Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter laga husesyn må dock icke, utan synnerliga skäl, sådan besigtning hållas förr, än 5 år efter det husesynen förflutit. 2:0 Contracts-Prosten anmäle, tidigt på året och sist inom Februarii månad, hos Konungens Befallningshafvande, hvilka oeconomiska besigtningar inom Prosleriet, enligt nyss anförda Kongl. Kungörelses föreskrift, eller i anseende till förekommande vigtiga skäl, erfordras.
Befallningshafvande gifve genast derefter den Kronobetjent, sorn skall besiglningen förrätta, dertill behörigt förordnande, nied föreskrift att, i samråd med Prosten, minst en månad innan hvarje förrättning, dertill utsätta dag, om hvilken Prosten genast derpå gifve Boställsinnehafvare!! underrättelse.
Der Församlingen har vid Bostället bvggnads-skyldighet, åligge Boställsinnehafvarén att låta Församlingens Ledamöter kallas till ordentligen utlyst Sockenstämma, för att utse Fullmäglige, som vid Besigtningen må Församlingens rätt bevaka, 3:o
De oeconomiska besigtningarne förrälv las, å tjenstens vägnar, ulan daglractamente, 428 Exp. Cidi.
I orsing till uncl.
Siri fr.
V;o 177. skjutsersätlning elier arfvode för expedition af Besigtnings-! nstrumentet. 4:o Af Besigtnings-Instrumentet a fl ennie Kfonohctjenten, som besigtningen förrättat, skyndsamt concept-exem plaret tili Prosten, som tillställs Boställs-innehafvaven detsamma; tillika a fl emlie Krouo-betjenten tili Prosten ett exemplar, sorn donne skall, inom årets siat, eller sist med 1vy å rs-exped i tion en, der sådan är bruk3ig, till Consistorium insända, alt i dess archiv förvaras.
Der byggnadsskyldigheten hel oell hållen, (dier till en del, åligger Församlingen, skall Kyrkoherden, å dertill lagligen utlyst Sockenstämma , inom fjorton dagar, sedan han af Prosten Brögtmngs-Instrumentet erhållit, af detsamma gifva Församlingen del. 5:oBristerna varda i Besigtnings-Instrumentet värderade oell i penningar utförde, äfvensam deruti skall utsättas den tid, inom hvilken bristerna böra, genom den by ggi 1a dsskyhliges försorg, vara afliulpne.
Den, sorn är med Besigtnings-Förrättningen missnöjd, tillkännagifva sådant vid Besigtningen, och late då å Besigtnings-!nstrumentet anteckna, att lian vill rättelse söka, samt anmäle derefter, inom 3o dagar från den dag, lian af Besigtnings-Instrumentet erhållit del, hos vederbörande Domare sitt missnöje, med anhållan om laga syn till rättelses vinnande.
Der detta uraktlåtes, och den byggnads-skyldige icke inom den förelagda tiden byggnads-skyidigheten fullgör, anmäle Prosten sådant skyndsammast hos Consistorium, sem har att vidtaga de åtgärder, hvilka prof - Exp. Utah. förslag till und.
Skrif v. N:o 177, 178- 429 vas nödiga för Boställets och Efterträdarnes rätt, antingen medelst begäran hos Konungens Befallningshafvande, att, genom dess Embets-åtgärd, bristerna må blifva för lego, å den byggnads-skyldiges kostnad, afhulpna, eller att hos den byggnads-skyldige må sökas för husrötebristen immission i hans lön, eller annan fullgod säkerhet. 6:o Dä Prosten fullgör hvad i K. Majrts Nådiga Kungörelse af den r7
Mars 1824 och ytterligare här ofvan är såsom hans åliggande stadgadt, vare han befriad från vidare Besigtningar å Kyrkoherde-boställen, som i Kongl.
Kyrko-Ordningens Gap. 19 §. äro honom ålagde.
IV:o 178.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Sept. 1829- Pi'este-Ståndet d. 28 — — Borgare-Ståndet d. 28 — — Bonde-Ståndet d. 28 — — ' Rikets Ständers underdåniga Skrif velse_, angående Äbo- och Besittningsrätten till Kjrkohemrnanen i Halland. S. A. K.
Under åberopande ej mindre af E. K. Mai:ts Nådiga Bref af den 22 Maji 1819, angående 430 Exp. Utsi.
Skrif v-'
N:o 178. grunder för pröfningen af förefallande tvister om dispositionsrätten af Kyrkohemman i Halland, än af det i en om städselrätten å ena hälften af hemmanet N:o i, Lyngåkra, i Harplinge Socken af Hallands
Län, uppkommen tvist, meddelade Kongl. Bref den 19 Augusti 1823, hvarigenom E. K. M. i Nåder hehagat fastställa Dess Befallningshafvandes samt E. K.
M:ts och Rikets KammarCollegii sammanstämmande Utslag, som, uppå anförde skäl, förklarat hemmanet böra för Kronans räkning bortstädjas, äfvensom under anförande af innehållet utaf E. K. Maj:Is Nådiga Bref den 29 Mars 1825, hvarigenom, i uppkommen tvist om andra hälften af samma Lyngåkra hemman, städselrätten till sistnämnde hälft blifvit Harplinge Kyrka och Pastor tillagd, hafva hos R. S., vid innevarande Riksihöte, frainställningar blifvit gjorde, att, till förekommande af den förstörelse utaf framtida välfärd, som eljest hotade åboerne af desåkallade Kyrkohemmanen i Halland, de för bedömandet af tvister om sådana hemman i ofvanliögstberörde Kongl. Bref den 22 Maji 1819 fastställde och i Kongl. Brefvet den 19 Augusti 1823 tillämpade grunder måtte bibehållas i gällande kraft.
Denna fråga, med allt hvad till dess fullständiga utredande funnits nödigt inhemta, hafva R.
S. i noga öfvervägande tagit; och ehuru R.
S. dervid hvarken ansett sig tillkomma att ingå i bedömande af ofvanåberopade för serskilde fall meddelade beslut, eller funnit an-r ledning att hos E. K. M. i underdånighet till - Exp. Utsk.
N:o 179„ 431 styrka någon ändring eller förklaring af de allmänna Författningar, som till ämnet äro tillämplige, har det likväl icke kunnat undgå Rikets Ständers uppmärksamhet, å ena sidan, att frågan om egande-rätten till de i Halland befintlige Kyrkohemman, huruvida nemi. den tillhör K. M. och Kronan eller Kyrkorna, icke i allmänhet finnes afgjord och bestämd, utan för hvarje serskildt fall är beroende af bevisning om äldre tiders förhållanden, och således enligt sin natur oftast måste vara i mörker insvept och tvifvelaktig, och, å den andra sidan åter, att det är af största vigt håde för Staten, Kyrkan och den enskilde Medborgaren, att denna egande-rätt blifver bestämdt pröfvad och afgjord, emedan deraf beror icke allenast, huruvida Staten eller Kyrkan må vara rätter egare till ett betydligt antal af de inom Provincen Halland befintlige hemman, än äfven om nuvarande Åboer å desamma hafva enahanda besittningsrätt, som å Kronojord i allmänhet, eller endast äro att anse såsom Kyrkans Arrendatorer, hvilket på dessa Åboers bestånd och välfärd är af högsta inflytande.
I sådant sakens skick, och med hänsigt jemväl till 77 §.
Regeringsformen, hafva R. S., öfvertygade, att E. K.
M. städse med välbehag upptager och lemnar bifall åt hvarje Rikets Ständers förslag, som har för syftemål rättvisans befrämjande i förening med allmänt och enskildt väl, ansett sig böra i underdånighet för E. K.
M. framlägga deras öfvertygelse om de åtgärder, som för sådant ändamål kunna vara att vidtaga.
432 Exp. Zhak.
N:o i78.
Härvid synes förnämligast "böra i betraktande komma: att frågan om rättighet alt till Skatte losa Kyrkohemman i Halland ovilkorligen är beroende deraf, huruvida egande-rätten till dessa hemman tillhör K.
M. och Kronan eller någon Kyrka, hvilket således mäste vara ' utredt och bestämdt förr, än frågan om Skatteköp å sådant hemman kan i administrativ väg pröfva» och afgöras; att, med afseende å ej mindre den för ‘pröfniiigen erforderliga bevisning och utredning af ämnet, än äfven detsammas egenskap af rättsfråga, behandlingen deraf lämpligast synes böra, lika med andra eganderättstvister i allmänhet, öfverlemnas till Domare•magtens afgörande, och att, fastän, på sätt nyss närandt är, Åboer nes rätt och välfärd ovilkorligen är beroende af eganderättsfrugaiis utgång, - dessa Åboer likväl icke äro behörige att uppträda såsom egentlige Parter hvarken för att tillvinna eller försvara eganderätteu åt Staten af ifrågavarande hemman.
Vid sådant förhållande, och då E. K.
M. vid serskilda tillfällen täckts tillämpa den grundsatts, att Dess i administrativ väg vidtagna beslut icke må anses hinderlige för upptagande och pröfning vid vederbörlig
Domstol, i tvisteväg, af de derunder tilläfventyrs beroende rättsfrågor, få, till E. K. M., R.
St. härmed framföra den underdåniga ön- r skan, att, före pröfningen af sig yppande frågor om Skatteköp å Kyrkohemman i Halland, vid vederbörlig
Domstol raå varda, i närvaro af behöriga Krono- och Consistorii-Ombud, i !
Exp. Utsi'.
Siri/V.
Mo 178,179.
433 laglig ordning undersökt och pröfvadt, huruvida K. M. och Kronan eller Kyrkan har jordegande-rätt, och att, såsom följd häraf, jemväl förklaras måtte, att de uti administrativ väg redan vidtagne beslut icke är o af den beskaffen*- het, att de kunna vara hinderlige för eganderatlsfrågors upptagande och afgörande i tvisteväg.
N:o iyg.
Uppl. och godk. hos Ridd. och Adeln d. 16 Oct. 1829< Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 19 — — Bonde-Ståndet d. 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående befrielse från Rotering för Capellans-Boställen samt om lindring deruti för vissa hemman i Jönköpings Län. S. A. K.
S. har, vid innevarande Riksmöte, framställning derom blifvit gjord, att, oansedt de försäkringar om befrielse från Rotering, som vid flera Riksmöten skola blifvit Comministrarne för deras Boställen meddelade, några Komministrar inom Jönköpings
Län ännu skola finnas, som med Knecktehåll äro betungade; och sorn af 5 §. i i -y35 års Kongl. Resolution uppå Presterskapets Bihang t. B.
S:s Prot. 10:de Sami. 55 434 Exp. Utsh.
Ä7:o i'79- besvär, Kongl. Brefvet den 9 .Tanuarii 181B samt E. K. Maj:ts och Rikets Kammai Collegii derå grundade Kungörelse af den 3i i samma månad, äfvensom af E. K.
Maj:ts till Dess oell Rikets Krigs- och KammarCollegier d. 9 No v. 1826 aflåtne Nådiga Bref, med deruti åberopade åtskilliga äldre och nyare Författningar, R.
S. funnit, att för de Comministers- eller CapellansBoställen, hvilka ännu draga ordinarie Rotering, ordningen och sättet att från detta onus varda befriade, äro uttryckligt anvisade, samt verkställigheten deraf med den administrativa myndighetens befattning så oskiljaktigt förenad, att speciela frågor i detta ämne icke ansetts böra af R.
S. till pröfning upptagas, men det vid en sådan befrielse fästade vilkor, att nemligen annan hittills icke roterad, men till ordinarie
Rotering förbunden jord af motsvarande hemmantal, uppå hvilken Ca pella usBoställets
Roteringsskyldighet kan öfverllyttas, bör af den sökande uppgifvas och inom samma Compagnie mara belägen, i tillämpningen synes mindre billigt, enär saknaden af sådan oroterad jord inom en miss omkrets möjligen kan för alla tider blifva ett hinder för ett eller annat CapellansBoställe, att åtnjuta en befrielse, hvarom dylika Boställen i allmänhet äro försäkrade, och i thy af de liesta öfver hela Riket längesedan tillgodonjutes, hafva R. S., till umlanrödjande af denna olikhet i CapellansBoställen tillagda förmoner, ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K. M., vid pröfning af de Betänkande!! till jemkning eller tillökning Exp. Utsh.
Forsing lill uriel.
N:o 179* 435 jemväl i dea ordinarie Roteringsskyldigheten, hvarmed de år i8a5 tillförordnade extra RoteringsGommissioner till E, K. M. inkommit, i Nåder täcktes afse och till Rikets Ständers antagande vid nästinträffande Riksmöte föreslå de * utvägar, hvarigenom de Capelians- eller CornministerBoslällen inom Riket, hvilka hittills icke blifvit från ordinarie Rotering frikallade, matte från ett slikt onus, utan afseende å Boställenas hemmantal, befrias antingen genom Roteringsskyldighetens öfverflyttande på annat hemman eller lägenhet, som, Författningärne likmätigt, en sådan skyldighet åläggas kan, eller ock genom tilldelandet af lämpligt vederlag i penningar af den Rotefrihetsafgifl, som erläggas bör af sådana mindre hemmansdelar inom Provincen, hvilkas spridda läge utgör ett hinder att dem till ordinarie Rotering indela, I sammanhang härmed, och med föranledande af jemväl hos R.
S. derom gjorda framställningar, att åtskilliga inom Jönköpings
Län af i8ri års RoteringsCommission öfverroterade hemman måtte af Rotefrihetsafgiften från spridda hemmansdelar inom Länet erhålla lindring i deras nuvarande, alltför båldt tryckande Roteringsbörda, få, till E. K. M., R.
S. frambära den underdåniga önskan, att, vid granskningen * af Jönköpings Läns RotejemkningsCommissions, uppå E. K. Maj:ts Nådiga pröfning för närvarande beroende, Betänkande, i Nåder undersöka befogenheten af den klagan, som, i afseende å vissa hemmans, genom 1811 års RoteringsCommissions beslut, erhållna öfverrotering, hos R, S. förd 436 Expeditions- Utskottets Memorial
N;o 180- blifvit, samt, derest densamma grundad Lefinnes, uti den Nådiga Proposition, rörande ordinarie Roleringen i allmänhet, som R.
S. vid nästinträlfande Riksmöte torde få af E. K. M. i underdånighet förvänta, meddela R.
S. förslag till lämpligaste sättet, att, utan hinder af E. K. Majrts och Rikets KammarCollegii å 1811 års Roterings-Commissions beslut meddelade fastställelse, berörde klagomål afhjelpa, utan att någon minskning i ordinarie
K necktehållets Nunieraire derigenom förorsakas.
JY:o /So.
Memorial, angående en af Rikets
Ständer till åtskilliga personer beviljad belöning för införda förbättringar i Väfnadskonsten.
Som vid Expeditions-Utskottets handläggning utaf Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens, af Rikets Höglofl.
Ständer bifallna Utlåtanden, Nrris 23 8c 5g, angående beviljad belöning åt Fabriksidkaren J. E. Ekenmarkj dess Hustru och 2:ne Systrar, för af dem införda förbättringar i Väfnadskonsten, hvarom underdånig Skrifvelse bör tili K.
M. afgå, förekommit , att, vid den i bemälde Utskotts ofvan Exp. Utsi'.
N:o 181* 437 åberopade Utlåtandea lemnade uppgift å de personer, sorn af ifrågavarande förmon skulle komma i åtnjutande, en irring i så måtto synes hafva egt ruin, att, enligt hvad serskilde Ledamöter af Expéditions-Utskottet egt sig be' kant, samt genom en af Bröderne Ekenmark till Utskottet meddelad skriftlig uppgift blifvit bestyrkt, Fabriksid karen J. E. Ekenmark befinnes ogift, men dess Broder Gustaf Ekenmark gift med Maria Christina Trolle, äfvensom att Syslrarne Ekenmark icke blott äro 2:ne, utan fyra till antalet, nemligen: Johanna Sophia, Lovisa Maria, Hedda Christina och Gustafva Fredrika; så har Expeditions-Utskottet, innan förslag till underdånig Skrifvelse i ämnet varder B. II.
St. lill justering meddeladt, ansett sin pligt fordra, att berörde förhållande härigenom vördsamt anmäla, till vidtagande af nödiga åtgärder för undanrödjande af det missförstånd eller den tvetydighet, som, vid tilldelandet af den beviljade belöningen, eljest sannolikt måste ega rum i afseende på de personer, till hvilkas förmon belöningen är tillämnad.
Stockholm den 22 September 182g.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 16 Oct. 1829- Preste-Ståndet d. 16 — — Boi’gare-Ståndet d. 19 — — Bonde-Ståndet d. 19 —1 — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse , angåen - 438 Exp. Etsk, Förslag till urul.
Skrif v. N;o 181,182. de VexelContr ol/eurs-befaLtn ingar nc, samt arn derföre erforderliga kostnader.
S. A, K.
Med. anledning af förnyad framställning utaf den vid förra Riksdagen väckta fråga om indragning af VexelControlleurs-beställningarne, hafva R.
St., som inhemtat, att, jemlikt E. K.
Maj:ts meddelade Nådiga föreskrifter, de af RiksStalens Åttonde HufvudTitels Besparingar intill sistlidne Riksdag bestridda Arfvoden i och för Controllen vid Yexelnoteringen i Stockholm och Götheborg alltsedan utgått af a:dra HufviulTitelns besparingar, härmed skolat, under åberopande af Rikets Ständers den 23 October i8a3, angående RiksStatens Åttonde HufvudTitel, aflåtne underdåniga Skrifvelse, hos E. K, M. i underdånighet förnya deras derutinnan gjorda hemställan, att, derest uppdragen med Vexelnoteringarne i Nåder pröfvas böra än vidare fortfara, de dertill erforderliga kostnader må anordnas utaf den å sistnämnde HufvudTitel till E- K, Maj:ts
Nådiga disposition i och för extra utgifter uppförda årliga Anslagssumma.
Uppl. o. godk. bos Ridd. och Adeln d. 16 Oct. 1829.
Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet, d. 19 — Bonde-Ståndet d. 19 — —•
Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i an-* Exp, ledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss 3 rörande den Forset-ersättning _, som till
Statsverket bör erläggas af de räntegifvare i h vilka blifvit befriade från skyldigheten att in natura leverera Hö och Halm till Hofstallet. S. A. K.
Sed an Rikets Ständer, vid senaste Riksdag, hos E. K. M., med anmälan om deras beslut, att de Räntegifvare i Upsala, Stockholms, Södermanlands och Vestmanlands
Län, hvilka ditLills in natura levererat de deras hemman ålagde Höoch Halmräntor, antingen tili E. K. Maj:ts Hofstall i Hufvudstaden, eller, för HofStallets räkning, på anvista ställen, skulle för framtiden ifrån en sådan skyldighet hefrias och derföre erlägga lösen, efter markegångspris, i underdånighet anhållit, alt E. K. M. täcktes, efter vederbörandes hörande, i Nåder bestämma den forsel-ersättning, som Räntegifvarne kunde finnas bora, jemte losen, efter markegång, till Statsverket erlägga, så har E. K, M., i anledning häraf, efter det Räntegifvarne i ofvannämnde
Län hörde blifvit, samt E. K. Maj:ts och Rikets KainmarCollegium och StatsContoir, jemte E. K. Maj:ts Befallningshafvande, med underdåniga Utlåtanden i ämnet inkommit, dels under den 19 Januarii 1825 i Nåder förordnat, alt berörde forsel-ersättning borde, intill Rikets Ständers nuvarande sammankomst, med t 440 Exp. IJtsh.
N:o 182» sk. 4 rst* för hvarje lisp.
Ilo och Hahn, enligt elen för rän te-spannmål en bestämda grund, utgöras, dels ock, i afseende på frågan, huruvida och till hvad belopp samma forsel-ersättning må för framtiden utgå , genom Nådig Remiss af den 19 November sistlidet år, till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna! de till E. K. M. i detta mål ingifna handlingar.
R. St., som från Stats-Utskottet af nämnde handlingar erhållit del, hafva deraf inliemtat, att Räntegifvarne, oaktadt den verkliga förmon, som dem genom befrielsen från räntans utgörande in natura tillskyndas, likväl dels hell och hållet undandragit sig ali forsel-ersättning, dels, till obetydligt och mycket olika belopp i allmänhet, erbjudit en sådan, och att blott en ringa del velat åtaga sig en eller Rera skillingars afgift per lispund, äfvensom att E. K. Majrts Befallningshafvande i ämnet sig olika yttrat och föreslagit skiljaktiga belopp, hvarmed forselersättningen skulle utgå.
St. i öfvervägande tagit; och som Kongl.
KammarCollegium och Kongl. StatsContoiret gemensamt tillstyrkt antagandet utaf den afE. K. Majrts Befallningshafvande i Vestmanlands
Län föreslagna beräkningsgrund, att nemligen, med anledning af Kongl.
Förordningen den 22 Julii i8o3, som fastställer i forsel-lön, för den indeldta Afrads- och Krono-TiondeSpannmålen, 16 sk. per Tunna, hälften Råg och hälften Korn, hvilken vanligen skall väga 12 lispund, ifrågavarande ersättning måtte, med 1 Exp.
Utsi* Förslag till Lind.
Skrif v. N:o 182, 183. 441 sk. 4 rst.
Per lispund Ränte-stråpersedlar, erläggas af samtliga Rantegifvariie, hvilka hittills sådana persedlar, för Kongl. HofStallets räkning, in natura utgjort , hafva R.
St. alltså funnit för godt bifalla, att äfven för framtiden fort sei-lön för de till Kongl.
KöfStallet anslagna Hö- och Halm-räntor, hvilka, till följd af Rikets Ständers beslut, numera böra af Räntegifvarne i Upsala , Stockholms, Södermanlands och Vestmanlands
Län, efter markégångspris lösas, må till i sk. 4 rst. per lispund värda bestämd.
St., i anledning af E. K. Maj:tS högstberorde Nådiga Remiss, få i Underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda etc, N:o i83.
Uppi. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 16 Oct. 1829* Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 19 — — Bonde-Ståndet d. 19 — —■ Rikets Ständerå underdåniga Skrifvelse j angående Bevillnings-Stadgans tillämpning för är i8%4 och påföljande år vid hemmansvärdets nedsättning i vissa Län. S. A, K, Sedan Rikets SLäirder vid i8a3 års
Riksdag be ölutit en nedsättning, icke öfverstigande i o proBihang t. R. S:s Fröt.
IQ:de Sami. 56 442 Exp. Utsi'.
N:o \ 83. cent uti det dittills uppskattade hemmansvärdet för Allmänna Be vill ningens utgörande, och upprättat en derefter lämpad Tariff, som för hvarje Län bestämmer den Summa, hvarunder sammanlagda värdet å de uti 2 Art. 3 §. 1 och 2 mom. af BevillningsStadgan omförmälde hemman ej finge intill nästa Riksdag beräknas; så har E. K. M., uti Dess till R.
St. den 6 Mars innevarande år aflåtna Skrifvelse, i Nåder tillkännagifvit: att, vid tillämpningen af den medgifna allmänna nedsättningen ä hemmansvärdet, olika begrepp hos Taxerings- och PröfningsComitéerne i Riket uppstått, enär samma nedsättning blifvit i i3 Län begagnad endast till jemkning å de hemman, sorn funnits för högt värderade, men i de öfriga Länen till minskning af värdet å alla hemman, likväl med iakttagande, att den för Länet bestämda MinimiSumma icke understigits; att, uppå vederbörande RevisionsContoirs, vid granskning af 1824 års Landsböcker och Räkenskaper för Allmänna Bevillningen, gjorda anmärkningar emot sistnämnda, utan pröfning af enskilda förhållanden vidtagna nedsättning af aila hemmansvärden i vissa Län, E. K. Maj:ts och Rikets KammarRätt, undep åberopande af 3 Art. 2 §. 2, 16, 17 ocii 22 mom. uti 1823 års BevillningsStadga, genom serskilda Utslag ogillat en sådan allmän nedsättning och ålagt de Skattskyldige, emot hvilka Reservationskraf blifvit anställda, att utgöra hvad derigenom E. Kongl. Maj:t och Kronan frångått, så väl i Bevillning efter 2 Art. 3 §., sorn afgifter för Arrendatorer och brukare af Exp. Utsh.
Skrif v. N:o 183* 443 andras hemman m. m., samt den efter hemmansvärdet utgående BrännvinsbränningsBevill11 ingen ; att flera underdåniga besvär öfver Kammar Rätt ens Utslag i ämnet redan till E. K.
M. inkommit; samt att, ehuru E. K. M., å ena si* dan, funnit, att KammarRätten af de åberopade föreskrifterna i 1823 års BevillningsStadga och den tillämpning, de uti de flesta Län. vunnit, icke saknat anledning för det beslut, hvari KammarRätten stannat, E. K. M., å andra sidan, tagit i öfvervägande, att denna fråga har inflytande på ett stort antal Skatlskyldige, icke blott för år 1824» utan ock för den påföljande tiden till innevarande års slut, samt att BevillningsStadgans redaction i någon nion kunnat förorsaka den olika tillämpning, som egt rum; vid i hvilket förhållande E. K.
M. till Rikets nu församlade Ständer i Nåder öfverlemnat att besluta , huru med de i förrberörde måtto vidtagna åtgärder, i afseende på hemmansvärdets nedsättning i vissa Län, skall förfaras; kommande, enligt hvad den Nådiga Skrifvelsen jemväl innehåller, de gjorda anmärkiiingarne och alla deraf föranledda mål att förfalla, i händelse R.
St. skulle finna för godt att vid PröfningsComileernas åtgärder i dessa delar låta hero.
Detta , med hvad för öfrigt i ämnet förev kommit, hafva R.
St. i öfvervägande tagit; och ehuru, efter Rikets Ständers tanka, 2 mom. 2 §. lil Art. uti 1823 års BevillningsFörordning, jemförd med 22 mom. af samma Art. och §., gifvit ett fullgiltigt stöd åt de Gomiteer, hvilka ansett sig icke kunna besluta allmän, utan 444 Exp. Utsk.
Förslag till und, Skrif v, N:a 183. allenast vidtagit partiel nedsättning med åtföljande jelnkning i hemmansvärdet, samt Kammar Rättens RevisionsContoir således ioke saknat anledning till de utfärdade Anmärkningarne, likväl, och sorn härvid förekommer, å ena sidan, att de nog invecklade och obestämda fö- v reskrifler, som 18a3 års BevillningsFörordning härom innehåller, till det anmärkta förfarandet desto hellre kunnat gifva anledning, som dessa föreskrifter blifvit på ungefärligen lika sätt uppfattade och tillämpade i Tio af Rikets Län, samt, å den andra, att, om de åsigter, som grundlagt anmärkningarne och KammarRättens öfver en del af dessa sistnämnda meddelade beslut, skulle i rättsväg göra sig gällande vid målens slutliga afgörande, deraf hlefve en följd, att betydliga Summor måste indrifvas af Skattskyldige, som kunnat anse sig tryggade af PröfningsComiles, utaf Kronans dervid närvarande Ombud icke öfverklagade beslut, och att sådant i yerkställigheten torde medföra mycken svårighet derigenom, att utbetalning på en gång för flera år Klefve ganska känbar, samt att mångå förändringar i afseende på hemmansegare o. ,s. v. inträffat; så hafva R.
St., sorn med underdånig tacksamhet omfattat hvad E. K.
M. med den i detta ämne afgifna Nådiga Proposition åsyftat, funnit för godt, att vid de af Prof- * nings-, Taxerings- och BeredningsComiteTrne för år 1824 och de påföljande åren vidtagna pedsättningar låta bero.
Rikets Ständer framhärda etc, JExp.
SJcrifv, 1V:o 184. 445 18/j, IJppi. o. godk, lios Ridd. och Adeln d. 16 Oct, -1829- Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 19 —■ — Bonde-Ståndet d. 19 —1 — » Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , i anledning af K.