Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Silf v er stolpes yttrande deröfver til Utskottets pröfning upgifvit, är jag nödsakad återföra Utskottets upmärksamhet derå.
Jag har tagit til grund för mit förslag den olikhet som blifvit införd i adelsståndet genom 3 mom. af 37 § i Reg. formen, en olikhet den allmänna opinionen icke gillar och som icke bör gillas, då alla medlemmar i et riks stånd böra njuta enahanda rättigheter.
Jag har yrkat at om den nya adelns barn icke fingo samma egenskap, samma rätt til representation som den gamla adelns, borde den gamla adelns försättas i samma belägenhet som den nya adelns af samma skäl som Tit.
Silfverstolpe nyttjat mot dennes barn, och således den visa lagstiftningsprincipe som ligger förvarad i 37 § och som har til ändamål at genom olikhet i stånd innom samma familjer bereda en likhet i stånd utom el. stånds tvisters bättre förlikande och leda til tjensters bättre besättande, snarare hafva sin värkan.
Om Utskottet icke behagar på mit förslag derom i mit förra Memorial taga beslut, anhåller jag at genom et nytt få väcka denna fråga, ty til en likhet måtte vi väl slutl. få komma.
Vidare och då Utskottet icke utlåtit sig huru förfaras må då adelskapet i den nya classen tillfaller genom arf sådane personer som innehafva embeten som icke få innehafvas af adliga personer, såsom Magistrats ledamöter i städerne, ofrälse Justitiae Råd och Ledamöter i Allmänna beredningen, med flere, om de kunna lika fullt bibehållas el. skola afsättas, anhåller jag om et förslag derom til Riksens Ständer.
Vidare huru förhållas må då en sjelf adlad ärfver et annat namn och en annan nummer på Riddarhuset.
Det torde äfven blifva nödigt til förekommande af arfskapstvister inom dessa nya brokiga familjerne att vara omtänkt om et nytt Capitel i Ärfda balken och at derom påminna Riksens Ständer. 1 Jämför C. U. M. 1810—1815, sid. 712 ff. — Yttrandet är icke undertecknat av sin författare.
Överst på dess första sida är antecknat: Upl. i Const.
Utsk. den 7 Augusti 1812 och hänvisadt till utskottets 2:dra Fördelning.
Bilaga till plenarprotokollet den 7 aug. 1812 377 I anseende til beslutet at då 2 stånd äro mot 2 stånd i förslag som väckas i Constitutions Utskottet, anse saken förfallen, hvilket jag anser vara rakt stridande mot 38 § i Reg. formen,1 och innan detta beslut genom justeringen blir ståndande,2 ber jag Utskottet täktes efterse huru vid frågan om det nya rättegångs sättet i tryckfrihets frågor procederades och att protocollet för den 15 Junii måtte framtagas, för at förekomma et olika behandlings sätt.
Jag tror at om Utsk:t anser det vara möjligt at 2 stånd innom ett Utskott kunna i något fall hindra och qväfva förslag emot 2 stånds gillande deraf, stora och vådliga händelser deraf kunna inträffa, och at 38 § :s föreskrift är tydlig.
Jag ber Utskottet fästa sin upmärksamhet på hvad i § stadgas, at underställningsfrågor i Banco Utskottet, där 2 stånd äro mot 2, likafullt skola med alternativerne ingå till Plena, och endast de mål som böra där hemliga hållas och där Utskottet med riksens ständers rätt besluter, kunna af 2 stånd mot 2 qväfvas.
Efter analogie och då Constitutions Utskottet icke är undantagit, eller besluter med Riksens Ständers rätt, el. de förekommande frågor hemlige, tror jag 2 stånd där icke qväfva et förslag som af 2 stånd är bifallit.
Jag talar såsom vore mitt förslag af 2 stånd bifallit, egentl. har derom endast indirecte varit fråga.
Huruvida Utskottet har den magten at genom andra analogier och med at sätta sig i Ständers rätt anse 2 stånd i Utskottet mägtigare än 2 stånd och dervid uphäfva den citerade §, tviflar jag högligen.
Åtminstone tyckes mig at frågan förtjenar underkastas Ständernes bättre pröfvande, och anhåller om alternativerne ej få gå til Ständerne, at nu genast underställning göres, så at mit förslag må denna riksdag kunna til nästkommande ständers afgörande komma och icke genom denna fråga vägen stängas.
1 Felskrivning för Riksdagsordningen! 2 Voteringarna ang. § 37 regeringsformen ägde rum den 4 aug.
(se ovan sid. 336); justeringen skedde först den 11 aug. 1812. 378 Den 9 Augusti 1812 70.
Den 9 Aug. 1812. lusterat d. 11.
Aug. 1812. A. G. Mörner.
Söndagen den 9 Aug. kl. 1 ., 10 f. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in Pleno.
Herr Överste Schönström, Biskoppen D :tor Faxe, Doctor Wijkman och D :r Falk, samt Riksdagsmannen Lars Israelsson voro hindrade att i dag sammankomsten bivista.
Herr Grefven och Ordföranden tillkännagaf att Utskottet blifvit sammankallat i afsigt att öfverlägga om de ämnen som innehållas uti Kongl. Majt:s
Nådiga proposition af den 7 innevarande, rörande förslag till förändring och jemkning af vissa §.§. i Regerings formen, hvilken Nådiga Proposition till Utskottets handläggning blifvit remitterad, jemlikt, från samtelige Riks-Stånden ankomne Protocolls Utdrag, som uplästes.1 Kongl.
Majt :s högstberörde Nådiga Proposition uplästes och blefvo de föreslagne förändringarne med Grundlagens närvarande stadgande jemnförde, hvarefter Propositionen lades på bordet, på det
Ledamöterne måtte äga tillfälle att till nästa sammankomst om den samma inhämta närmare kännedom.
Föredrogs 2 :dra Fördelningens Betänkande och hällne Protocoll i anledning af Herr General Adjutanten Grefve Gustaf Löivenhjelms Memorial rörande åtskillige föreslagne förändringar i Grundlagen.2
Första puncten af nämnde memorial rörande Allmänna Ekonomi och Besvärs Utskottets afskaffande, blef uppå de af fördelningen uptagne skäl afslagen.
2:dra puncten, angående Justithe Ombudsmans Embetes indragning.
Herr Lagman Sandberg instämde uti livad Herr Euvoijen Baron Adlerberg, Herrar Borgmästarne Norström och Egge uti detta ämne å Fördelningen anfört.
Ifrågavarande anmärkning 1 Den kungl, propositionen är tryckt i C. V. M. 1810—1815, sid. 503 ff. 2 Stycket fr. o. m. orden Föredrogs 2:dra t. o. m. orden utlåtanden till Herr Grefve Lövenhjelm och Herr förste Expeditions Secreteraren af Forselles återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 630 ff. Den 9 Augusti 1812 379 gjordes redan vid 1809 års Riksdag af Hedervärda Bonde Ståndet i anledning hvaraf Utskottet lemnade det utlåtande att Embetets nytta ännu icke kunde genom erfarenheten bedömmas, och för öfrigt öfverlemnade frågan till Riksens Ständers afgörande, utan hvarken till- eller afstyrkande.
Uti sådant skick har frågan kunnat så väl under denna som föregående Riksdag afgöras, men tilllika med åtskillige andra Grundlags frågor blifvit hvilande.
Något vidare yttrande från Utskottet lärer således icke i hufvudsaken behöfvas, hvarföre jag får till bifall framställa det af 2 :dra fördelningen föreslagna tillägg uti Justitia?
Ombudsmannens Instruction att af Ständerne vid denna Riksdag afgöras.
Herr Öfver Intendenten Edelcrantz.
Då Utskottet föreslår denna förändring i Instructionen för Justitia?
Ombudsmannen synes lämpligt att de af Herr Kammar junkaren Lagerheim dervid gjorde anmärkningar, till undvikande af collision med -Justitia?
Canzleren äfven förekommer till Ständernes afgörande.1 Herr Borgmästaren Norström:
Det synes mig angelägit att nuvarande
Ständer besluta om det föreslagne tillägget i Justitia?
Instruction rörande dess skyldighet att vid hvarje Riksdags början inkomma med sina Diarier till Constitutions Utskottet, isynnerhet som när sådant vid nästa Riksdag verkställes, blifva Ständerne mera i tillfälle att döma om Embetets nytta för att sedermera derom besluta.
Uppå framstäld proposition antogs det i Beredningens Betänkande föreslagne tillägg rörande Justitia?
Ombudsmannens åliggande att vid början af hvarje Riksdag förete sina Diarier för Constitutions Utskottet att derstädes granskas, och skulle så väl Herr Grefve Lövenhjelm som Herr Förste Expeditions Secreteraren af Forselles erhålla det svar som med förhållandet instämmer. 3 :dje puncten i Herr Grefve Lövenhjelms Memorial angående irteslutande af 103 § Regeringsformen, och 5:te puncten angående flere Minister Embetens inrättande hvilka ämnen äfven förekomma i Kgl Maj :ts Högstberörde Nådiga Proposition ansåg
Utskottet böra på en och samma gång ventileras, kommande Herr Grefve Lövenhjelm att genom det utlåtande som Utskottet i anledning af den Nådiga Propositionen till Ständerna afgifver inhämta, huru Utskottet ansett Herr Grefvens i samma ämne yttrade mening.
4:de puncten rörande förändring i voterings sättet och fide puncten rörande ändring i 81 iste § :n Regeringsformen blefvo uppå 1 Denna formulering av
Edelcrantz’ yttrande är tillskriven i marginalen.
I den löpande protokollstexten har ursprungligen stått följande, som överkorsats: för min del tror jag att Constitutions Utskottet skulle kunna inlåta sig i hufvudsak] afgifva Betänkande rörande Justitia» Ombudsmans Embetet. 380 Den 9 Augusti 1812 de af 2 :dra fördelningen andragne skäl, äfvenledes af Utskottet afslagne.
Och skulle Secreteraren updragas att i enlighet med 2 :dra fördelningens betänkande författa utlåtanden till Herr Grefve Lövenhjelm och Herr förste Expeditions Secreteraren af Forselles.
Herr Regerings Rådet Hallenstjerna upläste sitt till 2 alra fördelningens protocoll afgifne yttrande om afskaffande af den så kallade Opinions Nämnden, hvilket lades på bordet.
Utskottet åtskiljdes Kl. 1. middags tiden.
Kock. Den 11 Augusti 1812 381 71.
Den 11 Aug. 1812 f. m.
Justerat d. 14 Aug. 1812. A. G. Mörner.
Tisdagen den 11 Augusti, Kl. 9. föremiddagen, sammanträdde R. H. S.
Constitutions Utskott in Pleno, då alla dess Ledamöter voro närvarande utom Herr Borgmästaren Egge, som med Vällofl. Borgare Ståndets samtycke från Riksdagen afrest, och efter hvilken, enligt ankommet Protocolls Utdrag, som nu uplästes, Herr Commerce Rådet Santesson blifvit utsedd till Ledamot i Constitutions Utskottet derest han nu intog sitt rum.
Justerades Protocollen för den 4 och 7 dennes.1
Efter fulländad justering af det första, yttrade Herr ÖfverIntendenten Edelcrantz : (införes N :o 2)2 Sedan Pluralitetens af detta Utskott tanka, till följe af sista voteringen, synes bestämdt vara den att 38 § i R.
F3 bör så förklaras att, när 2 Stånd stadna emot 2, Förslag med de alternativa meningarne icke bör ifrån Constit.
Utsk :t, men endast från de öfrige Utskotten, till Riksens Ständer ingifvas, anhåller jag att denna tanka och förklaring må, för att kunna såsom 83 § [R. F.] bjuder anses lagligen stadgad, blifva enligt 81 § föreskrift, Riksens Ständers pröfning och beslut understäld.
Herr Envoyéen, Friherre Adlerberg förenade sig helt och hållit i Herr Öfver Intendentens anhållan, hvarom öfverläggning tills vidare upsköts.
.Uplästes Kongl.
Maj :ts den 9 dennes på bordet lagda Nådiga Proposition af den 7 i denne månad med förslag till förändring och jemnkning af vissa §§ i RegeringsFormen.1 Uppå gjord framställning af åtskilliga Ledamöter beslöt Utskottet, att under denna sammankomst öfverlägga i allmänhet och inhemta Ledamöternas olika tankar om förevarande vigtiga ämnen utan att deraf fatta något till Protocollet, så framt det ej af någon 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Protokollen t. o. m. orden tills vidare upsköts återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 548.
2 Edelcrantz’ yttrande återfinnes såsom bilaga n:o 2 vid protokollet.
Det är ej undertecknat; överst står: Öfver Intendenten Edelcrantz den 11 Augusti 1812. 3 Felskrivning för R.
O. * Stycket fr. o. m. orden Uplästes Kongl.
Maj:ts t. o. m. orden Han häldst behagar, återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 512 ff. 382 Den 11 Augusti 1812 Ledamot yrkades.
Äfvensom att beslut ej skulle fattas öfver andra frågor, än dem, om hvilka Utskottet vore af enahanda tanka; men om skiljagtiga meningar i någon sak yppades, skulle afgörandet deraf upskjutas till en annan gång, då Utskottets Ledamöter hunnit närmare utveckla och fastare stadga sin öfvertygelse.
Vid jemnförelsen af 4 § i RegeringsFormen med den af Kongl. Maj :t föreslagna förändrade lydelsen deraf, yttrade Herr Assessor Arosenius till Protocollet:
Det är väl sant, att då en Svensk man icke kan vara annat än ett af de 2, Frälse eller Ofrälse, skulle det stadgande synas öfverflödigt att Stats
Rådet borde bestå af Frälse eller Ofrälse, emedan det tredje icke kan gifvas.
— För min del, anser jag dock syftningen af denna bestämning vara, att tydligen utmärka det intet afseende må, vid dessa höga Embetens besättande, göras på börden.
Såsom likväl intet motif är i Konungens Nådiga Proposition anfördt för borttagandet af dessa ord, vågar jag för min del ej tillstyrka detsamma; jag skulle nästan förmoda, att dessa ord, mera genom en omission än af någon afsigt, blifvit ur den nya föreslagna Redactionen utelemnade.
Flera Ledamöter instämde med Assessor Arosenius, och Utskottet gillade den föreslagne 4 § med tillägg af orden Frälse eller Ofrälse framför män, såsom i Regeringsformen, och med förbehåll af närmare granskning af redactionen, innan förslaget till Riksens Ständer öfverlemnas.
Jag tillstyrker antagande af Konungens Nådiga Proposition om förändring i Grundlagens 5 § med den fullkomliga försäkran, att Kongl. Maj :t indrager Collegierne, hvilket ostridigt är Kongl.
Maj :ts höga rätt.1 Herr Assessor Arosenius anförde:
Ingenting synes mig naturligare än att i en Monarehisk Stat för hvarje Förvaltningens hufvudgren någon viss Chef bör finnas, som närmast Konungen vårdar och ansvarar för Ärendernas gång.
Likasom att det bör vara Konungen förbehållet att bestämma sättet för de Allmänna Ärendernas föredragning.
Likväl kan jag ej förneka den betänklighet, som hos mig upstår att tillstyrka, det Konungen blott i en enda Persons, Stats-Ministerns, närvaro skulle öfverväga och afgöra de förekommande målen.
Jag har ansett såsom ett af vår Regeringsforms visaste stadganden, det af en Ausculterande, råd 1 Schönströms yttrande är skrivet i marginalen.
Ursprungligen har efter hans namn stått ett (införes), som överkorsats.
Emellertid finnes efter protokollet inhäftat en papperslapp, på vilken samma ord som i protokollsmarginalen äro nedkastade.
Den 11 Augusti 1812 383 gifvande, men aldrig förhindrande Corps, som vid dessa tillfällen omgåfve monarehen.
Jag tror ännu att inrättningen af särskildta Ministrar, som bereda och närmast vårda hvar sin del af Ärenderna, aldeles icke kan stå i motsatts med den grundsatsen i vår lagstiftning att ett antal uplyste och redlige män dessutom öfvervara Rådslagen, och säga öfver dem sin tanka.
Jag föreslår derföre, att med antagande af den nya redaetion af 4—13 §§ som Konungen äskat det tillägg må göras i 8 § att, vid hvarje Föredragning, skola minst 3 :ne af Stats Rådets öfriga Ledamöter vara närvarande och sina yttranden afgifva.
Herr Commerce Rådet
Santesson anmärkte att vid detta tillfälle förekomme 3 hufvudpunkter till afgörande: 1 :o om Stats Ministrar böra finnas 2 :o Huru många de då skola vara och 3 :o Huru göromålen imellan dem böra fördelas; och förklarade Herr Commerce Rådet i anledning af sista frågan, att han ej ansåge Constitutionen hinderlig för Konungen att inom Stats
Rådet för det närvarande göra den fördelning af göromålen, hvilken Han häldst behagar.
I anseende till Plenum hos Hedervärda Bonde Ståndet, bortgingo 2ne Dess Ledamöter Anders Åberg och Bengt Svensson ur Utskottet.
Efter hemställan af Herr Borgmästaren Ullberg, ansåg Utskottet nyttigt att i den föreslagna 5 § tillägga slutmeningen i samma -§ af Regeringsformen:
Ej må Fader och Son & c.1 Likaledes trodde Utskottet, att sista meningen i 35 § Reger.
Formen:
Konungen kungöre dock & c, ej borde uteslutas ur det nya förslaget till förändrad ordalydelse af denna §.
Utskottet åtskildes Kl. 1/2 1.
In fidem Au g. von Hartmansdorff. 1 Stycket fr. o. m. orden Efter hemställan t. o. m. orden af denna §. återfinnes i C. U. rå. 1810—1815, sid. 514. 384 Den 11 Augusti 1812 72.
Den 11 Aug. 1812 e. m. Justerat d. 14 Aug. 1812. A. G.
Tisdagen den 11 Augusti, Kl. 5 eftermiddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskott in Pleno, då alla dess Ledamöter voro närvarande oell fortsatte den på förmiddagen började öfverläggning.
Justerades Pleni Protoeollet för den 9 dennes.
Vid 39 § anmärktes att orden in Pleno efter Stats Rådet borde bibehållas i det nya förslaget.1
Ändringen af 40 § ansåg Utskottet antaglig, allenast att orden vårda kan rättades till vårdar; såsom ordalydelsen hittils varit.
I redaetionen af 41 § skulle efter orden andre personer införas af inf ödde Svenske mån, samt orden sammankomma och förändras till vid deras nästa sammankomst.
Den föreslagne 42 § skulle, efter ordet sammankomma i slutmeningen, få följande ändrade tillägg: ett nytt Konunga-hus utkora och den nye Konungen Regeringen tillträdt.
I förslaget till 91 § skulle efter orden icke till Riket, införas inom
En månad efter Riksdagens öpnande; och efter orden tillträde Thronföljaren skulle sättas såsom Konung.
Öfverläggningen om de återstående af Kongl. Maj :t till ändring och uteslutande föreslagne §§ varade till kl. 7, då Utskottet åtskildes, utan att hafva fattat något till förslag ledande beslut.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 1 Stycket fr. o. m. orden Vid 39 § t. o. m. orden ledande beslut återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 515.
Den 12 Augusti 1812 385 73.
Den 12 Aug. 1812.
Justerat d. 17 Aug. 1812. A. G. Mörner.
Onsdagen den 12 Augusti Kl. 9 föremiddagen, sammanträdde R. II. S. Constitutions-Utskott in Pleno då alla dess Ledamöter voro närvarande.
Företogs till afgörande de ändringar i Grundlagen, hvilka Kongl. Maj :t, i dess nådiga Proposition af den 7 dennes, föreslagit.1 4 § uplästes och jemnfördes, samt fastställdes med tillägg af orden Frälse eller Ofrälse efter ordet Svenske. 5 § uplästes, hvarefter Herr Regerings Rådet Hallenst jerna skrifteligen anförde: (införes N:o l)2 Hvad den nya inrättningen af 6 Stats Ministrar, Stats Råd och föredragande angår, förefaller det under en så kort tidrymd at taga detta angelägna ämne under öfvervägande och med så få källor för underrättelser i detaillerna derutaf svårt at afgifva et säkert och förnöjande utlåtande.
At krigs oell försvars anstalterne tarfva en särskilt Stats Minister som i sin person förenar och sammanhåller alla krafter i beredandet och värkställigheten deraf anser jag tilräkligen uplvst, men at densamme kunde under sig förena både lands och siö ärenderne anser jag möjligt, och således en särskilt Stats Minister för hvardera försvarsgrenen undvikas.
Inrikes ärendernes förvaltning fordra väl icke denna eoncentration och hastiga gång, så vida lagar och författningar föreskrifva nödvändiga former i deras behandling men förenad med kammar och drätsel-värket, åkerbruket, bergs rörelsen, handeln och näringarne, ehuru de altid merendels förut i långliga tider varit under en föredragning, torde likväl för et bättre sammanhållande och anseendes skull tarfva en särskilt Stats Minister.
Deremot kan jag icke finna behofvet af en Stats Minister för blotta financen om dermed förstås redogörelsen för Statens inkomst 1 Stycket fr. o. m. orden Företogs till afgörande t. o. m. orden Commerce Rudet Santesson nämnt (nedan sid. 391) återfinnes i ( . I . M. 1810—1815, sid. 516 ff. 2 Hallenstjernas yttrande är såsom bilaga 11:0 1 fogat till protokollet.
Hellenstjerna Upläst den 12 Augusti 1812. 386 Den 12 Augusti 1812 och utgift, och de anslagne medlens användande.
At ecclesiastique ärenderne jämte läro och upfostrings anstalterne och fattigvården böra vara förenade under en lärd och vetenskapliga kunskaper ägande man anser jag nödvändigt men icke at den behöfver vara annat än Stats Secreterare.
Men då alt detta är och bör vara Konungens och den värkställande Magtens rättighet at förordna i afsigt at vinna den bästa möjliga inrättning för sakernes jämna och lagliga gång, samt sådant icke lämpel. kan såsom grundlag föreskrifvas och det för Riksens Ständer är nog at ansvarighet finnes hos Stats Rådet och den föredragande antingen Stats Minister el. Stats
Secreterare tilstyrker jag nu at et föregående bifall til Kon :s Xåd.
Proposition om förändring af Stats Rådets inrättning må lämnas utan att ingå i detaillerne deraf hvilka vid nästa Riksmöte närmare kunna med inrättningen af Departementerne och den nya Canzli ordningen til Ständerne upgifvas och då stadfästas och beslutas.
Herr Öfver Intendenten Edelcrantz upläste följande: (införes N:o 2)1 För min del erkänner jag vigten af de skäl som föranledt Konungen att uti dess närvarande Nåd.
Proposition föreslå Ministrars tilsättande vid flera grenar af Rikets Allmänna Styrelse, hvilka förut på annat sätt varit förvaltade.
Jag anser en sådan förändring icke eller innebära något stridande emot grunderne af vårt antagna regeringssätt.
Korttheten af den för Riksdagen återstående tid tillåter ej en detaillerad pröfning af alla de omständigheter som vid en sådan förändring möjeligen kunde komma i fråga.
Jag anser ej heller Riksens Ständer hafva genom vår närvarande regeringsform sig förbehållit, utan tvärtom åt Konungen öfverlemnat att, sedan Styrelsens allmänna grunder blifvit af dem gillade och antagne, kunna om organisationen af ärendernes inre förvaltning, i enlighet med reger, formens föreskrifter, förordna såsom Honom bäst synes.
Jag anser således äfven hvarken Utskottet eller Riksens Ständer nu böra ingå i pröfning huruvida det af Konungen föreslagne antal Ministrar må kunna förminskas eller ej, eller om ärendernas fördelning dem emellan, utan anser sådant böra på Konungens Egen pröfning, både vid förändringens början, om den antages, och i framtiden ankomma.
På dessa grunder anser jag Utskottet äga full anledning att tilstyrka Konungens Nådiga Proposition om nya Ministrars och Stats Råds förordnande, med hvad Konungen i sammanhang dermed, om Stats Secreterarne föreslagit.
Med fullkomlig tilförsigt till Konungens vishet och 1 Edelcrantz’ yttrande är såsom bilaga n:o 2 fogat till protokollet; det är icke undertecknat, överst på första sidan är antecknat: Öfver Intendent.
Edelcrantz den 12 Augusti 1812.
Före texten står: E-z:
Den 12 Augusti 1812 887 rättvisa, det må, oaktadt den ökade drift och hastighet i Ärendernas gång, som häraf bör vara en nödvändig fölgd, inhämtandet af de till alla ärenders Beredning nödiga uplysningar, samt alla vederbörandes hörande i de frågor, som röra enskild mans rätt, genom förändringen icke hindras utan snarare befordras.
Herr Baron Adlerberg och Biskoppen Doctor Tingstadius förenade sig med hvad de 2 :ne föregående Ledamöterna yttrat, om bifall till Konungens Proposition.
Herr Öfversten Schönström åberopade sin i gårdagens Protocoll uptagne mening, och tilläde, att Staten komme att belastas med för mycket Embetsmän, om man på en gång skulle hafva både Ministrar och Collegier.
Han kunde derföre icke fatta meningen af Kongl. Maj :ts Proposition annorlunda, än att de sednare skulle uphöra att vara särskildta Instancer, och hädanefter blott utgöra särskildte Bureaux åt Stats-Ministrarne, och under sådant förbehåll tillstyrkte Herr Öfversten bifall på hvad Kongl. Maj :t i närvarande ämne föreslagit.
Herr Commerce Rådet Santesson:
Emot Herr Öfverste Schönströms gjorde förbehåll tillåtes mig anföra, att hvarken göromålens förvaltning vid lägre Instancer, eller fördelning imellan Stats Rådets Ledamöter är en Grundlagsfråga, och att ett sådant förordnande ej någorstädes i Grundlagen är motsagdt, hvarföre jag anser antalet af Stats Rådets Ledamöter böra oförändradt bibehållas, och Konungen förklaras berättigad att, utan hinder af Constitutionen, updraga åt desse personer de befattningar, som han för Rikets tjenst nödiga pröfvar.
Herr Borgmästaren Nordström:1
Så framt den olägenhet [som] skall uppkomma deraf att efter nu varande inrättning Regerings ärenderna, i synnerhet hvad Krigsverket rörer, ej kunna gå med vederbörlig skyndsamhet och ordentelighet, icke annorlunda [kan] hjelpas än att allmännare befattning i vissa delar uppdras någon viss person, dristar jag dock i den uttömning och minskning af både land och penninge tillgångar
Riket öfvergådt och det stora behof jag fruktar nästan öfver förmågan, icke tillstyrka de föreslagne tillökade högre Embetsmän de där nödvändigt borde förses med i proportion af deras höga charge betydelige löner, deräst ej förnämligast det för Krigsverket pröfvas nödigt, utan är min underdåniga tanka, att i sådant behöfligit fall.
Kongl: Maij :st i Nåder täktes, i likhet med hvad det [ta] utskått förleden Riksdag, i anled - 1 Nordströms anförande är i sin helhet inryckt i protokollet.
Bland bilagorna finnes emellertid inhäftad ett papper, sorn varken signerats såsom bilaga eller undertecknats.
Den härrör sig tydligen från Nordström, som därmed givit sekreteraren ett koncept.