Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag - £88 Proposition om Rikets Siyrelse-Verki Committé, att, vid uppgörande af sine Förslag, noga tillse, det alla rätts Frågor blefvo skiljde från de Ärepder, som tillhörde de administrativa myndiglieterne, på det den befattning, som de hittills egt med ämnen, hvilka efter deras natur borde
Domstolarne tillkomma, kunde för fiamtiden upphöra, Commiiterade , som ansågo, att bestämmandet af en nega gränseskillnad mellan de Ärender, som Domaremagten och de administrativa myndigheterne tillhörde, borde, såsom en bufvudgrund för regleringen af Fikets Ämbeten och Tjenster, föregå en sådan åtgärd, afgåfvo i anledning häraf gemensamt meck LagCommittéen till Kongl.
Maj:ts pröfning ett särskildt underdånigt betänkande i detta ämne; Och ehuru Kongl.
Majt vid pröfningen deraf, för den särdeles grannlagenhet , som fordrades vid bestämmandet af gränsorne emellan desse myndigheters befattningar , förklarade
Sig icke vilja i afseende derpå taga något afgörande beslut, innan Kongl. Maj:t-egt tillfälle att derom inhemta Riksens Ständers tanka, tillät Kongl. Majt likväl Committerade att, utan afbidan derpå, vid utarbetande af sitt Förslag till ny reglering af Rikets Ämbeten och Tjenster, antaga och tillämpa de grunder och de derefter emellan administrativa och Domare-myndigbeterne föreslagne gränsor, sorn förenämnde underdåniga betänkande innefattade; hvarjemte Kongl. Majit i öfrigt, för att så mycket mera bereda tillfälle för de indragningar af Ämbeten och Tjenster, hvilka möjligen kunde blifva en följd af de förändringar i nuvarande Styrelse-Verk, som kunde komma att framdeles beslutas, utan att be.
Proposition om Rikets Styrelse-Verk.
489 lasta Stats-Verket med fortfarande I.öne-anslag till personer, som under tiden, till erhållande af slike tjenster komme i fråga, beslöt att intill detta Riksmöte icke återbesätta de Ämb.eten och Tjenster, hvilka Kongl. Majit ansåge kunna blifva föremål för framdeles indragningar och att endast till sådane, som Kongl. Majit funne för Ärendernes jemna gång oundvikligen böra bestridas, provisionelt förordna skicklige personer att, emot tillgodonjutande af de Tjensterne anslagne Röner, såsom arfvoden, desamma under ledigheterne förrätta.
Efter fortsatte Arbeten hafva Committeraden för regleringen af Rikets Ämbeten och Tjenster till Kongl. Majit afgifvit deras underdåniga Förslag, hvarvid 2ine af dess Ledamöter , från pluraliteten sk i 1 ja k tige, utarbetat särskildte Project i detta ämne; Och oaktadt det ena af dessa project ännu endast i ett korrt Utkast blifvit framstäldt, men snart torde komma att i fullbordadt skick afgifvas, har Kongl.
Majit ansett sådant icke vidare böra fördröja frågans öfverlemnande till Riksens Ständer, häldst detta Project sedermera kan blifva Riksens Ständer meddeldt.
Majit således nu för Riksens Ständer framlägger ifrågavarande utarbetade förslag , så väl till en förändrad organisation af Rikets Styrelse-Verk, som angående ett närmare bestämmande af gränsorne emellan de administrativa myndigheternes och Domaremaktens befattningar, för alt i anledning deraf i detta vigtiga ämne erhålla Riksens Ständers tankar och yttranden,' innan Kongl. Majit deröfver fattar ett afgörande beslut, vill Kongl.
Majit i Nåder 4go Proposition om Rikets Styrelse-Verk. fasta Riksens Ständers uppmärksamhet derpå, att dä ä ena sidan Kongl. Maj:t erkänner nyttan och nödvändigheten af sådane förändringar i Rikets åtskillige Styrelse-Verk, sorn, stödjande sig pä grund af förenklade göromål och ledande till närmare samband Styrelse-Verken emellan, utan förbländning af hvarderas bestämda verkningskrets, med ändamålet af ett minskadt, men tillräckligt, lönadt antal Ämbetsmän, bereder drift och skyndsamhet i behandlingen af dem hvardera tillhörande ärender samt i det hela enhet och kraft, anser Kongl. Maj:t å den andra sidan hvarje förändring af en genom tid och erfarenhet stadgad Förvaltnings-Ordning , endast efter grundligt öfvervägande böra företagas och icke uppkomma utan såsom följd af noggrann undersökning och beräkning, hvarigenom des» företräde, framför redan bestående former, blifvit med tillförlitlig visshet afgjordt.
— För behandlingen ensamt af detta ärende, såsom af en alldeles egen omfattning och beskaffenhet , vill Kongl. Maj:t derjemte föreslå Riksens Ständer att tillsätta ett särskildt Utskott, hvilket Kongl. Majit skall låta ofvannämnde Förslag jemte åtföljande handlingar tillställa.
Uti dessa Förslag förekomma någre få ändringar i våra Grundlagar äfvensom i allmänna .Lagens stadganden , hvilka således fordra att i vanlig ordning behandlas; och bland dessa förändringar anser Kongl. Majtt sig böra, såsom på goda skäl grundad, utmärka den om upphörandet af Rikets allmanna Arenders ^Beredning , hvilken numera icke synes vara af noden.
Proposition om Rikets Styrelse-Verk. 491 Det vidlyftiga men vigtiga arbete, i afseende på de nu gällande oeconomiska Författningarnes samling och öfverseende, som varit särskilde Gommitterade uppdraget, har, under den förflutna tiden så fortgått, att den första delen af samma arbeten eller sjelfva samlingen och i ordningbringandet, hvad de till Krigs- Bergsoch Commerce-Collegiernes omfattning hörande Stadgar och Författningar angår, redan blifvit fullbordad, och hvilka samlingar, för att dels af Ämbetsmän och andre kunna emedlertid begagnas, dels derigenom undergå en allmän granskning och ytterligare fullkomnande, Kongl. Maj:t förordnat böra lill trycket befordras; Och med den återstående delen af berörde Arbeten eller Utarbetande af förslag till ändringar och förbättringar i de samlade Författningarne, kommer, efter Kongl. Majus afsigt, att fortgå så skyndsamt detta grannlaga arbete kan utföras och verkställas, och hvarigenom Kongl. Majit hoppas det af Kongl. Maj:ts åsyftade vigtiga ändamål skola vinnas, att ett i systematisk ordning sammanfattadt verk öfver alla Stats-förvaltningens och den oeconomiska Lagstiftningens grenar, byggt på rigtiga grunder för Statshushållningen och efter Ilikets behof, läge och consiitutionelle Inrättningar lämpadt, må kunna blifva fullhordadt.
Vid granskningen af Committerades till Styrelse-Verkens organisation afgifne Förslag, komma Riksens Ständer att inhemta, huruledes Coinmitterade ansett sig icke för närvarande och innan grunderne för den blifvande organisationen blifvit bestämda, hafva bordt uppgifva Förslag till ett förbättrade arbetssätt inom de administra* 49 J Proposition om Rikets Styrelse-Verk'. tiva Verken, och i följd deraf upprätta Förslag till specielle Instructioner och arbetsordningar för hvarje Departement och derunder lydande Verk, samt till Tjenstemännens antal och deras löner; Och då för detta arbetes fullbordande, äfvensom för fortsättningen af det påbörjade arbetet nied de oeconomiska Forfattr.ingarnes öfverseende och granskning, nödige medel erfordras, anser Kongl. Majit sig böra för Riksens Ständer framställa angelägenheten deraf, att det anslag, som hittills, sedan 181a ars Riksdag varit af Riksens Ständer åt ändamålet anvisadt, än vidare må få fortfara.
Maj:t förblifver Riksens Ständer, ined all Kongl.
CARL JOHAN. M. G. Danckwardt Bilaga.
Committerades till Reglering af Rikets Styrelse-fork Underdåniga Betänkande.
E,ie, Kongl.
Majit har, genom Förordnande af den 2 Februarii 1819, i Nåder anbefallt Committerade, att ”på sätt Riksens Ständer vid sist”förflutne Riksmöte, i underdånighet begärt, fö* Betänkande om Rikets Styrelse-Verk!
493 ”retaga ny reglering af Rikets Ämbeten och "Tjenster, samt ett förbättradt arbetssätt inom ”Rikets Styrelse-Verk.” Riksens
Ständers underdåniga Skrifvelse härom, den 2 Julii 1818, innefattar icke någon annan eller mera bestämd anhållan, än att den Committé, som för nyssnämnde ändamål kunde tillförordnas, skyndsamt skulle företaga den nödig ansedda Regleringen, så att Förslaget dertill vid nästa Riksdag, för Rikets Ständer måtte kun. na framläggas; varande, för att Coinmiuéen tillställas, nedannämnde Handlingar berörde underdåniga Skrifvelse bifogade, nemligen:
Det vid sista Riksdagen satte särskildta Utskottets Betänkande, om grunderne för den önskade Allmänna Regleringen; 2-.ne Riks-Stånds anmärkningar vid detta betänkande; samt Utskottets utlåtande deröfver och dess Betänkanden, angående ej mindre en föreslagen ändrad Reglering med aflöningen för KronoUppbördsmännen i Rikets Städer, än en projecterad tillökning af Betjeningen vid' LandsCancellierne och Lards-Contoiren.
Några ytterligare föresksifter i afseende på de grunder, som vid den åsyftade Regleringen borde följas, eller om gränsen för befattningen med denna Reglering, hafva Cornmitterade icke erhållit.
Särskildta Utskottets förstnämnde Betänkande upplyser likväl, att, då Riksens Ständer, redan vid 181a års Riksdag, efter granskning af det Betänkande, som blifvit gifvit af en föregående året nedsatt Committé, givars åtgärd in - 494 Betänkande orrt Rikets Styrel se-Verk. skrankt sig till föreslående af några förändringaf u(i Collegiernes Organisation, med bibehållande af den Collegiala Styrelseformen, anhållit om tillsättandet af en ny Committé, sorn, Utan hinder af gällande Lagar och Författningar, egde, att utarbeta och föreslå ett nytt sätt för de Allmänna Ärendernes behandling; sä har Utskottet, öfverlygadt dels att, med bibehållande af nu befintelige Administrations-former, upprättande af project lill indragning af Ämbeten och Tjenste? voro ändamålslöst, dels att afsigten med den nya Regleringen förnämligast vore en förmånli. gare och lämpligare inrättning af den inre Styrelsen, till vinnande af mer skyndsamhet, enhet och ordning i de allmänna Ärendernes gång, hvaraf äfven minskning af Slats-Utgiftérne skulle blifva eil följd, velat söka möjligheten af ett förhållande, der de ändamål, sorn genom den inre Administrationen böra uppfyllas, kunde vinnas på det genaste och kraftfullaste sätt, och gertorn den minst hoptrasslade utgrening af Styrelse-magten från dess medelpunct till alla delar af Statskroppen.
Särskildta Utskottet har härvid funnit, att Rikets Administrations - Verk, aflägsnade från deras ursprungliga inrättning oell bragte i ett skick, som, allmänt öfverklagadt, ingalunda motsvarade sitt ändamål, borde förändras till en helt och hållet Ministeriel Styrelse, hvartill grunderna finnas framställde i Utskottets tryckta Betänkande från pag. 12 till och med 20.
Så väl i detta Betänkande, som i dess utlåtande öfver anmärkningarne dervid, har Utskottet närmare motiverat dess tanka, om olämp - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk, 495 ligheten af den Administrativa Styrelsen i sitt närvarande skick, hvarvid Utskottet hufvudsakeligen yttrat: ”att denna Styrelse, som, efter ”hvad Utskottet sökt ådagalägga, blott framställer ”hinder emot en af tidens anda och Nationens ”behof påkallad Statsförvaltning, synbart lutar af ”sin egen tyngd och lider af de biäckligheter, ”sorn en längre nötning tillfogat de särskilda ”styckena deraf, att enhet deri ej kan vinnas utan ”den dirigerande kraftens utgående från en enda ”punct och återverkningens riglning dit tillbaka; ”att denna nu saknade enhet och kraft icke kan ”förenäs eller bestå med de Collegierne, i strid ”mot Constitutionens anda, nu åliggande func”tioner, såsom dömande, administrerande och ■"'rådgifvande; att således den administrativa verksamheten, som utgår från Konungamagten, ef”ter nu bestämda ordningen, icke dit återkom”mer, utan lemnar emellan sig och dess första ”Organer, flere hviloställen, hvarigenom verkställigheten af Konungens vilja uppehälles och ”verkningarne, utan någons vållande genom fördröjning, glömska och saknad eftersyn, antingen helt och hållet uteblifva eller försvagas, ”eller ock blifva helt andre, än de påräknade; ”men att deremot ett helt annat förhållande skul”le uppkomma, om en Ministérd, ständigt när”varande i Konungens Stats-Råd, besörjde den ”Adminstration, som nu åligger Collegierne, af ”hvilka sednare Nationen dessutom, så mycket ”mindre kan fordra någon redo, som Constitu”tionen för en sådan undersökning icke utsätter ”forum, hvaraf skulle följa, att, i brist af Dom”siol, något lagligt åtal emot Collegierne icke 49^ Betänkande om Rikets Styrelse-Verk'. s’kunde ega ram, ehuru i deras hander är anfort ”trodt ej mindre det hufvudsakligaste af liela ”inre Styrelsen , än Domsrätten medborgare e”mellan i alla frågor, som icke rent af äro Ci-I ”vila eller Criminella.”
Utskottet har vidare trott, att genom Styrel» sens förändring till Ministeriel, hvarvid den Collegieme i rättsfrågor tillhöriga Domsrätt skulle från Styrelsen skiljas,' så att den vidsträckta magt, som för Ministrarne medgåfves , endast hade inflytelse på allmänna frågor, det först skulle blifva möjligt för Nationen, att till fullo begagna sin rättighet, att af Stats-Rådet fordra redo för den inre Styrelsen, emedan hvarje Minister då skulle blifva för sitt
Departement specielt ansvarig, och ej blott det sorn kunde vara origtigt. anbefaldt, utan äfven hvad som vore försummadt, föremål för beifran; och att genom denna af Utskottet föreslagna Organisationsplan , hvars utförande icke skulle möta några oöfvervinnerliga hinder, den följd vöre att förvänta, att Rikets Allmänna Ärender skulle hinna skötas med mera drift, precision och skyndsamhet, samt med mindre antal Ämbets- och Tjenstemän, än förut.
Några för allmän rätt och frihet vådliga påföljder skulle , efter Utskottets tanka , vid en sådan ny sakernas ordning, så mycket mindre äfventyras , som hvars och ens göromål derigenom blefvo skarpare bestämde, än förut, och möjligheten att derifrån afvika förebyggd, för hvilket ändamål bestämda stadganden och instructioner för de blifvande nya Auctoriteterne borde utfärdasJ men för införandet af en sådan före-.
Betänkande om Rikets Styrelse-Verki 497’ iföreslagen Organisations-plan och för att bereda dess bibehållande , har Utskottet såsom vilkor förutsatt, ej allenast , att de Camerala och Eko-i nomiska Författningarne skulle, under vissa Titlar sammandragas, öfverse* och från onyttiga och förvillande stadganden befrias, utan jemväl, att Ämbets- och Tjenstemän blefvo försedda med Löner, tillräckelige (ill deras anständiga utkomst; hvarförutan.
Utskottet ansett nödigt, att befordrings-Lagarne jemväl blifva ufversedde och förbättrade och att Pensions-anstalterne för Civil-- Staten erhöilo en ny Organisation.
Detta allt, med hvad mera Utskottet anfört och hemstält, hafva Rikets Ständer , hvarken antagit eller ogillat; och då således något beslut icke är gifvet i afseende på grunderne för den blifvande Regleringen, hafva Committerade an-' sett Utskottets yttranden icke utgöra några för dem bindande föreskrifter , ifrån hvilka de icke egde att afvika, utan endast innefatta upplysningar, tjenande till ledning vid öfverlsggningarne; i följd hvaraf Committerade icke kunnat hemta någon annan slutsatts, i afseende på gränJ sen för sin handläggning vid detta vidt omfat^ tande ämne, än att de, obehiodrade af nu gällande Lagar, Författningar och Styrelseformen, egde att uppgöra en förbättrad plan för Riks-Styrelsen och för Organisationen af de Ämbetsverk och och Tjenster, genom hvilka den förvaltas.
Om Committerade , genom Eder Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse, att utur en'så vidsträckt synpunkt behandla ämnet, å ena sidan funnit rnöjligheien för sig lättad , att uppgöra och utBihang tillRikt S:. Prol, usta Sami, 1S23, OH '498 Betankande om Rikets Styrelse-Verk: veckla grunderna för en ändamålsenligare Riks» Styrelsens Organisation, än den hittills varande, hafva deremot, å andra sidan, deras åligganden och svårigheterne att dem uppfylla , derigenom blifvit ökade.
Innan Committerade utreda deras åsigter i till vinnande af en förbättrad form för de Allmänna Arendernas behandling, torde de i underdånighet få framställa en öfversigt af de för»' ändringar Administrationen undergått, på mindre tid än 2:ne Sekler; förändringar, som erhållit sin rigtning ifrån de särskildta och stridiga Regeringssätt hvilka under samma tid omvexlat.
Uti Regeringsformen, af den 2g Julii 1634, stadgades ett Administrationssätt, som väl redan under Konung Carl IX:s tid synes hafva i det bufvudsakliga varit infördt , men hvilket först efter Konung Gustaf Adolphs död fullkomnades, genom nämnde Constitution, som allmänt tros vara författad af Riks - Cancelleren Axel Oxenstjerna.
Inledningen till denna Constitution uppgifver såsom medverkande orsaken till Sveriges olyckor: ”att Riksens Regering och hvad •'dervid hängde, icke hade varit i en viss form *’författadt och på alla sedvanliga förändringar "”så stadgadt och bestäldt, att det kunnat hänga ”tillsammans och förvänta sin tid utan med Ko* ”nungens egna krafter stått och fallit, först lent ,,eller skarpt och uti infallande förändringar ”hastigt och utan tidsgifvande vändt upp eller ”ned på Staten: hvaremot ingen beqvämare bot ”eller medel, näst Gud, syntes att kunna upp”tänkas, än att man andra välbestäldte Riken >’och Regementen till följe, all ting sa på alla Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 499 ^händelser Författade, ätt Regementet vid Ko. ”nungens lif eller död, närvaro eiler frånvaro ■, ”helbregda eller sjukdom, så oek omyndige år, ”i det närmaste (så vidtutan Dess Höghets och ”Kongl. vördnlngs-förkränkelse måtte ske) a 11- ”tid sVarade sig sjelf och hade sin gång och sin ”tid, på all infall åter att repa sig och sina or”denteliga krafter att bibehålla, icke varande hvar”jom och enom beqvämt så hasteligen att sönder”slita och förvirra.”
På dessa grunder stadgades, att näst Konungens Höghet) skulle, som orden lyda, högsta vårdning blifva hos Rikseiis Råd, hvilka Konungen af inföddom RiddarOm och Svennom skulls välja, till ett Ordinarie ahtal af 25, de fem höga Ämbeten, Drotzet, Marsk, Amiral, Canzler oell Skattmästare deruti inbegripne, och att alla Åren* der, söm Regeringen angingo, skulle efter hvart och ett Ärendes egenskap och natur lända oth drifyas ordinarie igenom följande Fem Coliegia eller Broderskap, nemligen Hof-Rätten , Krigs-Rådet * Amiralitetet , Cancelliet och Räkninge-Kammaren.
Till Hof-Rätten hörde alla Rätugångssaker.
Söm antingen directe lydde under Konungens
Dom , eller dit kommo, genom ordenteligt vad , bch fördenskull skulle denne döma Konungens Dom; men sorn Riket var vidt och stort , så att Undersåtarne och Inbyggarne icke utan hinder och med möda kunde söka rätt på en ort och således ofta ledo orätt för fattigdom och annat besvärs skull ; derföre skulle Fyra Hof-Rätter anställas öfver Riket, med lika magt och myndighet och efter ett sätt.
Den förste och förnämste af ritm och afseende var Hof - 500 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk, Rätten i Stockholm ', der Riks-Drozet prtesiderade och hvilken bestod, förutan honom, af 16 personer eller bisitare, 4 Riksens Råd, 6 af Ridderskapet och 6 af andre Liärde och skicklige män: den andre Tiof-Rätten var satt i Jönköping och bestod af en President af Riksens Råd, 6 af Ridderskapet och 6 af andre ärlige och beskedlige män: den Tredje, var Finnlands Hof-Rätten i Abo, bestående af En President af Riksens Råd , 6 af Ridderskapet och 6 andre beskedlige och Lärde män den Fjerde och sista var Lijf ländska Hof-Rätten i Dorpt, som också bestod af En President af Riksens Råd, samt 6 af Ridderskapet och 6 af Borgerligt stånd.
Dessa Hofr Rätter skulle hvar uti sitt District upptaga och afdöma alla Rättegångs-Arender , som med skäl för dem kommo, och fick ingen vädja ifrån deras dom, men funne sig någon besvärad, hade lian makt att klaga för Konungen och ordentligen söka Revision.
Det andra Collegium var Krigs-Rådet, som derigerades af Marsken , hvilken hade till Bisittare 2-ne af Riksens Råd, enkannerligen dem sorn tjente, eller hade (jent i Krigs-Ambeten , så ock fyra andra Krigs-Officerare; och hörde egentligen till detta Rådet: Fält-Marskalken, Riks-Tygmästaren och General-Vaktmästaren.
Deras arbete bestod uti att hafva Inspectionen ofver allt krigsfolket till häst och fot, samt Ar-, tilleri-folket öfver hela Riket, så mycket sorn brukades till Lands, i Fält och i Fästningarne: ofver dess Mantal, Vapen och Värjor, öfver utskrifningen, värfningen, munstringen: öfver Artilleriet , Ammunitionen, och hvad mera der - Bttänkande om Rikets Styrelse-Verk. 5*! till hörde: öfver alla Fästningar, huru de vor® med Folk, Proviant, Stycken, Ammunition ,Vapen och Värjor försedde, så att der allt rätt dömdes och förordnades; och gjordes dersammastädes hesked af Gubernatorerne och dem som det under Ränder hade; dock detta allt så till förståendes, att ehuru Krigs-Rådet borde hafva vettskap och rättelse ÖfveF Krigsfolkets underhåll, ehvad det utgeck ur Räntekammaren eller af Landtgods, så skulle dock ingen disposition hos Krigs-Rådet stå öfver någon ränta, utan den alldeles hänga vid Räknek amma ren.
Det Tredje Collegium var Amiralitetet.
Der presiderade Riks-Amiralen och hade till Assesso-, rer 2:ne af Riksens Råd, helst dem som till sjöss tjent, jemte 4 Vice Amiraler.
Detta Collegium skulle hafva inseende öfver alla Riksens Fartyg och hela försvarsverket till Sjöss och skulle, såsom om Krigs-Rådet var sagt, likaledes Amiralitetet hafva Administration och Inspection öfver de tillordnade räntor, att de rätt efter den i Räkne-Kammaren gillat och gjorde för3 ordning inkrafdes och utdeltes.
Fjerde Collegium var Cancelliet, öfver hvilket Riks-Cancelleren förde directionen och hade till Assessorer Fyra af Riksens Råd, en Hof-Canceller och 2-se Stats-Secreterare helst af Adel. Riks-Cancelleren hade stora Riks.Sigillet i sitt förvar, och Hof-Cancelleren, eller i hans frånvaro, den äldste Stats-Secreteraren , det mindre, som dageligen brukades.
I Cancelliet skulle för-' fattas alla Statuter, Landt-Stadgar, Ordningar, som antingen angingo Riket i gemen , eller Landskap, Härad eller Städer, Ständers, Städers 503 Betänkande om Rikett Styrelse-Verk. eller enskilde personers privilegier: der skulle alla Fullmagter skrifvas och utgifva*: dit hörde alla Riksdags- och Sammankomsters handlingar, Tractater med Grannar, Naboer och Fiender , Sändebuds, Residenters ooh Agenters affärdning, och alle andre ankommandes förhör och expedition: alle Rådslag, som Konungen Ordinarie anställde med Riksens
Råd i gemen, eller med någre af dem eller ock med Cancelli-Rådet; hvarföre oek
Riksens Råds ordinarie Sammankomster skulle af Cancelleren anställas och i Cancelliet* innersta kammare hållas , alia, Rådslag och slut protocolleras, och så på allt hvad der förefbpp rigtighet hållas, AUa publika acter skulle, förrän de föredrogos Konungen till underskrift af Riks-Cancelleren, eller den hans ställe företräd-? lie, öfv-erses och undertecknas; de andre af Hök Cancelleren eller af den Secreterare, som derr\ frambar.
Det Femte och sista Coliegium var Rökne-.
Kammaren, hvarest Riks-Skattmästaren presiderade och hade till Bisittare ane af Riksens Råd y H.ne af
Adel och 2.ne af de äldste Karnererarne.
Alla de som med Konungens och Kronans uppbörder och utgifter hade att beställa, skulle af detta Coliegium taga Ordres och för detsamma göra besked.
För öfrigt bestod, som det he-, ter, Collegii ähuge enkannerligen deruti, att rän-, torne rätteligen och i tid inkräfdes, till sin be-?
höriga ort användes , icke otidigt förminskades utan häldre förbättrades och formerades, hvarföre Coliegium på alla Regalia fisci borde hafva ögat, att de icke försnillades, försummades, bort-, tappades och färlorades, borde draga omsorgs Betänkande orri Rikets Styrelse-Verk. 503 att Riksens medel sig bättrade , och beqvamdes till utgifterne, höllos tillhanda och skaffades i tid, samt att Crediten vidmakthölls, på det Kronan i nödfall kunde hafva både utom och inom Rikets bistånd och hjelp, och skulle derföre alla Förordningar och dispositioner i Räknekamraaren göras.
« STOCKHOLMS HÖGSKOLAS § JURIDISKA BIBLIOTEK B I IS A N ii tili Samtlige Riks* Ståndens Protocoll, V i d Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1828 och 1829, FFMTE SAMLINGEN> Första Afdelningen, innehallande Bevillnings - Utskottets Memorial, Belänkanden och Utlåtanden.
Tredje Bandet, Första Häftet, 1 I i Bevilln.-Vtskoltets Memorial, N:o 55. 3 N:o 55.
Utik. d. i Dee. igsp, Memorial med Vote rings - Propositioner , angående Tull ä Spannmål.