Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers bepröfvande vördsamt underställes, med anmälan alt Utskottens förra Betänkande i ämnet blifvit bifallet af Högvördige Preste-Ståndet den i4 sisth Augusti, anse Utskotten sig jemnväl hafva besvarat den af Riksdags-Fullmägtige Jan Ericsson, Hans Hansson, Eric Andersson och Anders Olsson, om nu ifrågavarande nedsättning af Dahl-Allmogens Bevillning väckte serskilda Motion, som från 35a S t a l s-U t s k o t te t s B c t ä n k a n d e n.
Hedervärda BondeStåndet blifvit till Utskottens åtgärd remitterad.
Stockholm den 16 October 1820.
Ankom den 20 Ch't. 1823.
Ständers StatsBanco- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts £/tlåtande öfver de hos Högloflige RiksStånden gjorde anmärkningar emot Utskottens meddeldte Betänkande rörande Allmänna Magazins - Inrättningen.
V id besvarandet af ofvannämnde anmärkningar hafva Utskotten ansett lämpli - Stats-Utskottets Betänkande n. 353 gast att särskildt för hvarje punct af Betänkandet upptaga de gjorde erinringarlie och derhos äfven anföra hvad Utskotten, afåterremisserne, funnit sig föranledde, att närmare utreda och föreslå: Y i d a:dra Punct en som föreskrifver, ”att någon Spannmålshandel hädanefter ej må för Statens räkning bedrifvas, utan denne handelsgren oberoende öfverlemnas till den enskilde speculationens omsorger," har blifvit erinradt, om icke det vore ©undgängeligen nödigt, att upphandling af
Säd inom Landet i synnerhet uti de Sädesrikare provincerne hör för Statens räkning framgent underhållas, då derigenom icke allenast utvägar skulle beredas för Landlmannen att alltid med visshet kunna påräkna afsättning å sin vara för ett skäligt medelvärde, utan ock tillgångar från det ena årets öfverflöd kunna sparas till undsättning och hjelp för behöfvande emot nadsatte pris under missväxtår, och således ej Mindre producentens än consumentens ömsesidiga fördelar på allt möjligt sätt befrämjas.
Utskotten deremot, i den fasta öfvertygelse att Statens medtäflan eller inblandande uti Handelsföretag nödvändigt måste medföra ett mer eller mindre skadligt inflytande på 4:de Sami. 5 Band. 354 3 t a t s-U t slottet* BelSnka n d e ii. den enskilda industrien och dess verksamhet, samt derjemte ofelbart ådraga det Allmänna förluster, kunna vid ett sådant af erfarenheten nog dyrköpt ådagalagt förhållande, desloinindre hos Riksens
Ständer understödja den föreslagne fortsättningen af Spannmåls uppköp för Statens räkning, som utan det att en slik handel efter mera allmänt fördelaktiga årsväxter och med en rättvis utsträckning till alla Lands-orter, der jordbrukare egde något öfverskott att aflåta, skulle medtaga och fästa så ansenliga fonder alt deras belopp på förhand icke en gång kunde bestämmas, erforderligt upplagsrum för den köpta säden på de fleste ställen äfven skulle saknas, så vida ej tillökte Magazins lägenheter genom köp efter nybyggnad med ytterligare kostnader hlefvo anskaffade; Hvarförutan det Handels-Syste'm uti hela sin vidd åler skulle framstå, hvars förderfliga följder allmänt blifvit insed de och dem Utskotten genom sitt afgifna Betänkande sökt för framtiden undanrödja.
I' afseende på den betänklighet, som yttrats, att SpannemåJs-anslaget för de Norra och en del af de Västra Länen möjligen torde leda till nya Spannmåls upphandlings åtgärder och tillika påkall* $ ia ts-Ut s ko 11 e t« Belänkanden. 355, en särskild förvaltning, anse Utskotten all farhåga derföre böra försvinna, enär enligt Utskottens Betänkande, ifrågakomlie anslag utgöres af Allmänna MagazinsInrättningens öfverbtifne behållningar och utdelningar deraf varder öfverlemnad åt den Styrelse, som kommer att taga befattning med utredningen af Allmänna Magazins-Inrättningens Ärender.
Vid 3: d j e P u 11 c t e 11, sorn innehåller, ”att ett Spannmåls-parti om 5o,ooo Tunnor Råg, Korn eller Hafra må utaf Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar in natura afsättas tili understöd för Gefleborgs, Vester-Norrlands, Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens jemte Stora Kopparbergs- och Vermlands Län," hafva ilere bland PiiksStåndeus
Ledamöter anmärkt, alt det åsyftade ändamålet med förenämnde anslag skulle, om ej helt och hållet, åtminstone till större delen förfelas, i händelse säden komme att qvarstadna uti Kronans Magazin och först i nödens stund derifrån utdelas, hvarigenom på många ställen samma olägenheter af långväga och högst betungande transporter, som hittills med så mycket skäl blifvit öfverklagade, än vidare skulle komma att fortfara, och desse tillgångar dessutom vid inträffande nöd befinnas otillräcklige, 356 Stats-Utskottets Betan kan den. då desamma ej genom enskildta sammanskott och besparingar under goda år vunnit förkofran, hvarföre Sockne- eller Districts-Magazinens anläggande blifvit uti Riks-Stånden föreslagne, såsom enklaste oell säkraste medlet att afhjelpa behofven och göra understödet för den i nöd stadde så litet tryckande som möjligt.
Med godkännande af de flere skäl, som blifvit för nyttan af dylike MagazinsInrättningar så väl hos Riksens Högloflige Ständer som inom Utskotten framstälde, hafva Utskotten efter noggran pröfning af detta vigtiga ämne samt dermed förenade omständigheter och förhållanden, trott sig hos Rikseus Höglofl.
Ständer, vördsamt höra tillstyrka, att anläggning af DistrictMagaziner uti Landsorterne, särdeles i sådane der skörden ofta misslyckas, må för en eller flere Socknar, för ett eller flere Härader, allt efter Innevånarnes önskan och fria val, på det kraftigaste uppmuntras och befordras; Ty om dessa Magazins-anläggningar efter all förmodan mötas af Allmänhetens beredvillighet, skall otvifvelaktig^ i nödens stund ett vida större och till ersältnings-vilkorea lindrigare understöd från District-Magazinen kunna de behöfvande meddelas, än Allmänna Magazins-Inrättningen någonsin va - S ta ts-Uts kottets Betänkande!).
35^ rit i tillfälle att åstadkomma, och ibland de flere fördelar, som af District-Magaziners inrättande påtagligen måste härflyta, träffas äfven deli hufvudsakliga, att Spannmåls-tillgångar verkligen finnas samlade i orten, der skyndsam undsättning påfordras, och ej behöfva, med största svårighet, tidspillan och kostnad under osäkerhet, dessutom förhinder af årstidernes och väglagets beskaffenhet, från aflägse Sjöstäder anskaffas, derigenom en märklig lindring skulle vinnas uti forsslings-besväi et, som stundom och i vissa orter gjort
Säden dubbelt dyrare än hvartill densamma efter sjelfva undsättnings - priset blifvit försåld.
För att lätta verkställigheten af District-Magazinens anläggande, föreslå Utskotten, att utaf Allmänna Magazins-Inrättningens blifvande Spannmåls-behållningar, då Verket indrages, må beviljas ett efter Länens Folkmängd och läge lämpadt Låneunderstöd, hvilket Utskotten för Gefleborgs, Vester-Norrlands, Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens tillika med Stora Kopparbergs och Vermlands
Län, der årsväxten ej sällan utfaller ofördelagtig, trott sig böra bestämma till ett ökadt belopp af tillsammans 60,000 Tunnor, antingen Råg, Korn eller Hafra, allt efter 35'8 S t a t s-U t s k o 11 e t s B e tä n k an d é n.
Orternes production af olika Sädesslag.
Till åtnjutande af desse Låne-understöd bör lika lätt för alla, som dertill äro hugade, stå Öppen, så väl för sådane Socknar, som redan anlagt egne Magaziner och hvilkas delegare kunde åslunda att få dem ytterligare utvidgade, som äfven för de Districler, hvilka väl insett eller inse nyttan af slika inrättningar, fastän de hittills saknat utvägar att derom föranstalta; Dock bör anmälan om önskad delaktighet i nämnde understöd hos Konungens Befallningshafvande i Länet göras ju förr dess heldre och sist inom ett år efter det Beslutet för innevarande Riksmöte blifver till Allmän kännedom kungjordt.
Beträffande de fordringar som Allmänna Magazins-Inrättningen ännu eger utestående, uti Jemtland och de öfrige Norra Länen, och hvilka fordringar Kongl. Maj:t i Nåder medgifvit de skuldsatte att in natura återgälda antingen med hela eller någon del af det Låntagne Spannmåtsbeloppet, föreslå Utskotten att samma rättighet än vidare må forlfara, och den Säd, som varder återjevererad, till DistrictMagazinens bildande användas, hvilket för många af de skuldsatte skulle lända till en verklig besparing uti onödige transport-kostnader; Och som Stora Kopparbergs och Vermlands
Län i det närma - Sta t s-Utskott et*
35g ste kunna anses vara uti samma predicament med de Norra Länen, vore äfven Billigt, att desse tvänne Län för sine
Spannmåls-skulders godtgörande få åtnjuta enahanda vilkor, som med särskildt undantag af Jemtland, Blifvit de öfrige Norra Länen förunnade.
Hvad derefter angår fördelningen af förberörde Låne-anslag inom Districten, så torde den ordning dervid Böra följas, att, sedan tiden till anmälan om Lånens erhållande tilländalupit, Konungens Befallningshafvande, hvar i sitt Län, Bör hos Kongl. Maj:t i underdånighet uppgifva det Belopp som för hela Länet erfordras och derjemte inberätta hvad som till närmare upplysning rörande fördelningen i en eller annan målto tjena kan, hvarefter Kongl.
Maj:t med fästadt nådigt afseende så väl å anslags-tillgångarne som inkomlie reqvisitioner samt öfrige förekommande omständigheter torde täckas i ämnet meddela Nådige föreskrifter till Lånesökandernes efterrättelser.
För ifrågavarande Spannmåls-Lån beräknas ingen ränta eller uppgäld, och lemnäs dessutom anstånd med återbetalningen, hvilken dock ovägerligen bör vara fullgjord inom Tio års förlopp med
En tiondedel af primitiva Beloppet för hvarje år:
Låntaga - 36o S t a t s -TT t sk o 11 e ts B e t ä n k a n <1 e n. ren dork öppet lemnat, att på korrtare tid än
Tio år besörja inbetalningen, i händelse de så för godt finna.
Afbeta lningen får verkställas antingen med penningar till Länets Ränteri, efter det löpande årets Markegång, eller ocb med Säd in natura till närmast belägne Krono-Magazin, der Kronans behållne Spannmålsräntor efter förfaltningarne aflevereras; Dock bör i båda desse fall afbetalningen ske inom hvarje års slut, så vida icke milder tiden en hårdare missväxt skulle hemsöka ett eller flere District, då vid slike olyckshändelser uppskof för det löpande erets inbetalning må medgifva?
till nästa termin, men längre dröjsmål med årliga inbetalningen får ej i något fall ega rum; Och ikläda sig alla Mägazins-delegarne samfält ansvarighet för Lånebeloppets och derå förfallne afbetalning ars ovillkorliga fullgörande å' här ofvan föreskrifne terminer.
Låne-anshtgen lill fond för de blifvande District-Magazinen böra af Allmänna Magazins-Inrättningens qvarvarande Spannmåls-behållningar utlemnas i fullgod vara, med förutsättande att
District-Magazinens delegare ej sedan lära underlåta att genom omsättning och ålerlefverering af egen Sädesproduction hål - la Stat*-Utskottet* B. et ä åkande q. 361 la lagret ej allenast oskadadt
Utah ock gagneligt för påkommande utsädes behof.
De medel sorn inflyta till Länelis Ränterier, då Spannmåls-Lånen godtgöra* med penningar efter Markegången, böra derifrån genast öfvel-sändas till dell styreise, som kommer alt besörja utredning gen af Allmänna Magazins-Inrättningetis Skulder och Fordringar, oell eger äfven samma styrelse, att på förmånligaste sätt disponera om all den Låne-Säd, sorn till Krono - Magazinen in natura återlemiias» Dislrict-Magazinens förvaltning ställes un* der tillsyn af nödigt antal Deputerade af Delegarne, sins emellan valde, hvilka egä att besluta otn allt, livad sohl rÖrer Uppbörden samt sädeiis vård och utlåning* äfvensom anskaffandet af tjenlige förrådshus, der sådane icke redatl finnas uppförde, och böra desse deputerade hos Konungens Befallningshafvande föreslå visse Reglementariske stadgar, till grund för Magazins-förvaltliingen, hvilka stadgar komma att lämpas efter dfe locala förhållanden, som i särskildte fall kunna kräfva olika iagttagälideli, hvarefter det åligger Konungens Befallningshafvande, alt* jemte eget underdånigt Utlåtande* öfverlemna 4:d« Sami, 5 Band. 36 a
St a t s-U tskottel-s B e l ä n L a n d e n. nämnde Project-Reglementen till Kongl.
Majris Nådiga fastställelse, beroende det pä Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, huruvida ett ocii samma Reglemente kan finnas passande för flere Districter, eller om någre förändringar derutinnan kunna anses nödige.
Arrendatorer af andras egendomar må ej tillåtas deltagande uti Dislrict-Magäzinen, med mindre Jordegaren dertill Jonnar sitt samtycke, hvilket är så myckel angelägnare, sorn atla rättigheter och skyldigheter, i hänseende tili tiel a g ti gheten uti District-Magazinen, för ordnings och säkerhets skull städse, komma att åtfölja egendomen och ej någon viss person.
Om Boställs-Innehafvare lika med Districts 'Fastighetsegare bidraga till anläggningen af sådanc Magazin, hvarom nu fråga är, och hvartill alla Boslälls-Innehafvare ega valet fritt, anse Utskotten dem berättigade, att Man ifrån
Man af sine efterträdare åtnjuta ersättning för de kostnader, sorn till District-Magazincns bildande för Bostället åtgått, hvilket äfven ar så mycket billigare, som i motsatt fall nuvarande Boställs-Innehafvare skulle få utan ersättning vidkännas utgifter, af hvilka vinsten först komrae dess efterträdare lill godo.
Det vigtiga och välgörande ändamål, som med District-Magazinen åsyftas, bör efter Utskottets tanke ej stad - Stat s-U Iskot tets Betänkande».
303 11a vid cju i usk ränk ta re beräkning, utan så vult möjligt, är, utsträckas lill en omfattning, soia försäkrar Delegaren att af desse
Inrättningar för kommande lider kunna påräkna väsentligare fördelar, i den händelse oförmodade och tryckande behof någon gång skulle fordra skyndsamma anstalter för o,lt kraftigare understöd, hvadan ock Utskotten trott sig böra bestämma ett visst minimi belopp, hvartill I)iStrict-Magazinen eller hand och i stigande böra för kofras, nemligen till i-4ulels Tunna Säd för hvarje Mantalsskrifven person ocii 1 Tunna för hvarje förmedladt Hemmantal inom Districtet.
Förr än Magazinen uppnått denna höjd, få de ej på annat sätt än i Låneväg, emot räntas erläggande, af delegarne Lii litas och således årliga sammanskott göras till bestridande af de inbetalningar, som å första Lånefonden blifva förfallue; Hvarjemte äfven till iakttagande bör föreskrifvas, att icke mer än hälften af Magazins-lagret får utlånas, på det att vid inträffande behof åtminstone tjenligt utsäde alltid må vara alt tillgå.
Men sedan Magazinen, i likstämmighet med hvad här ofvan stadgas, ernått en större utvidgning må det ankomma på Magazins-Slyrelsens oell delegarnes, ompröfvande att använda öfverskotts-behålimugarne tili allmänt gagneli - 364 Stat*-Ut»kottet* Betänkanden.
I I ga föremål, hvaribland företrädesvis kunna räknas anslag lill Barna-undervisning, Läkarevård och Jordegummors underhåll på Landsbyggden, Fattigförsörjning och Kyrko-utgilter m. m. dervid dock markas bör, att om särskildle Cassör för slike behof inom församlingarne redan finnas sammanskjutne, någon slutsats utaf nyssnämnde föreskrifter icke får liemtas till ändring eller rubbning af förr ingångoe öfverenskommelser.
Under enahanda vilkor, sorn blifvit för District - Magazinens inrättande uti Norra och en del af Västra Länen här ofvan stadgade, hafva Utskotten på grund af gjorde anmärkningar hos RiksStånden trott sig böra vördsamt tillstyrka, att äfven ett Spannmåls-partie af 25,000 Tunnor må anslås för de öfrige
Länen i Riket, der skörden i medelmåttiga år stundom slår felt och der Innebyggarne önska att erhålla bidrag till egne SpannmålsfÖrråders anläggande.
Dernäst och vidkommande den uti återremisserne gjorde erindran, om icke utöfver det för Norra
Länen föreslagne undsättnings-parlie, ytterligare ett särskildt upplag af 100,000
Tunnor Säd borde uti Kronans Magazin finnas att tillgå vid möjligen inträffande brist och hungersnöd i Landet, kunna Utskotten för ingen del Stat *> Utskottets Be tänka uden.
365 tillstyrka något afseende å berÖde tillöknings-förslag, sora följden deraf nödvändigt skulle blifva den, att ej allenast nuvarande Allmänna Magazins-Inrättuing måste orubbad bibehållas, utan tilläfventyrs vinna en mera utvidgad verkningskrets, hvilket åter är rakt stridande emot de skäl och grunder, sorn uti Utskottens gemensamma Betänkande blifvit andragne och hvilka föranledt Utskottens hemställan om Allmänna Magazins-Inrättningens upphäfvande.
Emot 4»de Pune ten af Betänkandet, rörande det Creditiv af ”En Million Riksdaler Banco, som Utskotten föreslagit, att ställas under Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition till uppköp af Säd vid inträffande missväxter,” hafva följande anmärkningar blifvit, genom återremisserne, till Utskottens Utlåtande framslälde; nemi.
Att dispositionen af detta Creditiv borde utan något bindande förbehåll öfverlemnas till Kongl. Majrts Nådiga godtfinnande; Att Utskotten icke bestämdt yttrat, hvilket Verk borde ansvara för redovisningen af desse medel, derom ett särskildt förordnande vöre så mycket nödvändigare, som i annat fall medlens disposition endast blefve synlig i StatsRådets Protocoll och blott underkastad Constitutions - •366 Stat s-U tskottets Betan ka n den.
Utskottets granskning.
Att ett sådant Crediliv ' skulle försätta den enskilde speculationen ur ali verksamhet, emedan de .
Handlande, som, då brist uppstår, säkerligen finna sig hugade afct göra Spannmåls Leverancer, derifrån lillbakahöllos genom det att Staten •egde ett så betydligt Capital till disposition för samma ändamål:
Att genom Creditivets användande Staten möjligtvis än vidare skulle inblandas uti Spannmålshandeln, hvilket dock syntes vara stridande emot hufvudgrunderne för Utskottens Betänkande; Att det Betänkande skulle kunna föranleda den slutsats, att vid Creditivets anlitande, uppköp af Säd då borde ske endast utom Riket.
Att föreskrift saknas huruvida Creditivet äfven afsett de Norra Länens behof, utom Spannmåls-anslaget i den händelse samma anslag befunnes otillräckligt; Samt att någon särskild Lånefond borde afsättas för Jordbrukare till ersättning för det rörelse-capital, som Allmänna MagazinsDirectionen till Spannmåls-upphandlingax disponerat.
Till bemötande af desse erindringar få Utskotten vördsamt anföra: Att Utskotten långt ifrån att lägga något band på Kongl. Maj:ts Nådiga dispositions-råttigheti vid Creditivets begagnande, endast S ta ts-U Liko tte t* Be tänk and en.
36'^ fästat så dane vilkor, som med ändamålet och sättet af dess tillitande, då behofvet så oundgängeligeir påfordrar, står i det närmoste samband,-på hvilken grund någon förändring härutinnan af Utskotten icke eller kan tillstyrkas; Alt då Kongl. Stats-Contoiret, enligt hvad Betänkandet innehåller, får sig uppdraget alt öfvertaga och besörja utredningen af Allmänna Magazins-Inrättningens angelägenheter, Utskotten äfven anse' lämpligast, att samma Verk bör efter Kongl. Majrts
Nådiga disposition förvalta samt inför Riksens HÖglofl.
Ständer eiler Deras Revisorer redovisa det anordnade Creditivet, i samma ordning som för andre Allmänna medel:
Att genom Credivets begagnande, hvilket endast kommer att ske i hogsta nödfall eller då behofvet af utsäde och brödföda uti enskild väg icke kan anskaffas, på intet sätt lägger binder i vägen för den enskilda speculationen, då utaf Utskottens Betänkande inhemtas, det Staten med Sädes-uppkÖpet ej kommer ati direete taga befattning, ntan att endast förskotten emot ställande godkänd säkerhet böra tillhandahållas de speculanter, sorn åtaga sig att för billigaste pris å undsättnings-orten leverera det Spannmåls-parlie, som efter Koonngens Befallningshafvandes reqvisi* tioner för Länets behof erfordras och så» 568 Sta ts-tJ ts ko itets Betäilkanden. dant med vilkor alt Lefveranlören vid Sädens aflemnande erhåller sin betalning» så vida ej anstånd dermed blifvit på längre eller korrlare tid betingad:
Att då Gredilivet» på sätt nu anfört är» allenast till lättnad för enskilda spectdalioneh användes något intrång från Statens sida tili en fri oell obehindrad
Spaimmåls-handel alldeles icke ar att befara:
Att Creditiv-Anslaget icke får begaglias till Spanmåls-uppkop uti fremmande lalid vid andra tillfällen, lin då eli tnera allmänt härjande missväxt möjligeli kunde göra Rikets egiie Spannmåls tillgångar för behof vet otillräcklige, hvilket hädanefter, då jordbruket och Sädesproduclioneli här i Landet så betydligen VUiillit i sill tillväxt, man liar anledning att hoppas sällan eller aldrig torde inträffa:
Att metall ära nde Creditiv får disponeras för alla landskap i Riket utan undantag, der brist och norl sådant påkallar samt alt, hvad förslaget om en Särskild fond för Jordbrukares understöd med penninge-Låil vidkommer, denna fråga utgör ett ämne för sig/ som med nu förevarande icke äger något oskiljagtigt sammanhang.
Vidare har blifvit i afseende på Creditivet anmärkt, dels att detsamma bor - 4 S t a t s-U t sko ttets Betänka c den. 3 6g borde ökas till en Summa af Två Millioner Riksdaler, dels nedsättas lill 5oo,ooo eller ock belt och hållit indragas, men Utskotten få för sin del å nyo till Riksens Högloft.
Ständers bifall hemslälla det föreslagne beloppet af En Million R:dr Banco, hvilket för ändamålet bör blifva tillfyllestgörande, i synnerhet om Spannmåls-anslaget, efter hvad Utskotten mi vördsamt tillstyrkt, vinner en tillökning af 53,5oo Tunnor.
Vid den af Utskotten uti 5: te
Pu noten föreslagne försäljning af Allmänna Magazins-Inrätlningens hus och byggnader har blifvit anmärkt, att före. verkställigheten af denne åtgärd noga borde tillses, det ej någre Stats-Verket egenteligcn tillhörande egendomar på samma gång äfven blifva för Allmänna Magazijns-Inrättningens räkning afytUade, samt derjemte alt en påskyndad försäljning af fasligheterne tilläfventyrs under nu rådande penningebrist skutle medföra betydliga förluster, hvilka kunde derigenom förekommas, att desse fastigheter i stället till enskilde personer utarrenderas.
Då Utskottens Betänksnde i denna del innehåller, att icke allenast de Magazin och 4:deSami. S Baud. 3 4 370 Stat s-U tskottetå Bet än ka 11 den.
Lägenheter, som enskildt tillhöra StatsVerkel och endast varit åt Allmäna MagazinsInrältningen upplåtne lör emottagandet af Kronans Ordinarie Spannmålsräntor till Stals-Verket böra genast vid Inrättningens upplösande återställas, utan ock alt någon försäljning af Inrättningens egne byggnader icke får besörjas förr än utrönt blifvit, om en eller flere af sistnämnde byggnader kunna finnas behöflige för Stats-Verket, eller ock användbare för andre Allmänna Inrättningar och behof, i hvilket fall Stats-Verket har sig öppet lemnat, att sådane fastigheter inlösa emot en skälig och efter föregången ordentlig värdering faslstähl betalning, anse Utskotten Stals-Verkets rätt och bästa genom desse föreskrifter vara tillräckligen iagttagen; Och beträffande hvad som blifvit om egendomarnes utarrenderande anfört, så instämma val Utskotten deruti, alt det torde vara förmånligare, alt i Landsorterne utbjuda ifrågastäldé egendomar under arrende till enskilde personer, men bärvid förekommer dock den omständighet; Att Inrättningens fastigheter utom Hufvudstaden, hvilka hvarken för Stats-Verket eller andre publike anstalter blifva behöflige, till antalet äro, enligt hvad Utskotten hafva sig bekant, blott få och till beskaffenheten dessutom af ringa varda, Stats-U tsko ttets Betänkan den.
371 så att elen vinst, som genom deras utarrenderande kunde uppstå, i alla fall mät ste blifva högst obetydlig; Och få Utskotten härvid äfven upplysa, alt Kongl. Allmänna Magazins-Directionen, till liqvidera lide af köpeskillingen för den så kallade Eldqvarnen, i följd af Kongl. Majrts Nådiga Bref den den i3 September 1822 under loppet af innevarande år förytlrat åtskiliige umbärlige fastigheter i proviucerne.
Försäljning af Inrättningens egendomar här i hufvudsladen, der under större täflan flere utvägar erbjuda sig för enskilde anläggningar, anse Utskotten vida förmånligare, än att genom Arrenden söka en mindre säker inkomst, som icke torde motsvara de olägenheter, hvilka med Arrende afhandlingar om fastigheter och desses vidmagthållande ärp förknippade.
Angå en d e O r g a n i s a t i 0 n e 11 a f det Utrednings -Contoir, hvilket Utskotten uti 6: te pune ten af Betän-, kandet ansett böra tillförordnas att «ader inseende och Styrelse af &ongl. T 3-?