Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då och då rullar hon obehagligt med en sjukdom, som äfven den kan stå i samband med ögonen, skrattar i sömnen; men detta skratt afbrytes tandsprickningen.
Men derför tillskrifves den ock af konvulsiviska suckar, som vanställa det annars så af folk i allmänhet allt för ofta just denna orsak, förtjusande lilla ansigtet.
Den unga modern sväfvar försummas under denna alltid tillgängliga täckmantel i djup ångest.
Hennes man önskar, att en läkare skall för den ljufva beqvämligheten och blir så för vår tillkallas.
Först blir dock en väninna till huset, en afkomma till ett fruktansvärdt ondt, som likt en äldre, synnerligen nerfaren » dam tagen till råds, mordengel härjar i deras led.
Detta onda är bar- hvilken med ofelbar säkerhet uttalar det visa ordet: nens tarmkatarr, som obetingadt bidrager med den » det kommer från tänderna ».
Den efterskickade största kontingenten — särskildt i storstäderna — barnmorskan bekräftar med tadelvärd efterlåtenhet till den enorma dödligheten bland småbarn, då den för de ärade kundernas fördomar: » det kommer från enligt statistiska beräkningar bär skulden för minst tänderna ».
Herrn i huset är således öfverröstad och 40, ja, ända upp till 75 procent af alla bland dibarn måste foga sig efter flertalets dom.
Så lägger man förekommande dödsfall.
Äfven här är det åter den händerna i knäet och väntar.
Men tänderna vilja outrotliga barnkammarfördomen, som till en stor del icke komma, och sjukdomen tillväxer med hast.
Ett har ansvaret för de bedröfliga statistiska fakta.
» Det fullständigt krampanfall infinner sig och upprepas kommer från tänderna », lyder äfven här mormödrars efter åtskilliga timmars paus, allt häftigare och häf- och » barnfruars » omutliga dom — » det är tand- tigare.
Den slutligen — ehuru for sent — tillkallade diarrhé » — » man skall inte undertrycka det » — läkaren kan endast konstatera, att kramp, som så » det skyddar för kramp » — och hur de nu allt heta ofta sker, uppstått genom oordningar i matsmältnin- alla de falska och förderfliga slagord, som från ge- gen på grund af dietfel, att genom inskridande i rätt neration till generation gå i arf likt en ond sjuk- tid faran hade kunnat afvändas, men att nu den dom, och mot hvilka lärdomarne af vetenskapens lilla sjukas krafter genom de upprepade anfallen ha framsteg och erfarenhetens språk magtlösa studsa till uttömts, och att den sorgliga katastrofen ej är långt baka som från en stålad sköld.
Inträffar öppning blott två eller tre gånger om Men fördomen är ett starkt fäste med väldiga ring- dagen, kan man se tiden an i två till tre dagar, om murar, som bjuda orubbligt motstånd åt äfven de barnet i fråga är kraftigt och uppfödes af modern Frukt den bästa medicin!
vigtigaste förnuftsskäls stormlöpning.
Och så fram- eller amma.
Hvad som öfverskrider denna gräns härdar ännu i dag den » erfarna » frun i den fasta måste — lika godt om det ursprungligen härrör från let är förvånande, hvilken stor läkedoms- tron, att barnet dog i » ondt för tänder », trots att tänderna eller ej — skyndsammast hänvisas till läkare- kraft de mogna frukterna gömma, och det ännu ej hade nått den normala åldern för tand- behandling.
För dessa svaga, med flaska uppam- perioden.
Denna begynner nämligen i regel ej före made drifhusplantor, som i våra tider af bleksot och den ofta gjorda iakttagelsen af deras goda den sjette månaden (ofta mycket senare) och varar nervsvaghet så ofta förekomma, kan till och med det verkan har helt visst bidragit till det all- med längre eller kortare pauser ungefär till midten ofvan tillstadda måttet bli till skada och under sjuk- af det tredje året — tidpunkten, vid hvilken vanli- domens vidare utveckling — isynnerhet om kräk- männa talesättet, att » frukt är helsosam ».
gen de första - tjugu tänderna (mjölktänderna) full- Vindrufvorna och särskildt de blåa druf- ständigt kommit i dagen.
D e nu ännu felande tolf ningar tillkomma — allt för lätt medföra allmän svaghet, blodbrist i hjernan samt, som följd häraf, vorna äro ofantligt närande och synnerligen kindtänderna tränga ofta mycket senare fram och de med rätta så fruktade krampanfallen, hvilka man blodrenande.
Dernäst i medicinskt värde ha, vid den då redan framskridna kroppsliga utveck- just inbillat sig förekomma genom sitt afsigtliga låtgå- system.
jr&gt;.
q_ komma persikorna, som dock ej få vara öfver- lingen, ej längre några sjukdomar i följe.
V i vilja för öfrigt icke förklara omöjligt, att flere mogna och äro mest helsobringande, då man fall af barnkrämpor — om de inträffa i den ofvan förtär dem helt tidigt om morgonen på fastande nämda perioden af barnaåren — kunna betingas af mage.
En dagligen, före all annan föda, hvarje tandsprickningen.
Men äfven i denna händelse böra morgon förtärd apelsin är ett utmärkt medel de aldrig försummas, för det första emedan icke-fack- Teater o c h musik.
mot dålig matsmältning och kurerar vid längre mannen ej förmår afgöra, om i sjelfva verket denna orsak och icke snarare en helt annan ligger till grund kur alldeles fullkomligt.
Kokta äpplen äro för opassligheten, för det andra emedan äfven de af Första Trebellikonserten gafs i tisdags å k. operan.
för yngre barn så godt som oumbärliga och tandsprickningen betingade krämporna äro ganska Hvad Antoinette Trebelli och hennes del i kon- göra det möjligt för mödrar och sköterskor allvarsamma; den svaga barnorganismen kan ej länge serten beträffar hafva vi härom yttrat oss å annat att reda sig utan några obehagliga pulver bjuda dem motstån i, men läkarhjelp i rätt tid verk- ställe i dagens nummer.
V i nämna här endast, att de nummer, hon utförde, voro den bekanta Tita- samt bidraga till deras öfsrervinnande.
och mixturer.
Saften af tomater är ypperlig nia-arian ur » Mignon », Zerlinas aria » Banna, banna Dock vilja vi nu vända vår blick från den ofvan vid lefver- och tarmsjukdomar, och saften af skildrade, sorgliga scenen till en mindre smärtsam din Zerlina » ur op. » Don Juan », ett par musikstyc- ken af Gordigiani och Massé samt tillsammans med vattenmelon är vid feber- och njurlidanden familjebild, som funnit en gynsammare afslutning.
hr Behrens Faure ' s » Crucifix », hvarjemte som sagdt V i se en kraftigt utvecklad, hittills alltid kry pojke helt enkelt oskattbar.
Den kan njutas i utom programmet gafs skrattarian ur » Manon Lescaut ».
framför oss, hos hvilken i laga ordning och utan qvantiteter efter behag och bör endast und- några egentliga svårigheter de första framtänderna Glädjande var det att åter få höra hr Conrad vikas i koleratider, då man j u öfver hufvud (de mellersta i nederkäken) infunnit sig med det Behrens, hvars förträffliga bas utomordentligt väl bi- plägar taga sig till vara för all frakt.
Saften första halfåret af hans lif.
Nu befinner han sig i behållit sig.
Han föredrog sina nummer, bland af en citron i en kopp varmt kaffe är ett nionde lefnadsmånaden.
Han har feber, hostar och hvilka vi särskildt vilja framhålla Invalidarian ur förvrider smärtsamt ansigtet vid hvarje hostattack.
» Guldkorset » och i synnerhet (utom programmet) förträffligt medel mot hufvudvärk, och huru Samtidigt synes tandköttet i öfverkäken lifligt rodna Lindblads välkända visa » Månn tro, j o j o », med användbara äro ej alla bärsafter som tillsats och svullna och är tydligen ömt, då den lille ängs- v; irm känsla och öfverlägsen sångkonst.
till vatten i hvarje sjukrum!
En saft af björn- bär inkokad med socker är ett utmärkt ro- gifvande och lenande medel mot hosta, likaså en marmelad af svarta häggbär, inkokad med socker och utspädd med varmt vatten, hvilket dricke3 om qvällen, strax innan man går till sängs.
F ö r skrofler är ett af slå ?ibär kokadt och, i stället för vatten, kallt drucket te ytterst helsosamt.
Smultron, som pressas sönder på huden och få torka in, verka välgörande mot kylknölar.
Naturen erbjuder oss således oskatt- bara rikedomar i angenäma läkemedel, på hvilkas verkan man endast behöfver göras uppmärksam för att med framgång begagna sig af dem.
Manuskript, som 03 antages till Införande, återsändes, såvldaporto fogas.
Programmet utfyldes af hr Dik Haagmans, en holländsk pianist af ej synnerligen framstående rang som solist, men som det tycktes god ackompagnatör.
Särskildt tack förtjenar hofkapellet under herr Hennebergs ledning för det förträffliga utförandet af uvertyrerna till » Euryanthe » och » Rienzi ».
Det be- lönades ock med stormande bifall.
— Nästa Trebelli- konsert gifves på torsdagen denna vecka.
bl D l I Kl vj l \ l Annonser mottagas endast mot kontant llqvld 1 förskott af 26 öre p r 4 spalt, petltrad (
var förgäfves, att både fiskarhustrun och fru vistelse här var andra akten i en äktenskaps- Klara sökte hans blick: ögonen voro envist komedi, hvars tredje afdelning kanske skulle fastade på vågornas krusiga kammar.
Men sluta med laglig skilsmessa och — — fiskarens och hans maka vexlade ett mycket Steinerz af bröt sin tankegång; det var så sägande ögonkast, under det fröken Anna otäckt motbjudande-att tänka på fjerde akten helt omotiveradt började ett samtal med Hal- nu, då han " tyckte sig se, hur den framträdde verson om den flygande Holländaren.
så skarpt aftecknad mot en mörk, suddig Kungl.
operan gifver på fredagen » Faust », om sön- » Hafsfrun är mycket värre än spökskeppet, » bakgrund.
dag » Aida ».
I nästa vecka återupptages » Ernani » svarade fiskaren med ett menande småleende.
Hur olika hade ej denna dagliga samman- efter ett par års hvila.
För öfrigt förberedes till » Hon rifver upp storm, innan man vet ordet varo, den han föregycklat sig som ett paradis återuppförande » Nordens stjerna » och » Leonora » m. fl.
af, när hon inte får sin vilje. » med berusande doft af förbjuden frukt, tett » Sin vilje, hvad vill hon då? » Anna såg sig i verkligheten!
Den så sinnrikt anlagda K. dramatiska teatern har nu hvarje afton under en veckas tid för en talrik och intresserad publik tvekande och ängsligt på sin väninna, som planen att mötas här föreföll honom mycket gifvit de båda nya styckena » Ett löfte » och » Sin blottat sin ena arm för att lekfullt doppa den lik ett simpelt bedrägeri, och tanken, på att pappa upp i dagen ».
bildade, hjertegoda qvinnor der borta i den i det klara, grönblå hafsvattnet.
Vasateatern gifver i afton (onsdag) sin första ope- » Se, herr Steinerz, det ser ut ibland, som - landtliga husklungan nedanför granitkolossen, rett för säsongen, » Kapten Fracassa » i 3 akter efter om armen vore bruten!
Ja, jag vet natur- ansågo honom för Anna Nerfälts trolofvade, en fransk idé af E. Genée och F. Zell med musik ligtvis orsaken till synvillan.
Nå, hur var ingaf honom en vämjelse, som var starkt blan- af R. Dellinger.
Hufvudrollerna och deras inne- hafvare äi o: Furstinnan Blanche de Coligny — frö- det med hafsfrun, Halverson?
Har hon, lik- dad med vrede mot den, som försatt honom ken Johnson; Abigail, hennes tant — fröken Mag- som jag, anlag för sjösjuka, när det blåser? » i denna falska ställning.
nusson; Lord Littlepole, amiral — hr Lundin; Lady » Konstiga makriller de här två fruntimren, » Fru Klara hade räddat situationen.
Chesler • — fru Jensen; Kapten Modesto Fracassa — hr Warberg; Mäster Oberto — hr Lundahl; M o - Fiskaren mötte hennes smekande ögon med började Halverson plötsligt, utan att låtsa mo, hans första biträde — hr Klinger; Andrea, en egendomlig blinkning. » Nej, hennes nåd, se sin hustrus varnande blick.
» Frun har verkmästare vid arsenalen — hr Dahlström; Schrol- hafsfrun har det ej på det viset; hon vänder ögon att köpa fisk för, och hon förstår min lina, hans dotter — fröken Ekström, och Ali, Fra- helst upp och ned på hela galejan i ett tag, själ också att bruka dem.
Jag skulle aldrig casSas betjent — hr Strömberg.
talt om ' et, ifall herrn och hon varit gamla Operetten spelar i Italien i början af förra år- om en inte offrar » — — — hundradet.
Samma pjes gifves äfven på torsdag och » Offrar — hvad — hvem — hvad vill hon bekanta, men eljes sa ' Svenssons och Nilssons sedan tills vidare hvarje dag.
ha? » invände fröken Anna för att afvända pojkar, som ha liksom herrfasoner, att då hon Den 18 sept.
uppmärksamheten från de två andra, som ut- varit med dem på segelturer, har hon himlat och slagit sticksmäll med ögonen på samma bytte ett par ord på franska.
» Vantar tar hon helst! » svarade mor Helena sätt som mot herrn.
Hon är väl rädd att med ett visst eftertryck. » Men det är bäst komma ur tagen, kan tänka. » Fiskaren skrattade tort, jemkade segel och att ej tala om sådant.
När en talar om troll skot, tog så åter upp samtalet, utan att låtsa och deras klä ' r, så ä ' di när. » Berättelse för Idun Nu såg Steinerz upp med en snabb blick märka, att ingen svarade honom.
af A v e.
» Ser jag rätt på den yngre, så är hon ett och mötte fiskarhustruns ärliga, trofasta ögon.
^Forts.)
En skugga gled dervid öfver hans ansigte.
tjenstehjon, så finriggad hon är, och det för- » Kunna vi ej vända, jag är sjuk, båten argar mig, att folk tror herrn om att hänga Jet dröjde dock ej stort längre än en Herrn ^Mi vecka, förr än badsällskapet med en dyker så otäckt! » Fru Klara såg irriterad henne i kjortlarne, med förlof sagdt.
viss välvilja antog, att Steinerz förlorat sitt ut, men färgen på kinderna och elden i de har begripligtvis genast sett, hvad de gå för, hjerta till lilla fröken Anna, och detta var trolska ögonen motsade hennes uppgift, att och bara nojsas en smula med dem.
Bättre förtjena ej heller sådana fruntimmer. » så mycket mera tillfredsställande, som det ej hon led af sjösjuka.
Steinerz kände hvarje fiskarens ord som ett » V i få allt lägga till vid landet derborta hade undgått någon, att den gifta damen allt piskrapp, ty han märkte klart och tydligt, först; det dröjer ej många minuter, » sade ifrån första stunden formligen hade insvept den unge mannen i lågan af sina djupa blå- Halverson med ett visst gäckande drag vid att den okunnige arbetaren hade vägt hvarje ord, innan de uttalades, och att det ej var ett mungiporna.
grå ögon.
snack i luften.
Hade hon ej varit gift, så — • ja då skulle Bortåt aftonen sågs Halversons båt kryssa » De äro ej äfventyrerskor; Anna Nerfält det säkert varit ute med honom, ty ibland till baka till Arilds läge, men af passagerarne rent af bleknade han under denna eld.
Det fans der nu blott Steinerz; de två damerna känner jag, hon har förr — innan hon blef hade man märkt.
hade funnit ett sådant behag i det lilla idylli- sällskapsdam hos fru von Waldenau — tjenat Alla tre foro gerna ut med Halverson i ska Engelholm, att de beslutat stanna der som kammarjungfru.
Ni har goda ögon, Hal- hans storbåt; stundom utgjorde mor Helena en eller två dagar samt sedan färdas lands- verson, » sade Steinerz med ett frostkalit leende.
» Men det är ej vackert att tala illa om qvin- femte personen i laget, och sedan första gån- vägen tillbaka till Kullaberg.
gen hon var med på segelfärden, förstod hon, Steinerz satt tyst i båtens akter, insvept i nor. » » Ah, hvad baktal anbelangar, så är jag ej att Steinerz och fru Klara voro gamla be- sin plaid; äfven Halverson och hans hustru rädd för att säga frun midt i synen, hvad kanta och mera än vänner, samt att fröken voro tysta, en djup förstämning hvilade öfver Anna blott var ett slags förkläde för den dessa tre personer, hvilka för ett par veckor jag tänker om en sådan hustru!
Hon ser mig gifta qvinnan.
sedan på sätt och vis voro så förtroliga med ut till att kunna löpa från en man, så fort hon får öga på en annan.- » Harmen kokade i den hederliga hustruns hvar andra.
Steinerz svarade ej.
Halverson var oåt- sinne, och likt två blanka spjut korsades De visste alla tre, hvem som stod skym- damens och fiskarqvinnans blickar bakom den mande och kylande emellan dem.
Steinerz komlig; han kände inga andra lefnasdsregler, än - unge mannens skuldror.
visste tydligare, än om det blifvit sagdt med dem samvete, heder och hjerta föreskrifva.
En dag seglade detta lilla sällskap tvärs klara ord, att hans värdfolk nu kände orsa- Sällskapslifvets antagna bruk och sedvänjor öfver Skelderviken till Engelholm.
Det blå- ken till hans tidiga ankomst till fiskeläget, voro honom obekanta, och om han äfven ste en frisk vind; fru Klara tycktes vara och han erfor i denna stund, då de voro en- lärde känna dem, skulle de för honom vara rädd, tryckte sig hårdt intill Steinerz, som samma, ett behof af att förklara sitt för- betydelselösa af tal.
Och den solbrända hustrun, som så lugnt Men klyftan emellan den öfver- under skyddet af en rundskuren kappa lagt hållande.
och säkert skötte båtens roder, hon kände armen kring hennes midja.
Båda voro de civiliserade jorddrotten och det okunniga fiskar- så försjunkna i hvar andra, att de häftigt ryckte folket var ju för stor att med- ett raskt hopp säkert ej mera än en benämning på den hustru som utan andra skäl än — Ja, hvilka voro till vid en kärf hostning bakom dem, der mor öfverspringa.
Helena satt vid styret.
Hur skulle han kunna för dessa natur- egentligen Klaras skäl att bryta sitt äkten- » Med förlof frågadt, kommer inte fruns menniskor, som aldrig medvetet dagtingade skap?
Ända tills i dag hade hon trott på en himla- man hit till Arild i sommar? » med pligt och samvete, förklara en sådan Fru Klara rätade sig hastigt upp ur sin förbindelse, som den han knutit med fru Klara.
stormande kärlek, som har rättighet att sprida vekligt sammansjunkna ställning.
» Min man?
Hur rått, naket och brutalt skulle det ej sorg, olycka och vanära öfver många, på det Nej, visst icke. » Hennes ton var hvass, nästan låta, om han med sådana ord, som detta äkta att två må kunna berusa sig af lyckan, men gäll.
» Madam Halverson är för god, som par kunde uppfatta, skulle säga, att von nu?
Waldenau var Klaras flicknamn, att hennes intresserar sig för mina angelägenheter. » Hvad var det då, som förändrats?
Klaras Steinerz drog sakta armen till sig, och det man hette — något helt annat, och att hennes kärlek var det ej; den hade i dag haft samma Skogsfrun.
Med Iduns expeditlon är förenad Iduns uträttnlngsbyrå, hvilken gratis verkställer alla uppköp åt Iduns abonnenter I landsorten samt för öfrlgt » friska sinnlighet » som hittills och ända tills nu haft samma rent af döfvande välde öfver honom.
Var det hans eget vaknande frihets- begär, som verkade misstämningen inom honom?
Nej, han kände hvarken håg eller lust att bryta sitt förhållande till Klara.
Gm aderton månader eller så voro de väl som man och hustru på väg till Paris och Italien, och då var också hela den mindra trefliga delen af komedien utspelad.
Det var sannolikt skuggan af denna kommande skandal jemte reaktio- nen efter flere veckors ostördt kärleksrus, som nu i Klaras frånvaro gjorde sig gällande.
Troligen — • — Men medan han satt och stirrade ned i hafvet, der spridda trådar af hafsgräs samt knippor af sammanfiltrad tång gungade, var han medveten om, att han sökte glida öfver de skär, som nu döko upp i hans innersta hjertedjup, och han tyckte, att strålarne från två varma, redliga ögonpar lyste upp der inne för att — berga hans framtid och själafrid.
Intelligensens högmod reste sig till kamp Matlagning ".
» Bjuf ».
Godt oxkött skares i skifvor, hvilka bultas väl.
Eåskalad potatis likaledes i skifvor samt röd- eller charlotienlök.
En kastrull smörjes med kallt smör, och i denna lägges nu hvarftals med kött, lök och potatis samt litet salt.
Vatten eller svag bul- jong öfverslås.
Kokas lyckt öfver sakta eld 2 å 3 timmar, hvarvid dock bör tillses, att det icke fastnar vid botten, utan kastrullen skakas litet emellan.
Särdeles god och kraftig rätt.
Buljongskött, öfverblifvet, kan ofta vara svårt att använda.
Men en smaklig rätt kan dock af det samma tillredas på följande sätt.
Köttet skares i tär- ningar.
Råskalad potatis sättes på elden att koka, och när den är half- kokt, afslås vattnet, och det skurna köttet jemte något fett köttspad ilägges.
A r köttet fett i sig sjelft, är det så mycket bättre.
Salt och hvitpeppar efter smak.
Det hela må en god stund koka till- sammans, under det man rör om med en spade, till dess potatisen mosar sig.
God klimp till buljong.
\ liter mjölk up kokas med 1 matsked socker, 2 skedar smör samt 8 ä 10 skalade och hackade sötmandlar.
Afredes med mjölk och mjöl till en lagom gröt.
Sedan detta kokat upp och pannan blifvit aflyft, iuvispas 1 eller, ännu bättre, 2 ägg.
Derefter uppslås klimpen och ställes att kallna.
TJppstjelpes sedan och garneras med kokta och i fina strimlor skurna morötter.
I den form eller karott, i hvilken man vill uppslå klimpen, bör man på förhand vispa ägget, emedan formen då icke behöfver smörjas på annat sätt.
Sillmjölkspudding.
| liter stötta skor- por i en liter mjölk bör stå en stund och svälla.
4 vattnade sillmjölkar pressas genom durkslag.
2 skedar smör, socker och muskotblomma efter smak.
Sist iuvispas 5 ägg.
Massan lägges i smord form och gräddas 2 timmar.
Sås som till kabiljopudding.
Fyldt kålhufvud.
På ett stort, hårdt hvitkålshufvud afskäras alla yttre gröna blad, stocken skares ur med så mycket af de inre bladen, att det blir ett stort tomrum derefter; stocken afskäres, så att den med de vidsitfande bladen endast bildar ett lock.
En panna eller kastrull, som är jemt så stor som kål- hufvudet, smörjes väl med smör, kål- hufvudet nedlägges deri, det tomma rummet fylles med köttfärs, stocklocket pålägges, buljong slås derpå, lock på- I p v i i Kl I U U IN till billigaste pris och på bästa sätt utför alla möjliga uppdrag t.lltjenst för Iduns ärade läsarinnor.
mot dessa okunniga menniskors brutala dygd; ett par ord och ett öfverlägset leende skulle binda den bondsluge fiskarens tunga; en blick och en enda rörelse af den fint bildade man- nens hand vore nog för att anvisa fiskar- hustrun hennes rätta plats.
Steinerz kastade hufvudet stolt till baka, vände sig om på den smala toften, mötte mor Helenas blick, full af en onämbar ömhet och med en sorg, som gjorde hans ögon fuktiga, då han såg den länge återhållna tår, som nu droppade tungt ned på hennes starka bruna hand.
Der talades ej ord mera i båten, än de som man och hustru utbytte rörande seglatsen.
(Forts.) Gymnastik för unga, arbetande qvinnor.
illströmningen af deltagarinnor i de gymnastik- ' j l kurser, som Qvinliga gymnastiksällskapet sist- lidet år anordnade i hufvudstadens olika delar, var öfver förväntan stor.
Antalet deltagarinnor under lägges, och pannan ställes på sakta eld att småkoka, tills kålen kännes kokt, ty då är färsen det äfven.
I en annan panna fräses smör och mjöl.
Med stor varsamhet afsilas kålbuljongen och slås dertill samt vispas väl om.
Då såsen kokar, slås deri litet grädde och litet soja.
Man stjelper en varm spilkura öfver kålhufvudet, stjelper om pannan, så att det kommer i spilkummen, stjel- per det sedan varsamt på ett varmt djupt fat och slår såsen deröfver.
Ser- veras som ensam rätt.
Vinfras.
' h stop vatten, ' fcstop franskt vin, 1 skalp, socker, saft och skal af en citron, om den är stor, eljes mera.
Detta blandas i ett stort fat, derefter upplöses 4 lod gelatin, hälften hvit och hälften röd, i 1 qv.
varmt vatten och slås, sedan det något svalnat, un- der jemn vispning till det öfriga, som skall vara kallt, vispas hårdt, tills det blifver tjockt och fräsigt, (ungefär 1 timme), då det upphälles i geléskålar och bör stå minst en half dag i kallt rum.
Blir 2 skålar.
» Z7Mis » Marmorerad kräm.
Fem ägg-gulor, 1 qvarter söt grädde, 1 sked brunt socker och litet rifna citronskal vispas i en kopparpanna öfver elden, tills det kokar, aflyftes samt vispas, till mesta hettan afgått, och slås derefter i en geléskål.
I eh annan panna kokas 1 qvarter söt grädde med 1 sked hvitt socker och litet vaniljsocker; deri vispas en sked fint rismjöl, eller i brist deraf en | sked potatismjöl, upplöst i en jumfru grädde.
De 5 ägghvitorna slås till hårdt skum och röres fort i krämen, som stax aflyftes.
Efter en stunds vispning slås den hvita krämen öfver den gula, och man rör deri med en sked, att den synes som marmorerad, hvarefter den göres slät, ställes att kallna, garneras med bisquiter och sylt samt serveras med bakelser.
Rågkakor.
1 15 smör, 1 &amp; socker, 1 " ffi rågmjöl, 1 U hvetemjöl, 2 ägg.
Utkaflas och naggas samt tages i hvad fason som behagas.
Medel mot vårtor.
En läkare har meddelat oss följande råd i detta hän- seende.
Det tjocka skinnet, hvarmed vårtan är betäckt, afskäres efter hand i lager, tills man kommer ned till det innersta skinnet och blod framtränger på ett par ställen.
Fläcken gnides sedan väl med lapis.