Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom vore, enligt Riksarkivariens mening, i skrifvelsen tydligt uttryckt hvad Majoren Wolffelt och Kaptenen Hierta, ville hafva bestämdare uttaladt, enär i skrifvelsen, hvaraf en afskrift i Svensk öfversättning finnes Fullmäktiges protokoll bifogad, det förbehåll blifvit gjordt, att »dä den föreslagna operationen utgjorde »en helt och hållet på sidan om lånekontraktet ligaande affär, borde densamma ej heller »utöfva någon inverkan på de uti kontraktet förekommande bestämmelser», och som till dessa bestämmelser, bland annat, hörde oafkortadt inbetalande af den först öfvertagna läneandelen samt »Aufgeid» på den öfriga, mäste af ordalydelsen i brefvet blifva en gifven följd, att dessa, bestämmelser blefvo lika mycket gällande efter det beslutade obligationsbytet som dessförinnan, d. v. s. måste i alla afseenden fullgöras i enlighet med lånekontraktet och alldeles oberoende af obligationsbytet.
Den i protokollet för den 16 Juni, som handlar om ifrågavarande ärende, blef emellertid icke inför
Fullmäktige justerad förr än den 11 derpåföljande Augusti; och vid denna justering uppstod bland Fullmäktige skiljda meningar om den ordalydelse, som i protokollet borde begagnas för att klart uttrycka hvad Fullmäktige i ämnet beslutat.
Genom anställd votering afgjordes slutligen, att i protokollet borde inflyta det ofvan omförmälda. vilkoret, nemligen att »den obligationssumma, sorn vid ifrågavarande utbyte aflemna*, icke borde utgå af den fixt öfvertagna läneandelen».
Då likväl skrifvelsen från Riksarkivarien Nordström redan i Juni månad afgått, kunde naturligtvis någon framställning härom till Herrar Schröder &
Comp. icke vidare göras.
Den nu omförmälda transaktionen har synts Revisorerne i flera hänseenden förtjena särskild uppmärksamhet.
1 främsta rummet hafva Revisorerne icke kunnat undgå finna det oformligt, att Fullmäktige uppdrogo ät en bland sina ledamöter att å Fullmäktiges vägnar aflåta skrifvelse)-, utan att dessa skrifvelser till sitt innehåll och sin ordalydelse kommo till Fullmäktiges kännedom förr än flera veckor förflutit sedan de afgått och utan att skrifvelserna blifvit, på sätt 1 § i den för embets- och tjenstemännen vid Riksgälds-kontoret gällande instruktion och tjenstgöringsordning föreskrifver, kontrasignerade af Fullmäktiges Sekreterare.
I förevarande fall har sålunda inträffat, att den utgångna skrifvelsen icke ordagrant upptager det af Fullmäktiges majoritet vid beslutets fattande gjorda förbehåll.
Vidare har det förefallit Revisorerne, som skulle ett utbyte af obligationer, tillhörande 1858 års jernvägslåu, emot obligationer af det nya slaget kunna jemföras med bortbytandet af en bättre vara mot en sämre.
De till 1858 års lån hörande obligationer hafva nemligen ända till sednare tider varit afsättliga inom Tyska peuningemarknaden, då deremot de innevarande år utgifna jernvägsobligationerna icke numera synas noterade på Londons fondbörs och icke heller efter de Tyska kursnoteringarne finna köpare.
Då Fullmäktige såsom motiv för den ifrågavarande finansoperationen uppgifva, att transaktionen skedde för att befrämja framgången af det illa noterade nya jernvägslånet, derigenom att de Svenska papperen erhöllo afsättning inom Sverige, hvilket skulle öka förtroendet till Svenska statens soliditet, sä hade väl, ehvad det gais någon utsigt att här i landet sprida de nya obligationerna eller icke, det varit tjeniigare att åt någon lämplig ointresserad person i utlandet uppdraga att med de medel, som efter skedd försäljning af de Tyska obligationerna erhölles, pä Londons börs tid efter annan och inom — 79 — det disponibla beloppet uppköpa de Svenska obligationerna, hvarigenom det möjligen hade kunnat lyckas att, åtminstone för någon tid, uppdrifva kursen å desamma.
I stället att sålunda förfara, vände sig; Fullmäktige till låneöfvertagarne Schröder & Coinp., som ägde hela obligationsmassan, samt erbjödo denna firma helt enkelt ett utbyte af Riksgäldskontorets Tyska obligationer mot de nya Engelska, ett anbud, på hvars antagande firman naturligtvis ej länge besinnade sig.
Utan att afvakta Schröder &
Comp:s anmälan om öfvertagande af andra fjerdedelen af länet eller någon del deraf, afhände sig således Fullmäktige de Tyska obligationerna å 31)0,000 Th:r, utan att derför erhålla annan valuta än s. k. scrips elier Schröder &
Compts interimsförbindelser.
Att en sådan transaktion, ilall den blefve bekant på Londons börs, icke skulle öka benägenheten för de Svenska papperen, torde lätteligen kunna inses.
Förutom den omständigheten, att Riksgälds-kontoret tor de inköpta Tyska obligationerna betalt ända till 96 procent, då deremot de Engelska noteras blott 88 å 89 procent utan köpare, hvarigenom denna transaktion måste tillskynda Riksgälds-kontoret en icke obetydlig förlust, förefaller det anmärkningsvärdt, att Fullmäktige i sin skrifvelse till Schröder <fc Comp. icke uttryckligen betingade sig att i utbyte erhålla obligationer utaf den del af lånet, som icke blifvit fixt öfvertagen.
Det skulle nemligen kunna inträffa, att låneöfvertagarne såsom valuta för de Tyska obligationerna lemna obligationer, tillhörande den första fjerdedelen af det nya lånet.
1 sådant fäll skulle transaktionen leda till ytterligare minskning af den redan förut obetydliga andel af lånet, som blifvit fixt öfvertagen.
Men om också denna sak slutligen skulle kunna ordnas så att, i de afhända obligationernas ställe, sådana erhöllos, som ej tillhöra den fästa låneandelen, synes dock hela denna operation icke i ringaste mån hafva gagnat Riksgälds-kontoret, enär den utelöpande obligationsmassan på det hela icke minskades, och följaktligen det mål ej kunde vinnas, sorn ursprungligen afsågs, att genom minskning i marknaden af dessa papper bereda deni en bättre kurs.
Tili Rikets Ständer öfverlemna nu Revisorerne att bedöma hvad afseende här ofvan gjorda anmärkningar må förtjena.
För Revisorerne vill det synas, som hade detta vigtiga uppdrag icke blifvit af Fullmäktige handlagdt på det sätt, som med skäl kunnat förväntas och för sakens framgång varit att önska; — och hos Revisorerne har, på grund af allt hvad i denna sak förekommit, tvekan uppstått, huruvida Riksgälds-kontorets Styrelse, sådan densamma nu är organiserad, må kunna anses fullt tjenlig att vidare handhafva bestyret med statens låneoperationer.
Innan Revisorerne lemna detta vigtiga ämne, vilja de med några ord återkomma till hvad här ofvan blifvit anfördt om sättet för justeringen af Fullmäktiges protokoller.
Såsom närnndt är, hafva Fullmäktige, i stället för att iakttaga hvad tjenstgöringsordningens 2 § föreskrifver derom att protokollet i allmänhet bör vid Fullmäktiges näst inträffande sammankomst justeras, låtit protokollerna förblifva ojusterade ofta flere månader.
Att sådant icke kan vara öfverensstämmande med god ordning, är lätt att inse.
Skrifvelse till Fullmäktige med anmodan atty om ytterligare länenegociationerför anskaffande af medel till jernväg sbyggnadernas fortsättande skulle finnas erforderliga, Fullmäktige då mätte dervid begära Kongl. Maj:ts nådiga bemedling och medverkan.
Det med Stockholms Enskilda Bank, Konsul 0.
Ekman och Grosshandlaren G. G. Cervin afslutade län å 3,000,000 R:dr, till bestridande af utbetalning arne å det, till försvarsverkets fullständigare ordnande, anvisade särskilda kreditiv. — -80 — 1 en förvaltning af den beskaffenhet som Riksgälds-kontorets och med en Styrelse, bestående af icke mindre än tolf personer, måste det vara af yttersta vigt, att ärendena icke blottfså snart som möjligt fattas till protokoll, utan jemväl att detta justeras medan ledamöterna ännu hafva i friskt minne hvad i hvarje sak passerat.
Då dessutom den vid Fullmäktiges Expedition tjenstgörande personal på sednare åren blifvit tillökad med enJNotarie, som skall biträda Sekreteraren med protokollsuppsättningen, synes hinder icke böra möta att i detta hänseende iakttaga hvad ordningen kräfver.
Då, enligt hvad Revisorerne här ofvan anmält, Fullmäktige, vid negocierandet af det för jernvägsbyggnaderna innevarande år upptagna lån, underlåtit att begagna sig af den nådiga bemedling och medverkan, hvarom Rikets Ständer uti skrifvelse af den 17 Oktober 1863 hos Kongl. Maj:t gjort underdånig anhållan; då vidare Revisorerne inhemtat att, vid dan redan tilländalupna första termin, inom hvilken de utländska lånegifvarne hade att bestämma sig för öfvertagande af större eller mindre del af den på option beroende lånesumma, bemälde långifvare icke anmält sig att öfvertaga någon ytterligare andel af lånet; samt då således, för den händelse någon optionsanmälan icke inom den 1 nästkommande
December skulle af låneöfvertagarne göras, det låter sig antaga att något fördelaktigt placerande af de obligationer, öfver hvilka Fullmäktige, enligt lånekontraktets 3 § då få dispositionsrätt, icke blifver möjligt, samt i följd deraf fråga kan uppstå att om nytt lån träda i underhandling, hafva Revisorerne, på grund af hvad 2 § mom, d. i den för Rikets Ständers Revisorer gällande instruktion stadgar, uti särskild, till Fullmäktige aflåten, skrifvelse fästat deras uppmärksamhet på Rikets Ständers ofvanomförmälda, hos Kongl. Maj:t gjorda och i 171 § 7 mom. af Riksgälds-kontorets reglemente omnämnda hemställan i fråga om Kongl. Maj.-ts nådiga bemedling och medverkan för den erforderliga låtiesummans erhållande på så fördelaktiga vilkor för statsverket som vid lånetransaktionernas uppgörande kunna beredas.
Sedan Rikets Ständer, till försvarsverkets fullständigare ordnande, vid slutet af sistförlidne riksdag beviljat och å Riksgälds-kontoret anvisat ett särskildt kreditiv å 3,000,000 R:dr samt föreskrifvit, att de för utbetaluingarne af detta kreditiv erforderliga medel skulle, så vidt desamma icke kunde utgå af Riksgälds-kontorets disponibla tillgångar, anskaffas genom upplåning under de vilkor, som i 198 § af det vid 1860 års riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente funnes stadgade, hade Fullmäktige, i betraktande af dåvarande, i protokollet för den 3 December 1863 anförda omständigheter och förhållanden samt under förbehåll af några förändringar och jemkningar i de föreslagna lånevilkoren, ansett sig böra antaga ett till Fullmäktige ingifvet anbud å ett, omförmälda kreditivs hela belopp motsvarande lån, emot Riksgälds-kontorets med 5 procents ränta löpande och vid vissa utsatta terminer förfallande obligationer å samma belopp.
Enligt det, angående detta sålunda erbjudna och antagna lån, med Stockholms Enskilda Bank, Konsul Oscar Ekman i Göteborg och Grosshandlaren C. G.
Cervin i Stockholm, under den 10 i nyssnämnde månad afslutade kontrakt, borde minst en sjettedel eller 500,000 R:dr af lånesumman hållas Riksgälds-kontorej, tillhanda före utgången af hvar och en utaf innevarande års sex första månader.
Aterbetalningsterminerna för samma lån hade bestämts till slutet af åren i 866, 1867 och 1868, så att vid den — 8! - första af dessa terminer hälften och vid den andra en tredjedel samt vid den sista en sjettedel af hela det till 3,000,000 R:dr fastställda lånekapitalet skulle återbetalas.
De obligationer, som för ifrågavarande län blifvit utgifna och hvilka voro daterade den 30 December sistlidet ar, lyda å dels 2,000 R:dr och dels 400 R:dr hvardera, börande den å dem upplupna ränta vid slutet af hvarje halft år liqvideras.
Såsom ersättning för de kostnader och de bestyr samt det äfventyr, detta låns anskaffning och tillhandahållande komme att för låneöfvertagarne medföra, hade dessa förklarats berättigade att beräkna sig till godo och i förhållande till de skeende inbetalningarne innehålla en provision af 2^ procent utaf hela lånebeloppet.
Utom den i lånekontraktet stadgade godtgörelsen för derforinnan upplupna räntor hafva å meranämnde lån inbetalts: under sistlidne Januari månad R:dr 682,500 under » Februari » 358,215 under » Mars » 422,175 under » April » 520,650 471,90U under )) Maj » och under )) Juni » 469,560 eller, med tillägg af den innehållna provisionen ä 2^ procent, 75,000 — tillsammans R:dr 3,000,000:
Enligt hvad Kongl. Maj:t, genom derom till Fullmäktige aflåtna nådiga bref, tillkännagifvit, hafva till utgifter för det med ofvanberörda kreditiv afsedda ändamål af Kongl. Majit anvisats ett sammanlagdt belopp af R:dr 2,962,389: —, hvaraf från Riksgälds-kontoret, efter Kongl.
Krigs-kollegii erhållna reqvisitioner, hittills utbetalts: under sistlidne Januari R:dr 550,000: — under » Mars » 700,000: — under « Maj » 680,000: — „ 1.930,000:
— Med tillämpning af det i reglementets 172 § meddelade stadgande, enligt hvilket Fullmäktige äro berättigade att, i förhållande till beskaffenheten och omfånget af de göromål, som uppdragits åt de af Fullmäktige för besörjandet af de med ränte- och amorteringsliqviderna för de fonderade statslånen samt andra dermed gemenskap egande ärenden utsedde Deputerade, bestämma de arfvoden, hvaraf bemälde
Deputerade kunna anses hafva gjort sig förtjente, hafva dessa arfvoden för sistlidne år blifvit bestämda till följande belopp, nemligen för Grosshandlaren Berg till 2,000 R:dr och för den andre af Deputerade till 1,000 R:dr, hvilket sistberörde belopp blifvit emellan Friherre Tersmeden och Riksarkivarien Nordström fördeladt i förhållande till den tid, hvar och en af dem tjenstgjort såsom Deputerad under nämnde år.
Såsom arfvoden för de a.f
Deputerade begagnade biträden samt dem af Riksgälds-kontorets öfrige tjenstemän, för hvilka ränteoch amorteringsliqviderna i anledning af de fonderade statslånen, under loppet af samma år, medfört särskilda åligganden och ökade göromål, hafva Fullmäktige, likaledes på grund af åberopade regleroents-paragraf, beviljat följande belopp, nemligen:
Arfvoden till
Deputerade och deras biträden 11 Utbetalda summor utaf anslagen till statens jernväg sbyggnader. — 82 — för Fullmäktiges Sekreterare, hvilken äfven i egenskap af Sekreterare biträdt Depu - terade, B:dr 1,500. åt hvardera af Kommissarierne 500
R:dr, eller tillsammans » 1,500: för Notarien och Registratorn vid Fullmäktiges Expedition, hvilken be stridt registrator- och kanslistgöromålen hos Deputerade, » 300: åt tjenstemännen i Boksluts-och Revisions-kontoren samt Kommissariatets Kansli....
» 750; åt en extra ordinarie tjensteman, som biträdt med öfversättningen af bref och handlingar rörande det nya fonderade statslånet, » 50: och åt åtskillige ordinarie och extra ordinarie tjenstemän, som biträdt vid utlottningarne af 1860 års premie-obligationer, » 200: hvarjemte, för ökad uppassning och tjenstgöring m. m,, en särskild vedergällning tilldelats vaktbetjeningen i Riksgälds-kontoret af ....
» 150:
R:dr 4,450:
Det vid början af sistlidet år i Riksgälds-kontoret innestående belopp utaf de vid 1859 och 1860 års riksdag beviljade anslag till statens jern vägsanläggningar, 4,750,000 R:dr. har, på sätt sednast församlade Revisorer j sin berättelse sid. 56 uppgifvit, under Januari—Augusti månader nämnde år blifvit från Riksgälds-kontoret utbetaidt.
Utaf de vid 1862 och 1863 års riksdag för statens jernvägsbyggnader anslagna medel, utgörande, utom den påräknade behållningen utaf statslånefondens ränte vinst, 27,896,000
R:dr, hafva följande belopp efter skedda reqvisitioner hittills blifvit från Riksgälds-kontoret utbetalda, nemligen. under Maj månad 1863 * R:dr 650,000 » Juni » *•••' * » 750,000 » Juli » ••••
® 1,015,000 » Augusti » » 750,000 » September » » 650,000 » Oktober » ■••• » 550,000 » November » » 200,000 R:dr 4,565,000 samt under Januari månad innevarande ar R:dr 1,900,000: » Februari » » 550,000: » Mars » » 350,000: » April » » 600,000: » Maj » » 1,300,000: » Juni » » 600,000: » Juli » » 750,000:
Transport: 6,050,000: — 4,565,000: — — 83 - Transport: 6,050,000: — 4,565,000. under Augusti månad R:dr 750,000: — » September » » 977,000: — 7,777,000: tillsammans
R:mt 12,342,000:
Till utgående af den, dels för anläggning af nya och dels förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, vid sednaste riksdag till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisade summa af 450,000 R:dr, har Kongl. Maj t, enligt Dess till Fullmäktige derom aflåtna nådiga bref, beviljat följande anslag för nedan uppräknade 13 särskilda vägauläggnings- och vägförbättringsföretag, nemligen: inom Skaraborgs län: för omläggning af vägen mellan staden Sköfde och Klosters gästgifvaregård inom Walla härad R:dr 40,000: — inom Ostergötlands lån: för förbättring af vägen mellan Kisa gästgifvaregård och Hofby lastageplats vid sjön Asunden inom Kinds härad » 6,000: hvaraf utbetalts 3,000 R:dr; inom Elfsborgs lån: för väganläggningen mellan Slätthult inom As’ och Sexdrega inom Kinds härad, i rigtningen mot Svenljunga i sistnämnde härad » 48,700: — hvaraf utbetalts 30,000 R:dr; inom Kalmar län: för vägförbättring mellan Wimmerby och Skärstads gästgifvaregård inom Södra Wi socken af Sevedes härad » 4,850; — inom Stora Kopparbergs län: för omläggning af landsvägen mellan Mora Strands och Garbergs gäst gifvaregårdar inom Mora och Elfvedals socknar » 10,000: -— » anläggning af ny samt förbättring af gammal väg mellan Noraå bruk i Stora Tuna socken och Laxsjö masugn i Grangärdes socken >> 15,500: inom Orebro län: för vägomläggning mellan Rastelfven och Hässjefallsbacken inom Jernboås socken af Nora bergslag » 6,000: — hvaraf utbetalts 2,500 R:dr; » omläggning af vägen förbi Lekeberga backe inom Hidinge socken af Edsbergs härad » 7,933: 33.
Transport: 138,983: 33, Vid 1862— 1863 års riksdag beviljade statsbidrag för vägars anläggning och förbättrande, mindre hamnbyggnader och ärensningarsamt rattenaftappningsföretog. — 84 — Transport: 138,983: 33. för väganläggning mellan Lekhytte gästgifvaregård och Willingsbergs bruk inom Hidinge socken af Lekebergs bergslag R:dr 15,066: 67. inom Westerbottens län: för anläggning af väg från Djekneboda till Rätans hamn inom Bygdeå socken » 6,000: — inom Kristianstads lån: för väganläggning vid Mölletofta inom Westra Ljungby socken af Norra Asbo härad » 3,130: — inom Jemtlands lån: för uppförande af ny bro öfver Hjerpeström inom Undersåkers socken R:dr 15,140: — och för anläggande af ny landsväg från denna bro till nämnde sockens kyrka « 11,280: — 26 420: hvaraf utbetalts 15,000 R:dr; för iståndsättande af vägen mellan Funäsdalens tullkammare och riks gränsen mot Norge » 10,000: — utgörande dessa beviljade anslag tillsammans R:dr 199,600:
— Den för understödjande af mindre hamn- ochjsbrobyggnader samt upprensningar af åar och farleder af Rikets sednast församlade Ständer beviljade anslagssumma, 60,000 R:dr, har af Kongl.
Maj t blifvit sålunda disponerad, nemligen: för uppförande af bro öfver Rörvikssund i sjön Åsnen af Kronobergs län R:dr 19,001: — hvaraf utbetalts 3,501 R:dr; för uppförande af kajbyggnad vid Borgholms hamn på Öland » 6,500: - hvaraf utbetalts 3,000 R:dr; för hamnanläggning vid Röhälla färjeplats på Öland » 20,000: — af hvilket anslag utbetalts 7,000 R:dr; för ombyggnad till stenbroar af 3 bristfälliga träbroar inom Åhre socken i Jemtland » 6,499: — hvaraf är utbetaldt 5,199 R:dr; för uppförande af en brobyggnad af jern vid infartsvägen till staden Engelholm och denna vägs förbättring » 8,000: — Tillsammans
R:dr 60,000:
Utaf de vid sednaste riksdag till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de sex nordligaste länen samt Elfdals, Fryksdals och Jösse härader i Wermlands län, anslagna medel, 300,000 R dr, äro, enligt härom till Fullmäktige aflåtne nådiga bref, följande belopp anvisade för nedanuppgifna 5 sjösänknings- och andra vattenaftappningsföretag, nemligen: för utdikning af åtskilliga myrer inom Lima och Transtrands socknar i Stora Kopparbergs län R:dr 5,000: — Transport: 5,000
R:dr 5,000: — » utdikning af Deger- och Holmmyrerne vid Täfteå by inom Säfvars socken af Westerbottens län » 6,000: — hvaraf utbetalts 2.000 R:dr; » utdikning af Håns by inom Wemdalens socken af Jemtlands län omgifvande myrer » 1,800: — » sänkningen af Mjö- och Källträsken inom Sangis och Seivits byars områden i Neder-Kaiix och Neder-Torneå socknar af Norrbottens län - » 10,000: — R:dr 24,000:
— Utaf den vid sednaste riksdag likaledes till Kongl.
Maj:ts disposition ställda summa, 150,000
R:dr, att utgå såsom lån för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odliugsföretag inom rikets öfriga delar, har af Kongl. Majit anvisats följande belopp till nedannämnde arbeten, nemligen: inom Jönköpings lån: för utdikning af madängar inom Öggestorps och Forserums socknar, medelst sänkning af Kanarps-ån i Tveta härad, R:dr Hela lånet har utbetalts. inom Westmanlands län: » sänkning af Backsjön och upprensning af Tillberga å inom Tjurbo och Norrbo härader » inom Elfsborgs län ■ » utdikning af Hudeneds mader inom Gäseneds härad » hvaraf utbetalts 6,950 R:dr; » utdikning af madängar inom Sems och Skölfveneds socknar af Gäseneds härad »
Hela detta lån är utbetal dt. » utdikning af Starlanda mader inom Råggerds samt Rolanda och Eds socknar på Dalsland » inom Kalmar lån: » upprensning af Storån inom Lofta socken af Norra Tjust härad » Hela lånet är utbetaldt. inom Orebro lån: » utdikning af Morrbykärren inom Kumla och Skyllersta härader.... » Hela detta lån har utbetalts.
R:dr 85,210: — 3,100: — 12,100: — 24,750: — 5,000: ~ 28,860: — 5,500: — 5,900: — — 86 — Länet för jernväg sanläggning mellan Borås och vestra stambanan.
Vid sistlidne riksdag beviljade låneunderstöd för enskilda jernväg sanläggningar.
Sedan, å det vid 1859 och 1860 års riksdag för anläggning af jernvåg mellan staden Borås och vestra stambanan vid Herrljunga beviljade och af Kongl.
Majit till 1,436,666
R:dr 67 öre bestämda lån, under loppet af år 1862 blifvit lyftade R-dr 718,000: — och under år 1863 likaledes » 718,000: — innestår i Riksgälds-kontoret endast ett belopp af >j 666: 67. "Rid? 1,436,666: 67.
Vid sednast förflutna riksdag beviljade Rikets Ständer låneunderstöd till åtskilliga enskilda jernvägsanlåggningar inom riket.
Sedan de för dessa jernvägsanläggningars utförande bildade bolag afgifvit godkända skuldförbindelser samt fullgjort öfriga för lånemedlens utbekommande föreskrifva vilkor, hafva, på sätt här nedan närmare omförmäles, utbetalningar från Riksgälds-kontoret verkställts efter derom gjorda reqvisitioner och i förhållande till de af aktieegarne gjorda inbetalningar.
För byggandet af en bibana från trakten af Eslöfs station på södra stambanan till Ystad hafva Rikets Ständer anvisat ett emot två tredjedelar af den till 3,682,000 R:dr beräknade kostnaden ungefärligen svarande belopp af 2,450,000 R:dr, att såsom lån utgå till det för detta arbetes utförande bildade bolag, under förbehåll, att bibanan komme att erhålla samma spårvidd sorn stambanan.
Sedan plan för denna jernvägsanläggning med nämnde spårvidd blifvit i nåder fastställd, har Kongl.
Majit, enligt Dess till Fullmäktige den 30
December sistlidet år allåtna nådiga bref, godkänt det om arbetets utförande upprättade kontrakt, hvarigenom bolaget åtagit sig att påbörja jernvägsanläggningen före den 1
Maj innevarande år samt fullborda och för allmänna trafiken upplåta densamma inom den 1 December 1866.
Utaf det beviljade lånet har under sistlidne Februari månad från Riksgälds-kontoret utbetalts en tredjedel, eller 816,666
R:dr 67 öre.
Vid beviljandet af det vid sednaste riksdag föreslagna lån af 2,300,000 R:dr för byggandet af jernväg från städerna Helsingborg och Landskrona till den föreningspunkt, som af Kongl. Majit blefve bestämd, samt derifrån i gemensam sträckning till trakten af Eslöfs station å södra stambanan, fästade Rikets Ständer det vilkor, att jernvägen skulle anläggas för begagnande med ångkraft samt erhålla samma spårvidd som stambanan, hvarjemte den önskan uttrycktes, att arbetet måtte komma att för gemensam räkning öfvertagas af de två särskilda bolag, som redan bildat sig för utförande af ifrågavarande järnvägssträckor; dock öfverlemnades åt Kongl. Majit att, derest något sådant bolag icke inom derför bestämd tid blefve bildadt, i förhållande till väglängd och kostnad fördela låuesumman mellan nämnde två bolag.
Då bemälde bolag icke kunnat förena sig om att för gemensam räkning verkställa hela jernvägsanläggningen, har Kongl. Majit under den 4 December sistlidet år, uppå derom gjord underdånig ansökan, fastställt en mellan begge bolagens styrelser träffad öfverenskommelse, angående jernvägsföretagets utförande och fördelningen af den derför anvisade lånesumman.