Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af väckt motion om låneunderstöd för uppförande af en flottbro öfver Dalelfven. 0D. A.) Sedan Stats-utskottet, uti sitt under Nro 24: afgifna utlåtande, på anförde skäl afstyrkt Rikets Ständers bifall å en af riksdagsfullmäkligen Erik Andersson från Stora Kopparbergs, län inom Bonde-ståndet väckt motion, deruti han, under förmälan af den olägenhet och våda, som för närvarande vore förenade med farten å färja öfver den del af Dalelfven, sorn löper förbi Gustafs sockenkyrka, till förekommande hvaraf en Hottbro vöre af behofvet högeligen påkallad, anhållit, att då nämnde socken, bestående af endast något öfver 55 mantal, saknade erforderligt byggnadsvirke samt beboddes af högt beskattade och i knappa omständigheter stadde åboer, hvilka icke mäktade bekosta den ifrågaställa brobyggnaden, Rikets Ständer måtte, såsom bidrag dertill, bevilja hälften af den i upprättadt kostnadsförslag upptagna summa 7,127 r:dr 36 sk. r:gs, eller ett anslag af 2 å 3000 r:dr b:ko, och berörde utlåtande blifvit af Rikets Ständer godkändt; så har, i anledning häraf, bemälde riksdagsfullmäktig uti en, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen å nyo väckt och till Utskottets handläggning öfverlemnad motion, under åberopande af de ömmande omständigheter, som af honom förut blifvit anförde, begärt, att Rikets Ständer, till beredande af lättnad i arbé' 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 212. tets utförande, måtte hugna nämnde sockneboer med ett låneunderstöd af 4000 ndr b:ko, att på billiga vilkor åtnjutas.
Då ifrågavarande byggnadsföretag, som synes vara af vigt för orten, otvifvelaktigt måste blifva betydligt betungande för de brobyggnadsskyldige, hvilka sakna tillgång på skog och i allmänhet äro mindre bemedlade, och således svårligen lärer kunna utan allmänt understöd utföras, anser Utskottet, enär direkt statsanslag nu mera härför icke äskats, sig böra understödja motionärens sistberörde framställning och får alltså tillstyrka, att Rikets Ständer för byggnad af en bro öfver Dalelfven, bevilja Gustafs socknemän ett lån af 4000 r:dr b:ko, att från riksgälds-kon toret utgå, emot vilkor, att, sedan detta lån under 2 års tid utan ränta innehafts, 6 procent å det ursprungliga lånebeloppet, inom hvarje års utgång, till nyssnämnde verk inbetalas, deraf såsom ränta beräknas 4 procent å det ognldna kapitalet och återstoden såsom kapitalafbetalning, samt att vederbörande ställa säkerhet derför, att arbetet, som ovilkorligen bör påbörjas inom 1853 års slut, varder behörigen fullbordadt.
Stockholm den 19 Juni 1851. i\:o 212.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Juai 1851, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, i fråga om ersättning till en pensions-kasse-inrättning för beväringsmanskap pet och afskedade båtsmän uti Wester-norrlands län. IV. A.)
Uti ett inom hedervärda Bondeståndet afgifvet och till Stats-utskottets behandling re - Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 212. 3 milteradt memorial, har Riksdagsfullmäktige!!
Nils Strindlund från Wester-norrlarids län anfört, hurusom, till följd af Kongl.
Maj:ts nådiga uppmaning i 23 § af Kongl.
Kungörelsen den 27 Oktober 1812, påföljande år en pensions-kassa för blesseradt beväringsmanskap och afskedade båtsmän inom nämnde län blifvit, medelst bidrag af länets innevånare, inrättad, och hvilken inrättning dels utvidgades, dels fastställdes genom Kongl. Brefven denj 23 Mars och 30 November 1813; utgörande pensions-kassans fond den lista Oktober sistnämnde år, då inrättningens verksamhet tog sin början, 14,879 r:dr 12 sk. banko, hvaraf räntan skulle användas til! pensioner åt blesserade beväringskarlar och vidare understöd åt med pension af amiralitets-krigsmanskassan afskedade båtsmän, för hvilka sednare pensions-beloppet af länets pensionskassa skulle blifva lika med det, som tillerkändes den afskedade utaf amiralitets-krigsmanskassan.
Så väl i anseende dertill, att de afskedades antal i början icke var särdeles stort, som ock i följd af kapitalets tillökning genom tillagde räntor, hade ifrågavarande pensionskassa så tillvuxit, att den var tillräcklig att dels lemna pension till do afskedade båtsmän, som till erhållande deraf sig anmälde, dels understödja deras efterlemnade enkor och barn ; men genom oredlig förvaltning hade landträntmästaren E. G. Harlin åsamkat sig en balans till nämnde kassa af icke mindre än 6,308 r:dr 19 sk. 10 rst. banko, hvaraf följden blef, att pensionärernes antal, i mån af afgång, måste minskas och att flere pensioner till de dertill berättigade icke kunnat på nära tio år utdelas, förr än år 1850, då, till följd dels utaf afgång, dels deråt, att Landssekreteraren, Landskamereraren och Landträntmästaren, till förmån för de pensionsberättigade båtsmännen, afsagt sig deras för kassans förvaltning tillkommande arfvoden, sex nya pensioner kunnat utdelas.
Emedlertid och ehuru kassan ur så väl Harlins, som dess kontrollanters konkurser, till någon del fått ersättning för dess betydliga förlust af kapitalet, är kassan ännu i saknad af do för alla åren å balans-beloppet upplupne räntor, af hvilka pensioneringen borde ega rum, såsom en bedröflig följd hvaraf icke mindre än 67 afskedade båtsmän vid September månads slut 1849 voro i mistning af det dem tillkommande belopp^ 364 r;dr banko, och hvilkas antal sedan dess betydligt blifvit ökadt, hvartill äfven komme många aflidne båtsmäns i fattigdom efterlemnade enkor och barn, deraf flera nästan dagligen anmälde sig till erhållande af det understöd, hvartill de voro berättigade.
Med föranledande af detta bedröfliga fölhållande och med afseende på de serskilda sig företeende ömmande omständigheter, har motionären anhållit, att Rikets Ständer dels ville anvisa ett lämpligt anslag för en gång, på det att ifrågavarande välgörenhets-inrättning må 6 Stafs-Utskottets Utlåtande, N:o 212. komma i tillfälle att, enligt fastställde grunder, understödja de fattiga afskedade båtsmän, sorn ännu äro i mistning af sina pensioner, dels till Kongl. Maj:t ingå med underdånig hemställan om ett årligt bidrag från Invalidhusfonden, intill dess kassan kunde blifva i stånd att fullgöra sina åligganden.
Enligt en å Landtränteriet i Hernösand upprättad och motionen bilagd liqvidations— handling, utgjorde pensionskassans dornfäste fordran i förbemälde
Harlins gäldbandna bo i kapital 6.308 r:dr 19 sk. 10 rst. samt derå lill den 26 September förlidet år upplupna räntor 3,221 r:dr 11 sk. 11 rst., hvarå under den 7 April 1847 blifvit afbetaldt genom i konkursmassan erhållen utdelning 1,016 r:dr 46 sk. 8 rst., hvadan kassans förlust upptagits till 8,512 r:dr 33 sk. 1 rst. banko.
Enär den förlust, som på omförmälde sätt drabbat ifrågavarande kassa, hvilken, enligt Kongl.
Maj:ts för densamma utfärdade reglemente, skall stå under Konungens Befallningshafvandes öfverinseende och förvaltning, tillkommit i följd af en statens tjcnstemans förvållande, anser Utskottet med hänsigt härtill samt med afseende jemväl å det välgörande ändamål, som med kassan åsyftas, billigheten fordra, att staten godtgör den sålunda uppkomna, förlusten samt dymedelst sätter meranämnde välgörande inrättning i tillfälle att uppfylla de densamma åliggande förbindelser; och tillstyrker Utskottet fördenskull, att Rikets Ständer ville medgifva att, sedan utredt blifvit beloppet af den förlust, som merb<>rörde pensionskassa lidit till hufvudstol i följd af Landträntmästaren E.
G■ Harlins iråkade balans, samma förlust må af Riksgäldskontoret kassan ersättas; hvaremot den eller de utdelningar i vederbörandes konkursmassor, som derefter kunna pensionskassan tillfalla, i stället, skola till statsverket ingå.
Sluta-1 fskal teln Utlåtande, .\:o 213. 7 t :o 213.
Ank. tilt Exp.-Utsk. d. 26 Juni 1851, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ls nådiga skrifvelse lill Rikets Ständers Stats- Utskott, i fråga om medel till fullbordande af Strömsholms kanals ombyggnad. kV. .4.) Tilt Kongl. Maj:t har Strömsholms nya kanalbolag, enligt vid allmän bolagsstämma fattadt beslut, genom dess direktion inkommit med underdånig framställning rörande bolagets närvarande ställning och de orsaker, som, utan bolagets eller direktionens vållande, skola densamma föranledt, med anförande dervid, bland annat, att vid verkställigheten af Strömsholms kanals ombyggnad öfverste-iöjtnanten m. m. J. Edströms åren 1831—1833 hällne undersökning, på grund hvaraf den af honom föreslagna, af Kongl.
Maj:t under den 27 Juli 1841 i nåder fastställda plan för arbetet, med tillhörande kostnadsförslag, blifvit uppgjord, skall hafva befunnits i hög grad felaktig, så väl i anseende till sjelfva markens antagna beskaffenhet, som till de beräknade arbets-qvantiteterna samt åtgången af dagsverken och deras värden, hvarigenom inträffat, att kostnaden för kanalens ombyggnad, som :j samma förslag alternativt beräknats till 1,266,784 r:dr eller ock 1,311,884 r:dr banko, numera och sedan chefen lör vestra väg- och vattenbyggnads-distriktet, Majoren D. W.
Liljehöök, under åren 1846 och 1847, enligt uppdrag, verkställt ny undersökning i ämnet och aflemna!, med anledning deraf, upprättade kartor, betänkande och kostnadsförslag, blifvit, i enlighet dermed, ansedd uppgå till 1,925,886 r:dr, deraf för ännu återstående arbeten sig belöpte 1,113,768 r:dr, hvartill likväl borde tilläggas 45,000 r:dr för åtskilliga af bolagets nuvarande öfver-mekanikus uppgifna behof, samt 202,602 r:dr för bolagels skuld af 46,800 r:dr och öfrige utgifter under den till 1859 års utgång nu föreslagna, förlängda arbetstiden, hvadan alltså och under förutsättning, att kanalens utlopp i Mälaren blefve, såsom hittills, vid Strömsholm, det belopp, som för utförandet ännu vore erforderligt, utgjorde 1,361,370 r:dr banko, hvilket af uppgifna anledningar, likväl skulle vara det maximum, hvarutöfver de återstående kostnaderne icke borde kunna sig bestiga ; och har, med 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 213. åberopande häraf oell då till dessa utgifters bestridande bolaget, uti redan beviljadt statsanslag, inkomster till 1859 års slut och öfriga tillgångar, icke kunde påräkna större belopp än 601,600 r:dr, och således en brist af 759,770 rtdr banko komme alt uppstå, samt aktie-egarne i bolaget, hvilka redan skola hafva tillskjulit 215,600 r:dr och dei igenom för hittills ombyggde 11^ slussar och andra arbeten bekostat 139,313 r:dr 41 sk. 8 rst. mera, än derå efter det fastställda förslaget belöple, icke kunde, i strid mot 2 § uti de för bolaget den 28 April 1842 i nåder utfärdade reglor, åläggas att utöfver redan å hvarje aktie inbetalda 400 r:dr, utgöra något ytterligare tillskott och icke heller finge kanal- oell slussverket lagligen inteckna, i följd hvaraf det, i brist på säkerhet att erbjuda, deslomindre vore tänkbart att större eller mindre del af de bristande medlen skulle kunna i låneväg anskaffas, som bolagets framtida tillgångar, så vidt de nu kunde beräknas, efter ombyggnadens fullbordande icke syntes medgifva 5 procents ränta på utgifvande nya aktier eller skuldsedlar för mera än högst 124,000 r:dr, bolaget vid dessa förhållanden, och då annan utväg till arbetets fullbordande icke funnits återstå, hos Kongl. Maj:t i underdånighet framställt följande tre alternativa förslag, nemligen: 1:o att Strömsholms kanal och slussverk af staten mä öfvertagas, mot förbindelse å statens sida, a) att inlösa de nu gällande 539 aktierna till deras nominela värde 215,600 r:dr banko med obligationer,
bärande 3 procent årlig ränta till 1859 års slut och derefter 5 procent årlig ränta, men med rättighet likväl för staten att dessa obligationer, efter uppsägning, till större eller mindre belopp, när som helst, infria; b) att till 1859 års slut fullborda ombyggnaden af kanal- och slussverket i enlighet med den fastställda planen; och c) att öfvertaga bolagets alla förbindelser och skyldigheter af hvilken beskaffenhet som helst, och således jemväl den gäld, hvaruti bolaget häftar, vid den tidpunkt, då öfverlåtelsen eger rum; eller ock 2:o att bolaget må tillförsäkras, att utom de till och [med år 1856 af Rikets Ständer redan anslagna 50,000 r:dr om året utaf Handels- och Sjöfartsfonden eller andra allmänna medel, under loppet af åren 1851 till och med 1858 utbekomma en summa af högst 760,000 r:dr banko, deraf |:delar skulle utgöra nytt anslag utan återbetalningsskyldighet och j:del af bolaget återgäldas från och med 1860, medelst erläggande af 6,200 r:dr banko årligen, att användas till två procent i ränta och återstoden till amortering å samma Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 213.
9 Ramma fjerdedel af summan.
Såsom vilkor för erhållande af delta ytterligare statsbidrag skulle stadgas, att kanalbolaget finge under hela ombyggnadstiden fortfarande åtnöja sig med 3 procent i utdelning på aklierne och efter ombyggnadstidens slut med 5 procent årligen, till dess berörde skuld till statsverket blifvit till kapital och ränta fullt ålergulden; äfvensom att i allt fall, då §§ 6 och 10 i bolagets privilegium fortfore att ega gällande kraft, statsverket komme att erhålla öfverskollet af framtida årliga nettobehållningen på kanalinkomsterna, sedan bolaget undfått högst 15,000 r:dr eller omkring 7 procent på aktiekapitalet; hvaremot för möjligheten att årligen från 1860 års början med säkerhet kunna tillvägabringa inbetalningen af 6,200 r:dr till statsverket, den förändring i § 5 af så väl bolagets privilegium, som det emellan kronan och bolaget upprättade kontrakt, erfordrades, att den summa, sorn efter arbetets fullbordan hvarje år skulle afsältas till reparationsfond, borde minskas från 5.000 till 3,000 r:dr under den tid, som åtginge för amortering af bolagets skuld till statsverket, äfvensom, på det ombyggnadsarbetet måtte kunna verkställas utan allt för stora olägenheter för trafiken på kanalen och deraf följande rubbning uti inkomstberäkningen, den förändring i § 3 mom. b) af privilegiet och kontraktet borde ega rum, att arbetstiden förlängdes med 3 år eller till 1859 års slut.
För don händelse åter, att intetdera af dessa bägge alternativet blefve gilladt, har direktionen i underdånighet anhållit: 3:o att åt bolaget måtte anslås det till 1853 års slut, efter uppgjord beräkning, erforderliga tillskott af 330,636 r:dr b.-ko, alt med uppgifna belopp för hvarldera af åren 1851, 1852 och 1853 utgå, mot förbindelse å bolagets sida, att, på lika sätt som ofvan är vordet omnämndt, deraf återbetala en fjerdedel, utgörande 82,659 r:dr.
Uti häröfver den 7 sistlidne Januari afgifvet underdånigt utlåtande har Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hufvudsakligen sig yttrat, att, enär bolagets direktion, på sätt Rikets Ständer stadgat, genom med kronan ingånget kontrakt, å bolagets vägnar vore förpligtadt att efter fastställda planen verkställa kanalens ombyggnad, utan att dertill af staten kunna påräkna ytterligare än redan beviljadt bidrag, vid äfventyr för underlåtenhet deraf, att all vidare utbetalning af statsmedel komme att inställas och hvad deraf blifvit uppburet åter till Rikets Ständers riksgäldskontor inbetalas, på en gång eller successivt, inom den tid Kongl. Maj:t funne godt derför bestämma, och härtill komme, att Strömsholms nya kanalbolag, som till säkerhet för åtagne förbindelsers uppfyllande skolat Strömsör. till R.
Prof. 1850 $ 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 20 Haft. 2 10 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 213. holms gamla kanal och slussverk med alla dess tillhörigheter i fast och lös egendom tilt statsverket öfverlemna, vid nämnde kontrakts afslulande syntes hafva efter fastställda förslaget bordt vara beredt alt, utöfver statsbidraget, till kanalbyggnadens verkställande, och således utom hvad som erfordrades för kanalens inlösning från gamla bolaget anskaffa 583,000 r:dr b:ko, följaktligen genom tillskjutandet, på sätt direktionen uppgifvit, af endast 215,600 r:dr ingalunda fullejort allt hvad på det nya bolaget ankommer, Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader icke ansåg sig böra i underdånighet förorda någondera af de 3 alternativa framställningarne för beredande af medel till arbetets fortsättning; hemställande Styrelsen likväl, i betraktande af den prisstegring, som i åtskilliga hänseenden egt rum, sedan Edströms förslag år 1833 upprättades, och då det verkligen vorp af särdeles vigt för rörelsen inom en del af landet, att
Strömsholms kanal så snart som möjligt blofve bragt i det förbättrade skick, som vid anslagets meddelande till ombyggnaden åsyftats, att Kongl. Majit, jemte beviljande af den ifrågasatta förlängningen af arbetstiden till 1850 års slut, måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om ett ytterligare anslag till fortskyndande af merberörde kanalarbptp.
Med afseende å hvad Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i underdånighet anfört, har Kongl. Majit funnit
Sig icke kunna lemna nådigt bifall till någotdera alternativet af hvad Strömsholms nya kanalbolag beträffande utvägarne för ombyggnads-arbetets fullbordande i underdånighet hemställt*, men då det vore af synnerlig vigt för rörelsen inom en betydande del af landet, att Strömsholms kanal med det första varder satt i det förbättrade skick, som vid meddelandet af anslaget till ombyggnaden åsyftats, och handlingarne uppenbarligen utvisade, att byggnadsarbetena, i anseende till stegrade arbetslöner och i vissa delar förhöjda material-priser, omöjligen kunna fullbordas utan en väsentdlig tillökning iden kostnad, som enligt öfverste-löjinant Edströms år 1833 upprättade och nu mera otillförlitligt befunna förslag togs i beräkning.
När Rikets Ständer år 1841 anvisade statsanslaget för kanalombyggnaden, samt dervid, bland andra vilkor, dels stadgade, att ombyggnads-arbetet borde inom femton är af bolaget uiföras, utan att ytterligare statsbidrag dertill finge påräknas, och att, efter arbetets fullbordan, 5,000 r:dr årligen skulle till reparationsfonden afsattas, dels ock bestämde 15,000 ridr årligen såsom maximum för den ränta och utdelning på aktierne, som bolaget egde af kanalinkomsten utbekomma, efter det kanaloch slusbyggnaderne blifvit fullbordade, har Kongl. Maj:t, med bifogande af de till målet hörande handlingar, uti till Statä-utskot tet den 18 sistlidne Mars aflåten nådig skrifvelse, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 2/3.
\\ behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, derest Rikets Ständer, på sådan grund, lika med Kongl. Maj:l, funno billigheten och det allmännas fördel fordra, att de vilkor, som gpnom kontraktet blifvit bolaget ålagda, må i ofvanberörde omständigheter kunna efter Kongl. Maj:ts bepröfvande förändras, Kongl. Msj:t vore benägen att, efter vederbörandes hörande, taga i öfvervägande, huruvida för kanalombyggnaden enligt fastställd plan må kunna bolaget al handels- och sjöfarts-fonden tilldelas ett ytterligare understöd, att under flera eller färre af de återstående byggnadsåren successivt utgå med högst 50,000 rtdr årligen, emot de vilkor och förbindelser å bolagets sida, som Kongl. Maj:t kunde finna lämpligt ytterligare föreskrifva, till betryggande deraf, att kanalbyggnads-arbetena vederbörligen fullbordades inom den tid, som redan vore eller i sammanhang med det nya anslags-beslutet blefve bestämd.
Innan Utskottet yttrar sig öfver Kongl. Maj:ls högstberörde framställning, anser, för vinnande af närmare kännedom om de vilkor, hvaruti förändring blifvit i nåder ifrågasatt, Utskottet sig böra meddela innehållet af förenämnde emellan kronan och Strömsholms nya kanal-bolag, den 28 Maj 1842 upprättade kontrakt, i hvad det angår merberörde vilkor; nemligen a) rörande tiden för ombyggnadens verkställande. § 3. mom. a. Bolaget tillförbinder sig att fullborda ombyggnaden af kanalen och slussverket inom femton år, räknade från och med det år, då förslå anslaget af allmänna medel utgår.” b) rörande reparations-fonden. § 5.
'Efter arbetets fullbordan skall af kanal-inkomsterna afsältas
Fem tusende (5,000) riksdaler banko om året till samlande af en fond för framtida större reparationer, intilldess denna fond, med derå upplupne och till kapitalet lagde räntor, uppgår till Två hundrade tusen riksdaler banko, hvarefter räntan må komma att inberäknas bland kanalverkets inkomster.
Utlåningen af dessa medel samt bevakningen af låne- och säkerhetshandlingar derför besörjes af bolaget på eget ansvar; hvaremot handlingarne komma att blifva under Riksgäldskontorets vård.
Då denna fonds kapital för större reparationer antingen hel och hållen, eller till någon del, medtages, skall räntan åter läggas till kapitalet och af kanal-inkomsterne å nyo afsättas 5,000 riksdaler årligen, intilldess fonden åter upp - 12 Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 213. gått till Två hundra tusen riksdaler.
Årliga underhålls-kostnaden och mindre reparationer bestridas af kanal-inkomsterna för året.’’ c) angående ränta och utdelning å aktierne. § 10.
”Så framt förberörde åligganden och förbindelser af Strömsholms riva kanal-bolag rioggrannt uppfyllas, tillförsäkras bolaget, å Kongl. Majlis och kronans vägnar, att, jemte orubbad besittnings- och egande-rätt för ev-erldliga tider till Strömsholms så väl gamla som nya kanal- och sluss-verk med alla dess tillhörigheter, tillgodonjuta följande förmåner och rättigheter, nemligen mom. e) att från och med det år, då nya kanal- och slussverket är fullt färdigt och farbar!, såsom ränta och utdelning å aktierna erhålla af kanal-inkomsten, så vidt den dertill lemnar tillgång, ett belopp af högst Femton tusende riksdaler banko om året, sedan likväl förut afdragits och godtgjorts alla utgifter för året, nemligen kostnaderne för kanalens och slussverkets samt kanalfartens ändamålsenliga vidmakthållande, aflöningar och arfvoden, bevillning, jemte allt hvad lill årlig kostnad för kanalverket kan hänföras, samt således äfven afsättning för reparationsfonden, enligt 5 §.“
Vidkommande nu sjelfva saken, tror Utskottet här icke böra förtigas, att orsaken till den missgynnande ställning, hvaruti Strömsholms kanal-bolag sig för närvarande befinner, icke ensamt är att söka uti framlidne öfverste-löjtnanten Edströms beräkningar, utan torde hafva kunnat till icke ringa del förekommas, derest bolaget iakttagit mera förutseende och bättre vakat öfver arbetets utförande.
Meu da upplyst är, att kanalens ombyggnad icke kan verkställas utan ändring i de vilkor, som, vid 1840 års riksdag, blifvit af Rikets Ständer fastställde, och det är af synnerlig vigt för rörelsen inom en betydande del af landet, att Strömsholms kanal varder med det första försatt i det förbättrade skick, som, vid meddelandet af anslaget till ombyggnaden, åsyftats, anser Utskottet sig böra tillstyrka, alt Rikets Ständer må, i öfverensstämmelse med Kongl.
Majrts högstberörde nådiga skrifvelse, medgifva, l:r> att den för fullbordande af Strömsholms kanals ombyggnad bestämdatid får utsträckas till 1859 års slut och, i sådan händelse, § 3 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 213.
13 morn. a i oftaberörde kontrakt samt § 3 morn. b i bolagets privilegium i enlighet dermed ändras; 2:o att den summa, sorn, efter arbetets fullbordan, skall hvarje år afsätlas till reparationsfond, må minskas från 5,000 till 3,000 r:dr, under den tid, som åtgår för amortering af det statsbidrag, bolaget kan af Kongl. Maj:t förunnas, men sedermera utgå till fulla beloppet 5,000 rtdr; samt att § 5 i oftabesagde kontrakt och privilegium erhåller en härmed öfverensstämmande lydelse; och 3:0 alt sedan de vilkor och förbindelser, Kongl.
Maj:t kan finna lämpligt föreskrifva bolaget för tillgodonjutande nf ytterligare understöd, blifvit uppfyllda, den i § 10 mom. e intagne bestämmelse, i afseende på beloppet af ränta och utdelning å aktierna, får, efter Kongl. Maj:ts bepröfvande, förändras.
Reservationer; af Friherre Palmstjerna, C■ O. af Kontraktsprosten Forssell'.
”Afven jag anhåller att få anmäla min reservation emot det skärpta omdöme öfver Direktionens åtgöranden, som Utskottets majoritet beslutat sig uttala.
Min mening är icke att ogilla sjelfva uttalandet, så vida nemligen detta grundar sig på skäl, som äro fullt tillräckliga för den öfvertygelse, man vill uttrycka; ty jag hörer icke till dem, som sky att uttala sanningen, när sådant kan anses af behofvet påkalladt.
Men för min del eger jag icke deri kännedom om speciella förhållanden, som kan berättiga mig deltaga i majoritetens strängare omdöme, och har derföre ansett mig förbunden att rösta för afdelningens mildare ordalag, som inskränka sig endast till en uttalad öfvertygelse om behofvet af ådagalagdt “mera förutseende“ hos direktionen.”