Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Liqviderne med Ränterierne äro likväl numera till slut bragte, utom med Götheborgs och Bohus läns, hvilken liqvid är beroende deraf, att dels infordrade handlingar, dels förklaringar å åtskilige anmärkningar, oaktadt flere påminnelser, ännu saknas.
I öfrigt är handläggningen af de till Commissionens förvaltningstid hörande ärender, samt afslutandet af Commissionens sista Hufvudbok så nära fullbordadt, att sedan nyssberörde hinder för uppgörandet af liqvid med Götheborgs Ränteri varder undanröjdt, Hufvudboken korrt derefter kan aflemnas.
Hvad angår den af Revisorerne gjorde anmärkning om saknadt kostnadsförslag för byggnadsarbeten vid härvarande Garnizons CholeraSjukhus; så hafva de till berörde arbete anslagne 2,382 R:dr 3a sk. banco blifvit utbetalte till följd af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, uti skrifvelse af den i3 December i834, och innehåller denna skrifvelse, att kostnadsförslag, upptagande nyssnämnde summa, blifvit — 15 — af Directionen för Garnizons-Sjukhuset till Eders Kongl. Maj:t i un derdånighet afgifvet, hvaraf således synes, att dylikt förslag för med lens anvisande legat till grund.
Commissionen framhärdar, med djupaste vördnad, trohet och nit, S tor m äg t i gs te, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majlis underdånigste, tropligtigste tjenare och undersater C. E. r. WEIGEE.
CARE ARFVEDSON. A. P. v. SYDOW. Stockholm den 24 Februari i838.> A. P. Sandström. — 16 — Sluteri-ÖfVcr-Styrelsens underd.
Slormågtigste, Allernådigste Konung! nr* M lill lindel dånig allydnad af Eder Kongl. Majrts lili Remiss den 2 nästlitine manad, meddelade nådiga befallning, får Stuteri-Öfver-Styrelsen härmed afgifva dess underdåniga utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, uti deras Berättelse, hvaraf Utdrag blifvit den nådiga Remissen bilagde, yttrat rörande så väl Suiteri-Öfver-Styrelsens sorn Rikets Stuteriers Räkenskaper för åren 1834 och i835.
Rikets Ständers Revisorer hafva anmärkt, att Sluteri-Öfver-Stjrelsens Räkenskaper sakna balance af oliqviderade skulder och utestående fordringar ehuru
Redogörelsen för år 1834 utvisade alt så väl fordringar från föregående år uppburils som ock alt skulder från samma år blifvit betald te.
Härvid tmde böra i underdånighet anföras, alt endast en post förekommer i Redogöielsen som kan hänföras under rubrik: ”Fordring” och är förhållandet dermed följande:
I sammanhang med Armeens nya Löne-reglering indrogos år 1833 Irenne Squadronshingslar, hvilka ditintills på Hingstmedels-Cassans bekostnad varit underhållna vid LifRegemenlets Hussar-Coj ps, och försåldes om hösten samma år å Häst - — 17 — gen äfven genom Stuteri-Öfver-Styrelsen för hvarje år som föregått det sistförflutna, men som denna liqvid, hvartill Eder Kongl. Maj:t för hvarje gång läckts anvisa erforderlige summor, således icke bestrides med de under Öfver-Styrelsens disposition ställda medel, har ÖfverStyrelsen jemväl saknat anledning att på något sätt uppföra dessa poster i dess Redogörelse förrän beloppen blifvit af Kongl. Stats-Contoret utanordnade.
De här ofvan uppgifne poster äro de enda, hvilka möjligen kunna komma under benämning af fordringar och skulder.
Vidare hafva Rikets Ständers Revisorer anmärkt, att Stuteri-Öfver-Styrelsens Redogörelse icke är på ett tillfredsställande sätt bringad till enhet.
Dess nuvarande fördelning har bibehållits från den tid då några medel till Stuteri-Öfver-Styrelsen utanordnades från Stats-Contoret, andra åter från Krigs-Collegium, hvarförutan, då vid 1828—i83o årens Riksdag Rikets Ständer anslogo 7000 R:dr årligen till hästa.fvelns befrämjande, hvaraf sedermera 5ooo R:dr i Nåder bestämdes att användas för det nya Stuteriet vid Ottenby, och de återstående 2000 R:dr för landtliingsthållningen, en ny litel på delta sätt uppkom, och förklaras härigenom Rikets Ständers Revisorers anmärkning, alt ”åtskilliga utgifter ”för Landlbeskällare blifvit hopförde uti en och samma räkning med "utbetalningar till Ottenby Stuteri.” Sedan numera alla medel från Stats-Contoret utanordnas till Öfver-Styrelsen samt, enligt 5 § uti Eder Kongl. Maj:ls Nådigst fastställda instruetion för Stuteri-Öfver-Styrelsen af den 18
Maj 1837, Öfver-Styrelsen har sig medgifvet, att om vid årets slut öfverskott finnes å någon titel sedan alla dertill hörande utgifter äro beslridde, använda ett sådant öfverskott till fyllnad af den brist, som tilläfventyrs å en annan titel kan yppa sig, så torde de af Stuteri-Öfver-Styrelsen förvaltade medel utan svårighet kunna redovisas uti en räkning, i stället för den nuvarande fyrdelclta.
Deremot kan Stuteri-Öfver-Styrelsen icke undgå alt framställa de olägenheter, som för Öfver-Styrelsen skulle uppkomma genom den af Rikets Ständers Revisorer föreslagna förändring, enligt hvilken Öfver-Styrelsens
Räkenskaper borde innefatta en sammandragen redovisning för alla de Statsmedel, hvilka inom Riket användas i och för hästafvelns förbättrande och Stuteriernas underhåll, medlen må för öfrigt disponeras af ÖfverStyrelsen directe eller af Stuteri-Cheferne enligt gifna allmänna föreskrifter.
Genom detta åliggande skulle Öfver-Styrelsen hafva att upprätta en Redogörelse, grundad på 3:ne serskilda Redogörares icke gran 3 - skade Räkenskaper, hvaruti, enligt Rikets SLänders
Revisorers berättelse, många fel förekomma, och för hvilkas tillförlitlighet i ziffran Öfver-Styrelsen således icke kunde äga den ringaste säkerhet.
Genom förnyade anmärkningar eller hvilket vore önskligare, genom meddelade formulaire kunna väl dessa fel med tiden till en del försvinna, men med afseende å svårigheten örn ej omöjligheten att fullkomligen nöjaktigt på papperet redovisa för förvaltningen af en egendom med de mångsidiga och vidsträckta detailler, som förekomma vid Ollenby Kungsgård och Stuteri, fruktar Öfver-Styrelsen att dessa Räkenskaper aldrig kunna uppställas på ett sätt att undgå anmärkningar.
Dessa åter komme att jemväl drabba Stuteri-Öfver-Styrelsen, hvars Redogörelse grundade sig på de anmärkta posterna och i samma mohn Kongl.
Kammar-Rätten föreskref någon rättelse i ett Stuteris Räkenskaper, blefve Öfver-Styrelsens äfven felaktig.
Enligt Stuteri-Öfver-Styrelsens sätt att uppfatta sina åligganden äger Öfver-Styrelsenr åt hvilken högsta administrationen af Rikets Stuterier blifvit i nåder uppdragen, att tillse, det deras förvaltning sker i öfverensstämmelse med Instruction och meddelade nådiga föreskrifter, och inhemtar Öfver-Slyrelsen för sådant ändamål genom månadtliga förslager hvarje Inrättnings pecuniära ställning, äfvensom Öfver-Styrelsen genom anställda Inspeclionsresor gör sig förvissad att medlen på föreskrifvet sätt användas, men alt controllera ziffran uti 3:ne Stuteriers vidsträckta Räkenskaper anser Stuteri-Öfver-Styrelsen såsom en befattning för sig helt och hållet främmande samt endast tillkommande Kongl. Kammar-Rätten och Rikets Ständers Revisorer.
Då Öfver-Styrelsen tror sig hafva ådagalagt, att en sammandragen redovisning af alla medel, som användas till hästafvelns förbättrande och Stuteriernas underhåll hvarken bör kunna äskas eller blifva tillförlitlig förrän Stuteriernas Räkenskaper äro behörigen granskade och hvad deruti befunnits felaktigt blifvit rättadt, delar Öfver-Slyrelsen icke desto mindre Rikets Ständers Revisorers mening att genom ett så beskaffad t sammandrag en hastig och klar öfversigt af nu ifrågavarande del utaf administrationen kan vinnas, hvarföre Stuteri-Öfver-Styrelsen i underdånighet hemställer om ej lämpligt vore att ett sådant sammandrag uppgöres i Kongl. Kammar-Rätten, sedan Stuteri-Räkenskaperna derstädes blifvit granskade samt anmärkningarne af vederbörande förklarade.
Vid Strömsholms Stuteris Räkenskaper hafva Rikets Ständers Revisorer anmärkt, att de till Inrättningen anslagne dagsverksmedel från Westmanlands och Örebro Län icke äro nöjaktigt bokförde, enär dessa — 19 — medel dels debiteras tvenne gånger såsom för år 1833 från Örebro
Län, dels alldeles icke äro debiterade hvarken såsom uppbörd eller fordran, på sätt från sistnämnde
Län för åren i834 och i835 ägt rum, samt dels vid Stuteriet finnas bokförde efter en helt olika grund med den hvarefter de vid Lands-Contoret upptagas, såsom händelsen är med de från Vestmanlands
Län ingående medlen; att nemligen Stuteri-Räkenskaperna upptogo i836 års dagsverksmedel såsom en tillgång för Stuteriets utgifter under det året och uLbalancera såsom en fordran hvad deraf under årets lopp icke influtit, då deremot uti från Lands-Contoret afgifna räkningar allt hvad sorn under årets lopp af i834 års dagsverksmedel lill Sluteriet blifvit utbelaldt balanceras såsom en Stuteriets skuld och såsom ett förskott från Landt-Ränteriet, hvilket genom den i början af 1835 inflytande Krono-Uppbörden ersättes; med anledning hvaraf och då Stuteriet, som i förra tider använde dagsverken in natura under året, ej kan bestrida årets nödiga utgifter annorlunda än genom uppbörden af de contanta medel, hvilka såsom lösen för dessa dagsverken utgå, men medlen deremot numera icke kunna af de skattskyldige uttagas förrän vid början af påföljande året, Rikets Ständers Revisorer ansett lämpligast att beloppet ulginge från Stats-Yerket till Stuteriet med visst årligt anslag i contant samt att dagsverksmedlen inflöto till Slals-Verket bland öfriga Krono-Uppbördsmedel.
Sedan Redogöraren vid Strömsholms Stuteri, Intendenten Sundell, fått del af hvad sålunda anmärkt blifvit, har bemälte Redogörare uti till Stuteri-Öfver-Styrelsen afgifven förklaring anfört; i:o.
Att hvad angår den dubbla debiteringen för 1833 års dagsverksmedel från Örebro Ränteri, han, vid närmare undersökning häraf, funnit sig hafva till egen skada begått ett misstag, härledande sig deraf, att han, efter ifrån Lanhsböfdinge-Embetet under den g
December i833 erhållen uträkning å dagsverksmedlen för det året, i Räkenskaperna för samma år påfört beloppet 3o3 R:dr 44 sk- 4 rist. oc^ detsamma, såsom ej inkommet, uti samma års Räkning balancerat till följande året, der det jemte den öfriga balancerade summan är till uppbörd taget; samt att sedermera, då ofvanberörde 3o3 R:dr 44 s^* 4 r^t., under den 25 Augusti 1834 contant levererades af bemälte LandshöfdingeEmbete, desamma oriktigt å nyo påfördes i 1834 års Räkning; 2:0.
Att orsaken hvarföre 1834 och 1835 års dagsverksmedel ifrån Örebro
Län ej blifvit i samma års Räkenskaper debiterade, härleder sig -*1 ;r„s„ unncrifY nm hvad de under dessa år bordt utgöra, — 20 — som äfven deraf, att några sådane medel för dessa år ej lill Stuteriet ingått förrän den 27 sisllidne
Maj, då beloppet ej mindre för sagde tvenne år än äfven för år i836 lefvererades med tillsammans 161 R:dr 28 sk.
Banco, hvilka uti sistlidet års Räkning blifvit till uppbörd tagne; samt 3:o.
Att dagsverksmedlen icke kunnat eller skäligen bordt bokföras på annat sätt än som skett, enär Stuteriet, enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, äger att desamma under det löpande året utbekomma till dess utgifters bestridande samt ifrågavarande medel således äro att anse såsom en positiv uppbörd, fastän de ej från de skattskyldige ingå till Ränteriet förrän påföljande året.
För sin del anser Stuteri-Öfver-Styrelsen, likasom Rikets Ständers Revisorer, lämpligare alt detta belopp finge utgå från Stals-Verket till Stuteriet med motsvarande årligt anslag i contant, hvilket i sådant fall borde vid hvarje års början kunna disponeras af Stuteriet, på det att medel till bestridande af dess utgifter ej måtte saknas.
Vid Flyinge Stuteris Räkenskaper har blifvit anmärkt, att de lili Stuteri-Öfver-Styrelsens Redogörelse såsom till nämnde Stuteri remitterade, uppförde 4>lö4 R:dr upptagas uti dess Redogörelse lill 4.200
R:dr samt alt den uti 183/f Ars Flyinge Räkenskaper ulbalancerade skulden 217 R:dr 46 sk. 9 r:st. icke befinnes behörigen inbalancerad år i835, men synes det oaktadt uti det årets utgående balance upptagen såsom behållning.
Den anmärkta skillnaden af 6
R:dr mellan ofvanstående summor liar uppkommit derigenom att detta belopp fanns i behåll från äldre redovisade Byggnadsmedel, hvilket förhållande närmare synes af StuteriÖfver-Styrelsens härhos i underdånighet bifogade skrifvelse den 27 Mars i835, och då dessa 6
R:dr icke förut kunnat vara redovisade, följde derafaltnuså skulle ske, helst entreprenad-summan och qviltencerne derföre slutade sig med den ifrågavarande så väl debiterade som crediterade summan 4.200 R:dr.
Beträdande de uti 1834 års Räkenskaper för Flyinge och Dahlby ulbalancerade 217 R:dr 4^ sk- 9 r:sh hafva vederbörande Redogörare upplyst, att, ehuru dessa icke finnas på ett ställe inbalancerade år 1835, äro de dock i Debet inbegripne på följande ställen nemligen: 1:0.
Ibland inbalancerade penningar finnes under titel ”skillnad i ”Stoltz’s contanta uppbörd &c.” 132: 1. 9. och 2:0.
På sista raden i Debet ”innestående på Stoltz’s lön” 85: 45.
— Tillsammans R:dr 217: 46. 9. — 21 Såsom anledning härtill uppgifves, alt dessa poster äfven uti 1834 års Räkenskaper varit ålskiljda, emedan den ena utgjort en del af f. d. Stall-Bokhållaren SloItz’s lön och bland dessa förmoner varit upplagen, dock lärer detta redan uti j836 års Räkenskaper blifvit observeradt och rältadl. Vid Ottenby Stuteri-Redogörelse hafva Rikets Ständers Revisorer anmärkt att densamma icke äger behörig fullständighet och ordning, att sålunda ibland balancerade skulder vid 1834 års böl jan saknas Stuteriets skuld till Strömsholm 1,000 R:dr, hvilken dock sedermera vid årets slut som skuld utbalanceras och är inbegripen uti den upptagna summan 2,331 R:dr i5 sk. 9 r:st., men att deremot en under året ytterligare från Strömsholms Stuteri låntagen summa af 2,000 R:dricke blifvit utbalancerad, utan i stället förd Stuteriets capital till godo; samt att likväl båda förenämnde summor, tillsammans 3,000 R:dr, befinnas uti i835 års Redogörelse inbalancerade som skulder, inbegripne uti summan af 4>33i R:dr i5 sk. 9 r:st.
Att i834 års
Redogörelse slutats med en under titel "'Brist till liqvid” utbalancerad summa af 564 R:dr 38 sk. 8 r:st., hvilken saknas uti 1835 års Redogörelse; att af Räkenskaperna dock synes, som skulle någon brist icke förefinnas, men att visshet derom icke kunnat erhållas, emedan verificationerna på uppbörden och balancerna varit ofullständiga samt Cassa-redogörelse saknas. Att Räkenskaperna äfven år 1835 på lika sätt upptaga uti ingående balancen af tillgångarne en summa af 183 R:dr 16 sk., hvilken ej bland dem utbalanceras år 1834; Att serskildt uti Räkenskaperna inom linien är antecknad en utgift af 1,632 R:dr 9 sk. 4 r:st., såsom kostnad vid nybyggnader, men hvilken icke är inbegripen uti summan af utgifterné samt alt upplysning saknades om tillgångarna för denna utgift.
Efter erhållen del af dessa anmärkningar har vederbörande redogörare, för alt gifva en redigare åsigt af förhållandet, öfverlemnat en förändrad uppställning öfver Contanta Inkomster och Utgifter för år i834 eller Capital-Räkningen, hvilken härhos i underdånighet bifogas, samt, vidkommande anmärkningen rörande de uti 1835 års Räkenskap på nytt uppdebiterade förskotter å Landlmätare-arfvode i83 R:dr 16 sk., upplyst, att denna summa, utbetald och qvilterad, år 1834, måst enligt Kongl.
Kammar-Rättens Öfver-Revisions Departements Civil-Con»— ~:™rla Toerson,},, sier nrmdfthiteras uti 1835 års Räkenskap såsom — 22 icke upptagen under nöjaktig rubrik, och ett uti sistnämnde ars Räkenskap samma summa åter är afförd under rubriken ”Extra Utgifter” samt med Landtmätarens förnyade räkning verificerad.
De år i835 egentligen bestridda utgifter till nybyggnad förklarar Redogöraren vara upptagna under rubrikerna ”Upphandling af byggnadsmaterialier” oell ”Extra utgifter, men för att uti en summa visa hvad kostnaden för den Under det ifrågavarande året verkställda byggnaden verkligen uLgjort, så upptogs inom linien den anmärkta summan i,632 R:dr 9 sk. 4 r:st., hvaruti äro inbegripna en del materialier, hvilka under föregående år blifvit inköpta och således nu icke kunde på nytt upptagas och såsom utgift afföras.
- r J 11 b Stuteri-Öfver-Styrelsen framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernåd igste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtipte tjenare och undersåte G. A. HJERTA.
Stockholm den 19 Mars i838. J. A. Lundström. — 23 Till Chefen för Flyinge Stuteri.
Maj:t under den i4 nästlidne månad i Nåder anviste fyllnad i bristen å entreprenad-summan för byggnaden vid Flyinge och Dahlby, får Stuteri-Öfver-Styrelsen härhos öfversända med Ett Tusen Ett Hundrade Nittiofyra (1,194) R:clr Banco, för att genom Hof-Stallmästarens försorg så fort ske
Ian tillställas Entrepi eneuren Herr Capitaine Nilsson, tillika med de Sex (6) Riksdaler Banco, hvilka enligt uppgift återstå af förra årens byggnads-anslag.
Stockholm den 27 Mars i835. G. A. HJERTA. t. f. Chef för Stuteri-Öfver-Styrelsen. /.
A. Lundström.
Förändrad uppställning af Redogörelse öfver Stuteri-Inrättning för Debet.
För År 1835.
T ilig ångar:
Contant Förskott tillLandmäteri-förrättningar Fordringar 118 45 — 210 183 2,014 36 16 16 1 468 38 8 8 S:r 587 35 8 2,408 (20 1 9 Uppbörd.
Lefverering frän Öfv.-Styrelsen af anslaget till Hästafvelns förbättrande d:o d:o i Öfv.-Styrelsens
Redogörelse för iS33 redan afförde, ehuru 1834 utgångne ..... d:o d:o Lån af Hingstkringförings- anslaget från Strömsholm Krono-Arrendemedel Försäljningsmedel för Spanmål, Kreatur, UH m. m Betäckningsmedel Betespenningar Anmärkningsmedel 3,500 581 2,000 1,553 6,847 53 83 169 30 18 5,517 33 7 28 16 3 23 18 1 11 8 g 1,294 8,993 341 18 2 38 32 32 8 7 Centonal S:r 14,818 13 — 16,165 42 10 Balance till påföljande året.
Till Strömsholms Stuteri för Ian af Hingstkringförings-anslaget . . Till diverse Förskott . 1,000 1,331 435 15 14 9 4 3,000 1,004 4 — S:r 2,76ö| 501 1 4,004 4 Summa Difference genom någon missräkning 18,172 30 9 22,578119 7 l 1 contanta Inkomster och Utgifter vid Ottenby Åren 1834 och 1835.
Till Strömsholms Stuteri för lån af Hingstkringförings-medel .
Till diverse För År 1834.
För År 1835. 1,000 3,000 1,331 15 9 S.T 1,000 — — 4,331 15 9 Utgift.
Aflöning Krono-Utskylder Upphandling af Kreatur, Inventarier och Förbruknings-persedlar m. m.
Gratificationer
Diverse Utgifter 5,956 lil 6,142 39 2,698 11 1 20 40 6 4 6 8 6,392 117 5,016 32 2,549 44 26 46 24 21 1 10 2 3 1 S:r 14,947 26 — 14,109 18 4 Kostnaden för elen under året uppförda ny- byggnaden uppgår lill 1,632 R:dr 9 sk. 4 r:st.; men som materialierna dertill blifvit ej allenast under detta utan föregående året upphandlade, har ofvanstående summa ej kunnat utföras.
Balance till påföljande året.
Contant Fordringar 210 2,014 36 16 1 8 143 3,994 40 14 10 8 S:r 2,225 4 oj 4,138| 7 6 Summa 18,172(.3o| 9| 22,578] 411 7 4 Bergs-Collegii anderd, utlåtande.
Kders Kongl. Maj:t har, genom Nådig Remiss af den 22 sistlidne December, behagat infordra Bergs-Collegii underdåniga utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1837 afgifne Berättelse i hvad densamma rörer granskningen af Mynt-Verkets räkenskaper, styrelse och förvaltning åren 1834 och iS35; och får nu Collegium, som först mot slutet af sistnämnde år fått emottaga Öfver-Styrelsen vid Mynt-Verket och derföre ansett sig tillika böra inhemta Öfver-Directeurens vid Myntet särskilda yttrande i ämnet, jemte åberopande af den sistnämndes hosfogade Memorial af den i3 sistlidne Februarii, för egen del följande i underdånighet anföra:
Då, på sätt Rikets Ständers Revisorers Berättelse innehåller, vid den af dem verkställde granskningen af Mynt-Verkets räkenskaper och förvaltning, någon anmärkning icke ägt rum för de 2:ne åren, som utgjort föremål för 1837 års Siats-Revision; så måste ock Collegii underdåniga utlåtande vid detta tillfälle endast inskränka sig till den framställning
Revisorerna gjort om afskrifning af det, till följe af Kongl. Brefvet den 21 December 1825, utaf Statsmedlen lemnade förskottet till Mynt-Verkets islåndsättande, stort 10,000 R:dr, till hvars återbetalning Rikets Ständers Revisorer funnit Mynt-Verkets tillgångar vara otillräcklige, såvida icke det förskott, som Rikets Ständers Bank lemnat Mynt-Verket, i och för bedrifvandet af sjelfva utmyntningen, skulle i samma mohn okas.
Hvad åter denna fråga vidkommer, har Collegium intet annat att tillägga det som Rikets Ständers Revisorer och sedermera Öfver-Direcleurs-Embetet härom yttrat, än att, äfven efter Collegii underdåniga tanka, det årliga anslaget för Myntet hädanefter liksom hittills icke medgifver återbetalning af det ofvannämnda till Mynt-Verket utaf Statsmedlen lemnade förskottet; hvadan ock Collegium föreställer sig, att afskrifning af dessa till Myntets iståndsältande använda medel så mjmket hellre torde finnas nödig, som det icke lärer kunna påräknas att hädanefter utmyntningen af Kopparskiljemynt skall lemna MyntVerket ens lika behållning lill betäckande af förlusten å silfver-utmyntningen, som den, hvilken under förra åren ägt rum, emedan beloppet — 27 — af sjelfva koppar-utmyntningen sannolikt kommer alt minskas, sedan numera det nya skiljemyntet hunnit mera allmänt sprida sig inom landet, så att det vanliga behofvet af kopparskiljemynt för den dagliga rörelsen blifvit någorlunda uppfyldt.
Bergs-Collegium, som härjemte återställer Rikets Ständers Revisorers om Mynt-Verket afgifne yttrande, framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts u »Hertian igstc, tropligtigste tjenare och »ndersäter C. J.
AF NORDIN.
O. V. TRIBLER. F. A. BERNDES. ADOLF HALLGREN. N. WILH. ALMROTH.
Stockholm den i Murs i838.
A Akerberg.
Tilt Kongl.
Majli, i anledning af Riket* Ständers Revisorers år 1837 afgifne Berättelse.
Till Kongl. May.ts och Rikets Bergs-Collegium.
Efter erhållen del af Rikets Ständers sednast församlade Herrar Revisorers afgifne Berättelse om Kongl. Mynt-Verket, hvilken i Nåder blifvit till Kongl.
Collegium remitterad, får jag anmäla: i:o.
Att Rikets Ständers Herrar Revisorer icke funnit något att anmärka vid Kongl. Mynt-Verkets
Räkenskaper för åren 1834 ocl* i835, som utgjorde föremål för Revisionen. 2:0.
Det icke eller för öfrigt någon anmärkning i afseende på förhållanderne vid Mynt-Aerket ägt rum, och att således någon egentlig förklaring i anledning af Revisions-Berältelsen icke lärer komma i fråga, helst som Herrar Revisorer äfven 0:0. behagat anse Mynt-Verkets maschinerier vara uti det bästa skick, jemte det Revisorerne 4-o. i afseende på det förskott, stort 10,000 R:dr, som åren 1826 och 1827 af Statsmedlen i Nåder anslogs lill Myntmaschineriets ombyggnad, yttrat den åsigt, att Mynt-Verkets tillgångar icke medgifva återbetalning af detta belopp, i följd hvaraf Herrar Revisorer hemställa, att detsamma må uti Stats-A^erkets Räkenskaper afskrifvas.
Denna åtgärd synes ock vara af billigheten påkallad, enär nu ifrågavarande 10,000 R:dr endast motsvara en mindre del af de besparingar på Myntanslaget, som under en längre tid till Stats-Verket ingingo, under det alt Myntmaschineriet, lill hvars drift och underhåll detta var ämnadt, allt mer och mer förföll.
Endast för åren 1814 — 1821 utgjorde dessa besparingar circa 31,000
R:dr, men om man endast skulle vilja beräkna hvad, som på delta sätt icke kom Mynt-Verket till godo sedan år 1S18, då fråga om Mynt-Verkets iståndsältande först väcktes, uppkommer ett belopp af 18,000
R:dr, som är nära dubbelt mot det serskildta anslaget eller förskottet.
Mynl-AVrket har dessutom en skuld af öfver 47.000
R:dr lill Rikets Ständers Bank, för medel som erfordrats lill mynlningens bedrifvande, enär myntskatten jemte årliga myntanslaget icke kunnat betäcka utgifterna vid Myntet under åren i83o—1835, då Silfvermynlningen sorn starkast fortgick.
Men äfven om häruppå ej skulle fästas afseende, äro Mynt-Verkets disponible medel näppeligen tillräcklige för anskaffandet af ett er forderligt större förlag af koppar till skiljemynts-präglingen, och att derjemte för en längre tid bestrida den delaf kostnaderna för silfvermyntnin - gen, som icke ersättas af inflytande myntskalt och det årliga myntanslaget.
Denna sednare omständighet är för närvarande af så mycket mera vigt, som hela den till understöd för silfvermynlningen från Rikets Ständers Bank vid i83o års
Riksdag beviljade summa redan blifvit till fullo använd, och som Mynt-Verket allt ifrån detta års början varit sysselsatt med prägling af Specie Riksdalrar, hvaraf ett högst betydligt belopp efter ali sannolikhet lärer komma att tillverkas.