Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
19 med penninge-anslag, och har Collegium härvid funnit det vara uppenbart, att den föreslagna förändringen med indelningarne i väsendtlig mon skall underlätta reductions-arbetet och undanrödja de svårigheter, som hittills uppkommit af omsorgen för räntetagarens rätt, enär, utan hans förfördelande, jemkning kan till den skattskyldiges fördel medgifvas, Då emedlertid ränlepersedels-reductionen ovilkorligen måste leda lill det resultat, att, i stället för en mängd mindre ränlepersedlar, som, enligt gällande författningar, hittills icke kunnat in natura utfordras, och i ersättning för andra, som, enligt antagna grunder, funnits olämpliga alt bibehålla, hufvud-persedlar af spannmål och andra artiklar mäst upptagas i nya räntan till vida större belopp än i den gamla ingått, men, af sjelfva persedel-förändringen, vidsträcktare rättigheter och skyldigheter än som hittills emellan räntetagare och räntegifvare varit stadgade, icke borde uppkomma; så har Kammar-Collegium, såsom ett nödvändigt vilkor vid förslagets antagande, i underdånighet hemställt, att icke större qvantitet af hufvudpersedlarne i nya räntan, än som i den gamla ingått och hittills varit uppsägning underkastad, må kunna in natura levere - ap Kongl. Majits Kådiga Skri/v.
N:o $2. ras, och att i sådant ändamål de nya jorde* böckerne för hvarje hemman och lägenhet bestämdt höra upptaga, huru mycket af nya räntan räntegaren må ega utfordra och ränte* gifvaren uppsäga till leverering in natura.
Slutligen och då, i händelse af indrag» ning till Stats-Verket utaf de till Militaire» och Civil-Staterne i Landsorterna upplåtna indelningar, tillt interesse från dessa Staters sida upphörde att vid markegångs-sättnin» garne söka bibehålla jemvigt i markegångs» priserne, har Collegium i underdånighet an» sett det vara oundgängligt, att en sådan för» ändring i nuvarande method för Markegångs» sättningen införes, att någorlunda jemna och billiga priser å spannmål och andra ränte» persedlar må stadgas under ett visst tid» skifte, t. ex. från Riksdag till Riksdag, der» igenom att åt Rikets Ständer öfverlemnas att, för fem år på en gång, markegången för hvarje Län reglera, på hvilket sätt, å ena sidan, Statens inkomst i grundskatt bestämdt skulle kunna beräknas och ordnas, med hänsigt till Statens behof och den skattdragandes förmåga, samt, å andra sidan, den fördel beredas denne sistnämnde, att missväxten och olyckan, som förminska eller tillintetgöra afkastningen af hans jord och frukten af hans arbete, icke må hädanefter, såsom hittills, blifva dubbelt tryckande eller för - Bil. till. K.
M 'Nådiga Skrif v. N.-o 52. 21 störande derigenom att hans skattebidrag ökas i förhållande till den förlust han lidit.
Majit, som funnit det af Kaminar-Collegium uppgjorda förslag till förenkling och omsättning af ränte-persedlarne vara med mycken omsorg och skicklighet författadt, har ansett detsamma, enligt Rikets Ständers vid sista Riksdag till Kongl, Majit framställda underdåniga anhållan, nu höra komma till deras pröfning; och vill i sådant ändamål härmed till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna nämnda förslag med dertill hörande handlingar, Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Ståts-Utskott med Kongl, Nåd och Ynnest gtädse välbevågen.
Datum ut supra, ♦ CARL JOHAN. C. D. Skogman, Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Ärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott d. i3, Februarii 182g.
Justitia: Stats-Ministern fl. E. llr Grefve Gyllenborg. 22 Bil. till K- M. "Nådiga Skrif v. N.-o 5a.
Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H, E. Hr Grefve af Wetterstedt.
Hof-Cancellereii von Schulzenheim. Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet lill justering ett af honom, jemlikt Kongl. Majts förut meddelda Nådiga Befallning, författadt förslag lill Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, an gående förändring och reduetion af Hemmans-räntorne i de Län, der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförda; hvarvid Stats-Secreteraren och StatsRådet, som funnit det af Kongl, Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium uppgjorda förslag vara med mycken omsorg och skicklighet författadt, för deras underdåniga del hade tillstyrkt, att, då Kammar-Collegium ansett bestämmandet af en oföränderlig Markegång ifrån Riksdag till
Riksdag utgöra ett nödvändigt vilkor för den föreslagna förenklingens antagande, Rikets Ständers uppmärksamhet borde fästas derå, att åtskilliga per - Bil. till K. M.
N.-o 5i. 2. j sedlars förvandling till spannmål, beräknad efter det höga medelpris, som under tio år, ifrån och med 1814 till och med i8a3, egt rum, måste verka till förminskning af Hemmans-räntornes penninge-belopp, derest markegången sättes efter hvad spannmålen i vanliga år gäller, och, i fall ett högre, efter medel-förhållandet lämpadt, pris bestämmes, föranleda till en med betydliga kostnader för Stats-Verket förenad större leverering af ränte-spannmål än natura, än hittills inträffat; samt att, om alltså ifrågavarande förslag ej kunde under närvarande omständigheter bringas till verkställighet, utan att den derigenom uppkommande förminskning i Stats-Verkets inkomster godtgÖres medelst tillökning af någon annan inkomst-titel, det dock syntes vara otvifvelaktig!, att, efter återvunnen stadga i Rikets myntvärde, grundskattens bestämmande till ett nedsatt oföränderligt belopp i penningar skulle för jordbruket utgöra en af de största förmoner, som kunde detsamma beviljas.
Maj:t befallte, att en Nådig Skrifvelse i ämnet skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott expedieras, sådan som den vid Protocollet finnes bilagd. Ex Protocollo Willi.
STOCKHOLM, tryckt i Ecrsteinsica Tryckeriet, 1839.
Maj.-ts Nådiga Skrifv. N.o 53. t N:o 53.
KONGL. MAJ'.
T S Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Förslag till förnyad Taxa för tullafgifterna å inkommande och utgående varor; Gifven Stockholms Slolt den i3 Februarii 182g.
Sedan General-Tull-Styrelsen, på Kgl.
Maj;Ls Nådiga befallning, inkommit med underdånigt förslag till förnyad Taxa för Tull-afgifterna å inkommande och utgående varor, grundadt på hvad erfarenheten, under tillämpning af nu gällande Taxa, vid handen gifvit, och Kongl. Majit, genom.
Dess och Rikets Commerce-Collegium, öfver detta förslag hört Deputerade för Grosshandels- och Fabriks-Societeternc i Stockholm, samt deröfver inhemtat CommerceCollegii eget underdåniga Utlåtande; så har Kongl. Majit funnit samtliga handlingarne i ämnet höra till Rikets Ständers Revillnings-Utskott öfverlemnas, till upplysning vid Utskottets öfverläggningar om grunderna för Tull-afgifterna, och vid beräkningen af Tull-inkomstens belopp.
Brot. 1828 och 182g. 1 Sami., 2 Band. ij.de Iläft. 1 2 Kongl. Maj.-ls Nådiga Skri/v.
Upprättandet af Tull-Taxor åsyftar det dubbla föremål, att förskaffa Staten en betydlig, lätt utgående, inkomst, och att åt inhemska Näringar bereda det skydd emot utländsk medtäflan, som de i större eller mindre raon behöfva.
I förra hänseendet inskränker sig omsorgen att, i förhållande till varans värde och serskilda beskaffenhet, bestämma afgifterna så, att de icke fresta till olofliga Landels-företag, fördyra de för inhemska tillverkningar erforderliga främmande råämnen, eller försvåra inhemska producters afsättning på utrikes orter.
Maj:t anser någon förhöjning icke böra ega rum, hvarken i utgående Tullen å Rikets exportvaror, eller uti införsels-tullen å de för Fabrikerna erforderliga rå-ämnen , och Kongl. Maj:t fäster serskildt Rikets
Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att så reglera Tallen på utländsk Ull, att den grofva icke för mvetet fördyras, och den finare icke kan inkomma emot så låg afgift, att de till den inhemska Fårafvelns förkofran dels redan vidtagna, dels ytterligare föreslagna, anstalter derigenom motverkas.
I senare hänseendet åter, eller hvad Kongl. Majda Nådiga Skrif v. N. o 53. &
Beträffar det skydd , som, genom försvårande eller, uteslutande af främmande medtäflan, åsyftas för inhemska Näringar, viii Kongl. Maj:t, under fortsatt omvårdnad om dessas bestånd och förkofran, vid utöfningen af den Lagstiftande Magt, Grundlagen tillägger Kongl. Maj:t i Mål, som Rikets allmänna Hushållning röra, äfven hädanefter iakttaga all den varsamhet, som är af nöden, för att bereda allmänt gagn, med undvikande af enskilda förluster och olägenheter, och befrämja de induslriela krafternas friare utveckling, utan en hastig rubbning af nuvarande förhållanden.
I betraktande af de förändringar, som emellan Riksdagarna kunna inträffa både 1 handelns allmänna gäng och uti reciprocitets-förhållanden till främmande Nationer, i följd af Författningar, verkande på Sveriges bandel, som hos dem blifva vidtagna , vill Kongl. Maj:t, vid detta tillfälle , å nyo fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nyttan deraf, att Rikets Ständer till Kongl. Maj.*t öfverlemna , att inom bestämdt maximum förhöja Tullen å inkommande varor.
Maj:t förblifver Rikets Ständer 4 Bil. till K. M. Nådiga Skrifv.
N.o 53. med all Kongl.
Nåd och Ynnest städse välVågen.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance - Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den i3 Februarii 182g.
Justitia Stats-Ministern II. E. Herr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Herr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Bil- till K, M, Nådiga Skrif v, IV,o 53. 5 * Schwan.
Ilof-Cancelleren von Schulzenheim. Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering ett af honora, jemlikt Kongl. Maj:ts förut meddeldta Nådiga beslut, författadt förslag till Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående förnyad Taxa för Tull-afgifterna å inkommande och utgående varor.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, samma förslag, sådant det vid Protocollet finnes bilagdt, i Nåder gilla; och befallte Kongl, Maj:t, alt Dess Nådiga Skrifvelse skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer afgå.
Bergman. 6 Kongl, Maj.-ts Nådiga Skri/v.
N,o S4.
N:o 54- KONGL, MAJ:
T S Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer_, angående regleringen af Båtsmanshållet för Städerna i Riket; Gifven Stockholms Slott den 21 Februarii 182g, I anledning deraf, att Slädernå i Riket, vid Riksdagar redan för äldre tider tillbaka, ifrågaställt en jemkning eller reglering af Städernas Båtsmanshåll, hvilket ämne redan åren 1771 och 1773 varit af Kammar- och Commerce-Collegierne bearbetadl, fastän något beslut i anledning deraf icke följt, har Kongl. Maj:t, som jemväl af inkomna mål funnit nödvändigheten af en så beskaffad reglering, den i3 Junii 1806 anbefallt bemälte Collegier jemte Förvaltningen af Sjö-Ärendena, att inkomma med nytt förslag, utan afseende å hvad de 1771 yttrat.
Sedan de flera hinder, som, på sätt Förvaltningen och Collegierne anmält, mött för utredningen af detta ärende, blifvit undanröjda och de förenade Collegierne, i serskild underdånig skrifvelse den 24 Setember 1823, i underdånighet förklarat, alt Kongl. Maj:ts Nådiga Skri/v. N.o S^. y de, vid betraktande af de flera Författningar, rörande Rikets försvar, sora efter år i8oc) blifvit vidtagna, och den förändring, hvilken, såsom en följd deraf, äfven med Båtsmanshållet i vissa afseenden egt ruin, ansågo den år 1806 anbefallda nya regleringen deraf icke lämpligen kunna uppgöras, innan Kongl. Majrts
Nådiga föreskrifter rörande grunderna för verkställandet af densamma finge inhemtas, hvarom Collegierne derföre i underdånighet anhållit; så har Kongl. Maj:t, för att få detta ämne fullständigt utredt på ett sätt, som skulle sätta Rikets Ständer i tillfälle att bedömma alla de förhållanden, hvilka vid en reglering af ifrågavarande beskaffenhet böra ingå i betraktande, anbefallt Collegierne, till iakttagande, följande omständigheter: 1:0
Att genom vederbörande Landshöfdingar upplysningar borde infordras, huru och i hvilken proportion Båtsmansvacance-afgiften serskildt för hvarje stad nu utgöres, antingen af borgerlig näring, hus och tomter, eller af jord, elier af alla tillsammans, eller om den utgår af Stads-Cassnn: att approximativ uppgift på de andelar, borgerlig näring, hus och jord till Cassan contribuera, borde meddelas, äfvensom att uppgifvas borde, huru länge denna ordning varit införd, och örn den tillkommit 8 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrif v. N.o
Sf antingen af gammal häfd eller frivilliga öfverenskommelse!’, samt i senare fallet, när dessa^ överenskommelser blifvit träffade, om, när och af hvem de blifvit fastställda, samt om de varit öfverklagade, huru och af hvem tvisten om dem blifvit afdömd, 2:®
Att de förenade
Collegierna borde afgifva ett på dessa upplysningar grundadt fullständigt Utlåtande, så väl öfver de nu i Städerna gällande grunder för deltagning i Båtsmanshållet, som öfver beståndet och kraften af de öfverenskommelse!' eller beslut, som derom kunna vara träffade, äfvensom underdånigt förslag till fördelning af detta onus på borgerlig
Näring och jorden i de städer, der antingen deltagnings-grunden icke är tydligt bestämd, eller icke i laga ordning tillkommen, eller ock der sådan fördelning hittills icke egt rum, 3:o Att, sedan, genom dessa upplysningar, jemförda med förenade Collegiernas förslag till fördelningen, blifvit bestämdt, huru många af de nuvarande Båtsmännen, för hvarje stad, gemensamt tillhöra borgerliga Näringar, hus och tomter att utgöra, och dessa för alla Rikets Städer blifvit i en summa sammanslagna, Commerce-Collegium, som närmast vore i Kongl. Maj.ts Nådiga Skri/v.
N.-o 5/j.. 9 tillfälle att känna Näringarnas tillstånd, Loide uppgöra förslag till ny fördelning af dessa Båtsmän, i förhållande till hvarje Stads rörelse och välmåga, hvilken fördelning i en framtid oftare torde kunna omgöras, så framt förändrade förhållanden i afseende på näringarna och rörelsen städerna emellan skulle sådant påfordra; att åter den andel af Båtsmans-hållet, som faller på jorden, äfven borde i en summa sammanslås och fördelas på Städerna, i mon af hvarderas donerade jord, som icke innehafves af Kyrkor och milda Stiftelser, eller såsom lön af Embetsmän. 4:o
Att, sedan bestämdt blifvit, huru många Båtsmän i hvarje Stad af Stadsjorden böra utgöras, utredas borde, huruvida den, efter allmänna roterings-grunder, kunde anses genom detta ständiga Båtmanshåll fullt roterad eller ej; i hvilken senare händelse öfverskottet borde till extra rotering föreslås, och slutligen 5:o
Att upplysas borde, när Wisingsö, som, enligt Kongl. Brefvet den 21 November 1720, bör lemna 6 Båtsmän, blifvit med ständigt Båtsmanshåll belagd, och på hvad grund detta Båtsmanshåll nu med Vacance-afgift, likasom för Städerna, utgöres. io Kongl, Maj.‘t» Kådiga.
Skrif v. N.o Sf' ' Ifrån Förvaltningen af Sjö-Ärendena samt Kammar- och Gommerce-Collegierne har nu inkommit ett på sådana grunder ntarbetadt Utlåtande, hvilket, jemte dervid hilagda serskilda tabeller, innefattar så val fullständig upplysning om den hitintills följda fördelningen af Båtsmanshållet både emellan Städerna och, inom dessa, emellan de serskilda classerna af Städernas Invånare, som ock förslag till en i båda delarna jemnare fördelning; viljande Kongl. Majrt, efter det ärendet sålunda är vordet i möjligaste måtto beredt, öfverlemna detsamma till Rikets Ständers pröfning och förslag, hvarvid Kongl. Majrt likväl vill fästa Rikets Ständers uppmärksamhet dels derå, att någon fråga ej bör uppslå om ökande af Båtsmans-antalet i det hela, hvilket bör blifva oförändradt, dels ock derå, att, fastän i handlingarne den fråga finnes upptagen, huruvida icke de Städer, som ligga inom ständiga Kneckte-hållet, borde lill Soldater och de inom Båtsrtians-hållet till Båtsmän inroteras, Kongl.
Majrt likväl finnér all fråga om det förra alternativet böra förfalla.
Handlingarne i målet öfverlemnas till det Utskott, lill hvars behandling ämnet remitteras.
Bil. till K. M. Nådiga Propos.
N.o 54v ’ i Kong!. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden j hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 Februarii 182g.
När varande: Justilia?
Stats-Ministeru II. E. Hr Grefve Gyllenborg• Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Ilr Grefve af JVetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nå - i a Kongl. Maj:ts Nådiga Tropos. .N.o SS. diga beslut, den i3 i denna månad, forfattadt Förslag till Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer , angående regleringen af Båtsmanshållet i Riket; och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats- Rådets närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, berörda förslag gilla samt befalla, att Skrifvelse, i enlighet med samma Förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Kökeritz* N:o 55.
KONGL. MAJ :TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer j i afseende pä Ekskogarne i Riket; Gifven Stockholms Slott den 21 Februarii 182g.
Ilos Kongl. Majrt hafva Rikets åren 1812 och i8i5 församlade
Ständer redan i underdånighet anhållit om vidtagande af sådana uppgifna åtgärder, hvarigenom en vidsträcktare dispositionsrätt öfver den på Krono-Skatte och Krono-Hemman växan - Kongl. Muj.ts 'Nådiga Propos. N.-o SS. r3 de Ekskog, än, som i Kongl. Förordningen om Skogarna i Riket, den i Augusti i8o5, medgifves, kunde innehafvarne beredas.
I anledning deraf blef, under den 17 December 1S16, ej allenast i Nåder förordnadt, att dåvarande Öfverste-Lieutenanten Kihlgren., nu mera Öfversten aj Borneman, samt sedermera aflidne Majoren Fåhreeus skulle, efter föregången granskning af nödiga handlingar och förslag samt gemensam öfverläggning, till Kongl. Maj:t inkomma med ett på egen kännedom och erfarenhet grundadt Utlåtande om Ekskogarna i Riket och deras vård, utan jemväl anbefallt vederbörande Landshöfdiugar, att uti vissa föreskrifna delar af detta ämne afgifva fullständiga berättelser; hvarefter berörde Nådiga Föreskrifter blifvit fullgjorda, och Handlingarna i ämnet, jemte Förvaltningens af Sjö-Ärendena afgifna Utlåtanden öfver åtskilliga i sammanhang dermed väckta frågor, öfverlemnade till Comiterade för reglering af Flottornas ärenden, som den 6 Februarii 1819 till Kongl. Maj:t inkommit med underdånigt Betänkande, deruti Comiterade anfört sina åsigter, rörande orsakerna till Ekskogarnes förefall och yttrat den öfvertygelse, att den gällande Skogs-Ordningen, af den 1 Augu - i/j. Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.-o SS. sti i8o5, såsom lill sina hufvudgrunder ganska lämplig, icke borde undergå någon egentlig förändring, utan endast erfordrade vissa smärre, af Comiterade jemväl föreslagna, jemkningar, hvarjemte Comiterade ansett nödigt, att, till vinnande af säker oeh bestämd kännedom om Ekskogarnes skick i allmänhet och de tillfällen, sorn lill planteringar af denna trädart ytterligare kunna beredas, en generel besigtning af Ekskogarne borde företagas i de Län, der
Eken bäst trifves och växer, hvilken besigtning jemväl varit åt Öfversten af Borneman i Nåder uppdragen och af honom blifvit, under loppet af fyra år, med begagnande af erforderligt biträde, verkställd i de af Rikets Län, der Ekskog mest linnes, på sätt, som inhemtas af hans serskilda underdåniga Berättelser och Undersöknings-Journaler, hvaruti förslag till nödige ansedda förbättringar jemväl äro gjorda.
Rikets år 1823 församlade Ständer, hos hvilka åtskilliga framställningar och yrkanden , dels om rättighet för egare af Skattehemman till fri disposition öfver all åderas mark växande Ek-skog, dels ock om indragning af den till Skogarnes vård antagna Skogs- och Jägeri-Betjening blifvit gjorda, hafva, efter jemväl erhållen del af öfverste af Bornnnans berörde Berättelse Kongl. Maj.ts .Nådiga Prfipos.
N-o SS. i5 och Förslag, uti en till Kongl. Maj:t aflåten underdånig Skrifvelse af den r
December 1823 anfort, att det ingalunda undfallit deras uppmärksamhet: att genom nu gällande
Skogsför'fattningar ett billigt missnöje kan väckas hos den Skattskyldige, när lian erinrar sig, att den Ek, hans egen jord frambringar, icke tillhör honom, utan Staten, genom hvilket förhållande den ofta blir honom till mehn i stället för gagn, samt att, till följd så väl af denna som andra dylika olägenheter, Jordegaren ofta bemödar sig att hämma Ekens fortplantning; vid hvilket förhållande, som nogsamt vitsordades af Ekskogarnes märkbara försämring efter Förbuds-Lagarnes utfärdande mot deras användande af enskilde, Rikets Ständer funno i högsta måtto angeläget, att sådana åtgärder blefvo vidtagna, som icke allenast skyddade den redan uppvuxna Eken, utan äfven förekommo begäret eller bebofvet för egare af Skattejord, att för framliden hindra detta, förStatens behof så vigtiga, trädslags fortplantande; och förklarade derföre Rikets Ständer, under yttrad öfvertygelse, att hvarken den af Comiterade föreslagna utdelning af prasmier och gratificationer ej eller bibehållandet af de gamla eller stadgandet af liva Förbuds-Lagar, vore den egentliga grunden, hvarpå man kunde uppföra ett 16 Kongl. Maj ds Nådiga Propos. N. o 55. förbättradt system för hushållningen med Ekskogarne, enär, i förra fallet, allmogen sällan vet begagna aflägsna fördelar, utan framför dessa vanligen väljer hvad för tillfället bereder den största vinst, samt, i det senare, man, oaktadt det strängaste liandhafvande af skärpta Förbuds-Lagar, omöjligt skulle kunna hindra Landtrnannen att upprycka, afhugga eller nedtrampa den unga plantan, som han ansåge växa till bans förfång; att Rikets Ständer ansåge Öfverste af Bornemans förslag, att en fri dispositions-rätt af dessa slags Skogar borde till Jordegaren öfverlåtas, i alla afseenden ega företräde framför det hitintills följda prohibitiva systemet , hvars bibehållande, med smärre förbättringar, Comiterade tillstyrkt, samt att Rikets Ständer, i enlighet med detta förslag, funno både för ändamålet tjenligast och med den antagna principen, att hvar och en bör ega livad lian å sin egendom frambringar, mest öfverensstämmande, det egare af Krono-skattejord må tillåtas att, emot en billig lösepenning, lämpad efter skogens myckenhet och beskaffenhet, på hvarje Hemman, få tillköpa sig en fri dispositions-rätt öfver alla å deras egor befintliga och framdeles uppväxande Ekträd, med undantag endast af sådana, som Öfversten under besigtnin gen - Kongl. Maj ds Nådiga Propos.
N-o 55.
17 gen utmärkt såsom goda och för Flottorna användbara, och hvilka Kronan borde förbehålla sig att få * i mon af behof, afhemta, emot betalning efter bestämd Taxa, för det qvantum virke i Cubik-fot, sorn. af hvarje träd erhålles; men att Rikets Ständer deremot jemväl, i likhet med Öfverste af Borneman , ansågo * det samma fria dispositions-rätt ej kunde innehafvartte af Kronohemman och Boställen tillerkännas, enär dessa icke egde Sjelfva jorden och således icke eller borde kunna förvärfva egande rätt till den derå Växande Skog, utan trodde Rikets Ständer* att vid hvad i delilia del om sådana Hemman och Boställen hittills
Varit stadgadt* borde förblifva* likväl med den förändring* att Inliehafvarné borde* så Väl i afseende på betalningen för det virke, Som för Kronans räkning hugges, sorn i afseende på {naemier och gratificationer, få åtnjuta eualanda förmoner* som egare af Skatte-jord beviljas, samt att, då Kröno-jord hädanefter inlöses till Skatte, fri dispositiöns-rätt öfver derå växande Ekskog borde köparen tillerkännas* emot det han derföre, enligt samma grunder, som för egare af Skattejord blefve bestämda* erlade serskild lö* Bih. till R.
Prot. 1828 och 182g. 1 Sami., 2 Bandi. l4:de Haft. 2 i8 Kongl, Maj; t a Niuliga P ropos.
No S5i sen utöfver den vanliga Skatteköpe-skillingen. för jorden.