Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ort, bör kunna erhålla rättelse, än och den af Riksdags - männen Hinner och Myrungs anmärkte saknad af en bestämd föreskrift, huru förhållas bör, då Räntetagare och Räntegifvare om sättet till Afradens utgörande icke åsämjas, ej finnes vara grundad, enär genom 1 §. i nyssberörde Kongl. Förordning ert sådan föreskrift redan blifvit meddelad.
Dock varder detta Utlåtande Riksens Högh Ständers eget mogna ompröfvgndé vördsamligen Understäldt.
Stockholm den s6 April 1818- N;r 307.
Ständers Stats• samt Bart* co-Utskotts Utlåtande öfver Anmärkningar vid Siats- och Banco-Utskottcns ander den 3 Mars 1818 afgifne Betänkande, rörande Utredningen af Götha Canal-Bo/ags-, Malmö- och Götheborgs-Disconter.
I anledning af de hos samtlige Riks-Stånden gjorda anmärkningar vid förenade Stats- och Banco-Utskortens under den 3 nästledne
Mars afgifne Betänkande, rörande Götha Ganal-Bolags- Malmö- och Götheborgs-Disconters utred - jilo8 Stais• o£h Banco-Utskottcns Betärfkanden. ning, har detta ärende till förenade Utskottens ytterligare handläggning blifvit återremitteradt.
Att vid detta tillfälle, dåj anmärkarnes antal är så stort och sjelfva anmärkningarne så mångfaldiga, till serskildt besvarande upptaga hvad en hvar anmärkt och föreslagit , skulle föranleda till en vidlöftighet, som, i stället för att lätta, snarare skulle försvåra granskningen af sjelfva saken, hvars närmare utveckling likväl lärer vara egentliga ändamålet af återremissen.
För att derföre undvika en sådan tröttande vidlöftighet, hafva Utskotten, enär ganska manga. anmärkningar, ehuru framställda af flera personer och hos olika Stånd, likväl befunnits hafva enahanda syftning, fastän till ordalagen något skiljaktiga, ansett lämpligast, att blott på ett enda ställe till besvarande upptaga hvarje sådan likartad anmärkning.
Ibland väckta frågor af annan beskaffenhet förekommer aldraförst den, som en värd Uedarnot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln framställt, huruvida nemligen Filial - Disconternes utredning genom Statens Försorg, såsom ett ämne rörande enskildta Corporätioners förhållanden, emot stadgandet uti go §. af 180g års Regeringsform, skulle kunna komma under Rikets Höglofl.
Till svar härå, få förenade Utskotten erinra, att, ehuru Filial-Disconterne äro inrättningar som tillhöja enskild.te Rclag, och uti hvilka Banken ieke varit delägare, hafva desse
Inrättningar likväl städse stått uti sådan förbindelse med Banken , att den , i grund af sjelfva priyilegierne, Varit berättigad, att, genom utsedde Stats-och Banco Utskottens Betänkanden'. hoj Ombud vid Revisioneme, låta controllera förénämnde Inrättningars förvaltning; vid hvilket förhållande det åberopade stadgandet uti 90 §. af Regeringsformen icke lärer kunna vara tili lämpligt pä ifrågavarande Discont-Bolag.
En annan värd I.eäamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln liar, med åberopande af 56 §. i Regeringsformen, satt i fråga förenade Utskottens behörighet, art inkomma, med förslag till Filial-Disconternes utredande.
Men härvid anse förenade Utskotten sig endast behöfva ärindra, att Kongl. Majtts Nådiga Propoij sition om allmänna peoninge-rörelsen och mynt-i värdets upprätthållande, hvilken äfven innefaU tar framställning om Filial-Disconternes utredning, blifvit, tillika med flere hos Riks-Stånden i detta ämne ingifne Memorial och Anföranden,' till förenade Utskottens behandling öfverlämnad.
Efter det förenade Utskotten nu utlåtit sig öfver dessa priliminaira frågor, gå Utskotten att till besvarande upptaga de uti sjelfva saken gjorda anmärkningar, nemligen: 1:0
Statens lagliga förbindelse att liqvidera Filial-Disconternes Skulder har uti de förenade Utskotten meddelde, anmärkningar blifvit af niigra varda Ledamöter yrkyd, men af de flesta bestridd.
Till stöd för den förstnämnde meningen , änföres, att Staten, oin icke uttryckligen, åtminstone implicile, skall garanterat Filial-Disconterne, enär dessa Inrättningar , efter Rjksens gtänders beslut, skola blifvit stiftade samt af Staten njutit serskilt hägn och understöd; och, hvad serskilt angår Götheborgs och Malmö DTnconter, Bänken Sfvgn varit delägare uti dessa jlio Stats- och Banka-Utskottens Betänk anden.
Inrättningar, enär den fatt uppbära en del af Dlscontvin sterne.
Härvid fä Utskotten upplysa och ärindra: att i frågavarande Discont-Tnrättningar väl blifvit stiftade med Rikets Siänders tillåtelse men icke, åtminstone hvad Götheborgs och Malmö D isconter beträffar, i följd af Rikets Höglof], Ständers uttryckliga Beslut! att Banker» icke varit Bo'ags-Interressent, för det , att Banken fått uppbära någon andel af vinsterne uti Mai-» inö och Götheborgs Disconter , emedan detta blott varit en recognition, sorn uti Privilegierne för desse Disconter blifvit åt Banken förbehållen, för det Bolagen fått begagna sig af den uteslutande rättighet till discontering, som vid 1800 ars Riksdag, Banken tillärkändes, för att genom vinsten på Disconteringen kunna vidmakthålla den realisation af Ri ksgälds-Con* toirets Cr.edit-Sedlär, Banken vid nämnde Riksdag, inåste sig åtaga.
Att Banken åter genom sina Ombud deltagit uti Revisionerne af Filial-Di sconterne, bevisar icke, att Banken varit Bolags-Interressent, utan har ett sådant Bankens deltagande uti Revisionerne ägt sin grund deruti, att Banken skulle komma i tillfälle , a{t närmare iakttaga och låta bevaka sin säkerhet, i afseende på Creditiv-Lånen, samt äfven controllera den andel i Discont-vinsterne Banker» borde tillfalla, 2 lo Vid förenade Utskottens tillstyrkande att Staten skulle öfvertaga utredningen af Filial - Di sconterne, samt någon del af Bankens hos desse Disconter redan egande fordringar, i och för Li• qviderne uppoffras, äro Anmärkningar hos samt - Stats- och Banko-Utskottens
Betänk and en. lili lige Riks - Stånden gjorda, och hvarvid, i anseende till den sistnämnda omständigheten, hufvudsakligen blifvit åberopadt , att Rikets Höglofl.
Ständer, emot 72 §. i Regerings-Formen. icke skola ega rättighet, att till sådane föremål disponera Bankens medel; I sammanhang hvarmed af flere Ledamöter jämväl blifvit vrkadt, att Fiiial-Disconterne borde öfverlämnäs åt deras eget öde och försättas uti ordentligt Concours-tillstånd.
Till besvarande häraf, få Utskotten upprepa och ytterligare förklara, att, då Utskotten ansett sig böra tillstyrka, att Staten skulle träda imellan Disconternes Borgenärer och Gäldenärer, har sådant skett, icke för att uppräthålla D iscont-Bolagen, utan för att genom denna, såsom enda utvägen, afböja de allmänna olyckor, som af
Disconternes iråkade obestånd i annat fall skulle uppkomma, och hvaribland den belägenhet, hvaruti Discont-Gäldenärerne skulle komma att försättas, i synnerhet hos förenade Utskotten kommit i betraktande.
Det hade icke kunnat undfalla Utskottens uppmärksamhet, att, derest depå obestånd komne Filial-Disconterne skulle öfverlernnas åt deras eget öde och försättas uti ett ordentligt Concours - tillstånd , samt deras utestående Tordringar följakteligen genom Borgenärernes Ombud komma att indrifvas, någon skonsamhet mot Discont-Gäldenärerne icke vore att förvänta.
En värd Ledamot tyckes väl anse någon sträng Gäldenarernes behandling vid en ConcoursmäSsig utredning icke böra befaras, enär Discont-Borgenärernes egen fördel alltid skulle ill?
Stats- oeh Banko- Vt skottens Betänkanden. påkalla varsamhet vid Fordringarnes utktäfvande.
Men denna skonsamhet skulle säkerligen icke kunna vara att påräkna för sådane Låntagare, hvilka, i den stund, Lånen komino i fråga, att infordras, ega Fastigheter eller annan Förmögenhet, som, genom försäljning, kunde i penningar förvandlas, utan blott för den Glass af Gäldenärer, lios hvilka sådana tillgångar sakuades , och hvilka endast genom förväntande resourser uti Näringsvinst och Arbetsförtjenst eiler ock genom andras biträde kunde ansea komma-i belägenhet, att småningom och efter liand afbörda sig sine Discontskulder.
Jämväl mäste härvid eftersinnas, att Discont - Borgenärerne pl ena sidan och Discont - Gäldenärerne på den andra utgöra ett så stort antal, att hvardera Glassen för sig, så till sägande, är en Allmänhet; så att de underhand!ingar imellan Borgenärer och Gäldenärer, hvilka antingen omedelbarligen, eller genom främmande personer, kunna äga rum vid vanliga Concourser, skulle, vid detta tillfälle, blifva nästan omöjliga.'
Och. då Borgenärerne naturligtvis skola påyrka en skyndsam utredning af Concours - massorne, ar föga troligt, att de af consideration för Gäldenärer, hvilka, både till personer och öfriga förhållanden, äro för dem alldeles okände, skola medgifva något uppehåll uti de Lagliga åtgärder, hvilka till ändamålets vinnande kunna bidraga.
För att försätta Gäldenärerne utom beroende af Borgenärernes stränga behandling, hafva några värda Ledmöter föreslagit, att de DiscontGäldenärer, hvilka kunde anskaffa erforderlig sä - Sfats- och Banko-Utskottens Betlinkanden. 1113 kerhet, skulle få öfverflytta sine Skulder tilt Banquen eller ock Banko - Djjconten.
Det kan tagas för gifvit, att, så snart Borgenärerne satt sig i besittning af Disconternes tillgångar , blir genast fråga om infordrande af utestående Lån, i den mohn desse förvilla; Och en sådan åtgärd kan taga sin början, så fort offentliga kal!el$erne blifvit utfärdade.
Således, och i fall Discont-Gäldenärerne skola undvika kraf och utsökning, måste de, vid Lånens förfallotid, vara försedde med penningar; Och sä* kerligen skola de ffeste icke underlåta att, till penningars ärhållande, begagna sig af den tillgång, som uti Banquen blefve dem anvisad.
I saknad af odisponerade Tillgångar, skulle Banquen då komma att försättas 1 nödvändighet, att utsläppa nya sedlar, antingen Lånen utgå omedelbarligen från Bajiquen eller ut lemnäs genom dess
Discont, enär denne sistnämndes redan ägande fond icke skulle kunna till dessa extraordinaira utlåningar användas.
Och, då förslaget är uppgifvet, under den förutsättning, att Disconterne skulle öfverlemnas åt deras eget öde, möter dervid en så mycket större betänklighet, sorn de nya Banco - Sedlarna ganska långsamt och endast i den inolin do nya Lånen, för hvilka de blifvit utgifne, inbetaides, kunde åter indragas.
En nnn»n olägenhet skulle äfven uppkomma af Disconternes försättandet ordentligt Goncours-Ullständ, den nemligen, att Discont-dapperen, såsom då mera icke ägande ringaste be - 1114 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. stämde värde, skulle förlora i den gångbarhet de samma haft, äfven efter
Disconternes iråkade obestånd; samt de summor, hvilka äro stående på Afskrifnings - Räkningen i Götha CanalD iscont , icke på något sätt kunna begagnas; enär sistnämnde slags Fordringar måste bevakas
Och beedigas af samma personer, på hvilkas namn de äro upptagne uti Discontens Afskrifnings-Räkning, den dag, då proclama blifvit kungjord.
Det medgifveg väl, att de af förenade Utskotten föreslagna Obligationer, med hvilka Fordringar hos Filial - Disconterne skulle komma att liqvideras, icke kunna blifva aldeles lika gångbara, som Tre Procents Reverserne voro före Disconternes iråkade obestämd ; Men, då dessa Obligationer garanteras af Staten och få användas uti Liqvider af Lån uti Götha CanalBolags samt Malmö Disconter, bör deras gångbarhet härigenom inycket befrämjas; Och, när härtill kommer, att sådana Obligationer jemväl utgifvas för de summor, hvilka äro insatte på Götha Canal-Bolags Disconts Afskrifnings-Räkning och förut icke circulerat, kan den del af Rörelse-Capitalet, som Tré Procents Reverserne utgjort, icke komma att undergå någon förminskning, helst den brist uti numerairen af Rörelse-Capitalet, sorn af Obligationernes trögare circulation befaras, samt rabatten, vid deras öfverflyttande från en till annan hand, till fullo ersättes genom förenämnde nya Capital i Obligationer , hvilka för stående medel på Götha Canal - Bolags Diseonts Afskrifnings - Räkning komma att utgifvas.
Sta's- och Banko-Utskottens T etdnkanden. 1115 Några varda Ledamöter hafva föreslagit, att, i stället för Obligationer på fulla beloppet af Discont-Foidiingarne, dessa Fordringar skulle genast Contant liqvideras, men med rabatt ; hvarvid tillika den förmodan blifvit yttrad, att de fleste af Bovgenärerne med ett sådant liqvidationssätt skulle fiona sig mera belåtne.
Och få Utskotten härvid åberopa hvad redan blifvit anf5rd t,'i afseende på det uppgifrte Förslaget om Discont Skuldernes öfverflyttande till Banqiien,. att nemligen hvarken Batiquen eller dess
Discont har någta odisponerade tillgångar, och att således, i och för Discont - Skuldernes prompta betalande, vare sig med eller utan rabatt, nya Sedlar måste utgifvas.
Att afhjelpa alia olägenheter af
Disconternes iråkade obestånd pä ett sätt. som tillfredsst a I cl e Disconternes samtlige Borgenärer och Gäldenärer, utan att förnärma andre Medborgare, hvilka med
Disconterne icke hafva något att skaffa» sådant hafva förenade Utskotten ansett icke vara möjligt; Och, ehuru emot de föreslagna Obligationerne in vändningar kunde göras, måste det likväl stå fast, att allmänna förlägenheten mera aflijelpes genom dessa af Staten garanterade Obligationer, än om
Disconterne försättas uti Concours tillstånd och Diseontpapperen derigenom förlora all gångbarhet.
Slutligen, och i fråga cm Disconternes försättande i Concurs'tillstånd, förekommer äfven den omständighet, att Discont - papperen , sorn förut circulerat, lika med Banco- och RiksgäldsSedlar, samt, efter Disconternes iråkade obestånd, mot rabatt ombytt ägare, skulle komma att, li - lii6 Stali- och Bdnko-ZJtskottens Bttänkandea'. ka med vanliga Fordringar , af siste innehafvaren bevakas i Conöurserne oell fästas med den uti Concour3stadgan föreskrifne Borgenärs Ed.
Och Utskotten öfverlemna till hvars oell ens eget närmare eftersinnande, om icke den collision, sorn hos ganska många innehafvare af Discont-papper skall uppstå imellan förlusten af en, mot räbatt erhållen, men annars rättmätig Fordran, samt missaktningen för den Ed, hvilken, utan någon förändring i ordalagen, måste afläggas, sa framt Fordringen skall blifva betalningsgill,: bör föranleda dertill, att Edgångar med mera lättsinnighet, än hittills, korn* ma att anses.
Ständer torde, vid öfvervägande af allt detta, nogsamt finna, att förenade Utskotten på mycket gällande skäl tillstyrkt, att Staten skulle träda imellan Disconternes Borgenärer och Gäldenärer, för att derigenom afböja
Disconternes försättande uti ordentligt Concours-tillstånd, och att, till ändamålets vinnande, något måste uppoffras utaf Bankens redan ägande Fordringar hos de arne på verkligt obestånd varande Disconter. 3.0
Vid Calculen öfver Götha Canal-Disconts Skulder och Tillgångar, (uti hvilken genom missskrifning blifvit utsatt den 1 Januarii, i stället för den 31 Januarii 1818) hafva flere värda Ledamöter anmärkt, att ibland Tillgångarne icke finnes upptagen Discontens hos Canal-ArbetsCaffsan ägande Fordran, stor 1,100,000 R:dr.
I anledning häraf, få förenade Utskotten gjdraforst erindra, a<t Calculer icke aro detsamma, stim fullständiga Boksluts - Extract, hvilka Stats- och Banko-Utskottens Betilnkanden'. 1117 sistnämnde utan åtskillnad, upptaga håde säkra och osäkra fordringar; hvaremot Calculer, som äro prnvisionella öfverslag, hafva till föremål, att lemna en öfversigt af verkliga förhållandet, så vidt detsamma, efter sannolikhet, kan utrönas.
Af denna anledning äro också från Ualculen öfver Malmö
Discont uteslutne fle^e uti denna Disconts Räkenskaper ännu qvarstående, men för alldeles asäkre ansedde utlån, till en sammanräknad summa af mera än 700,000 R:dr Banco, hälst Utskottet funnit det endast föranleda till förvillelse om verkliga tillståndet, att beräkna, såsom Tillgång, sådane Fordringar, för hvilka någon betalning, efter hvad man med full visshet känner, icke kan erhållas.
Skälen åter hvarföre förenämnde 1,100,000 R:dr icke blifvit upptagne såsom tillgång för Götha Canal-Disconts Borgenärer, gå förenade Utskotten nu att redovisa.
Disconten också måst betraktas, såsom en för sig sjelf bestående Inrättning med sina Skulder och verkliga tillgångar.
Någon upplåning af Penningar mot 3 Procents ränta har alldrig vhrit tillåten, att ske för Canal-arbetet, utan endast för Disconten, hvarifrån dessa Penningar åter skulle på det sätt och i dea ordning, Reglementet fureskrifver, till Discontens förmån, åt Enskildte utlånas.
Creditivet på Banken finnes också vara meddeldt, icke, för att begagnas till Canal - byggnaden, utan såspm Reserv-Fond till
Discont-rörelseng vLdmajt - ilig Stats- och Banko-Utskottens Bctdnkanden. hållande.
Disconten, för sig sjelf betraktad, som måste häfta för hela det Skuldbeloppi hvilket uti Calculen finnes Upptagit: och rtu återstår, att undersöka de bokförde Tillgångar, hvarmed Discontens Skulder skulle kunna liqvideras.
Dessa Tillgångar bestå af utlånte medel till Enskilde samt Fordringen hos Canal Arbets - Cassan af 1,100,000 R:dr.
Att Götha Canal - Discont är på obestånd, och med dess nu ägande Tillgångar icke kan förnöja sine
Borgenärers derpå torde icke fordras något säkrare bevis, än det af Herr Grefve von Platen uti dess Anförande till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Protocoll den 17 Mars, till stöd för motsatsen, åberopade Förslag till Calculer öfver Götha Canal och dess Disconts Financer, enär detta Förslag finnes hufvudsakligen grundadt på en beräknad årlig Tillgång af 150,000 R:dr från Banken så.som ersättning för förlorad Discont - re venue.
Man föreställe sig således nu, att Canal-Bolaget nödgas begära cession för sin Discont.
Banken anmäler sig då för sin Crt'tditiv-fordran, likasom de öfriga Borgenärerne , samt yrkar betalning ur Discontens Tillgångar, under förbehåll af öppen rättighet, att för hvad Sorn brister uti desse Tillgångar, få hålla sig till Canalen med dess tillhörigheter.
Discontens bokförde Fordringar befinnas meranärnnde till Canal Arbets-Cassan utlånte 1,1 oo,ooö R:dr, och för denna summa sökes, för DiscontConcursmassans räkning, betalning hos CanalBolaget, representeradt genom Canal- Directionen, hvilken åter icke kan anvisa någon annan tillgäng, än sjelfva Canalen med dess tillhörig - Stats- och Banko-Utskottens Eetiink anden. ilig heter.
Och i fa’ 1 ålit får lagligen och ordentligen tillgå, kan Executorn, när Skulden är erkänd, icke annat, än döma Canalen med dess tillhörigheter i mät, dock utan förfång af andras bättre rätt.
Nu uppträder Banken, såsom enskild Fordringsägare hos Canal-Bolaget för Byggnads-Eånbiträdet af 900,000 R:dr, och prö. testerar emot allt användande till Discont-Borgenärernes förmån, af Canalen och dess tillhörigheter, såsom varande Hypotheque till nämnde Byggnacfs-Eånebiträde.
Diseontens ifrågavarande Fordran hos Canal-AibetsCassan skall blifva en Tillgång för DiseontBorgenärerne, så måste Banken på ett eller annat sätt ikläda sig denna Canal-Arbets-Cassans Skuld, och antingen betala den, eller ock låta afskrifva Summan på sin enskilda Fordran hos Disconten, till förmån för de öfrige DiscontBorgenärerne.
Men, då intetdera kan ske, titan Rikets Höglofl.
Ständers serskilda tillåtelse, som ännu saknas; så torde, vid öfvervägande af allt detta, finnas, att förenade Utskotten, uti det skick saken är, på de mest grundade skäl, ansett oftanämnde 1,100,000 R:dr icke kunna uti Calcul upptagas, såsom en verklig Tillgäng, användbar till Discont-Borgenärernes förnöjande.
Vidare har en värd Eedamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att från Calculen blifvit uteslutne Discontens Tillgångar, så väl uti Kammererarens vid Discont-Contoiret i Götheborg Balance, för hvilken full säkerhet skall finnas, som förskjutne och framdeles inflytande Eagsöknings - kostnader samt några lgn af Canal-Bolaget öfvertagne egne Actier; 112 0 Sfäts- och Banko-Utskottens Bctänkanden. hvilka tillgångar sammanlagde skola kunnä antagas till ett belopp af 48,500 R:dr; uti hvilken anmärkning en värd Ledamot af Högvördige Preste-Ståndet i så måtto sig förenat, att han ansett Utskottens uppgift skilja sig från det verkliga med en Summa af omkring 50,000 R:dr, hvarmed Tillgångarne skola vara för ringa beräknade.
Hvad nu angår Kamrneierarens Balance, hvilken, såsom icke upptagen uti de från Discont- Directionen till Banco-Styrelsen ingångne månads-rapporter, var obekant för Utskotten, vid den tid, Betänkandet författades, så inhämtas af den Berättelse, som Bankens till Götheborg afskickade Ombud, Banco - Commissarien Evelius under den 31 sistledne Mars till Banco-Styrelsen afgifvit, att berörde Balance, sorn till någhn del torde härröra från inissföringar, ännu icke blifvit tiil dess rätta beskaffenhet och belopp utredd, och att således den Summa, hvartill Balancen först blifvit uppgifven, kan komma att undergå någon förminskning.
Beträffande åter de förskjutne Lagsökningskostnaderne, så, i händelse häruti skulle vara ingripne Revisions-Skillingar och Expenser uti Rättegångar , rörande de, såsom hypoteque emottagne, Discont-papper, torde vara osäkert, huruvida deras belopp kan komma att bli någon ökad Tillgång för Discont- Borgenärerne; I alla fall kunna desse
Tillgångar icke verka någon hufvudsaklig förändring i det hela af( Götha Canal
A. ett Sammandrag af den för nästledne Mars månad Stais- och Banko"Utskottens Betankanden. 1121 från Car.al-Discont-Directionen till Banco-Styrelsen inkomne Rapport; Börande Utskotten härvid tillägga den anmärkning, att, enligt närlag* de Transumt Litt. B. af Banco-Commissarien Evelie förut åberopade Berättelse, äro utaf UtlåningsSumman, som den 1 sistledne Mars utgjorde 3,619,850 R:d 1 7 sk. 2 r:st.
B;o, icke mindre än 83,340.
R:d 30 sk. 11 r:st. ansedde vara aldeles osäkre samt 246.405.
R;d 22. 4.
Bio utestående hos personer, hvilkas vederhäftighet är underkastad tvifvelsmål; äfvensom Canal-Werkets Actier äro hos
Disconten belänte till en Summa af R:d 470,304: 8. sk., så att det uti nyssnämnde Sam^ mandrag, såsera Tillgångar uptagne belopp af 3,579,139.
R:d 26. sk. 11. r:st., hvaruti likväl icke inbegripas ärsättningen af Kammererarens Balance och förskjutne Lagsöknings-kostnader till omkring 47,000 R:d, kommer att ansenligen förminskas genom förenämnde osäkre och tvifvelaktige Fordringar.
Och, da en och annan anmärkare synes hysa den tanka, hvartill likväl den vid Betänkandet fogade Calcul icke föranleder, att den verkliga bristen uti Götha Canal Disconts Tillgångar icke skulle vara större, än R:dr 526,608: 36. 1., eller den Summa, Calculen, såsom brist, upptager, anse Utskotten sig böra erindra, att det beräknade räntebeloppet af R:dr 497,12g: 2.
7. icke är någon säker och ofelbar inkomst, och ännu mindre skulle detta belopp kunna på. räknas, såsom en Tillgång för Borgenärerne, i den händelse en Laglig
Concoursmässig utredning kom att äga ruin, så att nu varande verk» Bihang till Riks.St.
Fröt, igt7-isig, 1122 Stats• och Banco-Utskottens Belänkanden. l^ga bristen, då de uti senaste Sammandraget Bilt.
A. upptagne Skulder och Tillgängar mot hvarannan jemföra®, uppgår till R:dr 984,418: 7. 4., mea hvilken brist kommer att ytterligaie ökas med ofvan omförmäldte osäkre och tvif. velaktige Fordringar, och till hvilkas betäckan. de Eamtnererarens Balance och förskjutne Lagsöknings • kostnader icke kunna på långt när förslå. 4:0 Vid Calculen ifver Malmö
Discont har en värd Ledamot af Hög'ofl. Ridderskapet och Adeln anmärkt, att ibland Tillgångarne icke blifvit upptaget Actie-Capitalet äfvensom en värd Ledamot af Högvördige Preste - Ståndet ansett Actie-Egare böra, vid Octroijens slut, utbekomma deras insatte Capital.
Det har visserligen bort förekomma Utskott en oväntadt, att fråga skulle kunna väckas om Actie-Capitalet, såsom en serskild Tillgång, då detsamma redan finnes upptaget och beräknadt ibland
Disconts samfällde Tillgångar; och ännu mera oväntadt, att Actie-Egare, hvilka, i egenskap af Bolags-Interessenter, äro Gäldenärer, skulle i denna samma egenskap, kunna tillika vara Furdrings-egare uti deras eget på obestånd komne Bolag och återtaga dera* deruti instuckne Fond, förr än Bolagets samtlige Borgenärer till fullo blifvit förnöjde.
Ridderskapet och Adeln har vidare anmärkt, att Malmö Discont - Bolags såsom osäkre ansedde Fordringar blifvit ifrån Calculen uteslutne, äfvensom, att Bankens erhållne utdelningar samt Stafs- och Banko-lJtskotlens Belänkanden. 1123 Silfver-Actie-Capilalet icke blifvit beräknade såsom tillgångar.
Beträffande i:sta punkten, så få Utskotten åberopa hvad förut, blifvit yttradt om egenskapen af en Calcul, och att veterligen alldeles osäkre Fordringar icke böra deruti upptagas.