Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då det icke ankommer på Rikets Ständer att meddela de närmare bestämmelser rörande sättet för utbetalning af den ersättning, som skulle kunna båtsmännen för dylik tjenstgöring bestås, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det 4 E. K. Maj:t täcktes i nåder så förfoga, att Kronans båtsmän, då de å flottans stationer eller eljest för tjenstgöring i land i Kronans tjenst användas utöfver den i rotekonlrakterna bestämda tid, må, för den öfverskjutande tiden, erhålla skälig ersättning.
N:0 Expcditions-U tskottets Förslag lill undmi.
Skrifvelse N:o 156. 17 I¥:o 150.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den lo Okt. 1860.
Preste-Ståndet den lo — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, om förändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 21 November 1857 angående vilkor en för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
(Bevilln.- Lag- samt Allm.
Bosv. och Ekon.-Utsk:t.s Betänkande N:o 11 och Utlåtande N:o 17.) S. A. K.
Rikets Ständer hafva, elter pröfning af åtskilliga vid innevarande riksdag framställda anmärkningar emot Kongl.
Förordningen den 27 November 1857, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, funnit denna författning i nedanomförmälda delar erfordra förändring: § ‘26 (ny).
Enär någon grund icke funnes, hvarföre det förbud att ulskänka bränvin vid marknader och till större folksamlingar föranledande förrättningar, hvilket gäller för landel och der visat sig så välgörande, icke äfven borde utsträckas till städerna, der behofvet af ett dylikt förbud vore så mycket större, som allmogen, sedan bränvinet å landel blifvit sällsyntare, lockades att förtära så myckel ymnigare deraf, då den under marknader och vid andra tillfällen infunne sig i städerna, har förslag blifvit väckt alt det i 25 § af nu gällande författning stadgade förbud mot utskänkning af spritdrycker å landet vid vissa tillfällen, då större folksamlingar der ega rum, jemväl malle till städerna utsträckas; och ehuru, med afseende derå, att marknaderna äfven i de mindre städerna ofta pågå (lera, stundom ända lill 14 dagar, det icke kan vara lämpligt alt Bih. till Ft.
Prot. 185.9 & 1860. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3 18 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse iV;o 156. helt och hållet förbjuda bränvinsminulering och utskänkning vid dj)7lika tillfällen, hafva Rikets Ständer dock, i betraktande af ofvananförde omständigheter, ansett nödigt att vederbörande myndighet i städerna må ega ali vid tillfällen, då minuthandel med eller utskänkning af spritdrycker kunde föranleda till svårare oordningar, densamma inställa; hvarföre äfven stadgande i dylik syftning blifvit införd! i 26 § 2 mom. af härhos bifogade Förslag till förändringar och tillägg i författningen.
Vidare, och då ordalagen uti 27 § 2 mom. af nu gällande Förordning antyda, att polismyndighet i stad endast för sön- eller helgedagar eger förordna, hvilka timmar utskänkning må vara tillåten, samt häraf dragits den slutsats, att polismyndighet icke eger magt all för någon tid af dygnet på söeknedagar förbjuda utskänkning af eller minuthandel med bränvin, hafva Rikets Ständer, då obestridligt är alt ordningens handhafvande i hög grad skulle försvåras, derest sådan utskänkning och minuthandel finge å söeknedagar hela dygnet utöfvas, ansett nödigt alt vederbörande myndighet såväl i städerna som på landet genom bestämd föreskrift förklaras berättigad att besluta hvilka tider å dygnet minuthandel med och utskänkning af spritdrycker må vara tillåten ; och är lill följd häraf ett allmänt stadgande härom infördt uti 1 mom. af ofvannämnde 26 §. 8 27 (ny 28.)
I följd af det nya stadgande, Rikets Ständer genom den nu föreslagna 26 § meddelat, har redaktionen af nuvarande 27 §, blifvit i öfverensstämmelse härmed något förändrad. § 33 (ny 34.)
Rikets Ständer hafva inhemtat, hurusom stadgandet uti 33 8, alt byteshandel med bränvin skall anses lika med bränvinsförsäljning, gifvit rum för hvarjehanda missbruk, bland annat, att bränvin plägade utlemnas i minut under form af lån, med förbindelse ä mottagarens sida att återbetala varan in natura; och då det således visat sig att författningens föreskrifter icke förmått uppfylla hvad med dem åsyftats, hafva Rikets Ständer, för att afhjelpa detta missförhållande, åt ifrågavarande 33 § gifvit den förändrade lydelse, bifogade förfaltningsförslag visar. § 35 (ny 36.)
Enligt denna § behöfver endast det bränvin, som sallsjövägen sändes med fartyg från stad, men ej det som på nämnda väg skeppas från landthamn, att åtföljas af tullförpassning, och bränvin, som föres sjöledes från skärgård inrikes orter emellan endast att vara älföljdl af tillverkningsbevis.
Rikets Ständers uppmärksamhet har emellertid blifvit fästad derpå, hurusom berörde stadganden ej lägga hinder i vägen att en skeppare, som, försedd med tillverkningsbevis, algått frän landthamn med bränvin, efter skedd urlastning, afseglar med de tomma kärlen till utrikes ort samt der äter fyller dem med nämnde vara och, under skydd af lillverkningsbevisel, förer densamma till hvilken Svensk hamn som helst.
Till förekommande af ett sådant missbruk, hafva Rikets Ständer ansett nödigt föreskrifva alt bränvin, som sändes saltsjövägen, alltid bör åtföljas af tullförpassning, i öfverensstämmelse hvarmed redaktionen af 35 (36) § äfven blifvit förändrad. Expeditions-Utskottets Förslag till under d.
Skr i/vet sr A:o 156. 19 § 44 (ny 45.)
Enär i nu gällande författning något ansvar ej funnes bestämdt för öfverträdelse af det i 3 § stadgade förbud att afhemta såldt bränvin i mindre belopp än det minsta, som får säljas, hafva Rikets Ständer, i nuvarande 44 § infört den ansvarsbestämmelse, som för ifrågavarande förbrytelse funnits lämplig.
Slutligen hafva de uti 36, 37, 42, 44, 45, 46, 50, 52, 53 och 58 §§ förekom mande hänvisningar lill andra §§ i författningen undergått de till följd af nu införda nya bestämmelser nödiga förändringar.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, med anhållan att E. K. Maj:l läcktes, med de förändringar bifogade förslag innehåller, låta utfärda författning till allmän efterrättelse.
Förslag till Förordning angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distiUerade spirituösa drycker. § 26 (ny.)
Vederbörande myndighet ege att bestämma hvilka tider å dygnet minuthandel med och utskänkning af bränvin må vara tillåten.
Skulle anledning förekomma dertill, alt minuthandel med eller utskänkning af bränvin bör förbjudas i stad vid något af de tillfällen, sorn i § 25 nämnas, eller å landet vid de tillfällen, som i samma §:s 2:dra mom. ornförmälas, ege vederbörande myndighet jemväl att derom meddela föreskrift. § (27) ny 28.
Under sön- eller helgedag må ej bränvin, som är föryltradt genom parti- eller minuthandel, till köpare utmätas eller utlemnas.
Under gudstjenst skall ulskänkningsslälle alltid vara tillslängdl. 20 Expedilious-Ulskotiets Förslag lill underd.
Skrifvelse l\:o 156.
På landet vare å sön- eller helgedag all annan utskänkning förbjuden än på gäslgifvaregårdar vid måltider till resande, derest Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ej, på grund af särskilda omständigheter, undantag meddelat. § (33) ny 34.
Byte af bränvin mot bränvin eller andra varor äfvensom utlåning' af bränvin vare lika med branvinsförsätfning ansedd. § (35) ny 36.
Då bränvin sändes med .fartyg saltsjövägen, hör tullförpassning bränvinet åtfölja samt kärlen med tullförsegling vara försedda, dock inbegripes icke härunder skeppsbesättningens förråd, räknadt till 2 kannor på man.
Förpassning å bränvin må ej af tullkammare utfärdas, innan afsändaren aflemnat tillverkarens, under edlig förpligtelse utgifna, bevis, att bränvinet är af honom å uppgifvet ställe tillverkadt.
Sådant bevis bör åtfölja bränvin då det, utan ali sändas saltsjövägen, föres emellan inrikes orter i större parti än 60 kannor.
Vid införsel och transport af utländska brända eller distillerade spirituösa drycker gälle hvad särskildt derom stadgas. § (36) 37.
Med undantag af den i § 35 meddelade föreskrift om bränvinets rening och styrka, skall hvad i denna förordning är stadgadt om minuthandel med eller utskänkning af bränvin gälla äfven för andra brända eller distillerade, in- eller utländska, spirituösa drycker, äfvensom för drycker, hvilka äro dermed tillagade. § (37) 38.
A gästgifveri, der rörelsen är mellan flere åboer fördelad, skall en, al kronobetjent påtecknad, uppgift om den tid, hvardera åboen är lill bränvinsutskänkning berättigad, vara anslagen hus den, sorn för tillfället försäljningsrätten utöfvar, och hos honom, under samma tid, jemväl skylt vara anbragt, på sätt i § 39 föreskrifves. § (42) 43.
Ölverträdes förbud, som i § 27 gifvet är, vare lag som i § 41 sägs. § (44) 45.
Idkar någon minuthandel med eller utskänkning af bränvin å annat ställe, än dertill uppgifvet är, eller tillåter den, som icke är till utskänkning berättigad, att, då han i parti eller genom minuthandel säljer bränvin, något af del sålda på försäljningsstället förläres, eller afhemtas i mindre belopp än han är beriit/igad all föryttra, el - Expeditions-Utskott.ets Förslag lill underd.
:o '156. 21 ler för bry ler sig den, som till minuthandel med eller utskänkning af bränvin berättigad är, mot § 25 mom. 1 eller 2, § 28 mom. 2 eller 3, eller § 31; bote lörsta gängen från och med 15 till och med 30 R:dr, sami andra gången från 30 till och med 60 R:dr, och vare dessutom andra gången sin minuthandels- eller utskänkningsrätt förlustig.
Ofverträdes det förbud, som i § 25 moni. 3 gifvet är; vare bol första gången från och med 15 till och med 30 R:dr, andra gången från 30 till och med 60 R:dr samt tredje och följande gånger från 60 lill och med 120 R:dr.
Del medförda bränvinel vare derjemte förbrutet.
Säljes dervid mindre än 15 kannor; ansvare förbrytaren tillika enligt § 41. § (45) 46.
Handlande, som mol § 32 sig förbryter, böle första) och andra gången enligt § 45 och håfve andra gången dessutom sin handelsrättighet förverkat. § (46) 47.
Förbrytelse mol § 4 inom. 2, § 22, § 28 mom. 1, § 29, 30, 35, 38, 39 eller 40, straffes med böter från och med 7
R:dr 50 öre lill och med 30 R:dr.
Då förbrytelse skett mot § 35, vare tillika det till salu hållna bränvin under kastad! beslag och förbrutet. § (50) 51.
Underlåles vid transport af bränvin föreskrift, som i § 36 gifven är, dömes varan förbruten, derest egaren ej gitter visa, att hon är af inhemsk tillverkning eller blifvit vederbörligen förtullad. § (52) 53.
Böter, som enligt § 41, 43, 44 eller 45 ådömas, skola, då tillgång brister, enligt 5 Kap.
Straff-Balken till fängelse vid vatten och bröd förvandlas.
Böter, som eljest enligt denna författning ådömas, skola, i brist af tillgång, förvandlas till fängelse sålunda, att mot böter till och med 15
R:dr svara 7 dagar, från 15 R:dr lill och med 37 R:dr 50 öre . 14 „ 2 månader o. s. v. 37 R:dr 50 öre „ „ „ 75 R:dr ^5 „ „ „ „ 150 „ 150 „ ,, ,, „ 225 „ 225 „ „ „ „ 300 „ Ej må dock någon, 21 30 45 60 eller år i fängelse hållas, ehvad belopp böterna må utgöra arbete hållas. för bristande tillgång till böter, mer än ett Under fängelsetiden bör fången tili § (53) 54.
Då minuthandels- eller utskänkningsafgift jemte böter eldigt denna Förordning ådömda blifvit, må, der tillgång till afgiften eller någon del deraf saknas, böterna ej 22 Expsditiotis-Ulskotlets Förslåg till underd.
Skrifvelse J\’;o 157. kunna med penningar gäldas, utan skall den sak fällde i stället undergå det straff, som enligt § 53 mot böterne svarar. § (58) 59.
Rättighet att förbrytelse mot förordningen till åtal af allmän åklagare angifva, tillkommer en hvar, utom barn emot föräldrar.
Å landet bör Socknenämnd och i stad stadens Äldste egna synnerlig uppmärksamhet deråt, att sådane förbrytelser varda till åtal angifna.
Rättighet att verkställa beslag tillkomme de i § 58 moni. 1 oinlormälda allmänna åklagare.
Reslag skall göras i två vittnens närvaro.
Nio tat.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 13 Okt. 1860.
Presle-Ståndet den lä — — Borgare-Slåndel den IS — — Bonde-Ståndet den lä — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning a/ ifrågaställdt ytterligare låneunderstöd för kyrkobyggnaden i Christinehamn. (Stats-Utsk:s Utlåt.
N:o 105 och Mern.
N:o 150 samt Först.
Slats-Utsk:s Mein. N:o 196.) S. A. K.
Sedan, uti en af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands Län till E. K. Maj:t öfverlemnad skrift, Christinehamns Stads och Warnums Landsförsamlingar, hvilka tillsammans utgöra ett pastorat, i underdånighet anhållit, att, med afseende på de stora kostnader, uppgående till 288,016 R:dr R:mt, som bemälde församlingar fått vidkännas för uppförande af ny gemensam kyrka i Christinehamn, E. K Maj:t måtte lill Ii ejie di lia:is-UtskällaIs Förslag lill ttuderd.
JX:n 157. 23 Rikets nu församlade Ständer täckas aflåta nådig
Proposition om anvisande åt församlingarne af ett låneunderstöd å 75,000 R:dr nämnde mynt, att återbetalas, antingen, i likhet med det lån sorn vid 1844 års riksdag blifvit för samma kyrkobyggnad beviljadt, genom erläggande af 5 procent årligen, deraf 3 proc. såsom ränta och 2 proc. till amortering af kapitalel, eller ock under iakttagande af de vilkor, Rikets Ständer kunde komma alt för dylika lån bestämma, hvarvid likväl församlingarne framställt den önskan, att ifrågavarande lån måtte under de första åtta åren få ränte- och amorteringsfrilt innehafvas; så har E. K.
Majit, i betraktande al de betydliga uppoffringar, Christinehamns och Warnums församlingar för omförmälde nya kyrkobyggnad sig åtagit, behagat, genom nådig Skrifvelse af den 17 November sistlidne år, meddela Rikets Ständer berörde framställning, lill del afseende Rikets Ständer kunde finna sig föranlåtne att derå fästa.
Med anledning häraf hafva Rikets Ständer till pröfning förehaft denna fråga och dervid, bland annat, inhemta!, hurusom E. K.
Majits och Rikets Kammar-kollegium uti iufordradt utlåtande i ämnet underdånigsl anfört, att, då förenämnde församlingar, ehuru, enligt lag och författningar, skyldige att sjellve bekosta uppbyggandet af sin kyrka, redan af Slaten undfått ett icke obetydligt understöd för detta ändamål medelst det amorteringslån å 37,500 Ridr, som dem vid 1844 års riksdag beviljades, samt den utsträckning, som de gifvit företaget genom att utföra en högst dyrbar byggnad, hvarken borde antagas hafva skett ulan beräkning af förmågan alt bära dermed förenade utgifter, eller finge betraktas såsom eli skäl för
Slaten att till församlingarnes fördel underkasta sig de ytterligare uppoffringar, hvilka ifrågavarande underdåniga ansökning alsåge, funne Kollegium sig icke kunna å densamma tillstyrka nådigt bifall; och som Rikets Ständer i allo delat den af Kammar-kollegium sålunda yttrade åsigt, hafva Rikets Ständer icke funnit skäl att något ytterligare understöd i anledning af herörde ansökning bevilja; hvilket Rikets Ständer få hos E. K.
Stockholm den 15 Oktober 1860. 24 Expeditions- IJ Isko t tels Förslag till under d.
Skri frelse N:o 158.
\:o l&H. Uppläs! och godkänd! hos Ridd. oell Adeln den 13 Okl. ll!(io.
Preste-Slcåndet den 15 — — Borgare-Slåndet den 15 — — Bonde-Slånde! den 15 ■— — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-Institut.
N:o 190.) S. A. K.
Af del inför E. K.
Majit i Stats-rådet den 14 Oktober sistlidna år öfver Civilärenden förda protokoll, hvilket finnes vidfogadl E. K.
Majlis nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, inhemtas, att redan den 29 Augusti nämnda år till E. K. Majit inkommit och den 30 i samma månad till Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-kommittés utlåtande remitterats en underdånig framställning af Styrelsen för Ultuna Landtbruks-lnstitul, innefattande anhållan, att E. K.
Majit mätte hos Rikets Ständer, bland annat, äska ett anslag för en gång af 170,000 Ridr, lill uppförande vid nämnde Institut af dels en större stenhusbyggnad innehållande bostäder för Institutets elever och lärlingar, undervisnings- och matsalar, sjukrum samt nytt kemiskt laboratorium, dels en ny byggnad för så väl Kronans som Institutets egel schäferi, dels ock ett nytt stall lör 36 hästar och föl; men som berörda underdåniga ansökning icke varit åtföljd al plan och kostnadsberäkning öfver de tillämnade byggnaderna, hade E. K.
Majit funnit någon framställning i ämnet till Rikets Ständer i sammanhang med Irägan om reglering af utgifterna under Riksstatens Sjette Hufvudtitel icke böra ega rum.
Sedermera hade emellertid, enligt hvad E. K. Majit uti till Rikets Ständer aflåten nådig Skrifvelse af den 9 sistlidne Mars meddelat, Landt - Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
S/triJve/se J\:o 158. 25 Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-kommittée under den 18 Januari innevarande år tili E. K. Maj:t i underdånighet afgifvil det från Kommittéen infordrade utlåtandet och deruti förmält: alt Kommittéer! den 8 förutgångne
December fått från Styrelsen för Ultuna Landtbruksinstitut emottaga ritningar och kostnadsförslag i afseende å de ifrågavarande byggnaderna, hvilka, sedan, enligt hvad Styrelsen anmält, den ursprungliga planen att i ett och samina hus inrymma både elever och lärlingar numera blifvit frångången, skulle komma all bestå af: l:o eli boningshus af tegel med lärosalar, laboratorier, hibliotheksruni, modellkammare, rum för eleverna och den för dem nödiga ekonomien; varande kostnaden för denna byggnad, jemte inredning samt inventarier i rummen och laboratorierna beräknad till R:dr 10'.),236: 35. 2:0 eli boningshus af träd, med rum och undervisningssal för lärlingarne, jemte bostad för rättaren; upptaget, med inberäkning af •2,000 R:dr för möhler och inventarier, till „ 18.058: 64.
4:o ett fårhus af dito „ 13,478: 96.
Tillsammans R:dr Runt 159,731: 47, eller ett belopp, som med n „ 10,268: 53, underslege den summa af R:dr Runt 170,000: — hvilken förut af Styrelsen ansetts erforderlig; att Kommittéen, vid granskning af de emottagna ritningarne till boningshusen, funnit desamma i vissa delar tarfva rättelse, men alt, sedan Styrelsen, med ledning af Kommittéens anmärkningar, låtit uppgöra och dill Kommittéen öfverlemna! ny ritning till den större stenhusbyggnaden samt verkställt åtskilliga förändringar i ritningen lill den för lärlingarne afsedda byggnaden af trä, Kommilléen emot de sålunda förändrade ritningarne icke hade något att erinra ; alt, ehuru äfven, i afseende å ritningarne till stall- och fårhus-byggnaderna förekommit några små anmärkningar, Kommiltéen likväl, med hänsigt dertill alt de förändringar, som i följd deraf kunde vara behöfliga, icke vore af den natur, att de erfordrade uppgörandet af nva ritningar eller medförde rubbning i kostnadsbeloppel, samt Institutets Styrelse förklarat sig beredd att låta nämnde anmärkningar tjena till ledning vid byggnadernas utförande, ansett sig icke behöfva närmare redogöra för beskaffenheten af ifrågavarande anmärkningar; samt att Kommittéen, vid granskning af kostnads-förslagen, funnit dels, alt åtskilliga material- och arbetspris äfvensom kostnaden för inköp af möbler, blifvit nog högt upptagna, dels ock att besparingar i vissa andra uppgifna afseenden borde vid arbetets utförande kunna lill vägabringas, genom hvilket allt hela kostnadssumman, i förslagen beräknad till R.dr 159,731: 47, syntes kunna minskas med „ 12,293: 55, och således nedsättas till R:dr Runt 147,437: 92; hvarförutan, derest det af Landtbruks-Akademien, uti underdånig skrifvelse den 10 September sistlidna år, förordade anslag till inrättande af en Agrikultur-kemisk Försöksanstalt vid Institutet, hvarom jemväl sedermera förslag hos Rikets Ständer blifvit väckt, skulle blifva beviljadt, endast 3,000 R:dr komme att erfordras af den för laboratoriernas inredning och förseende med apparater beräknade summa, 6,000 R:dr; äfven Bih. till R.
1859 Sf 1860. 10 Sami. 1 Afd. °2 Band. 4 25
Evp eili Höns-U ts kol tets Förslog lill underd.
Skrifvelse l\:o 458. som Förvallnings-kommitléen slutligen anmält, att då* enligt hvad Kommittéen både af inkonme handlingar och genom å stället förrättade inspektioner erfarit, de tillämnade nvbyggnaderna, hvartill ritningarne och kostnadslörslagen i underdånighet bifogats, vore af behofvet högeligen påkallade, Kommittéen ausåge sig i det Svenska jordbiukets interesse böra förorda bifall ä Styrelsens ansökning om beredande af erforderligt anslag till samina byggnaders uppförande; — och hade härefter Öfver-Intendenls-Embetet, genom nådig remiss aubeläidt att angående de ifrågaställa byggnadsföretagen sig yttra, under den 10 sistlidne Februari till E. K.
Majit öfverlemna! och såsom sitt eget åberopat ett af Arkitekten, Professoren m. m. C. G. Blom Carlsson, uppå anmodan, i ämnet afgifvet yttrande, enligt hvilket nämnde Arkitekt icke haft något att erinra emot de af Förvaltnings-kommittéen insända ritningarne, men deremot ansett kostnadssumman för alla fyra byggnaderna, af uppgifna skäl, böra nedsättas.
Vid nådig pröfning af detta ärende, har E, K.
Majit, med afseende å de föreslagna byggnadernas vigt för Landlbruks-Instilutets bringande i lulli ändamålsenligt skick, och med särskildt fästad uppmärksamhet på de lör närvarande vid Ultuna befintliga stall och fårhus-byggnadernas bristfälliga tillstånd, hvarigenom de, enligt hvad upplyst blifvit, äro menliga för de derstädes förvarade djurens helsa, funnit sig, oaktadt byggnaderna, enligt förslaget, kunde anses blifva af mera dyrbar beskaffenhet än behofvet oundgängligen krälde, genom förevarande skrifvelse böra till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida tillgång lill det för ifrågavarande byggnader erforderliga anslag måtte kunna beredas.
Sedan hos Rikets Ständer uppmärksamhet särskildt blifvit fästad derå, ali den byggnad, deruti Rättare-lärlingarne för närvarande inrymdes, vore särdeles trång och osund, så att den ej utan fara för deras helsa kunde längre bebos, hafva Rikets Ständer detta ärende till afgörande förehaft; men i betraktande af de ansenliga arislagsbelopp, som vid detta riksmöte äro beviljade, och då Statsverkets tillgångar för nästa statsregleringsperiod härigenom blifva i det närmaste medtagna, funnit sig icke kunna anvisa medel för samtliga ifrågavarande byggnadsföretag.
1 följd häraf och då af den nådiga Skrifvelsen, äfvensom af hvad i öfrigt hos Rikets Ständer förekommit, det synts Rikets Ständer, som uppförandet af dels det för lärlingarne afsedda boningshus och dels en ny byggnad för Schäferiet, i stället för det nu befintliga bristfälliga fårhuset, skulle vara företrädesvis angeläget, hafva Rikets Ständer ansett sig böra anvisa de dertill erforderliga, jemförelsevis mindre betydliga belopp, nemligen 18,058 R:dr 64 öre för den förra och 13,478 R:dr 96 öre för den sednare byggnaden eller en summa i jemnt tal, af 31,540 R:dr, att, enligt E. K. Majlis nådiga disposition, från Riksgäldskontoret utgå.
Hvilket Rikets Ständer skolat, till svar i ämnet, underdånigst anmäla; och framhärda Rikets Ständer etc.
Expedit! o ti s- UIs ko t tels Förslag till unden!.
Skrifvelse A’:o 7/5.9. 27 N:o 15».
Uppläst och godkänd! hos Kidd. och Adelil den 15 Okt. lafin.
Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anslag af allmänna medel åt Kamereraren Cati Sandberg, för fortfarande vård och kompletterande af åtskilliga utaf honom gjorda samlingar i Kärner al-väsendet.
(Stats-U(sk:s Ull. N:o 193.) 8. A. K.
Med erinran hurusom Rikets sednast församlade Ständer, jemte beviljande åfelt anslag af 5,000 R:dr R:mt till inköp för Statens räkning af åtskilliga, Kamereraren i Kammar-kollegium Carl Sandberg enskildt tillhöriga anteckningar rörande hvarjehanda kamerala förhållanden inom Riket sedan äldre lider, tillika å Riksgälds-kontoret anvisat ett belopp af 1,500 R:dr, deraf, enligt E. K.