Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prol. 1850 ty 1851. 1 Sami. 1 Afd. 2 Hä/t. 2 10 Kongl.
MojUs JYåd.
Proposition, N:o 5. kare i Götheborg- träffa provisoriskt aftal om afstående till honom af Bolagets lätt till
Slussverkets begagnande för anläggning af vattenverk; — men att härvid det hinder mött, att bemälde fabriksidkare, för att kunna ställa erforderlig säkerhet för de betydliga lån, som i och för den af honom tillämnade fabriksanläggning vid Lilla Edet komrae att upptagas, måste vara i tillfälle att lemna inteckning i fabriksbyggnad erne, hvilken inteckning icke kunde, mot lag, honom af vederbörande Domstol beviljas, enär Bolaget icke egde, och således ej heller kunde på honom öfverlåta, eganderätten till den grund, hvarpå fabriken skulle byggas.
Af sådan anledning har Direktionen, å Bolagets vägnar, underdånigst anhållit, det Kongl. Maj:t, till befrämjande af såväl ortens som Bolagets gagn och fördel, måtte täckas i Nåder tillåta Nya Trollhätte Kanal-Bolag, att, derest annans laga rätt deraf icke förnärmades, få till Kronoskatte-lägenhet inlösa Lilla Edets Sluss jemte dithörande obetydliga jordutrymme utmed begge sidorna af Slussen och Sluss-kanalen.
Naj:t i Nåder anbefaltt Dess och Rikets Kammar-kollegium att häröfver sig yttra, i hvilket afseende jemväl till Kollegium öfverlemnats en af Direktionen för Nya Trollhätte Kanal-Bolag till Kongl. Maj:t ytterligare ingifven skrift, innefattande anhållan, att, i fall hinder skulle möta för beviljande af den först gjorda ansökningen, Kanal-Bolaget måtte få, genom byle med ett Bolaget tillhörigt hemman, i mantal Lilla Höjum, tillvinna sig eganderätten lili ofvannämnde Sluss med dertill hörande område, afgaf Kammar-Kollegium, under den 18 Maj 1846, dess utlåtande i ämnet, hvarvid, för den händelse afhäudandet af Kronans eganderätt till ifrågavarande Slusslägenhet skulle anses lämpligt, Kollegium i underdånighet hemställde, att sådant måtte ske genom lägenhetens skatlcförsäljning, helst all grund saknades för jemförelse af de till utbyte föreslagne lägenheternas värde; och uppgaf Kollegium tillika i underdånighet de vilkor, hvarunder Kollegium ansåg omförmäldc skatteförsäljning kunna ega rum.
Vid ärendets föredragning förklarade Kongl.
Maj:t, att det borde ankomma på Direktionen för Nya Trollhätte-Kanal-Bolag alt vidtaga sådan åtgärd, hvarigenom i laga ordning kunde blifva utredt och bestämdt, huru stor jordrymd å ömse sidor af Sluss-kanalen tillhörde Sluss-verket, samt af hvilka egor den utgjordes, hvarefter och sedan beslut i afseende derå biifvit meddeladt och vunnit laga kraft, Kongl. Maj:t ville uppå förnyad underdånig anmälan i ämnet, angående den väckta frågan om vederbörande lägenhets öfverlåtande till Bolaget, under skatte-mannarält, vidare utlåtande i Nåder meddela; och har, med anledning häraf, Bolags-Direktionen, jemte förmälan, att den rättegång, hvilken i följd af berörde
Nådiga beslut blifvit anhängiggjord och Kongl. 31oj:ls Nåd.
Proposition, I\’:o 5. 11 sorn, enär det öster om Slussen närmast belägne jordutrymme, utan motsägelse från något håll} städse tillhört Sluss-verket, endast anginge Sluss-verkets territorium på vestra sidan, nemligen den vester om Sluss-kanalen i Götha Eif utskjutande udde, hvarå egande rätts anspråk blifvit gjorda af åtskilliga sågverksegare vid Lilla Edet,—■ hotade att blifva ganska långvarig, så att det af Direktionen med dess underdåniga ansökning om skatteköps-rättighet åsyftade ändamål, att till enskild man kunna försälja nämnde
Slussverk för anläggning af någon större fabrik, måhända blefve tillin— tetgjordt, derest frågan om rättighet för Bolaget att till skattelägenhet få inlösa sjelfva Slussen och Sluss-kanalen jemte dess i öster belägna utmål, skulle oskiljaktigt sammanhänga med frågan om eganderätten till den vester om Sluss-kanalen liggande Udden, under den 23 Februari 1848 i underdånighet anhålHt, att, oberoende af den väckta rättegången, skalteköpsfrågan måtte till
Nådig pröfning företagas, samt att, under tillämpning af de utaf Kammar-kollegium i dess ofvannämnda underdåniga utlåtande af den 18 Maj 1846 föreslagne grunder, Kanal-bolaget måtte till Kronoskattclägenhet få inköpa sjelfva Slussen och Sluss-kanalen vid Lilla Edet, med dithörande murar, landfästen oell jetéer jemte Sluss-verkets i öster bslägna område, hvilket funnes under Litt. N. och O. utmärkt på en, ansökningen bifogad, af Landtmätaren H. L.
Lidström år 1800 upprättad delningscharta öfver Lilla Edets tomter*, hvaremot det skulle komma att bero på slutliga utgången af den yppade rättstvisten, huru stort utmål på vestra sidan om Sluss-kanalen borde, såsom tillhörigt Sluss-verket, anses inbegripet i den sökta skatteförsäljniugen.
Maj:t har, efter det Kammar-kollegium i anledning af Kanal-bolagsdirektionens sislberörde underdåniga framställning, blifvit ytterligare hördt, detta ärende i Nådigt öfvervägande tagit; och då den ifrågaställde försäljningen af gamla Slussen vid Lilla Edet, icke synes medföra någon förlust eller olägenhet för Slaten, enär Samma Sluss redan är åt Nya Trollhätte-kanal-bolag under besittning för evärdelig tid upplåten, och Bolaget i följd deraf, så länge detsamma behörigen fullgör de med besittningen förenade vilkor, icke kati uti sin rätt rubbas; men en dylik försäljning deremot skulle icke allenast lemna Staten inkomst af derigenom erhållande lösen, utan jemväl befrämja en för industrien gagnelig anläggning, som komme att för ortens befolkning bereda ökadt tillfälle till arbetsförtjenst, vill Kongl. Maj:t, med afseende å dessa jemte de af Nya Trollhätte Kanal-bolags-direktion anförda omständigheter, i Nåder föreslå Rikets Ständer, att omförmälde Slussverk med dess å östra sidan belägna område, äfvensom den jordrymd å vestra sidan, som vid slutlig pröfning af derlin yppad rättegång kan befinnas vara Sluss-verket tillhörig, må till Nya Trollhätte 12 Kongl.
Proposition, K:o 5.
Kanal-bolag få under skattemannarätt försäljas, emot följande af Kammar-kollegium föreslagna vilkor, nemligen: l:o att skalteköpeskillingen fastställes, med tillämpning af Kammar-kollegii Kungörelse den 29 Oktober 1793, till Tretusen Riksdaler Banko, motsvarande 10 års O ' arrendeafgift; 2.o att årliga räntan af lägenheten bestämmes till enahanda belopp med nuvarande arrendeafgift en eller Trehundrade Riksdaler Banko; 3:o att den eganderätt, som sålunda af Kanal-bolaget förvärfva®, icke medför vidsträcktare rättighet, i afseende på sjelfva vattendragets begagnande för anläggning af vattenverk eller på annat sätt, än som öfverensstämmer med ofvanåberopade Kongl.
Brefvet den 10 September 1810 jemte öfriga i Lag och Författningar stadgade föreskrifter; 4:o att, om Slussen med tillhörigheter af Kanal-bolaget föryttras, Bolaget likväl blifver
Kronan alltid ansvarigt för utgörande af den bestämda årliga räntan, Trehundrade Riksdaler Banko, så att, derest densamma af' Slussens innehafvare icke utbekommas och Slusslägenheten således till skattevrak förfaller, Bolaget då, om Kronan det fordrar, skall lägenheten återtaga och räntan för densamma utgöra; samt 5:o alt
Kronan icke skall vara skyldig i någon mon ansvara för den förlust, som köparen eller dess rättsinnehafvare kan tillskyndas i följd af någon uppkommande rättegång om hvad som under ifrågavarande skatteköp inbegripas.
De detta mål rörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars handläggning ärendet blifver öfverlemnadt; och Kongl. Maj:l förbi ifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. OSCA R. A. P. Sandströmer.
Moj:ls Nåd.
Proposition, N:o 5. 13 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Är ender, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Stats-Rådet ä Stockholms Slott deri i5 November i85o.
Närvarande: II. E., Juslitire-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, H. E., Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Herr Friherre Stierneld, Stats-Råden:
Fåhreeus, Sandströmer, ron Hohenhausen, Wallensteen , Gunther, Genberg, Gripenstedt oell Grefve von Platen.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-rådet Sandströmer, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majits förut fattade beslut, uppsatt, Förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, i anledning af Nya Trollhätte Kanal-bolags-direktions underdåniga ansökning att få till skatte lösa gamla Slussen vid Lilla Edet med tillhörande område.
Majit behagade i Nåder gilla berörde förslag samt befallte, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes protokollet bilagd.
Ex Protocollo, C.
Hallberg. u Kongl. Majlis Råd.
Proposition, Rio 6.
Ank. till Exp. Utsk. d. 9 Dec. 1S50, kl. 10 f. ra. KONGL.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående utbyte af indragna Fjerdingsmansbostället Mylinge mot Klockarebostället Klintorp i Östergöthlands
Län; Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850, Efter samtidigt inträffad ledighet af numera indragna Kronofjerdingsmansboslället Mylinge N:o 2 och Klockarebostället Klintorp, hvartdera örn e!t fjeidedels mantal, och belägna, det förra i Östra Hargs, samt det sednare i Törnevalla Socken af Åkerbo Härad och Östergöthlands
Län, framställde Östra Hargs Församling, åt hvars Klockare Klintorp, ehuru liggande utom Församlingen och Pastoratet, hittills varit såsom boställe anslaget, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet den önskan alt, medelst byte med Kronan, i stället komma i besittning af hemmanet Mylinge, hvilket, med afseende å dess läge, vore till boställe för Församlingens Organist, som hädanefter tillika komme att vara lärare i Socknens Folkskola, vida lämpligare än det på mera än en half mils afstånd från Östra Hargs Kyrka belägna Klintorp.
Sedan detta ärende blifvit af Kongl. Maj:ls Befallningshafvande hos Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium anmäldt, har bcmälda Kollegium dels låtit verkställa uppskattningar och värderingar å så väl alla hus oell byggnader, som egor och förmoner vid ifrågavarande 2:ne hemman, dels ock i ämnet infordrat Kongl. Maj:ls Befallningshafvandes samt Consistorii i Linköping yttratiden'; hvarefter, och sedan vederbörande blifvit ytterligare hörde i fråga om öfverflyttning till Klintorp af den bostället Mylinge åliggande rotering, äfvensom, till följd af Kollegii derom meddelade föreskrift, behörig skattläggnings-undersökning försiggått, till utrönande af det hemmantal och den ränta, hvartill jorden vid hvartdera hemmanet borde, efter skattläggningsgrunder, uppskattas, Kollegium i underdånighet öfverlemnat frågan till Kongl. Majlis Nådiga pröfning; och enär hemmanen till godhet och förmåner i det närmaste Kongl.
Proposition, N:o 6.
15 motsvarade hvarandra, hvilket bevisades deraf, att vid ofvanberörde skattlaggningsundersökning, då hemmanens åker och äng blifvit efter refning och gradering af jordens nuvarande beskaffenhet, samt i öfverensstämmelse med de för orten gällande skattläggnings-grunder, till mantal och ränta uppskattade, hemmantalet för båda hemmannen uppgått till enahanda storlek af | mantal och skillnaden emellan de beräknade räntorna endast utgjort 10 skillingar 10 runstycken, har Kollegium, lika med öfrige vederbörande, underdånigast tillstyrkt, att, medelst Nådigt bifall lill det sökta bytet, Östra Hargs Församling måtte beredas tillfälle att få sin Organist och Folkskolelärare bosatt inom Socknen, till förmån både för honom och barnaundervisuingen.
Efter öfvervägande af de uti detta mål förekommande omständigheter vill Kongl. Maj:t, i betraktande deraf och med afseende å hvad anfördt och upplyst blifvit, angående värdet och beskaffenheten af ifrågavarande 2:ne hemman, härmed föreslå Rikets Ständer, att det för närvarande till boställe åt Klockaren i Östra Hargs Församling anslagna J- mantal Klintorp må, på sätt Församlingen begärt, få emot det, med hänsigt tili dess närbelägenhet intill Östra Hargs kyrka, för ofvanberörde ändamål lämpligare för detta Kronofjerdingsman s-bo stället, | mantal Mylinge, utbytas, under vilkor af ömsesidig öfverflyttning utaf hvartdera hemmanets ulskylder, sålunda: att Klintorp kommer alt utgöra så val den kronan nu behållna del af Mylinge hemmansränta, 8 skillingar, som den indekla delen deraf, 5 Riksdaler 32 skillingar 4 runstycken, hvilken, såsom ännu på indragningsstat utgående till Fjerdingsmännen i Linköpings Fögderi, tills vidare böra erläggas till bemälde Fjerdingsman, men, i nion af deras afgång, till Kronan; att detta hemman likaledes utgör den nu af Mylinge utgående kronotionde, 1 Tunna 8 kappar spannmål, samt öfvertager sistnämnde hemmans rotering, med undantag af dithörande soldattorp, som skulle komma att qvarligga på Mylinge egor; att Mylinge deremot utgör Kronans behållna ränta afKlintorps utjord, 2 runstycken, och kronotionde, 1 Tunna spannmål, men i öfrigt innehafves räntefritt af boställsinnehafvare!!, samt på sina egor bibehåller förenämnde soldattorp, som dock af roten underhållas och brukas; samt att väghållning, presterättigheter jemte alla öfrige allmänna och kommunala besvär och utskvlder bibehållas vid hvartdera hemmanet, som bör afträdas, enligt skeende laga af- och tilllrädessyn, med åbyggnader och stängsel m. m. i laga skick samt. med behörigen verkställdt trädesbruk och höstutsäde, hvarefter Klintorp bör genom Kammar-kollegii försorg i vanlig ordning för Kronans räkning utarrenderas.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemuad; Och Kongl. Majit förblif - 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 6. ver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. OSGAR. AL P. Sandströmer.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden > hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den i5 November i85o.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Friherre Stierneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Giinther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet Sandströmer, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majts förut fattade beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af indragna fjerdingsmansbostället Mylinge emot klockarebostället Klintorp i Östergöthlands Län.
Kongl. Maj:t behagade i Nåder gilla berörde Förslag, samt befallde, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes Protokollet bilagd.
N:o 7. Kongl. MajUs Nåd.
Proposition, N:o 7. 17 N:o 7. Ank. till Exp. Utsk. d. 9 Dec. 1850, U. 10 f. ra.
MÅJiTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående rättigheten för föredraganden af magasins-är enden uti Siats-Kontoret, Förste Ilof-Intendenten P. G. Wolin samt t. f. Kamereraren i Allmänna MagasinsKontoret J. F. Mullern och Bokhållaren derstädes J.
Bille, alt, efter upphunnen pensions-ålder, erhålla pensioner å Rikets Allmänna IndragningsStal till belopp, motsvarande deras innehafrande löner.
Gifven Stockholms Slott, den io November 1850.
Uti särskilda till Kongl.
Majit, genom Dess och Rikets Statskontor, öfverlemnade ansökningar, hafva Statskontorets Ledamot för Magazins-ärendens föredragning Förste Hof-intendenten Pehr Guslaf Welin samt t. f. Kamereraren uti det under Statskontoret lydande Allmänna Magazinskonloret Jacob Fredrik Muttern och Bokhållaren i samma kontor Jonas Bitte, den förstnämnde under åberopande jemväl deraf, att, enligt Kongl.
Brefven den 29 November 1781, den 29 November 1815 och den 15 Januari 1819, f. d.
Allmänna Magazins-direktionens Ledamöter fått sig tillagde enahanda löne- och peusionsrätt med vederlikar inom Kongl.
Majits och Rikets Kollegier, underdånigst anhållit, att, sedan de uppnått den för erhållande af pension å Allmänna Indragningsstaten i allmänhet föreskrifna ålder, komma i åtnjutande af pensioner till enahanda belopp, som de vid deras förenämda befattningar för närvarande i lön uppbära.
Af de vid ansökningarne fogade, behörigen styrkte tjensteförteckningar inliemtas, att Förste Hof-intendenten Welin, som, efter år 1S04 vunnit inträde i Statens 8ih. lill R.
St, Prol. 1850 §' 1851. 1 Sami. i Afd. 2 Haft. 3 18 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, N:o 7. tjenst^ under den 25 Februari 1818 erhållit Nådigt förordnande att vara Ledamot af dåvarande Allmänna Magazins-direktionen, hvilken befattning han innehaft till April månad 1824; då han såsom följd af Allmänna Magazins-direktionens upplösning, förflyttades på expectancestat, blifvit, jemlikt Kongl. Majrts Nådiga Beslut den 31 December 1829, inkallad till tjenstgöring i Statskontoretsåsom föredragande för Magaziusärenderna derstädes, hvarmed han ännu fortfar, emot åtnjutande af, från Allmänna Indragningsstaten utgående, aflöning till lika belopp som Statskommissarierue i lön uppbära; hvarjemte Förste HofiIntendenten Welin, enligt Nådiga förordnanden den 14 Oktober 1830 och den 19 Januari 1842, under sammanlagdt fyra års tid, utan serskild ersättning, med Statskommissarierne deltagit uti handläggningen af alla öfrige hos Statskontoret förekommande göromål, äfvensom han, efter eget erbjudande, under den 15 Februari innevarande år på enahanda sätt fått sig uppdraget att, nät behofvet det påkallar, biträda med behandling af de Statskommissarierne tillhörande egentliga Statsverksärenderna: att t. f. Kamereraren Maliern, som år 1807 inträdt på den civila tjenstemannabanan, allt ifrån den 29 Mars 1811 varit ordinarie tjensteman i Statskontoret, hvarest han tjenstgjort dels såsom Kammarskrifvare och Kammarförvandt, dels såsom tillförordnad Kamererare först uti ett särskildt Riksboksiuts-kontor och sedermera från den 30 Juni 1828 uti Allmänna Magazins-kontoret, i hvilken sistnämnde egenskap han åtnjutit och ännu åtnjuter lika lönevilkor med ordinarie Kamererare i Statskontoretr samt att Bokhållaren Bille, som blifvit år 1813 antagen till extra ordinarie Kammarskrifvare och den 29 April 1819 befordrad till Bokhållaie i Allmänna Magazins-direktionen, från den 1 Juli 1826, då Allmänna Magazins-ärendernas förvaltning ställdes under Statskontoret, oafbrutet tjenstgjort såsom Bokhållare i Allmänna Magazins-kontoret, emot åtnjutande aflön till enahanda belopp, som för hans vederlikar i Statskontoret finnes bestämdt.
I betraktande af hvad sålunda förekommit och Statskontoret i ämnet vidare anfört, samt då ifrågavarande embets- och tjenstemän äro i afseende å lönevilkor Ställde i full jemlikhet med Statskontorets öfrige embets- och tjenstemän, vid hvilket förhållande den omständigheten, att, ehuru deras befattningar äro af fortfarande egenskap, löneanslagen likväl icke varit å ordinarie stat uppförde, ej synes böra beröfva dem den pensionsrätt, som vederlikar inom verket åtnjuta, helst sådan förmån tillförene, i likartade fall, varit medgifven, anser Kongl. Maj:t
Sig böra öfverlemna detta ärende till Rikets Ständers pröfning, samt dervid föreslå, det Förste Hof-intendenten Welin samt t. f.
Kamereraren Maliem och Bokhållaren Bille måtte förklaras berättigade att efter upphunnen pensionsålder och under de i sådant afsende för civile cmbets- och tjenstemän i allmänhet stadgade vilkor, varda vid afskedstagande! uppförda å Rikets allmänna Indragnings-stat till pensioner, motsvarande den aflöning de för Kongl.
Proposition, A':o 7. 19 närvarande i Statskontoret åtnjuta, eller Welin 1,752 r:dr, med tillökning efter riksmarkegång utöfver 7 r:dr tunnan för derunder beräknade 152 tunnor spannmål, Maliem 1,314 r:dr och Bille 867 r:dr med tillökning efter rikmarkegångs medelpris för derunder beräknade 76 tunnor spannmål; och skola handlingarne i målet tillhandahållas det Utkott, till hvars handläggning frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad.
Dalum ut supra.
OSCAR. A. P. Sandströmer.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenderj hållet inför Hans Maj\t Konungen i Statsrådet ä Stockholms Slott den 15 November i85o * Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Siats-Ministern för Utrikes Ärendeme, Hr Friherre Stierneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, ron Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Sandströmer, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, uppsatt förslag till Nådig 20 Kongl. May.ts Md.
Proposition, N;o 8.
Proposition till Rikets Ständer angående rättighet för Föredraganden af Magasinsärenden uti Statskontoret, Förste Hof-intendenten P. G. Welin, samt t. f. Kamereraren i Allmänna Magazins-kontoret J. F. Miillern och Bokhållaren derstädes J.
Bille, att, efter upphunnen pensionsålder, erhålla pensioner å Rikets Allmänna Indragnings stat till belopp motsvarande deras innehafvande löner.
Maj:t behagade i Nåder gilla berörde Förslag och befallte, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes Protokollet bilagd.
Ex protocollo C.
Änk. till Exp. Utsk. den 0 Doc. 1850, kl. 10 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om upphörande af så kallade vakans- och förslagsliggetids- samt begrafningshjelps-bcsparingar, samt om årliga anslag lill vederbörande pensionskassor, såsom ersättning för de inkomster, dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta; Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850.
Uti till Rikets Ständer den 12 November 1847 aflåten Nådig Proposition, fastade Kongl. Maj:t Rikets Ständers uppmärksamhet å angelägenheten att: tillvägabringa förändring i hittills gällande föreskrifter, angående de lön-innchållningar, under namn af vakans- och förslagsliggetids-, samt nådårs-besparingar, hvilka de fleste Kongl.
Proposition, N:o 8. 21 embets- och tjenstemän, såväl civile som militäre, måste vid tillträde af ordinarie beställning å Rikets Stat vidkännas.
Enligt livad vid detta tillfälle för Rikets Ständer framställdes, bestå ifrågavarande löneinneliålluingar dels uti så kallade begrafningshjelps- eller nådårsbesparing, för hvars iakttagande den som till en syssla vunnit befordran, måste under Sex månader, räknade från och med månaden efter den, hvari utnämningen skett, tjena antingen utan lön, om lian förut icke innehaft ordinarie tjenst, eller ifall han egt sådan tjenst, med den lön, som åtföljt den frånträdda befattningen emot rättighet för Sterbhuset efter embets- eller tjensteman, som i tjensten med döden afgått, att såsom begrafningshjelp tillgodonjuta ett emot den sist innehållna lönen svarande belopp; dels ock uti besparing under en för uppkomna ledigheler bestämd, så kallad vakansoch förslagsliggetid, utgörande för sådane civile tjenster, hvartill underdåniga förslag upprättas, tre månader, för de civila embeten och tjenster, hvilka af Kongl. Maj:t omedelbart bortgifva», två månader, samt för alla militära embeten och tjenster fyra månader, allt med beräkning från och med månaden näst efter den, hvari ledigheten inträffat; — samt att, genom särskilda beslut och förordnanden, nu omförmälda, innehållna lönemedel, så vidt de samma eljest skulle, såsom en verklig inkomst eller besparing, komma Statsverket till godo, blifvit anvisade å de för embets- och tjensteniäus pensionering inrättade kassor, sålunda, att l:o uppå Arméens Pensionskassa, enligt det för densamma den 10 Januari 1757 utfärdade första reglemente, öfverlåtits lönbesparingarne för vakans- och liggemånaderne vid ledighet af Militära embeten och tjenster; hvarjemte genom Kongl, brefvet den 13 Mars 1830, grundadt på Rikets, åren 1828, 1829 och 1830 församlade Ständers, medgifvande, blifvit till förberörda kassa öfverlåtna de så kallade nådårs- eller begrafningshjelps-besparingarne efter afskedade militära personer vid arméen, emot lika förbindelser, som statsverket förut ålegat; att 2:o till Civil-statens Pensions-inrättuing, enligt Rikets Ständers den 2 September 1823 aflåtna underdåniga skrifvelse och Kongl. Maj:ts på grund deraf den 27 November 1825 fattade beslut, blifvit anslagen den lönebesparing, hvilken under den så kallade vakans- och förslagsliggetiden dittills tillkommit Statsverket af civila ämbeten och tjenster, som af Kongl. Maj:t tillsättas, äfvensom den löneinnehållning, hvilken, när civil embets- eller tjensteman tager afsked, eger rum för efterträdaren under namn af begrafningshjelp, hvarifrån likväl genom Kongl, brefvet den 11 Februari 1832 blifvit gjordt det,