Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Stats-Utskottets under JK 4 afgifna utlåtande, i fråga om medels anvisande för år 1854 till Topografiska corpsens arbeten och till fortsättning af pågående fästningsbyggnader, har Bonde-ståndet till Utskottet återremitterat den del, som rörer anslag för nämnde år till fästningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona, Carlsten och Waxholm; men då, enligt ankomne protokolls-utdrag, samma utlåtande blifvit i sin helhet bifallet af de tre öfrige Riks-stånden, och förevarande fråga följaktligen är, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, af Rikets Ständer afgjord, kan Utskottet med densamma icke taga vidare befattning.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1855.
Släts-Utskoltels Memorialer, Nds 10 sch lt. f N:o 10.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Dee. 1853, kl. 2 e. as,.
Bonde-ståndet har till Stats-utskottet remitterat en af Pehr Mattsson från Vesler-Norrlands län väckt motion, angående anvisande af den återstående hälften utaf skydds-afgiften till Folk-undervisningen; men som Utskottet anser denna fråga icke hufvudsakligen tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, förenämnde motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande, med upplysning att vid 1844 och 1845 arens riksdag likartade frågor blifvit till Bevillnings-ut skottet remitterade och af detta Utskott, efter inbjudning, gemensamt med Stats-utskottet behandlade.
N:o 11. . ; . , ÅDk.tillExp.-Utsk. d. 29 Dec.-.1853,-kl. 2 e. is. • . Memorial.
Till Stats-utskottet har Bonde-ståndet remitterat 2:he särskilda inom bemäld da Riks-stånd af Anders Andersson och Johun Johansson från.
Östergöthlands län väckta motioner angående, anslående till fattigvården af den återstående hälften af personela bevillningen; men då Utskottet anser denna, fråga icke tillhöra dess handläggning. får Utskottet, med stöd af 44 § 3 moro.
Riksdags-ordningen, förenämnde motioner återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
Siå. till R. SI.
Prof. 1853 § 1854. 4 Sami. i Afd. 5 Haft. I 2 Stals-Utskottels Memorial, N:o 12. > Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Dec. 1853, kl. 2 e. ej. Memorial.
Från BorgareTStåndet har Stats-ntskottet erhållit remiss å en af hr G. F. Asker väckt motion, innefattande hemställan, att folkskole-afgiften hädanefter må af kronans och städernas uppbördsman omedelbart levereras till vederbörande skolstyrelser; men då denna fråga icke inverkar på Statsverkets inkomster eller utgifter, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-orduingen, nämnde motion återlemna, förden åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
STOCKHOLM, f. d, Schultze’® Boktryckeri 1853. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 13. 1 W:o 13.
Utsk. d. 5 Jan. 1854, kl. 7 e. m.
Utlåtande, angående Stats-kontorets ersättande för förskottsvis utbetalda medel till kolonien S:t Barthelemys för val tnin q skostnader. 11:gs Afd.
Till bestridande af sådana för kolonien S:t Barthelemys förvaltning erforderliga kostnader, hvilka icke af koloniens inkomster betackas, anvisade Rikets sednast församlade Ständer, för åren 1851, 1852 och 1853 å Riksgälds-kontoret ett förslagsanslag af 18,000 R:dr, att med en tredjedel årligen förskottsvis utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse till samma verk, som genom ökad afkastning af kolonien eller dess afträdande till någon främmande magt kunde beredas; och skulle utbetalningen af detta förslagsanslag, jemlikt 106 § af det för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente, ske enligt de reqvisitioner, som af Stats-kontoret derå afgåfves.
— Med afseende å den, Riksgälds-kontoret sålunda ålagda ersättnings-skyldighet för de af Stats-kontoret för nämnda kolonis förvaltning bestridda utgifter, har Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af' den 21 nästlidne Oktober, gifvit Fullmäktige tillkänna, att dessa utgifter utgjort följande belopp, nemligen: för år 1851 - R:dr 12,064: 40. — „ *.
1852 • „ 13,279: 34.
7. och för den då förflutna delen af år 1853 „ 8,105: 45.
R:dr 33,450: 23. 10. för hvilken summa Stats-kontoret, under åberopande af högstberörde Nådiga Bref, reqvirerat ersättning af Riksgälds-kontoret.
I fråga om denna ersättnings-summas utbetalning, har dock, efter hvad Fullmäktige i skrifvelse till Stats-Utskottet anmält, den betänklighet hos dem förekommit, att, ehuru det för omförmälda ändamål beviljade anslag i det härvid gällande reglementariska stadgandet benämnes förslags-anslag, syntes likväl den dervid tillika meddelade föreskrift, att detsamma skulle för hvarje år utgå med en viss andel af det uppgifna beloppet, ingalunda tillämplig i afseende å sådana årliga anslagssummor, som i allmänhet ansåges inbegripna under den vanliga benämningen ”förslags-anslag,” och hvilkas utmärkande egenskap just vore, att deras belopp icke begränsades"inom den endast kalkylationsvis anförda summan.
I ovisshet, huru dåvarande reglementes enahanda stadgande borde förstås och tillämpas, hade Fullmäktige också vid sednaste riksdag underställt Stats-Utskottets bedömande då jemväl förekommen fråga örn utbetalning af ett ersättningsbelopp, som likaledes öfversteg den i 1848 års reglemente uppgifna anslags-summa.
Till svar härå meddelade bemälde Utskott visserligen, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Utskottets tillstyrkan, bifallit att hela det af Stats-kontoret under år 1850 till meranämnde kostnader förskjutna och i föreskrifven ordning reqvirerade belopp finge, under stadgadt förbehåll, af Riksgälds-kontorets medel ersättas, men hvarken genom RiBih. till B.
Prot. 1853—1854.. 4 Sami. 1 Afd. 6 Hafi. 1 2 Stals-Utskotiets
Vild lande, N:o 13. kets Ständers sålunda tillkännagifna beslut, eller genom något förtydligande af ordalydelsen af den §, som, vid ifrågavarande anslags beviljande, under 1847 och 1848 årens riksdag, i Riksgälds-kontorets reglemente infördes, hade Rikets Ständer förklarat och stadgat, att detta anslag med härisigt till Riksgälds-kontorets ersättnings-skyldighet för deruti uppkomna brister, v.ore lika obegränsadt, sorn de under Riks-statens hufvudtitlar uppförda och i nuvarande reglementes 140 § uppräknade förslagsanslag.
Vid sådant förhållande, och under erinran derjemte om hvad Rikets Ständer uti sin till Kongl. Majit den 21 Juni 1848 afgifna underdåniga skrifvelse, i fråga om moderlandets årliga bidrag till förvaltnings-kostnaderna för meranämnde koloni, yttrat, eller att detsamma icke syntes böra utsträckas utöfver hvad förut medgifvits, hafva Fullmäktige jemväl vid denna riksdag underställt Stats-Utskottet frågan om utbetalning af den utaf Stats-kontoret reqvirerade ersättnings-summa för meranämnde kostnader, hvilka för åren 1851 och 1852 öfverstiga dubbla beloppet af hvad som, enligt Riksgälds-kontorets reglemente. bör för hvartdera året af detta verks medel utgå; hvarjemte Fullmäktige, för den händelse, att Riksgälds-kontoret äfven framgent skulle få sig ålagdt godtgöra dylika af Stats-kontoret förskjutna kostnader för samma koloni, fästat Utskottets uppmärksamhet på angelägenheten af en mera bestämd föreskrift, än den hittills gällande, angående denna ersättnings-skyldighet och dess begränsning inom'eller utsträckning öfver den i gällande reglemente uppgifna anslags-summa.
Lika med sednaste riksdags Stats-Utskott, anser nuvarande Stats-Utskott det ej tillkomma sig att afgöra frågan om rätta tydningen af det angående omförmälda ämne förekommande stadgande i Rikets Ständers för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente, utan får Utskottet samma fråga hos Rikets Ständer anmäla, med yttrande, att Utskottet, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade
Ständers uti enahanda hänseende meddelade beslut, och i anseende dertill, att ifrågavarande anslag blifvit såsom förslags-anslag beviljadt, anser sig böra tillstyrka, att de, enligt ofvanomförmälda Kongl. Bref, af Stats-kontoret förskottsvis bestridda kostnader för kolonien S:t Barthelemys förvaltning åren v185i och 1852 samt Jannari med Oktober månader 1853 må med dessa kostnaders, i föreskrifven ordning reqvirerade, belopp, Tretiotre tusen fvrahundrafemtio R:dr 23 sk. 10 rst. eller med 15,450: 25. 10. utöfver den i Riksgälds-kontorets reglemente uppförda anslags-summa, under stadgadt förbehåll, af sistnämnda verks medel ersättas; viljande Utskottet, vid afgifvande af sitt yttrande i anledning af det ytterligare anslag, Kongl.
Majit under denna riksdag för oftanämnde förvaltningskostnaders bestridande äskat, äfvensom vid föreslåendet af det reglementariska stadgande, Rikets Ständers beslut härom kan föranleda, taga i öfvervägande den af Fullmäktige nu tillika gjorda framställning örn förändrad eller mera bestämd föreskrift angående Riksgälds-kontorets ersättnings-skyldighet för dessa kostnader.
Stockholm den 5 Januari 1854. Stats-Utskoltets Utlåtande, N-.o 14.
Ank. till Exp. Utsk. d. 15 Jan. 18,54, kl. 7 e. m. Utlåtande, angående utbetalning från Riksgälds-kontoret af der innestuende medel för ett mindre hamnbyggnads-arbete vid Götha-kanal.
R:gs Afd.
Såsom vilkor för det af Rikets Ständer, under 1828—1830 års riksdag, beviljade ytterligare bidrag till fullbordande af Götha-kanal stadgades, bland annat: att,-till säkerhet för kanal-byggnadens fullbordande, inom 1833 års utgång, för det beräknade kostnads-beloppet, skulle Götha-kanal-bolag, genom ny teckning af aktie-egarne, anskaffa och i Riksgälds-kontoret insätta en summa, motsvarande tredjedelen af det bidrag, 845,331 R:dr, Rikets Ständer vid nämnde riksdag beviljade; att kanal-bolaget å dessa insatta medel, skulle af Riksgälds-kontoret, så länge desamma, till större eller mindre belopp, der innestode, få uppbära årligen 5 procents ränta; samt att hvad, efter kanalens fullbordande, af det insatta beloppet återstode, utöfver 93,926
R:dr, hvilken summa under alia händelser komme att i Riksgälds-kontoret innestå såsom säkerhetsfond för kanalens framtida underhållande, skulle bolaget återställas; men om något arbete i hamnbyggnadsväg, i anseende till under tiden befintligt högt vatten eiler annat dylikt naturhinder, icke kunnat fullgöras inom den för kanalarbetets fullbordande föreskrifna tid, borde, utaf sagda medel, dubbla beloppet, mot hvad för samma arbete i kostnadsförslaget vore upptaget, innehållas, intilldess allt blifvit fullgjordt.
Sedan största delen af de, vid Götha kanals öppnande, återstående hamnbyggnadsarbeten under 1830-talet blifvit fullbordad, och det för dem innehållna belopp till kanalbolaget utbetaldt, så utgjorde, vid sednaste riksdag, återstoden af ifrågavarande medel den i 9 § af Riksgälds-kontorets då utfärdade reglemente uppgifna summa 1,942 R:dr, hvilken motsvarade dubbla beloppet af de beräknade kostnaderna för nedannämnde arbeten, nemligen: l:o för murning af 14 kubrkfamnar kallmur å försänkningen mellan Pukön och Lindön i Wettern lt:dr 390: — -— 2:o för upptagning af några stenar i hamnen vid Motala . . „ 215: ; 3:o för muddring till anläggning af en stenkista och försänkning af 2:ne andra, då redan timrade, stenkistor, jemte en kallmurs uppförande vid inloppet från Roxen till Norsholm „ 216: och 4:o för återstående jnuddring af vid pass 200 kubikfamnar i hamnen vid Mern ■ „ 150: — — uppgående således det sammanräknade kostnadsbeloppet till I\:dr 971: — — För utrönande af förhållandet med dessa arbeten, anställdes hösttiden 1851, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, besigtning af Chefen för Väg- och Vattenbvggnads-Styrelsen, hvarvid befanns, att förstnämnde arbete, eller påmurningen å försänkningen mellan 4 Stats-Ltskottets Utlåtande, N:o 14.
Pukön och Lindön, vore ej allenast obehödigt utan mera skadligt än nyttigt, enär den föreslagna fristående muren sannolikt skulle snart blifva af isen förstörd, hvarefter dervid nedrasade stenar kunde komma att förorsaka uppmuddring af det inlopp, hvilket detta murningsarbete förmodades vara ämnadt att utvisa, men hvilket framgent, likasom hittills, häst utmärktes genom prickar, som intogos om vintern, och om våren, efter islossningen, åter utsattes.
Deremot hade inloppet till Motala hamn befunnits upprensadt till fullt djup och på större bredd, än från början var ämnadt, samt med vida större kostnad, än förslaget upptoge.
Likaså hade muddringen i hamnen vid Mern blifvit, till erforderligt djup och bredd, fullbordad; men det härofvan uppgifna arbetet vid kanalens inlopp från sjön Roxen vore icke utfördt, hvarigenom någon olägenhet för seglationen likväl ej förorsakades, helst inloppet ändock vore tillräckligen djupt och bredt samt inseglingen lätt.
Vid sålunda befunna och upplysta förhållanden, har Kongl. Majit, med anledning af Götha-kanal-direktionens i underdånighet gjorda anhållan om återbekommande från Riksgäldskontoret af de derstädes innehållna medlen, genom Nådigt Rf ej' af den 14 November 1851, med bifall till
Direktionens begäran att varda befriad från skyldigheten att uppföra omförmälda kallmur å försänkningen mellan Pukön och Lindön, tillåtit Direktionen att från Riksgälds-kontoret utbekomma ej mindre det, såsom säkerhet för detta arbete, innehållna belopp, än äfven de medel, som afsågo uppmuddrings-arbetena vid Mern och Motala; hvaremot Kongl. Majit i Nåder förklarat, att den summa af 432 Rldr, hvilken, med hänsigt till kist-sänknings- och murnings-arbetena vid Norsholm, innehållits, borde förblifva i Riksgälds-kontoret innestående, intilldess samma arbeten blifvit fullbordade och vid afsyning godkända.
Till följd af stadgandet i ofvanåberopade reglements-§, enligt hvilket Götha-kanaldirektion är berättigad att, så snart styrkt blifvit, att något af ifrågavarande arbeten till fullo verkställts, lyfta de för detsamma i Riksgälds-kontoret innestående medel, har derifrån, vid slutet af år ISSI, till merbemälda
Direktion utbetalts hvad som af dessa medel afsåg muddrings-arbetena vid Motala och Mern eller 730 Rldr, men då murnings-arbetet å försänkningen mellan Pukön och Lindön icke blifvit verkstäldt, hafva Fullmäktige, emot innehållet af nyssberörda reglementariska stadgande, ansett sig icke kunna lemna bifall till utbetalningen af det såsom säkerhet för detta arbetes behöriga utförande, på föreskrifvet sätt, innehållna belopp.
Dock som Kongl. Majit funnit skäl i Nåder befria Kanal-direktionen från utförandet af nyssnämnda murningsarbete, så och ehuru den derför beräknade kostnad måste anses hafva ingått och upptagits bland de för Götha-kanalverks slutliga fullbordande, erforderliga utgifter, till hvilkas bestridande Rikets Ständer vid 1828—1830 års riksdag beviljade kanalbolaget det då begärda ytterligare bidrag af allmänna medet, hafva Fullmäktige, på det att den årliga ränte-utgift, Riksgälds-kontoret allt hittills fått vidkännas för det, med hänsigt till samma arbete, i Riksgälds-kontoret innestående belopp, 780
Rldr, hädanefter måtte komma att upphöra, jemte anmälan af hvad i afseende på utbetalningen af dessa medel förekommit, hos Stats-Utskottet hemställt, att Rikets
Ständer mätte medgifva denna utbetalnings behöriga verkställande.
I öfverensstämmelse med hvad Fullmäktige i Riksgälds-kontoret sålunda hemställt och med afseende å de till stöd för denna hemställan anförda förhållanden, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall till det för murningen å försänkningen mellan Pukön och Lindön i Wettern uti Riksgälds-kontoret innehållna och der innestående belopps utbetalande till Götha-kanal-direktion.
Stockholm den 5 Januari 1854. Stats-Utskottets Memorial, N:o 15. IV: o 15.
Ank. till Exp. Utsk. d. 7 Januari 1854, kl. 10 f. m.
Från Borgare-Ståndet är till Stats-Utskottet remitterad en af Herr L. W. Henschen väckt motion, om förändrade bestämmelser i gällande Rese-reglemente; men som Utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, har Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, funnit sig böra förenämnde motion återlemna för den åtgärd, Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande, i hvilket afseende Utskottet får upplysningsvis anföra, att en likartad fråga vid 4847 och 4848 årens riksdag blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad och der behandlad.
Stockholm den 5 Januari 4854.
IHh. till K.
St. Brot. 1853—1854. 4 Sami. 1 Afd.
B Haft. 2 STOCKHOLM. TRYCKT HOS N. MARCUS, 1854. Slals-Ulskotlcls Memorial och Ullålande, N:ris 16 & 17. 1 M 16.
Ank. till Exp.-Utsli. d. 12 Jan. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af föreslagna förändringar i stadganderna angående spelkortens stämpling.
(Rgs A fä.]
Uti skrifvelse (ill Stats-Utskottet kafva Fullmäktige i Riksgälds-Kontorel föreslagit åtskilliga förändringar uti de stadg-anden, Kongl.
Förordningen af den 25 Februari 1842, angående spel kor lens stämpling, innehåller, i afseende på denna stärn pKngs verkställande samt beskaffenheten af det till kortkonvoluter begagnade papper in. m.; dork som frågor om erforderliga kontroller å den för spelkort stadgade bevillningsafgifts vederbörliga nlgörande tillhöra Rikets Ständers Bcviiiuings-Utskotts behandling, och detta Utskott"ej allenast under 1840 och 1841 års
Riksdag afgifvit sitt utlåtande i fråga orri det då föreslagna och sedermera genom högslberörde nådiga förordning föreskri foa stämplingssätt, ulan ock vid alla derefter hållna riksdagar yttrat sig om samma förordnings fortfarande tillämpning, så har Stats-Utskoltet ansett sig böra hemställa, alt Fullmäktiges i omförmälde hänseende gjorda framställning må af Rikets Ständer lill nuvarande Reviflnings-Utskolts handläggning öfverlcinnas.
Stockholm den 12 Januari 18S4.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Jan. 1854, kl. 1 e. ra.
Utlåtande, angående inbetalning frun Myntverket till Riksgälds-Kontoret af en mot köpeskillingen för f. d. Bofbageri-egendomen i Stockholm sv Öfvande summa.
Med anledning af Rikets sednast församlade Ständers i underdånig skrifvelse af den 26 Augusti 1881.
M 206, gjorda anhållan, att sorn, enligt hvad Kongl. Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, Myntverkets ställning under de näst föregångna åren hade så fötbättrats, att den då befintliga behållning af delta verks egna medel, skulle kunna godtgöra äfven den del af byggnadskostnad^ vid samma verk, hvartill köpeskillingen lör den så kallade Bofbageri-egendomen i Stockholm blifvit använd.
Majit täcktes meddela Nådig föreskrift, alt sagde köpeskillings belopp, 16,666 Ridr 52 sk., i deri mån detsamma vare eller Liefve disponibelt, målto genom Stals-Kontoret varda till Riksgiilds-Kontoret iifverlemnadt, —r har Kongl. Majit, medelst allålen och i lista samlingen af Hillänget lill Riks-Ståndens Protokoller, under JM 7 införd, Nådig skrifvelse af den 16 sisth November, underrättat Bih. litt R.
Sl. Fröt.
1885 <5l 1884.
4 Samt. 1 Afd. 7 hafi. 1 2 Stals-Utskotlcls Utlåtande, J\t 17.
Rikets nu församlade Ständer, att då myntverkets nettobehållning, hvilken den 30 sistl.
Juni uppgick till 62,711 R:dr 42 sk. 8 r:st. måste bibehållas, såsom ett för myntverkets behöriga drift behöfligt förlag, och då, till följd af präglingen utaf det nya silfvermyntet å 4 sk.
R:ko, myntverket gått i mistning af den till omkring 6 å 7,000
R:dr årligen beräknade vinst genom tillverkning af kopparmynt å enahanda valör, så och enär, utom myntningskostnader, andra angelägna och förslagsvis till mer än 18,000 R:dr upptagna utgifter, deraf de hufvudsak ligaste voro: den slutliea återbetalningen af myntverkets skuld till Rikets Ständers Rank, kostnaderne för behöfiiga reparationer å nya mynlhuset och mynttomtens förseende med stängsel mot sjön samt anskaffande af ny ångpanna för valsverkets bedrifvande m. m., måste, under den närmast förestående tiden, för meranämnde verks rakning bestridas, har Kongl. Majit, under sådana förhållanden, funnit myntverket icke utan stor olägenhet kunna undvara den summa, sorn genom ofvanberörde egendoms försäljning influtit och af Rikets Ständer, vid 1847 och 1848 års Riksdag, utan då ifrågasatt återbetalningsskyldighet, blifvit anvisad för myntverkets ordnande å dess nuvarande lokal; hvadan myntverkets tillgångar alltså för närvarande icke medgåfve inbetalningen till RiksgäldsKontoret af ifrågavarande köpeskillings belopp.
Enligt hvad Stats-Utskottet, som från samtliga Riks-Stånden emottagit remisser å denna Nådiga skrifvelse, af densamma, jemte öfriga samma fråga rörande handlingar, inhemtat, synes utbetalningen af meranämnde köpeskillings belopp, hvarken den efter sednaste
Riks7 dag förflutna tid kunnat ske eller för närvarande låta sig verkställas, utan en möjligen alltför kännbar minskning i det för myntverkets drift erforderliga förlags-kapital, enär under denna tid myntverket, till följd af Rikets Ständers beslut, måst liqvidera återstoden af sin skuld tiil Rikets Ständers Rank för derifrån erhållna förskott; men sedan nyssnämnda skuld numera blifvit till hela sitt belopp återbetald och de byggnads- och reparationsarbeten utförda, sorn, utom de kostsamma nybyggnader och reparationer, hvilka redan blifvit verkställda pä den åt myntverket för några år sedan inköpta egendom, lära derstädes ytterligare erfordras, torde myntverket framdeles komma i tillfälle att jemväl liqvidera det belopp af 16,666 R:dr 32 sk., hvarom nu är fråga, helst om denna liqvid, i öfverensstämmelse med hvad nuvarande Ofver-Direktören för Mynt- och Kontroll-Verken föreslagit, efter de behöfiiga reparations^ och byggnads-arbetenas verkställighet, får fullgöras med det öfverskott, dermed nettobehållningen vid hvarje års slut kan öfverstiga SS,000 R:dr, under hvilken summa bemälde Ofver-Direktör yttrat sig anse denna behållning eller myntverkets redbara tillgångar icke utan mycken svårighet kunna minskas.
Med afseende å härvid förekomna förhållanden och i öfverensstämmelse med Rikets Ständers angående öftanämnde köpeskilling vid sednaste
Riksdag fattade beslut, anser sig Utskottet böra hemställa, att Rikets Ständer, genom afgående underdånig skrifvelse måtte anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder förordna, att sedan myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att sagde köpeskillings belopp, Sextontusen sexhundra sextiosex R:dr 32 sk., kan af samma verk, utan olägenhet eller men för dess obehindrade verksamhet, återbetalas, denna återbetalning bör verkställas på det sätt och i den ordning, Rikets sednast församlade Ständer begärt.
Stockholm den 12 Januari 1854. Stats-Utskollets Utlåtande.
.A- SR. JW 18.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 14 Jan. 1854, kl. '/j 12 f. m.
Utlåtande, i anledning of Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse om angelägenheten att skyndsamt få beviljade vissa anslag för försvarsverket. (U. A.)
Uti en den 29 December nästlidne år till Stats-Utskottet aflåten, Nådig skrifvelse har Kongl. Maj:t, för den, tili bifogad t Statsråds-protokoll öfver Finans-ärenden al samma dag, omförmälda, händelse, alt, med afseende å förekomne omständigheter, nästinstundande vår dels någon del af arméen funnes böra försattas på krigsfot och förstärkas med en eller flere klasser af allmänna beväringen, dels en större utrustning af flottan ifrågakomma,‘af Rikets Ständer äskat, alt, utaf de i Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof begärda anslag för ordnandet och iståndsättandet af materielen till rikets försvarsverk till lands och sjös, nedannämnde belopp måtte ställas till Kongl. Majlis disposition så tidigt, att dermed afsedde utgifter kunde bestridas innan början af nästa sommar, nemligen: l:o för Landtförsvarets behof: a) till anskaffning af rid- och anspanns- m. fl. persedlar för nya fä 11 a rt il 1 eriet , 97,000: — b) till anskaffning af reserv-fältbatterier med lavettage och nödige anspanns- m. fl. persedlar 48,000: — c) den för år 1834 beräknade delen af beklädnads- och utredningspersedlar för beväringsmanskapets behof . 258,000: 32. 0 * o i j7ö,636: 32, , 2:o för Sjöförsvarets behof: a) till komplettering af Linieskeppen Gustaf den Store och Dristigheten, med inventarier m. m 124,148: — b) den för år 1834 beräknade delen af sjöbevärings-man- - skåpets beklädnad 80 000: — 004 143- hvarförutan Kongl. Maj:t, med afseende derå, att den i Carlskrona befintliga arbetsstyrkan ej vöre tillräcklig att, utöfver redan anordnade varfsarbeten, jemväl bedrifva dem, hvilka .nu erfordrades till påskyndande af förenämnde Linieskepps kompletterande, särskildt af Rikets Ständer äskat ett för härtill oundgängligt extra arbetsbiträde nödigt anslag af 12,000: — tillsammans R:dr 389,814: 32.