Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sin del funnit tillökning uti nyssnämnda pensionsbelopp åt den åldrige tjenstemannen desto heldre vara af både rättvisa och billighet påkallad, sorn detsamma, under nuvarande förhållanden, ingalunda är tillräckligt för de oundgängligaste lefnadsbehofvens fyllande, samt härtill kommer, att Kongl, Räntemästaren af Wåhlberg kunnat vid löneregleringens uppgörande förbehålla sig rättigheten att fortfarande under lönen tillgodonjuta den förhöjning för spanmålen, sorn lian dittills uppburit, ehuru han, för att, i hvad af honom berodde, underlätta verkställigheten af samma lönereglering, från omförmälde rättighet afstått.
Af dessa skäl, och med afseende jemväl å af Wåhlbergs under en mångårig tjenstetid städse ådagalagda utmärkta redbarhet, bepröfvade nit samt i allo hedrande förhållande, föreslår Kongl. Majit härmed, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad de i likartade fall förut medgifvit, dels vid 1844 och 1845 årens Riksdag för Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegii och Kammar-rätts- Embets- och Tjenstemän, dels vid 1850 neli 1851 årens Riksmöte för Förste Hof-intendenten P. G. Welin med flere f. d. Allmänna Magasins-kontorets tjenstemän, hvilka, ehuru de ej haft ordinarie löner, likväl fått deras arfvoden motsvarande pensioner sig tillagda, måtte förklara afskedade Kongl. Räntemästaren Gustaf Denis af Wåhlberg berättigad att under de för civile Embets- och Tjenstemän i allmänhet stadgade vilkor, å Allmänna Indragnings-staten uppföras till pension, motsvarande sammanlagda beloppet af lians, enligt nu för Stats-kontoret gällande Interims-stat, innehafva lön och arfvode, Två Tusen Sex Hundra Riksdaler Banko, eller Tre Tusen Nio Hundra Riksdaler Riksmynt, att beräknas och utgå från och med början af December månad år 1855.
De till detta ärende hörande handlingar skola särskildt tillställas Rikets Ständers Stats-utskott, och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Gripenstedt. 24 Kongl. Maj.ts Nåd.
BIHANG TILL Sålman MRMU&BIDnBB VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1853 OCH 1854, MDRA 8A9ILEIREI.
)Bss Afdelningen: Jilongi.
MaJ:ts Mtefattningshafvandes
Em hets-B er tittets er.
'■ ' - r . ■ ■■ ■ ' INNEHÅLL:
Berättelsen för Stockholms Stad 55 Upsala Län 55 Stockholms d:o 55 Nyköpings d:o 55 Östergöthlands d:o 55 Gottlands d:o 55 Calmar d:o 55 Blekinge d:o 55 Jönköpings d:o 55 Kronobergs d:o 55 Christianstads d:o 55 Malmöhus d:o UFVER-STÅTHÅLLARE-EMBETETS uti 01 o c k 1) 01 m 0 0 i a t> tili m.I:T i undertttinighel afgifna E IB ET S-BERÄTTELSE för åren 184S, 1849 oell 1850. STOCKHOLM, 1853.
P. A. KORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. 1 * ■ "
Stormägtigsle, Allernådigste Konung l Ofver -Stafhålla re-Embetel, sorn, genom Eder Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse den 22 December 1848, bar sig ålagdt att till Eder Kongl. Maj:t inkomma med underdånig berättelse angående Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende för åren 1848, 1849 och 1850, får, sedan infordrade uppgifter och utlåtanden i dertill hörande ämnen från vederbörande erhållits, härmedelst afgifva samma berättelse, uppställd i den ordning och under de rubriker, Eder Kongl. Majit, medelst utfärdade formulärer, i nåder anbefallt till noggrant iakttagande. 4 I.
Hvad Öfver-Ståthållare-Embetet i denna del i de tvänne första femårsberättelserna anfört om Stadens läge och beskaffenhet får Öfver-StåthållareEmbetet nu i underdånighet åberopa, äfvensom hvad de sednare berättelserna innehålla angående sedermera vidtagne åtgärder för Stadens förskönande och införande af allmänna förbättringar.
Att Staden jemväl under nu ifrågavarande 3:ne år vunnit ett fördelaktigare utseende genom uppförande af en mängd betydliga enskilda hus är otvifvelaktigt; och synas de byggnads-amorteringslån, som af Stockholms Stads Brandförsäkrings-kontor, emot billiga vilkor, utlemnas, i icke ringa mån hafva befrämjat uppförandet af en mängd solida och prydliga byggnader.
Bland allmänna förbättringar må nämnas: fortsatt hamn-anläggning vid Kungsholmen emellan Eldqvarnen och Carolinska Institutet; 2:ne nya badsumpars inrättande för qvinnor, tillhörande den fattigare folkklassen; uppförande af slagthus vid Hof-Jakt-varfvet å Kungsholmen; fortsättning af Nya Cellfängelsebyggnaden; fullbordande af Nya Slussbyggnaden, samt början gjord till planering och utvidgande af planen söder om nämnde sluss, äfvensom till Skeppsbrons förseende utåt hela dess längd med kaj af huggen granit; samt fortsatt förbättring af gatu-anläggningen och trottoirers anbringande på sådana gator, der desamma kunnat aidäggas.
Från f. d. Politi^, Embets- och Byggnings-Kollegium samt nu varande Handels- och Ekonomi-Kollegium hafva under nämnde år tillstånds-resolutioner blifvit meddelade för uppförande af 74 bonings- och fabrikshus, 83 uthus och dessutom för till- och påbyggnader i 101 egendomar; och hafva dessutom 288 hus undergått större och mindre reparationer, så att jemväl under den ifrågavarande tiden särskilda delar af hufvudstaden vunnit ett fördelaktigare utseende. II.
Folkmängden i hufvudstaden har, enligt mantalslängderne, utgjort:
År 1848 Mantalsskrifne Mankön . . . 26,215 » Qvinkön . . 35,240 gj 455 Mantalsfrie Mankön . . . 15,325 Qvinkön . . 13,550 28,875 90 330t År 1849 Mantalsskrifne Mankön. . . 25,615 » Qvinkön . . 35,616 g j ggj Mantalsfrie Mankön . . . 15,548 >» Qvinkön . . 13,639 29 187 9041g> » 1850 Mantalsskrifne Mankön. . . 26,214 » Qvinkön . . 36,182 62 396 Mantalsfrie Mankön. . . 15,506 » Qvinkön . . 13,642 29 148 91,544.
År 1847 uppgick folknummern, enligt hvad föregående femårsberättelse utvisar, till 87,985, och har således under dessa 3:ne år ökats med 3,559 personer.
År 1848 » 1849 » 1850 Ar » » Summa Döde: 1848 1849 1850 Summa Mankön. 1,467 1,598 1,661 4,726 1,817 1,858 2,059 5,734 Qvinkön. 1,392 1,523 1,529 4,444 1,537 1,640 1,816 4,993 Summa. 2,859 3,121 3,190 9,170 3,354 3,498 3,875 10,727 Hvaraf oäkta. 1,301 1,375 1,424 4,100 Flere döde än födde.
495 377 685 1,557
År 1848 » 1849 » 1850 Under 1 931 918 1,002 Emellan 1 och 3 år.
221 253 240 Under åren 1845, 1846 och 1847 utgjorde de föddes antal 8,440 och de dödes 10,870, vid jemförelse hvaraf med ofvanuppgifna förhållande befinnes 6 att, under nu ifrågavarande 3:ne år, de föddes antal varit 730 större och de dödas 143 mindre än under förstnämnde tiderymd.
I afseende på folkets lynne, bildning, sedlighet, konst och näringsflit samt välmåga, anser sig Öfver-Ståthållare-Embetet icke hafva anledning tili ändring i det omdöme, som i de håda sednaste femårsherättelserne blifvit afgifvet, nemligen, att, ehuru obestridligt är, att folkets upplysning och bildning äfven under denna tid varit med allvar omfattade och främjade, samt att konst och näringsflit i många delar utvecklats, synas dock sedligheten samt aktningen för lag och ordning hafva aftagit och välmågan i allmänhet vara förminskad, hvilket sednare, att dömma efter de längre fram i denna berättelse förekommande upplysningar om näringarnes tillstånd, särdeles tyckes vara fallet med handtverkerierna.
Bland den lägre folkklassen har sjelfsvåld, lättja, sedeförderf och fattigdom alltmera utbredt sig och stadens fattigvård har för hvarje år för att kunna hämma tiggerierne och bispringa Af Poliskammarens arbetsförteckningar upplyses, att de gröfre brottmålen, som derifrån blifvit hänskjutna till domstolarne, hafva utgjort: Mord och Mordbrand.
Förfalsk- Stölder och Summa.
Dråp. ningar.
Snatterier.
År 1848 i 2 30 502 535 »1849 4 3 37 560 604 » 1850 i 1 12 434 448 Summa 6 6 79 1,496 1,587 eller i medeltal årligen 529.
Till ansvar för fylleri hafva i Poliskammaren blifvit fällde:
År 1848 750 » 1849 683 » 1850 . . 1,026 Summa 2,519, som i medeltal utgör för hvardera året 837.
Vid jemförelse af ofvanstående uppgift å de gröfre brottmålen med innehållet af sednaste femårsberättelsen visar sig väl att desamma något minskats, men derempt har medeltalet af de för fylleri bötfällde varit större än 1843—1847, hvilket synes utvisa att fyllerilasten ännu beklagligtvis icke är i aftagande. blifvit tagen i större anspråk de mest nödlidande. 7 lil.
Nnrinytir, 1 afseende på de såsom föremål för femårsberättelserna uppgifne frågor, pä hvilka näringsfång
Hufvudstadens bestånd synnerligast grundas, om naturen af dess handel, tillförsel af landets öfver skottsprodukter, afsättningsorter och kommunikation med desamma, åberopar Öfver-Ståtbållare-Embetet i underdånighet hvad härom i Öl ver-Ståthåliare-Em betets förut afgifne femårsberättelser blifvit anfördt, med tillägg att under de år, ifrågavarande berättelse omfattar, kommunikationen emellan hufvudstaden och landsorterne ytterligare blifvit lättad och befrämjad genom tillkomsten af flera nya, beqvämliga och snabbgående ångfartyg, särdeles till de norra provinserna5 hvarjemte Öfver-Ståthållare-Embetet, till upplysning i frågan huruvida under de år, som denna berättelse angår, Stadens handel och näringar stigit eller fallit, samt hvilka gynnande eller ofördelaktiga konjunkturer förorsakat nägotdera af dessa förhållanden, får underdånigst anföra, likasom i de förra berättelserna, hvad de af Stadens Magistrat, Handels- och Ekonomi-Kolleginm, Borgerskapets
Äldste samt andra vederbörande i ämnet meddelade uppgifter och utlåtanden hufvudsakligen innehålla.
Grosshandlares och hos dem anställde Handelsbokhållares antal har varit:
År 1848 Grosshandlare 218, Handelsbokhållare 234.
» 1849 » 226, » 257. » 1850 » 224, » . 252. eller i ungefärligt medeltal för dessa år, Grosshandlare 222 och Handelsbokhållare 247, då medeltalen för de föregående fem åren voro af de förre 197 och af de sednare 210.
Burskap å Grosshandel hafva:
År 1848 vunnit 14, uppsagt 6. » 1849 » 21, » 11. » 1850 » 22, » 8.
Gross- och' Minuthandel, emot särskild beskattning för hvardera yrket, hafva idkat:
År 1848 9 med 20 bokhållare och betjente, » 1849 20 » 42 » » » 1850 15 » 34 » ,, Sedan separationen i minuthandeln jemlikt Kongl. Handels-Ordningen den 22 December 1846 upphört, hafva, enligt anteckningarne uti Krono-uppbördsverkets kontroll-kontor, Minutklassernas ledamöters och betjenings antal utgjort. 8 Ledamöter.
Betjente och biträdande.
År 1848 » 1849 »1850 575 566 553 27 21 16 589 617 602 16 22 17 Såsom Minuthandlare hafva:
År 1848 vunnit burskap 60, uppsagt sådan rättighet 58.
» 1849 » » 40, » » 47.
» 1850 » » 37, » » 30.
KofFerdi-Kapitener med burskapsrätt, hvilka enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse den 21 September 1850, äro med Stockholms Stads HandelsFörening förbundne till en afdelning af Stadens Borgerskap, utgjorde:
Vid 1848 års slut 107, deraf sysselsatte 69, utan sysselsättning 38.
» 1849 » » lil, » » 87, » » 24.
» 1850 » » 114, » » 87, » » 27. Handtverks-Föreningens
Fullmäglige hafva uti infordradt utlåtande anfört, att, hvad vidkommer uppgifter om handtverkeriernas ledamöter, gesäller och lärlingar, hafva genom Kongl. Fabriks- och Handtverks-Ordningen den 22 December 1846 och Eder Kongl. Maj:ts nådiga Stadga den 29 nästförutgångne
Maj, förändrade förhållanden uppkommit bland handtverkarne sjelfve samt emellan dem och deras arbetare, i thy att dels idkarne numera anse sig icke äga någon skyldighet eller något intresse att sins emellan hålla sammankomster, hvarföre ock flera af dem vore för hvarannan alldeles främmande, dels ock deras arbetare efter eget godtfinnande lemna eller öfvergifva deras arbete, så att idkarne snart sagdt den ena dagen icke med någon säkerhet kunna beräkna hvilka arbetsbiträden de den följande dagen hafva att tillgå, hvadan Fullmägtige anmält sig icke vara i tillfälle att meddela uppgifter af ifrågakomna beskaffenhet, hvilka deremot, så vida det under ofvan antydda förhållande varit möjligt att uppgöra desamma, med anspråk på någon fullkomlighet, sannolikt kunde erhållas från Kronouppbörds-Yerkets kontroll-kontor, dit handtverksidkande borgare årligen under ifrågavarande trenne år bort aflemna förteckningar å arbetare.
Enligt de anteckningar, som erhållils från berörde kontor, hafva, efter den uti Borgerskapets klassifikation följde ordning, dock med erinran, att ibland idkarne 9 idkarne förekomma en eller annan, sorn, utan burskap, med särskildt tillstånd utöfvat yrket, nedannämnde handtverkeriyrken blifvit utöfvade af följande antal idkare, gesäller, lärlingar och andra arbetare:
Bryggare och Distillatorer . . Bagare • •
Vinskänkar Skräddare Skomakare Slagtare Urmakare Bleck- och Plåtslagare . . . .
Jernbleckslakerare Uakerfabrikörer Hofslagare Smeder Klensmeder Pistolsmeder .lern- och Stålarbetare ....
Chirurgiska Instrumentmakare Byggmästare Murmästare Stenhuggare . Glasmästare .
Fiskköpare Socker- och Schweitzerbagare Kaffekokare .... i Notflskare . . Bokbindare. ... .......
Fodralmakare Guldsmeder Etui- och Portföljmakare . . . Sejlare Repslagare Tunnbindare Kakelugnsmakare Körsnärer Sämsk- och Handskmakare . .
Handsktäbrikörer ....... 184 8. 18 4 9. 1850.
Gesäller eller motsvarande. t-1 5’ crq 93 Andre arbetare.
Gesäller eller motsvarande.
Andre arbetare. 82 28 289 68 28 307 65 6 27 330 lil 104 90 108 66 108 74 86 68 121 86 112 112 19 93 8 126 9 103 24 129 8 93 28 157 296 205 17 148 241 178 8 153 214 186 6 313 417 406 134 308 363 385 80 295 369 410 53 32 45 38 9 24 30 26 27 20 16 22 28 35 72 34 66 34 68 24 4 23 6 42 6 7 25 1 29 46 2 6 27 33 50 1 4 —.— 13 3 7 3 2 (i 50 90 6 29 51 98 6 2S 44 117 3 2 6 8 22 5 12 26 36 93 4 27 34 90 4 32 1 32 103 2 4 5 3 7 5 1 8 4 3 7 2 4 11 4 10 4 13 5 7 48 5 2 24 9 9 95 11 5 14 37 15 22 9 100 13 12 6 27 3 1 3 2 3 3 8 3 3 6 6 28 38 23 26 1 59 27 32 20 28 52 29 33 16 31 1 54 30 19 43 33 26 46 35 22 44 2 5 9 47 1 2 5 6 45 1 5 5 .
ZZ 61 82 68 77 1 50 67 75 7 2 —.— 4 56 6 4 lil 79 7 14 3 51 6 114 88 24 9 5.3 6 121 82 5 14 11 13 5 11 9 4 6 14 12 13 7 23 19 7 6 27 16 8 7 33 14 7 27 35 60 3 23 28 48 7 31 33 67 16 16 51 38 15 14 31 19 27 12 38 43 33 11 10 10 10 11 10 2 12 10 10 7 9 3 1 7 7 1 3 7 10 1 __4 3 lins
St 31 ad föi åren -1848 . 1 26 9. 3 28 2 ! 10 Svarfvare oell Blockmakare. . . Vagnmakare Sadelmakare Akdonstillverkare Perukmakare Hattmakare Gulddragare Snörmakare Pumpmakare Skorsteusfejare Segelmakare Garfvare Garfveri-Fabrikörer .......
Förgyllare Bildhuggare Borstbindare Kammakare Knappmakare . . Guldslagare Trädgårdsmästare Korgmakare Sy- och Knappnålsmakare . . .
Kopparslagare Tenngjutare Gelbgjutare Gördelmakare Klockgjutare Metall- och Bronsarbetare . . . Messingsslagare Hyrkuskar Krögare och Krögare-Enkor under burskap Traktörer Målare Tapetserare Snickare och Instrumentmakare Stolmakare Summa Någon upplysning om värdet af de 11 15 27 9 20 27 1 20 5 9 6 9 24 7 7 9 10 1 4 22 G 2 23 4 12 10 3 9 2 8 5 98 93 29 142 10 1,862 1848.
3 C3 17 20 32 4 15 1 8 4 8 7 3 5 12 2 9 2 9 3 27 1 19 11 2 19 4 26 26 54 13 24 1 65 4 5 11 14 13 15 1 7 12 33 4 27 15 5 93 143 23 52 273 229 5 9 2,127 2,301 2 4 14 51 10 4 20 1 97 5 5 42 4 1 54 7 31 1,144 1 8 49. 12 14 29 7 21 24 1 19 5 8 7 21 14 12 6 S 9 1 3 19 7 2 21 4 13 11 3 7 1 9 5 90 82 27 142 7 1,844 3 a 3- 3
II Hvad angår Fabriks- och Manufaktur-rörelsen bär i staden under nu ifrågavarande 3:ne år har följande, på fabriksägarnes egne uppgifter, hvilka till Eder Kongl. Maj:ts och Pdkets Kommerse-Kollegium årligen aflemnas, grundade sammandrag blifvit till Öfver-Ståthållare-Embetet afgifvet; utvisande detta sammandrag ej mindre antalet af de särskilde Fabriks- och Manufaktur-idkarne med deras arbetare, utan äfven värdet af deras tillverkningar: i a 4 8. 1 8 4 9. 1 8 5 O. F abriker.
Ägare. 1 * Arbetare.
Fabriker. if: ers P rf Arbetare.
H » 2 2- Q. K> » 2 5’ CTQ VI 1 Appretörer 5 5 (i 1,767 5 5 7 1.900 5 5 7 1,900 Bandfabriker 10 10 98 52,095 9 9 87 48,513 9 9 87 50,089 Bensvärtsfabriker 3 3 4 1,333 4 4 6 2,142 4 4 8 2,142 Bildhuggare 4 4 19 1,100 4 4 26 1,133 4 4 28 1.100 Borstbindare — — — — — — 2 2 5 400 Bomulls- och Linnefabriker . . . 9 12 200 91.727 10 14 ISO 75,870 10 15 147 64,825 Cattnnslryckeri 1 1 12 2,957 1 1 9 265 — — — Chemiskt Blekeri • 1 1 2 67 1 1 2 50 1 1 2 50 Chemisk Elddonsfabrik i 1 16 6.000 1 1 29 7,000 1 1 26 6.,000 Chirurgiske Instrumentmakare.
. ö 3 10 900 3 O •J 9 691 3 3 11 1,100 Chokoladfabriker 4 4 — 2.! 25 4 4 — 600 t> 5 — 650 Eau de Cologne-tillverkare . . . 9 9 1 2.672 5 5 1 1,429 4 4 1 2,028 Etui- och Portfölj-fabriker . . . ti 0 19 2,117 6 (i 15 1,050 6 6 17 1,150 Fabriksredskaps-tillverkare . . . 2 o 8 400 3 3 4 660 3 3 3 660 Filhuggare 2 2 4 400 2 2 4 300 2 2 5 250 Färgare 19 19 59 22,766 18 18 60 31,270 20 20 57 23,997 Färgberedare 1 1 2 100 1 1 2 133 1 1 2 133 Förgyllare . 8 8 20 2,050 8 8 22 1,867 7 7 20 1.800 Garfverier (i 7 51 192,536 6 7 55 192,949 4 6 57 182,130 Gipsgjutare 2 2 1 400 2 2 5 500 2 2 5 500 Glasslipare 3 3 7 850 3 3 1 367 4 4 3 567 Hvitgarfveri 1 1 2 100 1 1 2 100 1 1 2 100 Handskmakare — — — — — — 2 2 27 4,300 Jernblecks-lakerare 5 5 14 1,125 5 5 14 1,075 5 5 14 975 Jern- och Stål-arbetare 14 14 42 3,150 12 12 81 3,100 13 13 86 2,900 Jerngjuterier 2 2 77 83,080 0 3 81 82,900 2 4 123 86,250 Kardfabriker 4 4 18 6,867 4 4 20 6,809 4 4 38 6,024 Kautschuksfabrik 1 2 2 3,000 1 2 2 3,000 1 2 2 3,000 Klädesfabriker 8 9 191 238.926 7 8 179 205,377 5 (i 164 195,448 Korgfabriker 5 5 12 867 5 5 11 734 5 5 10 717 Korkskärare 5 5 — 617 4 4 1 567 4 4 1 633 Kemiske fabriker 3 3 12 24,200 5 7 28 19,683 5 7 28 21,683 12 18 4 0. 184 9. 1850.
Tillverknings- värde.* Fabriker.
Kortfabriker 5 8 41 34,380 5 5 33 34,149 6 6 34 20,485 Lacktillverkare 5 5 1 917 5 5 1 1,027 5 5 1 1,027 Läderlakerare 3 3 — 473 3 3 — 433 4 6 7 10,300 Läderpreparatör 1 1 — 33 I 1 — 100 1 1 .—. 100 Matliematiska Instrumentmakare.
y 9 19 3,570 i) 9 18 3,554 10 10 25 7,738 Mekaniske fabriker 10 12 192 75,433 10 12 227 77,741 10 12 245 148,260 Meteorologiska Instrumentmakare 3 3 — 700 2 2 1 600 2 2 1 600 Metall- och Bronz-arbetare . . . y 9 28 19,695 9 9 26 2,492 10 10 34 18,024 Metallduks-fabriker 3 3 0 000 3 3 11 968 4 4 10 1,100 Nipper- och Galanteri-arbetare . 2 2 3 4,000 0 2 3 4,000 2 2 3 4,000 JNålmakare — 1 1 3 100 1 1 3 100 Oljeslageri 1 2 40 259,578 1 2 40 253,900 1 2 43 265,696 Optisk Instrumentmakare ....
] 1 3 1,000 2 2 6 1,074 3 3 9 2,074 Paraplymakare 7 7 32 35.883 7 7 18 34,392 7 7 26 18,764 Porslinsmålare 1 1 1 200 1 1 1 200 1 1 1 200 Porslinsbruk 1 3 227 153.498 1 3 160 155,121 1 3 203 155,000 Safflansfabriker 3 3 9 25,332 3 3 9 18,163 3 O O 8 17,702 Sidenfabriker 15 25 754 909.502 17 24 879 982,045 18 27 818 968,103 Silkesrederier 10 10 20 11,100 10 10 22 11,100 10 11 21 10,500 Skeppsvarf 3 6 190 77,764 3 6 210 90,333 3 8 210 99,000 Skärslipare 1 1 1 100 — — 1 1 2 100 Sockerbruk 12 20 209 1.738,137 13 27 202 1,836,977 12 26 189 1.605.020 Spegelläbriker 5 5 6 1.733 5 5 6 1,233 5 5 7 1,100 Stearinljus-fabriker 2 2 49 22.933 2 2 54 26.617 2 3 31 20.800 Stofts-fabriker 4 4 19 17.291 5 5 60 17,605 5 5 28 18,289 Strumpfabriker 9 10 146 40,891 8 9 163 79,545 7 8 170 51.650 Svafvelsyre-fabrik 1 1 2 6.250 1 1 6 8,333 1 1 10 8,333 Såpsjuderier 5 5 53 58,300 0 6 23 83.650 5 5 11 59,367 Tagelberedare 1 1 — 150 1 1 — 150 1 1 — 150 Talgljus-fabriker 7 7 17 13,548 8 8 36 69,880 7 7 19 21,380 Tobaksfabrikör 18 21 349 630,549 16 19 305 596,057 14 20 312 585,156 Tobaksplantör 2 2 — 260 2 2 — 260 2 2 -— 260 Urfabriker 27 27 50 6,4S0 6 6 18 1,920 7 7 20 2.000
Vaddfabriker 4 4 7 1,000 2 2 3 533 2 2 3 533 Vaxduksfabrikör 5 6 9 11,009 6 7 13 14,428 4 4 5 11,110 yax- och Spermacetti-ljusfabrik 1 2 4 21,927 1 2 5 12,287 1 1 5 16,529 Åkdonsfabrikör 0 6 12 1.000 3 3 8 400 5 5 10 1,400 Attike-bryggerier 7 7 10 6,334 4 4 6 5,635 4 4 7 8,783 Diverse idkare 9 9 9 3,200 6 6 4 1.450 5 5 3 1,108 Summa 385 410 3,439 4,941,110 332 377 3,495 5,090,386 336 393 3,520 4,825,342 13 Idkare af särskilda näringsyrken, icke tillhörande någondera af Borgerskapets klasser, hafva varit: 1848. 1849. 1850. 77 81 81 32 26 21 5 9 7 9 - 11 6 6 5 27 33 25 101 102 lil 33 29 28 363 365 408 40 38 23 12 12 7 390 576 691 47 51 59 3 3 7 10 29 27 12 5 5 4 85 80 89 1,232 1,435 1,558 Kontingentborga re Personer, innehafvande rättighet att idka: Bakelsetillverkning . . . .
Chokoladtillverkning
Grönsakers försäljning Grynmalning . . Hembryggeri Hembageri Hemslagteri Klädmäkleri Korftill verkning Krognäring * • • Ljusstöpning Lutfiskhandel Mångleri Nipperhandel Nålstolskramhandel
Syl th andel Spisqvartersrörelse Spisqvartersrörelse utan försäljning af spirituosa Tobakshandel (utan burskapsrätt) Summa Äfvensom år 1850 behmnos: Apothekare. .. 14, med betjening i och för rörelsen 52.
Badaremästare 20, dito dito 35.
Boktryckare. . 23, dito dito 357.
Akare 64, dito dito 132. 14 Angående förhållandet med hufvudstadens Handel och Sjöfart under ifrågavarande
Lid anföres följande från Kongl. General-Tull-Styrelsens Revisionsoch Kammar-kontor lemnade uppgifter: 1 S 4 8. 18 4 9. 1850.
Värdet af de till Stockholm från utrikes orter införda och förtul- lade varor utgjorde . . B:ko R:dr 9,737,627 37 10,139,798 9 9,858,279 13 Hvaribland de från Finland uppgått till » 306,696 47 320,964 5 310,335 44 Värdet af varor, inkomna på nederlag » 1,157,629 26 1,325,373 5 1,527,447 36
Dito på kredit-upplag . . . . » 3,440,580 — 2,918,648 36 2,859,114 41 Ifrån utrikes orter till Stock- holm anlända fartygs antal • • • 652 — 680 — 735 — Deras lästetal • • • 34,420 — 36,615 — 38,414 — Brutto-uppbörden i Stockholm af tull för inkomna varor .
. R:dr 1,676,568 7 1,752,818 8 1,689,903 9 Dito af rekognition » 3,005 1 2 3,678 32 4,056 2 Dito af afgift till Handels- och Sjöfarts-fonden . . . . )) 168,322 32 175,615 6 168,999
Dito af fyr- och båkmedel . » 9,667 24 10,748 27 11,056 82 Dito af lastpenningar . . . . )) 8,024 19 8,998 16 8,969 38 Ifrån inrikes orter ankomna fartyg ....*.. st. 4,475 — 6,641 — 6,574 Tillförsel af bränvin sjöledes k:r 2,304,341 — 2,015,840 2,123,334 — Värdet af de från Stockholm till utrikes orter utförda varor utgjorde R:dr 10,862,051 17 9,098,926 20 7,882,449 27 Deribland exporterade till Fin- land för ett värde af . . . I) 1,343,091 30 1,424,506 14 1,655,206 47 Värdet af varor, utförda från Stockholms nederlag.
. . . » 154,693 1 3 129,013 4 185,669 40 Värdet af varor, utförda från kredit-upplag 41,030 26 77,504 18 123,464 39 15 184 8. 1 84 9. 185 0.
Till utrikes orter från Slockholm afgångna fartygs antal . . . . . 725 790 783 Deras lästetal 32,194 40,359 38,739 Bruttoinkomsten i Stockholm af tull för afsända varor R:dr 26,537 6 35,799 42 29,463 3 7
Dito af rekognition 457 2 1 332 36 387 1 Dito af transitoafgift . . . . » 640 44 1,354 3 5 1,509 35 Dito af fyr- och båkmedel » 6,005 1 3 7,327 5 6,911 38 Dito af lastpenningar ....
» 5,688 14 6,916 1 1 6,847 10 Värdet af de från Stockholm exporterade trädvaror . . » 90,002 (i 98,242 29 100,083 1 Stångjern, utfördt från Stock- holm Sk# 249,478 293,9071 275,1631 Tjära, exporterad från dito Ta- 17,996 15,027 22,764 Till inrikes orter från Stock- holm afgångna fartyg . . st. 4,681 6,798 6,663 Det ofvan uppgifna värdet af varor, införe a ifrån eller utförda till utrikes oiter, innefattar likväl äfven följande belopp af guld och silfver, nemlig en: 1 84 8. 1 84 9. 1 850.
Infördt:
Guld, arbetadt . .
R:dr 580 — 3,640 — 4,600 — » myntadt . . » 11,793 — 2,699 — — » oarbetadt . . » 1,330 — — 2,180 — Silfver, arbetadt . » 1,456 1 2 3,501 12 3,393 36 » myntadt . . » 80 — — 356 — » oarbetadt . . » 8 — —.— — — Su mina 15,247 12 9,840 12 10,529 36 Utfördt: Guld, arbetadt . .
R:dr 320 — — — » myntadt . . » 500 — — — Silfver: arbetadt . » 7,500 — — 6,893 6 » myntadt . . » 4,308,848 32 1,002,400 — 91,885 16 » oarbetadt . . » — 48,064 36 — Summa 4,317,168 32 1,050,464 36 198,778 22 16
När detta guld och silfver afdrages, utgör återstående värdet af importen till Stockholm från utrikes orter, deruti inbegripna så väl förtullade som på nederlag och kreditupplag inkomna varor, för År 1848 .... 14,320,590: 3. » 1849 .... 14,374,159: 38. » 1850 .... 14,234,342: 6. samt återstående värdet af exporten till utrikes orter, med inberäkning jemväl af hvad från nederlag och kreditupplag blifvit utfördt, för År 1848 .... 5,740,606: 24.
» 1849 .... 8,363,146: 28.
» 1850 . . . . 8,092,805: 3 6.
Af den förteckning, som blifvit meddelad ifrån Sjömanshuset, upplyses att Stockholms Skeppsrederier ägt:
År 1848 lil fartyg med 10,437 läster.
» 1849 118 » med 11,126 » » 1850 118 » med 11,182 » Af Stockholms handelsfartyg blefvo År 18 4 8.
År 184 9.