Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Din spensliga flickgestalt, böjlig och ung, Skall slutas i rustningens iskalla pansar, Till dess du skänkt Frankrike åter dess kung Och friat ditt land ifrån fiendens lansar.
Men vet du, hvart sedan din våg skall gå, Och har du ej sport dina slutliga öden?
Ack nej, ty tron tänker ej därpå, Den följer blott, ända i lidandesglöden.
Ty ingen har ännu med oskyldig hand För frihetens heliga sak lyft sin fana, Som ej genom eldens förtärande brand Måst gå att fullända sin segrande bana.
lin herde / ticka, Med blickar, Men utan tillsyn gå fritt dina får, Och slåndan utur dina händer år gliden, Och till ditt lyssnande öra når Ej minsta ljud, som förtäljer tiden.
Din strålande blick, utaf bilder skymd, Ser intet af allt, som omkring dig kan hända, Den ser långt utöfoer det ändligas rymd, Ser inåt, där himmelska syner den blända.
Ty snöhvit oskuld och brinnande tro, Som fått i drömmarnes lif sin daning, Ha byggt åt tanken en skimrande bro Till värld, som blott skådas af skäraste aning.
Där ligger på knä din själ inför Gud T andaktsfulla och varma böner Och ber under gråt som.
en älskande brud För ditt sargade land och dess kämpande söner.
Och hon, som hör de betrycktas röst, Hugscalerskan uti största smärta.
Som bar all lifoets sorg i sitt bröst Och världens Frälsare vid sitt hjärta, Den rena jungfrun, hvars ödmjukhet, Hoars tro gaf människosläktet frälsning, Af änglar buren i härlighet, Din bön hår möter med himmelsk hälsning.
Med Till röst, som ett med likt klaraste serafernas flöjttoners hymner svall blandas, skulle syster ärfva hälften m o t b r o d e r, ehvad broder ärfde. » Detta lagbud utfärdades möjligen 1 2 6 1, d å B i r g e r J a r l g j o r d e b r ö l l o p åt sin ä l d s t e s o n, o c h u n d e r d e 5 8 4 år, s o m d ä r e f t e r förflöto, befattade sig Sveriges lagstiftande m ä n ej m e d n å g r a t a n k a r p å kvinnans medborgerliga rättigheter.
Det var först 1845 den 19 m a j under Oskar I:s regering, s utfärdades: » I arf t a g e r m a n o c h k v i n n a l i k a l o t t, o c h v a r e ej n å g o n s k i l l n a d, ifrån h v a d s t a m d e n e g e n d o m e n k o m m e n är, som går i arf. » N u t i d s k v i n n a n a n a r k a n s k e e j, att d e t t a l a g b u d, s o m h o n finner v a r a h e l t e n k e l t o c h n a t u r l i g t, i så v ä s e n t l i g g r a d f ö r ä n d r a t v å r s t ä l l n i n g, att alla d e m e d b o r g e r l i g a rät- t i g h e t e r, s o m v i s e d e r m e r a v u n n i t, ä r o, så att s ä g a, u r s p r u n g n a ur f ö r o r d n i n g e n af d e n 19 m a j 1 8 4 5, d å s y s t e r o c h b r o r till- erkändes likställighet i arfsfrågor.
Så långt saga o c h historia räcka, hafva guld och andra ägodelar utgjort de mest b e t y d a n d e värdemätare för människans sam- hällsställning, anseende o c h inflytande.
K v i n - nans ställning före Birger Jarls tid k u n n a v i t ä n k a o s s, n ä r v i k ä n n a till h e n n e s un- d e r o r d n a d e f ö r h å l l a n d e n ä n d a i n till O s k a r I:s d a g a r.
I h e m m e n ansågos då ännu sönerna för dubbelt så viktiga o c h b e t y d a n d e personer som döttrarna.
V i l l e en af s ö n e r n a b e t r ä - d a s t u d i e b a n a n, a n s t r ä n g d e f a m i l j e n s i g till d e t y t t e r s t a f ö r att skaffa h o n o m m e d e l d ä r t i l l; m e n d e t s k u l l e i allra flesta fall b e t r a k t a s s o m e n o r i m l i g h e t, eller r e n t af för e n y t t r i n g af v a n v e t t, o m s y s t e r n y t t - rat n å g o n ö n s k a n att få m e d e l till att skaffa Sköld.
s i g s a m m a m å t t af k u n s k a p e r s o m h a n.
Och hvilka svårigheter, hinder o c h åtlöje m ö t t e ej d å d e u n g a k v i n n o r, h v i l k a, t r o t s alla f ö r d o m a r, s ö k t e b r y t a s i g e n själfstän- dig b a n a!
Jéhanne, du år yngst i din faders hus, Som David, den kunglige herdegossen, Men ditt rykte skall stråla i minnets ljus, Se ' n sekler släckt ut de jordiska blossen.
Når lågan förbrunnit, som tände ditt bål, Och din aska blåst bort för himmelens fläktar, Din ande skall hviska om segerns mål, Om hvad tron för fäderneslandet mäktar.
Ivar E t t jubelår.
1 j e n 19 s i s t l i d n e m a j b o r d e a f S v e r i g e s k v i n n o r h a f v a b l i f v i t firad s o m e n f e m t i o å r s j u b i l e u m s d a g, m e n i stället ser d e t ut, s o m o m detta vårt » klang- o c h j u b e l å r » s k u l l e få g å till ä n d a, u t a n att n å g o n af o s s i » v å r e g e n t i d n i n g » ä g n a r ett t a c k - s a m t m i n n e s o r d åt d e n s v e n s k e k o n u n g, hvilken löste den första boja, s o m h ä m m a d e vår andliga odling och utveckling.
D e t k a n i c k e v a r a u t a n i n t r e s s e f ö r nå- g o n s v e n s k k v i n n a att, i n n a n å r e t g å t t till ä n d a, k a s t a å t m i n s t o n e e n flyktig b l i c k till- baka på vår sociala ställning o c h göra j ä m - förelser e m e l l a n forntid o c h nutid.
I den äldste brodern sågo systrarna sin t i l l k o m m a n d e m å l s m a n, när fadern gått ur tiden, o c h i hans samt en förmyndares h ä n d e r v o r o d e f a d e r l ö s a flickorna så g o d t som rättslösa, isynnerhet s o m d e sällan ä g d e n å g o n s m u l a k u n s k a p o m d e få lag- liga rättigheter, hvilka voro d e m tillerkända.
I c k e sällan b l e f v o d e b r ö d e r n a s n å d e h j o n; i s y n n e r h e t v a r d e t t a fallet, d ä r b r ö d e r n a s studier u t t ö m t familjens tillgångar, då det v a r d t d e r a s m o r a l i s k a s k y l d i g h e t att d r a g a n å g o n o m s o r g o m sina utblottade systrar.
Ä r d e t v ä l u n d e r l i g t, att o r d e n g a m l a m a m s e l l e r o c h g a m l a flickor fått e n så skä- r a n d e m i s s k l a n g, att d e n ä n n u g i f ver å t e r l j u d.
Enligt h e l g e k o n u n g Eriks lag erhöll d e n g i f t a k v i n n a n t r e d j e d e l e n, m e n e n d a s t af » lösören o c h aflingegods », ur m a n n e n s b o.
Men där broder fanns i föräldrahemmet, g i c k d o t t e r n arflös, eller, s o m l a g e n s b u d l y d d e: » H v a r s o m b å d a äro lika när o c h s a m m a släktled, Man ler m ö j l i g e n i v å r a d a g a r v i d b e - rättelser o m mödrar, s o m redan u n d e r det dottern låg i v a g g a n började arbeta p å hen- nes hemgift.
Men denna förtänksamhet blir r e n t af g r i p a n d e, n ä r m a n b e s i n n a r, hur ofta d e n n a h e m g i f t blef dotterns e n d a arf, s e d a n b r ö d e r n a s i n s e m e l l a n s k i f t a t för- äldrarnes tillgångar.
Kom så B i r g e r J a r l att s t y r a S v e r i g e s r i k e, o c h h a n, m a n n e n l å n g t f ö r e sin t i d, g a f k v i n n a n arfsrätt.
» D o t t e r skulle taga arf efter f a d e r o c h m o d e r j ä m t e s o n e n, d o c k hon » J a g får s ö k a p l o c k a s a m m a n s u n d e r m i n l i f s t i d åt m i n a d ö t t r a r, » m a n i d e n t i d e n ofta m ö d r a r yttra.
där gånge hatt till och hufva från. » blott en lott, sonen två, något hörde A l l a u t v ä g a r till e n s j ä l f s t ä n d i g v e r k - l i g k d a a s å f ö r k v i n - s a m h e t v o r o, s o m b e k a n t o, c s h t ä n
1DUN 1895 nan.
H o n v a r d e s s u t o m så v a n v i d att a n s e s i g f ö r b l o t t e n h a l f p e r s o n, att m a n k u n d e l å n g t s e n a r e ä n 1 8 4 5 påträffa e n m a s s a k v i n n o r, h v i l k a l e f d e i d e n föreställ- n i n g, att t v å k v i n n o r s v i t t n e s m å l i n f ö r d o m - stol gällde s o m balf o c h fyra kvinnors s o m full b e v i s n i n g.
O c h ä n n u v i t t n a r u t t r y c k e t » bara e n flic- k a!
» — n ä r d e t f ö r s t f ö d d a b a r n e t är e n dotter — hur djupa rötter föreställningen.
o m, att k v i n n a n är e n r i n g a r e v a r e l s e ä n m a n n e n, slagit h o s oss.
E n d a u t v ä g e n att undkomma broders o c h f ö r m y n d a r e s g o d t y c k e v a r att i n t r ä d a i äktenskap, m e n icke ens i denna sak ägde flickan full b e s l u t a n d e r ä t t, u t a n m å s t e äf- v e n d ä r v i d l a g b e r o af m å l s m a n n e n s v i l j a och samtycke.
M e n o m v i s s a p u n k t e r i l a g e n o m äk- tenskap k a n m a n j u ännu m e d f o g säga, att d e n o m y n d i g a flickan k o m m e r, s o m hustru, ur askan i elden.
V i d k o n u n g O s k a r I:s l a g b e s t ä m m e l s e o m lika a r f s r ä t t föll d e n s v å r a s t e b o j a n, s o m h ä m m a d e vår m ä n s k l i g a frihet o c h andliga utveckling.
Döttrarnas ställning i h e m m e t blef en annan, sedan dess manliga m e d l e m - m a r m å s t e erkänna hennes likställighet i arfsfrågor, o c h d å samhället j u utgöres af » d e tusende h e m m e n », började m a n äfven d ä r att b e t r a k t a k v i n n a n s o m n å g o t m e r a ä n ett, a n t i n g e n b e g ä r l i g t eller b e s v ä r l i g t, husgerådsting.
Häraf följde helt naturligt, att v i s j ä l f v a b ö r j a d e k ä n n a v å r a e g n a an- lag o c h framställa kraf på allmänt mänsk- liga o c h m o d b o r g e r l i g a rättigheter.
M å n g e n m a n — o c h äfven kvinna — siade v i s s e r l i g e n o m o n d a t i d e r i a n l e d n i n g af lagen o m lika arfsrätt, m e n s i a m e s pro- f e t i o r g i n g o ej i f u l l b o r d a n.
T v ä r t o m blef l a g e n till så s t o r f r o m m a, att u n d e r O s k a r I:s l i f s t i d — r i k s d a g e n 1858 — kvinnan f ö r k l a r a d e s myndig v i d 2 5 års å l d e r, s å v i d a hon därom gjorde anmälan hos den dom- stol, h v a r u n d e r h o n i f ö r m y n d a r e m å l l y d d e; intill d e s s s å d a n a n m ä l a n s k e t t, a n s å g s h o n såsom omyndig.
G e n o m k o n g l.
f ö r o r d n i n g e n af 1 6 n o v e m b e r 1 8 6 3 upphäfdes sistnämnda stadgande, så a t t o g i f t k v i n n a, s o m f y l l t 2 5 år, f ö r k l a - r a d e s m y n d i g, m e d r ä t t f ö r h e n n e att själf r å d a o c h f ö r e s t å sin e g e n d o m.
Den 1 januari 1 8 8 5 blef åldersgränsen för m y n d i g h e t s u p p n å e n d e fastställd lika f ö r b å d a k ö n e n, till 2 1 års å l d e r.
H v i l k e n k o n t r a s t e m e l l a n d e 5 8 4 år, s o m ligga emellan Birger Jarls arfslag, o c h det h a l f v a å r h u n d r a d e, s o m förflutit, s e d a n k o - n u n g O s k a r I:e u t f ä r d a d e f ö r o r d n i n g e n o m lika arfsrätt för m a n o c h k v i n n a!
Huru m å n g a b a n o r h a ej u n d e r d e n n a t i d ö p p - nats för oss kvinnor!
H u r u m å n g a fördo- m a r h a ej b l i f v i t n e d b r u t n a o c h e n b r e d v ä g r ö j d f ö r d e r e f o r m e r, s o m ä n n u kräf- v a s f ö r d e b å d a k ö n e n s m e d b o r g e r l i g a lik- ställighet!
Ä f v e n d e n af k o n u n g O s k a r I I d e n 1 1 d e c e m b e r 1 8 7 4 u t f ä r d a d e för- o r d n i n g om hustruns fria dispositionsrätt öfver sin arbetsförtjänst är e n u t v e c k l i n g och fortsättning af k o n u n g O s k a r I:s g e - n o m g r i p a n d e l a g b u d af d e n 19 m a j 1 8 4 5.
V ä l höfves det därför Sveriges k v i n n o r att uttala t a c k s a m h e t m o t d e n n e k o n u n g, s o m i n t a g e r ett så s t o r t r u m i a r b e t e t f ö r k v i n n a n s f r i g ö r e l s e f r å n l å n g a s e k l e r s för- tryck, orättvisor och fördomar.
* Aue.
371 Om julförberedelser oeli julfirande.
Prisbelönad uppsats af L o t t e n Loven.
(Forts.) L å t o m o s s a n t a g a, att v i s l a k t a t eller k ö p t en gris.
N a t u r l i g t v i s h a v i i g o d t i d tin- g a t ett b e h ö f l i g t k v a n t u m o x k ö t t s a m t f ster.
S å t i l l a g a v i k o r f af o l i k a s l a g; m y c - k e t fläskkorf o c h p o t a t i s k o r f är g o d t a t t h a, d å s å d a n m a t af d e flesta är o m t y c k t så- s o m frukost- eller aftonrätt.
(Särskildt b ö r d e t t a b e a k t a s v i d d e n n a t i d af året, d å e n s t o r d e l af d e t n u så d y r b a r a ä g g f ö r r å d e t å t g å r u n d e r j u l t i l l r u s t n i n g a r n a.)
— D e n korf, s o m s t o p p a s i s t ö r r e fjälster, s a l t a s l i n d r i g t o c h är s e d a n f ä r d i g att k o k a.
Den, som s t o p p a s i d e s m a l a r e fjälstren, h a l f b r y n e s, så att d e n h a s t i g t k a n f ä r d i g s t e k a s, d å så behöfves.
Ä f v e n refbensbjällen o c h den s. k.
h a l s s t e k e n b r y n e r m a n n å g o t o c h k a n s e d a n v i d b e h o f fort anrätta d e m.
Julskin- kan g n i d e s m e d salt o c h l ä g g e s öfverst i saltkaret samt kan sedan lämpligen stekas u n d e r n å g o n af b a k d a g a r n a, d å u g n e n är varm.
H a r m a n tillfälle att n u i f ö r v ä g få e n v a c k e r o x s t e k, är d e t skäl att l ä g g a d e n i m j ö l k f ö r att h a d e n tillreds att ste- ka, när helgen k o m m e r.
E n o m t y c k t jul- rätt utgöra j u o c k s å d e » s k å n s k a g ä s s e n »; s å d a n a k u n n a ä f v e n n u p å f ö r h a n d anrät- t a s o c h a n v ä n d a s, a n t i n g e n k a l l a eller u p p - v ä r m a s till m i d d a g eller s u p é.
jal- T M e n u n d e r t i d e n få v i ej g l ö m m a e n så v i k t i g s a k s o m fisken.
D e flesta h u s m ö d - rar, ö f v e n i s t ä d e r n a, f ö r e d r a g a n o g att s j ä l f v a b e r e d a sin lutfisk, o c h h a r m a n b l o t t e n snäll o c h p å p a s s l i g j u n g f r u till h j ä l p, v å l l a r d e t t a b e s t y r ej s t o r s v å r i g h e t.
Allra senast fjorton dagar före jul k ö p e s fisken, hugges sönder och lägges i regn- v a t t e n eller i b r i s t d ä r a f f ä r s k t å v a t t e n, s o m d a g l i g e n o m b y t e s u n d e r tre d a g a r.
D ä r e f t e r l ä g g e s fisken i e n b a l j a, o c h lut efter följande recept öfverhälles.
— Till 5 t 6 (
1 2 5 g r.)
fisk t a g e s 2V2 (
63 g r.)
s o d a, s o m u p p l ö s e s i v a t t e n o c h får koka upp.
Sedan detta kallnat, ilägges t v å h ä n d e r släckt kalk.
D å fisken l e g a t i d e n - n a lut under tre dagar, u p p t a g e s d e n o c h l ä g g e s i f ä r s k t v a t t e n, h v i l k e t ieke o m b y t e s.
N ä r d e n skall a n v ä n d a s, u p p t a g e s d e n m i n s t tre d a g a r i f ö r v ä g o c h blötes i färskt vat- t e n, s o m flitigt o m b y t e s, tills d e n skall an- rättas.
— D e n n a beskrifning på fisklutning är f u l l k o m l i g t tillförlitlig o c h s k a l l m e d sä- kerhet gifva ett m y c k e t g o d t resultat.
&lt; U n d e r d e t att d e t t a b e s t y r p å g å r o c h u t a n f ö r s u m m e l s e s k ö t e s, är d e t p å t i d e n att brygga julölet.
I g o d t i d u r b ö n a s alla k ä r l m e d e n o s (
D a g e n före bryg- d e n företages » m ä n g n i n g e n ».
E n half hek- t o l i t e r m å l e t m a l t l ä g g e s i e t t kar; e n per- s o n slår v a t t e n ö f v e r m a l t e t, e n a n n a n o m - rör det väl.
S å m y c k e t v a t t e n t a g e s, att maltet fullkomligt genomfuktas.
Därefter ö f v e r h ö l j e s k a r e t m e d ett l a k a n o c h får stå i fred öfver natten.
Följande dag uppko- k a s 1 5 7 liter v a t t e n, s o m slås ö f v e r m a l - tet, bvarefter a l l t s a m m a n s arbetas väl o c h d ä r p å får stå ö f v e r h ö l j d t u n d e r IV2 t i m m e f ö r att d r a g a.
U n d e r tiden g ö r m a n i ord- n i n g d e t s. k.
» r o s t k a r e t ».
P å b o t t n e n a f ett k a r l ä g g a s v ä l u r b ö n a d e b o k t r ä n, o c h därefter beklädes karet inuti m e d råghalm, också den urbönad.
I det sålunda iordning- s t ä l l d a k a r e t slås a l l t s a m m a n s, o c h v ö r t e n får s a k t a r i n n a i e n b a l j a, s o m ställes un- der, s a m t u p p k o k a s därefter.
Ytterligare t v å g å n g e r får v ö r t e n r i n n a g e n o m k a r e t, o c h efter h v a r j e g å n g l å t e r m a n d e n få e t t uppkok.
(Efter sista k o k n i n g e n fråntages n å g o t af v ö r t e n till v ö r t b r ö d.)
D ä r e f t e r iläg- ges ungefär en handfull carragenmossa (s o m köpes på apoteket o c h m e d fördel använ- d e s f ö r att få ö l e t k l a r t) s a m t t r e fulla händer humle.
D e t t a får k o k a, tills d e t s e r u t s o m o m d e t s k u r i t s i g, o c h silas däref- t e r u p p i ett a n n a t k a r o c h får stå att svalna.
Ä n n u finns d o c k m y c k e n k r a f t i m a l t e t, s o m d ä r f ö r ej b ö r f ö r k a s t a s.
Man kokar v a t t e n, s o m slås d ä r p å; h u m l e n o c h carra- genmossan tagas nu m e d, och alltsammans får d r a g a, r i n n a g e n o m r o s t k a r e t o c h så ä n n u e n g å n g k o k a.
P å d e t t a s ä t t erhålles godt svagdricka.
N ä r ö l e t är t ä m l i g e n kallt, — så kallt, att d e t k y l e r o m k r i n g a r m e n, o m d e n n e d - s t i c k e s däri, — t i l l s ä t t e s u n g e f ä r Vi liter god bryggjäst.
Nu öfverhöljes karet och får stå o r u b b a d t till f ö l j a n d e m o r g o n, d å j ä s t e n s k u m m a s af o c b ö l e t ö s e s p å ren- gjorda åttingar.
Dessa sprundas väl och få stå o r ö r d a n å g r a d a g a r.
R e d a n efter t r e å fyra dagar k a n ölet användas, m e n vill m a n b u t e l j e r a d e t, m å s t e d e t f ö r s t stå i fjorton dagar.
V i d jästtillsättningen af s v a g d r i c k a t är d e t ej så n o g a, u t a n d e n k a n s k e, n ä r d e t ä n n u är l j u m t.
Ö l, b r y g d t efter d e s s a föreskrifter, b l i r synnerligen v ä l s m a k a n d e, starkt o c h klart.
E n h v a r, s o m a n v ä n d e r s a m m a m e t o d, skall s ä k e r t e r k ä n n a d e n s o m d e t b ä s t a s ä t t att erhålla ett y p p e r l i g t j u l ö l.
Ö l j ä s t e n är b ä s t att a n v ä n d a v i d b a k - n i n g af s u r s ö t t b r ö d o c h s. k.
» s k å n s k l i m - pa ».
D e n b r y g g j ä s t, s o m fåss efter s v a g - d r i c k a t, är t i l l s a m m a n s m e d p r e s s j ä s t ut- m ä r k t till a n n a t b r ö d o c h s k o r p o r.
Dessa senare blifva däraf mörare o c h bättre, än o m uteslutande pressjäst användes.
Ja, n u h a vi k o m m i t in p å k a p i t l e t o m bakning.
I ett s t ö r r e l a n d t h u s h å l l m å s t e n a t u r l i g t - v i s d e n n a d e l af j u l f ö r b e r e d e l s e r n a u p p t a g a flere dagar; i ett m i n d r e hushåll d ä r e m o t k a n m å h ä n d a a l l t s a m m a n s affärdas p å e n eller t v å d a g a r.
A t t här i n g å i d e t a l j r ö r a n - d e b a k n i n g e n af d e o l i k a b r ö d s o r t e r n a är naturligtvis ej b e h ö f l i g t, d å h v a r j e l i t e n » hjälpreda » i den svåra hushållningskonsten kan gifva o s s förträffliga r å d härvidlag.
K o m blott ihåg, att vi d r ö j a m e d baknin- g e n i d e t l ä n g s t a o c h l å t a.
sista b a k d a g e n vara d a g e n före julafton.
Beträffande små- b r ö d s b a k e t t o r d e en liten erinran v a r a p å sin p l a t s.
B a k a ej m å n g a sorter; h e l l r e n å g r a få, r i k t i g t g o d a, o c h m y c k e t af d e s s a.
F r a m f ö r allt b e h ö f v a s p e p p a r k a k o r, j u flere dess bättre.
A f a n d r a sorter verkligt läckra s m å b r ö d m å h ä r m e d d e l a s ett p a r beskrif- ningar.
D e s s a b r ö d h a f v a ä f v e n d e n ut- m ä r k t a e g e n s k a p e n att h å l l a s i g l ä n g e, o m d e f ö r v a r a s i b l e c k l å d o r eller s t e n b u r k a r.
Smörkransar.
425 gr. smör tvättas väl o c h röres m e d 160 gr. socker, 2 äggulor o c h 638 gr. hvete- mjöl.
Degen kanas, o c h kakorna uttagas med ett mindre glas; i midten af hvarje uttages m e d fin- gerborg eller annat lämpligt föremål en rundel, så att kakan får form af en krans.
Man bestry- ker kransarna m e d tunn ägggula samt doppar dem i socker o c h hackad mandel.
Citronbröd.
425 gr. socker, lika m y c k e t fint hvete- mjöl, 5 hela ägg, 160 gr. skirdt smör, skalet af två citroner.
Smöret arbetas, tills det blir hvitt, hvaref-
DU N 37A ter allt det öfriga inblandas.
A f degen rullas små bröd, till längd o c h tjocklek som ett finger.
Judebröd.
En deg tillagas af 213 gr. skirclt smör, 6 ägg, 425 gr. brunt puder socker, 850 gr. hyetemjöl, 7 gr. hjortbornsalt samt kanel o c h kardemum- ma efter smak.
Degen utkallas, uttages m e d nå- got mått i stjärn- eller eklöfsfason, o c h kakorna öfverstrykas m e d äggula, uppblandad m e d litet vatten, samt beströs m e d socker o c h kanel.
Vill man någon gång under helgen hastigt skaffa färskt, godt kaffe- eller tébröd, kan följan- de rekommenderas.
Jästm.jölskaka.
I 319 gr. hvetemjöl blandas en dessertsked jästmjöl.
Fyra ägg vispas med 319 gr. fint socker; däri " hålles en kaffekopp söt mjölk, 4 ä 5 matskedar skirdt smör samt, o m så önskas, litet rifven mandel.
Sist inarbetas mjölet.
Sme- ten slås i s m o r d o c h bröad form samt gräddas, liksom ofvannämnda sorter, i lagom varm ugn.
F ö r e n o c h a n n a n h u s m o d e r är d e t k a n - s k e ett g a n s k a s t o r t b r y d e r i att h i t t a p å efterrätter till d e m å n g a h e l g d a g a r n a.
Till d e r a s t j ä n s t f ö l j e r ett litet u r v a l af r e c e p t på sådana.
Särskildt kläneterna äro j u en g a m m a l stående svensk julrätt.
Klenat.
I södra Sverige saknas dessa kakor knappast i något h e m under julen; serveras m e d fin sylt till, utgöra de där den gifna efterrät- ten på julafton såväl s o m o c h på de öfriga helg- dagsaftnarna.
— En deg göres af 10 äggulor, 5 matskedar strösocker, 5 matskedar grädde, rifna skalet af en citron samt mjöl efter behag, dock så litet s o m möjligt.
Degen utkallas mycket tunt, o c h med sporre uttagas däraf tumsbreda, ungefär 7 7 c m.
långa remsor.
I midten af hvarje göres m e d sporren en skåra, o c h g e n o m denna trades ena hälften af kakan, s o m därefter något utdrages på längden.
Kakorna läggas på mjölade bräden o c h kokas därefter i gåsflott eller i brist däraf i svinflott.
Då de flyta upp o c h äro ljus- bruna, läggas de på gråpapper att afrinna.
— Vill man ej använda så många äggulor till denna sats, kunna i stället några af hvitorna tagas med.
2 Mandeltårta.
1107 gr. smör inarbetas 213 gr. hac- kad mandel; därefter blandas detta m e d 3 ägg, samman vispade m e d 319 gr. socker, samt tre a fyra kokta, kalla, rifna potatis.
En tesked potatis- mjöl kan tilläggas.
Gräddas i pannjärn eller bleck- form, s o m bestrukits med kallt smör o c h be- strötts m e d rifvebröd.
Tårtan kan m y c k e t väl g ö m m a s ett par dagar.
Äpplepaj.
A f 107 gr. smör, något mera mjöl o c h 1 äggula göres en deg, som utkaflas tunt.
Där- med beklädes en bleckform inuti, och stadigt, sött äpplemos ilägges.
A f degen har man sparat en del, som nu utkaflas o c h pålägges som lock.
Gräddas i ej för varm ugn o c h serveras varm med vaniljsås eller vispad grädde.
Fyllda äpplen.
Jämnstora, goda äpplen skalas, och kärnhusen urtagas m e d äpplepipa.
Nu har man tillreds en smord o c h bröad låg bleckform eller ändå bättre ett porslinsfat, s o m tål ugns- värme.
Ä p p l e n a doppas i smält smör o c h rullas i skorpmjöl samt läggas så tätt s o m möjligt i formen.
Nu fyllas hålen efter kärnhusen såväl som andra mellanrum m e d socker o c h hackad mandel.
F o r m e n får stå i ugnen, tills en visp- kvist lätt går g e n o m äpplena.
D e serveras utan något tillbehör.
MÖRTÅRTA.
213 gr. väl tvättadt smör röres tills det blir hvitt, hvarefter 2 äggulor iröras jämte 140 gr. socker o c h 319 gr. mjöl.
Degen utkaflas i bottnar, s o m gräddas i måttlig värme.
Mellan bottnarna lägges sylt eller äpplemos.
Tårtan ser- veras med vaniljsås eller vispad grädde.
U n d e r d e t h u s m o d e r n m e d så m å n g a bi- t r ä d e n s o m m ö j l i g t s t y r o c h ställer i k ö k, brygghus och bakstuga, företages inomhus e n g r u n d l i g r e n g ö r i n g.
D e n b ö r h e l s t försig- g å u n d e r d e sista d a g a r n a f ö r e j u l a f t o n o c h v a r a så a n o r d n a d, att h u s e t s m e d l e m - m a r ej b e h ö f v a l i d a däraf.
B l o t t ett eller ett p a r r u m t a g a s i s e n d e r; m a n s å p t v ä t t a r och skurar d e m grundligt, piskar mattor och m ö b l e r samt ordnar d e m fullständigt, så att h e r r n i h u s e t, f u l l v u x n a s ö n e r o c h lr.öjligen a n l ä n d a j u l g ä s t e r h a e n l u g n o c h b e k v ä m tillflyktsort, u n d e r d e t m a n låter d e t e n a r u m m e t efter d e t a n d r a g e n o m g å samma reningsprocess.