Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under de första åren, sedan nya Trollhätte slussverk blifvit och rensningsarbelel i Götha Elf blefve fulibordadt, komme troligen icke Götha Canal-bolag att i derigenom ökad fart finna ersättning för förlusten af förut från Trollhättan utgående och då upphörande bidrag.
Om nu bolaget skulle i högie grad nedsätta afgiften å vissa betydligare varor, än att denna nedsättning genast blefve betäckt genom en i förhållande dertill ökad fart, så kunde det lätteligen under flere år komma att sakna utdelning, hvilket skulle nedsätta aktie-värdet och troligen i nya egares händer öfverföra en stor del af de -ftdelar af hela aktie-kapitalet, som nu vore belånt för underpris, och om än desse kunde i framtiden skörda dubbel vinsL genom då ökade utdelningar, komme detta icke de närvarande aklie-egarne till godo.
En sådan nedsättning i afgifter kunde således endast till vägabringas genom Statens mellankomst, antingen genom inköp af Canalen eller genom förvärfvad rätt för Staten att efter godtfinnande bestämma Canaltaxan mot garanterande åt bolaget af en minimi-inkomst.
Beträffande den första utvägen, så skulle, enligt uppgjord beräkning, om inköpet skedde mot erläggande af a5 proc. å aktiekapillet och öfvertagande af bolagets alla fordringar, tillgångar och skulder, Götha Canal med alla tillhörigheter, inventarier o. s. v. komma att kosta Staten omkring 1,1 i3,ooo R:dr B:ko, utan att afse innevarande års öfverskott å Canalinkomsterne, som lemnade en fond för Canal-byggnadens förbättring, genom utbyte af broar och portar af träd mot andra af jern Om man ville infria bolagets, endast å gäldenärens sida uppsägbara, skulder (vid slutet af i843 utgörande omkring 38o,ooo R:dr) skulle en utbetalning af omkring i,i32,ooo R:dr erfordras, hvaremot Riksgälds-Contoret kunde afskrifva dess skuld till bolaget, öfverstigande 95,000 R:dr.
För denna utbetalning egde Riksgälds-Contoret full tillgång i dess fordran hos Banken af i,i43,ooo R:dr; och genom öfvertagande af Disconternes lån å adier, omkring 35o,000
R:dr, hvilka, utgifne efter a5 proc. å aktiekapitalet, komino att qvitta sig sjelfva , skulle Bankens conlanta utbetalning, vid liqviden af Riksgälds-Contorets fordran, komma alt med sistnämnde belopp minskas och på samma sätt Riksgälds Contorets eller Statens, då endast omkring 770,000 R:dr kommo att återstå.
För en 6 Stals- och Banco- och Utskottens Utlåtande, N:o i3y. köpeskilling af R:dr i,ii3,ooo, skulle medeltalet af behållna inkomsten för dessa 5 år lemna en afkastning af nära f\ proc., efter 184 * års behållna inkomst skulle den stiga till nära proc., och efter den för det genom olyckliga conjuncturer serdeles dåliga året 1843 ändå öfverstiga 3 proc.
Att detta oaktadt och fastän erfarenheten visat, att på det hela Canalinkomsterne varit i oafbrutet stigande, bolaget troligen skulle emottaga det här ifrågasatta anbud, fann sin orsak deri, att, då en stor del aktier voro belånta och då bolaget egde en skuld af omkring 400»000
R:dr, till större delen bärande 5 proc. ränta, skulle det., helst under förut anförda förhållanden för den närmaste tiden, för aktie-egarne vara bättre att för ett måttligt pris realisera sina aktier nu, än att afvakta en framtida större vinst, ehuru sannolik denna också vore.
Ett sådant inköp hade också den stora fördelen att inom kortare tid kunna i allmänna rörelsen bringa en för densamma behöflig större penningesumma, utgörande en andel af Statens för penninge-circulalionen ofruktbara besparingar.
Den invändning kunde göras, att industriella företag förvaltades bättre af enskilde, än afStaten, men Götha Canalbolag bestod af mer än 3i,ooo aktier, ställda på inuehafvaren och sålunda i hvarje ögonblick underkade ombyte af egare; och inom gränsorne af det af Kongl. Maj:t utfärdade Privilegium och af de af Kongl. Maj:t stadfästade Reglor, vore det efter bolagsstämmo-beslut, som Canalen förvaltas.
Vid dessa vore sällan ett större antal aktiegare närvarande; — det berodde af en tillfällig öfvergång af större aktiemassor från en till annan hand, att helt och hållet förändra de åsigler, som vid bolagsstämmor göra sig gällande, och detta kunde för ett sådant verk, som Götha Canal, icke vara nyttigt.
Den vigtigaste delen af Canalförvaltningen vore vården om sjelfva Canalens underhåll , att i tid de smärre åtgärder i detta hänseende icke försummades, som, uraktlåtne, i en framtid skulle påkalla de största uppoffringar.
Hvar hade man mest att vänta denna vård, antingen genom högsta ledningens öfverlemnande åt ett sakkunnigt Statens Embetsverk, såsom t. ex. Styrelsen öfver Allmänna Vattenbyggnader, eller genom att anförtro den åt ombytliga Bolagsstämmo-majöriteier, för hvilka beredandet af aktieutdelningar lätteligen kunde få mera vigt, än undanrödjandet af framtida vådor för Canalen?
Till heder för Götha Canal-bolag borde motionären dock nämna, att så ej hittills varit förhållandet, och aLt under de sista åren ganska betydliga och under de inträffade conjuncturerne känn - Stats- och Banco- Utskottens Utlåtande, N\o iB"], 7 bara omkostnader nedlagts på Ganalens förbättring, genom ett tidigare utbyte af broar och slussportar af träd mot andra af jern, än anställda undersökningar visat oundgängligt.
Men orsaken härtill torde sökas i det förhållande, alt Direclionen inom sig egt medlemmar med född kärlek till Ganalen, och deribland en Öfver-Mechanicus, som sjelf byggt ? af Canalen samt vid densamma och dess framlid sålunda fäslat sitt namns ära.
För sin del ansåg motionären, på anförda skäl, det vara bättre, att Gölha Canal öfvergick till en Statsegendom.
På sätt i motionen redan visats, utgjorde, efter afdrag af restitutioner, Canal-bolagets inkomst af Inre farten, under egde Canal-året, 1841» R.'dr 72,3o6: 20. tt.
Att antaga denna inkomst såsom den bolaget i medeltal kunde påräkna, tycktes icke vara för högt tilltaget, då inkomslerne, med undantag för liden af sednast inträffade svåra conjuncturer för rörelsen, varit i oafbrutet stigande.
63,2 procent „ i836 .... 45,2 „ 1837 .... 44,9 (För sednare år saknades uppgifter).
Men då sedan den tiden aversionsafgiften för ångfartyg tillkommit, som nu utgjorde en betydlig del af totalinkomsten, kunde för det närvarande andelen i denna för de afgifter, som kommo i fråga att nedsättas, högst beräknas till 4o proc-, d. v. s. minskningen till knappt 3o proc., hvilket ef - 8 Stats- och Banco-Utshollens Utlåtande, N:o 137. ter förhållandet 1841 skulle göra en minskning af omkring 18,000 R:dr, som dock till en del skulle beläckas genom afgifterne å de ökade varuqvantiteter, hvilka kommo att föras å Canalen, samt de i samma mån stigande hamn-, dock- och dylika afgifter; och i den mon trafiken genom de gjorda nedsältningarne skulle ökas, komme Statens ersättningsbidrag att minskas och slutligen försvinna.
Beredandet, under närvarande conjunclur, åt | af Rikets jerntillverkning af valet af 2 Stapel-orter för dess afsättning i stället för alt ega blott en, af en betydlig nedsättning i kostnaden för tackjerns afsättning från Mälaren åt Wenern, underlättandet af gamla och öppnandet af nya productioners afsättning för de rika provincerne kring Götha Canal och dess grenar, med ett ord mångdubblandet och påskyndandet af de fördelar för Rikets inre rörelse, byggnaden af Götha Canal åsyftat, syntes då mer än motväga en temporär uppoffring af ofvanstående belopp.
Motionären föreslog derföre, alt Rikets Ständer måtte 1:0 hos Kongl. Maj:t anhålla, ali Kongl. Majit läcktes foga anstalt örn sådan skyndsam nedsättning i taxan för Infarten å Götha Canal, som kunde finnas nödig för befrämjandet af lättad afsättning från och till de Canallinien omgifvande provincer af inhemska productioner, samt att till den ändan berättiga Kongl. Majit 2:0 alt med Götha Canal-bolag öfverenskomma antingen a') om inköp af Götha Canal med alla Bolagets egande fastigheter och inventarier, emot erläggande af 25 proc. af actiekapitalet samt öfvertagande af alla bolagets fordringar och skulder, eller b) om öfverlåtelse åt Kongl. Majit eller Slatsmakterne att efter godtfinnande reglera taxan för Inre farten å Götha Canal, emot skyldighet att ersätta bolaget, hvad denna afgift, med tillägg af den för begagnande af bolagets hamnar, dockor, magasiner och upplags-ställen, något år kunde komma alt understiga 72,300 Ridr Banko; äfvensom i händelse af inköp af Götha Canal, att 3:o Riksgälds-Contoret uppdrages att ombesörja liqviden, samt att dertill använda erforderlige belopp af dess hos Banken egande fordran, hvarvid Banken i afräkning egde att aflemna de till dess
Hvad Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande, N.o i3j.
9 Hvad i förutnämnde motioner sålunda blifvit anfördt, hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och beträffande först den väckta frågan om Götha Canals inköpande för Statsverkets räkning, så, utan att för öfrigt ingå i någon pröfning af detta förslags större eller mindre lämplighet, finna Utskotten, att, då Statsregleringen, som nu blifvit upprättad, utvisar, det någre Statsverkets tillgångar för omförmälde behof icke äro att disponera, och Förstärkta Banco-Utskottet, med Rikets Ständers rätt, den 5:te innevarande månad beslutat, att det belopp af Bancovinsten, som från innevarande års början till nästa Riksdag inflyter, skall reserveras för Bankens ändamål, motionerne i denna del icke lära kunna till någon åtgärd föranleda.
I afseende åter å Herr Friherre Gjllenhaals förslag om öfverlåtelse till Kongl. Maj:t eller Statsmakterne att reglera Taxan för inre farten å Götha Canal, emot skyldighet att ersätta Bolaget, hvad denna afgift kunde komma att något år understiga 72,300 R:dr, finna Utskotten, lika med motionären, att slöra fördelar obestridligen skulle komma att derigenom beredas de många orter, som för transport af sina producter kunna begagna Canal-leden; men Utskötten måste äfven anse det vara i högsta grad betänkligt, att, under det Canalens vård och underhåll fortfarande skulle komma att besörjas af ett enskildt Bolag, Staten ikläder sig en ovilkorlig ansvarighet tili Bolaget för en viss årlig inkomst af densamma, hvarigenom den nuvarande angelägenheten för Bolagets styrelse att i främsta rummet upprätthålla Canalens farbarhet skulle kuima, utan våda för Bolaget, förminskas eller helt och hållet försvinna; och då icke heller utredt är, huruvida Bolaget må finnas hågadt att antaga de af motionären föreslagne vilkor, hemställa Utskotten, att Rikets Ständer icke heller, i anledning af denna del utaf Herr Friherre Gjllenhaals motion, måtte för närvarande vidtaga någon åtgärd.
Reservation af Herr Lagerborg, som ansåg, att Utskotlen borde tillstyrka Rikets Ständer, att bos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att en vederbörlig undersökning måtte ske, till utrönande, om och under hvilka vilkor nedsättning uti afgifterne för inre farten å Götha Canal må kunna beredas.
Bihi till R, St, Prot, 184S, 4 Sami, 2 Afd, 29 Häjt, 2 STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, 1845.
SISI STEIS öfver Ilike/s Högloft.
Ständers sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- m. fl. Utskotts under Urtima lliksdagen i Slockholm år 1844—1845 afgifne lietänk ande n, Utlåtanden och Memorial. A.
Advocat-CorpSj, om inrättande af en sådan å Stat.
AfgiJteji till Svenska Kyrkan i London, om befrielse från erläggandet deraf för fartyg, som besöka andra Engelska hamnar än London.
N:o 96..
Afgifterne för Skolväsendet, om deras uppbärande gemensamt nied Kronoutskylderna.
Ull. N:o 121.
Aflöningssiitt, om föränd rädt sådant för Presterskapets Uti.
N:o i3o. Anslag för Allmogens undervisande i tillverkning af JNiirenberger-kram.
Ull. N:o 33, Mern.
D:o till inköp af Boställe åt en Capellpredikant i Undenäs församling.
Ull. N:o 41» D:o lill boskapsskötselns befrämjande.
N:o 46- D:o till Stockholms Lyceum och Realgymnasium.
D:o af lån till Hi Ilska Skolan.
N:o -70.
Ull. N:o 89; Mern.
D:o för hämmande af tiggeri, m. m.
Ull. N:o 90.
Nioio^; Mern.
D:o för Tullverket, om tillökning deri.
N:o 126. t Apologist, 0111 anställande af en sådan vid Fahlu Högre lärdomsskola.
Apologist-skol ari i Haparanda., om en ytterligare lärares anställande derstädes.
N:o 26; Meni.
Arbets-commenderingar, om befrielse derifrån för indelte Soldaten eller ersättning derför.
N:o 17; Meni. N:o 57.
Arbets-inrättningar, 0111 skyddsafgiltens användande dertill.
N:o 39; ytterligare Uti.
N:o 112. 11.
Barne m. fl. Härader i Skaraborgs Län , om utsyning af Kronoskog till Kneck testugors uppbyggande.
UlI.
Beväringsmanskapet; om förändring i dess beklädnad.
Biskopsembetenaj om indragning af dem.
Bjäre Härad, om åtskilige Rusthållsnumers skyldighet att erlägga Kronotionde.
Blockhusudds tull; om uppförande af en landningsbrygga och om hamnumgälders erläggande derstädes.
Bohuslänska skärgården, om åtgärder till sillfiskets up| Bet.
Ull. N:o 93.
Boskapsskötselns befrämjande genom Stamholländeriers inrättande.
Ull. N:o 47- Boställshavare, om deras befriande från skifteskostnaders erläggande.
Brefbäringsskjldigheten, Krono-; om lindring deri.
N:o 1 1 ; Mern.
Brott; om ersättning till dem, som sådana upptäcka och åtala.
Bränvin; om restitution af skatt för hvad deraf till utrikes ort expo 1 teras.
N:o loa.
B åts mans rot er in gen i Fahlun, om nedsättning deri.
Ull. N:o 86.
N:o 128. >hjelpande derstädes. o Båtsmän, Blekinge
Läns, om förändrad reglering af tjenstgöringslouren för dem.
D:o , om sättet för deras fortskaffande till och från tienstgöringsorterne.
N:o 54. €. Calmcire
Ull. N:o 2.
Uti, N:o 33:
Mern N:o 64.
N:o 22; Mein. N:o 81.
Central-Stjrelse öfver Ecclesiastik- och Läroverken, om inrättande af en sådan, Uti. N:o 13.
Consistorierne, om upphörande af deras domsrätt.
Considad-aj giften, om upphörande deraf eller lindring deri.
Contractsprostarne i Bohuslän, om förbättrade lönevilkor för dem.
Ull. N:o 98.
Curhusanstalterna, angående väckt fråga att de medel , som för desamma erfordras, må af Statsverket utgå.
Bet. N:o 21. I>.
Danviks Hospital, om upplösande af Directionen deröfver m. m, Uti.
Degebergs
Landtb ruks-mstitut, om indragning deraf.
N:o 134- F.
Fartyg, angående upphörandet af båkafgift för dem i visst fall.
Ull. N:o 102.
Fattigvården, om understöd och åtgärder för dess förbättrande.
Ull. N:o qo.
Folkskole-lärare-seminarierne, om ökadt anslag till dem.
N;o /ji ; Meni. N:o 66.
Folkundervisningen, om anslag lill dess befrämjande.
Ull. N:o 1 rq. D:o, om Helgonskyldens användande dertill.
D:o, om skyddsafgiftens användande för befrämjandet deraf.
N:o 38; Utb N:o 97.
D:o, angående väckt fråga , att argifter na dertill måga uppbäras gemensamt med Kronoutskylderna.
Ull. N:o 12 £ D:o, om ändringar i Kongl. Stadgan rörande densamma, af d. 18 Juni 1842.
N:o 4°?
N;o 4- Fotmöten vid Indelta Cavalleriet, om deias afskaffande:
Utb N:o 35.
Frunlimmer s-under visningen, 0111 en Normal-skolas inrättande för detta andalua I.
Ull. ]\:o 68.
Ull. N:o 27.
Meni. N:o 1 14.
Fångar, om förändring i sället för deras transporterande.
Nto 55.
Härad, om rättighet för vissa hemman derstädes Lill utsyning å en Krono-park.
Ull. N:o 5.
Cwv Gardes-Begementena , om förändrad organisation af deni..
Ull. N:o 45.
Gottland, om dervarande Skattehemmans befriande från skyldigheten alt underhålla Strandtidare-boslälien.
Ull. N:o 2g; Mein.
Gottlands National-Beväring, om reorganisation deraf.
Ull. N:o 88.
Grislehanms Post-Contcr, angående upphörande af Wäddö Sockens skyldighet att underhålla byggnader derstädes.
Ull. N:o 23..
Götha Canal, om nedsällning i Taxan för farten derå..
Nio 137.
Götheborgs och Bohus län, om Landshöfdingesätels förflyttande lill Uddevalla.
Ull. N:o 1 5.
Götheborgs stad, angående väckt fråga, att af denna siad må bildas ett Ståt— hålläreskap.
Ull. N:o 15..
Hallsnäs brOj om underhållandet deraf.
N':o g5; ytterl.
Hanö hemmansegare, om lindring i utgiflerne för lotsars underhåll. Uti.
INko 61.
Helsinge Regemente, om
Rothållares dervid befriande från åtagandet att förse Under-Officerare med hus och ved m. m.
Domkyrka, om rättighet för densamma att komma i åtnjutande afspanmål, som från Stiftet till Upsala Domkyrka utgår.
Hi/Iska Skolan, 0111 låneanslag dertill.
Hudiksvalls Högre lärdomsskola, om löneförhöjning för Rector derstädes.
Uti, N:o 42.
Hunne- och Halleberg, Kronoparken angående utsyning derå för Åse Häradsboer.
N:o 17; Mern. ]N:o 57.
Inr/var terin "S-Ordningen, 18 41 års för Stockholms Stad , om ändringar deri.
N:o lor.
N:o 24; Mein.
Jordbruket, om en lånefond lill dess förkofrande.
N:o 7. M. Klint, Gustaf af, Amiral, om inköp af hans Sjö-Chartasverk för Statens räkning.
Ut], N:o 47- K ronobrefbärings skyldigheten, om lindring deri, Uti. N:o 11; Meni. N:o 80.
6 Kronofordringar, äldre, angående forum för sådanes pröfvande , samt prtescription för deras anmälande.
N;o i32.
Kronotionde, angående undersökning om åtskilliga Rusthållsnummers i Bjere Härad, skyldighet att erlägga sådan.
N;o ^5.
D:Oj inom Westerås och Örebro län, om deras lösande med penningar.
N:o ia5.
Kronotionde-spanmålom rättighet för rothållare inom f. d. Kungsöhrs
Län eller Åkerbo Härad, att återbekomma 2:ne tunnor sådan, till understöd vid knecktehållningen.
Kronouppbördsstämmorna, om förändring i tiden för desamma.
N:o 5a; Uti. iio. D:o, å Gottland, om dito dito.
Kungsgård, angående rättighet till grustägt derstädes för väghållare.
N:o i6. IL.
Landtbruks-Academien , om dess indragning m. m.
N:o 3o; Mern.
Landtförsvaretj angående föreslagna åtgärder till beredande af lindring i praestationerne derför.
Landt-Stats-Tjenstemännen, angående reglering af deras löner.
Lappmarken, angående ersättning för forslingen al dervarande Presterskaps löningsspanmål.
Lif-Gardes-Regementena, angående förändrad organisation af dem.
Utlåtandet N:o 4'5■ Lif-Grenadier-Regementena, om befrielse för dem från Garnisons-tjenstgöring i Malmö.
London, Svenska kyrkan derstädes, om befrielse från afgifts erläggande dertill af fartyg, som ej besöka London.
Lån, angående vdkoren för erhållande och säLtet för återbetalning af dem, som beviljas till odlingsföretag.
D:o angående sådane, som af Banco-Fullmäktige upptagas.
N:oi35.
Låneanslag, om ett sådant till Hillska skolan. Uti. 70.
Läinefondj örn beredande af en sådan till jordbrukets förkofran.
Uti. N:o 7. Lärare-Seminarier, om sådanes inrättande m. m.
N:o 89; Mern. 118.
Lönförhöjning för Rector Scholae i Hudiksvall, Lill.
N:o 42- 7 M.
Markegångstaxorna, om ändring i sältet för deras uppgörande och pröfvande.
N:o 12 Mensal-hemman, om sådanas lösande till skatte.
Uti. ia3. m. Nedra Calix Sockenom restitution af bevillning.
]N:o 21. Normal-Skola, om inrättande af en sådan för Fruntimmers undervisningen.
Niirenbergerkram, om anslag till Allmogens undervisning i tillverkningen af sådant.
N:o i/\. O. Obligationer, Riksgälds-Contorets till Banken, angående desammas omskrifning.
Odlings företag, angående vilkoren för erhållande och sättet för återgäldande af lån dertill.
Bet. N:o 106. P. Packhus, angående anställandet af en Statens Ombudsman vid dessa.
Planpenningar, örn förändrade grunder för deras utgörande.
N:o 73; Mern.
N:o 1 16.
Postcommunication, om en omedelbar sådan mellan Sverige och England.
Postcominunicationerj angående öppnandet af nya sådane.
Post-Contorj om indragning af ordinarie aflöningsanslagen för åtskilliga af dem.
Postporto-afgiften, om nedsättning deri.
N:o 19; Uti.
N:o 44- Postportofrihet för Contracts-Prostarnes och Pastorernes skrifvelser i embetsärenden.
Postskjutsen, angående lindring deri.
8 Prccscriptionstid för äldre Kronofordringars anmälande lill ersättning.
Prestbostället och stommar, angående befrielse från åtskilliga besvär.
N;o p3.
Prester skåpet, angående förändradt aflöningssätt för detsamma.
Prester skåpet i Lappmarken, om ersättning för forsling af dess löningsspanmål.
]\:o g2.
Provincial-Läkare, om anställandet af en extra sådan för Södertörn.
,N:o 8,. n.
Ramström, Academi-Adjunct, om en gratification till bonom.
N:o 69; ytterligare Uti.
D:o, af skatt för bränvin, som lill utrikes ort exporteras.
Riksgälds-Contoret, angående omkrifning af dess obligationer till Banken.
N:o 1 36.
Rotering Båtsmans-, å landet, angående lindring deri.
D:o, om befrielse derifrån för insockne frälsehemman i Bohus län.
N:o 24; Meni. N:o 5q.
D:o, om befrielse derifrån för Comniinisters-boslället i Boo Socken.
Rothållare inom f. d. Kungsörs Län (Åkerbo Härad), om rättighet för dem att återbekomma 2:ne tunnor kronotiondespanmål.
N:o 5o. D:o, vid Helsinge Regemente, rörande deras befriande från åtagandet att förse Under-Officerare med bus och ved m. m.
Rusthålls- och roteandelar, en sammandragning af sådane, som äro spridda.
Allm. Besv.- och Elcon.-Utskottet Betänkande, N:p 96.
23 om presträttigheterna emellan lärare och åhörare hafva, måhända ömsesidigt förvållade, beklagligen icke varit så sällsynta.
För att på en gång främja det goda ändamålet af presterskapets tillbörliga, med embetets kraf tillständiga, aflöning, men tillika undanrödja den obestämdhet, som härutinnan eger rum, hafva vid serskilda riksmöten motioner i denna syftning varit gjorda, och äfven nu äro, enligt hvad ofvan omförmäles, flere serskilda förslag uppgifna, dels till ett enda, för hela riket afpassadt, dels ock till olika, efter olika orter lämpade, aflöningssätt för presterskapet, antingen i kontanta penningar eller i vissa färre ortsprodukter m. m.
Omöjligheten af en enda gemensam författning för rikets alla provinser i detta ämne lärer emellertid ej mindre af erfarenheten, än äfven af orternas olika natur och lokal-förhållanden samt innevånarnes serskilda ekonomi, lefnadssätt och vanor, lå anses tillräckligen styrkt och besannad.
I afseende på de serskildta yrkanden, som uti omförmälda förslag äro framställda, eller att presterskapets löneinkomster måtte utgå i kontanta penningar och icke, såsom nu eger rum, i natura-prestationer; att uppbörden af dessa löner må verkställas af häradsskrifvare och kronofogde samt lönen ingå först till staten, men sedan derifrån utgifvas till presterskapet, — anhåller utskottet, som instämmer uti de åsigter, hvilka af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet vid nästlidne riksdag härutinnan uttalades, att få erinra, hurusom det ©tvifvelaktigt måste vara lättare och vigare för löngifvare© alt, såsom nu eger rum, aflemna sina utskylder in natura, i sådana ortens produkter eller persedlar, som för honom äro lättast tillgängliga och hvilka jemväl äro desamma, som, antingen genom de allmänna förordningarna, eller till följd af flera enskilda öfverenskommelser, blifvit föreskrifna, att, såsom aflöning till presterskapet, utgöras; hvaremot och derest den löningsskyldige ovilkorligen iörpligtades att i reda penningar utskylderna till presterskapet afbörda, detta utan tvifvel måste för honom blifva vida svårare och med mera omgång förknippadt, enär sådant, åtminstone hvad allmogen i allmänhet beträffar, icke lärer i de flesta händelser kunna åstadkommas, under annat vilkor, än att vederbörande förut nödgas förvandla nämnde natura-prestationer i penningar. l:o I ändamål att afhjelpa de olägenheter, som till följd af det obestämda aflöningssättet inträffat, hafva emellertid rikets samteliga församlingar genom serskilda Ivongl. förordningar och cirkulärbref af den 3 April 1816, den 12 Nov. 1819, d. 3 Juli 1829, d. 28 Maj 1830 och den 25 Nov. 1836, flera gånger, till deras egen fromma, blifvit erinrade och uppmanade att, till vinnande af enighet och en inbördes god efterrättelse, med sine själasörjare uppgöra så kallade löne-konventioner, deruti alla afgifterna till presterskapet borde uppföras och bestämmas.
Detta är ock den, i utskottets tanka, enda fullt lämpliga utvägen att afhjelpa alla de å båda sidor öfverklagade bristerna i nuvarande äldre författningar rörande presterskapets lönerät - 24 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 96. tigheter och uppbördssättet deraf; hvadan utskottet till ett ännu mera allmänt befrämjande af detta mål, vördsamt hemställer, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t genom serskild nådig förordning täcktes anbefalla samtlige de församlingar, hvarest af Kong\.