Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, jemte Lagförslagets antagande, må täckas besluta; ”att, derest Kongl. Majit i nåder skulle finna för godt alt gilla sam ma Lagförslag, men anse den beslutade indragningen af ofvannämnda domstolar ej kunna verkställas ä den i förslaget utsatta tid, Rikets Ständer vilja öfverlemna till Kongl. Majit att bestämma tiden, då denna indragning lämpligen må kunna för sig gå: alt Rikets Ständer likaledes vilja hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det Kongl. Majit täcktes, efter vederbörandes hörande och i öfverensstämmelse med den föreslagna förfättningsgrunden, att endast en Underrätt skall finnas, så i städerna sorn å landet, vidtaga de anstalter och åtgärder, samt stadga och till efterrättelse kungöra de reglementariska föreskrifter, som pröfvas lämpliga för Rådstuf vurätternas organiserande och ordnande; samt slutligen att, i händelse rättegångsärendena i Hofrätterna skulle befinnas, genom ifrågastälhla lagförändring, tilltaga i den mån, alt deras tillbörligt skyndsamma handläggning icke af Hofrätlernas nuvarande ledamöter medliunnes, Rikets Ständer anse nödigt, att flere ledamöter dersammastädes, efter förekommande behof, tills vidare förordnas, och derföre äfven vilja anslå och anvisa nödiga medel till deras aflönande samt ställa dessa medel till Kongl. Majits nådiga disposition för nämnde ändamål, med vilkor tillika, att sådana aflöningsmedel framdeles, så vidt omständigheterna medgifva, må kunna indragas."
Och torde, om sådana beslut fattas, desamma böra hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas genom Rikets Höglofl.
Ständers skrifvelse, med hvilken Lagförslaget varder till Kongl.
Majlis nådiga pröfning insändt.
I anledning af Instruktionens 18 § och uppå min under den 31 sisllidne Augusti skriftligen gjorde anhållan alt undfå del af de förklaringar öfver Lagen, hvilka Kongl, Majit, genom Dess Högsta Domstol, uppå inkomna Ti.
71 förfrågningar af domare oell embetsman må hafva utfärda! sedan början af sislförflutna riksdag, har Hans Exellens Hr Juslilie-slalsrniuistern, uti skrifvelse af den 14 derpåföljde Oktober, tillkännagifva, att sedan nämnde tidpunkt någon förklaring öfver lagen i den ordning, Grundlagen bestämmer, icke blifvit från Kongl. Maj:t meddelad; hvilket härigenom vördsamligen inberättas.
Till fullgörande af hvad Instruktionen uti 14 § ibland annat bjuder, får jag vördsamt icke allenast öfverlemna, såsom bilagor till denna berättelse, de ifrån Kongl. Statsdepartemcnten insända förteckningar, jemte tillägg och rättelser deri, utvisande hvilka af Rikets Ständers vid sistförflutna riksmöte fattade beslut och gjorda hemställningar blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställda, eller eljest slutligen pröfvade, utan äfven särskildt upplaga dem, hvilka, på sätt eller af orsaker, samma bilagor antyda, icke blifvit i underdånighet föredragna eller i nåder afgjorda, här nedan anförda med anteckning af nummer och dag, derunder Rikets Ständers skrifvelse i hvarje ämne förekommer i 10:de samlingen af hillänget till Riksståndens protokoll vid nämnde riksdag, nemligen: hos Kongl.
Jastitie-departenienlet N:o 19 af den 26 Oktober 1844, angående tillhandahållande af gesällböcker (9°); N:o 60 af den 11 Januari 1845, angående skärpta kontroller i afseende på kyrkoböckers förande m. m. (18); N:o 135 af den 1 Mars 1845, angående en del i Krigslagarne antagna straff (33); och ]N:o 240 af den 24 Maj 1845, angående åtgärder för utveckling af frågan om nalional-represenlationens ombildning (58); hos Kongl. Landt'för svar s-departementet N:o 154 af den 5 April 1845, i hvad denna skrifvelse afser inqvarleringen i de Skånska städerna (74); och ]Nr:o 182 af den 15 Maj 1845, angående åtskilliga rusthåll inom Westmanlands län ålagd dagsverksskyldighet (79); *)
Det här och i följande punkter sist utsatta siffertal utvisar den nummer, under hvilken hvarje skrifvelse igenfinnes i Bilagorna till denna Embetsberättelse. 72 //.
Emb.-Bcrättelse den 15 JSov. 1847. hos Kongl.
Sj oför svar s-departementet N:o 228 af den 23 Maj 1845, om förändrad beräkningsgrund för bålsmans-vakansafgift af nyroterad jord inom Blekinge län (87); hos Kongl. Civil-departementet
N:o 59 af den 11 Januari 1845, angående åtgärder till befrämjande af smärre handaslöjder (98); N:o 131 af den 22 Februari 1845, angående indragning af Bergsfogdetjensterna (109); N:o 144 af den 26 Mars 1845, om uppgörande af förslag till förändring i lagstiftningen, rörande bränvinslillverkningen (115); och N:o 166 af den 22 April 1845, angående åtgärder till upphjelpande af sillfisket i Bohuslänska skärgården (119); hos Kongl.
Finans-departementet N:o 26 af den 9 November 1844, angående de bland Statsverkets ordinarie inkomster upptagna gerningsören (138); N:o 64 af den 11 Januari 1845, angående godtgörande af tvenne från Banken till Myntverket ulgifna förskott (146); N:o 87 af den 8 Februari 1845, angående reglering af utgifterna under Biksslalens Sjunde Hufvudlitel, i hvad denna skrifvelse alser utredning af Skogsplanteringskassans tillgångar och inkomster samt hvad deraf tagits i beräkning för jägeristaleus aflöning med flera erforderliga omkostnader (158); !N:o 98 af den 15 Februari 1845, angående förändradt myntsystem (166); N:o 99 af den 15 Februari 1845, angående Borgmästares i Städerna utom Stockholm samt
Kommissionslandtmätares delaktighet i Civilstatens pensions! n rättning (164); N:o 105 af den 15 Februari 1845, angående (VamLida bestämmelser, i afseende på handels- och sjölärlsförhållandena emellan S\erige och Norrige (251); N:o 109 af den 22 Februari 1845, i hvad denna skrifvelse afser Gott landspostens sättande i förbindelse med södra snällposlen (171); N:o 110 af den 22 Februari 1845, angående uppbyggande af ett ma gasin för kronotiondespanmål vid Mörbylånga köping (170); N:o 117 af den 22 Februari 1845, angående preskriptionstid för liqviderandet af åtskilliga, i Riksgäldskontorels räkenskaper balanserade, äldre skuldposter (174); N:o fi.
Ombudsm. Ernb.-Eerättelse den 15 IS ov. 1847. 73 N:o 142 af den 26 Mars 1845, angående utarrendering af den invid staden Nyköping belägna s. k.
Lilla eller Tyska Kungsladugården (175); N:o 145 af den 26 Mars 1845, angående ränteförsäkrings-, lifränte- och lifförsäkrings-anstalters inrättande (179); N:o 156 af den 5 April 1845, angående Statsverkets s. k.
Reservfond m. ni. (181); N:o 159 af den 18 April 1845, angående ändringar i stadgandena, rörande sättet för markegångsprisens bestämmande m. m. (185); N:o 161 af den 18 April 1845, angående bokföring af landtränlorna m. m. (186); N:o 168 af den 22 April 1845, angående föreskrifter i afseende på kronobrefbäringen (188); N:o 173 af den 7 Maj 1845, i anledning af Rikets Ständers Revisorers afgifna berättelser om verkställda granskningar af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; beträffande framställningarne uti: gide punkten, om bestämmande] af preskriptionstid för återlyftning af depositionsmedel i Landtränterien; i3:de punkten, angående utsättande af en viss preskriptionstid för uppvisande af åtskilliga assignationer å Banken; i4'de punkten, angående ett förändradt formulär för Rikshufvudboken; i5:de punkten, angående inrättande af åtskilliga nya konti i Myntverkets bufvudböcker; i6:de punkten, om nytt Reglemente för samma Verk; ig:de punkten, angående en i Postverkets räkenskaper balanserad fordran hos Norrska Postverket; 3g:de punkten, angående
Landsböckernas tidigare afslutande och insändande till Kammarrätten; samt 4°'.^e punkten, angående redovisning för åtskilliga i Landsböckerna balanserade förskott m. m. (254); N:o 186 af deli 15
Maj 1845, angående förändring i tiden för kronouppbördsstämmorna (194); N:o 187 af den 15 Maj 1845, angående förändring i tiden för krono uppbördsstämmorna på Gottland (195); N:o 188 af den 15 Maj 1845, angående lindring i Tionde- och ränte gifvares skyldigheter (196); N:o 200 af den 15 Maj 1845, i anledning af väckt fråga om upphäf vande af Kongl. Resolutionen den 13 November 1747, angående inskränkning uti en del socknars i Dalarne rättighet att använda skog (214); N:o 217 af den 22 Maj 1845, angående lindring för hemmansägarne å ön Hven i dagsverksskyldigheten till Uranienborgs kungsgård (204); och R.
Eml.-Bsrätttls* 1647. 16 74 R.
N:o 233 af den 24 Maj 1845, angående förändring i sättet för indelta räntornas utgörande samt dessas och kronotiondespanrnålens indragning lill Statsverket (209); samt hos Kongl.
Ecklesiastik-departemeritet N:o 39 af den 30 November 1844, angående Stadsskolans i Sköfde förening med folkskolan derstädes (217); N:o 51 af den 18 December 1844, angående rättighet för tiondegifvare i Skåne att få lösa den till Stockholms allmänna Barnhus anslagna kronotionde efter markegångspris, med tillökning af forseilön (220); N:o 97 af den 15 Februari 1845, angående förändringar uti rikets Elementar-läroverk (227); N:o 101 af den 15 Februari 1845, angående utskrifning af Registratur, som bort från Statsdepartementen aflemnas till Riksarkivet (228); och N:o 227 af den 23 Maj 1845, angående den till Skolorna i städer inom Lunds stift utgående helgonskyld (246).
I följd af Instruktionens 21 §, har jag emottagit nedannämnde, efter sistförflutna riksdags slut utfärdade, Kongl. Resolutioner uppå dels Hedervärda Bondeståndets och dels åtskilliga Riksdagsfulhnäktiges af nämnde Riksstånd ingifna ansökningar och besvär: l:o af den 13 Juni 1845 uppå Riksdagsfullmäktigen L. J. S. Gezelii från Stora Kopparbergs län underdåniga ansökning om bidrag af allmänna medel till fullbordande af en väg emellan Wermland och Öfra Vester-dalarne; 2:o af den 25 Juni 1845, uppå Riksdagsfullmäktige Ola Jeppssons och G. B. Appelquist från Blekinge län underdåniga ansökning om anslag till vattenaftappningsarbeten i Blekinge län; 3:o af den 14 Juli 1845, uppå Riksdagsfullmäktigen J. A. Lundbergs, å Piteå och Skellefteå socknemäns vägnar gjorda, underdåniga ansökning i afseende å en ifrågasatt omläggning af allmänna landsvägen emellan gästgifvaregårdarne Öijebyn i Norrbottens och Byske i Westerbottens län; 4:o af den 12 Augusti 1845, uppå Bondeståndets underdåniga ansökning i fråga om användandet af Welanderska donationsfonden; 5:o af den 16 Oktober 1845, uppå Riksdagsfullmäktigen Pehr Bengtssons underdåniga ansökning om Calmar läns fördelning i tvänne särskilda län; R.
Emb.-Berättelse den 15 No v. 1847. 75 6:o af den 2 Juli 1846, uppå innevånarues i Östra härad af Jönköpings län besvär öfver Kongl.
Kammarkollegii utslag den 4 Juni 1845, angående sökt tillstånd till marknads hållande vid Brostugan; och 7:o af den 23 Februari innevarande år, uppå Riksdagsfullmäktige Nikolaus Nilssons, Sven Isacssons och M.
Månssons underdåniga ansökning om upphörande af bropenningars erläggande vid Calmar.
Hvilka Kongl.
Resolutioner redan blifvit till Hedervärda Bondeståndets Kanslidirektion öfversända.
De särskilda ämnen, hvilka, likmätigt Grundlagens och Inslruktionens föreskrifter, i ett eller annat hänseende tillhöra Justitie-ombudsmannens erabelsbefattning, äro nu afhandlade, och denna vördsamma Berättelse borde följaktligen slutas.
Men då under samma tid, Embetet gunstigt varit mig anförtrodt, och genom Kongl. Maj:ts nådiga förordnande af en Kommitté till förberedande behandling af den hos Rikets Höglofl.
Ständer väckta vigtiga fråga, hvarom De hos Kongl. Maj:t gjort framställning, det i nåder blifvit äfven mig ålagdt att såsom ledamot i denna Kommitté ingå och deltaga i dess numera fullgjorda uppdrag, torde det anses för min skyldighet att detta förhållande vördsamt anmäla.
Uti en till Kongl. Majit, vid sistlidna riksdag, under den 24 Maj 1845 atlåten skrifvelse, hade nemligen Rikets Höglofl.
Ständer, med förklarande, att den hos Dem väckta fråga angående ombildning af National-representationen funnes af vigt, men, ehuru reformens behöflighet allmänligen och klart insåges, likväl i afseende på sättet för dess utförande, tilläfventyrs icke vore lill alla delar så utredd, att omdömet hos pluraliteten inom de särskilda samhällsklasserna kunde i detta hänseende anses LilIfredsstäldt, vid sådana förhållanden och då emedlertid både Regering och Folk otvifvelaktigt nitälskade för, att den vigtiga reformfrågan icke måtte fålla, utan bringas till ett önskligt slut, samt angeläget således vore, att elen ej med riksdagens utgång afbröts, utan genom tjenliga åtgärder emellan riksdagarne vidare upplystes och förbereddes, i underdånighet begärt, att, så vida något fullständigt representationsförslag icke blefve å dåvarande riksdag antaget att för vidare grundlagsenlig behandling hvila till den nästinstundande, Kongl. Maj:t behagade, på sätt lämpligast syntes, låta till innevarande riksdag bereda en ytterligare utveckling af frågan om National-representationens ombildning. 76 R.
Emb.-B er ätt else den 15 Nov. 1847.
I anledning häraf och sedan ofvannämnde riksdag slutats, utan att något grundlagsförslag i denna fråga blifvit till hvilande antaget, har Kongl. Majit under den 3 Februari sistlidne år 1846 beslutat tillsättande af ofvannämnde Kommitté, som skulle, jemte samlande af statistiska och andra erforderliga upplysningar i ämnet, fullständigt utveckla grunderna för Nationalrepresentationens ändamålsenliga ombildning samt yttra sig angående de grundlagsförändringar, som deraf kunde föranledas; till hvilken Kommitté Kongl.
Maj:t i nåder behagat kalla femton ledamöter.
Huru denna Kommitté utfört det i nåder lemnade uppdraget, inhämtas af dess, under den 22 sistlidne Juni, till Kongl.
Majit i underdånighet afgifna betänkande, åtföljdt af generalsammandrag af statistiska tabeller i ämnet samt särskildt uppgjorda förslag till ny Riksdagsordning och till förändrad redaktion af Regeringsformen och rikets öfriga Grundlagar; hvilka handlingar, till följd af Kongl. Majits nådiga befallning, blifvit tryckta, för att, såsom i den från Kongl.
Justitie-departementet insända förteckningen å de vid förra riksdagen hos Kongl. Majit anmälda ärenden uppgifves, vara tillgängliga för Rikets Högloll.
Ständer och allmänheten.
Hvilka åtgärder Lagstiftande Makten angående denna vigtiga fråga i grundlagsenlig ordning kommer att vidtaga, torde snart visa sig.
Till åtlydnad al Kongl. Majits nådiga förordnande pligtig att deltaga i den förberedande åtgärden, har jag dervid; hvarken bort eller kunnat tveka att, såsom enskild medborgare, uttala en efter samvetsgrant öfvervägande af frågan fattad, på innerlig öfvertygelse grundad mening.
Närmare redogörelse derför vid detta tillfälle vore emedlertid icke tillbörlig, då sjelfva ämnet ej räknas ibland dem, om hvilka, enligt Grundlagen och Instruktionen, någon framställning till Rikets Höglofl.
Ständer af Deras Justitie-ombudsman må äga ruin.
Den enskilda medborgaren vare dock tillåtet, att, då ’’behöfligheten af national-representationens om bildning allmänligen och klart är insedd”, samt ”både Regering och folk otvifvelaktigt nitälska derför, att den vigtiga reformfrågan icke må falla, utan bringas till önskligt slut,” för sin ringa del äfven instämma deri, under varmaste önskningar, att, genom denna lifsfrågas slutliga afgörande, ett älskadt
Fäderneslands frihet och sällhet mätte lyckligen befästas.
Stockholm den 15 November 1847. C. L.
Landin. J. N.
Söllscher.
Bilagor till B.
Justitie-ombudsmans
Embetsberättelse den i5 November /847•
Ank. den 25 September 1847.
Till Rikets Ständers Justitie-ombudsman.
Enligt hvad en till Kongl. Bergskollegium aflåten skrifvelse af den 4 uli innevarande månad innehåller, har llr Justitie-ombudsmannens uppmärksamhet blifvit fästad derå, att, ehuru 1845 års Riksdagsbeslut uti 81 §, jemte kallelsen till lagtima Riksdag i Stockholm den 15 November detta är, tillika innefattar föreskrift derom, att valen till Riksdagsmän, der sådane val äga rum, i allmänhet borde under loppet af nästförutgående Augusti månad i laglig ordning verkställas; så utvisade likväl Kongl. Bergskollegii den 31 i förra månaden utfärdade kungörelse om Bruks- och Bergverksägarnes sammanträden för utväljande af fullmäktige till Borgare-Ståndet, att desse valförrättningar då blifvit till den 30 innevarande September utsatte.
Och som Hr Justitie-ombudsmannen, såsom befogad att tillse, huruvida Rikets Ständers ofvan omförmälda föreskrift behörigen iakttages, icke kunnat undgå anmärka den afvikelse derifrån, som i ofvanberörde måtto förelupit, i det att ärendet icke förr, än vid den föreskrifna tidens utgång, blifvit af Kongl. Kollegium slutligen handlagdt, och sjelfva valens förrättande således måst till en sednare tid utsättas, jemte denna anmärknings meddelande, uti samma skrifvelse begärt, det Kongl. Kollegium måtte i svar derå fullständigt utreda, huruledes, eller på hvad sätt, den här förut omnämnde afvikeisen från Riksdagsbeslutets föreskrift kommit att äga rum; alltså får nn Kongl. Kollegium, vid besvarandet af Hr Juslitie-ombudsmannens omförmälda skrifvelse, tili närmare upplysning om rätta förhållandet härmed samt för utredande af hithörande särskilda omständigheter, anföra följande.
Emedan det, enligt 14 § 6 mom. i Riksdagsordningen, åligger Styrelsen öfver Bergverken att, ”när riksdag inträffar”, uppgöra grunderne för Bergverksägarnes representationsrätt i Borgare-Ståndet samt att ”då fördela^ bergs''bruken i fern, till röstetalet i det närmaste lika, val-distrikt, afpassade efter orter”nes lägen,” så hade ock Kongl.
Kollegium redan den 15 sistiidne Juli, det vill säga å:dels år eller 4 månader före den blifvande riksdagen, samt således innan Kongl. Maj:ts den 23 Juli uti Post- och inrikes-tidningarne införde nådiga Riksdagskallelse ännu var känd, derom ock särskildt nådigt Bref till Kongl. Kollegium kort derpå ankommit, vidtagit vissa förberedande åtgärder, för att kunna i behörig tid upprätta val-längderne, efter förut skeende Bih. till R.
Prot. 1847. 2 Sami. 1 2 Bil. lill R.
Justitie-ombiidsnians
Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. ny vederbörlig indelning af Bergsbrukens 5 val-distrikter enligt 1846 ars tillverkningsvärden, såsom ibland annat synes af Kongl. Kollegii den 15 Juli till Kongl. Statskontoret aflålne bref angående hegardt meddelande, ”så fort ske kunde”, af en del för rösträttighetens beräknande nödige prisuppgifter; och var det tillika i omedelbart sammanhang härmed, som dels tillförlitlige upplysningar ifrån vederbörande i Stockholms jernvåg infordrades om 1846 års gängse priser å jern-manufaktur af alla slag samt å vissa andra brukseffekler, dels ock, genom Kongl.
Kollegii Ledamöters försorg, måste ifrån de fleste Bergmästare, eller andre vederbörande, förmedelst brefväxling, anskaffas åtskiilige uppgifter antingen örn sådane Bruk, som nyligen hade ombytt ägare, eller a ngaende flere andre särskilda på ägarnes valrnannarätt inverkande förhållanden, hvilka i Bergmästarnes, vid början af året upprättade, förteckningar öfver Bruken samt deras ägare icke behörigen observerats, eller dä af dem icke ens kunnat, för bristande kännedoms skull, meddelas.
Sedermera, och enär Borgare-Ståndets Kanslidirektion, uti ankommen skrifvelse, hade gifvit Kongl.
Kollegium tillkänna, att bergsbrukens fjerde valdistrikt också vore i ordningen att inom sig utse en Revisor till den statsrevision, som blifvit utsatt att den 15 innevarande September taga sin början, fann Kongl.
Kollegium af sådan orsak sig föranlåtet att, under den 20 sist— lidne Juli, om anställande revisorsval i Örebro utfärda särskild kungörelse, och hvaremot något hinder destomindre då syntes förekomma, som, enligt den förut i dylika fall alltid följde tillämpningen af Riksdagsordningens sladganden, 'fS‘44 års till sista riksdagen uppgjorde distrikt-indelning dervid borde följas; hvadan ock nämnde val utsattes lill förrättande den 28 Augusti, ehuru sjelfva val-längden dertill, hvilken borde grunda sig uppå de prisförhållanden, som för 1846 års tillverkningar varit gällande, ändock icke kunde utfärdas förr, än under den 5 Augusti, eller å den dag då Kongl.
Kollegium ifrån Kongl. Statskontoret fått emottaga den derifrån begärde uppgiften om medel-priserne å vissa brukseffekler, hvaraf kronans tionde eller skatt för år 1846 blifvit vid hällne auktioner försåld.
Emedlertid, och oaktadt Kongl. Kollegium den 26 Juli funnit några upplysningar, angående en och annan bruksägares kompetens att såsom valmän uppföras, ännu felande, så att beslut då fattades om skyndsamt infordrande deraf, var likväl Kongl.
Kollegium den 28 Juli, då Kongl. Maj:ts särskilda nådiga Bref angående valens förrättande till riksdagen föredrogs, ännu i saknad af de ifrån Kongl. Statskontoret uti brefvet af den 15 Juli begärde prisuppgifterne, hvilka dock, såsom här förut blifvit anmärkt, uti en den 27 Juli daterad skrifvelse, sedermera den 5 sistlidne Augusti Kongl. Kollegium tillhandakomtno.
Bil. till II- St.
Embetsberättelse elen 15 No v. 1847.
3 Att nu på samma gång, utan afseende på en eller annan saknad uppgift, eller den förut följda tillämpningen af Riksdagsordningens 14 §6 inom., i hvad samma moment angar vilkoren för bergsbrukens nya fördelning tit i o valdistrikter. omedelbart härefter, genom annan distrikt-indelning, helt enkelt upphäfva eller väsendtligen förändra fjerde val-distriktet, innan revisorsvalet blifvit verkstäldt enligt de derför genom kungörelsen af den 20 Juli fastställde grunder, hade visserligen kunnat ske; men Kongl. Bergskollegium, som framförallt ägde att tillse, att så väl det ena, sorn de andra valen blefvo ”i laga ordning” verkställde, har åtminstone bort finna betänkligt, att låta tvenne, efter särskilda grunder upprättade, olika indelningar af Bergsbrukens väl-distrikter under sisllidne Augusti månad blifva samtidigt gällande, fastän det i allmänhet lärer medgifvas, att en sednare uppgjord distrikt-fördelning innebär upphörande af den förras gällande kraft; men hvilket sistnämnde här doek icke grundlagsenligt kunde få ske, innan den ulsatla särskilda valförrättningen inom 4:de bruks-distriktet hade för sig gått.
Om det nu sålunda var i sin ordning, att revisorsvalet, som borde verkställas enligt den gamla, förut kända distrikt-indelningen, också i sjelfva verket i anseende till tiden föregick, men ingalunda fick sammanträffa med riksdagsrnannavalen, hvilka borde i grundlagsenlig ordning förrättas sedan ny distrikt-fördelning blifvit af Kongl.
Kollegium uppgjord; så låter det sig ock häraf förklaras, hurusom det inträffade oell anmärkte uppskofvet med bruksägarnes riksdagsmannaval nu tillika kan sägas hafva härrört af den vid kungörelsens utfärdande om revisorsvalet den 20 Juli oförutsedda kollision, hvartill statsrevisionens inträffande så nära, som tvenne månader inpå, sjelfva riksdagen, gifvit anledning.
Och det kommer nu derpå an, huruvida icke, i det skick saken sålunda kommit, samt då här skulle blifva fråga om, att antingen väl icke i sale, men blott i anseende till tiden för verkställigheten, lemna ouppf ylldt ett formelt, tillförne aldrig tillämpadt, stadgande i Riksdagsbeslutet, eller ock alt veterligen afvika lian den förut följda rätta tillämpningen al'
Riksdagsordningens föreskrift om ny distrikt-fördelnings uppgörande endast till grund för blifvande riksdagsmannaval, det ju ej tilläfventyrs skulle hafva ansetts mera klandervärdt, än det nu inträffade förhållandet, derest Kongl. Kollegium, oaktadt de den 31 sisllidne Augusti till viss dag i September utsatte riksdagsmannavalen ändock kunde ske tidigare, än sorn vid någon förutgående riksdag ägt rum, i stället skulle hafva, vid ena eller andra valförrätningen, förbisett någon af de i Riksdagsordningen stadgade grunder för utöfningen af vederbörandes valmannarätt endast och allena för att kunna efterkomma det här 4 Bil. till R.
Justitic-ombudsrnans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. förut omnämnda formella stadgandet uti 1845 års riksdagsbeslut; hvilket sistnämnde dock ingalunda, såsom Riksdagsordningen, är af grundlag s-natur.
Skulle det åter invändas, att det på Kongl. Kollegium hade berott, att söka undvika den nu ifrågakomne konflikten emellan gamla och nya val-distrikternes tillämpning vid de särskilda valförrättningarne derigenom, att revisorsvalet inom 4:de bruks-distriktet blifvit utsatt t. ex. en månad tidigare, än som skedde; så måste med afseende härå först anmärkas, att dels den sedermera i sjelfva- verket uppkomne kollisionen emellan båda valen, sorn borde ske efter olika distrikt-indelning, icke gerna kunde af Kongl. Kollegium 5 eller 6 månader före riksdagen beräknas, dels äfven, alt Kongl.
Kollegium icke ens rätteligen var .befogadt att ingå i författning om utsättande af val till statsrevisionen förr, än Kongl.