Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2 HÄFTEN UTKOMNA AF REFERENSER: Stockholm, KANSLIRÅDET C.
KASTMAN, SIBYLLEGATAN 43 &amp; 45; REKTOR SERIE II OCH 2 HÄFTEN AF SERIE III.
M. WSERN, KARLAVÄGEN 88; FRU SOFI ALMQUIST, ARTILLERIGATAN 8; FRÖKEN HILDA CASELLI, BECKERS VÄRLDSHISTORIA.
PRÄKTIGT ILLUSTRE NYBROGATAN 21.
Umeå, SEMINARIEADJUNKTEN, FRÖKEN ELISABET EURÉN.
Hernösand, ÖFVER- UTKOMMER FULLST.
I 5 9 HÄFTEN STINNAN AGNES LAURELL.
Sundsvall, FRÖKEN HILDA BERGGREN.
Norrköping, FRÖKEN AURORE RAD.
Ä 5 0 ÖRE 5 7 HÄFTEN UTKOMNA.
PIHL.
Göteborg, FRÖKEN IDA HELLANDER.
Lund, PROFESSORSKAN MARIA RIBBING.
80106) AUGUST BLANCHE, SAMLADE ARBETEN.
SOLIDT: M a r i e h a m n s b a d a n s t a l t Försäkr.
869,000,000 Vinstfond » 165,000,000 p å Å l a n d.
POPULÄRT: S ä s o n g - 15 J u n i — 1 S e p t e m b e r.
Nya försäkringar 1898 NATURSKÖNT LÄGE OCH VACKRA OMGIFNINGAR.
ALLA moderna badformer, S.
K. KREUZNACHERBAD, SOL- OCH LUFTBAD, GYTTJEBAD.
KOMFORTABELT inhalato- Kr.
480,000,000 NAUHEIMERBAD, rium MED APPARATER FRÅN Ems.
FULLSTÄNDIG brunnskur, SJUKGYMNASTIK OCH MASSAGE.
AU NÖDIG SPECIALBEHANDLING.
UTMÄRKT RESTAURATION, MODERATA PRISER!
Möckelö hafsbad VINSTGIFVANDE: är badanstaltens annex.
ÅNGBÅTSKOMMUNIKATION 5 GGR I VECKAN PÅ STOCKHOLM.
Öfverläkare: D:R JOHANNES HOVING.
PROSPEKT I ALLA BOKLÅDOR I STOCKHOLM, TURISTFÖR- ENINGAR SAIRN^ÅNGBÅTSKONTOR.
58655) Ökning i vinstfonden 1898 Kr.
33,000,000 F r o m s V e l o c i p e d e r Prospekt begäran.
Asthmahonung, GAMMALT, VÄLKÄNDT MEDEL MOT ASTHMA.
I BURKAR OM V 3 LITER.
PRIS FÖR BURK kr.
SÄNDES MOT POSTFÖRSKOTT ELLER EFTERKRAF.
BE- REDES AF FRU I.
L U N D B L A D, LILLA VATTUGATAN 24.
TEL. 7668, Stockholm RIKSTEL.
(G 79733) O M HXeliins Food.
- JAG FÅR HÄRMED BEDJA EDER SÄNDA MIG 10 BURKAR MELLINS FOOD » UNDER ADRESS NÄLDEN, JÄMTLAND.
RÄKNING TORDE DÄREMOT SÄNDAS MIG UNDER ADRESS LANDSKRONA.
WENDES TRÄNGBATALJON.
SEDAN NÅGRA MÅNADER ANVÄNDER JAG » MEL- LINS FOOD » FÖRUTOM TILL PATIENTER, ÄFVEN Privata
FINNES HOS DE FÖR- NÄMSTA PARFYMHANDLARE SAMT HUMLEGÅRDSG.
29, 1 TR. ALLM.
TEL 12297.
REKOMMENDERAS AF HÄLSOVÄNNEN.
(711) F SAMT MOTTAGES AF DEM med förtjusning.
SOM BESÖKA SKOLOR I STOCKHOLM, ÖPPNAS L:STA SEPT.
ETT MINDRE HEM.
GODT KOSTHÅLL, NOG- GRANN TILLSYN, LEXHJÄLP.
BREF OCH FÖRFRÅGNINGAR BESVARAS AF Julia Kiellman-Göranson, MED UTMÄRKT HÖGAKTNING 8 TEGNÉRLUNDEN.
REFERENSER: FRIHERRINNAN KNUT BONDE, DOKTORINNAN E. STEINMETZ, BRUMMERSKA SKO- BAT.
LÄKARE.
ÖPPNAS I BÖRJAN AF JUNI Å DET NATURSKÖNT LAN, KYRKOH.
D. HEUMAN, REKTOR E. SCHWARTZ, SCHWARTZSKA SKOLAN, Stockholm; FRU Prof af MELLINS FOOD sändes på BELÄGNA RÖFORS I VESTMANLAND, OMKR. V2 M. GIBSON, F. BARCLAY, FRU M. ÅKERBLOM, F. SCOTT, Göteborg; FRU LILLY NORDLING, Sunds- begäran gratis OCH franco från Axel MIL FRÅN ARBOGA, Vs MIL FR.
JÄRNVÄGSSTATION.
2605) Iiennstrand, Gefle.
TILLFÄLLE TILL KALLA BAD OCH MASSAGE.
VACKRA PROMENADER I BARRSKOG UTMED DEN " FÖRBIFLYTANDE ARBOGAÅN.
REFERENSER: DOKTOR R.
FORSSBLAD, GRYT- HYTTEHED OCH FÖRDELNINGSLÄKARE A.
P. WE- STERBERG, FALKÖPING.
NÄRMARE UNDERRÄTTELSER LÄMNAS AF HEM- METS FÖRESTÅNDARINNA Elisabeth Friberg, N M Ö B L E R A D V Å N I N G I HJO PÅ 4 HÖGA RUM OCH KÖK, MED LÄGE VID SJÖN, UTHYRES TILL BAD- ELLER SOMMARGÄSTER FRÅN BÖRJAN AF SOMMAREN, HELST PÅ LÄNGRE TID.
NYTT 1-KL.
PIANO FINNS.
VIDARE MEDDELAS AF FRU S. MICHAL, HJO.
(763) SÄNDES TILL LANDSORTEN MOT EFTERKRAF ELLER ENK., BILD.
H E M, ÖNSKAR MEDELÅLDERS, FÖRSKOTTSLIKVID OCH PROFVER Å SAMTLIGA SORTER BILDADT FRUNTIMMER INACKORD.
UNDER SOM- MOT 20 ÖRE I FRIMÄRKEN.
ALLA SORTER ÄRO GODA OCH RENSMAKANDE OCH MARFER.
HELST MELLERSTA SVERIGE.
MODERAT PRIS.
SVAR FÖRE 18 MAJ TILL » HEMTREFNAD ».
PRISERNA DE LÄGSTA I FÖRHÅLLANDE TILL DE HÖGA EXP.
(765) KVALITÉERNA.
PROFENLIG VARA OCH REDBAR BEHANDLING.
Ö R 35 K R O N O R I MÅNADEN ÖNSKAR ETT JOHN JOHNSSONS KAFFEHANDEL, MUSIKALISKT, ÄLDRE FRUNTIMMER ERHÅLLA 40 Stora Badstugatan 40, Stockholm.
GOD INACKORDERING I HÖST Å HÄLSOSAM TRAKT.
SVAR TILL » MUSIKVÄN », BRAHEGATAN 5, 1 TR. RIKSLELEFON 34 20.
Stockholm, N:r 7 (374) Fredagen den 15 februari 1895.
Prenumerationspris pr år: I d u n ensam Iduns M o d e t.
Iduns Modetida., månadsupp !.
» 5: 5 3 3: B yr »: Redaktör och utgifvare: Klara Södra Kyrkog.
16,1 tr. FRITHIOF HELLBERG.
P r e n u m e r a t i o n s k e r ä a l l a post- ans taltsr i r i k e t.
: Eva fver land och stad flög under förli- den vecka genom dagspressen berättelsen om ett svenskt hundra- årsminne, fästadt vid vår berömde häfdateck- nare, Anders Fryxell.
Det var nämligen den 7 februari jämnt hun- dra år, sedan han i Ed- sleskogs prästgård på Dalsland, icke långt från Wärmlandsgränsen, skå- dade dagens ljus.
Här är emellertid icke vår uppgift att ingå i en mer eller mindre detal- jerad skildring af hans betydelsefulla insats i vår odlingshistoria.
Men med hans arbete sam- manfaller på det när- maste en annan lifsgär- ning, väl värd att bli känd af svenska kvin- nor.
Eva AndrieMa Fryxell, äldsta dottern af dåva- rande rektorn vid Maria skola, Anders Fryxell och hans maka, Julia Lagergren, föddes i Stockholm den 15 ja- nuari 1829.
Den lilla lifligä flickan sattes re- dan vid sitt sjunde år i den af fadern kort förut upprättade s. k. Wallinska skolan.
Om uppkomsten af denna skola berättas följande: Fryxell, hvilken se- Nordling.
helgfri Tryckeri Aktieholoa 8:de årg.
Lösnummerpris 15 ö r e (16sn:r endast för kompletteringar) A n n o n s j&gt;ris: 35 ö r e p r n o n p a r e i l l e r a d.
F ö r » P l a t s s ö k a n d e » o. » L e d i g a platser » 25 ö r e för h v a r j e p å b ö r j a d t tiotal stafy.
dan några år varit an- ställd först som lärare vid Djurgärdens folk- skola, där han införde den s. k. växeluncler- visningsmetoden, och sedan vid Maria skola i hufvudstadeu, samt visat ovanliga pedago- giska insikter, umgicks lifligt med tanken på inrättandet af en egen privatskola för gossar.
För rådplägning härom vände han sig till då- varande pastor prima- ritts i Stockholm, seder- mera ärkebiskop J. O. Wallin, som därvid ha- stigt utbrast: » Nej, icke en skola för gossar, ma- gistern skall nu öppna, en skola för flickor, ty däraf äro vi i än större behof. » Wallin hade allt mer börjat inse vik- ten af en högre upp- fostringsanstalt för flic- kor ur bildade hem, och huru han nu framställ- de sina skäl för den nye magistern, blef följden den, att en flickskola under Wallins protek- torat och med hans namn samt Fryxell så- som rektor kom till stånd, en skola, som bibehåller sig intill den dag, i dag är, och från hvilken årligen kvinn- liga studenter med grundliga kunskaper ut-
IDUN 50 Varma, lyckliga svenska hem Eld i ugnen o c h snö på taken, Långa vintermånader fem Glädjen hållen I vaken.
gå.
I tacksam hågkomst af sin grundläg- gare firade ock Wallin ska skolan på.
hun- draårsdagen af hans födelse en vacker minnesfest.
Det var i denna skola lilla Eva under en kort tid erhöll sin första undervisning, hvilken dock afbröts när fadern redan 1836 tillträdde Sunne pastorat i Wärmland, hvar- efter följde mångårig undervisning i hem- met för henne och tvänno yngre systrar.
Att fadern, hvilken framträdt som en så, intresserad skolman, själf skulle på ett verksamt sätt ingripa i döttrarnas uppfost- ran, var ju en gifyen sak, och j u mera de utvecklade sig, dess mottagligare visade sig jordmånen för de kunskapens frön han med öppen hand utsådde.
Detta så.nings- arbete afsåg dock icke endast meddelandet af kunskaper, utan än mer danandet af ka- raktären — hjärtats bildning.
Själf arbet- sam som få — • hvarom de 46 delarne af hans » Berättelser ur svenska historien » bära det ojäfaktigaste vittnesbörd — fram- höll han arbetets välsignelse på ett sätt, som gjorde, att de unga redan tidigt funno sin glädje däri och aldrig under någon tid af sitt lif kunnat finna sig i en dådlös overksamhét.
Farmodern, den gudfruktiga, arbetsamma, försakande prästhustrun, som då hennes familj hotades af ekonomisk ruin, genom otrolig ansträngning, själfupp- offring och sparsamhet lyckades uppehålla huset, ställdes dem såsom en skön före- syn för ögonen.
Sonen nämnde alltid hen- nes namn med den innerligaste kärlek och bibehöll lifvet igenom icke blott i minnet, utan i tillämpningen den förmaning, hon gifvit honom vid hans första utflykt från hemmet, att framför allt undvika skuldsätt- ning.
Att Fryxell äfven i praktiskt hänseende stod långt före sin tid i afseende på kvin- nofrågan, ådagalade han på mångfaldigt sätt vid sina döttrars uppfostran.
De erhöllo icke blott de bokliga kunskaper och bild- ning, som för den tiden voro ovanliga för prästdöttrar på landet, han ville framför allt fostra dem till själfständighet och obe- roende, ehuru visst icke till emaneiperade kvinnor i den bemärkelse detta ord i en nyare tid fått.
Tidigt lärde han dem att " blicka in i affärerna, och redan vid 14 års ålder fingo de sköta räkningarna med hans underhafvande.
Vid 16 år erhöllo de egen handkassa för att därmed bestrida utgifter- na för sina kläder, och då den yngsta af systrarna längre fram önskade ägna sig åt diakonisskallet, satte han sig ej däremot, ehuru det då för tiden var något ovanligt i vårt land, att kvinnor af god familj in- trädde på denna bana.
Att vi uteslutande talat om fadern vid döttrarnas uppfostran kommer sig däraf, att modem redan tidigt genom en mångå- rig sjukdom blifvit urståndsatt att deltaga däri.
Detta gjorde ock att Eva, såsom äldsta dottern, k o m att helt ung öfvertaga vården om det lilla hushållet.
Till Sunne naturskönt belägna prästgård hörde ett stort landtbruk med många tjänare, och uppsik- ten öfver dessa tillkom nu den unga flic- kan, då faderns tid var hårdt upptagen af i8U5 Soliga inre sommar — hell, Som, då den yttre oss lämnat, varar Och ännu i skymmande kväll, Trefnad åt hemmen sparar.
Curt Tkelander.
pastoralvården inom den vidsträckta för- samlingen med dess mer än 10,000 invå- nare, hvartill kom prosteriet öfver Frykdals kontrakt och jämte allt detta det fortsatta trägna arbetet med hans svenska historia.
Inom församlingen fanns ännu intet ord- nadt skolväsen, hvilket naturligtvis vållade den nitiske skolmannen mycket bekymmer, men när äfven de yngre döttrarna hunnit växa upp, blef en stor sal i prästgårdens flygelbyggnad upplåten till skolsal, där de unga flickorna årligen undervisade ett stort antal fattiga barn, under det kyrkoherden själf bestod skolmaterialerna.
Af ven en större söndagsskola kom småningom till stånd.
Vid inträffande sjukdomsfall vände sig i första hand den fattigare befolknin- gen alltid till prästgården, där man till lindrande af nöd och plågor med kärleks- full beredvillighet gjorde hvad man kunde, i det icke blott goda råd och anvisningar, utan äfven fria läkemedel utdelades, och detta tillkom också husets döttrar.
Inom prästgården rådde således ett fli- tigt, men därför icke nedtyngande arbete, ty det var frivillighetens, och kärleken gör j u.
allting lätt.
När arbetstimmarne för da- gen voro slut, företogos uppfriskande prome- nader i de vackra omgifningarna, hvarun- der fadern förstod att på ett för de tinga anslående sätt samtalsvis upprulla lefvande taflor ur historien, konsten eller naturveten- skapen.
Den ena gången var det ett blad ur vår svenska historia, en annan gång ett skede ur Tysklands, Englands eller Frank- rikes historia, som utgjorde ämnet för dessa af tonsanita], och åter en annan gång fick den omgifvande blomstermattan eller den tindrande stjärnhimlen gifva uppslag här- till.
Det var m e d ett ord ett lif i tankens och de stora verkligheternas värld, som icke lämnade ram för småsinnets sysslande med dagens » on dits ».
Vid den tända aftonlampan lästes sedan ankommande tidningar och nya böcker, hvarigenom man inom litteraturen alltid följde med sin tid.
Att ett så allvarligt arbete icke kunde inrymma mycket umgängeslif i vanlig me- ning är lätt att förstå, dock förnekade sig icke gammaldags gästfrihet i hemmet, och värderika, ofta längre besök af litteraturens och vetenskapens målsmän utgjorde väl- komna afbrott i det stilla landtlifvet.
Sedan Fryxell, för att uteslutande kunna ägna sig åt sitt stora nationalverk, » Berät- telser ur svenska historien », erhållit tjänst- ledighet från sitt prästerliga kall, blef Eva hans handsekter, såväl i hemmet som un- der hans många forkningsresor till utlandet, då han i offentliga och enskilda arkiv i Danmark, Tyskland, Polen, Österrike, Frank- rike, Belgien och Holland sökte de upplys- ningar, som fordrades för fortgången af hans arbete.
Från denna tid gällde det för henne att mera helt ägna sig åt faderns tjänst i detta hänseende, hvarunder hon naturligtvis själf med hela sitt intresse uppgick i arbetet, vid hvilket han ock gär- na inhämtade hennes omdömen och råd.
Och så förgick en lång följd af år un- der oafbrutet och förtroligt samarbete mel- lan far och dotter, ty ännu de åttio åren funno den gamle häfdaforskaren vid hans arbetsbord, och först sedan han 1871 lagt sitt trötta hufvud till hvila, fick Eva Fryx- ell tid att upx^taga ett eget själfständigt arbete.
Dock hade hon redan under åren 1 8 6 2 — 1 8 7 8, under pseudonymen Edmund Gammal, skrifvit flere, mest kritiska, upp- satser i Tidskrift för hemmet.
De " väckte uppseende, och leende berättade hon, huru man äfven inom hennes närmare vänkrets i hufvudstaden undrande frågade, hvem som kunde dölja sig under detta författaremärke.
Hon lyckades emellertid att till sin stora belåtenhet länge bibehålla sin anonymitet.
Sedermera inflöto så väl i Svensk som i Finsk tidskrift samt i den af Elisabet Kjellberg utgifna: » Läsning för hemmet » flere upp- satser i dagens frågor af Eva Fryxell under pseudonymen F. A.
1880 utkom som första häfte af serien: » I tidens frågor », också under pseudonymen Edmund Gam- mal, uppsatsen: » Kvinnofrågan », en studie, anmäld i flere tidningar med beröm, bland andra, af Camille Collet.
Kvinnofrågan är ett ämne som fortfaran- de omfattas med lifligt intresse af Eva Fryxell och af henne gärna, diskuteras i kretsar, där man sysselsätter sig härmed.
Hennes ställning till frågan torde framgå af det svar hon nyligen gaf en vän, som bad henne i korthet klargöra den: » Min åsikt, » sade hon, » är den, att intet verksam- hetsfält, för hvilket kvinnan fått anlag och duglighet, bör af fördomar stängas för henne. » Och så tillade hon: » Genom det förtroende min far visade mig, äfveii med afseende på våra ekonomiska förhållanden, sattes jag i stånd att öfvertaga affärernas vård och därigenom bespara honom myc- ken tid för hans historiska arbete.
Och sedan han fallit ifrån, var jag van och duglig nog att förestå utredningen af boet och handhafva affärerna, hvarigenom utgif- ter och beroende undvikits. » 1 Att en kvinna, med den uppfostran, be- gåfning och lifstidslånga erfarenhet, som Eva Fryxell fått, skall varmt nitälska för sina medsystrars sanna frigörelse ur fördo- mars och sekelgamla orättvisors fjättrar, är själfklart.
Däremot finns hos henne in- tet spår till sympati för det slags kvinno- emancipation, som funnit uttyck i en viss art af vår moderna skönlitteratur.
, Därtill är hennes sinne allt för rent och hennes lifsåskådning allt för upphöjd.
Belysande för denna sistnämnda är hennes uppsats i Svensk Tidskrift: » Kvinnliga författaretyper från den naturalistiska riktningen på 1880-ta- let », med därpå följande tal och svar.
1881 utkom » Bidrag till Sveriges historia efter 1872 », posthumt verk, utgifvet och försedt med noter och företal af af E.
A. Fryxell, samt 1 8 8 4: » Min historias historia », autobiograflsk uppsats, försedd med inled- ning och afslutning, utgifven af E.
Fryx- ell.
Båda dessa skrifter bekräfta hvad vi redan sagt, nämligen att dottern på det innerligaste uppgått i faderns arbete och det icke blott med handen, utan med huf- vud och hjärta.
Och för alla, som älska sanna skildringar ur lifvet, måste de bilder
IDUN 189i från förgångna tider, som så enkelt och så lefvande framställas i den sistnämnda bo- ken, vara på ett helt eget sätt tilldragande.
Vi kunna icke annat än lyckönska Eva Fryxell, som fått rikta vår litteratur med dessa pärlor af ädel skönhet.
Ar .1886 utgaf hon under pseudonymen F. A.
Ek en ny skrift i dagens brännande frågor: Omstörtning eller utveckling, och äf- ven denna rönte välförtjänt uppmärksam- het.
En dag yttrade en person till den ännu okända författarinnan: » Jag har gif- vit bort sex exemplar af den präktiga boken af Ek — hvem månde väl denne författare vara? » Sedan 1882 är Eva Fryxell sekreterare i styrelsen för Stockholms Läsesalong.
Hon har ock under flere år varit en verksam medlem af styrelsen: * Adresskontoren för arbeterskor », hvilken med 1895 börjat fem- tonde året af sin verksamhet för anvisande af arbetsförtjänst åt behöfvande kvinnor.
Äfven nykterhetsverksamheten har af den för allt godt så varmt nitälskande kvinnan omfattats med varmt intresse.
Ofvertygad om exemplets stora betydelse, har hon själf anhtgt » blå bandet », i hopp att därigenom komma någon svag inedvandrare till hjälp och uppmuntran.
Eva Fryxell är sedan flere år för vint: rarne bosatt i Stockholm.
Vid inträdet i hennes arbetsrum märker man genast af de gedigna bokhyllorna, att hon lefver och rör sig midt i kretsen af äldre och yngre för- fattare.
För somrarne har hon byggt sig en stuga vid Sandhamn, omkring hvilken hon själf till stor del uppbrutit marken, och där friska vindar och enkelt landtlif stärka kropp och sinne för fortsatt arbete i den svenska odlingens tjänst.
Vi sluta denna fragmentariska teckning af ett innehållsrikt lif med önskan, att det måtte vara Eva Fryxell förunnadt att ännu länge fortsätta sitt gagnande lifsarbcte.
S. Kvällsstämning.
, Qjjupt som i milt spelar bröst en fiol jag liar, för mig i ensamma, stun- der — den klingar som lärksång, jublande Mar, den klagar som höstvind i gulnade hinder.
Och om jag en kväll ut åt vägen går, när västern i gyllene färger skimrar och månen, som tält ofvan skogen står, sin glimmande spång öfver böljorna timrar, da sakta.
helt sakta strängarna rörs — jag lyssnar och ord, till tonerna sätter, och buren af drömmar bort, jag förs från sof vande skogar och di inhöljda slätter.
All världens vrånghet och lögn och svek förvandlas till gtddstoff, i kvällssolsglöden, och jag känner mig dä sä sällsamt vek, som var jag ett barn och blef vyssjad af döden.
Juridisk rådgifvare åt kvinnor.
|f|lle senaste 50 åren hafva medfört åtskil- $lMo liga förbättringar i vår lagstiftning, hvilka göra kvinnans ställning i lifvet helt olika mot förr.
Så har t. ex. syster erhållit lika arfsrätt med broder, hon blir myndig vid 21 års ålder, har rösträtt vid stadsfullmäktig- val samt vid val af präst, klockare m. fl.
och är själf valbar till ledamot af skolråd och fattigvårdsstyrelse.
Samtidigt hafva ock kvinnans verksamhetsområden väsentligt för- ändrats.
Hennes arbetskraft användes ej mera uteslutande i hemmet; hon har erhållit rätt att blifva organist, fältskär, tandläkare, läkare, apotekare m. m, att vinna anställning vid post- och telegrafverken samt järnvägarne, äfvensom att aflägga mogenhetsexamen och de flesta akademiska examina, hvarförutom hon erhållit utvidgade handelsrättigheter.
Äf- ven en del af de lagar, som röra äktenskapet, hafva ändrats till förmån för kvinnan.
Så är hon t. ex. numera sin egen giftoraan och har rätt att råda öfver, hvad hon genom eget arbete forvärfvar.
Dessa och åtskilliga andra förändringar hafva ställt kvinnan inför uppgifter och för- hållanden, för hvilka hon hittills i de flesta fall stått alldeles främmande.
Förr voro släk- tens manliga medlemmar hennes naturliga så- väl förmyndare som beskyddare.
Nu däremot måste kvinnan, särskildt den ogifta, till myn- dig ålder komna kvinnan, i allmänhet själf svara för sitt görande och låtande, för sin ekonomi, ja, för hela sin framtid.
Men då blir också frågan: äger kvinnan i allmänhet de insikter och kunskaper, som äro nödvändiga för en så själfständig och ansvars- full verksamhet i lifvet?
Tyvärr torde denna fråga i de flesta fall böra besvaras nekande.
I kvinnans uppfostran ingår nämligen i all- mänhet ännu ingen undervisning om de rät- tigheter, som tillkomma, och de skyldigheter, som åligga henne i samhälleligt hänseende.
Då därtill kommer, att kvinnan icke heller har samma tillfällen som mannen att i um- gänget ute bland kamrater af olika yrken skaffa sig dessa kunskaper så att säga » sam- talsvis », blir följden numera ofta den, att kvinnan äger en del rättigheter, hvarom hon är okunnig, eller som hon ej förstår att ber gagna, och äfven att hon har en del skyldig- heter, som hon ej kan på önskvärdt sätt full- göra.
En viktig faktor härvidlag är äfven kvin- nans naturliga blyghet och hennes motvilja så väl för offentligt uppträdande, som ock för all inblandning af främmande personer i hen- nes angelägenheter; hellre låter hon mången gång och till stor, ofta ohjälplig skada för sig själf » udda vara jämnt » och blir i det praktiska lifvets många invecklade förhållan- den ett lätt byte för dem, som icke draga i betänkande att ockra på hennes godtrogenhet och — okunnighet.
För att under sådana förhållanden vårt lands kvinnor skulle äga tillgång till en ju- ridiskt bildad och i öfrigt kompetent person, till hvilken de vid förefallande behof kunde med förtroende hänvända sig i juridiska och ekonomiska angelägenheter af hvarjehanda slag, har Fredrika-Bremer-förbundets juridiska afdelning kommit till stånd, och vi hoppas, att förbundet därigenom fyllt ett af många länge kändt behof.
Fredrika-Bremer-förbundets jurist besvarar frågor såväl muntligen som skriftligen, såväl 5 * 1 till medlemmar af förbundet, som till utom- stående samt träffas å förbundets byrå, 54 Drottninggatan, Stockholm, hvarje onsdag och lördag kl. 10 — 11 f. m. Iduns läkarartiklar.
Huden och dess vård.
Af D:r Arvid Afzelius.
(Forts.) f e i handeln förekommande skönhetsmedlen äro så talrika, att det här ej kan bli fråga om att omnämna mer än några få till namnet mera allmänt kända, dels för att visa, att priset i all- mänhet är oskäligt högt oeh dels för att, hvad viktigare är, varna för dem, som innehålla far- liga och skadliga beståndsdelar.
Till det förra slaget höra bland många andra de skönhets- medel, som utbjudas under namn af jungfru- mjölk (lait virginal), orientalisk iiljemjölk, eau dc Bayaderes och åtskilliga andra slags » mjölk » eller » skönhetsvatten », hvilka samtliga hufvud- sakligen bestå af en mjölklik uppslamning af hartsartadt ämne (oftast ben / oeharts) i rosen- vatten med eller utan tillsats af borax eller också helt enkelt af en parfymerad lösning af borax eller andra alkalier.
Deras verkan är vanligen minst sagdt tvifvelaktig, men priset är ganska högt, trots det att ingredienserna ej kosta många ören.
Samma är förhållandet med s. k. björkbalsam (cn parfymerad lösning af kolsyradt kali i välten utan ett spår af björk- saft) och s. k. odalin (med fuchsin färgadt boraxvatten).
Andra skönhetsmedel dela vis- serligen med de nyss nämnda egenskapen att vara oskäligt dyra i förhållande till ingredien- sernas verkliga pris, men innehålla därjämte incr eller mindre giftiga ämnen, som kunna vara mer eller mindre skadliga för huden.
Hit höra t. ex. s. k. fräknemjölk (lait antépheli- quc), som innehåller blyoxid och kvicksilfver- sublimat i betydlig mängd, prinsessvatten (eau de princesses), som innehåller blyoxid och kvick- silfver (calomel), samt vidare de sminkpreparat, som äro blyhaltiga eller cinnoberhaltiga (rödt smink), äfvensom inånga andra.
Om clen förra gruppen skönhetsmedel åtminstone i vanliga fall äro oskadliga, om ock oskäligt dyra, så äro däremot de sist nämnda ingalunda ofarliga och hafva nog mer än cn gång framkallat hudsjuk- domar (cczcm).
Man gör därför i alla hän- delser klokast uti att ej på god tro använda dessa hundratals skönhetsmedel, hvilkas be- ståndsdelar och verkliga egenskaper (oftast alls icke motsvarande de uppgifna) man ej känner.
De bästa skönhetsmedlen äro cn förständig all- män hygien och god tvål och vatten.
Behöfver huden utom detta af vissa orsaker fett, puder eller dylikt, så bör man hålla sig till af läkare föreskrifna eller indiffcrenta dylika, hvilkas be- ståndsdelar man känner.
Bland fetter äro att rekommendera mandelolja (helst med tillsats af litet salicylsyra) eller en blandning af lika delar lanolin oeh vaselin eller också s. k. coldcream (en blandning af vax, valraf, mandclolja och rosenvatten), hvilket sist nämnda preparat har fördelen att verka kylande på samma gång som lenande.
Glycerin, hvilken liksom de nämnda fetterna mycket begagnas för torr, spröd eller sprickig hud, är däremot ej så lämplig, emedan den verkar något irriterande och uttorkande på huden.