Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Läroverkets ändamål är dels att åt ynglingar, som egna sig åt praktiska yrken, bereda tillfälle till vinnande af allmän humanistisk bildning, dels att meddela den för Student-examen nödiga undervisning. c) Folkskolelärareseminarium med 1 föreståndare och 4 lärare, af hvilka en undervisar i sång, en i o gymnastik och en i trädgårdsskötsel
Ar 1860 var lärjungarnes antal 60.
Inrättningen hade då ett statsanslag af 2,025 R:dr, och de i nåder anslagne stipendiemedel till fattige elever utgjorde samma år 1,800 Kalr. d) Folkskolornas antal inom staden och dess område var vid 1860 års slut 38 med 41 dervid anställde lärare och lärarinnor.
Skolbarnens antal utgjorde vid samma tid 1,584.
Ingenstädes i riket torde folkundervisningen vara fullständigare organiserad och med mera omsorg handhafd.
Till kostnaderna anvisades berörda år 30,000 R:dr. e) Småbarnsskolan, med 2 lärarinnor och 170 lärjungar.
Denna uppfostringsanstalt, hvars fond från början tillkommit genom enskildes frivilliga gåfvobidrag, har från och med år 1842, till anstaltens underhåll och utvidgning, af staden erhållit anslag, som de sista fem åren utgjort 1,500 R:dr årligen. f) Kjellbergska flickskolan med 3 lärare, 4 lärarinnor och 33 lärjungar.
I denna skola, som grundlagts genom en af framlidne Grosshandlaren Jonas Kjellberg i lifstiden donerad fond af 50,000 R:dr, och hvilken fond 1860 ökats till 72,620 R:dr 84 öre, åtnjuta fattiga flickor af bättre härkomst undervisning i kristendom, geografi, arithmetik, historia, språk, musik och finare handarbeten. g) Willinska fattigfriskolan.
Deruti hafva, år 1860, 159 barn erhållit fri undervisning.
Dessutom hafva uti den i samma skola inrättade slöjdafdelning 30 gossar åtnjutit full föräldravård, bostad, föda, kläder och undervisning, hvilken för hela skolan bestrides af 4 lärare, deraf 2 i handaslöjder, och 3 lärarinnor.
Derjemte meddela särskildt antagne personer vissa timmar i veckan undervisning i sång, gymnastik och exercis, samt förste läraren, som tillika är Inspector schola;, i linearritning, de sistnämnda ämnena dock endast för slöjdklassen.
Till bestridande af kostnaderna för denna klass hafva stadens innevånare, enär de tillgångar, som till denna stiftelse och densammas underhåll från början hemtats af enskildes gåfvor och bidrag, vid 1841 års början voro till stor del medtagne, vid allmän rådstuga den 17 December samma år för kommande året, eller 1842, anslagit 3,750 R:dr, hvilket belopp jemväl till och med år 1859 årligen utgått såsom af stadens innevånare beviljadt anslag till samma inrättning, och 1860 ökats till 5,000 R:dr. h) Skolan å stadens barnhus med en lärare och en lärarinna, samt 28 lärjungar, deraf 18 gossar och 10 flickor, som på stället njutit underhåll och vård. i) Prins Oscars skola för soldatbarn vid Göta Artilleri-Regemente.
Uti denna skola meddelades år 1860 undervisning åt 16 lärjungar af 2 lärare.
Skolans årliga bidrag af regementet utgör 672 R:dr och dess kapitalfond uppgick samma år till 42,097 R:dr 57 öre, deruti icke inberäknadt värdet af en skolan tillhörig fastighet, upptagen till 10,560 R:dr. k) Fruntimmersföreningens flickskola, med 1 lärare och 1 lärarinna samt 30 lärjungar, hvilka undervisas i kristendom, historia, geografi, fruntimmers handarbeten m. m.
Skolans kapitalfond uppgick år 1860 till 25,800 R:dr.
I) Sällskapet »De fattiges vänners» skola, med 2 lärare och 2 lärarinnor samt 24 lärjungar af qvinkönet. 40 Göteborgs och Bohus län.
Undervisningsanstalter. m) Göthilda föreningens skola för gossebarn, tillhörande Mosaiska församlingen, med 5 lärare, utom undervisare i skrifning och musik, och 25 lärjungar.
Skolans kapitalfond 1860 utgjorde 38,950 R:dr 42 öre, oberäknadt skolhuset.
Under denna stiftelses förvaltning lyder jemväl den så kallade flickskolefonden, uppgående nämnde år till 16,751 R:dr 77 öre, hvarmed blifvit bestridd religionsundervisning åt qvinliga medlemmar af Mosaiska församlingen. B.
Läroanstalter med afseende å särskilda yrken. n) Chalmerska Slöjdskolan.
Denna för det allmänna och synnerligast för orten gagneliga stiftelse, grundlagd genom en testamenterad fond af framlidne Kanslirådet Chalmers, understödjes derjemte genom årligt statsanslag.
Under år 1860 hafva, jemte föreståndaren, 6 lärare och 1 verkmästare varit vid skolan anställde.
Undervisning har meddelats i mekanisk och kemisk teknologi, fysik, elementar-kemi, mathematik, mekanik, byggnadskonst, linearritning, frihandsteckning, ornamentsritning, modellering och verkstadsarbete.
Antalet af elever, som begagnat undervisningen vid skolan och som år 1855 var 84, uppgick år 1860 till 125.
Sedan skolans stiftelse hafva 986 elever blifvit der intagne.
Det årliga statsanslaget, som vid sista riksdag ökades med 3,000 R:dr, utgör numera 13,500 R:di', utom 450 R:dr stipendii-medel från Kommers-Kollegii fonder.
Afgiften af Chalmerska fonden är likaledes ökad till 7,300 R:dr. o) Navigationsskolan, hvartill staden låtit uppföra hus, har af statsmedlen årligt anslag till aflöning af 1 ordinarie lärare, 1 underlärare och 1 lärare för ångmachins-afdelningen, samt till underhåll af instrumenter, o kartor, böcker och inventarier.
Ar 1860 var elevernas antal 52. p) Militärskolan för bildande af Infanteri- och Kavalleri-officerare, med 5 lärare, som utgöras af officerare vid Göta Artilleri-regemente, samt 26 elever, under-officerare vid indelta arméen. q) Handels-institutet, stäldt under Handelsföreningens inseende och förvaltadt af en bland dess Fullmäktige vald Styrelse, underhålles genom årligt bidrag af stadens tolagsmedel, stort 3,000 R:dr, jemte afkastningen af inrättningens kapitalfond, som år 1860 uppgick till 38,747 R:dr 84 öre.
Institutet fördeladt på 2:ne klasser hade nämnde år 5 lärare och 31 elever.
Läroämnena äro religion, historia, geografi, geometri, algebra, arithmetik, bokhålleri, allmän handelsvetenskap, nationalekonomi, språk och skönskrifning. r) Fabriksföreningens skola, som är afsedd för de å fabrikerna inom Göteborgs område arbetande barn och år 1860 hade 2:ne lärare och 159 lärjungar.
Den har af f. d.
Hallkassan ett årligt anslag af 1,500 R:dr.
Kassabehållningen utgjorde vid 1860 års slut 1,652 R:dr 30 öre. s) Handtverksskolan med 4 lärare jemte 2 tidtals biträdande lärare och 130 lärjungar samt en kapitalfond, som 1860 utgjorde 15,764 R:dr 88 öre.
I den första undervisas i kristendom, skrifning och räkning, i den andra derjemte i historia, geografi och rättstafning, och i den tredje i linear- och frihandsteckning.
Inkomsterna utgöras, utom räntor å fonden, af andel i marknadsstånds-penningar och uttaxerade medel af stadens handtverksmästare. t) Slöjdföreningens skola.
Vid denna år 1848 till nytta för ortens näringar inrättade skola voro år 1860 anställde 7 lärare, som meddelade undervisning i skrifning och räkning, svenska språket, historia, geografi, frihandsteckning, linearritning samt i naturlära och kemi.
Antalet af elever, som år 1848 utgjorde endast 20, har sedermera årligen ökats och uppgick år 1860 till 187.
Skolan afser hufvudsakligen att befordra industrien inom orten samt underhålles genom räntor å donerade kapital och frivilliga gåfvobidrag.
I sammanhang med undervisningsanstalterna böra följande stiftelser för vetenskapliga ändamål omför mälas: a) Kongl. Vetenskaps och Vitterhetssamhället, hvars stadgar af Konung Gustaf III fastställdes år 1778.
Samhället utgifver på trycket sina handlingar, utsätter årligen prisfrågor till besvarande, och, enligt en nyare Göteborgs och Bohus län.
41 arbetsordning, besörjer genom sina ledamöter offentliga föredrag i ämnen, som ligga inom dess verkningsområde, kostnadsfritt för åhörarne. b) Naturhistoriska Museum, stiftadt af Vetenskaps och Vitterhets-samhället, år 1833.
Genom en dervid bildad särskild förening af korrespondentmedlemmar och enskildes täflande nitälskan för saken, har denna stiftelse vunnit synnerlig framgång.
Vid slutet af år 1860 väcktes förslag om anläggande härstädes af ett permanent industri-museum, i förening med vetenskapliga och konstsamlingar, deraf berörda naturhistoriska museum skulle utgöra en integrerande del.
Då emellertid detta förslag ej förr än år 1861 kunde bringas till verkställighet, faller alltså redogörandet derför inom nästföljande femårsperiod. c) Läkare-Sällskapet, utgörande en af ortens Läkare-korps stiftad förening för läkarebildningens främjande.
Stadens
Sjukvårdsanstalter utgöras af de här nedan anförde: a) Allmänna och Sahlgrenska sjukhuset.
Sedan den sjukvårdsanstalt, under namn af Sahlgrenska sjukhuset, som genom framlidne Direktören Niclas Sahlgrens donationer af den 8 December 1772 och den 21 April 1774 här i staden grundats, samt sedermera genom ytterligare gåfvor och testamenten blifvit understödd, i senare tider funnits för behofvet otillräcklig, har på stadens innevånares bekostnad ett större allmänt sjukhus härstädes blifvit uppförd t.
Med denna senare inrättning är Sahlgrenska sjukvårdsanstalten nu förenad under gemensam benämning af »Allmänna och Sahlgrenska sjukhuset».
Detta nya sjukhus, för hvilket reglemente under den 26 April 1855 blifvit af Kongl. Maj:t i nåder utfärdadt, öppnades samma år till allmänt begagnande.
Sjukvården derstädes besörjes på 3 afdelningar, en medicinsk, en kirurgisk och en barnbörds-afdelning.
För hvardera af de 2:ne förstnämnde äro anställde en öfverläkare och en underläkare, hvaremot barnbörds-afdelningen har endast en läkare, hvilken dock biträdes af en examinerad barnmorska såsom förestånderska.
Utom 16 sjuksalar, lika fördelade på medicinska och kirurgiska afdelningarne, med 10 till 12 sängar i hvarje sal, samt 9 rum på barnbörds-afdelningen, äro 12 enskilda sjukrum för betalande patienter af bättre klassen i sjukhuset inrättade.
Under år 1860 vårdades å de särskilda afdelningarne tillsammans 1,518 sjuka, af hvilka 1,409 blifvit under året intagne.
Under samma tid utskrefvos 1,309 och afledo 93, så att 116 voro vid årets slut qvarliggande.
Samma år utgjorde sängantalet 147 och underhållsdagarne 39,375.
Underhållskostnaden har för hvarje sjuk i medeltal utgjort 1 R:dr 57 öre per dag.
Tjenstepersonalen utgöres af en kommissarie, en hushållerska, en förestånderska å barnbörds-afdelningen, 9 sköterskor, en baderska, en tvätterska, en machinist, en eldare och 5 andra tjenstehjon.
Sjukhusets inkomster bestå af räntemedel, afgifter af betalande sjuke, kollektmedel inom staden beviljade genom Kongl. Brefvet den 22 September 1784, frälseräntor af 331 hemman i Halland, hyresmedel af inrättningens fastighet, ersättningar för ångbad, tolagsmedel, andel i afgifter för minutering och utskänkning af spritdrycker, samt å stadens innevånare uttaxerade medel.
Inkomsterna år 1860 utgjorde 70,175 R:dr 83 öre, deraf 29,151 R:dr 12 öre å stadens innevånare uttaxerats, samt utgifterna 61,760 R:dr 58 öre.
Kapitalfonden bokfördes den 31 December 1860 till 258,871 R:dr 27 öre, hvari dock inbegripits värdet af förra sjukhuset jemte inventarier samt behållning af ved och lysningsämnen.
I sjukhuset är efter kontrakt emellan Kongl. Maj:t och Kronan samt Göteborgs Magistrat och Borgerskaps äldste, år 1856 inrättad en läroanstalt för barnmorskor, hvartill elever emottagas, efter ansökan hos Sundhets-Kollegium, från Rikets vestra och mellersta provinser, och deribland 6 frielever från medellösa församlingar. b) Stadens Kurhus, hvarest år 1860 å den syphilitiska afdelningen vårdades 225 personer och å den icke syphilitiska 1.
Underhållsdagarnes antal uppgick, å den syphilitiska afdelningen till 7,889, och å den icke syphilitiska till 87.
Dagkostnaden i medeltal för person utgjorde omkring 91 öre.
Staden har anskaffat och Landsh.-Emb. uli Göteborgs o. Bohus län und. ber. för åren 1850—1860. 6 42 Göteborgs och Bohus län.
Sjuk- och fattigvårdsanstalter. underhåller ett för ändamålet passande hus, innehållande 14 sjukrum jemte ett rum för läkaren, ett badrum och nödige ekonomi-lägenheter, och vidkännes bristen i underhållskostnaden utöfver beloppet af den i staden inflytande kurhusafgift. c) Garnisonssjukhuset, hvarest år 1860 antalet af sjuksängar uppgick till 75 och antalet af vårdade sjuke till 424.
För medikamenter och underhåll af sjukvårdspersedlar uppgick kostnaden, som af statsmedel godtgöres, till 3,595 R:dr 66 öre. d) Fattigförsörjnings-inrättningens sjukhus.
Ehuru, sedan Allmänna och Sahlgrenska sjukhuset härstädes blifvit öppnadt för begagnande, den tillförene uti allmänna Fattigförsörjnings-inrättningens hus befintliga sjukvårdsafdelning blifvit indragen och der förut vårdade sjuke förflyttats till nämnde sjukhus, har det likväl, då inom ett försörjningshus alltid måste finnas en mängd med bräcklighet och obotliga sjukdomar behäftade personer och dessutom de, som lida af bensår eller andre såsom obotlige ansedde sjukdomar, icke emottagas till vård å Allmänna och Sahlgrenska sjukhuset, utan sändas till fattigvården, befunnits nödigt, att till desse personers vårdande afsätta några rum, hvadan, då antalet af sådane patienter under åren 1858 och 1859 tilltagit, en större sal blifvit i början af år 1860 till särskildt sjukrum inredd; å hvilken sjuksal en särskild sjuksköterska blifvit antagen.
Antalet sängar derstädes utgjorde sistnämnde år 15, och antalet sjuka, som samtidigt vårdats inom hela försörjningshuset, har i medeltal uppgått till 25.
Inrättningens sjukvårdsanstalt underhålles genom medel, som till allmänna fattigförsörjningsanstalten inflyta. e) Ett Barnsjukhus, grundlagdt genom 3:ne donationer å 50,000 R:dr hvardera, gifna den ena af Grosshandlaren D. Carnegie och hans fru år 1857, den andra af Enkefru Elisabeth Dickson år 1859 och den tredje, afsedd till byggnadsfond, af en okänd år 1857.
Inrättningen öppnades den 24 November 1859 med 12 sjuksängar.
Intill 1860 års slut var antalet af underhållsdagar 4,357 och förvaltningskostnaden 12,570 R:dr 94 öre, inberäknad hushyra 2,250 R,:dr.
Inrättningens kapitaltillgång vid 1860 års slut var 162,928 R:dr 68 öre. f) En Sjukvårdsinrättning för ögonsjuka, grundad och underhållen genom enskildes frikostiga gåfvor, öppnades den 6 Juni 1859.
Under första året vårdades här 29 ögonpatienter, af hvilka 21 utskrefvos såsom botade eller förbättrade.
Förvaltningskostnaden uppgick till 2,047 R:dr 68 öre.
Kassabehållningen vid redogörelseårets slut var 2,044 R:dr 32 öre.
Läkarevård lemnades af Doktor Ekström och behöflig medicin af Apothekaren Holmberg kostnadsfritt.
Beträffande sluteligen stadens Fattigvårds- och andra Välgörenhetsanstalter, så följer här nedan en öfversigt af deras antal och verksamhet. a) Allmänna fattigförsörjnings-inrättningen, som med en fond den 31 December 1860 af 83,807 R:dr 58 öre, oberäknadt värdet af inrättningens fastigheter, upptagne till 343,750 R:dr, med inkomster samma år af 93,426 R:dr 44 öre, bestående af andel i stadens tolagsersättning, debiterade personela fattigvårdsafgifter, ersättning af statsmedel för fattiga af garnisonen, behållningen af fattighjonens arbeten, sterbhusmedel, bötesmedel, kollektmedel, pensionsmedel för helförsörjningshjon, hyresmedel, räntor å kapitalfonder, ersättningar för lemnade understöd åt andra kommuners fattige, å stadens innevånare uttaxerade medel m. m., samt med utgifter till belopp af 97,455 R:dr 82 öre, berörde år lemnat helförsörjning åt 191 män, 265 qvinnor och 260 å landet utpensionerade barn, eller tillsammans 716 personer; försörjningsbidrag åt 13 män, 293 qvinnor och 308 barn, vårdade af mödrarne, eller tillhopa 614 personer, samt understöd åt 453 skolbarn, som under den tid de bevistat folkskolorna, erhållit middagsmat och kläder, och 176 Lessiske pensionärer eller medellösa ålderstigna och sjukliga qvinnor, som tertialiter uppburit understöd i form af pensioner, eller tillhopa 629 personer; hvadan alltså helförsörjning, försörjningsbidrag och understöd nämnde år tilldelats 1,959 personer, sjukvården oberäknad.
(Se för öfrigt tab. N:o 13.) b) Stadens fattighus, der gamle och orkeslöse borgare och deras enkor samt ålderstigne tjenstehjon m. fl. njuta bostad och underhåll, och hvarest 73 personel-, 21 af man- och 52 af qvinkön, år 1860 åtnjutit full Göteborgs och Bohus län.
Fattigvårds- och välgörenhetsanstalter.
43 försörjning.
Inrättningen hade den 31 December 1860 en kapitalfond af 215,266
R:dr 66 öre, deruti inberäknadt värdet af inrättningens fastigheter.
Stiftelsen förvaltas af 4 Föreståndare, utsedde af Magistraten och Borgerskapets äldste. c) Stadens barnhus, hvarest år 1860 28 barn, jemte skolundervisning, njutit helförsörjning.
Stiftelsen, som förvaltas af en Direktion, hvaruti Landshöfdingen är ordförande, hade år 1860 en inkomst af hyror, räntor, anslag af tolagsmedel och kortstämplings-bevillning, med tillsammans 11,090
R:dr 74 öre. d) Christina) församlings fattigkassa, med en fond af 29,329 R:dr 48 öre och särskild fond till understöd åt sängliggande sjuke: 1,250 R:dr, deraf år 1860 utdelats från den förra såsom fattigunderstöd 1,625 R:dr, och från den senare 128 R:dr 25 öre. e) Engelska församlingens fattigkassa, med en kapitalfond af 19,135 R:dr 24 öre, deraf understöd år 1860 utdelats till 18 personer. f) Mosaiska församlingens fonder, nemligen: 1.
Stipendii-fonden, hvars kapital, stående under Göthilda stiftelsens förvaltning, år 1860 utgjorde 13,000 R:dr, af hvars räntor vid universitetet studerande ynglingar njuta understöd; 2.
Lichtenbergska välgörenhets privat-föreningen, med en kapitalfond vid 1860 års slut af 19,743 R:dr 20 öre, deraf räntan användes till pauvres honteux och understöd åt behöfvande handtverkare, antingen såsom gåfvor eller räntefria lån; 3.
Fruntimmer sförening en, med en fond af 7,295 R:dr 71 öre, deraf räntan, jemte årliga bidrag af Föreningens ledamöter, omkring 330 R:dr, användes till understöd åt behöfvande samt till sjukvårds- och be grafningshjelp ; 4.
Brudgåfvofonden, stående under Göthilda-stiftelsens förvaltning, med ett kapital af 7,473 R:dr 50 öre, hvaraf räntan är bestämd till hemgift åt välfrejdade döttrar af obemedlade föräldrar, hvilken ränta de år, då något bidrag icke ägt rum, bör tilläggas kapitalet; 5.
Sjukvårds- och Begrafnings-sällskapets fond, utgörande 3,500 R:dr, med årliga bidrag af omkring 400 R:dr; och 6.
Hgreshjelpsfonden, stor 6,000 R:dr, deraf årliga räntan tilldelas sådane som äro i behof af hyresbidrag. g) Under Pastorsembetets vid Gustavi domkyrka förvaltning ställde fonder, nemligen: 1.
Enkefru lagmans donation, utgörande 3,833 R:dr 33 öre, deraf räntan utdelas till enkor och faderlösa barn samt äldre ogifta fruntimmer af så kallade pauvres honteux inom nämnda församling; 2. afl. Bruksegaren F. U. von Akens donation å 516 R:dr 67 öre, derå äfvenledes räntan utdelas till pauvres honteux inom nyss sagde församling; 3.
Enkefru Retzius donation å 150 R:dr, hvaraf afkomsten användes till nödlidande enkor och faderlösa barn; 4. afl.
Segelsömmaren Sam.
Wulfs donation å 3,603 R:dr 33 öre, med räntan hvaraf sängliggande sjuke bispringas; och 5. en fond benämnd »Amiens Lazarorum>, hvilken utgör 1,400 R:dr, derå räntan för lika ändamål användes. h) Handelsföreningens så väl egne som under dess förvaltning ställda fonder, hvilka år 1860 voro: 1.
Föreningens enskilda fond, som i kapital utgjorde 70,449 R:dr 50 öre, af hvars afkomst 5,275
R:dr i gåfvor utdelats till 91 personer; 2.
Holtermanska donationen, 6,000 R:dr, hvaraf räntan 342
R:dr utdelats till 3 fattiga köpmansenkor härstädes; 3.
Sernströmska donationsfonden, 25,000 R:dr, deraf räntan 1,425 R:dr tilldelats 10 obemedlade personer; 4.
Levgrenska donationsfonden, 9,000 R:dr, till understöd för behöfvande köpmän eller deras enkor och döttrar, af hvilken räntan 513 R:dr utdelats till 3 personer; 5. afl.
Lindströms donationsfond, 30,000 R:dr, deraf räntan 1,710 R:dr tilldelats 3 personer; 44 Göteborgs och Bohus län.
Välgörenhetsanstalter. 6.
Sven Zachrissons donationsfond, 3,000 R:dr, deraf räntan 171 R:dr utdelats till 2:ne behöfvande; och 7. afl. Mamsellerna Janssens donationsfond, 8,910 R:dr 60 öre, deraf räntan 507 R:dr 90 öre tilldelats 3 personer. i) Sjömanshus-direktionens årliga anslag af understöd, till bräckliga och nödlidande sjömän samt deras enkor och barn å kustorterna emellan Göteborg och Torekow, har under ifrågavarande femarsskifte utgått enligt följande fördelning: år 1856 till 96 sjömän, 302 sjömansenkor och 132 sjömansbarn 8,638 R:dr 37 öre, » 1857 » 96 » 290 » » 136 » 11,090 » 75 » » 1858 » 99 » 260 » » 141 » 10,582 » 50 » » 1859 » 99 » 281 » » 117 » 10,663 » 50 » » 1860 » 94 » 260 » » 128 » 11,699 » — Genom testamente af numera framlidne Kommerserådet O. Wijk tillföll Sjömanshuset år 1856 en gåfva af 30,000 R:dr, för att såsom sjömanshusets öfriga pensionsmedel af dess Direktion förvaltas sålunda att räntan, 1,500 R:dr, årligen till lika belopp utdelas emellan tio behöfvande Sjökaptensenkor; och följande året erhöll Sjömanshuset ytterligare, genom testamente af jemväl nu framlidne Grosshandlanden W. Gibson, en summa af 20,000 R:dr för samma ändamål och att på enahanda sätt förvaltas. k) Pensionsinrättningen för ålderstigne och sjuklige tjenstehjon, stiftad Oscarsdagen 1849, såsom en gärd att befästa minnet af den då skedda invigningen af Göteborgs nya börs.
Inrättningens fond, som vid 1855 års slut utgjorde 89,078 R:dr 27 öre, uppgick år 1860 till 126,274 R:dr 92 öre.
Den har bildats dels genom frivilliga bidrag, dels genom särskilda donationer och testamenten, af hvilka dock Vaktmästaren Fryckmans af all sin, till omkring 60,000 R:dr värderade, egendom icke är i det uppgifna kapitalbeloppet inberäknad, enär afgälden deraf först år 1861, genom Fryckmans och hans hustrus död blifvit disponibel.
Pensionärernas antal, som år 1855 var 70, uppgick år 1860 till 88, och samfällda beloppet af pensionerna, som år 1855 var 4,045 R:dr, var 1860: 6,281 R:dr 25 öre.
Dessutom utdelas af berörde fond 300 R:dr årligen såsom premier till sådane tjenstehjon, som i minst 10 år tjenat och fortfarande tjena å samma ställe och derunder utmärkt sig för trohet, sedlighet och ordning.
V) Sällskapet »De fattiges vännen, hvars kapitalfond år 1860 utgjorde 35,197 R:dr 13 öre, och hvartill årsafgifter influtit till belopp af 1,425
R:dr, har samma år lemnat understöd åt 23 familjer, 116 enkor och 71 ogifta fruntimmer, 1 f. d. tjensteman och 9 sängliggande sjuke, dels i persedlar och varor in natura och dels i kontanta penningebelopp. m) Lindgrenska donationen, som tillkommit genom Snickaremästaren Magnus Lindgrens testamentariska förordnande af den 2 Maj 1843, hvarigenom han skänkt nästan hela sin qvarlåtenskap till fattiga handtverkareenkor och faderlösa handtverkarebarn inom Göteborgs stad och dess område, hvilka gjort sig kända för gudsfruktan, stilla vandel, arbetsamhet och redlighet i handlingssätt.
De årliga understöden äro bestämda för enka till 75 R:dr, för gossebarn till minst 25 och högst 371 R:dr, samt för flickebarn minst 15 och högst 25 R:dr.
Donationsfonden utgjorde den 31 December 1860: 54,000 R:dr, deruti inbegripet fastighetens värde.
Samma år uppgick understödstagarnes antal till 65, till hvilka utdelades 3,137 R:dr 50 öre. n) Räddningsinstitutet för vilseförde och moraliskt vanvårdade harn, grundlagdt år 1847, bestämdt att vara »hvarken en straffanstalt eller ett fattighus, utan en förbättringsanstalt, motsvarande ett föräldrahus af det slag, som de unga brottslingarne borde hafva ägt, men saknat, eller ock ägt, men af ondska förlupit och vanhedrat».
Inrättningen är organiserad på hemmanet Lundby Länsmansgården å Hisingön, »för att hvarken vara för aflägse från
Direktionens uppsigt eller för nära der intagne barns fordna bekantskaper».
Antalet af barn, som år 1860 samtidigt åtnjutit vård vid institutet var 22, alla gossar från 10 till 20 års ålder.
Sedan institutets början voro då inalles intagne 53 gossar.
Ibland de 31 utgångne hafva endast 2 återfall försports.
Välgörenhetsanstalter.
Pantlåneinrättning. 45 Utgifterna vid inrättningen uppgingo 1860 till 6,758 It:dr 68 öre.
Kapitalbehållningen vid årets slut var 27,761 R:dr 17 öre.
Inrättningen har nu sin hemmansdel väl uppodlad, med nya rymliga hus och lofvande planteringar. o) Sällskapet för öm och sedlig modersvård, hvars tillgångar bildats hufvudsakligen genom bidrag af stadens bättre lottade fruntimmer.
Sällskapet, som stiftades år 1849 och 1860 hade utöfver de erforderliga medlen för årets utgifter, en förräntad fond af 1,000 R:dr, utdelade nämnde år 312
R:dr kontant och kläder till ett värde af 4,916
R:dr åt fattiga familjer och arbetssökande personer.