Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tilläggas de tillfällige understödstagarne, 2,606, så uppkommer en summa af 6,908 personer, eller 3t procent af folknummer!!.
Af fattigvårdsutgifterne belöpa omkring 20 K:dr Banko på hvarje fullt hemman: hvaremot, enligt förra berättelsen, beräknades endast Femton R:dr Banko per hemman.
Tillökningen har sin förklaringsgrund i de stegrade prisen å lifsmedel. 56
Den allmänna helsovården i Länet har under ifrågavarande fem år icke undergått annan förändring, än att löner blifvit i nåder anslagne, år 1851 till en ytterligare provincial-läkare på Öland och år 1855 till en extra provincialläkare för Handbörds härad.
De sålunda tillkomne två nya läkaretjensterne äro dock, i saknad af kompetente sökande, för närvarande obesatte.
Krogväsendet.
Med inberäkning af de gästgifvaregården som bibehållit utskänkningsrätten, funnos nedannämnde år följande antal tillåtne näringsställen; Antal Skatt och närings- utskänknings- ställen. afgift.
R:dr sk. år 1851 75 780 24 » 1852 . , 77 767 — » 1853 . 79 724 ' 32 » 1854 • 80 564 32 » 1855 • 52 10,103 16 Beloppet af de afgifter, som nästlidet år inflöto för utskänkning af och minuthandel med bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, utgjorde för hela Länet 19,798 R:dr 40 sk.
M r:st.
Banko, deraf för landet belöpte 11,791 R:dr 28 sk. 8 r:st.
Det i 1855 års nådiga Förordning ojn bränvinsförsäljning stadgade stränga ansvar emot oloflig minuthandel med bränvin har betydligen minskat antalet af sådane förbrytelser.
Derförinnan voro de deremot icke sällsynta.
Antalet af derför tilltalade personer utgjorde: år 1851 201. » 1852 243.
» 1853 531.
» 1854 . 564.
» 1855 521. (fervid t 57 dervid dock bör anmärkas, att de flesta af de år 1855 åtalade minuteringsförseelserue varit begångne före den tid, då 1855 års nådiga Förordning trädde i verkställighet.
Fångvårdsanstalten.
I en föregående afdelning af denna underdåniga be rättelse liar jag omförmält, att det nya länscellfängelset i slutet af år 1852 börjat alt begagnas oell att cellsystemets tillämpning bär, såsom annorstädes, visat välgörande verkningar, ibland annat, äfven till fångpersonalens minskning.
Fångvårdskostnaderne af alla slag utgjorde för detta Län: år 1851 ..............
Banko R:dr 16,735: —4. " 1832 „ » » 21,870: 20-9. ® 183,5 » » 20,412: 46. 4.
” 1894 » » 19,996: 41. 5. 1855 » » 16,635: 7. 9.
Summa Banko R:dr 95,650: 20- 7. eller i medeltal årligen » » » 19,130: 4.
År 1847 uppgick denna kostnad till 30,440 B:dr Banko, hvaraf visar sig, att en icke obetydlig minskning deruti uppkommit.
Exsekutionsväsendet. utgjorde: 3,912, omfattande en summa Antalet af de å Landskansliet afgjorda skuldfordringsmål år 1851 . . . . 3,912, » 1852 . . . . 5,973 » 1853 . . . • 4,231 » 1854 . . . . 2,732 » 1855 . . . . 894 Den betydliga förminskningen 617,551 R:dr Banko. 441,662 454.508 341,295 77,825 ntal efter år 1853 innefattar ett ökadt bevis på den derefter inträdda allmänna välmågan.
Bankodiskontens och Smålands Privatbanks lagsökningar uppgingo: år 1851 till ett antal af 81.
» 1852 » » » » 76. » 1853 » » » » 80.
» 1854 » » » » 35.
» 1855 ;) » » i) 28.
Enligt från Kronofogdarne inkomne uppgifter har förhållandet med utmätningsärendena varit följande:
Berättelse öfver Calmar Län för åren 1851—1855. - 8 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
Utmätningsärenden, uti hvilka Antal utmät- ningsmål.
Fordrings- belopp.
Belopp. Antal.
Belopp. i liqvid mellankomma, utan behof af ut- mätning 508 60,075 684 58,881 728 63,809 620 53,672 398 28,566 liqvid blifviterlagd ef- ter utmätning, men före godsets försälj- ning 1,160 116,095 1,356 132,364 1,868 174,566 1,430 117,265 805 149,719 liqvid uttagits genom försäljning af lös- egendom 151 11,502 179 24,302 316 35,406 144 25,568 48 5,684 d:o d:o fast d:o. . 8 5,352 13 15,757 26 27,828 10 11,816 5 1,717 d:o ej kunnat utta- gas i anseende till fattigdom 349 18,207 379 26,816 547 53,136 342 34,869 233 9,687 Summa 2,176 211,231 2,611 258,120 3,485 354,745 | 2,546 243,190 1,489 195,373 59
Äfven denna förteckning ådagalägger på ett tillfredsställande sätt huru en stigande välmåga mer och mer minskat behofvet af exsekutiva åtgärder för fordringars indrifvande.
Detta förhållande faller mest i ögonen vid jemförelse emellan åren 1853 och 1855.
De inlemnade exsekutorialernas antal uppgick det förra året till 3,485, men det sednare året till endast 1,489; och dä år 1855 försäljning af utmätt gods erfordrades till godtgörande af 342 fordringar, behöfde man år 1855 endast uti 53 mål skrida till denna ytterlighet.
Förhållandet med de å landet utmätningsvis försålde fastigheter har varit följande: - Fastigheternas sammanräknade ■ 'förmedlade värderingsbe- försäljnings- hemmantal. lopp i B:ko. summa i B:ko.
R:dr sk. år 1851 7 1 2 9 *31 12,683 16 12,547 5 » 1852 11 211 22,566 32 25,782 16 » 1853 18 3| , 32,462 16 34,540 — » 1854 11 2§ 16.050 — 18,918 32 » 1855 6 »A 6,400 — 8,916 32 eller tillsammans 53 1231 90,162 16 100,704 37 Följande antal personer hafva för nedanstående, sammanräknade gäldbelopp varit uti länshäktet bvsatte, nemligen: år 1851 . 9 personer för gäld af Banko R:dr 4,750: 37. » 1852 . . . 9 » » 4,194: 12.
» 1853 . . . 13 » » » 7,660: 17. » 1854 . . . 15 » » » 6,250: 45.
» 1855 . . . 5 » » » 1,207: 57.
Sådana finnas å landet endast i fyra socknar.
Sammanräknade beloppet af de i dem insatte kapitaler utgjorde nästlidet år 75,102 R:dr Banko, tillhörande 1,057 särskilda personer.
Sparbankernes egna fonder uppgingo samma år till 4,323 R:dr samma mynt.
Under sagde år blefvo 41,236 R:dr 54 sk. insatte, hvaremot endast 8,785 R:dr 38 sk. uttogos.
Under sistlidet år vidtogos förberedande åtgärder för bildande af en för hela Länet gemensam sparbanks- och ränteförsäkringsanstalt, hvilken, efter vunnen nådig oktroj, först under innevarande år kommit i verksamhet. 60 Bypotheksföreningar.
De två Norra fögderierne i Länet tillhöra Östgötha-, men de öfrige fyra fögderierne Småländska Hypotheksföreningens område.
Förhållandet med begge dessa föreningars verksamhet inom detta Län under hvartdera af åren 1830 och 1853 visar sig utaf följande sammandrag af de utaf verkens styrelser mig meddelade uppgifter:
Östgötha Småländska Hypoteksförening.
Hypoteksföreningen. år 1850. år 1855. år 1850. år 1855. i B:ko R:dr R:dr R-.dr R:dr Belopp, för hvilket fastigheter inom detta Län vunnit inträde i Föreningen 1,471,300 2,630,566 656,000 1,260,266 i Dessa fastigheters begagnade lånerätt 1,356,483 2,626,566 626,166 1,217,7661 hvaraf visar sig att dessa låneinrättningar blifvit i en ansenlig ökad mån begagnade äfven inom detta Län.
Länets Brandstodsbolag har år från år utvidgat sin verksamhet, och de årliga ersättningsbeloppen hafva varit föga kännbara.
Förhållandet skönjes närmare af följande sammandrag:
Bolagets hela Uttaxerade ansvarighetssumma.
Brandskade-ersättningar.
Ralr sk. år 1851 13,344,060 — 6,715 35 »1852 13.645,610 — 4,160 17 »1853 13,982,850 .— 4.756 35 »1854 14.625,430 — 15,571 13 » 1855 15,689,280 8,726 34 Brandskade-ersättningarne hafva således i allmänhet icke uppgått till mera än 26 å 28 sk. på hvarje 1,000 Riksdalers försäkringsvärde.
Skottpenningar hafva af Länets genom årlige bidrag af hemmanen bildade jagtkassa blifvit utbetalde för följande antal dödade rofdjur, nemligen: 61 år 1851 » 1852 » 1853 » 1854 » 1855 Skottpenningar utdelades för Vargar Lodjur Räfvar med Banko R:dr Till skottpenningarnes bestridande uttaxerades å hvarje fullt hemman.
Banko. 9 20 15 17 15 14 16 12 4 4 800 764 777 765 902 1,920 2.088 1,974 1,910 2,144 eller för alla fem åren I 76 50 4,008! 10,036 — — R:dr 1 sk. 36 36 36 36 I Postväsendet hafva under ifrågavarande tidrymd åtskilliga förbättringar vidtagits.
År 1850 funnos postkontor inrättade i Calmar, Westervik, Wimmerby, Borgholm, Döderhultsvik (eller numera Oscarshamn) och Stora Rör samt postexpedition i Staby.
Sedermera hafva tillkommit två nya postexpeditioner, nemligen i köpingarne Mönsterås och Gamlebyn; hvarjemte ny postlorsling blifvit inrättad emellan Westervik och Linköping.
Miltalet af den landsväg, som af allmänna posterne i detta Län hvarje vecka befares, uppgår till 252.
Sammanräknade postforslings-kostnaderne utgjorde sistlidet år 7,898 R:dr 30 sk. 7 r:st.
Samma år var porto-intägten: vid » » )) )) » )) )) Calmar Postkontor . . Westerviks d:o . , .
Oscarshamns d:o . . . Wimmerby d:o . . . Borgholms d:o . . .
Stora Rör d:o . . . Mönsterås Postexpedition Staby d:o . . .
B:ko R:dr 12,387: 18. 4- » 7,613: 37. 6- » 3,038: 47. — » 3,647: 23. 5 » 1,552: 14. — » 717: 41. 1 » 1,256: 39. 8. » 641: 25.
9. eller tillsammans B:ko R:dr 30,856: 6. 9.
Åt de allmänna vägarnes förbättrande har Länsstyrelsen sökt att egna en oaflåtlig uppmärksamhet, som ock haft till följd, att vägarne under sednare åren 62 blifvit märkbart förbättrade, synnerligast genom anbringande af tillräckligen breda och djupa diken, hvilka förut på de flesta ställen antingen saknades eller icke motsvarade ändamålet.
Landsvägen emellan gästgifvaregårdarne Lund och Getterum i Tjusts samt Ishult i Tunaläns härad, hvilken väg fordom, i anseende till många branta backar, var särdeles svår att färdas, har nu genom kostsamma omläggningar blifvit befriad från backar samt i öfrigt vunnit betydlig förbättring.
Detta vackra vägarbete, hvartill Majoren Backlund uppgjort planen, har med understöd af statsmedel, men äfven med ansenlig enskild uppoffring och berömlig omtanka, blifvit utfördt på föranstaltande af nämnde orts betydligaste jordägare, Brukspatronen J.
Tillberg.
Längre upp i Tjusts fögderi arbetas med andra vägomläggningar, hvilka ännu icke hunnit fullbordas.
Arbetsplaner och kostnadsförslag äro uppgjorda för omläggning dels af stora Stockholmsvägen genom Sefvedes härad, dels af landsvägen från Wimmerby öster ut mot Westervik, och dels af två allmänna vägar i Tunaläns härad.
Af dertill anvisade allmänna medel har Eders Kongl. Maj:t nästlidet år i nåder beviljat 4,650 R:dr Banko till omläggning af vägen emellan Bockara gästgifvaregård och nuvarande staden Oscarshamn samt 16,990
R:dr samma mynt till anläggande af en ny landsväg tvärtigenom Södra Möre härad från Wissefjerda kyrka till Wassmolösa tingsställe.
Det förra af dessa begge företag är redan under arbete och omfattas med lifligt interesse af ortens både possessionater och allmoge.
Väganläggningen i Södra Möre härad åter, ehuru önskvärd för befolkningen i det inre af häradet, har dock rönt motstånd af hemmansinnehafvarne i strandsocknarne, hvilka, till följd af en sämjevis uppgjord vägdelning, hafva vida kortare vägstycken än de inre socknarne.
Emedlertid har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande nyligen genom utslag förordnat om häradets skyldighet att anlägga och framgent underhålla berörde nya väg, hvilken är så mycket mera nödvändig, som alla de uti detta härad, det största och folkrikaste i Länet, nu befintliga allmänna vägar löpa utefter häradets yttre gränser, utan att någon af dem leder in uti eller genom det inre af häradet; i sammanhang hvarmed äfven beslutats om ny allmän vägdelning i nämnde härad.
Vid Mörbylånga köping på Öland har med ett statsanslag af 4,500 R:dr och betydlig enskild uppoffring af kommunen anlagts en större lastbrygga för allmänt behof.
Likaledes har ett i orten bildadt bolag företagit sig att, med i nåder beviljadt statsanslag, utgörande 12,000 R:dr Banko, anlägga en ny väg från Fröbvgårda färjplats på Öland till några en sjettedels mil ut i sjön belägne holmar, som erbjuda tillfälle till inrättande af en högst behöflig landningsplats med tillräckligt djupt vatten. 65 Städerna.
J:o Stapelstaden Calmar.
Sedan år 1850 hafva inga hufvudsakliga förändringar ägt rum i afseende på stadens tomt-antal samt jord och mark.
Då, som nu, voro tomternas antal 584, hvaraf 10 äro obebyggda och 22 upptagas af publike byggnader.
Fastighetsvärdet år 1855 och dess fördelning emellan olika ståndskiasser inhemtas af följande förteckning: Taxeringsvärde.
Itidderskapet och Adeln B:ko R:dr 48,150.
Presteståndet „ „ 21,900.
Borgareståndet „ „ 672,800.
Ofrälse ståndspersoner „ „ 166,750.
Embets- och tjenstemäns boställen „ „ 8,000.
Andra personer „ „ 167,400.
Summa B:ko R:dr 1,085,000.
Stadens jordområde utgör tillsammans 1,564 tunnland i areal.
I afseende på beskaffenheten fördelas denna jord uti åker, äng, trädgårdar och tomter 930i tunnland, betesmark '.....
553i » oduglig mark 80^ » Summa 1,564 tunnland.
En stor del af åkerjorden innehafves såsom boställsjord af stadens kyrkoherde och magistrat.
Omkring 80 tunnland tillhöra, under namn af fortifikationsjord, Eders Kongl. Majit och Kronan, men disponeras på särskilde vilkor af domkyrkorådet.
Af den ursprungligen till staden donerade jord har en icke obetydlig del i förra tider blifvit såld eller eljest upplåten till enskilde personer, som derå vunnit lagfart.
Af den för stadens räkning utarrenderade jorden hade stadskassan sistlidet år en inkomst af 1,214 R:dr 44 sk. 9 r:st.
Folkmängden, som år 1850 utgjorde 6,503 personer, hade vid sistlidet års slut stigit till 7,185.
Under denna mellantid har de föddas antal endast med 226 personer öfverstigit antalet af döda, hvarföre folkmängdens betydliga tillväxt haft sin förnämsta orsak uti inflyttningar.
Befolkningens fördelning i ståndskiasser visar si^ år 1855 sålunda: 64 Ridderskapet och Adeln och deras hushåll ........
74 personer Presteståndet d:o 39 „ '
Borgareståndet d:o 4,746 „ Ofrälse ståndspersoner d:o 340 „ Ägare af jordlägenheter d:o 26 „ Gemenskapen af krigsfolket d:o 16 „ Arbetsklassen eller sådane hushåll, som sakna eget jordbruk eller andra näringsmedel än deras arbetskraft 4,724 „ Summa 7,483 personer.
Folkskolor finnas två, deraf den ena- med två lärare för staden och den andra med en lärare för förstäderna.
Lärarnes sammanräknade lön utgör 966 R:dr 32 sk.
Lärjungarnes antal uppgick år 1833 till 370.
För fattiga flickors undervisning i nyttiga handaslöjder finnes här en genom sammanskott bildad och underhållen anstalt under namn af Bernhardinas flickskola.
Af en antagen lärarinna lemnäs der kostnadsfri undervisning åt 30 flickor, hvilka vissa timmar om dagen äfven besöka folkskolan.
De här befintliga läroverk, som bekostas af statsverket, äro följande: l:o Calmar elementar-läroverk med sexton lärare för språk och vetenskaper samt särskilda lärare i gymnastik, sång och ritkonst.
Lärarnes löner uppgingo år 1833 till 16,836 R:dr 17 sk. 2 r:st.
Lärjungarnes antal var: år 1831 168.
» 1832 173, » 1833 184 » 1834 196.
» 1833 228. hvilka siffror utvisa en alltjemt fortgående ökning. 2:o Seminarium för folkskolelärare.
Föreståndaren har i årlig lön 400 B:dr, hvarförutan arfvoden lemnäs till en sånglärare 100 R:dr och till gymnastiklnraren 30 R:dr, allt Banko, äfvensom efter öfverenskommelse för undervisning i trädgårdsskötseln.
Elevernas antal utgjorde sistlidet år 21. 3:o
Navigationsskolan med en ordinarie och en underlärare, åtnjutande i årlig lön, den förre 1,000 R:dr och den sednare 333J- R:dr Banko, jemte fria rum uti ett af staden åt denna skola inköpt hus.
Elevernas antal uppgick: år 1831 till 19 » 1852 » 26. år > 65 år 1853 till . » 1854 » . » 1855 » Härförutan finnas i staden åtskilliga privata skolor.
Den allmänna sedligheten, utan att förtjena något loford, är dock icke sämre än i de flesta andra sjöstäder.
Gröfre brott förspörjas sällan.
Fylleri och lönnkrögeri, som varit de mest förekommande förbrytelser, hafva märkbart aftagit under sednare åren, hufvudsakligen till följd deraf, att stadens krogar och näringsställen varit öfvertagne af ett bolag, som nitiskt vakat öfver ordningens upprätthållande.
Detta bolag handlar fullkomligt oegennyttigt, och af den betydliga vinst, som rörelsen inbringar, afstår det en del till stadskassan samt använder det öfriga till för staden nyttiga ändamål.
Proportionen emellan de af äkta och oäkta säng födda barnens antal har jemväl på sednare åren blifvit mindre ogynnsam än tillförne.
Handel och sjöfart fortfara att utgöra stadens förnämsta näringsmedel.
De sednare årens gynnande konjunktur för denna rörelse har icke kunnat undgå att fördelaktigt inverka på affärernas gång härstädes och på de handlandes välstånd, i förening hvarmed äfven alla de personer, som af dem sysselsättas, såsom skeppare och sjöfolk samt en mängd arbetare, fått ökade inkomster, som ock varit och äro för dem behöflige, med hänsigt till de förhöjda prisen på alla slags lifsmedel.
De handlandes antal utgjorde sistlidet år 69 och deras betjening 43.
Stadens handelsflotta utgjorde år 1855: antal lästetal.
Fartyg, begagnade till utrikes sjöfart 81. 4,445.
d:o seglande på inrikes farvatten 19. 321.
Summa 100. 4,766.
År 1850 utgjorde fartygens antal 147, med en sammanräknad drägtighet af 4,557 läster.
Handelsflottan består således nu af betydligt färre, men likväl mycket större fartyg.
Flera af fartygen sysselsättas nu med fraktfart på aflägsnare farvatten.
Följande från Tullkammaren infordrade uppgifter lemna närmare upplysning om sjöfarten här och i de till tullkammare-distriktet hörande hamnar. »Uppgift på antal fartyg, som nedannämnde år från Calmar tullkammare-distrikt blifvit expedierade med laster till utrikes orter.
Berättelse öfver Calmar Län för åren 1851—1855. 9 24. 32. 42. 66 Svenska Utländska Summa fartyg. fartyg. fartyg. år 1831 . 433 68 501 » 1832 446 61 507 » 1833 343 43 586 » 1834 678 90 768 » 1833 660 98 758 Summa 2,760 560 5,120 »Uppgift på antalet af utländska fartyg, som under nedannämnde år besökt hamnar inom Calmar tullkammare-distrikt.
Norrska W CZJ ?*r CD Preussiska Danska Mecklen- burgska Engelska Franska Holländskal Summa fartyg år 1851 36 3 1 23 25 1 1 90 »i 1852 25 1 — 9 20 — 1 56 >> 1855 29 1 6 4 12 — 1 — 53 >> 1854 . . . . . 49 — 17 21 25 — 1 113 ** 1855 53 — 11 17 20 1 1 103 »Trädvaru-exporten till utrikes orter från hamnar inom Calmar tullkammaredistrikt: - Plankor, tolfter Bräder, tolfter Balkar och Sparrar, st.
Diverse Stäf, stycken Lathwood och annan ved, famnar Tjära, tunnor år 1851 . . . 5,950 111,267 45,265 533.040 236 1,812 „ 1852 . . . 7,512 113,702 49,417 381,600 144 1,427 „ 1853 . . . 9,880 123,278 63,413 385,920 264 1,564 „ 1854 . . . 27,071 124,533 93,994 144,960 103 2,782 „ 1855 . . . 21,077 175,027 56,360 115,680 521 3,276 67 I a) Spannmåls-exporten till utrikes orter från hamnar inom Calmar tullkammare-distrikt: - Hvete, tunnor Råg, tunnor Korn, tunnor Hafre, tuunor Arter och Bönor, tunnor Diverse Mjöl, lisp:d år 1831 . . » 1832 . . 10 15 , 18 » 1853 . . 2,040 1,435 13 » 1854 . . 1,1874 16,670 4,458 50 55 » 1855 . . 238 34,442 10,036 1,528 4 b) Spanmåls-importen från utrikes orter till hamnar inom Calmar tullkammare-distrikt: - år 1851 . . » 1852 . . » 1853 . . » 1854 . . » 1855 . . Hvete, tunnor Råg, tunnor Korn, tunnor Hafre, tunnor Ärter och Bönor, tunnor Diverse Mjöl, lisp:d 311 78 396 315^ 114 681 5621 30 24 4 .
Uppgift å ordinarie uppbörden vid Calmar Sjötullskammare nedannämnde år. 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
Inkommande . . 116,625 14 105,806 21 125,377 43 181,337 19 218,450 16 Utgående .... 5,812 3 6,059 21 — 6,933 43 11,362 17 10,115 13 Handelsfondens mede!. 11,522 45 10,460 24 — 12,412 34 17,972 25 tc21,620 4 Bukmedel: Inkommande . . 2,506 47 2,381 15 2,569 20 3,474 47 3,700 14 Utgående ....
4,350 41 4,206 45 — 4,834 32 6,141 20 6,546 23 Inrikes 432 25 342 15 6 219 9 209 28 288 8 Summa B:ko R:dr 141,250 31 129,256145 6 152,347 37 220,498 12 260,720130 68 I följd af sitt läge har Calmar blifvit en mötesplats för nästan alla de ångfartyg, som färdas genom den, Sveriges sydöstra kust omgifvande del af Östersjön.
Staden besöktes sistlidet år reguliert i hvarje vecka af 13 ångfartyg, deraf fyra gingo emellan Stockholm och Lubeck, två emellan Stockholm och Stettin, två emellan Stockholm, Wisby och Calmar, två emellan Norrköping och Calmar samt tre emellan Stockholm, Skåne och Köpenhamn.
Denna lifliga ångbåtstrafik har mycket bidragit att öka rörelsen i staden.
Här finnas följande fabriker och manufakturverk: a) 2:ne tobaks- och snus-fabriker, hvilkas tillverkning sistlidet år utgjort:
Kardustobak 28,342 U Rulltobak 14,186 » Snus 73,426 » Cigarrer 165,500 st. alltsammans värderadt till 64,355 R:dr Banko. b) en tändsticksfabrik, anlagd år 1852, med en årlig tillverkning af 4,000 R:dr Banko värde. c) en tapetfabrik.
Årlig tillverkning 1,000 R:dr Banko. d) en ylleväfnadsfabrik.
Tillverkningsvärde 2,000 R:dr Banko. e) 2:ne urfabriker d:o d:o 1,200 R:dr Banko. f) 2:ne färgerifabrikör d:o d:o 2,040 R:dr Banko, och g) en ångqvarn för säds förmälning till mjöl och gryn.
Följande handtverkare hade år 1855 här i staden verkstäder, nemi.:
Bagare 6.
Bokbindare 4.
Bleckslagare 2- Garfvare 5- Glasmästare 1.
Guldsmeder 3- Handskmakare 3.
Kakelugnsmakare 2- Kammakare 1.
Kopparslagare 4- Körsnär 1.
Murmästare 2- Målare 6.
Repslagare • 2. 69 Sadelmakare g.
Segelsömmare 1.
Svarfvare . . 4.
Sockerbagare . . . 3.
Skomakare 16.
Skräddare 10.
Snickare 7.
Smeder g.
Tunnbindare 2.
Tenngjutare 1.
Vagnmakare 1.
Timmermansmästare • . . . 1.
Summa 101 mästare, hvilka tillsammans sysselsätta 232 gesäller och lärlingar.
Såsom försörjningsmedel idkades följande handtverk af nedanstående antal personer: Bageri . . . , Bryggeri Hattmakeri-yrket .......... 2.
Kopparslagare-yrket ......... 1.
Målare-yrket ........... 6.
Murare-yrket ........... 4.
Skräddare-yrket .......... 20.
Skomakare-yrket .......... 17.
Snickare-yrket ........... 9.
Slagtare-yrket ............ g. Smeds-yrket . . . . 2.
Sockerbagare-yrket g.
Lacktillverkning 1.
Summa lil personer.
Härförutan finnas
S större bryggerier och 6 bagerier.
Aktieägare, af hvilka de fleste äro skeppsredare härstädes, äga ett på en holme utanför staden anlagdt skeppsvarf.
Med en arbetsstyrka af omkring 120 personer hafva der under dessa fem år blifvit: "ybyggde.
. • . , S fartyg om 419 läster, förbyggde eller ansenligen reparerade . 26 » » 1,190 » 70 Följande större arbetsföretag af allmän beskaffenhet hafva under ifrågavarande fem år blifvit här dels påbörjade och dels fullbordade: éj hamnbyggnaden, fullbordad nästlidet år, med ett statsanslag af 35,386 R:dr Banko och betydliga uppoffringar af stadens medel; b) uppförandet af en ny kajbyggnad i härvarande hamn.
Till detta arbete, som påbörjades år 1834 och utföres med huggen sten, har staden erhållit ett lån af 30,000 R:dr Banko utur handels- och sjöfartsfonden; c) anläggning af en ny inkörsväg till staden, i sammanhang hvarmed verkställts betydliga planeringsarbeten jemte planteringar dels på stadskassans bekostnad och dels genom enskilda sammanskott samt bidrag af sparbankens och bränvinsutskänknings-bolagets vinstmedel.
Dessa ännu icke fullbordade arbeten hafva redan märkbart förskönat omgifningarne kring inkorseln till staden; d) uppbyggandet af ett på aktier stäldt badhus, som kostat omkring 13,000 R:dr Banko, Den sistlidet år anlagda östra telegraflinien har i Calmar en af sina hufvudstatiorier.
På stadens bekostnad blef för detta ändamål inköpt och inredt ett pas sande hus vid södra vallen.
Telegrafbyrån öppnades den 4 sistlidne September.
Under den återstående delen af året afsändes härifrån 922 telegrafdepescher, deraf lil till ut- och 811 till inrikes orter.
Stadens fattigvård kostade nästlidet år 7,816 R:dr 14 sk. 7 r:st.
De ordinarie fattighjonen voro 206, hvaribland 129 barn.
Tillfälligt understöd lemnades dessutom åt 232 personer.
Tillskotten till fattigvårdsutgifterne uttaxeras årligen af en dertill vald komité.
Stadens gästgifveriskjutsning är ställd på entreprenad och bestrides med 24 hästar, hvilkas ägare hafva nyttjanderätten till 66| tunnland stadsjord och tillika af stadskassan årligen uppbära 500 R:dr Banko.
Till skjutsning utgingo: år 1851 , 1,827 hästar.
» 1852 1,952 » » 1853 2,125 » » 1854 2,366 » » 1855 2,791 » hvaraf skönjes, att skjutstrafiken på dessa fem år ökats med mera än 50 procent.
Förhåilandet med de af stadens Magistrat handlagde utmätningsärenden inhem,tas af följande uppgifter.
) 1 71 »Handlagde utmätningsärendens antal och belopp: 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
Antal utmät-l ningsärenden Fordrings- belopp, B:ko R:dr >■ 3 rr-r 09 Belopp, - B:ko R:dr > 3 Belopp, B:ko R:dr > 3 Belopp, B:ko R:dr > 3 EL Belopp, B:ko R:dr Liqvid mellankommit förrän utmätning skett ....