Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid nu ånyo skedd föredragning godkändes Stats—Utskottets: Memorial, JM 224, med förslag till stadganden i reglementet för Riksgäldskontoret, angående de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter, de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv samt utgifterna för riksdags- och revisionskostnader, aflöningar och förvaltningskostnader m. m.; samt Utlåtande, JM 229, i anledning af erhållen återremiss å Memorialet, JM 200, med förslag till de stadganden, angående Riksgälds-kontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk.
S. D. Föredrogs och godkändes Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, JM 40, i anledning af återremiss af samma Utskotts Betänkande, JM 39, öfver motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg.
Vid föredragning af Expeditions-Utskottets förslag, JM 169, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 8:de Hnfvudtitel, godkändes förslaget jemte dervid fogade tabeller mod den förändring, att det å tabellen litt.
D. upptagna reservationsanslag af 30,000 R:dr till löneförbättring åt komministrar, kapellpredikanter m. fl. derifrån borttogs och öfverflyttades till tabellen litt. C.; och skulle såväl nämnde tabeller, som ock den i sjelfva skrifvelseförslaget förekommande slutsumma i enlighet härmed rättas.
S. D. Föredrogos Stats-Utskottets Memorialer och Utlåtande: JM 225, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, angående det till Lidaåns upprensning beviljade lån samt om anslaget till Nationalmuseibyggnadens inredning, m. m.
JM 229, i anledning af erhållen återremiss å Memorialet, JM 200, med förslag till de stadganden angående Riksgälds-kontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk.
Med gillande af hvad Utskottet i detta Utlåtande anfört godkände Ridderskapet och Adeln den i Memorialet JM 200 föreslagna lydelsen för §§ 5, 10, 11 och 76. 748 Prot.-Utdrag den 20 November 1863.
JM 230, med förslag till stadganden i Riksgälds—kontorets reglemente, angående detta verks inkomster samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevill— nings- med flera medel, äfvensom rörande
Riksgälds-kontorets styrelse och den vid kontoret anställda betjening.
De föreslagna reglementsparagraferna godkändes endast med den förändring, att det i § 2S4 på två ställen förekommande ordet
Direktörer utbyttes emot ordet Styrelseledamöter.
Ni 231, med förslag till pensionsstat vid Riksgälds-kontoret äfvensom expektansstat vid f. d. Geueral-assistans-kontoret.
Bifölls. 235, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt den för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JM 41, angående särskildt arfvode åtiden person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet.
Från Hogv. Preste-Stdndet.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Memorial: JVJ 225, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, angående det till Lidaåns upprensning beviljade lån samt om anslaget till Nationalmuseibyggnadens inredning, m. m.
JM 230, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, angående detta verks inkomster samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevillnings- med flera medel, äfvensom rörande Riksgälds-kontorets styrelse och den vid kontoret anställda betjening.
JM 231, med förslag till pensionsstat vid Riksgälds-kontoret, äfvensom expektansstat vid f. d.
General-assistans-kontoret.
JM 233, angående särskilda gratifikationer till åtskillige af Stats-Utskottets tjenstemän.
Bifölls med den ändring, att gratifikationsbeloppet till den för Riksgäldsverket rörande ärenden anställde Sekreteraren höjdes från 1,000 till 1,500 R:dr, hvarefter slutsumman hör rättas.
Prot,-Vtdrag den 20 November (863. 749 JW 234, angående den upprättade nya Riks—staten.
M 238, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt den för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning.
S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Sammansätta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JVJ 41, angående särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet.
Från Vallo fl.
Borgare-Stdndel.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Memorialer: JYI 225, med förslag lill stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, angående det till Lidaåns upprensning beviljade lån samt om anslaget till Nationalmuseibyggnadens inredning, m. m.
M 230, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, angående detta verks inkomster samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevillningsm. fl. medel, äfvensom rörande
Godkändes med den förändring af 250 paragrafen i omförmälda förslag, att, i stället för dels ordet »årligen» och dels orden »hvarje år» införas orden nhvartannat arn; och JV2 231, med förslag till pensionsstat vid Riksgälds-kontoret, äfvensom expektansstat vid f. d. General-assistans-kontorel.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lag- ssmt Allmänna Bcsvärsoch Ekonomi Utskottets Memorial, M 41, angående särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utskottet.
Föredrogos ånyo och godkändes nedannämnda af Stats-Utskottet afgifna Memorial, nemligen: 750 Prot.-Uldrag dm 21 November 1863.
JV2 225, med förslå}' till stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, angående det till Lidaåns upprensning beviljade lån, samt om anslag till Nalionalmuseibyggnadens inredning m. m.; JVJ 230, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, angående detta verks inkomster samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevillriings- m. II. medel, äfvensom rörande
Riksgälds-kontorets styrelse och den vid kontoret anställda betjening; jyS 231, med förslag till pensionsstat vid Riksgälds-kontoret äfvensom expektansstat vid f. d. General-assistans-kontoret; och JVé 233, angående särskilda gratifikationer till åtskillige af Stats-Utskottets tjenstemän. S. D.
Vid nu förnyad föredragning bifölls Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JV2 41, angående särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet S. I).
Föredrogs och godkändes Expeditions-Utskottets förslag til!
Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, 164, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition med förslag till ny Sjölag.
Vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial, M 234, angående den upprättade nya Riks-staten, lade Ridderskapet och Adeln detta Memorial till handlingarue, med bemyndigande för Herr Landlmarskalken och Herrar Talmän att underskrifva Riks-staten, för att sedermera till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas; hvarjemte och sedan upplyst blifvit, att Stats-Utskottet i den nya Riksstaten på Åttonde
Hufvudtitelns ordinarie stat uppfört det till löneförbättring åt komministrar och kapellpredikanter m. fl. af Rikets Ständer beviljade reservationsanslag af 30,000 Ridr, Ridderskapet och Adeln godkände denna åtgärd och beslöt inbjuda Högvördiga Preste-Ståndet att i sistberörda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena. S. D.
Vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial, M 233, angående särskilda gratifikationer till åtskillige af Stats-Utskottets tjenstemän, biföll Ridder - Prol.-Utdrag den 21 November 1863.
751 skåpet och Adelö detta Memorial med den förändring, att arfvode! åt den för Riksgäldsverket rörande ärenden anställde Sekreterare förhöjdes från 1,000 R:dr till 1,500 R:dr.
Frän Hogv. Preste-Ständet.
S. D. Föredrogs Expeditions-Utskottets förslag, J\3 169, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel, och godkände Ståndet detta förslag jemte dervid fogade tabeller med den förändring, att det å tabellen litt.
D upptagna reservationsanslag af 30,000 R:dr till löneförbättring åt komministrar, kapellpredikanter m.
D. derifrån borttogs och öfverflyttade^ till tabellen litt. C.; och skulle såväl nämnde tabeller, som ock den i sjelfva skrifvelseförslaget förekommande slutsumma i enlighet härmed rättas.
S. D. Föredrogs utdrag, JM 531, af Höglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll denna dag, innehållande dels becnälda Riks-Stånds vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial, JM 234, angående den upprättade nya Riks-staten, fattade beslut, hvarigenom nämnda Memorial blifvit lagdt till handlingarne med bemyndigande för Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän att underskrifva Riks-staten för att sedermera till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas; hvarjemte och sedan upplyst blifvit, att Stats-Utskottet i den nya Riks-staten på Åttonde Hufvudtitelns ordinarie stat uppfört det till löneförbättring åt komministrar och kapellpredikanter m. fl. af Rikets Ständer beviljade reservationsanslag af 30.000
R:dr, Ridderskapet och Adeln godkänt denna åtgärd, dels inbjudning till Preste-Ståndet att i sistberörda beslut sig med Ridderskapet och Adelö förena.
Denna inbjudning blef af Preste-Ständet antagen. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial, JM 236, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga med statsregleringen gemenskap egande frågor.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Memorialer: JM 233, angående särskilda gratifikationer till åtskillige af Utskottets tjenstemän.
Bifölls med den förändring, att gratifikationen åt den för Riksgäldsverket rörande ärenden anställde Sekreteraren förhöjdes från 1,000 R:dr till 1,500 R:dr.
JM 234, angående den upprättade nya Riks-staten.
Återremitterades; och 752 Prot.-Utdrag den 21 November 1863.
JV2 238, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt den för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning.
S. D. Vid föredragning al Expeditions-Utskottets förslag, NS 169, till Rikets Ständers underdåuiga^skrifvelse angående reglering af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel, godkände Borgare-Ståndet samma förslag jemte dervid fogade tabeller.
S. D. Efter ånyo skedd föredragning återremitterades Stats-Utskottets Memorial : NS 234, angående den upprättade nya Riks-staten; NS 235, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt den för Riksgälds-konlorets utgifter erforderliga allmänna bevillning.
Den i dessa frågor hållna diskussion skulle Utskottet genom protokollsutdrag meddelas.
S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t: Ni 168, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjunde Hufvudtitel; NS 169, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel; NS 170, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; NI 171, angående fribrefsrätt för pastorsembetena i riket; NS 172, angående förändrad anordning för bönegudstjensterna i städerna; NI 173, angående förändring af lagens stadgande om ränta; NS 174, rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen; NS 175, angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag m. fl. dylika föremål; samt NS 176, angående allmänna vilkor och stadganden i afseende på de under denna riksdag beviljade statsbidrag för väganläggningar och vägförbättringar, brooch hamnbyggnader samt vattenkommunikationer m. m.
Den Prot.-Utdrag den 23 November 1863. 753 Den 23 November.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och Indes till handlingarne Stats-Utskottets Memoria!, JV2 236, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga med Statsregleringen gemenskap egande frågor. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o Herr Cedersclijölds, Rudolf, motion, JVs 274, angående aflåtande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t i fråga om Waxholms fästnings försättande i fullt försvarbart skick; och 2:o Grefve Liljencrants', Gustaf Fredrik, motion, M 275, i fråga om särskilda medels ställande till Kongl. Maj:ts disposition för ordnandet af Rikets landt och sjöförsvar, tillika med åtskilliga i anledning af dessa motioner afgifna yttranden.
S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga Proposition till Rikets
Ständer om beviljande af ett särskildt kreditiv till försvarsverkets fullständigare ordnande.
BIH A N G TILL Pii DT Dö 01.1i VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
FJEHBE SÄMI.TOGEN. 1
Bettin handen.
m st m w> m . • - Stats-XJvkottets Utl.
Nio 290»
Nto 2Q0.
Ankom lil!
Exp. Ulsk, den 8 Oct, Utlåtande öfver anmärkningar vid Betänkandet JS:o i<)4j i anledning af Kongl. Mdj:ts Nådiga '.Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarande anslag till Ull-Discohtensförstärkning samt ali-culin rens och uil-productionens befrämjande.
(RGS. A.) Ofvanberörde Betänkande, som är vordet bifallet af Borgare-Ståndet den a3 och af Bonde-Ståndet den 3o sistl.
Julii, har ifrån Ridd. och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit återremilteradt, i anledning af anmärkningar vid det af Utskottet föreslagne Greditir-belopp af 200,000 R:dr, och hvilket belopp förmenas skola, vid en stigande ull-produclion, blifva mindre tillräckligt lör ändamålet, att nemligen belåna ali den ull, som kan komma ali uppläggas å magasinet i Norrköping (någon annan ull, än den som'der upplägges, är icke lån bar); och hvadan uti anmäi kningarne blifvit yrkadt, dels att en obegränsad summa måtte, på sätt uti den Kongl. Propositionen är föreslaget, ställas till Ull-Discontens disposition, och dels att åtminstone en tillökning af 100,000
R:dr i förra Creditivet måtte beviljas.
Utskottet har tagit i öfvervägande hvad desse anmärkningar innehålla, men linner ej skäl att frånträda sitt förra Betänkande, hvilket, enligt hvad ofvan omförmäld t är, blifvit af 2:ne Riks-Stånd bifallet.
Stockholm den 7 October 1834- N:o agi.
Ankom till Exp.-Utsk. den i4 Oct.
Utlåtande, i anledning af erhåll n äterremiss å Betänkandet N:o ao3j i fråga om beviljandet af extra anslag till Försvarsverkets iståndsättande, allmänna arbeten m. m. (U. A.)
Vid besvarandet af den från samtlige Riks-Stånden i delta ämne erhållne äterremiss, anser Utskottet sig böra lemna obesvarade de yttranden, Bihang tili R.
IJrot, 1334. 4 Sami. 1 Afl. 3 Bandet. ± usta Häftet. a Srnts-U slottet t Ud. iV;o 391, som blifvit fällde, rörande motiven för Utskottets handlingssätt, samt öfvergår således genast till hufvudsaken, hvarvid först förekommer frågan om sättet för anskaffning af de medel, sorn under benämning af extra Statsanslag af Rikets Ständer beviljas.
Vid Utskottets tillstyrkande, att tillgången måtte beredas genom anvisning af årligen 1fö utaf hela summan till utgående af beviilnings-medel, hafva åts.kiilige anmärkningar blifvit framställde, dock hufvudsakligen innehållande enahanda grunder, sorn, rörande detta ämne, i Kongl. Aiairts äfgilV lie och i Betänkandet N:o. 20a införda Preposition, äro omnämnde, nemligen, att eli väl ordnad t fond-system ej allenast grundlägger möjligheten att, i behefvets stund, utan allt för stura uppoffringar bereda utvägar till Rikets försvar, idan ock innebär garantie mot tillfälliga missbruk af Bankens Credit, och följaktli cn säkrast betryggar myntbestämningen; alt, då kommande generationer finge njuta fördelning af de arbeten, för hvilka extra anslag nu beviljas, billigt äfven vöre, att de i sin nion vidkändes de med desse företag förenade kostnader, samt att Capital, sorn nu kunna anses ofruktbara, skulle genom fond-systemets införande göras rörliga och, använda i produetiva yrken, blifva fruktbärande och nyllige, ej mindre för den enskilde, än det allmänna, 111. m.
Om här vore fråga att, endast och allenast för producLiva företags tillvägabringande och uppmuntran, anskaffa erforderliga tillgångar, skulle Utskottet äfven anse för en pligt, att ingå i en detailerad granskning af fondsystemets förmodade fördelar å ena sidan och de menliga följder man å den andra af detsammas antagande befarar; men då i förevarande läll hufvudsaken är, att sätta Rikets Försvarsverk i godt skick, hvaraf den närvarande generationen i första hand njuter fördelarne, och då en del anskaffningar för Försvarsverket ära af natur, att i en kommande tid åter behöfva förnyas, och att således, denna tid för samina ändamål äfven får vidkännas nya uppoffringar, anser Utskottet fond-systemets tillämpning för nu uppgifne behof icke vara hvarken billigt eller nyttigt; och då i öfrigt de framställda anmärkningarne icke innefatta andra skäl, än som vid frågans be handling förra gången inom Utskottet varit tagne under pröfning, anser Utskottet fortfarande, att hvad som nu erfordras bör sa mina n bringas af dem, som närmast njuta frukterna af de extra anslagen, och att således, för hvad under sådan benämning beviljas, full tillgång med i/5 årligen bör anvisas, att af bevillningsmedel utgå, 1:0 Reserv-Batterier.
Utskottets afstyrkande af allt anslag härtill har hös.
Ridderskapet och Adeln föra nied t åtskilliga anmärkningar af Hans Ex - St t-U:skotten Ur/, 291. 3 cellenoe Herr Grefve Brahe och Friherre Franc Sparre, hufvudsakligen innehållande: ali då det icke ligger inora möjligheten;» gräns att bestämma
Där ett krig skall inträffa, och erfarenheten visat, att en längre tid erfordras för att, synnerligast med hushållning och i öfverensstämmelse med en uppgjord plan, kunna erhålla en ändamålsenlig god materiel, så mäste, då reserv ej kan undvaras, den samma i tid småningom anskaffas; att då. alla Stater, äfven de svagaste, icke underlåta att följa denna regel, det för Sverige vöre vådligt att åsidosätta densamma, eller att genom brist på förutseende ställa Landet i ett mindre behagligt beroende; att den förmodan, det de gamla batterien skulle kunna anses såsom en pålitlig reserv, vore af erfarenheten vederlagd, som visat, att dessa batterier, hvilka redan gjort flera activa campagner och dessutom tillkommit just på det sätt man nu sätter, i fråga, eller att anskaffningen uppsk jules lil! dess behofvet inträffar, och tiil följd deraf blifvit sammansatte utål dåliga malerialier, numera befinnas i ett högst bristfälligt skick.
Enär, enligt hvad berättelsen öfver verkställd granskning af förvaltningen utaf de vid sista Riksdag beviljade extra Statsanslag innehåller, (Betänkandet N:o a5ij) de 16 batterier, för hvilka medel då anvisades, till en del ännu äro under arbete och då fördröjandet åtminstone till nästa Riksdag med Reserv-batteriers förfärdigande icke torde kunna medföra någon våda för Rikets försvar, anser Utskottet, med hänsigt till nödvändigheten att under närvarande förhållanden i möjligaste mon inskränka utgifterne, sig icke kunna frångå dess förut gifne afstyrkande af det för Reservbatterier äskade anslag. 2:0.
Tjugufjra Kustpiecer.
Utskottet har i det nu återremitterade Betänkandet yttrat sig anse utgiften till ifrågavarande piecer vara en ibland dem, som tili en annan lämpligare tid kunde uppskjutas, och såsom skäl härtill uppgifvit dels nödvändigheten att i möjligaste mon inskränka utgifterna och dels att dessa piecer vid hvarje tillfälle torde inom en kortare tidrymd kunna anskaffas.
I anledning häraf har Friherre Franc Sparre yl Ira t, att dessa kustpiecer äro egentligen tillkomne i planen för Artilleriets Materiel, sedan Bombkanoner uppfunnits, hvilka redan kunna antagas såsom det verksammaste vapen till kusters försvarande och i följd deraf måste för Sverige med dess vidsträckta kuststräcka blifva af väsendtlig nytta.
Och liar lif Breitholtz, Cl. J., jemte anförande af åtskilliga exempel på de förvånande veikningar, som med bombkanoner kunna åstadkommas, tillika upplyst, att
Utskottet misstagit sig i sin förmodan om möjligheten af dessa pieceis anskaffande inom kortare tid, emedan, om äfven behofvet af 4 Stats-Vtskottets XJtl.
N'.o 99 r. de samma skulle uppstå vid eu tidpunkt, då Masugnarne vid Styckebruken äro i gång, hvilket lik viii under i-3:del af året icke är händelsen, samt med förutsättning, att dessa Styckebruk vid sådant tillfälle icke äro upptagne af andra beställningar, så erfordras i allt fall så mycken tid för piécernas gjutning och öfriga tillverkning, att någon större product på flera månader icke är att påräkna.
Hr Breitholtz, såsom bevis på bombkanonernas allmännare användande i forsvarsväg, omnämnt, det Kgl. Danska Regeringen nyligen hos Svenska Styckebruksegare gjort beställning på icke mindre än 60 dylika, piecer.
Äfven i detta fall får Utskottet, under åberopande af de i föregående punkt anförde skäl och med fästadt synnerligt afseende å StatsVerkets inskränkta tillgångar, fortfarande afstyrka anslags beviljande. 3:o. Emot Utskottets i 3:dje punkten gifne afstyrkande af det för Gevärs-fahricationen äskade extra anslag, hafva anmärkningar blifvit gjorda inom Padderskapet och Adeln samt Preste*Ståndetj hufvudsakligen sammanstämmande deri, alt, 'då Stats-Utskottf ts pluralitet vid mer än ett tillfälle yttrat den opinion, att det bästa försvaret funnes i Nationens belåtenhet med sin ställning och att man då^ kunde påräkna, det man ginge ur /uiset för Fäderneslandets försvar, en motsägelse häremot uppenbarade sig i Utskottets afstyrkande af allt anslag för Gevärs-fabricationens fortsättande, enär möjligheten af ett försvar derigenom till in tet göres; alt nu varande gevärsförråd knappast äro tillräckliga för att, i händelse af elt krig, med dugliga gevär förse den reguliera Armeen, mea deremot icke lenina tillgång ens för Be våringens beväpnande; att det af Utskottet förebragta skäl, att anslags beviljande möjligen skulle utgöra ett hinder för en påkallad förbättring i Gevärsfabricationen, vöre nära obegripligt, efter man med säkerhet kan antaga, det all förbättring skall uteblifva, om gevärsfabricationen måste i brist af medel nedläggas; att följden af ett sådant hushålissystem skulle ej allenast förorsaka Gevärs-forrådens successiva förminskning utan äfven, fös framtiden, då man åter funne sig nödsakad organisera denna tillverkning, medföra de största olägenheter, sedan den nu tillvända arbetspersonalen blifvit skingrad; alt den af Utskottet, såsom ett skäl för afslaget, yttrade förmodan, det ge v ä rs a 11 sk a fil 1 i 1 igen kunde bestridas af det ordinarie Statsanslaget för Kongl.
Krigs-Coliegii Departementer, saknade ali grund, enär, efter hvad de lill U tsk o l te t~ a fle n 1 na de fullständiga handlingar och förslag ådagalägga, detta anslag icke är tillräckligt för de med detsamma afsedda ändamål, samt att dii, med undantag af Carl Gustafe stads Gevärs-factori, de öfriga Factorien äro grundade på Contraet emellan Kronan och enskilde, de»- Stats-Utskotttts XJtl, N:o a 9i, 5 se senare i allt fall vore berättigade alt tillgodonjuta de dem försäkrade betydliga förrnoner.
Och hur i öfrigt hos Ridderskapet och Adeln Herr Breitholtz upplyst, att, ehuru
Gevärsfabricalionen rnåste blifva dyrare i förhållande till tillverkningens inskränktare belopp, Svenska geväret, af en vida bättre qvalile', likväl erhålles för ett medelpris, -stom i de fleste fall un. derstiger det i andra länder gällande, och att Kongl. Maj:t redan före detta förordnat en Comité af sakkunnige personer, för att undersöka vapenlillverkningens tillstånd i Riket och föreslå de förändringar, som dervid skulle befinnas vara lämplige.
Beträffande serskildt Carl Gustaf stads Gevärs-Factori, har Hr Breitholtz vidare anfört, att orsaken till den stora cassation, som derstädes egt rum och de till följd deraf ofver måttan uppjagade prisen å gevären, bör sökas ej mindre i den inskränkta tillverkningen, hvarigenom förvaltningskostnaderne blifva jemförelsevis för höga, än ©ck i den omständighet, att för åtskilliga delar af fabricationen finnes blott en enda arbetare, genom hvars sjukdom eller afgång tillverkningen ofta fördröjes och fördyras.