma att föreskrifva de serskilda controller i öfrigt, som kunna anses nödiga till förekommande af finare ulls införtullning såsom gröfre.
Ridderskapet och Adeln har gillat fördelningen i tre rubriker, men begränsat den första till 16 sk: värde, den andra till mellan 16 och 32 sk., samt den tredje till öfver 32 sk. värde skålpundet, och antagit för den första 2 sk,, för den andra 8 sk. och för den tredje 12 sk. införselstull per skålpund, samt i allt öfrigt godkänt Utskottets förslag.
Preste-Ståndet har deremot, med ogillande af Utskottets förslag, antagit en medeltull af 6 sk. för införsel af alla ullsorter; i följd hvaraf någon inskränkning till vissa städer af införselsrättigheten ej komine i fråga.
Borgare-Ståndet har bibehållit nu gällande tullbestämmelser, med tillägg efter orden Grof Jutsk och Isländsk af dessa: ”eller annan härmed jemförlig”, samt med borttagande af inskränkningen uti rättigheten att införa grof ull till vissa städer, så att sådan ull borde till alla Rikets stapelstäder få införas.
Bonde - Bevilhungs.-Utskottcts Memorial3 N:o 3o. 33 Bonde-Ståndet slutligen har äfven bibehållit nuvarande fördelning i två rubriker, men stadgat, att de borde lyda, den ena, Grof Jutsk och Isländsk eller annan likartad, med derå bestämd 3 sk. införselstull per skålpund, samt den andra, Finare slag, med 12 sk. införselsafgift skålpundet; och i öfrigt icke ogillat hvad af Utskottet blifvit hemstäidt.