Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som Utskottet uti sitt, under N:o 51, afgifna betänkande om statsverkets inkomster, beräknat en förhöjning af 10,000 R:dr uti inkomst af ifrågavarande medel, finner sig Utskottet jemväl böra tillstyrka, att i utgifternc till lotseri- och fyrings-staterne samma förhöjning af 10,000 R:dr äfven varder iakttagen. 21 :o Öfriga under denna hufvudtitel uppförda summor, deruti någon förändring icke ifrågakommit, hafva, till enahanda belopp som vid sistlidne riksdag, blifvit å deri detta utlåtande bilagde tabell litt.
A föreslagna, med undantag af den till slutsummans jemnande vidtagna förhöjning af 38 R:dr 10 sk. i förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser för departementets kansli-expedition. 22:o
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess betänkande N:o 51, angående beräkning af statsverkets inkomster, tillstyrkt, i afseende på indelda räntor och Hondén, föreslår Utskottet, att Rikets Ständers godkännande af denna hufvudtitel, med bifogade tabell, icke må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets nu församlade Ständer kunna fatta, i fråga om allmän förenkling af indelda räntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre mån skeende indragning till statsverket.
Vid ingressen och 13 punkten.
Af Herr Bildt, D. G.: ”Emot Utskottets beslut att uti ingressen till dess utlåtande öfver reglerandet af utgifterne under riksstatens 5:te hufvudtitel, uttala Bilt. litt R.
St:s Prot. 1850 & 1851. 4 Sami. 1 AJd. 28 Haji. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 86. sitt gillande öfver det sätt, pa hvilket
Departements-chefen gjort framslällning om {lottans tillstånd och behof och hans i anledning deraf uppgjorda organisationsplan, får jag mig reservera.
— Jag anser nemligen, att det ej tillkommer Stats-utskottet att, vare sig gillande eller klandrande, uttala något omdöme öfver det sätt, på hvilket någon af Konungens Rådgifvare uppfyllt sitt åliggande.” ”Oaktadt jag för min del ingalunda har lör afsigt alt, genom denna reservation, underkänna den förmåga och verksamhet, den n. v. chefen för Sjöförsvars-departementet utvecklat, utan gerna vill, om det ej anses förmätet, såsom min enskilda åsigt underskrifva Utskottets uttalade omdöme, finner jag dock vådan af den väg, Utskottet härutinnan beträdt, vara alltför stor, för att med tystnad förbigås.
Får man berömma, får man ock klandra, och om Stats-utskoltet erhåller, genom praxis, denna rättighet att uttala sitt omdöme öfver det sätt, på hvilket Konungens Rådgifvare uppfylla sina pligter, så hemställer jag till hvar och ens eftertanke, hvarthän det skulle leda, om Stats-utskottet, helst under tider af politiska brytningar, företoge sig att, vid de olika hufvudtitlarnes uppgörande, än berömma än klandra vederbörande
Departements-chefer, och således de facto ingripa på fältet för Konstitutions-utskottets verksamhet.” ”Likaledes reserverar jag mig mot
Utskottets förslag att sönderdela det förut på ordinarie stat uppförda anslag till ”Flottans underhåll och nybyggnad,” enär jag icke kan finna det vara med riktig hushållning öfverensstämmande att dela en summa, som icke är större, än att
Departements-chefen i sin underdåniga rapport föreslagit en ännu större, ensamt till underhåll, och då det derjemte är erkändt, att materielens förfallna skick uppkommit genom otillräckligheten af anslaget till flottans underhåll.” Utaf Herr af Puke, F. M.: ”Emot Utskottets uti ingressen till detta be tänkande lika ovanliga, som det vill synas olämpliga förfarande, att uttrycka sin tillfredsställelse med Chefens för Sjöförsvars-departementet förslag till ordnande af 5:te hufvudliteln, får jag reservera mig, dels emedan jag ej anser det tillkomma detta Utskott, att yttra hvarken loford eller klander öfver det sätt, hvarpå en Departements-chef fullgör sina åligganden, dels emedan jag icke, i likhet med Utskottet, kan finna mig hafva af
Departements-chefens framställning erhållit ”en förut saknad ledning” för bedömandet af stats-behofven på denna hufvudtitel.” ”Likaledes måste jag reservera mig emot Utskottets beslut att, i motsatts till hvad utgifts-aldelningen föreslagit och hvad hitintills varit vanligt, dela det förut på ordinarie stat uppförda anslaget till ”flottans underhäll och nybyggnad” uti 2:ne delar, hvaraf till flottans underhåll endast upptagits 394,115 R:dr 8 sk. Stats-Utskotta ta Utlåtande, N:o 86.
19 samt resten eller 108,000 R:dr till nybyggnad.
Dä man besinnar den mängd af utgifter, som erfordras för underhåll af flottans 3:ne varf och stationer, samtlige fartyg, samt komplettering af deras inventarier, m. fl. utgifter, som hitintills belastat denna utgifts-titel, så inses lätt otillräckligheten af detta anslag, sä vida man ej anser en större eller mindre del af det, som nu linnes, kunna och bura lemnäs utan underhåll.
I Kongl Maj:ts nådiga proposition uppgifves väl, att flottans underhåll kan bestämmas lill endast 384,249 R:dr 40 sk., men någon upplysning, huru detta resultat vunnits, har jag ej funnit uti motiveringen till det förslag, hvaraf Utskottet förklarat sig hafva erhållit ”en förut saknad ledning” för bedömandet af statsbehofven på denna hufvudtilel.
Uti sin underdåniga rapport angifver
Departements-chefen en summa af 538,075
R:dr såsom erforderlig till flottans underhåll, och förklarar derjemte hufvudorsaken till malerielens förfallna skick ligga deruti, att anslaget till underhåll icke varit lämpadt efter hehofvet.
Då nu anslaget till underhåll ”kunnat bestämmas” till vida mindre än förut, men deremot denna minskning af anslag icke blir annat än en omföring, enär betydligare summor äro äskade i och för nybyggnad, så eger detta utseende af att hafva skett icke för besparings skull, utan för att kunna så snart som möjligt blifva qvitt allt, som påminner om, att Sverige egt en flotta.” Uti 2:a punkten af denna reservation instämde Friherre Klinkowström.
Vid 8:de punkten: Af Grefve Mörner, C. G.: ”Med min röst har jag biträdt förslaget om bil dandet af en så kallad reservstat, men i afseende på de af Utskottet för öfverflyttning till reserv-staten föreslagna vilkor har jag varit af skiljaktig mening.
Då herr Departements-chefen, uti sin till Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga rapport, ådagalagt, att ändamålet med reserv-staten borde egentligen vara, att å densamma bereda plats för officerare inom kapten-löjtnants och högre grader, äfvensom för under-officerare, och tillika föreslagit, att i reglementarisk väg borde stadgas såväl de grunder, enligt hvilka en öfverflyttning till denna stat fran den aktiva staten skulle vid viss ålder kunna ega runi, som äfven de vilkor, hvilka dervid skulle åtnjutas, har hvad Herr
Departements-chefen sålunda framställt och föreslagit synts mig lemna Utskottet den bästa vägledning i afseende på hvad, som varit att till Rikets Ständer hemställa, på det å ena sidan det med reservstatens bildande åsyftade ändamål icke måtte förfelas, och å den andra den för närvarande visserligen icke i ringaste mån hotande, men dock icke för alla tider otänkbara möjligheten af väld, mannamån eller godtycke måtte afböjas.
Mitt förslag har varit, att Rikets Ständer, jemte beviljande af ett årligt anslag af 16,666 20 Stats-Utskottets Utlåtande, N-o 86.
Banko till bildande af en reserv-stat vid flottan, tillika skulle till Kongl. Majit aflåta underdånig skrifvelse, med begäran, att Kongl. Maj:t täcktes, innan reserv-staten träder i verkställighet, utfärda nådigt reglemente angående sättet och vilkoren flir officerares och under-officerares öfvergång å merherörde stat, hvarvid enahanda föreskrifter rörande alder och tjenstetid, som för närvarande äro gällande för rättighet till pension från amiralitets-krigsmans-kassan, borde tjena till efterrättelse”. af Herr Lagerhjelm P.
Utaf Herr af Harmens: ”Den tilliikning, Kongl.
Majit begärt i flottans befäl” för att militäriskt organisera båtsmanshället och den dertill anslagna beväring” förekommer i 2:dra punkten af detta betänkande, der Utskottet, på uppgifna skäl, icke funnit anledning tillstyrka bifall till den nådiga propositionen.
Orsaken, hvarföre en sådan mening vann pluralitet i Utskottet, bör ieke i ringa mån lillskrifvas den utsigt, som då förefanns, att genom en ändamålsenlig reservstat få ett, till antalet ökadt och mera tjenstbart, befäl i det hela, . hvaraf reserv-statens personal skulle vara pligtig att ”vid större rustningar i fredstid och alltid vid krig”, inträda i tjenstgöring.
Jemte ärliga anslaget 16,666j R:dr hade afdelningen dervid fästat följande vilkor: ”Hvarjemte Utskottet får till förekommande deraf, att irriga föreställningar om ock ogrundade anspråk på rättigheten att å ifrågavarande stat öfverflyttas må gifva anledning till densammas missbrukande, hemställa, det Rikets Ständer ville till Kongl. Majit aflåta underdånig skrifvelse, med begäran, att Kongl. Majit täcktes, innan reservstaten träder i verkställighet, utfärda nådigt reglemente, angående sättet och vilkoren för officerares öfvergång å merberörde stat”.
Men som de vilkor, hvilka Stats-utskottet nu föreslagit för inträde uti ifrågavarande reserv-stat, om de af Rikets Ständer godkännas, i sjelfva verket icke innefatta annat än aLt förvandla densamma till pensions-stat, hvarest inträde vinnes, nästan på samma grunder som i den nu befintliga, så anser jag hufvudändamålet med den begärda reserv-staten vara alldeles förfeladt, och vågar derföre vördsamt föreslå Rikets
Ständer alt bifalla hvad afdelningen här ofvan framställt, såsom varande fullkomligt betryggande för enskild rätt och derjemte mera öfverensstämmande med statens fördel och billiga anspråk på någon tjenstbarhet hos reserv-statens personal”.
Häruti instämde Herr Norin. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 86. 21 Af Herrar Werrn, Grape, Lindström, Fahlhem och Wedberg, som ansågo, ”det vilkor, Utskottet för öfverflyttning till reservstaten föreslagit, eller att dervid samma föreskrifter rörande ålder och tjenstetid skulle tjena till rättesnöre, som för närvarande för rätt till pension äro gällande, skola i väsendtlig mån tillintetgöra det ändamål, som med den föreslagna reserv-staten afses.”
Vid 10 punkten.
Af Lektor Wallman: ”Kongl, propositionen föreslår på flottans ordinarie stat en lönetillökning af tillsammans 666 r:dr 32 sk. åt 4 ordinerade skollärare ”mot afsägande af dubbel tjenstårsberäkning.”
Ordalagen äro visserligen ej mindre i den nådiga propositionen, än det åtföljande Statsråds-protokollet något obestämda; men då ifrågavarande löneförhöjning är upptagen såsom ständigt anslag a 5:te hufvudtiteln, och ej på indragnings-staten å 9:de hufvudtileln, så bar afsiglen tydligen varit att åt innehafvarne af dessa tjenster för framliden bereda ersättning för den upphörda förhöjda tjenstårsberäkningen.
Så bade också utgiftsafdelningen uppfattat Kongl. Maj:ts proposition och uppfort den begärda summan å 5:te hufvudtitelns ordinarie stat; men med några rösters pluralitet ändrades detta tillstyrkande af Stats-ulskottet.
Emot det sednare beslutet reserverar jag mig i öfverensstämmelse med afdelningens förslag, och jag kan dervid icke undertrycka min öfvertygelse, att denna förknappning, på några svagt lönade skollärares bekostnad, är så mycket mindre lämplig, som ifrågavarande tjenstemän ändå icke skulle komma att åtnjuta högre aflöning än 533: 16. hvardera, eller förmoner föga afundsvärda, i betraktande af deras trägna och mödosamma, samt för samhället maktpåliggande, befattning.” Häruti instämde Herrar Lindström och Wedberg.
Vid 13 punkten Litt. d. Af Grefve Mörner, C. G.: ”Utskottets beslut att nu fördela anslaget till flottans nybyggnad och underhåll, och serskildt utsätta, huru mycket som skall användas till underhållet, och huru mycket som må gå till nybyggnad, har jag ej kunnat biträda, emedan jag af en sådan fördelning föreställt mig flere olägenheter möjligen kunna uppstå, men svårligen några öfvervägande fördelar.
Hå man tänker sig, att under benämningen underhåll måste förstås icke blott alt reparera de nuvarande farlygs-skråfven, utan att vidmakthålla sjelfva Jloltan, med allt hvad dertill hörer, så sammanlöper gränsen emellan nybyggnad och underhäll så nära, att den i många fall torde blifva svår att noggrannt bestämma, men, om äfven en 22 Stats-Utskoltcts Utlåtande, N:o 86. sådan gränslinie kan med full noggrannhet uppdragas, så vill det dock synas mig påtagligt, att, innan man utsätter, hvartill den årliga underhållskostnaden bör uppgå, så måste man fiirst vara ense om hvad, sorn skall underhållas.
Att till följd af de beslut, som i detta hänseende kunna blifva fattade, underhålls-kostnaden kan komma att uppgå till högst olika belopp, utvisa de serskilda beräkningar, som Herr Departements-chefen, uti sin till Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga rapport, uppgjort med afseende på flottans olika sammansättning.
Då nu ej ens Stats-utskottet, än mindre Rikets Ständer pröfvat de angående flottans nya organisation, i fråga om materialen uppgjorda förslagen, har det velat förefalla mig allt för tidigt, att a priori och innan en sådan pröfning föregått, uppgöra den omnämnda fördelningen.
Men, om en sådan fördelning nu skolat ske, har jag trott, att den hade hort grundas på de redan för hand varande förhållanden; och i detta hänseende lemnar den åberopade underdåniga rapporten (sidan 141) den upplysning, att för underhållet af den nu befintliga materielen erfordras årligen 538,075 r:dr banko.
Departements-chefens beräkning, är således icke något att från det nuvarande anslaget afskilja till nybyggnad, så vida den redan befintliga materielen skall bibehållas, utan uppkommer den af honom beräknade förminskade underhållskostnaden hufvudsakligen genom förändring, och, i vissa fall, förminskning af materielen, såsom t. ex. om man vill med en kostnad af 800,000 r:dr till svåra fregatter nedhugga 3 linieskepp, under rubriken nybyggnad upptaga 189,790 r:dr till underhåll af fregatterne Josephine och Chapman samt korvetten Najaden i hjelpligt skick under 10 år, och utrangera fartyg, beräknade att vid denna operation lemna i behållning ett minimi-belopp af 500,000 r:dr (se sidorna 147—149 i rapporten).
Herr Departements-chefen säger (sid. il40): ”Nå”gon kraftigare bevisning af otillräckligheten utaf de anslagna medlen till underhållande af den materiel, vi hittills ansetts böra ega, kan ej framställas, än att ”endast för underhållet, om 3 skepp kunnat förvaras i docka, som hittills ej varit ”fallet, erfordrades, såsom förut är visadt, årligen ....
433,720: — — ”hvartill bör läggas underhållet af 4 linieskepp, då dessas ”antal utgjort 10 i stället för af mig beräknade 6 . 104,353: — — ”Summa, till underhållet behöfligt, banko R:dr 538,073: — — ”hvaremot per medium under 20 år till både nybyggnad och underhåll endast ”kunnat användas, då extra anslagen inberäknas, en summa af banko R:dr 489,162.
”Skillnaden tillkännager en brist i underhållet af minst 49,000 R:dr banko årli”gen, hvarigenom materielens förfallna skick lätt förklaras”.
Att nu på förhand Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 86. 23 genom ett tilläfventyrs förhastadt beslut nedsätta den, efter hvad sålunda utredt blifvit, redan otillräckliga underhållssumman, och dymedelst göra det onda, ännu värre, har ej synts mig med statens sannskyldiga intresse förenligt, utan skulle jag, för den händelse, att det ansåges serskildt böra utsättas, hvad som skall få användas till nybyggnad, och hvad, som bör påräknas till underhåll, vilja för min enskilda del hemställa, att Rikets Ständer, jemte uppförande å stat af hela den föreslagna summan 502,115 R:dr 8 sk., tillika uppdraga åt Stats-utskottet, att, sedan Rikets Ständer fattat deras beslut i afseende på de till ordnande af flottans materiel framställda förslag, inkomma till
Ständerna med yttrande om lämpligaste fördelningen af nyssnämnde summa, då Rikets
Ständer sedermera med större säkerhet kunna pröfva frågan”.
Af Herr Riskop thurlin och Lektor IVallman.
V; ■ i ’' ■ ■ t
.);j ■ ■i-i, ,'iW> ■ ’ !■■"< "i'- »! •■■■ !■'■" ,ii( iduli!» v i'!
.hr ; - :.*' '.livlifet ii v- .. - :., , . ;,: >:
STOCKHOLM, tryckt iios isaac marcus 1851.
F E »1 T E HUFVUD-T1 T E L N. 1849 års Riks-Stat anslår 7,000 7,971 32 — 1,520 494,761 8 — 45,643 16 606,497 28 9,000 28,000 643,497 28 — 90.00 20.00 3,333 16 — 2,500 1,105 12 — 10,000- 126,938 28 — 101,907 32 — 1,429,240] §j & f ilrmvars- Departementet •
Aflöning s‘81 ater ne, Departeraents-Chefen Lön 4,500: — - Taffelpenningar 2,500: — - Departementets Kanzli-Expedition Expeditions-Chefen •
Öfrige Embets- och Tjenstemän . 4,971: 32.
Departementets Kommando-Expedition Förvaltningen af Sjöärendena samt Aflönings-Statcrne vid Flottans Stationer i Carlskrona, Stockholm och Götheborg.
Penningar, hirra anslaget 456,241: 8. — afgår till 9:de Hufvud-Titcln, Amiralilets-KrigsmansKassan anslagen Ersättning för förlorade Last- och Arm-penningar ... * 3,000: - Förslag till blifvande Riks-Stat.
7,000 7,971 1,520 S:a 453,241: 8.
Tillkommer: förhöjd afgift åt forsta klassens matroser (nytt anslag) . . . 3,771: 32. — arfvode åt artilleri-båtsmän och vice-korporaler (nytt anslag) . 8,106: 32.
— Förhöjdt arfvode åt Båtsmans-, kanonier- och matroskorporalcr (nytt anslag) 1,717: 6.
— Skeppsgossarnes inkasernering (öfverflyttning från underhalls ans/aget) Tillökning i Jungmans portionspris (nytt anslag) ....
För förändring af Flottans Medicinal-Stat (nytt anslag) . . .
Arfvode åt Tygmästaren på
Drottningskär (öfverflyttning frän underhållsanslag)
Dito åt en Sjukhus-ofliccr på Sjukhuset i Carlskrona (öfverflyttning från dito) Reserv-stat för flottans befäl och under-hefäl (nytt anslag) . 16,666: 32. —210* 18 Oindelt spanmål, lika med 1849 års anslag, 6,420 T:r å 6
Rtdr förslagsvis 38,520: — — Båtsmans-Indelningen 3,568: 36. — 1,520: 40. — 2,375: 182: 24. — 60: flatericlen.
Af förra anslaget till Flottans underhåll och nybyggnads penningar 588,497: 28.
— Afgår: till förvaltningen af sjöärendena stat (sorn ofvan) för skeppsgossarnes i Carlskrona inkasernering 3,568: 36. — arfvode åt Tygmästaren på Drottningskär 182: 24.
Dito åt en sjukhus-officer i Carlskrona 60: — — S:a 3,811: 12.— Beklädnadsanslag, hvilket här nedanföre upptages 60,160: Skrifmaterialier m.m. för Flottans stationer, d:o 18,000:
För sjukvård dito dito 26,100:
För diverse behof dito dito 11,350: 119 421* 12 S:a 469,076: 16.
Förhöjd aflöning för handtverkare och timmermän (nytt anslag) 2,933:
Tillökning i uppfordrade båtsmäns portionspris (nytt ansi.) 12,105: 40.—i^Qgg. /jQ Häraf upptages under litel Flottans Nybyggnad här nedan Återstår och uppföres såsom Flottans underhäll S:a 484,115: 8. — . 108,000:
Penningar 376,115: 8.- 18,000:
Oindeld Spanmål, 1849 års anslag 3000 T:r, förslagsvis d 6 R:dr . .
Flottans Nybyggnad Båtsmäns förseende med kojer oeh täcken Båtsmännens beklädnad, förslagsanslag högst 28,000:
Förhöjning dito högst (nytt anslag) 14,000:
Beklädnad åt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar (Från förra underhållsanslaget hitflylladl) ■ 491,210 Summa Diverse anslag.
Exercis af Flottans Bemanning, 1849 års anslag 90,000: förhöjning, nytt dito 49,475: Spanmåls-Upphandlings- och Bageri-kostnader För Sjukvård (från underhålls-staten hitflyttadt) För Diverse behof (dito dito) Rese- och Traktaments-penningar, (förslagsanslag) Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Förvaltningen af Sjöärendena och Departementets Kommando-Expedition Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Departementets Kanzli-Expedition (,förslagsanslag) Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Flottans Stationer, (fran underhålls-staten hitflyttadt) Förslagsanslag Extra Utgifter • • •
Summa För Handeln.
Lotscri- och Fyrings-Staterne.
Penningar: 1849 års anslag 101,600:
Tillökning genom nytt anslag, motsvarande ökad inkomst 10,000:
Indelta Räntor upptagas till samma belopp som uti 1849 års Riks-Stat . 111,600: 307: 32. — Summa 376,115 108,000 9,000 42,000 60,160 595,275 139,475 20,000 26,100 11,350 3,333 2,500 1,143 18,000 10,000 32 18 16 231,901 111,600 38 Indelta räntor.
Oindelt spannmål.
Värde på Förslag å 0 11:dr.
Summa Banko. 14,599 58 47 45,643 12 1,446,479 14,658] 12 307 2 45,951 16 6,420 3000 32— 3,000 —|—| 9,420 38,520 18,000 18,000 56,520| 7,000 7,971 1,520 32 529,730 45,643 394,115 108,000 9,000 42,000 60,160 613,275 139,475 20,000 26,100 11,350 3,333 2,500 1,143 18,000 10,000 is ie - 16- 99 231,901 38 111,907 32 1,548,950- Ilör lill Stals-Utskottds Utlåtande, 1850 & 1851, N:o 86.
A. Stals-Utsknllels Utlåtande, M 87. 1 m 87.
Ank. till Esp.-Utsk. d. 27 Mars 1831, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående regleringen uf utgifterna under Riksstat ens Sjette Hufvudtitel. (U. A.)
Den nu gällande riksstat för sjette Hufvudtitein, som innefattar anslagen för Civil-departementet, upplager en summa af 863,330 R:dr, hvaraf penningar 348,682 R:dr 16 sk., med derunder inbegripne 10,041 % tunnor spannmål, indelda räntor efter markegång, på förslag 293,689 R:dr 32 sk., indeld spannmål 16,939 R:dr och oindeld dito 3,999 R:dr.
De flera förändringar, som i afseende på denna Hufvudtitel ifrågakommit, dels med anledning af Kongl.
Majits nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, dels i följd af enskilda motioner eller andra förhållanden, skola nedanföre omförmälas i den ordning anslagen å riksstaten förekomma. l:o.
Bergs-kollegium:
Sedan Kongl. Majit, efter hållen undersökning för utredande af frågan, huruvida en förändrad organisation af Rergs- och Kommersekollegierna, med afseende på den minskning och förenkling af deras göromål, som blifvit en följd af Kongl, förordningarne den 17 April 1828, om upphörande af styrelseverkens domsrätt i der uppräknade tviste-, brott- och utsökningsmål, af Kongl, förordningen den 27 April 1846, om stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen, äfvensom af Handels- samt Fabriks- och Handtverksordningarne den 22 December samma år, kunde vara af omständigheterne påkallad, i ändamål att åt förvaltningen bereda större enkelhet och kraft, funnit hufvudgrunden af kollegial sammansättning för nämnde embetsverk lämpligen böra utbytas emot en, nämnde ändamål befrämjande organisation, likformig med General-tullstyrelsens eller styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader, hade Kongl. Majit ock vid sist hällne riksdag afgifvit nådigt förslag om merbemälte embetsverks förändrade organisation, samt vilkoret) för densammas tillvägabringande; men som Rikets Ständer på anförde skäl ansett sig icke böra bifalla hvad uti högstberörde nådiga proposition blifvit föreslaget, blefvo de för meranämnde kollegier uppförda anslagssummor i nu gällande riksstat bibehållne till oförändrade belopp.
Ehuru den sålunda ifrågakomne ombildningen af Rergs-kollegium förfallit, anser dock Utskottet att det ringa antal mål, som nu mera tillhöra detta embetsBili. lill R.
Prot. 1850 & 1831. 4 Sami., 1 Afd., 29 Häfl. 1 2 Stals-Utsholtets Utlåtande, JfS 87. verks pröfning och afgörande kan tillåta en förminskning uti detsammas embetsoch tjenstemannapersonal, samt dymedelst en besparing statsverket beredas.
Att sådant låter sig göra, utan men för ärendernas behöriga gång, sluter Utskottet deraf, att för närvarande (lere embeten och tjenster inom kollegium stå vakanta.
Men då det icke tillkommer Stats-Utskottet att inlåta sig uti organisationsfrågor, bar Utskottet, likmätigt sin pligt att tillse det all möjlig sparsamhet iakttages uti statens utgifter, funnit sig föranlåtet hemställa att anslaget till Bergs-kollegium, nu utgörande 16,895 R:dr, mätte nedsättas med 3,504 R:dr; och således anslaget till merberörde kollegium med bergslags-staterne vid nu förestående statsreglering icke uppföras till högre belopp än 28,443 R:dr 43 sk. 4 rst.
I sammanhang härmed får Utskottet jemväl tillstyrka Rikets Ständer att uti »flätande underdånig skrifvelse, dels öfverlemna till Kongl. Maj:ts bepröfvande att vidtaga den in dragning uti Bergs-kollegii tjenstemannapersonal, som i följd af nyss hemställde nedsättning i anslagssumman kan blifva nödvändig och utan olägenhet låter sig verkställas, dels anhålla att Kongl. Maj: t täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition om den förändrade reglering af bergslagsstaterne, som af omständigheterna kan påkallas.
Uti det å nu gällande riksstat uppförde löneanslag 30,442 R:dr 8 sk. för nämnde stat, har någon förändring icke blifvit af Kongl.