Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mts den 27 sistlidne April gifue Nådiga Dom, ändrade och ogillade, samt Björkman 445 Expeditions-Utskollcts Förslag till tind.
Skri/velse, N.-o /pg. endast tillagd 52 R:dr 16 sk. afkortning i 1836 års arrende för Trallebergs bro, hvaremot de här förut omförmälde 143 R:
Ir 18 sk. 8 rst. få af Statsverket återlyftas, hafva Rikets Ständer funnit afskrifning af sistnämnde belopp icke kunna medgifvas.
Hvad slutligen beträffar den å Förteckningen upptagna ådömda ersättning till Brukspatronen af Uhrs enka, enligt Kongl. Brefvet den 28 September 1839, af 1,660 R:dr 15 sk, 7 rst.; så, enär handlingarne i detta mål blifvit af E. K.
M. öfverlemnade till Justitiae-Canzlers-Embetet, hvilket derefter den 2 Juni nästlidet år uppdragit åt Advocal-fiskals-Embetet i E. K. M:s och Rikets Svea Hof-Rält att, till vinnande af ersättning för nyssomförmälda 1,660 R:dr 15 sk. 7 r:st., låta aclion emot vederbörande tjenstemän anställa, samt således medlens afskrifning, innan berörde aotion blifvit slutligen afgjord, icke lämpligen bör ega rum, hafva Rikets Ständer ansett densamma för närvarande icke kunna bifallas.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 20 Januari 1841.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Jan. iP4l* Preste-Ståndet den i5 — — Borgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ersättning till innehefvarne af sådane i rotering qvarstående hemmanj som ifrån Capellans• till Skolmästare-boställen blifvit eller blifva förvandlade.
N:o 66.) S. A. K. Jemte det Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, alt, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Krigs- och Kammar-Collegierna, under Expeditions-Vtskollets Förslag till und.
SkrifvelsCj N.-o 199. 447 deri 25 Februari 1835, utfärdade och på E.
K M:s med Rikets senast församlade
Ständer gemensamt fattade beslut grundade, Kungörelse, alla de Capellans-boställeu i Riket, hvilka antingen, i brist af närbelägna oroterade heraman, måste i roteringen qvarstå, eller fåLt roteringen år 1826 orätt förflyttad på redan af alder till fullo roterade hemman, böra undfå en, roterings-skyhligbeten motsvarande, ersättning eller vederlag af vacance-afgiften för jord, sora, underkastad ordinarie rotering, ändock icke proesterar den in natura; tnen alt, då uli en och annan församling, der Skol-inrältning saknats, och der, till fyllande af della behof, socknemännen icke mägtat annan utväg dertill bereda, Cora ministers-beställningen blifvit, med E. K.
M:s Nådiga tillåtelse, förvandlad till Skolmästare-tjenst, med bibehållande underlönen af Cappellans-bordet, det hädanefter till följd af E. K. M:s, i början af delta Riksmöte, aflåtna Nådiga Proposition, rörande folkundervisningens befrämjande, bör förväntas, alt mångå smärre församlingar söka Nådigt tillstånd för begagnande af samma utväg att inom Socknarne bilda en fast Skola med skicklig Lärare, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord derom, alt en sålunda tillkommen Skolmästare, med vida trägnare göromål, än en Comminister, må bibehålla de förmoner, sorn förut tillhört hans boställe; och som, hvad sålunda blifvit ånfördt, synts Rikets Ständer välgrundadt samt åsyftande att förebygga olika tillämpning af Roterings-författningarne för framtiden och i det ifrågavarande fallet, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, så väl de Cappellaus-bord, hvilka, på derom gjord underdånig ansökning, ledan blifvit, med E. K. M:s Nådiga tillstånd, till Skolmästare-boställen förvandlade, som ock de, hvilka hädanefter möjligen komma att undergå samma förvandling, må, på det i Kongl. Krigsoch Kammar-Collegiernes ofvunnämnde allmänna Kungörelse af den 25 Februari 1835 omförmälde sätt, undfå en, mot roterings-kostnaden svarande ersättning, derest inga närbelägna oroterade jordlägenheter linnas, på hvilka roterings-skyldigheten kan öfverflyttas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Januari 1841. 448 Expeditions-Utskotlets Förslag lill und.
Skrifvelse , N.o i oo.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Jan. i8$i.
Preste-Ståndet den i5 — — Borgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående afskrifning af undsättningsskulderne i Norr- och Westerbottens Län. (Stats-Ulsk.
N:ris 309 och 364.) S. A. K.
Uti Nådig Proposition, under den 27 Juli sisth år, har E. K. M. behagat föreslå Rikets Ständer alt bevilja Westerbottens och Norrbottens
Läns invånare ytterligare afskrifning af deras undsältningssknlder till Stals-Verket, hvilka blifvit beräknade till elt belopp af 158,738 R:dr 11 sk. 2 r:st för Westerbottens
Län och till 230,646 R:dr 17 sk. 7 r:st for Nort bottens Län, hvarvid E. K. M. likväl ansett, att, om eftergift af en del utaf Statens äldre fordringar för spanmåls-undsättningar i dessa
Län kommer att ega rum, densamma icke bör bestämmas till visst ziffertal, utan afski ifnings-beloppet lättås efter hvarje gäldenärs verkliga behof, ntröndt genom föregången lagenlig undersökning, i den ordning, som föreskritves i Kongl.
Kungörelsen den 11 December 1830, angående behandling af extra ordinarie afskrifnings-frågor och anmärkningsmål, och med den varsamhet, som, i afseende |å undsältningsskulders indrifning, är stadgad i Kongl. Brefvet den 13 December 1834, eller att behöflige bohagsting, klädespersedlar, erforderlige kreatur och åkerbruks-redskap för jordbruket, nödig säd till utsäde, och läst egendom icke få i mät tagas; och har E. K.
M. för öfrigt ansett beslutet om ifrågavarande eftergift icke böra föranleda någon rubbning af hittills i Nåder meddelade föreskrifter, i afseende på bildandet af fond för socken- och district-magaz n inom nu ifrågavarande Län.
I sammanhang, härmed hafva äfven Rikets
Ständer förehaft väckta frågor om afskrifning af lika beskaffade skulder inom andra Län, och fä Rikets Ständer, så väl i följd af ofvananförda Nådiga Proposition, som af dessa enskilda framställningar, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes anbefalla Dess Befallningshafvande i de Län, der Stats-Verket eger utestå - Expeditions-Utskoltets Förslag till lind.
Skrifvelse, N-0 200.
449 utestående fordringar för undsättnings-spanrnål, att låta uti lagligen utlysta sockenstämmor, i närvaro af så väl Kronofogde, eller det ombud, E. K. M:s Befallningshafvande i hans ställe förordnar, sorn ock Länsman, anställa undersökning, till utrönande af hvilka gäldenärer äro utfattige och sakna all tillgång till sina skulders godtgörande; hvarefter för alla dem, i afseende å hvilka ett dylikt förhållande af socknemännen enhälligt vitsordas, afskrifning, derest icke andra hinder möta, samt utan afseende derå, om borgen för skulden blifvit ställd, må, utan vidare undersökning, i laga ordning ega rum; hvaremot för öfriga skuldposters indrifning af hufvud-gäldenärerne, eller dem, som spanmålen emottagit och äfvenledes ulan anspråk mot borgesman eller dem, som betalningsansvar sig iklädt, alla nödiga åtgärder skyndsammast och, så vidt ske kan, innan detta års slut, böra vidtagas, samt dervid iagttagas, att, på sätt genom Kongl.
Brefvet den 13 December 1834 är vordet stadgadt, gäldenärernes fasta egendom, behöfliga bohagsting, klädespersedlar, för jordbruket erforderlige kreatur och åkerbruks-redskap, samt nödig säd till utsäde icke få i mät tagas; börande sedermera de sist omförmälde fordringar, för hvilkas gäldande tillgång hos gäldenären bevisligen saknas, äfvenledes i behörig ordning, så fort ske kan, till afskrifning befordras; och torde E. K.
M. täckas alt till Rikets näst sammanträdande Ständer i Nåder aflåta Berättelse om utgången af de vidtagna åtgärderne.
Äfvenledes få Rikets Ständer, i anledning af hvad uti E. K. M:s Nådiga Proposition är yltradt, i underdånighet anhålla, att detta beslut icke må föranleda någon rubbning af hittills i Nåder meddelade föreskrifter, i afseende på bildandet af en grundfond för sockne- och district-magazin inom "Wester- och Norrbottens
Län, hvilket blifvit stadgadt såsom vilkor för den förut beviljade eftergift af en del utaf Stals-Verkets undsätlnings-fordringar inom nämnde Län.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å E. K. M:s Högstberörde Nådiga Proposition, få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 20 Januari 1841.
Prat. 18410 Sami. 1 Afd„ 57 45o Expeditions- Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelset N. o i or.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Jan. .84,.
Presle-Ståndet den 20 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifveisej angående skjutsning?, anstalterne i Riket.
N:o 26 samt Uti. N:o 107.) S. A. K.
Uti aflåten Nådig Proposition till Rikets Sländer den 24 Februari nästlidet år, har E. K. M., synnerligast på grund af de åsigter, som vid sistlidne Riksdag uttalats, behagat förklara Sig vara sinnad att, på sätt Bonde-Ståndet då begärt, med 8 sk.
B:co per mil förböja nuvarande skjutslegan för en häst, på alla de ställen, der entreprenader kunna till vägabringas, med åliggande för de skjutsningsskyldige, att, på de ställen, der de beslutade entreprenader ensamt emot denna förmon icke kunna åstadkommas, till dess befremjande sammanskjuta ett öfverenskommet ytterligare tillskott i penningar eller varor, samt att, för sådant ändamål och i nära öfverensstämmelse med af Bonde-Ståndet afgifvet förslag, stadga nödige föreskrifter; men att dervid förekommit, å ena sidan, att en stor och ändamålet troligen motverkande oreda syntes kunna uppstå inom de skjulslag, der entreprenad hade af de fleste blifvit beslutad, derest icke minoriteten vore förpligtad att underkasta sig pluralitelens beslut, samt, å andra sidan, att E. K.
M. icke ansett Sig, utan Rikets Ständers medverkan, kunna ålägga någon skjutsskyldig att, utan sitt eget frivilliga begifvande, nu och för framtiden, utbyta de honom åliggande prsesta tioner emot en i penningar eller varor utgående afgift; hvadan E. K.
Sig böra med Dess hufvudsakliga beslut i ämnet uppskjuta och velat i Nåder inhemta Rikets Ständers underdåniga yttrande, huruvida Sländerne för deras del vilja, på sätt Bonde-Ståndet vid sistförfiutna Riksdag föreslagit, förklara: att inom de skjutslag, der pluraliteten yttrat sig villig att, på uppgjorda vilkor, ingå på öfverenskommelse om entreprenad, emot upphörande af håll- och reserv-skjutsskyldigheten, minoriteten ovilkorlig, n må vara förpligtad alt undeikasta sig majoritetens och de frånvarande de närvarandes beslut, äfvensom E. K. M. i Nåder förklarat
Sig, med anledning af hvad Ri - Expeditions-Utskottcts Förslag till tind.
Skrifvelsej N.o 201. 45i kets Ständer derom yttrat och ytterligare kunna finna nödigt i ämnet föreslå, samt E. K.
M. pröfvar till ändamålets ledande, vilja Sitt Nådiga beslut meddela.
Rikets Ständer hafva detta magtpåliggande ärende behörigen öfvervägat, hyllande dervid den grundsats, att skjutsnings-bestyret bör utbjudas lill enpreprenad, med vilkor af stegring i skjutslegan, hvarförutan, i händelse entregrenader icke ensamt emot tillgodonjutande af en sådan förmon kunna åstadkommas, jemväl tillskott i penningar ellrr varor, må, för ändamålets befordrande, ifrågakomma, att utgöras af de de skjutsskyldige, hvilka från skjutsningsbesväret såmedelst befrias.
I afseende åter å den omständighet, huruvida, sedan flertalet af skjutsskyldige vid en station bifallit föreslagna vilkor för entreprenad, de öfrige af samma skjutslag böra deraf vara förbundne att i dessa vilkor ingå, hafva Rikets Ständer funnit en sådan föreskrift kunna leda till verkligt förtryck derigenom, att någon påbördades vilkor, som enskildt för honom voro mera betungande, än sjelfva skjutsnings-besväret, hvaremot någon säkerhet icke är att påräkna uti flertalets bifall till vilkoren, då ett sådant bifall kan framkallas af förhållanden, som icke för hela skjulslaget äro gemensamma, och man till och med kan tänka sig möjligheten, alt en majoritet af ett skjulslag kunde befordra enskild vinning genom stegring af entreprenad-vilkoren på minoritetens bekostnad.
Grannlagenheten om hvars och ens enskilda rätt påkallar dessutom, alt lian, alldeles oberoende af andra, må sjelf bedöma, om utbytet af en honom ålagd skyldighet emot en annan länder honom till fördel eller icke.
Deremot anse Rikets Sländer, utan all kränkning af sådan grannlagenhet, kunna antagas, att den, som icke vill ingå i föreslagna entreprenad-vilkor, bör bestämdt uttala sin vägran och icke hindra öfver läggningen och besluten om en så vigtig angelägenhet, genom egenvilligt uteblifvande från sammankomster, som för sådant ändamål blifvit behörigen kungjorde, i öfverensstämmelse med hvilken mening Rikets
Ständer funnit de vid sådana sammankomster frånvarande böra åtnojas med de närvarandes beslut.
Då! det sålunda ankomme på hvarje skjutskyldig enskildt att, när fråga blifver om bidrag till entreprenad, antaga eller förkasta de vilkor, som kunna betingas, skall det utan tvifvel, åtminstone till en början, vid många stationer inträffa, alt, endast af denna anledning, skjutsnings-bestyret icke helt och hållet kan åt entrepreneurer öfverlåtas, emedan man sällan torde kunna betinga sådana vilkor, hvarmed alla finna sig belåtna, för de ställen, der icke entrepreneuren åtnöjes med skjutslegan till det förhöjda beloppet, utan alla bidrag af de skjutsskyldige.
Detta bör dock, enligt Rikets Ständers tanka, ic - 452 Expeditions-Ulskottels Forslag lill und.
Skrifvelse^ iV.-o 201. te hindia införandet af den förändrade anstalten, så vida vilkoren antagas för så stor del af skjutslaget, att den ändamålsenligt kan till vägabringas, för hvilket ändamål Rikets Ständer anse i allmänhet erfordras, att entrepreneuren Öfvertager skjulsningen, åtminstone för halfva skjulslaget; dock kan, till följd af skjutslagens större utsträckning och serskilda locala förhållanden, äfven en mindre andel vara tillfyllestgörande, hvilket synes böra bero på pröfning af E. K. M:s Befallningshafvande, utan att likväl entreprenad någonsin må antagas för mindre, än en tredjedel af skjutslaget.
— Der således entreprenad blifvit aftalad endast för en del af skjutsen, skulle de skjutsskyldige, som icke deri ingått, komma att fortfarande bestrida skjutsningen hvar i sin tour.
Då man måste antaga, att, så vida icke de skjutsniugsskyldige skola få vidkännas allt för kännbara bidrag till entrepreneurer, den vinst, dessa böra få beräkna såsom ersättning för besvär och risk, endast är att hemta af den ökade skjutslega!!, och denna inkomst för ett inskränkt skjutsningsbestyr icke kan blifva lönande, om den icke kommer entrepreneuren till godo, vidare än för den skjutsning, som af honom bestrides, så skulle deraf följa, atl man föga kunde hoppas, det någon skulle åtaga sig entreprenader för delade skjutslag, och att således den åsyftade anstalten skulle uteblifva för alla de ställen, der skjutslagen icke enhälligt förena sig 0111 entreprenad-vilkoren.
Derföre hafva Rikets Ständer ansett, att, lör ändamålets vinnande, ovilkorligen måste förutsättas, det inkomsten af den förökade legan för skjuts, som utgår från stationer, der entreprenad är aftalad, odelad kommer entrepreneuren till godo, ehvad han bestrider större eller mindre del af skjutsningen, såsom följd hvaraf skjutslegan för sådane stationer utan undantag skulle erläggas till det stegrade beloppet, samt, då den skjutsskyldige, som sjelf bestrider sin skjutsning, derför icke bör tillgodonjuta högre lega än hittills, öfverskoltet tillfalla entrepreneuren.
— Genom ett sådant bestämmande bör entreprenaden i det närmaste blifva lika förmonlig, ehvad den omfattar ett mer eller mindre vidsträckt skjutsningsbestyr, och det hinder således anses håfvet, som annars vore att förutse uti svårigheten att tillvägabringa enhällig öfverenskommelse i110m hvarje skjutslag.
Detta bestämmande är också en gifven följd af den grundsats, Rikets Ständer antagit, att skjutslegan bör förhöjas öfver allt, der detta medel erfordras för att framkalla frivilliga skjutsbeting, men att en sådan förhöjning icke annorstädes bör ega rum.
För öfrigt anse Rikets Ständer rict vara angeläget, alt entrepreneurer icke betungas med alltför stränga förbindelser, i afseende på hästarnes tillhandahållande å skjuts-stationer vid anfordran, utan vilkoren i detta hänseende någorlunda lämpas efter hvad förhållandet hittills varit och efter de för ser - Expcditions-Vtskoltcls Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 201.
453 skilda orter olika utvägarnc för hästa roes ulfodiing.
De försök till entreprenader, som hittills varit gjorda, torde nemligen oftast misslyckats, jast till följd af de i detta afseende för vidt utsträckta fordringarne, lika mycket sorn denna utgång blifvit föranledd af brist på enighet inom skjutslagen, och iden 111011 dessa olägenheter kunna undanrödjas, hör man hoppas mera framgång af försöken, om de förnyas.
På samtlige ofvan anförde grunder, och i enlighet med Bonde-Ståndets vid förra Riksdagen aflåtna underdåniga skrifvelse, hafva Rikets Ständer, för att befordra en nödvändig förändring af närvarande skjulsnings-anstalter, funnit sig böra föreslå följande bestämmanden: l:o I stället för gästgifveri-, håll- och reserv-skjutsen, skola skjutsnings-anstalter till vägabringas genom entreprenader, så vidt sig göra låter, och i detta ändamål skall skjutslegan höjas å landet till 24 sk. och i stad till 28 sk. milen för hästen, för de stationer, der sådane anstalter blifva införde. 2:o O111 någon erbjuder sig att bestrida skjutsningen med de vilkor, som för skjuts-entreprenader här nedan stadgas, och derför icke fordrar annan ersättning än skjuts-legan till det belopp, som i föregående punkt är bestämdt, så att de skjutsskyldige följaktligen undgå att vidkännas några bidrag, skall sådant anbud af Konungens Befallningshafvande antagas, ehvad de skjutsskyldige dertill bifalla eller icke. 3:o
Om åter skjulsentreprenad icke kan åstadkommas för skjutslegan, utan bidrag derutöfver erfordras, ankommer del på de skjutsningsskyldige att ålaga sig sådant bidrag, för att befrias från skjutsningsbesvär^. 4:o Såsom förberedelser för den förändrade skjutsnings-anstalten , skola Konungens Befallningshafvande, efter föregången undersökning, för hvarje station bestämma antalet af de hästar, hvarmed en entrepreneur bör vara försedd och i hvad nion della antal bör genast vid anfordran vara att tillgå, eller efter bestämda tider framkaffas, samt antalet och beskaffenheten af åkdon, som af enlrepreneuren bör åt de resande tillhandahållas.
Dessa bestämmelser lämpas efter behofvet, sådant det hittills visat sig, eller annars med någon säker - 454 Expeditions Utskottets Förslag till und. Skrifvelse>
Nio aor. hel kan beräknas, och dervid skall äfven hafvas afseende å de tillfällen för hästarnes utfodring, som vid hvarje station äro alt tillgå och måste begagnas; dock att de resandes fortkomst, så vidt sig göra later, befordras och åtminstone icke vidsträcktare uppehåll medgifves, än det, som med nuvarande skjulsliingsanstalt varit förenadt.
Sedan beslut härom blifvit fattade och vunnit laga kraft, skall Konungens Befallningshafvande serskildt för hvarje station föranstalta om entreprenad-auetion för skjutsbestyrels öfvertagande.
"Vid utropet tillkännagifvas de i ofvanomförmälde ämnen antagne bestämmelserne, jemte de förbindelser, entrepreneuren i öfrigt skall ikläda sig.
Utrop skall först ske å skjutslegan till det antagne högsta belopget, utan bidrag af de skjutsningsskyldige, och det lägsta anbud, dervid göres, skall antagas, i öfverensstämmelse med hvad i 2:dra punkten är stadgadt.
Göres icke sådant anbud, skall utrop anställas med vilkor af bidrag från de skjutsskyldige, jemte den förhöjda skjutslegan. 5:o
I de fall, då, såsom vilkor för entreprenad, tillskott fordras af de skjutsningsskyldige, skola dessa, för att deröfver höras, genom behörigen af Konungens Befallningshafvande utfärdad Kungörelse, slationsvis sammankallas, då det beror af hvarje skjutsningssky
Idig enskildt att antaga eller förkasta de erbjudna vilkoren; dock skola de vid sådan sammankomst frånvarande åtnöjas med de beslut, som pluraliteten af de närvarande bi träd t, och, om rösle-antatalet blifver lika , gälle den mening, som bifaller entreprenaden.
Rösterne beräknas efter de skjutstkyldige hemmanens storlek. 6:0
Om minst hälften af ett skjutslag antager sålunda erbjudna vilkor, skall entreprenad för denna del afslutas ocb skjutslegan för den station, der det sker, utgå till det förhöjda beloppet.
Erbjuder sig till antagande af vilkoren mindre del af skjutslaget, som dock utgör minst en tredjedel deraf, skall det ankomma på Konungens Befallningshafvande att pröfva, om entreprenad-anstalten kan för en sådan mindre del ega rum, i hvilket fall den må afslutas och skjutslegan för stationen höjas.
De af de skjutsskyldige, som icke ingått i sädane entreprenader, bestrida skjutsningen i vanlig tour och åtnjuta derför hittills fastställd lega, hvaremot det förhöjda beloppet för den af dem sålunda utgjorda skjutsen skall tillfalla entrepreneuren.
Expeditions-Ulskollets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 101.
455 7:o
Der entreprenad för en del af ett skjutslag blifvit afslutad, och en eller flere af de skjutsskyldige, som deri icke ingått, sedermera vilja sig dertill begifva, skall entrepreneuren vara pligtig att, på förut bestämda vilkor, öfvertaga deras skjutsskyldighet, dock icke förr än 6 månader efter behörigen skedd tillsägelse. 8:0
Vid skjutsstation, der ingen entreprenad kan åstadkommas, bestrides skjulsningen, såsom hittills, utan förhöjning af legan. 9:o
Om för någon skjutsstation de skjutsskyldige, till så stor del, som ofvan är förutsatt, jättra sig benägne att ingå på entreprenad, men, af serskilda anledningar, bidrag dertill fordras utöfver hvad de skjutsskyldige skäligen kunna anses ega förmåga att åstadkomma, och, till följd häraf, en ytterligare stegring af skjutslegan anses oundgängligen nödvändig, eger Konungens Befallningshafvande att härom bos Kongl.
Maj:t göra underdånig hemställan, dervid likväl i intet fäll må föreslås högre lega, än 32 sk.
Banco milen för hvarje hust, ehvad det är å landet eller i stad. 10:o
Vid uppgörande af contract om skjuts-entreprenad, skall Konungens Befallningshafvande tillse, all endast väl frejdad och pålitlig person till entrepreneur antagas, samt att han ställer vederhäftig borgen för fullgörandet af sina förbindelser, under minst 5 eller högst 10 år.
Då afslutad entreprenad af en eller annan anledning upphörer, vidtager genast förpligtelse för de skjutsskyldige hemmanen att åter bestrida skjulsningen i den ordning, som varit iagttagen, innan entreprenaden afslutades, intilldess ny entreprenad kan åstadkommas.
Med framställning af detta allt, få Rikets Ständer bos E. K. M. i underdånighet anhålla, att skjutsnings-anstalterne måtte ordnas, i enlighet med hvad Rikets Ständer sålunda underdånigst föreslagit, samt nödige föreskrifter i detta afseende varda i Nåder meddelade, äfvensom att E. K. M., i anledning af nu i frågaställd a förändrade förhållanden, läcktes låta utarbeta en ny Skjuts- och Gästgifveri-ordning, innehållande de stadganden, E. K. M. i Nåder prof var nödiga och ändamåls-enliga, till de resandes och skjutsandes 4?G Expedilions-Utskottets Förslag lill tind.
Skrifvelse j N.o 20f. betryggande emot missbruk vid skjuts-inrättningens begagnande, dock att, utan afbidan häraf, skjuts-entreprenader måga tillvägabringas, i den moa omständigheterne kunna det medgifva; hvarjemte och då det är af serdeles vigt, att Rikets Ständer vid nästa Riksdag, efter det verkan af de nu föreslagne anstalterne visat sig, sättas i tillfälle att ytterligare öfverlägga om de vidare förbättringar, som kunna finnas nödige, Rikets Ständer härmed få yttra den underdåniga begäran, att E. K. M:s Befallningshafvande måtte anbefallas, före nästa Riksdag, till E. K. M. i underdånighet afgifva utförliga berättelser om framgången af skjuls-entreprenaderne, eller hvilka hinder som derför mött, samt atL dessa berättelser malte Rikets Ständer i Nåder meddelas.
Vid pröfning af förevarande ämne hafva Rikets Ständer jemväl funnit, att Diligence-inrättningen hör befordras och underlättas genom de förmoner, som möjligen deråt kunna beredas, desto hellre, som en fullkomligt stadgad och i möjligaste måtto lill alla orter utsträckt
Diligence-inrätlning och dermed förenade forvagns-anstalter höra till den fulländning af skjutsväsendets utbildande, hvaråt alla bemödanden för förbättringar i denna del böra rigtas.