Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr oell genom anvisade 200,000 R:dr till bestridande af tillfälliga utgifter; varande slutligen framställning af Revisorerne gjord om ytterligare åtgärders vidtagande, ä Statens sida, för spridande af större skicklighet i näringens bedrifvande.
Enligt hvad upplyst blifvit, hafva under de sednare åren åtskilliga åtgärder blifvit vidtagne för denna näringsgrens upphjelpande, såsom tryckta skrifters spridande för bibringande af nödig kännedom om näringens ändamålsenliga bedrifvande, samt räntefria låns utgifvande för salpeterladors uppbyggande m. m.
Från Salpeterlonden hafva, till följd af Kongl.
Majrls nådiga Bref den 25 Januari 1842, i sistberörde ändamål utgifvits omkring 300,000 R:dr uti 750 särskilta lån, af hvilka till 1849 års slut endast 12 st. blifvit indrifne, af anledning alt medlen icke användts för behofvet eller att ladorne icke blifvit tillbörligen skötte; och då dessa åtgärder, lill följd af denna näringsgrens beskaffenhet, ännu icke kunnat tilt sina resultater fullständigt bedömas, vore ock för närvarande och innan man erlarit ändamålsenligheten af hvad redan åtgjordt blifvit, mindre lämpligt, att ytterligare åtgärder i samma syftning vidtaga.
Under sådana förhållanden och enär den föreslagna förhöjningen af nu gällande inlösningspris, hvilket redan betydligt öfverstiger denna varas värde å utrikes ort, skulle komma att alltför myckel försvåra kontrollerne emot olollig införsel af utländsk salpeter, jemte det alt, i händelse inlösningspriset sedermera af Stals-Utskottets Utlåtande, Af 30.
23 en eller annan orsak
Ster mäste nedsättas, den osäkerhet i beräkningar, som i allmänhet af dylika förändringar uppkommer, mäste menligt inverka jemväl på denna industri, Utskottet af sådan anledning och då Kommittéen lör salpeterärenderna ansett fondens tillgångar i en framtid möjligen blifva för en dylik förhöjning otillräcklige, finnér sig böra tillstyrka, att Revisorernes berörde hemställan icke för närvarande må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Härigenom anser Utskottet sig jemväl hafva besvarat de af Lector D. Söderberg och af riksdagsfullmäktige Herrman Öbom fran Norrbottens Län samt Johan Westermark från Westerbottens
Län, med hvilken sig förenat Peter Gabrielsson från Kronobergs
Län, i samma ämne väckte motioner, jemte vid dessas remitterande i Riksstånden afgifne llere yttranden. § 31. (Rcv.-Ber. pag. 134.
Förki. pag. 248.)
Beträffande, den af Revisorerne gjorda anmärkning, att transportkostnaden för så väl inhemsk, som utländsk salpeter under revisionsåren varit högre, än som vederbordt, dels derigenom, att salpetern ej alltid blifvit förd till det uppbördsställena närmast belägna krutbruk, dels emedan sjötransport af salpeter icke företrädesvis blifvit begagnad, då sådant kunnat ske, så, ehuru
Utskottet icke funnit den häröfver afgifna förklaring fullt tillfredsställande, hemställer Utskottet likväl att dervid må för denna gång få bero.
Ofver-Ståthållare-Embetets kanslis räkenskaper. § 32. (Rev.-Ber. pag. 153.
Fork], pag. 2C3.)
Då, så vidt af räkenskaperna kunnat inhemtas, Kronan icke under revisionsåren uppburit någon hyra för den vid Carl XIILs torg belägna s. k.
Arsenalsbyggnaden, ehuru, efter hvad kändt vore, denna byggnad under en viss tid af hvartdera året varit till enskild persons begagnande upplåten, hafva Revisorerne ansett sig icke böra lemna detta förhållande oanmäldt, hälst dylik afgäld under ifrågavarande ar blifvit erlagd för andra, Staten tillhöriga, mindre lägenheter vid nämnde torg, hvilka jemväl varit till private personer upplåtna.
I afseende härå har Utskottet inhemtat, att Kongl. Majit, genom nådig Resolution af den 16 April 1825, lemnat Medicinae Doctorn Johan Hedenborg rät - 24 Slals-Utshotlets Utlåtande, JVt 50. tighet att för en inrättning till beredande och begagnande af artificiella mineralvatten tills vidare begagna ifrågavarande byggnad, emot skyldighet att byggnaden vidmakthålla, hvarefter denna upplåtelse blifvit på Professoren och Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Orden Carl Gustaf Mosander transporterad; att sedan af åtskilliga anledningar anstånd med fullgörandet af underhållsskyldigheten blifvit lemnadt, Kongl. IV1aj:t, uti nådigt Bref till Öfver-Intendents-Embetet af den 6 .luli 1849, förklarat, att den Professoren Mosander medgifna disposition öfver omförmälde byggnad ej längre komme att fortfara; att det anstånd med fullgörandet af honom åliggande underhållsskyldighet, som genom Kongl. Bref den 13 April 1847 blifvit medgifvet, skulle upphöra, och att således, i händelse vid byggnadens afträdande något i berörde hänseende funnes vara försummadt, det på Kongl.
Öfver-Intendents-Embetet ankomme att, för beredande af ersättning, erforderliga åtgärder i laga ordning vidtaga; att Professor Mosander, under den rättegång, som för utbekommande af den efter anställd syn lill 2,960 R:dr 5 sk. 6 rst. bestämda husröteersättning vid Stockholms Rådhusrätt blifvit anhängiggjord, derstädes förevisat afskrift af ett utaf Kongl. Maj:t den 2 Februari 1827 till H. K. H.
Kronprinsen, såsom Befälhafvare för Lif- och Hustrupperne, aflåtet nådigt Bref, innehållande, bland annat, att Arsenalsbyggnaden skulle, för att vintertiden begagnas till exercislokal, upplåtas till Konungens Svea och Andra LifGardes Regementers disposition från den 1 Oktober till den 1 Maj årligen, samt att af sådan anledning egaren till dervarande vatlentillredningsapparat helt och hållet befriades från underhållandet af den del af byggnaden, som utgjordes af salongen; att sedan Rådstugurätten, genom Dom den 13 Augusti 1850, på anförda skäl och med åberopande af sistomförmälda Kongl. Bref, ogillat fordringsanspråket, Kongl.
Öfver-Intendents -Embete!, som, efter dåmera erhållen kännedom af Kongl. Brefvet den 2 Februari 1827, icke ansåg sig ega anledning att om husrötemålcts vidare fullföljd föranstalta, genom Utslag af den 17 September sistlidet år, som af Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammarrätt under den 5 pålöljde November blifvit läststiildt, förordnat, det skulle merberörde fordringsanspråk uti 1850 års räkenskaper öfver Statsanslaget för kronans byggnader i hufvudstaden afskrifvas; samt slutligen alt Kongl. Maj:t, uti ofvanåberopade nådiga Bref af den 6 Juli 1849, tillika anbefallt Kongl. Öfver-Intendents-Embetet att, genom kungörelser i allmänna tidningarna, utbjuda den s. k.
Arsenalsbyggnaden till begagnande under vissa i nåder stadgade vilkor; hvilket Utskottet ansett sig böra till Rikets Ständers kännedom anmäla. § 35. Slals-Ulskntlels Utlåtande, M 30. 28 S 33. (Rev.-Rer. pag. 158.
Förkl. pag. 268.) Revisorerne hafva anmält, att under revisionsåren, likasom under föregående år utbetalningar från Allmänna lndragnings-Staten egt rum af 1000 R:dr årligen lill hyra för de af Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli begagnade Embetsrum uti den s. k. Westinska egendomen, ehuru Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens Riksdag i underdånighet anhållit, att, till besparing af nämnde hyresmedel, tjenlig lokal måtte uti någon af kronans i hufvudstaden varande byggnader upplåtas till begagnande såsom embetsrum för Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli.
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande har Öfver-Ståthållare-Embetet anfört, det någon annan upplysning härutinnan icke vore erforderlig, än att sådan lägenhet för Kansliets inrymmande vore under byggnad; hvarjemte Utskottet inhemtat, att Kongl.
Majit under den 4 September 1845, efter det Öfver-Intendents-Embetet infordradt underdånigt utlåtande afgifvit, i nåder funnit någon åtgärd till beredande af hyresfri embetslokal åt Öfver-Ståthållare-Embetets
Kansli för det då närvarande icke kunna vidtagas.
Som med den af Öfver-Ståthållare-Embetet omförmälda, under byggnad varande lägenhet för Kansliets inrymmande, lärer afses ett Staden tillhörigt, vid Myn tgatan beläget hus, hvarest embetslokal för så väl Polis-Kammaren som ÖfverStåthållare-Embetets
Kansli skall vara under inredning, men Utskottet icke har sig bekant, huruvida den af Rikets Ständer afsedda besparing af hyresutgift derigenom kommer att ega rum, får Utskottet vid sådant förhållande tillstyrka Rikets
Ständer att med förnyande af deras förut gjorda begäran, hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att till besparing af ofvannämnda, utaf Allmänna Indragningsstaten utgående, hyresmedel, tjenlig lokal till embetsrum för Öfver-Ståthållare-Embetets
Kansli må uti någon af Kronans uti hufvudstaden varande byggnader upplåtas. § 34.
(Rev.-Ber. pag. 136.
Af en särskild redogörelse, bifogad 1846 års Räkenskaper, hade Revisorerne inhemtat, att, sedan Kongl.
Majit uti nådigt Bref den 27 October 1845 till beredande af erforderlig tillgång på spanmål i hufvudstaden, af allmänna medel i nåder anvisat ett förskottsanslag af 100,000 Ridr att genom Öfver-Ståthållare-Embetet, Bih. lill R.
Pral. 1880 & 1881. 4 Sami., 1 Afd., 10 Haft. 4 26 Slals-Ulskottels Ullålande, J\l 50. för omförmälda ändamål, under vissa vilkor användas till räntefria lån åt köpmän i Stockholm, hvilka förbundo sig att från utrikes orter införskaffa råg eller rågmjöl, tillsammans SS,000 R:dr till Öfver-Ståthållare-Embetets disposition af Kongl. Stats-Kontoret anordnats, samt att denna summa blifvit, sedan 39,590 R:dr användts för det afsedda behofvet, den 2 Mars 1846 till Kongl. Stats-Kontoret återlevererad; hvarförutan af redogörelsen upplystes, att, på grund af Kongl. Brefvet den 7 Januari nyssnämnde år, ett sammanlagdt belopp af 6,230 R:dr 13 sk. 6 rst. särskildt blifvit af Kongl.
Stats-Kontoret anordnadt, såsom ersättning för bogsering af fartyg, lastade med spanmål och bestämda till hamnar vid Mälaren, samt hyra för rnagasinsrum till upplag af spanmål och mjöl för hufvudstadens behof, hvilka medel, enligt hvad Revisorerne af Kongl. Stats-Kontorets Räkenskaper inhemtat, blifvit ersatte af spanmålskreditivfonden; med omförmälande hvaraf Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet så väl på det ovanliga i sättet för spanmålens upphandling, som på den omständigheten att räkningen icke lemnar upplysning huruvida Stats-Verket erhållit ersättning för ofvannämde 6,230
R:dr 13 sk. 6 rst.
Som ifrågavarande åtgärder blifvit vidtagne för afböjande af en till följd af 1843 års missvext befarad hungersnöd så väl i hufvudstaden som i angränsande provinser, och den anmärkta utgiften af 6,230 R:dr 13 sk. 6 rst. måhända varit af nödvändigheten påkallad, för att i anseende till den framskridna årstiden med erforderlig skyndsamhet vinna det åsyftade ändamålet, hemställer Utskottet att ifrågavarande anmärkning må under sådane förhållanden få förfalla. § 3S. (Rev.-Ber. pag. 157.
Förkl. pag. 266.) 1 afseende ä Revisorernes anmärkning att upplysning saknas om de 394 R:dr 23 sk. 8 rst., hvilka skola qvarstå af framlidne Öfver-Ståthållaren Grefve Törnflychts balans, 335 R:dr 26 sk. 8 rst,; samt att en post å 625 R:dr balanseras under rubrik: för intresseräkning, utan att af räkeuskaperne upplystes, från hvilka kapitaler densamma influtit, bar Öfver-Ståthållare-Embetet, jemte meddelande af åtskilliga upplysningar om dessa från 1700-talet i riikenskaperne balanserade poster, uti förklaringen tillika anmält, att dessa balansbelopp, efter dåmera vunnen fullständig utredning, skulle komma alt, på sätt Rikets Ständers Revisorer tillförene tillstyrkt, till afskrifning befordras.
Som ifrågavarande balansposter utgjort föremål för flere föregående StatsRevisioners uppmärksamhet, och Öfver-Ståthållare-Embetet redan i förklaringar öfver 1841 och 1843 årens Revisorers anmärkningar i berörde hänseenden, upp - Stals-Utskoltcls Utlåtande, JYs 50. 27 gifvit, att dessa balansbelopp skulle med det snaraste till afskrifning anmälas, men sådant likväl ännu icke skett, bar Utskottet ansett sig böra tillstyrka Rikets
Ständer att uti allåtande underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes anbefalla Öfver-Ståthållare-Embetet att tillse, det ifrågavarande balansposter ofördröjligen varda till afskrifning i behörig ordning anmälda.
Kongl. Landtbruks-Akademien. § 36.
(Rev-Ber. pag. 140.)
Med anledning af Revisorernas anmälan, att Kongl. Landtbruks-Akademiens räkenskaper icke undergått granskning i Kongl. Kammarrätten, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer ville aflåta underdånig skrifvelse, med anhållan det Kongl. Maj:t täcktes meddela föreskrift att, i likhet med hvad för öfriga Allmänna Verk och Inrättningar är stadgadt, Kongl.
Landtbruks-Akademiens räkenskaper varda, för gransknings undergående, till Kongl.
Kammarrätten öfverlemnade.
Serafimer- Ordens- Gillet.
(Allmänna Hospitals- och Barnhus-Fonden.) § 37. (Rev.-Ber. pag. 158.
Förkl. pag. 279.) Af Revisorerne är anmärkt, alt, enligt hvad Räkenskaperna utvisade, den af ifrågavarande fond till de särskilda
Länen utgående andel i så kallad uppfostringshjelp blifvit inom Länen fördelad efter olika grunder.
Så hade t. ex. inom Skaraborgs
Län de erhållna medlen af Läns-Styrelsen utdelats till några få Pastorater med lika belopp till hvartdera, dervid, såsom det syntes, Läns-Styrelsen följt en viss ordning församlingarna emellan, utan att taga i betraktande deras större eller mindre folkmängd eller olika behof af understöd, jemte det att någon föreskrift icke syntes hafva blifvit leinnad af Läns-Styrelsen, angående fördelningen af dessa medel, för hvilkas användande till det afsedda ändamålet, i flera fall icke funnes andra verificationer räkenskaperna bilagda, än vederbörande Pastorers qvittenser å de mottagna beloppen.
I några
Lån hade fördelningen af ifrågavarande Stals-Utskollcls Utlåtande, M 30. medel verkställts af Hospitals-Sysslomännen och i andra Län äter blifvit bestämd af Läns-Styrelsen efter pröfning af inkomna, utaf vederbörandes vitsord om bebofvet åtföljda ansökningar om erhållande af dylikt understöd, hvilket sistnämnda förfaringssätt
Revisorerne ansett lämpligast och derföre hemställt, alt åtgärder mätte vidtagas, hvarigenom samma grunder för medlens fördelning koinme att mom alla Länen följas.
Uti den häröfver afgifna underdåniga förklaringen har, efter omförmälande af de, rörande ifrågavarande medels utdelning, gällande föreskrifter, med iakttagande af hvilka fördelningen skulle hafva skett på det sätt, Revisorerna ansett lämpligast, Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillet tillika anfört, att, sedan genom Revisorernes berättelse Ordens-Gillels uppmärksamhet blifvit fästad derpå, att utdelningen af uppfostringsmedlen i Skaraborgs
Län skett efter helt andra grunder, än som blifvit i enlighet med 7 § Kongl. Instruktionen för Serafimer-Ordens-Gillet af den 28 April 1791 till efterlefnad föreskrifno, särskild skrifvelse skulle till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nyssnämnde
Län afgå, med erinran att ställa sig berörde föreskrifter till efterrättelse.
Men då Revisorerne uppgifvit, att äfven uti andra, än det endast exempelvis nämuda, Skaraborgs
Län, olikheter i sättet för utdelningen af ifrågavarande medel egt rum, och det således lör vinnande af enhet härutinnan, är nödigt att Kongl. Majits samtlige
Befallningshafvande erinras om iakttagande af det i berörde hänseende stadgade förfaringssätt, tillstyrker Utskottet Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes anbefalla Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillet, att uti aflåtande skrifvelse erinra vederbörande Kongl.
Befallningshafvande om iakttagande af de i afseende å fördelningen af nämnde uppfostringsmedel genom OrdensGillet meddelade föreskrifter. §• 38.
(Rev.-Ber. pag. läll.)
I afseende å det af Revisorerne omförmälda, al Kongl. Majit under den 6 Juli 1849, i nåder anbefallda utarbetande af nytt förslag till förbättringar af Ilospitalsväsendet, har Utskottet inhemtat, att den för sådant ändamål i nåder tillförordnade komité under den 21 Augusti sistlidet år till Kongl. Majit i underdånighet aflenmat uppgjordt förslag i ämnet; hvilket Utskottet ansett sig böra lill Rikets Ständers kännedom anmäla. Slals-Utskollels Ullålande, JY? 30 29 Danviks Hospital. %. 39. (Rev.-Ber. pag. 163.
Förkl. pag. 236.)
Med anledning af Revisorernes anmälan, att icke någon berättelse om Hospitalets förvaltning under revisionsåren blifvit Revisorerne meddelade, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det måtte Direktionen öfver Danviks Hospital undfå nådig befallning att, till ledning och upplysning vid framtida statsrevisioner, jemte räkenskaperna äfven afgifva Berättelse öfver Hospitalets förvaltning under de år Re\isionen omfattar Stockholms Allmänna Barnhus. % 40.
(Rev.-Ber. pag. 168.
Förkl. pag. 237.)
Med anmälan att, såsom ersättning för bestyret med utdelningen af de losterlöner, som halfårsvis utgå till underhåll af barn utom barnhuset, utbetalas årligen till åtskilliga stift, åt Presterskapet 2 R-.dr och åt Konsistorii-Notarien 16 sk. för hvarje barn, samt att berörde ersättning, som uppgått år 1846 till 2115 R:dr 32 sk., och 1847 till 2816 Rdr 16 sk., i medeltal uttgjort omkring tio procent af de sålunda utdelade fosterlönerna, hafva Revisorerne ansett denna ersättning böra för framtiden inskränkas till ett belopp, ungefärligen motsvarande de utan tvifvel ringa kostnader, som kunna vara med utdelningsbestyret förenade.
Den del af ifrågavarande utgift, som tillkommer Konsistorii-Notarierne för deras besvär med medlens emottagande och afsändande till Pastorerne anser Utskottet fortfarande böra utgå; men då de till Presterskapet för tillsynen öfver barnhusbarnens behandling årligen utgående 2 R:dr för hvarje barn, ehuru utgörande, såsom ersättning betraktade, ett alltför ringa belopp, likväl för Barnhusfonden sammanlagdt uppgå lill en kännbar årlig utgift, har Utskottet, som är för— vissadt att ifrågavarande bestyr af Presterskapet betraktas såsom ett embetsåliggande, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det
Direktionen öfver Stockholms Allmänna Barnhus måtte i nåder förständigas, att någon vidare utbetalning af ofvanberörde, Presterskapet tillagda ersättning af 2 R:dr för hvarje barnhusbarn, icke hädanefter må ega rum. 30 Stats-Utskoltets Utlåtande, M 30. § 41.
Revisorerne hafva fästat Rikets
Ständers uppmärksamhet derå att för större delen af utbetalde fosterlöner icke funnes någon annan verifikation räkenskapen bilagd. än en af inrättningens Kamererare, som tillika är Kassör, undertecknad så kallad »underhållsspecial», upptagande barnens namn och nummer samt de särskilda underhållsutdelningarne för hvarje barn; varande endast de genom Presterskapet verkställda utbetalningarne, hvilka knappt uppgå till en tredjedel af hela utgiftssumman, med vederbörandes qvittenser i behörig ordning verificerade.
Med afseende sä väl å hvad den afgifna underdåniga förklaringen innehåller, som hufvudsakligen derå, att fråga om ny organisation af Barnhus-inrättningen nyligen hos Kongl. Maj:t till pröfning förevarit, hemställer Utskottet, att
Revisorernes ifrågavarande anmärkning icke för närvarande må föranleda till någon åtgärd.
O “ § 42.
(Rev.-Ber. pag 169.
Förkl. pag. 239.)
Vidare hafva Revisorerne anmält, att under revisionsåren blifvit vid Barnhuset verkställde åtskilliga byggnadsarbeten, för hvilka kostnaderne uppgått till sammans till 64,407 R:dr 19 sk. 2 rst.; att af dessa byggnader en till tvätt-, tork- och badinrättning afsedd, fästat Revisorernes synnerliga uppmärksamhet, enär kostnaden för densamma, ehuru, enligt upprältadt förslag, beräknad till omkring 16,000 R:dr, vid 1847 års utgång uppgått till 31,953 R:dr 31 sk. 2 rst., utom de efter nyssnämnde tidpunkt å detta arbete nedlagda ytterligare kostnader; samt att Revisorerne, som tagit den dåmera fullbordade byggnaden i ögonsigte och af räkenskaperne funnit kostnaderne derföre ganska dryga, ansett sig böra uttala den öfvertygelse, att större sparsamhet och omtanke kunnat vid ifrågavarande byggnads uppförande iakttagas.
1 sammanhang härmed hafva Revisorerne omförmält, hurusom Barnhusets tillgångar i kontanta penningar, fordringar, utlånta medel och förskotter, hvilka vid 1846 års början uppgingo till 357,795 R:dr 12 sk. 3 rst., under revisionsåren minskats med 63,638 R:dr 46 sk. 4 rst., oaktadt Barnhuset under samma tid, utom de årliga inkomsterna, fått uppbära gåfvo- och testamentsmedel till ett sammarilagdt belopp af 6,344 R:dr 21 sk. 4 rst. samt dana-arfsmedel med 23,638 R:dr 1 sk. 4 rst., hvilket ofördelaktiga resultat hufvudsakligen härrört af ofvan omförmälda kostsamma byggnadsföretag, men visar äfven, att, efter afräkning af Slats-Utsknttets Ullålande, M 30. 31 kostnaderna för dessa arbeten, inrättningens utgifter under ifrågavarande år ändock betydligt öfverstigit dess inkomster, sedan likväl från dessa sednare afdragits ofvanberörde till inrättningen influtne gåfvo- och teslaments- samt danaarfsmedel.
Utskottet har med bekymmer funnit, att under de två år revisionen omfattat, oaktadt tillfälliga inkomster af gåfvo-, teslaments- och dana-arfsmedel till ett sammanräknadt belopp af 32,202 R:dr 22 sk. B rst., Barnhusets fonder ändock förminskats med ej mindre än 63,658 R:dr 46 sk. 4 rst., och att, om samma hushållningssätt än vidare lortfore, deraf blefve en oundviklig följd att denna för hela Riket och i synnerhet för Stockholms stad vigtiga barmhertighetsinrättning snart urståndsattes att uppfylla de med densamma afsedda ändamål.
Vidare har Utskottet inhemtat, att Kongl. Maj:t den 26 Oktober 1849 i nåder förordnat en kommitté för att undersöka förhållandet inom Barnhuset och uppgöra förslag till dess reorganisation, äfvensom att kommitterades underdåniga Betänkande i ämnet nyligen blifvit af Kongl. Maj:t i nåder pröfvadt och handlingarne i målet till Jusfitie-Kanslers-Embetet öfverlemnade.
Vid sådant förhållande anser Utskottet de af Revisorerne framlagda anmärkningsvärda förhållanden för närvarande icke böra föranleda till någon åtgärd å Rikets Ständers sida.
Utskottet, som fått emottaga remiss å riksdagsfullmäktigen Per Bengtssons från Calmar Län motion, deruti N.
Magnusson från samma Län och Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands
Län instämt, om ansvar å den eller dem, som genom försummelse eller förseelse tillskyndat Barnhuset förlust, får, enär, såsom ofvanberördt är, handlingarna blifvit till Justitie-Kanslers-Embetel öfverlemnade, hemställa att nämnde motion måtte få förfalla.
Lunds Kongl. Universitet. § ^3- (Rev.-Ber. pag. 172. Fork!, pag. 267.) Revisorerne hafva anmärkt, att båda årens hufvudböcker sakna hänvisningar till de bifogade verifikationerne, hvarigenom granskningen i ej ringa mån försvårats, och ehuru Utskottet icke funnit den af vederbörande afgifna förklaring nöjaktig, hemställer Utskottet likväl det må dervid få bero, 32 Stals-Utshnttels Utlåtande, M 30 Konsistorierna. § 44.
(Rev.-Ber. pag. 174.)
I afseende å Revisorernes anmälan angående Rikets sednast församlade Ständers, hos Kongl Maj:t i underdånighet gjorda hemställan om formulärers upprättande till efterrättelse i afseende på Konsistoriernas algifvande räkenskaper, har Uskottet inhemtat att Kongl. Stats-kontoret, till följd af nådig befallning den 30 sistlidne Oktober, till Kongl. Maj:! inkommit med förslag till omlörmälde formulärer.
Kongl, och Hvitfeldtska Stipendii-fonden. % 45.
(Rev.-Ber. pag. 170.
Förkl.
Bil. Litt A.) Som Kuratorernes öfver Stipendii-fonden underdåniga förklaring öfver Revisorernes anmärkningar vid fondens räkenskaper för åren 1846 och 1847 till Kongl. Majit inkommit, sedan Revisorernes Berättelse med dertill hörande förklaringar blifvit till trycket befordrad, varder denna af Kongl.
Majit till Utskottet i nåder öfverlemnade förklaring härhos bifogad.
(Litt. A.) § 46. (Rev.-Ber. pag. 177.)
I afseende å det till Kongl. Majit den 3 Januari 1849 inkomna, af Kuratorerne öfver Stipendii-fonden upprättade underdåniga förslag till instruktion för inrättningens styrelse och till reglemente för utlåningen af dess medel, har Utskottet inhemtat, att, sedan delta förslag, i sammanhang med en af hedervärda Bondeståndet vid nästlidne Riksdag gjord underdånig framställning, angående försäljning till skatte af åtskillige Hvitfeldtska Stipendii-inrättningens hemman, blifvit till Kongl. Kammar-Kollegium remilteradt och bemälde Kollegium den 5 sistlidne November med underdånigt utlåtande i ämnet inkommit, ärendet för närvarande är på Kongl. Majlis nådiga pröfning beroende. § 47. (Rev.-Ber. pag. 177.)
Vid granskningen af räkenskaperne hafva Revisorerne erinrat: