Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Erkännande nyttan och behofvel åfelt tillräckligt Skärgårdsförsvar, måste jag likväl, i afseende på väsendtlighelen af det skydd, detsamma kan lämna landet, så mycket snarare skilja mig från Utskottets tanka, som Utskottet, från den sålunda angifna premissen kommit till ett beslut, hvilket jag ej heller kan gilla, nemligen den tillstyrkan att Ständerne skulle hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla: det de å Femte HufvudTileln anvisade medel icke måtte användas till nybyggnad, förbyggnad eller svårare reparalioner af linieskepp i vidsträcktare moa, än att de redan under byggnad eller reparation varande skepp fullbordas.
Då det genom tilllämpande af i)vad sålunda af Ständerne vore hegardt, kunde hända, att ett Skepp, som i detta ögonblick behöfde en svårare — ej ännu påbörjad —'reparation, måste lämnas att förruttna och förfalla, emedan det ej finge vidgöras, och sådant lika litet vore med god hushållning öfverensstämmande, sorn förenligt med det behof, landet eger att icke se sin redan fåtaliga Flotta förminskad, måste jag emot ifrågavarande villkor för medlens användande mig reservera, troende med visshet, att Kongl.
Maj;t bäst lärer till landets sanna nytta ordna sjöförsvaret, om sådant, sedan Rikets Ständer bestämt anslaget, öfverlemnas åt dess höga bedömande. 2:o Jag kan ej gilla de skäl, på hvilka Utskottet tillstyrkt afslag å Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag för ytterligare 4 Capitainer vid Flottan.
Jag tror nemligen, alt man icke bordt afstyrka den ringa tillökningen, som erfordras för sagde ändamål, enär Kongl.
Majit, oagtadt en förestående Reglering af Flottan, enligt hvad i Nåder är tilikännagifvet, ansett dessa platsers tillsättande vara af behof vet påkailadt, och det således är gifvet, att ifrågavarande 4 Capitainer äfven äro behöflige, hurudan den förändring än må blifva, sorn personalen, vid vapnets reorganisation, möjligen kan komma att undergå.
Den af Utskottet (i likhet med hvad sednast församlade Ständer yrkat) föreslagne fördelning Flottans Stationer emellan, af anslaget till Flottans »2 Stats-Utskottels Utlåtande, N.o 38. nybyggnad oell underhall, måsle jag äfven bestrida, emedan jag anser ett sådant bestämmande hvaiken constitulionell lägligt eller af behofvet påkallad t. 4;o Da Utskottet tillstyrkt afslag å hela det belopp, Kongl.
Muj;t äskat, dels till påbörjande af ett större Krigsångfartyg, dels lill ångkraftens användande på de fartyg, Flottan redan eger, nödgas jag likaledes reservera mig mot hvad Utskottet sålunda beslutit.
Jag anser, att åtminstone 100,000 R;dr bordt föreslås till beviljande, på det Styrelsen måtte sättas i tillfälle att, om äfven i mindre scala, tillämpa de upptäckter och förbättringar, sorn göras vid ångkraftens begagnande till sjös och hvilka förbättringar säkerligen komma att åt fartygens verkningsförmåga gifva en, nu ej anad, utsträckning. 5;o Mot Utskottets tillstyrkan om afslag å begärde medel lill inrättande äf en ångpanneverkstad i Carlskrona får jag slutligen äfven reservera mig, troende det högeligen af behofvet påkalladt att Flottans hufvudstation eger en sådan verkstad, der icke allenast nya pannor kunna tillverkas, utan äfven så väl Statens egne, som privates ångfartyg kunna få tillfälliga brister uti ifråga vai ande väg afhjelpte.”
Vid 6:te punkten om Flottans underhåll och nybyggnad : Friherre Palmstjerna : ”Sorn jag anser, alt Rikets Sländer ingalunda äro i tillfälle alt bedöma, huru stor andel utaf anslaget för Flottans underhåll och nybyggnad de kommande åren lämpligast och nytLignst kan och bör användas vid Flottans serskilla stationer, så reserverar jag mig mot beslutet, att minst 185,000 R:dr årligen skall af förenämnde anslag användas vid Stockholms och Götheborgs stationer.
Jag anser, att hela anslaget bör utan sådant förbehåll öfverlemnas till disposition af Kongl. Maj:t, fullt förlitande mig på Dess urskiljning om rättaste användandet af anslaget i sin helhet, och på Dess afsigter att i möjligaste måtto befordra fäderneslandets bästa samt att med anslagne medlen åstadkomma det möjligaste största gagn.
Skulle deremot administrationen vara mindre omtänksam eller mindre sparsam, eller hafva för afsigt alt använda nu anslagne medlen mera till de större seglande fartygen, än för Skärgårdsflottans behof, så är det nu gjorda förbehållet icke tillfyllestgörande att förvissa Rikets Ständer om u.edlens användande till det ändamål, för hvilket föi behållet eller villkoret är gjordt.
Så väl vid Stockholms som Götheborgs stationer kunna reparationer å större seglande fartyg ifrågakomma, till och med nybyggnad sattas i verket och ångfartyg dit förläggas, medtagande hela anslagsbeloppet 185,000 R:lr, utan egentliga Skärgårdsvapuets åsyftade Stats-Utskottets Utlåtande j N.o 38. i3 förstärkande eller förökning.
Förbehållet är derföre olämpligt, utvisande ett misstroende, sorn man icke bör hysa, samt derjemte onyttigt; hvarföre jag reserverar mig mot beslutet i denna fråga/'
Häruti instämde Biskop Hedren.
I frågan om anslag för fortsättning af Dockbyggnaden i Carlskrona : Herr Valej.
Vid den punkten, som angår äskadt anslag för nybyggnad af KrigsÅngfartyg, m. m.
Friherre Palmstjerna: ”Vid sednasle Riksdag yttra de Rikets Stän der sig anse, att Sjöförsvaret hvilade väsendtligen på en Skärgårdsflotta med lämpligt antal bevärade och Jör våra farvatten beräknade Ångfartyg, men ulan alt anslå serskildte medel till ångfartygs anskaffande.
Nu säger man sig fortfarande hysa samma mening, som 1340 års Rikets Ständer angående Sjöföl svaret, men man vill ej gå Kongl. Majjt till mötes, dä medel äskas alt verkställa den afsigt, Rikets Ständer yttrat sig ega.
Man misstror således adninistrationens förmåga att på ändamålsenligt sätt gå till väga vid verkställigheten?
Jag hyser ej detta misstroende, och anser således, alt det i Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition äskade anslag af 300,000 R:dr lör ångkraftens användande vid Flottan bör af Rikets Ständer bevilj s.
För att likväl betrygga Rikets Ständer mot farhågan att genom detta beviljande inleda sig uti oberäkneliga framtida kostnader, föreslår jag, att i‘Våga vai ande anslag af 300,000 R:dr beviljas under förbehåll, att den nybyggnad, sorn dermed af ses, jemväl fullbordas, utan ytterligare tillökade anslag.’
Häruti instämde Biskop Hedrén.
Herr Grefve Hamilton, Henning, har jemväl reserverat sig emot beslutet i denna punkt. jJ, Stats-Utskotlets Utlåtandej N;0 38.
Femte Hufvud-T itel n. £ ^ •Ja f H » f rrcrq jä c- - “3 & s • 5 Penningar.
Summa. -t ' c c;: O - 5 £T - t 5 SjP- c s- 2 2 ss. ct Kronovärdi.
1 Markegång | på förslag.
Värde på förslag, a 6K:dr tunnan.
Banco. T:r; K:r Sjöförsvars- Departe- ment t. Aflönings-Staler.
Ta- li :r 105
Departements- Chefen: Lön ......
4,500: TafTel-penningar 2500: — — Departementets Canzli- Expedition: Expeditions-Che- fen 3,000:
Öfrige Erabcls- ocli Tjenste- män ..... 4,866:32 — Tillkommer från 4:de Ilufvud- 'J itcln .... 105: 7,000 7,971 32 - 14,503 Departementets Commando- Exp edition Förvaltningen af Sjöären- dena samt aflönings-Sta- terne för Flottans statio- ner i Carlskrona, Stock- holm och Götheborg: 14,533.
Förra ansla- get 4-49,538:36. — 30.
Afgå 1,520 (i!12:draHufvud- Titeln:
Fång- Prests- och Fåug- Yaktm astar e-af- löning . . 580: samtarfvo- denförSjö- Chartae-Ar- chivft. . 1,300: ^ 880— S:r 447,658:36.
— Tillkommer Löneförhöjning för Duder-Of- ficera- re . 4,970:20. 2:ne Ma- chinist- Offiee- 14,608 — Trp. 4,970:20. 447,658:36.— 16,491 32 — Ståts-Utskottets Utlåtande t N- o 38. i5 14,608 — Tip. 4,970:20.
447,658:36.— 16,491 32 | rareslö- ner 1,500: — Tillök- ning i arfvoden för Bäls- mans- Corpo- raler 1,362: — 7^33:20. — 455,491 g 6,420 38,520 Obs.
Oindelt spanmäl, enligt förra Staten 6,423 t:r, a 6It:dr 38,538; 3 „ afgä till 2.dra Iluf- vud-Ti- tieln . . 18: 6,420 t:r S:r 38,520:
Bätmans-ludeluingen ....
. 14,599 47 9 45,643 16 ~ - , s;>- 471,982140, —114,599 J47 j 9 i 45,643 16 — 6,420 -138,520 — 556,146 8 — Materiel:
Flottans underhäll och ny- hvggnad (hvaraf för Stock- holms och Götheborgs sta- tioner minst 185,000 R:dr) Båtsmannens förseende med Kojer ock Tänken ....
588,497 9,000 28 — — — — 3,000 18,000 — S:r 597,497128 - — 3,000 — 18,000 — — 615,497 28 — Diverse Anslay: Exercis af Flottans Beman- ning Spanmåls-upphandliugs- och Bageri-kostnader Skrifmaterialier och Expen- ser samt Yed och Ljus för Departementets Expedition, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser för HiLvud-Titelns öfrige Stater Rese- och Tractamcnts-pen- ningar, Förslags-anslag.
Oförutsedda Utgifter .... 90.000 20.000 1,103 2,500 3,333 10,000 ’ ~ __ 28 16 — S:r 126,936 44 - — — — — — — — 126,936 44 — För Handeln:
Lolseri- och Fjrings-Slaterne samt Sjö-Chartie-Archivet Heservatione-an- slag 84,878:16.— Tillkommer för- höjning i bo- räknade inkom- sten af Bak-och Lots-medlen 13,000:
Danska Fyrings- medleu ■ ■ . 17,333:16. — 115,211 32 58 12 5 307 32 115,519 16 14,608 — Summa 1,311,629 - - ,14,6581121 2|45,95i|— -19,420, —156,520, —l —|1,414,100, r — i6 Siats~Ulskottets Utlåtande , N.-o 38.
Anslag för 3 :ne år.
För fortsättning af Dockbyggnaden i krona . ......
’ Anskaffning af Bombkanoner och projecliler . ....
” Fyrarnes nybyggnad och för- ändring ” Anskaffande af en hydraulisk press vid Carlskrona Station Flintlås-gevärs förändring till Slagkruts-antändning . . .
Ca rls- 100,000; — — 50,000: — — 85,675: — — 6,000: 15,000:
Summa 256,675; hvaraf en tredjedel årligen utbetalas med 85,558 16 — STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 1844. Ståls-Utskottets Utlåtande, N.o 3g.
I N:o 3g.
Ank. till Exp. Utsk. d. 21 Oct. kl. ii f. m.
Utlåtande_, angående Regleringen af Utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-titel. (U. A.)
För denna Hufvud-titel, innefattande Anslagen för Civil-departementet, upptager 1842 års Riks-Stat:
Penningar, 531,263 R:dr, med under lönerne inbegripne 10, i3g tunnor 16 kappar spanmål, å 7 R:dr; Indelta Räntor, Krono värde 4 2,984 R:dr 3i sk., eller efter markegång på förslag 293,683 R:dr; Indelt Spanmål, 2,826 tunnor 16 kappar efter förslagsvärde, å 6 R:dr tunnan, 16,959 R:dr; Oindelt Spanmål, 632 tunnor 16 kappar, 3,796 R:dr, eller tillsammans 845,700 R:dr.
Följande förändringar hafva ifrågakommit: 1:0 Kongl. Commissionen öfver Tabell-Verket.
I)å dess Secreterare nu åtnjöt endast 55g R:dr 24 sk., med derunder begripne 53 tunnor spanmål, men denna lön ingalunda motsvarade de honom åliggande göromål, hvilka påkallade serdeles noggranhet, har Kongl. Maj:t äskat, att lönen måtte höjas till 1,200 R:dr, utan något spannmåls -anslag; i sammanhang hvarmed är vordet begärdt: att Revisorns lön, nu uppgående till 3g5 R:dr 24 sk. med 37 tunnor spanmål, må ökas till 5oo R:dr, jemväl ulan spanmåls-anslag; att för erforderligt skrifvare-biträde en årlig summa af i5o R:dr måtte ställas till Commissionens disposition; att arfvodet till Vaktmästaren måtte bestämmas i ett för allt till 100 R:dr, expence-summan förböjas till 5oo R:dr, och såsom hushyres-medel för Commissionens Archiv uppföras 200 R:dr; hvarigenom Tabell-Verkets Stat, nu uppgående
Lill 1,623 R:dr 36 sk. med 98 tunnor spanmål , skulle komma att uppgå till 2,65o R:dr och således ökas med 1,026 R:dr 12 sk., hvaremot den förhöjning, som egt rum, då Riksmarkegångspriset för spanmålen öfverstigit 7 R:dr tunnan, korinne att besparas, jemte det att anslaget lör skrifmaterialier och expencer befriades från berörde utgift af 200 R:dr husby res-ersättning.
Utskottet, som medgifver angelägenheten af en efter tjensternes vigt och trägenhet lämpad tillökning i Tabell-Verkets Stat, får hufvudsakligen, i enlighet med hvad Kongl.
Maj:t föreslagit, tillstyrka, Bih. till R, St. Brot. 1844, 4 Sand. 1 Afd. 13 Haft. I 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 3g. att densamma måtte bestämmas sålunda:
Secreteraren 1,200: — — Revisorn 5oo: — — till Skrifvare-biträde i5o: — — Arfvode åt en Vaktmästare roo: — — expencer 5 00: — —
Men då det inskränkta utrymme, som erfordras för Tabell- Corn missionens Archi v, bör kunna beredas i något kronans hus, hvarest handlingarne äfven mera äro i säkerhet, än om de förblifva i enskild vård, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka beviljande af det till hushyres-ersättning äskade serskildta anslag af 200 R:dr. 2:0 Kongl. Gener al- Landtmäter i-Contoret : a)
För upprättande af Sockne-chartor och beskrifningar, har Kongl. Maj:t äskat ett årligt anslag å detta Contors Stat af 3ooo R:dr; och då nödigt är, att föreskriften i 1827 års Landtmäteri-instruction, angående upprättande af geografiska Chartor med beskrifningar öfver alla socknar inom hvarje Län, sättes i verkställighet, samt fullständiga upplysningar om landets beskaffenhet i geografiskt, statistiskt och ekonomiskt afseende utgöra ett oundgängligt villkor för utveckling af dess iudustriella krafter, får Utskottet, på de skäl och till det ändamål, som omförmälas uti det Kongl.
Maj:ts Proposition bilagde Stats-Råds-Protocoll för den 10 Juli detta år (pag. 19 & 20) föreslå Rikets Ständer att för ifrågavarande
Char tors upprättande bevilja ett reservationsanslag å General-Landtmäteri-Contorets Stat af 3ooo R:dr årligen. b) Till Utskottet har, från Hederv.
Bonde-Ståndet, remitterats en motion af Lars Johan Gezelius, som begärt, att, för fortskyndande af Storskiftet inom Kopparbergs
Län, anslag måtte beviljas för tvänne nya Landtmätare derstädes, hvilket vore destornera nödvändigt, som skiftesfrågor ända ifrån åren 1817 och 1818 ännu hvilade oafgjorda; men då Kongl. Maj:t icke aflåtit någon framställning i ämnet till Rikets Ständer, och Utskottet ej är i tillfälle bedöma behofvet i detta afseende, får Utskottet i ärendets outredda skick afstyrka bifall å motionen. 3:o Landt-Staten : a) Erkännande angelägenheten af en efter Landt-Stats-personalens behof och mödosamma befattningar lämpad löne-reglering, hvarom framställning Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 3g. 3 åren 1828 och 1840 gjorts till Rikets Ständer, har Kongl. Majit likväl, enär en omständligare utredning i ämnet erfordrades, och det ej vore lämpligt, att häraf uppkom anledning till Riksdagens förlängande, förklarat
Sig vilja låta regleringsfrågan hvila till en annan Riksdag, men emedlertid föreslog Kongl. Majit följande: alt Häradsskrifvaren i Herjeådalens Fögderi, som nu åtnjöt: lön 16 Ridr 3a sk., mantalsskrifnings-provision 100 Ridr och bevillnings-procent 20 ä 24 Ridr årligen, måtte, utöfver dessa belopp, undfå i lön 400 R:dr; att Kronofogden i Leke och Carlskoga Häraders Fögderi, hvars löneinkomster utgjorde omkring 370 Ridr om året, måtte dessutom varda tillagd 4oo Ridr; att tillf.
Häradsskrifvaren i sistnämnde Fögderi, hvilken, intilldess regleringen af Fögderien inom Örebro
Län kommer i verkställighet, tjenade för ett arfvode af 3oo Ridr, jemte några obetydliga provisioner, måtte tilläggas 400 R;(lr i arfvode; samt att, enär Aska Härads Länsmans-District i Östergöthlands
Län, med i3,ooo invånare, vore för stort, och Länsmannen der ej kunde medhinna alla de honom åliggande göromål, sedan Fjerdingstnannen i Häradets Norra del aflidit och hans på lön innehafde boställe indragits, Rikets Ständer måtte bevilja lön, 200 Ridr för en Länsman i det district, som innefattade Nykyrka Motala, Vinnerstads och en del af Krigsbergs socknar.
Till hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit och af behofvet oundgängeligen synes påkalladt, tillstyrker Utskottet bifall, i följd hvaraf de ifrågaställde tillökningarne i bilagde Tabell utförts med 1,400 Ridr; b) Jemväl får Utskottet hemställa, att, i enlighet med den Kongl. Propo sitionens vidare innehåll, 100 Ridr för hvarje Län till tryckning af Konungens Befallninghafvandes Kungörelser måtte fortfarande, intill nästa Riksdag, utgå af 6:te Hufvud-Titelns förslags-anslag till skrif-materialier och expenser. c) Kongl.
Majit har äfven föreslagit, att nedannämnde summor måtte ifrån denna Titel till Allmänna Indragnings-Staten öfverflyttas, nemligen:
De, enligt Kongl. Brefvet d. 3 Februari 1841, Landshöfdingen i Kronobergs
Län, såsom liushyresersättning, tilldess Residence i Wexiö blifver färdigt, beviljade 3oo: — — hj^ra för embetsrummen derstädes 25o: —•
Ridr 55o: — — 4 Stats-Utskottets Utlåtande, IV.-o 3g.
R:dr 55o — — Landshöfdingen i Elfsborgs Län, jemlikt Kongl. Brefvet den i5 Februari 1841, i ersättning för Residensets i Wenersborg begagnande till embetsrum åt Länsstyrelsen, tillagde . . . 3oo; Summa R:dr 85o: — — Och som beloppet är af egenskap att förr eller sednare upphöra, tillstyrker Utskottet, att detsamma förflyttas till Allmänna IndragningsStaten, vid hvars reglering
Utskottet kommer att iagtlaga ifrågavarande förändring. d) Sedan Landshöfdinge-Residence i Piteå nu mera blifvit inköpt, komma de å Norrbottens Läns Stat uppförde hushyresmedel 3oo R:dr, som från och med 1843 års början besparats, aLt från Staten uteslutas. e) Anslaget på 6:te Uufvud-Tileln lill löneförhöjning för Länsmän bar Utskottet ansett böra, lika med öfrige anslagssummor för Landt-Staterne, fördelas på de serskilde
Länen och derföre från Tileln uteslutit berörde rubrik; dock torde någon förändring i afseende på sjelfva beloppet ifrågakomma, emedan de för Länsmans-löneregleringen behöflige uppgifter ännu i några mindre delar erfordra ytterligare fullständighet. f) Från Riks-Stånden hafva till Utskottets handläggning blifvit remitterade följande motioner: Af Herr Montgomery, C. F., som, med fästad uppmärksamhet å de i sednare lider försporda balancer för Uppbördsmännen och deraf följande stora förluster för Stats-Cassan, ansett Rikets Ständer böra behjerta Landt-Statstjenstemännens ringa löne-vilkor och snara behof af förbättring, hvarföre motionären föreslagit: i:o alt den brist, som ännu eger rum i det år 1837 för hvarje Landshöfding bestämda lönebelopp, målle fyllas, emot det att Staten gjorde sig betald efter hand, genom afgång bland de Landshöfdingar, hvilka åtnjuta högre löneförmoner, än berörde års Stat bestämmer; 2:0 att de Lands-Secreterare, Lands-Kamererare och Landt-Räntmästare, som ej hafva 1000 R:dr årlig lön, måtte få en årlig förskottsvis utgående fyllnad deruti; 3:o att detsamma måtte ega rum för Kronofogdar och Häradsskrifvare, som ej hafva 800 R:dr, samt för Läns-Bokhållare och Läns-Notarier, hvilka icke uppbära 466
R:dr 3a sk. i årlig lön; 4:o
Länsmän måtte undfå en tillökning i deras löner af i66R:dr 3a sk.
I anledning af denna motion har Herr Fåhreeus, O. J., uttryckt den Önskan, att den föreslagna Stats-Vtskottets Utlåtande, JY.-o 3g. 5 provisionella regleringen, sora deri åsyftas, icke måtte försvåra den reglering, Kongl. Maj:t i Sin Nådiga Stats-Proposition antydt, i afseende på indelta löners ingående till Stats-Verket, såsom vilkor för den definitiva LandtStats-löneregleringen; Af J. J. Rutberg frun Norrbottens Län, som, jemte klagan öfver dröjsmålet med afgörande! af frågan om Landt-Staternes löne-reglering, hvilken redan vid i8a3 års Riksdag begärdes, yrkat, att, då utaf Konung och Ständer samt allmänna rösten voro erkändt, att Landt-Stats-tjensteraännens aflöning icke motsvarade deras ansvarsfulla kall, Rikets nu församlade
Ständer måtte taga ämnet i all varligt betraktande och till en början undanrödja den obilliga olikhet, som förefinnes uti vissa Krono-Fogdars och Häradsskrifvares löneförmoner.
Enligt en vid motionen fogad Tabell, funnos 36 Krono-Fogdar och 55 Häradsskrifvare, hvilka ej åtnjöto 8oo R:dr; och då deremot andre dylike tjenstemän på vissa ställen hade löner ä iooo, 1200 och izjoo R:dr, vore det obilligt att icke afhjelpa orättvisan emot de förre medelst anvisande af det erforderlige fyllnadsbeloppet, som utgjorde 21,890 R:dr 8 sk. 7 rst. och kunde tagas af besparingarne.
Hvad Läns-Notarierne anginge, så voro de ännu icke på Stat uppförde, ehuru fråga derom vid minst Två Riksdagar förevarit och desse tjenstemäns befattningar kunde anses mera magtpåliggande, än Läns-Bokhållarnes, hvarföre Rutberg föreslog löner på Stat till belopp af 266 R:dr 32 sk. för hvarje Läns-Notarie; Af Olof Nilsson frun Westerbottens
Län, som ansett det vara af vigt, att löne-regleringen för Landt-Staterne snart verkställdes; Af Efraim Larsson frän Elfsborgs Lärn, hvars motion innehåller yrkande om löneförbättring för Krono-Fogdar och Häradsskrifvare, samt att i hvarje Län förslag rörande beloppet deraf uppgjordes af Landshöfdingarne, hvilka bäst voro i tillfälle bedöma sådant; Af Herr Hallenborg, C. J., att, då Krono-Fogden och Häradsskrifvaren i Ljunitz och Herrestads Fögderi af Malmöhus Län, när deras utgifter forsk rifvare-bi träde m. m. afdrogos, nästan voro lönlöse, desse måtte årligen undfå 5oo R:dr hvardera, intilldess den allmänna löne-regleringen blifvit uppgjord; varande denna motion understödd af Grefve Posse, F. S., som upplyst, att, vid delningen af Skånska Länen, ett Fögderi blifvit klufvet i 2:ne, hvadan, dä dubbla löner ej funnos alt tillgå, ifrågavarande tjenstemän endast undfingo hälften af hvad deras kamrater uppbära uti löne-inkomster; Af Anders Andersson frun Skaraborgs Län, att Krono-Fogden i Wadsbo Fögderi, hvars behållning af löne-inkomsterne egentligen utgjorde endast 6 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 3g - 47 R:dr 2 sk. 11 rst, vore i verkligt behof af löneförbättring.
Närande Fögderi bade 5o,ooo invånare och Kronofogden redovisade årligen för omkring 120,000 R:dr allmänna medel, utom livad för enskilde indrefs, hvilket utgjorde ungefär 4°>000 R.‘dr.
Enligt Rikets Ständers Skrifvelse den 3 Oct. 1840, N:o 11 o, skall Kronofogdens i Wadsbo Fögderi nu innebafvande bohemman i mantal Krono N:o 7 Esbjörnstorp, vid dennes afgång, indragas till Kronan och Fogden i stället såsom boställe bekomma utarrenderade förra Militias-bostället Karleby, i| mantal, hvarå arrendet midfastan 1847 upphör, med inberäkning i lians löne-vilkor, såsom boställsafkastning af 4 procent utaf det värde, som vid anställande uppskattning kan varda bestämdt, och med iagttagande, att
Kronofogden får hemmanet tillträda emot en tillökning i sine öfrige löne-förmoner, motsvarande den af samma hemman sedermera utgående rolefrihets-afgift, men emedlertid af Stats-Verket uppbära en contant summa, motsvarande det värde, hvartill hemmanet uppskattas, emot det att Esbjörnstorp från den tid, Kronofogden får tillgodonjuta nämnde contanta summa, till Kronan afstås.
Vid uppskattningen hade afkomsten utaf Esbjörnstorp beräknats till 138 R:dr 13 sk. 3 rst, och af Karleby till 267 R:dr 34 sk. 9 rst, hvadan vinsten för Kronofogden skulle blifva 129 R:dr 21 sk. 6 rst, så framt icke, enligt Rikets Ständers gifna föreskrift, ett motsvarande belopp borde afräknas å löneanslaget.
Motionären föreslog derföre, att vid boställsbytet ingen vidräkning om hemmanens olika afkastning måtte ega rum, och följaktligen något afdrag för den högre inkomsten utaf Karleby ej göras å Krono-fogdens öfrige löne-förmoner; Af Sven Isacsson från Calmare Levij att Krono-fogden och Häradsskrifvaren i Ölands Norra Mot, hvilkas löner till hälften äro indelta och till hälften utgå contant från Landt-Ränteriet, måtte undfå skillnaden af Statsmedlen med 098 R:dr för den förre, och 268 R:dr 32 sk. för den sednare, intill dess löne-regleringen varder fastställd; Af Johan Petter Brattström från lVermlands
Län, som yrkat, attén ny löne-reglering för Krono-fogdar och Häradsskrifvare i nämnde
Län måtte ega rum, och att, innan den hinner träda i verksamhet, Krono-fogden i NorrSysslet måtte erhålla i lön 1000 R:dr och Härads-skrifvaren derstädes 600 R:dr, räknadt från och med 1845 års början; Af Lars Johan Gezelius, att Krono-fogden i Vesterdabls
Fögderi, hvars löneinkomst utgjorde år 1843 endast omkring 640 R:dr, ehuru detta Fögderi vore det besvärligaste inom Kopparbergs
Län, måtte undfå åtminstone 900 R:dr, eller lägsta beloppet af hvad vederlikar inom Länet åtnjuta; Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 3g. 7 Af Herr Liljesköld, C. G., att då inora Jemtlands
Län nedannämnde tjenstemän endast uppbära årligen ungefär följande aflöningsförmoner, nemligen: Lands-Secreteraren 966R:dr 32 sk., Lands-Kamereraren 800 R:dr, LandtRäntmästaren 83a R:dr 24 sk., Kronofogden i Norra Fögderiet 616 R:dr 16 sk., Härads-skrifvaren i dra 538 R:dr 16 sk., Kronofogden i Södra Fögderiet 620 R:dr 16 sk. och Härads-skrifvaren i dra 534 R:dr 16 sk., Rikets Ständer mätte, till afhjelpande af de mest tryckande behofven, anslå för hvardera af nämnde tjenstemän 333i R:dr årligen; samt Af Lars Bygden från Westerbottens
Län, att Länsmannen i Nysätra socken, som delar lönen med den i Bygdeå, måtte undfå full lön, äfvensom att de i Wännäs och Säfvars socknar anställde 2:ne Länsmän blefve tillagde löner på Stat.