Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Eders Kongl. Majrts nådiga remiss den 26 sistlidne Oktober, tecknad å Rikets Ständers Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af stats-verkets med flera fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1858, får Eders Kongl. — 311 — Maj:ts och rikets Krigs-koliegii Aflöning s-afdelning, så vidt angår 2:dra anmärkningspunkten, i underdånighet bifoga Chefs-embetets vid Ingeniör-korpsen afgifna förklaring^ i fråga örn användandet af 1858 års anslag, stort 3,000 R:dr Hunt, till rese-under.stöd åt Officerare vid nämnde Korps, samt, beträffande åter Revisorernes uti 11 § framställda erinran derom, att det för ifrågavarande år uti riks-staten uppförda anslag af 175,000 R:dr, till mathållning för manskapet vid garnisons-regementerne, blifvit öfverskrida med ett belopp af 65,708 R:dr 6 öre, underdånigst upplysa, hvad som synes hafva undfallit Revisorernes uppmärksamhet, att berörda anslag finnes i riks-staten upptaget såsom förslagsanslag, hvilket alltså både kunnat och fått öfverskridas, äfvensom att samtlige utgifterna ä detta anslag äro i Kollegii hufvudbok för året upptagne och verificerade.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersäter, J. P.
LEFRÉN. S. C. NISSER. A. W. TOTTIE.
C. J. von Hofsten.
Clicfs-cmbetcts för ingcniör-korpsen underdåniga förklaring, i anledning al' 1860 års Revisorers berättelse om granskning af Kongl.
Krigs-kollegii A ilo ni u gs- a file 1 n ings räkenskaper för är 1S5S.
Med anledning af Rikets Ständers Revisorers gjorda anmärkning vid granskningen af 1858 års räkenskaper, att det till rese-understöd för Ingeniör-korpsens Officerare anvisade årliga anslag af 3,000 R:dr Runt icke under revisions-året blifvit användt, får Chefs-embetet underdånigst afgifva följande förklaring:
Bristen på Officerare för fyllandet af Ingeniör-korpsens tjenstebehof vållar i allmänhet stora svårigheter att ordna tjenstgöringen under sommar-månaderna i och för då pågående befästnings-arbeten och Sappör-kompaniets öfningar.
Detta visade sig i synnerhet år 1858, då icke mindre än 7 Officerare voro upptagne af studier vid högre Artilleri - — 312 — läroverket å Marieberg, en anställd till tjenstgöring i General-staben och 2:ne kommenderade sorn lärare, den ene vid nämnda läroverk, den andre vid Krigs-akademien.
Emellertid blef Kaptenen Friherre B. A. Leijonhufvud utsedd att komma i åtnjutande af årets rese-understöd.
Men enär hans tjenstgöring i egenskap af arbets-chef vid de för Carlskrona reddförsvar samina år började befästnings-arbeten påkallade lians närvaro der under sommaren, kunde han ej förr än efter arbetstidens slut på hösten företaga sin utrikes vesa, hvilken lian, efter det Eders Kongl. Majit i nåder beviljat honom tjenstledighet under ett års tid, räknad, från den 1 Oktober, anträdde den 2 November 1858.
Reseplanen omfattade Tyskland, Österrike, Italien och Frankrike, och, enligt den af Chefen för Ingeniör-korpsen för Friherre Leijonhufvud utfärdade instruktion, borde han, bland annat, inhemta kännedom om »hvad Österrike sednast gjort i befästnings v äg uti italien, synnerligen hvad angår Yicenza, äfvensom om de befästningar, som möjligen nu göras i närheten af Piemontesiska gränsen af mera passagére beskaffenhet», samt »då anledning vore till den förmodan, att åtskilligt göres för Venedigs försvar mot ett angrepp från hafssjdan, det likaledes vore af intresse att derom få kännedom,» o. s. v.
Kriget emellan Österrike och Sardinien, som under tiden utbrutit, lade likväl hinder i vägen för reseplanens fullföljande, enär tillåtelse icke beviljades främmande Officerare att bese de Österrikiska fästningarna hvarken i Italien eller Ungern.
Leijonhufvud beslöt då, med Chefens.begifvande, att från Wien återvända till Sverige..
Men enär han redan gjort en ganska vidsträckt resa, och under denna inhemtat utförlig kännedom om de i Tyskland pågående fästnings-byggnader äfvensom angående de Österrikiska militär-bildnings-anstalterna samt Österrikiska arméens styrka och sammansättning enligt sednaste organisations-statuter, hvarom berättelse jemte åtskilliga planritningar blefvo till Ingeniör-korpsens arkiv aflemnade, så ansågs han vara berättigad att uppbära hela rese-understödet för år 1858.
Af sådant skäl, och då beloppet först den 2 Mars 1859 till Friherre Leijonhufvud utbetaltes, så har detsamma icke kunnat upptagas förr än i samma års räkenskaper, der således 1858 års rese-understöd blifvit redovisadt.
Kaptenen Friherre Leijonhufvud återkom i början af
Maj månad 1859 till Carlskrona och inträdde derstädes den 16 samma månad i tjenstgöring såsom Fortifikationsbefälhafvare. ålen enär bemälde Friherre varit nödsakad att, af förekommande skäl, afbryta sin resa, och således icke af denna kunnat hemta all den nytta, som varit påräknad, blef Friherren tillför säkrad att, då tjensteförhållandena vid Korpsen sådant medgäfve, och derest Eders Kongl. Maj:t nådigst beviljade-honom tjenstledighet, få ånyo företaga en utrikes resa i vetenskapligt ändamål, samt att, till betäckande af resekostnaderna, i'å tillgodonjuta ersättning af 1859 års anslag, enligt afgifvande räkning; och utfärdades för honom ny instruktion för denna resa.
Leijonhufvud har den 29 sistlidné Oktober återkommit och återtagit Fortifikations-befälet i Carlskrona, men ännu icke inkommit med sin reqvisition på rese-kostnadsersättning.
Chefs-embetet har ansett sig böra underdånigst omnämna detta förhållande af det skäl, att 1859 ars rese-understöd mäste till redovisning upptagas uti 1860 års räkenskaper, samt att svårligen kan undvikas, det redovisningen af detta anslag någon gång blir fördröjd till ett påföljande år, fastän medlen blifvit under det löpande äret för ändamålet disponerade.
Stockholm den 10
December 1860.
Under Chefens frånvaro: C.
STÅL, Ofverste vid Ingeniör-korpsen. K. E.
Kindblad. — 313 - T. f. Kanslern för Krigsakademien, med underdånigt utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers berättelse om verkställd granskning af Akademiens räkenskaper för år 1858.
Genom nådig remiss anbefalld att afgifva underdånigt utlåtande, i anledning alf Rikets Ständers Revisorers berättelse om verkställd granskning af Krigs-akademiens räkenskaper för år 1858, får jag, med remiss-aktens återställande, endast i underdånighet åberopa hvad Guvernörs-einbetet uti närlagde infordrade utlåtande i ämnet underdånigst anfort.
Efter nådigste förordnande: CAHL AKRELL. A.
Giivcnitirs-embetcts vid Kongl.
Krigs-nkademicn underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af Akademiens räkenskaper för är 1858.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss, tecknad å transsumt af Rikets Ständers Revisorers den 15 sistlidne
Oktober afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under året 1858, får Guvernörs-embetet härmedelst afgifva underdånigt utlåtande, i afseende på de vid granskningen af Krigs-akademiens räkenskaper framställda anmärkningar. § 2.
Revisorerne hafva anmärkt, att 6 stycken kalendrar blifvit upphandlade, deraf 2 i dyrare band än de öfrige. 40 — 314 — De 2 med skinnband försedda exemplaren hafva blifvit lemnade till läroverkets Kansler och Guvernör och de öfriga kalendrarne, hvilkas antal den sednare tiden blifvit förminskadt från 6 till 4, blifvit tilldelade Kanslers-sekreteraren, Guvernörens kansli, Majoren och Akademiens i staden varande Kammar-kontor, eller ett exemplar till hvardera af de embetsman och expeditioner, genom hvilka Akademiens angelägenheter och brefvexling med publika verk samt kadetters föräldrar och målsmän besörjas.
Någon ytterligare minskning i detta sednare antal kan icke utan olägenhet äga rum; men då Revisorerne ansett kostnaden för de uppköpta kalendrarne vara förtjent af Rikets Ständers uppmärksamhet, skola de för Kansleren och Guvernören behöliiga exemplaren icke hädanefter af Akademiens medel betalas.
Härigenom kommer alltså icke blott utgiften för 2 stycken kalendrar, utan äfven kostnaden för deras inbindning att för stats-verket besparas. § 3.
Sedan beloppet af de Flottans manskap tillkommande tobakspenningar 1858 blifvit genom utfärdad stat förhöjdt, hafva genom förbiseende såväl af Akademiens Väbel, vid reqvisitionens uppsättande, som af t. f.
Qvartermästaren, hvilken derå meddelat utbetalnings-order, tobakspenningarne för den vid Carlberg tjenstgörande båtsmans-korporalen blifvit, på sätt Revisorerne anmärkt, med 6 öre om dagen för högt beräknade under 92 dagar.
Guvernörs-embetet har med anledning häraf fogat anstalt, att för mycket utgifne 5
R:dr 52 öre R:mt skola, under titel: anmärkning smedel, i 1860 års räkenskaper blifva återdebiterade. § 4.
Jemte tillkännagifvande, att, »då Rikets Ständer vid sednaste riksdag beviljade den för Kamereraren vid Krigs-akademien föreslagna arfvodestillökning från 960 R:dr 18 j öre till 1,500 R:dr, fästades dervid det förbehåll, att, om befattningens innehafvare »ägde annan tjenst å stat med lön, han endast finge åtnjuta det förra, arfvodet med en till 1,000 R:dr jemnad summa», hafva Revisorerne funnit sig böra erinra, att, sedan innehafvaren af nämnde tjenst, Krigs-rådet m. m. C. D. Forsberg, den 4 Maj 1858 från Krigsvåds-embetet erhållit nådigt afsked med pension å allmänna indragnings-staten, han fått i sin egenskap af Kamererare uppbära det högre arfvodes-beloppet, 1,500 R:dr.
»Det »synes likväl Revisorerne, som hade med ofvanbeskrifne förbehåll Rikets Ständer afsett »att, så länge Kamereraren vid Krigs-akademien, i följd af annan tjenstebefattning, uppskar anslag af allmänna medel, vare sig såsom’ lön å stat eller såsom pension å allmänna »indragnings-staten, ofvannämnde arfvodes-tillökning icke bordt ifrågakomma.»
Med anledning af denna anmärkning, får Guvernörs-embetet i underdånighet erinra, att då den pension, till belopp 1,000 R:dr mindre än lönen, sorn, vid afskedstagandet från Krigs-råds-embetet, blifvit af Eders Kongl.
Maj:t Krigs-rådet
Forsberg författningsenligt tillerkänd, icke kan eller får förblandas med den af honom frånträdda och hans efterträdare tillfallna lönen, bemälte Krigs-råd, efter erhållet afsked från nyssnämnde befattning, alltså varit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers tydliga och oförtydbara beslut, fullt berättigad att, såsom icke mera ägande »annan tjenst å stat med lön», vid Krigs-akademien uppbära den under sådant vilkor förhöjda Kamererare-lönen.
Guvernörsembetet föreställer sig, på grund häraf, att Eders Kongl. Majit och Rikets Ständer, vid bedömandet af den tolkning, som Revisorerne här tillåtit sig af Rikets Ständers beslut, — 315 — skola finna densamma vara emot detta besluts klara ordalydelse stridande, och att
Guvcrnörs-embetet alltså varit både berättigadt och förpligtadt att, från och med den 1 Juni 1858, det för Kamererare-tjensten i stat hestådda högre afiöningsbeloppet låta utbetala.
Guvernörs-embetet framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte, M. THULSTRUP.
Slott den 24 December 1860.
C. J. E. Wennberg.
Direktionens (ifver Allmänna Garnisoiis-sjnklsusct underdåniga utlåtande öfver 1860 års Revisorers anmärkningar vid sjukhusets räkenskap för år 1858.
Sedan, i anledning af Rikets Ständers Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858, Eders Kongl.
Majit, genom nådig remiss den 26 nästlidne Oktober, i nåder anbefallt Direktionen öfver Allmänna Garnisons-sjukhuset att afgifva underdånigt utlåtande, rörande tvänne i sjukhusets hufvudbok för åren 1828 och 1829 balanserade sjukvårds-fordringar, den ena hos Sergeanten vid Uplands regemente Hellström, å 24 R:dr, och den andra hos Under-löjtnanten vid Götha Artilleriregemente Akerman, å 32 R:dr 25 öre, allt Riksmynt, så får, till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befajlning, Direktionen i underdånighet anmäla, att sjukhusets fordran hos Under-löjtnanten Akerman, hvilken, efter flera års bortovaro i utlandet, numera till fäderneslandet återkommit, blifvit innevarande år till
Direktionen inbetald;' samt, att, beträffande den balanserade sjukvårds-fordran hos Sergeanten Hellström, räkning derå, straxt efter Hellströms tillfrisknande, blifvit tillsänd Chefs-embetet vid Uplands regemente, sorn uti svar meddelade, att Chefs-embetet icke kunde något åtgöra för räkningens godtgörande, enär Hellström, redan innan räkningen kom Chefs-embetet tillhanda, erhållit afsked från regementet; hvarefter detta fordringsanspråk icke synes hafva blifvit fullfoljdt i anseende dertill, att Hellströms vistelseort varit okänd, hvadan
Direktionen, för hvilken det är obekant såväl huyuyida förre-Sergeanten Hellström ännu lefver som, i detta fall, - 316 — hvarest han för närvarande sig uppehåller, efter så lång tids förlopp saknat stöd af gällande författningar att om fordringsbeloppets indrifvande gå i författning, och alltså underdånigst hemställer, att Eders Kongl. Maj:t måtte i nåder tillåta beloppets afskrifning i räkenskaperne.
Det remitterade transsumtet af Rikets Ständers Revisorers berättelse varder i underdånighet bifogadt.
Direktionen framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, S. W. NAUCKHOFF. J.
A. KANTZOU.
F. DORCHIMONT. F. O. STURNEGK.
P. O. LILJEVALCH. A. W. TOTTIE.
Grandinson.
Chefs-embetets för Telegrafverket underdåniga utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer anfört vid granskning af Elektriska Telegrafverkets räkenskaper för år 1858, Underdånigste Memorial.
Sedan Rikets Ständers sednast församlade Revisorer afgifvit underdånig berättelse om den af dem verkställda granskning af stats-verkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858, samt dervid, beträffande Elektriska Telegraf-verket, dels ansett att, enär de flesta städer, uti hvilka telegraf-stationer finnas inrättade, dertill kostnadsfritt upplåtit lokal, jemväl de öfriga, hvarest för närvarande hyror till större eller mindre belopp måste för dylikt ändamål erläggas, borde genom öfverenskommelse eller på annan väg likaledes tillförbindas upplåtandet af kostnadsfria lokaler för stationerna, dels ock, i anledning af det mindre gynnsamma förhållandet emellan Telegrafverkets inkomster och utgifter under ofvannämnda år, funnit — 317 - sig böra fästa uppmärksamheten på angelägenheten af besparing i de dryga förvaltningskostnaderna förVerket, hvilken synts
Revisorerne kunna vinnas genom minskning i tjenstemanna-personalen, genom användande af de förbättrade metlioder för telegraf-stolpars konservering, som af sednare tiders uppfinningar erbjudas, och i öfrigt genom de administrativa och ekonomiska reformer, som alltid stå en omtänksam förvaltning till buds; så har, med öfverlemnande af ett transsumt i denna del af Revisorernes berättelse, Eders Kongl. Maj:t, genom nådig remiss af den 26 nästlidne Oktober, anbefallt
Telegraf-styrelsen att med underdånigt utlåtande i ämnet till Eders Kongl. Maj:t inkomma.
De städer, förutom Götheborg och Stockholm, uti hvilka lokaler för dervarande telegrafs-tationer på Telegraf-verkets bekostnad förhyras, äro följande:
Årligt hyresbelopp.
Upsala ...
B:mt 400: — Orebro, utöfver det af Köping-Hults jernvägs-bolag för samma ändamål årligen lemnade bidrag, 200 R:dr b 275: — Mariestad » 150: — Wenersborg (gränsestation) > 400: — Halmstad » 300: — Helsingborg (gränsestation) » 500: — Malmö, der stations-lokalen är förhyrd i Statens egen jernvägs-sta tionsbyggnad, » 300: — Lund » 300: - •
Södertelje » 175: — Orsaken dertill att kostnadsfritt upplåtande af lokal för telegraf-stationerna i nämnda städer hittills icke blifvit ifrågasatt, är att söka i den omständigheten, att dessa äldre stationer blifvit inrättade uppå Eders Kongl. Maj:ts i första hand gifna nådiga befallning och sålunda utan ansökning härom af städerna sjelfva.
Först efter anläggningen af Vestra och Ostra telegraf-linierna med derå i början inrättade stationer, fann Eders Kongl.
Maj:t för godt att, vid hvarje ifrågasatt ytterligare utvidgning af telegrafnätet eller inrättande af någon ny station på de äldre linierna, såsom vilkor för bifall till ansökningen härom, i nåder föreskrifva kostnadsfritt upplåtande af stations-lokalerna.
För att likväl, i anledning af Revisorernes uti förevarande ^afseende nu gjorda anmälan, så vidt möjligt är, söka vinna det af dem åsyftade ändamål, har Telegrafstyrelsen, medelst skrivelser af denna dag, anmodat Eders Kongl. Maj:ts vederbörande
Befallningshafvande att låta höra innevånarne uti här ofvan uppräknade städer, huruvida de kunna finnas villiga att antingen sjelfva kostnadsfritt för Telegrafverket upplåta och underhålla lämpliga telegraf lokaler, eller ock med hela beloppet eller till en del ersätta Telegrafverket kostnaden för ifrågavarande ändamål.
Hvad derefter särskildt vidkommer telegrafstationerna i Götheborg och Stockholm, så voro väl i början lokaler för dem kostnadsfritt tillgängliga, nemligen i Götheborg uti stadens nya börsbyggnad och i Stockholm uti det Kronans hus, som då innehades af f. d. Bergs-kollegium; men i den inån korrespondensen ökades och flera linier måste å dessa stationer förenas, blefvo dessa, redan i och för sig trånga och otillfredsställande, lokaler alldeles omöjliga att begagna, hvadan å båda ställena andra rymligare och för ändamålet mera passande måste mot hyra anskaffas.
Den årliga hyreskostnaden för den nuvarande stations-lokalen i Götheborg utgår med 750 R:dr Runt och för 318 — den i Stockholm, hvilken blifvit i sammanhang med Telegraf-styrelsens egen och dess underlydande kontors lokaler förhyrd, med omkring 1,500 Ridr samma mynt.
Då emellertid till Telegraf-styrelsens kännedom kommit, att en särdeles lämplig lokal för Götheborgs station skulle kunna kostnadsfritt beredas i den del af f. d.
Ostindiskä kompaniets hus derstädes, som tillhör Kronan, så ingick till Eders “Kongl. Majit Telegraf-styrelsen redan den 28 Augusti detta år med underdånig framställning härom, hvilken ännu lärer vara på Eders Kongl Majits nådiga pröfning beroende.
För den händelse åter, att Eders Kongl. Majit skulle i nåder pröfva skäligt att Stockholms stad tillförbindes antingen helt och hållet eller till en del ersätta kostnaden för härvarande stations-lokal, får Telegraf-styrelsen, jemte upplysning att samma lokal enligt behörigen intecknadt kontrakt blifvit förhyrd på tio års tid, räknad från och med den 1, Oktober 1857, underdånigst hemställa, att Eders Kongl.
Majit täcktes anbefalla Sitt Ofverståthållare-embete att till stadens Magistrat och Borgerskapets äldste göra den framställning i förevarande afseende, som kan finnas nödig.
Hvad slutligen vidkommer den af Rikets Ständers Revisorer i senare punkten gjorda anmälan om angelägenheten af besparing i Elektriska Telegraf-verkets förvaltningskostnader, på det att ett bättre förhållande emellan dess inkomster och utgifter än hvad år 1858 ägde rfim framdeles måtte uppkomma, så har Eders Kongl. Majit, dels i allmänhet genom Sitt till Telegrafstyrelsen den 4 Juni 1859 aflåtna nådiga bref, dels särskildt, i afse nde på tjenstemanna-personalens minskning, vid utfärdandet den 17 Februari detta år af nu gällande aflöningsstat för Verket, täckts redan förut åt denna fråga egna nådig uppmärksamhet, hvadan det torde tillåtas Telegrafstyrelsen att i afseende
Härpå nu endast åberopa sitt, till åtlydnad af förstnämnda nådiga bref, den 15 nästlidne Oktober i samma ämne afgifna underdåniga utlåtande.
Den remmitterade handlingen varder liärhos i underdånighet återställd.
Stockholm dön 10 December 1860. CARL AKRELL.
Förvaltningens af Sjö-ärenciena underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskning af Femte lmfvudtiteln3 räkenskaper för år 1858.
Sto rmäktigste,AllernådigsteKon ung!
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Majlis nådiga befallning i remiss den 26 'sistiidné Oktober å ett utdrag af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers af - gifna berättelse, om verkställd granskning af stats-verkets samt andra, af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1858, har, i anledning af hvad berörde utdrag innehåller och sedan deröfver infordrade, till Eders Kongl.
Majit ställde, underdåniga yttranden från befälhafvande Amiralen vid Carlskrona samt Befälhafvaren vid härvarande Station af Flottan hit inkommit, Förvaltningen af Sjö-ärendena nu, med öfverlemnande af samma yttranden samt återställande af remisshandlingen, skolat för egen del underdånigt utlåtande afgifva.
Rikets Ständers Revisorer hafva, i afseende på Flottans räkenskaper, anmärkt, att det bokföringssätt, som vid redovisningen för anslagen till Flottans materiel tillämpades, icke vore fullt tillfredsställande, enär räkenskaperne endast visade, huru nämnde anslag dels blifvit använde till uppköp af materialier m. m., som ingått uti förrådet i en gemensam massa, och dels utgått i utbetalningar för dagsverken, men ingen möjlighet funnes att vidare spåra dem uti specifikationer för hvarje verkställdt arbete; att, då redovisningen för anslagen till Flottans underhåll och nybyggnad icke omfattade någon fördelning eller kostnadsberäkning öfver utgifterna för dagsverken och åtgångna materialier, som underhållet för hvarje särskildt fartyg erfordrat, och icke heller redogjorde för de nybyggnader, hvartill nybyggnads-anslagen blifvit använde, samma redovisningssätt, som således icke hindrade, att ju icke anslagen till Flottans nybyggnad blefvo använda till Flottans underhåll eller tvärtom, vore ofullständigt och föga upplysande; hvarjemte, i sammanhang härmed, Revisorerne yttrat den åsigt, att hvarje fartyg borde hafva sitt särskilda konto, upptagande dels kostnaden för fartygets såväl byggnad som underhåll, medelst en noggrann specifikation öfver de för detsamma under året utgifne belopp för dagsverken, dels uppgift å qvantiteten af förbrukade materialier, upptagne i värde efter medelpris, äfvensom den slutliga utgiftssumman borde balanseras från det ena till det andra året, men sådan balans icke inflyta i Stationernas redogörelser för året i annan mån, än att deri intogos endast utgifterna för hvarje fartyg under samma år; och hafva Revisorerne, under yrkande af nödvändigheten, att ett härefter lämpadt nytt bokföringssätt blefve vid Flottan infördt, ansett, att ett fullständigt förslag härtill borde af vederbörande myndigheter kunna hinna utarbetas tilldess Rikets Ständer härnäst sammanträdde.
Hvad angår dessa framställningar, så och med åberopande af livad befälhafvande Amiralen i dess underdåniga yttrande förmält, dels till ådagaläggande, att nybyggnadsanslagen särskildt redovisas, och dels derom, att det af Revisorerne förordade detaljerade redovisningssätt varit tillförene begagnadt, men, i följd af det år 1836 i nåder fastställda reglementet för Styrelsen och ekonomien vid Flottans Stationer, förändrats till det nuvarande, hvarmed afsetts förenkling och åstadkommits en högst betydlig minskning af civila tjenstemanna-personalen vid Flottan, får Förvaltningen i öfrigt underdånigst anföra, att Förvaltningen visserligen anser, att till redovisningens fullständighet hörer, att derigenom ådagalägges hvad kostnaden för hvarje arbete, vare sig för nybyggnad eller underhåll, utgjort, men tillika är af den tanka, att ett dylikt redovisningssätt ej bör utöfver vissa gränser, med hänseende till arbetets beskaffenhet och ändamål, tillämpas, emedan i annat fall redogörelserna skulle få ett alltför stort och onödigt omfång, hvilket blefve'händelsen 0111 till exempel för hvarje roddfartyg eller mindre ångbåt fördes ett särskildt konto, eller kostnaden för ett fartygs underhåll, då det läge vid brobänken för förtöjning, luftvexling med mera dylikt, detsamma påfördes.