Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande frågan om sättet för ordnandet af bergsskole-elevernas praktiska öfningar, har Bruks-societeten förmält sig icke kunna afgifva annat yttrande, än att, då den praktiska undervisningens anordnande naturligtvis måste lämpas efter jernhandteringens stigande utveckling och de framtida förhållanden, som derpå kunna ega inflytande, något detaljeradt förslag, huru denna undervisning skulle för framtiden ordnas, syntes icke kunna pä förhand uppgöras, men att Societeten, som vore förvissad att med det frikostiga årliga anslag, den erbjudit sig att för ändamålet använda, elevernas praktiska öfningar skulle på ett tillfredsställande sätt kunna besörjas, funne att, sedan bergsskolans flyttning till Stockholm egt rum, den utväg åtminstone tills vidare kunde och borde vidtagas, att Jernkontoret med enskilde bruksegare eller bolag träffade aftal om upplåtande under längre eller kortare tid af tjenliga verkstäder och lokaler för den praktiska undervisning, som af Jernkontorets vederbörande tjenstemän koinme att eleverna meddelas; och hyste Brukssocieteten den öfvertygelse, att tillgång till tjenlig bruksegendom med närbelägna grufvor, skogar, masugn, smedjor med flera inrättningar, som för undervisningens ändamålsenliga bibringande erfordras, borde kunna för bergsskolan vida lättare beredas, om densamma förlädes till Stockholm med de beqväma knrmnunikations-an - 14 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition JVs' 83. stalter, soaj derifrån dels redan lunne.-, dels komme att. t ill vägabringas, än om skolan qvarblefve i Fahlan; hvarjemte Bruks-societeten förklarat, dels att, då Societetens anbud, ; tt till bergsskole-elevernas praktiska öfningar och undervisning af Jernkontorets medel anvisa ofvanberörda årliga anslag, skett under antagande deraf, att bergsskolan skulle blifva med Teknologiska Institutet, förenad, och Bruks-societeten icke funnit anledning att frånträda sin mening, att hufvudstaden vore den lämpligaste orten för en bergsskola.
Societeten funne omförmälda anbud icke vara för sig bindande, derest skolan komme att förblifva i Fahlun eller förläggas a annan ort än Stockholm, dels ock att, hvad anginge förutsättningen att elevernas praktiska undervisning komme att stå under ledning och tillsyn af Teknologiska Institutets Styrelse, Societeten syntes sjelf blifva bäst i tillfälle att bedöma, huru den praktiska undervisningen borde ordnas, för att medföra största nytta för jernhandteringen, hvadan Societeten ock borde ega att antingen omedelbart eller genom Fullmägtige i Jernkontoret bestämma de åtgärder, som i berörda hänseende funnos erforderliga, och sålunda icke kunna, utan möjligt hinder för befrämjandet af sina syften med handteringens utveckling, öfverlemna afgörandet af dessa frågor till en främmande styrelse.
Föreståndaren för bergsskolan har i sitt afgifna yttrande, jemte det åtskilliga utaf honom förut anförda skäl för skolans förening med Teknologiska Institutet blifvit fullständigare utvecklade, hufvudsakligen anfört, att, enär det icke borde blifva svårare för bergsskolan att från Stockholm nalkas jernverk, der den praktiska undervisningen kunde försiggå, än från Fahlun, han ansåge fördela i ne af skolans flyttning till Stockholm och förening med nämnda Institut, framför dem af skolans qvarblifvande i Fahlun, vara sä öfvervägande, att skolans flyttning till hufvudstaden borde önskas, äfven om icke någon för den praktiska undervisningen lämplig bruksegendom skulle komma att inköpas samt att skolan, med det af Bruks-societeten för denna undervisning utlofvade anslag af Femton Tusen Riksdaler ärligen, borde vida bättre, än nu vöre möjligt, kunna uppfylla sin bestämmelse; men att, beträffande Bruks- societefens förbehåll, att den praktiska, undervisningen med dertill hörande öfningar skulle genom Jernkontorets tjenstemän handhalvas, Föreståndaren ansåge att. derest bergsskolan fortfarande skulle vara en praktisk läroanstalt, berörda undervisning icke borde meddelas af andra, än skolans egna lärare, hvilka, utan att. ega detta tillfälle till praktiskt deltagande i bergshandteringen. dervid de sjelfve finge förklara hvad de under sina föreläsningar med eleverna genomgått, säkerligen skulle, till mehn både för undervisningen och bergsskolan, blifva mycket opraktiske.
I afseende ä bergsskolans ordnande pä ett ändamålsenligt sätt, för den händelse densamma skulle qvarblifva i Fahlun, har Föreståndaren, hvad angår skolans byggnader, upplyst, att, med undantag endast af husen till gården N:o 6 i qvarteret N:o 1, hvilka kunde inredas till modellverkstad, om en sådan komme att fortfara, äfvensom till bostad åt verkstadseleverna in. m., alla byggnaderna behöfva ombyggas, derför kostnaderna, enligt uppgjord och bifogad byggnadsplan, skulle komma att uppgå till 200,000 Riksdaler, hvaraf 160,000 Riksdaler för sjelfva iäroverksbyggnaden, hvilken skulle komma att lemna beqvämt utrymme för tjugotvå elever, men, om behofvet sä fordrade, äfven inrymma flera, hvarigenom, i händelse ombyte af elever komme att ske hvarje är, ett mer än dubbelt antal elever skulle vid bergsskolan kunna undervisas, än för närvarande kan ske, då. med tjugo platser, ombyte af elever endast livart annat är eger ruin.
Proposition JYs' 83. 15 Beträfranrle sjelfva undervisningen, har Föreståndaren yttrat sig anse, det eleverna borde, före inträdet i bergsskolan, hafva inherntat det mått af kunskaper, som meddelas på den allmänna afdelningen vid Teknologiska Institutet, och att, i sådant fall. ett års kurs vid bergsskolan, hvartill en generel plan blifvit af Föreståndaren framställd, vore tillräcklig, samt att följande ordinarie lärare behöfve vid skolan anställas, nemligen: en föreståndare och professor i metallurgi och kemi, en professor i bergsmekanik in. m., en professor i mineralogi, geologi och grufbrytning m. m„ jemte en adjunkt i kemi och metallurgi: varande de årliga kostnaderna för lärarnes aflöning, biträden till extra undervisning, samt stipendier och materiel, m. m., beräknade till 32,200 Riksdaler.
Bergsskolans fasta egendomar i Fahlun hafva blifvit uppskattade af dertill utaf Magistraten utsedde personer, hvilka ansett att, i händelse af egendomarnes försäljning, för desamma borde kunna påräknas en summa af 45,000 till 50,000 Riksdaler, deraf 19,600 Riksdaler beräknats för sjelfva åbyggnaderne och återstoden för tomterne.
Hvad åter angar bergsskolans lösa egendom, har Föreståndaren förmält, att stora svårigheter mötte, för att med någon säkerhet kunna uppgifva såväl hvad af denna egendom, i händelse af bergsskolans förening med Teknologiska Institutet, skulle möjligen kunna såsom odugligt eller obehöflig!, afyttras, som ock i synnerhet hvilken försäljningssumma derför kunde påräknas, men att Föreståndaren, för att heldie uppskatta densamma för lågt än för högt, antoge, det Tiotusen Riksdaler skulle, genom den lösa egendomens försäljning kunna erhållas.
För egen del har Kommers-kollegium i underdånighet anfört, att, enär de framställda förslagen och kostnadsberäkningarne icke syntes lemna rum för några anmärkningar af vigt, kostnaderna för bergsskolans ombyggande i Fahlun komme att betydligt öfverstiga dem, som med tillbyggnaden för bergsskolan vore förenade, samt tillskynda Staten en större utgift af omkring 190,000 Riksdaler, med afdrag endast, i händelse bergsskolans nu egande tomter lör ombyggnaden begagnas, af det värde de derå varande åbyggnader i sådant fall kunde ega, eller, om dessa tomter med åbyggnaderna försåldes och ny plats för bergsskolans uppbyggande inköptes, af det belopp, hvarmed försäljningssumman för de förra komme att öfverstiga inköpssumman för en ny byggnadsplats.
Dä genom den sednare åtgärden, jemte det, den torde blifva mera ekonomisk, den fördel kunde vinnas, att bergsskolan, i stället för de nu spridda tomterne, erhölle en sammanhängande egendom, samt derigenom äfven undvekes den olägenhet, som bergsskolans ombyggande å de gamla tomterna skulle medföra, att nemligen undervisningen under byggnadstiden mäste helt och hållet eller åtminstone till större delen afbrytas, ansåge Kollegium, för den händelse bergsskolan komme att qvarblifva i Fahlun, det vara lämpligast, att, pä sätt äfven af Bergsskolans Föreståndare blifvit ifrågasatt, ny plats förskolan, om sådant läte sig göra, blefve inköpt, och de bergsskolan nu tillhöriga tomter, med derå varande byggnader, hvarest undervisningen kunde under tiden fortgå, först sedan bergsskolan blifvit ä den nya platsen färdigbyggd, försålde.
Men då bergsskolans qvarblifvande i Fahlun komme att för Staten medföra äfven en årlig utgift till större belopp, än om skolan varder med Teknologiska Institutet förenad*, samt Kollegium, lika med Bruks-societeten och Föreståndaren för bergsskolan, funne de med afseende å lokala förhållanden för bergsskolans bibehållande i Fahlun anförda skäl ej vara af någon vigt, kunde Kollegium ej annat än fortfarande anse denna läroanstalts förening med Teknologiska Institutet vara lämpligast.
Genom nådig remiss anbefalld att med förnyadt utlåtande i ämnet till Kongl. Majit inkomma, har Styrelsen för Teknologiska Institutet, uti skrifvelse den 20 näst - ie Kongl. May.ts Nåd.
Proposition 83. lidne månad i underdånighet erinrat, att Institutets uppgift och ändamål, jemlikt de för detsamma gällande stadgar, äfven vore praktiskt, samt att, ehuru i Institutets allmänna afdelning undervisningen, som der är gemensam för alla elever, vore hufvudsakligen theoretisk, den likväl, sedan eleverna fördelats med afseende ä blifvande lefnadsyrke. vid Institutet vore lika praktisk som den undervisning, hvilken i bergsskolans lärosalar och laboratorier meddelas.
En skarp gräns emellan theoretisk och praktisk undervisning vore ytterst, svär att uppdraga, och äfven den undervisning, som vid bruk och bergverk meddelades bergsskolans elever, borde till en viss grad vara theoretisk. så aft åtminstone redogörelse öfver orsakerna till de fenomener, som derunder visa sig, alltid lemnäs.
Beskaffenheten af denna undervisning, äfvensom af elevernas dermed förenade praktiska öfningar, vare sig att dessa ega rum uti för ändamålet enkom inköpta, förhyrda eller blott tillfälligtvis upplåtna lokaler, vore för öfrigt fullkomligt oberoende af bergsskolans läge, och något skäl funnes alltså icke heller till det antagande, att denna undervisning skulle blifva mindre praktisk derigenom, att bergsskolan förflyttades till Stockholm samt der förenades med Teknologiska Institutet, i afseende å lämpligheten af hvilken förening
Styrelsen icke funnit skäl att frångå sina redan uttalade åsigter.
Kostnaden för den härtill erforderliga nybyggnad hade vid sistlidne riksdag, enligt af Professoren m. m.
Scholander uppgjorda approximativa förslag, beräknats att högst uppgå till en summa af 58,000 Kiksdaler, men denna summa blefve, i anseende till inträffade Erisstegringar ä materialier och dagsverken, icke numera för ändamålet tillräcklig, vartill äfven komme att uti berörda nybyggnad utrymme för endast Femton elever beräknats, dä deremot de af Föreståndaren för bergsskolan nu uppgjorda förslag grundats på beräkning, att tjugotvå elever årligen komme att antagas.
Beträffande frågan om undervisningen för dem, som, i händelse de båda läroverken förenades, vid Institutet komme att studera bergsvetenskap, hade Styrelsen, med åberopande af sitt är 1859 afgifna utlåtande, nu ytterligare anfört, att Styrelsen, lika med bergsskolans Föreståndare, ansåge bergselevernas praktiska öfningar vid bruk och bergsverk i allmänhet böra ledas af någon lärare frän Institutet, ehuru vid vissa af dessa öfningar biträde kunde behöfvas af Jernkontorets tjenstemän, eller andra lämpliga personer, som dertill kunde förordnas; att Bruks-societetens förslag, det den praktiska undervisningen i grufbrytning och jernhandtering skulle meddelas af Jernkontorets tjenstemän, väl icke borde anses såsom ett från Societetens sida uppställdt vilkor för dess bidrag till bergsskolan, utan endast såsom ett medgifvande, att bemälde tjenstemän finge för ifrågavarande ändamål användas, samt att, enär bestämmandet af de praktiska öfningarnes beskaffenhet och omfattning, tiden då de skola företagas, huru länge de skola fortfara m. m., icke kunde ske oberoende, af planen för den öfriga undervisningen, Styrelsen ansåge undervisningsplanen för bergsskolan i sin helhet böra af en myndighet fastställas, hvilken myndighet svårligen kunde blifva någon annan än Institutets Styrelse, dock med rättighet för Bruks-societeten att, genom särskilde utsedde
Deputerade, ega säte och stämma i Institutets Styrelse, dä bergsskolans angelägenheter der förekomma.
Hvad åter anginge storleken af den tillökning i anslag, som skulle erfordras, i fall bergsskolan med Institutet förenades, ansåge Styrelsen, med afseende å svårigheten att finna personer, som äro skickliga att undervisa uti alla de ämnen, hvilka skulle tillhöra de af Bergsskolans Föreståndare föreslagna professioner, dels uti mineralogi, geognosi och grufbrytning m. m., dels ock i bergsmekanik, det vara lämpligare, att ämnenas fördelning till en viss grad kunde få bero af de befatt ningarne - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\? 83.
11 ningarne sökande personernas önskningar samt rigtningen af deras studier, och att i aflöningsstaten endast upptoges en summa för undervisningen i mineralogi, geognosi, gruvbrytning och bergsmekanik, att elter omständigheterna delas emellan två. eller, om någongäng så skulle anses för undervisningen fördelaktigare, tre lärare; men att för öfrigt ingen annan förändring uti den af Styrelsen uti dess förra utlåtande beräknade anslagssumma erfordrades, än att ett belopp al 500 Riksdaler uppfördes till arfvode åt Föreståndaren för bergsskole-afdelningen, hvilket föreständareskap, ehuru det i allmänhet, helst borde uppdragas åt Professorn i metallurgi, syntes äfven kunna af någon annan Professor bestridas; varande ifrågavarande anslagstillökning på följande sätt beräknad:
Arfvode till Föreståndaren Ridr 500.
— Lön åt en Professor i metallurgi (jemte fri bostad) ” 4,000.
— D:o åt en Adjunkt i metallurgi ” 2,500, — Aflöning till lärarne uti mineralogi, geognosi, grufbrytning och bergsmekanik ” 7,000. — till en laboratorii-dräng ” 500.
— Till bibliothek och samlingar ” 1,500. — ” laboratorium ” 1,000. — ” diverse utgifter ” 1,500. — ” stipendier ” 1,000.
— Summa R:dr 19,500.
— Vid denna beräkning vore likväl förutsatt, dels att Institutet erhölle den anslagstillökning, hvarom Styrelsen, i ändamål att en särskild profession i machinlära mätte derstädes varda inrättad, hos Kongl. Majit gjort framställning, och hvilken tillökning Kongl. Majit, uti Dess under denna dag till Rikets Ständer aflätna nådiga Proposition, angående aflönings- och utgiftsanslagen för Teknologiska institutet, jemväl äskat, dels ock, att bland de utgifter för elevernas praktiska undervisning, som Bruks-societeten åtagit sig att, bestrida, äfven vore inbegripen ersättning för skjuts- och dagtraktamente till de lärare vid Institutet, hvilka under elevernas resor och praktiska öfningar komme att vara dem följaktige.
Vidkommande det af bergsskolans
Föreståndare framställda förslag att, derest bergsskolan skulle qvarblifva i Fahlun, de, som ämnade söka inträde i nämnda skola, borde i allmänhet först genomgå en tvåårig kurs vid Teknologiska institutet, derunder eleverna jemväl skulle genomgå åtskilliga af de ämnen, som nu läsas i bergsskolan, och dessutom af Skogs-institutets lärare erhålla undervisning i skogsvetenskap, kunde visserligen, med undantag af sistnämnda undervisning, öfriga ämnen medhinnas pä tvä år; men, så framt ej undervisningsplanen vid Institutet skulle förändras pä ett sätt, som blefve menligt för flertalet af Institutets elever, måste, för dem, som vilja egna sig åt bergshandteringen, särskilda lärokurser i theoretisk mekanik och machinlära inrättas, samt i följd deraf lärarepersonalen tillökas med en adjunkt i machinlära, till hvilken en aflöning af 2,500 Ridr blefve erforderlig, hvarjemte, i fall elevernas antal blefve stort, anställandet af en Repetitör eller biträdande lärare i mekanik blefve nödigt.
Den mekaniska kursen för dessa elever kunde dock ieke blifva sä fullständig, som för öfriga åt de mekaniska yrkena sig egnande lärjungar, för hvilka lärokursen vore treårig.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 15 Häft. 3 18 ttongl.
Proposition ,\i' 83.
Slutligen hafva Fullmägtige i Jernkontoret, efter erhållen del af detta Styrelsens utlåtande, uti skrifvelse den 31 nästlidne Januari, med åberopande, hurusom antalet inträdessökande till den med innevarande år påbörjade kursen vid Fahlu bergsskola uppgått till icke mindre än 38, af hvilka, i brist på utrymme, endast 21 kunde till elever antagas, framställt angelägenheten deraf, att den för bergs-afdelningen vid Teknologiska Institutet afsedda nybyggnad erhölle sådan omfattning, ätt utrymme kumle beredas för ungefär det antal elever, sorn af Bergsskolans Föreståndare beräknats, eller för omkring tjugo elever, i hvilket fall, med lärokursens inskränkning till ett år, skolan säkerligen skulle för lång tid lemna tillräckligt utrymme för dem, som der söka undervisning, hvarjemte Fullmägtige förmält, att, med afseende ä de af såväl Styrelsen som Föreståndaren närmare utvecklade skäl, Fullmägtige ansågö det vara fullkomligt i sin ordning och för elevernas undervisning blifva mest båtande och fruktbärande, att den praktiska undervisningen i främsta rummet hestriddes af Institutets lärare, samt att. enligt Fullmägtigés uppfattning, Bruks-societetens förslag om ifrågavarande undervisnings besörjande af Jernkontorets tjenstemän ej kunde tydas så, Som skulle Söcietetens afsigt varit, att från berörda undervisnings meddelande utestänga Institutets lärare, utan fast heldre såsom ett erbjudande, att Jernkontorets vederbörande tjenstemän dervid finge, i mån af behof, med biträde tillhandagå; att, af Bruks-societetens erbjudande att bekosta bergselevernas praktiska undervisning med hvad dertill hörer, Fullmägtige ansåge vara en följd, att rese- och traktaments-ersättning till de Institutets lärare, hvilka ko mine att åtfölja eleverna under deras resor och praktiska öfningar, borde utgå af Bruks-societetens anslag, dock inom det af Societeten bestämda belopp af 15,000 Riksdaler årligen, samt att, beträffande det af Bruks-societeten gjorda förbehåll, att antingen omedelbart eller genom Fullmägtige i Jernkontoret få bestämma, huru bergselevernas praktiska öfningar och undervisning borde ordnas och ledas, Fullmägtige, enär, genom den af Styrelsen föreslagna anordning, Bruks-societeten kornme att förmedelst sina
Deputerade taga del i behandlingen och afgörandet af alla sådana bergsskolan rörande angelägenheter, hvartill Societeten erbjudit anslag af Jernkontorets medel, icke kunde finna omförmälda förslag vara stridande emot det af Societeten i ofvan berörda måtto, vid sitt erbjudande fästade förbehåll.
Sedan Föreståndaren för Teknologiska Institutet, Öfver-direktören K.
Styffe, blifvit anmodad att låta uppgöra förslag ä den kostnad, som kunde erfordras tili uppförande afen byggnad utaf,den omfattning, att den lemnade tillräckligt utrymme för tjugo elever, har bemälde Ofver-direktör, uti en den 17 innevarande månad till Chefen för Kongl.
Civil-departementet afgifven Promemoria, öfverlemnat en af Professoren F. VV.
Scholander, med ledning af dertill utaf Öfver-direktören gjorda utkast till planer, upprättad och af Öfver-Intendents-embetet godkänd byggnadsritning, med dertill hörande kostnadsförslag, samt dervid, jemte redogörelse för den föreslagna byggnadens inredning, anfört, att ifrågavarande byggnad, hvilken skulle erhålla en längd af 102 fot och bredd af 42 fot, blifvit, för att i möjligaste måtto minska kostnaden, fördelad i tre våningar, af hvilka den tredje våningen afsetts till bostad ät Professoren i metallurgi; att laboratorierna visserligen vore tjugofem procent mindre än de, sorn planen för skolans ombyggnad i Fahlun upptoge, men likväl tillräckligt rymliga för tjugo elever; att rummen för de metallurgiska samlingarne, hvilka samlingar i sitt slag borde vara de fullständigaste i landet, erhållit ungefär samma storlek, som beräknats i nyssberörda plan; att kostnaden för omför - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition ,J\N 83.
19 mälda byggnads uppförande, jemte inledning af vatten och gas, skulle uppgå till 97,019 Riksdaler, hvilken kostnad, derest de egentliga läroverkslokalerna skulle förses med yattenuppvärrnnings-apparat i stället för kakelugnar, hvarigenom, utom fördelen af lättare skötsel och minskad eldfara, en årlig besparing af minst 150 Riksdaler vunnes i utgifterna för bränsle, kom me att ökas med 3,000 Riksdaler, och således inalles uppgå till 100,019 Riksdaler; att byggnaden skulle kunna antingen läggas inpå gården, med längsta facaden parabel med Institutets flyglar, eller ock. i fall ifrågasatt anläggning af gata vid vestra gränsen af Institutets tomt komme till verkställighet, uppföras utmed denna gata; samt att, till följd af den skedda tillökningen i laboratoriernas storlek, den för deras aptering och förseende med nödiga inventarier erforderliga summa syntes icke böra beräknas lägre än till Sex Tusen Riksdaler; varande af Professoren Scholander anmärkt, att, så framt den nu beräknade kostnadssumman skulle blifva tillräcklig, byggnadsarbetena borde taga sin början redan under detta års höst, enär ytterligare stegring i byggnadsmaterialiernas pris vore att befara; och skulle, under gynnsamma väderleks-förhåilanden, byggnaden kunna hinna uppföras och vara fullt färdig till 1865 års slut.
Majit, har nu tagit denna för bergshandteringens framtida utveckling vigtiga fråga under förnyad pröfning; och då Föreståndaren för bergsskolan, uti sitt afgilna, på utförligt framställda skäl grundade utlåtande, förmält sig anse, att, med afseende å de under sednare åren alltmera yppade svärigheterne, att. i närheten af Fahlun finna passande jernverk för bergsskole-elevernas praktiska öfningar, skolans förflyttning till hufvudstaden komme att medföra så öfvervägande fördelar, att en slik förflyttning borde önskas, äfven om icke någon för den praktiska undervisningen lämplig bruksegendom blelve af Bruks-spcieteten inköpt; då, i händelse bergsskolan komme att fortfarande förblifva i Fahlun, de till skolan nu upplåtna gamla och obeqväina byggnader, hvilka till större delen befinna sig i förfallet skick, mäste, för möjligheten af undervisningens tidsenliga ordnande och flera elevers emottagande, undergå förändringar och väsendtlig utvidgning, om icke helt och hållet nybyggas; dä, jemlikt uppgjorda beräkningar, kostnaden för en sådan ombyggnad skulle, kräfva betydliga anslag, vida öfverstigande hvad sorn erfordras för skolans förening med Teknologiska institutet; då Bruks-societeten, hvars årliga bidrag till bergsskolan betydligt öfverstiga beloppet af de från Statsverket till densamma nu utgående anslag, förklarat, att, derest skolan ej förflyttas till Stockholm, eller varder till annan oit förlagd, Societeten icke anser sig bunden af sitt gjorda anbud att bekosta elevernas praktiska öningar, hvaremot Societetens Fullmägtige tillkännagifvit, att, Societetens förslag angående den praktiska undervisningens besörjande genom Jernkontorets tjenstemän, icke afsäge att från meddelandet af nämnda undervisning utestänga Institutets lärare, utan fastheldre borde anses såsom ett erbjudande, att Jernkontorets vederbörande tjenstemän skulle dervid, i män af behof, fä tillhandagå, äfvensom Fullmägtige icke haft något att erinra emot. den utaf Teknologiska Institutets Styrelse uttalade mening, angående angelägenheten deraf, att ordnandet af undervisningsplanen för bergsskolan i sin helhet tillkomme Styrelsen, med rättighet för Bruks-societeten, att, liksom den nu med Kommers-kollegium deltager i Styrelsen öfver Fahlu bergsskola, ega säte och stämma i Institutets styrelse, när bergsskolans angelägenheter der förekomma. 20 Kongl.
Proposition JVs' 83. alltså och enär, vid betraktande af hvad sålunda i frågan ytterligare förekommit, de betänkligheter, som hos Rikets Ständer uppstått emot antagandet af förslaget om bergsskolans förflyttning, icke vidare synes ega giltighet, har Kongl. Maj:t ansett sig böra till Rikets Ständers öfvervägande ånyo framställa
Sitt vid nästlidna riksdag aflåtna förslag om Fahlu bergsskolas förflyttning til Stockholm och förening med Teknologiska institutet.