Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Omläggning och förbättring af backiga eller eljest för communicationen mindre tjenliga delar af allmänna landsvägarne i Riket. 31:0 Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofta åberopade skrifvelse innehåller, i fråga härom, bland annat, att de vid i84o och 1841 årens Riksmöte till detta ändamål beviljade 200,000 R:dr inom kort tid blifvit, till företag af större eller mindre omfång, disponerade.
Efter föregångna undersökningar och enligt granskade förslag, erfordrades nu ytterligare från det allmännas sida, till dylike arbeten i åtskilliga delar af Riket, den betydliga summan af 264,127 R:dr 4° sk.; Kongl.
Majit har, uti Sin Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, äskat, att si väl för vägars förbättring, sorn för understödjande af förefallande mindre 16 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 156. ström- och å-rensnings-arbeten samt smärre hamn- och brobyggnader, Rikets Ständer måtte anvisa 133,333 R:dr 16 sk. årligen i 3 år, med tillsammans 4°o,ooo R:dr, al hvilken summa dock högst 3o,ooo R:dr borde tor sistnämnde föremål användas.
I sammanhang härmed hafva hos Utskottet tagits i öfvervägande J, J.
Rutbergs motion, deruti begäres, att någon del af det i Nåder äskade anslaget måtte få användas för anläggning af nya vägar, samt att, om medlen härtill icke funnes tillräcklige, förhöjning i anslaget kunde ega rum; och P. Sahlströms motion, hvaruti flere Ledamöter at Bonde-Ståndet instämt, att det vid förra Riksdagen beviljade anslaget till vägförbättriugar, 5o,ooo R:dr om året, måtte fördubblas samt uppforas å ordinarie stat.
Enär, enligt hvad vitssrdadt blifvit, ansökningar till Betydligt antal af menigheter göras, angående erhållande utaf statsbidrag för omläggning och förbättring af backiga vägar, samt sådane arbeten, likasom anläggandet af nya vägar å lämpliga ställen, väsendtligen bidraga till rörelsens samt transporternes underlättande i landet och spridande af välmåga, jemte det passande till fällen dymedelst beredas till arbetsförtjenst lör den fattigare folk-classen, har Utskottet, som likväl förmodar, att någon nedsättning i den äskade summan kan ega rum, funnit, med afseende jemväl å de för handen varande, icke öfverflödiga, tillgångarne, sig böra inskränka sitt tillstyrkande i detta fall dertill, att en summa af 100,000 Riksdaler för hvarje år, eller för 3 år 3oo,ooo R:dr, måtte ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition , för att, efter den fördelning, som i Nåder pröfvas lämplig , utgå dels till anläggning af nya, dels till förbättrande eller omläggning utaf backiga och mindre goda vägar, dock att, af nämnde summa, jemväl någon del, uppgående högst till 3o,ooo R:dr, må få användas för strömrensningar och smärre hamnbyggnader; hemställande tillika Utskottet, att Rikets Ständer måtte i underdånighet fästa Kongl.
Nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att anslaget 1 öfrigt hufvudsakligen användes till förbättrande af sådane vägar, som utgöra del af större vägsträckningar och tillhöra orter, der varutrafiken är liflig; äfvensom att Rikets Ständli öfverlemna åt Kongl. Majit att för hvarje serskildt fall förordna, i hvad mon vederbörande - StaU-Vtsiottett Utlåtande, N:o i56.
17 (<äe menigheter m5 vara pligtige att tili företagets utförande med arbete bidraga; börande de menigheter, hvilka, under i öfrigt lika omständigheter, erbjuda sig att största tjenstbarheten utgöra, företrädesvis vara berättigade att komma i åtnjutande af de med anslaget åsyftade fördelar.
3250 Till iståndsättande af broar å den på Statens bekostnad anlagda väg genom Kopparbergs, Gefleborgs och Jemtlands Län, har Kongl. Majit äskat en summa af 2 4©o R:dr; och Utskottet, som tagit kännedom af Styrelsens för Väg- och Vattenbyggnader i ämnet afgifna yttrande, får, i enlighet med den Nådiga Propositionen, tillstyrka, att berörde 2,400 R:dr måtte för det afsedde ändamålet utaf Ri kets Ständer beviljas. 33:o
Olssons frän Gefleborgs
Län i Bonde-Ståndet väckta, utaf Lars Larsson från samma
Län understödda, motion om ett anslag för anläggandet af en ny väg, 2 5/&dels mil lång, frkn Grjtjebergsvägen till Bolde och Hamre bjär i Forssa socken, hvartill skulle erfordras *6 å 20,000 R:dr B:co, får Utskottet anföra, att, i händelse Kongl, Majit, efter vederbörandes hörande, i Nåder pröfvar ifrågavarande väganläggning vara af allmän nytta och för någon större ortens rörelse behöflig, tillgång för utgifterne dervid torde kunna beredas å det till sådane föremål af Utskottet här ofvan tillstyrkta anslag, hvadan hemställes, att motionen icke måtte till någon serskild åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda, 34io Till Utskottet har ifrån Bonde-Ståndet remitterats en af Måns Persson derstädes väckt motion, hvaruti framställes bebofvet af en bro vid Tranarp öfver Rönne å, emellan gästgifvaregårdarne Ö.
Ljungby och Åstorp i Christianstads Län; och som menigheterne icke mägtade bekosta densamma, enär utgiften förmodades uppgå till 3o,ooo Rldr B:co , yrkade motionären, dels att undersökningar verkställas och kostnadsförslag upprättas, dels att Staten måtte, till arbetets fullbordande, bevilja «f3;del utaf summan såsom anslag, och i/3>del såsom lån.
Bå, enligt 25 Cap. 8 §.
Byggnicga-JBalken, brobyggnadsskyldighet i alla orter åligger vederbörande hemmansegare, samt intet skäl till undantag från detta stadgande här synes vara för handen, kan Utskottet icke tillstyrka bifall å motionen.
Prat. {845. * Sami. i Afd. 38 Baft. 3 Stats-UIsko Hett Utlåtande, N:o 156. 35:o
För rese- och undersökningskostnader samt expenser för allmänna arbeten, har Kongl. Majit äskat 10,000 Rldr årligen under 3:ne år, elier tillsammans 3o,ooo R:dr.
I afseende härå, är af Styrelsen för Vägoch Vattenbyggnader »nfördt.att anslaget vid sisthållne Riksmöte, 6,000 R:dr, visat sig vara verkligen knappt och att, i den mon kostnaden för undersökningar de kommande åren måhända minskas, större utgift uppstod för besigtnings! esor, då de många vägomläggnings- och vattenaftappniugs-arbeten böra inspecteras.
I anledning häraf anser Utskottet si? bora tillstyrka, att, i enlighet med den Nådiga Propositionen, Rikets Ständer måtte för ifrågavarande ändamål anvisa 10,000 R:dr årligen, under 3:ne år, eller tillsammans 3o,ooo R:dr, med underdånig anhållan derjemte, att Kongl. Majit täcktes, der sådant pröfvas lämpligt, vid frågor om undersökningar för allmänna arbeten, i Nåder förordna, huruvida vederbörande menigheter eller enskilde, som af företaget hafva gagn, äfven böra i någon mon deltaga i kostnaderne för samma undersökningar. 36:o Hos Borgare-Ståndet har Herr C.
Bergsten väckt en motion,, innefattande, att, sedan plan och kostnadsförslag uppgjorts för en båtled emellan Nora-sjön och Hjelmaren, samt utredt blifvit, att Nora, Jernboås, Lindes, Ramsbergs och Nya Kopparbergs
Bergslager kunde genom en combmerad båtled sättas i förening med Hjelmaren eller Arboga å, ett anslag, stort 5*000 R:dr, måtte beviljas för en gång, till bestridande af utgifterne för en fullständig plans uppgörande i afseende å vattencommunicationerne inom JSerikes Bergslager; men då, i händelse Kongl. Majit skulle, efter vederbö;andes hörande, i Nåder pröfva företaget vara af större vigt, tillgångar för undersökningskostnaden torde kunna beredas af det för dylika föremål anvisade anslag, tillstyrker Utskottet, att ifrågavarande motion icke mätte bifallas. 37-0 Till aflöning för den personal, som erfordras för Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, Distriet-Cheferne derunder inbegripne, har Kongl. Majit, lika med hvad vid i84o — i84t årens Riksdag i Nåder äskades, nu begärt 9.766
Rldr 3a sk. årligen, eller för 3 år .29,300 Rldr.
Vid berörde Riksmöte yttrade Rikets Ständer, i afseende härå, att, innan aflönings-stat för nämnde Verk definitivt fastställeS, lämpligt vore Stats-Utskottets Utlåtande, 2V:o 156.
19 att erhålla en närmare ledning för omdömet, i afseende på de resultat, som af denna administrationsgrens utvidgade verksamhet borde kunna förväntas, hvarföre Rikets Ständer endast anvisade 8,ooo R:dr årligen, att såsom arfvoden tilldelas dem, sorn med allmänna arbeten få befattning, Af Kongl. Maj:ts för nästlidet år i Nåder fastställda Aflönings-stat I _ TT ..I. titt .
I ^ mrt tnt rw t t h/lM X Mrt >1 V*. 4 \ d-v. • /T 13 #rtMfl nl a! P dt A I ■ -* n k V# f, 4 I Chef • 0 9 • 2,666: 3 a. I Bureau-Chef , • 9 . P • 9°°: — 5 District-Chefer, å 45o: . •'
• 2,25o: •— 1 Kamererare « . • • qoo: •— 1 Canzlist . • P é • 333: 16. 1 Ritare • « • • 400: — 1 D:o e 9 # • 35o: — 1 Vaktmästare • • • . 200: — 8,boo: — Instämmande i sednast församlade Ständers åsigter, anser Utskottet en summa af Åtta Tusen Riksdaler
Banco om året jemväl hädanefter böra blifva för ändamålet tillräcklig, cch tillstyrker således, att anslaget för nämnde Styrelses aflöning måtte oföräodradt bibehållas med 8,ooo R:dr om året, eller för 3 år 24,000 R:dr. 38:o Till arfvode för Lärare vid Mariebergs Läroverk i de kunskapsämnen, som specielt tillhöra Civil-Ingenieuren, har Kongl. Maj:t äskat, såsom hittills, 1,000
R:dr årligen, elfer tillsammans 3,ooo R.*dr, samt, i ändamål att påskynda bildandet af skicklige Ingenieurer för allmänna arbeten , ett serskildt anslag af 1,000 R:dr årligen, till Stipendier för Elever, som vid nämnde Läroverk genomgå den för Civil-Ingenieurer bestämda cours, eller, för 3 år. likaledes 3,000 R:dr.
Utskottet anser allt skäl förefinnas för fortfarande utgående i 3:ne år af ofvanberörde, vid förledne Riksdag beviljade, arfvode af 1.000 R:dr om året för en Lärare vid Mariaeberg; men, hvad frågan om anslag för stipendier åt Elever beträffar, anser Utskottet, att då de personer, sorn ämna inhemta de för Civil-Ingenieurer nödige kunskaper, dels äro Officerare, hvilka, egande löner på stat, i allmänhet torde, utan ifrågavarande understöd frän det allmännas sida, kunna den behöfliga coursell fullborda, dels äro enskilde, hvilka, egnande sig åt ett temligen lönande yrke, måste sjelfva bekosta sitt underhåll, när Staten vidkännes kostna - 20'
Statt-U(skottett Utlåtande, N:o 15$. den för det Läroverk, der nödig undervisning erhålles, utan serskilde avgifter, nägot sådant anslag icke vara nödvändigt..
I betraktande hvaraf Utskottet får föreslå, att endast 3,ooo R:dr anvisas i 3:ne år, med 1,000Rtdr årligen, till arfvode för Läraren i de ämnen, sorn tillhöra CivilIngenieurer, men att deremot något anslag till Stipendier för dem, som genomgå Civil-ingenieurs-eours, icke måtte af Rikets Stander beviljas, 39:0
I anledning af Stuterl-Öfver-Styrelsens hemställan om anslag för anskaffandet utaf Hingstar af utländsk ädel race för Strömsholms och Ottenby Stuterier, har Kongl. Majit äskat, för sådant ändamål, ett anslag för en gång af 10,000 R:dr, Men då Utskottet anser, att för denna inskränkta summa blott skulle kunna erhållas Hingstar af mindre värde, hvilkas införskaffande ingalunda uppfyllde ändamålet att på något tillfredsställande eller beståndande sätt förbättra våra inhemska hästracer, hvartill: skulle erfordras långt dyrbarare Hiögstar af ädlare slag, så måste Utskottets hemställa, att ofvanberörde 10,000 Rldr icke måtte beviljas Stockholm den x3 Januari 184.5.
Mxtra anslag, i sammanhang med Sjette Hufvud-titelk..
På 3lne år, eller l/3:del årligen* Anslag för 3:ne år::
Till Lidköpings Hamnbyggnad . .. .. . 63,56a: 24*— 21,187: 24,— *» Linköpings dito . , . ... 3,240: 1,080:. „ utdikning&r och aftappningar utaf sanka trakter och sjöar, till beredande af odlingsföretag, . . . . ..
. . i5o,ooo: — — 5o,ooo:
M anläggning af nya, samt förbättrande eller omläggning af backiga och för communicationen mindre tjenliga delar af allmänna landsvägarne . 3oo,ooo: — — 100,000: — — „ rese- och undersökningskostnader samt expencer för allmänna arbeten ..
. 3o,ooo: — — 10,000:?—' — Stal»-Utskottets Utlåtande, N:o f5S'. 21 Tilt Styrelsen för Väg-och Vattenbyggnader 24,000:— — 8,000: — — „ arfvode för Lärare vid Mariaeberg i ämnen , sorn tillhöra Civil-Ingenieurer 3,ooo: — — 1,000: — — Summa 57^,802: 24»— 191,267: 24» — Anslag för en gångi Banco.
Till Cimbritsbamns Hamnbyggnad 10,000: — — „ upprensning af försänkningarne i skärgården vid Söderhamns stad . . 5,ooo: — — „ iståndsättande af Broar å den på Statens bekostnad an lagde väg genom Kopparbergs, Gefleborgs och Jemtlands Län , - 2,400: — — Summa 12,400: S:a Anslag 586,2®»: »4' — Län: Till Cimbritsbamns Hamnbyggnad , , » 5,000: ,, Carlshamns Dito . 3o,ooo: — — w upprensning af försänkningen i skärgården vid Soderhamn 10,000: — —- Summa 4^,000: — — Beservationer.
Af Herr Friherre Palmstjerna: A) ”Mot åtskiilige af Utskottets beslut måste jag reservera mig, och främst mot den åsigt, som inom Utskottet gjort sig gällande, att i möjligaste måtto inskränka de anslag, hvilka kunde befordra utvecklingen af den näringsgren, som hittills frarabragt vår största exportvara.
Bergsbruket utgör, till följd af naturförhållandena, den hufvudsakligaste af våra tillgångar för utbytet mot främmande länders alster och dess bibehållande uti sådant skick, att vårt jern skall kunna på verldsmarknaden täfla med andra länders och framför dem vinna afsättning.
Det är icke endast af vigt för den enskilde, det utgör en verklig national-angelägenhet.
Under det lyckliga fredslugn, som nu så lång tid åtnjutits af de handlande nationerne på den nordliga delen af jordklotet, hafva idogheten och liten osh vinstbegäret så fullkomnat en del näringar uti vissa länder, att 22 Stats-Ulikotlets Utlåtande, N:o i56. deras fabricat uttränga andra iänders, så vida man ej uti dessa länder uppbringar sin konstfärdighet till lika höjd och ger sin produet en lika fullkomlighet till lika pris på verldsmarknaden.
Det är derföre ett vigtig» åliggande för alla Regeringar, som stå i spetsen för angelägenhetrrne inora de länder, hvilka deltaga uti den Europeiska civilisationens framskridande, att egna omtanka och osparda bemödanden åt näriugarnes understödjande och förkofran; det är hvarje rådslående
National-representations pligt att med allvar betänka och med kraftig verksamhet befordra de anstalter för sådana syftemål, hvilka öfverstiga enskilde näringsidkares förmåga.
Vi se ock uti andra länder, England, Frankrike, Belgien och Tyskland, burn hundradetals millioner anslås och användas i denna rigtning.
Lättade cornmunicationer, för att, med besparing af kostnad af tid och af lefvande krafter, bringa varorne till afsättningsorten, är den verksammaste af de utvägar, man vidtagit å det allmännas sida, för att lill det allmännas största båtnad tillgodogöra frukterna af den enskilda flitens förening med vetenskapen och rikedomen.
Genom dessa, efter plan och i sammanhang med hvarandra vidtagne, åtgärder bar priset på varorne sänkt sig, och den nation, som hvarken uti pris-nedsättning eller varornes godhet kan täfla med de öfrige, den blifver efter på vägen till välstånd.
Vilja vi ej stå alltför långt tillbaka på denna väg, så måste äfven vi använda de medel, hvilka stå oss till buds, för att med enig kraft arbeta på vår förkofran.
För ögonblicket hafva vi dessutom ett serskildt, ett ytterligare skäl att anslå , hvad vi kunna af våra tillgångar för allmänna arbetens bedrifvande: det nemligen, att sysselsätta den del af befolkningen, som, i anseende lill allmän förlägenhet och penningebrist, saknar tillfälle att använda sin arbetsförmåga.
Ilan bör visserligen hoppas, att penningeförlägenheten är öfvergående; men emedlertid är den för mångens välfärd förstörande, och om Rikets Ständer låta sine penningeverk idkeligen förkofra sig, utan alt till näringarnes lif återgifva, hvad de från dem årligen uppsuga, så måste i längden deraf följa en benägenhet att aftyna, i stället för att tillväxa.
På dessa hufvudsakliga skäl anser jag, att Stals-Utskottet, i den mon Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och i öfrigt tillgänglige upplysningar för närvarande medgifva, hade bordt tillstyrka Rikets
Ständer att bevilja anslag och medel till sådane allmänna arbeten och företag, hvarigenom ej allenast transportkostnaderne från de större bergslags-orterne kunnat minskas, utan jemväl möjlighet beredas att från våra rika gruftrakter afföra en flerdubblad* mängd malm eller tackjern till da ställen, der förädling derutaf kan ega rum.
Härvid har förekommit: Stats-Utekoltel» Utlåtande, N:o 156. 23 1:0
Frågan ora en canal emellan de betydliga sjöarne Barken och fVessman, saint vidare till Bjärken och Bysjön från trakten af lastageplatsen Smedjebacken lill Grängesbergets malmtrakt.
Detta vore en förlängning af Strömsholms canal, hvarigenom de outtömliga förråd af jernmalm, hvilka finnas uti Grangärde socken och orterne derintill, skulle ut»n omlastning kunna från förenämnde sjöar nedföras till Strömsholm för långt ringare kostnad, än deri, de nu vidkännas lör blotta transporten till Smedjebacken, och till ojemnfoi tigt större mängd, än nu, då tillräckligt antal dragare och lolk uti de olinktbara bergstrakterna saknas för forslingeu af den myckenhet, som kunde brytas.
Öppnades canal-leden, så kunde spanmål och andra lifsförnödenbeter för långt ringare pris, än nu, och till hvad myckenhet som helst, lätteligen fara upp lill Wessmans stränder och ännu längre; och de vidsträckta, ödsliga nejderne i denna del af Kopparbergs
Län småningom bebyggas af en talrik folkmängd, som uti bergsbruket fann sin goda utkomst, i och med detsamma, som deri förökade medlen till vår allmänna export.
Der skulle öppna sig ett vidsträckt fält för dem, som nu sakna sysselsättning, och många tusende familjers flit och idoghet under sekler tacksamt motsvara de uppoffi ingar, man nu, med ett ringa bemödande, med blot t ett villigt ord, är i tillfälle att åstadkomma.
Kostnaden vore i det hela för canaiens fullbordan 563,600
R:dr, hvaraf det allmänna skulle tillskjuta 463,000, att, enligt Kongl. Majrts Nådiga Proposition, utgå pä ia år, eller för 3 år, såsom nu är äskadt, ii5,ooo R:dr.
Jag anser, att denna summa bör beviljas, och beviljandet åtföljas af Rikets Sl änders yttrande af deras tacksamhet för det tillfälle, härigenom dem beredes att grundlägga ett varaktigt gagn för framtiden. 3:0 Frågan om båtled emellan Nora och Örebro.
Nerike är en centralprovins uti Riket.
Ett fruktbart slättland, omgifvet af skogstrakter och välsignadt med vattendrag, som låta förena sig till ett system af lätt begagneliga communicalioner emellan orter, rika på skog och rika på malm, Och med hafvet.
Blott i ringa mott äro dessa naturförmoner för närvarande begagnade; men nu erbjuder sig ett tillfälle att dermed göra en betydelsefull början.
De omtänksamma invånarne uti Nora-traklen hafva på •gen bekostnad föranstaltat om undersökningar och kostnadsförslag för öppnande af båtled emelian Få-sjön och Nora-sjön, samt vidare från Järle Bruk till Örebro.
Ett anslag af 3oo 000 R:dr skulle lätta och befordra transporten af 1 20,000 Skeppund tackjern och malm , som nu söka sig denna väg öfver laud.
De outtömliga och rika grufvorne uti trakterne ofvanför Nora, 24 8lats-ZJtskottetg Utlåtande, N:o i St, hvilkas afkastning nu är begränsad af drygare transportkostnader och in» skränktare transportmedel, skulle, om båtled inrättades, kunna lemna långt större qvantiteter till utvidgning af vår brukshandtering.
Genom den förbindelse, hvaruti ifrågavarande båtled kunde sättas med Lindesbergs-trakten„ skulle framdeles äfvenväl för den ort, der de nya lofvande Silfvergrufvorne äro belägne, en vattencommunication utan svårighet kunna öppnas åt Örebro, eller om man vill, åt Arboga, Jag anser emedlertid, att början nu bör göras med Nora-båtleden och anslaget dertill beviljas.
Ortens invånare tillskjuta 80,000 R:dr. 3:o Beträffande båtleden emellan Jmänningen och Snyten, som skulle öppna sjö-transportväg för 60,000
Skeppund eller mera af våra bästa malmer eller bästa tackjern, i stället för att de nu förnöta dragare och vidkännas dryga kostnader på landsvägen, så förenar jag mig med den reservation, Friherre Tersmeden afgifvit, och anser, att ett anslag af 5o,ooo R:dr bordt för detta ändamål ställas till Kongl, Majtts Nådiga disposition, att användas på vanliga vilkor, så vida ortens invånare i öfrigt tillskjuta hvad, som till företagets fullbordande erfordras.
Utvidgande af bruksrörelsen, tillökning uti det antal arbetare, som sysselsätta sig med denna handtering, är en utvidgad utväg, ett ökadt tillfälle för afsättning af landtmannens producter, hvilket inverkar fördelaktigt på jordbruks-näringen i allmänhet.
Folkökning uti vestra Bergslagen, sorn blefve en följd af den ökade grufvedriften i trakterne af Grangärde och af Nora, skulle föröka desse trakters behof af jordbrukets producter och öka afsättningen deraf från angränsande slättbyggder uti Westmanland, Nerike och äfven uti Södermanland.
Spanmålen från dessa sädesrika orter fick JiQigare afgång och sökte icke andra afsättnings-orter, utan lemnade på dessa ett mera utrymme åt producterne från andre orter, t. ex. Upland, östergöthland, Westergöthland, under det den lifligare afsättningen från dessa provincer åter fördelaktigt inverkade på rörelsen uti sydligare landskap.
Så befordrar tillväxten af rörelsen och välmågan uti en ort rörelsen och välmågan uti en annan, och hvad, som göres till förkofran af en province, bidrager till förkofran af det hela och ökar Rikets samfälda krafter och välstånd.
B) Deremot är jag af den mening, att Rikets Ständer icke i allmänhet böra befatta sig med utlåning af penningar, och således blott undantagsvis - Stais Utskottets Utlåtande, N:o 156. 25 vis dermed bispringa städer, som sakna tillgångar för oundgänglige behof af mera allmän beskaffenhet; men icke förskjuta små summor till (örmögna städer, sorn vända sig till Rikets Ständer heldre, än till andre långifvare, blott for att bespara någon ränta vid utgifter af mera enskild beskaffenhet.
Jag anser således, att intet lån bör beviljas staden Carlshamn till uppmuddring af dervarande hamn och förbättrande af kajerne, hvartill säkerligen staden kunnat finna tillgång uti de årligen inflytande, till \ å 5,ooo R:dr uppgående, Tolags-medlen, om de till deras ursprungligen afsedda ändamål blifvit använde och ej, såsom nu skett, anslagits till aflöning åt stadens magistrat, tjenstemän och betjente.
Ehuru medel nekas för stora productiva och angelägna företag, anser jag att tillgångarne icke böra utskiftas i så små lotter för mindre magtpåliggande ändamål.”
Häruti förenade sig Friherre von Kres mer.
Uti punkten A. af denna reservation instämde Herr Lagerborg. Åf Friherre Tersmeden: ”Jemte det jag till alla delar instämmer uti den af Friherre Palmstjerna afgifna reservation emot Utskottets fattade beslut, i frågan om anslags beviljande till diverse föreslagna canal-arbeten, tager jag mig friheten att ytterligare fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på följande omständigheter, r.o Barkens, Wessmans och Bysjöns canal, till hvars utförande, enligt ett för flera år sedan uppgjordt kostnadsförslag, byggnadskostnaden skulle uppgå till 563,65 c) R:dr, och hvartill Kongl, Majit föreslagit, att Rikets Ständer skulle bevilja ett anslag af 4^3,000 Rldr, att utgå under 12 år, eller för 3 år, som nu är hegardt, med Il5,ooo R:dr, utgör ett högst vigtigt communicalions-medel för en af Sveriges jernrikaste Bergslager, och bör kunna bereda tillfälle alt, i en af våra fattigaste trakter, Westerdalarne, uppväcka hittills obegagnelige näringskällor, uti. öppnadt tillfälle att med förmon afsätta de ymniga förråd af skogsproducter, som der finnas, och som nu, i brist på möjligheten af afsättning, ruttna i skogarne.
Den till Kongl. Majit i detta ämne inlemnade petition upplyser, ”att sjön Wessman i Grangärdes socken gränsar nära intill Westerdalarne, och rundt omkring densamma äro högst betydliga jernmalmsfält, förande 5o a 70 procents rika malmer, belägna, hvaraf de förnämsta heta Grängesberget, Haekesberget, Gräsberget, Iviken och Fremmundberget.
Så väl för denna orsaks skull, sorn för vattendragen och skogarne i grannskapet, nemligen i Graugärdes och .
Prot. 1845. 4 Sami. 1 Aid.. 38 Haft. 4 26 Slats-Utslotlets Utlåtande, N:o iSS. de bred vid liggande Norrberkes, Söderberkes oeh Westerdals soeknarae» bafva af ålder en mängd tackjernshyUor blifvit anlagde i denna trakt »f Wester-Bergslagen, nemligen Westansjö, Norhyttan» Norgovik» Sörgovik , Sunnansjö.