Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid behandling af denna fråga, hafva Utskotten icke kunnat lemna utan uppmärksamhet, att, för till vägabt ingande af en så väl för Handelns och Sjöfartens befrämjande gagnelig, som med det allmännas fördelar öfverensstämmande reglering af Rikets Consulad-väsende, en mera fullständig utredning, icke allenast om behöfligbeten af förändring i nuvarande förhållanden, utan äfven i afseende på möjligheten att densamma verkställa, än som med de nu för handen varande upplysningar finnes att tillgå, synes böra vara af Styrelsen verkställd, innan frågan hos Rikets Ständer till afgörande företages; hvarföre Utskotten ock anse utarbetandet af förslag till en dylik reglering, som af motionären blifvit yrkad, i sakens nuvarande skick, icke lämpligen kunna eller böra å Rikets Ständers sida ifrågakomma; och enär för öfrigt, vid öfvervägande af de framställde an - Stqts- samt Allm. Besv.- och EkoTt.-Uskotlens Utlåtande, N’.o 127. 3 t märkningarne, i betragtande tages, att, då handeln och sjöfarten rättar sig efter inträffande olika conjuncturer och således icke konna qvarhållas vid vissa platser, Consulernes förseende med löner på Stat kunde komma att motverka eller omintetgöra möjligheten för Styrelsen alt, såsom för närvarande, då Consulernes aflöning hufvudsakligast utgöres af de afgifter, som sjöfarande till dem erlägga, lämpa Consuls-beställmngarnes tillsättande efter för handen varande behof; att de sjöfarande, i följd deraf, att Consulns inkomster bero af deras bidrag, hafva ett större och sannolikt äfven lättare uppfyldt anspråk att med skyndsamhet beljenas under nuvarande förhållanden, än om Consulerne skulle, utan rättighet lill sådane afgifters uppbärande, endast förses med löner på Stat, hvilket ock möjligen luinde leda derhän, att de sjöfarande, för vinnande af beredvilligt biträde, funne sig föranlåtne till uppoffringar, hvilka då måhända mången gång kunde motsvara de nu genom Författning bestämde afgifter, hvilkas upphörande afses; samt alt de utgifter, hvilka, i följd af den föreslagne regleringens verkställande, komma alt drabba Stats-Verket, efter all anledning skulle blifva högst betydliga och, för alt kunna motsvara ändamålet, tilläfventyrs vida öfverstiga, hvad derföre förslagsvis blifvit beräknadt; så hafva Utskotten, uppå alla dessa skäl, ansett sig böra, med frånträdande af hvad i berörde afseende förut är vordet tillstyrkt, hemställa, alt Rikets Ständer, i anledning af förslaget om reglering af Consuls-dislricten och Consulernes förseende med löner,
i stället för de nu lill dem utgående Consuladafgifter, icke måtte någon åtgärd vidtaga. 2:0 I anledning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets gjorda tillstyrkan, i afseende på manifester för till Holstein destinerade Svenska fartyg, är anfördi, att det skulle utgöra ett ingrepp i Danska Regeringens jura Majestalis att söka verka f rubbning i föreskrifterne om de pass-handlingar, som nämnde Regering ansett erforderliga för seglationen å en af de under densamma lydande Provinser.
Enär, eldigt de upplysningar, Utskotten numera varit i tillfälle inhemta, Kongl.
Commerce-Collegiuin, i anledning af inlupne klagomål öfver de olägenheter, som, genom nämnde Legalisalions-acter, den Svenska sjöfarten tillskyndas, redan hos Kongl.
Majrt gjort underdånig framställning, huruvida icke i Ministeriel väg någon lindring derutinnan skulle kunna beredas, anse Utskotten det vara rältast att albida den utgång, frågan möjligen kan vinna, i följd af 4 Stats- sänt Allm.
Besv,- ocä Ekon,-Utskottens Utlåtande, N:o ny i berörde framställning; hvadan Utskotten, i denna del, frånträda det förut gjorda tillstyrkandet. 3:o Emot Ekonomi-Utskottets förslag, rörande Svenske och Norrske Consulers ställande under Stats-Ministern för Utrikes ärendena, har blifvit erinradt: att, då Utrikes Departementet hade att handlägga ärenden af rent diplomatisk beskaffenhet, kunde hos de der anstälde tjenstemän icke vara att förvänta den närmare kännedom om handeln och sjöfarten, att ledningen af densammas angelägenheter kunde med fördel åt nämnde
Departement uppdragas, då deremot Kongl.
Commerce-Collegium, hvarunder Consulerne hitintills hufvudsakligen varit stälde, med herömvärdt nit fullgjort sine deraf föranledde åligganden,, hvaremot, å andra sidan, blifvit yrkadt, att framställning af Rikets Ständer måtte göras om iagttagande, vid General-Consulers tillsättning, äfven af de diplomatiske förhållandena , hvarigenom flere Minister-platser skulle kunna i en framtid indragas, och nedsättning i de så mycket öfverklagade utgifterne för MinisterStaten tillvägabringas.
Då Utskotten, enligt hvad här ofvan blifvit yttradt, ansett sig böra frånträda fiin tillstyrkan om samtlige Consulers förseende med löner, sakna Utskotten numera anledning att, i förevarande hänseende, föreslå annan och vidsträcktare åtgärd, än som kan blifva en följd af Rikets Ständers beslut, i anledning af Stats-Utskottets, för närvarande återremitterade, Utlåtande N:o 337, angående förvaltningen af de utgifter, som hittills af Handels- och Sjöfarts-fouden varit bestridde till en del Consulers aflöning, hvadan Utskotten hemställa* att Rikets Ständer ville låta den i sådant afseende af Ekonomi-Utskottet, i dess Betänkande N:o gg, tillstyrkte framställning förfalla. 4:o
I anledning af nämnde Utskotts hemställan, angående omarbetning af nu gällande Consuls-Stadga, har, i öfverensstämmelse med de *f Herrar Brinckj Halling och Wcern afgifne, i Utskottets Betänkande N:o gg omförmälde, motioner, blifvit yrkadt: att underdånig framställning jem'fäl måtte af Rikets Ständer göras derom, att
Consulad-afgifterne måtte bunna nedsättas och bestämmas lika för Svenska och Norrska fartyg; att sldane afgifter icke måtte ega rum på annat ställe, än der fartyget intager eller utlossar något af lasten, eller Skepparen påkallar Consu - Stats* samt Allm. B c sv.- och Ekon.-Ut skottens Utlåtande, N'.o 127. 5 lers biträde; alt de Consuler, hvilka, enligt hvad Stats-Utskottets Utlåtande N:o 337 utvisar, redan äro försedde med löner, måtte förklaras oberättigade att sådane afgifter tillika uppbära, samt att, i sammanhang härmed, eu ny sportel- och expeditions-taxa, lika för alla Consuler, må utarbetas.
Då serskildt yttrande, i anledning af berörde framställningar, icke blifvit i Ekonomi-Utskottets återremitterade Betänkande afgifvet, såsom följd deraf, att, enligt Utskottets förslag, Consulad-afgifterne ansetts böra komma att alldeles upphöra, få de förenade Utskotten nu, till besvarande deraf, anföra: att, på grund af vederbörandes gjorde framställningar och vid det utredde förhållande, att en del Consuler, i kraft af äldre förordnanden, hade sig tillagde mer eller mindre betydliga inkomster af Svenska ankommande fartyg och deras laddningar, men deremot andre Consulat bestriddes utan annan inkomst af Svenska fartyg, än hvad lösen för tillfälligtvis erforderliga documenter kunde inbringa, Kongl, Maj:t väl, genom Kådigt Bref af den 39 Juni i833, behagat i Kåder förklara, att Svenske och Korrske Consulerne må ega att af Svenska skepp uppbära en lika afgift, sörnäfde Norrska erlägges, eller ^rdels Species per läst, så vida fartyget å den ort, hvarest Consul eller vice Consul är anställd, antingen lossar eller intager last, hvilken beräkning dock ej komme att ubsträckas till de Consuler, som vid sin tillsättning fått sig* en högre Coosulad-afgift beviljad, och hvilka under sin tjenstetid borde dervid bibehållas; men att likväl de fördelar, som härigenom skolat för den Svenska sjöfarten beredas, icke i någon betydligare mon kommit densamma till godo, dels derigenom, att de Svenska fartygen 5 de orter, der Consulad&fgift förut icke egt rum, kommit att få densamma erlägga i likhet med de Norrska, och likafullt fortfarande betungats med lösen och eXpeditionaafgifter, sörnäfde Norrska icke erläggas, dels i följd deraf, att Kongl. Maj:ts nyssberörde Nådiga Förordnande icke blifvit bragt i verkställighet å de orter, der de drygaste afgifterne utgått, si att, enligt hvad under discussionen inom Borgare-Ståndet blifvit anfördt, ett Svenskt skepp om i5o läster i England erlägger i Consulad-afgift £ Sterling 5: 5 sch., jemt* 3 pence per läst till Svenska Kyrkan i London 1 £ 17 sch. 6 pence, tillsammans 7 £ 2 sch. 6 pence, eller för 4 resor årligen 38 £ 10 sch., utgörande, efter ix R:dr 4° sk. cours, 337 R:dr 12 sk.
Svenskt Banco., utom de ganska drj^ga afgifterne enligt expeditions-taxan, då deremot ett Norrskt skepp •f »imma storlek, för lika många resor, endast erlägger, efter 4 pence för läst, 6 Stats- samt Allm.
Besvock Ekon.-Utskottens Utlåtande, No 127. to C
Sterling, motsvarande efter samma cours 118 R:dr 16 sk.
Banco; hvaraf ock blifvit en följd, att de Svenska fartygen ej kunna med fördel täfla om fragt på Stora Brittanien med de Norrska.
Med föranledande häraf och då derförutan icke allenast handeln och sjöfarten synes höra tillgodonjuta Entingen lindring eller fullkomlig befrielse från Consulad-afgifler å de orter, der Consuler redan äro med löner å Stat försedde, utan äfven den till Consulatet i Helsingör undantagsvis utgående afgift af 2 R:dr for däekadt och 1 R:dr Banco för odäckadi; fartyg, oagtadt detsamma derstädes hvarken lossar eller intager last, icke eller bör belasta de Svenska fartygen, då de Norrska icke äro densamma underskastade, tillstyrka Utskotten, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla: 1:0 alt Kongl. Maj:t mätte i Nåder anbefalla Consuladafgifternes uppbärande å alla orter i fullkomligaste likhet för Svenska och Norrska fartyg, så alt för Svenska fartyg, sorn betala Consulad-afgift, ingen lösen eller expedilions-afgift för erforderliga documenter derjemte må få uppbäras, samt den hitintills i Helsingör utgående serskilda afgift af 2 R:dr för däckade och 1 Ridr Banco för odäckade fartyg komma att alldeles upphöra ; 2:0 att, der löner på stat äro för Consulerne anvisade, Consulad-afgifterne måtte komma, att, i nion derefter, antingen nedsättas eller alldeles upphöra; 3:o att, med serskildt fästadt afseende å Svenska sjöfartens betungande å de orter, der Consulad-afgifterne ännu beräknas efter äldre serskildta Författningar, Kongl.
Majit måtte i Nåder anbefalla en skyndsammare, allmän verkställighet af Kongl, Brefvet den Juni 1833 och, om serskilde anslag för sådant ändamål skulle erfordras, derom till Rikets Ständer allåla Dess Nådiga Proposition; samt 4^o att Kongl.
Majit täcktes i Nåder anbefalla ej mindre nu gällande Consulad-Sladgas, än ock den för Consulerne meddelade Sportel- och Expedilions-Taxas öfverseende och omarbetning, i de delar, der sådan här ofvan blifvit ifrågasatt eller i öfrigt kan finnas vara af behofvet påkallad.
Res v- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 127.
Häremot anmäldes följande Reservationer: 1:0 af Herr Grefve Platen, B., ”Jag reserverar mig mot Utskottens heslut på den grund, att jag ansett Utskotten böra tillstyrka, att Rikets Sländer måtte, under erkännande af princip-enligheten af den föreslagna åtgärden samt med afseende derjemte å den besparing i Statsutgifter, som kunde uppkomma genom en förening af diplomatiska och consulaira befattningar, för det närvarande inskränka sig tili en underdånig anhållan, det Kongl. Majit ville låta undersöka lämpligheten af närvarande förhållande med.
Consulernes befattningar och aflöningssätt, samt i hvad mon Konungariket Norrige skulle vilja till aflöningen af Consulerne bidraga, och derefter meddela Dess Nådiga Proposition i detta ämne, hvarefter Rikets Ständer kunde blifva i tillfälle att närmare pröfva de uppgjorde förslagen, och alt under tiden hvarken nya Consuls-beställningar borde inrättas, eller Consuler tillsättas, hvilka i någon mon för den afsedda förändrade organisationen kunna blifva hinderliga.” Häruti instämde Herr Friherre Hamilton, Hugo, Herr Friherre Cederström , Anders, Herr Lagergren, Herr Råfeldt, Herr Tersmeden, Herr Aminoff, Herr Montgomery, samt Herrar Schartau, Foenander och Levin. 2:0 af Herr von Stahl: ”Jag reserverar mig emot Utskottens Betänkande och tror, alt Utskotten icke bordt underkänna den princip, som uti Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o qg blifvit uttryckt, enär densamma blifvit understödd af en mängd Ledamöter af de serskilda Respective RiksStånden, som alla vitsordat nödvändigheten af Consular-väsendets förbättrade organisation.
Det Betänkande, som bär framlägges inför Rikets Höglcfl.
Siänder, synes hufvudsakligen vara dicteradt af en åsigt, som ifrat att bibehålla Consuls-ljensterne mera vid egenskapen af enskilda Handels-agenturer, än vid den af offentliga befattningar.
Det är beklagligt, att man dervid så litet öfverväga!, hvaruti Consuls-functionerna rätteligen böra bestå, att man synes blott hafva haft till ögonmärke tvlinne omständigheter: expeditionen af fartyg och besättningar, samt de Svenska handlandes rättmätiga fordran alt kunna vända sig till Consuln i det högst sällan inträffande fall, att de vore i saknad af alla andra relationer å den ort, der han, är anställd.
Betraktar man Consuls-befaltningarne utur en så inskränkt synpunkt, förtjena de föga uppmärksamhet och kunna gerna 8 Stats- samt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o ian. fortfara att vara lika onyttiga för Slaten och dess stora commerciella intressen, som de i många afseenden hitills varit; men för att skingra detta irriga begrepp, torde det vara af vigt att tillse, hvarutiConsuls-åliggandena rätteligen böra bestå.
Inrättningen af Consulat har skett till handelns skydd, säkerhet och förkofran, och Comulera* hafva blifvit densamcias målsmän emot vexationer, missbruk och orättvisor.
De datera sig. från medeltiden och äro äldre, än de först senare uppkomna Beskickningarna.
Consulerne voro i början en art Handels-domere, anställde med en främmande magts begifvande å något ställe i dennas Stater, för att tillse sina landsmäns rättigheter samt slita de tvister, sorn uti dem rörande frågor kunde uppkomma.
De hafva sedermera förändrat sig till hvad de nu äro.
Under loppet af de sista decennierna hafva Ryssland, England, Frankrike m. fl. magter insett behofvet att organisera sitt Coasular-väsende.
De hafva antagit, att GeneralConsuln eller District-CoöGuln bords vara en embetsman, hvars tid och arbeten icke finge användas för dess egen räkning, eller för enskilda handelsföretag, man för det Lands och den Regerings intresse, hvilkas uppdrag han erhållit, och att ea sådan Consul, med oaflåtlig uppmärksamhet följande det nyttiga och efterdömläga i lagar och institutioner, i sedvanor och bruk, konster och uppfinningar, i handel, saanufaeturer och fabriker, borde söka att deröfver förskaffa sig de säkraste upplysningar samt dymedelst bereda sitt land de möjliges nyttigaste resultat.
Utom dessa allmänna åligganden, skulle Consuln utgöra sitt lands civila auctoritetj på stället.
Han borde uppträda till försvar af enskildas laederade rättigheter, ©cfc i sådant afseende anställa reciamationer; lian skulle tillse sjöfartens och dea sjöfarandes rätt och bästa, bilägga stridigheter om tord å fartyg samt i allmänhet å desamma utöfva en slags polis-uppsigt; han borde förskaffa sjuke och behöfvande landsmän sjukvård och arbetsförtjenst samt tillfälle till hemresa till fäderneslandet; han borde söka återföra till rätt och billighet sådana uppdrag, som af dess landsman blifvit lemnade till opålitliga eller försumlige commissionairer; han borde tillhandagå resande, lärde och konstnärer med upplysningar och underrättelser, samt bereda dessa tillträde till sådana ställen, hvilka för dem vore af vigt att lära känna; meddela upplysnings? om personer och deras ställning i samhället, om industriella företag, om egendomsvärden och varupris, om mynt-förhållanden och fond-väsende, om lagar och former, så väl i dess Stats- samt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, JY:o 12y. g dess eget land, som i det främmande landet; emottaga i Consuls-Arcliivet hvarjehanda deposita; upprätta prolocoll i förekommande fall; utgifva eller legalisera allehanda offentliga handlingar och attester, samt, jemte delta allt, underhålla en oafbruten embets-correspondence med sin Regering och dess Departement samt afgifva fullständiga berättelser om handel och sjöfart, jemte utsigterna för deras förkofran och framsteg.
Det torde vara lätt att inse, att alla dessa District-Consulns serskilda åligganden icke kunde medhinnas eller rigtigt uppfyllas, utan alltid måste mer eller mindre förlora, om de förenades med enskilda handels-beslyr.
Det torde vara icke mindre lätt att inse, att ingen utlänning kunde ega den noga kännedom i alla dessa grenar, att District-Consuls-uppdraget skulle kunna honom anförtros med fullkomlig visshet om detsammas tillförlitliga utöfvande; så myckel mera som en Regering alldrig kunde hafva samma garanti för en utländsk mans tjenste-utöfning, sorn han egde, om befattningen anförtroddes åt en dess undersåte, hvars framtida utsigler och anseende i fäderneslandet vore en af de största eggelser och controller i förrberörde afseende.
Också hafva de flesta magter i våra dagar, inseende vigten och behofvet af General-Consulernas odelade verksamhet i tjensteväg, förbjudit desamme att befatta sig med handels-affairer, bestämmande i stället för dem en fast lön, lämpad efter hvarje orts lefnads-kostnad. följden har blifvit, att desse Consuler å de ställen der de varit anstälde, ansetts såsom verklige tjenstemän, och att dem blifvit de facto med gifven ej mindre extra tsrritorial-rätt, än andra förmoner, hvilka icke kunna beviljas en handlande Consul, undersåte af det land, der han fungerar.
Att sjelfva befattningarne härigenom vunnit i anseende och inflytande på stället, är en afgjord sanning.
Då jag här omnämnt nyttan alt anställa District-Consuler, sorn icke befatta sig med handel, får jag, till undvikande af missförstånd, förklara, att jag dermed icke åsyftat ett förbud för handlandes utnämnande till dylika platser.
Jag tror, att många handlande dertill skola finnas lämplige, och att hos Consul de största commerciella kunskaper i allmänhet, äro af nöden.
Jäg åsyftar blott att desse, i samma stund, de utnämnas samt erhålla fast lön och blifva embetsman, böra upphöra med handel, hvarigenom många olägenheter skola undvikas, som hittills inträffat och alltid skola inträffa.
Det är från denna synpunkt, jag hade önskat se en plan uppgjord lill de Svenska och Norrska Consulatens organisation, öfvertygad, att dessa, Bih. till R. S. Brot. 1840 och i8/\ 1. 4 Sami. 2 Afd. 26 Haft. 2 J O Stats- samt Allm, Besil - och Ekon.-U(sköttens Utlåtande, N'.o 12TV först efter verkställigheten af en dylik, komma att motsvara icke blott de fordringar, som man vid sjelfva befattningarne eger alt fästa, än de kostnader, som Slaten nu och framdeles i detta afseende får vidkännas.
Principens nytta och tillämplighet, vitsordad af nästan hela Europas exempel, liar blifvit underkänd af Utskottens majoritet.
Den underkastas i detta ögonblick Rikets Högloft.
Ständers upplysta skärskådande.
En annan lika vigtig sida af denna fråga är det sätt, hvarpå Consulernes aflöning hittills utgått, och behofvet att derutinnan söka tillvägabringa åtskilliga nödiga rättelser.
Det finnes för närvarande anie sorters Consulerr de, som uppbära en fast lön och derjemte Consulad-afgifler och sportler, och de, som blott ega att uppbära dessa senare afgifter.
Till förra slaget höra General-Consulerne i Portugal, Grekland, Finland, Hamburg och Odessa, Alexandria, Algier, Tunis, Tripolis samt 4 Consuler i Amerika, till senare slaget alla de öfriga.
Det har, på grund af Commerce-Collegii officiella handlingar, blifvit ådagalagdt, att Consulad-afgifterna och Consuls-sportlerna under loppet af år i838 utgjort circa 33,333 Rldr Hamburger Banco, hvilken summa, så vida den ännu å vissa ställen utgående högre Consulad-afgiften tillä gges, sannolikt uppgår till närmare 4°>ooo R:dr samma mynt.
Uppfinningen att låta sjöfarten till så stor del bidraga till Consulernes aflöning är obillig och skadlig.
— Den är obillig, emedan sjöfarten har jemförelsevis en ringa nytta af Consulerne, hvilka blott å densamma utöfva en controll och police-uppsigt; skadlig, emedan denna afgift lägger ett stort hinder för sjöfartens tillväxt och möjligheten att concurrera med andra nationer, hvilka icke känna ett dydikt betryck.
Om förrberörde Consulad-afgilter 33,333 R:dr Hamburger Banco tilläggas det belopp af 38,yjo R:dr Hamburger Banco, sora från Handels- och Sjöfarts-fonden nu utgår till löner åt en del Consuler, uppkommer en summa afya.ioS R:dr samma mynt, som Consulad-väsendci för det närvarande aldra minst kostar.
Det förslag, som blifvit framstäldt till Consuls-ljensternes förbättra de inrättning, åsyftar ingen ny Stats-utgift, utan tvärtom en besparing.
Det åsyftar att medelst ett rigtigare användande af de belopp, som i detta ändamål redan utgå, samt indragning af flera nu aflönta dylika befattningar, som blifvit mindre nödvändiga, bereda de tillgångar, som i berör* de hänseende erfordras.
Det har vid återremissen blifvit visadt, att en ny Consuls-Stat skulle kunna uppgöras med circa 5o,ooo R:dr Hambur - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o i sy. n! ger Banco, deraf 38,770
R:dr redan utgå, så att en ny utgift af något mera än 11,000 R:dr Liefve af nöden, hvilken utgift likväl icke komme att belasta Svenska Stats-Verket, utan otvifvelagtigt komme att af Norrige ensamt varda bekostad, i händelse framställning derom af Kongl.
Maj:t göres.
De nu utgående Consulad-afgiJterna af 33,333 B:dr Hamburger Banco skulle genom ett dylikt arrangement försvinna, till nytta håde för sjöfarten och för det allmänna, och det härom väckte förslag, ett af de mest ekonomiska, som vid denna Riksdag blifvit framställda, har visserligen icke varit förtjent af den förkastelse, som detsamma af Utskottens majoritet funnit* Jag hör vid detta tillfälle ytterligare genmäla den invändning, som blifvit gjord, att man icke skulle kunna erhålla skicklige vice Consuler, derest alla Consulad-afgifler borttogos, och i detta afseende anföra, att, såvida den princip antages, alt till vice Consuler blott utnämnas oberoende, förmögne och ansedde handlande å hvarje ort, det icke är tänkbart, att män i en dylik ställning emottaga uppdraget för det obetydliga belopp af Consulad-afgifter, som å hvarje vice Consuls station inflyta, och hvilket förhållande bevises deraf, att
Consulad-afgifterne på de flesta ställen helt och hållet a/stås och på de öfrige delas med Districts-Consuln.
— De emottaga befattningarne derföre, att dessa medföra ett visst anseende, befria från en mängd municipal-åligganden samt medföra tillfälle lill handels-affairer med det land, hvars consulaira åligganden skola besörjas.
Det har i både tal och tryck blifvit framkastadt den sats, alt de förenade
Rikenas diplomatiska angelägenheter, till besparing af kostnader, skulle kunna till en del besörjas af General-Consuler.
Jemväl jag tror, att sådant å några mindre vigtiga ställen skulle kunna blifva verkställbar!.
Likväl måste, enligt mia tanka, en reorganisation af Consuls-väsendet föregå en så beskaffad förening.
Man måste först söka förskaffa Staten Consuler, så da ne de böra vara, innan man söker att utsträcka deras functioner öfver den nu varande gränsen.
Utskotten, som ansett Consulad-afgifterna böra bibehållas, emedan de utgöra ”ett säkert medel för sjöfarten att å utrikes platser blifva bättre hetjenad”, tillstyrka i ^:de punkten af Betänkandet, att Consulad-afgifterna förde Consuler, som ega att uppbära fast lön, måtte komma att upphöra.
Utskotten hafva här begått en motsägelse, ty då de gjorda förslagen just åsyftat att, jemte Censulad-afgiftemas äfskaff ande, i stället bereda löner åt samtlige General-Consuler, hafva Utskotten msdgifvit ra Stats- samt Allm.. Besv.- oeh Ekon-Utskottens Utlåtande, N'.o 127. principens tillämplighet och tillstyrkt dess antagande å vissa ställen, på samma gäng, som dess nytta eller utfärbarhet i allmänhet blifvit förnekad.
Utskotten hafva ansett, att, då handeln icke låter binda sig vid vissa platser, utan är ständiga förändringar underkastad, anställandet af Consuler med fasta löner vore mindre välbetänkt, enär lönerne kommo att qvarstanna, fastän behofvet af Consuler upphört.
Jag tror denna farhåga böra upphöra, om man besinnar, att Kongl Maj:t eger otvifvelagtig rätt attj likasom med diplomatiska personer är praais, förflytta en a/lönad General-Consul frän en ort, der han icke mera behof ves, till en annan, der han med mera nytta kan utöfva sin befattning.