Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lieutenanter med Dito — 5o: •—. £:te Classen: Under-Officerare med Dito —. 24: — 7-de Classen: Corporaler med Dito •— 8: — E:de Classen: Manskap med Dito —. 6: — Hvarjemte det stadgande borde vidtagas, att garnisonerande inqvarteringstagare i de 6 första Classerne, som icke i Kronans hus kunna inrymmas, alltid böra emottaga inqvarteringen i contant, hvilken äfven för manska pet med options-rält må uppbäras af Regements- eller Compagnie- Chefen, emot förbindelse att hålla manskapet med rum, sorn deremot af staden böra in natura lemnäs, der sådant åtagande å de örres sida icke sker, samt ersättningen för stallrum bestämmas till j Rdr. i månaden för hvarje häst som hållas bör.
I afseende å ständig inqvartering in natura tillstyrkte .'Stats-Secreteraren och Stats-Rådet deremot antagandet af den projecterade tariffen till det antal rum m. m., den för ogifte inqvarlerings-tagare utsätter; äfvensom Stats-Secreteraren och Stats-Rådet icke funno något att erinra vid Sih, till R.
Prof. 18 34* I Sami. 1 Åfi, % ij.de Hdftet. 30 — 20 2 0 16 — 8 — 1 — 8.— x 8.—. io Kongl. Ma,j:ts Kådiga Skri/velse N:o SS: livad projeelet till Inqvarterings-Ordning innehöll, rörande tillfällig inqvartering; hörandes, sedan liulvudgrimderne hlitvit bestämda, ifrågavarande Stadga omai hetas, då de tillägg och rättelser, Em bets-Verken deruti föreslagit, lätteligen kunde, der de nödiga funnes, iakttagas.
Hvad slutligen angick tredje frågan, eller den nya InqyarleringsOrdningens tillämpning äfven på inqvarteriifgen i Slockholm, så enär härom genom senare Författningar blifvit regleradt, med afseende å här förekommande loenia omständigheter och förhållanden,hvaribland i främsta rummet uppstegrade pris å hyror och andra behof, samt sedermera några sådane förändringar härutinnan icke inträffat, sorn nu skäligen kunde föranleda till en annan ordnings införande i denna del, ansågo StatsSecreteraren och Stats-Rådet i underdånighet, att för det närvarande borde vid härom gällande siadgauden förblifva, äfvensom Stats-Secre te raren och Stats-Rådet funno, alt, ehvad reglering i afseende å inqvarteringens utgörande och rättigheten till dess åtnjutande nu i allmänhet kunde träffas, sådant icke borde leda till minskning i nuvarande Inqvarterings-tagares, i följd af förut gifne stadganden, träffade öfverenskommelser eller eontract, inuéhafvande rätt.
Kongl, Maj:t behagade till hvad Stats-Se,creterajen och Stats-Rådet i ofvanberörde måtto i underdånighet anfört och hemställt lemna Kådigt bifall; och upplästes härefter af Stats-Secreteraren förslag till Kongl.
Maj:ts Kådiga Skrifvelse i detta ärende, hvilken Skrifvelse, på närvarande Ledamöters af Stats-Rådet underdåniga tillstyrkan, i Nåder godkändes, att, sådan den finnes vid delta Prolocoll bilagd, lill Rikets Ständer afgå — TT« ^ O * Ut supra.
Ex Protocollo F. V, JVestce.
Änk. till Exp. Utsk den 19 Jnlii.
KONGLMAJ.-TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående upphörande af de i Rikets Norra
Län utgående sd kallade Räfstetings-penningarne; Gifven Stockholms Slott den 5 Julii 1804.
Mecl anledning af en inom Riks-Stånden väckt motion, om upphö - Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse K;o 38. il randel af de i Gefleborgs, VesLer-Korr 1 ands, Jemtlands och Vesterbottens
Län af ålder utgående och Landshöfdingarne derstädes tillkommande så kallade Räfstetings-penningar, halva Rikets nu församlade Ständer, som, vid pröfningen af nämnde fråga, ibland annat, inhemtat, att förrberörde Räfstetings-penningar utgöra en, i fortsättning af förra räfstelings-kostnadenj med hänseende ti i 1 ofvanomförmälde landskaps vidsträckthet osh egna beskaffenhet, serskildt beviljad afgift, till ersättning hvarför invånarne i dessa landskap icke åtnjuta någon motsvarande lindring i Lagmans- och Häradshöfd i 11 ge- räntan eller tingsgästnings-penningar, uti underdånig skrifvelse af elen 3o sistlidne Maji gifvit tillkänna, att Rikets Ständer, vid detta förhållande och då, genom lid efter annan skedd fördelning af de Korra Länen, den förut gällande orsaken till räfste-tingsafgiften, eller dervarande
Landshöfdingars större resekostnader än i andra Län, försvunnit, funnit berörde afgift numera vara mindre lämplig, såsom utgörande en icke allmän beskattning för ett äfven upphördt behof, samt, på grund deraf, för deras del, ansett invånarne i Gefleborgs, Vester-Korrlands, Jemtlands och Vesterbottens
Län böra befrias ifrån utgörandet af de så kallade Räfstetingspcnningarne, hvilka, enligt hvad upplyst blifvit, för ar 18dr utgjort tillsammans 1718 Rdr. 42 sk, 4 hvaremot, och enär Landshöf dingarne i oftanämnde
Län voro herättigade till ersättning för denna at deni hittills åtnjutne löneinkomst, Rikets Ständer hade för afsigt att vid Siats-regleringen uppföra ett motsvarande anslag.
Vid öfvervägande af de utaf Rikets Ständer sålunda anförda omständigheter har Kongl. Majit i Nåder bifallit, att invånarne i Gefleborgs, Vester-Korrlands, Jemtlands och Vesterbottens
Län må, under det af Rikets Ständer uppgifne vilkor, frikallas från utgörandet af ifrågavarande räfstetings-penningar, hvilket Kådiga Beslut till Rikets Ständers kännedom nu meddelas.
Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. C, Dt Skognian; Kongl. MajUs Nådiga Skri/velse Nio S8.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Fj nance-År enden , hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet d Stockholms Slott den 5 Julii i334.
Närvarande: flans Excellence Jusliliae Stats-Minislern Herr Grefve,Rosenbladj Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelieren Friherre von Schulzenheim och Slals-Secrelerareu Skogman. Stats-Secreteraren Skogman uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majlis under den 28 sistlidne Junii meddelade Nådiga Beslut, författadt, vid detta Protocoll bilagdt förslag lill Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående upphörandet af de i Rikets Norra Län utgående så kallade räfstelings-penningarne; hvilket förslag Kongl. Maj:t, uppå Slats-Rådels underdåniga tillstyrkande, läcktes i Nåder gilla; och skulle, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Skrifvelse under denna dag lill Rikets Ständer affärdas.
Ex Protocollo Nils af Zellén. STOCKHOLM, hos Ludv. Westerberg, 1834.
Majus Nådiga.
Siri/veise N:o 5g, < N:o 53.
Antom lill Exp. Utsk. den 3 Sept» KONGL. M A J :T S Nådiga Skrifvhe till Riket« S/änders Stat Utskott, angående Presirättighete' nes u’görande på Gottland och dermed sam nanhängande frågor, om en förändrad indelning af dervarande Pa,turat, m. m., Gifven Stockholms Slott den 12 Julii 8'4* Tid efter annan har allmogen på Gottland yrkat nedsättning i tionden, och andi ing i sältet alf. utgöra aflöningen till Preslerskapet, sota deremot de ls rnedgifvit, dels hest ridt de i sådant hänseende uppgjorda förslag, Målets upphof och utveckling lill sitt närvarande skick, har väsendtligen varit följande:
Den 3q November 1811 inkommo f. d, Kammarskrifvaren L. F. Degen och Bonden Johan Rosvall nied en underdånig skrift,*å egna och en del Gottlands allmoges vägnar, hvaruti klagades öfver tyngden af Prestlättigheterne derstädes, så i afseende på beloppet, sorn sältet alt dem utgöra, och öfver åtskilliga missbruk, som
Preslerskapet förmenades hafva tillåtit sig vid tillämpningen af den för Presträltigheternes erläggande derstädes ännu gällande if48 års Con venlionsstadga, och i underdånighet anhölls, att, 0111 vänlig öfverenkommelse emellan Preslerskapet och allmogen icke kunde tillvägabi ingas, Kongl, Maj:t måtte antingen upphäfva nämnde stadga, eller deröfver utfärda en uttrycklig förklaring, allmogen till lättnad och upprättelse.
Uti infordrad t och afgifvet underdånigt utlåtande från samtlige Kyrkoherdarna på Gottland, besti idde desse tillvaron af de missbi uk, k laga liderne angifvit, äfvensom riglighetén af deras anmärkningar mot sjelfva Convenlionssladgaii, och åberdpade åtskilliga Kongl. Bref, hvarmedelst den, allt intill närvarande tid, blifvit bekräftad.
Kyrkoherdarne sökte visa sig hafva uppburit mindre och ej mera än Forfaltningarne stadgade, samt alt den tiondesättning, af a:ue tunnor mindre på hemmanet än de cg ie rätt att t ord ra, hvilken de, med uppoffring af de fleste Gonventionsartiklar, erR. h. t,II R.
IÖ35. 1 Sunil. 1 U il 1 18 de Häftet. * Kongl.
Majus tidiga Skrifvelse N:o 5g. ljudit si" att antaga; blifvit med sfi ringa anbud af allmogen besvarad, atl Kyrkoherdarna ej kunnat deiaf, för Pastoratens litenhet, hafva deras utkomst.
D- yrkade fördenskull alt fä, enligt privilegier och Förfaltnii g r, tillgodonjuta sina hiniiigsräiligheter; men ville dock-föl blifva vid sina ledan gjorda anlind till frivilliga öfverenskommelse!’.
Ilen 17 Mars 1812 instämde Visby Consistorium i Kyikoherdarnes yttrande, men tilläde, till det så mycket hellre önskade en viss tiondesätli mg, sorn allmogen missbrukade sin valiätiigliet lili Paslmaiens upplåtande ät den, sorn åninge de 1 ingaste lonevilkoien.
Med dåvarande Pastorats och Kyrkors anta! ansågs tionden icke kunna nedsättas under
Ps estel ska pel s anbud; men om, genom Kongl. Majlis bemedling, eller allmog! ns lii,illiga begifvande, pastoraten hlefve, vid inhalande ledighet, efter liand sammanslagna lil! hallien mindre antal och vahällighelen afskalfad. s; så kunde allmogen få lindring, Piesteiskåpet hafva sin anständiga I nigning, samt medel äfven vinnas att upphjelpa läro- och uppfosti ingM er ken.
‘ Lamh hofdinge)! instämde den 2 A piil 1812 i Consisfoiii yttrande.
Å veu i händelse Kongl. Majli skulle tinna för godt Sjelf utlega badeKioliolhnde och Tertialen, samt åt Presteiskåpet anslå, jemte 1 ostälicn, ett visst I el >pp spanmål, voie nödigi alt sammanslå Gottlands l\.i Pastorat, innehållande q a socknar, lill omkring 20 Pastoiat, med minst 5o mantal i hvarldeie. ] egenskap af Gotlländska allmogens Fullmäglige vid 1812 års Riksdag, hegärde Johan Rosvall och Johan Isums del af dessa handlingar, och inkommo den sä Maji samma år med underdåniga påminnelser vid K y.kclu rdainrs lork lin ing, samt anliöllo, atl Kongl.
Majit läcktes låta föranstalta undersökning på stället om löi hållandet, och bestämma en viss taxa. h vai eller de kumle lä la sig.
Degen ingal' äfven en set skild underram: skult i samma ämne, hvilken af arne Gotlländska Prcslcisfcapets Riks<'a2s'i 111mägtige, O. J. Fårens och M.
Klintberg, besvarades.
Mapt Ix fallde derefier den 20 Jnnii 1813 Landshöfdingen att söka genom sammankomstei ( mellan Deputerade af Pi estel skåpet och alline: cu, i när vai o al en Comis loi iVullmäglig, samiåda om hästa sättet till e . l ilkig jemkning af alla stridigheter och om billiga grunder till Prest alg elemes utgörande. ] sammanhang härmed skulle Landshöfding ocii Consistorium ingifva undeidånigl förslag till jemkning och sam.
Ren*!, Majus Rådiga Skrifvelse N:o 5g, 3 ifiansluende af Pastoraten på Gottland, hvartill ulvägarne borde, sfi vidt möjligt, i förväg beredas.
Landshöfdingen liit då, under den sfi Julii 1810, uppi ätta förslag till ny reglering af Pastoraten på Gottland, enligt hvilken de 4^ gamla, meri ett medel-hem mantal af a5 .mantal, skulle inskränkas lill 24 Pastorat nied ett medel-hemmantal af 45 mantal.
Ingen Kyrka eller begrafningsplats skulle ödeläggas, ej heller Lärarnas antal minskas.
1 hvarje sammanslaget Pastoral hurde, vid inia äflande ledighet, blifva cn Kyrkoherde och en 'Capella 11, hvilken senare, såsom erhållande det ena Kyrkoherde-bostället, ej skulle komma att på något sätt öka socknemännens utgifter; hvarje Söndag skulle Gudstjenst hållas skiftevis uti en af de förut sammanhörande Kyrkorue, då de andre socknarnes inbyggare egde sig derstädes inställa, hvarigenom Gudstjensten allid kunde börjas i laglig lid.
.Trängsel i vissa Kyrkor kunde, medelst tillbyggnad al Läktare, lätteligen undanrödjas o. r„ v.
Vid de sammanträden, som angående detta förslag höll s, yrkade Presterskapel högst 10 minst 7 tunnor, heikell råg och hälften korn, af hvarje helt hemman, samt dessutom hela beloppet, eller större eller mindre del af öfriga då utgående Pastoralier, hvaremot allmogen i olika socknar erbjöd ifrån 3 till och med 7 tunnor af hvarje mantal, och största delen, serdeles de, som bjudit öfver 4 tunnor, dessa i ett för allt.
Pastoratens sammanslagning beslriddes enhälligt af Presterskapel; och (dier flera öfverläggning;!)-, dels på socknestämmor och dels infor Landsbo (lingen, biet en af honom föreslagen tionde-sättning af 7 tunnor säd, 10 skalp, smör, arne lam och \ mans- handedagsvei keil af mantalet, samt Prestegårdsbyggnad, i ett för allt, antagen af 17 socknar, hemställd till Kongl. Majrts afgörande af ri, besvarad med serskilda anbud af 2o, och utan anbud förkastad af 24 Pastoratens sammanslagning antogs utan förbehåll af 27 socknar, med förbehåll af 28 och bestruldes af 3q.
\ ali ättighelens för;;n bing medgafs bloll af eli enda socken, men förkastades af alla de öfriga.
Den 27 Julii iS'4 yttrade Consistorium: att allmogens anbud vore oantagliga; att en lika Lionde-sättning försvårades af olika näi ingar; att allmänna sammankomster icke vore lämplige till dessa frågors afgörande, hvadan Consistorium anhölle, att de matte få behandlas enligt Kongl, Kungörelsen den 21 Sept. 1810; all Pastoratens sammanslagning, hvarigenom Preslerskapet förminskades och Kyikoherdarnes halfva antal nediisties tili Capelianer, samt Kyrkorne behöfde utvidgas, skulle, enär allum» 4 Kongl. Maj t» Nådiga Skrifvelse N:o 5g. gen dervul såsom vilkor faslat liondens nedsättning lill 3 eller 4 Innnor» med bibehållande af hittills brukliga Prestval, Inilkas anskaffande borde vara ett hufvud vilkor for sammanslåendet, möta så stora svårigheter, att Consistorium önskade, del frågan derom måtte förfalla.
Landshöfdingen deremot vidblef förslaget ocn sökte i sin underdåuiga beiältelse, af den 18 Augusti i H14• ådagalägga; ail Kyrkorne icke beböfde ombyggas; alt de Ordinarie Pteslemes antal endast förminskades med 3:ne; att PreSteil blott finge i predikan i stället för 2 att häfla på hvarje Söndag och derigenom lättare medhunne p<ediko- och oalechismi-löi hörj att tionde-sättningen voie grundad på landels hufvuiluäiing, åkerbruket, och således antaglig.
Landshöfdingen ingal derföre lill Nådig stadfästelse ett förslag, hvarigenom både Presteiskåpet på Gottl.md och Skol Lärarne i Visby skulle undfå erfordei lige löner, oaktadt allmogens sädestioude nedsattes ti I G tunnor och smöret till 8 mälker af hvarje mantal.
Såsom ombud för G5 socknar på Gottland, inkom Assessor Dtihbe, den 5 April iStö, med underdåniga påminnelser vid Gonsistorii oell Landshöfdingens underdåniga yttranden, serdeles vid det löna, och yi kade Pastoratens sammanslagning, samt ali Kongl.
Majrt läcktes, med Convenlions-S adgans upphäfvande, anbefalla en ordentlig tionde-sättning af Kronans s/J. hvilka Presti rskapet af gunst och nåd ålnjöte tillika med dess \ al hela tiotiden, samt alt deli, sedan Pastoratens antal blifvit till hälften förin alli öfriga Prest i älligheter med i tunna, eller tillhopa mel \
\J% tunnor i ett lör idit, af hvarje mantal.
För de öfriga 27 socknarne på Gottland, ingåfvo Riksdagf-Fullmäglige derifrån, Jaeol) Kinner och Luis Peinnarfve, den 8 April iSi5, en underdånig skrift, inslämm;mde i Assessor Dubhes frams ä In ingar, och med yrkande, Jill sockmiriic måtte vid deras vali ätt bibehållas.
Jemte åtskilliga missbruk, vid Presträttigheter nas uppbärande, öfver-k lagades äfven, iitl Preslerna undandrogo sig ulgöia vin- och bvggnings-säden, som borde utgå uif kyrkotionde!!, hvilken de, såsom förläning, åt njöte.
Emedlertid hade Biskop Eberstein begärt och erhållit del af Landshöfdingens Beglerings-Föislug, samt, under den i5 Apiil ifiiö, undcrdåliigsl anhållit, :itt detsamma, såsom förnärmande Presterskapets läll i allmänhet, och betagande .less yngre medlemmar hopp 0111 belord ian, icke måtte sältas i verkställighet, utan 2:11c års anstånd niedgifvas, lill försök alt uppgöia tionde-sättningar.
Majus Nådiga Skrifvelse N:o 59* 5 Den 10 Maji 1815, befallde Kongl. Majrt Landshöfdingen och Biskopen på Gottland, att söka inom
Pastoraten föranleda fiiviiliga öfverenskommelse!', angående Preslrälligheternes utgörande, och alt, inom slutet af Julii månad 1816, inkomma med bet är telse om framgången.
—Men sedan Biskopen inberätta!, det alla försök i delina väg varit fruktlösa, förklaiade Kongl. Majrt, den 14 Äng. i8iG, alt all vidare åtgärd, i detta hänseende, komme alt inskränkas till hvad Kungörelsen, af den 3 April samma år, rörande dylika öfverenskommelse!', föresklifver.
Emedlertid hade jtne hvarandra lillgränsande Pastorat, Stenkumla och Vall, blifvit ledigt!, och Landshöfdingen erhållit
Nådigt tillstånd att, öfver deras sammanslagning, höta soeknemännen, hvilk.'», enligt Laudshöfdingens bertil telse, elen f) October 1817, enhälligt dertill samtyckt, beslutat de flesta Prest bordens olai rendel-ing, öf verenskommit om etl nytt valsätt, och, jemte anslag lill Kyrkoherden och hans Adjunct, förordnat om bainaundei visniiigens bestridande, genom den senare, samt om Nådig stadfästelse anhållit.
— Den 14 i sistnämnde månad begärde Biskopen, att med målets afgörande måtte hafvas anstånd, intill dess Consistorium fult tillfälle deröfver afgifva sitt underdåniga yttrande, som skedde ilen 24 October 1817, och i hvilket Consisloiium beklagade sig Öfver det författningsvidrig;) sä l, hvaruppå beslutet tillkommit, samt alstyrkte denna och alla öfriga dylika sammanslagningar, såsom menliga för religion och sedlighet, genom Gudsljensteis indragning, och ledande till oskälig nedsättning i blifvande Kyrkoherdars inkomster.
Meli om Kongl.
Majrt ändock skulle hifidla denna förening: så anhölle Consistorium, alt en dylik anstalt ej mätte vidare utsträckas inom Wisby lilla S ift; hvarjemte de obefordrade Piesterna på Gottland ingåfvo en underdånig framställning om försvårade utsigter för deni, i'händelse Pastoraten sammansloges.
— Deiemot iukommo Gottläudska allmogens Fullmägtige vid dåvarande Riksdag, Jaeob Kinner och Petter Myrungs, den 20 Dee. 1817, med en underdånig anhållan, alf, sedan inga öfverenskommelse!* om Pastoratens förening i allmänhet träffats, Kongl, Majst måtte afgöra denna tvist, sammanslå de mindre, så fort de blt fve lediga, upphäfva Conventions-Stadgan och annorledes bestämma Presterskapets aflöning.
Preste-S andel, sorn luiiöfver hördes, yttrade sig, den () April 1818, hufvudsakligen instämma med Consistorium, afstyrkle alla förslag till Pastorats eller Kyrkors indragning på Gottland, åberopade emot det nya 6 Kongl.
Majus Nåd g<% Skrifvelse K-o 5$, valsättet Kyrkohagen, och emot nflöningen Presterskapets privilegier, samt hämisade lill enskilda ölverenskominelsers ingående.
Allmogens Biksdags-Fullmäglige förnyade derefter, den i Jtmii 18(8# deras undeidäniga begäran, ali Kongl. Maj.T malit*, enligt Landshöfdingen# förslag, minska Pastoratens antal tili 2 {, och, intill dess denna reglering hunnit vti kslälias, nedsalta tionden till 6 tunnor på mantalet.
Handlingaine i målet, allliiiån begynnelsen, hänvisades då, den 12 Augusti Ikl8, till Kammai-Collegium, med befallning alt utreda beskaffenheten af dea Tertial och Krom •tionde, saint öfiiga rättigheter, hvilka, antingen genom |648 års Conventions-Stadga eller Konung Carl XJ:s förläning, eller af nuttal) grund, blifvit Gotliändska Presierskapet tillagda; i sammanhang hvarmed Collegium äfven borde yttra sig om föreningen af Stenkumla och Vall. Den 2!
Mars 1820 afgaf Kamrnnr-Collegiuin detta Utlåtande af innehåll, att 0111 Tertialen på Gottland gällde detsamma, som i Sverige för ö iigt.
Dr 3/5, eller Kronans andel af tionden, hade deremot redan den ad Junii iCpp blifvit, elier föiegången undersökning, tili Kronan indragen, men, uppå Presterskapets anhållan och för Pastoratens ringhets skuld, den st» Julii af gunst och nåd återgilven; dock med 'förbehåll, att om allmogen framdeles idelie oförmögen att loise kyrhornc nied vin- och" byggningssäd, så boule Presterne af kvrko-lionden sådant uppfylla.
I kraft af denna förläning och senare stadfästelse!), den sista af den 11 januari! t Boo, bade Goilhindska Pieslerskapet alltsedan varit i besittning af Kronans tionde-andel, utan att ilen blifvit föivandlad till någon stäu* dig rättighet; men så länge orsaken lili förläningen, Pastoratens ringhet, flori före, boule den ej kunna indragas.
IV agon förändring i den stad fästade Conveiitions-Sladgan ansåg Collegium endast genom frivilliga öfverenskommelse!' kunna göras; antalet af Kyrkor och Pastorat på Gottland jemförelsevis lill andra landskap, borde till sammanslagningar föranleda.
Mot föreningen af S eufumia och.
Vall förekomme intet hinder; utan anmärktes blott, att Landshöfdingen ej gjort skillnad mellan Kronans tionde och Presterskapets tertial.
Om denna förening af Kongl. Majrt bifölles, ansuge Collegium anstånd med tionde-regleringen böra hafvas, intilldess ordentliga tionde-sättningar, hvilka afven för hela ön föreslogos, egt. rum, och tillförlitliga uppgifter om Presterskapets ordinarie inkomster vunnits, hvarefter bestämmas kunde, orri Kronans andel i tionden borde anslås till Kyrkoherden, eiler till vin- och byggnings-säd, eller til! undervisningen, Kongl. Majus Nådiga Skrifve!*: N:o $$> 7 eller ock indragas, sedan skälet till förläningen, Pastoratens ringhet, harle, genom deras sammanslagning, förfallit.
Sedan nådåren i Stenkumla och Vall förflutit, och socknemännen deri 4 Augusti 1820 hegart tillstånd till deras återbesättande, antingen samfäldt eller hvar for sig, medgat Kongl. Majit det senare, men befallde den *) Maji »821 Consistorium upplysa, huru förbehållet om viii- och byggnings-sälen dittills blifvit af Gottlan Iska Prés t erska pel uppfylld.
Under den ?!
Julii samma år inbi rättade Consistorium, att densamma hvarken af ålder eller 1111 för tiden erlades af Presteiskåpet, utan af allmogen; vitt hvilket förhållande, oell med afseende å ordalagen i Kongl, lind vet den 82 Julii I 6)5, Kimrnar-Cöllegiiim den 28 Augusti 1821 och La nisl 1 ofri i ligell den 1 > Junii 1822 ansågo denna säds utgörande icke kunna Presterskåpet för tillfället aläggas.
1 anledning af hva l sålunda i detta .ärende förekommit, och da det icke blifvit b< h indhult i den ordning, sorn Kongl.
Kungörelsen d. 3 A pr. 1818, angående föreningar om Prest rättigheter bestämmer; så anbefall de Kong!, Majit, deu 2 ) April iS«3, Län Isliöfdinge och Consistorium i. Wisby, att söka inom Församlingarna tillväg d>; inga fi i vi II ige. föreningar om Prest rätligheterne, och alt, der sådana icke kumle t raff is, dermed förfara, på saft nämnde Kungörelse bestämde.
Inom slutet afar 1 v> \ borie verkstäl ligheten ega runi och underdånig berättelse derefter allerums, .med noggranna uppgifter rörande beloppet af K vrkoherdai nes inkomster uti samtliga Past i den på Gollhild.
Emedlertid uppsköts utgörandet af d,e i ämnet, väckte frågor och förslag.
För berörde ändamål Indius S ickenstämmor i församUngarne, i närvaro af tillförordnade Krono- och Cöusistorii-Ombud, hvarefter, da dessa öfverläggningar på de flesta slä leii fruktlöst' a Un po, samtlige Kyrkoherdarna och Ombud från socknarna sammanträdde på Lan Is-C mcelliet inför Landshöfdingen, Biskop och Consistorium.
Följden deraf b!ef, afl frivilliga öfverenskomruelser träffades endast i 5 Pastorat och i 3:ne till a-udra sudane lydande socknar.
1 underdånig Berättelse af den iS Mars >825, uppgåf Landshöfdingen: att 43 socknar hade från 3 f j lill io 'ffi eller mindre än n mantal; att Pastoraten innefattade från 11 1/8 lill 38 mantal; alt medeltalet i hvarje socken utgjorde 1 1 och i hvarje Pastorat ^4 mantal, med 3(15 personer 1 hvarje socken och 7.{<) i hvarje Pastorat.
Efter 1717 års Skattluggnings-Verk för Gottland, bifogade Landshöfdingen underdånigt 6 Kongl, ftlaj.ts Nåd ga.
Skrifvelse N:o 5g.
Förslå" lill slön dig tionde-siiiliiing, enligt hvilken Presterskapets liela tionde
Ar 182:1 skoliil utgöra 5,72c) lunnuv i<) kaj par.
Ulan en allmän regiel ilig al Pastoraten och l'n sli ättiqhetmie pä lj,uland, ans?.g
Landshöfdingen! hvarken allmogen kunna lindias, eller missbruken vid Piestvalen löi ekorn inas.