Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som bifaller, att 600,000 R:dr må i Riksgälds-Contoiret afsältas; för att under 15 års tid, med upplöpande räntor, användas till 50,000 R:drs årlig utbetalning för ombyggnad af Strömsholms canal- och slussverk, med iagttagandc af de utaf Stats-Utskoltet i Utlåtandet N:o 435 föreslagne grinn der för medlens förräntande, äfvensom de uppgifne vilkor för erhållandet af desamma, hvarom i berörde Utlåtande, pag. 25—27, omförraäles under l:o—8:o, med det af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Stålidet beslutade tillägg: (9:o att en af Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-Conloir utsedd person kommer att såsom ledamot deltaga i Bolagets Direction, från och med dagen för utbetalandet af det allmänna anslaget, och intilldes att canal- och slussverket blifvit färdigbygdt, samt att ett på enahanda sätt utsedt Ombud deltager i den årliga revisionen af canal verkets räkenskaper; börande berättelse om arbetets fortgång m. m. hvarje år af Directionen till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifvas och derefter med olliciella Tidningen allmänheten meddelas) voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, anvisas för ifrågavarande arbete en summa af 50,000
R:dr årligen under åren 1841—1845, eller tillsammans 250,000 R:dr, med förklarande, att ombyggnaden skall ske efter den af Herr Öfverste-Löjtnanten och Riddaren Edström uppgjorda plan, samt under de vilkor i öfrigt, som innefattas uti Borgare-Ståndets beslut: (nemi. 1 mom. antages, af denna lydelse: ”att närvarande eller blifvande Bolag tillförbinder sig att, under hvartdera af de ifrågavarande fem åren, tillskjuta och å arbetet, samtidigt med det årliga Stats-anslaget, använda ett belopp, motsvarande hälften af samma anslag;” 2 idom. lika med Utskottets förslag, med uteslutande af ordet, ”sålunda;” 3 mom. antages nytt af följande lydelse: ”att ca n al-ar bete t, så mycket ske kan, forlskyndas, med iagttagande, att gamla canal-verket under tiden så vidmagthålles, att farten derå kan verkställas på det sätt, Herr Öfverste-Löjtnanten Edström föreslagit; 4 mom. lika lydelse, som det af Utskottet föreslagne 3 mom., endast med den förändring, att orden vid början: ”efter arbetets fullbordan” utbytas emot dessa: ”efter canal-och slussverksarbetets fullbordan5 mom. lika lydande med det af Utskottet föreslagna 4 moni., endast med utbyte af orden: ”högst 15,000 R:dr om året” emot 4 Förstärkta Stats-Utskotlets Memorial, jV.-o Syo. ”högst ätta procent om äret;” 6 mom. erhåller följande lydelse: ”att gamla canal- och slussverket, med alla dess tillhörigheter i fast och lös egendom, tjenar såsom säkerhet för uppfyllandet af Bolagets förbindelser; hvarjemte, i händelse ett nytt Bolag skulle bildas, detta tillförbinder sig att i allmänt förvar deponera de nuvarande 1,085 actier, eller för de actier, sora kunna brista, ett contant belopp, motsvarande den lösningssumma, som för hvarje actie kommer att bestämmas, under förbehåll, att, sedan canalen är färdigbygd, dessa actier till Bolaget återställas eller förstöras;” 7 och 8 mom. godkännas af enahanda lydelse med de af Utskottet föreslagne 6 och 7 momenten; 9 mom. antages så lydan le: ”att Rikets Ständer i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:t att med Bolagets Direction i Nåder låta afsluta ordentligt contract, innefattande öfverenskomua vilkor, rättigheter och skyldigheter, hvarvid Kongl. Maj:t torde finna for godt att stadga, det
Bolaget alltid företrädesvis må till canal- och slussverks-arbetet betjena sig af sysslolöse elier arbetssökande personer, och icke, utom i de fall, då sådant linnde vara oundgängligen nödvändigt, få begagna sig af så kallade arbels-comrnendei ingar.
Detta contract bör dock vara upprättadt inom Ett år, efter det Rikets Ständers, rörande denna fråga, fattade beslut blifvit hos Kongl. Majit i underdånighet anmäldt.)
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 63 Ja och 56 Nej.
Enär sålunda
Ja vunnit, komma 600,000 R:Jr alt för ifrågavarande ändamål afsätlas, att disponeras, på sätt och under de vilkor, ja-propositionen innehåller. 5:te Voteringen: enligt 14 punkten.
Den, som bifaller Borgare-Ståndets beslut, alt ett Stats-anslag af 6,666
B:dr 32 sk. beviljas till fullbordande af undersökningen, angående canal-ledningen emellan Hjelmaren och Wenern och spridande af kännedomen derom, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, godkännes lii dd erska pets och Adelns af Preste-Ståndet biträdde beslut, att 20,(K)0
R:dr ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att anVändas till undersökningar, rörande jordei sättningar för canal-ledningen emellan Hjelmaren och Wenern, jemte nödiga ulgreningar till B ngslagerne, »ml att Rikets Ständer derjemte böra hos Kongl. Maj:l anhålla, det Kongl. Förstärkta Stats-Utskottets Memoritä, Jtio Syo.
Maj:t lacktes i Nåder anbefalla en undersökning, i afseende på lämpligaste beräkningen af den nu föreslagne ca nålens dimensioner, de vilkor, hvarunder arbetets verkställande antingen må kunna al
Staten öfvertagas eller uppdragas ål något Bolag, oell öfriga omständigheter, hvilka på bestämmandet af Statens bidrag kunna inverka, samt derefter Nådig Pioposition i ämnet till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta.
Sorn denna omröstning utfallit med 71 Ja och 48 Nej, hvadan således Ja vunnit, så har Borgare-Ståndets ofvannämnde beslut blifvit faslställdt. 6;te Voteringen: enligt 2:dra punkten i N:o 522.
Den, som vill, alt till contra-proposition, i fråga om vilkoret! för användandet af de till valten-aftappningar och större odlingsföretag uti de sydli* gare
Länen anslagne medel antages Ridderskapets och Adelns samt Preste Ståndels beslut, att ifrågavarande medel anvisas, för att, till de i Ja-Propositionen om förmälde ändamål, utgå under enahanda vilkor, som äro bestämda, i afseende å det till lika behof för de nordligare
Länen beviljade anslag , eller att till Kongl. Majrts
Nådiga pröfning öfverlemnas att för hvarje serskildt föremål, i trion af den n}rlta, som deraf kan påräknas, bestämma, 0111 Statsbidraget skall utgå såsom anslag eller lån och, i denna senare händelse, huru med återbetalningen skall förhållas samt om ränta bör erläggas eller ej, voterar Ja Den, del ej vill, voterar Nej.
Nej, antages till contra-proposition, alt ifrågavarande medel komma alt utgå såsom lån, mot vilkor: att återbetalning skall ske inom 10 år; att lånet blifver räntefritt de tre första åren och sedan löper med 3 procents årlig ränta; att capilal-afbetalning vidtager först efter 4 år och sedermera utgår med *:del om året, då räntan med hvarje capital-afbetalning försvinner; och att dessutom, der serskilde omständigheter sådant kunna föranleda,'Kongl. Majst må cga att, vid lånets meddelande, anvisa bligst ? del deraf såsom anslag; utan ränta eller återbetalningsskyldighel.
Sedan genom denna votering, som utfallit med 44 Ja och 75 Nej, contra-propositionen blifvit bestämd, i enlighet med nej-propositionens ofvanomförmälde lydelse, har omröstning i hufvudsaken blifvit verkställd öfver följande proposition: 6 Förstärkta Stats-Vlskotlels Memorial, N.o 5jo.
Den, sorn godkänner Stats-Utskottets hemställan, att anslaget till vattenaftappningar eller andra förberedande åtgärder för större odlingsföretag inom de delar af Riket., som icke uti ett föregående stadgande serskildt omförmä]as, må såsom lån, emot ränta och återbetalning, i serskild bestämd ordning, utgå till de enskilde menigheter eller corporationer, som förbinda sig attsjelfve bestrida hälften af den på företaget belöpande kostnad, under förbehåll, alt, der serskilde omständigheter kunna påkalla en annan ordning för Statsbidragets utgående, Kongl.
Majit må ega att anvisa en mindre del af dessa medel äfven såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, voterar Ja; Ben, det ej vill, voterar Nej.
Nej, anlages Bonde-Ståndets i nej-propositionen intagne beslut.
Voteringen har utvisat 71 Ja och 48 Nej; i följd hvaraf och då Ja således vunnit, Stats-Utskottets ofvanomförmälde förslag blifvit godkändt. jule Voteringen: enligt 25 puncten.
Den, som bifaller Stats-Utskottets hemställan, det Rikets Ständer måtte medgifva, att Kongl. Maj:t, sedan vederbörande ånyo blifvit hörde och fått sig yttra, huruvida de, för den händelse Staten lemnar bidrag till uppbrytande af en väg emellan Öfver- och Neder-Calix, vilja för dess framtida underhåll ansvara, må ega att af det till allmänna landsvägarnes förbättrande anvisade anslag disponera så stort belopp, som till understöd för ifrågavarande väg-anläggning erfordras, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, bifalles, att, för ofvannämnde fall, Kongl.
Majit må ega att, till understöd för omförmälde väganläggning, disponera ett Stats-anslag af 7,000 R:dr.
Som denna votering utfallit med 26 Ja och 93 Nej samt
Nej således yunmt; så är för ifrågavarande väganläggning ett anslag af 7,000 R:dr beyiljadt.
Förstärkta Stals-Utskottets Memorial, N:o Syo. 7 8:de Voteringen: enligt 26 punkten.
Den, som bifaller Stats-Utskottets hemställan, att, till försök med en ehausse'e emellan Westerås och Fahlun, ställes till Kongl, Majtls disposition en summa af 15,000 Ridr att i nion af behofvet utgå, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att ett Stats-anslag af 15,000 R:dr ställes till Kongl. Maj:ts disposition för förbättring af vägen emellan Westerås och Fahlun, och till lika fördelning emellan Westerås och Stora Kopparbergs
Län för ifrågavarande väg, till hvars förbättrande berörde anslag beviljats, icke skola vara berättigade till andel uti det beslutade anslaget för anläggning och förbättring af vägar i allmänhet.
Vid voteringssedlarnes öppnande hafva befunnits 43 Ja och 76
Nej; och enär således Nej vunnit, är ifrågavarande anslag beviljadt, i öfverensstämmelse med Borgare-Ståndets beslut. g:de Voteringen: enligt 32 punkten.
Den, som bifaller Stals-Utskottets hemställan, alt 40,000 R:dr anvisas, till fullbordande af Riddarholms-kyrkans reparation, så till tak som yttermurar och dertill hörande ornamenler, samt att Rikets Ständer derjemte måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta i vederbörlig ordning utreda, om och i hvad mon enskilde, som vid eller uti kyrkan hafva grafvar, böra dessas iståndsättande sjelfve bekosta, då motsvarande belopp af det anvisade anslaget kommer att besparas, voterar Ja:
Nej, varder, på sätt Kongl. Majit föreslagit, till Riddarholms-kyrkans reparation beviljadt ett anslag af 52,000 R:dr B:co.
Voteringen bar utvisat 59 Ja och 60 Nej.
Enär följagtligen
Nej vunnit, har det af Kongl. Majit äskade anslag af 52,000
R:dr blifvit bifallet. $ Forstarkta Stats-Utskoltets Memorialt tf.-o Syo, io.de enligt 33 punkten.
Den, som anser, att vid blifvande votering, i fråga om byggnads-anslag för Upsala Universitet, antages Ridderskapets och Adelns beslut, att 25,000 R:dr beviljas, att i första rummet användas till uppförande af en ny observatorii-byggnad samt i öfrigt till andra nödiga ansedde
Uni versi lets-byggnader, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, antages till contra - proposition Preste-Ståndets beslut att 25,000 Rädr beviljas för uppförandet af sådane ännu saknade byggnader vid berörde Universitet, som äro mest behöflige.
Efter denna omröstning, som utfallit med 71
Ja oeh 48 Nej, och hvarigenom således contra-propositionen blifvit bestämd, i enlighet med Ridderskapets och Adelns beslut, har votering i hufvudsaken egt rum öfver följande proposition:
Den , som bifaller Slals-Ulskoltels hemställan, att för Upsala Universitet beviljas en summa af 20,000 R:dr, att användas till uppförande af en ny observatorii-byggnad , sedan Kongl. Maj:t gjort
Sig förvissad, att berörde summa blifver för nämnde ändamål tillräcklig; dock att, för den händelse byggnaden skulle kunna ändamålsenligt tillvägabringas för ett mindre belopp, elen återstående summan äfven må kunna användas i och för andra nödige ansedde Universitets-byggnader, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, antages Ridderskapets och Adelns beslut.
Voteringen bar utfallit med 58 Ja och 61 Nej; i följd hvaraf och då således Nej vunnit, 25,000 R:dr B:co för omförmälde ändamål blifvit beviljade, på sätt Ridderskapets och Adelns beslut innehåller.
Slockholm den 2 Juni 1841.
N:o 571, Förstärkta Stats-Ulskottets Memorial, N.o Sfi. 0 N:o 571.
Ank. till Exp. Ulsk. den 3 Juni 184.1 , kl. 6 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning , i anledning af RiksStåndens skiljagtiga beslut, rörande anslag till aflöning för adjungerade Ledamöter i Kongl. Svea och Götha HofRätter.
Sedan det af Stats Utskottet uti Memorialet N:o 556 framställde förslag lill volerings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, rörande ett af Kongl.
Majit äskadt anslag till aflöning för adjungerade Ledamöter i Kongl. Svea och Götlia Hof-Rätter, blifvit äf samtlige Riks-Stånden gilladt, liar Förstärkta Stats-Utskottet, i öfverenstämmelse med stadgandet i 69 §.
Regerings-Formen, denna dag anställt omröstning öfver berörde, så lydande, proposition:
Den, som, i likhet med hvad Stats-Utskottet yttrat, anser det af Kongl. Majit i Nåder äskade extra Stats-anslag till adjunctions-arfvoden för 5 Ledamöter i Kongl. Svea och Götha Ilof-Rälter icke böra bifallas, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, varder, med bifall till Högstberörde Nådiga Proposition, till säd ane arfvoden beviljadt ett extra Stats-anslag af 3,750
R:dr årligen, eller 750 R:dr, svarande emot half Assessors-lön, för hvardera af de 5 Ledamöter, som måste adjungeras med egna extra rotlar i förrbemälde Hof-Rätter, om arbetet der, såsom hittills, skall fortgå på 4 Divisioner, med Sex Ledamöter å hvarje
Division; hvilket extra anslag utgår ifrån innevarande års början, intilldess den Stats-reglering vidtager, hvilken vid nästa Riksdag blifver beslutad.
Vid voterings-sediarnes öppnande hafva befunnits 60 Ja och 59 Nej; lill följd hvaraf, och då således Ja vunnit, något anslag för det ifrågaställa ändamålet icke blifvit beviljadt.
Fröt. 1840 och 1841- 4 Sami. 1 A/d. 3 Band. 42 Haft. 10 Förftarkla Stats-Utskottets Memorial, N.o Sj2. N:o 572.
Auk. till Exp. Utsk. den 3 Juni 184.1, kl, 6 e m.
Memorial, angående verkställd omröstning, i följd af Riks-Ståndens olika beslut, rörande det s. k. mindre Creditivet.
Enligt aflåtne Protocolls-utdrag, hafva samtlige Riks Slåntlen, utan antagande af gjorde inbjudningar, godkänt den uti Siats-Utskottets Memorial, N:o 559 föreslagne voterings-proposition, i anledning af Riks-Slåndens skiljagtiga beslut, i afseende å det s. k. mindre Creditivet och har, till följd häraf, Förstärkta Stats Utskottet, i den ordning, 69 §.
Regerings-Formen föreskrifver, denna dag anställt omröstning öfver ifrågavarande, så lydande proposition:
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-Stånden , anser den Creditivsurama, hvilken, enligt 63 §. Regerings-Formen, skall vid denna Riksdag anslås, för att, på sätt samma §. innehåller, under tiden emellan innevarande och nästkommande Riksdag vara tillgänglig, då Kongl. Majit till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål finner den oundgängligen nödig, böra utgöra Fem Flundra Tusen Riksdaler, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, är, i öfverensstämmelse med 3:dje punkten i Stals-Ulskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallne , Memorial N:o 454, den Crediliv-summa, som, enligt åberopade Grundlags-^., bör för ofvanberörde ändamål anslås, af Rikets nu församlade Ständer fastställd till 1,000,000 R:dr, deraf den ena hälften, eller 500,000 R:dr, bör, under tiden emellan denna och nästkommande Riksdag, vara alt tillgå för Rikets försvar, samt den andra hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål.
Som denna votering utfallit med 66 Ja och 53 Nej, samt Ja följagtligen vunnit, har ifrågavarande Creditiv-summa blifvit till 500,000 R:dr bestämd» Stockholm den 2 Juni 1841.
Stals -Utskottets Memorial, N:o Sy 3, Sy4- N:o 573.
Auk till Exp. Etsk, den 3 Juni, tS4r, kl. 6 e. m.
Memorial, angående verkställd < mröstning öfver den uti Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottens Memorial, JV:o 200 upptagna Voterings proposition.
Sedan samtlige Riks-Stinden gillat den uti nämnde Memorial N:o 200 föreslagna volerings-proposition, angående beloppet af ett serskildt Creditiv, alt ställas lill Kongl. Majrts
Nådiga disposition för undsättning till behöfvande i missvextår, så har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag öfver samma proposition anställt lo'jande votering:
Den, sorn bifaller, att ett serskildt Creditiv anvisas å Riksgälds-Contoiret, till belopp af 100,000 R:lr, för att i händelse af inträffande behof kunna förskottsvis och mot ersättning från de först inflytande tullafgifterne för spannmål vara för undsättning till behöfvande i missvextår att tillgå, och i öfrigt under de i Betänkandet N:o 179 upptagna, af Rikets Ständer bifallna, vilkor, voterar Ja, Den, det ej vill, Nej.
Nej, bestämmes ifrågavarande Creditiv till ett belopp af 400,000 R;dr, i enlighet med Ridderskapets och Adelns samt Preste-Slåndets beslut.
Voteringen har utfallit med 64 Ja och 54 Nej, samt en casserad sedel; i följd hvaraf ifråga varande Creditiv, på sätt ja-propositionen innehåller, blifvit bestämdt till 100,000 R:dr.
N:o 574.
Ank. till Exp Vihk. den 3 Juni, l84' t kl. 6 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning öfver den uti Stats samt Allmänna Besvärs- ooh Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 20/ upptagna Voterings-proposition.
Sedan Presle-Stån let icke antagit den af Utskotten uti närande Memorial gjorda inbjudning till Ståndet att* med frångående af sitt beslut i frågan om 11 Förstärkta Stats- Utskollcls Memorial, N.o Sji. användandet a( det till lindring i postföringshesväret beviljade förslags-anslag af 15,000 R:dr, biträda Utskottens af Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet gillade tillstyrkande härutinnan, utan deremot gillat den af Utskotten ioreslagne voterings-proposition i delta hänseende, hvilken äfven blifvit af de 3j:ne öfriga Stånden godkänd, så har Föjstärkta Stats-Utskoltet denna dag öfver nämnde proposition anställt följande Votering:
Den, som bifaller, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, då lindring för posthorn mannen uti det tryckande posLföringsbesväret vore af behofvet påkallad, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder bereda densamma genom förhöjning i poslskjutslegan, på det sätt, att för de 416 mil, som ett posthemman är förbundet att skjutsa posterne, i enlighet med hvad Kongl. Majrts och Rikets Kammar-Collegii Kungörelse den 15 Februari 1822 samt Kongl.
Brefvet den 27 Mars 1830 omförmäla, mätte beviljas ersättning med 50 proceöts förhöjning utöfver det belopp, hvarmed den nu utgår, samt för det överskjutande miltalet af postskjuts, som från ett sådant hemman kommer att bestridas, och ^hvarför nu betalas vanlig skjutslega eller 16 sk.
Banco för milen, måtte erläggas hädanefter samma lega, som för gästgifvarskjuts i allmänhet, och med den förhöjning, sorn derför kan varda bestämd, röstar Ja:
Vinner nej, b i fa lies Preste-Ståndets beslut i frågan, eller att, sedan undersökning försiggått, hvilken Kongl. Maj:t täcktes, så fort som görligt, till verkställighet anbefalla, rörande post-hemmannens olika behof af lättnad i postförings-skyldigheten, Kongl.
Majrt måtte i Nåder täckas, efter sig företeende omständigheter, tilldela de hemman, som mest finnas tryckte af postförings-besväret, en förhöjning i legan från 2 å 4 skillingar till och med 50 procent för milen, hvarjemte Ståndet bifallit, det må, för bestridandet af de sålunda uppkommande utgifter, å Riksgälds-Contoiret anvisas ett förslagsanslag af 15,000 R:dr alt för året utgå.
Voteringen har utfallit med 41 Ja och 78 Nej; i följd hvaraf Preste-Ståndets i conlra-proposilionen intagna beslut blifvit fastställd t.
STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet, 1841. Stats-Ut slottets Utlåtande, JY:o 5~5, I N:o 575.
Ank. till Exp-Utsk. den 5 Juni i8.p, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af er hällne älerremisser ä Statsutskottets Utlåtande, N:o 540. (I. A.) Samtlige Riks-Stånden hafva lill Stafs-Ulskotlet återremitterat dess under N:o 5^o afgifna Utlåtande, deruti Utskottet aLlyrkt Rikets Ständers bifall lill Kongl. Majlis aflålna Nådiga Proposition, angående vilkoren för nedläggandet af Norrtelje Gevärs-factori.
Såsom skäl för återremiss^n har hufvudsakligen blifvit anfördt, att, utan hinder af den uti Högstberörde Nådiga Proposition meddelde förklaring, att, derest något af de emellan Kongl. Majt och Kronan samt Faclori-egaren öfverenskomne vilkor rörande facloriels nedläggning blefve rubbadt, den härom väckte fiåga måste förfalla, Utskottet, i betragtande af den högst väsendtlig,! fördel, sorn genom Factoriets indragning skulle Staten tillskyndas, bordt uppgöra och Rikets Ständers pröfning underställa förslag till de vilkor, hvarunder Utskottet ansåge en dylik indragning kunna ega rum; i hvilket afseende flere Ledamöter förklarat s g instämma uti Friherre Sprengtporten? vid Utlåtandet fogade reservation; hvarjemte inom Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Ståmlen den uppgift blifvit meddelad, alt egaren al Norrtelje factor) numera vore villig alt medgifva någon modification uti det af honom hitlills framställda förbehåll, ali, efter facloriels nedläggning, Ortala Bruk fortfarande skulle ega att, emot gällande lösningspris af 16 sk.
B:co per läst, uppbära de lill Bruket nu utgående kolräntor, hvilket förbehåll Utskottet ansett medföra den enda hufvudsakliga betänklighet emot antagandet af Kongl.
Maj:ts ofvarinämnde Nådiga Proposition.
Då detta ärende sedermera till förnyad behandling hos Utskottet förekommit, har Utskottet inhemlat, alt egaren till Norrtelje faclori och Ortala Bruk, i anledning af berörde betänklighet emot antagande af förut ifrågaslällde vilkor, förklarat sig beredvillig alt, för befremjande af Rikets Ständers bifall lill facloriels nedläggande, med frångående af det förut gjorda förbehållet om rättighet alt allt framgent bibehålla de till Ortala Bruk anslagne kolräntor, medgifva följande modificalioner i det förra anbudet, nemligen atl Staten erhåller rättighet att, antingen år 1843, vid Sih. till R.
Fröt. 1840 och 1811. 4 Sami. 1 J/d. 3 Rand. 43 Häftet. 1 Stats-Uiskottets Utlåtande, N:o 5 7 5. hvilken tid Factoriet skall vara nedlagdt, eller ock framdeles, sedan Bruksegaren ett år förut derom blifvit underrättad, återlösa de till Ortala Bruk anslagna 1,407-/./gtdels läster räntekol emot vilkor, alt vid början af det årT ifrån och med hvilket räntorna skola återgå, till Brnks-egaren contant erlägges en lösen, svarande emot kolens för de tio nästlörutgångne åren sammanlagda värde, ut räknadt efter medium af samma års markegångar, och med afdrag af det lösningspris, som , enligt 1680 års Taxa, är gällande; att, om lösen sker vid 1843' års början, derifrån »('räknas, hvad Bruks-egaren bör godtgöra Staten för Norrtelje Factor! såsom löseskilling för dess tomter, vattufall, m. m., för hvilket senare belopp ränta emedlertid ej erlägges; samt att, om Staten längre lid vill fördröja kolens återlösande, räntegifvarne ega att, der de det åstunda, för 1843 års räntor och allt framgent, intilldess de till Staten öfvergå, vid Bruket antingen leverera sina räntekol in natura eller för dem erlägga lösen efter årlig markegång.
Enär samtlige Riks Ståndens återremisscr är o grundade på yi kanden , att Utskottet borde yttra sig, angående de vilkor, hvarunder Utskottet kunde anse nedläggningen af Norrtelje Factori böra medgifvas, på det att Rikets Ständer, i händelse de forst ifrågakomne oell i Kongl.
Maj:ts Nådig» Proposition omförmälde förbehåll å Factor Kega rens sirla icke ansåges antaglige, mätte komma i tillfälle alt annat förslag i underdånighet aflemna; så lrar Utskottet numera funnit sig böra taga denna fråga, jemte de modifica tioner, hvartill Factori-egaren, enligt hvad Utskottet nu inhemtat , förklarat sig benägen, uti närmare öfvervägande.