Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sgr. 4,715,815: 7. 1.
Stads-egendoms lån „ 840,096: 38. 7. Summa B:ko R:dr 5,555,911: 45. 8.
Revisorerne hafva vid anstäld inventering af lånehandlingarne icke funnit något att erinra. §. 39. 33 §. 39.
Bankens Fiskals-Erubete har bevakat: uti Konkurser:
Lån å Landt-egendomar 26. „ å Slads-egendomar >f Q, „ å Bruks-egendomar 3. 35 st Efter årsstämninsar:
Lån å Landt-egendomar st. 17. „ ä Stads-egendotnar 2. jq st
Den 1 Juli sistlidet år voro af anställda lagsökningar för lån, hvilka från Banken utgifvits emot inteckning i fast egendom, oafgjorda 47.
Under den sedermera förflutna tiden hafva tillkommit . . . 80. ^27 st
Af dessa lagsökningar äro inställde 26. förfallne, i följd af inträffade konkurser, uti hvilka Bankens fordrings-auspråk måst bevakas 2.
A (slutade, dels genom fullgjord inbetalning, dels genom omsättning 50.
7g hvadan återstå såsom på handräckning af vederbörande
Exe kutorer beroende 49. st § 40.
Sorn till följd af den vid sednaste
Riksdag beviljade tillökning i cirkulaLions-kapitalet mot inteckning i fast egendom på landet och i städerne, utom Slockholm, Rikets då församlade Ständer berättigat Fullmägtige, att tills vidare och så länge sådant för göromålens jemna och oafbrutna gång inom Låne-Cancelliel finnes nödigt, låta använda ett ytterligare Commissarie-biträde i nämnde Cancellie; hafva Fullmägtige, som den 15 nästlidne Maj af detta Hikets Ständers beslut erhållit del, samma dag förordnat en tjensteman, att emot ett arfvode, motsvarande Commissarie-lön i lägsta graden, tills vidare i egenskap af biträdande Commissarie tjenstgöra i Läne-Cancelliet; och enär, enligt hvad Commissaiiernes derstädes till Revisorerne afgifna berättelse innehåller, utgifningen af nya lån emot pant af fast egendom ännu pågår, har Revisorernes Berätt. ang.
Bankoverket. 5 34 hos Fullmägtige någon fråga om indragning af berörde Commissarie-biträde icke kunnat uppslå. §• 41.
I anledning af Banko-Utskottets den 10 sistlidne
Maj fattade och Fullmägtige meddelade beslut, att å de qvittencer, hvilka från Banken utfärdas öfver verkställde inbetalningar å lån emot inteckning i fast egendom i Städerne och på landet, uppgift skall lemnäs om återstående oguldna kapitalbeloppet af samma lån, enligt det Låne-Extrakt, som hvarje år varder upprättadt, har Under-Styrelsen, efter häraf för behörigt iakttagande erhållen del, hos Fullmägtige anmält, dels att åtskillige hinder skulle möta vid tillämpningen af berörde beslut, enligt dess ordalydelse, och dels att, om detsamma skulle oförändradt efterföljas, det ändamål dock icke vunnes, som Utskottet med beslutet åsyftat, emedan i fall ifrågavarande Extrakter, som icke hinna fullbordas förr än i Mars månad hvarje år, lades till grund för de uppgifter om lånens återstående kapital-belopp, som borde å qvittencerne utsättas, det förhållande komme att inträffa, att den låntagare, som uti Januari eller Februari månad år 1846 verkställde inbetalning å dess af Banken innehafvande lån einot inteckning i fast egendom, icke kunde å de qvittencer, som deröfver borde utfärdas, om kapital-återstoden erhålla annan upplysning, än hvad densamma utgjorde vid 1844 års utgång, hvarmed Låntagarne destomindre torde finna sig belåtne, som en dylik upplysning vore egnad mera att förvilla än vägleda dem i fråga om deras skuld till Banken, enär minst 2:ne inbetalningar, den sednaste inberäknad, derefter bordt äga rum.
Med afseende å dessa samt öfrige af Under-Styrelsen i frågan yttrade betänkligheter och då det med Banko-Utskottets omförmäldta beslut åsyftade ändamål lämpligast vunnes, derest, enligt Under-Styrelsens tillika afgifna förslag, Låne-Afdelningens nummer-böcker öfver Faslighets-lån, i stället för Låne-Extrakterne, begagnades vid meddelande af de anbefallda uppgifterne; hafva Fullmägtige förordnat, att å de af Lane-Afdelningen utfärdande qvittencer öfver verkställde inbetalningar å dylika lån, skall, i enlighet med nämnde böcker, antecknas återstående oguldna Capital-beloppet af samma lån efter nästföregående inbetalning.
Då den af Fullmägtige sålunda vidtagne åtgärd för verkställighet af Utskottets åberopade beslut synes Revisorerne lämplig och ändamålsenlig, hafva Revisorerne skolat sådant tillkännagifva. 35 §. 42.
Under sednare hälften af år 1844 är icke något Skiftes- och OdlingsLån utgånget, men under förra hälften af detta år hafva blifvit utlernnade 18 Lån på tillsammans B:ko R:dr 16,150, och är räkningen öfver dylika lån krediterad för R:dr 7,865: 9. 1., deruti inberäknad kapital-återstoden 2,994: 19.
7. af det åt Apothekaren J.
Bergelin under N:o 1087 utgifne odlings-lån, hvilket, enligt Rikets Ständers beslut, blifvit såsom osäkert inom linien fördt, hvadan utlåningarne med B:ko R:dr 8,284: 38 sk. 11 r:st. öfverstiga det belopp, för hvilket ifrågavarande räkning blifvit godtgjord.
Summan af utestående Skiftes- och Odlings-Lån uppgick den 30 näst lidne Juni till B.ko R:dr 61,060: 46. — och således till „ „ 18,939: 2. — mindre än det belopp B:ko R:dr 80,000: — — som, jemlikt 187 §. 1 mom. uti sednaste Banko-Reglemente, är bestämdt till cirkulations-summa för detta slags lån.
Säkerhets-handlingarne för Skiftes- och Odlings-Lånen äro af Revisorerne inventerade och rigtige befunne. §. 43.
Af de under sednare åren anställde Lagsökningar för Skiftes-och OdlingsLån voro den 1 Juli sistlidet år på handläggning beroende . 4 st. tillkomne äro 5 „ g
Utaf dessa lagsökningar äro: inställde 2 st. afslutade genom fullgjord betalning 6 „ g och återstår således såsom på handräckning beroende 1 st. §. 44.
Det åt Rikets Ständers Riksgälds-Conlor, enligt 188 §. af Banko-Reglementet, beviljade räntefria Greditiv af 1,000,000 R:dr Banko, har den sista Augusti hvartdera året blifvit insatt å nämnde Contors räkning N:o 1 i Deposilions-Afdelningen, och den sista Juni genom nämnde Afdelning återburet. 36 §. 45.
De till Kongl. Commerce-Collegii Manufaktur-Diskont .samt Jern-Kontoret beviljade Creditiver hafva blifvit begagnade, i öfverensstämmelse med derför uti Banko-Reglementets 189 och 190 §§. meddelade föreskrifter. §. 46.
I enlighet med stadgandet uti nvssåberopade 190 §. bar Banken, genom ett dertill utsedt Ombud, deltagit uti den revision af Jern-Kontorets Creditivfond, som den 19 och 27 nästlidne
Maj är vorden förrättad, hvarvid, på sätt den derom lill Fullmägtige afgifne berättelse vitsordar, någon anmärkning icke förekommit. §• 47. Stora Kopparbergs Bergslag har, på grund af den i 191 §. af Banko-Reglementet medgifne Creditiv- eller Låne-rättighet å såkallade kopparsedlar, ifrån den 1 Juli 1844 till samma tid innevarande år, utbekommit 5 lån å tillsammans B:ko Rrdr 77,310. — — men som inbetalningarne utgjort „ „ 101,146: 27. 8. har Bergslagets skuld till Banken, som den 30 Juni 1844 utgjorde 94,306 R:dr 44 sk. 1 r:st., vid samma lid detta år blifvit nedsatt till 70,470 R:dr 16 sk. 5 r:st. Banko. §• 48.
Det till belopp af högst 33,333 R:dr 16 sk.
B:ko åt Stockholms Stads Brandför säkrings-Contor i §.
192 of Banko-Reglementet förunnade Creditiv har under år 1844 icke blifvit i någon mohn tillitadt. §. 49.
Af de i Riket inrättade Sparbanker har icke någon utom de i Malmö, Lund och Christianstad inrättade och uti föregående Revisions-Berättelser omnämnde, begagnat den dem uti 193 §. af Banko-Reglementet medgifna Crediti v-rättighet. 37 §. 50.
Likasom tillförene hafva endast Skånska Hypolheks-Föreningen och Bruksegares Hypotheks-kassa varit i åtnjutande af de i §§. 195—199 omförmäldla Cassa-Creditiv, hvardera lill det högsta dem medgifna belopp eller 300,000 R:dr Banko.
I följd deraf att sammanräknade summan af Cassa-Creditiv blifvit enligt §. 197 af Banko-Reglementet bestämd till 800,000 R:dr samt alt således, i händelse nya Hypotheks-föreningar uppslodo, för dem icke skulle finnas att tillgå mera än 200,000 R:dr, sedan så väl Skånska Hypotheks-Föreningen, som Bruks-egares Hypotheks-Cassa förklarat deras önskan vara att fortfarande till oförändradt belopp få i Banken begagna Creditiv, hafva Fullmäglige ansett sig böra för bemälde Hypotheks-Föreningar inskränka tiden för begagnande af de dem anvisade Creditiv af 300,000 R:dr B:ko för hvardera, intill slutet af nästinstundande år 1846, då denna fråga ånyo skall tagas under pröfning.
Emedlertid äro för de sålunda beviljade
Creditiven nya förbindelser från vederbörande infordrade.
För erhållande af Cassa-Creditiv i och för Spannmåls-belåning (se §. 200 i Banko-Reglementet) har ännu ej någon anmälan skett.
Under sednare halfåret 1844 har icke något, men under de första rnånaderne detta år 120 R:dr Banko till Banken ingått, såsom folii-afgift för begagnad t Cassa-Creditiv.
Angående Bankens Diskont-rörelse. §• 51.
Banko-Utskottet, efter förrättad revision af Banko-Diskont - Verkets samt Handels- och Närings-Diskontens i Stockholm förvaltning och räkenskaper för år 1844, uti dess lill Rikets Ständer afgifne Betänkande N:o 79 framlagt resultaten af denna granskning, få Revisorerne nu endast bifoga tabellariska sammanfattningar af Låne-Conlorens i Götheborg och Malmö rörelse under samma lid. 38 Sammandrag öfver de till Götheborgs Låne-Contor för utlåning, dels med Oinsättningsrätt, dels på Publika Papper upplåtne fonder, hvardera rörelsens afkastning för år 1844 samt huru Låne-Contoret densamma användt.
R:clr Banko. l:e> Allmänna
Diskonten eller utlåning med Oinsättningsrätt.
Till Depositions-Afdelningen för begagnadt Creditiv . . . . 1,998,818 37 5 „ Låne-Afdelningen lör ytterligare fond lill utlåningen 100,000 — — „ Ombudsmannen för förskjulne expence-medel . . 10 26 — Balancerad Uiskont-Yinst hvaraf innestår till betäckande af Osäkre fordringar 72,950: il. 7. Värdet af Contorets bus ....
58,000: — — Inventarier 2,151: 4. 6. 133,101 16 1 Disponible medel 101,111 31 6 Summa B:ko R:dr 2,333,042 15 — Tillgång vid årets slut:
Cassa-behållning 17,717 15 4 Utestående lån, Säkra 2,181,080: 33. 4.
Osäkra 72,950: ii. 7. 2,254,030 44 11 fordran för förskjutne lagsöknings-kostnader 1,142 46 3 Behållne Inventarier 2,151 4 6 Contorets hus 58,000 — — Summa B:ko R:dr 2,333,042 15 — Inkomst:
Förskottsräntor 84,351: 42.
Öfverräntor 31,016: 44. 415,368: 38.
- Influtne osäkra kapital-fordringar .... 434: 14. 1.
Behållne hyresmedel 412: 28. 11. 116,215 33 Utgift:
Förvaltnings-kostnader:
Aflöning 7,800: — — Discretioner, arfvoden och missräknings-penningar 1,100: 26. 8.
Ljuspenningar 425: 36.
— Transport 9,326 14. 8. 39 R:dr Banko.
Transport 9,326: 14. 8.
Ved 21'7: — — Skrifmaterialier . . 910: 34. 8.
Bokbindare-arbete 255: 12. — Trycknings-kostnad 836: 16. — Postporto 1,482: 4.
— Diverse utgifter 358: 3. 8.
Lagsöknings-kostnad 784: 32. 6.
Revisions-kostnad. 770: 4. — Inköpte Inventarier 163: 24. — 15,104 i 6 Vinst: använd till betäckande af osäkre fordringar . 1,410: 3. 6. till Bankens disposition allemnad 99,701: 28. — 101,111 31 6 2:o Utlåning å Publika Papper.
Till Låne-Afdelningen, för begagnadl Crediliv 190,000: — — „ balancerad vinst . 6,816: 38. — 196,816 38 — Tillgång vid årets slut: Cassa-behållning 9,993: 36. ii.
Utestående lån 147,273: i. l. Hos Depositions-Afdelningen innestående . . 39,550: 196,816 38 — Inkomst:
Förskolts-räntor 6,740: 24. — Öfver-räntor 312: 8. 8.
Influten lagsöknings-kostnad 5: n. — O o 7,057 43 8 Utgift:
Förvaltnings-kostnad:
Arfvoden 222: io. 8.
Postporto 10: 23.
— Bokbindare-arbete 8: 20. — 241 5 8 Vinst, som blifvit till Bankens disposition allemnad . • .| 6,816|?8 40 Fördelning på Districter, Näringar och Yrken af de vid Götheborgs Låne-Contor år 1844 utgifna nya lån på namnsäkerhet ined Oinsättningsrätt, enligt gjorde anteckningar.
Summa Districter.
Stad 274 217,050 _ Götheborgs oell Bobus Län 901 256,110 — _ Skaraborgs
Län 680 282,190 — — Elfsborgs Län . 728 273,140 — Hallands Län 563 218,060 - - 3,14ö| 1,246,550|- - Näringar och Yrken.
Jordbrukare utom Bondeståndet ....
192 185,260 ,, inom Bondeståndet ....
2,006 424,500 — — Bergsbruksidkare 9 13,600 — — Fabriksidkare 40 37,350 — — Handlande 277 268,500 — — Handtverkare och andre Borgare .... 179 74,810 — _ Embets- och Tjenstemän, Ecclesiastike, Mi Civile ilaire och 339 214,220 Diverse 104 28,310 — - Eller:
Landtmannanäringar 2,207.
Stadsmanna-näringar 496.
Tjenstemän och diverse personer . 443. 623,360. 380,660. 242,530. 3,146 1,246,550 Samman - 41 Sammandrag öfver de till Malmö Låne-Contor för utlåning dels med Omsättningsrätt, dels på Publika Papper upplåtne fonder, hvardera rörelsens afkastning för år 1844 samt huru Låne-Contoret densamma användt. l:o Allmänna Diskonten eller Utlåning med Omsättningsrätt.
Skuld vid årets slut: Till Banken för begagnadt Crediliv . . . 1,077,400:— — „ utelöpande Assignationer . 22,600:— — „ Medel innestående å särskild Depositions räkning . . 71:23.10.
„ Från Lindsledtska Konkurs massan influtne och af f. d. Banko-Cassöreu Björkmans lön innehållne medel . . 38,767: 12. 4. „ balancerad vinst .... 52,324:24. 7.
O O Cassa-behållning 10,436: 8. 5.
Innestående medel på räkning i Depositions Afdelniugen 19,000:— — Utestående lån 1,161,540:20. 4.
Fordran i och för utgifter vid sedelvexlingen 186:32.— Inkomst:
Influtne räntor . 62,733:18. 6.
Hyresmedel 20: — — U tgi ft:
Förval tnings-kostnad:
Aflöning och Resepenningar 6,933:16.
— Discretioner och Arfvoden 611:32.— Transport 7,545. — — Revisorer nea Berätt, ang.
R:dr Banko. 1,191,163 1,191,163 12 12 62,753 18 62,7531181 6 6 42 R:dr Banko.
Transport 7,545.
Ved ... 273:32.
— Postporto 518:13.
— Contors och diverse omkostnader 685:24.11.
113 För Klorhalk har tullsatsen, i 1863 års taxa bestämd till 2 öre pr skålpund, Kiorkaik. genom Traktaten med Frankrike blifvit nedsatt till 1 öre pr skålpund.
Den betydliga införseln af denna artikel, uppgående år 1862 till 301,331 skålpund, visar behöfligheten af densamma för landet.
Den utgör nemligen ett vigtigt beredniugsämne för vissa näringar, isynnerhet vid papperstillverkningen och bo mulls var ufabrikationen.
Och hafva Komiterade, med afseende härpå, samt i öfverensstämmelse med hvad angående likartade ämnen blifvit härutinnan hemstäldt, föreslagit sagda artikel till tullfrihet.
Då en allmän rubrik för »Kali, alla slag», blifvit i taxan införd, har den för Kiorsyradt Klorsyradt
Kali deri förut upptagna nu utelemnats.
KalI‘
För de slag af Kläder, i afseende på hvilka tullsatsen utgått med tilläggsafgift
Kläder, i tullen å det tyg, af hvilket persedeln hufvudsakligen består, har denna tilläggsafgift i 1863 års taxa varit fastställd, för kläder, vitan guld- eller silfverbroderier, eller galoner, fransar, spetsar eller blonder, till 50 procent, och för kläder, med dylika broderier eller prydnader, till 100 procent af nämnda tull.
Vid förhandlingarna angående Traktaten med Frankrike hade ifrågakommit att nedsätta den förra af dessa afgifter till 10 procent och den senare till 20 procent.
Då emellertid det å vissa af hithörande artiklar anbragta foder, äfvensom annat tillbehör, ofta kunde komma att bestå af sådant tyg eller ämne, som droge högre tull än öfvertyget, i hvilka fall införselsafgiften för den färdiga persedeln, med endast 10 procents tillägg till den för öfvertyget, kunde blifva lägre, än om hvardera beståndsdelen förtullades för sig, eller åtminstone icke öfverstiga summan af afgifterna för dessa, och således icke komme att stå i rätt afpassadt förhållande till det högre värde, som den färdiga persedeln måste i regeln antagas ega, hemställde Komiterade, med afseende jemnväl på fördelen af de båda rubrikafdelningarnas sammanförande, det en gemensam tilläggsafgift af 20 procent utöfver tullen för öfvertyget, eiler för det tyg eller ämne, hvaraf persedeln hufvudsakligen bestode, måtte bestämmas för alla de under dessa afdelningar inbegripna slag af effekter.
Sedan hvad sålunda blifvit tillstyrkt vunnit godkännande och antagits, och Komiterade icke nu anse någon förändring i de derigenom gifna bestämmelser föranledd eller påkallad, har tilläggsafgiften ifråga äfven här blifvit bibehållen vid nämnda 20 procent, hvarjemnte de båda rubrikafdelningarna till en sådan sammanförts.
I afdelningen för »oljade eller fernissade kläder» har införts artikeln »Resfiltar», förut upptagen jemnte »filtar och mattor»; enär i annat fall, och utan hänvisning till det tyg, hvaraf persedeln hufvudsakligen bestode, möjligen dyrbarare tygslag, än som afsedt vore, skulle kunna under denna benämning, och sålunda mot lägre afgift än eljest, införtullas.
Slutligen har ock under rubriken tillagts en afdelning för deri icke förut upptagna »Synbart brukade gångkläder», med en tull af 10 procent af värdet, eller samma afgift som för brukade Flyttsaker finnes bestämd.
För Knappar »af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen», i Knappar.
1863 års taxa åsätta en tull af 60 öre pr skålpund, har afgiften genom Traktaten med Frankrike blifvit bestämd, för år 1867 till 40 öre, samt från och med år 1868 till 30 öre.
Enligt meddelad uppgift utgör medelpriset å de allmännast använda Tull-Komitéens Belänkande. 15 114 Knapp nålar.
Kolcylin drar.
Konfityrer.
Konserver. slagen af denna vara omkring 2 rdr 50 öre pr skålpund.
En ytterligare nedsättning i sistnämnda afgift skulle sålunda möjligen synas påkallad, men då dels de bättre sorterna af denna artikel naturligen ställa, sig i högre pris, dels densamma lemnar en ej obetydlig tullinkomst, hafva de genom bemälda Traktat antagna tullsatser här blifvit bibehållna.
För Knappnålar har hänvisning lemnats till Nålar.
Beträffande afgifterna å Knifvar, som i 1863 års taxa äro bestämda, för Rakknifvar, med eller utan fodral, till 50 öre, för Pennknifvar till 1 rdr 12 öre, för Tälj-, Sjömans-, eller gröfre Arbetsknifvar till 15 öre, för Bords- och andra slags knifvar, med skaft af silfver, pläter, ebenholz eller elfenben till 1 rdr samt med skaft af andra ämnen till 25 öre, allt pr skålpund, hafva Komiterade, i fråga om Traktaten med Frankrike, anfört: att, då utrönt blifvit, det värdet å de allmännast använda slagen af Rakknifvar utgjorde omkring 2 rdr pr skålpund, tullen å denna lätt smuggelbara artikel icke, ehuru de finare sorterna deraf stöde i högre pris, borde öfverstiga 12 å 13 procent af värdet å de vanligaste slagen, hvadan, i afseende på densamma, Komiterade tillstyrkt en tull, för år 1867 af 30 öre samt från och med år 1868 af 25 öre pr skålpund; att å Pennknifvar samt de dyrbarare slagen af Bordsknifvar och Gafflar, med afseende på deras högre värde, en dubbelt så hög tull, eller 60 öre för år 1867 och 50 öre från och med år 1868, syntes lämplig; att då Tälj- och Arbetsknifvar vore närmast jemnförliga med ej specificerade arbeten af opoleradt jern, tullen måtte, liksom för dessa arbeten, bestämmas för år 1867 till 8 öre samt från och med år 1868 till 6 öre pr skålpund; och att för Bordsknifvar och Gafflar med mindre dyrbara skaft funnits böra föreslås en något högre tull än för opoleradt, men likväl icke fullt så hög som för poleradt eller lackeradt jernarbete, hvadan denna tull ansetts böra utgå, för år 1867 med 15 öre samt från och med år 1868 nied 10 öre pr skålpund.
Under bibehållande i öfrigt af de sålunda föreslagna tullsatserna, hvilka ock blifvit genom Traktaten med Frankrike antagna, hafva Komiterade dock, sedan den slutliga afgiften å opoleradt och olackeradt ej specificeradt manufaktursmide blifvit nedsatt till 5 öre pr skålpund, ansett samma afgift å Tälj-, Sjömans- eller gröfre
Arbetsknifvar böra å motsvarande tid likaledes nedgå till 5 öre pr skålpund.
För Kolcylindrar, hvilka förut ej varit i taxan upptagna, har ny rubrik införts; och då denna artikel är både för vetenskapliga och industriella behof erforderlig, har densamma blifvit till tullfrihet föreslagen. o Sedan tullen å Konfityrer genom Traktaten med Frankrike blifvit nedsatt från 40 till 20 öre pr skålpund, har detta senare afgiftsbelopp, som motsvarar 10 procent å ett varuvärde af 2 rdr, äfven här utförts.
I afseende på Konserver, eller i hermetiskt slutna kärl förvarade ätbara varor, hafva Komiterade, i fråga om Traktaten med Frankrike, hemställt, det den tullnedsättning, som rörande denna artikel å Franska sidan yrkats, eller från förut bestämdt belopp af 50 öre till 16 öre pr skålpund, ej måtte sträckas längre än till 25 öre pr skålpund, enär tullbeskattningen å denna artikel, hvilken år 1862 gifvit en inkomst 115 af 20,973 rdr, i allmänhet träffar endast de mera bemedlade samhällsklasserna och vid tullsatsens reglerande är att betrakta endast ur finansiell synpunkt.
Men då det senare af dessa belopp icke kunnat fås åt Sverige medgifvet, hvadan det af Frankrike ursprungligen äskade af 16 öre funnits böra såsom en eftergift beviljas, har den genom nämnda Traktat sålunda antagna tullsats blifvit här utförd.
Af Koppar draga »andra helfärdiga arbeten» i 1863 års taxa en afgift, de opo- Koppar, lerade af 20 öre samt de polerade af 50 öre pr skålpund.
Sedan dessa artikelslag ansetts böra påföras samma tull som motsvarande arbeten af sammansatta Metaller, hafva nämnda afgifter blifvit nedsatta till respektive 15 och 30 öre, hvilka belopp, som för sistbemälda arbeten äro afsedda att först öfvergångsvis inträda, här, i betraktande af den ringa införseln, synts, på sätt som jemnväl skett i Traktaten med Frankrike, kunna och böra omedelbarligen tillämpas.
Kopparstick, Estamper och Litografiska arbeten, som utgöra tillbehör till tryckta Kopparverk, hvilka förut varit utan undantag tullfria, hafva ansetts böra tullbehandlas på samma sätt som de verk, de tillhöra, derom stadgande blifvit i rubriken infördt.
Med denna förändring har ock afsetts förebyggandet af den oegentligheten, att planscher af ifrågavarande slag, som införas lösa eller i särskilda häften, för alla händelser skulle vara tullfria, under det fall kunde inträffa, då de, derest de vore i de tryckta verken infästade eller med dem sammanbundna, borde med tull beläggas.
Hithörande oinfattade arbeten, »andra slag», hvilka i 1863 års taxa äro belagda med en tull af 18 öre pr skålpund, hafva ansetts ej böra tullbeskattas högre än tryckt och figureradt Papper, samt derför fått sig åsatt en afgift för år 1867 af 10 öre samt från och med år 1868 af 8 öre.
I rubriken hafva ock upptagits Fotografiska arbeten, hvilka ansetts hit närmast hänförliga.
Akta Koraller, oarbetade, äro redan i 1863 års taxa tullfria, hvaremot arbetade Koraiier. och oinfattade sådana derstädes draga en tull af 1 rdr 50 öre pr skålpund.
Då detta senare artikelslag icke, på sätt förut blifvit antydt, enligt Komiterades uppfattning, är af beskaffenhet att böra med tull beläggas, hvartill ett särskildt skäl förefinnes i den ytterst ringa införseln deraf, samt tullfrihet blifvit för detsamma genom Traktaten med Frankrike antagen, har det till sådan afgiftsfrihet jemnväl här uppförts.
Korf är för närvarande hänförd under Metvurst.
Men då det förra är en mera Korf. omfattande benämning än det senare, har det synts lämpligare att, i afseende på hänvisningen, iakttaga detta förhållande samt att här utföra tullsatsen.
Beträffande Korgar och Korgmakare-arbeten, är tullen i 1863 års taxa bestämd Korgar och för dylika artiklar, af »oskalade qvistar och spån» till 4 öre, af »skalade, men okhifna'iSei™. qvistar» till 25 öre, samt af »klufvet vide eller strå, rör och andra finare slag» till 1 rdr 12 öre pr skålpund.
Det förstnämnda slaget af dessa artiklar, eller det af oskalade qvistar och spån, hvilket hufvudsakligen användes för industriella behof, är af jemnförelsevis lågt värde i förhållande till vigten, med afseende hvarpå tullen funnits böra nedsättas till 2 öre pr skålpund.
Hithörande artiklar af skalade, men oklufna qvistar ställa sig, enligt uppgift, i ett värde af 30 öre till 1 rdr pr skålpund; och har tullafgiften, med afseende härpå, synts icke böra öfverstiga 10 öre pr skålpund. 116
För nämnda artiklar af Hufvet vide eller strå, m. m., hafva Komiterade, i fråga om Traktaten med Frankrike, föreslagit en tullsats af 50 öre pr skålpund; men då denna i sagda Traktat blifvit antagen till 25 öre, har densamma blifvit till detta belopp här utförd.
Koriander.
Koriander hafva ansetts böra draga samma afgift som Fenkol och Anis, på grund hvaraf tullsatsen för denna artikel föreslagits .till 7 öre, under det den varit förut bestämd till 5 öre pr skålpund.
Korinter.
Korinter hafva, i följd af den i öfrigt i jemnförliga fall tillämpade grundsatsen om enhet i tullbeskattning för likartade artiklar, blifvit hänförda till Frukter och Bär, hvarigenom afgiften nedsatts från 9 öre till 8 öre pr skålpund. Korka.-, För närvarande utgör tullen å Korkar, utan beslag 15 öre och med beslag 50 öre pr skålpund.