Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom högstberörde nådiga bref är mig tillika ålagdt att afgifva en fullständig plan för de anstalter till flygsandens hämmande, som finnas böra, med bidrag af allmänna medel, vidtagas; dervid iakttagas bör, att statsbidrag, för fältens besående, företrädesvis bör utgå för de fält, hvilka markägarne 28 åtagit sig att freda, och hvilka medföra mesta olägenhet och skada för invånarne i omgifvande orter; och var denna fråga, vid 1847 års utgång, beroende på Öfver-Jägmästarens i länet yttrande.
För flygsandens hämmande äro följande belopp af allmänna medel använde, nämligen:
Ifrån och med år 1822 till år 1840 År 1840 » 1841 » 1842 » 1843 » 1844 » 1845 » 1840 » 1847 Summa Medium af de sista 6 åren liar alltså varit R:dr 4,300 350 350 350 350 350 350 350 468 7,218 369 sk. 38 38 £ < n. OQ CL 3 w m Ö CO ™ po: R:dr 563 563; R:dr 2,263 2,263 45 O: Q sr i3 •o R:dr 1,992 98 12 20 100 16 27 80 48 2,396 48 R:dr 323 39 47 45 45 45 52 20 50 to 38 10 667 22 — 42 55* ZT5 ^ b
S- s p. ll:dr 57 72 36 34 30 65 40 337 35 18 cn c 3 3 R:dr 9,501 560 446 449 526 476 469 450 567! 3 2 e.3 TI. 13,448 11 490 30 Kl. 30 Af de handlingar, som varit mig tillgänglige, har jag ej kunnat inhemta, pä huru stor rymd de intill år 184-2 upphandlade furu-frö blifvit utsådde; de första åren användes dock mesta mödan och kostnaden endast att få flyg - sandsfälten läkte, och med gräsfrö besådde, så att sanden ej rnåtle göra vidare skada, och detta har Lill största delen jemväl lyckats.
Nu återstår alt få dem skogbärande, och detta måste, efter min tanka, företagas i så stor skala som möjligt, derest ändamålet fullkomligen skall vinnas.
De närmast hafvet utsådde plantorna komma nämligen alltid alt lida af hufsvindarne, men de lemna dock skydd åt de närmaste, och på så sätt kan man bär, så väl som vid Engelholm, der de, för ungefär 80 är sedan, i stort förelagne planteringarne nu utmärkt väl lyckats, äga det hopp att få se skog uppvuxen på de nu hemska och ofruktbara flygsandsfällen. 29 §. 9.
Kongsbacka.
Den 24 April 1846 utbröt en häftig eldsvåda, som inom få timmar ödeläde nära hela staden med der befintlige publika byggnader, och endast skonade tvänne större hus, jemte några smärre kojor i den mera glest bebodda södra stadsdelen.
Emedan Kongsbacka-ån, vid hvars venstra strand staden är belägen, nu är så uppgrundad i mynningen af en der uppdrifven sandbank, att endast 3 å 4 fots djupgående fartyg kunna ingå, i stället att fordom äfven större fartyg kunnat gå upp till staden, väcktes, i anledning af berörde olycka, den fråga att flytta staden i mil, till utloppet af den så kallade Rolfs-å, men äfven dess mynning är uppgrundad, och olägenhelerne af flyttningen ansågos dessutom icke motsvara den möjligen blifvande fördelen, hvarföre frågan förföll.
Af dertill förordnad landtmätare har, efter branden, ny indelning af staden blifvit uppgjord, och sedan den vunnit Eders Maj:ts nådiga fastställelse, hafva, i de afbrända husens ställe, nya, rätt snygga och några temligen prydliga bus blifvit uppförde.
Gatorna äro bredare, tomterne utvidgade, och staden har i allo fått ett mera trefligt utseende än förut.
Till lindring i de ganska betydlige kostnader, desse åtgärder medtagit, har Eders Maj:t af statsmedel i nåder anvisat ett belopp af 5,000 R:dr Banko, öfver hvars användande redovisning dock bör lemnäs.
År 1841 utgjorde stadens folkmängd 487 personer, och vid 1847 års slut 529, i följd hvaraf befolkningen under dessa 6 år ökats med 42 personer.
Det nära grannskapet lill Götheborg, som är endast 2l mil aflägse, gör att staden icke kan komma sig före.
Näringarne äro sedan längre tid tillbaka af ringa betydenhet, och sjöfarten nästan ingen.
Handeln med trädvaror är den enda som håller sig uppe, och sätter staden i förbindelse med angränsande orter.
Dessa trädvaror komma från Elfsborgs län, och flottas, dels nedåt Kongsbacka-ån, dels lill södra ändan af sjön Lygnern, derefter de sedan vidare transporteras på axel.
De år, då missväxt inträffat, har staden drifvit en ej obetydlig handel med span mål, som, uppköpt i Skåne, sedan föryttrats till allmoge inom så väl Halland, som angränsande delen af Elfsborgs län.
Uti staden finnas 18 handlande, som sysselsätta 13 handelsbetjenter, och 9 hökare samt 25 handtverkare af särskilda yrken, sorn hos sig hafva såsom gesäller, lärlingar och arbetare skattskrifne 18 personer. 30 Utom stadens pedagogi, dervid en lärare är anställd, och uti hvilken årligen omkring 15 gossar erhållit undervisning, inrättades år 1845 en småbarnsskola.
Denna stiftelse, som för sin grundläggning hade i första rummet att tacka eLt högst betydligt bidrag af framlidne Hans Majit Konung Carl XIV Johan, till belopp af 700 R:dr Banko, hade unde)' dess korta tillvaro före branden tillvunnit sig ett allmänt förtroende.
Vid nämnde olyckstillfälle nedbrann äfven skolans lokal, hvarigenom en gräns sattes för dess verksamhet, och har den sedermera icke kunnat öppnas, men dess fond förvaltas emedlertid af en direktion.
Denna sjö- och stapelstad har 260 tomter och 190 hus, deraf 249 tomter finnas uti enskilde personers ägo.
Husen äro byggda, somliga på flere sammanhängande tomter, andra på en och två tomter, och flere, eller de mindre, på halfva eller fjerded^ls tomter.
De obebyggde tomterne äro använde antingen till trädgårdar eller planteringar.
Utom stadens stakett, men på dess område finnas 47 torp eller boningslägenheler, och uppgick stadens folkmängd år 1847 till 1,787 personer.
Af den staden tillhörande jord utgöres en icke obetydlig del af herg och ofruktbara höjder samt vattenstånd, deraf dock en del, genom utdikning och odling, kan göras fruktbärande, ehuru koslnaderne dervid blifva så betycllige, att desamma afjordens afkastning icke återgäldas på 10 till 20 år.
Den öfriga delen af utmarken är utlagd till tomterne, utan rättvis och billig jemnförelse, hvarigenom inträffat, att flera tomter blifvit lidande, derigenom att de erhållit till odling otjexdig jord.
Endast med få undantag är all den öfriga tomtjorden odlad, för flere, med kostnader så betydlige, att gammal odaljord derför kunnat inköpas.
Tabellen utvisar uppskattade värdet å stadens fastigheter, jemte bevillning och öfriga statsbidrag.
Förhöjningen af värdena å hus, tomter och stadsjord är en följd, dels af ökade brandförsäkringsvärden å hus, och dels af de högre köpeskillingar, som erlagts under de år, denna berättelse omfattar, och hvartill anledningen anses förnämligast vara en ökad penningetillgång.
Staden har 3 briggar, 2 galeaser och 4 slupar, om tillsammans 460,47 lästers drägtighet.
De sednare åren hafva så väl briggarne, sorn en af galeaserne seglat på frakt för andra handelsstäder, så in- som utrikes; hvaremot öfriga fartygen bestrid t sjöfarten för staden, dervid expoi lai tiklarne varit bokestäfver på Norrige, samt stundom limmer, plankor och bräder på Seeland och Jutland.
En last med trädvaror har algått till Algier. 31 Frun Norrige tagas i utbyte sill och torra fisk varor, och från Danmark spanmål och andra handelsvaror.
Handeln är fördelad på 31 handlande, och lemnar åt hvar af dem en ringa vinst, i följd hvaraf ock antalet af förmögna handlande är inskränkt.
Förr dref staden en ej så obetydlig exporlhandel med träd varor på Medelhafvet, men denna upphörde redan under förra seklet, till någon del i följd deraf, att skogarne blifvit betydligen medtagne i de staden närmast angränsande socknar, och till en del 1 följd af hamnens uppgrundande.
Nu har en ny hamnbyggnad blifvit fulländad, med en kostnad för staden af några och fyratiotusende Riksdaler Banko, och inan hoppas derföre bättre rörelse för framtiden.
Handt verket ierua äro föga lönande, hvarpå säkraste beviset förefinnes deri, att bland mängden af fattige i staden äro de fleste handtverkare, eller utgångne från handtverkerierna.
Staden har 42 handtverkare, med 89 gesäller, lärodrängar och andre arbetare.
En lägre lärdomsskola, der undervisningen bestrides af en Rektor och en Kollega, finnes i staden, äfvensom en folkskola, med särskildt antagen lärare.
Stadens invånare aflöna en läkare för sjukvården, och är dessutom läkare alt tillgå vid norra länets här förlagda lazarett och kurhus.
Fattigvården är för staden högst kännbar.
Visserligen finnas några donerade mindre fonder, hvars räntor dertill användas; men hufvudsakligen bestrides fattigvården med de medel som årligen uttaxeras å stadens invånare.
Staden äger särskildt fattighus, hvari 15 personer 1847 voro inrymde, och för många hyrdes husrum.
Till 27 äldre fattige utdelades penningar hvarje vecka, och 27 andra fattige erhöllo dagligen middag på fatligkassans bekostnad.
Med beklädnad försågos 20 personer af stadens fattiga, och 12 barn voro utackorderade.
Åtskillige, borgerskapet enskildt åliggande, utgifter bestridas genom dels årliga, dels tillfälliga sammanskott; men i underhållet af hus till pastor, komminister, klockare, samt i aflöning åt stadens läkare och barnmorska, med flere dylike utgifter, som icke ensamt åligga borgerskapet, deltaga samtlige stadens invånare.
År 1847 uppgingo stadens inkomster till 2,648 R:dr 26 sk. 5 rst.
Banko, deraf de betydligaste voro: arrendemedel för stadens publika jordar 681 R:dr 23 sk, tolagsmedel 540 R:dr 21 sk. 10 rst. och ränta å ullånte allmänna medel 901 R:dr 5 sk. 4 rst.
Banko. 32
ELt inom sladen bildad t bolag bar lålit uppföra eli nytt, mera ändamålsenligt badhus, och sedan dess hafva badgästernas antal år efter år okats.
Den inkomst, staden af de badsökande hemtar, är ingalunda obetydlig.
Staden är belägen på högra sidan af Ätliran, hvars strand den följer på en sträcka af 2,100 alnar, men upptager i medelbredd endast 200 alnar.
En enda långgata genomlöper staden från norr till söder, och bildar, med de korssande tvärgatorna, öfverallt sneda, olikformiga qvarter, tillsammans innehållande 117 tomter, i allmänhet illa och glest bebyggda, särdeles i södra delen af staden.
Husen äro små, låga och oansenliga; de flesta af träd, en del af korsvirke och några få af sten, flerestädes skiljda af mellanliggande ödetomter och trädgårdar.
Trenne eldsvådor hafva under dessa 6 år öfvergått staden, en 1844 och 2:ne år 1845, deraf den som inträffade den 16 Augusti 1845 var den betydligaste, och hvarvid tio gårdar blefvo lågornas rof.
Staden har 849 invånare, hvilka bufvudsakligast sysselsätta sig med jordbruk, fiske, handtverksrörelse och någon handel.
Stadens ägovidd är ej ringa, men jordmånen mager, och följaktligen föga gifvande.
Det indrägtigaste fisket är laxfisket i Athran, ehuru äfven det, genom strömmens uppgrundning i mynningen, betydligen aftagit, emot hvad det fordom varit.
Handtvei kerierna äro i vanmäktigt skick, och af omkring 40 inom staden bosatte mästare och föreståndare äro alla obemedlade, de fleste fattige.
Krukmakeriet är den enda näring, som vunnit någon förädling.
Handeln är utan rörelse och lif.
Etom vanlig bodhandel med kringboende allmoge, består den i uppköp och föryttrande af något trädvaror, mest ek- och bokestäfver, hvilka sednare till en del förarbetas
Lill tunnor och dylikt, och sedan afsättas på Götheborg.
Staden, som saknar stapelrätt, hör under Warbergs tullkammare, der tullumgälderna af in- och utgående fartyg skola erläggas.
Staden är belägen på vestra stranden af Nissan, helt nära dess utlopp i hafvet.
Fordom var staden befästad, men fästningsverken blefvo 1736 utdömde, och sedan till en del raserade; lemningar deraf finnas ännu qvar, bestående i förfallna jordvallar, hvilka omgifva staden, och det åldriga, af läcka parker och trädgårdar utmärkta slottet, som nu utgör landshöfdingens residens, och tillika innehåller länsstyrelsens embetsrum rn. m.
Den fordna slottskyrkan begagnas till magasin, och är, som sådant, nyligen reparerad, lnvånarnes antal uppgick vid 1847 års slut till 2,493 personer^ Inom 33
Inom sidens stakett finnas 224 hus och tomter, deraf endast 16 äro obebyggde.
På eftermiddagen den 24 April 1845 utbröt i stadens största och tälast bebyggda qvarter en häftig eldsvåda, som inom få timmar odelade hela detta qvarter och 2:ne gårdar i ett angränsande, innan man lyckades sätta en gräns för eldens vidare framfart.
Tretton gårdar, med dertill hörande uthus, gingo vid denna brand förlorade.
Stora, nya och prydliga hus äro i de afbrändes ställe uppförda, och staden har i allmänhet blifvit mycket förskönad på de sednare åren.
Stadens yttre hamn bildas, såsom i föregående berättelse blifvit omförmäldt, af tvänne, på nedsänkta faschiner uppförde stenvallar, som sträcka sig från stranden utåt hafvet, i en längd af 1,800 alnar, och hoptvinga strömmen så, att dess egen kraft håller strömfåran öppen, och ador de sandmassor, som förut stängde och uppgrundade mynningen.
Den inre hamnen är beqväm och säker för fartyg af 9 å 10 fots djuplek.
En mudderpråm är anskaffad, och om sommaren i verksamhet, samt en gråstenskaj anlagd utför staden ifrån bron öfver strömmen till slottet.
En lifligare rörelse har i staden uppstått sedan hamnen blef färdig, och välmågan tilltager årligen något.
Under den tid, denna berättelse omfattar, hafva i hamn och tolagsumgälder samt tull ingått följande belopp, nämligen:
Hamnmedel.
Tolagsmedel.
Summa. år 1842 . . 2,035: 32. i. 2,654: 36. 9. 34,570: 24. — 39,260: 44. io. » 1843 . . 1,997: 34. ii. 1,757: 22. 5. 25,818: 28. — 29,573: 37. 4.
» 1844 . . 2,6‘29: 43. 2. 2,211: 20. 7. 24,613: 13. — 29,454: 28. 9. » 1845 . . 2,846: 46. 7. 2,024: 2. 10 27,461: 11. - 32,332: 12. 5.
» 1846 . . 2,981: 4i. 8. 2,348: 22. 11. 33,902: 41. - 39,233: 9. 7. » 1847 . . 3,415: 20. 10. 2,009: 40. 6. 35,434: 24. - 40,859: 37. 4.
Summa 15,907: 27. 3. 13,006: 2. — 181,800: 45. — 210,714: 26. 3.
Medium på dessa 6 år alltså 2,651: 12. 6i. 2,167: 32. 30,300: 7. 6. 35,119: 4 4f.
Från utrikes orter inkomma förnämligast rumm, vin, salt, torr fisk, diverse manufaktur-varor samt grof Isländsk och Jutsk ull.
Till utrikes orter exporteras: bräder och bjelkar samt något jern och huggen gatuläggningssten på Berättelse öfver Halmstads
Län för åren 1842—1847, 5 34 Danmark, boklunnor, ek- och bokestäfver på Norrige, samt torr boksvamp på Lubeck och Greifswald.
Ull, vin och rumm äro vanligen de varor, hvilka på kredit-upplag ångifvas och uppläggas.
Till utrikes ort afgingo följande antal fartyg och bålar, deraf de fleste tillhöra personer, boende på fiskelägen i Kullen, af Malmöhus län, nämligen: år 1842 . . . . . . 409 st. » 1843 . . . , . . 394 » » 1814 .
. . . . . 556 » » 1845 . . . . . . 552 » » 1846 . . . . . . 574 » » 1847 . . . . . . 534 » .3,019 st. eller i medeltal 506 st.
Stadens handelsflotta bestod år 1842 af 23 större och mindre fartyg, med en drägtighet af 1,095 läster 1843 af 23 . 982,42 » 1844 af 22 925,32 » 1845 af 20 822,n ,, 1846 af 16 714,26 » 1847 af 19 • 847,78 » Orsaken till handelsflottans aftagande från och med år 1842 till 1847, då den åter höjde sig, förefinnes deri, att frakthandeln under förstnämnde ålvar mindre lönande.
Å stadens varfsplats nybyggdes år 1847 6 st. smärre fartyg, af omkring 197 lästers drägtighet, vid hvilka arbeten 81 personer sysselsattes.
Nämnde år hafva en del af stadens handlande och skeppsredare, på derom gjord ansökan, vunnit rättighet att å förberörde varfsplats anlägga eller inrätta ordentligt skeppsvarf, samt inrättningen på aktier ställa, hvarföre samma plats blifvit, med den rätt staden dertill äger, till dem under 10 års tid upplåten, eller till och med 1856 års slut, emot erläggande af en bestämd afgift lill stadens kassa.
Allmänna undervisningen bestrides vid en lägre lärdomsskola af en Rektor och tvänne kolleger, samt vid en lankaster-skola, med särskild lärare.
Under byggnad är folkskola, hvarmed kommer att förenas en slöjdskola för flickor, bildad genom tillskott af enskilde personer, och den år 1841 inrättade småbarnsskola har allt sedan varit i verksamhet. 35 Stadens inkomster uppgingo år 1847 till 8,888 R:dr 28 sk. io rst.
Banko, deruti inbegripne 874 R:dr 15 sk. 7 rst.
Banko saköresmedel, hvilka icke utgått, utan, för bristande tillgång, blifvit förvandlade; hvarförutan af hamn- och tolagsmedlen, som utgöra nära Jtdelar af hela inkomstsumman, en betydlig del går lill hamnbyggnaden.
Handtverkerierna befinna sig, med få undantag, i svagt skick, och lemna en knapp arbetsförtjenst åt dem, som dervid äro sysselsatte.
Stadens andel i laxfisket uti Nissa-strömmen är på arrende upplåten, och arrendet ingår till stadskassan.
Sparbanken stiftades den 2 Juli 1835, och bildades genom Gåfva af länets hushållnings-sällskap . . . 700: — —
Dito af länets så kallade arbetshus-direk tions-fond 1,461: 8.
— Dito af enskilde personer 656: 8.
— Subskriberade fem års räntefria lån . . . 153: 16. — n 00r» 2,880: 32.
— Den 31 December 1842 utgjorde delägarnes fordringar 25,614: 22.
— Den 31 December 1843 25,387: 32.
— Den 31 December 1844 29,154: 10. — Den 31 December 1845 32,141: 3.
— Den 31 December 1846 47,012: 43.
— Den 31 December 1847 55,578: 2.
— Häraf visar sig således, alt insättningarne på dessa 6 åren mer än fördubblats, hvilket ensamt vittnar nog om den noggrannhet och omsorg hvarmed sparbankens affärer bedrifvas, och det förtroende, banken, i följd häraf, inom orten vunnit.
Laholm är anlagd på södra sidan af Laga-ån, ungefär £ mil från dennas utlopp i hafvet, och har 147 glest bebyggda tomter.
Ån är vid staden 10 till 12 fot djup, men mynningen är så uppgrundad af flygsand från de omgifvande sandfälten, att nu mera 2, högst 3 fot djupgående båtar kunna inlöpa.
En följd häraf är ock att laxfisket aftagit, emedan uppgrundningen hindrar laxen att uppgå i ån. 36 Fabriker och manufaklurier finnas icke, men den allmänna idogheten har omfattat den i orten öfliga husslöjden, och de ansenlige tillverkningar af vadmal, ullstrumpor, tröjor och vantar, som härifrån afyttras till Borås handlande, gifva utkomst och bergning åt en stor del af stadens befolkning, som uppgår till 1,016 personer.
Halmstad den 22 Mars 1850.
P. A. LEWENHAUPT. Carl Hane. c:rot©(§bc7tR>—- TABELL för Landet inom Hallands Län, för åren 1842 med 1847.
Laholms Fögderi Halmstads dito . "Warbergs dito .
Fjäre dito .
Förmedladt. * 391/* Summa 941/4 125S4 36* 21} 7 14 1364 19 283* 2171 471 5iSm ah,bvtt 78}} 320}} 788/}}* 7 15tVi 768U 2,916H 8694 869J 9091 3,5561 Diverse Lägenheter, Verk och Inrättningar. cc * Ja en - 161 414 330 346 483 477 354 319 156 72 97 68 373 218 194 192 Ja cs - 466 543 418 385 te c 3 3 1,639 1,724 1,393 1,310 Utsäde af 35 215 174 365 1,251 1,633 393 977 4,141 5,2441 3,221 671J 3,168 6,1041 7,053 7,5201 1,8121 6,0661 789 13,277; 23,846 6,026 7,401 5,338 5,217j 23,9821 SS ~ 3 >■ 3,703 5,597 2,037 5,5501 16,8871 63 157U 92 10,265 10,118 7,193 5,2161 32,7924 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. 154 1,10111 701 1,8911 3,848,72 18,346 27,388 12,928 2,9851 61,6471 11,586 25,205 26,874 23,127-5 86,792/, 20,611 30,119 16,040 13,399} 80,219} 11,669 22,370 6,159 16,864} 57,062} 253 791g 292 1,235} 56,069 91,072 42,978 40,853} Underhållna Kreatur. SJ 2,999 3,271 4,253 3,588 2,572} ! 230,972}! 14,111 3,096 4,995 4,190 1,095 8,713 11,755 9,825 7,547 4,735 8,422 7,242 3,659 13,376) 37,840 24,058 19,347 20,483 9,189 11,047 60,066 2,464 7,801 3,027 5,435 18,727 114 330 805 1,249 ;§r «s t 8- -SM i d r a g. Uppskattadt Värde.
Bevillning efter 1841 och 1845 årens Förordningar. 2,100,000 2,283,940 1,925,000 2,206,532 8,515,472 Efter l:sta Artikeln, Efter 2:dra Artikeln.
Efter 2 8. 4,579 3,753 1,967 2,420 24 18 518 723 391 426 Efter 19 och 21 88. 5,437 6,292 5,051 7,543 12,720 j i a i 2,059Ut 2,1 24,32411 r Tunnor hardt Korn enligt 22 § sista mom.
BevillningsFörordn. för år 1841.
Efter 3:dje Artikeln. 73 17 73 tr tu 16 33 Bränvins brännings afgift.
Jordeboksoch Hcmmantals-ränta.
Krono- och Kyrko-tionde.
4,982 5,659 3,240 954 15,600 16,434 10,650 11,345 14,836 43| o | 54,031 11,476 11,044 14,317 4,954 37 5,521 5,697 2,395 678 804 2,060 4,508 3,612 Mantals penningar.
3,394 3.386 2,752 3.386 30 41,792 30 4 j 14,693 10,985 12,919 — 70 Summa. 21,207 22,209 23,985 12,665 80,067 Arrende medel.
Kostnad för rotering och rustning.
Pastorers. 384 1,042 3,929 73 43—| 5,429 5,488 12,218 11,073 7,635 7,844 18,867 16,294 10,516 36,4I4|38 53,523 32 Kapellaners. 391 1,202 1,791 2,257 5,643] 181 — Kyrkobetje nings.
Summa. 1,322 1,146 1,787 1,814 to 9,558 21,215 19,873 14,589 6,069124 | 65,236 10 Fattigförsörj ning.
4,091 7,697 6,680 1,625 20,093 1,976 4,989 679 4,107 11,7 521191 3,730 7,420 4,395 5,273 20,819 35 43 2,080 5,704 9,187 5,709 64,117 98,931 90,454 63,024 22,681 316,527:39 Hallands Läns Lands-Kontor den 22 Mars 1850. H. J. Klewerström.
Berättelse öfver Hallanäs
Län för åren 1842—1847.
TABELL föi Städerne inom Halland, för .åren 1842 m e d 1847.
Laholms Stad Halmstads D:o Falkenbergs D:o Warbergs D:o Kongsbacka D:o Summa EP? 2: 5 § ^ pr o Jord. 152 224 117 260 102 350 324 332 391 47 20 W CD e-e CD 3 O» 3* cu c 5 3 fö H c 3 a 590 216 308 497 46 10 909 702 90 854 30 1,849 1,242 730 1,742 123 30 5 A 855 1,444 25A 1,657 ioI 2,585} 5,687 9 13f 10 u 4 U •* Ijj Utsäde af a 6 3 15 5 62 94 146 105 9 29 416 B 50 113 79 o 190 12 150 230 76 95 9 a 5T 3 125 102 19 30 6 >•!
444(560[282j 16 250 350 154 160 9 Medelafkastning, sedan utsädet afdragits.
B B pso <JQ W O *1 3 K g ST 3 923 30 10 60 310 470 556 420 42 122 1,798 150 452 286 760 45 450 690 274 330 36 1,693 1,780 500 408 72 120 22 6 1,750 25 3 24 6 2,450 943 1,600 90 1,122 64 6,833 Underhåll na Kreatur.
B 70 116 48 I00 52 16 40 352 116 200 193 140 260 25 di S 30 49 24 25 6 81 134 10 51 4-0 75 9 185 60 70 65 26 221 Uppskattadt värde.
Bruk, Manufakturier, Verk och Inrättningar. 92,747 438,519 125,065 359,766 88,650 1,104,748 40 32 44.450 78,650 21.450 51,333 10,939 40 26 33 600 13,400 - 14,000 Summa. 137,798 517,169 146,515 424,500 99,589 32 T9 - -|1,325,572 ii 206,823 Halmstads Slott å Lands-Kontoret den 22 Mars 1850. H. J. Klewerström. a it i ti r a g.
Af Embetsoch Tjenstemän. 174 274 95 177 60 18 24 36 781 36 74 43 Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar.
117 269 6 ii 607 23 6 47 1,034 16 3 1,663 40 — 389 293 21 — 228 14 — 35 849 3 - 989 23 - 568 199 8 7 161 30 - 65 2,645 6 lii 3,650 34 6 1,106 10 18] 10 64 241 70 120 496 io Ständiga Räntor.
Boskoaps- och Åker- skatt.
Kostnad för rotering. 6j - 151 393 139 254 85 1,023 42 69 189 47 142 71 520 42 11 10 Kostnad för städernas styrelse.
494 2,724 900 1,482 846 6,447 45 626 1,335 430 766 500 3,658 40 Kommini strars. 233 110 320 16 663 16 Kyrkobctje nings.
Summa. 110 200 200 453 100 16 1,063 16 736 1,768 740 1,540 600 5,385 24 Fattigför sörjning.
500 1,688 550 1,390 300 4,428 100 600 216 200 1,116 32 32 200 — 805 4,293 46 t v 1,133 39 - 2,146 37 — 14,249 2 5 100 — — 2,500 — - 5,915 — - 500 — — 1,120 — - 9,133 30 3 200 - — 33 16 — 2,867 18 3 2,133 39 6,605 5 36,459 — lii Berättelse öfver Hallands
MAJ TS BEFALLNINGSIIAFVANDES uti ©ött)£borg0 o £ I) fiol) as fiäu till KONGL.
MAJ:X i underdånighet nfglfne FEMÅRSBERÄTTELSE för åreu 1843, 1843, 1844, 1845 oell 184G. ■——- STOCKHOLM, 1850.
A. NORSTEDT «& SÖNER, Kongl. Boktryckare. §. 1.
Länds Allmänna beskaffenhet.
Götheborgs och Bohus län, beläget imellan 57° 33' och 59° 7' lat. samt 28° 46' och 29° 55' long., gränsar i norr till Norrige, i öster till Elfsborgs län, i söder till Hallands län och i vester till Kattegat.
Länets hela vidd beräknas till 43.31. qvadrat mil, hvaraf 2.04 öppen åkerjord, 4.08 äng och beteshagar, 34.86. utmark, skog och berg, samt 2.33 insjöar och kärr.
Föga upphöjdt öfver hafsytan, består länet dock till större delen af bergsträckningar, som mångfaldigt utgrena sig och bilda talrika dälder, hvilka, i mån af befolkningens tillväxt, uppodlats till deras nuvarande fruktbarhet.
Länet har fern städer, nämligen Götheborg, Kongelf, Marstrand, Uddevalla och Strömstad, samtär indeladt i fem fögderier, nämligen Götheborgs, Inlands, Orousts och Tjörns, Sunnervikens samt Norrvikens, innefattande tillsammans 20 härader, fördelade i 21 Länsmans-distrikter.
Vid länets kamerala författning är den skiljaktighet i afseende å grunderne för hemmans-utskyldernes beräkning anmärkningsvärd, att i Säfvedahls, Askims och Östra Hisings härader af Götheborgs fögderi, som från urålder lydt under Sverige, dessa utskylder erläggas efter de här i riket i allmänhet gällande författningar, men i vestra Hisings härad af nämnda fögderi samt hela öfriga delen af Bohus län utgöras efter de grunder, som gällde för detta län, innan det lades under Sveriges krona.