Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Aro Borgenärer, sorn tillstädes kommit,' få, och äga de ringa fordringar, eller kan ej Boets förvaltning dem med säkerhet betros; ligg© då till Bätten, att utse annan skicklig och vederhäftig man eller flere, att med närvarande Borgenärer, eller de af dem valde gode Män, i förvaltningen deltaga, 3\ §■ Rode Män skola genast taga Gäldenärs egendom om händer, görg sig noga underrättad© om Boets tillstånd, upptekna hvad förut ej upptekcadt är, bevaka Roets Rättegångar Qch angelägenheter, indrifva fordringar, så ock draga för - Konungens Nåd.
Propositioner', 185 sorg om försäljning af varor och af andra IrsS-' ören, sorn ej till fastighets bruk och drift nödige nro; Borgenärer staude fritt, att tillse det deras rätt ej genom förvaltningen förnärmad varder. 4- §•
Finnes i Gäldenärs Bo, gods, som uppgifves hora annan till; sätten Gode Männen det i förvar och gifven det till ägaren ut, dä hans rätt ostridig är: vägra de det; lite ägaren till ■Konungens Befallningshafvande, eller stärnme derom till laga Domstol. 5- §•
Har någon till Gäldenären sålt varor, men betalningen derföre ej njutit, och äro ej varorne före Concursens början till
Gäldenären eiler till annan man för hans räkning lefverera;!?; vare då Säljaren ej skyldig aflemna varorne, der ej Borgenärerne dem betala. 6. §.
Fast egendom må ej under anslags-tiden säljas, utan så är, att egendomen före Concursens början blifvit efter Dom eller Utslag, sorn vunnit laga kraft, för någon Intekningshafvares fordran utmätt och dag tiil dess försäljning genom offentligt utrop jemväl dessförinnan utsatt Varit, 7- §•
Gode
Män varén pligtige att i BiketsStanders
Bank eiler i Uandt-Bänteriet insätta penningar, som för såld egendom eller för fordringar inflyta och till Boets förvaltning ej nödige äro.
För sådane medel må ej Kemiss-Lage fordras, då de ur Ränteriet tagas.
186 Konungens Nådiga Propositioner. 8. §•
Anse Gode Män nödigt att höra Borgenärerne öfver något ämne, som Boet och dess förvaltning rörer; kallen dem genom Kungörelse, sorn i allmänna Tidningar tre gånger införas bör, lill sammankomst och utsatt tid och ort. 9- §•
Sedan Borgenärerne å inställelse-dagen bevakat sine fordringar, Sorn i 5 Cap. sägs, väljen de sig emellan, utom Rätten , Syssloman, så många som de efter Boets beskaffenhet nödige finna, och gifven det Rätten tillkänna: derefter utfärde Rätten förordnande för de Syssloman.
xo. §.
Ej må den, som till God Man eller Sysslo. man vald är, den befattning sig undandraga, ilian han viser laga förfall , eller ringa fordran häfver. u §•
Borgenärerne äga att å inställelse-dagen eller sedan, gifva Sysslomannen föreskrift, hvarefter de i förvaltningen sig rätta skola, stånde ock Borgenärerne fritt, att ibland sig utnämna g:ne eller flere, att hvar tredje månad eller oftare låta Sysslomannen för sig redovisa. 12. §.
Då Syssloman nämnde äro och förordnande af Rätten undfått, skola de straxt fordra redo af Gode Män för Boets tillstånd och deras förvaltning, taga Egendomen i sin vård och besörja alla de ärenden, som Borgenärernes gemensamma rätt och bästa röra: tredskas Gode Män , att Konungens Nåd.
187 sadan redo gora; äge Rätten att dem genom vitén dertill halia. 13- §•
Syssloman skola, så fort ske kan, genom Kungörelse, sorn i 8 §• sägs, kalla Borgenärerne till sammankomst och dem om Boets tillstånd då underrätta ; varén ock pligtige, att eljest sammankalla Borgeriärerne, der någon angelägenhet det klafver.
Kungörelse i Tidningar vare ej nödig, der alle Borgenärer annorledes om sammankomst så tidigt underrättas, att de sjelfve eller genom Ombud sig infinna kunna. 14. §.
Infinner sig vid andra tillfällen Borgenär och begär underrättelse af Sysslomannen, eller tillgång till Boets Böcker och Handlingar, varén Sysslomannen skyldige, att honom tillhandagå.
Uppgifver han något ärende, hvaröfver han äskar samtelige Borgenärernes hörande, fogen Sysslomannen anstalt om deras sammankallande, der de anse det nödigt vara: Afslå Sysslomän Borgenäis begäran; äge han hos Rätten det anmäla, och pröfve Rätten , sedan Sysslomannen hörde blifvit, om skäl till den begäran är. 15- §- Visa Syssloman motvilja eller försummelse att för Män, som af Borgenärerne utsedde äro, göra redo, eller att eljest meddela de upplysningar, som någon af Borgenärerne äskar; så åge Rätten, att, genom vitén, tillhålla Sysslomannen, att inom korrt tid deras skyldighet fullgöra: låta de sig deraf ej rätta; ekilje Rätten dem j 8G Konungens Nild.
PropOsitioner - ifrån Sysslomanskapet, och väljen Borgenärerne andre Syssloman. 16. §.
Vid val till Gode Män eller Syssloman, sa ock uti alle andre mai, sorn röra förvaltning af Gäldenärs Bo, gånge det Beslut i verkställighet, hvarom bland närvarande Borgenärer de sig förena, hvilkas fordringar sammanräknade utgöra största beloppet.
Ej må Rätten med dessa mål annan befattning taga än förr sagdt är, utan sä händer, att någon Börgenär, i Stad inom fjorton »lagar och å landet inom en månad, eller der Ting då ej hålles, å nästa Ting visar, att Borgenärerne ej lagligen till sammankomst kallade varit, eller att lösterne ej rätteligen beräknade blifvit: i dessa fall äge Rätten att Beslutet häfva och ärendet till afgörande och ny sammankomst förvisa. 17- §•
Der Borgenärer något besluta om en Borgenärs betalnings-rätt, honom eller andre till förfång, som ej i Beslutet deltagit, eller om andre ämnen, som af Rätten pröfvas skola, och till boets förvaltning ej höra; vare det ogildt. 18. §.
Borgenärerne agen ej låta egendomen annorledes än genom offentligt utrop säljas, der ej Gäldenären dertill bifaller.
Ej eller må, emot någons vilja, som eger intekning i fast e-j gendom, försäljning deraf efter inställelse-dagen uppskjutas längre tid, än som lill Kungörelse derom nödig är. *9- §•
Penningar, som till Boet höra, må ej af Konungens Nåd. Pvopositianer'. 187 Syssloman till enslcilte utlemnas , varé sig till förvar eller som försträckning; utan att borgen af tvenne veterligen vederhäftige män, eller annan fullgiltig säkerhet derföre ställes.
Har genom något häremot stridande beslut boet blifvit skadadt; då skola de Borgenärer, som i Beslutet deltagit, hvar efter sin fordrans storlek , fylla den skada, som de andre Borgenärerne vjleraf hafva, och prpfve den Rätt, sorn Concurs-saken upptagit, Borgenärers tvist härom. 20 §.
Under anslngstiden ina betalning lyftas för de fordringar, sorn efter 3, 4 och 5 §. §. i 17 Cap. Handels Balken med förroons-rält utgå böra, så ock för Gäldenärs utskylder lill Kronan sista året.
Har för någon Borgenärs fordran lös Egendom blifvit efter Utslag, som vunnit laga kraft, i mät tagen, och satt i allmänt' förvar, eller under utmätningsrnäns försegling, njute han ock rätt till betalning utur den utmätta Egendom, ändå att den ej före Concursens början hunnit säljas eller ur Gäldenärs Bo uttagas.
Har under anslagstiden , fast egendom blifvit såld, efter ty i 6 §. sägs; håfve ock inteknings-egare rätt, att sin fordran lyfta. 2 1. §.
Ej må någon af de Borgenärer, som i 20 §. nämnde äro, betalning lyfta, utan han förut häfver sin fordran med Borgenärs-Ed fästat: ställe ock borgen för hvad han lyfter; dock må för utskylder till Kronan borgen ej fordras. 22. §.
Vill Borgenär, som häfver lös pant i händer, eller för hvars fordran lösören äro så ut - ifiS Konungens Kail, Propositioner''. malte och i förvar eller under försegling stallde, sorn i 2o §.
Sägs , om p3ntenS försäljning genom offentligt utrop sjelf besörja, eller lala dö utmätte lösören af Utmätnings-männen säljas ; håfve lof dertill, der Gode Märi eller Syssloman Panten eller de utmätte lösören ej lösa vilja : late dock Gode Män eller Syssloman förut veta när försäljningen ske skall Ej må Pant så säljas innan Panthafvaren sin fordran besvurit och borgen ställt, sorn i 21 §. sagdt är; ej eller må betalning af Köpeskilling för utmätte lösören lios Utmätnings-män , utan Edgång och borgen lyftas, 23- §■
Då inställelse-dagen förbi ä'r , agen andre Borgenärer, sora förmons-rätt för sina bevakade fordringar hafva, att betalning ur tillgångarne lyfta, innan Dom i Concurs-saken gifven är ; Ställen dock borgen för det de lyfta , der ej Samtlige Borgenärerne lyftning utan borgen medgifva, *4* i Vägra Gode Män eller Syssloman Borgenärs begäran om lyftning; äge han att sig derom hos Rätten anmäla och gifve Rätten deröfver Utslag. 25- f Arfvode för Gotle Män , der de det äska , må ej bestämmas förr ari alle Borgenärerne S inställelsedagen sine fordringar !>evakat.
Vilja ej Syssloman utan belöning Sysslomanskapet sig åtaga, då skola Borgenärerne arfvode åt dera utsätta, antingen till visst af hundrade eller efter annan grund, dock. ej efter tid räknadt.
Kun - Konungens Nåd.
Propositioner. i8<) na Gode Män eller Syssloman ej med Borgenäreine örn aifvode sämjas; prcfve
Rätten hvad de skäligen förtjent hafva.
Ej ma Gode Man eller Syssloman arfvode njuta förr än de slutlig redo för sig visat, 26. §.
Vid Borgenärernes sammankomster utom Räften, skall minnes-Kok öfver deras beslut hållas. uppläsas och af någre bland dem sedan underskri! vas; och varde den af Gode
Män eller Sysslomän förvarad, att vid påfordran Borgenärerne tillhanda hållas. 27. §.
Gäldenär vare skyldig gifva Borgenärer deras Gode Män eller Syssloman, den Underrättelsen om Boets tillstånd, som af dem äskas.
Tredskas
Gäldenär att det fullgöra, åge Rätten förelägga honom Vite af fängelse ifrån Åtta dagar till Två månader.
Eåter han sig deraf ej rätta, varde, enär öfver honom dömes, fälld till det ansvar, som för vårdslös Gäldenär i 3 Gap. 4 §. stadgadt är. 28. §.
Har Rätten gifvit serskildt Utslag i något af de mål, sorn i detta Capitel nämnde äroj ege den dermed missnöjd är, att besvär deremot anföra, men Utslaget gånge ej dess mindre i verkställighet. 3.
Cap. Om GaUlencirs Afträdes-förmon eller ansvar. 1. §.
Viser Gäldenär att han genom vådlige händelser, såsom Sjö- och Brandskada, fiendens här - lgo Konungens Ncid.
Propositioner'. jande eller annat sådant olycksfall, utan Hagot sitt vållande kommit i obestånd; njute afträdesförmon för Värdet af den skada han af de händelser eller olycksfall haft.
Har Gäldenär, sedan olycka tirnat, ny gäld sig åsamkat, då må ej för sådan yngre gäld, den aldre olyckan honom lill godo räknas. 2. §. Aftrades-Förmån är Gäldenärs frihet forsin person.
Gäldenär svare för bristen i den afståd* de Egendomen med hvad han framdeles ärfva eller förvärfva kan, ändå att han den förmon vinner; Dock ma i ty fall, Eorgenärerne, för den delen af Gåhlén, derföre Gäldenären afträdes-förmon vunnit, ej af hans framtida tillgångar utsöka, hvad till hans eget, hustrus och o» försörjda barns underhåll nödigt är.
B- i Ager Gäldenär någon förläning, gånge den, såsom alla hans öfriga tillgångar till gäldens betalning; men Pensioner eller benådningar, sorn på en annan grund inrättade och med serskildte
Privilegier eller förbehåll försedde eller gifne sirö, må icke af Eorgenärerne angripas, 4- §•
Finnes Gäldenärs oförmögenhet hafva tillkommit af slöseri, dobbel, lättja eller annan up» penbar vanvård, eller har Gäldenär, under fördöljande af sitt obestånd genom vingleri, vare sig i vexelrörelse, eller dymedelst att han begagnat andras Skuldebref, dem han för motförbin‘delser sig förskalfat, eller på annat sätt underhållit förtroende till sin vederhäftighet; eller har Gäldenär - Konungens Nä<l.
Propositioneri när, som idkat handel eller annan rörelse, deröfver
Bok hällas hör, icke fört ordentlige böc-’ ker; eller har Gäldenär, sorn i Bolag varit, försummat att om Bolaget och deri skedd förändring sä kungöra, sorn serskildt stadgadt är; eller har Gäldenär, inom de sista trettio dagarne, förr än han sin Egendom afträdde, eller, der Egendomens afträde tvunget är, sedan Borge-’ närernes ansökning derom honom kungjord blifvit, upplåtit penningar eller varor, och ej kan för dem rigtig redo visa:
I hvartdera af dessa, fall skall Gäldenär för sin vårdslöshet straffas med fängelse, i sex månader till tre år, efter omständigheterne; hvarunder Gäldenären , så vidt något för honom tjenligt arbete är att tillgå, bör dertill hållas.
Har Gäldenär bedrägligen förmått sine Borgenärer att förtro honom deras egendom, eller eljest emot dem brukat svek eller list, såsom att lian dragit vexel å diktadt namn, eller narrat till sig penningar eller annat värde för vexel »] sorn han utgifvir, med kännedom att den ej betalas skulle, eller undanstuckit något af sin egendom elter under lånadt nartin köpt fast eller, lös egendom, och den ibland tillgångarne ej uppgifvit, eller under falskt sken af köp, gåfva eller annan afhandling, egendom sig afhändt, eller i hemligt förstånd med någon föregifvenj 4 Borgenär uppgifvit falska skulder, eller fört fat-] ska Böcker, eller tippsåteligen sine Böcker förstört, eller ock de sista trettio dagarne, förr än lian sin egendom afträdde, gynnat någon BorBihang till Rikt-St.
Pret. 1817-1818 lista SamU N\r a;, aga Konungens Nåd.
Propositoner. genar med betalning, pant eller annan säkerhet för skulda som ej förfallen varit, och han i ty fall ej gitter visa, att derefter inträffat trängande omständigheter, sorn förmått honom att sin egendom afträda, eller, der egendoms afträdet tvunget är, sådan åtgärd till Borgenärernes förfång vidtagit, sedan deras ansökning om egendomens afträdande honom kungjord var; eller har Gäldenär rymt oell kommer ej tillbaka inom Sex. månader ifrån det han rymde, eller, der han erhållit Konungens lejd, inom den tid honom förelagd varit:
En sådan Gäldenär skall, såsom bedragare, dömas och ställas för en påle i halsjern på Torg eller allmän Tingsstad, att skämmas i två timmar, och dertill straffas med arbete vid någon Kronans fästning i tre tili fem år, efter brottets beskaffenhet. 6. §.
Ar Gäldenär, som för bedrägeri dömes, rymd; då skall hans namn, brott och straff på en på’e 3 tafla utsättas.
Kommer han äter; gånge
Domen å honörn i verkställighet. 7 • §•
Vårdslös eller bedräglig
Gäldenär njute ej Afträdes-förmon för den skada, han af olyckor haft, som i i §. sägs.
Sådan Gäldenär må ej eller sedan i allman tjenst eller förrättning nyttjas, eller taga del i val, som medborgerligt förtroende utmärka, eller dervid sjelf komma under omröstning, eller på Börsen sig visa.
Styrker vårdslös Gäldenär inför Rätten, att han sine Borgenärer till fullo förnöjt, vare han från allt vidare ansvar fri; sker det sedan han fän - Konungens Nåd.
Propositioner. jgj gelse-straffet undergått, varde lian dock i medborgerligt anseende återstäld. 8- §.
Varder någon ofvertygad , att han i hemligt förstånd med GäldenäJen hulpit honom att dölja eller undansticka fast eller löst gods, eller ock bevakat och besvurit falsk fordran, straffes, som om bedräglig
Gäldenär stadgadt är, och återbäre hvad han således sökt undansnilla, eller gälde fulla värdet. 4.
Om säkerhet d Gäldenärs Person, och om hans underhåll, medan Rättegången varar. 1. §.
Då Gäldenär hos Rätten sökt, att sin egendom afträda, skall han hålla sig inom sitt hus, och ege ej rättighet, att derutom vistas vid andre tillfällen, än då han å Helgedag 'bevistar Gudstjenst, eller af Rätten, eller ock af Gode Män eller Syssloman till upplysningars meddelande kallad varder. 2- §.
Påstår någon af Eorgenärerne, sedan de hörde blifvit, större säkerhet å Gäldenärs person; förordne Rätten, att han i sitt hus bevakas må, på dens kostnad, som det påstått. 3- §•
Finnes Gäldenär utom sitt hus, vid andre tillfällen, än som 1 1 §, säges ; varde genast bysatt, och åge en hvar af Eorgenärerne, att handräckning dertill söka.
Propositioner. . 4> Är Gäldenär vid Concursens början bysatt; sitte i By sättningshäktet qvar, der ej Borgenär, sorn honora bysätta låtit, bifaller att han loseifVas ina, eller ock sådan bevisning af Gäldenär företedd varder, som i 8 §• sägs. 5- §•
Förekomma mot
Gäldenär bindande omständigheter och liknelser till vårdslöst eller bedrägligt förhållande, då skall han i allmänt häkte insattas. 6. $. 1 de fall, då Gäldenärs egendom genom Laga tvång afträdes, ställe han sig till efterrättelse hvad i i |. foreskrifves, så snart Rättens beslut örn egendomens afträdande honom kunnigt varder, eller vare förfallen till det ansvar, sorn i 3 §. stadgas; vare ock i öfrigt Lag om hana förvarande, soni i a och 5 §. skils. 7- ?•
Har Gäldenär, sorn rymt, blifvit häftad oell återhämtad, eller kommit sjelfmant tillbaka:
Ar det efter Sex månader ifrån det han rymde eller efter den tid honom i Fejdebref förelaggd varit, då skall han i allmänt häkte förvaras intill sakens slut:
Ar det inom Sex månader ifrån rym* ningstiden, ochhar han ej Konungens Lejd; varde ock i häkte insatt och förvarad, till dess Rätten,sedan Borgenärerné hörde blifvit, hans förhållande pröfvat och deraf funnit, att han lindrigare bevakas elier ock lösgifvag må. 8. §.
Gitter Gäldenär genast visa att hans obestånd tillkommit endast af olyckor; då må Rätten tillåta honom att vara å fri fot.
Bevilja Konungens Nåd.
195 samtlige Borgenärerne Gäldenärerne sådan frihet; vare Lag samma, der Ratten ej finner bindande liknelser till vårdslöst eller bedrägligt förhållande hafva emot honom förekommit. 9- §•
Gäldenär njute for sig, hustru och oförsörjde barn underhåll af boet; och varde det bestämdt i förhållande till Gäldenär? behof och med afseende å hans redlighet, så ock å dea större eller mindre förlust, som .Borgenäierne drabba kan.
Kommer tvist upp om underhållets belopp; pröfve Rätten hvad Gäldenär bestås må. 10. j$.
Gäldenär tjenst i Riket, då må han, intill dess Domen öfver honom fallit, tjensten ej förrätta.
Den, tjensten i hans stalie förestår, njute halfva Lönen; och varde af den andra hälften Gäldenär så mycket tillagdt , sorn till hans, hustrus och olörsörjde barns underhåll tarf vas) hvad öfrigt är, tagen Borgendrerne. 11. §.
I de mål, som i detta Capitel nämnde äro, må serskilde besvär ofver Rättens Utslag anföras; Men TJtslaget gånge ej dess mindre i verkställighet, 5.
Cap. Om Rättegång i Concursmäl. 1.
Då Gäldenära ansökning upptagen är , late Rätten kalla honom, hans hustru och alla i orten vistande eller närmast boende Borgenärer att höras, i Staden sist inom fjorton dagar, och å Landet inom tre veckor, varde ock allmän Aklagare kallad, att vid förhöret när vara och i i(} 6 Konunngens Nåd.
Saken talan föra, der han finner anledningar till vårdslöst ellea bedrägligt förhållande emot Gäldenären förekomma. 2- §•
Har Afträdes-ansökning så sent å Ting in. kommit, att Borgenärer ej då höras kunna, eller är den emellan Ting till Domhafvanden ingifven och infaller ej Laga Ting inom tre veckor derefter, sätte Domhafvanden ut Urtima Ting, och utförde dertill kallelser, sorn i l §. sägs:
Ar Domhafvanden jäfvig, eller af laga förfall hindrad; förfare ändå, som nu sagdt är, och gifve det Hof-Iiatten tillkänna, att annan Domare förordnas må. 3- §•
Hafva Borgenärer sjelfve sökt att Gäldenärs egendom aftrndas må, då skola ock Gäldenären, hans hustru, Eorgenärerne och Allmän Åklagare till förhör kallas, som i 1 och 2 §. §• sagdt är: konuner ej Gäldenären; pröfve ändå Rätten Sökandernes skäl. 4- §•
Borgenärer, som tillstädes komma , skola uppgifva beloppet eller beskaffenheten af sine fordringar och, så vidt ske kan, förete de handlingar, hvarå fordringarne sig grunda; och varde det allt i Rättens Protocoll anteknadt. 5- §•
Göres invädning emot Rättens behörighet,' eller finner
Rätten sjelf att saken till dess upptagande ej hörer; gifve Rätten genast deröfver Utslag och åge den dermed missnöjd är, att ändring deri söka, som i Rättegångs-Balken Sågs.
Ej må sådan invändning sedan göras.
Propositioner.’ 157 C. §.
_ Har Tlätten förklarat sig behörig att upptaga saken, fortfare dermed, ända att besvär öfver Utslaget anföras, och pröfve Öfver-Rätt oförd röjeli gen de besvär.
Finnes saken till annan
Rätt höra; gifve Öfver-Rätten det genast den Rätt tillkänna, som saken upptagit ; Denna Rätt förekalle då Gäldenären och Borsenäreme O och gifve dem besked om ÖfverRättens beslut; sände ock till den Rätt der saken förekomma skall alla ingifne handlingar och det Protocoll, som i saken fördt är. 7- §•
Vill Gäldenär, i det fall, som i 3. §. sägs, söka ändring i beslut om egendoms afträdande; håfve lof dertill, men Beslutet gånge ej dess mindre i verkställighet. 8- §•
Har Gäldenär ej genast kunnat fullständig uppteckning författa, gifve vid förhöret upp, hvad mera till boet hörer, och skatl Gäldenär med Ed fästa Bouppteckningens rigtighet, oell att ej något är af honom sjelf, eller genom andre, honom veterligen, undantagit, och att han ej eller, efter fattadt beslut att gendotnen afträda, någon årgärd vidtagit, aller vidtaga låtit, som till en eller annan Borgenärs förfång leda kan:
Gäldenär, hvars egendom genom laga tvång afträdd är, skallock, enär Boet hunnit upptecknas, denna Ed göra och dertill lägga, att han , sedan Borgenärernes Ansökning om Egendomens afträdande honom kungjord blef, ej gjort Borgenärerne förfång, som förr sagdt är.
Gäldenärs Hustru , gånge samma Ed som Gäldenär, der någon af Konungens Nåd. Propositioner'.
Borgenärerne det påstår.
Andre, sorn om Boets tillstånd kunskap äga, varén ock pligtige att uppgifva efter ty, som i lG Cap. 6. §.
Handelsbalk ten sägs, 9- §•
Sedan Borgenärerne hörde äro utförde Rådstufvu-Rätt och Hof-Rätt offentlig
Stämning genom anslag å dess dörr på alla Borgenärer," att före klockan tolf ä utsatt dag, näst efter re\" månader sig hos Rätten inställa och sine fordringar så förete och bevisa, som i denna Bag stadgadt är, och late dessutom det skedde anslaget i allmänna Tidningar trenne gånger kungöras; första gången sist fyra månader före inställelsedagen, och tredje gängen en månad före sagde dag: är invändning mot
Rättens behörighet gjord och missnöje mot Utslaget anmäldt , varde ock det i kungörelsen tillkännagifva. io. §.
Ar saken hos Härads-Rätt anhängig; då sko-1 la Borgenärerne genom anslag och kungörelser så stämmas, som i g §. sägs, att sig inställa inom Rättegångs-Ttmans slut å andra Rättegångsdagen af det Ting, som näst efter sex månader infaller:
Aska de fleste Borgenärerne Urtima Ting; varde det utsatt att genast efter sex ina-' naders förlopp hållas. n. §.
Kronans Ombudsman i orten och alla veterlige Bo'genä'rer, skola om stämningen serskilt Underrättas: varde ock stämningen så kungjord dem, som hafva Intekning uti Gäldeuärs fasta egendom, och åligge forty Rätten, att bevis derom infordra, Konungens Nåd.
199 ia. §.
Offentelig slamning må ej uppehållas ändå att Gäldenär eller Borgenärer anstånd dermed söka, och håfve Gäldenär ej väld a 1 r dess afträdes-ansökning återkalla, sedan Beslut om Stämnings utfärdande fattadt är, *3- §•
Hörer målet till Rådstufvu-Rätt eller till Hof-Rätt såsom förste Domstol, varde lottning deraf verkställd, så snart stämning beviljad är. 14- §•
Ar Stämning utfärdad, och varder saken af Öfver-Rätt till annan Rätt förvist, då skall förra stämningen nedtagas och annan stämning af den Rätt som vederbör anslås till redan utsatt dag, der så lång tid star åter att första kungörelsen derom kan i Tidningarne införas fvra månader före inställelse dagen.
JKan det c-j ske, varde tiden till inställelsen så förlängd, att derom knngjordt varder, sorn nu sagdt ar:
Åligge ock Rätten, att om stämningen gifva särskilte underrättelser, som Lii. §. sägs. 15. §.
På inställelse-dagen skall Gäldenär sig i egen person infinna och, der han ménar sig till Afträdes-förmon berättigad vara, efter skedt upprop skrifteligen gifva upp skälen dertill, där det ej förut skett.
Sedan late Rätten offenteligen uppläsas Galdenärs skrifter, och , der egendoms afträdet tvunget är, beslutet derom, så ock öfrige handlingar, deraf Borgenärerne om säkert nödig kunskap få kunna.
Derefter uppgitve hvar Borgenär skrifteligen sin fordran med den rätt han påstår; bifoge ock de handlingar, hvarå han 200 Konungens Näd.
Propositioner. sin fordran grundar, eller afskrifter deraf, med åteknadt Betyg af Rättens Betjente eller af tvänne andre trovärdige män, att de med hutvudskrifterne lika äro.
Har Borgenär under anslagstiden, eller å Inställelsedagen, före uppropet irigifvit sine handlingar till den, som å Rättens vägnar dem emottaga bör, varde det vid uppropet tillkännagifva. 16. §.
Allmoge, sä ock Parter, som ej kunna skrifva, hafva lof att munteligen anmäla sina fordringar, i grund af Förskrifningar, Utslag, Domar och andra klara handlingar ; Gifven dock in dessa Handlingar eller afskrifter deraf, sä styrkte, som i 15. §. sägs. 17- §•