Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj samt den 2 Juni innevarande år, jemte dervid bifogade särskilde yttranden af Eder, Kreuger och d’Ailly, äfvensom Wi derefter öfver detta mål Wår Justitiae-Canzlers underdåniga utlåtande infordrat, så håfve Wi alla dessa handlingar i Nåder låtit Oss föredragas, samt deraf inhämtat, hurusom J, uti Skrifvelse till Stations-Befälhafvaren af den 23 sistlidne
December rörande de arbeten, som under loppet af innevarande år borde företagas, bland annat föreskrifvit i 3:dje punkten deraf att ”under inneva”rande mörka årstid nedhugga de ä vidfogade förteckning till svår ”och ansenlig reparation upptagne 11 stycken Canonslupar, hvarvid ”allt hrukbart förvarassamt vidare i 4:de punkten, ”derefter skola ”i spant resas 12 stycken Canonslupar efter nyaste modellen” &c. &c.; Att Stations-Befälhafvaren om verkställighet häraf gått i författning, men att, i anseende till mellankommande andra arbeten, som fordrat arbetsstyrkans användande, nedhuggning endast af 6 stycken Canonslupar medhunnits; att, hvad dessa slupar angår, nemligen: N:o 7 Östen, N:o 13 Oden, N:o 14 Hugleik, N:o 22 Swegder, N:o 24 Eigil och N:o 47 Fjolner, desamma redan vid 1835 års GeneralFlottbesigtning, enligt det deröfver upprättade instrument, befunnits till flera delar så af röta angripne, att de tarfvade ansenlig och svår reparation, saint att, vid nedhuggningen af dem, i anseende till deras försämrade och förfallna tillstånd, denna nedhuggning måst göras total eller ända till stöpning, såvida Kronan ej skolat komma att vidkännas en reparationskostnad till lika om ej högre belopp än hvad till nybyggnad erfordrades; Att i allmänhet svåra och ansenliga reparationer å fartyg för Kronan medföra misshushållning, enär dymedelst, oaktadt dryga kostnader, endast en föga lång varaktighet åt fartygen beredes, hvadan ock genom Nådigt Bref af den 27 October 1803 blifvit befaldt, att så kallade svåra reparationer å fartyg icke få verkställas, ulan att de fartyg, som sådana erfordra, skola i stället förbyggas; och ändteligen att, vid förberörde nedhuggning, enligt hvad genom Varfs-Chefens uppgift blifvit styrkt, ej mindre alla Canonsluparne tillhörige jern-effecler, än äfven det virke, hvilket, såsom sådant, vidare kunnat begagnas, blifvit vederbörligen tillvarataget, samt den öfriga eller obrukbara delen af virket på det sätt, som med Reglementet instämmer, använd. — 134 — Efter hvad sålanda förekommit och då såväl uti föregående årens Nybyggnads- och Underbålls-Slater från och med år 1832 som äfven uti Staten för innevarande år lill Canonslupars reparation och förändring till likhet med i Nåder fastställd ny Modell, medel blifvit anslagne, samt de af Eder till resning i spant anbefalde Canonslupar äro påräknade att utföras efter hand, och i den mån anslag nu eller framdeles dertill blifva att tillgå,
hvarigenom för det mesta fullt nya Slupar i de nedhuggnas ställe kunna, ulan drygare kostnad, än hvad reparationerne erfordrat, erhållas, bafve Wi, vid sådant förhållande och under öfvervägande af att hvad för öfrigt af Eder, Commendeur-Capitaine Kreuger, särskildt i underdånighet blifvit anfördt och upplyst, ansett, lika med hvad AV år Justitiae-Canzler i underdånighet yttrat, någon anmärkning för felaktigt förhållande icke mot Eder, Förvaltning af SjöÄrenderna, uti nu uppkomna fråga äga rum; äfvensom AVi likaledes, i öfverensstämmelse med Wår Justitiae-Canzlers underdåniga yttrande, funnit Stations-Befälhafvaren, i afseende på sluparnes nedhuggning, hafva uppfyllt och efterkommit de af Eder honom gifna förständiganden.
För öfrigt håfve Wi, dels med afseende å vigten af hvarje omständighet, som inverkar på Sjöförsvarets vidmaglhållande, dels ock för att bereda tillfälle till tidig rättelse, i händelse misstag vid meddelandet eller verkställandet af föreskrifter härom, i en framtid möjligen skulle äga rum, härmed i Nåder velat förständiga Eder, att hädanefter, så ofta J, lill följe af den Eder genom 4 §. 1 mom. af Wår Nådiga Instruction af den 2 November 1824 uppdragna omsorg om Yår Flotta, till vederbörande Stations-Chefer låten expediera befallningar och föreskrifter om hvad som hörer till Kronofartygs nybyggnad, reparation, nedhuggning, stöpning eller förändring, på samma gång till Wår General-Adjutant för Flottan insända uppgift å de åtgärder, som StationsCheferne sålunda anbefallas.
Af denna Wår Nådiga Skrifvelse, så vidt densamma härvarande Stations-Befälhafvare angår, ägen J alt lemna honom del.
AAi hefalle &c. Stockholms Slott den 1 September 1837.
CARL JOHAN. C. JV. Riben. - 135 — 7:o Uli Carlskrona Stations Räkenskaper för år 1836 finnes aflöningen och Traclaments-ersättningen under 1836 års expedition med Corvetten Najaden vara beräknad sålunda, att sedan den uti Kongl. Sjö-Aflönings-Reglementet i Bancosedlar bestämda aflöning blifvit med 25 procent förhöjd, så har den derefter uppkomna summan ansetts vara Speciemynt; hvadan den till samma numeraire i Specie Riksdalrar afförts, hvarefter desse sistnämnde blifvit förvandlade till Svenska Bancosedlar efter valvationsgrunden 128 skillingar för hvarje Specie Riksdaler.
Att detta beräkningssätt är stridande emot Kongl. Majlis Nådiga Reglemente för Sjö-aflöningen torde lätteligen inses af följande framställning.
Förvaltningen af Sjö-Ärenderna afgaf den 21 December 1832 till Kongl. Majlis
Nådiga pröfning ett underdånigt Förslag till Reglemente, hvarefter equiperings-penningar, Sjö-aflöning eller tractamente borde vid förefallande Sjö-expeditioner beräknas och utgå.
Deruti föreslogs att, under expeditioner till Holland, England, Frankrike, Spanien, Portugal och Medelhafvet samt Afrikanska kusten på denna sidan linien, all contant Sjö-aflöning, deribland jemväl gemenskapens, samt allt tractamente, sedan detsamma blifvit med 25 procent förhöjd t, måtte förvandlas och utgå, på det sätt, alt en Riksdaler Hamburger Banco ansågs svara mot 2 Ridr Svenskt Banco.
Uti Kongl. Majus härå till Förvaltningen gifna Nådiga svar af den 28 September 1833 heter det, att Kongl. Maj:t likasom Hans Kongl. Höghet Stor-Amiralen ansett personalens vid Flottan öfning vara af högsta vigt för detta vapens användbarhet, men då dylika öfningar till sin verkställighet hindrades och försvårades genom de förökade kostnader, som af betydligen förhöjda aflöningar och tractamenten blefvo en följd, ”hade Kongl. ”Maj:t funnit Statens tillgångar för närvarande icke medgifva beräknan”det af Sjö-aflöningen till det af Förvaltningen föreslagna belopp, hva”dan Kongl. Majrt i Nåder pröfvade skäligt att, på sätt Hans Kongl. ”Höghet Stor-Amiralen tillstyrkt, bestämma Sjö-aflöningen till |:delar ”af hvad i detta afseende föreslagits, med undanlag af gemenskapens ”gage.”
Då således denna Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse af den 28 September 1833 borde utgöra grunden för det under samma dag ulgifne förnyade Reglemente, hvarefter Sjö-aflöningen skulle utgå, så har i Reglementets 7 §. 1 morn., i stället för det af Förvaltningen föreslagna sätt för Sedelmyntets förvandling
Lill silfver, i Nåder stadgats, alt, ”på ”expeditioner till Holland, England, Frankrike, Spanien, Portugal och 'Medelhafvet samt Afrikanska kusten på denna sidan linien, all, jemväl ”gemenskapens, contant Sjö-aflöning, äfvensom allt tractamente, skulle — 136 — ”sedan de samma blifvit med 25 procent förhöjda, beräknas i utländskt ”mynt, valveradt efter cours al pari.”
Enligt den tydning och tillämpning af sistnämnde Nådiga stadgande, som blifvit följd vid den ifrågavarande aflöningen och tractamentsersättningen, skulle det besynnerliga resultat uppkomma, att ehuru Kongl. Maj:t förklarat detjiStatens tillgångar icke medgifva den af Förvaltningen föreslagna Sjö-aflöning, och hvilken derföre blifvit till ?:delar af det projecterade beloppet nedsatt, Kongl. Majit likväl, genom det stadgade valvations-sättet för sedelmynlet, i Nåder medgifvit icke blott den af Förvaltningen föreslagna aflöningen utan ock en tillökning på densamma, af ej mindre än 33^ procent i silfver; ty enligt Förvaltningens underdåniga förslag skulle en Chef å fartyg af 60 Canoner och deröfver få i daglig aflöning 7 R:dr Svenskt Banco, jemte 25 procent förhöjning derå eller 1 R:dr 36 sk., och således tillsammans 8 R:dr 36 sk.
Banco, hvilka efter Förvaltningens förslag borde utgå i Hamburger Banco eller i Svenska Silfver Riksdaler med 4 R:dr 18 sk.
Enligt den af Kongl. Majit i Nåder gjorda nedsättning erhölle åter samma Chef tvåtredjedelar af 7 Ridr Banco eller 4 R:dr 32 sk. jemte 25 procents förhöjning derå 1 Ridr 8 sk. eller tillsammans 5 Ridr 40 sk.
Om nu denna summa skulle såsom silfver anses och således i enahanda numeraire i Svenska SilfverRiksdaler utgå med 5 Ridr 40 sk., så utgör skillnaden, till Kronans förlust, emellan dessa begge aflönings-belopp dagligen 1 Ridr 22 sk. i Silfver eller 331 procent.
Och då det icke kunnat vara Kongl. Majits
Nådiga afsigt alt genom det för sedelmyntet stadgade valvations-sättet höja sjö-aflöningen till elt betydligt högre belopp, än det Förvaltningen föreslagit, få Revisorerne på detta märkvärdiga förhållande fästa Rikets
Ständers uppmärksamhet för tillvägabringande af nödig rättelse för framtiden. 8:0 Vidare få Revisorerne anmäla, att Förvaltningen af Sjö-Ärenderna synes, utan Kongl. Majits auetorisation, hafva, för Flottans behof, af framlidne Capitainen Carlslunds
Enka inköpt en samling af vetenskapliga böcker och ritningar, för en summa af 1,300 Ridr Bico, af anslaget å 4:de Hufvud-Titeln till oförutsedde behof. 9:o Bland Expence-utgifterne vid Förvaltningen af Sjö-Ärenderna hafva jemväl under åren 1836 och 1837 utgått Skolappnings-penningar åt Vaktbetjeningen i Förvaltningen, arfvoden till Kamereraren, som fört Förvallningens räkning i Banken samt till den Tjensteman i Post-Ver - — 137 ket, som besörjer Förvaltningens fribrefs-correspondance, och, då det är Revisorerne bekant att dylika smärre gratificationer äfven af flera andra förvållande Verk utbetalas, få Revisorerne hos Rikets Ständer hemställa alt, på en gång, för alla Verk, utredning måtte ske till hvad belopp dessa discretioner af tjenstemän tillgodonjutas, och att på grund deraf, emot det att dessa småutgifter försvunne, tjensternännen tillädes så mycket i förhöjning å lönerna, som svarar emot deras dervid hafde besvär och ansvar. 10:o I anledning af Krono-Ångfartyget Odins under Premier-Lieutenanten och Riddaren Ehnemarks befäl i Augusti månad år 1836 inträffade strandning å J utländska kusten, hafva Revisorerne af handlingarne inhämtat alt fartygets primitiva värde med tackling, machineri och inredning utgjort 121,266
R:dr 25 sk. 2 r:st., hvarifrån dock bör afdragas de bärgade effecternas värde 18,448 R:dr 34 sk. 5 r:st. jemte fartygets och machineriets slitning och förbrukning under de föregående årens expeditioner, calculcradt till 12,468 R:dr 23 sk. 10 r:st., hvarigenom Statens förlust för ofvannämnde fartygs strandning beräknats till 90,349 R:dr 14 sk. 11 r:st.; — Och synes af Stockholms Stations Cassa-Räkning att år 1837 influtit under benämning: auctionsinedel, 2,756 R:dr 13 sk., hvaremot omkostnaderna vid strandningen uppgått till 1,540 R:dr 23 sk. 1 r:st. — Målet heror nu på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning.
Slutligen få Revisorerne anmärka att vid Förvaltningens HufvudBöcker ej linnes bifogad någon Inventarieförteckning, ehuru en sådan, enligt Revisorernes tanka, årligen borde medfölja räkenskaperne.
Styrelsens öfver Ekeplanteringarne Räkenskaper, hvilka äro granskade i Kongl.
Kammar-Rätten, för år 1836 med och för år 1837 utan anmärkningar, hafva ej till någon erinran från Revisorernes sida föranledt.
Förhållandet med inkomster och utgifter inhämtas af nedanstående Tabell: (18) — 138 Debet.
Balance från föregående året: Behållningar ........
Stals-Contoret anordnat . . Arrende-Medel ....... Försäljnings-Medel Diverse Inkomster ......
Sägei Summa Ar 1836. 849: 42. 8. 8,697: ig. 2. 1,102: 36.
— Ar 1837. 4,866:28. — 3,169: 30. 2,000: 343: 42. s. 9,300: 2. 5. 1,436:43. 3. 10,149: 46.10. 13,080: 40. 4. 15,016:26.10. 16,250: 22. 4.
B alance från föregående året:
Skuld . • • » «. .. « • . • • Utgift: Aflöning Krono- och Kyrko-Utlagor . . .
Planterings- och Åkerbruks-kostnader Reparations- dito Rese- och Tractaments- dito _ ..
. Diverse Utgifter .
Sägei B alance till påföljande året: Behållningar .. . . 30. 6. 3,597: 25. 1. 106:46. 9. 2,355: 29. — 3,934: 628: 31. 8. 222: 6.- 1,001:19.10. 3,111:. 29. 3. 167: 3. 4. 2,126: 6. %. 3,164: 28. 4. 856: 32. 4. 146: 30. — 941:16. 6. 11,846:14. 4. 10,514: 1.11. . . . 3,169:30. — 5,736:20. r.
Summa 15,016: 26.10. 16,250:.22. 4., — 139 — Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning, sorn numera disponerar de medel, hvilka fordom tillhörde Strömrensningsfonden, har afgifvit Hufvudböcker med verificationer, deröfver blifvit upprättadt följande sammandrag:
Contante Medel 10,212:29. 6. 10,383:20.10.
Inventarier och Materialier 24,662:34. l. 19,885:45. 9.
Oredovisade Anslags-förskotter .... 6,037:40. — 5,014: — n. Oliqviderade äldre Förskotter och Lån . 8,804: 34. io. 8,804: 34. io. Säger 49,717:42.
5. hvarifrån afgå Skulder 557:28. 6. — — — Säger 49,160: 13. ii. 44,088: 6. 4.
Års-Anslaget för lättade Vatten-commu nicationer 50,000: — — 50,000: — — Observations-medel 22: 27. il. 19:15. 3, För försålde Inventarier 39: 6. 8 Säger 50,022: 27. n. 50,058: 21.11 Summa 99,182: 41.10. 94,146:28. 3 Credit.
Allmänna kostnader 9,200: 40. 2. 6,397: 44. 8.
Upprensning af Upsala å 116: 8.— •— — — Åkers Canal 100: 24. — -■— — — Djurgårds-Canalen 303: ig. — Wäddö Canal . . 3,632:20. 6. 5,058: 5. 5.
Transport 13,353:12. 8. 11,456: 2. 1.
Transport 13,353:12. 8.
Jönköpings Hamn-byggnad 8,002:42.10.
Reparationer vid Almare Stäk .... 6:16. — Carlbergs Canals upprensning ....
4,700: Seffle Canal- och Sluss-byggnad . . . 20,000: — — Carlstads d:o . . . 9,000: — — Dragvägs-anläggningen vid Skoghall . . 32:12.
— Grada Canal ........
Stångåns uppmuddring och Hamnby vid Linköping .......
Uppmuddring af Köpings å . . . 11,456: 2. 1.
Afskrifning lad 20,000: 9,000: 491:i6. 1. 1,080: 3,000: 864:15. 6.
Säeer O 55,094: 35. 6. 45,891: 33. 8.
B al ance till påföljande året.
Contanle Medel ...... 10,383: 20.10. 16,637: 10. 8.
Inventarier och Materialier . . • • • 19,885: 45. 9. 19,405: 22. 9.
Oredovisade Anslags-Förskotter . •- • • 5,014: — 11. 5,165: 46. 4. Oliqyiderade äldre Förskotter och Lån . 8,804: 34.10. 7,046: 10. 10.
Säger 44,088: 6. 4. 48,254: 42. 7. Summa 99,182: 4i. 10. 94,146: 28. 3.
Sedan Stor-Åmirals-Embetets Tredje Afdelning, på anförde skäl, bos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att revisionen af Räkenskaperne för de under loppet af år 1835 påbörjade arbeten i Clara- och By-Elfvarne måtte, i likhet med hvad sorn redan ägt rum i afseende på redogörelserne för anslagen till Götha Canal och arbetena vid Götha Eif, få verkställas af Tre särskildt för hvärtdera arbetet utsedde Revisorer, af hvilka en för hvartdera arbetsföretaget förordnades af Kongl. Maj:t och de två andra valdes af Actieägarne, samt Kongl. Maj:t till denna underdåniga hemställan lemnat bifall, genom Nådigt bref den 18 Juni 1836; så hafva, i anledning häraf, uti 1836 och 1837 årens Hufvudböckers Gontos öfver anparten i Statsanslaget för den vid By-Elfven belägna Seffle Canal, 20,000 R:dr, samt för Carlstads Canal och Hamnbyggnad, 9,000 R:dr, blifvit tecknade så lydande meningar: ”Till följd "af Kongl. Brefvet den 18 Juni 1836 granskas redogörelsen af särskilde ”Revisorer,” samt tillfälle sålunda saknats för Rikets Ständers Revisorer att i detail taga kännedom om dessa summors användande och redovisningen derför - Härvid förekommer visserligen att ifrågavarande Canal-arbeten hufvudsakligen utföras genom private actie-ägares bidrag; men då för berörde ändamål derjemte lemnats ett så betydligt tillskott utaf de, enligt 15 §. i Reglementet för Riksgälds-Contoret af den 16
Maj 1835, för 5 år med gidel årligen af Rikets Ständer anvisade 250,000 R:dr till lättade Vatten-communicalioner och andra allmänna arbeten, hafva Revisorerne ansett, att Räkenskaperne, åtminstone för nyssnämnde belopp, bort ingifvas till Kongl, Kammar-Rätten, för att först der och sedan af Rikets Ständers Revisorer granskas; —- finnande Revisorerne omförinälte afvikelse från påbuden vanlig redovisningsmeLhod icke öfverensstämma med den för Rikets Ständers Revisorer i Nåder utfärdade instruction.
I anledning af väckt fråga om lämpligaste sättet att tillvägabringa uppmuddring af Stångån ifrån sjön Roxen äfvensom rörande byggnad af hamn och last-quaie uti Staden Linköping, har Kongl. Majit, efter det'
Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning i ämnet afgifvit underdånigt förslag, genom Nådigt Bref den 14 April 1837, med gillande af de till nämnde uppmuddring och hamnbyggnad i underdånighet föreslagne åtgärder, uppå vissa bestämda vilkor, dertill beviljat ett bidrag af 1,080 Ridr årligen i 19 år, att för 1837 och följande två år utbetalas af de till lättade Vatten-communicationer m. m. anvisade medel, och sedermera utgå, på sätt Kongl. Majit, efter hos Rikets Ständer vid, nästblifvande
Riksdag gjord framställning om fortfarande anslag till dylika arbeten, kunde finna skäligt i Nåder förordna.
Öfver användandet af detta anslag, som jemväl utgått för år 1837, finnas ej några verificationer och redogörelser; Och lärer enahanda förhållande, som i föregående punkt uppgifvits, äfven i afseende på denna fråga äga rum.
— Då, på sätt nyss berörd t är, medel sålunda anvisats att utgå för längre tid än ifrån en Statsreglering till en annan, hafva Revisorerne bort, i likhet med hvad emot dylika dispositioner förut i denna Berättelse yttrats, sådant härvid jemväl anmärka.
Af Kongl. Majits Nådiga Bref den 1 Februarii 1836 inhämtas: att Staden Enköping redan för någon tid tillbaka, till uppmuddring af den dervid varande å, erhållit ett förskott från Strömrensnings-Fonden å 3,000 Ridr, att på 10 års tid återbetalas, men att vid uppgörande af förslaget öfver kostnaden till denna upprensning blifvit förgätne åtskilliga arbeten,, sorn funnits oundgängligen nödvändiga för segel-ledensframtida bestånd och för hvilka kostnaderne, enligt särskildt upprättad! beräkning,, uppgingo till 3,776 Ridr 16; sk..
Sedan Stadens innevånare - — 142 — förklarat sig omöjligen kunna genom sammanskott till detta nödvändiga arbete anskaffa nämnde summa, derest icke Kongl.
Maj:t täcktes bevilja eftergift af ofvan berörde förskott, fann Kongl. Maj:t, enär ifrågavarande 3,000 R:dr, till återbetalning hvaraf stadens inkomst af riviereoch hamn-byggnaden sannolikt var otillräcklig, icke voro inbegripne i fördelningen af det anslag för Strömrensningar, Rikets sednast församlade
Ständer från och med för år 1835 anvisat, — i Nåder godt bifalla den sökta eftergiften af förskottet, dock under vilkor, att de ytterligare åtgärder, hvilka, vid anställd besigtning, funnits vara så väl för å-rensnings-arbetels framtida bestånd samt delsammas förstärkning emot isgång och vårflöden, sorn ock till trafikens befordrande, nödiga, blefvo på Stadens bekostnad och utan vidare bidrag af allmänna medel, sednast inom 1836 års slut fullbordade; öfver verkställigheten hvaraf StorAmirals-Embetets 3:dje Afdelning skulle äga tillsyn.
Enligt erhållne upplysningar lärer ock staden Enköping fullgjort sitt åliggande i detta afseende.
Ofvanberörde förskott å 3,000 R.alr finnes dock ej i Räkenskaperne balanceradt, hvadan Revisorerne få sådant anmärka.
Vid jemförelse mellan den af Kongl. Maj:t fastställda fördelningen af fonden och de deraf bestridda ulgifterne inhämtas, att anslaget till Förvaltningskostnaden för år 1836 öfverskrirlits, utan att, så vidt Revisorerne kunnat finna, Afdelningen derom hos Kongl. Maj:t gjort underdånig anmälan.
Detta cfverskridande af Staten synes hufvudsakligen vara föranledt deraf, att rese- och undersöknings-kostnaderne stigit till det troligtvis oberäknade höga belopp af 5,988 R:dr 17 sk. io r:st. för år 1836 samt 3,008 R:dr 43 sk. 4 r:st. för år 1837.
Förhållandet i detta hänseende har ej kunnat närmare bedömas, men utgiflerne äro behörigen verificerade.
Efter Kongl. Maj:ts Nådiga tillåtelse hade Riksmarskalks-Embetet af anslaget till lättade Vatten-communicationér år 1836 reqvirerat och erhållit 170 R:dr, till nödiga reparationer och underhållskostnader vid den så kallade Djurgårds-Canalen; men handlingarne utreda icke förhållandet i afseende på de nyssnämnde år likaledes derutöfver utgifne 133 R:dr 16 sk., annorlunda än att, då, på sätt Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 27 Juni 1836 innehåller, fråga varit väckt om årliga underhållet af denna under Riksmarskalks-Embetets öfverinseende ställda Canal, Stor-Amirals-Embetets 3:dje
Afdelning afgifvit underdånigt förslag till underhålls-kostnaden för år 1836, utgörande 336 R:dr 32 sk., deribland — y? — 133 R:dr 16 sk. till trädplantering Uunal-bauimnie
R:dr 32 sk., så utgjorde det derutöfver till Canalens underhåll erforderliga beloppet allenast 170 R:dr, hvilka med Kongl. Maj:ts tillstånd skulle af oftanämnde anslag till lättade Vattencommunicationer utgå.
Uppå Riksmarskalks-Embetets reqvisition blefvo ock desse 170 R:dr Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning liqviderade; Men någon tillåtelse för Afdelningen att dessutom särskildt utbetala nyssnämnde 133 R:dr 16 sk. bar icke kunnat igenfinnas, utamhafva Revisorerne allenast inhämtat alt Chefen för Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning till anordnande godkänt en af Capitainen Otto Modig den 14 Juni 1836 afgifven reqvisition å 133 R:dr 16 sk., hvilka, enligt vidfogadt Contract, innestodo för trädplanteringens fullbordan och underhåll.
Uti Hufvudböckerne balanceras en summa af 3,829 R:dr 24 sk., utgörande Handlanden Nelsons skuld, i följd att det honom redan år 1822 utaf f. d. Strömrensnings-Comitén beviljade lån.
Revisorerne tillstyrka att åtgärder måtte vidtagas för nämnde belopps indrifning eller afskrifning.
Afdelningens Räkenskaper ärö i Kongl. Kammar-Rätten reviderade, för båda åren, med anmärkningar.
Invalid - Inrättningen.
Invalidhus-Fondens ställning för åren 1836 och 1837 är följande:
B al ance från föregående äret::
Behållningar och Fordringar .... 61,032: 23. l. 77,197:28. 4.
Uppbörd . 22,913: 36.. 6.. 27,480: 33. l. Balance till följande året:
Öfverlefvereringar och Skulder .... 8,950: 46» — 7,114: i. s. Summa 92,897: 9. 7. 111,792:14. io. — 144 — Credit. jB al ance från föregående äretj Öfverlef vereringar .. 12:33. 7. 8,950: 46.
— Extra Ordinarie Afkortningar .... 1,129:16. io. 1,217: 8. 8.
Af Stats-Verket bestridde: Invalid-Corpsens underhåll . . . . —— — _ 5,861: 8. 6.
Provisioner och Remisslage .... 31: 8. 6. 36:41. 3.
Di veise 731:35. i. 1,121: i. 6.
Af Invalid - Inrättningen å Ulriksdal bestridde 13,794:31. 3. 13,140:27.10.
Säger 14,557:26.10. 20,159:31. i.
Balance till påföljande året: Contant Behållning , . . . 3,394: 3. — 3,064:25. 7. Fordran för af Stats-Verket öfvertagen Spannemål 17,839:44. 2. 19,151:19. 9.
Utlånte Medel 36,000:— — 36,000:— — Innestående Krono-Uppbörd:
Lefvererad inom April följande året . 18,851: 2. 6. 20,723:35. l. Dito inom Augusd dito . . 127:25. 9. 915: 2. 7.
Resterande vid Uppbörds-årets slut . 562: 27. 8. 1,187:16.10.
Anmärkte Poster ........ 119: 37. 3. 119: 37. 3.
Proprie Balancer ........ 302: 32. — 302:32.
— Säger 77,197:28. 4. 81,464:25. 1.
Summa 92,897: 9. 7. 111,792:14.10.
Behållningar och Fordringar 1,236: 4. 7. 37,784: 8. 4.
Transport 1,236: 4. 7. 37,784: 8. 4. — 145 — Transport 1,236: 4 7. 37,784: 8. 4.
Invaliders Gratial och Underhåll . . . 625:— — 596:32.— Ränte-Medel 1,100: — — 1,980:
Extra Inkomst 217: 35. — 723:12.
— Säger 1,942: 35. — 3,299: 44.
— Lefverering : Från K.
Räntekammaren: Stats-Anslag 12,400: 10,000:
Till utlåning 36,000: — — Säger 48,400: 10,000:
Summa 51,578:39. 7. 51,084: 4. 4.
Aflöning 3,153: 6.— 3,034:32.— Invalid-Corpsens Underhåll 6,863:25. 4. 6,708:23. 6.
Medicaments-kostnader 305: 29. 9, 303:19. 4.
Yed och Lysnings dito 1,109: 4. 8. 1,068:43. 8.
Tvätt och Skurnings dito 414:29. 8. 430: 8.— Diverse Utgifter 1,753:15.10. 1,399:29. 4.
Gratificationer och Nådegåfvor .... 195:16. — 195:16.
Säger 13,794:31. 3. 13,140: 27.10. 1,784: 8. 4. 1,943:24. 6. 36,000: 36,000:
Säger 37,784: 8. 4. 37,943:24. e. Summa 51,578:39. 7. 51,084: 4. 4.
Revisorerne hafva genomsett säkerhetshandlingarne för de, enligt Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 26 Mars 1836, af Fondens medel utlånte (19) — 146 — *■ 36,000 R:dr och dervid icke funnit något att erinra; Och få Revisorerne framställa den önskan, att behållne och framdeles inflytande disponible medel måtte, såsom nu skett, äfven hädanefter genom utlåning göras fruktbärande.