Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banko, såsom Krigsmanshus-Kassans andel i kostnaden för den, år 1839, å Krigs-Kollegii embetshus verkställda reparation, hafva erinrat, dels ”att en slik utbetalning varit för Kassan alldeles främmande,” dels att densamma ”blifvit afförd under en mindre lämplig rubrik.” Hvad först beträffar
Kassans förbindelse att uti ifrågavarande reparationskostnad deltaga, så och enär anmärkningen i denna del blifvit af Revisorerne tillämpad på de andelar, som för samma behof utgått från tvänne andra, under Kollegii vård ställda, Kassor, får Kollegium i underdånighet åberopa det Utlåtande i anledning af de mot
Kollegii förvaltningsåtgärder i allmänhet gjorda erinringar, som särskilt kommer att till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvas; och då, vidkommande den titel i räkenskaperna, hvarunder kostnaden blifvit afförd, anmärkningen torde få anses föga maktpåliggande, enär en tillfällig utgift, som i det fastställda räkenskapsformuläret icke är förutsatt, lika så väl kan hänföras under en förut befintlig titel af ”diverse utgifter/’ som under en särskild, för tillfället formerad, ny titel, lärer någon ytterligare förklaring i denna del icke erfordras.
I 2 §. hafva Revisorerne erinrat, dels att Krigs-Rådet Seippel vid afskedstagande^ efter upphunna 65 års ålder, erhållit lönen såsom pen - f — 385 - sion på Krigsmanshus-Kassan sig anvisad, dels ock atl bemälte KrigsHåd, hvars pensionsrätt Kongl. Majrt i nåder förklarat
Sig icke kunna utsträcka till bibehållande af det särskilda arfvode, Krigs-Rådet under tjenstetiden uppburit, af Kassan erhållit en gratifikation för en gång af 2,000 R:dr Banko; men då Krigs-Rådet Seippel, i afseende å den egentliga lönens bibehållande såsom pension, icke tillgodonjutit annan förmån, än som uti gällande författningar varit honom försäkrad, samt, hvad gratifikationen beträffar, densamma, enligt hvad Revisorerne sjelfve upplyst och medgifvit, blifvit honom tillagd, såsom en belöning ”för hans förtjenster i afseende å vårdandet under en lång tid (45 år) af fondens angelägenheter”, lärer afgifvandet af någon ytterligare förklaring i denna del så mycket mindre Krigs-Kollegium tillkomma, som Kollegii med utbetalningen ägande befattning inskränkt sig till verkställighet af hvad Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref af den 10 Juli 1843, förordnat.
Med anledning af hvad Revisorerne i 3 §. omförmält, rörande det af Krigsmanshus-Kassan, till underdånig åtlydnad af Kongl. Brefvet den 1 November 1843, åt Nora, Lindes m. 11.
Tackjerns-bergslager i Örebro Län utgifna lån, stort 107,410 R:dr Banko, bar Krigs-Kollegium, såsom en ytterligare upplysning, skolat tillägga, att, i Januari månad innevarande år, 22,596 R:dr 32 sk.
Banko blifvit, i afräkning å sjelfva kapitalet, till Kassan återbetalda.
Hvad Revisorerne erinrat emot den hittills följda åsigt, ”alt Krigsmanshus- och Militie-Boställs-Kassorna samt Armeens Mötesfond borde ”bekosta sin förvaltning” samt betydligheten af de summor, som för detta ändamål från Kassorna årligen utgått, äfvensom Revisorernes här af föranledda hemställan till Rikets näst härefter sammanträdande Ständer, ”huruvida icke de för Kassornas förvaltande behöfliga embets- och ”tjenstemän borde från Stats-Verket direkte aflönas,” upptager KrigsKollegium till bemötande i det Utlåtande öfver de Kollegium rörande allmänna frågor, som till Eders Kongl. Maj:t varder i underdånighet afgifvet; men då Revisorerne fästat deras uppmärksamhet, särskilt hvad Krigsmanshus-Kassan rörer, vid den från samma Kassa för året 1843 utbetalda förvaltningskostnad, antagen att utgöra 11,062 R:dr 12 sk.
Banko, har Kollegium, genom öfverlemnande af bifogade Sammandrag, bordt i underdånighet utreda, att sistberörde summa innefattar; Pensioner, att vid innehafvarnes afgång indragas och besparas, 987: 24. 8 Transport 987; 24. 8. 49 * — 386 — Transport 987: 24. 8.
Lön å indragnings-stat till f. d. Krigs-Rådet m. m. Gyllenram .............. , . . 702: 24.
— Begrafningshjelp, förut till Kassan aftjenad och nu utbetald, 557: 19.
— Löne-andelar och arfvoden anvisade i och för handläggning, utom Krigsmanshus-Afdelningen, af Krigsmans hus-Kassan rörande angelägenheter 1,460: 26.
— Gratifikation för en gång tili Krigs-Rådet Seippel . . 2,000: — — Diverse utgifter, bestående af Gratifikationer till afskedade krigsmän . 57: 32. — Postporto, som till Postverket blifvit erlagdt,. 570: 33. — Skrifmaterialier och expenser .... 481: 40. 4.
Lånepåkostnader, som af låntagarne sedermera blifvit ersatta, ...... 63: 39.
— Restitution af oriktigt insatta medel . . 7: 24. — 1,181* 24. 4.
R:dr 6,889: 22. — hvadan förvaltningskostnaden, eller löner och arfvoden till den vid Krigsmanshus-Afdelningen anställda ordinarie personalen, blott utgjort cirka fideis procent af Krigsmanshus-Kassans förräntade kapitalfond, eller . 4,172: 38.
— Tillsammans R:dr 11,062 12.
— Revisorernes gjorda tillkännagifvande, att Krigsmanshus-Kassans räkenskaper för håda revisionsåren blifvit i Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt granskad ”utan anmärkning,” samt att Revisorerne, ”vid anställd inventering af säkerhetshandlingarne befunnit desamma i särdeles god ordning,” påkallar icke från Krigs-Kollegii sida något bemötande.
Krigs-Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Carl D. Forsberg. O. E. Wåhlberg.
Stockholm den 17 Februari 1846. J. A. Törneman.
r - 387 - Sammandrag af de af Rikets Ständers Revisorer till förvaltningskostnad hänförda utgifter, som år 1843 bestriddes af Wadstena Krigsmanshus-Kassa. a) Pensioner j att vid innelu franies af gäng indragas och besparas: Herr Krigs-Rådet J. F. Seippel . 743: 9. 4.
Aflidne Kamreraren Landius dotter Carolina Landin .... 120: — — Fröken II.
C. Skjöldarm . . . 50: — — Herr Krigs-Rådet Stolpe . . . 74: 15. 4. b) Lön ä Indragnings-stat_, att, vid innehafvarens afgång eller befordran till annan lön af statsmedlen, besparas: Herr Hof-Marskalken m. m. C. A. Gyllenram ............. c) Begrafningshjelp 3 förut till kassan aftjenad och nu för tillfället utgående : till Krigs-Rådet Stolpes sterbhus 445: 44. — Kammardrängen Moq vists dito lil: 23. — d) Ständiga löner och arfvoden:
En föredragande Ledamot, lön och arfvode, 720: 11. 4.
En Kamrerare, som tillika är Sekreterare och afslutar liufvudbo ken, 1,337: 36.
— En Revisor, som tillika förer protokollet, 891: 40. ■— En Kassör |:dels lön 557: 19.
— En Kammarskrifvare, som derjemte är Kanslist och besörjer brefafsändningen, 445: 44.
— Banko. 987 702 24 24 557 19 Transport: 3,963: 6, 4. | 2,247:|19| 8 — 388 — En Kammardräm Transport: 3963: 6. 4. .... 219: 31. 8. e) Löneandelar och arf voden, anvisade i och för handläggning, utom Krigsmanshus-Afdelningen, af Krigsmanshus-Kassans angelägenheter : En Kongl. Krigs-Kollegii Ledamot, arfvode 400: — — En Advokat-Fiskal, såsom Kassans Ombudsman, 222: 46.
.— En vice Advokat-Fiskal . . . 300: — — En Kanslist i Advokat-Fiskals Kontoret 161: 23.
— En Aktuarie 264: 30.
— En Kanslist hos Aktuarien . . lil: 23.
— Tillf ällig gratifikation:
Enligt Kongl. Brefvet den 10 Juli 1843, har Herr Krigs-Rådet Seippel vid afskedstagandet erhållit gratifikation för en gång af hvilket belopp oriktigt blifvit affördt under titel aflöning.
Gratifikationer, med stöd af Kongl. Brefven den 21 Maj 1777 och 6
Maj 1802, utgifna till afskedade krigsmän, Expenser och skrifmaterialier .
Postporto, erlagdt till Stockholms Postkontor, Lånpåkostnader, som blifvit af låntagarne ersatta, 57: 32. 481: 40. 570: 33. 4. 63: 39. — 2,247: 4,172 19 38 1,460 2,000 26 8 Transport: 1,174: — 4. | 9,881:|25| 8 — 389 — Transport: 1,174: — 4. 9,881: 35 8 Restitution af oriktigt insatta me- del 7: 24. — 1,181 24 4 Summa 11,062|12 Stockholm af Kongl. Krigs-Kollegii Krigsmanshus-Kontor den 17 Februari 1846.
J. A. Törneman. — 390 — Kongl. Förvaltningens af Sjö - Ärendernas underdäniga Utlåtande, i anledning af 1S45 ■års Uevisorers Berättelse om granskningen at Förvaltningens och Flottans Stationers samt Lotsverkets räkenskaper.
Genom Remiss den 20 sistlidne Januari, liar Eders Kongl. Maj:t läckts i nåder anbefalla Förvaltningen af Sjö-Ärenderna afgifva underdånigt Utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers underdåniga Berättelse om den sistlidet år verkställda granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1842 oell 1843, i livad nämnde Berättelse rörer Förvaltningen af Sjö-Ärenderna, Eders Kongl. Maj:ts Flottas Stationer och.
Lotsverket samt tili en del äfven Amiralitets-Krigsmans-Kassan; och får, i anledning deraf, Förvaltningen underdånigst anföra:!
Hvad först beträffar Revisorernes anmärkning vid nu begagnade sätt att uppgöra Förvaltningens hufvudbok, som, efter deras förmenande, enda:t innefattar ett sammandrag af kassaräkningen och blott, jemte de utbetalningar, Förvaltningen omedelbart bestridt, upptager alla till Flottans Stationer och Lotsverket för särskilda ändamål anordnade medel, men hvilken hufvudbok, efter deras tanka, borde innefatta en fullständig redovisning för 5:te liufvudtitelns hela anslagssumma och följaktligen upptaga Stationernas särskilda räkenskaper, hvarest allenast specialiteter och verifikationer skulle behöfva sökas; så och då Förvaltningens hufvudböcker för åren 1842 och 1843 blifvit upprättade i enlighet med Kongl. Majrts, under den 10 Mars 1840, för Förvaltningens och Flottans Stationer samt Lotsverkets räkenskaper i nåder fastställda nya formulär, anser sig
Förvaltningen icke äga att öfver denna anmärkning något yttrande meddela.
Vidkommande åter Revisorernes åsigt, att Förvaltningen, i egenskap af Flottans ekonomiska Öfverstyrelse, ostridigt borde taga kännedom af underlydande Verks redogörelser och dem kontrollera, samt att resultaterna af dessa redogörelser äfven borde upptagas i Förvaltningens årliga hufvudböcker, och de underlydande Verken icke tillåtas att definit ill afföra andra belopp, än hvilka antingen enligt stat äro till utbetalning bestämda, eller ock blifvit af Förvaltningen, efter derom gjord anmälan, till afföring utur räkenskapen godkända; så skulle en sådan granskning af Stationernas räkenskaper bos Förvaltningen icke kunna, äfven med åsidosättande af andra göromål, medhinnas af Förvaltningens bela i Kammar-Kontoret befintliga personal, långt mindre af dess enda Revisor, hvars befattning dessutom är afsedd att vid innehafvarens ålgång indragas och med annan tjenst inom Kontoret förenas, och denna granskning vors äfven helt oeh hållet öfverflödig, enär ifrågavarande räkenskaper förut pröfvas vid Stationerna och sedan i Kammar-Rätten, samt följaktligen, om de äfven skulle kontrolleras hos Förvaltningen, komme att granskas tre gånger, eller en mera än Statens alla öfriga räkenskaper, Lika öfverflödig och endast ledande till omgång samt ökad vidlyftighet i räkenskapsformen skulle den ofvan om förmälda medels-disposition vara, hvilken Revisorerne trott Förvaltningen böra utöfva, och Förvaltningen anser sig derföre till deras framställning så i ena som andra hänseendet böra i underdånighet afstyrka nådigt bifall.
Hvad Rikets Ständers Revisorer anfört derom, att, vid användandet af Riksstatens 5:te hufvudtitels anslag till exercis med Flottans bemanning, nödigt afseende icke blifvit fästadt å Rikets Ständers fördelning af detta anslag emellan Linie- och Skärgårds-Flottan, torde Eders Kongl.
Maj:t nådigt anse icke kunna utgöra föremål för Förvaltningens underdåniga yttrande, alldenstund de utbetalningar, som af samma anslag ägt rum, grundat sig på Kongl.
Maj:ts för hvarje särskildt fall meddelade nådiga föreskrifter.
Revisorerne hafva, för tillvägabringande af nödig rättelse, ansett sig böra tili Rikets Ständer anmäla den olikhet i anseende till beloppen, som äger rum emellan det på 5:te hufvudtiteln för dennas samtliga stater, med undantag af Sjöforsvars-DepartementetS Kansli-Expedition, uppförda anslag till skrifmaterialier oeh expenser samt verkliga åtgången deraf; och får, med anledning häraf samt då en flerårig erfarenhet vitsordat, att nämnde anslag, utgörande 2,500 R:dr, på långt näi' icke förslår till skrifmaterialier och expenser för Sjöförsvars-Departementets Kommando-Expedition och Förvaltningen med Konstruktions-Kontoret, samt ännu mindre för Flottans Stationer, hvadan ock lör ifrågavarande ändamål måste i deras årliga extra ordinarie, stater, af det derförutan nog knappa anslaget till Flottans materiel, uppföras nödiga medel, sammanlagdt uppgående lill omkring 16,600 R:dr, Förvaltningen i underdånighet anhålla, det Eders Kongl. Maj:t täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig
Proposition om den — 392 - tillökning i det på Riksstaten uppförda, omnämnda, anslag till skrifmaterialier och expenser, som omständigheterna kräfva, och hvilken det torde tillåtas Förvaltningen att i god tid före nästa Riksmöte underdånigst uppgifva.
Uti Carlskrona Stations räkenskaper blifva, med stöd af Kongl. Brefvet den 5 Augusti 1830, ut- och inbalanserade 60,124 R:dr 30 sk., utgörande värdet af det ifrån Allmänna Magasinsinrättningen till Stationen, vid 1824 års slut, öf^erlåtna spanmåls- och proviantlager.
Denna balanseringsåtgärd hafva Revisorerne, utan att dock uppgifva skälen för sin yttrade åsigt, ansett vara föranledd af en oriktig uppfattning utaf det Kongl. Brefvets innehåll samt icke utgöra någon behörig redovisning eller lända till ringaste nytta; och ehuru
Förvaltningen icke kan annat än finna vederbörande vid Stationen hafva rätteligen och i öfverensstämmelse med högstberörde nådiga Bref förfarit, då de i räkenskapen tills vidare och intill dess annorlunda varder i nåder förordnat, ut- och inbalanserat nämnde belopp, anser Förvaltningen dock, lika med Revisorerne, denna fortsatta balansering icke längre leda till någon nytta, utan får i underdånighet hemställa, att summan måtte få afskrifvas i räkenskapen.
Vidkommande Revisorernes anmärkning om Hofjakt-varfvet; så och då detta Varf är, med hänsyn till de Kongl. Lustslottens belägenhet vid stränderna af Mälaren eller med den i förbindelse varande vatten, särdeles ändamålsenligt, att åt hofhållningen lemna det biträde, som vid flera tillfällen oundgängligen behöfves och som eljest komme att hemtas från Skeppsholmen med ökad kostnad, till följd af den tidspillan, som, bland annat, fartygens slussning medför, samt i betraktande tillika deraf, att Hofvets slupar och roddfartyg, som nu finnas å nämnde Varf, skulle, i händelse af detsammas upphörande, å annat ställe inrymmas, måhända med nya skjuls bekostande, anser Förvaltningen den genom Varfvets indragning påräknade vinst för Stats-Verket mera skenbar än verklig, helst kostnaden för fartygens underhåll och vård, som nu ingår i den för Varfvet, derigenom icke minskades; hvartill kommer, att
Hofjakt-varfvet äfven för andra ändamål, än det först afsedda, varit och än vidare kan blifva anlitadt, såsom för afsändning af förnödenheter för de trupper och bevärade fartyg, hvilka till krigsöfningar sammandragas omkring eiler i Mälaren, samt möjligen jemväl till uppläggande af sådana bevärade fartyg, kanonjollar och ångfartyg, i den mån Varfvets skjul dertill lemna utrymme; äfvensom att, genom Varfvets försäljning på auktion, Staten, emot en, i jemförelse till detsammas anläggningskostnad och verkliga — 393 - värde, ringa penning, ginge i mistning af sin enda i hufvudstaden oell på Mälarens strand belägna samt för ofvan antydda ändamål särdeles lämpliga tomt, hvilken i en föga aflägsen framtid torde åter finnas för Staten väl behöflig, men då icke kunna återfås, utan till högt uppdrifvet pris och i försämradt skick.
På ofvan anförda skäl anser Förvaltningen sig alltså icke kunna biträda Revisorernes åsigt om detta Varfs upphörande. 1 anledning af Revisorernes, vid granskning af Lotsverkets räkenskaper, gjorda anmärkningar, att för Lots- och Fyrings-Statens behof åtskilliga upphandlingar verkställts af Fyrmästare och andra underordnade personer till ovanligt höga pris, såsom exempel hvarpå anföres: att vid Nidingens fyrar, ^ kanna bomolja kostat 1 R:dr; vid Bjurö Klubbs lotsplats, hyra lör en till färgkokning lånad gryta 2 R:dr 32 sk.; vid Rätans känningsbåk, jemväl för lånet af en gryta till samma ändamål 2 R:dr 32 sk.; samt vid Arholma lotsplats, för 40 st. 2:tums furuspik 32 sk. m. m.; får Förvaltningen endast yttra, att dessa anmärkningar, hvilka omfatta ämnen af allt för ringa betydenhet, att de skäligen synas hafva bordt utgöra föremål för en Stats-revisions uppmärksamhet, efter all sannolikhet, aldrig tillkommit, om Revisorerne tagit i betraktande, att de anmärkta utgifterna, som vid första påseendet visserligen synas dryga, ägt rum på platser nästan i hafsbandet och aflägsna från mera bebodda och besökta ställen, hvilken omständighet, i förening med den långväga dittransporten af alla förnödenheter, måste, då sådana i hast behöfvas, ansenligt förhöja deras dyrhet, emot hvad de i städerna eller eljest på landet i allmänhet kosta; och hvad särskilt beträffar hyran för grytorna, sorn, efter begagnandet till färgkokning, svårligen kunnat till annat användas, så är afgiften för deras nyttjande sålunda mera att anse såsom betalning än hyra, och i slikt fall ej särdeles öfverdrifven, såsom beroende, bland annat, af grytornas större eller mindre storlek.
Slutligen och då m d inköpet för Kronans räkning af Landsorts fyrbåk, som dessförinnan ägdes af ett enskildt bolag, följde rättigheten för Lotsverket att årligen erhålla den bolaget förut tillkommande andel af de Lotspennigar, som inflyta för fartyg, hvilka på vägen till Stockholm passera nämnde båk, och hvilken andel hittills i början af hvarje år tillhandahållits Förvaltningen från General-Tull-Styrelsen, dit 50 — 394 — denna afgift odelad ingår, hafva Revisorerne ansett detta förhållande höra upphöra och de årliga inkomsterna af fyrbåken, lika med öfriga fyr- och båkmedel, från General-Tull-Styrelsen tili Stats-Verket ingå, för att sedermera derifrån komma Förvaltningen till godo; och som denna af Revisorerne föreslagna åtgärd skulle på samma gång leda till mera enhet i sättet för ingåendet till Stats-Verket af dess intrader och till förenkling af räkenskaperna, anser sig Förvaltningen böra till densamma i underdånighet tillstyrka nådigt bifall.
Den remitterade handlingen återgår, och Förvaltningen af Sjö- - Ärenderna framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders; Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter,, J.
KREUGER. Chr. J. Blomstedt. R,. W. Bäckborg. P. O. Bäckström.
Fr» Hallström.
Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga Utlåtande, i anledning af 1845 års Revisorers Berättelse om , granskningen af Styrelsens räkenskaper.
' 1 Underdån ig ste Memorial. / Genom Remiss af den 4:de i denna månad, har Eders Kongl. Maj:t i nåder behagat anbefalla Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader att i underdånighet afgifva det Utlåtande, hvartill Rikets Ständers Revisorers Berättelse om verkställd granskning af StatsVerkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1842 och 1843, i hvad den, ( enligt bilagdt utdrag rörande Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, kan föranleda.
Till åtlydnad häraf, får Styrelsen underdånigst anföra: Sedan Revisorerne i afseende på räkenskaperna hänvisat till eli särskild Tabell., omförmäla de derjemte: att Väddö kanal blifvit fullbordad och erhållit en låg taxa för trafiken, hvarigenom, äfvensom genom förändring i afseende å tillsyn och underhåll af farleden, Staten derför sedermera ej behöft vidkännas några kostnader; att kanalen genom Rösåsgrundet undergått besigtning och blifvit af Styrelsen godkänd; att Kodjupsundets rensning fortgått; att Albrektsunds kanalanläggning var så nära verkställd, att endast smärre göromål för fullbordandet återstodo till år 1844, och ändå en icke obetydlig besparing på anslaget borde förefinn as vid arbetets slut; att detaljundersökningen och utstakningen i afseende på expropriationen för den så kallade Svea kanal emellan Hjelmaren och Venern blifvit fullbordad, projekt till expropriation i det närmaste uppgjordt samt kanalens medel-linia utstakad; och att slutligen de i den, af dem rörande räkenskaperna åberopade, Tabell uppförda tillgångarne vid 1843 års slut utgöras af kontanta medel, inventarier och materialier, oredovisade anslag samt oliqviderade äldre lån, till, för hvardera upptagna, särskilda belopp.
Vid dessa berättelsevis, utan anmärkning, eller såsom i behof af vidare upplysning, än hvad de för /Revisorerne redan tillgängliga handlingar innefattade, framställda uppgifter mm tillståndet af en del arbeten och förhållanden i Styrelsens räkenskaper, sådana detta tillstånd och dessa förhållanden förekommo under de håda revisionsåren, har — 396 — Styrelsen ej funnit något att rätta eller beriktiga.
De förändringar eller tillägg, som sedermera i ett eller annat afseende inträffat, äro upptagna i Styrelsens redan afgifna underdåniga Årsberättelse till Eders Kongl.
Maj:t och räkenskaperna för år 1844 samt blifva ytterligare fortsatta i samma Berättelse och räkenskaper för år 1845, som innan våren komma att aflemnas; hvarföre Styrelsen underdånigst anhåller, att, till undvikande af ett, sorn det synes, öfverflödigt upprepande, få i detta afseende hänvisa till dessa Årsberättelser och räkenskaper, deraf de förra, eller Berättelserna, dels äro, dels blifva i tryck och således äfven för allmänheten tillgängliga.
Särskilt torde, då tillgångarne äro blott till ziffran oell rubriker uppförda, utan upplysning om de anledningar till dessa olika rubriker, som räkenskaperna och för Revisorerne i öfrigt tillgängliga handlingar innehålla, bär, i afseende på rubrikerna: oredovisade anslag och qliqviderade äldre län., följande böra tilläggas.
De på bolaget för slussanläggningen vid Degerfors och Forshaga uppförda 5,000 R:dr härröra från en af f. d. Strömrensnings-Kommitteen, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 16 Mars och 19 Oktober 1826, gjord utbetalning i afräkning på ett större anslag af 100,000 R:dr, deraf något vidare sedermera ej utgått.
Emedlertid lära dessa 5,000 R:dr, jemte en betydligare summa af bolagets enskilta medel, blifvit använda till inköp af jord och andra kostnader för ändamålet; men som arbetet sedermera ej blifvit fortsatt, oaktadt frågor derom äfven vid sednare Riksdagar lära förekommit, och någon antaglig redogörelse ej heller, i afbidan härå, för ifrågavarande 5,000
R:dr blifvit afgifven, fortfara Styrelsens räkenskaper att balansera denna, från f. d.
Strömreitsnings-Kommitteens och Stor-AmiralsEmbetets 3:dje Afdelnings räkenskap ärfda, balanssumma. —- De Eders Kongl. Majrts åtskilliga Befallningshafvande, såsom oredovisade, påförda poster bestå uti sådana medel till undersökningars bekostande eiler till särskilda arbeten, såsom Rösåsgrundets genomgräfning i Vester.
Norrland, Svea-kanalens utstakning i Nerike, Albrektssunds-kanalen i Götheborgs och Bohus Län, som, jemlikt Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallningar, blifvit uti Landt-Ränterierna deponerade, men icke, till större eller mindre del, blifvit eller kunnat blifva inom redogörelseårets slut redovisade.
Alla dessa balanser äro redan under följande året och sedermera förändrade samt dels försvunna, dels, genom andra forskotter, ånyo uppkomna.
— De 40
R:dr 29 sk. 11 rst.!, som upptagas på Öfverste-Löjtnanten Edström och de 1 R:dr 19 sk. 6 rst., som anföras såsom förskott till undersökningar, äro sedermera genom redovisning försvunna.
Deremot balanseras ännu de 312 R:dr 20 sk., som, - ä&7 — I enligt Eders Kongl. Ma]:ts nådiga Bref af den 14 September 1843, blifvit utbetalda såsom förskott till Komministersboställets, uti Herrestads och Källstads församlingar, andel i enskilda bidragen till sjön Tåkerns sänkning; äfvensom de 1,600 R:dr Banko, hvilka, enligt Eders Kongl. Maj:ls nådiga Bref af den 20 Augusti 1840, blifvit från 9:de hufvudtiteln utgifna och, genom Styrelsen, till.
Topografiska Corpsens Lithograf, Kapitenen
Dreijer utbetalda för vissa exemplar af ett Kartverk öfver norra stamleden i mellersta Kanaldistriktet, och af hvilka exemplar försäljning fortgått i bokhandeln hos Bokhandlanden Isberg liär i staden, utan att storm belopp derför ännu influtit, än 162R:dr 24 sk.
Banko, hvilka nyligen blifvit aflemnade och skola till Kongl. Stats-Kontoret för 9:de hyfvudtitelns ersättning, på sätt Eders Kongl. Maj:l i nåder föreskrifvit, levereras.