Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af Constitutions-Ulskottets den 16 och 19 sistlidne September på bordet lagde memorial N:o 38, angående Nationalrepresentationens ombildning, blefvo följande anmärkningar, hvilka Ståndet förklarat utgöra dess gemensamma tankar, till Constitulions-Ulkottet hänvisade, nemligen: l:o att Svenska representationens fördelning på Fyra rum bör upphöra, och att denna representation bör sammanträda på två, genom val, Stånds eller classvis, utsedda kamrar, vid hvilkas bildning den skillnad iagttages, att då ledamöterne 1 den ena kammaren utses för hvarje Riksdag, ledamöterne i den andra väljas för längre tid bland personer, som förut utöfvat
Riksdagsmannakallet eller uppnått en mognare ålder, samt att representalions-föräntlringen bör afse, att, jemte upphörandet af all sjelfskrifven personlig rätt att vara representant, bereda de ofrälse Ståndspersons-classerna, som nu äro ute - Fröt.
Ut dr. d. 21 O cl. 1840. slutna från rättigheten alt sända Fullmäktige till Riksdagen, en sådan rättighet. 2:o Riksförsamlingen utgöres af Ombud för fem Ständ, nemligen för Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet, Borgare-Ståndet och Bonde-Ståndet, samt för ett Femte Stånd, hvars sammansättning kommer, efter utredning i Constitutions-Utskottet, att närmare bestämmas.
Stånd skola vara lika många. 3:o Riksförsamlingens 2:ne kamrar benämnas de äldres och de yngres, och bestå af lika mångå medlemmar hvardera. 4:o Hvarje Stånds medlemmar i hela riket indelas i valkretsar, efter antalet af de ombud, som hvarje Stånd skall till hvardera kammaren utse 5:o Intet Stånd må välja Riksdagsman utom den rena Evangeliska eller den Reformerta lärans bekännare. 6:0 Intet
Stånd och ingen valkrets må välja ombud till yngre kammaren utom sina medlemmar. 7:o Ingen, som är under 25 år gammal, må utse valman, eller väljas dertill, eller deltaga i val af Riksdagsman inom Stånd, der ombud omedelbart utses. 8:0 Ingen må blifva medlem af de yngres kammare förr, än vid fyllda 30 år, eller af de äldres förr, än han upphunnit 40 år, eller är öfver 30 år och en gång varit Riksdagsman. 9:o Väckes på senare Riksdag än den, der beslut fattas örn intagande i Riksförsamlingen af Femte Ståndets ombud, fråga om ändring af något Stånds representations—rätt, sammanträde det Ståndets på Riksdagen närvarande ombud från begge kamrarne, och blifve intet annat än drings-förslag Riksförsamlingen understäldt, än det, som dessa ombud genom flesta rösterna godkänt.
Till antagande af sådant förslag fordras sedermera Riksförsamlingens bifall och Konungens samtycke. S. D. e. m.
Remitterades till Stats-TJtskottet Kongl.
Maj:ts den 17:de dennes afgifne och denna dag ankomne: l:o Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående rättighet för Entrepreneuren af Pantlåne-inrältningen i Stockholm att under ytterligare tio år begagna en fond, stor 100,000 R:dr af allmänna medel. 2:o Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af deras hos Kongl. Maj:t anmälda beslut om Kongl.
Numer-Lotteriets upphörande.
Remitterades till Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten Kongl. Maj:ts denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse!’ till Rikets Ständer, den första af den 10 och de tre senare af den 17 dennes:
Vtclr. d. 21 Oct. 1840.
l:o angående förändring i Södra Skånska Infanteri-Regementets rotering, i följd af f. d.
Adelsfane-boställenas befrielse från ordinarie roterings utgörande; 2:o angående den nya ordinarie soldat-roteringen i Riket; 3:o angående jemkning i Provincen Skånes ordinarie rotering; 4:o med öfverlemnande af längder på tillökad ordinarie båtsmans rotering inom en del Län.
Till Stats-Utskottet remitterades Kongl.
Maj:ts den 10 dennes till.
Rikets Ständer aflåtna och i dag öfverlemnade Nådiga Skrifvelse, angående förändring i Södra Skånska Infanteri-Regementets rotering, i följd af f. d. Adelsfane-boställenas befrielse från ordinarie roterings utgörande.
Q O F r å 11 Hederv. Bonde-Ståndet.
S. D. Stats-Utskottets följande på bordet hvilande Utlåtanden blefvo nu åter föredragne, nemligen; N.o 337, i anledning af väckte motioner, angående upphörande af a [gifter till Handels- och Sjöfarts-fonden, samt huru förhållas bör, med de anslag, som varit å denna fond anvisade.
Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 339, angående anställd omröstning öfver åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor.
N:o 340, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om löne-ersättning lill adjungerade ledamöter i Götha llof-Rätt.
N:o 341, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om beräkningen af Stats-verkets inkomster.
Lades till handlingarne. _ O N:o 342, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande förlängning af arrendet å Edeby hemman.
N:o 343, angående verkställd omröstning i följd af Riks-Ståndens ©lika beslut, rörande sökt prolongation å arrendet af Söderby hemman.
Lades till handlingarne. 7*6 Prot. Vt dr. d. 21 Oct. 1840.
N:o 344, angående verkställd omröstning i följd af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande sökt prolongation å arrendet af Barkarby kronobe m man.
Maj:ts den 17 i denna månad aflåtna Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer, i anledning af deras hos Kongl. Maj:t anmälde beslut om Kongl. Numer-L »tteriels upphöran le; 2:o Sven Heurlins från Kronobergs
Län motion, att af Riksgälds-Contoirets reserverade medel må afsättas
En million R:dr till odlingslån.
S. D. Föredrogos Baneo-Utskottets följande, på bordet hvilande, Memorial, nemligen: N:g 100, till Högvördige Preste-Ståndet, med anmälan om dess fattade skil jagtiga beslut, i anledning af Utskottets Utlåtanden N:ris 21 och 25.
N:o 102, i anledning af väckt motion om öppnande af en upp- och afskrifnings-räkning i Rikets Ständers Bank.
N:o 103, i anledning af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns återremisser å Utskottets under N:ris 69 och 75 afgifna Utlåtanden.
Lades till handlingarne, N:o 105, i anledning af förre Handlanden Thunströms ansökning om eftergift af ränta å lån i Banco-Diseonten.
N:o 106, i anledning af Regements-Läkaren Schwabitz’s ansökning om eftergift af straffränta för^ åtskilliga skuld-förbindelser bos Baaco-DiscontVerket.
N:o 107, i anledning af Gårdsegaren i Umeå, Nils Brunbergs ansökning om eftergift af öfverränta å ett lån i Banco-Disconten.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets, sedan den 17 i denna månad på bordet hvilande, Betänkande N:o 138, i anledning af återremisser å Utskottets Betänkande N:o 81, öfver väckte motioner, dels angående förmyndarekamrars inrättande i städerne och på landet, dels ock om ändring af lagens stadganden, rörande de tysta förmons-rätterne, blefvo berörde Betänkanden i öfrigt afslagne, utom hvad angår den i Betankandet N:o 138 af Utskottet gjorde hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit Trot. Utdr. d. s3 Oct. 184&. 727 i underdånighet anhålla, det Presterskapet i Nåder anbefalles, alt, uti de förteckningar öfver timade dödsfall, sorn vissa tider af året böra at Presterskapet till Häradshöfdingarne och Magistraterne allemnas, jemväl uppgifva, om efter de aflidne finnas osnvndige barn, så vidt kunnigt är; hvilken hemställan Ståndet biföll.
Den 23 Oct. 1840 f. m.
S D. Sedan Borgare-Ståndet denna dag fulländat behandling af dess Enskildta Besvärs-Uiskotts afgifna Betänkande, jemte förslag till 1 :o Förordning, angående Handtverkerierne i Riket; 2:o Förordning om de Handtverk,, som utom burskap få å landet idkas, så ock om den landtmannen förunnade Handels- och Slöjde-fribet, och 3:o förnyad Handels-ordning, föredrogs Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets å Ståndets bord hvilande Betänkande N:o 89, i anledning af väckta frågor om Näringsfriheten; hvilket Betänkande afslogs.
Den 24 Oct. 1840 f. m.
Prkste-StÅndet.
Maj:ts nedanstående Nådiga skrifvelser till Rikets Ständer, hvilka den 21 dennes meddelades och bordlädes, blefvo, vid nu förnyad föredragning, till Stats- samt Allmänna Besvärs- ock Elionomi-Utskott en remitterade: l:o angående den nya ordinarie Soldat-roteringen i Riket; gifven Stockholms Slott den 17 October 1840; 2:o angående jemkning i Provincen Skånes ordinarie Rotering; gifven Stockholms Slott den 17 October 1840; 3:o angående förändring i Södra Skånska Infanteri-Regementets rotering i följd af f. d. Adelsfane-boställenas befrielse från ordinarie voterings utgörande; gifven Stockholms Slott deu 10 October 1840; 4:o med öfverlemnande af längder på tillökad ordinarie Båtsmansroterinir inom en del Län; gifven Stockholms Slott deni 17 October 1840.
S. D. Kongl. Majcts Nådiga Proposition, angående rättighet för Entreprenören af Pant-låne-inrättningen i Stockholm att under ytterligare
Tio år begagna en fond, stor 100,000 R:dr af allmänna medel; gifven Stockholms Slott deu 17 October 1840; och 728 Trot. ZJldr. d. 28 Oct. 1840.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af deras hos Kongl. Majit anmälda beslut om Kongl.
Numer-Lotteriets upphörande; gifven Stockholms Slott den 17 Octoher 1840, hvilka den 21 dennes meddelades och då på hordet lades, blefvo, vid nu ånyo skedd föredragning, till Stats-Utskottet remitterade.
S. D. Af det hos Ståndets Electorer denna dag hållna Protocoll, inhemtades, alt Kyrkoherden Källström blifvit utsedd att som ledamot af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet inträda under den tid Prosten Lalin permission åtnjuter; dertill han genom Protocolls-utdrag legitimeras skulle.
Från Y äl 10 fl. Borgare-Ståndet.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse och Proposition af den 17 dennes till Rikets Ständer: l:o Kongl.
Skrifvelse, med öfverlemnande af längder på tillökad ordinarie Båtsmans-rotering inom en del Län, 2:o Kongl. Skrifvelse, angående den nya ordinarie Soldat-roteringen i Riket, 3:o Kongl.
Skrifvelse, angående jemkning i Provincen Skånes ordinarie rotering, 4:o Kongl. Skrifvelse, i anledning af Rikets Ständers hos Kongl. Maj:t anmäldta beslut om Kongl. Numer-Lotteriets upphörande, och 5:o Kongl.
Proposition, angående rättighet för Entreprenören af Pant-låne-inrättningen i Stockholm, att, under ytterligare Tio år, begagna en fond, stor 100,000 R:dr af allmänna medel; hvarjemte beslöts, att till Stats-Utskottet skulle öfverlenanas de serskilda yttranden, som, i anledning af de Kongl. Skrifveiser, som uppräknas under N:ris 1, 2 och 4, samt den Kongl.
Proposition, som nämnes under N:o 5, blifvit af flera Ståndets Herrar ledamöter afgifna.
Den 28 Oct. 1840. f. m. Från Högvörd.
Preste-St^ndet.
S. D. Då nu föredrogs Lag-Utskottets memorial, N:o 146, med tillkännagifvande, att behandlingen af den fråga, som innehålles i Betänkandet N:o 26 och Utlåtandet N:o 70, genom Förstärkt Lag-Utskott, kommer att förfalla, blef samma memorial till handlingarna lagdt.
Borga - Prot. Uldr. cl. 28 OcC. 184° 729 S: D. Efter ånyo skedd föredragning af Constitutions-Utskoltets Memorial N:o 38, angående National-represenlionens ombildning, beslöt BorgareStåndet att, såsom dess gemensamma tanka, förklara: l:o att all sjelfskrifven Riksdagsmanna-rält bör upphöra, så alt Riksdagsmannakallet cj annorlunda, än i följd af val, kan ulöfvas; 2:o att de hiLLintills orepresenterade medborgare-classer, som dertill kunna anses berättigade , böra på lämpligt sätt uti representationen inrymmas; 3:o att valbarbeten skall inskränkas inom stånds- eller dass-förhållanden; 4:o att val-classerne äfven kunna blifva flere, än fyra; 5:o att valen böra ske stånds- eller dass-vis inom stånd eller dass; 6:0 att directa val i allmänhet lemnäs företräde, men att indirecta val äfven kunna ega rum, der serskilda locala omständigheter härtill föranleda; 7:o att representanterne böra till antalet bestämmas; 8:0 att Riksförsamlingen fördelas på tvänne kammare; 9:o alt öfre kammaren äfven bör, genom val, bildas; och 10:o att, der skiljagtiga tankar emellan de tvänne kamrarne icke annorlunda kunna sammanjemkas, hela Riksförsamlingen på ett rum derom, i vissa fall, beslutar; kommande dessa, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkningar, att, jemlikt 56 §. Regerings-Formen, till Constitutions-Utskottet hänvisas.
S. D. Yid slutlig handläggning af Conslitutions-Ulskottets Memorial N:o 38, angående National-representalionens ombildning, återförvisade Ståndet till Utskottet det i samma Memorial framlagde förslag lill val-lag; och, med godkännande af den grundsats, Utskottet antagit af samfäldta val3 förklarade Slåndet, jemlikt 56 §.
Regerings-Formen, följande anmärkningar vid förslaget innefatta Ståndets gemensamma tankar: l:o att, bland de af Utskottet föreslagne vilkor för valrätt, tiden af Fem år för Svensk mans vistande inom Riket må ändras till Tre år; 2:o att valrätten utsräckes till all eganderätt i hemmantal af kronoskatte-, frälse- eller frälse-skalte-, säteri- eller rå- och rörs-natur, så ock till Bih. till R.
Prot, 1840. 9 Sami. 1 Band. ga Prot. Uldr. d. 3i Oct, iS^O-, iunehafvande åborätt i kronohemman, utan inskränkning till minimi-belopp af taxeringsvärde; och må, under 500 R:dr sådant värde, röstetalet blifva en fjerdedels röst.
— För stadsfastighet under sistnämnde värde blifver röstetalet en åttondedels röst; 3:o att högsta röstetalet, som någon valberättigad eger beräkna, må blifva sex (6) röster, utan afseende derå att h. n i flera val-district eger fastigheter af e11 sammanlagdi högre taxeringsvärde, eller sammanlagd inkomst af högre uppskattningsbelopp, än som, efter de af Ståndet nu godkände beräkningsgrunder motsvarar detta röstetal; och må valrätten ulöfvas endast i det district, der den valberältigade för sin person är mantalsskrifven; 4:o att valberättigad af annan främmande religions-bekännelse, än den Reformerta, ej må lill Riksdagsman kunna väljas; samt 5:o att
Riksdagsmanna-val skall ske öppet och ej med slutna sedlar.
Slutligen och hvad angår den af Conslltutions-Utskolel uti ofvannämnde memorial jemväl motiverade och antagne grandsats: att Svenska folkets till Riksdag församlade Representanter må bilda en enda kammare; ansåg Ståndet sig ej kunna i grundlagsenlig ordning härom besluta, förr än Utskottet, på sätt det jemväl pag. 66 och 67 i memorialet antydt, med utarLetadt förslag i denna del af representalions-frågan till Riksens Ständer inkommer.
Vid förnyad föredragning blefvo nedannämnde den 21 dennes bordlagde Kongl. Majlis Nådiga Propositioner och Skrifvelser remitterade till Stats-Ulskoltet, nemligen: 1:q angående rättighet för Entrepreneuren af Pantlåne-Inrättningen i Stockholm, att under ytterligare 10 år begagna en fond, stor 100,000 R:dr, af allmänna medel; 2:o angående den nya ordinarie soldat-roteringen i Riket; 3:o med öfverlemnande af längder på tillökade ordinarie båtsinans-rolering inom en del Län; 4:o angående jemkning i provinsen Skånes ordinarie rotering; 5:o angående förändring i Södra Skånska Hussar-Regemt ntits rotering, i följd af f. d.
Adelsfane-boslällens befrielse från ordinarie rolerings utgörande.
Den 31 Oct. 1840 Från H ö g v or d. Preste-Standet.
S. D. Sedan Ståndet under den 21, 24 och 27 af innevarande månad Prot. Utdr, d. 3t Oct. 1840- f. och e. middagen samt den den 28 dennes f. m. till pröfn ng förehaft ConstituLi01 is-UtskoLtets Memorial N:o 38, angående National-representationens ombildning, blef detsamma, vid nu förnyad föredragning, återremitteradt; hvarvid Ståndet såsom sin gemensamma tanka förklarade: l:mo alt Ståndet anser att Svenska folket skall vid Riksdagen fortfarande representeras af Riks-Slånd; 2:o att de hittills icke representerade, men lill representation qvalificerade medborgare-classer beredas rättighet att till Riksdagen sända Fullmägtige, helst i ett femte Stånd; 3:o att hvarje Stånd utser genom val inom sig stånds- eller classvis ett lika antal ledamöter, enligt en inom hvarje Stånd uppgjord och behörigen sanctionerad ordnings-stadga; 4:o att, i händelse ett femte Stånd an ta ges, Constilutions-Ulskoltet eger att för dess första val uppgöra förslag; 5;o att representationen fördelas på 2:ne kamrar, till hvilkas fördelning qvalification och ar bets-ord ning m. m.
Utskottet ingifver förslag; 6;o att vid behandling af grundlags-frågor hvarje Stånd eger rättighet alt för sig öfverlägga och besluLa, med åt hvardera förbehållet veto; 7:o att valbeiä ligad af annan trosbekännelse, än den Prolestantiska, må ej till Riksdagsman kunna väljas; och 8:0 Eger Utskottet alt, på dessa hufyudgrunder till Riks-Ståndep inkomka med nvtt förslag Lill National-representationens ombildning. S. D. Då nu ånyo föredrogs Lag-Utskottets sedan den 30 September sisth å bordet hvilande Betänkande N:o 134, i anledning af väckta motioner örn ändring i nu gillande stadganden, angående behandling af frågor om oenighet makar emellan, blef samma Betänkande bifallet.
Från V ä 110 fl. Borgare-Standet.
S. D. Föredrogos ånyo följande Stats-Utskottets Memorial och Utlåtan le: N:o 324, med förslag till voterings-proposition, i anledning af skiljagtige beslut öfver Utlåtandet N:o 258, angående löne-ersättning för f. d.
StatsSecreterarne Grip och von Har t mans dorff.
N:o 325, med föislag till voterings-proposition, i följd af skil jagtiga beslut öfver Utlåtandena N:ris 195 och 301, angående lönereglering för StatsDeparterneutens Expeditioner.
Utclr. d. 3i Oct. 184.0, Volerings-propositionen godkändes, och Memorialet N:o 325 lades i öfrigt till handlingarne; och N:o 327, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 177.
Ånyo föredrogos Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 170, angående räckta frågor om förändringar uti grundräntorna och sältet för deras godtgörande, indeldta räntornas och tionde-spanmålens indragning lill Slats-Verket, samt ändring uti markegångssältningarne, äfvensom dermed sammanhang egande åtgärder för Räkenskaps-verkels förenkling, och hemälde Utskotts Utlåtande, N:o 326, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 170.
Första punkten, angående väckt fråga om undanrödjande af de olikheter i beskattningen, sorn de serskilda jordnaturerna, m. m., medföra.
De af Utskottet, i Utlåtandet N:o 170, meddelade och i Utlåtandet, N:o 326, vidblifna afstyrkande yttranden i denna punkt godkändes.
Andra punkten, angående indeldta räntornas indragning till Statsverket, emot anvisning af motsvarande contanta Stats-anslag.
Mom. litt a.
Ståndet biföll detta moment af andra punkten i Utlåtandet, N:o 170, med det tillägg, som härvid blifvit gjordt i motsvarande punkt och moment af Utlåtandet, N:o 326.
Mom. litt b.
Utlåtandet N:o 170, med den förklaring, som vid delta Moment finnes uti Utlåtandet N:o 326, godkändes.
Mom. litt c. Förslaget, enligt Utlåtandet N:o 170, med utbyte å första raden i detta af orden: enl i t Fullmagter eller Constitutorial, till dessa: i följd af Fullmagter eller Constitutorial, och med deri förändring, som Utlåtandet Piro 326, i detta moment, innehåller, godkändes.
Mern. litt d. Ståndet biföll: l:o yttrandet under denna litt. i Utlåtandet N:o 170, med förändring och förtydligande, enligt Utlåtandet N:o 326, angående den i detta moment nämnda indragning af räntor och kronotionde, 2:o tillstyrkandet, i afseende på Riksgälds-ConLoirets förskoller till Siats-Verket för lölieliqvidernes besörjande, vid hvilken bestämmelses slut
Ståndet ansåg detta tillägg bora fogas: äfvensom i öfrigt företaga, hvad till verkställighet af Fröt.
Utdr. d, 3i Od, 184.0. 733 Rikets Ständers beslut erfordras, 3:o Utskottets hemställan, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att. förslag till contante löne-slater för dem, som hitintills innehaft indeldla löner, må varda upprättade och Rikets näst sammanträdande Ständer förelagda, och 4:o yttrandet i Utlåtandet N:o 326 öfver gjorda erinringar, i fråga örn förändringens bestånd.
Tredje punkten} angående grunderna för indeldta räntornas och kronotiondens levererande eller lösande med penningars samt räntepersedlornes förenkling.
Godkändes, enligt Utlåtandena N:ris 170 och 326.
Med ogillande af Utlåtandet N:o 170, godkändes Utlåtandet N:o 326.
Utlåtandet N:o 170, med den förändring, som innefattas i Utlåtandet, IST:o 326, godkändes.
Förslaget, enligt den redaction, som förekommer i Utlåtandet N:o 326 antogs.
Utskottets hemställan om uppskof med den förut beslutade reductionen af hemmans-räntorna till färre persedlar bifölls, äfvensom Ståndet godkände, hvad Stats-Utskottet, i Utlåtandet N:o 170, yttrat, i anledning af Per Jönssons ifrån Malmöhus
Län motion, om rättighet att lösa tionde-spanmål med viss förhöjning, samt nedsättning i forsel-lönen för den till Stockholms Stora Barnhus anslagna spanmål, Johannes Johanssons ifrån Götheborgs
Län motion, om förändring i liden för leverering af ränte-spannemål från Oroustsoch Tjörns Härader af nämnde Län, samt Anders Normarks ifrån Westerbottens
Län motion, om åtskilliga förändringar uti stadganden angående skyldighet alt forsla indeldt spanmål.
Fjerde punkt en f angående markegångs-sältningen.
Med ogillande af Utlåtandet N:o 170, godkände Ståndet Utlåtandet N:o 326, hvarjemte Ståndet gillade dels Utskottets hemställan, att motionerna om upphörande af Kongl.
Kammar-Collegii rättighet att pröfva anmärkningar vid de af Riks-Ståndens deputerade bestämda markegångspris för närvarande icke må bifallas; dels det förslag, att det må vara räntetagare och räntegifvare obetaget, att, inom nu stadgad tid, verkställa uppsägning af räntepersed lar, i hvilket fall med deras levererande förhålles efter nu gällande stadganden, ^34 Fröt.
TJtdr d 3i Oct. 184.0. men att dylik uppsägning jemväl derefter och sist inom slutet af Februari månad må kunna i föreskrifven ordning för sig gå, i hvilken händelse letyereringen bör verkställas inom den 14 påföljande Mars.
Femte punkten, angående uppbörds-terminen.
Med ogillande af Utlåtandet N:o 326, godkändes Utlåtandet 170, i denna punkt; och skulle de respeclive Med-Stånden vänligen inbjudas alt i detta beslut med Borgare-Ståndet sig förena.
Sjette punkten, om förändrade stadganden, i ajseende å controllen öfver uppbördens redovisande.
Förslagen, enligt Utlåtandena N:ris 170 och 326, afslogos.
Sjunde punkten, angående ifrågaställd förändring uti terminen för uppbördens redovisning samt förenkling uti Landsboks-räkenskaperna och deras tidigare afgifvande.
Hvad Utskottet i denna punkt yttrat, enligt utlåtandena, N:ris 170 och 326, godkändes, endast med den förändring, att Ståndet, som anser äskadt uppskof med redovisningen för uppbörden å Gottland nödvändigt, för sin del, beslutar, att redovisningstiden för Gottland må framflyttas lill den 1 Juli, på det att uppbördsstämmorna ej må behöfva att hållas der förr, än sjöfarten vidtagits^ Från H e de r v. Bonde-Ståndet.
Vid förnyad föredragning af Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorde anmärkningar vid sammansatta Utskottens Betänkande N:o 2, angående grunderne för förändrade föreskrifter om Biänvinsbrännings utöfning samt afgiflerne derför, blef samma utlåtande af Ståndet bifallet, dock med följande förändringar: att de af Utskotten föreslagne afgifler för bränvins-bränningens utöfvande skola minskas med en tredjedel af de belopp, Utskotten; tillstyrkt att dessa afgifter icke må förskottsvis erläggas; och att någon ersättning för försegling af bränvinsredskap icke må komma att ega rum.
Den 2 No v. 1840. f. m. Från Högvörd. Preste-Ståndet.
S. D. I enlighet med det af Ståndet, vid föredragningen af Stats Ut - Prol. Uldr. d. 2 Nov. r8/j.o. 735 skottets Ullstaude N:o 218, dea 12 Augusti sisll. fattade beslut oell gjorda förbehåll al!, sedan Rikets Ständer definitivt beslutat rörande uppförandet å Allmänna Indragnings-staten af löner för G Professores Emeriti, a 1,600 R:
Ir för hvardera, hvaraf 4 beiäknas för Universitetet i Lund och 2 för Universitetet i Upsala, till afgörande företaga hvad Utskottet, i stället för livad Kongl. Majrls Nådiga Proposition i ämnet nyligen anfört, innehölle, föreslagit, att 6 arfvoden, hvaraf 4 lill Lunds och 2 till Upsala Universitet, hvardera å ett belopp af 400 R:dr, malte å Allmänna Indragnings-staten uppföras, för att, jemte förut innehafvande löne-inkomsler, tillfalla de yngre Academiska lärare, som, eldigt förordnande, vicariera för de från tjenstgöringsskyldighet befriade Professorer, fann Ståndet, vid nu förnyad föredragning af förstnämnde Utlåtande, 3:o Universiteten, litt. f, det må frågan 0111 sagde, i-f Utskottet föreslagna arfvoden, förfalla. S. 1). e. 111.