Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I denna inrättning lemnäs försäkring åt alla i Skånska städerne eller å deras områden befintliga allmänna eller enskilda byggnader, som äro uppförde af sten, brändt tegel, råsten, lera, kalkbruk eller med någotdera af dessa ämnen ifyldt korsvirke, samt derjemte i enlighet med gällande Byggnads-Ordning.
Denna försäkringsrätt har år 1828, dock endast för två försäkringsnummer, blifvit utsträckt äfven till Halmstad.
För alla de inom detta län belägne städer var förhållandet, i afseende på försäkringsvärden, inbetalte premier och godtgjorde ersättningsbelopp, vid sistlidet års slut följande: 29 Malmö Lund Helsingborg Ystad Landskrona Banko R:dr Hvartill föres för städerna i Christianstads Län samt för Halmstad Summa Inrättningens sammanlagde inkomsti utgjorts af:
Ofvanstående afgifter B:
Räntor » Hvarifrån afdragits dessa utgifter: Ersättningar ...» Kostnader » Utdelning för 1855 » Fond således vid 18 Denna Fond består af:
Intecknade lån till delägare inom halfva ringsvärdet emot 5 procent ränta och mii amortissement Intecknadc lån inom V^delar af de sis medcltaxeringsvarde i fastigheter å Ian Skånska Hypotheks-Föreningens Obligatf procent
Insatte medel på upp- och afskrifningsri fortsatta Skånska Privat-Banken Inventarier, kontanter, oguldne räntor m.
Ansvarssumma eller försäkrings- värde.
Ersatte brand- skador.
Betalte premier. 3,336,610 1,562,812 1,122,500 1,051,307 918,770 24 24 16 18,989 5,637 2,000 2,409 1,579 28 24 24 32 210,130 94,335 66,307 69,345 44,225 3 30 33 45 7,992,000 16 30,616 12 484,344 15 1,180,002 10,500 52 111,409 40 85,354 812 30 24 9,182,503 — 142,026 4 570,511 21 under dess tjugoåttaåriga tillvaro hafva o R:dr 570,511: 21. » 529,205: 45, j,099,717: 16. — » 142,026: 4. » 30,839: 42. » 15,811: 55. 188,677: 33. — >5 års slut Banko R:dr 911,039: 31. — brandförsäkst 'A procent ....
B:ko R:dr 519,866: 32.
— ,a fem årens det ...» » 197,400, — — iner å 4 Vi » » 129,250. — — kning i den » » 50,000. — — m. . . • » » 14,522: 47.
— Banko R:dr 911,039: 51. — 30
En särskild försäkringsanstalt har år 1854 bildats i Lund under benämning af »Skånska Städernes Braudstods-Förening till försäkring af lösegendom».
Efter något mer än ett års verksamhet var denna inrättning vid slutet af år 1855 till den grad anlitad, att försäkringar meddelats för en summa af 4,005,860 R:dr Banko, deraf på delägarne inom Lunds stad belöpte sig 965,130 Hulr sagde mynt.
Hvarje af Länets fögderier bar en gemensam Brandstodsförening, med undantag af Luggude, Rönnebergs och Onsjö häraders fögderi, som är försedt med två dylika, den ena för Rönnebergs och Onsjö härader samt Attarps socken af Luggude härad och den andra för öfriga delen af logdcrict.
Såväl värdet af de i Föreningarne till försäkring vid 1855 års slut upptagne åbyggnader och lösören, sorn de från och med år 1851 till och med år 1855 utbctaltc brandskade-ersättningar utvisas af följande tabell:
Ul(idalie brandskade- Försiikrings-värde. ersällninpar under arén 1851—1855.
Oxie m. fl. häraders Brandstods-bolag B:ko R:dr 11,357,670 63/256 8 Torna m. fl. häraders Brandstodsbolag- » » 8,407,530 — 74,388 4 Färs och Frosta häraders » 6,057,600 — 25,312 Ljunits och Herrestads häraders . . . » » 1,514,510 — 2,599 37 4 Luggude härads » » 6.408,910 — 37,714 33 5 Rönnebergs och Onsjö häraders. . . » » 5,164,100 — 31,573 45 Såsom allmänna anstalter lill penningcrörelscns underlättande äro att nämna Rikets Ständers Lånekontor i Malmö, Skånska Ilypotheks-Förcningen och den fortsatta Skånska Privat-Banken.
Rikets Ständers Lånekontor i Malmö, hvars låncdistrikt utgöres af Malmöhus, Christianstads och Blekinge Län, disponerar följande fonder: a) till lån emot säkerhet af namn, med rättighet till lånens omsättning B:ko R:dr 1,000,000, b) till lån emot hypothck af aktier och publika papper. . » » 50,000. c) till utlåning för handel och näringar emot hypothck af enskildes löpande förskrifningar, äfvensom till diskontering af accepterade inrikes vcxlar » » 300,000.
Varande dock detta belopp, hvars otillräcklighet att motsvara behofvet alltför ofta gifvit sig tillkänna, till följd 31 häraf, genom Öfvcrflyttning frän Riksbanken, pä särskilde tider ökadt med 30,000 till 100,000 Riksdaler. d.) till Kassa-kreditiv ät enskilde personer » » 400,000. dock som, crdigt nu gällande Banko-reglemente, rättighet lemnats
Direktionen att, vid beviljandet af Kassa-kreditiv, med '/ riedel öfverstiga fondens nominella belopp, har under de sednast förflutna arén kunnat för dylika kreditiv användas ett belopp af » » 480,000.
Särskilde kreditiv emot fyra procent ränta åtnjutas dessutom af Sparbanken i Malmö och Sparbanken i Christianstad till belopp af 10,000 R:dr hvardera eller tillhopa » » 20,000.
Förutom ofvannämnde lane- och kreditiv-rörelse, bar Lånckontorcts verksamhet till föremål: a) emottagande af medel uppå upp- och afskrifnings-räkning, dervid räkningshafvaren godtgöres ränta å 2 procent å medel, som trettio dagar ä nämnde räkning inncstätt; utgörande del högsta pä-tipp- och afskrifnings-räkning insatte belopp B:ko R:dr 83,000. b) emottagande af medel emot utfärdande af postanvisning, betalbar i Stockholm och de orter, hvarest Banken har Lånekontor, samt utbetalning härstädes af medel sålunda anvisade att af Lånckontorct utbetalas; c) invexling af förslitnc och bristfölligc Bankoscdlar å 2 R:drs, 32, 16, 14, 12 och 8 skillingars valör, samt utvexling af silfvermynt a V8:dcls och '/|6:dels Riksdaler Specie emot dylika förslitnc mindre sedlar.
Af fonden för lån med omsättningsrätt hafva under de sednast förflutne fem åren följande antal utgifvits till personer, bosatte i Malmö stad och Malmöhus Län, nemligen: a) till personer, bosatte i Malmö Stad: år 1831, 106 st. lån om tillhopa. . .
B:ko R:dr 94,610. — » 1832, 99 » » » » . . . . 100,030. — » 1833, 112 » » » » . 77,740.
— » 1834, 133 » » » » . . . . 114,490.
— » 1833, 170 » » » » . . . . » » 169,380. — till personer, bosatte i Malmöhus Län: år 1831, 577 st. lån om tillhopa . . . . . .
B:ko R:dr 391,850.
— » 1852, 508 » » » » ... 527,690. — » 1853, 603 » » » » ... 373,220. — 32 år 1854, 483 st. lån om tillhopa B:ko R:dr 370,740. — — » 1855, 418 » » » » » » 325,920.
— — Den behållna, till Banken levererade, ränte-vinsten å Lånekontorets låne- och kreditiv-rörelse har utgjort: är 1851: för Allmänna Diskont-fonden .
B:ko R:dr 34,255: 16, 6. » Handels- » » » 14,105: 32, 11. - » Kassa-kreditiv . » JO 13,554: 34, 11. » Sparbanks-kreditiven . . » » 642: 24, — Publika Pappers-belåningen » » 2,097: 4, — 64,655: 16, 4. ur 1852: för Allmänna Diskont-fonden .
B.ko R:dr 39,848: 42, 8. « Handels- » u » 14,054: 26, 3.
Kassa-kreditiv . » » 8,347: 26, 8. » Sparbanks-kreditiven . . » » 366: — » Publika Pappers-belåningen » » 910: 6, 8. 63.527: 6, 5. år 1853: för Allmänna Diskont-fonden .
B:ko R:dr 40,820: 3, 10. » Handels- » » » 16,707: ___ -- - » Kassa-kreditiv . . . . » » 12,865: 6, 7. » Sparbanks-kreditiven » » 586: 34, 8. » Publika Pappers-belåningen » » 339: 28, — 71,318: 25, I. är 1854: för Allmänna Diskont-fonden .
B:ko R:dr 36,856: 7, 7. » Handels- » » » 18,825: 25, 7. » Kassa-kreditiv .... » » 12,117: 25, 5. » Sparbanks-kreditiven . » » 373: 12, 10. » Publika Pappers-belåningen » » 408: 16, — 68,580: 39, 3. år 1855: för Allmänna Diskont-fonden .
B:ko R:dr 38,086: 46, 1. » Handels- » « » 18,244: 20, 8. » Kassa-kreditiv .... » » 15.145: 26, 9. » Sparbanks-kreditiven . » » 235: 8, 8. » Publika Pappers-belåningen » » 125: — 71,837: 6, 2. 33 Skånska Hypoteksföreningen stiftades den 3 Maj 1836.
De medel, hvaraf densamma till sin lånerörelse varit i behof, hafva blifvit upplånte så väl hos enskilde personer som af publike verk emot utgifne obligationer, hvilka dragit minst tre och högst fem procent ränta.
För lånesökandes tillfredsställande har Föreningen icke onder hela sin tillvaro haft behof att upplåna penningar å utrikes ort, men år 1844 blefvo, till följe af derom gjordt erbjudande, obligationer utgifne å 4 procent ä Mark Hamburger
Banko till ett sammanräknadt belopp af 280,000 R:dr Banko, som försåldes samma år; och voro dessa obligationer vid sistlidet års slut inlösta, med undantag af 13 st. ä 1000 Mark hvardera.
Alla af Föreningen utgifne fem procents obligationer uppsades den 1 Juni 1855 till infriande den 1 December samma år; och utgjorde beloppet af så beskaffade obligationer, hvilka vid utgången af år 1855 ännu icke blifvit till inlösen företedde, endast 37,500 Riksdaler.
Till och med år 1854 uilemnades lån endast på grund af det bevillnings-taxeringsvärde, som varit den intecknade fastigheten åsatt; men sedan delägarne vid särskilde bolagsstämmor påyrkat förändring af Reglementet i den syftning, att lånens belopp skulle komma att bero af det värde, hvartill särskild uppskattning af panten kunde föranleda, och Eders Kongl. Maj:t å det i sådant afseende beslutade förslag till Reglemente gifvit nådig stadfästelse år 1854, börjades i Mars månad nästlidet år utgifning af lån efter sistnämnde belåningsgrund.
Till öfversigt af Föreningens verksamhet införes här denna tabell: Från För- eningens stiftelse T i 11 ö k n i n g Summa. 1836 till och med 1850. 1851.
■ 1852. 1853. 1854. 1855.
Antal Delägare Utelöpande Obligationer . .
Föreningens Fond ....
1,136 3,274,500 70,840 78 478,500 11,840 70 188,600 11,040 76 242.000 17,580 57 144,600 18,420 243 804,000 18,930 1,160 5,132,200 148,650 Efter taxeringsvärde ....
Värdering 4,587,200 538.600 720,100 442,400 354,300 385,800 774 .300 Summa Afbetalningar 1,160,100 7,802,700 2.488.300 Således fordran 5,314,400
För bedömande af den fortsatta Skånska Privatbankens ställning och dess låneverksamhet under de fem sistförflutna åren torde nedanintagne tabell kunna tjena till ledning:
Berättelse öfver Malmöhus Län för åren 1851—1855 5 34 Årtal. Fordran på Diskont-ut- låning.
Fordan på Kassa-Kredi- livs räkning.
Fordran på belånta vexlar.
Ordinarie Reservfonden.
Extra Reservfonden.
Skuld på Upp- och Afskrif- ningsräkning.
Skuld på Depositions- räkning.
Utdelning på Aktierne.
R:dr 1 s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. 1831 . . 1,000,460 32 — 487.160 — — — — 13,833 6 4 199 — 4 — — — 44,000 — — 1832 . . 1,124,740 32 — 490,060 — — — — 19,512 18 4 2,554 .36 1 — _ — — 46,750 — — 1833 . . 1,194.728 24 — 462.620 — — — — 23,526 20 4 3,624 43 5 96.270 — _ — — 46,750 — — 1834 . . 1,188,412 28 — 578.930 — — 6.883 41 — 27,468 44 II 5.1461.36 1 134,490 — 56,500 — — 49,500 — — 1855 . . 1,147,280 28 — 469,900 — — 28,660 28 8 31,843 10 8 4,467131 — 148,720 — — 81,000 — - 55,000 — — Bankens reserv-kapital utgjorde den 31 December 1855: Ordinarie Reservfonden 28,039: 51: 8.
Extra dito 7,146: 17: 11.
Utom nu omnämnde låneinrätlningar har till handelns och näringarnes underlättande ett i staden Lund bildadt bolag hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet sökt och under den 10 November förlidet är på en tid af 10 år i nåder fält sig beviljad oktroj för en tillämnad Filialbank-inrättning under namn af »Filialbanken i Lund»; och anses denna Bank-inrättning under loppet af innevarande år komma att träda i verksamhet.
Oberäknadt städernas Sparbanker, hvilka längre fram skola omtalas, förekomma i Länet följande Sparbanks-inrättningar:
Oxie härads Sparbank, hvars iusätlningsbelopp utgjorde den lisie Januari innevarande år lLgs
R:dr 75,899. » » Skylts härads Sparbank » » G0,0G5: -16. » Wemmenhögs dito » » 80,000. » » Torna, Bara och Harjagers häraders .... » » 231,982: 38: 2.
Färs härads » » 519,378: 12. » Frosta härads » » 105,17a. » » Luggude härads » » 118,061. » » De sä kallade Kullasocknarnes inom Luggude härad, elier Väsby, Vikens, Brunby, Farhults och Johnstorps socknars enskilda Sparbank . » » 56,748: 15. » Höganäs Bruksförsamlings » » 18,259: 7: 6.
Inom Länet finnes en Pensions-inrättning, benämnd »Carl Johans» för Underofficerare och Soldater, afskedade frän Noria och Södra Skånska Infanteri-Regementena.
Fonden bildades ur 1815 genom tillskott af Länets rotehållare på del sätt, att llertalet af dem afstodo den ersättning
Slaten lemnade för de kapoller, rotehålIarue anskaffat till soldaterna, då regementena (då bestående af extra rotering) först 35 uppsattes.
Fonden förvaltas af en direktion, bestående af Landshöfdingen såsom Ordförande, samt fem ledamöter, hvilka sednare väljas af rotehållarne.
Räkenskaperna granskas hvarje år af rotehållarnes ombud.
Pensions-inrättningens kapital, som i början utgjorde 9,325 R:dr 8 sk.
Bko, hade vid 1855 års slut vuxit till 17,533 R:dr 16 sk. nämnde mynt.
Vid samma tidpunkt funnos 95 underhållstagare och de till dem utdelade pensioner utgjorde 875 R:dr 44 sk. samt inrättningens öfrige utgifter för året 85 R:dr, allt Banko.
Tolf R:dr Banko är minsta årliga pensionsbeloppet för underhållstagare, uti hvilkas rote alla delägarne bidragit till fondens bildande.
Det får ej öfverstiga 24 R:dr Banko.
Länet äger två allmänt bekanta helsokällor, den ena benämnd Helsan, vid Helsingborg, och den andra Ramlösa.
Vid denna sednare finnes ett stort och rym ligt lazarett, äfvensom uti ett särskildt dertill inrättadt brunnshus, skildt från den allmänna brunnssalongen, en vattenberednings-apparat för erhållande af alla numera vanliga kalla och varma artificiella vatten.
Helsan besökes af omkring 100 och Ramlösa af omkring 1,000 brunnsgäster hvarje år.
Det i Malmö varande hospital för vansinnige har, sedan år 1854, då ny Lä kare tillsattes med förbättrade lönevilkor och förbindelse, att mera uteslutande egna sin verksamhet åt hospitalets skötsel, undergått väsentliga förbättringar.
Alla gamla celler eller så kallade burar (dårkistor), hvilka, 30 till antalet, lågo spridda i alla hospitalsbyggnaderna, äro borttagna och till ersättning för dem äro i den så kallade kyrkolängans bottenvåning inredde 2:ne från hvarandra fullt afstängda cell-afdelningar, en för hvarje kön och hvardera innehållande en korridor i midteln, och på sidorna om denna 7 stycken ljusa och luftiga celler samt ett vaktrum.
I öfrigt äro en mängd nödige reparationer och smärre förändringar verkställde å samtlige byggnader; gårdarne, som till en del lågo 1 «/2 aln lägre än gatan, uppfyllde, sex särskilde promenadgårdar för patienterne, tillstötande de olika afdelningarne, inrättade och med höga brädplank försedde, förutom åtskillige andra för helsa och renlighet nödiga förbättringar.
De båda könen, som förut voro sammanblandade, äro nu åtskilde.
För hvarje kön finnas 3:ne afdelningen a) för lugne, renlige och arbetssamme; b) för i mindre grad orolige och osnygge, och c) för stormande patienter.
Vaktbetjeningens antal är ökadt från 8 till 12, hvarjemte finnes för karl-afdelningen en uppsyningsman och för fruntimmers-afdelningen en arbetsförestånderska.
Vaktbetjeningens allöning och patienternas kost är förbättrad.
Till beredande af sysselsättning äro verkstäder inrättade så för karlar som qvinnor.
Antalet ordinarie och profkurspatienter uppgick den 1 Jannuari 1851 till 187. 36 Under qvinqvennim 1851—1855 äro intagne i 99 Summa 386. af hvilka äro utskrifne friske 116.
Som vid utarrendering af hospitalets hemman inträffat att arrendet af ett eller annat ibland dem blifvit sä högt uppdrifvet, att arrendatorn omöjligen kunnat, med hemmanets vidmakthållande, utbetala de bestämda afgifterna, hvaremot flertalet hemman utarrenderats för vida lägre belopp än hvad derför hade bort erläggas, så har Eders Kongl. Majit, uppå hemställan af Kongl. Serafimer-Ordens-Gillet, föranledd af min derom gjorda framställning, uti nådigt Bref den 26 April förlidet år tillåtit att, till utrönande af hvad för hvarje hospitalets hemman och lägenhet borde i ar rende till hospitalet erläggas, besigtning genom utsedde komiterade finge anställas å hospitalets samtlige inom så väl Malmöhus som Christianstads
Län belägne hemman och lägenheter, dervid komiterade, på grund af kartor, ägobeskrifnirigar och på stället inhemtade upplysningar, skulle upprätta motiveradt förslag å de afgifter arreudatorerne å samma hemman och lägenheter till hospitalet skäligen borde er lägga, äfvensom i detta afseende för hvarje hemmansdel och lägenhet föreslå ett maximum hvaröfver och ett minimum hvarunder arrendet ej finge bestämmas; och är denna värdering, som uppgjorts af Kammarherren och Kommendören Carl Hallenborg, nu beroende på Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning.
Fattigvården är i alla Länets socknar ordnad i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Kaj:ls nådiga Förordningar af den 25 Maj 1847 och den 13 Juli 1853.
Oaktadt ökade kostnader deraf visserligen blifvit en följd, inses dock allmänt, att den nya fattigvårds-regleriugen medfört väsentliga fördelar.
Den oreda, som i afseende på fattigvården förut ägt rum, har forsvunnit, tiggeriet har på landsbygden minskats eller nästan upphört, tillsyn egnas numera åt de barns uppfostran, hvilkas föräldrar äro oförmögna att dem försörja, och falligvårdstungan har inom socknarne blifvit mera jemnt fördelad, då förut manga bemedlade funnits, som antingen alldeles icke eller endast obetydligt och efter eget godtfinnande bidragit till fattigas underhåll.
Utom de större utgifterna framhållas vanligen såsom olägenheter af den gällande fattigvårds-lagstiftningen, alt liknöjdhet och minskad arbetshåg alstrats af vissheten att en hvar, oaktadt lattja och liderlighet, är berättigad till fattigunderstöd då han icke längre kan sig försörja, samt alt stadgandet, det ingen må i och för Obotade Döde Qvarvarande den Uste Januari 1856 53. 73. 164.
Summa 386. 37 iiTventyret af framlida fattigvårdstunga inskränkas i rättigheten att välja vistelseort, der honom sådant af andra skäl icke lagligen kan förmenas, förorsakat, att de samhällen, inom hvilka verksamhet och en ordnad fattigvård bereda åt den arbetsföre tillfälle till ständig arbetsförtjenst och ål den orkeslöse och behöfvande trygghet mot nöd, blottställas att blifva betungade med svårare fatligvårdsbörda au de förmå bära.
Härtill kommer alt fattige inom andra samhällen genom fattigvårds-styrelsernas derstädes bristande omtanka eller njugghet ofta kunna vara i saknad af nödig vård, utan att vid deröfver uppkomna klagomål vederbörande embets-myndigheter äro i stånd alt rättvist bestämma dessa fattiges verkliga behof och derefter meddela rättelse.
Antalet af understödstagare under år i853 samt understödens belopp hafva utgjort som följer:
Amal un- derstöds- tagare.
Erlagd kapita- tionsafgift.
Uttaxerad fat- tigskatt i pen- ningar eller säd efter mar- kegång.
Antal fat- tighjon, som äro i fattighus intagne.
Oxie m. fl. häraders fögderi ....
1,559 1,157 17 — 20,145 37 — 569 Torna m. 11. häraders 1,277 2,538 1 — 23.580 23 — 352 Luggude m. fl. häraders 1,294 2.414 50 — 17.154 29 7 494 Färs och Frosta häraders 721 2,205 7 — 6 962 40 2 160 Ljunits och Herrestads häraders . . 446 535 1 — 5,655 13 10 132 Räddnings-institutet i Stora Råby, med betydliga uppoffringar stiftadt och doneradt af Öfverste-Kammarjunkaren m. m.
Friherre A. G. Gyllenkrook, fortfar att verka för moraliskt vanvårdade barns förbättring.
Intill sistlidet år hafva blifvit i Stiftelsen upptagne 64 barn, utaf hvilka 40 då redan lemnat densamma; och kan såsom ett bevis på inrättningens välgörande verkningar anföras alt, så vidt man vet, endast fem barn, sedan de derifrån utgått, blifvit för vanfrejdade brott lagförde.
Inrättningen äger ett icke obetydligt åkerbruk och en större trädgård, som lemna barnen tillfälle att förvärfva kännedom och skicklighet i landtmannayrket i allmänhet och särskildt i trädgårdsskötsel, äfvensom de, genom en från Tyskland införskrifven korgmakare, erhålla undervisning i denna handaslöjd. 38 § 3.
Städer» l:o Malmö.
Denna stad, säte för Landshöfdingen i Malmöhus Län, utgöres af Gamla och Nya staden, den förra grundlagd år 1319 af Danska Konungen Erik Menved och den sednare tillkommen“efter rasering af fordna fästningsverken i början af innevarande århundrade.
Stadens 2:ne förstäder, den östra och den södra, hvilkas folkmängd och fastighetsvärden inbegripas i de för staden här nedan derom förekommande uppgifter, äro belägne utom den staden omgifvande kanal.
Till stadens anseende och välmåga i äldre tider kan slutas deraf, alt då Christian III år 1548 utskref en förmögenhetsskatt af Danska städerna, påfördes Malmö %:delar mot Köpenhamn.
Under de mångåriga krigen och de dryga inqvarteringar jemte andra onera, med hvilka staden då betungades, aftog välmågan, så att borgerliga skattskillingtalet minskades till ungefär hälften af hvad det tillförene utgjort och mångfaldiga hus och tomter, till ett antal af icke mindre än 260, slodo öde.
Annu under sislförflutna århundrade voro stadens folkmängd och rörelse ringa, så att år 1715 staden icke ägde egna farkoster och på dess redd något
Svenskt fartyg icke varit synligt sedan nästförutgångne
Danska krigets utbrott, utan endast några få Liibeckska, Engelska och Holländska dit anlund t; men efter grundläggningen af nuvarande hamnbyggnad i slutet af samma århundrade har, i mån af hamnens utvidgande, rörelsen tilltagit och folkmängden ökats.
Denna sednare utgjorde året näst före hamnbyggnadens grundläggning eller år 1774 2,031. och uppgick år 1800 till 3,442.
» 1810 » 5,056.
» 1820 » 7,053. » 1830 » 8,061.
» 1840 » 9,060.
» 1850 » 12,176. slutet af » 1855 » 14,439. deraf 8,242 skatsskyldige och 6,197 skattfrie.
I staden rådande affärsverksamhet och deraf framkallade allmänna och enskilda arbetsföretag, hvilka bereda underhittadt tillfälle till arbetsförtjenst, föranleda, i förening med den välgörenhetsanda, hvilken utgör ett särdeles framstående korakters - 39 drag hos detta samhälle, till årligen tilltagande inflyttningar från andra orter.
D8 fleste liitflyttade personer tillhöra arbetsklassen.
Gröfre brott hafva fortfarande inom samhället varit sällsynta, och ehuru dyrhelen å lelnadsmedel, isynnerhet under sislförflutne år, i denna stad åtminstone icke varit mindre än i någon annan af Sveriges städer samt kommunalafgilterne äro särdeles betungande, har dock samhällsordningen förblifvit ostörd.
Stadens jord användes, den bättre till odling af säd, trädgårdsväxter, potates, foderrofvor, cikoria, raps och hvilbetor samt till äng, den sämre till betesmark.
Jorden är i allmänhet fruktbar och kan anses, utom den i tabellen upptagne medelafkaslning af säd, lemna 750 tunnor raps, 2,000 tunnor turnips och hvitbetor samt 200,000 lispund klöfver och timotej.
Handel och sjöfart, fabriks- och handtverksrörelse utgöra stadens invånares allmänna näringsfång.
Bruket af stadsjorden gifver åt ganska många sysselsättning såsom binäring.
Bränvinstillverkning, som tillförene bedrifvits i betydligare mån, har i sednare tider årligen minskats, sä alt under sislförflutna året funnits allenast ett större bränneri i staden och ett mindre inom stadens område.
Spanmäl och bränvin utgöra de väsentligaste varuartiklar, som från staden afsändas.
Förhållandet dermed under de 25 sislförflutna åren har varit följande:
Till Utrikes orter.
Till inrikes orter.
Till inrikes orter. tunnor. tunnor. tunnor. kannor. åren 1831—1855 i medeltal ....
» 185G—1840 » 1841—1845 » 1846—1850 23,166 26,191 47,947 84,751 96,210 101.982 83,764 94,360 119,376 128.173 131,711 179,111 535,915 706,145 719,038 644,470 linder hvarje af de 5 sista åren: 1851 . 1852 1855 1854 1855 35,759 22,477 46,070 159,618 184,639 121,581 121,274 83,720 31,345 42,343 157,540 143,751 1 29,790 190,963 226,982 682,930 741,302 736.058 334,107 136,033 utgörande i medeltal 89,713| 80,053 169,766 526,086 40
Häraf visar sig, att oaktadt sistlidet års sädesskörd här i orten varit mindre gifvande, har dock från staden samma år afsänd spanmål utgjort det största parti, som under något år inom ofvananmärkta tidsperiod derifrån utskeppats, hvaremot det under året afgångna bränvin vida understigit hvad sorn af denna sednare vara under hvarje af öfriga åren inom berörde tidsperiod blifvit (rån staden affordt.
Detta lyckliga förhållande torde böra i icke ringa mån tillskrifvas inflytandet af nu gällande författning angående bränvins tillverkning och försäljning.
Bland öfriga varor, hvilka blifvit till in- och utrikes orter sjöledes från staden afsönde, må, för så vidt af tillgängliga handlingar kunnat inhemtas, företrädesvis anmärkas följande såsom tillhörande ortens produkter eller utgörande tillverkningar vid stadens fabriker. 1850. 1851. 1852. 1853 1854. 1855.