Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer ansett att ett lagstadgande vore af nöden till förekommande af de olägenheter, som uppstå, då, för utbekommandet af dessa oftast blott till några skillingar uppgående afgifter, hvarje resterande serskildt skall lagsökas, samt att det åsyftade ändamålet skulle säkrast vinnas om med indrifvandet af ifrågavarande afgifter förfares på enahanda sätt, som E. K.
M:ts nådiga Förordning angående fattigvården af den 25 Maj 1847 föreskrifver, i afseende på utbekommandet af resterande fattigvårdsafgifter.
Och få Rikets Ständer således hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla om införandet i folkskolestadgan af den bestämmelse, att för utbekommande af sådana resterande folkskole-afgifter, som, enligt 3 och 4 §§. af nämnda stadga skola utgöras, och hvarå restlängd är i sockenstämma uppläst och erkänd, handräckning, på skolstyrelsens anmälan, genast skall lemnäs af kronofogde i orten eller af städernas exsecutorer, så vida icke den skattskyldige kan visa qvitto å redan erlagd betalning.
Skrifvelse, N:o 184. 505 N:o 184.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 19 Augusti 1851.
Preste-Ständet den 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Utke Is S/änders underdåniga skrifvelse, rörande verkställande af undersökningar för utrönande aj rätta beloppen, hvarmed de i 15 §. af Tulllaxe-underrättelserna medgifva tullrestitutioner böra utgå.
(Bev.-Ulsk:s Bet:de N:o 25.) S. A. K.
Med anledning af de upplysningar, som förekommit under öfverläggningen om 15 af underrättelserna till tulltaxan, rörande olämplighcten af nu gällande tariff för tull-restitulion vid utförseln af vissa varor, tillverkade af utländska råämnen, för hvilka Lidi erlagts, hafva Bikets Ständer, uppå derom gjord framställning, tagit detta ärende under öfvervägandej och i betraktande af den synnerliga vigten deraf, att den tull-reslitution, som enligt 15 §. tulltaxe-underrättelserna medgifves, vid utförsel af vissa utaf utländska råämnen tillverkade fabrikater, är i möjligaste mån och så nära sig göra låter, motsvarande den tull och öfriga införsels-a fgi fler, som blifvit för de dertill använda råämnen erlagde, hafva Bikets Ständer, då fullständig och säker utredning häraf icke torde kunna vinnas utan alt noggranna undersökningar föregått, rörande alla de omständigheter, som på ett tillförlitligt bestämmande af dessa belopp kunna inverka, ansett sig i underdånighet böra hos E. K.
M:t anhålla, det täcktes E. K.
M:t anbefalla vederbörande att låta verkställa noggranna undersökningar för utrönande af de belopp, hvarmed den vid sjöväga utförsel af vissa fabrikater medgifna tull-reslitution må anses höra utgå, samt att, i händelse härvid skulle befinnas, att rättelse i något eller några Bih. till II.
Fröt. 1850 & 1851, 10 Sami. 1 Afl. 64 506 Expedilions-Utskotlcts Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 185. af ile i nuvarande tariff för berörde tull-restitution upptagna belopp bör ega runi, E. K.
M:t då måtte derom till Rikets näst församlade Ständer göra nådig framställning.
1’ppläst och godkändt hos Ridd. och Adeli) den 19 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående anslag af allmänna medel till ersättning för de under gängse smitlosamma boskapssjukdomar nedslag tade kreatur.
Besvärs- och Ekon.-Ulsk:ns Bet:den N:ris 9 och 39.) S. A. K.
Vid öfvervägande af gjord framställning, huruvida icke ett anslag af allmänna medel måtte beviljas, lill ersättning för nedslagtandc af boskap under smittosamma boskaps-sjukdomars och särdeles den så kallade lungsjukans härjande, hafva, med hänsigt till hvad E. K. M:t, på förekommen anledning, godtfunnit, under den 28 December 1848 och den 31 Maj 1849, uti enahanda fråga i nåder stadga och förordna utöfver de genom Kongl. Förordningen den 23 Januari 1828 meddelade, härå tillämpliga föreskrifter, Rikets Ständer, inseende angela - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
507 genheten deraf, alt den elakartade smittosamma lungsjukan hos nötkreaturen inom landet utrotas eller åtminstone i möjligaste måtto hämmas, och öfvertygade att det hästa medlet dertill är en tidig och ändamålsenlig nedslagtning af de smittade kreaturen, ansett att ett sådant ändamål lämpligast skulle vinnas, om inom orterne försäkringsforeningar funnos, hvilka ersatte de såmedelst uppkommande förluster; men då erfarenheten visat, att dylika föreningar blott på få ställen hittills blifvit bildade, hvartill orsaken i allmänhet varit fruktan att ersättningsbeloppen kunde blifva alltför betungande, hafva Rikets Ständer derjemte funnit det vara af särdeles vigt att staten mellankommer, för att genom något understöd vid skadeersätlningarnes meddelande underlätta bildandet af sådana föreningar, hvilka icke blifva fullt ändamålsenliga, om de icke teinligen allmänt inginges.
Af dessa skäl få Rikets Ständer, hvilka, på grund af den, under den tid sjukdomen varit i landet gängse, vunna erfarenhet, förmoda, att, om nedslagtning af smittade kreatur i tid verkslälles, ersättningsbeloppen icke blifva särdeles betydliga, i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t behagade i nåder försäkra de bolag, hvilka redan bildat sig eller framdeles, inom den preskriptions-tid E. K.
M:t kan finna lämpligt i nåder bestämma, bildas lill försäkring emot den elakartade, smittosamma lungsjukan hos nötkreaturen, om statens deltagande till hälften uti de ersättningar, som för kreaturs nedslagtning af bolagen meddelas; och hafva Rikets Ständer funnit, att dc för ändamålet erforderliga medel, såsom afseende en utgift af tillfällig beskaffenhet, höra utgå af det under
Riksstatens åttonde hufvudtitel befintliga anslag'till farsoters och smittosamma sjukdomars botande, hvilket, såsom förslags-anslag, dertill kan, utan serskild förhöjning, lemna erforderlig tillgång.
Stockholm den 20 Augusti 1851. 508 Expeditions-Utskottats Förslag till uncl.
Preste-Slåndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående föreslagen ändring i JoreskriJterne om rättegång i Domkapitel.
(Lag-Ulsk:s Bet:de N:o 36.) S. A. K. Då E. K. M:t genom nådigt Cirkulär till samtlige Konsistorier i riket och Direktionen öfver Stockholms stads Undervisningsverk den 6 Juli 1849 förordnat, att Gymnasium skall med Lärdoms- och Apologist-skola förenas till ett sammanhängande läroverk, har E. K. M:t, enligt hvad i nådig proposition blifvit Rikets Ständer meddeladt, ansett en förändring af de rörande sammansättning af Domkapitel i stift, der Universitet ej är, nu gällande föreskrifter vara erforderliga.
Domkapitlen i Universitets-stiften och Konsistorierne i Stockholm hade E. K.
M:t funnit böra tills vidare förblifva sammansatta såsom hittills.
I de öfriga stiften borde Domkapitel hesta af Biskop, såsom ordförande, samt fem ledamöter, bland hvilka, i egenskap af sjelfskrifne, Domprost, der sådan finnes, läraren i theologi vid läroverket i stiftsstaden samt den bland öfrige lärarne derstädes, som längsta tiden innehaft prebende-pastorat, så ock i Götheborgs stift de, enligt serskilda stadgar, till säte i Domkapitlet berättigade Pastorerne vid Christinae eller Tyska församlingen i Götheborg; de ledamöter, som derutöfver erfordrades för fyllande af sagda antal, borde af Konungen förordnas bland ordinarie presterne i stiftet eller lärarne vid läroverket i stiftsstaden.
Med dervid tillika fästad nådig uppmärksamhet å de föreskrifter, som nu finnas, angående domfört antal ledamöter, och under antagande att Domkapitel torde kunna utan olägenhet anses domfört med ringare antal, hvarigenom den fördel Expeditions-Utskottets Förslag till und.
509 vunnes, att öfverenskommelser kunde träffas att turvis begagna ledighet från kapitelgöromålen, saint med afseende derå, att skyldigheten för ledamöterne alt samfäldt underskrifva expeditionerne, lätteligen syntes vålla tidsutdrägt, hade E. K.
M:t funnit en lagförändring äfven i dessa delar tjenlig; i hvilka samtlige hänseenden E. K. M:t, efter Statsrådets och E. K. Mits Högsta Domstols hörande, i nåder föreslagit Rikets Ständer alt, med ändring af 1, 3 och 13 §§•
Förordningen den 11 Februari 1687, angående rättegången i Domkapitlen, samt med upphäfvande af Kongl. Brefvet den 15 Juli 1752 om domfört antal ledamöter i Domkapitel, äfvensom af Kongl. Brefvet den 13 Juli 1799, som berättigar samtlige Lektorer vid Gymnasium till säle och stämma deri, antaga de stadganden att från den 1 Maj 1852 till efterrättelse lända, hvilka, i öfverensstämmelse med hvad ofvan anfördt är, i E. K.
Mits högslberörda proposition äro intagne.
Som emedlertid, på sätt E. K.
Mit jemväl behagat i nåder tillkännagifva, för en fullständig pröfning af det utaf Kyrkolägs-kommittén utarbetade underdåniga förslag till en förändrad organisation af Domkapitlen, i allmänhet det hinder mötte, att samma förslag i väsendtlig mån egde sammanhang med åtskilliga andra i förslaget till ny kyrkolag väckta frågor, serdeles hvad anginge föremålen för Domkapitlens verksamhet, hvilka frågor ej ännu hunnit beredas till slutligt företagande, hafva Rikets Ständer, som i noggrannt öfvervägande tagit hvad af E. K.
Mit härutinnan blifvit i nåder föreslaget, dervid ansett det nuvarande Lektorer, så länge de med tjenstgöringen vid Elementar-läroverken fortfara, torde, på grund af innehafvande fullmakter, höra såsom ledamöter af Domkapitlen qvarstå; äfvensom att genom antagande af dels sjelfskrifne och dels förordnade ledamöter, hvarjehanda olägenheter syntes uppkomma; hvadan och da någon förändring med organisationen af och rättegången uti Domkapitlen icke synes af något mera trängande behof för närvarande påkallad, Rikets Ständer ej funnit skäl att E. K.
Mits nådiga proposition i detta ärende antaga; hvilket Rikets Ständer få till svar i underdånighet anmäla.
Stockholm den 20 Augusti 1851. 510 Expeditions- Ulsko t tets Förslag tilt und.
Skrifvelse, N:o 187.
Återremitteradt af Preste-Ståndet den 19 — — D:o af Borgare-Ståndet den 20 — — D:o af Bonde-Ståndet den 20 — — (Se Expeditions-Utskottets Memorial N:o 15.) Rikets' S län ders underduniga skrifvelse, om löneförhöjning iil nuvarande Bibliothekarien vid Linköpings Gymnasii- och SliflsBibliolhck.
(Stats-Utskrs.
IN -ris 247 och 309.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit hemsläldt, att de ville hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, att åt nuvarande Bibliothekarien vid Linköpings Gymnasiioch Stifls-Bibliothek, Pastor L.
Wiede mätte beviljas en personel löneförhöjning af 266
R:dr 32 sk. banko årligen, att, så länge han berörde Bibliolhekarie-tjenst innehafver, af reservationerne å ett på Allmänna Indragningsstaten uppfördt anslag för emeriti-löner vid elementarläroverken utgå.
Såsom skäl härför har hufvudsakligen blifvit anfördt, att nämnde bibliothek vore ett af de dyrbaraste i riket; alt nuvarande bibliothekarien vid ifrågavarande bibliothek genom sin vetenskapliga verksamhet och sitt utmärkta nit, väsendtligen bidragit dertill att de högst värderika samlingarne af tryckta arbeten och manuskripter uti detta bibliothek blifvit kände och begagnade af fäderneslandets litteratörer; att det icke kunde förväntas det någon med erforderliga kunskaper, i händelse af nuvarande bibliothekariens afgång, skulle vilja emottaga befattningen, sedan nu mera den yngste läraren, enligt den nya staten för elementar-läroverken, åtnjuter nära dubbelt högre lön samt slutligen att då Wiede hvarken vore emeritus eller bibliothekarien ens ibland ordinarie skollärare upptagen, hinder deruti syntes möta för E. K. - M:t att utan Rikets Ständers medgifvande, åt honom anordna den äskade löneförhöjningen på Expedilions-Utskottets Förslug lill und.
Skri frelse, N:o 188.
511 läroverkens anslag, ehuru ifrågavarande tjensteman genom särskild instruktion tillika hade sig undervisningsskyldighet ålagd $ men att Rikets Ständer voro oförhindrade att för ifrågavarande ändamål å samma anslag, som dertill erbjöde tillgång, lemna anvisning, hvarigenom Linköpings läroverk finge bibehålla en utmärkt vetenskapsman, utan att Statsverket i följd häraf med någon direkt utgift betungades.
Rikets Ständer hafva detta ämne lili pröfning förehaft och få, sedan upplyst blifvit, att Bibliolhekarien vid Linköpings Gymnasii- och Stifts-bibliothek icke är i gällande Skol-ordning ibland skollärarin upptagen, underdånigst anhålla, det E. K.
M. täcktes tilldela Pastor Wiede, om han deraf finnes förtjent, ett årligt belopp af 266 R:dr 32 sk. banko, att, så länge han bibliothekarii-tjensten innehafver, utgå af reservationerna å anslaget till emeriti-löner vid elementar-iäroverken.
1 Rikets Ständer framhärda etc.
N:ö 188.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående befrielse för Kronomagasins-förvaltaren i JVarberg A.
Öhrwall från honom ålagd ersättningsskyldighet lill Statsverket.
(Stats-Utsk:s Uti:de N:ris 130 och 292.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har framställning förekommit derom, att Kronomagasinslorvaltaren i Warberg Anders Öhrwall måtte befrias från skyldighet alt, enligt E. 512 Expeditions-Utskottets Förslag till nild.
Skrifvelse, iV.'0 188. K. M:ts och Rikets Kammar-Rätts den 24 Oktober 1848 fna och af E. K. M:t den 18 Oktober 1849 i nåder fastställda utslag, med 930 R:dr 26 sk. 7 r:st ersätta Statsverket den förlust, som uppkommit derigenom att en från Warbergs Kronomagasin till Götheborg i Juni månad 1845 sjöledes afsänd råglast af 275 tunnor 20 kappar, bar vid framkomsten tili Götheborg befunnits så oduglig, att den såsom oanvändbar för Kronans behof kasserades och å auktion försåldes, hvarefter annan råg för Kronans räkning anskaffades efter ett pris af 10
R:dr 3 sk. tunnan; hvilken ersättningsskyldighet, ehuru E. K. M:t, uppå derom alternativt gjord underdånig anhållan, täcktes af gunst och nåd förunna Öhrwall den lindring, att ådömda summan finge successive med ett hans lön på stat motsvarande belopp af 150 R:dr B:ko årligen inbetalas, Öhrwall likväl, vid nu uppnådd 77 års ålder samt, med hustru och upptagna barnbarn, sladd i torftiga vilkor, icke utan att beröfvas all utsigt till bergning skulle kunna fullgöra.
Vid öfvervägande af hvad tillgängliga handlingar i detta mål innehålla, hafva Rikets Ständer funnit, det åtskilliga förhållanden härutinnan förekomma, hvilka, fastän de icke kunnat i domstolsväg medföra Öhrwalfs befrielse från ersättningsskyldighet, dock såsom billighetsgrunder synas förtjenta af synnerlig uppmärksamhet.
Enligt hvad kändt är, var den år 1844 skördade säd, till följd af inträffad regnig väderlek, i allmänhet slö och mindre väl inbergad, hvadan ock, uppå underdåniga framställningar derom, att tillämpningen af föreskrifterna angående beskaffenheten af räntegild spannmål skulle tillintetgöra möjligheten för de skattskyldige att spannmålen in natura leverera, E. K. M:t, uti nådigt Bref af den 29 November 1844 samt den 14 och 28 Januari 1845 behagade förklara att, vid leverering in natura af 1844 års spannmål uti Upsala, Nyköpings, Westmanlands och Stockholms län, densamma finge anses såsom levereringsgild, så vida den befunnes rensad ocb efter äringens beskaffenhet strid.
Den af Öhrwall lill E. K. M:ls och Rikets Statskontor insända redogörelse för den år 1845 till Warbergs Kronomagasin inlevererade spanmål finnes jemväl vara försedd med vederbörande kronofogdes intygande om densammas räntegilda beskaffenhet; och ehuru spannmålen, såsom mindre väl inbergad, varit mera än vanligt underkastad försämring, då den vid transport sjöledes under den varmaste årstiden legat 14 dagar sammanpackad i fartygets botten utan luftvexling och utan att kunna omskyfflas, synes den likväl vid inlastningen icke hafva varit oanvändbar för Kronans behof, enär försäljningspriset för den under transporten forskämda säden kunnat vid den om hösten anställda auktionen uppgå till 7 R:dr 25 sk. tunnan.
Med Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Med afseende pä dessa förhållanden och då genom utkräfvandet hos Öhrwall af Slatsvcrkets ifrågavarande fordran denne ålderstigne tjensteman, hvilken med familj befinner sig i torftiga vilkor, skulle betagas all utsigt till framtida bergning, hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt, för sill del, medgifva, att Kronomagasinsförvaltaren Öhrwall må från den honom ådönnla ifrågavarande ersättningsskyldigheten befrias.
Advokatfiskal i Kammar-rätten synes böra komma i åtnjutande af den honom, enligt 23 §. af Instruktionen för detta Embetsverk den 15 Öktober 1831, tillförsäkrade aktoratsprovision, och upplyst blifvit, att en del af det ådömda ersättningsbeloppet redan med 150 R:dr till Statsverket influtit, hafva Rikets Ständer funnit af de å ofvanberörde ersättningsbelopp redan till Statsverket influtna medel böra för bemälde advokatfiskal räkning innehållas så stor del, som motsvarar den aktoratsprovision, hvilken, på grund af ofvan åberopade stadgande, skolat honom tillkomma, derest Kronans berörde fordran i sin helhet till Statsverket ingått.
Hvilket Rikets Ständer fa i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 20 Augusti 1851. o / Bih. till R.
Prat. 1850 & 1851, 10 Sami. 1 Afl 65 514 Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N-.o 189.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Addri den 19 Aug. 1851.
Preste-Sländet deri 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skri/velse, angående statsanslag till bekostande af en uppfunnen räknemachin.
(Stats-Utsk:s Utl:de N:o 294.) S. A. K. ’ Sedan E. K. M:t, efter det Dess Vetenskaps-akademie blifvit hörd, under den 29 nästlidne April i nåder förklarat att, i saknad af nödiga tillgångar, E. K. M:t funne
Sig förhindrad alt lemna nådigt bifall tilL en af Audilören Georg Scheutz i underdånighet gjord och af bemälda Akademi understödd ansökning att honom måtte nådigst förunnas ett anslag af 3,333 R:dr 16 sk.
B:ko, för att komma i tillfälle, dels alt ombesörja en så fullständig modell af en utaf honom och hans son Edvard Scheutz uppfunnen och på konstanta differenser af en viss ordning grundade machin att uträkna, sätta och trycka mathematiska tabeller, att den kunde tjena till ledning vid frambringandet af sådana apparater, till hvad omfång som helst, dels ock att bestrida kostnaderne för en utrikes resa för modellens förevisande, särdeles i de länder, hvarest instituter finnas för utgifvandet af årliga nautiska och astronomiska tabeller; så har, af sådan anledning, hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte, på uppgifna skäl och vilkor, bevilja till ifrågavarande föremål en summa af 3,333 R:dr 16 sk. B: ko. Rikets Ständer hafva~tagit denna fråga i öfvervägande, och som Vetenskapsakademien i dess utlåtande öfver ansökningen bland annat vitsordat, att den Akademien förevista machin, ehuru endast provisionel, beräknade, satte och tryckte tabeller, der 3:dje differensen vore konstant; att den funnes grundad på en så fulländad idé, att den med lätthet kunde utsträckas tili erforderligt omfång för alla Expcdiiions-Utskottets Förslag till vild.
515 sådane tabeller, som skäligen kunde blifva förfemål för en räknemachin; att i händelse medel deri ill ansloges, den blifvande nya modellen komme att förses med åtskilliga tillägg, som betydligt ökade machinens användbarhet; samt att uppfinningen af berörde serdeles enkla räknemachin otvifvelaktig! skulle lända vetenskapen till gagn och fäderneslandet till beder, hafva Rikets Ständer icke betviflat nyttan af ifrågavarande machin, dock söm Rikets
Ständer icke kunnat så tillförlitligt bedöma värdet af denna uppfinning, att de, på grund deraf, ansett sig böra obetingadt anvisa det begärda anslaget, hafva Rikets Ständer till E. K.
M:ts nådiga disposition ställt ett belopp af 3,333 R:dr 16 sk., att från Riksgälds-kontoret utgå, för att till Auditören Scheutz utbetalas, i den händelse E. K. M:t skulle, efter vederbörlig pröfning, finna att den af Scheutz och hans son uppfunna räknemachin, färdiggjord, uppfyller det dermed åsyftade ändamål.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Augusti 1851.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Militie-boställskassan.
(Stats-Utsk:s Utl:de N:o 296.) S. A. K.
Under behandlingen af hvad Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorer, i afgifven berättelse, angående samma år verkställd granskning af statsverkets samt 516 Expeditions-Utslcottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 190. andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1846 och 1847, anmält och hemställt, hafva, i afseende på den bland berörda fonder förekommande Militie-boställskassan, Rikets Ständer, efter tagen kännedom af ej mindre E. K.
M:ts och Rikets Krigs-kollegii af revisions-berättelscn föranledda underdåniga utlåtande i detta ämne, än äfven af serskildt tillhandakomna upplysningar, inhemtat, hurusom från nämnde kassa årligen utbetalas pensioner, till ett belopp af 3,510 R:dr 16 sk.
R:ko, hvartill komma kassans öfriga utgifter, hvilka lära kunna antagas att i medeltal utgöra, under åtskilliga titlar, 21,466 R:dr 32 sk., eller tillsammans 24,977 R:dr, men deremot uti årliga inkomster beräknas endast 21,500 R:drR:ko, som alltså med ett belopp af 3,477 R:dr understiga utgifterna, hvilka dessutom med hvarje år ökas, i den mån de å Miiitie-boställen förut varande karakterslös icke kunna underhållas genom ändamålsenlig reparation, utan måste utdömas, samt boställsinnehafvarne i stället tilldelas inqvarterings-penningar.
Alt ett sådant missförhållande emellan ifrågavarande kassas inkomster och utgifter måste medföra fondens successiva aftagande och slutliga försvinnande har icke undfallit uppmärksamheten vid de på sednare tider hållna statsrevisioner, och E. K.
M:t har jemväl, med afseende på kassans tillstånd, i nåder föreslagit vid sistlidne riksdag, dels att de pensioner och till indragning bestämda löner, hvilka betungade denna kassa, mätte på Allmänna Indragningsstaten öfverflyttas, dels ock att när framdeles embets- och tjenstemän, som njuta lön af Militie-boställskassan, antingen erhölle afsked vid den ålder, då de enligt författningarne ägde att bibehålla lönen såsom pension eller ock vid blifvande regleringar af E. K.
M:ts och rikets Krigs-kollegium ställdes på indragning, de finge med innehafvande lön på Allmänna Indragningsstaten uppföras, — hvilken nådiga framställning
Rikets vid sistlidne riksdag församlade Ständer likväl på anförde skäl ansett sig icke kunna bifalla.
Lika med sednast församlade Revisorer hafva Rikets Ständer funnit att åtgärder böra vidtagas, hvarigenom missförhållandet emellan Militie-boställskassans inkomster och utgifter undanrödjes, så att kassan kan blifva i stånd att uppfylla sin ursprungliga bestämmelse; och som ofvan upptagna belopp, hvarmed årliga utgifterna öfverstiga inkomsterna, ungefär motsvarar hvad som utbetalas lill åtskilliga embets- och tjenstemäns pensionering, synes, om till en början kassan befrias från denna utgift, anledning vara att förvänta, det
Militie-boställskassans hittills fortgående förminskning skulle kunna förebyggas. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
517 Af sådan orsak hafva Rikets Ständer medgifvit, att den pensionsstat, till ett belopp af 3,510 R:dr 16 sk., hvarmed Militie-boställskassan för närvarande är belastad, må på Allmänna Indragnings-staten öfverflyttas; hvarjemte Rikets Ständer velat i underdånighet fästa E. K.
M:ts nådiga uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att förvaltningen af denna kassa varder på det sätt ordnad, att sådana från densamma hittills utgående kostnader, som för dess egentliga ändamål äro främmande, måtte för framtiden undvikas. Rikets Ständer framhärda etc.
Stockholm den 20 Augusti '1851.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående dispositionen af den å ackordsforsköller och ersättningar varande reserverade behållning.
N:o 299.) S. A. K. Hos Rikets Ständer, som vid den under innevarande riksmöte förehafda reglering af utgifterna under riksstatens 4:de hufvudtitel uteslutit det hittills på denna hufvudtitel uppförda reservations-anslag af 6,000 R:dr för ackordsförskotter och ersättningar, har blifvit utredt, dels hurusom de å berörda anslag gjorda reser - 518 Expeditions-Utskottets Förslag till und.