Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa B:co R:dr 626,000. hvilken Utskottet föreslår: att här uppföras och förmodar blifva för de Materiela Behofven vid FörsvarsVerket till Lands tillräcklig, så vida nödige Medel dessutom af R.
St:V beviljas att, till ofvanberörde Fästningsbyggnader och Förrådernes behöriga coinpletterande, för en gång utgå. 26:0 Lif Munderingen för Indelta.
Infanteriet har förut varit stäld på 4- års brukningstid, i hvilket afse - 218 Stats-Utskottets ende Kronans årliga hälft af Kostnaden derföre varit anslagen med g5,ooo R:dr; men sorn K.
M:t i Nåder ansett, att brukningstiden kan förlängas till 4 år, har Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit
Anslagets nedsättning till R:dr 71,000: — - Härvid har, hos H. R. o. A., Frih. Anckarswärd, Carl Henric, anmärkt: att brukningstiden borde utsträckas till 8 år; att Armeen ej behöfver vara i så utomordentligt förträfflig hållning i detta fall, hvilket så obeskrifligt inverkar på kostnaderna för landet; att det är just i denna omständighet man bör söka åstadkomma besparingen; samt att BeklädnadsCassorne äro öfverfylde af Tillgångar och mångå Regementer hafva genom nya Beklädnadsstadgan fått vidkännas betydliga kostnader, hvilka blifvit dem med ett penndrag påförde, tvärtemot IndelningsVerkets hufvudgrunder och ingångna Contracters ordalydelser, derigenom att de fått åligganden sig gifna, som icke varit deras skyldigheter, ett förhållande, som också inträffat vid Nerikes Regemente.
Äfvensom, hos Hederv.
BondeStåndet, Riksdagsmannen Nils Månsson från Malmöhus Län väckt motion om
Beklädnads brukningstidens utsträckande till 6 år för de i Skåne förlagde Indelta Regementer.
— Då Stats-Utskottet trott sig ej tillkomma, att upptaga och pröfva de härvid öfverklagade missbruk, får Utskottet, åberopande i öfrigt dess i förening med Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i detta ämne afgifne Betänkande, tillstyrka: att hvad K.
M:t angående brukningstiden och Anslagets belopp i Nåder föreslagit, af R. H. Sl.-rmå gil - Betänkanden, N:o i3a. aiq las och antagas; och ehuru Utskottet funnit, attBeklädnadsCassorne hafva större eller mindre Behållningar, har Utskottet likväl ej ansett dessa vara af sådan betydenhet, att den för närvarande kan verka till någon nedsättning i årliga anslaget; men Utskottet hemställer, att R.
M:t i underd. begära, att vid nästa Riksdag fullständiga utredningar öfver det då varande förhållandet i detta afseende må R.
St:r meddelas, för att vid då skeende Statsreglering tagas till grund för Beklädnads-anslagets bestämmande. 27:0 De å Tredje HufvudTitelu varande Diverse allmänna Anslag tillstyrker Utskottet: att i RiksStaten få uppföras sådane de i K.
Propositionen blifvit föreslagnej nemi. till:
Spanmåls upphandling och Bagerikostnad, nedsatt ifrån förut anslagne 35,000 R:dr till . I .
R:dr 25,000: — - Ved och Ljus för Fästnings- och Garni zons-Orter, förra Anslaget i4,ooo:
Skrifmaterialier ochExpensersamt Ved- och Ljuspenningar för KrigsCollegium, Dito 4>5oo:
Värfnings- och Recapitulationsp:gr, Dito 1,000:
Durchmarchekostnader, nedsatt ifrån förut anslagne 3o,ooo R:dr till 25,000:
Rese- och Tractamentsp:gr, förra Anslaget 6,666: 32.- Sirmma B:co R:dr 76,166: 32.- 28:0 Anslaget till Oförutsedde Militccire-beliof tillstyrker Utskottet: alt, enligt hvad i a5:e Puncten är anfördt, å Tredje llufvudTileln upptagas med .
B:co R?dr 5o,ooo: — ^ 220 Stats-Utskottets 29:0 KrigsIIofRattens Stat kommer vid StatsReglejingen, enligt hvad Utskottet uti dess Betänkande om Utgifterne under Andra HufvudTiteln anfört, att derifrån till Tredje HufvudTiteln öfverflytta*, utgörande, med derunder beräknade 537 T:r Sp:m:l, R:dr 5,733: 16. - 3o:o Spanmä/sberiikningen under PenningeLönerne å denna IIufvudTitel föreslår Utskottet: att såsom hittills fortfara, enär skälet till denna beräknings försvinnande, eller Lönernes bestämmande i Silfver, ej kunnat af Utskottet till antagande tillstyrkas.
Summan häraf utgjorde, enligt 1823 års Statsreglering •■ .
T:r 31,649. dertill kommer för KrigsHofRätten ....,, 507, T: r 32,i86, men hvarifrån afgår för CommendantsStaten, enligt ofvanstående y.o Punct, ....
„ 33o. återstå att på Tredje Hufv.Titeln upptagas T:r 3r,856. derå Minimipriset, såsom i allmänhet, blifver 6 R:dr Tunnan.
Den 16 April 1829.
Vid Utskottets tillstyrkande i Löneregleringen för Indelta Arméens Befäl.
Af Hr Friherre Palmstjerna .- 1:0 ”Grundsatsen, att allt Befäl inom samma grad öfver hela Armeen bör hafva lika Lönevilkor, instämmer jag uti; men vid sättet att tillämpa den skiljer jag mig flan Utskottets pluralitet.
Jag kan icke finna att dessa Lönevilkor blifva lika, när t. ex. en Capitaine Betänkanden, N:o i32. 221 vid BohusLäns
Regemente får sin lön hel och hållen uti ett Boställe hvarpå hao ändå skall betala ifrån sig y5
R:dr och hvilket under missväxtår ger honom ringa behållning — en Capitaine vid Westmanlands, får sin lön, uti ett Boställe beräknat till 200
R:drs afkastning, uti indelt omkring 60 tunnor spannmål, som beräknade honom efter 7-J
R:dr tunnan oftast utgå efter mindre än 6, samt resten uti förvandlings-räntor — en Capitaine vid Jemtlands får sin lön uti Boställe till 5o R:dr, uti indelt vid pass i5 tunnor spannmål till 7 B:dr tunnan, samt resten uti räntor, hvilkas värde vanligtvis förändras under helt andra förhållanden.
Ej heller, att de blifva lika för en Ryttmästare i Skåne och en Ryttmästare som skall hålla sig med hästar i Upland, när båda tilldelas samma summa lön på papperet.
Många andra locala olikheter, såsom uti Regementernes vidsträcktare eller mera concentrerade läge, uti lefnadssättet och uti dyrheten der tjenstgöringsorten är m. m. inverka äfvenså betydligt på hvar och ens vilkor.
När härtill lägges, att
Boställs-afkastningarne som äro bedömde af så många olika personer och omöjligt kunna vara uti alla provinser beräknade fullkomligt i lika förhållande till verkligheten, likväl utgöra en hufvudsaklig del af den inkomst hvarutaf Lönevilkoren skola utgöras, och ingå deruti uti så olika proportion, att den vid några Regementer utgör nästan hela lönen för allt Befälet, och vid andra deremot en ganska ringa del derutaf; så inses lätt att Lönevilkoren i sjelfva verket blifva lika endast på papperet.
Jag anser således lätta sättet att i möjligaste 223 Stats-Utskottets måtto tillämpa förstnämnde grundsalts vara det, att: med fåstadt afseende på de olika förliållanderne , cn viss samma utaf nu bestämde tillgångar anslås för hvarje Regemente och fördelas der, efter den proportion emellan lÖnerne som nu antages. 2:0
De uti K. M:ts Nådiga Proposition omnämnde nya Stater, upptaga för Indelta Cavalleriet de minsta löner som ansetts lämplige, och får jag för min del reservera mig emot Utskottets beslut att nedsätta dem.
Befälet måste, om ändamålet med dess löning skall vinnas, erhålla den tillräcklig för de betydliga kostnader som Cavalleri-tjensten ovilkorligen medför, och derutöfver något till personliga behofven.
Man kan ej räkna på, att till CavalleriOfficerare alltid få personer som hafva tillfälle att uppoffra enskilt förmögenhet; blir löningen för knapp, skall derföre brist på Officerare uppkomma och tjensten alltid lida.
Brist på CavalleriOfficerare låter redan känna sig, oaktadt någorlunda snabb avancement, och oaktadt för närvarande inom vapnet finnas flera större löner och högre tjenstebefattningar än nya Staterne upptaga.
När hittills varande 4 Generals-löner inskränkas till en enda, och denna blir den högsta post som inom vapnet kan uppnås, så är väl 4öoo B:drs lön, som Utskottet nu föreslagit, alltför ringa.
55oo R:dr äro af K.
M:t begärdte, och nar man afser den oumgängliga kostnaden för Hästar, Sadelmunderingar och Drängar, så återstår ej alltför stor belöning för den mångåriga och utmärkta tjenstgöring som måste förutsättas hos den enda person som står i spetsen lör hela Cavalleri-vapnet.
Betänkande n, N:o i32. aa3 Jag anser Chels-lönerne böra vara 45oo, ÖfversteLieutei)antens 2Öoo, Byttmästarens i36o; såvida ett angeläget ändamål någorlunda skall kunna uppfyllas.
Ryttmästaren bör framför allt vara uti en, så vidt möjligt af enskilta affärer oberoende, ställning; det är första vilkoret för säkra bibehållandet utaf ett CavalleriRegementes brukbarhet. 3:o
Reserverar jag mig äfven från att tillstyrka Indelta InfanteriRegenientsChefernes inskränkta Lönebelopp, emedan det strider emot de grundsattser hvarpå, i min tanka, Svenska Arme'ens organisation hvilar, och bör hvila.
Min tanka är äfven deruti från Utskottets pluralite' skiljaktig, att jag anser ira Majoren eller ÖfversteLieutenm böra lönas högre eller med minst 1800 Rrdr, hvaremot 2:dra Majoren kan åtnöjas med i4oo Rrdr, i anseende till den så högst olika sysselsättning och ansvar som åtfölja deras tjenstgöring.
Äfvenså anser jag RegementsSkrifvarnes löner för mycket nedsatte; enär Utskottet icke tillstyrkt den af K.
Mrt föreslagne förändring med Indelta lönernes disponerande och hvilket hade minskat RegementsSkrifvarnes ansvar och göromål, utan dessa förblifva desamma som förut, så finner jag att derpå bör göras afseende vid bestämmandet af Lönevilkoren.
4ro Anser jag att vid slutet af den del af 3:dje Titeln som angår Indelta Armcens Lönereglering, böra alla de tillstyrkanden, hvilka Utskottet funnit skäl alt, spridda emellan flerahanda meningar af olika syftning, framställa för R.
St:r, uti en kort mening sam - 2^4 Stat s - U tskottets manfattas; och derjemte att uttryckas bör, det Utskottet tillstyrker det alla detaljerna vid den, efter förenämnde grunder verkställde Lönereglering må af R.
St:r fastställas, på det den icke uti framtiden må vara underkastad täta förändringar som lätteligen åter orsaka nya brister.
Jag anser derföre, att Utskottet bör sluta med att ”tillstyrka R.
StJr att till K.
M:t ”framställa de af dem antagne grunder för Arrne'ens ”Lönereglering, med underd. anhållan, att K.
M:t ”täcktes i öfverensstämmelse dermed låta densamma ”verkställa i den mohn tillgångarne dertill blifva dispo”nible och på sätt K.
M:t finner lämpligast; K.
M:t öp”pet lemnadt att dervid, genom öfverlemnande af Boställen från ett Regemente till annat och från en ”Tjensteman till annan och genom anslående till Löntagare af förut till Kronan indragne Boställen, eller ”i öfrigt göra de raodificationer som locala omständig”heter kunna göra nödige; dock allt med beräkning, ”sorn Contant, utaf sådane Boställens år 1827 upp”gifne afkastning, och med afseende derpå, att nu ”gjorde Anslagssumma i det hela icke öfverskrides.
”Sfer tillstyrkas äfven göra den underd. framställning ”att den sålunda uppgjorde Löneregleringen, må före”läggas R.
St:r vid nästblifvande Riksdag, att då fast”ställas till sine detaljer.”
Uti hvad Hr Friherren, i 2:a Morn., emot Ryttmästare-lönernes nedsättning yttrat, hafva instämt Hr Amiralen von Schantz, Hr Öfversten Lefrén, Hr Prosten Grevillius, Hr CommerceRådet Hemberg samt Hr La graan Stahle>' hvarjemte Hr Amiralen von Schantz Betänkanden, N:o i32. 225 förenat sig med Hr Friherren, ang:de beloppen, hvartill i:a och 2la Majors-Iönerne bordt bestämmas.
Af Hr ÖfversteLieutenanten von Heijne ”Med StatsUtskottet har jag delat öfvertygelsen att en Embetsmanna-realisation eller Lönernes beräkning uti Silfver efter cours icke är lämplig, då vi för största delen af Tjenstemanna-personalen hafva en säkrare Lönegrund uti vårt Civila och Militaira Indelningsverk.
Men ifrån Utskottets pluralitets beslut har jag likväl skiljt mig i så måtto, att jag anser det nu ifrågavarande Militaira Indelningsverkets rubbning i princip lika väsendtligt ske, om af Indelningarnes afkastning formeras någon mindre eller större TransportCassa, som går ifrån det ena Regementet och följakteligen från den ena provincen till den andra som om principen i Konungens Nådiga Proposition i sin helhet tagits till grund för Utskottets beslut om Löneregleringen för Armeen.
Hvarföre jag anser ingen annan Lönereglering med Indelningsverkets bestånd förenlig än den som kan verkställas inom hvarje Regemente.
Får Chefens, OfversteLieutenantens, Förste och Andre Majorens Indelningar återföras till sine första bestämmelser, så linnes ju lön för i Chef och 3:ne Bataljon sChefer vid hvarje Regemente, äfven finnas lönerför 4 CompagnieChefer och 4 StabsGäpitener med Lieutenants Indelningar.
Later man ytterligare de öfrige 4 LieutenantsLönerne användas för lika många eller 4 tillökade Capitener, så utgör deras antal det behöfliga för 3:ne Bataljoner.
Lieutenants- och X?endriks - 226 Stats-Utskottets Bostäliena äro för det mesta lika goda till afkastning — desse sednare äro 8 till antalet att tilldela lika inånga Lieutenanter — då måste 4 Lieutenanter förses med UnderOfficersBoställen jemte den contanta Lönetillökning här nedanföre föreslås för att äfven blifva ti 11 räck lige för 3:ne Bataljoner. i2Fendrikar kunde lika som de med Underofficers eller StabsFendriksLöner nu försedde 4 erhålla UnderOfficersBoställen och contant Löntillökning.
Genom detta förslag skulle 16 UnderOfficersBoställen användas för Officerare utom de 3tne Adjutanternes vid hvarje Regemente.
Af 4o UnderOfficersBoställen, som finnas vid ett Indelt Infanteri, återstod således 21.
Af desse kunde 16 användas till arne med Boställen försedde Underofficerare vid hvarje af de 8 StamCompagnierne och de 5 användas till jemnande i godhet af de öfriga — 2tne skicklige Officersämuen kunde då innehafva desse 2:ne UnderOfficerarelönerne vid hvarje Compagni såsom OfficersExpectanter — de öfrige Underofficerare flere eller färre, borde förses med 2tne eller 3:ne N:r-Löner och tagas liksom Corporalerne ur truppen helst i de fleste orter numera finnas många sådane ämnen i SoldatClassen som kunna både räkna och skrifva och jag tror att Halfherrar, som vanligen blifva och förblifva Underofficerare ofta äro sämre än de UnderOfficersCorporaler med hvilka Armeen i fält alltid funnit sig belåten, äfven under tider då bildningen i de lägre Classerne varit ojemförligt mindre än i nuvarande tid.
För de 4 Lieutenanter och 12 Fendrikar samt 3:ne Adjutanter, som hade UnderOfficersBoställen med åt - Betänkanden, N;o 132.
227 följande tilldelning — ville jag föreslå en årlig tillökning åt hvardera af 100 R:dr B:co, som på hvarje Regemente gjorde 1900 R:drs ärligt anslag och man hade vid Bevärings-exercisen och för densammas uppbrott i fält befäl för 3:ne Bataljoner vid Regementet, efter samma princip aflönadt som i det gamla Indelningsverket utstakas, hvilket är som H. M:t Konungen någongång yttrat Sveriges Palladium.
Indelningsverket som Utskottet föreslår att i en massa sammanföra och sedermera utdela i lika portioner för hvarje individ i samma grad inom hela Arméen , är efter min öfvertygelse, om denna princip af R.
St:r antages, till den grad rubbadt att man kan anse dess snara upphörande för en säker följd.
Principen att lika grad bör hafva lika
Lön synes vara en rättsprincip, men att den i tillämpligheten vid ifrågavarande Lönereglering, icke är rättsenlig, har Friherre Palmstjerna i sin reservation visat och jag förenar mig uti hvad han yttrat derom.
Att inom Regementerne der localen medgifver ombyta Boställen från en lägre till högre grad — och tvärtom kan och bör nu tillstyrkas.
Att FördelningsGeneralerne, 6 till antalet, kunde innehafva 6 de hästa RegementsChefsBoställen, tror jag vara så mycket lämpligare, som desse ChcfsBoställen äro i de särskildta provincerne spridda — och borde i sådant fall den som med ÖfversteLieutenantsLön gjorde RegeraentsChefstjensten få uppbära en contant Lönetillökning af till ex, 2000 R:dr B:co, som gjorde ett Statsanslag af 12,000 R:dr för 6 Öfversta!- i stället 2a8 S t a t s - U t s k o 11 e t s för 36,ooo R:dr. föreslagne åt de 6 FördelningsGencralerne i contanta Löner.
För de 4 Norra Regementerne, såsom så illa lönta att de verkeligen behöfver en tillökning, som ej inom Regtterne kan, utan särskildta Statsanslag för detta ändamål, tillvägabringas— förmodar jag sådane uppgifter bifogas den troligen icke uteblifvande återremissen, sorn i händelse den nu föreslagna generela Löneregleringen på hela Armeen icke antages, innefattar Summan af ett sådant anslag, sorn borde till K.
M:t öfverlemnas att för desse Regementers Löneförbättring använda, då jord eller räntepersedlar numera icke lärer vara att för detta ändamål disponera.” Häruti har instämt Herr Prosten Forsslind.
Rörande Löneanslaget för Capitainerne vid Skånska Inf anter iRe ge malter lie bar Hr Lagman Ståhle yttrat!
Emot Utskottets Beslut att bestämma Capitaineslönen vid dessa Regementer till endast 700 R:dr. då Capitaines-lönen vid andre Regementer blifvit föreslagen till 85o R:dr nödgas jag reservera mig, emedan den minskning i utgift, som Utskottet ansett dessa 2!ne Regementers Officerare åtnjuta derigenom, att de icke erlägga några accord, fullt motsvaras af den nödvändighet hvari de äro försatte att bo i stad och hvarigenom de otvifvelagtigt få vidkännas en vida högre kostnad än den Indelta Arme'ens med boställen försedde Officerare.
Häruti instämde Hr CommerceRådet
Hem - Betänka nden, N:o i32. 22c) berg ocb RiksdagsFullmägtigcn Anders Nilsson från Malmöhus Län.
Och hafva BondeStåndets Ledamöter reserverat sig emot Capitains-lönernes upptagande i allmänhet till högre belopp än 800 R:dr B:co.
Rörande Accorderne inom Arméen.
Herr Öfverste Lefrén:
Delande Utskottets tanka rörande behofvet af det Creditiv för Accordsheglelingen, stort 100,000 R:dr, anser jag likväl onödigt att det ställes på RtgtsContoiret, då det naturligtvis korame att kosta Staten ränta, utan tror att det må ställas på StatsContoiret der en serskild räkning för detta ändamål kunde föras under uttryckligt vilkor, att denne ej fick öfverstiga det bestämda beloppet; och med skyldighet för StatsContoiret att vid hvarje Revision uppgifva denna Räknings tillstånd till den dag, då RevisionS-förrättningen begynner.
Genom denna af mig nu föreslagne utväg vinnes dessutom den fördel att RrgtsContoirets Tjenstemän undvika att blifva besvärade med och inblandade uti göromål, som tillhöra executiva magten.
Emot Utskottets afstyrkande i i3 Runden å den för KronPrinsens HussarRegemente projecterade
Anslags förhöjning af 974 R:dr 23 sk. i penningar samt 2 T:r Spannemål, har Hr Lagman Ståhle äfven anmält reservation, under yttrande, det Hr Lagman ansåg ifrågasatte mindre betydliga förhöjning, hvilken af K.
M:t funnits behöflig, bort, såsom af billigheten påfordrad, beviljas. 23o Stats-U t skottets Häruti liar FuksdagsFullmägtigen Anders Nilsson från Malmöhus instämt.
Vid 20-de Vunclen, ang.-de Fourrageringen för värfvade Cavallcriets och Artilleriets Hästar är anfördt.
Af Herr Öfversten Lefrén:
Då antalet af de
Hä star som skola födas är bestämdt, följagteligen äfven qvantiteten af fourrage-persedlar som dertill åtgå; så följer ock klart deraf, att i den händelse priserne å fburrage-persedlarne skulle stiga högre än hvartill de af R.
St:r blifva beräknade, sådant bör Tredje IlufvudTiteln ersättas; hvaremot stadgas borde, att, på sätt K. M:ts Nåd.
Proposition äfven innehåller, Titeln icke bör få räkna sig tillgodo det öfverskott som i den beräknade Fourrage-medelssumman något år möjligen kunde uppkomma, utan skulle detta öfverskott ingå till R:g:sContoiret, jemte öfriga öfverskottsmedel.
I denna mening har Hr Frih. Palmstjerna instämt.
Utlåtande, ang:de regleringen af Utgifterne under RiksStatens 4:de HufvudTitel.
(U.-A.) Denna HufvudTitels, för Clerecie- och LäroVerken vid 1823 års
Statsreglering beviljade, Anslagssummor, upptogos: för ClerecieStalen till . . 166,204: 43- 4- — Accttlemi-, Gymnasii och Skolce Staten . . 172,143: r. r. Transport 338,347: 44- 5.
Gym - Beta n kanden, N:o 133.
23i Transport 338,347:44*5. för Gymnastiska Central 'Institutet l,ooo: —* - — Kyrkors underhåll, dels Contant, dels indeldta räntor samt KronoTionde Spänne mål 64,166: (8. - eller tillhopa 4°3,6i4: i4* 5. med 7 T:r Spannemål under Pen ni ngelön a 6 R:dr, och 3,363 T:r 3i k:pr Sp:ml. in natura.
Någon minskning i nyssberörde Hufvudsumma, annorlunda än som följer af den utaf Utskottet antagne beräkning af calculationspriset för nämnde under Titeln anslagne Spannemål från till 5 R:dr per Tunna, har Utskottet ansett icke kunna äga rum. K. M:t har deremot, i Dess ofvanberörde Nåd.
Proposition, föreslagit följande tillökningar: 1:0
|Af de förut å Academie- och SkolStaten under Titel Anordning utom Stat utgifne 609 R:dr 1 sk. 9 r:st.
Denna Summa har, på sätt K.
StatsContoiret tillkännagifvit, enligt 1826 års RiksHufvudbok utgått, utöfver hvad R.
Transport 4o3,6i4’k: 14. 5. 2 B. 2 H. 16 a3a Stats-Utskottets Transport 4°3,6i4: *4- 5.
St:rs RiksStat upptager, i Contant, såsom hörande till de Utgifter, hvilka före 1823 års StatsReglering varit upptagne under nyssnämnde rubrik; och den har tillkommit derigenom, att de för Skolan i Calmar indeldta 4^ T:r Spannemål in natura år 1826 besparts, men deremot utgått såsom Contant, med penningar 4I3-2i. - och att, enligt MagazinsDircctionens liqvid till Academie-, Gymnasie- och SkolStaten i Götheborg utgått 66 T:r 3 F:r 6 kpr Korn, med värde ........ 307: 17. ir. tillsammans 720: 38.11. derifrån dock blifvit frånräknad en för året uppkommen tillfällig besparing . . . . . . . i-t 1; 37.
2. så att bristen utgjort. . . . . 609: 1. g.
Utskottet tillstyrker: att denna Spannemål, såsom ej innefattande någon ny utgift må för Scholan i Calmar med i45 T:r, emot besparing af motsvarande indeldta belopp, och för Gymnasie- och ScholseStaten i Götheborg med 66T:r 3 Fjerd. 6 kpr å Stat uppföras, såsom in na Transport 4°3,6i4-‘ i4- 5* Betänkanden, N:o i33. n, N:o i33. 233 Transport 4o3,6i4: i4* 5, tura utgående, och utföres således och BarnaUndervisningen i de nya CapellFörsamlingarne uti Vermlands Finnmarker, enligt K.
Brefvet den a4 Februarii 1826.
För en CapellPredikant .... 333: 16.
Två Klockare, med skyldighet att tillika bestrida Scholmästaretjenst, 5o R:dr hvardera. . , too. —•
Arfvode till Klockarne i Östmark och Hvitsand, för Scholmästarebefattningens bestridande, a5 R:dr hvardera . 5o. — Högstberörde K.
Bref upplyser, att hos K. M:t Gommitterade för Undersökningen af FinnAUmogens på Gränsen emellan Wermland och Norrige åtskilige angelägenheter, i underd:het anmält nödvändigheten, att afhjelpa denna Allmoges behof i afseende på Gudstjensten och Barna-undervisningen, som, oaktadt all nit och verksamhet å vederbörande Presterskaps sida ej kunde, i anseende till den tilltagande Folkmängden i FinnSkogarne, behörigen handhafvas; på Religions - Tilisammans 483: 16.
Transport 4o4;i6g: 4 >*5.
234 Stats-Utskottet* Transport 4o4>>69: 4<-5. grund hvaraf K. M:t, jemte förordnande att a:ne utaf Committerade föreslagne CapellKyrkor i Dalby Socken, linder namn af Södra och Norra FinnskogaKyrkorne skulle anläggas och uppbyggas, dertill medel genom Stamböcker och Collecter öfver hela Riket insamlas borde, beviljat ofvanberörde Anslag, att, tillika nied 100 R:dr B:co årligen, under 3 års lid, till uppköp för nämnde Allmoge af nödige Catecheser, Psalmböcker och A-B-C. böcker, om hvilkas anskaffande Consistorium ägde draga försorg samt fördela till en tredjedel åt hvardera af Östmarks, Hvitsands och bägge FinnskogaKyrkorne, utgå af denna HufvudTitels besparingar, intill dess Nådig Proposition i äinnet hunne till R.
Och som ej allenast R.
St:r i underd. skrifvelse den 2 Augusti 1823 hos K.
M:t begärt vidtagandet af nödige åtgärder till beredandet af en fullständig
Religions-undervisning och oafbruten själavård för ofvannämnde FinuAllmoge, vare sig genom deni meddelad tillåtelse, att utgöra egna Församlingar, genom anställandet af Präster, Transport 4°4j 1 tig: 41 - 5 Betänkan den, N:o r 33. 235 Transport ^o4,l6g: 4r.
5. kunnige i Finnska språket, genom Capellers uppbyggande eller genom hvilken annan utväg K. M:t, efter omständigheternes föranledande, kunde i Nåder finna lämpligast, utan ock behofvet af de ifrågakomne serskildta löne-anslagen blifvit behörigen utröndt och af K.
M:t pröfvadt; Alltså tillstyrker Utskottet: att samma Anslag i och för Religions- och BarnaUndervisningen i de nya Capell-Församlingarne i Wermlands FinnMarker varda beviljade med tillhopa 4^3: 16.