Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att alla af vederbörande Autoriteter upprättade contracter , vare sig öfver upphandling eller försäljning, bestämdt föreskrifva varornas godhet och beskaffenhet , så att all förtydning vid af- eller till-leverering förekom mes, som i annan händelse merendels utfaller till Kronans förlust, Vid granskning af hvad Memorialets författare sålunda föreslagit, har Utskottet val furu nit, att sådana omständigheter vid skyndsamma, krigsrustningar och andra tillfällen ostridigt kuru 43$ Den s g Maji lanna inträffa, då bestämda föreskrifter vid upphandling och anskaffande af Kronans förnödenheter skulle medföra stora olägenheter för det allmänna, hvarföre Utskottet ansett det endast tillkomma Kongl. Maj:t, att vid sådana tillfällen häröfver efter eget Nådigt godtfinnande förordna:; men Utskottet har likväl öfvervägat de , fördelar, som genom passande stadgar i detta ämne skulle kunna tillskyndas Kongl. Maj:t och Kronan-, ej mindre genom ett för densamma förmonligt pris vid upphandlingen af dess förnödenheter, än genom skyndsamheten vid deras anskaffande; och får Utskottet derföre nu framställa de tillstyrkanden, sorn det ansett tjenliga till befordrande af ett sådant ändamål.
Då ostridigt är, att ju flera anbud till Jeverantser göras, ju mera, genom utväljande af lägsta priset, är Kronans Ombud i tillfälle att iakttaga Kronans fördel, anser Utskottet, det icke allenast i Stockholm, utan äfven pä de ställen, hvarest Kronans varubehof skola användasj Aucttoner böra anställas, hvilka så tidigt, sorn möjligt, innan leverantsens fullgörande bordé offenteligen kungöras ; och den erforderliga qvan. titeten tillika uti publicationen upptagas, hvarförutan förseglade anbud, hvilka med vederhäftig borgen borde vara försedde, skulle, innan Auctionen vore slutad, men ej sednare, få å dessa-ställen inlernnas; hvarefter aila sådana anbud skulle öppnas och uppläsas, samt jemte det under Auctionen gjorda, uti Anctions-Prötocollet införas, hvilket sedermera, med omgående Post borde Den 29 Maj, borde eommuniceras de orter, der en dylik Auction i samma ändamål blifvit hållen, på det den blifvande Leverantören så fort som möjligt måtte underrättas om antagandet af dess anbud.
Och borde den Leverantör, sorn, efter jemförelse af alla vid Auctionerna elier genom slutna sedlar gjorda anbud, funnits hafva erbjudit sig att för bästa priset fullgöra le vereringsn, alltid, derest han ställt fullgiltig borgen, vara försäkrad örn anbudets antagande; hvarefter dec skulle åligga honom, att, till undvikande af alla förluster för Kongl. Maj:t och Kronan, kostnadsfritt aflemna léverantserna pä det eller de ställen, der dessa för Kronans räkning korumo att användas. 3?å det eh allmännare täflan härvid måtte * Väckas, ocli hvarje Medborgare åtnjuta den rätt, gofn en mera liberal näringsfrihet honom tillägger, anser I/tslcottet hvar och en böra vara berättigad till anbud af leverantser för Kronans räkning, då han, jemte iakttagande af ofvanstående Öfriga föreskrifter, förmår ställa vederhäftig borgen för deras behöriga fullgörande; och då ostridi,gt både Kongl. Majlis och Kronans samt Leverantörens säkerhet bäst befordras derigenom, att Contracterna /äro så mycket som möj. ligt bestämda', bör all sorgfällighet i ord oell uttryck vid deras uppsättande iakttagas, äfvensom ett noggrant uppfyllande deraf alltid skall medföra ömsesidiga fördelar; hvilket dock allt till Idiksens Höglofl, Ständers pröfning vördsammeligen öfverlemnas.
Stockholm den 2 j
Maj 18 » 5* n 44° - Mm 2 g M<tj.
Bidderakapets
På Högvörd, Presta och Adelns Ledarn.
Vägnar vägnar A. Lantingshausen.
Rryn.
På Vällofl. Borgare, På.Hederv. Bonde.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar And- Fredin« JVi/s Mänsson. M. M. Rosbeck.
Uppläst hos samtéliga Rjks-Ståndsn don 39 Maj, Riksens Höglo fl. Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotts Betänkande, i anledning af gjordt förslag , att Garnizons ■ Rcgcmenterna Viäite af vissa Di st ricter, Härader eller Socknar få directe uppbära Lqmngs-Spannemälen % m. in, Sedan, uti ett hos Höglo!!.
Bidderskapet och Adeln den 16 i denna månad uppläst och lil!
Allmänna Besvärs, qch Qeoonomie-TJtskottet remitterad t Memorial, Herr Öfverste-Lieutenanten W. m, C, VV. af Sillén ej allenast framställt origtigheten deraf, att den Spannmål, sorn härva, rande Garnizons-Befäl i aflöning erhåller utur Kronans Magaziner, icke skall utgå efter vanligt Afiadsnaål) utan efter så kalladt Garnizonsmål, hvil* JDen 2'9
Maj, hvilket skall utgöra omkring 4 kappar mindre pä tunnan, än fast mål, då likväl Allmänna Kagen i 8 Cap. 1 §.
Handels-Balfeen bjuder, att enahanda mätt och vigt skall vara i hela Riket, gilladt fried Kronones märke, utan ock anmält, att berörde Uönings-Spannemå'1 skall vara af så dålig beskaffenhet, att Uöntagarne svårligen kun-- nå afyttra den, det Herr Öfverste
Uieutenanten ansett vara så mycket mera obehörigt, som Magazins Förvaltaren i Kronans Magaziner icke ©mottager annan, än god och val rengjord säd, och Herr Öfverste Uieutenanten, af sådana orSaker samt till besparande af Magazins-Betjemngens underhåll, föreslagit, det matte vissa Districter, Härader eller Socknar anslås hvarje Garnizons-Regemente,- Corps eller- Stat, att derifrån, genom Regements Ovartermästaren elJer andra Ombud, directe af Skatte- och Kronobonden emottaga Spannemålen; så har Herr Stats-Secreteraren m. m.
Friherre Wirsén, uti ett nyssnämnde dag till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll afgifvet och jemväl till
Ut skottet remitteradt anförande, gjort de erinringar emot hvad Herr Öfverste-Lieutenanten af Sillén i ofvanberörde måtto framställt, att det så kallade Garnizonsmålpt har varit af ålder och Utgöres af 32 lösa kappar roed ?:ne sådana till jtåga på tunnan, i stället för den fasta turman af 36 sådana kappar, och att, likasom flera slags beräknings grunder för vigt voro i Riket antagna, voro också för inål flera särskildta, utan att sådant kunde anses stridande emot Ijäg, då man likväl alltid väger med samma slags vigt, och mäter 442 Den 39 Maj. mäter mer! samma slags tunna: att GarnizomRegementerne i sjelfva verket bestås ett mindre inål; men att, dji deras Spannmål anordnas, förvandlas den från Garnizons-mäl till fast mål, som då blifver ett mindre tunnetal af det sednare, hvilket de qvittera; men denna differehce i mål bomme likväl det allmänna till godo och blefve redovist, i stället för att en förändring uti an. slaget för Garnizons-Regernenierna från Garni, zons- till fast mål blefve en tillökning uti Statsk utgiften; och hvad beträffade den del af ämnet, att dålig säd skulle blifva till Regernenter■na utlevererad; så, utom det Herr Friherren förmodade, att vederbörande, med kännedom af deras rätt, icke skulle underlåta, att i behörig ordning klaga, om dem i sådant afseende skedde något förnär, kunde ingen Uppbördsman utdela sämre säd, än den han ernottagit, så- vida icke något tjenstefel eller verkeligt brott föregått genom utbyte af Kronans bättre Spannmål emot sämre; och i sådan händelse vore en anmälan derom för mycket rättvis och billig, för att icke genast följas af det verksam mase beifrande, dertill Embetsman funnos, hvilka hade det till tjenstepligt sig å lagd t Utskottet har under öfvervägande förehaft hvad så väl Herr Ofverste-Lieutenanten m. m. af Sillén andragit, sorn ock Herr Stats-Secrete. raren m. m.
Friherre Wirsén deremot erinrat;, och hvad först angår frågan om Garnizonsmålets olikhet med Afrads- eller Kronotionde-målet, så anser Utskottet den af Stals-Secreteraren m. m.
Den 3 9 Maj. 443 m.
Friherre Wirsén, derom lemnade upplysning vara af den beskaffenhet, att
Utskottet icke bär något att derutöfver tillägga.
Vidkommande dernäst förslaget, att Garni, zons Regernenternes lönings-spannemål måtte directe uppbäras af vissa Districter, Härader eller Socknar, hvilkas Kronotionde kunde till sådant bestämdt ändamål anslås, så kan Utskottet så mycket mindre tillstyrka sådant, som, utom den omväg och de oredor ett dylikt uppbördssätt skulle medföra, det heit och hållet beror på Kongl. Majits eget Nådiga godtfinnande, att bestämma de ställen, der värfvade Regementerna böra garnizonera, äfvensom tiden, huru länge de på sådana ställen böra förblifva.* hvaraf alltså följer, att några vissa Districter, inom hvilka Aflöning®.Spannmål skulle få af sådana Regem erit er uppbäras directe af Rentegifvarne, icke kunna anslås, eller utsättas.
Och beträffande den omständighet, att den Spannmål, hvilken Garnizons-Regementerne från Krono-Magazinerna erhålla, skall vara af sämre beskaffenhet, än den, sorn i Magaeinerna ernottaees; så, enär ej allenast hvar och en äger öppen rätt, att, å ort och ställe som vederbör, öfverklaga dylika händelser, der de skulle kunna inträffa, utan ock 93. §. 1. mom. uti 2.
Art. af 3774 års Fält-Förvaltnings-Reglemente uttryckligen innehåller, att ingen RegementsQvarterraästare må af Magazins-Förvaltaren emottaga eller låta sig påtruga en mindre god eller förskämd vara , 4ii Den sg Haj. vara, firtner
Utskottet icke anledning eller skäl vara för handen, att fästa Riksens Högloft.
Stan. ders uppmärksamhet på hvad Hr Ofverste.Lifeutenanten af Sillén i den delen andragit.
Hvilket allt likväl vördsamligen öfverlemnas till Sik. sens Höglofl.
'Stockholn^ den 34 Maj x8 * 5- Pa Höglofl.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar A Lantingshausen.
På Vällofl. Eorgare.
EondeStåndets Ledam.
Ståndets Ledarn, vägnar vägnar And.
Hils Mänsson. M. M. Rosbeck.
Uppläst hos samteliga Riks-Stånden den 29 Maj, Vördsamt Memorial.
Riksdags.Fnllmägtigen för Göstrings och Aska.
Härader af Östergöthlands Län Anders Joachims, son har uti ett till Hedervärda Ronde Ståndet ingifvet Memorial framställt de ämnen, uti hvilka han ansett att nu gällande Concours-Författningar skulle fordra rättelser, samt i anledning deraf ej mindre föreslagit: r:o Att en viss lämplig tid för Domstolarna så väl i Staden som å Landet matte bestämmas, inom hvilken, efter det Rätte - Deri 2 9 Maj.
Rättegången uti der anhängiga gjorda Concoursrnål blifvit slutad, Dom i samma mål bor utfärdas, och 2:0
Att svårare påföljder matte föreskrifvas för Gäldenärer, sorn, .utan att kunna visa lagliga skäl till deras obestånd, icke äga verklig tillgång till gäldande af mincst två tredjedelar af deras skuld; än äfven yrkät, att de, hvilka af Borgenärerna utses till.
Syssloman', för att den uti ett gäldbundet Bo afträdda Egendomen förvalta, måtte strängare förbindas til! redovis. ning af berörde tillgångar; hvarförutan Anders Joachimsson i öfrigt hemställt, om icke Dtjmaré i allrhänhet måtte vid ansvar åläggas, att i de af dem meddelande beslut noga följa de i Dag och Författningar gifna tydliga föreskrifter, samt att icke grunda desamma på godtygko; och har jemväl Herr Borgmästaren E. G. Holm, uti ett till Val 1 ofl- Borgare-Ståndet inlemhadt Memorial, vackt fråga om sådan förändring af r.
Momentet g. §. i 1798 års Concours-Stadgä, ätt de Borgenärer, hvilka icke medgifvit sökt Afträdes-förmon eller Boskillnad, må anses hafva densamma bestridt, hvilken motion Herr Bergmästareri begärt måtte i sammanhang med andra i sammi ämne förut framställda frågor upptagas.
Båda dessa till Lag-Utskottet hansjcjutnä Me-‘ morial har Utskottet, så väL på pyssberörde grund, som i afseende derå, att de genom dem åsyftade förändringar hafva med hvarannan en nära gemenskap, funnit sig böra på en gång till pröfning företaga; hvarvid Utskottet för afgifvande' af dess utlåtande ansett lämpligast, att följa '44 6
Maj: följa den ordning, hvartill den ifrågasatte I79I års Concours-Stadga föranleder.
Hvad således först beträffar den utaf Herr Borgmästaren Holm föreslagna förändring af r.
Momentet uti <). §. af nyssoroförmalte Stadga; så enar hvar och en Gäldenär i allmänhet är pligtig, att till fullo godtgöra sina Borgenärer för deras hos honom ägande fordringar, vid underlåtenhet hvaraf de äga att hålla sig till Gäldenärens Egendom och person, samt således en af Galdenaren gjord Cessions ansökning icke kan äga annat föremål, än att Galdenaren vill åda» galägga, det så beskaffade olycksfall honom öfver-’ gått, som lagstiftaren på grund af rättvisa och, billighet pröfvat böra föranleda till den följd, att Galdenaren, i mån af den, medelst dessa olycksfall honom förorsakade förlust, må till stör» re eller mindre del för framtiden varda från betalning af dess skuld befriad, anser Utskottet det yara ostridigt, att, intill dess Galdenaren gittat behörigen styrka nyssberörde förhållande, och på grund deraf Domaren tillerkänt honom befrielse från större eller mindre belopp af skulden, Galdenaren alltid qvarstår i samma belägenhet, som före dess Cession, och att Borgenärernas rätt, att af honom u.tfå deras fordringar, ej undergått någon förändring eller förmindskning i annat fall, än om de försumma att fordringarne behörigen anmäla och styrka inom den tid, hvilken, i en. lighet med derom af Uagstiftaren meddelta föreskrifter, blifvit dertill utsatt och kungjord.
Der. igenom att, i anledning af Gessions-ansökningen, Borge - Den 29 Maj. 447 Borgenären icke allenast blir längre tid uppeJ bullen i möjligheten att anställa kraf emot Gäl* denären, utan ock mäste med stadgade fcrmali» teter bevaka sin rättmätiga fordran, är redan en betydlig , äfven med kostnad förenad olägenhet
Gorgen arén tillskyndad, hvilket dock ej kunnat undvikas, enär dels det instämmer med en laglig Rättegångsordning, att ingen utan ansvar bör kunna undandraga sig svaromål inför Rätta a ett väckt Stämnings-påstående, huru obehörigt det än må vara, dels det blifver nödvändigt, att Borgeriärerne hvar för sig lagligen styrka deras fordringar, hvarförinnan
Domaren icke kan vederbörligen pröfva hvad rätt .och företräde de framför hvarannan äga till erhållande af betalning utaf de tillgångar Gäldenären har .att till dem afstå; men att Borgenären , då han fullgjort hvad
Dagen äskat i afseende å bevakningen, tillika skall dervid behöfva bestrida den Cessionsförmon Gäldenänen sökt, och att, om den förre med stillatigande sådant förbigår, detta skall medföra den verkan, att han bör anses hafva såmedelst medgifvit Gäldenärens påstående, anser Utskottet destomindre vara med en rigtig Lagprincip förenligt, som å ena sidan Domaren, ehvad. bestridande deraf som skett, är oförhindrad att pröfva de skäl Gäldenären, till befrielse från framtida ansvar för gälden eller någon del deraf, anfört, och att densamma, om dessa finnas grundade, honom tillägga, samt å den andra åter följden af en Cessions ansökning icke rimligen bör blifva sådan, att Gäldenären derigenom må kunna förskaffa sig en förmon på Borgenärens b® 448 Dera s 9 Maj. bekostnad, som till sin grund icke är rättvisj hvilket sistnämnde likväl inträffar, om Borgenären, blott för det han vid bevakandet af sin fordran eller under Concours-Bättegångens lopp icke anmäler sig bestrida hvad Gäldénären ej lagligen kan vinna, skall anses hafva frqnträdt den rätt han emot Gäldenären agde och den Bor. genären aldrig förklarat sig vilja eftergifva.
På dessa skäl tillstyrker Utskottet, att sed. fiäre perioden af ofvannämride Moment och §. äf Concours-Stadgan må förändras och erhålla så. dan lydelses ”Beti Borgenär, Sorn tinder Skriftvexlingéii ”ej uttryckligen medgifver Gäldenärs ansökan j ”varde ansedd såsom hade han den bestridt.”
Med antagande af denna' princip , anser Utskottet det blifva en ostridig följd, att, om nyss omförmälte förändring godkännes, ett lika stadgande skall äga rum
Uti frågor om af endera Makan sökt boskillnad, och att i sådant fall IC^l.
Böiklaringen den 30 September igot skall körn, ina att till sin kraft och verkan upphöra, då, till undvikande af irring och olika begrepp vid Dagskipningen, Utskottet föreslår följande tillägg vid nyssberörde föreslagna Moment: ”Dag samma vare, der Boskillnad, på sätt ”i J 8- §• af denna Stadga föreskrifves, af endera Makan sökes.” Vid» Dm a t) Maj, 449 1 Vidkommande dernäst den1 af Riksdags Full-, fnagtigen Anders Joachimsson gjorda anmärkning örn nödvändigheten att bestäm ina én viss rid, in* ttrh hvilken Dom uti anhängigä gjorda Concoursraal bör af'Domstolarna sä val i Sraden som på iLandet afkunrtas; sä emedan Domare i allmänhet åligger, att med möjligaste skyndsamhet tilt andtligt slut befordra de hos dem anmäldta och instämda mål, samt detta i Concotmtvisfer desto taera är af synnerlig angelägenhet, sorn dels. ■vanligen uti de samma många särskildta personers rätt är i fråga, dels dessa, intill dess berörde tvist är slutad, måste lemna liela tillgången, i det gäldbundna boet under Sysslomans förvaltning, hvilken icke möjligen kan medföra enahanda förmon för Borgenärerna, som i handel se hvar och en af dem agde att sjelf disponera hvad af nämde tillgång slutligen bondin t il Ikornmer, dels i öfrigt Rorgenärerne emeuieni icke kunna emot gäldenären fortsätta sina anspråk, i afseende på den brist uti deras fulla förnöjande, som uppstår vid Concoursmassans fördeli dem imellan; ty och då, genom det i berörde tvister stadgade Rättegångs-sätt, en viss tidrymd är bestämd, inom hvilken skriftvexlingen skall vara fulländad och stridigheterna, så vväl imellan.
Gäldenären och Borgenärerna som dessa sistnämnda inbördes, utförde, samt således tiden är gifven, då målet finnes i det skick, att der af Domstolen kari till pröfning företagas, anser Utskottet någon svårighet icke mota för utstakande af det anstånd v sorn sedermera för tvistens afgörande och Domslutets- författande äfven i Cort* 3;d/e Tid, N:0 57, ^8. cour* 4ä© Den 29 Maj. courser af större vidlyftighet högst kan blifva behöfligt.
I afseend* å de Concourstvister , som vid Härads-Rätterna göras anhängiga, är sådant förordnande redan uti Concours-stadgan gifvet, så att, med en ringa förändring deruti, all möjlig skyndsamhet i dessa måls afgörande derstädes blifver befordrad; men som, hvad rörer Rådstufvu Rätterna, något bestämdt icke är i detta ämne föreskrifvet, har Utskottet trott sig finna, att en tid af trenne månader efter det tredje uppropet skett, alltid skall blifva tillräcklig och mestadels öfverflödig, både för de förhör med Parterna,, sorn Domstolen för dess upplysning i en eller annan omständighet kan finna nödiga, och äfven för de åtgärder, som sedan återstå , inan Concours-Domen kan' vara färdig att Parterna meddelas.
Af sådan anledning föreslår Utskottet, att 9 §. 3 Mom. af Concours Stadgan må erhålla följande tillägg : ”Och utfärde
Dom sist inom trenne må”nader efter det tredje uppropet skett, utan att ”sådant af rnundtliga förhör, som med Parterna ”kunna anses nödiga, må hindras.
Pördröjer ”Rätten härmed, svare dertill sorn för annat ”tjenstefel; fylle ock all den skada, som genom ”uppehållet bevisligen uppkommit.” Äfvensom att 12 §.
3 Mom. må sålunda förändras ; ”På Den 8 9 Maj. 45i t#Pä inställelsedagen varde Gäldenärs ansök* ”ning uppläst, och håfve Borgenärerne då, innan ”den dagen till ända går, att uppte och lagligen ”bevisa sina fordringar samt dem besvärja, sorn ”förut sagdt är, så ock vidare skrift- eller mundt”ligen andraga allt hvad de emot Gäldenären. ”eller hvarandra i Rättegången eller hufvudsa”ken finna sig befogade tili; så att Rättegången ”vid forsta Tinget må, om gjörligt är, ”varda sluten och med Dom afhulpen.
Rån det ”ej då ske, och infaller ej laga Ting i Häradet ”inom frenne månader derefter, vare
Domaren ”pligtig att vid Tinget tillfråga Borgenärerna, ”om de för sakens fullföljd äska Urtima Ting ”och stäm rrte det i sådant fall på deras bekostnad inom nämnde tid, utan att derom i Hof”Rätten eller hos Konungens Befallningshafvande ”behöfva förut anmäla, dock gifve han sådant ”tillika tillkänna.
A detta Urtima Ting varde ”saken ofelbart utförd och slutligen afgjord. ”Vilja Borgenärerne ej bekosta Urtima Ting, blif”ve den till nästa Ting uppskjuten, då ock dom ”ovägerligen skall afkunnas.
Do”mare något häraf, vare Lag, som här ofvan i ”9 §. 3 Moni. om Rådstufvurätt är sagdt.
Bor”genärerne äge ock vid första Tinget att utväh ”ja sina
Sys loman, och fortfares i öfrigt sorn ”förut är föreskrifvet”
I ordning förekommer hvad Anders Joachimsson, på sätt ofvanbemäldt är, yrkat angående svårare ansvar för Cessions sökande Gäldenärer» Ostridigt bidrager det i märklig mån till bibé hål - 452 Dm 2 9 Maj:
Kallande af allmänna credifen och förtroendet medborgare imellan, att Gäldenärer, hvilka un. der ett oredligt förfarande och genom uppenbar vårdslöshet förskingrat den egendom , som blifvit dem af deras Borgenärer ombetrodd, den de sedan icke kunnat till fullo återgälda, varda med. tillbörlig stränghet behandlade.
Vid det af sadan anledning Utskottet öfvervägät, huruvida detta i allo blifvit uti den nu gällande Con. cours-Stadgan iakttaget, har
Utskottet trott sig i detta ämne finna de brister, dels att sådant, som äfven bör med skäl betraktas såsom ett oredligt förhållande, icke är deruti upptaget, dels att ibland de ansvar, som äro för sådana Gäldenärer utstakade, jemväl finnes antaget det sorn för de flesta icke medför någon synnerlig förlust och ofta är utan påföljd eller verkställighet, dels ock att obehöriga friheter blifvit bemäldte Gäldenärer tillerkände.
Ibland dessa här Utskot tet i synnerhet fäst sin uppmärksamhet dervid, att ehuru såsom ett oredligt förhållande blifvit ansedt, om Gäldenär, de sista 30 dagarna förr än lian sin oförmögenhet hos Domaren anmäler, uppsåtligen gynnar en elier annan Borgenär med pant eller betalning, har likväl den omständighet blifvit förbigången , om
Gäldenär under samina tid upplånar eller under annan förevändning åtkommer penningar ellér varor, för hvilkas användande lian ej kan visa behörig redo, fastän, efter Uiskouets ranka, detta sistnämnda bör synas lika straffbart sorn det förra, och i synnerhet vid de tili fällen då det sig uppenbart visar, att Gäldénäreri ej • kuhriat' undgå att vid ornförmäldta tid T) en s (j Maj.
453 tid känna sitt obestånd : att vidare såsom en siags bestraffning det blifvit en så beskaffad Gäldenär, örn han Borgare varit, förbudet att på Beursen komma, hvilket för inånga af dem icke medför någon olägenhet och dessutom i de flesta Städer, der sådan inrättning icke finnes, ej är verkställ, hart: och att Gäldenären blifvit öppet lemnadt, att, då han under Rättegången ej är vorden häcktad, utan njutit säkerhet i sitt hus-, få, sedan
Dom i Concoursmålet fallit och hans ansva. righet således redan är bestämd, sjelf välja om han vill det ådömda undergå eller inom Sex veckor derefter under lika frihet utom Riket sig begifva, gehorn hvilken sistnämnde åtgärd Gäldenären således sättes i tillfälle, icke allenast att undandraga sig ali personlig påföljd af dess förfarande, utan ock att uppenbart gäcka sina Borgenärer, i den billiga väntan, att i framtiden af den förmögenhet, han genom särskildta oförväntade händelser eller egen arbetsförmåga kan samla, varda för bristen i deras fulla förnöjanda godtgjorde. hftskottet har äfven anmärkt , att i Concours-Stadgan någon skillnad i påföljderna för Gäldenären icke är bestämd, antingen de tillgångar, dem han till sina Borgenärer afträder, till större eller mindre del förslå till deras godtgörande.
Det är väl vid alla tillfällen brottsligt af en Gäldenär , att oredligen förfara emot dem, som på god tro lemnat deras förmögenhet i hans händer, och att genom vårdslösad hushållning den förskingra, men onekeligen inrte fat. 454 Dtn 2 g
Maj. fattar det en ännu större brottslighet, ,att så länge fortfara i enahanda förhållande på Borgenä. rernas bekostnad , att till äfventyrs ingen och åtmindstone en ganska ringa tillgång finnes öfrig till betalning af de åsamkade skulder, hvarigenom Gäldenären tydeligen ådagalägger en föresats att bedraga Borgenärerna, eller åtrnindstone en liknöjdhet huru de skola blifva för deras försträckriingar godtgjorde.
Då nu, enligt en vederbörlig Lagprincip, bestraffningen å hvarje brott af lika egenskap bör bestämmas i förhål, lande till dess olika grader och äfven ofta brottslingens visade större eller mindre vanart och elaka böjelse dervid bör komma i beräkning, har ock Utskottet ansett, att likaledes vid nyssomförmalte händelser följderna för en bedräglig