Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. IUS9 & 1Sfl0-. 4 Sami. 1 Afdi 2 Band. 30 Häfl. 2 10 Stah-UtskoUelt Utlåtande N:o ISO. det ofvan omförinälde frenne Riks-Stånd måtte förklara, att frågan om ändring i det belopp, hvartill de bestämt anslaget för beväringsmanskapets vapenöfningar, må förfalla. 17:o. Tjugufjerde punkten, deruti Utskottet hemställt, att aflönings-anslagen för de till 4:dc Hufvud-titeln hörande embetsverk, korpser och stater, med undantag af Krigs-kollegium, Krigs-akademien och Lifbevärings-regementct, måtte af Rikets Ständer på stat definitivt uppföras, är af två Riks-Stånd — Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet — bifallen, men af Borgare- och BondeStånden i så måtto afslagen, att dessa Riks-Stånd i berörde hänseende undantagit jemväl Landtförsvars-departementets Kansli-expedition ; -— och får i anledning häraf Utskottet, för frågans afgörande i denna del genom votering, föreslå följande proposition: »Den som vill, att det aflöningsanslag, som vid innevarande riksmöte beviljas för Landtförsvars-departementets Kansli-expedition, uppföres definitivt på stat, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda anslag att endast provisoriskt anvisas för nästa statsreglerings-period.» 18:o.
Enligt hvad uti 27:de punkten, angående fösvarsverket till lands i allmänhet eller Krigskollegii Departementer, uti mom. litt. b. närmare förmäles, hade Kongl. Majit i nåder begärt, att Fortifikations-afdelningens anslag till bestridande af underhållet af landtförsvarets hus och byggnader i fästnings- och garnisons-orter, hvilket anslag nu utgör 75,000 R:dr årligen, måtte varda förhöjdt med ett belopp af 10,000
R:dr; — men denna anslags-tillökning hade Utskottet funnit sig böra hos Rikets Ständer afstyrka; och är Utskottets berörda yttrande af Borgare- och Bonde-Stånden gilladt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med afslag derå, bifallit Kongl. Majits omförmälda nådiga framställning.
Då således äfven i denna fråga två Riks-Stånd stannat mot två, får Utskottet, för densammas afgörande genom votering, föreslå denna proposition: »Den, som godkänner Utskottets afstyrkande af den förhöjning å 10,000 R:dr i Fortifikations-afdelningens anslag till bestridande af underhållet af landtförsvarets hus och byggnader i fästnings- och garnisons-orter, som blifvit af Kongl. Majit begärd., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; _ Vinner Nej, är omförmälda anslags-förhöjning af Rikets Ständer beviljad.» Slals-Utskotlcti Utlåtande N:o i$9. 11 19:o.
Uti 31:sta punkten hade Utskottet, beträffande de till 4:de Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, deri någon förändring hvarken blifvit af Kongl. Maj: t äskad, eller eljest ifrågakomrnit, hemställt, att dessa anslag måtte i den blifvande nya Riks-staten uppföras till oförändrade belopp; —och är denna hemställan af llidderskapet och Adeln saint Preste-Ståndet bifallen; hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden — som godkänt
Utskottets berörda yttrande i öfrigt — angående Chefens för Landtförsvars-departementet aflöning, som för närvarande utgör 15.000
R:dr, beslutit att densamma skulle uppföras med endast 13,500 R:dr.
Vid sådant förhållande får Utskottet afgifva följande förslag till voteringsproposition :
"Den som vill, att Chefens för Landtförsvars-departementet aflöning bibehålles oförändrad vid dess nuvarande belopp, 15,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är om förm alde aflöning bestämd till 13,500 R:dr.» 20:o.
Uti 3G:te punkten hade Kongl.
Maj:ts nådiga framställning, att för anskaffning af 4,000 refflade infanteri-gevär under hvart och ett af åren 1861, 1862, och 1863 måtte anvisas ett extra anslag å 450,000 R:dr, blifvit af Utskottet endast i så måtto förordad, att Utskottet hemställt, det Rikets Ständer för anskaffande under nästkommande statsreglerings-period af 8,000 stycken sådana gevär måtte bevilja ett anslag af 300,000 R:dr, att med årligen utgå.
Denna Utskottets hemställan är godkänd af två Riks-Stånd, nemligen af Borgare- och Bonde-Stånden, men deremot afslagen af Ridderskapet och Adeln, samt.
Preste-Ståndet, hvilka sistnämnde Riks-Stånd dervid lemnat sitt bifall till den af Kongl. Majit i förevarande ämne framställda nådiga begäran; —och får, elter hvad sålunda förekommit, Utskottet för blifvande votering föreslå denna proposition: »Den som vill, att till anskaffande under nästkommande statsregleringsperiod af 8,000 stycken refflade infanteri-gevär, anvisas ett extra anslag af 300,000 R:dr. att med l årligen utgå, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, för anskaffande af 4,000 stycken sådane gevär under hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863, beviljat ett extra anslag af 450,000
R:dr, att utgå på sätt nyss nämndt är.» 12 Stats-Utshöltets Utlåtande N:o 15!). 21 :o.
Utskottet hade uti 40:de punkten hemställt, dels att Rikets Ständer mätte förklara sig icke finna skäl att bevilja det af Kongl.
Maj:t till fortsättande af befästnings-arbetena vid Stockhom på landsidan för nästkommande statsregleringsperiod äskade anslag 300,000 Rtdr, och dels att Rikets Ständer, i sammanhang med anmälan om deras beslut i hufvudsaken, ville i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit behagade förordna om återlemnande till Statskassa!) at den del utaf de vid förra riksdagen för berörda ändamål beviljade anslagsmedel, som icke blifvit dertill använda; — och är Utskottets hemställan bdalien af Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt ProsteStåndet, med ogillande af Utskottets yttrande, beviljat det af Kongl.
Majit i omförmälda hänseende äskade anslag, 300,000 Ridr, att utgå med h under hvarje af åren 18(51, 1802 och 1863.
För denna frågas afgörande föreslår Utskottet följande voterings-propositioner: »Den som anser, att det af Kongl. Majit till fortsättande af befästningsarbetena vid Stockholm på landsidan för nästkommande statsreglerings-period äskade anslag, 300,000 Ridr. icke bör beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat omförmälda anslag.»
"Den som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer, vid anmälan om sitt beslut i hufvudsaken i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit behagade förordna om återlemnande till Statskassan af den del utaf de vid förra riksdagen för befästnings-arbetena vid Stockholm beviljade anslags-medel, sorn icke blifvit dertill använda, röstar J a; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har frågan om aflåtande af en sådan underdånig anhållan förfallit. » Dock torde Rikets Ständer förklara att, om vid votering i hufvudsaken det af Kongl. Majit äskade anslaget skulle blifva beviljadt, den sednare voteringspropositionen bör anses hafva förfallit. 22io.
Uti 42:dra punkten hade Utskottet tillstyrkt, att det till underhållande af beväringsmanskapets beklädnad af Kongl. Majit äskade anslag 567,000 Ridr, måtte af Rikets Ständer beviljas att utgå med J årligen under nästkommande statsreglerings-period, dock med förbehåll, att anslagets belopp må framdeles kunna jemkas, derest Rikets Ständers blifvande beslut, i anledning af Kongl. Slals-Vtskoiiels Utlåtande IS.o -IS9. 13 Majit» Hildiga Proposition angående Bevärings-inrättningens ordnande och utbildning. samt i detta ämne väckta motioner, skulle dertill föranleda.
Ridderskapet och Adeln, äfvensom Preste-Ståndet, hafva bifallit detta Utskottets tillstyrkande, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden bestämt ifrågavarande anslag till 37 8.000 R:dr, Borgare-Ståndet dock med enahanda förbehåll, som Utskottet öre-slagit i afseende pä framdeles skeende jemkning i beloppet.
Härvid har Utskottet, i öfverensstämmelse med sin uti ofvanstående 16:de punkt yttrade åsigt om obehöfligheten deraf att bestämmandet af anslaget till beväringsmanskapets vapenöfningar skulle vidare uppskjutas, ansett sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgarestånden, att förklara det frågan om jemkning i de belopp, hvartill anslaget för beväringsmanskapets beklädnad blifvit af dessa Riks-Stånd bestämdt, må förfalla.
Under förutsättning att denna inbjudning antages, bör den omröstning, som för anslagets bestämmande erfordras, verkställas enligt en så lydande proposition : »Den som vill, att lill underhållande al beväringsmanskapets beklädnad må beviljas det af Kongl. Majit äskade anslag, 567.000
R:dr, röstar Ja ; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer bestämt ifrågavarande anslag till 378,000 Ridr.»
Femte 91iifvii<l-titelii.
(Utlåtandet N:o 85.) 23:o.
Enär, i fråga om lönerna för Expeditions-chefen och Expeditionssekreteraren i Sjöförsvars-departementet, hvarom i Utlåtandets lista punkt under litt. a och b närmare förmäles, Riks-Stånden fattat enahanda beslut, som i afseende å motsvarande befattningar i Landtförsvars-departementet här ofvan blifvit anförda, får Utskottet för ifrågavarande löners bestämmande föreslå följande voterings-propositioner : »Den sorn vill. att allöningen för Expeditions-chefen i Sjöfors vars-departementets
Kansli-expedition bestämmes till 5,000 Ridr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är omförmälde aflöning fastställd att utgöra 5,500 Rdr.» 14 Stali-Ulikollets Utlåtande IV.o 159. »Den som vill, att aflöningen för Expeditions-sekreteraren i Sjöförsvarsdepartementets Kansli-expedition bestämmes till 4,000 R:dr, röstar Jä', Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna aflöning att uppföras med 4,500 R:dr.» 24:o.
Uti andra punkten, mom. litt. d hade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer, jemte anmälan af de betänkligheter som i uppgifna hänseenden förekommit emot godkännande af det nådigst framställda förslaget till förändrad organisation af Flottans Konstruktions-korps, måtte i underdånighet anhålla, dels att vid nästkommande riksmöte, få af Kongl. Maj:t härom emottaga förnyadt för slag, affattadt, såvidt sådant pröfvades lämpligt, i öfverensstämmelse med de af Utskottet angifna grunder, dels ock att vid denna korps ledigblifvande tjenster, tillsvidare och intilldess korpsen.s organisation blifvit slutligen bestämd, ej måtte återbesättas; dock borde, enligt Utskottets åsigt, korpsens nuvarande anslagssumma 30,650 R:dr af Rikets Ständer ställas till Kongl. Maj:ts disposition för nästkommande statsreglerings-period.
Uti detta Utskottets yttrande, som blifvit i sin helhet bifallet af Borgareoch Bonde-Stånden, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet. beslutat den redaktionsförändring, att orden: »dels ock att vid denna korps ledigblifvande tjenster, tillsvidare och intilldess korpsens organisation blifvit slutligen bestämd, ej måtte återbesättas», skulle utbytas till: »dels att tillsvidare och intilldess korpsens organisation blifvit slutligen bestämd inga nya officerare måtte vid denna korps utnämnas», — varande detta beslut, enligt hvad Utskottet af derom meddelade protokoll*-»utdrng inhemtat, grundadt på den hos Ridderskapet och Adeln yttrade uppfattning af Utskottets hemställan, att de anförda och ändrade orden kunde gifva anledning till en sådan tolkning, att uppfattning från en grad till annan och dermed följande löne tillökning icke skulle kunna ega rum, hvilket syntes högst orättvist och för tjensten ofördelaktigt.
I anledning häraf får Utskottet erinra, att det i Utskottets yttrande förekommande uttryck, »att ledigblifvande tjenster ej måtte återbesättas», icke bör i detta fall annorlunda förstås än efter den vanliga tillämpningen vid förändrad organisation af embetsverk eller korpser, nemligen att lediga tjenster under organisationstiden ej må medelst fullmakt tillsättas, hvaremot detta uttryck icke ansetts innefatta något hinder för tjensternas bestridande genom förordnande emot åtnjutande af dermed förenade löneinkomster^ helst göromålen i annat fall, om organisationen pågår en längre tid och flera ledigheter derunder inträffa, svårligen skulle kunna uppehållas. — På grund häraf har Utskottet funnit sig böra vidblifva sitt af tvänne Riks-Stånd godkända yttrande, och får derföre Slats-Ulskoltel» Ullllande N:o 4X9.
Ii inbjuda Ridderskapct och Adeln samt Preste-Ståndet att, med frånträdande af sitt förut fattade beslut, godkänna Utskottet» i denna fråga gjorda hemställan.
Skulle denna inbjudning icke af någotdera utaf bemälde Riks-Stånd antagas, lärer lydelsen af Rikets Ständers beslut i denna del endast genom omröstning kunna bestämmas; och får Utskottet för sådan händelse föreslå följande voteringsproposition : »Den som vill, att Rikets Ständer uti sin underdåniga hemställan angående Flottans konstruktionskorps anhålla, »att vid denna korps ledigblifvande tjenster, tillsvidare och intill dess korpsens organisation blifvit slutligen bestämd, ej måtte återbesättas» — röstar
Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i underdånighet anhålla, »att tillsvidare och intilldess korpsens organisation blifvit slutligen bestämd, inga nya officerare mätte vid denna korps utnämnas.» 25:o.
Utskottets i 5:te punkten gjorda hemställan, att aflöningsanslagen för de till 5:te Hufvud-titeln hörande embetsverk, korpser och stater, med undantag af Förvaltningen af Sjö-ärendena och Flottans Konstruktions-korps, måtte af Rikets Ständer på stat definitivt uppföras, är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallen.
Borgare- och Bonde-Stånden åter hafva från den föreslagna definitiva löneregleringen undantagit jemväl Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition; — och torde derföre omröstning härom få anställas enligt följande proposition: »Den sorn vill att allöningsanslaget för Sjöförsvars-departementets Kansliexpedition skall på stat definitivt uppföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej kommer berörda anslag att beviljas endast provisoriskt för nästa statsreglerings-period. 26:o. Genom bifall till 6:te punkten af Utlåtandet N:o 85 hafva Rikets Ständer, bland annat, (mom. litt. c) beslutat bibehållandet af det vid seduaste riksmöte i afseende på löneregleringen stadgade vilkor: att de Flottan tillhörande civile embets- och tjenstemän, hvilka kommit i åtnjutande af lönetillökning, skola, efter hvad i allmänhet eller för särskilda fall kan varda af Kongl. Maj:t bestämdt, vidkännas skäligt afdrag å lönebeloppet, dock icke öfverstigand» 16 Slals-Ulskollets Ullålande N:u ISO. pdel,. derest vid erhållen tjenstledighet, sjukdomsförfall, hvilket räcker öfver två månader, eller eljest förekommande hinder för tjenstens utöfning, annan person lill dess bestridande behöfver förordnas.
I anledning häraf har hos Ridderskapet och Adeln Herr C.
Printzensköld, uti ett särskildt, till Utskottet remitteradt anförande, erinrat, hurusom Rikets Ständer, med godkännande af Stats-Utskottets uti 25:te punkten af Utlåtande^ N:o 84 gjorda hemställan, medgifvit, att i öfverensstämmelse med hvad för civile embets- och tjenstemän blifvit beslutadt, den förmån skulle tillgp.dokomma einbets- och tjenstemännen vid alla till 4:de Hufvud-titeln hörande embetsverk, korpser och stater, att vid sjukdomsförfall, som fortfar utöfver tvänne månader, löneafdraget må, när särdeles bevekande omständigheter äro för handen, kunna antingen nedsättas eller helt och hållet eftergifva»; och då intet skäl syntes förefinnas, hvarföre Flottans civile embets- och tjenstemän skulle tran en dylik förmån uteslutas, har Herr Printzensköld homstäldt, det Stats-Utskottet, i sammanhang med sitt blifvande yttrande i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i åtskilliga punkter af 5:te Hufvud-titeln, måtte göra en sådan framställning, hvarigenom Rikets Ständer blefve i tillfälle att till Flottans civile embets- och tjenstemän utsträcka det stadgande, som Rikets Ständer angående löneafdragen för såväl civilstatens som arméens embets- och tjenstemän redan meddelat.
Stats-Utskottet får i anledning af hvad sålunda förekommit anföra att, vid handläggningen hos Utskottet af den väckta frågan om tjenstemän» befrielse i visst läll från löneafdrag vid sjukdom, den åsigt gjorde sig gällande, att, lika sorn för samtlige arméen tillhörande både civile och militäre embets- och tjensteman, ett gemensamt stadgande i detta hänseende blifvit af Utskottet föreslaget, en sådan öfverensstämmelse äfven borde ega rum i afseende å alla flottans embets- och tjenstemän, och sorn, beträffande de vid flottan anställde Officerare och Under-officerare upplyst blifvit, att till följd af den fördelning, som eger rum af dessa tjenstemäns löneinkomster uti lön och tjenstgöringspenningar, något särskildt stadgande af omförmälda beskaffenhet till deras förmån, vid inträffande sjukdomsförfall, hvarken vore lämpligt eller af behofvet påkalladt, kom härigenom frågan om ett dylikt stadgande för flottan tillhörande civile embets- och tjenstemän att hos Utskottet förfalla.
— Då emellertid Utskottet i-cke vill förneka att de sednare kunna hafva giltiga anspråk på a 11 komma i åtnjutande af den förmån, som Rikets
Ständer tillerkänt alla öfriga civile embets- o oh tjenstemän, har Utskottet ansett sig, med föranledande af Herr Printzensköld» derom gjorda framställning, böra tillstyrka, det Rikets Ständer måtte besluta följande tillägg till det stadgande, sorn imrefaftäs uti 6:te punkten lirt. c af Utlåtandet N:o 85; — »ankommande likväl på Kongl. Maj:t, att Stats-Utskottets Utlulunoe ,\:o 159. 17 att, när vid sjukdomsfall, som fortfar längre, än tvänne månader, särdeles bevekande omständigheter sig förete, i nåder pröfva och bestämma, om löncafdraget må utgå med något mindre belopp än en fjerdedel, eller helt och hållet eftergifvas. » 27:o.
I afseende å anslaget för Lotseri- och Fyrings-staterna, hvilket i nu gällande Riks-stat upptager dels Statsverkets hela beräknade inkomst af lots-och båk-medlen, dels vederlaget för
Danska fyringsmedlen 39,900 R:dr, dels ock värdet af de till lots-staten anvisade indelta räntor 460 R:dr, hade, enligt hvad uti litte punkten förmäles, Kongl. Majit, med antagande att på samma sätt nu borde tillgå, föreslagit att, enär årliga inkomsten af lots- och båk-medlen, som uti nu gällande Riks-statäro uppförde till 180,000 R:dr, blifvit uti beräkningen af Statsverkets inkomster antagne tili 240,000
R:dr, ifrågavarande anslag måtte varda tillökadt med skilnaden emellan nyssberörde tvänne summor eller 60,000 R:dr, tued tillägg hvaraf till nuvarande anslaget dess summa skulle blifva förhöjd till 280.360 R:dr; — och hade Utskottet tillstyrkt, ait det sålunda beräknade beloppet, tillhopa 280,360 R:dr, mätte af Rikets Ständer anslås för bestridande af de med lots- och fyrings-väsendet förenade utgifter, och, på sätt hitintills skett, såsom reservationsanslag å Riks-staten upptagas; dock med det förbehåll, att andra inkomster, än de nu afsedda, icke finge för lots- och fyrings-väsendets behof användas, så att, om utgifterna för något år skulle hafva öfverskrida't inkomsternas verkliga belopp, den uppkomna bristen borde genom de under påföljande år inflytande tillgångar betäckas.
Detta Utskottets yttrande är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Sfåndot gilladt, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden med afslag derå beslutat, att till lots- och fyrings-väsendet må, utom dithörande indelta räntor till belopp af 460 Rtilr årligen, beviljas ett reservationsanslag af 240,000 R:dr, saint att de öfverskott, som å Statsverkets, under titel båk- och lots-medel, beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må för lots- och fyrings-staterna användas.
På grund af hvad sålunda förekommit, får Utskottet för votering i denna fråga föreslå följande proposition:
';Den som, med godkännande af Stats-Utskottets beräkning af båk- och lots-medlen, anser, att en summa af tillhopa 280,360 R:dr bör af Rikets Ständer anslås för bestridande af de med lots- och fyrings-väsendet förenade utgifter, och, på sätt hittills skett, såsom reservationsanslag å Riks-staten upptagas; dock med förbehåll, att andra inkomster, än de nu afsedda ej må dertill användas, så att, om utgifterna för något år skulle hafva öfverskrida inkomsternas Uih. lill H.
Pral. 1859 $ 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Hand. 30 Haft. 3 13 Slali-Lilskoltela Utlåtande A:» 159. verkliga belopp, elen uppkomna brislen bör genom de under påföljande år inflytande tillgångar betäckas — röstar
Ja ; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att till lots- och fyrings-väsendet må, utom dit hörande indelta räntor till belopp af 460 R:dr, beviljas ett reservationsanslag af 240,000
R:dr, samt att de öfverskott, som å Statsverkets under titel bålt- och tots-medel beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må för lots- och fyrings-staterna användas.» 28:o. Beträffande Chefens för Sjöförsvars-departementet aflöning, hade
Utskottet genom sin i 12:te punkten gjorda hemställan, att dea 5:te Ilufvud-titeln uppförda anslag, deruti förändring icke ifrågakommit, måtte utgå med enahanda belopp, som vid sist]idne riksdag bestämdes, föreslagit, att berörde aflöning måtte bibehållas vid dess nuvarande belopp, 15,000 R:dr; och är denna hemställan bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden beslutat att
Departements-chefens aflöning borde nedsättas till 13,500 R:dr.
För votering härom föreslår Utskottet följande proposition: »Den som vill, att Chefens för Sjöförsvars-departementet aflöning bibehålles oförändrad vid dess nuvarande belopp, 15,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej; kommer berörde aflöning att uppföras med 13,500 R:dr.» 29:o.
Vid föredragning hos Riks-Stånden af 13:de punkten, deruti Utskottet afstyrkt bifall till Kongl.
Maj:ts nådiga framställning om beviljande, till nybyggnad af en ångfregatt om 800 nominela hästkrafter, af ett extra anslag å 757,800 R:dr, att under åren 1802 och 1863 utgå med hälften eller 378,900 R:dr årligen, hafva Borgare- och Bonde-Stånden godkänt Utskottets yttrande, hvaremot Ridderskapet och Adeln bifallit Kongl. Maj:ts omförmälda nådiga begäran, — dock med förklarande, att några bestämmelser om maskinkraft eller den nya fregattens beskaffenhet i öfrigt ej i detta beslut innefattades — samt Preste-Ståndet åter till börjande nybyggnad af en ångfregatt utaf bästa modell beviljat 400,000 R:dr, att under åren 1862 och 1863 utgå med halfva beloppet hvartdera året.
Då vid sådant förhållande omröstning torde böra anställas angående Borgare- och Bonde-Ståndens mening å ena sidan, samt Preste-Ståndets å ilen an - Stnls-Ltskotlets Utlåtande IS.o 139. 19 »Ira, enar den summa, sistnämnde Riks-Stånd anvisat, innefattas i det belopp, Ridd erskapet oell Adeln ensamt beviljat, bar Utskottet ansett sig böra föreslå följande voterings-proposition: * Den som godkänner Utskottets afstyrkande af det anslag å 757,800 R:dr suni blifvit af Kongl. Majit hegardt till nybyggnad af en ångfregatt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till börjande nybyggnad af en ångfregatt utaf bästa modell anvisat en summa af 400,000
R:dr att under åren 1862 oell 1863 utgå med halfva beloppet hvartdera året.a 30:o.
Utskottets yttrande i I5:de punkten, angående anslag till utvidgande af skeppsdockorna N:ris 2 och 3 samt gamla reparationsdockan vi 1 Flottans station i Carlskrona, är af Borgare-Ståndet återrernitteradt; — men som Utskottets berörda yttrande blifvit af öfrige frenne Riks-Stånd godkändt, samt frågan sålunda är af Rikets Ständer afgjord, kan omförmälde återremiss icke till vidare åtgärd föranleda. 31:o.
Uti 18:do punkten hade Utskottet tillstyrkt, det Rikets Ständer måtte bevilja det af Kongl. Maj:t för nästa statsreglerings-period äskade anslag 200,000 R:dr, för åtskilliga angelägna byggnads- och reparations-arbeten samt anskaffningar vid Flottans stationer, äfvensom att Rikets Ständer dervid ville uttrycka den önskan, att dessa medel måtte företrädesvis användas till fullbordande af den påbörjade sjukhusbyggnaden vid Carlskrona station; — och är detta yttrande till alla delar godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet väl beviljat det ilrågaställda anslaget, men beträffande den föreslagna hemställan till Kongl. Majit beslutat den förändring, att ordet »fullbordande’» skulle utbytas mot »fortsättning».