Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning af derom gjord framställning, hafva Rikets Ständer beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat ett anslag af 1,500 R:dr under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans
Fyra tusen fem hundra Riksdaler, för uppsökande och aftecknande af de inom Sverige befintliga runstenar ; vid hvilket anslags utbetalning, hvad härom varder af Kongl. Maj:t föreskrifvet. bör tjena till efterrättelse. S 166.
Efter det Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å angelägenheten deraf, att understöd utaf allmänna medel erhölles till fortsättande af ett för sin foster ländska vigt och sitt vetenskapliga värde utmärkt arbete, med benämning Svenska språkets lagar, har ett lill 1,500 R:dr under hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860 bestämdt anslag, eller tillsammans
Fyra tusen fem hundra Riksdaler, beviljats såsom understöd för fortsatt utgifning af sagde arbete; hvilket anslag bör af Riksgälds-kontoret i vederbörlig ordning utbetalas.
$ 167.
För utarbetande af en Ordbok öfver Svenska språket är äfven vid innevarande Riksdag ett årligt anslag af .3,750
R:dr beviljadt att fortfarande från Riksgäldskontoret utgå under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860; börande detta anslag, som för meranämnde 3:ne år utgör tillsammans
Elfva tusen två hundra femtio Riksdaler, uppå skeende behörig reqvisition, under samma år af Riksgälds kontoret utbetalas. § 168.
För att befrämja och påskynda en fortsatt utgifning af det för längre tid se Bih. lill R.
Prot. 1856—18S8. 4 Sami. 1 Åfd. 4 Band. 28 Haft. 6 42 Siats-Utskottets Memorial JH 281. dan började arbetet:
Svenskt Diplomatarium, hafva Rikets Ständer, under de år, derunder innevarande
Riksdags stats-reglering kommer att gälla, ställt till Kongl. Maj:ts disposition en årlig anslags-summa af Två lusen Riksdaler, som bör, enligt Kongl.
Maj:ts föreskrift, af Riksgälds-kontoret utbetalas och användas dels till ersättning för nödvändiga resor i och för utgifvande af nämnde arbete, dels till inlösen af 175 exemplar deraf, eller det antal Preste-ståndet hittills inköpt; börande dessa exemplar till de särskilda Kontraktsprost-arkiven utdelas, för att, såsom en offentlig egendom, hållas allmänheten tillhanda. § 169.
Till fortsatt utgifning af äldre i Riks-arkivet och andra allmänna eller enskilda samlingar befintliga, samt för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigtiga skrifter och handlingar, hafva Rikets Ständer anvisat en summa af Nio tusen R:dr, att under åren 1858, 1859 och 18 60 af Riksgälds-kontoret utbetalas med 3,000 R:dr årligen; och bör dessa medels utbetalning verkställas på sätt Kongl. Maj:t föreskrifver. § 170.
Till bestridande af kostnaden för utskrifning af ännu felande registratur inom de särskilda afdelningarne af Kongl. Maj:ts Kansli, är ett anslag af Nio tusen R:dr utaf Rikets Ständer beviljadt, att från Riksgälds-kontoret utgå med 3,000 R:dr under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860; hvilket anslagsbelopp bör uppå vederbörlig reqvisition utbetalas. § 171
För ytterligare inredning af Historiska Museum och Mynt-kabinettet har, enligt Kongl. Maj:ls derom gjorda framställning, beviljats ett anslag af Tre tusen Riksdaler, som från Riksgälds-kontoret bör utbetalas med iakttagande af hvad Kongl. Maj:t i sådant afseende förordnar. § 172.
Med bifall till Kongl. Maj:ts framställda förslag, hafva Rikets.
Ständer, utöfver det för National-musei-byggnaden förut beviljade anslag, anvisat för fortsättningen af arbetena å samma byggnad 150,000 R:dr under hvart och ett af åren 1857, 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans Sex hundra tusen Riksdaler; börande alltså detta anslags årliga belopp Kongl. Maj:t tillhandahållas och enligt
Dess föreskrift utbetalas. Slats-Ulslcoltels Memorial M 281. 43 § 173.
Med anledning af vackla förslag angående understöd för dem, som önska förvärfva gymnastisk bildning och egna sig åt gymnaslik-yrkel, hafva Rikets Ständer, under den tid innevarande Riksdags slats-reglering kommer alt fortfara, anvisat en summa af Två tusen Riksdaler årligen, för alt användas till minst fern stipendier åt de civile personer, som genomgå lärokursen vid Gymnastiska Central-institutet, i ändamål att bildas till gymnastik-lärare vid elementar-läroverken.
1 afseende på utbetalningen af detta, till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade, årliga anslag, bör hvad Kongl. Maj:t derom föreskrifver tjena till vederbörlig efterrättelse. § 174.
För hospitals-fondens understödjande samt fullbordandet af de nya hospitalsbyggnaderna invid Stockholm och Götheborg, hafva Rikets Ständer beviljat här nedan uppgilna anslags-summor, som, i mån al behof och i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts föreskrifter, böra af Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen: l:o till betäckande af den brist, som i hospitals-fondens inkomster kan uppkomma för bestridande af nödiga utgifter till hospilalernas underhållande och hospitals-vårdens förbättring, ett fortfarande årligt anslag af Tretio sju tusen fem hundra Riksdaler, att emot redovisnings-skyldigbet utgå under den tid, som nu uppgjorda Stats-reglering kommer att omfatta; 2:o till fortsättande och afslutande af byggnads-arbetena för den nya hospitalsinrältningen å lägenheterna Hedvigsberg och Conradsberg invid hufvudstaden, ett ytterligare anslag af Tre hundra femton tusen Riksdaler, att utgå under innevarande år 1838 med 213,730
R:dr och under nästkommande år eller 1859 med 101,250 R:dr; och 3:o till ny byggnads uppförande för Götheborgs hospital på den plats, som Kongl. Maj:t anser böra dertill bestämmas, utöfver det för denna byggnads verkställande disponibla belopp utaf de under sednaste
Riksdag för nämnde hospitals utvidgning anvisade och, enligt 94 <§, i Riksgälds-kontoret ännu iunestående medel, en summa af Ett hundra nittio tusen R:dr. % 175.
Med bifall till Kongl. Maj:ts framställning i afseende på ytterligare anslag för en ny byggnads uppförande vid allmänna Institutet för döfstumma och blinda, hafva Rikets Ständer, utom det dertill under sednaste Riksdag beviljade, men sedermera ej begagnade anslag af 37,500
R:dr, anvisat ytterligare en summa af 120,000 R:dr, på det att ifrågavarande nya byggnad må kunna uppföras på den plats, hvilken af u Stals-Utskoltels Memorial M 281.
Maj:t pröfvas vara derför mest lämplig.
Dessa medel, utgörande tillsammans Etthundra femtiosju tusen femhundra R:dr, böra af Riksgälds-kontoret tilihandahållas och för sagde byggnads-företag utbetalas i den ordning Kongl. Maj:t föresk r i fver. § 176.
För att användas dels till inköp af nödiga möbler och sängkläder vid Veterinär-inrättningen i Stockholm och dels till oundgängliga reparations-arbeten vid samma inrättning, hafva Rikets Ständer anvisat och ställt till Kongl. Majrts disposition en summa af Tio tusen R:dr; hvilken summa bör, efter derom af Kongl.
Maj:t meddelad föreskrift, från Riksgälds kontoret utbetalas. § 177.
Jemte det ett årligt anslag af 28 R:dr 27 öre blifvit å Riks-statens 8:de hufvud—titel upplördt tili ersättning under den kommande liden för den löne-inkomst af djeknepenningar eller socknegångs-medel, som frångått rektors-beställningen vid Lindes stads skola, hafva Rikets Ständer, till Rektors vid nyssnämnde skola ersättande för hans sålunda roistade inkomst under åren 1854—1857, anvisat en summa af Ett hundra tretton R:dr 8 öre, att från Riksgälds-kontoret utgå; hvadan sistberörda belopp således bör af detta verk utbetalas efter derå skeende vederbörlig reqvisition. § 178.
För att användas dels till löneförbättring åt der anställde lärare och dels till utvidgning af sådana stads-pedagogier, inom hvilka undervisningen vunnit en högre grad af utveckling, äfvensom till förbättring af lärarens vid pedagogien i Avesta lön, hafva Rikets Ständer, för hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860, anvisat å.
Riksgälds-kontoret ett till Kongl. Majrts disposition stäldt anslag af 30,000 R:dr, eller tillsammans för alla tre åren Nittio tusen R:dr; vid hvilket anslags utbetalning, hvad Kongl. Maj:t i sådant hänseende föreskrifvit, kommer att tjena lill efterrättelse. § 179.
Med afseende å det för Rikets Ständer anmälda behofvet af förbättring i de lönevilkor den i Statens tjenst anställda och med kontant aflöning försedda personalen för sistlidet år åtnjutit, hafva Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisat och ställt till Kongl. Majrts disposition en summa af
Nio hundra sextio tusen R:dr, Slats-Ulskollels Memorial JVs 281. för alt till sådana Statens embels- och tjenstemän samt betjente, åt hvilka Rikets Ständer för de år innevarande riksdags stats-reglering omfattar — antingen direkte för tjensterna eller genom ställande af vissa belopp till Kongl. Maj:ts disposition — beviljat lönc-tillökning, i män af bebof, grati/ikalions-vis utbetalas för år 1857 sålunda, att bemälde löntagare erhålla Femtio procent af beloppet utaf den tillökning, som, utöfver förut innehafvande adönings-förmåner, vid nämnde stats-reglering blifvit dem tilldelad; kommande dock härvid att från åtnjutandet af ifrågavarande förmån undantagas sådana löntagare, hvilka, qvarstående vid sina indelningar, under sislberörde år uppburit siri aflöning antingen in natura eller efter årets markegång.
Hvad utaf den sålunda beviljade och anvisade anslags-summan erfordras för beredande af dermed afsedda särskilda löne-förbättringar, bör af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och efter derå skeende reqvisitiouer, i den ordning och på det sätt Kongl. Maj:t föreskrifver, utbetalas. § 180.
Med anledning af Kongl. Maj:ts framställda förslag om ökadt understöd från Statsverket för upprälihdllande af den Arméens pensions-kassa enligt fastställda grunder åliggande pensionering, hafva Rikets nu lörsamlade Ständer, utom det för samma ändamål, enligt §, å Riksgälds-kontoret anvisade särskilda kreditiv, beviljat följande anslag, nemligen: l:o till fyllande af den brist, som i nämnde kassas inkomster för år 1852, utöfver dåvarande kreditiv-summa, med 30,352 R:dr 41 öre yppats: ett skillnaden mellan denna brist och de för dess betäckande förut påräknade medel 22,749 R:dr 34 öre, motsvarande belopp af Sju tusen sex hundra tre R:dr 7 öre; 2:o till betäckande af de i ofvannämnde pensions-kassas inkomster för åren 1853 och 1854, utöfver dåvarande kreditiv-summa uppkomna brister, 25,308
R:dr 58 öre för det förra året och 21,201 R:dr 14 öre för det sednare, eller för begge åren Fyratiofyra tusen fem hundra nio R:dr 72 öre; 3:o till ersättande af enahanda för år 1855 uppkomna brist Femton tusen ett hundra åttatiofem R:dr 74 öre; hvaremot det Arméens pensions-kassa för samma år möjligen tillkommande förhöjda vederlag för rusthålls-afgifterna bör till Riksgälds-kontoret aflemnas.
Derjemte hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, för åren 1856 och 1857 beviljat en årlig tillökning af Tretioett tusen fem hundra R:dr i det vid sednaste riksdag anvisade årliga bidrag af Femtiofyra tusen R:dr till betäckande af den brist, som uppkomme derigenom, att denna kassas inkomster icke vore tillräckliga för dess utgifters bestridande; egande meranämnde Pensions kassa att, i mån af behof, anlita den för densamma sålunda anvisade tillgång emot skyldighet lör kassan alt till Riksgälds-kontoret afstå det henne för hvartdera af sagde år tillkommande förhöjda vederlag för 46 Stats-Ulskotlets Memorial As 281. de till Statsverket indragna rusthålls-afgifterna.
De anslag, som för åren från och med 1856 sålunda blifvit för Arméens Pensions-kassa beviljade, må, så vidt de ej förut äro utbetalda, qvartalsvis från Riksgälds-kontoret utbekommas, under förbindelse för kassans
Direktion att, så snart det årets räkenskaper, för hvilket anslaget är beviljadt, hunnit afslutas, hos Fullmäktige behörigen ådagalägga om hela anslaget eller i annat fall huru stor del deraf varit för ändamålet behöflig!, samt att, i händelse det ly(tade beloppet icke åtgått, öfverskottet då återlemna. § 181.
Till följd af hvad Rikets Ständer, genom de under 1830 och 1851 års riksdag fattade beslut, angående vissa verk och inrättningar anvisade inkomsters utbytande emot bestämda stats-anslag, förklarat, med hänsigt till förhöjningen af de Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-Krigsmans-kassorna då beviljade ersättnings-anslag för de till dessa kassor förut ingående af- och tdlträdes-afgifter vid rusthålls-hemmans sam! en-per-mille-afgiften vid annan fast egendoms försäljning, hafva Rikets nu församlade Ständer, som bifallit de förslag Kongl.
Majit under innevarande riksdag framställt, i afseende på bestämmandet af de nämnde kassor för framtiden tillkommande årliga ersättnings-summor, medgifvit, att nedanstående belopp, hvarmed de för hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857 å Riks-stalen uppförda anslag till rusthålls- och en-per-mille-afgifternas ersättande understigit den öfver dessa afgifter uppgjorda medeltals-beräkning, må till samma kassor från Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen till Wadstena Krigsmanshus-kassa, såsom ytterligare ersättning för de upphörda rusthålls-afgifterna: 14,700 R:dr och för en-per-mille-afgiften 14,250 R:dr, eller tillsammans Tjugeåtta tusen nio hundra femtio R:dr, och till Amiralitets-Krig smans-kassan, såsom ersättning för förstnämnde afgifter:
Elfva tusen femtio R:dr.
Dessa Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-Krigsmanskassan sålunda tillerkända ökade ersättningar, utgörande för hvart och ett af ofvanberörde tre år ett sammanräknadt belopp af Fyratio tusen R:dr, böra af Riksgäldskontoret, uppå vederbörliga reqvisitioner, utbetalas; kommande deremot, på sätt i nästföregående § stadgas, det förhöjda vederlag för rusthålls-afgifterna, som enligt förut meddelade föreskrifter skulle för samma år från Wadstena Krigsmanshuskassa utgå till Arméens pensions-kassa, att Riksgälds-kontoret tillgodoföras. § 182.
Jemte de särskilda, efter anslagens och låne-understödens föremål och beskaffenhet lämpade, föreskrifter, som i föregående §§ af detta reglemente finnas införda, böra äfven nedanstående allmänna stadganden i afseende på samma anslagsoch låne-summors utbetalning iakttagas: Stals-Ulsholtels Memorial M 281. 47 i:o hvad som af ett anslaget belopp under ett år icke blifvit från Riksgäldskontoret uttaget eller behöft användas, må, der ej annorlunda blifvit särskildt föreskrifvet, under ett följande år disponeras och utbekommas; och 2:o de besparingar, som å anslagen för hvarje särskildt föremål redan uppkommit eller hädanefter uppkomma, få icke i annat fall, än der sådant är uttryckligen medgifvet, till andra behof disponeras, utan böra oafkortade till kommande Ständers disposition reserveras. § 183.
Enligt Rikets Ständers under denna riksdag fattade beslut i afseende på upptagandet för Statens räkning af ett lån å utrikes ort, för att bereda en under nuvarande penninge-ställning nödig ansedd tillfällig förökning i förlags-kapitalet för handeln och näringarne, skall Rikets Ständers Bank, genom hvilken de å omförmälda lån inflytande medel komma att i låneväg utlemnas till understöd för landets näringar, af Statsverket hållas skadeslös för de förluster, som i anledning af detta lån och dess användande för dermed afsedt ändamål kunna för Banken uppkomma.
Rättelser: Stats-Utskottets Memorial J\2 264, sid. 3, rad. 20 står: sednaste riksdag, läs: 1850 och 1831 års riksdag.
Samma Memorial och sida, rad. 21 står: 1300 R:dr, läs: 1300 R:dr B:ko.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1858.
Stats-Utskoltets Memorial M 282.
I N:o 282.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Febr. 1858, k. 2 e. m.
Memorial, angående de i Reger ings-j ormens 65 § föreskrifna kredilivsummor.
Bland de åligganden, som, enligt 30 § i Riksdags-ordningen, tillhöra StatsUtskottet, stadgas i åberopade grundlags-§, att detta Utskott bör föreslå beloppet af de 2:ne särskilda kreditiv-summor, som för oförutsedda händelser skola till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisas; hvilket åliggande nuvarande Stats-Utskott får härmedelst fullgöra.
Utaf dessa kreditiv-summor, vanligen benämnda »större och mindre kreditiven,» skall den ena, eller det s. k. större kreditivet, vid infallande krig, kunna af Konungen lyftas, sedan Han Stats-rådet in pleno hört samt Rikets Ständer sammankallat, och den andra, eller det mindre kreditivet, vara tillgänglig, då Konungen, sedan hela Stats-rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig till rikets försvar, eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål.
Den förra kreditivsumman, hvilken under riksdagarne åren 1809 och 1810 bestämdes till 1,000,000 R:dr Banko, och vid 1812 års riksdag höjdes till 2,000,000 R:dr samma mynt, har allt sedermera varit faststäldt till sistnämnde belopp.
Utskottet, som icke finner någon särskild anledning för Rikets nu församlade
Ständer att genom ökning eller minskning förändra ifrågavarande kreditivs således under mer än fyra årtionden bibehållna belopp, hemställer derföre, att detta kreditiv vid innevarande riksdag må bestämmas till Tre millioner R:dr R:mt, Bih. till R.
Prot. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 29 Baft. Stats-Utskottets Memorial M 282.
Beloppet af det andra eller mindre kreditivet har deremot under den tid, nuvarande grundlagar varit gällande, undergått flera förändringar.
Sålunda höjdes detta kreditivs belopp vid 181 ö års riksdag från 500,000 R:dr till 1,500,000 R:dr Banko, af hvilken summa dock 1,000,000 R.dr skulle endast få användas, derest oundgängliga försvars-anstalter behöfde vidtagas.
Under nästpåföljande 2:ne riksdagar blef detta förhöjda belopp bibehållet, men vid riksdagen åren 1828, 1829 och 1830 nedsattes kreditivet till 1,000,000 R:dr Banko, hvarjemte hälften af denna summa bestämdes för utomordentliga åtgärder till Rikets försvar, och hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål.
Yid 1834 och 1835 års riksdag bibehölls samma kreditiv vid sistnämnde belopp, men vid riksdagen åren 1840 och 1841 nedsattes det ytterligare till 500,000 R:dr, dock med uteslutande af den förut meddelade bestämmelsen i afseende på kreditivets användande.
Under 1844 och 184-5 års riksdag undergingo dittills gällande stadganden, angående ifrågavarande kreditiv, ingen förändring.
Vid nksdagarne åren 1847 och 1848 samt 1850 och 1851 bestämdes meranämnde kreditivs belopp till 1,000,000
R:dr, hvaraf 500,000 R:dr anvisades för rikets försvar och 500,000 R:dr, allt Banko, för andra ändamål.
Under sednast förflutna riksdag blef, med afseende å då för handen varande politiska omständigheter, ifrågavarande kreditiv förhöjdt till det af Kongl. Majit för detsamma föreslagna belopp, 2,500,000 R:dr Banko, hvarvid en summa af 2,000,000 R.dr afsågs för rikets försvar och 500,000 R:dr för andra angelägna ändamål.
Utaf det sålunda, i anseende till erforderliga försvars-anstalter, då förhöjda kreditiv-beloppet hafva sedermera följande summor i stadgad ordning lyftats och efter skedda reqvisitioner från Riksgälds-kontoret utbetalts, nemligen: under år 1855 R:dr B:ko 800,000: » år 1856 » » 500,000: och » år 1857 » » 200,000: eller tillsammans R:dr B:ko 1,500,000:
Någon lyftning af den för andra angelägna, oförutsedda utgifter bestämda delen utaf samma kreditiv har deremot, så vidt kändt är, efter sednaste riksdag icke ifrågakommit.
Beträffande åter de under tiderna mellan föregångna riksdagar
Ivftade belopp utaf då anvisade kreditiv-summor, anser sig Utskottet endast behöfva hänvisa tillden fullständiga upplysning derom, som finnes meddelad i sednaste riksdags StatsUtskotts, under JV2 329, angående samma kreditiv afgifna utlåtande, hvilket äfven upplyser om de särskilda förhållanden, som föranledde den vid sednaste riksdag beslutade ansenliga förhöjningen af den för utomordentliga försvarsanstalter afsedda kreditiv-summans belopp.
Då några sådana förhållanden för närvarande icke förekomma, och då ej heller någon annan särskild anledning synes förefinnas för Rikets Ständer att uqder denna Stats-lJtskottets Memorial M 282. 3 riksdag höja det kreditiv, hvarom nu är fråga, utöfver dess vid 1847 och 1848 samt 1850 och 1851 års riksdagar fastställda belopp, får Utskottet alltså föreslå, att den i Regerings-formens 63 § först omförmälda kreditivsumma må under tiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst bestämmas till enahanda belopp, som densamma före sednaste riksdag utgjorde, eller till En million femhundra tusen Riksdaler Riksmynt, hvaraf hälften, eller 750,000 R:dr, bör vara att tillgå för rikets försvar och hälften, eller en lika summa, för andra högst vigtiga och angelägna ändamål.
I fråga om tillhandahållandet eller anskaffningen af de medel, som, i händelse det större kreditivet skulle komma att lyftas, måste af Riksgälds-kontoret utbetalas, har Herr A. M. Brinck, uti en inom Rorgare-ståndet väckt motion, föreslagit, att, i stället för der förseglade anordning, som hittills, vid slutet af hvarje riksdag, aflemnats till Fullnäktige i Riksgälds-kontoret, Rikets Ständer, på det att erforderlig tillgång till en s\dan utbetalnings verkställighet i behofvets stund framdeles icke skall saknas, måtte tesluta, att, för beredande deraf, ett visst bestämdt belopp bör af de till Riksgäldskontoret ingående medlen årligen afsättas, så att den summa, hvartill ifrågavarande krtditiv blifvit faststäldt, må under de tvänne närmaste statsregleringsperioderna varda samlad; och borde dertill anvisade medel, enligt bemälde motionärs iörslag, i den mai de inflyta och afsättas, göras fruktbärande samt hållas allmänna rörelsen tillhanda på sådant sätt, att desamma vid inträffande behof finnas att tillgå för det med deni ifsedda ändamål.
Till besvarande af den remiss, Stats-Utskottet erhållit å denna, med åberopadt stöd af 56 § Riksiags-ordningeo väckta, motion, anser sig Utskottet böra upplysa, att Rikets Ständer vd 1840 och 1841 års Riksdag; beslöto, att den del af Stats O ' , verkets och Riksgäldskontorets då disponibla öfverskotts-medel, som icke erfordrades lör de under samma iksdag beviljade extra stats-utgifter, skulle användas till bildande af en fond för det sörre kreditivet, samt för sådant ändamål afsättas å en särskild räkning i Rikets Ständes Bank.
Den, till följd af Rikets Ständers derom fattade beslut, å sådan räkning sedermera afsatta summan uppgick dock ej till högre belopp, än 210,260 R:dr 7 sk. 3 rist B:ko; och som denna tillgång, i händelse af kreditivets lyftning, syntes blifva £ ringa betydenhet för det dermed afsedda ändamål, samt det belopp, hvilket för saide kreditiv afsatts, likasom andra under nästpåföljande eller 1844 och 1845 års riksdag tillgängliga medel, ansågs böra disponeras och användas för de till utgåendet från liksgälds-kontoret anvisade utbetalningar, förordnade Rikets då församlade Ständer, att den å omförmälda räkning i Bänken innestående summa skulle derifrån uttagas sant tilläggas Riksgälds-kontorets öfriga dåvarande kontanta behållning. 4 Stats-Utskottets Memorial JM 282.
Med afseende å sålunda vunnen erfarenhet huru redan tillgått, efter det en fond för det af motionären uppgifna ändamål börjat bildas, och då några odisponerade tillgångar, som under mellantiden intill nästa riksdag, på sätt motionären synes hafva förutsatt, icke skulle för de förestående Stats-utgifternas bestridande erfordras, utan kunna till framtida behof afsättas, ej finnas att påräkna, får Utskoitet, som anser sig för närvarande icke behöfva närmare utveckla de skäl och förhålanden, på grund hvaraf Utskottet icke kan understödja det af Herr Brinck framställda förslag, hemställa, att detsamma icke må föranleda någon Rikets Ständers åtgärd.
Enligt de vid sednaste riksdag meddelade beslut och föreskrifter aigående sättet för bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de kreditiv-simmor, som. till följd af stadgandet i Regerings-formens 63 §, då anvisades, skulle liksgälds-kontorets disponibla tillgångar dertill begagnas och, i fall dessa icke vere tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen upplånas emot Riksgälds-kontorefe obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregångm uppsägning; och skulle Fullmäktige i Riksgälds-kontoret ega att, med hänsigt ill de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma ränte-vilkoren samt fastställa betalnings-terminerna för dessa obligationer; dock finte obligationernas förfallotid icke utsättas förr än Ett, eller sednare än Fem år efter deras utgifmngsdag.
För öfrigt borde vid denna upplåning iakttagas: att någon obligaion icke finge utfärdas å mindre summa än 400 R:dr R:mt, eller 266 R:dr $ sk.