Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ull, som af producenterna inlemnas till Ull-Contoir, hvilka i Städerna Stockholm, Malmö och Norrköping skulle inrättas, och, såsom ett nödvändigt medel att lätta varans afsättlighet och bestämma dess värde i handeln, vara förenade med anstalter till
Ullens ändamålsenliga sortering emot en lämplig af producenten erläggande afgift ; och har E. K.
M. derjemte täckts i Nåder förklara att, derest förberörda Låne-anslag varder af Rikets Ständer beviljadt, Eders Kongl. Mnj:t vill för Uil-Contoiren fastställa erforderliga reglementariska föreskrifter; börandes räntan å så väl den summa som till lån för Schäferi-idkare kan serskildt blifva anslagen, som Ull-Discontens nuvarande Fond, tills 64 Exp.-Vlsk.
N.o 427. vidare och i nion af behofvet, vara disponibel till kostnaderna för omförmälde Ullsorterings- och Magazinerings-inrättningars anläggning och vidrnagthållande, intilldess de i framtiden , genom tilltagande production, vinna den utvidgning, att något tillskott af allmänna medel dertill ej erfordras.
Rikets Ständer, hvilka, i sammanhang med dessa Nådiga framställningar och förslag, till pröfning förehaft åtskilliga vid denna Riksdag af Riks-Ståndens Ledamöter uti förevarande ämne gjorda hemställanden, hafva, med fästadt afseende ej mindre å de af Commerce-Collegium utredda och af E. K. M. i Nåder gillade förhållanden , än å de betydliga förmoner dem Preussen och Södra Ryssland redan hemtat af de inom dessa länder vidtagna ändamålsenliga anstalter till Får-afvelns och Ull-productionens befrämjande , betraktat såsom en bland Rikets Ständers angelägnaste omsorger att, genom anvisandet af en lämplig tillökning i den nu varande UU-DiscontFonden, sätta E. K. M. i tillfälle att, medelst Ull-Contoirs inrättande, samt anställande dervid af kunniga personer, öppna för Ull - producenten eller Landtmannen hittills saknade utvägar, ej allenast att erhålla sin vara sorterad och uppskattad i öfverensstämmelse med de inom den utrikes Ull - Exp.^TJtsk.
Förslag till Und. tSkrifv. bJ.-o 4^7» 65 Ullhandeln antagna sörtamenter» Utan Ock» vid tillfälligt bristande afsättning derå, få densamma belåna» tinder vilkor af tJllens inlemnailde till förvarande såsonl pant i tJll-Contoirens Magasin; och hafva Rikets Ständer, såsom följd af allt detta, beslutat» att» intill nästa Riksdag, uppå RiksgäldsContoiret, anvisa en summa af högst Tvåhundrade Tusende Riksdaler Råneo till tJll-Disdont-Fohdens förstärkning» i rhon af sig företeende och af Commerce-Collegium pröfvade behof.
Såsom vilkor för begagnandet af detta till E. K.
Ms Nådiga disposition ställda Kreditiv, hvilket» i saknad af andra tillgångar» är beräknadt att såsom lån af Riksgälds-Contoiret Upptagas, hafva Rikets Ständer skolat fästa det Underdåniga förbehåll, alt Ull-Discont-Fonden ansvarar Riksgälds-Contoiret både för capitalet och för den ränta derå, som sistnämnda Contoir får för penningarnas upplåning betala; allt sådant räknadt från den dag penningarna blifva, till Ull-Discont-Fondens förstärkning» af Riksgälds-Contoiret, på Discontens räkning insatta, och intilldess betalning följer.
Kostnaderna för de blifvande UllContoirens inrättande, genom tjenliga rums Bih. till Riks. St, Prot. 1828—i83o, io:d« Sami. 3 B, 5 66 'Exp.-Utsk.
Skrif v. N.-o /p-7- upptagande emot hyra på de ställen, der Kronans egna eller Städerna tillhöriga byggnader ej derföre kunna användas, inköpet af den lill Ullsortering nödiga redskap, samt Tjenstemännens aflöning m. m., hafva Rikets Ständer ansett böra utgå af den redan varande Ull-Discont-Fondens räntevinst och Nionde Hufvudtilelns tillgångar, somt, i de fall desamma ej befinnas tillräckliga, fyllnaden af förstnämnda Fonds egande capital; och öfverlemna Rikets Ständer i underdånighet till E. K. M., att bestämma de förändrade reglementariska föreskrifter förUll-Discont-Fondens förvaltning, samt de blifvande Ullsorterings- och Belånings-Contoirens inrättande, som nödiga pröfvas, under det enda förbehåll å Rikets Ständers sida, att sistnämnde Contoir icke må i handel med Ull, för Statsverkets eller Uil-Disconl-Fondens räkning, sig inlåta.
Hvad beträffar de uppå Stats-Verkels bekostnad redan anskaffade utländska
Får af ädlare racer, hafva Rikets Ständer i underdånighet skolat Öfverlemna till E. K.
M:s Nådiga pröfning, att, efter omständigheterna, förordna, antingen dessa
Får än vidare böra förblifva der de nu befinnas, eller, till ökad trefnad för hjordarne och större vinst för landet, genom racernas Eocp.-TJtsh Förslag till und. Skrifv.
Gj kringspridande, till andra Provincer af Riket förflyttas.
I anledning af E. K. M:s Nådiga Förslag, att
Får af fin-ulliga racer må, på allmän bekostnad, anskaffas, till grundläggande af nya Slam-Scliäferier i Skåne, östergöthland, Södermanland eller Nerike, hafva Rikets
Ständer deremot icke ansett sig kunna några serskilda medel för detta behof anvisa; men tillstyrka i underdånighet, till E. K. M:s Nådigste bifall, att transport-kostnadsfri införsel till Ystad af för enskildes räkning från utrikes orter införskrifna ädla Får må , på sätt hittills skedt, intill nästa Riksdag fortfara.
N:o 4^8.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 8 Mars i83o.
Preste-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d. 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af anmärkningar vid Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Skiftesverket i Riket j den /f:de Maji iSstj. S. A. K. pikets Ständer, som i öfvervägande tagit de flera anmärkningar, hvilka, under 68 Exp.-Utsk Förslag till tind.
Skrif v. N;0 4^8. loppet af innevarande Riksmöte» hos Rihets Ständer förekommit, åsyftande ändringar och rättelser eller tillägg uti, samt förklaringar öfver åtskilliga uti E. K» M:s Nådiga Stadga om Skiftes-verket i Riket, den l[:de Maji 1827, fastställda allmänna grunder, och derifrån härledda serskilda föreskrifter, hafva öfver de, under nedanstående Gap. och af nyss nämnda Nådiga Stadga , upptagna frågor Stannat uti följande Beslut, som till E.
K» M:s högt upplysta Nådiga beprÖfvande nU i underdånighet öfverlemnade Varda i 5, Cap» 2. §.
1 afseende på sista Morn» af förevarande *’Sedan stånde hvar af dem ^tvi stande Skiftes-delegarne) fritt, att målet ”till behörig
Domstol instämma f har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå , att orden; ”behörig
Domstolf icke vöre nog tydliga för att, utan äfventyr af misstag, bestämma hänvisningen af Rågångstvister, och genom hvilka misstag onödiga kostnader kunde åbringas delegarne x ett Skiftes-lag, och skadliga uppskof i Skiftes-förrättningarna beredasJ och få Rikets Ständer i underdånighet hemställa, att, till undanrödjande af ali villrådighet vid tillämpningen af nyssberörde Stadgande, Momentet kunde erhålla följande lydelse:
Se* dan stånde hvar och en af dem fritt att Exp.-Uuh, Förslag till lind.
Skrifv, N.-o 428. 6g mälet instämma, när det ensamt rörer Stadsjord, till Stadsdomstol, och eljest till Härads-Rätt , der ej annorlunda för något set skildt fall finnes förordnadt. 12. Cap, 2. §, Efter öfverläggniugar i yppad fråga om lämpligaste oell säkraste utvägen att bereda en rättvis fördelning af Inrösningsoch Afl ösnings-Jord, delegarne emellan, hafva Rikets Ständer vunnit stöd för den öfvertygelse, att, med bibehållande af den i förevarande antagna classification utaf jorden endast i tvänne classer, nemligen Jnrösnings- och Afrösnings-jord, det Stadgande icke gör tillfyllest, att hvarje delegare skall , så uti Inrösnings- som Afrösnings-jord, få sig tillagdt hvad i rymd och godhet emot hans egolott, efter delningsgrund och uppskattning, svarar; ty följden deraf skulle kunna blifva, att, om en delegare uti lurösnings-jord endast erhölle sådan, som lill äng vore tjenlig, men icke med fördel kunde till åker uppodlas, och åt en annan åter tilldelades endast odalåker, hvarigenom han blefve belastad med en öfver dess förmåga stigande odlingsersättning till öfrige delegare, och hans hemmansdel, sådant oaktadt, genom mistningen af nödig fodertillgång, förlorade i Välde, bägge dessa Jordegare försattes i ett 70 Exp.-TJtsk.
N:o 4^8. i hög grad kännbart lidande, och skiftet likväl funnes lagligen verkställda Rikets Ständer få alltså i underdånighet föreslå, att, till förekommande af dessa olägenheter, §:n kunde blifva lydande, som följer:
Hvarje delegare skall, så i Inrösningssom
Af rosnin gs-jorden , tilläggas hvad i rymd och godhet emot hans egolott, efter delningsgrund och uppskattning, svarar, och det med någorlunda jemn blandning af sämre och bättre mark, så att han må erhålla sin tillständiga andel så väl af åker och äng, eller dertill tjenlig och odlingsbar jord, som af skog och betesmark.
Ej må delegare för andel etc. 12.
Cap. . I2, §•
Vid granskning af framställda anmärkningar mot det i r. Mom. 8. §. af detta Cap. meddelade Stadgande, att, ”när laga ”skifte, på en eller flere delegores begä”ran, verkställes, sådant skifte skall hela ”Skifteslaget öfvergå,” hafva Rikets Ständer desto mindre funnit någon förändring i detta Stadgande böra ega rum, som tillämpningen deraf otvifvelaktigt leder icke allenast tidsordning, redighet och fullständighet i skiftena, utan också till besparing i kostnader, samt till Jordegares säkerhet; men på det förekominas må, att delegare i förut storskiftadt Skifles-lag Exp.-Utsk.
N.o 418.
71 skulle kunna, af ensidiga afsigter, tili skada för öfriga delegare, medelst begäran om laga skifte, upphäfva och förändra det förut varande Storskiftet, hafva Rikets
Ständer ansett det böra på undersökning och pröfning hero , huruvida nytt skifte kan verkställas till allmän fördel, utan någons förnärmande.
I sådant afseende få Rikets Ständer underdånigst föreslå, att det för ett serskildt fall gifna stadgande, sorn innefattas i Capillets 12 §., kunde erhålla en mera allmän utsträckning, och nyssnämda §. blifva redigerad, såsom följer: Har Storskifte förut öfvermätt ett skifteslagj och finna , på grund af delegares gjorda yrkande , Skiftesmannen och Gode Männen _, att nytt skifte för skiftes laget i allmänhet icke kan blifva förinonligarej än det redan varande storskiftet; då bör j med inställelse i det sökta skiftet,, Utlåtande derom till Egodelnings-Rättens pröfning öfverlännäs _, pä sätt i nästföregående sagdt är. i3 Cap. 7 §•
I anledning af väckt fråga om nödvändigheten af ett stadgande, som kunde förekomma, att, genom origtig tillämpning af förevarande §., onödig fällning af skog må ega mm, hvilket skulle, efter Rikets Ständers tanka, inträffa, om en och samma ega - jf2 Epp.-Utsk.
Förslag (ill and.
Skrift, N.-o 4a8, T6 finge både emottaga och gifva skogshem sättning, hafva Rikets Ständer ansett sig böra i underdånighet hemställa, att §:n kun* de erhålla följande förändrade redaction:
Mister delegare jord, hvarå han skog fredat, eller plantering gjort, och får i stället annan jord, derå ingen eller sämre skpg eller plantering finnes , eller varder samfälld skog skiftad, och finnes ej å alla lotterna lika god ståndskog; gånge jemväl derföre ersättning ut, efter ty, sorn skäligt prof vas.
I detta afseende bör en allmän \ippskaUning den växande skogen emellan samtlige del* egarne i skiftes-laget, innan någon af brukning deraf får ega rwn, så att endast af den eller de lotter, sorn erhållit växande skog utöfver hvad derå belöper, ersättning bör utgå och tilläggas den eller de lott* egare} hvilka erhållit mindre skog än dem rätteligen tillkomma bordt.
Ersättning för
Vilstad skog skall i visst belopp af skogs* förnödenheter gäldas, der den, som ersätt* ningen gifvep eller lager, så fordrar; och ty bör den, efter föregången besigtning af skogens och markens beskaffenhet, ut* sättas i visst antal Såg- eller Byggnads* timmer, Stafrum Ved eller Kalmil or, till af brukning på viss tid, högst 10 år, för fen eller de delegare, sorn lenmat sina sporda, skogs-lotter och i stället fått aft Exp.-rUtsk, Förslag lill und.
Skrif», N,-o 73 brukad mark eller eljest i ståndskog blif-. <\)it lidande, i4 Cap, 2;dra §, Under åberopande af omöjligheten att, Utan rå-liniernas upphuggande i skog, kunna verkställa den i förevarande §. stadgade rörläggning, har anmärkt blifvit, att föreskriften i detta fall bordt stanna dervid, att endast ändepunkterna utmärkas med råstenar, derest icke jordegarne öfverenskomma, att skillnads-linierna skola genast upphuggas; och ehuru Rikets Ständer anse skillnads-linieinas fullständiga och ordentliga utstakande och upphuggande vara af gå stor vigt, att, om derigenom någon mindre skogs-lörlust skulle åstadkommas, den Synes både kunna och böra fördragas; likväl och då, i Rikets Ständers tanka, undantag ifrån det i §:ns a:dra moment inryckta ovilkorliga stadgandet, att "i skog ”skola skillnads-linierna till 3 eller 3 al”nars bredd upphuggas” torde i så måtto böra medgifvas, alt, i händelse skiftes-laget består af en mängd delegare, men skogen graf inskränkt område, ändamålsenliga skil IUads-linier må , till icke ringa skogskesparing, varda genom blekning och utstening uppgjorda, hafva Rikets Ständer skolat i underdånighet föreslå, att nyssnämnda mouteut kunde blifva redigerad!, såsom föijer; 74 Exp.-Utsk.
N;o 428.
I skog skola derjemte skillnads-liniernej till två eller tre alnars bredd upphuggas j dock icke förr, än skiftet fastställdt blifvit, sd vida icke delegarne enhälligt det begära.
Ar skogen af inskränkt område och delegarnes lotter deri mångt, må dock blekning och utstening ske , derest ändamålsenliga skiljo-linier derigenom kunna uppgöras. 18 Cap. 18 §- Slutligen och då i 1 Mom. af denna stadgadt är, att de underdåniga besvär, sorn öfver Egodelnings-Rälts Utslag anföras, skola till Rättens Ordförande tväfalldt ingifvas , men meningen synes Rikets Ständer icke vara tydligen uttryckt, huruvida de Handlingar, på hvilka besvären sig grunda, äfven skola tväfalldt bifogas eiler icke, få Rikets Ständer, som anse det vara af stor vigt, att all anledning lill misstydning af ifrågavarande stadgande undanrödjes , i underdånighet föreslå en så lydande redaction af Momentets slutmening"
Ställda underdåniga Besvär; bifoge ock dervid, i tvänne Exemplar, de till saken hörande bevis, Klaganden kan anse nödigt förete.
Rikets Ständer framhärda etc. Exp.-Utsk.
Skr rf v. N.o 439- 7^ JS:o 4‘29- Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 8 Mars i83o.
Preste-Ständet d. 8 — — Borgare-Ståndet d. 8 — •— Bonde-Ståndet d. t) — -— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i fråga om att uppbörden af åtskilliga förvaltande Verks inkomster böra af Stats-Verket öfvertagas_, emot erläggande till samma Verk af bestämda Års-anslag m. m. S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag, i sammanhang med frågan om RiksHufvudbokens upprättande, och med åsyftning tili en större fullständighet i Rikshokslutet, uti underdånig Skrifvelse af den a3 October 1820, anhållit, att en förändrad reglering i vissa delar af Uppbörds- och Redogörelse-Verket måtte blifva sålunda vidtagen: 1:0 att, med undantag af de Bevillningsmedel, som, efter Rikets Ständers vidtagna eller vidtagande beslut, skola inflyta till Riksgälds-Contoiret, all Kronouppbörd, skatt och afgift, under hvad namn det vara må, borde, till vinnalt - 76 Exp.-Utsk.
Förslag till untl.
N.o 429. de af enhet i förvaltnings-systemet, samt ordning och enkelhet i räkenskaperna, ingå till Stats-Verkets Cassör, för att sedan, med bibehållande af benämningen och till bestämda belopp, disponeras af E. K.
M s och Rikets StatsContoir, dels till Stats-Verkets directa utgifter, och dels till de förvaltande Verkens förmon, sådan den dem hittills tillgodokommit, hvilket allt skulle i Riks-Hufvudboken upptagas och redovisas, och hvarigenom dispositions-och gransknings-sättet öfver alla dessa medel , hvilket på E, K, M. och Rikets Ständer ankommer, icke rubbas; 3:0 att alla Kronans intrader, med undantag endast af efiectiva Militiae-indelningshafvares löner, må uppbäras och redovisas af uppbördsman, hvilka hafva execuliv rättighet, samt de lill Ränterieu influtna contante medel genast levereras lill Stats-Contoirets disposition; hörande Regements-skrifvare likväl äfven till Stats-Contoiret afgifva specificerad räkning öfver ofvannämnda af dem uppburna indelta löner , uti hvilken räkning lönerna till deras belopp efter markegång upptagas; 3;o att, som Uppbördsmännen i Riket hafva uppbörd för flera ändamål, och afgifva speciela redovisningar till ser - Fxp.-tJtsk.
N.-o 429- 7 7 skilda af hvarandra oberoende Verk, ofta på olika terminer, samt således kunna vara i tillfälle att med medel, hörande till en uppbörd , betacka bristen på en annan, och äfven en längre tid dölja verkliga balander, det måtte stadgas, att all i penningar inflytande Krono-uppbörd, af hvad namn det vara må, bör indrifvas endast vid de för allmänna Bevillningens uppbärande bestämda tvänue Uppbörds- och Reststämmorna; och 4;o att, genast efter fullbordad årlig nppbörds-befattning, redovisningen på en och samma tid för alla serskilda slags medel må verkställas; så bar E. Ké M. Öfver dessa ämnen i Nåder infordrat Krigs- och Kammar-Collegiernas samt Stats-Contoirets och Kammar-Rättens underdåniga yttranden, samt tinder den tt) November 1828 öfverlemnat Handlingarne i detta mål till Stats-Utskottets kännedom, med Nådigt förklarande, att E.
K» M. under den i5 October berörde år utfärdat allmän Kungörelse, angående åtskilliga förändringar med Uppbörds- och Redogörelse-Verket, ledande till både lättnad för de skattskyldige och större enkelhet, samt säkrare cöntroll vid landt-uppbörden, hvarjemte E. K. M. fästat StatsUlskottels uppmärksamhet på lämplighe - 78 Exp.-Utsk.
N.-o 429. ten deraf, att alla Krono - arrende - afgifter, äfven då de ej äro utsatta i Spannmål eller Hö, varda, på sätt Kammar-Gollegium och Stats-Contoiret i underdånighet tillstyrkt, bestämda till leverering årligen, i den för all annan grundskatt föreskrifna ordning.
Yid öfvervägande häraf har hos Rikets Ständer förekommit, att sedan, genom E. K.
M:s ofvannämnde Nådiga Kungörelse af den i5 October 1828, erforderliga föreskrifter blifvit lemnade uti flera af de utaf Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag framställda fall, så att den Krono-uppbörd, som af Regementsskrifvarne blifvit bestridd, från och med för år 1829 skall emottagas och redovisas endast af Iironofogdarne, och levereras till Ränterien på samma gång som den öfriga Krono-uppbörden, samt att Indelningshafvare och serskilda Uppbördsman, hvilka icke hafva executiv rättighet, böra hålla sina uppbörds-stämmor allenast vid de för allmänna uppbördens emottagande bestämda terminer; och enär jemväl, tillföljd af Rikets Ständers vid innevarande Riksdag fattade och af E. K. M. i Nåder gillade beslut, att Krono-arrende-afgifter, hvilka hittills bordt praenumerations-vis, före den 14 Mars, årligen i contant erläggas, bomma för framtiden att uppbäras och levereras i den för all annan grundskatt fö - Exp.-Ulsk.
Forslag till lind.
Skrif v. N.o 429.
79 reskrifna ordning; så liar, genom dessa åtgärders vidtagande, de ämnen blifvit befordrade till verkställighet, som utgöra föremålen för ofvannämnde 2:dra, 3:dje och 4:de punkter.
Vidkommande åter den irsta punkten, eller förslaget, att all Krono-uppbörd, med undantag af allmänna Bevillningen, borde ingå till Stats-Verkets Cassör, och disponeras af Stats-Contoiret, dels till Stats-Verkets directa utgifter, dels lill de förvaltande Verkens förmon, anse Rikets Ständer det vara af obestridlig nytta, och ej allenast ledande till enhet och större ordning vid uppbörden af skattebidragen, utan äfven till lättnad och bättre controll vid deras redovisning, om alla medel, med undantag afRiksgäidsmedlen, blefve till ett och samma ställe inlevererade och redovisade, hvarigenom de mångfalldiga redogörelser, hvilka Uppbördsmännen hittills ålegat afgifva till de serskilda Verken, skulle till det mesta komma att upphöra, och hela deras redovisning för allmänna Statsbidragen innefattas endast uti en räkning.
Den ersättning, de förvaltande Verken i följd deraf tillkom för hvad till Stals-Verket sålunda directe ingick, skulle antingen utgöras af behållningen utaf de inflytande, ifrågavarande Verk tillhörande inkomsterna , eller af bestämda års-anslag, grundade på ett medium af dessa inkomster 80 Exp.-Utsk.
N:0 429. för de senare åren.
Rikets Stander, sonl nogsamt inse , att det första af dessa alternativ skulle komma att inleda Sfats-Verket uti årliga liqvid-förhållandeii med de serskilda Verken, hvilka, det oaktadt, hädanefter såsom hittills, icke kunde förr än sedan allmänna räkenskaperna vörö afslutade, eller långt efter deil tid, för hvilken redovisningen skedde, erhålla kännedom om beloppet af deras inkomster, hafva derföre trott sig icke böra medgifva detta första alternativ; toell anse deremot, att det andra alternativet, eller de serskilda Verkens förseende med årliga anslag, hör tillerkännas ett afgjordt företräde, såsom medförande dé bufvudsakliga fördelar, att medlens förvaltning och redovisning blef enkel och lätt* att de förvaltande Verken, enär deras uppbörd blir förvandlad från många spridda och stundom till beloppet mycket föranderderliga inkomst-titlar, till ett bestämdt årsa il slag, blifva i tillfälle att på förhand oöll till beloppet noga beräkna sina tillgångar oell kunna Jätopa sin hushållning derefter; alt UppbÖrdsmänrten i orterna blifva befriade från det icke obetydliga besväret att afgifva redogörelser till många förvaltande Verk ; oell att dessa Verks omsorger med Uppbördens emottagande från Landsörterna , samt densammas CoUtrcllerande och granskande kömme Fxp.-tltsk.
N.ö 8 i komma att upphöra J hvilket bor bereda besparing i deras förVältnings-köstnader.
Mell för att, vid bestämmandet af dessa anslag, Så mycket säkrare närma
Sig deii Summa* hvilken borde tillkomma hvart och ett af de serskilda Verkeit* och dymedelst trygga
Så väl dem Söm Statsverket för möjligen befarade förluster * linnä Rikets Ständer lämpligt i att penningar samt indelta rån* törtlas Krönovärde och Spannmålens tunntal, dér sådant förekommer* serskildt böra
Bn gång för alla såsom bestämda anslag uppföras* dock så* att, i afseende å de prisförändringar, sorn Räntepersedlar och Spann*- mål äro Underkastade* borde* vid hvarje ny Stats-reglering* ett medeltal öf dé värden, hvartill indelta Räntor oöh Spahilmål * under de sista fem (5) åren, till Stats-Verket ingått* tagas till grund för bestämmandet af de pris derå, Söm för de följande åren, intill vidtagandet af nästa Stats-reglerirtg, skulle de serskilda Verken tillgodokomma*
I afseende på bestämmandet af de Verks medel, Sorn, l följd häraf, lämpligen anses kunna direöte till Stats-Verket ingå, borde en noggrann Utredning om beskaffenheten af dessa Verks inkomster tillvägabringas, till utrönande af de belopp, hvilka, såsom llih. till R.St.
Prot. 1828—i8jÖ 82 Exp>- TJlsk.
Förslag, till und.
Skrif v. N:o 42g. årliga anslag, i stället skulle dem tillkomma, hvarvid vöre att iakttaga, att capital och interesse!!, samt tillhörige eller donerade fastigheterf hvaraf revenu erhålles, skulle undantagas och icke komma uti någon beräkning, enär sådana äro att anse såsom enskild förmögenhet eller tillhörighet, hvarmed Statsbestyret icke hör hafva att sig befatta j och anse Rikets Ständer några svårigheter icke böra möta, att Statsverket, emot erläggande al bestämda årsanslag, qfvertog uppbörden af följande medel: ; 1:0 Passevolance-medlen. 2:0 Wadstena KrigsmanshuS-medlen. 3:o Civil-Statens och Arméens PensionsCassors medel, med undantag af delegarnes afgifter, hvilka uppbäras af Cassornas Redogörare. 4:o Invalidhus-fondens medel. 5:o Spinnhus-medlen. 6:0 Skogsplanterings-medlen. 7:0 Jagtcassas-medlen. 8:0 Jemtlands Läns allmänna Sammanskotts-medel, nemligen: Räfstetings-penningar, Provincial-Läkares Löne-lillskott, Öfverskotts-rökemedel. gro Strömsholms Stuteri-medel. 10:0 Flyinge Dito. 11:0 Djekne-penningar.
Exp.-Ulsk.
Förslag till1tind.
Skrif v. IV.-o 429. 83 ja:o Lappmarks Ucclesiastique-me$el. i3:o Couvoy-mtjdlen, hvilka, såsom ingående till Tull-Verket, kunde såsom TulL medel anses, samt årligt besLämdt anslag i stället anvisas åt Couvoy-Cassan.