Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan ej frångå den 'öfvertygelsen, att det icke -vöre värdigt Rikets Ständer, att genom afslag på en sådan begäran, dumma i denna sak till egen fördel och till förlust för en myckenhet af de fattigare classerne, hvilka i synnerhet nu här äro i fråga; ty för ganska gifvet kan man antaga att de förmögnate och affairsmannen icke lära försummat att 1 iakttaga den annoncerade prae* scriptionstiden, då deremot den fattige, som icke varit i tillfälle att läsa Tidningar, nödvändigt utan uppmärksamhet skulle höra en sådan Kungörelse från predikstolarne, sorn han troligen icke förstått att den rörde honom och hans lilla för sin ålderdom insamlade sparpenning.
Att desse Assignationer genom det förtroende de egde, sanctioueradt genom den Kongliga Sfats-Uts kottets Betänkanden. ggj Kungörelsen, att de barde som contant emottaga? i tronans uppbörder, äfven undfått egenskap af mynt, anser jag böra verka som skäl för den öfvertygelsen jag fattat att bifall till Motionen bordt tillstyrkas.
De exempel, hvilka Herr Grefven von Schwerin anfört, om Palmstruchska Banken och de så kallade Fahnehjelmarrje, uti sin anmärkning emot Utskottets förra Betänkande, bevisa äfven att man, vid dylika tillfällen förr, afsedt den biUigbetsgrund man nu begär och att det prejudicat man nu så mycket fruktar att gifva, längesedan vid förénämnde tillfällen redan är gifvet, och hvars Stampande blir ett ytterligare stöd för närvarande begäran eller motion i detta fall.
Och hvarom är väl nu egentligen frågan?
Jo ingen ting a rina t, än om man med iakttagande af laglig i former, skall bereda tillfälle för lagliga fordrings egare, att utbekomma deras fordran, som aldrig kunna: dem förmenas, om de förstått att iakttaga den föreskrifna praescriptionstiden.
Då ingen förlust för verket häraf kan komma i fråga, endast en minskad vinst och ingen sorl af underslef här möjligen kan existera, då- ingen gerna kan hafva någon spekulation derunder, att försumma iakttagandet af en föreskrifven praescripiionstid, så finnér jag verkligen allting tala för bifall till den gjorde Motionen^ sora jag härmed ödmjukeligen tillstyrker.
” 336 Stat s - U ts leot tets Be tänk an deni Med Herr Öfversten Hjärne förenade sig Herr Leffler samt Riksdagsmannen Anders Nilsson från Carlstads Län. it Och skulle Transsumt af Protocollet, innefattande förenämnde reservationer, Utskottens Betänkande till Riksens Högloflige Ständer åtfölja.
Ul Supra.
Ex Prolocollo. FR.
N:o 43g.
Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående Pension för Directeuren Löfving.
Hos StatsUtskottets
Bet änkan den. 337 H0s Höglofl.
.Borga reS t ande t hafva anmärkningar vid Utskottets Utlåtande af den 9 sisth Julii, N:o 299, rörande Pension för Directeuren J. D.
Löfving blifvit gjorda, hvilka ansetts föranleda till frågans återremitterande.
Dessa anmärkningar finnas väl hos Ridderskapet och Adeln samt Högv.
PresteStåndet åsyfta, att en större Pension, än den Utskottet till belopp af 333 Rd, 16 sk. årligen föreslagit, måne Directeuren Löfving tilläggas, men i Vällofl.
BorgareStåndet hafva Ledamöterne varit af sä skiljaktige meningar, att någre likaledes yrkat pensionens förhöjning, andra ansett den föres!. gne Summan lämplig, men åtskillige, dels ifrågaställa dels bestridt bevilljandet af någon pension, utur skäl, att den af Löfving uppgifne c eli använde method, att mtd en särskildt jernblandning gjuta ammunitionspersedlar på ett skyndsammare sätt, än förut, icke ovedersägligen hade varit någon af honom gjord uppfinning, samt att outredt vöre, om icke Directeuren Löfving, sorn sjelf varit Bruksidkare, för egen del dragit någon betydlig nytta af sine förmente upptäckter i denna väg, m. m. q Samt, q Band, 22 338 Stats-Utslcottets Betänkanden:
Hvad nu angår de i sistnämnde hänseende gjorde aiimärkningarne, så får Utskottet åberopa de uti dess förra Utlåtanden redan anförde skäf, på hvilka pensionen blifvit tillstyrkt, samt dervid tillägga, att då Directeuren Löfving, enligt föresedde Handlingar och bevis, samt i synnerhet det af framlidne General Fält-Tygmästaren m.m.
Cardell meddeldte betyg, ostridigt eger den förtjenst att hafva i riket infört begagnandet af ett förbättradt gjutningssättningssätt för artilleriepiecer och ammunitionspersedlar, hvarigenom mycken besparing och nytta, blifvit riket tillskyndad; finner Utskottet, med anledning för öfrigt af de nu gjorde framställningarne om en högre pension åt honom, sig icke kunna frångå dess förra vttrande och förslag, att Löfving, som dessutom är i knappa vilkor och vid högre ålder, må för sådan sin medborgerliga gagnelighet belönas och understödjas med en lämplig pension för sin lifstid; men beträffande beloppet deraf,' anser Utskottet de i afseende på den föreslagne summans förhöjning, gjorde framställningarne, icke heller föranleda till någon förändring i den tillstyrkta summan af 333 Rd. 16 sk., såsom skäligen lämpad efter de härvid sig företeende förhållanden.
Varande ock Utskottets förra Utlåtande af Hedervärda BonaeStändet, der Motionen härom blifvit gjord) bifallet den 22 nästlidne Julii, hvilket allt Utskottet vördsammeligen får lemlja till svitr på åter-.
S tats-UtsIcotte ts Betan leanden. 339 Remissen, jemte bifogande af en .Ledamots sär* gMldta yttrande.
Stochholm den 33 A,ug. 1623» l/tdrag af Protocollet hållet lios Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskott den 28 Augustii 1823. 5.
D. t/pplästes och godtändes Utskottets Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid dess förra yttrande i frågan orri en pensions anslående åt Direcfeuren Löfving» hvarvid RiksdagsFullmägtigen Eric Andersson från Stora Kopparbergs
Län ingal ett så -lydande anförande: ”Jag tillstyrker sfi mycket mera den för jjirecteu. ren Löfving begärda pensionen, sotn detta exempel af Riksens Ständers belöning åt sådan© medborgare, hvilka åstadkomma tjenlig:! ■ förbättringar till förädlande -af landets råa produeter, skall upp. muntra andra att träda i haus fotspår. 34o Stats •
Utskoftets Betänkanden. 0:n vi skulle nedsätta denna pension till ringare belopp, s"t skulle hvar och en, sorn utmärker sig medelst nyttiga uppfinningar, tänka; Hvad är det då värdt att uppoffra sin tid och sin förmögenhet för det allmänna, samt gagna med sådane, när ingert skönjer derpå; men om vi deremot bevillja den ifrågavarande pensionen, skall en sadan man tänka:
Man lemnäs ändå icke i Sverige åt nöd och elände, när man varit sitt fädernesland nyttig.
Om ingeri annan gör afseertne på ens mödor och förtjenster, så har man dock det hopp att Riksens Ständer göra det.
Det är afvigt för oss att bibehålla denna tro i våra medborgares bröst.
Det är den sista gnis a, hvarvid ännu i detta land mycket stort och godt kan upptända sig; Och det är derföre mera ett drag af klokt beräknad fördel för fäderneslandet, än af ynnest för Directeuren Dufving, att bevillja oftanämnde pension med åtminstone 666 Rd. 32 sk. banco, som visserligen är en ringa be. löning för så ovanliga och stora tjenster, af hvilka Sverige redan öfver 30 års tid iig begagnatj och deraf dragit oberäkneliga fördelar.
Jag anhåller vördsamt, att dessa mina tankar ina blifva intagne i dagens Protocoll. Stats-Utskottets Betänkanden. 34 x Hvilket anförande, såsom innefattande Eric Anderssons serskildta tanka, skulle till de rts[Oclive RiksSlånden åtfölja.
C. LORICH.
N:o 44°- Ankom den i Sept. 1833.
Memorial, i anledning af RiksStåndens serskildte beslut, rörande Pension till framlidne Riks - Rådet Grefve Liljencrantz^ Dotter Friherrinnan T ornerhj elni. 342 Stats-Uts kottets Betänkandet!.
Vid afgörandet utaf deri genom Kongl. Mäjrts Nådiga Proposition framställde och af StatsUtskottet handlagde fråga om Pensions anslående för framlidne RiksRådet Grefve liljencrantz^ dotter Friherrinnan Maria Charlotta Tornerhjelm, hafva Respecti>ve RiksStånden stadnat i olika beslut i så måtto, som Höglofl.
PresteStåndet bifallit Utskottets uti d. 27 sisth Junii afgifvet Utlåtande gjorde tillstyrkande, att, med afseende på Herr RiksRådet Grefve Uiljencrantz’s förtjenster mot fäderneslandet, dottren skulle erhålla en pension på allmänna Jndragnings-Staten af 250 Rd. årligen ifrån nästa års början och så länge hon deraf kan finnas i behof; men hvaremot Vällofh BorgareStåndet och He» derv. Bonde-Ståndet, med förkastande af Utskottets hemställan, beslutit att ingen pension må henne af Statsmedlen tilldelas.
Då sålunda 2:ne
Stånd stadnat mot 2:ne härutinnan, och frågan, såsom rörande dispositionen af Statsmedlen samt ingående i den allmänna regleringen deroip, likmätigt 69 §■ i Regeringsformen, alltså bör vid detta förhållande'öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkta StaSs-Utskottef, medelst omröstning, så framt ej något RiksStånd frånträder dess beslut och förenar sig med 2:ne af de andre; så har StatsUtskottet skolat sådant vördsamligen anhaäla, och får tillika föreslå följande Voteringsproposition: - Stats-Utskottets Betänkanden. 343 j
Den sorn bifaller, att, såsom Stats-Ufskottet i ■Xlii ätande den 2,7 sisth Junii föreslagit, framlidne BiksBådet Grefve .Liljencrantz^ dotter, Friherrinnan Maria Charlotta Tornerhjelm må, i anseende till fadrens förtjenster mot fäderneslandet, erhålla en pension på allmänna Indragnii g^Staten af 250 Bd. årligen, ifrån nasta års början och så Ilinge hon deraf ian finnas i behof, voterar Ja, den det ej vill, Nej, Vinner
Nej, så kommer någon pension i allmänna IndragningsStaten för Friherrinnan Tornerhjelm icke att anslås.
Stockholm den ?3 Augusti 1823.
N:o 4/fr.
Ankom den 2 Sept,7 1823.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts Utlåtande, 344 Stats - Utskottets Be tänkanden. i anledning af väckte Motioner om Kongl. Lif-regements HusarCorpsens. reducerande till Infanteri.
T ill Stats- och Ekonomiutskottens gemensamma handläggning hafva blifvit remitterade: 1:0 Från Högloft.
Ridder skåpet och Adeln Ett Memorial af Herr Ankarsvärd, August, som efter en allmän framställning af Svenska rusthållningens ursprung och oden, särskildt i afseende pä prov ncen Nerike, uppgifver localförhållanden, som skal] gora Rusthållningen derstädes särdeles svår och fryckände.'
Af sådan anledning hemställer Herr Ankarsvärd, att dä bättre gynnade och för hästafveln mera tjenlige provincer, såsom Öster- och Vestergötland fått emot vacanceafgift för hösten förvandla sin rustnlngsskyldighet till knecktehåll, Nerikes Rusthållare äfven måste förunnas en lika förmån, äfvensom att, i sådan händelse, denna Infanteri' tropp då måtte blifva sammanslagen med Nerikes'
InfanteriRegemente, som behöfde denna förstärk - ning, Stats-Uts kof tels Bétänkanden. 345 äning, och hvarigenom en ansenlig besparing uti befälets leiner skulle vinnas, och 2:0 Från Hederv. Bonde-Ståndet Serskildte Memorialer af RiksdagsFullmägtige Fars Andersson från Skaraborgs och Jacob Ericsson från Örebro
Fän, ,»hvilka under åberopande af samma skal, som Herr Ankarsvärd framställt, yrka FifRegements HusarCorpsens reducerande till Infanteri, nied tillägg af Fars Andersson, att om rusthållningen ännu en längre eller kortare tid komme att fortfara, Kongl.
Maj:t då täcktes tillförordna en Committée, hvari de rustande äfven genom sine ombud jfinge deltaga, för att öfverse nu gällande äldre och nyare Contracter och närmare bestämma gränsorne för de ömsesidiga skyldigheter och rättigheter, befäl och rustande hvar å sin sida hafva att iakttaga
Efter föregången pröfning af hvad sålunda blifvit hemställdt, anse Utskotten sig böra anföra, det Utskotten hvarken tro sig sjelfve eller Riksens Höglofl.
Ständer vara i tillfälle att kunna pröfva och föreslå hvilka förändringar, i afseende på armeen och serskildta regementérs reducering eller sammanslående kunna vara nödige, utan att detta med fullkomlig tillförsigt bör öfverhmnas f Sami. 4 Band. 346 Stats -Utskottets Betan ka n den. till Kongl.
Majus bepröfvade erfarenhet och vis* het; och alldenstund Kongl. Majit., eger sig uppdtaget hogsta befälet ofver arméen till lands och vattn, synes i Utskottets tanka, den nu ifragastallde reducering af Lifregementets HusarCorps, som icke lärer innefatta någon rubbnirfg af rustnings* skyldighetens hufvudgrunder, vara ett ämne, hvilket bor bero på öfverenskommelse emellan Kongl. Majit och Kronan samt de rustande; och torde en underdånig hemställan af Riksens Höglofl.
Ständer i detta afseende vara så mycket mindre af nöden, sorn enligt hvad Friherre C. H.
Ankarsvärd anfört, 240 Rusthållare redan i detta afseende vändt sig med underdånig ansökning tilj Kongl. Majit, som icke lärer underlåta, att derå fästa det afseende, som Kongl. Majit i sin vishet kan finna densamma i -Nåder förtjena.
I afseende på hvad sorn blifvit yrkadt om äldre och nyare Contracters öfverseende, tro Uf_ skotten sig böra gifva tillkänna, det Utskotten skola i detta ämne yttra sig vid besvarande af Herr Wallqvists, till Stats- och EkonomiUtsk*otten, gemensamt remitterade Motion om uppgörande, a^ Contracter för indeldta Cavalleriet.
Ständers bepröfvande öfverlemnas detta vördsamligen.
Slockholm den 19 Aug. 1823.
Stats - Uts kott ets Betänkandfen. 347 ]\T:o 442* Ankom den 23 October 1823.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Z/tskotts Z/tlätande i frågan om Stads-Privilegier för Trelleborg, om Hamnbyggnad derstädes, m. m. *—« Ud till Hederv.
Bonde-Ståndet ingifvet Memo. rial, som till Stats- och EkonomilTtskottens gemensamma
Utlåtande blifvit remittera dt, har Riksdagsmannen Anders .Nilsson från Wemmenhögs Härad af Malmohus Xiiin, med hvilken RiksdagsFullmägtigen för Olie Härad af samma Xän, Pehr Knutsson sig förenat,.andragit, att sedan åtskillige innevånare i Trelleborgs by och socknarne deromkring till Kongl. Maj:t ingifvit underdånig ansiikning, om bevilljandet af Stadsmanna privilegier för samma by, samt om återställ,inde af eu derstädes förut hällen, men au mera ‘ indragen 348 Stats-Utskottets Betänkanden: marknad; så, ehuru utgången af denna underdåb niga ansökning vore beroende på Kongl. Majit g Nådiga pröfning, har Anders Nilsson likväl funnit sig böra till Riksens Ständers behjertande fram, ställa ärendet, i ändamål att genom Riksens Ständers medverkan, deråt bereda en önskad framgång.
De skäl, som uti den i afskrift bilagde underdåniga ansökningen blifvit för den sökta Stadsrättigheten framställde, nemligen att genom bevilljandet deraf, skulle tilivägabringas en lättare afsättning af ortens landtmanna producter och all. männa välmåga, har Anders Nilsson ansett till-. räckligen tala för bifall till Förslaget om Trelleborgs återinsättande bland Rikets städer, till hvilka den förut hort; och beträdande Trelleborgs läge och sjöhandel, så, änskönt någon af naturen danad hamn derstädes icke finnes, har Anders Nilsson, under meddelad uppgift; att början till anläggning af en sådan under förmånliga utsigter redan skett, trott detta behof på ett fullkomligen ändamåls enligt sätt afhjelpas med en kostnad af omkring 8,000 R:dr Banco eller vida mindre, än hvad som till hamnbyggnad i andre Skånske SjöStäder blifvit användt; Och har Anders Nilson 1 följd häraf, föreslagit, att Rtksens Höglofl.
Ständer matte, genom underdånig anmälan hos Kongl* Maj:t understödja den gjorde ansökningen, med hemställan tillika om icke något biträde af Stats - r St a t s-Ut s kot t ets B e tän k anden.
34g inedlen kunde till Trelleborgs hamns i ordning.
Sättande innevånarne derstädes furunäs.
Ekonomi-Utskottet sorn fdrst behandlat detta ämne, har af de flere handlingar, som blifvit Anders Nilssons memorial bifogade, inhämtat, att den ofvan omfdrrriäldte underdåniga ansökningen in. kommit till Kongl. Majit den 13 October 1829: att ansökning om köpstads rättighet för Trelleborg äfven förut varit hos Kongl.
Mäj:t gjord, rd*en att Kongl. Majit under den 27 September 1815 förklarat
Sig icke hafva funnit skäl att dertill bifalla, saint att Kongl. Majit genom Nådigt Bref till Dess och Ftikets Commerce Collgeiutn af den 15 Julii jgxS i Nåder tillkännagifvit, det Kongl. Majit velat til. låta fortfarandet af den i Trelleborg, utan Stads eller Köpings rättigheter, förut idkade handel med träd varor, i uttjyte mot Spanmål och andra Orters producter, men deremot i Nåder afslägit ansökningen, om återställandet af de i Trelleborg indragne Frimarknader.
Vid pröfningen af detta ärende har Ekonojmi-Utskoltet ansett sig böra utgå ifrån den synpunkt, att om lättare tillfällen för Landtmannen till afsättning af dess alster, enligt hvad erfaren, heten bevittnat och af sjelfva sakens natur följer, innefatta säkraste medlet till lifvande af omtanka hos honom alt öka sin production och derigenom bidraga till Landets allmänna förkofring; synes anläggningen af Städer å de orter, der denna afsättning försvåras, antingen genom långa eller hbeqvätna transporter till de förut varande afsatt 350 Stats - U tslcott ets
Be tän leanden nings ställepa eller genom derstädes bristande coucurrence af köpare, böra, såsom en osviklig utväg att öppna sädane tillfällen, tjenligen befordras.
Om någondera af dessa svårigheter verkehren äger rum i den ort, hvarom nu är fråga samt om Trelleborgs läge ian för anläggningen af en Stad linnas fördelagtigt, finner Utskottet sig imedlertid vara utur tillfälle att bedömma, vid saknad af de uplysningar sorn endast genom en noggran undersökning i desse delar kunna inhämtas; men ehuru Utskottet,-på sådan grund, också trodde anledning för Utskottet icke förete sig, att med understödjande af den, väckta motionen, tillstyrka •Riksens'
Ständer, att Iros Kongl. Majrt i underdånighet bestämdt för-orda den gjorda ansökningen om beviljandet af Stads Rättigheter åt Trelleborg, anser Utskottet sig likväl, då en fråga af sådan beskaffenhet blifvit yppad, böra, un 6r tillämpning af hvad Utskottet ofvanföre yttrat, deraf'hemta skäl till den vödsammaj hemställan, att Riksens Höglofl.
Ständer matte till!
Majrt framföra den underdåniga önskan, att Kongl, Majrt med afseende på nödvändigheten, att till den inhemska produetionens och industriens utvidgande lätta utvägarne till afsättning af JLandets a’ster ville å alla de ställen, der, efterf förutgången un, ersö-’ning, behofvér'-kunde’sl fordra och förmånliga tillfällen dertill gifvas, befrämja anläggningen af Städer.
Beträffande fråga'n om återställande af en 1 Trelleborg förut hällen, trien nu mera indragen S-f ats-T7ts Jcottets Betä nkan den. 351 marknad; Så finner Ekonomi Utskottet sig böra, under åberopande af de skäl, som uti dess vid denna Riksdag ,under mo 43 afgifne Betänkande, i afseende på tillökte Frimarkn ider för städerne Skenninge och Grenna, blifvit anförde; tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, ait hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla det täcktes Kongl. Majit, så vida icke någre gällande orsaker föranleda till ett annat förhållande, i denna del gå ortens innevånares underdåniga önskan till mötes.
I afseende slutligen’ pä det begärda understödet af Statsmedlen till fullbordande af en vid Trelleborg påbegynd hamnanläggning, får StatsUtskottet till hvars pröfning cenna del af ämnet lärer höra, vördsamt yttra, att utom det denna hamnbyggnads möjliga utförande och gagnbarhet icke blifvit undersökt ock ådagalagd, Utskottet i allt fall ej anser densamma vara ett företag af den större omfattning och allmännare nytta att något bidrag dertill af Statsverkets redan förut medtagnä tillgångar kan eller bör i fråga komma.
Trenne Ledamöters särskilda Utlåtande medfölja.
I Stockholm den 19 Aug. 1823. -gjjs Stats -Uts(ko t tets Betänkandet!/ Z/tchag af Protocollet hållit uti Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott den 30 Julii 1823. S. O. Säskildt Utlåtande inlemmades af Herr [Lenning, så lydande:
Då af förevarande beslut inhermas, att ansökning om Stadsmanna privilegiers meddelande för Trelleborgs by sednast den 12 October 1822 till Kongl. Maj:t inkommit, likvid att derå ännu ej följt Nådig Resolutiotf, förmodligen emedan alla vedcrbörandes hörande och förklaringars afgifvande ännu ej medhunnits» anser jag att Högloft
Utskottet deruti haft fullt skäl ej upptaga denna del af [Riksdagsmannen Anders Nilssons motion heldst ^detta ärende lika med alla andra, dragne under Kongl. Maj:ts
Nå* diga pröfning, säkert vinner det afseende, sora med sakens beskaffenhet och det allmänna bästa öfverensstämmer, denne instruction förutan.
1 beslutet förekommer vidare den vördsam, ma hemställan till Riksens Höglofl.
Ständer, att till Kongl.
Maj:t framföra en underdånig önskan, att anläggandet af städer å alla de ställen, der så - dant S t a t s-U t s k o 11 e t s Betänkanden. 353 dant efter förégingeh Undersökning finnes nyttigt, måtte befrämjas* anser jag så mycket öfverflödigate, som utorh andra skäl, de nyligen bevilljade Stadsprivilegierne för Motala tyckas vitsorda Regeringens välvillja för dylika nya anläggningar, hvarigenom intet behof af en dylik önskans framförande sig företer:
— Mig förekomtaer det deremot Vara ett verkligt behof, att den Underdåniga önskah matte till Kongl.
Maj:t frambäras, att då nya köpingars anläggning bevilljas, nödigt afseende måste fästas å den dervid oskiljaktige inskränkning å härbelägne gamla städers rörelse, samt att medel måtte påtänkas till lindrande af dylika städers många betungande åligganden, i den mån utvägarne för deras utgörande förminskas.’’
Härmed förenade sig Herrar Nortttöm och Rundman.
Ut Supra» Ex Protocollo A. Fryxell. f Samt, 4 Bani, 4 354 Stats •
Utskottets Betänkande» N:o 443.
Ankom den 1 Sept, 1823.
Ständers Stats, Bevillrings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Betänkande, i anledning af de flere vid innevarande Riksdag väckte Motioner, om ytterligare understöd för Nybyggare i de norra Provincerne.
H°s Viiilofl.
BorgareStåndet har, uti afgifvet Memorial, Herr Bjuhr yttrat: att en vidsträcktare anstalt för befordrandet af landets odling, och 1 synnerhet af de norra provincerne samt deraf följande befolkning, synes honom högst nödig, då klimatets hårdhet, jordens otacksamhet och hvarjehanda inträffande olyckor äro hinder, dem den S tafs-Utsko t te ts Betan leand e n. 35;. torftige fiboen liar att bekämpa.
Herr Bjuhr anser således de 6 tunnor horn, som nybyggaren de 3 Forsta åren, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 13 Maj 1817 erhåller, för' ett otillräckligt understöd, och föreslår, att Nybygges upptagaren, utom den spannemål harr erhåller, må undfå ett contant understöd af aoo Bd.
Banco, att tilldelas honom i den jordning, han genom flit och drift vid åboskyldigheternes uppfyllande, linnes dertill förtjent, och hvilket hvart tredje år borde utrööas vid af Kronobetjeningen anställande egosyn.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har Moses Johansson, från Vesterbottens
Länj. ingifvit ett Memorial af enahanda innehåll och syftning med Herr Bjuhrs samt Johan Bengtsson, från norra Ångermanland, anfört: att den nu gällande, skattiäggningsmethodon i Vesternorrlands
Län afskräckér från Och förhindrar all odling af dervarande ödemarker, då de Nybyggare, som nedsätta sig, utarmas och nödgas öfvergifva de platser de företagit sig att bebygga^
Af denna anledning yrkar Johan Bengtsson: 1:0 Befrielse från Charta Sigillata och lösen för ansökningar och resolutioner rörande Nybyggen på kronoskogar. 2:0
Att aflattning och skattläggning på Ny. byggeslägenheter må ske på kronans bekostnad, 356 St ats-Uts kotte ts Betänkanden. och fastställd Charta deröfver kostnadsfitt tillställas Nybyggaren; I 3:0
Att blott hälften eller leidel af den för hemman i Vesternorrland nu gällande jordéboks och mantalsräntan må vid skattläggning af Nybyggen åläggas; 4:0
Att frihet för utgörande af dylik ränta och alla andra onera, utom smörtionde till Presterne, må lemnäs Nybyggen i minst 30 och högst 50 år; och i 5:0
Att det bör vara innehafvaren af Nybygget tillåtet, att, emot erläggande af 3 års sammanräknad ränta, efter skattläggningsbeloppet, lösa Nybygget till skatte, och fullkomlig egande rätt dertill såmedelst förvärfva.
BiksdagsFullmägtigen från Vesternorrland* I^än, Nils Strindlund har jemnväl, uti afgifyet Memorial, yttrat: att resultaterne af en klok och vis regerings åtgärder böra i ett sådant land, som Sverige, med dess stora omfång olika klimat ock paturliga hjelpmedel, utan tvifvel vara en ständigt tilltagande folkmängd, jemn trefnad ock säkerhet för dess fortfarande.
Nybyggens anläggning har derföre varit föremålet för en serskildregeringens uppmuntran, sorn dock, efter Strindlunds förmenade» S ta t s-Ut6 kot (e t s Be tänkande n. 357 icke varit den mest ändamålsenliga.