Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Statsråds-protokoll öfver ecklesiastik-äreuden den 27 Maj 1864, do inkomna uppgifterna gifvit vid handen att ej mindre än 22 lärare anmält sig till erhållande af ifrågavarande förmån, och att de fleste äfven blifvit dertill af vederbörande skolstyrelser förordade.
— Vid granskning af de skäl, som till bestyrkande af desse lärares rätt blifvit anförda, hade det visat sig, att, om Rikets Ständers ofvannämnda medgifvande skulle utsträckas till alla dem, på hvilka detsamma enligt ordalydelsen borde ega tillämpning, de derutaf betingade löneförhöjningarne skulle för innevarande statsregleringsperiod uppgå till mer än 25,000 R:dr; och då Rikets
Ständer för berörda ändamål endast anvisat 2,000 R:dr årligen, har E. K. Maj-.t nu, i anseende till otillräckligheten af denna summa, föreslagit, att Rikets Ständer måtte för tillämpning af berörda bestämmelse, ej mindre framgent, än äfven under åren 1864—1866 anvisa dels utöfver förut beviljade anslaget, 2,000 R:dr, ett årligt belopp af 4,000 R:dr, och dels för en gång en summa af 11,000 R:dr.
Såväl utaf beloppet af ofvanberörda, vid sistlidna riksdag beviljade anslag, som äfven af de då hos Riks-Stånden hållna diskussioner framgår otvätydigt, att Rikets Ständer endast afsågo att åt fyra lärare, på hvilka namnen angåfvos, medgifva den ifrågavarande förmånen .
— Af' detta beslut bör således icke kunna hemtas anledning att till ett större antal lärare utsträcka samma förmån, och dessutom förekommer, att vid de läroverk, som icke före år 1858 varit fullständiga på begge linierna, den undervisning, hvarför numera lektorer äro anställde, varit i flera ämnen helt annan och till omfånget vida mera inskränkt, än den sedermera blifvit, hvadan i månget fall det vore alldeles origtigt, att såsom full lektorstjenstgöring anse er. undervisniugsskyldighet, som afsctt undervisningen i samma ämnen, men innan den blifvit så anordnad, som nu, sedan lektor för densamma blifvit anställd.
— I hvad mån detta egt rum med afseende å de lärare, som blifvit till den ifrågavarande förmånen föreslagnc, är ej vordet utredt.
Rikets Ständer hafva alltså ej funnit anledning E. K. Maj:ts förevarande nådiga framställning bifalla. 38:o.
Vidare har E. 1\.
Maj:t föreslagit, att läraren i teckning vid Nya elementarskolan i Stockholm J. G. Köhler måtto varda uppflyttad från och med år 1867 i tredje lönegraden och, i följd deraf, elementarläroverkens anslag med 250 R:dr årligen förhöjas.
I afseende härå är i Statsråds-protokollet den 13 Oktober nästlidet år meddeladt, att Köhler, som redan år 1830 anställdes såsom lärare i teckning vid Nya elementarskolan, sedermera, med undantag af åren 1832 och 1833, då han var stadd på en konstresa i utlandet, oafbrutet tjenstgjort i sådan egenskap; att denna tjenstgöring, ehuru skolans lärjunge-antal i början var ringa, likväl, i anseende till den vigt, som vid Nya elementarskolan sedan långliga tider fästats vid undervisningen i omförmälda ämne, varit mer än vanligt trägen; att
Köhler genom utgifna lärokurser och särskildt genom sitt undervisningssystem för frihandsteckningar utöfvat en för den sköna konstens allmännare utbredande i landet gagnande verksamhet, samt att, enär någon aflöning för lärare i teckning vid AT i . . ^ . ..
Nya elementarskolan icke förr än vid 1859—1860 års riksdag blifvit å stat uppförd, Köhler, i följd deraf, oaktadt sin långvariga och synnerligen väl vitsordade Expeditions- Utshoftels Förslag till underd.
Skri frelse, N:o 81. 13 lärareverksamhet, först innevarande år vore berättigad att uppflyttas i andra lönegraden med ett lönebelopp af 750 R:dr; Och hafva Rikets Ständer, med hänseende till hvad sålunda blifvit upplyst, den begärda anslagstillökningen, 250 R:dr, beviljat. 39:o.
Med anledning af stadsfullmägtiges i Norrköping underdåniga ansökan, att E. K.
Maj:t måtte till Rikets Ständer afgifva nådig Proposition om befrielse för nämnda stad från utgörande efter innevarande statsregleringsperiods utgång af en under namn af “Apologistens lön och diskretion“ till elementarläroverket derstädes årligen utgående afgift, 138 R:dr, har E. K.
Maj: t föreslagit, att å elementarläroverkens stat måtte uppföras det belopp, hvartill ifrågavarande afgift funnes i lönestaten under en adjunktslöu vid Norrköpings läroverk upptagen eller 137 R:dr 50 öre; Och hafva Rikets Ständer det begärda anslagsbeloppet, 137 R:dr 50 öre, beviljat. 40:o. Likaledes har E. K. Maj:t föreslagit, att sedan Elcers och Skerikes pastorater numera upphört att vara prebenden för lärare vid elementarläroverk, ersättning för den i vederbörande lärares löner tillförene inberäknade behållna årliga inkomst af samma prebenden, utgörande för Ekers pastorat 114 R:dr och för Skerikes 450 R:dr, måtte anvisas med tillhopa 564 R:dr; Och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnat bifall. 41:o.
Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom begge universiteter nas docenter uti särskilda, af vederbörande konsistoriers förord beledsagade skrifvelser hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit, att docent, som vid elementarläroverken vinner anställning, måtte, i afseende på uppflyttning till högre lönegrad, få beräkna sig till godo sin akademiska tjenstetid, med lika rätt som om han vid elementarläroverk innehaft ordinarie tjenst; till stöd för hvilken underdåniga anhållan blifvit anfördt, att docenterne i sednare tider gått i mistning af rättigheteu att beräkna dubbla tjensteår i afseende på presterlig befordran, en rättighet, sorn de af ålder haft sig tillerkänd lika med elementarläroverkens lärare, och att utan någon förbättring i deras ställning, det vore att befara, att doceuternes antal skulle alltför mycket minskas, hvadan sålunda ett upphjelpande af deras vilkor vore af vigt ej mindre för universitetet, som svårligen kunde undvara deras biträde, än äfven för elementarläroverken, hvilka i docentgraden hade att påräkna lärare med den jemförelsevis grundligaste theoretiska underbyggnad.
Universiteternas kansler hade härtill förordat bifall, åtminstone i så måtto, att docent, som vid elementarläroverk vinner anställning, måtte i fråga om uppflyttning till högre lönegrad få beräkna sig till godo sin akademiska tjenstetid för fem eller sju år, med lika rätt som om han vid elementarläroverk innehaft ordinarie tjenst. E. K. Maj:t, som, vid föredragning af detta ärende, funnit de underdåniga framställningarne påkalla billigt afseende, har, i följd deraf, nu föreslagit, att de af begge universiteternas docenter, hvilka varda anställde såsom lärare vid elementarläroverken, måtte ega att, vid lönegradens bestämmande, få sig tillgodoräknade fem år af den tid, de med vitsord om nit och skicklighet såsom docenter varit i tjenstgöring.
Då det icke synes vara med billighet öfverensstämmande, att ensamt innehafvandet af en docent-befattning, hvarmed ej någon föreläsningsskyldighet är förenad, skulle i fråga om de fem första tjensteåreu berättiga till enahanda lönetursberäkning vid elementarläroverken, som den mödosamma tjenstgöringen såsom skollärare, samt dessutom beviljandet af den föreslagna förmånen otvifvelaktigt 14 Expedilions-Elskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, IV:o 81. skulle från redan vid elementarläroverken anställde lärare, hvilka förut varit docenter, framkalla anspråk på rättighet att jemväl för sin del få såsom grund för lönetur vid elementarläroverken beräkna någon del af den tid, de varit vid universitetet anställde, anspråk, som, efter det banan en gåug blifvit beträdd, säkerligen blefve svåra att afvisa, men, i händelse af godkännande, skulle för Statsverket medföra betydliga kostnader, hafva Rikets Ständer ej funnit skäl att till E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning lemna bifall. 42:o.
Uti särskild, den 29 December nästlidet år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K.
Majit behagat meddela, hurusom domkapitlet i Strengnäs, — med anledning deraf att Rikets Ständer vid 1856—1858 års riksdag medgifvit, att hushyresmedel finge af elementarläroverkens lärare åtnjutas utan att inberäkuas i den ordinarie lönen, samt under åberopande af nådiga Brefvet den 5 Februari 1808, hvarigenom vore förordnadt, att tre lektorer vid Strengnäs gymnasium skulle erhålla bostadslägenheter och fyra hushyresmedel, till hvilka hushyresmedel användts för hvarje lektor en tiondedel af de utaf vissa inom Fellingsbro socken belägna hemman utgående räntor, hvilka Drottning Christina den 20 November 1651 till nämnda gymnasium anslagit såsom godtgörelse för en af Konung Carl IX:s Enkedrottning Christina, genom testamente till Strengnäs gymnasium skänkt, men allt sedermera för Statens behof innehållen summa af 10,000 daler silfvermynt, — i underdånighet anhållit, att berörda hyresmedel, hvilka efter år 1808 af lektorerne innehafts utom ordinarie lönen, intilldess de vid i sednare tider gjord indragning af donationer till elementarläroverkens lärare, inberäknats uti densamma och således, ehuru i Staten till namnet qvarstående, i sjelfva verket voro alldeles försvunna, måtte på det sätt utgå, att fyra af de sju äldste lektorerne vid elementarläroverket egde att, utom sin ordinarie lön, hvardera uppbära sådana hushyresmedel med en tiondedel af hela den donerade räntan, som ännu utginge under namn af Fellingsbromedlen, hvilken tiondedel vore i staten beräknad till 162 R:dr Runt, samt att hvar och en af de tre äldste lektorerne måtte tillåtas att välja antingen någon af de befintliga tre boställslägenheterna eller hushyresmedel; Och har E. K. Maj:t, efter vederbörandes hörande, i högstberörda nådiga Proposition föreslagit, att förutnämnda hushyresmedel måtte få af fyra bland de sju äldste lektorerne vid elementarläroverket i Strengnäs åtnjutas, utan att i de å stat uppförda lönerna inberäkuas.
Uti afgifvet utlåtande hade Statskontoret, enär ifrågavarande donationsmedel icke ursprungligen vore gifna till aflöning åt lärarne vid Strengnäs läroverk, än mindre såsom hyresmedel åt dem, och den omständighet, att genom nådiga Brefvet af den 5 Februari 1808 af dessa medel hushyra tilldelats fyra af dervarande lektorer, numera icke syntes berättiga desse lärare att, efter erhållna löneförhöjningar, i likhet med andra lärare vid elementarläroverk, derutöfver allt framgent uppbära ifrågakomna hyresersättning, på dessa och i öfrigt anförda skäl hemställt, att domkapitlets ofvanberörda framställning måtte lemnäs utan afseende.
Med anledning af Rikets Ständers, i skrifvelse den 25 Februari 1858, derom gjorda framställning, hafva vederbörande erhållit nådig befallning att inkomma med upplysningar angående de utaf kommuner och enskilde personer till Rikets elementarläroverk gjorda donationer och vilkoren, hvarunder de meddelats; men, såvidt utaf den med ledning af berörda upplysningar uppgjorda, vid Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, I\:o 81. 15 1859—1860 års riksdag framlagda utredning inhemtas, har någon anmälan i afseseendo på nu ifrågasatta donationsmedel då icke skett; Och hafva Rikets Ständer, ined hänseende till hvad Statskontoret i förevarande fråga erinrat, och hvilket icke blifvit af domkapitlet vederlagdt, ej funnit skäl att förevarande nådiga framställning bifalla. 43:o.
Uti en den 29 December nästlidet år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K.
Majit jemväl föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja relctorn vid högre elementarläroverket i Westerås hushyresersättning med 500 R:dr årligen, att å Åttonde Hufvudtitelns anslag för elementarläroverken uppföras.
På sått i den nådiga Propositionen är meddeladt, har Westerås stad, jemlikt nådig Resolution den 10 Mars 1865, förklarats icke kunna åläggas att till rektor vid dervarande elementarläroverk upplåta embetsgård eller utgifva hyresersättning; Och hafva Rikets Ständer beviljat det begärda anslagsbeloppet, 500 R:dr. 44:o.
Ständer har fråga blifvit väckt om förhöjning af rektorernos vid de femklassiga elementarläroverken löneförmåner; Och då rektorerne vid såväl de fullständiga högre som de treklassiga och tvåklassiga läroverken vid sistlidua riksdag erhållit berättigande att efter särskildt bestämda tjenst.göringstider uppflyttas i en högre lönegrad, samt billigheten fordrar, att jemväl rektorerne vid de i allmänhet talrikt besökta femklassiga läroverken komma i åtnjutande af enahanda förmån, dervid dock undantag bör stadgas för rektorerne vid de femklassiga läroverken i Stockholm, hvilka redan vid sistlidna riksdag erhållit förhöjning i aflöningen; hafva Rikets Ständer funnit skäligt dels medgifva, att rektorerne vid de femklassiga elementarläroverken utom Stockholm, efter 10 års tjenstgöring i sådan egenskap, erhålla 500 R:drs tillökning i lönen, dels förhöja läroverksanslaget med den summa af 2,000 R:dr, som beräknats för den närmaste framtiden vara för ifrågavarande ändamål erforderlig. 45:o. Slutligen har E. K.
Majit anmärkt, att den för läroverken i Luleå och Piteå under anslaget för elementarläroverken såsom indelt upptagna spanmål, hvilken numera med penningar efter statspris lärarne ersättes, utgörande för det förra läroverket 113 kubikfot 4 kannor och för det sednare 298 kubikfot 9 kannor, eller tillhopa 412 kubikfot 3 kannor, bör från den under omförmälda anslag uppförda indelta spanmål afräknas och i stället i kolumnen för oindelt spanmål införas; och är denna rättelse i bilagda tabell
D. iakttagen. 46:o.
Elementarläroverkens anslag är i nu gällande Riksstat bestämdt till R:dr 1,413,270: 35.
Då härtill kommer sammanlagda beloppet af de tillökningar i ordinarie anslaget, som här ofvan blifvit medgifna . . „ 200,203: 96. skulle förenämnda anslag uppgå till R:dr 1,613,474: 31. hvarifrån bör afräknas värdet för 36 kubikfot 1 kanna till Statsverket indragen indelt spanmål, sorn, ehuru rätteligen tillhörande anslaget för pedagogierna, varit i Riks-staten påfördt anslaget för elementarläroverken „ 72: 20. till följd hvaraf anslaget för elementarläroverken uppgår till .
R:dr 1,613,402: 11.
Och enär de besparingar, som å detta auslag uppkomma, synas böra endast för elementarläroverkens behof användas, få Rikets Ständer, jemte anmälan, att 16 Expeditions-Utskottets Forsing till underd.
Skrifvelse, ±X:o 81. samina anslag blifvit uppfördt såsom reservationsanslag, i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes, för den händelse en sådan åtgärd finnes behöflig, medgifva och förordna, att utaf de allmänna besparingar, som vid slutet af innevarande statsregleringsperiod å Åttonde Hufvudtiteln förefinnas, någon lämplig del må afskiljas och vid afslutandet af innevarande års räkenskaper utbalanseras såsom en för elementarläroverkens behof reserverad behållning till år 1867. 47:o.
Hos Rikets Ständer hafva särskilda förslag blifvit väckta om upprättandet genom
Statens försorg af allmänna lägre elementarläroverk för flickor, dervid är vordet anfördt, att vid dessa läroverk den särskilda afgiften lör hvarje elev borde, på det ej alltför stort, statsanslag måtte behöfvas, beräknas högre, än hvad som af ynglingarne vid Rikets elementarläroverk erlägges.
Eör intagning skulle hufvudsakligen erfordras detsamma, som för intagning i elementarläroverken för gossar.
Läroverken skulle med trenne afdelningar omfatta en sexårig kurs, så att, då flickor af 8 å 9 års ålder ansågos kunna vara färdiga till intagning, skulle do i vanliga fall vid 14 ä 15 år från skolan utgå.
Undervisningen borde upptaga 9 månader af året, delade i tvänne terminer, samt 4 å 5 timmar om dagen med tio minuters uppehåll mellan hvarje lektion.
Obligatoriska undervisningsämnen skulle utgöras af Kristeridomskunskap, Svenska språket, Geografi och Historia, Naturkunnighet, Fransyska språket, Arithmetik, välskrifning, teckning och sång, enklare qvinliga handarbeten samt, under de lediga stunderna eller på en särskild halftimma, enklare kroppsrörelser på öppen gårdsplan, när väderleken det medgåfve, eljest i skolsal.
Antalet af dessa lägre elementarläroverk är föreslaget till en början till 24.
Af dessa skulle sju ega en större läro stat och förläggas, ett uti Stockholm, som redan eger en normalskola för flickor i förening med seminariet, tvänne i Göteborg samt, ett i hvardera af städerna Norrköping, Malmö, Carlskrona och Gefle.
Sjutton skulle få en mindre lärostat och hafva blifvit föreslagna att förläggas, ett i hvardera al följande städet-:
Upsala, Lund, Jönköping, Calmar, örebro, Linköping, Christianstad, Wisby, Falun, Hernösand, Carlstad, Nyköping, Westerås, Uddevalla, Wexiö, Mariestad och Wenersborg.
Mot förbindelse att kommunen på sin bekostnad anskaffade lämplig skollokal, borde Staten bevilja åt hvarje af de sju läroverken med högre lärostat, för en gång, till materiel 1,500 R:dr samt årsbidrag 4,500 ll:dr och till hvarje at de sjutton med lägre lärostat, för en gång, till materiel 1,000 R:dr samt årsbidrag 3,500
R:dr, eller tillsammans, för alla 24 läroverken, för en gång 27,500 R:dr jemte ett årligt bidrag af 93,000 R:dr.
Till Chefens för Ecklesiastik-departementet disposition i och för inom Departementet ökade arbeten i följd af denna nya del utaf undervisningsverket borde ställas ett årligt anslag af 2,000 R:dr.
Jemväl vid sistlidna riksdag väcktes hos Rikets Ständer förslag i enahanda syftning, som de nu omförmälda, men Rikets Ständer funno de då gjorda tramställningarne icke böra till annan åtgärd föranleda, än att medel anvisades för en med seminarium för bildande af lärarinnor förenad normalskola för flickor.
— Rikets Ständer hafva hittills ansett, att Statens omsorg för den qvinliga undervisningen hufvudsakligen borde afse underhållet och den ändamålsenliga utvecklingen af sådana läroanstalter, som för bildande af lärarinnor äro erforderliga.
Det för sådant ändamål af Staten inrättade seminarium har, enligt hvad Rikets Ständer inkemtat, städse varit talrikt besökt och således visat sig vara väl behöfligt.
Möjligen kan det dock ifrågasättas, om icke i den mån fullt skickliga lärarinnor hinna bildas och äfven tillgången på lärare blir mindre knapp, Staten Expeditions-Utskottets Förslag till lindard.
Skrifvelse, S:t> 81.
17 bör äfven på ett mera direkt sätt åtaga sig' omsorgen om den qvinliga ungdomens ändamålsenliga undervisning; men då en fullständig utredning af denna ytterst vigtiga fråga nu icke kunnat af Rikets Ständer verkställas, hafva Rikets Ständer ansett sig böra, i underdånig skrifvelse, anhålla, att E. K.
Majk behagade, på sätt i nåder prölvas lämpligt, låta utreda och undersöka, dels i hvad mån offentliga läroanstalter för qvinlig ungdom må anses ytterligare böra på det allmännas bekostnad upprättas, och dels huru, i sådan händelse, dylika anstalter böra organiseras, samt att E. K. Maj:t täcktes för en kommande riksdag låta framlägga den utredning, som sålunda kan i frågan vinnas, jemte de förslag, som deraf kunna föranledas.
Pedagogien^. 48:o.
Till inrättande af en ny pedagogi i köpingen Mönsterås, har E. K.
Majk begärt ett årligt anslag af 1,000 R:dr; hvarförutom E. K.
Majk, på det nödiga medel ej måtto saknas för den utvidgning af redan befintliga pedagogier medelst anställande dels af ordinarie, dels af extra lärare derstädes, hvilken redan under innevarande statsrcgleringsperiod visat sig behöflig och sannolikt snart ytterligare på andra ställen erfordrades, föreslagit att återstoden af det vid 1856— 1858 årens riksdag, till löneförbättring vid och utvidgning af pedagogier, å Riksgälds-kontoret anvisade anslag måtte äfven under nästa statsregleriugsperiod för berörda ändamål af E. K.
Majk disponeras.
Majks nådiga framställning om anslag för inrättande af en pedagogi i Mönsterås, hafva Rikets Ständer beviljat det begärda anslagsbeloppet, 1,000 R:dr.
I fråga om återstoden af det vid 1856—1858 års riksdag till löneförbättring vid och utvidgning af pedagogier beviljade anslag, hafva Rikets Ständer inhemta!, att, sedan under loppet af nästlidet år 14,057 R:dr 20 öre af dessa medel blifvit ifrån Statskontoret återlevercrade till Riksgälds-kontoret, behållningen å anslaget i sistnämnda embetsverk för närvarande utgör 34,057 R:dr 20 öre; och då någon utbetalning å anslaget under innevarande statsregleringsperiod ännu icke egt rum, torde ett vida mindre belopp vara för år 1867 tillräckligt; hvadan Rikets Ständer funnit skäligt så till vida bifalla E. K.
Majks förevarande nådiga framställning, att det belopp, hvarmed berörda återstod öfverstiger 30,000
R:dr, må äfven under år 1867 af E. K.
Majk för ändamålet disponeras.
Sedan pedagogien i Sköfde blifvit å elementarläroverkens stat uppförd, är, enligt hvad Statsråds-protokollet innehåller, det samma pedagogi nu anvisade belopp för andra pedagogiers ökade behof afsedt; och då i nämnda belopp jemväl ingår 184 kubikfot indelt spanmål, som vid sådant förhållande icke lämpligen bör under lörevarande anslag qvarstå, hafva Rikets Ständer ansett, att, jemte det qvantiteten af den för pedagogierna uppförda indelta spanmål minskas med 184 kubikfot, som således till Statsverket indragas, det kontanta anslaget bör med motsvarande belopp, 368 R:dr, förhöjas.
Prat. 1865 $ 1861). 10 Sami. i A fä. /0 H<i/t. 3 18 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd Skrifvelse, l\:o 81.
Folkskolorna. 49:o.
Beträffande seminarierna för folkskolelärares och lärarinnors bildande, hvilka läroanstalter hitintills varit till antalet tretton för hela riket, men med lärarekrafter och undervisningsmateriel endast svagt försedda, så hemställde Rikets sednast församlade Ständer i underdånig skrifvelse den 21 November 1863 att dessa läroanstalter skulle utvidgas och förses med tillräckligt antal lärare, dervid Rikets Ständer beräknat årliga kostnaden för ett fullständigt seminarium för folkskolelärare till något mer än 11,000
R:dr och för ett för lärarinnor, der lärjungarnes antal antagligen blefve mera inskränkt, till något mindre än nämnda summa.
Deremot och sorn antalet manliga lärjungar vid seminarierna under de sednaste åren utgjort mellan 300 och 400, och 100 lärjungar beräknats kunna vid hvarje seminarium med framgång undervisas, ansåges fem seminarier för sådana lärjungar kunna motsvara behofvet, äfven om lärjungarnes antal, i anseende till lärokursens ökade längd, komme att stiga till 500, och då de qvinliga lärjungarnes antal i hela riket cj uppgått till mer än omkring 60, syntes ett seminarium för dessa för närvarande vara tillfyllest.
Bland de föreslagna fem seminarierna för manliga elever borde, enligt Rikets Ständers yttrade åsigt, ett förläggas i Norrland, der det af de lokala förhållandena vore oundgängligen påkalladt.
Men då antalet lärjungar vid det seminarium, som varit förlagdt derstädes, under åren 1854 med 1863 ej öfverstigit 18 och äfven sedermera ej uppgått till flera än högst 28, måste den andel, detta seminarium skulle kunna öfvertaga af det för hela riket beräknade antalet af 500 seminariilärjungar, blifva jemförelsevis ringa.
Enligt hvad nu af det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokollet inhemtas, har E. K.
Maj-.t derföre funnit godt i nåder förordna, att feni seminarier för manliga lärjungar skulle bibehållas och utvidgas, utom seminariet i Norrland, hvilket af lokala skäl icke kunde indragas; äfvensom E. K.
Maj:t med fästadt afseende derpå, att afstånden inom riket äro så betydliga och det knappt kunde påräknas, att qvinliga seminarii-elever skulle för sin bildning företaga längre resor, funnit godt förordna, att tvänne seminarier för bildande af folkskole-lärarinnor skola bibehållas.
— I den mån de nya läroanstalternas organisation hunnit utvecklas, hade det emellertid, på sätt i berörda protokoll vidare är meddeladt, visat sig, att den mera fullständiga undervisningen, långt ifrån att afskräcka från dess sökande, lockat till seminarierna ett allt mera vexande antal lärjungar, så att detta icke stadnat vid det af Rikets Ständer beräknade antalet af 500, utan gått vida derutöfver och nästlidna läsetermin stigit till icke mindre än 741 eller ungefärligen dubbelt emot det antal, som förefanns, då Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet afläts, och nära 50 procent öfver det högsta antal, som Rikets Ständer vid bestämmande af anslagssumman beräknat.
Då en så stark tillvext i lärjungarnes antal fordrade betydlig tillökning i utgifter för anskaffande af mera tillräckliga lärarekrafter, af större och rymligare lokaler och af rikligare undervisningsmateriel, blefve en förhöjning i det för seminarierna afsedda anslag oundgängligen behöflig.
Det minsta belopp, hvartill denna förhöjning kunde beräknas, vore 15,000 R:dr; och har E. K. Maj:t i anslaget för folkskolelärareseminarierna äskat tillökning med nämnda belopp.
Expeditions- lits kotte Is Förs
Ing till underd.