Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. täcktes i sådant afseende låta i nåder anbefalla uppgörandet af nödiga ritningar och kostnadsförslag, för att, efter Banko-fullmägtiges godkännande samt E. K.
M:s derå vunna nådiga sanktion, tjena till efterrättelse vid den ifrågakommande nybyggnaden eller inredningen; varande Banko-fullmägtige bemyndigade att, uppå vederbörlig reqvisition, låta utbetala de för ändamålet erforderliga medel inom det belopp, som det godkända kostnadsförilaget upptager.
Hikets Ständer framhärda &c.
Stockholm den 18 Maj 184-8.
Preste-ståndet den 17 — — Boigare-slåndet den 17 — — Conde-ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående reseunderstöd åt fabriksarbetare och handtverkare.
Besv-. o. Ekon.-utsk. Bet., N;o 76.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande förekommit, huruledes utbildandet af Sveriges fabriks- och handtverks-industri skulle synnerligen befordras derigenom, att åt skicklige arbetare i fabrikerne och handtverkerierne blefve anvisade sådana understöd, hvarmedelst dem beredes tillfälle att under resor samt arbete å fabriker eller verkstäder i främmande länder inhemta upplysning om industriens framsteg derstädes, och förvärfva sig en fullständigare kännedom om de till deras yrken börande ämnen, för att sedermera i de inhemska näringarne kunna tillämpa de i berörda hänseenden gjorda iakttagelser och använda en sålunda vunnen större konstfärdighet.
Den uppmuntran genom Eili till B.
Prot. 1847 och 1848, 10 Sami. 1 Afd. 11 130 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 81. dylika understöd, som här i landet redan blifvit åt idkare af vetenskaper och sköna konster förunnad, och de fördelaktiga verkningarne deraf, erinra oek om en nödig omtanka att på sådant sätt äfven underlätta utvecklingen af ifrågavarande för landet så vigtiga industrigrenar.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underd. anhålla, att, på det de i fabrikerne och handtverkerierne här i landet anställde arbetare, som visat sig ega utmärktare anlag och insigt i sitt yrke, må kunna i främmande länder ytterligare utbilda sin skicklighet, E. K.
M. täcktes i nåder bifalla: att serskilda understöd, livartdera ej öfverstigande 500 r:dr banko, men hvilkas belopp i öfrigt torde bestämmas med afseende å dels möjligheten för den med understödet försedde att genom arbete å fabrik eller verkstad å utrikes ort kunna erhålla bidrag till sitt uppehälle, dels dea mer eller mindre vidsträckta resa eller den längre eller kortare tid, som för idkare af olika handteringar erfordras för vinnande af det med reseunderstödet afsedda ändamål, årligen varda af de till manufakturerncs befremjande tillgänglige allmänna medel åt sådane arbetare anvisade; att, jemte det antalet af dessa understöd må rättas efter tillgångarne å nämnda medel och lika fördelas emellan fabriks- och liandtverks-aibetare, vid valet af deni, åt hvilka en dylik förmån bör tilldelas, de arbetare måtte ega företräde, som sysselsätta sig med sådana yrken, för hvilkas utöfning tecliniska kunskaper erfordras; att ansökningar om ifrågavarande understöd skola ingifvas till Kommers-kollegium, som har att, efter inhemtad noggran kännedom om sökandernes skicklighet och frejd, hos E. K. M. i underd. anmäla dem, hvilka af understöd kunna anses förtjente, och angående understödets belopp sig yttra; att bemälde Kollegium i öfrigt må ega föreskrifva de vilkor, som för att befrämja ett ändamålsenligt användande af de beviljade understöden kunna finnas nödige, samt alt, derest E. K.
M. behagade lili förevarande underd. hemställan lemna nådigt bifall, sådant måtte komma till fabriks- och handtverks-idkares kännedom, i städerne genom dervarande fabriks- och handtverks-föreningar, och å landet genom E. K.
M:s befallningshafvande i länen.
Rikets Ständer framhärda &cu Stockholm den 18 Maj 1848.
Expeditions-Dtskoltels Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 8a. 131 N:o 82.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Maj 1848.
Preste-ståndet den 24 — — Borgare-slåndet den 27 — — Bonde-ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse s angående Majoren G.
(Stats-uLsk. Uti., N:o 127.) S. A. K. Sedan hos E. K.
M. förre kommendanten å Ny Elfsborgs fästning, majoren i armeen m. m. G. Krook i underd. anhållit, att lian, som tillförene varit major och chef för andra bataillonen af regementet Royal Svedois samt i sådan egenskap skall hafva uppburit en årlig lön af 500 rxlr, hvilken han dock, vid nämnde regementes upplösning år 1815, utan eget förvållande förlorat, och i hvars ställe han fått sig tilldeladt det expektans-arfvode af 200 r.-dr årligen, han ännu innehade, måtte i nåder varda förhjelpt till åtnjutande af skillnaden emellan berörda lön och arfvode, med beräkning från den 10 April 1844, då majoren från kommendants-befattningen å förenämnde fästning entledigades; så har E. K. M., medelst nådig skrifvelse af den 17 sistlidne Mars, förevarande ersättningsfråga till Rikets Ständers Stats-utskott öfverlemnat, i ändamål att Rikets Ständer måtte åt sökanden medgifva den godtgörelse för förlorade löne-inkomster, som syntes af billighet påkallad, och hvartill förefunnes tillgång å besparingarne på det å allmänna indragningsstaten för expektans-arfvoden uppförda anslag af 10,000 rxlr årligen.
M-s nådiga framställning hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och då andie officerare, hvilka, lika med majoren Krook, varit anställde vid f. d. regementet Royal Svedois, förklarats berättigade att tillgodonjuta ersättning för de vid samma regemente innehafde och utan eget förvållande förlorade löne-inkomster; så och enär majoren Krook genom sin år 1816 framställda och sedermera efter entledigandet från kommendants-beställningen å Ny Elfsborgs fästning förnyade underd. ansökning om tillgodonjutande af den lön vid regementet Royal Svedois, hvarom han år 1814 blifvit försäkrad, måste anses hafva i behörig tid bevakat sina i detta hänseende egande anspråk, hafva Rikets Ständer medgifvit, att majoren Krook må, utaf de å allmänna indragningsstaten för expektans-arfvoden uppförda anslag af 10,000 rxlr, såsom ersättning för de af honom vid f. d. regementet Royal Svedois innehafde 132 Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 83• löne för möner, årligen uppbära, jemte förut beviljadt expektans-arfvode af 200 r:dr, ytterligare ett årligt belopp af 250 r:dr, eller tillsammans 450 r:dr, motsvarande 2:dra majorslönen vid meranämnde regemente, att utgå från den 10 April 1844, då Krook från kommendants-befattningen å Ny Elfsborgs fästning entledigades; dock under vilkor, att berörda tillökta expektans-arfvode minskas elier upphör, i den mån majoren Krook å rikets stat erhåller annan lön.
Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande &e.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2; Maj 1848.
Preste-ståndet den 24 — — Boi gare-ståndet den 27 — — Bonde-ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Kronobagaren S.
Strömbergs befrielse från ådömd återbäring af beräknad provision å brödbakning i Christianstads kronobageri (Stats-utsk.
Lith, N:o 128.) S. A. K.
Sedan allmänna magazins-kontoret, efter granskning af Christianstads krono-magazins räkenskaper för tiden från och med 1832 till och med 1842, anmärkt, att, enligt de vid samma räkenskaper fogade liqvider med kronobageriet, kronobagaren S Strömberg för sig och gesäll årligen tillgodoberäknat 72 lispund mjukt bröd, och enär Kongl. Majrts för nämnde tid i nåder fastställde aflöningsstater för Christianstads kronomagaziner och bageri-betjening icke tilläde kronobagaren eller hans gesäll sådan aflöning, yrkat, att, omförmälda bröd underhåll, uppgående för sagde tid eller ellofva år till 792 lispund mjukt bröd, måtte Kongl. Majit och kronan ersättas eller länets för li vartdera af dessa år gällande markegång, samt E. K.
Ms och Rikets Stats-kontors magazinsdepartement, genom resolution den 29 Juli 1844, uppå anförda skäl, förklarat, det kronobagaren Strömberg icke kunde undgå att i första rummet ersätta Kongl. Majit och kronan de för ofvanberördä år emot stat och författningar orätt afförde sammanräknade 792 lispund mjukt bröd, med värde, ef - Expedit iöns-Utskottets Förslag tiil tind.
Skrifvelse, N.o 83. 135 ter Christianstads läns för hvartdera af dessa år gällande markegång, af tillsammans 571 r:dr 32 sk. banko; hvarefter E. K. M:s och Rikets Kammar-rätt, der Strömberg öfverklagat ifrågavarande resolution, jemlikt utslag den 4 Februari 1846, icke funnit skäl att i densamma göra ändring; så har E. K. M., efter det Strömberg öfver detta utslag sig i underd. besvärat, och sedan så väl Kammar-rätten som Justitie-kanslersembetet deröfver blifvit hörde samt utlåtanden afgifvit, täckts, med förklarande, att ofvan omförmäldta utslag vöre på författningarne grundadt, detsamma gilla, men derjemte, på grund af Strömbergs > i sammanhang med besvären gjorda, af nyssnämnde embetsmyndigheter förordade, underdåniga anhållan att af gunst och nåd befrias ifrån den honom ådömda återbäring, medelst nådig remiss till Rikets Ständers Statsutskott. öfverlemnat handlingarne i målet, för det afseende, berörda på billiglietsskäl och förekomna bevekande omständigheter grundade anhållan syntes förtjena.
Rikets Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit; och som af handlingarne inhemtas, bland annat, att ej mindre Strömbergs företrädare i bagarebefattningen vid Christianstads kronobageri opåtaldt för sig och gesäll till— godoberäknat och från de förbakade qvantiteterna afdragit 72 lispund mjukt bröd årligen, än äfven Strömberg under en tidrymd af 23 år fått vidtaga till sin förmån enahanda åtgärd, utan att någon anmärkning derå följt förr än år 1843, genom hvilken i så många år fortsatta uraktlåtenhet af den allmänna magazins-kontoret åliggande anmärknings-skyldighet, Strömberg tvifvelsutan, såsom han ock föreburit, blifvit styrkt i den förmodan, att hans först sistnämnde år anmärkta förfarande ej vore stridande mot författningarna, hafva Rikets Ständer, med hänsigt härtill och i betraktande af hvad i öfrigt till Strömbergs ursäkt förekommit, funnit skäl för sin del medgifva, att, såsom E. K. M. i nåder föreslagit, kronobagaren Strömberg må befrias från den honom ådömda återbäring eller ersättning af beräknad provision å brödbakning i Christianstads kronobageri.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 Maj 1848. iM: Expediions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o Sjf. N:o 84.
Uppläst och godkändt bos Ridd. och Adeln den 24 Maj 1S4®- Preste-ståndet den 24 — — Eorgare-slåndet den 27 — — Donde-ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse > i anledning of Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående försäljning af den till det s. k.
Idof jaktvarf vet hörande tomt.
Uti., N:ris 57 och 129.) S. A. K.
Uti aflålen nådig proposition har E. K. M., med tillkännagifvande af Dess nådiga afsigt alt indraga det inom hufvudstaden belägna hof-jaktvarfvet, hvarifrån der befintliga fartyg skulle förflyttas till flottans varf å Skeppsholmen och Djurgården, behagat föreslå Rikets Ständer, att, då en sådan indragning kommit till verkställighet, den för hof-jaktvarfvet begagnade tomt jemte åbyggnader, med undantag af de delar deraf, hvilka, utgörande ungefär o,200 qvadratalnar, utom en dit ledande väg, enligt E. K.
M:s serskilda nådiga beslut af den 2 November nästlidet år, tills vidare blifvit till begagnande för Stockholms stads behof upplåtna, måtte försäljas, samt Rikets Ständer medgifva, dels att de åt staden upplåtna lägenheterna allt framgent finge af densamma begagnas emot bestämd årlig afgift, så vida staden icke heldre önskade att dem inlösa, dels ock, att så väl denna afgift, som äfven den för öfriga delar af tomt och åbyggnader inflytande köpeskilling måtte för behöfliga byggnads-företag vid Stockholms station af flottan få användas.
M. sålunda behagat i nåder föreslå, hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit: men ehuru, på sätt i den nådiga propositionen omförmäles, hof-jaktvarfvet kommer att indragas, i följd hvaraf den dertill hörande tomt med åbyggnader torde för det närvarande vara för kronan obehöflig, likväl och som härvid dels i betraktande förekommit, att i framtiden behof för kronan lätteligen kan uppstå att invid något af de inom hufvudstaden befintlige vattendrag ega tillgång på lämplig byggnadsplats, som, derest den ifrågavarande kronan tillhöriga komme att försäljas, torde vara svår att i b&- hofvets stund erhålla och säkerligen icke utan dryga kostnader skulle kunna anskaffas, dels ock Rikets Ständer hysa den förmodan, att ifrågavarande iä - Expedäions-Utskotlets Forslag till und.
Skrifvelsej N-o 85.
135 genhet, om elen åt enskild person emot arrende öfverlemnas, skall åt kronan inbringa varaktigare afkomst, än som kan hemtas från den genom försäljning deraf inflytande köpeskillingen, hvadan alltså Rikets Ständer anse det med kronans fördel icke öfverensstämma, att staten afhänder sig egande-rätten till berörda lägenhet, hafva Rikets Ständer till den nådiga framställningen härom icke kunnat lenina bifall, utan för sin del beslutat, att hof-jaktvarfvets tomt må utarrenderas, på sätt och under de vilkor, E. K.
M. kan pröfva för staten mest fördelaktiga, hvarjemte Rikets Ständer till E. K. M. i underdånighet öfverlemna att låta försälja eller på annat sätt använda de å tomten befintliga byggnader, som möjligen kunna anses öfverflödiga; börande de i berörda afseende inflytande arrende-medel ingå till statsverket för att till statens allmänna behof användas, men köpeskillingen för den eller dc åbyggnader, hvilkas försäljning kan komma att ega rum, för Kongl, flottans härvarande stations materiella behof användas.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å den nådiga propositionen i ämnet, härmed få i underdånighet meddela.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 Maj 1848.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den Maj 1848.
Presle-ståndet den 24 — — Borgare-ståndet den 27 —- — Bondc-slåndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående användandet af de under Stats-kontorets förvaltning varande äldre depositionsmedel.
Uti., N;o 1564) S.
A- K.
Uti den till Rikets nu församlade Ständer aflåtna nådiga proposition, angående statsverkets tillstånd och behof, har E. K.
M. behagat tillkänna gifva, 136 Expeditions-Utskollets Förslag till und.
Skrifvelse, IV:o 8S. att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sistlidna riksdag i underdånighet anmälda beslut, utaf de under Stats-kontorets förvaltning då ställda, från landtränterierna inlevererade, äldre depositionsmedel, en summa stor 60,000 r.dr blifvit den 30 April 1845 till Riksgälds-kontoret öfverlemnad, hvaremot återstoden, utgörande 3,613:45. i. reserverats hos Stats-kontoret, i afseende på möjligen förekommande återlyftningar, samt att under den sedermera förflutna tiden intill den 31 Maj sistlidet år ingått depositions-medel till sammanräknadt belopp af 3,632: 1. 11. hvarjemte i ränta för utlånta medel af ifrågavarande beskaffenhet, under åren 1844—1846, influtit 3,841: 18. 8.
Summa r:dr 11,087: 17. 8. hvilken summa, efter afdrag af återlyftade depositions-medel, som utgjort år 1845 233:33. 9. och år 1846 58: — — 291- 33 9 lemnade en behållning af 10,795:31. 11. deraf 7,000 r:dr vore förräntade emot 5 procent och 3,795 r:dr 31 sk. 11 rst. på banko-räkning innestående; och liar E. K.
M. nu till Rikets Ständer i nåder öfverlemnat att om användandet af dessa medel efter eget bepröfvande förordna, dock så att för möjligen ifrågakommande restitutioner en lämplig summa blefve, på sätt förut egt rum, reserverad.
Med hänseende dertill, att ifrågavarande medel utgöras af sådana bos landtränterien gjorda depositioner, hvilka derstädes uti tio års tid innestått och till hvilkas utbekommande, oaktadt efter nämnda tids förlopp utfärdad allmän kungörelse, vederbörlig anmälan icke inom natt år derefter hos E. K.
M:s befallningshafvande egt rum; och då således ringa sannolikhet förefinnes, att anspråk på återlyftning af dessa medel framdeles torde väckas, hafva Rikets Ständer ansett endast ett mindre belopp böra, för sådana möjligen inträffande fåll, hos Stats-kontoret reserveras, hvadan Rikets Ständer beslutat, att af de uti E. K.
M:s nådiga proposition omförmälda depositions-medel ett belopp af 10,000 r:dr bör till Riksgälds-kontoret aflämnas och återstoden 795 r:dr 31 sk. 11 rst. för Stats-kontorets räkning i Rikets Ständers bank qvarstå, för att användas till godtgörande af de fordringsanspråk, hvilka i förevarande hänseende kunna i behörig ordning anmälas och styrkas; med iakttagande likväl, att, i händelse de restitutioner af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka framdeles finnas böra ega rum, skulle till beloppet öfverstiga ofvannämnda dertill afsatta Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 86.
437 afsatta anslag, återstoden bör af Riksgälds-kontoret i vederbörlig ordning Statskontoret tillhanda bållås.
Hvilket, såsom svar i ämnet, Rikets Ständer få bos E. K. ML i underdånighet anmäla.
Uppläst och godliändt hos Ridd och Adeln den 24 Maj 1848'
Preste-ståndet den 24 — — Borgare-ståndet den 27 — — Bonde-ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse } angående godtgÖrelse eller afskrifning af åtskilliga utaf Stats-kontoret af under händer hafvande medel bestridda utgifter.
(Stats-utsk. Uti., N:o 157.) S. A. K.
Jemte den vid innevarande riksdag aflåtna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, har E. K. M. till Rikets Ständer öfveiiemnat en af Stats-kontoret i underdånighet insänd förteckning å åtskilliga under åren 1842, 1843 och 1844, af under hand hafvande medel bestridda utgifter, tili ett sammanräknadt belopp af 3,136 r:dr 37 sk. 3 rst., för den åtgärd, i afseende på förskottens ersättande eller afskrifning, Rikets Ständer kunde finna skäligt besluta5 och få, i afseende på de härvid ifrågakomma, nedanomförmälda af Stats-kontoret förskottsvis verkställda, utbetalningar, Rikets Ständer, med anledning af högstberörda nådiga hemställan, i underdånighet anmäla följande derom fattade beslut, angående nemligen: l:o vese- och traktaments-kostnads-ersättning till A. F. L Meurling, i och för honom uppdragen undersökning, rörande tillverkning inom Kronobergs län af falskt stämpladt papper, 600 r:dr.
Då nämnda uppdrag haft till följd upptäckt af tillverkning utaf falskt stämpladt papper och således medfört gagn for det allmänna, så och enärserBih till R.
Sl. Prot. i8.f7 och 1848, 10 Sami. t Afd. IS 138 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 86. skilda medel för godtgörande af de med uppdraget förenade kostnader icke funnits att tillgå, hafva Rikets Ständer ansett berörda summa, 600 r:dr, höra vid nästblifvande liqvid emellan stats- och riksgäldsverken å öfverskotten på statsverkets inkomster afföras. 2:0 Till nedsättning i Upsala läns ränteri för fullföljande af kronans talan uti ett al Svea Hofrätt den 9 Augusti 1843 afdömdt mål emellan kronan och arrendatorn af Ryda kungsgård M.
Stangenberg, angående ersättning för husröta 1,815 r:dr 26 sk. 9 rst., jemte 5 procents ränta från den i Augusti 1841 tiH och med den 28 September 1843, 190 r:dr 42 sk. 6 rst., eller tillsammans 2,006 r:dr 21 sk. 3 rst., enligt Kongl, brefvet den 14 September 1843.
Som, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, Svea Hofrätts ofvannämnda dom under den 22 September 1846 blifvit af E. K. M. i Dess Högsta domstol i nåder fastställd och kronans skyldighet att omförmälda belopp utgifva, således är slutligen bestämd, hafva Rikets Ständer funnit, det ifrågavarande 2,006 r:dr 21 sk. 3 rst. höra, på enahanda sätt som det uti föregående punkt omnämnda förskott, afföras. 3:o Kronan ådömd kostnadsersättning, 13 r:dr 16 sk., uti en rättegång emot bruksegaren B Beskows sterbhusdelegare angående egande-rätten tili åtskilliga laxfisken i Ljusna eif, hvilken summa, för fullföljd af kronans talan, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet af den 29 September 1843, å depositionsräkning i Öfverståthå liare-embetets kansli nedsatt.
Efter vunnen upplysning, att jemväl denna statsverket ålagda ersättningsskyldighet blifvit genom E. K.
Ms nådiga dom af den 20 Januari 1846, fastställd, hafva Rikets Ständer beslutat, det berörda 13 ralr 16 sk. likaledes höra uti liqviden emellan Stats-kontoret och Riksgälds-kontoret å öfverskotten på statsverkets inkomster afföras. 4:o Ersättning åt protokolls-sekreteraren Heurlin, i egenskap af sekreterare hos kyrkolags-kommitteen, för förlorade löneinkomster, enligt Kongl, brefvet den 29 September 1843, 400 ralr.
Då protokolls-sekreteraren Heurlin tillförene fått, under den tid han bestridt sekreterarebefattningen hos bemälda kommitté, uppbära arfvode, svarande emot hvad han, i följd af nämnda tjenstgöring, måst af sin protokollssekreterarelön afstå, samt detta förhållande blifvit af Rikets Ständer, enligt hvad deras underdåniga skrifvelse den 26 Mars 1845 utvisar, lemnadt utan anmärkning, hafva Rikets Ständer förordnat, att jemväl nu förevarande lika beskaffade löneersättning, 400 ralr, skall genom beloppets afförande å statsverks-inkomsternas öfverskott varda godtgjord.
Skrifvelse, N;o 8j. 139 5:o
Till ledamoten i kyrkolags-kommittéen, professoren doktor Thomander, rese- och traktamentskostnads-ersättning, enligt högstberörda Kongl, bref af den 29 September 1843, 117 rxlr.
Enär för bestridande af utgifter utaf förenämnda beskaffenhet serskilda medel icke blifvit anvisade, hafva Rikets Ständer beslutat, att, i öfverenstämmelse med hvad uti dylika fall tillförene egt rum, omförmälda 117 rxlr skola i liq viden med Riksgälds-kontoret å merberörda öfverskott afföras.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a4 Maj 1848.
Preste-slåndet den 24 — — Borgare-ståndet den 27 — —■
Bonde-ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af gransk ningen utaf de under Kommers-kollegii förvaltning ställde fonder och medel.
Uti., N:o 161.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft hvad deras åren 1845 och 1847 församlade revisorer, vid granskning af de under Kommers-kollegium ställda fonder och medel, i åtskilliga omständigheter anmärkt och hemställt, hafva Rikets Ständer deröfver fattat följande beslut, som hos E. K.
M. nu härmed i underdånighet anmälas: l:o Under förmälan, det de, rörande sättet och vilkoren för pröfning och afgörande af frågor om fordringars afskrifvande i manufaktur-diskontens räkenskaper, uti Piikets Ständers underdåniga skrifvelse den 8 Augusti 1815 samt Kongl, brefvet den 1 Oktober 1817 meddelade stad gauden hvarken bestämdt antydde, af hvilken myndighet så beskaffade afskrifningsfrågor skulle pröfvas och afgöras, eller fullständigt uppgåfve de grunder, som härvid borde iakttagas, hafva revisorerne hemställt, att bestämda föreskrifter angående dessa ämnen måtte i behörig ordning ut färdas j och som Rikets Ständer, lika med i40 Expeditions-TJtskoltets Förslag till und.