Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Två hästar från sitt hemvist till Stockholm samt tillbaka, ega Revisorerna att uppbära traktamenten af Sex Riksdaler Riksmynt om dagen, så väl under sjelfva revisions-förrättningen, som under framoch återresan, efter beräkning af Atta mil för hvarje resedag och med iakttagande alt, derest miltalet icke jemt motsvarar resedagarne, må för öfverskottet, såvida det uppgår till minst en mil, ytterligare beräknas en dags traktamente; kommande hädanefter, likasom hittills, halfva beloppet af dessa traktamenten och resekostnader att af Riksgäldskontoret godtgöras. § 7- Åt den, i och för Riksgälds-verkets revision, af Revisorerna antagna Kanslioch vaktbetjening, ega Revisorerna alt, i mån af arbetets vigt och beskaffenhet, bestämma lämpliga arfvoden, som af Fullmäktige sedermera utanordnas» 17:o.
Angående rätta beloppet af den vid sednaste riksdag beviljade anslagssumma för anläggande af ny kommunikationsled genom Jemtlands län emellan Bräcke gästgifvaregård och Norrige. (1858 års Rev. ber. sid. 75; Fullm. ber. sid. 21—.22.)
I afseende härå hafva Revisorerna ej mindre än Fullmäktige erinrat, att berörda anslags-summa; som icke allenast blifvit af Stats-utskottet, i dess af Rikets Ständer bifallna utlåtande JV2 144 föreslagen till 244,500 R:dr, utan ock i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 4 November 1857 finnes, såsom för ifrågavarande arbetsföretag - Stats-Utskottets Utlåtande, M 15. 17 betsföretag beviljad, till enahanda belopp upptagen, deremot i Riksdags-beslutet likasom i '131 § af Riksgälds-kontorets reglemente upptagits till blott 240,500 R:dr, hvilket förhållande af Fullmäktige och Revisorerna blifvit, för vinnande af nödig rättelse, anmäldt; och som, enligt hvad Riksdagshandlingarne, såsom nämndt är, utvisa, förstnämnda summa blifvit af Rikets
Ständer till ifrågavarande arbetsföretag beviljad, tillstyrker Utskottet att anslaget bör med detta belopp, 244,500 R:dr, utbetalas; derom erforderlig föreskrift må varda Fullmäktige i Riksgäldskontoret meddelad. 18:0.
Angående utgifterna till bestridande af kolonien St.
(1859 års ber. sid 59.) [ anledning af Revisorernas hemställan rörande beloppet af det härtill erforderliga förslags-anslag, får Utskottet för närvarande blott erinra, att samma anslag blifvit af Kongl. Majit i dess nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof upptaget till lika belopp, hvartill detsamma af Revisorerne ansetts böra beräknas; och kommer Utskottet att vid behandling af högstberörde nådiga proposition öfver denna fråga sig yttra. 19:o.
Angående det vid sednaste riksdag beviljade statsbidrag för kanal- och slussanläggning emellan Asasjön och Almundsryd samt jernväg från sistnämnda ställe till Carlshamn. (1859 års Rev. ber. sid. 60; Fullm. ber. sid. 24.)
På sätt Revisorerne erinrat, var bland vilkoren för detta statsbidrag, uppgående till 1,350.000 R:dr R:mt, deraf 825,000 R:dr skulle utgå såsom lån och 525,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, stadgadt att bolag för ifrågavarande arbetens utförande borde vara bildadt och arbetena påbörjade före den 1 Oktober 1858; hvilka vilkor dock, efter hvad upplyst är, icke blifvit uppfyllda; och då således utbetalning af detta statsbidrag icke ifrågakommer, samt i följd häraf det för nämnda ändamål afsedda betydliga belopp ökar Riksgälds-kontorets behållningar, har Utskottet velat detta förhållande för Rikets Ständer anmäla. 20:o. Angående kredilivel för Sveriges deltagande i 'en tillämnad exposition i Paris af kreatur och landtmannaprodukler.
(Fullm. ber. sid. 31.) lith. till R.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 8 Höft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande, M 15.
Å detta vid sednaste riksdag beviljade kreditiv af 50,000 R.dr R:mt, har endast blifvit i slutet af år 1857 lyftadt 893 R:dr 25 öre, som Komiterade för ordnande af Sveriges bidrag till den tillämnade, men inställda expositionen genom Kongl, brefvet den 1 3 November nyssnämnde år blifvit bemyndigade att från Riksgäldskontoret utbekomma; och då hvarken vidare utbetalning af krediti vet numera kan komma att ega rum, eller någon återbäring af det derå lyftade mindre betydliga belopp torde vara att förvänta, anser Utskottet sig böra hemställa att Rikets Ständer, jemte förklarande att detta kreditiv numera upphört, må besluta att det derå lyftade belopp må ur Rik^- gälds-kontorets räkenskaper för innevarande år afskrifvas. 21:0.
(1857 års Rev. ber. sid. 69; 1858 års, sid. 76; 1859 års, sid. 7,4).
Slutligen och då Utskottet funnit att Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, under hela den tid, som Rikets Ständers år 1857 och sistförflutna samt innevarande år församlade Revisorers äfvensom Utskottets granskning af förvaltnings-åtgärderna vid detta verk omfattat, hafva med förtjenstfullt nit och ospard möda uppfyllt de af Rikets ^tänder dem lemnade uppdrag, får Utskottet tillstyrka att Fullmägtige må tillerkännas decharge för de af dem, sedan 1856—1858 årens riksdags början till och med den 20 Oktober innevarande år, vidtagna samt i deras protokoller antecknade beslut och åtgärder.
STOCKHOLM, tryckt hos K. Westrell, 1859.
Stat9~Uttkottett Utlåtande, N;o 16. 1 JW 1«.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Dec. 1859. kl. 7 r. m.
Utlåtande, t anledning af Kongl, Majis nådiga Proposition, angående befrielse från rotering får hemmanet Ansätt i Jemtlands län. (I. A.) J anledning af vid sednaste riksmöte väckt fråga om befrielse för Ansätts kronohemman i Fölinge socken af Jemtlands län från åsatt rotering, anhöllo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 20 Februari 1858. på anförde grunder, att Kongl. Maj:t täcktes, efter verkställd undersökning och, så vidt skäl förefunnes, till Rikets näst sammanträdande Ständer meddela nådig framställning om en sådan befrielse tillsvidare för nämnde hemman; — och inhemtas af högstberörde den 27 sistlidne Oktober till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition (införd under N:o 11 i l:sta samlingen af hillänget, till Riks-ståndens protokoll) att efter det undersökning i ämnet blifvit af vederbörande Afvittrings-landtmätare med biträde af gode män, i Krono-orabuds och hemmansinnehafvarnes närvaro den 9 September 1S58 pä stället förrättad, samt instrumentet deröfver af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet tillika med eget utlåtande och öfriga erforderliga handlingar, rörande ifrågavarande kronohemman, till Kongl. Kammar-kollegium insändt, bemälde Kollegium, uti skrifvelse af den 15 Mars 1859 i underdånighet anfört, att hemmanet Ansätt, angående hvars tillkomst, skattläggning, afvittring och rotering, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i dess skrifvelse meddelat fullständig utredning, enligt hvad af ofvanberörda undersöknings-instrument inhemtades, saknade såväl åker som ock lägenhet, hvarå sådan skulle kunna upparbetas, emedan jordmånens beskaffenhet och belägenheten invid sten- och ansätts-fjellen jemte angränsande raossmyror Eili. till B.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 9 Häft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 16. och kallkällor, hvilka förorsakade frost, gjorde åkerodling omöjlig; att slåtterna befunnits mycket spridda och för det mesta utgjordes af såkallade fjell-, lioch slanslåtter; hvilka ömsom begagnades till bete och endast hvart tredje eller fjerde år kunde till slåtter nyttjas, emedan vextligheten derå i annat fall skulle alldeles upphöra; samt att, vid så beskaffad! förhållande, otvifvelaktig! vore, att hemmanet, derest skattläggning derå ifrågakommit, först efter utfärdandet af Kongl, brefven den 14 Juni 1826 och den 9 November 1836 skulle blifvit skattlagdt efter lappmarks-method och i sådant fall, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 26 Januari 1847 jemväl bort vidden provinsen Jemtland öfvergångna förnyade rotering från dylik skyldighet befrias; i betraktande hvaraf Kongl. Kollegium funnit sig böra i underdånighet tillstyrka den ifrågasatta roterings-befrielsen, dock så att, enär, enligt hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uppgifvit, annat hemman, som kunde roteringen öfvertaga, för närvarande saknades, hemmanet Ansätt måtte, intilldess lämpligt utbyte kunde ega rqm, samma rotering tillsvidare utgöra, emot den ersättning, som tillkomma hemman, hvilka, ehuru innehafvande frihets-år, likväl åtagit sig att under tiden i rotering ingå.
På grund af hvad sålunda anfördt och upplyst blifvit, har Kongl. Maj:t nu behagat i nåder föreslå, att Ansätts kronohemman måtte från den åsätta roteringen varda befriadt, så snart annat lämpligt hemman kunde densamma öfvertaga, men att ifrågavarande kronohemman emellertid finge tillgodonjuta den ersättning, som tillkommer hemman, hvilka, ehuru innehafvande frihetsår, likväl åtagit sig att under tiden i rotering ingå.
Stats-Utskottet, som erhållit remiss från samtlige Riks-stånden ä högstberörde nådiga proposition och undfått del af dertill hörande handlingar, har tagit detta ärende i öfvervägande, och finner, med afseende å de i den Kongl, propositionen amförmälda förhållanden, sig böra tillstyrka, att hvad Kongl. Majit i berörde hänseende nådigst föreslagit, måtte af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 19 December 1859. Stats-TJtskottets Utlåtande, N:o 11. 3 JW «».
Alik. till Exp.-Utsk. den 22 Dec. 1859, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående försäljning af sex Länsmans-boställs-lägenheter i Malmöhus län. (I. Å.) Af högstberörde, den 27 sistlidne Oktober lil!
Rikets Ständer aflåtna, nådiga proposition (införd under Nio 27 i lista samlingen af bihanget till Riks-ståndens protokoll) inhemtas att, sedan Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse den 6 Februari 1858 angående reglering af utgifterna under Riks-statens sjette Hufvudtitei, bland annat, medgifvit att, derest innehafvarne af följande sex länsmans-boställs-lägenheter i Malmöhus län nemligen: Areal-innehåll.
Kjerrstorp Niis 9, 14. 22,083 kpld. 20i 43. 4.
Stäfvie „ 6, 22. 5,375 „ 6: — — Stora Rödde „ 5, 6. 12,5 ., 9: 28. 10.
Filborna ,, 19, 21, 22. 11,9 ,, 10: 22. — Stora Uppåkra Nio 14. 1,75 ,, 10: — — Getebro 1 Tid 20 „ 8: — — ville desamma till Kronan afträda, innehafvarne finge komma i åtnjutande af enahanda årliga hyres-ersättning, 150 Ridr, som blifvit fastställd för de Länsmän, hvilka icke voro med boställen försedde; saint innehafvarne af de fem första lägenheterna i följd häraf förklarat sig villige att dem pä nyssberörde vilkor afstå samt fördenskull, enligt 1858 års stat, fått sig i stället anvisad hushyres-ersättning, hade Kongl.
Majit, med anledning af väckt fråga om åtgärder till lägenheternas utarrenderande eller försäljning för Kronans räkning, 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 18. i hvilket afseende Kongl. Kammar-kollegium gjort alternativ hemställan, i nåder föreslagit, att, då ifrågavarande boställs-lägenheter vore alltför obetydliga att bibehållas för Statens räkning, Rikets
Ständer måtte medgifva att ej mindre ofvannämnde fem, till Kronan redan afträdda lägenheter, än ock lägenheten Getebro, derest densamma af innehafvare!! komrne att afstås, måtte för Statens räkning försäljas. Stats-Utskottet, sorn, efter erhållen remiss från samtlige Riks-stånden å denna nådiga proposition, jemväl tagit, kännedom om de till ärendet hörande handlingar, har deraf vidare inhemtat, att det af Kongl.
Kammar-kollegium afgifna. ofvan omförmälda alternativa förslag innefattat underdånig hemställan, huruvida de till Kronan afträdde 5 lägenheterna äfvensom lägenheten Getebro. derest innehafvare!! densamma afstode, borde i likhet med en del Statens öfriga fasta egendom, under arrende på 30 år, enligt författningarne, upplåtas, eller om Kongl. Majrt täcktes, med afseende å lägenheternas ringa värde för Staten, till Rikets Ständer aflåta nådig framställning om deras försäljning.
Och då Utskottet funnit denna sednare af Kongl. Maj:t nådigst föreslagna åtgärd vara företrädesvis lämplig, får Utskottet hemställa, att hvad Kongl. Majrt i ofvanberörde måtto behagat i nåder föreslå, måtte af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 19 December 1859. .M II.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Dec. 1859, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Proposition angående utbyte af jord, tillhörande Nyköpings slott emot stadsjord, för anläggning af gasverk i staden Nyköping.
Enligt hvad högstberörde, den 4 nästlidne November till Rikets Ständer aflåtna och derefter till Stats-Utskottet remitterade, nådiga Proposition (införd under Nro 31 i Irsta samlingen af bihanget till Riks-ståndens proto - Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 18. 5 koller lör innevarande riksdag) hufvudsakligen innehåller, hade, i sammanhang med fattadt beslut om anläggande af ett gasverk i staden Nyköping, den önskan blifvit uttryckt, att en till Nyköpings fordna, nu såsom länshäkte begagnade slott hörande, mellan slottet, strömmen och vattengatan belägen åkerkulle af den såkallade slottsknektsbacken eller stallbacken, sorn blifvit slottsvaktmästaren och slottsknektarne på lön anslagen, måtte för gasverkets byggnader få begagnas mot vederlag från stadens angränsande hästhage; och hade vid den i anledning af ifrågaställde ego-utbyte af vederbörligen förordnad
Landtmätare med biträde af gode män, i närvaro af Kronans, stadens och indelningshafvarnes ombud, verkställda förrättning, — hvarvid, enligt upprättad karta och beskrifning, den för gasverket afsedda jord, betecknad med egofigurerna 1, 2, 3 och 4, funnits utgöra 1 tunnland 28,5 kappland efter 10 qvadratref 60 qvadratstänger, uppskattade till 10 qvadratref 30 qvadratstänger, och den i utbyte erbjudna del af hästhagen, egofiguren N:o 5, 1 tunnland, 30,9 kappland eller 11 qvadratref, hvadan skillnaden, ämnad att utgöra ersättning för den mark, som till afloppsgrafvar och diken på hästhagen erfordrades, efter uppskattning utgjorde 70 qvadratstänger, — öfverenskommelse i fråga om stadens skyldighet dels att alltid hålla slottsvägen och kajen utefter strömmen tillgängliga och öppna för allmänna rörelsen, dels att före den 1 April 1860 uppodla hästhagen, så vidt den kouime att mot slottets jord utbytas, dels ock att under åren 1860, 1861 och 1862, den 1 Oktober hvartdera året, till indelningshafvarne utgifva skälig ersättning för minskad afkastning af deras löningsjord, blifvit emellan vederbörande träffad och af förrättningsmännen godkänd, dervid nyssnämnde ersättningsbelopp bestämts till 150 Ridr Rimt årligen.
Sedan Nyköpings stads Kommitterade för gasverks-anläggningen derefter hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhållit, att ifrågavarande ego-utbyte måtte bifallas och den mark, staden i sådan händelse erhölle, undfå stadsjord» natur, hvilken ansökning Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet i underdånighet. förordat, med vitsordande, att någon annan lämplig plats för gasverkets byggnader, än den nu föreslagna, icke funnes inom staden eller i dess närhet samt att ifrågavarande jord-utbyte ej för Kongl. Majit och Kronan medförde någon skada och förlust; så har Kongl. Majit, efter det jemväl Kongl. Kammar-kollegium uti infordradt underdånigt utlåtande berörde utbyte tillstyrkt, i nåder föreslagit, det Rikets Ständer måtte för sin del medgifva, att, utaf den till fordna slottet i Nyköping hörande mark, den del, hvilken å omförmälda karta utmärkes med egofigurerna Niris 1. 2, 3 och 4 samt, enligt kartebeskrifningen, innehåller 1 tunnland 28,5 kappland, eller 10 qvadratref 60 qvadratstänger. mätte, för uppgifna ändamålet till Nyköpings stad upplåtas i utbyte mot egofiguren Nio 5, innefattande 1 tunnland 30,9 kappland, eller 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 19. 11 q vadratref, af deri till nämnde stad hörande så kallade Hästhagen; och skulle staden derjemte, enligt ofvanberörde aftal, verkställa odling å sistnämnde jordrvmd och under den stadgade tiden godtgöra vederbörande indelningshafvare det vid landtmäteri-förrättningen bestämda belopp.
Med afseende å hvad sålunda blifvit upplyst och handlingarna i detta ärende för öfrigt innehålla, får Stats-Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets Ständers bifall till förevarande nådiga framställning.
Stockholm den 19 December 1859, ,M i».
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Dec. 1869, kl. 7 e. ro.
Utlåtande, i anledning af Kongl. May.ts nådiga Proposition, angående, öfverlåtande åt Strömsholms nya Kanalbolag af eganderätten till en jordrymd från Strömsholms Kungsladugård och Stuteri. (I. A.)
Af högstberörde, den 27 nästlidne Oktober till Rikets Ständer aflåtna, nådiga proposition (införd under N:o 29 i lista, samlingen af hillänget till Riksståndens protokoll) inhemtas hufvudsakligen, att då, vid anläggningen af Strömsholms kanal och slussverk, den emellan slussen vid Strömsholms kunesgård och derinvid belägna landsväg varande plats af 33£ famnars bredd blifvit genom Kongl, brefvet den 23 Juli 1779 till slussverkets fria disposition donerad och upplåten, för vinnande af nödigt utrymme under byggandet af slussen och kanalen öfver kungsgårdens egor samt derefter till bostad åt slussvaktaren, hade, på grund af samma upplåtelse, Kanalbolaget, enligt hvad dess Direktion i underdånighet anmält, allt sedermera ansett sig såsom egare icke allenast till det vid kanal-leden nu befintliga slussvaktareboställes område, utan jemväl till den mark, sorn upptages af sjelfva kanalen och dess vallar till 20 alnars bredd å ömse sidor om kanalen; — men enär, genom det emellan Kongl. Kammar-kollegium samt Notarien Erik Lundblad den 28 Mars 1844 Stats-Vtskottets Utlåtande, N:o 19. på 30 års tid afslutade kontrakt om arrende af Strömsholms kungsladugård med derunder lydande lågenheter, rättigheten att afberga det på kanalbankarne vexande gräs jemväl åt arrendatoren blifvit upplåten; och då vid ombyggnaden af det gamla kanal- och slussverket, enligt den af Kongl. Maj:t i nåder fastställda arbetsplan, kanalens dimensioner komme att utvidgas, och äfven utan afseende härå, den öfver Strömsholms egor sig sträckande del af kanaliinien i allt fall, till följd af vattnets minskning i sjöarne Ladugårdssjön och Freden, i förhållande härtill måste sänkas och således det område Bolaget hittills innehaft frän kungsladugårdens egor icke vore tillräckligt för ombyggnaden af kanal-leden derstädes, hvartill erfordrades ett utrymme af ytterligare 20 alnar eller 40 fot på hvardera sidan utanför kanalens nuvarande område, hade Kanalbolagets
Direktion låtit genom vederbörligen förordnad Landtmätare den 30 November 1857 uppmäta såväl den till Bolagets disposition redan upplåtna mark, hvilken, oberäknadt slussvaktarebostället, men med inberäkning af den utaf gamla kanalen upptagne yta, 19 qvadratrefvar 50 qvadratstänger, befunnits utgöra en areal af 56 qvadratrefvar, som ock det för kanalombyggnaden erforderliga nya område, innefattande en rymd af 36 qvadratrefvar 3 qvadratstänger, eller tillsammans 92 qvadratrefvar 3 qvadratstänger; vid hvilken förrättning påstående hade blifvit framstäldt ej mindre af kungsladugårdens nuvarande arrendator C. I.
Hollström, på hvilken ofvanberörde arrendekontrakt blifvit transporteradt, än äfven af Chefen för Strömsholms stuteri samt det vid tillfället närvarande Krono-ombud, icke allenast derom att full ersättning mätte kungsladugården tilläggas för den jord, som kunde varda åt Kanalbolaget upplåten, utan ock att kungsladugården måtte bibehållas vid orubbad! åtnjutande af sin rätt till all afkastning af de nuvarande kanalbankarne, eller om sådant icke kunde medgifvas, ersättning derför efter laga värdering erhållas.
Direktionen, som ansett ovilkorligen nödigt att Bolaget till ifrågavarande kanalbankar, hvilka borde inhägnas och med planteringar förses, innehade full och oinskränkt egande- och dispositions-rätt, hvarförutan det icke skulle blifva för Bolaget möjligt att skydda kanalbankarne emot öfvervåld och förmedelst erforderlig omvårdnad förekomma deras förstöring, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att nödiga åtgärder linge vidtagas för att åt Strömsholms nya Kanalbolag förskaffa full och oinskränkt egande- och nyttjande-rätt till hela det ifrågavarande området, 92 qvadratrefvar 3 qvadratstänger, äfvensom att berörde jordrymd måtte åt Bolaget utan ersättning upplåtas och den godtgörelse för minskad höafkastning som för de återstående arrendeåren kunde tillkomma nuvarande arrendatorn af Strömsholms kungsgård, utaf allmänna medel bekostas; — samt vid pröfningen af denna ansökning, hvaröfver Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader sig i underdånighet utlåtit, Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 12 Maj 1858, bland annat förklarat ar - 8 Stats-TJtskottets Utlåtande, N:o 19. rendatorn af Strömsholms kungsladugård skyldig att. så snart det för kanalbyggnadsarbetet erfordrades, till
Kanalbolaget för den återstående arrendetiden afstå såväl dispositionsrätten öfver den af Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen såsom för kanalen behöflig ansedda mark, sorn ock den af arrendatorn dittills, enligt arrendekontraktet åtnjutna rättighet till det hö, som på kanalbankarne kunde erhållas, allt emot ersättning, hvilken, derest öfverenskommelse om beloppet ej kunde träffas, skulle bestämmas och utgå i den ordning Kongl. Majrts nådiga förordning af den 20 November 1845 stadgar; så och efter det under den 3 Maj innevarande år en inför Snefringe Häradsrätt utsedd expropriationsnämnd, bestämt värdet å den i anspråk tagna jorden till 400 R:dr R:mt för hvarje tunnland, att, med den uti Kongl.
Kungörelsen den 20 November 1845 stadgade för töjning utgå, med beräkning från 1858 års början till Strömsholms kungsladugård med tillsammans 3,938 R:dr 49 öre, och till stuteriet på Strömsholm med 2,331 R:dr 99 öre, eller tillhopa 6,270 R:dr 48 öre R:mt, hade derefter uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift, Direktionen för Strömsholms nya Kanalbolag, med anförande, bland annat, att uti det redan år 1833 af Ofverstelöjtnanten Edström uppgjorda kostnadsförslag till slussverkets ombyggnad icke upptagits någon utgift för expropriation af ytterligare behöfligt kanalområde, underdånigst förnyat den bogäran, att, med befrielse från den i sådant afseende ifrågasatta alldeles opåräknade utgift af 6,270 R:dr 48 öre R:mt, jemte derå upplupna räntor, kanalbolaget måtte erhålla full och oinskränkt egande- och nyttjande-rätt till hela det område å Strömsholms kungsladugårds egor, hvilket vore upptaget ä den af vice Kommissionslandtmätaren Friherre C. J.
Kruse är 1857 upprättade karta, samt att således denna jordrymd matte öfverlåtas åt Bolaget utan ersättning, och att den godtgörelse, som lör minskad höafkästning kunde kungsladugårdens arrendator under de återstående arrendeåren tillkomma, kunde varda af allmänna medel beviljad.
Maj:t ansåge billigt att Kronan, som linderstedt och befrämjat tillvägabringandet af Strömsholms kanalanläggning, jemväl i fråga om afstående till Kanalbolaget icke allenast af den i äldre tider åt detta Bolag upplåtna jordrymd utaf Strömsholms kungsladugårds egor, utan ock af den tillökning deri, som, sträckande sig 40 fot på hvardera sidan om kanalens nuvarande område, funnes å Friherre Kruses merberörda plankarta upptagen, och hvilka områden, efter afdrag af sjelfva kanalens areal-innehåll, 3 tunnland 15,4 kappland eller 19 qvadratrefvar 50 qvadratstänger, utgjorde tillsammans 12 tunnland 30 kappland eller 72 qvadratrefvar 53 qvadratstänger, medgåfves Bolaget enahanda fördel, sorn blifvit för flera dylika företag beviljad; och dä fullbordandet af detta, för det allmänna vigtiga kanalarbete i allt fall redan medfört för Bolaget kännbara uppoffringar, har Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer StMs^UtskottMs Utlåtande N:o HO. 9 Ständer att nyssberörde kronojord måtte, under det af expropriationsnäfflnden för öfrigt föreskrifna vilkor beträffande afloppsdikens upptagande på Bolagets bekostnad i kanalområdets yttre gränslinier, med nödigt affall för vattnet, öfverlåtits med full egande- och nyttjande-rätt tili Kanalbolaget, utan skyldighet för detta Bolag att erlägga den derför bestämda lösen af C,270 R:dr 48 öre Riksmynt, men med förbindelse för Bolaget att till kungsladugårdens arrendator från 1858 års början till nuvarande kontrakts-tidens utgång, årligen utgifva i ersättning för förlorad hö-afkastning å den jord, som den utarrenderade delen af kungsladugården afhändes, sex procent årlig ränta å det kapital af 3,938 R:dr 49 öre. hvilket ansetts motsvara denna jords expropriationsvärde.
Stats-Utskottet, som från samtliga Riks-stånden erhållit remiss å denna nådiga proposition, får. efter tagen kännedom af dertill hörande handlingar och med afseende å de skäl den Kongl, propositionen innehåller, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Majit täckts i ofvanberörda. afseende föreslå.