Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Städernas Borgerskap och öfrige lill deltagande i Riksdagsmannaval inom Borgare-Ståndet berättigade innevånare äge att till Borgmästare-tjenster föreslå Irenne 8 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 4. behörige Män, då Konungen en af dem utnämne.
På lika sätt förhålles med Rådmäns- och Magistrats-Sekreterare-sjssIorna i Slockholm. § 39.
Vill Konungen utom Sverige och Norge resa, meddele Han Stats-Rådet in pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej med Rikets Styrelse, eller utöfve den Konungsliga magten, så länge Han utom Sina Riken vistas, utan föres Riksstyrelsen under Konungens frånvaro, i Hans namn, af den lill thronföljden närmast berättigade Prins, om
Han uppnått den ålder, som i 41 § sägs.
Han styre såsom Regent med all Konungslig magt och myndighet, enligt denna Regerings-Form; dock må
Han ej adeligt stånd och värdighet förläna, eller till grefligl och friherrligt stånd upphöja, eller riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga förtroendesysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Regenten dertill förordnar.
Finnes ej till thronföljden berättigad Prins, eller har den dertill närmast berättigade ej uppnått den i 41 § för myndighet stadgade ålder, eller är Han af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norge hindrad att Riksstyrelsen öfvertaga, före Stats-Rådet Styrelsen med samma magt som Regent.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket b 1 if ver, derom varder i 91 § stadgadt. § 40.
Blifver Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-Ärendena vårdar, förhålles med Riksstyrelsen såsom i föregående § bestämmes. § 41.
Lag samma vare för den till thronföljden närmast berättigade Prins. Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af Stats-Rådet, enligt 39 §, i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma, och den Förmyndare-Styrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen tillträdt; ställande sig Stats-Rådet denna Regerings-Form till ovilkorlig efterlefnad. § 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven Stats-Rådet Regeringen med den magt, 39 § stadgar, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, då, enligt denna och föregående tre §§, Riksstyrelsen föres af Stats-Rådet, skola dess samtlige ledamöter vara närvarande och rösta. § 43.
Går Konungen i ,fält, eller till aflägsnare inrikes orter eller till konungariket Norge reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen Expeditions-Utsira Hets Forsing lill underd.
Skrifvelse, N:o 4. 9 antingen ibland Prinsar af Sitt Hus eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, särskildt nämner, alt lora Regeringen i de mål, Konungen föreskriCver.
Med de mål, Konungen då sjelf algor, förhålles pä det sätt, som 8 § stadgar.
Hvad nu om Konung sagdt är, gälle ock i afseende på Regent, då Riksstyrelsen af Honom ulöfvas. § 51.
I de fall, då Konungen eller Regenten eller Stats-Rådel sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden lill Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit uti Hufudstadens kyrkor kungjord. § 52.
Ärkebiskop vare alltid Talman för Preste-Slåndet. § 85.
Såsom Grundlagar skola anses: denna Regerings-Form, samt den Riksdagsordning, den Successions-Ordning och den Tryckfrihets-Förordning, hvilka, i öfverensstämmelse med de grundsatser, som i denna Regerings-Form bestämmas, Riksens Ständer och Konungen gemensamt fastställa. § 90.
Under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfverläggningar och pröfning må icke uti något annat fall eller på något annat sätt, än Grundlagarne bokstafligeu föreskrifva, komma frågor om Embets- och Tjenstemäns till- och afsättande, Regeringsoch Domare-Makternas Beslut, Resolutioner och Utslag; enskilda Medborgares och Corporationers förhållanden, eller verkställigheten af någon Lag, Författning eller Inrättning.
1 den händelse 39 § omtalar, alt Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regenten eller Stats-Rådet, då det Riksstyrelsen förvaltar, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte Kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer den författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna. § 95.
Om, emot förmodan, Regenten eller Stats-Rådet underläte alt i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direklionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i HufvudBih. till R.
Prof. 1862 1863. 10 Sami. 1 AJd. 1 Haft. 2 10 Expeditions-Utskotteis Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 4. staden samt Landsböfdingarne i Länen, att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, oc h Rik sens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller SiatsRådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. Itiksdags-Ordningeu. § 4.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sarnmankalle Regenten eller Slals-Rådel, då det Riksstyrelsen förvaltar, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton dagar efter berörde lids förlopp, uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. § 9. ] de fall, då Konungen eller Regenten eller Siats-Rådet sammankallar Riksens Ständer, faslställes tiden lill Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen frän den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord. § io. Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån Predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, pä det Riksens Ständer må sammankomma, alt deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Stats-Rådel sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. § 14. 4:o) Fjerdepartsegare i Fahlu Rergslag äga alt inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmäktig.
Valet verkställes — — — — — — — — — inom Länet bosatt. 5:o) Liom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar till förädling af Mineralrikets produkter, att, inom sig, till Borgare-Ståndet utse Fem Fullmäktige.
Med valen förhålles sålunda — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — efterrättelse uppläsas. § 15.
Allmogen i hvart härad välje inom sig efter hemmantalet, inför Domhafvanden, till Riksdagsman i Bonde-Ståndet, en, inom häradet boende och besuten, hemmansägare, Expeditions- Utskotlcts Förslag till underd.
11 hvilken icke tillhör annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst innehafver.
Hvad om — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — sammanträda. § 17. 2:o)
Vid alla Riksdagsmannaval skall — — — — nytt val.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej, utan lagliga hinder, kunna sig derifrån undandraga, och njute han af dem, som äro berättigade att välja, anständigt och tillräckligt underhåll och resekostnad, hvilka före valet bestämmas.
Dessa medel — — — — Akademifonden. § 23. 1 :o) Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, ulnämne Konungen Landtmarskalk för — — — — af Konungen utnämnes.
Under det Rorgare- och Ronde-Stånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres i dessa Stånd tills vidare ordet af den närvarande Ledamot, som de flesta Riksmöten bivistat, och, i fall enahanda förhållande i detta hänseende inträffar på flere Ledamöter, af den bland desse, som till lefnadsåren äldst är.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Regenten eller Stats-Rådet, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln alt nämna Landtmarskalk, och Rorgare- och Ronde-Stånden, hvart för sig sina Talmän. (2:dra och 3:dje mom. skulle blifva oförändrade.) § 24.
Stånd skall vara en Sekreterare, som der före protokollen och ansvare för vården af ingifna handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-Sekreleraren, samt, hos Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, de personer, om hvilka de sjelfva öfverenskomma.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen och noggrannt uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eller någon Ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva.
Så väl Ståndens som Utskottens Sekreterare, jemte den under riksdagar — —• — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — förordne.
(2:dra mom. skulle utgå.) § 26.
Konungen, eller i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omförmäla, Regenten eller StatsRådet läte genom en Härold — — — — — — — — — — — — — — — — — afträda. § 30. 3:o) I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något afRiksStånden, betänkligheter uppstå emot antagandet af hvad Utskottet tillstyrkt uti det, som 12 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 4. rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Kontorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för RiksgäldsKontorets styrelse och förvaltning, tillkomme Utskottet den befattning, ledande alt bringa sådana ämnen till slutligt afgörande, hvilken 69 § af Regerings-Formen, jemte sältet dertill föreskrifver.
Stats-Utskottet åligge att dess Berättelse om Riksgälds-Kontorets förvaltning så tydligt inlemna, att val till Fullmäktige derstädes må enligt 67 § kunna förrättas. § 41.
Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie— Kansleren och Justitie-OmbU(Jsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Rådets Ledamöter de särskilda fäll undantagna, då StatsRådet, enligt Regerings-Formen, uppdraget är att Riksstyrelsen föra.
Utom i dessa särskilda fall vare ock Stais-Rådets samtlige
Ledamöter berättigade att deltaga i sådan gemensam öfverläggning emellan Riks-Slånden, hvarom i 46 § förmäles.
J Utskott eller val till Utskotls-Ledamöler — — — — — — — — öfvervara. § 56.
Ej heller må, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän väckas, sedan fjorton dagar från Riksdagens början enligt 27 § tilländalupit, såvida icke sådana frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under Riksdagen inträffande häudelsei-j omedelbarligen föranledas.
Maj:t i underdånighet anmäla, med anhållan, alt ifrågavarande förändringar och tillägg i Grundlagarne måtte vinna E. K. Maj:ls
Nådiga bifall samt sedermera varda i vanlig ordning kungjorda.
Expedititms-liIskottets Försteg till underd.
Skrifvelse, N:o 5. 13 NiO 5.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den lo Jan. 1863.
Preste-Slåndet den 10 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Maj:ts Nådiga Proposition angående jordafsöndring från Kapitensbostället Bredangd Norregården för utvidgning af Bredaryds församlings kyrkogård.
(Siats-Utskottets Utlåtande N:o 15.) S. A. K.
Uti Nådig Proposition af den 24 sistlidne Oktober har E. K.
Majit behagat meddela Rikets Ständer, hurusom E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Jönköpings län med underdånigt förord öfverlemnat en af Bredaryds församling, genom vederbörande Pastor, framställd och af Konsistorium i Wexiö stift insänd underdånig ansökning, det mätte, sedan församlingens innevånare redan lagt grunden till ny kyrka, nådigst tillåtas att från Kaptensbostället vid Norra Westbo kompani af Jönköpings regemente, Bredaryd Norregården, hvars egor omringa Bredaryds kyrkogård, få för behofvet att å norra och östra sidorna utvidga kyrkogården afsöndra 1 qvadratref 0,3 qvadratstångs areal-jord, hvilken, belägen på en höjd, vore af ringa värde för bostället, hvars innehafvare, i hvad på honom berodde, lemnat bifall till afsöndringen emot den afgäld af 11 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, som församlingen, under förutsättning alt den sökta upplåtelsen blelve beviljad, tillförbundit sig att för erforderliga jordområdet i enlighet med derå vid landtmäteriförrättning skedd uppskattning, årligen efter markegångspris till indelningshafvaren erlägga; och har med anledning af denna ansökning, hvartill E. K. Majlis och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier, i ämnet hörda, uti angifvet gemensamt utlåtande i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall, E. K. Maj:t, i öfverensstämmelse med hvad Kollegierna hemställt, i nåder föreslagit Rikets Ständer att, för utvidgande af Bredaryds församlings kyrkogård, den uppgifna arealen af 1 qvadratref 0,3 qvadratstång jord måtte från Kaptensbostället Bredaryd Norregården N:o 4, om l 14 Expeditions-Utskottets Förslog lill underd.
Skrifvelse, N:0 6. mantal, afsöndras emot en årlig afgäld af Elfva kappar, eller, i jemnl tal, 2 kubikfot 2 kannor spanmål, hälften råg och hälften korn, hvilken afgäld borde med penningar efter tioårigt medelmarkegångspris till indelningshafvare!! af församlingen betalas. Rikets Ständer, som till pröfning förehaft denna nådiga framställning och under ärendets handläggning jemväl tagit kännedom af dertill hörande handlingar, hafva härvid funnit sig böra bifalla hvad E. K. Maj:t i ofvanberörda hänseende i nåder föreslagit; hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla: framhärdande etc.
Stockholm den 14 Januari 1863. XiO 6.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Jan. 1863.
Prcste-Ståndet den 10 — — Borgare-Ståndet den lo — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K.
Maj:ts nådiga Proposition angående upplåtelse åt Eskilstuna Ofra Kanal-bolag af plats på Garl Gustafs Stads gevärsfaktoris område för en slussanliiggning, (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 16.) S. A. K.
Sedan i staden Eskilstuna och trakten deromkring bildats ett bolag, under benämning Eskilstuna Öfra Kanal-bolag, för anläggande af en sluss till fortsättning af Eskilstuna kanal upp till en ny inre hamn vid gamla staden, hade, enligt hvad en af E. K. Maj:t den 24 sisllidne Oktober till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition innehåller, Direktionen för nämnda Bolag uti en af E K.
Maj:ts Befallningshafvande i Södermanlands län med underdånigt förord insänd skrifvelse af den 25 Augusti 1859, hos E. K. Maj:t anhållit, att den å Carl Gustafs Stads gevärsfaktoris område befintliga plats, der Kronan egt en qvarn, hvilken i sednare åren varit använd till reserv-verkstäder, mätte, till befrämjande af det nyttiga förelaget, af E. K. Maj:t i nåder upp - Expeditions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 6. 15 låtas, antingen kostnadsfritt eller, om sådant icke kunde medgifvas, emot vilkor at bolaget bidroge till qvarnbyggnadens .förflyttning 20 alnar åt öster till en annan a faktoriet obegagnad rånna af sten i samma vattenfall, med en summa af 3,427
Ridr’ hvartill denna flyttningskostnad blifvit af Kapitenen vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen Axel Grafström uti afgifvet kostnadsförslag beräknad.
Öfver denna ansökning hade, enligt hvad uti högslberörde nådiga Proposition vidare omförmäles, vederbörande embetsverk och myndigheter blifvit hörda och med underdåniga utlåtanden till E. K.
Majit inkommit, hvarefter E. K.
Majit genom nådig Resolution den 12 Juli 1860 förklarat
Sig icke vilja till hufvudsaklig pröfning företaga frågan, om ock under hvilka vilkor den af bolaget sökta upplåtelsen kunde beviljas förr än, uppå bolagets föranstaltande, de i åtskilliga hänseenden erforderliga förberedande åtgärder blifvit vidtagna samt bolaget med underdånig anmälan om förloppet deraf lill E. K.
Majit inkommit; och hade, med anledning häraf, bolaget sedermera genom utsedda deputerade uti en till E. K.
Majit ingifven skrift, med förnyande af sin förut gjorda anhållan, tillika underdånigsl öfverlemnat i saken ännu icke hörda myndigheters utlåtanden, hvarigenom vitsordats, ej allenast att den föreslagna slussbyggnaden obestridligen måste lända till icke ringa gagn för allmänna rörelsen, ulan älven att de enskilda vattenverken i Eskilstuna å ej kunde anses genom slussanläggningen eller de de deraf föranledde anordningar för Kronans gevärsfaktori lida någon verklig skada.
På grund af hvad sålunda blifvit upplyst och utredt, har E. K.
Majit nu i nåder föreslagit Rikets Ständer alt för sin del medgifva, det den af deputerade för Eskilstuna Öfra kanal-bolag begärda, af gevärsfaktoriet nu begagnade plats måtte för slussanläggning till kanalbolaget få upplåtas, dock under följande vilkor, nemligen: alt kanalbolaget till det öfra mot strömmen liggande hörnet af den plats, som blifvit för faktoriets nya slipverk afsedd och hvilken skall af kanalbolaget för ändamålet beredas och utfyllas till den storlek, sorn Kapitenen Grafströms förslag af den 19
Maj 1860 innehåller, samt planeras tili samma vågräta höjd, som marken vid sliphusets nuvarande vestra hörn, förflyttar och i fullgodt skick försätter faktoriets nuvarande slipverk, med hvad dertill hörer, och ordnar detta så, att faktoriets arbete i sliphuset ej förhindras under längre lid än högst sex månader; att, genom kanalbolaget, faktoriets andra ränna, som skall leda vattnet till sliphuset på den föreslagna nya platsen, göres efter hela sin längd af huggen hopsiakad sten samt byggnaden deraf utföres så, att lika tillräckligt driftvatten erhålles för slipverket på dess nya plats, som vid nuvarande vattenrännan ; att, till fullbordande häral, väl må, efter behof, kostnadsfritt användas huggen sten, från nuvarande sliphusrännan, men att det öfriga af den huggna stenen, som icke erfordras för den nya rännans anläggning, till faktoriet ålerlemnas; alt kanalbolaget, (ill kommunikationens bibehållande, emellan begge sidorna om slussen anbringar en rörlig körbro; alt alla dessa arbeten fullbordas inom fem år, räknadt från den dag, Kongl. Majits beslut om den ifrågavarande piatsens upplåtelse ål kanalbolaget varder expedieradt, vid äfventyr, att, i annat fall, upplåtelsen skall anses hafva förfallit och bolaget vara förbundet att återställa allt i sitt förra skick; att, sedan företaget blifvit fulländad!, kanalbolaget eger, till förekommande af vattnets användande vid siussningar utöfver behof, dervid ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som i sådant hänseende kunna af faktoristyresmannen finnas nödiga; att, för den händelse faktoriets vid den tillämnade slussen nu befintliga kolbod skulle finnas blifva utsatt för eldfara från förbigående ångfartyg, kanalbolaget i sådant fall åligger att bekosta förflyttning af denna kolbod till lämplig plats; 16 Exjjeditions-Uiskotlets Förstäf] till underd.
Skrifvelse, N:o 7. att kanalbolaget lorbindes att från och med det år, då platsens upplåtelse åt bolaget beviljas och så länge platsen af bolaget disponeras, öfvertaga och ansvara för den utgift till klcresistalen, som för qvarnfallet nu af faktoriet erlägges; — och slutligen alt, derest icke, efter kanalanläggningens fullbordan, kanalfarten behörigen upprätthålles, den åt kanalbolaget upplåtna platsen skall, ulan ersättning för nedlagda kostnader, till Kronan återfalla.
Vid pröfning af detta ärende och efter tagen kännedom af de till frågan hörande kartor och handlingar, hafva Rikets Ständer, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna, funnit sig böra till berörda framställning lemna bifall.
\:o 7.
Preste-Slåndel den 10 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K.
Maj:ts nådiga Proposition angående åtgärder till behof vandes undsättning i missvextår.
(Stats-Utskottels Utlåtande N:o 17.) S. A. K. Under åberopande af såväl K.
Majtts vid de två sednaste riksdagarne, i fråga om åtgärder för behöfvandes undsättning vid missvext eller felslagen skörd, aflålna nådiga Propositioner samt Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock K. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 24 Juli sistlidet år afgifna underdåniga berättelse rörande, bland Expeditions Utskottets Förslog till underd.
Skrifvelse, N-o 7. 17 bland annat, undsältningsfonden, bär E. K.
Majit uti nådig Proposition af den 31 sisllidne Oktober föreslagit Rikets Ständer, att i detta ämne för nästinstundande statsregleringsperiod meddela enahanda bestämmelser, som för närvarande äro gällande.
Vid behandlingen af denna fråga hafva Rikets Ständer, dels af förenämnda berättelse och dels af infordrade uppgifter i ämnet, inhemlat: att undsätlningsfonden, inberäknadt utestående fordringar, vid slutet af år 1860 utgjorde ‘2,027,319 R:dr 37 öre; att från och med 1861 års början till Juni månads slut 1862 blifvit af undsältningsmedlen utbetalde: med återbetalningsskvldighet 139,270
R:dr och ulan sådan skyldighet 31,650 R:dr, eller tillsammans 170,920 R:dr; att utaf de i Riksgälds-kontoret lör ifrågavarande ändamål innestående medel blifvit från 1861 års början till den 15 December 1862 lyflade tillsammans 225,000 R:dr, hvaremot under samma tid blifvit till nämnda kontor levererade 165,000 R:dr; att, enligt en vid Stats-kontorets berättelse fogad förteckning, de vid Juni månads utgång 1862 utestående fordringar lör meddelade undsättningslån utgjorde tillsammans 623,148 R:dr 12 öre; hvarvid dock bör märkas, att vid den lid, dä nämnda berättelse afgafs, åtskilliga af undsältningsredogörelserna för år 1861 ännu icke till Stats-kontoret inkommit, hvadan någon olikhet mot räkenskaperne möjligen kan komma att uppstå, äfvensom att större delen af de i Wester- och Norrbottens län utestående undsättningsfordringar, utgörande tillhopa 350,775 R:dr 98 öre, härröra från äldre undsättningar, af hvilka de flesta redan äro eller torde blifva afskrifna; — samt att de tillgångar, som den 15 sisllidne
December förefunnos till undsättningar, utgjordes af: i Riksgälds-kontoret innestående R:dr 1,233,731: 66. samt hos Stats-kontoret . . 26,967: 89. eller tillhopa Rimt R:dr 1,260,699: as, förutom de medel af ifrågavarande beskaffenhet, som tilläfventyrs kunna finnas i Landtränlerierna.
Och hafva Rikets Ständer, som för sin del anse de stadganden, hvilka för närvarande äro gällande i fråga om sättet och vilkoren lör meddelandet af undsättningar vid missvexler och felslagna skördar, vara ändamålsenliga, pröfvat skäligt alt, i öfverensstämmelse med hvad E. K. Maj:t härom i nåder föreslagit, fatta följande beslut, nemligen: l:o att till E. K. Maj:ts fortfarande disposition må, för behöfvandes undsättning vid inträffande missvexl eller felslagen skörd, öfverlemnas såväl den hos Rikets Ständers Riksgälds-konlor och på Kongl.
Bank innestående behållning af undsältningsmedel, som ock hvad genom återbetalningar å meddelade undsättningslån kan inflyta; 2:o alt af de sålunda till E. K. Maj:ts förfogande ställda medel en summa af högst Etthundrafemtiotusen (150,000) Riksdaler Riksmynt må under tiden för nästa statsreglering få begagnas till undsättningar, utan återbetalningsskyldighet, åt sådane behöfvande, som icke äro i tillfälle att sjelfve förskaffa sig arbete eller i stånd att af egna tillgångar återgälda de undsältningsanslag, hvilka dem tilldelas; börande dylika understöd företrädesvis tillgodokomma de kommuner, som tillförbinda sig att så använda desamma, att för dithörande fattige och arbetslöse personer beredes sysselsättning och möjlighet att genom eget arbete förtjena sitt uppehälle: 3:o att ofvan omförmälda tillgångar för öfrigt må användas endast lill räntefria låneunderstöd med bestämda återbetalningsterminer och mot vederbörande större eller Bill. till R.
Prot. 1862 §r 1863 10 Sami. 1 Afd. 1 Höft. 3 18 Exped/tions-U/sknttets Forsing till underd.
Skrifvelse, J\:o 8. mindre menigheters gemensamma ansvarighet eller annan af E. K.