Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Edelberg, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anfört, att, uppå af honom väckt fråga om förbättrande och underhållande af Stadens hamn på Kronans bekostnad, Stats* Utskottets Betänkatiden.
163 * Riksens då församlade Ständers Statsutskott ansett den af honom föreslagne anstalt, såsom ett företag af allmännare nytta, böra hänföras till de föremål, för hvilka Riksens Ständer under gide Hufvud-Ti* tuln anslagit en årlig summa, samt altså hänvist Landskrona Stad, att om nödigt anslag, i berörde ändamål, hos Kongl. Maj:t göra underdånig ansökning} af hvilken anledning Handlanden Edelberg 1 Underdånighet anhållit, det Kongl» Majit till ofvannämnde behof täcktes bevilja erforderlige medel; så har Kongl.
Majit till Stats-Utskottet i Nåder remitterat handlingafne, som här om blifvit samlade, med den påskrift, att Kongl. Majit, som Val ansett Landskrona Stads Hamn Vara af mycken vigt både i militäriskt och mercantilt hänseende, men tillika funnit, att kostnaden för densammas Uppmuddring och vidmagthållande hvarken borde af Kongl» Majit och Kronan ensamt bestridas, eller hittills kunnat af anslaget under ylde Hufvud-Tituln förskjutas, till Stats-UIskottet Öfverlemnat att utfinna och föreslå det allmänna bidrag, hvilket, efter tillgångarna och omständigheterna, till detta ändamål må användas.
Stats-Utskottet har jemväl fått emottaga ett af Landscrona Stads Riksdags-Fullniägtig vid denna Riksdag Herr CommerceRådet J.
Cronius, afgifvet och från Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskottet remitteradt 16/f Stats-Utskottets Betänkanden.
Memorial, deruti till Riksens Ständers förnyade uppmärksamhet blifvit anmäld angelägenheten deraf, att medel snart varda utsedde och anvisade till ifrågavarande muddringsarhetes företagande, innan, under tidens vidare Ramskridande, de samlingar af Sand, Sjötång och Gyttja, som från Hafvet allt mer indrifvas i Hamnen, hunnit alldeles igenfylla densamma och göra en af Rikets vigtigaste och af naturen i öfrigt mäst gynnade Hamnar för Sjöfarten obrukbar.
Af de Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss vidfogade Handlingar, har Stats-Utskottet om det ifrågaställde företagets nytta och angelägenhet samt dertill erforderliga kostnad sökt erhålla nödig kännedom; och ehuruväl Utskottet anser uppmuddringen af Landskrona Hamn vara ett företag af den allmännare nytta, att något bidrag dertill å Statens sida skäligen bör komma i fråga; likväl, då, såsom Kongl. Maj:t jemväl i Nåder förklarat, Stals-Verket ej ensamt hör vidkännas kostnaden i och för denna uppmuddring, och icke utredt finnes hvad bidrag Landskrona Stad härtill vill lemna, samt de vid Handlingarne befintlige kostnadsförslag, det ena att verkställa arbetet på 92 dagar, mot en kostnad ef 62,462 R:dr 32 sk. och det andra att för 46^27 R:dr B:co tillvägabringa uppmudringen på Nio år, synas vara för högt tilltagne samt sakna nödig fullständighet, och det senare, Stats- Utskottets Betänkanden. 165. efter Utskottets tanka, i verkställigheten icke eller det lämpligaste, emedan arbetets fördelning på-så många år skulle försvåra utförandet oell motverka ändamålet; saknar Utskottet anledning att tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att för närvarande och i det skick frågan nu befinnes, anslå någre medel till detta företag, som dessutom icke lärer vara af nödvändigheten så högt påkalladt, enär, efter den underrättelse Utskottet erhållit, Hamnen ännu år 1814 skall haft det djup, att Linie-Skepp der kunnat inlöpa; utan lära Riksens Höglofl.
Maj:t täckes anbefalla upprättandet af ett nytt fullständigt kostnadsförslag till arbetets utförande på ett ändamålsenligt sätt, samt i Nåder vidtaga de åtgärder, hvarigenom må utrönas och säkerhet vinnas, hvad bidrag härtill Landskrona Stad kan lemna, på det Riksens Ständer, på tillförlitliga grunder, må kunna fatta ett beslut om det anslag, Staten kan finnas härtill böra bestå.
Detta varder dock vördsamt öfverlem-. nadt till Riksens Höglofl.
Ständers vidare beprÖfvande.
Stockholm d. 6 Mars 1823. 166 Stats-Utskotlets Betänkanden* N:Q 31, Antoni den u Mars 182?, Utlåtande, öfver Riksdags-F ullmågtigen Johan Longberg&
Motion, angående tryckning af Kongl. Majds Nådiga Proposition om Stats-Verkets tilltillstånd och behof, Tni Stats-Utskottet har Ilederv, Bonde-, Ståndet remitterat ett af Riksdags-Fnllmägtigen Johan Longberg afgifvet Memorial, in-, Behållande de skäl, hvarpå Longberg grundat dess förslag, att den Nådiga Proposition Kongl, Majit vid början af hvarje Riksdag afgifver till Riksens Ständer om StatsYerkets tillstånd och behof, måtto före Riksdagens början till trycket befordras, så att den vid kommande Riksdagar må vara tryckt att till hvarje Riksdagsman utdelas 1 samma stund den till Riksens Ständer öfver1 emnås.
Då Stats-Utskottet, lika med RiksdagsFullmägtigen Longberg, anser det vara af Väsendtlig nytta för Riksdags-Ärendernes behandling, att Riksens Ständer vid Riksdagens början erhålla en närmare kännedom om de ämnen, som Kongl.
Majit uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof till deras öfverläggning och afgörande framställer, än som möjligen kan Stats~Utskottets Betänkanden.
167 vinnas nu, då endast ett exemplar deraf hvarje Riks-Stånd meddelas; har Utskottet ansett sig höra tillstyrka, Riksens Höglofl.
Ständer, att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t hädanefter,, sedan Dess Kådiga Proposition om Stats-Yerkets tillstånd och behof blifvit i Stats-Rådet besluten, täcktes anbefalla vederbörande att besörja denna Nådiga Propositions lifgifvande på trycket så tidigt, att hvarje Ledamot af Riks-Ståliden må deraf kunna erhålla ett exemplar på samma gång, sorn Kongl. Maj:t densamma till Riksens Ständer, eller Deras Stats-Utskott afla ter,. och att den till tryckningen erforderliga kostnad förskjutes af Stats-Verkets medel, emot ersättning af det anslag, Riksens Ständer till Riksdagskostnaderne sedermera anvisar; hvilket öfverlemnas vördsam ligen till Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande..
Stockholm den 6 Marth 1823, N:Q 32..
Ankom den u Mars 1,823..
Uflätande, öfver Herr C. F. Lund~ mans Memorial, om befrielse för Magistraterne från all befattning med Landt-Ränterierne. u ti ett från Vällofl.
Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitteradt Memorial, har 168 Stat.i-Utskottets Betänkandetu Riksdags-Fullmägtigen för Linköpings Stad Herr Claes Fredric Lundman yrkat, att Städernas Magistrater måtte från all befattning med Landt-Ränterierne befrias, såsom ansvarsfull och vådlig, samt ej syntes åligga personer, hvilka icke af Staten njuta aflöning.
Vid sista Riksdag yttrade Stats-Utskottet, i anledning af då i enahanda afseende, ehuru mera vidsträckt, gjord motion af Herr Lagmannen och Borgmästaren Kjellander, att genom Kongl.
Brefvet af den i5 Maji 169.4 samt Kongl.
Kammar-Collegii derpå grundade Circulair-Bref af deu i8:de i samma månad, 38 §. i Landshöfdinge
Instructionen af den 4 November 1734 och 6 §. i Kongl..
Uppbörds-Reglementet af den i3 November 1789 är stadgadt, att 3:ne
Lås böra sättas för Ränteriernas Kassa-Kistor, samt Lands-Kamereraren, Landt-Räntmästaren och Slotts-Fogden, eller, der sådan ej är, Borgmästaren eller någon annan hederlig man, som Landshöfdingen dertill skicklig finner, hafva hvar sin nyckel till berörde
Lås och således alla tre vara tillstädes, när någre medel i Kistan inläggas, eller derifrån uttagas; och Stats-Utskottet ansåg sig icke kunna föreslå någon ändring i desse Författningar, hvilka afse nödig säkerhet om Kronans medel , hälst då det icke i allmänhet och ovillkorligen vore stadgadt, att den 3:dje Nyc - Stats-TJtskottets Betänkanden. 16g kelli till Ränteri-Cassa-Kistan bör innehafvas af Borgmästaren, eller någon Magistratens Ledamot, utan att sådant förtroende kan af Landshöfdingen lemnäs åt annan dertill skicklig person, hvarigenom denne befattning genom ombyte emellan dem, som Landshöfdingen dertill eger utse, blifver mindre besvärande; vid hvilket förhållande
Utskottet ansåg någon särskild
Lön eller vedergällning för de Magistrats-Personer, som kunna erhålla ifrågavarande uppdrag, desto mindre kunna tillstyrkas att af Staten bestås, som Städernes åliggande att löna sine Tjenstemän, syntes icke böra sålunda betragtas, som skulle desse endast vara till Städernes tjenst, då hvarje Stad njuter donerade förmåner, fri- och rättigheter, hvilka, med afseende äfven på Statens gemensamma bästa, blifvit dem förundte.
Det är på dessa ännu gällande och af Riksens Ständer vid 1818 års Riksdag gillade skäl, som Stats-Utskottet icke eller nu kan tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att å den af Herr Lundman väckte Motionen fästa det afseende, som må föranleda antingen till ändring uti de i detta hänseende för säkerheten om Statens medel utfärdade Författningar, eller till någon särskild utgift för besväret med den dermed förknippade vården.
Hvilket hemställes vördsamligen till Riksens Höglofl.
Ständers beprÖfvande.
Stockholm den 6 Martil 1823. 170 Scats-Utskotlets Betanhandan.
N:o 33, Antom den 11 Mars i823..
Utlåtande, i anledning afgjord anmärkning vid dess yttrande, ofver Kongl.
Majits Nådiga Proposition om fortfarande af den Provisoriska Låns-Styrelsen på Öland, '
I anledning af gjord anmärkning vid Stats-.
Utskottets den. i3:de nästiidne Februarii afgifne utlåtande öfver Kongl. Majits Nådiga Proposition till Riksens Ständer,, angående fortfarande till nästa Riksdag af den utaf Kongl, Majit inrättade Provisoriska Länsstyrelsen på Öland, Kar Vällofl.
Borgareståndet återremitterat ärendet,.samt meddelt de deruti gjorde, erinringar.
Kade, med erkännande af den nytta inrättandet af den Provisoriska Länsstyrelsen i Oeconomiskt afseende för Öland medfört, yttrat, att då, af K vad så Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, sorn. Riksdags-Fullmägtige från.
Öland anfört, det syntes, att Utmarksdelningen är fulländad ocK Enskiftes-förrättningarne nära sitt slut, kunde de återstående åtgärderne af Kongl. Majits Befallningshafvande i Calmar besörjas ocK den Provisoriska Läns-Styrelsen till en korrtare tid, än den af Kongl. Majit i Stats->Utshottets Betänkandeti. 171 Nåder föreslagne, inskränkas; och Utskottet föreslog derföre,. om icke utgången af nästa år hurde blifva den tid, på hvilken denna Styrelse må kunna upphöra, en praescriplionstid af innevarande års slut bestämmas , inom hvilken förekommande ärender måga hos nuvarande Lans-Styr else göras anhängige, hvarefter desamma skola i behörig ordning handläggas inom 1824 års utgång, då de ännu ej afgjorde målen skulle öfve riem nas till åtgärd af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar, och Utskottet tillåtas alt vid Statsregleringen fastställa anslag af de 45o Tunnor Spannmål, som för år 1824 till den särskilda Läns-Styrelsens, aflönande erfordras.
Häremot har blifvit erinradt,, alt Utskottet icke nog tydligt uttryckt, att den Provisoriska Läns-Styrelsen på öland borde upphöra vid 1824 års slut och att, ifrån den tiden, hvarken på Indragnings-Staten, eller af andra allmänna medel, någon aflöning för sådan Styrelse kommer att ega rum; men enär Utskottet sökt visa, att ifrågavarande Läns-Styrelse icke, vore behöflig för längre tid än till 1824 års utgång, och på den grund förbehållit sig, att vid Statsregieringen fastställa det anslag, som för år 1824 till den särskildta Läns-Styrelsens aflönande erfordras, tror Utskottet deraf tydligen följa, att sådan aflöning derefter upphör, hälst det belopp, som förar 1824 i-]2 Stats-Utskottets Betänkanden. dertill erfordras, icke blifver uppfördt på Indragnings-Staten, utan för en gång särskildt anvist, och att ett förslag till bestämdare beslut om denna Läns-Styrelses fortfarande eller upphörande, än så vidt det rörer frågan om Statsanslag dertill, innefattar en åtgärd, som ligger utom gränsen för Utskottets befattning.
Stats-Utskottet får derjemte vördsamt tillkännagifva, att de öfrige 3:ne Respective Riks-Stånden, nemligen Högloft Ridderskapet och Adeln den 24-’de, Högv.
Preste-Ståndet den iyrde och Hederv.
Bonde-Ståndet den i8:de nästlidne Februarii, bifallit Utskottets ifrågavarande Utlåtande.
Stockholm den 6 Martii i8a3. i i . N:0 34.
Ankom den 11 Mars 1823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss angående fortfarande af det understöd utaf Stats-medlen Carlskrona Stads F attigvards-Inråttning hittills åtnjutit. åtskillige handlingar som Kongl. Majrfc i Nåder öfverlemnat till Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utskott, har Utskottet in - Stats-Utskottets Betänkanden. *73 hämtat att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge Län i underdånighet anhållit om Nådigt förord hos Riksens Ständer, att det vid 1815 års Riksdag för Carlskrona Fattigvårds-och Arbetshus-inrättning beviljade och enligt Riksens Ständers beslut vid sista Riksdag till näst derefter infallande
Riksdag fortfarande årliga anslag af 3ooo R:dr B:co måtte än vidare få påräknas åtminstone till följande Riksdag, hälst enligt hvad jemväl med utdrag af räkenskaperne är visadt, de öfrige dertill disponible till— gångarne äro otillräcklige för den uppgifne talrika fattig-personalen; hvarjemte RiksdagsFullmägtigen för Carlskrona Stad Herr Zacharias
Danielsson uti ett från Yällofl. Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitteradt anförande uppgifvit, att genom denna StadsFattigförsörjnings-anstalt, som skall medföra en kostnad af 13,800 R:dr B:co, 721 personer njuta contant understöd och 84 erhålla lius, kläder och föda, deraf blott 179 tillhöra Stads- och Tyska Församlingarne då 626 finnas i Amiralitets-Församlingen, samt tillika anmält, att han af sine committenter blifvit ålagd för Riksens Höglofl.
Ständer frambära
Stadens innevånares fasta föresats, att så vida det till fattig-försörjnings-anstalten för Carlskrona AmiralitetsFörsamling gjorde anslag af 3ooo R:dr B:co ej Ökas med ytterligare 2000 R:dr samma mynt, de ej ville längre deltaga i denna fattigvård. 174 Stats-Utskottets Bctänkaliden.
Stats-Utskottet bör härvid anmäla, att Riksens Ständer, vid Urtima Riksdagen år i8i5, uppå Riksdags-Fullmägligens förCarlskrona
Stad gjorde framställning, i aftseen* de dertill att mängden af fattige i berörde
Stad vore så stor, att Stadens innevånare icke kunde förmå deni alla underhålla, saint enär de behöfvandes större antal der, än annorstädes härledde sig derifrån, att vid Örlogs-Flottan och Kronans Warf måste användas Krigsmän och Arbetare, som efter det de tjent med knapp utkomst, af ålder eller olyckor dels sjelfva blifva utur stånd satte att sig försörja dels ock vid sin afgång efterlemna Enkor och Barn 1 Fattigdom, funno skäligt att anslå ett bidrag af 3ooo R:dr årligen utaf Stats-Verkets medel att till följande
Riksdag utgå »såsom understöd för den i Carlskrona gjorde fattigvårdsocli arbetshus-inrättning och då, enligt Kongl.
Majrts Nådiga befallning deli 12 Julii 18 c5 Landshöfdingen i Länet aflemnade underdånig berättelse om förhållandet med omförmälte inrättnings förvaltning och belägenhet år 1817 samt dervid anförde angelägenheten af berörde understöds fortfarande, blef denna underdåniga hemställan Öfverlemnad till Riksens Ständers Stats-Utskotts åtgärd, i följd hvaraf Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse af den 2 Febr. 1818 anmälte, att som behofvet af detta anslag, oagtadt
Directionens bemödande och iagttagne hushållning med tillgångarne, lik - Stats--Utskottets Betänkanden. 175
Väl vore större än då det först beviljades, emedan antalet af dem som fordrade hjelp 'och omvårdnad betydligen ökats, samt när altså de skäl hvaruppå ifrågavarande bidrag af Stats*Verkets medel beviljades, voro lika om ej mera gällande, hade Riksens Ständer beslutit att berörde Summa 3ooo R:dr malte vidare fortfara att årligen utgå å Staten, intill nästa Riksdag, för Carlskrona fattigvårds* och arbetshus-inrättning, Det bär ej Undfallit Stats-Utskottet att Carlskrona Stads Borgerskap lelnnat ett kraftigt och hedrande biträde till värden och underhållet af de till Ämiralitets-Församlingen hörande talrika fattige och Utskottet medgifver att fattigvårds* och arbets-inrättningen, med dess nu egande utsträckning, medför större kostnad för Staden än om denna besörjde en sådan inrättning, afskiljd från Amiralitets*Församlingen; mell å andra sidan lärer det icke kunna nekas, att Stadens Borgerskap njuter icke obetydlig fördel af Amiralitetets vistande derstädes, medelst den liflighet, handel och näringar derifrån otvifvelagtigt hämta; och då härtill kommer, att uti de från Landshöfdingen i Länet insände och till Utskottet i Nåder Öfverlemnade handlingar i detta ämne, någon tillökning utaf det redan varande anslaget icke blifvit ifrågasatt utan endast anhållan gjord, om dess fortfarande, anser Utskottet, med afseende så väl derå, som på inG Stats-Utskottets £ et änkan den.
Stats-Verkets knappa tillgångar, sig icke kunna tillstyrka bifall till den af Herr Danielsson föreslagne tillökning, men får, enär de skäl som föranledt sednast församlade Riksens Ständer, att för fattigvårds-inrättningen i Carlskrona bevilja ett anslag intill påföljande Riksdag af 3ooo R:dr årligen, ännu fortfara, föreslå till Riksens Höglofl.
Ständers bifall att detta belopp må än vidare intill nästa Riksdag få utgå för ifrågavarande ändamål och sådant vid Statsregleringen iagttagas; hvilket till Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande vördsamt liemställes.
Ankom den n Mars x8a3.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:tsNådiga Proposition, rörande Lon-förhöjning för Battaillons-Låkare efter åtta års tjenstgöring.
Under den iq:de nästi.
Febr. har Kongl. Maj:t i Nåder till Stats-Utskottet allåtit följande Proposition, angående medels anslående till 5o proCents Lön-förbättring åt Bataillons-Läkare efter 8 års tjenstgöring. ”Vid den år 1817 med Militaire-Läkare Staten - Stats-Utskottets Betänkanden.
177 Staten vidtagna reglering förordnade Kongl. Maj:t, i Nåder, att Bataillons-Läkarne vid Regementerne, som då erhöllo 2Öo R:drs årlig lön, skulle efter 8 års tjenstgöring i sådan egenskap undfå 5o proCents tillökning derå, och att, till detta behof, äfven som till aflöningen, skulle jemte RegementsLäkarnes fastställde årliga bidrag användas, hvad af det vid 1812 års Urtima Riksdag för en förbättrad Läkare-vård gjorde anslag vöre bespardt; utgörande vid 1817 års slut 47,933 R:dr 16 sk., hvilka, tillika med det som än vidare kunde besparas, borde i Riksens Ständers Riksgäl ds-Contoir, såsom en särskild fond för detta ändamål förräntas.
Men sorn vid den af Riksens Ständer under sista Riksmötet verkställde Stats-reglering, aflöningen för den nya Bataillons-och Under-Läkare-Staten blifvit uppförd å Rikets Stat under 3:dje Hufvud-titteln, till så stor del densamma påräknades att utgå af förrberörde besparde och i Riksgälds-Contoiret insatte Summa, hvilken deremot, till beviljade utgifter disponerad, för i frågavarande ändamål försvunnit, utan att Rikets Ständer till den Bataillons-Läkarne efter 8 års fortsatt tjenstgöring i samma grad Nådigst iofvade Lön-förhöjning, några medel särskildt anvisat, har Kongl. Maj:t nu härmed denna angelägenhet till Rikets Ständers Stats - Utskotts åtgärd velat öfverlemna. 4 dt Samt, i "8 Stats-Utskottets Betänkanden.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-XJtskott nied all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARL JOHAN. B. C. Qviding.
' I anledning häraf får Stats-Utskottet upplysa, att sedan, uppå derom vid Urtima Riksdagen i Örebro väckt fråga, en generell reglering af den militaira Läkare-vården blifvit företagen och, efter dertill af särskildt förordnade Committerade afgifvit förslag, utaf Kongl. Maj:t i Nåder faststäld den 16 Sept. 1817, hvarvid bestämdes, att den för då inrättade nya Bataillons-Läkare Syslorne erforderlige aflöning i3,20o R:dr skulle utgå, dels af ett dertill disponibelt anslag på Medicinal-Verkets Stat, dels genom förräntande af den fond 47>.933 R:dr 16 sk., som utaf besparingar å samma Stats anslag ifrån år 1812 hade uppkommit och dels genom påräknade bidrag af RegementsLäkarne vid indelte Regementerne, som deremot egde åtnjuta de förut bestådde Fältskärs-Gesälls- eller Barberare-Lönerne, så funno Riksens Ständer vid regleringen af 3:dje Hufvud-tittelns Stater sista Riksdag, enligt underdånig skrifvelse den 23 Maji 1818. lämpligare att uppföra tillräcklige Stats-Utskottets Betänkanden.
179 medel för nämnde aflöning, till den del den påräknades, medelst förräntande af berörde fond, hvilken deremot skulle tillfalla Statsverket samt äfven vid Stats-regleringen sedermera disponerades, hvarutaf följde, att den ytterligare tillgång upphörde, som var beräknad att genom besparingar å fondens ränta uppkomma och för framtiden kunna användas till den vid Läkare-Statens ofvannämnde reglering afsedde lönförbättring åt Bataillons-Läkarne efter 8 års tjenstgöring; och förklarade Riksens Ständer i afseende derå, att sådane tillökningar eller pensioner för dem af Läkarne, hvilka dertill funnos berättigade, borde i stadgad ordning af Statens medel dem tilldelas.
Då nu Kongl. Majit till Riksens Ständer Öfverlemna! att anslå särskildte medel till berörde lön-förbättring, har Utskottet funnit att Kongl. Brefvet den 16 Sept. 1817, angående Militair-Läkäre-Staten, i 2 punkten innehåller det Kongl. Majit till uppmuntran för de Bataillons-Läkare som längre tid i tjensten fortfara, tillåtit Regementschefen, att hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla den Bataillons-Läkare, som i 8 år nöjaktigt tjenstgjort, till erhållande af 5o proCents lön-förhöjning, då Kongl. Majit sedan Sundhets-Collegium sig deröfver i underdånighet utlåtit, hvarje gång vill i Nåder besluta huruvida Kongl.
Majit finnér skäl att tillägga den anmäldte Bataillons - 180 Ståts-Utskottets Betcinkanden.
Läkaren en sådan lön-förbättring, hvilken således icke må betraktas såsom en Bataillons-Läkare-tjensten åtföljande rättighet, utan endast såsom ett särskildt vedermäle af Kongl. Maj:ts
Nådiga afseende på en längre och berömlig tjenstgöring.
Och som vid sådant förhållande något Stats-anslag såsom ett bestämdt årligt utgifts-belopp, icke kan beräknas eller synes ega rum , hälst desse Läkare, hvilke vid indelta Armeen utgöra ett antal af 4$ samt vid hvarje af de Yärfvade Regementerne a högst 4 i allmänhet, icke lära stanna vid denne lägre tjenstegrad, samt de fall uti hvilka den sålunda af särskild
Nådig pröfning och flere omständigheter beroende förhöjning skulle kunna ifrågakomma, måste blifva ganska få; så och enär dessutom beloppet, som dertill för någre Läkare må erfordras, icke eller kan blifva betydligt då Bataillons-LäkareLönerne äro fastställde till a5o R:dr med tillökning för derunder å 6 R:dr begripne io Tunnor Spannmål, har Utskottet, med den öfvertygelse för öfrigt, att sådan särskild förmån icke är förenlig med principen för aflöningen vid Ämbets- och Tjenstemanna-Staterne i allmänhet, ansett sig icke kunna tillstyrka något
Stats-anslag för detta behof, utan föreslår det Riksens Höglofl.
Ständer till svar å denna Nådiga Proposition i underdånighet hemställa, om icke Kongl. Maj:t i Nåder skulle finna lämpligt, att när skäligt pröfvas, bevilja sådan extra Stats-Utskottets Betänkanden. i8r ordinarie lön-förliöjning af 5o proCent åt Bataillons-Läkare, soln tjent 8 år, Beloppet såsom en personel förmån, hvilken med inneliafvarens afgång eller Befordran
Bör upphöra, må anvisas att utgå på allmänna Indragnings-Staten; hvilket vördsamt Öfverlemnas till Riksens Högloft.
Ständers Bepröfvande.
N:0 36.
Antom den 17 Mars i8a3.
Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af den 25 sistl.
Januarii, uppå de af Provincial - Medicus Doctor C. J.
Kjellman hos Kongl. Maj:t anförde underdåniga besvår öfver Kongl.