Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständernas tänkesätt 5 och då sluteligen motioner härom ^blifvit hos gne respectiva RiksStånd väckte och remitterade.
Om ej allt detta vittnar, att nationens tankesätt och tidens anda synas gynna kraftiga åtgärder till öfverfiödets hämmande ; så vet Utskottet ej, på hvilka tecken en sådan tidsanda skall igenkännas.
Att efterkomma dessa allmänna och offentligt yttrade tänkesätt, var äfven ett af hufvudmotiverna för Utskottets tillstyrkande, hvarvid det likväl sökt iakttataga alla försigtighetsmått, att den sanna medborgerliga friheten på minsta sätt måtte förnärmas.
Genom hvad nu blifvit anfördt, tror Utskottet sig äfven hafva besvarat de anmärkningar, sorn några Ledamöter inom Högvördiga PrestStåndet i detta hänseende meddelat.
Med anledning af hvad som blifvit an» mäikt deremot, att Utskgtt^t ej uppgjort Et sv. och Ekon.
Belcinkänden.
Förslag till en detaljerad ÖfverflödsFörordning, får Utskottet förklara, att det endast åligger Utskottet, enligt grundlagens föreskrifter, uppgifva grunderna för Ekonomiska Författningar, men ej att ingå i specialiteter, som erfordra vidlyftiga undersökningnr och en fullständig kännedom af serskildta förhållanden och omständigheter, hvilkas närmare utredande ej ligger inom gränsort}# för Utskottets befattning.
Hvad angar de gjorda anmärkntngarne emot det af Utskottet föreslagna CafFéförbu* det; så, enär Utskottet inhämtat, att Högloft.
Bevillningsutskottet tillstyrkt en lämplig afgift för consumtionen af denna Artikel, förmodar Ekonomiutskottet, att en betydelig förminskning i Cafle-consumtionen skall genom detta medel ernås på samma gång, som för Staten derigenom beredes en betydlig inkomst; och har Utskottet på dessa skäl ansett sig böra frångå sin härom gjorda hemställning.
På det en säkrare controll matte kunna iakttagas vid utförseln af confiscerade förbjudna utländska varor, har Utskottet tillstyrkt, att de endast skulle få utföras från Stockholm och Götheborg, men, då flere olägenheter genom den längre transport, som härvid blefve oundviklig, skulle uppkomma, får Utskottet, med ändring af sin förut yttrade tanka, nu föreslå, att utförseln af förbrutna utländska varor må ifrån de större stapelstäderna i Riket få verkställas.
Då Utskottet fästat sig vid Gårdfari - g<5o Besil, och Ekon.
Eetänkandcn. handelns skadlighet, har detta endast skett vid den allmänna framställningen af de orsaker, sorn Utskottet ansett bidraga till Öfverflödets kringspridande; och, enär Gårdfarihandel , enligt Utskottets tanka, står i ganska nära samband med frågan om öfverflödet, har Utskottet ansett sig med fullt skäl kun* na deröfver i allmänhet meddela sina tankar, ehuru någon serskild motion ej derom blifvit väckt; och har Utskottet ej heller nu funnit anledning att förändra sitt häröfver afgifna yttrande.
Sluteligen får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att dess ifrågavarande Betänkande blifvit af Vällofl. BorgareStåndet bifallet.
N:r 150.
Ständers Allmänna Besvärs* och Ekonomi Utskotts Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid återremitterade Betänkandet rörande Exclusiva Privilegiers meddelande.
(J enom ProtocollsUtdrag af den fade Maj, har Högvördiga PrestStåndet behagat återremittera Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets af de öfriga 5ne RiksStånden gillade Betänkande, rörande inskränkning i Exclusiva Privilegiers meddelande, på, grund af fiäre Ledamöters inom Ståndet gjorde anmärkningar, inneha Hände, att den af Utskot - Eesv. och Ekon.
UtskBetånkanden.
q6i tet föreslagna underdåniga hemställan om utgifvandet af en Författning, som bestämmer grunderna och villkoreii för meddelandet a£ vissa uteslutande rättigheter m. m., både vore öfverflödig och olämpelig.
Utskottet, som icke kan erkänna rigtigheten af de förutsättningar, som ligga till grund för dessa anmärkningar, har följakteligen af dem icke kunnat hemta anledning att förändra dess i det återremitterade Betänkandet yttrade tanka, som af de öfriga 5:ne RiksStånden redan blifvit bifallen.
N:r 151.
Ständers Allmänna Besoärsoch Ekonomiutskotts Utlåtande) i anledning af anmärkningar tiel återremitterade Betänkandet om Export-af Landtmanna-produeter. ^enom ProtocöllsUtdrag af den 4 innevarande Månad, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat återremittera Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets Betänkande, rörande väckt motion om frihet För Landtmannen att mot låg eller ingen Tull få exportera sina produeter, i anledning af följande dervid gjorde anmärkningar : 1:0 Af Herr Cederschöld: att han finner Bihang till RiksSt.
Protf i8t7*«-S'8> 8-'^e Sami. Nr: i.0.9. 110; gés Besv. och Ekon.
Eetänhanden. i högsta grad obilligt hindra utförseln a£ Landtmanna - Producter, under det samma slags varor äro till införsél tillåtna.
Om utförseln och införseln vore lika fri, skulle i hans tanka handels-balancen säkrast bibehållas i jemvigt, och den stora skiljaktighet i prisen på serskilda Orter, som man nu ser inträffa, ej kunna aga rum: f 2:0 Af Herr Grefve Mörner, A. G., att Utskottet måtte anmodas närmare uppgifva på hvad sätt, och med hvad villkor en fri export af Landtmanna-varor må kunna befordras.
Vid besvarandet häraf, har Utskottet icke trott sig böra underlåta att tillkännagifva, huru oväntadt Utskottet funnit, det någon kunnat anse Utskottets Betänkande in nefatta antingen direct, eller indirect tillstyrkt hinder emot Svenska producters utförsel, då så väl det åter-rerrJtterade Betänkandet, som äfven en blott flyktig kännedom af Författningarne i detta afseende, i Synnerhet den om en fri Victualie-han del af den 31 Augusti 1815, tillräckligen upplyser, att utförseln af sådana slags varor, som i Herr Friherre WrångeIs motion nämnas, med högst få undantag, och hvilka nästan ensamt innefatta Skogs-efFecterna, icke allenast icke är förhindrad, utan ej en gång belagd med hälften så stora Tullumgälder, sorn införseln a£ samina slags varor.
För öfrigt, och af samma anledning, har Utskottet, sorn uti frågan om SkogsefFecternas export afgifvit serskildt Betänkande, is - Besv. sch Ekon.
Betänkande». te ku-.nat eller behöft nu föreslå några nya villkor för samma varors export, eller i något afseende göra tillämpning af de, till vinnande af samma ändamål, författade anmärkningar vid det återremitterade Betänkandet, hvilket dessutom de Öfriga 3:ne RiksStånden behagat gilla.
N.-r 132.
Stanclers Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid dess afgifna Betänkande om inrättande af ett Be s-p arings
Butik till förmon för fattiga arbetare.
Detta Betänkande, som af Höglofl.
Ridderskåpet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet är gil! ad t, har ifrån Högvördige PrestStändet och Vällofl.
Borgare - Ståndet blifvit återremitteradt på grund af följande dervid gjorde anmärkningar:
Att den högsta möjliga säkerhet ar ett hufvudsakligt villkor för den yrkade besparingsanstalten, och, som allmänheten icke kan hafva så oinskränkt förtroende för enskilda personer, som för ett allmänt penningeverk, hvilket står under Riksens Ständers Styrelse och öfverinseende, bör Inrättningen ställa s under Riksgälds-Contoirets vård och förvaltning j att försök med denna inrättning g64 Besv. och Ekon.
Betänkandcn. böra skyndsamt anställas, åtminstone i Stockholms Stad, hvarjemte af serskilda Ledamöter blifvit yrkadt, att densamma måtte förenas antingen med Fattigförsörjnings-anstätterna, Seraphimer-Ordens Gillet eller ock uppdragas åt öfverståthållare Embetet, äfvensom för Landsorterna, åt Konungens Befallningshafvande, eller Länens Hushållnings»?. llskaper j att Postfrihet för de medel, som ifrån Landsorterna till besparingsfonpen härstädes in<ändas, må äga ruth; samt slutligen att den af Utskottet föreslagna öfversättning af Engelska Brochurer till spridande af kännedom och upplysning rörande detta ämne är öfverflödig och utan nytta.
Efter noggrant öfvervägande af hvad sålunda blifvit anmärkt vid det återremitterade Betänkandet, får Utskottet anföra, det Utskottet, som redan erkänt nyttan och värdet af i fråga varande anstalt, icke kan frånträda den då yttrade mening, att en större uppmärksamhet först bör beredas åt det gjorda förslaget, och att en i allmänna opinionen stadgad kännedom om dess ändamål bör före gå verkställigheten deraf.
Skulle likväl Biksens Höglofl.
Ständer, i enlighet med hvad af flera blifvit yrkadt, icke anse saken behöfva en sådan förberedande åtgärd, utan vara af allmänna rösten så påkallad, att den genast kan bringas i verkställighet med den nytta och fördel sorn åsyftas; så förutsätter detta ett förhållande, sorn Utskottet, för sin del mera kan önska än förmoda ; och lärer då detta, likaså säkert, som andra dylika l«f - Besv. och Ekon.
Eetähkanclcn.
Q6$ liga och nyttiga företag, af sig sjelft, och titan all åtgärd af Konung och Ständer, snart vinna en fullbordan, hvilken af inga allmänna nu gällande författningar kan anses vara hindrad.
Men, hvad det förnyade yrkandet angar, att Inrättningen skulle ställas under BiksgäldsContoirers administration, får Utskottet, som för sin del förblifver vid den tanka, att en sådan utväg är mindre lämplig, endast tillägga, att detta Utskotticke Kr i tillfälle känna, huruvida Riksgälds-Contoiret skulle kunna emottaga denna befattning, och föreslår fördenskull, att Riksens Höglofl.
Ständer, till utrönande af förhållandet härmed, ville inhemta StatsUtskottets Utlåtande.
Slutligen vill Utsko'tet hafva erinrat, att
Utskottet med den föreslagna öfversättningeu visserligen icke haft i ögnasigte opinionen eller upplysningen af de lägsta Classerna, som anmärkningsförfattaren förmodat.
Slals-Ulskottels Memorial M 263.
17 som till liqvid förfallit, erläggas
Fem procent årlig ränta intilldess detsamma varder vederbörligen inbetaldt. §• 30.
Såsom ränla och kapital-afbelalning å det Carlskrona stads pastorat, vid 1840 och 1841 års riksdag, tillerkända låneunderstöd af Aderton tusen R:dr, inbetalas årligen
Fem procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstående kapital beräknas efter Tre procent; och kommer således den öfriga inbetalningssumman alt minska lånebeloppet. §• 31.
Det, under 1850 och 1851 års riksdag, åt Allmänna Barnhus-inrättningen bär i hufoudstaden beviljade och till denna Inrättnings Direktion, år 1851, utbetalda låneunderstöd af Sjutiofum tusen R:dr bör till Riksgälds-kontoret återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent utaf lånets ursprungliga belopp, dervid
Fyra procent årlig ränta å det återstående låne- kapitalet först beräknas, hvarefter det öfverskjutande beloppet kommer att såsom afbetalning afgå å lånesumman, intilldess denna blifvit till fullo godtgjord. §. 32. Å det låneunderstöd, utgörande Etthundrafemtio tusen R:dr, som, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1823 samt 1828—1830 års riksdagar, från Riksgälds-kontoret utgått för återuppbyggande af staden Borås, elter de nämnde stad åren 1822 och 1827 öfvergångna eldsvådor, återbetalas årligen Sex procent, beräknade efter de häraf utdelade lånens ursprungliga belopp; af hvilka Sex procent
Tre procent ränta afdrages för hvad som å lånen återstår, hvarefter öfverskottet å låne-kapitalen afskrifves, intilldess desamma äro till fullo godtgjorda.
I öfverensstämmelse med den af Rikets aren 1840 och 1841 församlade
Ständer medgifna ytterligare lindring uti betalningsvilkoren för det särskilda lån af Etthundraljugesjulusen femhundra R:dr, som, i anledning af 1827 års eldsvåda, blef vid riksdagen åren 1828—1830 beviljadt för nyssnämnde stads återuppbyggande, skola å det, efter 1840 års inbetalning, återstående låne-kapitalet, Elthundratjugetretusen sexhundranittiofem R:dr 25 öre, Två procent årligen till Riksgälds-kontoret erläggas, äfvensom den, efter sistberörde års slut, å detta lån upplupna och vidare upplöpande ränta skall med Fyra procent årligen utgöras. §■ 33.
Återbetalningen af det, vid 1828—1830 års riksdag, staden Öregrund, för uppförande af dess nedbrunna allmänna byggnader, beviljade räntefria lån å Sjutti'/». till R.
St. Brot. 1856—183». 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 21 Haft. 5 18 Stats-Ulskoltels Memorial M 263. tusen femhundra R:dr verkställes genom erläggande, vid hvarje års slut, af en Tjugondedel eller Fem procent af lånets ursprungliga belopp; börande lånet härigenom rara till fullo inbetaldt före slutet af år 1859. §• 34.
Det staden Wenersborg, vid 1834 och 1835 års riksdag, beviljade byggnadslån å Tvåhundratjugefem tusen R:dr skall, enligt de, efter 1840 års slut gällande, förändrade betalningsvilkor, liqvideras medelst erläggande af Sex procent årligen å den ursprungliga lånesumman; af hvilka 6 procent
Fyra procent utgöra ränta för det oguldna beloppet och återstoden afräknas å kapitalet. §■ 35.
Såsom ränta och kapital-afbetalning å det, vid 1840 och 1841 års riksdag, staden Söderhamn beviljade lån af Aderton tusen R:dr, för stadens nya reglering och uppförandet af dess allmänna byggnader efter den år 1835 der inträffade eldsvåda, erläggas, inom slutet af hvarje år, intilldess lånet är till fullo godtgjordl, Sju procent af det ursprungliga kapitalet; hvarvid, sedan ränta efter
Fyra procent årligen för det återstående kapitalbeloppet afgålt, öfverskottet utgör afbetalning å länesumman. §. 36.
Sedan ett belopp af 119,100 R:dr redan år 1843, genom utbekomna brandjkade-ersältningsmedel, blifvit återbetaldt utaf det, för staden Wexiös återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda, af Kongl. Maj:t i nåder beviljade och till utgående utaf mindre kreditivel anvisade lån å Etthundrafemtio tusen R:dr; så bör den härefter återstående lånesumman, Tretio tusen niohundra R:dr, enligt de i högstberörde Kongl, bref stadgade betalnings-vilkor, liqvideras genom en årlig inbetalning af Sex procent å detta belopp, intilldess hela lånet med ränta, efter Fyra för hundra om året, blifvit till fullo återbetaldt. §• 37. Det, enligt Kongl, brefvet den 18 December 1843, staden Wexiös invånare ytterligare beviljade och till utbetalning af mindre kreditivet jemväl anvisade byggnadslån å Trehundrasextio lusen R:dr skall, i öfverensstämmelse med högstberörde nådiga bref, samt Rikets åren 1844 och 1845 församlade Ständers beslut, angående öfverflyttningen från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret af befattningen med lånehandlingarnes granskning och vårdande samt ränte- och kapitalbetalningarnes infordrande och uppbärande, återbetalas till sistnämnda verk medelst erläggande af Sex för hundra årligen å ursprungliga lånesumman; dervid räntan beräknas efter
Tre procent för lån å tegel-, sten- oeh kalkbruks-bus samt tegelklädda Slals-Ulskollcts Memorial Jtä 265.
19 trähus, men efter Fyra procent för lån å trähus, och återstoden utgör kapitalafhelalning. §. 38.
Som de, genom Kongl, brefvet den 6 Maj 1846, Kongl.
Stats-kontoret tillerkända rättigheter och fordringsanspråk, med hänsigt till det likaledes å mindre kredilivet anvisade byggnadslån af Fyratiofem tusen K:dr, hvilket Kongl. Majit, efter den, i början af sagde år, staden Amål öfvergångna eldsvåda, beviljat samma stad, blifvit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid 1847 och 1848 års riksdag fattade beslut, på Riksgälds-kontoret öfverlåtna, så skall återbetalningen af detta lån verkställas till samma verk: börande, enligt de i högslberörde bref stadgade betalningsvilkor, årligen Sex procent inbetalas å primitiva kapitalet, dels såsom ränta efter Fyra för hundra om året och dels såsom afbetalning å kapitalskulden. §■ 39- Till iakttagande vid uppbörden af kapi t alofbetalningar och räntor å de enskilde tomtegare inom städerna Borås, Wenersborg, Wexiö och Amål tilldelade byggnadslån, skola årligen, särskilt för hvarje stad, i Riksgälds-kontoret upprättas och Kongl.
Majlis Refallningsbafvande i länet, inom slutet af November månad, tillsändas fullständiga förteckningar å hvad, före samma års slut, bör af hvar och en läneinnehafvare erläggas.
Dessa förteckningar komma att af Kongl. Majlis Befallningshafvande tillställas vederbörande Magistrater, hvilka det åligger att ifrågavarande medel, under enahanda redovisnings-ausvar, som för krono-uppbörden, kostnadsfritt för Riksgälds-kontoret, indrifva och till detta verk leverera.
Derest det belopp, som, vid slutet af hvarje år, skall å ett byggnadslån inbetalas, före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, må denna inbetalning anses såsom verkställd inom behörig lid; hvadan, i sådant fall, den å kapital—afbetalnings-beloppet, sedan årets början, ytterligare upplupna ränta eftergifves.
Och är stadens Magistrat, vid eget ersättningsansvar för den eljest uppkommande tillökningen i låne-innebafvares ränteskulder, ovilkorligen skyldig att, inom sagde dag, till Riksgälds-kontoret hafva insändt alla af Magistraten, före det sednast förflutna årets utgång, uppburna byggnadslånemedel.
Öfver alla ofvanberörde lån föres i Riksgälds-kontoret en gemensam, fortgående räkenskap, deruti livart och ett lån upptages å en för dera år löpande räkning; hvilken räkning dock årligen, så snart den för året stadgade inbetalningen blifvit verkställd, bör alslutas: börande
Riksgälds-konlorets egentliga hufvudbok endast summariskt utvisa de förändringar, som det en och samma stad, emot enahanda betalningsvilkor, beviljade låneunderstöd, i sin helhet, under årets lopp undergått, äfvensom derunder å samma lån upplupna samt influtna eller balanserade intressen.
Vid hvarje ombyte af egare till de, inom förenämnde städer, för byggnadslån 20 Stals-Utskottets Memorial Jii 263. intecknade egendomar, bör stadens Magistrat för Riksgälds-kontoret uppgifva den nya egarens namn, på det att detsamma må i Kontorets räkenskaper kunna antecknas.
Ränte- ocb kapital-betalnings-summorna för de låneunderstöd, som för uppförande af allmänna byggnader samt nya tomtregleringar blifvit några bland dessa städer af Riksgälds-kontorels medel tilldelade, böra omedelbarligen från städernas Äldste till Riksgälds-kontorets Kommissariat, inom hvarje års slut, öfversändas. §• 40-
Det för återuppbyggande af den, i Juni månad 1847, nedbrunna del af staden Christianstad, vid 1847 och 1848 års riksdag, beviljade samt, under sistnämnde ocb påföljande 2:ne år, från Riksgälds-kontoret utbetalda lån å Etthundrafemtio tusen R:dr bör, intilldess samma lån blifvit till fullo godtgjordt, återbetalas med Sex procent årligen af lånets ursprungliga belopp, hvarvid ränta efter
Fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapitalafbetalning.
Denna ränte- och kapital-betalning bör af
Drätsel-kommissionen vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest densammas belopp före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, inbetalningen anses vara inom behörig tid verkställd; hvadan, i sådant fall, den, sedan nyssnämnde månads början, å kapital-afbetalnings—beloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves. §■ 41.
Som utaf det lån å 100,000 R:dr, hvilket under 1850 och 1851 års riksdag beviljades för uppbyggande af den, i Maj månad 1849, nedbrunna del utaf staden Lidköping, Sextiotretusen Sexhundra sextiosex R:dr i Riksgälds-kontoret lyftats inom den för dessa medels ullernnande till behörige lånsökande bestämda tid; så böra intilldess sistnämnda lånesumma är till fullo godtgjord, Sex procent af denna summa vid hvarje års slut till Riksgälds-kontoret återbetalas, deraf ränta efter Fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår, samt öfverskottet utgör kapital—afbetalning; kommande dock, på sätt i näst ofvanstående för det deruti omförmälda enahanda lån, är medgifvel, de inbetalningar, som skett före den 16 J anuari nästpåföljande år, att anses vara inom behörig lid verkställda. §■ 42.
De tvänne vid sednaste riksdag beviljade och under åren 1854 och 1855 utbekomna lånen för återuppbyggande af de delar utaf städerna Orebro och Jönköping, som i Mars månad förstnämnde år genom der då inträffade eldsvådor odelades, skola, sedan dessa lån, af hvilka del staden Örebro beviljade utgjorde Trehundra sjutiofem lusen Riksdaler och staden Jönköpings Etthundra tusen Riksdaler, Slats-Utshottels Memorial JYi 283. 81 fått utan ränta och kapitalafbetalning innehafvas intill 1839 års slut, derefter och intilldess samma lån äro till fullo godtgjorda, återbetalas genom erläggande af Sex procent årligen utaf hvartdera lånets ursprungliga belopp, hvarvid ränta efter Fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapital-afbelalning; hörande dessa ränte- och kapital-betalningar af nämnde städers
Drätsel-kammare vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest de till inbetalning då förfallna beloppen, före den 16 Januari nästpåföljande år, lil!
Riksgälds-kontoret inkomma, sådan inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd.
För öfrig! komma, i afseende på de lyflade lånemedlens användande och återbetalning, följande af Rikets Ständer derom meddelade stadganden att fortfarande iakttagas, nemligen: låneunderstöd af dessa medel få endast tilldelas tomtegare, som uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarlig! ämne; sådant understöds belopp får icke i något fall öfverstiga trefjerdedelar af brandförsäkrings-summan för stenhus och hälften af försäkrings-beloppet för andra bus; för öfrigt böra lånesummorna lämpas efter de nya byggnadernas i kostnadsförslagen beräknade värden och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; hvad af lånemedlen före slutet af år 1839 ej kunnat till behörige lånesökande ullemnas, får derefter icke ulgifvas; och skola vederbörande
Drätsel-kammare före den 1 Juli 1860, medelst insända handlingar, inför Riksgälds-kontoret styrka, att de byggnader, för hvilkas uppförande understöd utaf ifrågavarande lån meddelats, blifvit inom föreskrifven tid fullbordade och hos Städernas allmänna Rrandstods-bolag eller annan i stadgad ordning bildad och med vederbörligen fastställdt reglemente försedd bra nd forså k ri ngs-i n rä tl ni ng emot brandskada försäkrade; börande de från Riksgälds-kontoret utbekomna lånemedel, hvilkas behöriga användande icke på sådant sätt styrkes, vara före nämnde dag till
Riks — gälds-kontoret återställda; hvarjemte
Fem procents årlig ränta från slutet af året näst efter det, hvarunder samma belopp blifvit af Riksgälds-kontoret utbetaldl, ska1! della verk godtgöras. §. 43.
Sedan ett belopp af 1,230 Spanska daler, som al Kongl. Majit blifvit anvisadt och af Kongl. Stats-konloret förskottsvis utbetaldl till ränlefria låneunderstöd åt de invånare i staden Gustavia på ön S:t Barthelemy, hvilka hemsökts af den nämnde stad år 1852 öfvergångna eldsvåda, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit Kongl. Stats kontoret under år 1854 af Riksgälds-kontoret ersatt med Fyra tusen femhundraljugenio Riksdaler; så böra de 5 sagde lån föreskrifna och till en tiondedel af lånebeloppet bestämda årliga afhelaluingar, hvilka inllyta till Kongl.
Stats-kontorel, i de vanliga liqviderna mellan Stats- och Rikgälds-verken.
Riksgäldskontoret godtgöras. 82 Stals-Olskoltets Memorial Jl? 263.
Å det staden Christianstad, för verkställigheten af ny tomtreglering derstädes, vid 1850 och 1851 års riksdag beviljade och sistnämnde år från Riksgälds-kontoret utbekomna lån å Tjuge tusen R:dr böra, intilldess samma lån är till fullo godtgjordt, Sju procent af det ursprungliga lånebeloppet vid slutet af hvarje år, genom stadens Drätsel-kommission, till Riksgälds-kontoret inbetalas; skolande häraf ränta, efter Fyra för hundra, å den oguldna lånesumman först beräknas och afgå samt öfverskottet utgöra kapitalafbetalning. §■ De, under 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar, ät nedannämnde, af större eldsvådor hemsökta, städer, för verkställande af nya tomtregleringar, beviljade och under åren 1854 och 1855 från Riksgälds-kontoret ulbekomne låneunderstöd, nemligen: åt staden Lidköping å Tjuge tusen R:dr, » staden Orebro å Tretiosju tusen femhundra R:dr, och » staden Jönköping å Femton tusen R:dr skola, sedan dessa lån fått utan ränta och kapitalafbetalning innehafvas till 1857 års slut, återbetalas genom erläggande till Riksgälds-kontoret af Sex procent årligen utaf hvarje låns ursprungliga belopp, dervid ränta efter