Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Först nar han började ge en komisk skildring af farorna af att promenera på Stockholms gator - hur man plöts- ligt kunde bli famntagen af isbjörnar och andra ruskiga djur - ocli beskref, hur t. o. m. vår fina värld åkte omkring i små, biitar, dragna af hästax med horn i pannan, fann jag tiden inne a t t opponera mig.
Men den sjuka lyssnade icke till mina protester.
Hon hade obeskrif- ligt roligt af berättelsen, och det skg ut, som om den stackars prin- sessan icke skulle haft något emot att utbyta sitt hvardagslifs tröt, tande enehanda mot en färd i båt en flalnmande vinternatt, äfven om hasten skulle ha horn i pannan.
- doktorn Af fruktan a t t öfveranstränga den sjnka gjorde vi emellertid snart uppbrott.
J a g bad fru F. saga Leione niagra vackra ord för min räkning.
Hon gaf mig en vaulig Bardtryckning ocli bad mig komma igen, men - en icke ringa fordren --- helst lara, mig time- siska, så att vi riktigt kunde f&amp; sprakas rid.
Förrioodligeu hade hon fatt lust a t t höra nkgot mer om detta t ' iirnnderligs land, d a norr- skenet flammar.
J a g % min sida skulle med största intresse hn lyss- nat till hvad hon kunnat ha att meddele on1 den triinga viirld, d&amp; hennes lif förflutit, men nu m k t e vi skiljas, utan att digou.
af oss fått sin vetgirighet stillad.
När vi gingo ut ur harem, stod en hel raktkedja af slafvinnor på vår väg - man skulle ju risa hvad h s e t förinadde.
Orörliga som bildstoder stodo de, och deras ansikten voro s&amp; liflösrt, som oin de burit mask.
Intagen af medlidande, förgick jeg mig sk grymt mot etiketten, att jag nickade till dem,
, Ni, hvad tycker ni?, fragade frn P., Jo, jag skulle ha lust att lara kPnna prinsessan Ziszs.
Hen-
nes blick röjer både begåfning och karakter, och det var mer, än jag väntade att finna i harem., .Det har hon också, och dessa naturens gåfvor ha af förhman- dena ej blifvit förkvafda.
Hennes ställning som hustru iir nam- ligen en annan än hennes trossystrars.
Då hennes man stod under henne i rang, måste han, för att vinna prinsessan, förbinda sig a t t aldrig ge henne någon medhustru.
A t t lian, till ersättning för denna inskränkning i sina personliga rättigheter, fyllt sitt harem - d. v. s. deras hem - med slafvinnor i st. f., hustrur, det ar en sak, som prinsessan mkste blunda for.
Han har ju både sed och religion p&amp; sin sida.,, Hon står sålunda p&amp; en högre utvecklingsgrad an kvinnan har i allmänhet 3 D &gt;Ja, det törs jag nog påstå., förstår hon då att på nkgot nyttigt sätt utfylla sin tid ocli att utveckla livad naturen gifvit henne?
*, Nej, tyvärr!
Detta ligger alldeles öfver den muhamedanska kvinnans horisont, åtminstone i våra trakter.
På sin hojd kan man traffa henne med en nål och ett broderi i handen, men vanligen sitter hon pk sin divan drömmande eller småpratande - hon som alla de andra.
D Rysliga tillvaro!
A t t sitta drömmande p % divanen och l %ta år efter är tills ungdomen liar flytt, och ålderdomen har eftertradt lifvets sommar - sjunka ned i glömskans och förintelsens haf.
A t t aldrig ha känt den ljufliga tröttheten efter en väl använd dag, alldrig gläd- jen af att vakna upp till plikter, som ropa!
Och värst af allt att gå in i den sista Iivilan, iitan att nagonsin ha fatt veta, att inan ager en odödlig själ.
Rysliga tillvaro!
E t t lif utan minne så val som utan hopp!
- - ' 3:: i: 4: Följande dag kom mitt fartyg: Nar jag tackade fru E '.
för den inblick i olika hem hon förskaffat mig samt för en lika utsökt som sällspord gästfrihet hon hade gått anda darlian att tillbjuda mig ett gästrum i ' deras villa - frågade jag henne på samma gång, huru hon, som dock var uppfostrad i de romanska folkens tralnga upp- fattning af kvinlig frihet, hade vågat att mottaga ett alldeles okandt, ensamt fruntimmer i sitt hem.
Hon gaf mig det liks enkla som vackra svaret:, Ni har ingifvit mig sympati - behöfs det ss1: ler?, Så sades det farväl, och s5 styrdes kosan österut mot ex ziy världsdel, mot nya m a och nya ~oplevelser~.
M. Adhokn.
Berättelse af Rztst Roest.
Vi ~ ~ t t r y c k t pk e siu tid v %r uppriktiga betindraii för novellsam lingen Aled sordin,, den bok, hrarmed den di % ännn ej afslöjade pseudonymen Rust Roest för andra ghngeii framträdde infur allman- lieten.
*) Dessa smb skisser röjde så myckeii känsla och innerlighet, en s % sann uppfattning af manniskon: .turens finaste stiimningas, de voro återgifna med en stilistisk talang, sb utbildad och ovanlig, att man ej kunde uiidgk att med glad spaniiiiig xotse den bebadadc langse berättelsen af en förf., som redan vid sin första debiit ingifvit si rika löften.
lIlih#nda stalide vi vara förviintcingas nggot för högt, nog af,, Rika fiickor~ verkade p&amp; oss som en ii1issr2kni11g.
J a, hade vi upp- fordrats att, utan a t t lass tryckbet p&amp; titelbladet, rrf inrieVUlet sök;?
utröna den kronologiskzi, ordningen af Xist Hoests Biicker, skulle vi utan tvifvel hänfört hennes senaste rerk saarare Pill förstlingsarbeteurt %n till den sista produkten af ett nier; iiognadt författarskap.
Hrar fanns den fina karaktersac~lysen, so-a gjorde en del af skisserna i, Med sordin3 till smk iniisterstyckeii i sitt slag?
Hem denna varma ehuru dämpade kolorit, soin gaf de $di i~eriittelscsna ett så säreget stämningsfullt behag?
Tersorterna i:; Bi !iit flickor » sk väl som händelserna däri, förrnk oinö,jligt r a c h vast Zutresse.
De b %da srika flickornas, s&amp; viil deras ia: isakte~ * es soin de vedervärdig- heter de råka ut för i lifvet, inge ej sympati, och de manliga perso- ner, som ingripa i hj2ltinnornas öde, au uiin&amp;e.
Den &amp; t livilkcn Harriet, den med en nies gsnnd nietr~s eiiiir ' zi med lifligare kiiuslor utrustade systern, skänker sin karlek, &lt;en stela triiaktiga baronen, gör intryck af en narr, utan att man far Idart för sig, om dctta iir förf.
inening, och med all sin förträfflighet 2r den andya manliga figuren, samhalisförbättraren Frank, den sjalfnZa, allvarligt anlagda 312rthas utvalde, en ganska dunkelt hållen företeelse.
Våra dagars i.omanförfattaw slësa ej med I h g a.
utlaggiiingar och beskrifningar öfver sina karakterer, analysen dasaf öfverlamnas; fot läsareu själf, och detta framhklles o f k som en af nutidsdiktens för- tjänster.
Men frajgan ar, ställa ej de moderna författame i detta af- seende allt för stora fordringar p % den lasande dm#nhetens reflexioi~s- och gissningsförmåga?
Och ä r det ej, i betraktande daraf, att nigor; egentlig handling gemenligen ej förekommer i de moderna romaiienm utah denna ersattes af en rad med hrarandra tämligen löst sammen-, ") &amp; st Roests första novellsaniliiig, c3ur och nmlb rar iif \ .cn, c13 den ut- kom, föreniiil för ett mycket fördelaktigt oiun51iinaiide i ~ i i r tidskrift.
fugade situationer ocli stiimningar, ganska förlitligt om läsaren ej all- tid ur dikten förinår för sin blick frammana de lefvande, fullödiga persoirliglieter, som förf.
otvifvelaktigt afsett att skänka?
Finare estetici och känsloinänniskorna ifylla kanske luckorna ur sin egen fantasi, matter of fact-människorna förstå ej lialfkvadna visor.
Sh har, tyckes det oss, förf.
till %Rika flickorm allt för mycket riiknat p % den förstnämnda kategorien af läsare vid anlaggningen och ut- redningen af de handlande personerna i sin berättelse.
Men trots in- trycket af något visst outredt och lialft i karaktersutvecklingen, vilja vi visst ej frhnkänna Rust Roests genaste arbete sitt värde.
Tvartoin,, Rika flickor, ar en ganska läsvärd bok.
Konsten att skrifva, en gång förvärfvad, går ej gärna förlorad, och när denna konst soin hos Ruat Roest är ett med förf.
natur, gör i de verk som frambringas, talangen L. D-n.
sig alltid gällande.
a Port-Stina.
Berättelse af Gerda Megersolz.
Den lilla bok, som bar ofvanstående, något triviala beniimning, liar bland andra förtjänster afven den, att titeln ej, som så ofta händer, står i strid mot innehållet.
Redan med den enkla titeln antyder förf., att livad lion vill bjuda sina läsare på ar endast en liten roman från portvaktarriimmet, eller rättare ingen rornan alls, om inan med en sadan menar en romantiserad skildring, mer eller mindre heintad ur fantasiens värld, utan en verklighetshistoria, en så- dan, soni helt visst förekommer i mängd rundt omkring oss.
Port-Stina ar berättelsen om ett kvinnoöde, ett af de ringa och obemärkta visserligen, men ej darföre blottadt p % sympatiska, intresse- viickande drag.
Man f %r följa Stinas enkla lefnadsöden fr %n det hon, den lilla 15- %riga portvaktarflickan, visserligen utan egentlig bitterhet, men med en ganska- förklarlig känsla af afund, anställer jämförelser mellan sitt på glädje och nöjen så fattiga lif och de rika barns, tillsaininsi,ns med - livilka hon lekt och vuxit upp.
Blifven full- vuxen bryter Stina sig själf en bana, ej en mer lysande och präktig an den, som erbjudes %t ett biträde i en frisdrsalong, men .likväl till- räcklig att ge henne en mer sjalfständig ställning gent emot den brutala och fordrande fostermodern.
De frestelser ocli faror, för hvilka vår hufvudstads unga arbeterskor äro utsatta, äro med lätt hand vid- .rörda.
Ofver hufvud taget är det med tämligen latta och svafvande kontiirer förf.
tecknar shväl händelsernas utveckling som sina karak- terei .. &amp; Ian spårar liäri.
debutantens famlande och osäkerhet, brister som, vi hoppas det, eo ökad erfarenhet ocli mognad skola afhjälpa.
Mycket sannt ocli naturligt synes oss det moment i Stinas lif htergifvet, där hon hänger sig åt den oskyldiga drömmen att f&amp; bli Den fin fru,.
BIen hennes på ganska lös grund byggda förhoppningar, * *
att sonen i hiiset, bai * ndoinsviiiiiien Q t to, skall Iierii föia: i lieiiiit?
soiii brud, gå naturligtvis i kvaf, ocli dels ifvern att för varldeii dölja siri bittra missräkning, dels önskan att nf&amp; sitt eget; &gt;, drifrcr heniie att gifta sig med den tarfiige, ehuru hederlige arbetskaslen.
8 % f (i1jn de för en arbetarliustru oundvikliga motghgarne och Lekyinr.cn, bristandc arbetsf örtjanst, fattigdom, emigrering till Amerika, och i sista al&lt;teii af den lilla drainen tlterse vi Stina soiii portvaktcrsks i sanma, hus, där hon lekt och slitit ondt som barn och dur Iion drömt sina sköua ungdomsdrömmar.
Den pigga, srristögc ?,a l i l l ~ 15-Aringeii as iiii eii hldrande kvinna, farad och böjd, men det ar ock&amp; den eiida skillna den, lijältinnan börjar och slutar som: ?Port-Stims, ocli det Sr Iiela historien.
Det ar ej, som vi redan anmiirkt ocli som af ofvalistieride flyk- tiga redogörelse för innehiillet torde frangatt, mycket djiip eller stor originalitet och idérikedom man finner iiioui den ram, soiii iunesliite:.
fröken Meyersons lilla lifsbild.
Men för5 l i x förstitt att utan öfwr.- drift ocli effektsökeri, enkelt, varmt och naturligt inp~iiglla hos oss den visserligen gamla, men aldrig nog ofta iiiskbpta luxau, att det ej gifves ett lit s i ringa, ej en stallning sk blygsam, att c j diisuiidci.
döljer sig en tänkande, kännande rarels?, en in2nnish, riird r a r syiii- pati ocli vårt intresse.
Detta ar den aiisprHksliisa lilla berättelsens tendens och häri ligger dess värde.
L. D-&gt;r.
%fI " af enskild person sk&amp;n / ct ~ f ~ d; ~ ~ f $ &amp; d % i s ' ~ h! / iPlnor d i ~ 5 1 %) kr.
has i %s blifvit ledigt.
Börra innehfraren liar iiiidcr 1 Ur upp- burit detsamina.
Stadgade kompetensrillkor för iitnjiitande af stipeii- diet %ro: aflagd studentexamen eller zfsliitad 3-&amp;rig kkiira vid högr.:?
liirarinneseminariet; intyg otn motsvasznde kiinskapsm; f: tt kiiniin dock afven gälla.
D % ansökan, ställd till Fr.~cl~ika-Wreiiies-F~rt~i~i~dt: ts sty.
relse insändes, bör den atföljas af intyg om koïiyetemis samt iippgih om den tilltänkta anvandningen af stip~ndiet.
Airsökiiiri;; stiden iit$; r. med november mldnad.
En kvinllg juris doktor kommer vårt land inom kort att ein1iålla i filosofie och juris kandidaten Elsa Olava Kristina Eschels- son, hvilken hos k. in: t begärt att, utan hinder af universitetsstatuter- lias föreskrift, att den som vill vinna juris doktorsgrad, skall på eget ansvar ntöfvat doinareembete, få vid universitet i Upsala för ' vinnande af sådan doktorsgrad aflagga juris licentiatexamen samt stadgadt dis- p~itationsprof.
Kanslersembetet liar tillstyrlrt ansökningen.
Fru Anna Hierta-Retzius har nyligen iiterkommit till Stockholm från en 5 niånaders resa i Nordamerika, där hon äfven besökt så af- lagsna trakter som JMexiko, Kalifornien och Britiska Koluinbia.
Fru Retziiis liar under sin resa studerat sociala, filantropiska och peda- gogiska förliållaiiden och sainmanträffat med en mängd af Förenta staternas mest frainsthende persu@igheter på olika områden, däribland många af kvinnosakens mest representativa förkämpar.
Ett arbetarehem liar under innevarande år blifvit upprättadt i Stockliolm, Sibyllegatan 52, förniimligast på initiativ af den för sin valsigiielsebringande verksamhet bland hufvudstadens fattiga kända fröken Agnes Lageïstedt.
Arbetarelieininet, som står under förvalt- ning af » Föreningen för Välgörenhetens Ordnande, upptager en större iigeiidoin, d a r en inangd arbetwrefaiiiiljer mot en inhttlig hyra erhållit bostad.
Fröken Lagerstedt bor i egenskap af vice-värdinna inom iigendomeii, hvarjgenoin de fattiga hyresgasterna komma i htnjutande af det personliga intresse, som ofta uträttar mer an den materiella 11 jalpel !.
Ofver arbetarehen~mets uppkomst och syfte, dess inredning och förvaltning hö11 lir Ernst Beckmaii vid; oFöreiiingens för Välgören- hetens Ordnandes hrsmöte å stora Börssalen den 24 sistlidne oktober ett intressant och varinlijtirtadt föredrag.
Statens endaekvinllga chicagost#endiat, fröken Hulda Liindin, liar efter 5 inånaders vistelse i Amerika Plterviindt till fiiderneslandet.
Fröken Lundin var som bekant medlem af utstallningsjiiryn och rönte dess ut on^ stor uppinarksamhet dels genom sin präktiga utställning af Folkskolans modellarbeten, dels genom sina kunskaper och eminenta fraiiistallningsförinåga, hvilka vid flera tillfallen under kongresserna gjorde sig gällande.
Den kvinliga folkhö~skolan ar iimne för en intressant uppsats af.
fröken Hedvig Holinströin i Svensk Lararetidning för den 8 nov.
En folkskollärarinna, som uppträder på kyrkostämma för att för- fakta de kvinliga lararlies rätt i h8ga orn erhållande af lika löne- 1 ' öri.iihier med sir13 manliga, kariiri~ter, torde iiöra till det ovanliga, då.
folkskollararinnan Ad&amp; Vetterliiids iipptriitlariile inför deii nyligts~i h %llna kyrkostämman i Jönköping, blifrit förenniil för ett s i alliniiiit omnämnande i den dagliga pressen, Att friilren Vetterlinds modiga ingripande hade till följd den föreslagna tönefih %öjiiingena beriljaiide, kan ej vara annat an glädjande, men tilliita vi oss uttala den för- hoppningen, att den tid snart matte rma, inne, d&amp; en kvinnas upp- trädande inför kommimens förtroendemän i ea frHga, soiii rör hennes köns intressen, ej matte betraktas som en anornalitet, utan soni cn lika kvinlig som naturlig pliktuppfyllelse, vid hvilkenis utöfvande det ar det rättmätiga i hennes sak, ej ~ljnngaude strxfital ofver sin saiu- tid^, som förskaffa henne gehör.
Den första norska k v i d i p / aka~en, frökeu Helga Jlrwic Spångberg, hvilken tog artium med laii&amp;tbi !is k lHNii, uiiderklrnstni.
sig i denna månad den tredje och sista afileliiingeii no ' nieciicinsk embetsexamen.
Fröken Spangberg ar de2 fiksta kviiiua, som atlagger denna examen vid Kristiania universitet.
Damnark.
Bmsk kwindesam # und, iivars oniorganiisation till eii, hela Danmark omfattande kvinnoförenirig ri redan omtalat, höll sitt första allmanna möte i Aarhus den l7 juli dettz ar, hvarvid delegerade fr %n landets mhnga kretsafdelningar infunnit sig.
Sainfiiiidcts ordfii- railde, fru Birgitte Berg-Sielseii, larii-riade ineddelandcri angienöie föreningens verksamhet under kret.
8rm en af de viktigaste ut- gärderna framhölls den i mars mknad i~: IPamk lc~indesm~fni~d i fiis- ening med Valgretsforeningen till i.ege~ .. ing och riksdag hainlihiiade adressen om kommunal rösträtt för skattbetelaiide kvinrios i Köpen- hamil.
- Bland dislziissionsämnen pk aötet i n i niiinnr,s: ooi de eii- skilda kretsafdelningarnas befogenhet ett pi sitt program iiypstiillii frågan om politisk rösträtt för kvinnor.
En fraga som efter en 1iingi.e diskussion och med åtskilliga reservationer bifölls.
Vidare beliaudla- des frågan om införande af systematisk mdervisning i handasbett: vid folkhögskolorna sa väl som vid alla landets folkskolor.
Vid val af centralstyrelse iitsbgs fröken Kirstine Fredcrikscn till ordförande, d % den förut varande ~-fssngt sig iiterval.
Sasta nli- manna möte skall hallas i Köpenhainn.
FinIand.
Kvinnan och kvinnoartekf i Finland tir nttmiiet pk dtiii af kvinnosaksförbundet Unionen med arMniiig af (Itiicrtgoutstiilliii~ !- gen hög och och utarbetade rapporten öfver den finska krinna: is stiililIiiirig.
D: it i grad förtjänstfulla arbetet, soni ut~iirkes sig för en sirdeles klar åsk %dlig uppst&amp;llning, ar utgifvet c a r e sprik: eligelska, svenska finska.
GERSTROM, Sybehörs- &amp; Modeaffar, Bängar, Sängklader, Mattor, Möbeltyger, Gardinep, - Borddukar, Bvita Varor, Trikihvaror, Flanell, Morgonrockstyger, Under- kjolar och Kjoltyger.
P1.o fver och prb7c %&amp;ra9 %tsr fktdi !~.
M. LUNDBERGS Bosättningsmagasin mo 7 S t o r ~ ~ ~ ~ ~ ~ c o b * o n ~ Y ~ n ~ ~ e o z STOCKHOLM. '
Lednii~g för lieinstiidier inom olika iiinneii lainnas af Fredrika- Brenier-Förbiinclet.
Aniriiilningar inottagas &amp; Förbundets byrå.
Jakob Kulle, 36 Drottninggatan 36, Svenska Konstväfnader och Broderier.
Grundade p&amp; egna konststudier, utföras standigt nya original- mönsterarbeten.
Alla slags tillhörande materialier finnas att til1,gA.
V ä fn ad e r till alla ändamål utföras på beställning.
Ylle- och Bomullsförkläden.
För hemviifnad: Sveiiska Möirstor i fiirgtryck.
-- 36 blad h kr.
7: 60.
Tandl&amp;kare, Alma Hard af Segerstad, G.
&amp; son Hard af Segerstad.
f. Björklund.
Riidfragniugstid 1-2.
Tel. RAdfrkgningstid 1-2.
Plombering och artiflaiela tänder.
86 46.
D ~ o t l o z i o z yntcim g 19, 2 tr. $toc7c7&amp;oZm.
Guldsmed EBTHER född Poybnc.11,.
M ' EYER,.
I i (Firma Karl Meyer).
reparerar alla slags Guld-, Silfver-, Nysilfver-, Granat- och Stenkols- arbeten samt Britaimia- och andra finare metallarbeten.
Beställningar a nya arbeten utföras.
Förgyllning, försiifring och förnickling.
Billlgt och godt arbete.
Y BrmmRce~ea.gsopat&amp;~m Y (f.
d. Oclensgatun).
B K T I ~ ~ o ~ ~ E ~ e ~ Viilsinrtlrande, a.
a o 1ir~ftig.t s ariiraiide, - G hiilsossin!
ACAO s Förordad af professorerna Olof Hainmarsten, .C.
E. Bergst~anct, med.
Hagdahl ni.
Biils0~3~iiiis11, tidskrift for allmän ' och e ~ l r i l d hiilsovård, yttrar i sitt niimmer för den 1 februari följande: » SämZeZes ~ a a q ~ a n c l o e c 1 ~ v a r c l e ~ i 7 c siisowa t ett 7corbcentrewxcZt och s m a 1 i: Z i ~ t näri~agsm,ecleZ ä?
: afuen cZem * i 7,wndeZrb hos oss &amp; rLförcla Z ~ c t o s e ~ ~ i n c a c a o.
» kilo kr.
2,50; Pris pr burk om l /, kilo lir.
Erh: °Llles hos hrr specerihandlare samt i parti hos l /, Th. W i m b o r g &amp; C: o, Stoc7c7dnz Koiigl.
Mofleverantör.
Garn- och Tapisserihandel, 80 Drottninggatan rekomrnebderar sitt v d sorterade lager.
N y a Hush&amp;llsskolan (för bildide flickor).
Griindad 1881.
Föreståndarinna: ' Fröken M. Croiiius.
- Nya ~usiliallsrs3+olans Matsbalar.
Vestra Tradgardsgatan 19.
Särskild inatsal för ' friiiitiininer.
Vintern!
ö Dragtre form föreningens Mönster och Modeller till P e l e r i n e r för Damer saint Barnpeleriner och Barndamasker finnas till salu hos fröken JOSEPHIrtlE OHLSSOI, Blasieholmstorg 14, Stockholm.
Å Fredrika- Bremer- Förbundets B@, 54 Drott- ninggatan, I tr., mot tagas anm alningar till in träde i Fdrbundets.
Sjukkassa- Ä f m personer, som icke äro medlemmar af Förbundet, kunna blifwa delegare i densamma.
~ ~ n n m c H 0.
SARNENS .$$IDNING 8 Q med stora och ufs6kt fina illustrafioner smii en.
utvald, kristlig, nyttig och underhållande läsning för ungdom, iitkomuier fortfarande nied stort 8-sidht nummer 2 gånger i månaden, rikt illustreradt, med tjockt och fint papper och kostwr endast 1 krona 5 0 öre för helt år.
* i 8 Sarskildt, stort och r i k h a l t ~ t, 24-sidigt Julnummer med inne- hållsrik text samt många och fina illustrationer i vackert färg- trycksomslag erhålles af alla prenumeranter.
Detta julnummer säljes afven särskildf i bokhandeln och kostar 15 öre per ex. ~ r g å n ~ e 7893 n utkommer inbunden i vackert band före julen.
.Den bästa tidning för barn som finnes, såväl med hänsyn till text som illustrationer.,&gt; f 8 f I ': upptagas af fröken.
Zmgebtwg 3Bem * gstdhn, 36 a Yestmannagafan, 7 fr.
Specialaffär for Sybehör,.
43 ~~ottnitaggcofamt 43 (h&amp; * n7mset u j ~ ~ l u r c c ~ e ~ ~ s ~ u t u?
~).
Billiga och bestiimda priser. '
S t o ~ lager t af Barnklader för allla ald rar,.
till och med 16 Ar.
N:R 5 ONSDAGEN (580).
BARNGARDEROBEN E N ÄNKA SOM i 3: — » 3:25 ICKE UTGIFNINGSDAGAR!
AF THEODOR REDAKTÖR O N S D A G OCH L Ö R D A G.
18 JANUARI OCH FRITHIOF HVARJE UTGIFVARE: HELLBERG 1899.
OCH ÖPPEN KL. 1 0 — 5.
KOMMISSIONARER: EXPEDITION: KLARA S.
STOCKHOLM, LOSNUMMERPRIS: AR ÄNKA.
ETT PORTRÄTT TILL DAGSKRÖ- NIKAN.
DEN LINDBLOM.
I V Ä R L D E N F I N N A S tusentals hust- rur o c h m ö d r a r, o m h v i l k a m a n k a n b e g a g n a detta uttryck.
På hvarje k u s t v ä n t a e n m ä n g d k v i n n o r än- d e r å r a t a l p å m ä n n e n eller s i n a t r o l o f v a d e o c h s k o l a k a n s k e f ö r g ä f v e s få v ä n t a l i f v e t u t.
M e n m y c k e t s ä l l s y n t a äro d e k v i n n o r, h v i l k a i s a m m a bemärkelse s o m den, hvars bild I d u n i dag presenterar för sin läsekrets, kunna s ä g a s v a r a ä n k o r, u t a n att ä n d å v a r a d e t.
Att berätta historien o m denna kvinnas väntan, d e t s k u l l e v a r a att m e d b l o d o c h t å r a r s k r i f v a e n a f alla s e k l e r s m e s t u p p r ö - r a n d e o c h g r i p a n d e v e r k l i g h e t s r o m a n e r, o c h före- t a g e t s k u l l e d e s s u t o m ö f v e r s t i g a en m ä n n i s k a s förmåga.
F ö r n ä r v a r a n d e håller Frankrikes h ö g s t a d o m s t o l p å att t e c k n a n å g r a b l a d d ä r u r, s e d a n v ä r l d s p r e s s e n u n d e r ett h e l t år täflat o m att m e d d e l a d e m e s t ka- r a k t ä r i s t i s k a e p i s o d e r n a däraf.
U r d a g s p r e s s e n h a I d u n s läsa- r i n n o r d ä r f ö r u n d e r d e t sist- förflutna året k u n n a t i n h ä m t a hufvuddragen af d e n n a ett kvinnohjärtas passionshistoria, o c h d e t k a n s å l u n d a i c k e falla i n o m m i n u p p g i f t att s ö k a g i f v a e n r e k a p i t u l a t i o n af d e n n a dreyfustragedi, hvilken väckt ej blott en sådan sensation, u t a n ä f v e n så d j u p a s y m p a - tier öfverallt i världen, ej minst i de nordiska länderna, o c h hvars slutliga u p p l ö s n i n g m a n inom kort kan vänta. '
D ä r e m o t skulle j a g tilläfven- tyrs k u n n a fylla en uppgift i en tidning, i n o m hvars läse- krets tvifvelsutan förefinnes en stark m e d k ä n s l a m e d denna djupt pröfvade kvinna, genom att berätta n å g r a personliga drag o m fru L u c i e D r e y f u s, s å d a n a j a g själf i a k t t a g i t d e m eller h a r d e m af a n d r a.
Vid n å g r a tillfällen, s ä r s k i l d t u n d e r Z o l a p r o c e s s e n i början af förra året, m e n ä f v e n s e n a r e, h a r j a g n ä m l i g e n p å nära håll k u n n a t o b s e r v e r a fru D r e y f u s under situationer, då hennes karaktärsstyrka satts på hårda prof o c h då d e n äfven p å ett REDAKTIONSSEKR.
b e u n d r a n s rärdt s ä t t b e s t å t t p r o f v e t.
O c h från p e r s o n e r, s o m stå h e n n e m y c k e t n ä r a, h a r j a g o c k s å u p p g i f t e r, h v i l k a b e k r ä f t a m i n a per- sonliga iakttagelser.
Ni spörjer kanske, o m j a g icke » interviewat » henne.
D e t tycker ni helt visst ligger nära till h a n d s, d å m a n är t i d n i n g s m a n o c h b o r i Paris.
Till hundratal u p p g å r antalet af de tidningsmän, hvilka tyckt detsamma och äfven v i d t a g i t å t g ä r d e r f ö r att s ä t t a e n s å d a n t a n k e i verkställighet.
O c h d e t är j u s t p å d e n n a g r u n d, s o m d e t n u m e r a är a b s o l u t o m ö j l i g t f ö r j o u r n a l i s t e r att v a r e s i g e r h å l l a e n i n t e r v i e w m e d eller e n s a f l ä g g a e n v a n l i g v i s i t h o s fru Dreyfus.