Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mål; men då de detsamma rörande och Utskottet nu tillhandakornne Handlingar hufvudsakligen äro af enahanda innehåll med de, som vid Ärendets första pröfning hos Utskottet undergått granskning, och den mindre skil jag tig het sorn, vid jemförelse de begge Acterne emellan, befinries, utvisar, att de till Utskottet först remitterade Handlingar äro af fullständigare beskaffenhet än de sednast ankomne och uti hvilka för öfrigt, med undantag af deribland varande ytterligare Ansökning i ämnet af 3o6 Stnts-Utskottets Marstrands Stads Magistrat, ej något förekommer, som ieke af Utskottet förut kändt varit; anser Utskottet icke någre skäl af Hr Meijer nu anförde, hvilka kunna föranleda till nytt förslag i ämnet eller förändring af Utskottets deruti förut afgifne Betänkanden, Atris i4och 166, utan får Utskottet desamma till alla delar härmed åberopa.
Den a4 Sept. 1829.
Utlåtande, i anledning af väckt Motion om Statens förpligtande, att ersätta Boställsin. neliafvare för uppkommande Arrende-brister.
(U.-A.) Hö glofl. R. o. A. har infordrat Utskottets yttrande öfver ett Memorial af Hr Silfverstolpe, D.^ deruti, under åberopande af de förluster, som drabbat endel innehafvare af MilitiscBoställen, genom nu gällande sätt för de sednares utarrenderande, blifvit föreslaget, alt derest en Arrendator, som på 3o års arrende einottager ett Boställe, kommer på obestånd och arrendet af honom eller cautionister icke kan fullgöras, Staten så mycket mera måtte meddela Boslälls-innehafvaren ersättning för bristen i arrendet, som hvarken lian eller dess företrädare haft någon handläggning vid ArrendeContractets uppgörande, utan måst emottaga en Arrendator, hvars vederhäftighet och duglighet han aldrig ägt rätt att bedomina; uti hvilken Motion Hr Nordenfalk, J.j instämt, under tillstyrkande derjemte, Betänkande!), N:o 270. 307 alt R.
Stil’ ville antingen till K. M:t i underd. öfverlemna, att lata på sätt, soin I\.
Mit tinner för ändamålet lämpligast, undersöka de väckta ersättningsanspråkens rigtighet, eller sjelfve bestämma sältet för en sådan undersökning, samt att i båda fallen, sedan det rätta beloppet sålunda är vordet utredt, det måtte vara K.
M:t medgifvit, att detsamma å Öfverskotterne af StalsVerkets inkomster till betalning anvisa.
Utskottet, som uti dess afgifne Betänkanden Nio !?4 beträffande någre i K. Mits Nåd.
Proposition örn StatsVerkets tillstånd oell behof förekomne allmänna frågor, och Nio i32, angide reglering af utgifterne under RiksStatens Tredje HufvudTitel jemte de, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, under Niris 9.35 och 9.3g meddeldte yttranden, utvecklat dess åsigter i frågan om Boställen för Indelta Befälet vid Arme'en, får, under åberopande deraf, andraga, att Utskottet, som i de sålunda afgifneLöne-reglerings förslagen tillstyrkt R.
Stir, att tilldela så väl penninge-lontagande som med Boställen försedde Militaire Ernbetsoch Tjenstemän hvilka äga svaga löne-inkomster, all den förbättring i deras vilkor, som med Statens tillgångar kan finnas öfverensstämmande, har så mycket mindre ansett sig kunna derutöfver föreslå ersättning af Staten för ifrågavarande förluster, som någon StatsVerkets Fond, hvaraf en sådan ersättning skulle kunna utgå, icke kan af Utskottet uppgifvas och Utskottet dessutom saknar all ledning för bestämmandet af det.
Anslag, som härtill skulle finnas erforderligt. 3o8 Stats-Utskottets
Af desse skäl finner Utskottet sig föranlåtet att afstyrka bifall till ofvanberörde af Hrr Silfverstolpe och Nordenfalk gjorde förslag.
Börande Utskottet tillika anmäla, att sedan Statssamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten nu mera afgifvit gemensamt Utlåtande ang:de Boställens utarrenderande och dervid föreslagit andre grunder derför, än som hittills ägt rum, Utskottet förmodar, att ifrågavarande förluster för framtiden kunna förekommas.
Den 24 Sept. 182g.
Utlåtande, ang:de af åtskilige LandsStats Tjenstemän i "Westerbotten, Skåne och Westmanland sökt tillökning i deras löningsförmåner.
(U.-A.) M edelst Nådig Remiss har K. RI:t till Utskottet behagat remittera: 1:0 K. NI:ts Bef:h:des i Westerbottens
Län underd.
Skrifvelse af d. 27 Oct. nästl. år med öfverlemnande af Häradsskrifvarnes i Länets 2.’ne Fögderier ansökning, att, för deras arbete vid BevillningsTaxeringsFörrättningarne få uppbära någon högre ersättning så väl för de förflutne åren sedan sista BevillningsStadgan utkom, sora för framtiden, emedan den härtill anslagne
En procent å Bevillningens belopp i Länet, då PröfningsComite'ens Ledamöters skjutskostnads-ersättning deraf äfven bör bestridas, lemnade en så ringa tillgång, att hvad Häradsskrifvarne fingo uppbära icke ens motsva - t Betänk anden, Nio 271. 309 rade deras contante utgifter för resorne; åberopande Sökanderne derjemte, att deras vederlikar i dvt nästgränsande Norrbottens Län, hvarest, enligt 1823 års BevillningsFörordnings 3 Art. 5 §. 11 Morn. ett särskildt
Anslag af 220 R:dr vore för samma ändamål bestämdt, derigenom blifvit så belönade, att Häradsskrifvaren i Luleå Fögderi fått för året åtnjuta 100 R:dr; hvarvid K. M:ts Bef:hde, med anförande huruledes den i berörde Art. och §. af BevillningsStadgan till bestridande af Kostnader och Arfvoden vid BevillningsTaxeringar anslagne
En procent af Länets BevillningsSumina, för nästl. år uppgått till allenast 248 R:dr i5 sk. 11 rist. hvarutaf 101 R:dr 23 sk. 11 rist. varit att föidela emellan Häradsskrifvarne och öfrige Tjenstemännen, som med Taxeringarne haft befattning, samt med jemförelse af anförde förhållande i Norrbottens
Län, sökt ådagalägga huru otillräckligt Tjenstemännen i Westerbottens
Län hittills blifvit ersatte för deras ifrågavarande arbete, och derföre, i händelse Sökandernes anhållan i Nåder bifölles, i underd. föreslagit, att tillökningen i arfvodet för deras besvär och kostnader måtte för 1824 och sedermera bestämmas till 200 Rldr för hvarje år; i hvilket ämne K.
StatsContoiret under d. 4 sisth Dec. underd. utlåtande afgifvit. 2:0 En af Häradsskrifvarne i Skåne till K.
Mit ingifven Skrift, deruti, under åberopande af den försämring Sökandernes Löner, genom förändringar i mynt- och varu-värden, undergått sedan år 1688 och hvarpå exempel anföras, Sökanderne i underd. anhållit, att K.
Mit, ined afseende så derå som å andre 3io S t a t s - U t s k ot t e t s anförde skäl och deribland hufvudsakligast de tillökta arbeten, som i sednare tider blifvit dein ålagde oell hvilka föranledt till förökade utgifter i tjenste» medelst resor, underhåll af Skrif biträden in. rn., täcktes i Nåder meddela dem Löner i förhållande till hvad andre Statens Tjenstemän åtnjöto, i hvilket afseende Sökanderne till K. 3VI:ts Nåd. bepröfvande i underd. hemställt, det deras Löne-inkomster måtte utan undantag utgå dels med 2 sk.
B:co för hvarje i Mantalslängden anteknad person af hvad ålder och förhållande sorn helst, och dels med förhöjning i den för Debetsedlar samt andre Expeditioner nu bestämde Lösen, äfvensom att 100 R:dr såsom ersättning för Skrifmaterialier och 66 R:dr 32 sk. i Rese-penningar mätte dem hvardera tilläggas; samt 3:o KronoFogdens och IJäradsskrifvarens i Strömsholms Fögderi af Westerås Län gjorde, och i likhet med deras vid 1820 års Riksdag framställde, underd.
Ansökning, att som de voro så vida vanlottade i Löneviikor emot alla deras likar inom Länet, att de på Stat fått sig anslagne, den förre 20 R:dr och den sednare i3 R:dr 16 sk. mindre än öfrige KronoFogdar och Häradsskrifvare, dem måtte i Nåder tilläggas ersättning för deras förflutne Tjensteår, efter Markegångs förvandling, i proportionerlig! förhållande lill deras årliga Löner, eller sorn 20 R:dr i förvandling förhållit sig till 100 R:dr samt i3 R:dr 16 sk. till 5o R:dr, men att för innevarande år och framgent dessa Löningsbrister måtte i Nåder varda dem anslagne i Hemmansräntor. gom B e t 3 n t a li d é n, N:o ?.yr. 3it
Som ofvannämnde ansökningshandlingar hufvudsakligen innefatta fråga 0111 tillökning i Arfvoden för BevillningsTaxeringar; så hafva Handlingarne blifvit communicerade med B.
St:rs Bevillnings-Utskott, sorn uti meddeladt ProtocolIs-Utdrag afgifvit följande yttrande i ämnet: ”att, med afseende å det förhållande ”Konungens Befhrde i Westerbottens
Län uti dess i ”ämnet afgifne underd. utlåtande framställt, att den, ”till ersättning för TaxeringsFörrätlningarne anslngne ”procent af Bevillningens belopp i Länet lemnade en så ”ringa tillgång, att, sedan PröfningsCommite'ens Le”damöters skjutskostnads ersättning deraf utgått, hvad ”rläradsskrifvarne finge uppbära icke ens motsvarade ”deras contanta utgifter för resorne, på enahanda ”grund, som, enligt 3 Art. 5 §. 11 Mom. i Bevillnings"Förordningen, inom Norrbottens Län 220 R:dr till ”Taxeringsomkostnadernes bestridande blifvit bestäm”de, böra för samma ändamål 200 R:dr af infiytan”de Bevillningsmedel, utom den i allmänhet anslagne ”Procent, hädanefter förunnas de Tjenstemän, som ”med Taxeringarne i Vesterbottens
Län, hafva befattning; hvaremot åter Utskottet ansåg sig icke kunna ”tillstyrka någon tillökning i arfvode för dylika förrättningar i Skåne och Westmanland, enär den hittills anslagne procent af BevillningsSinnman, ej min”dre der, än på öfrige orter i allmänhet lärer motsvara Förrättningsmännens besvär och kostnader.”
Utskottet har tagit detta allt i öfvervägande, och 4 B. 21 t 3)2 Stats-Utskottets får, instämmande i BevillningsUtskottets förrberörde Förslag och yttrande, vördsamt hemställa att de Tjenstemän inom Westerbottens Län, som med BevillningsTaxeringarne hafva befattning, må, till fördelning sins emellan, tilläggas 200 R:dr årligen, oberäknadt den procent, som till dem nu utgår.
Hvad den af Häradsskrifvarne i Skåne samt KronoFogden och Häradsskrifvaren i Strömsholms Fögderi af Westmanlands Län, sökte Lönförbättring beträffar; så och enär desse Tjenstemän uti Löner och Resepenningar, jemte de dem tillagde provisioner och procenter, åtnjuta dels högre dels lika inkomster med deras vederlikar i andre orter; anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka, att någon partiel Löneförbättring eller tillökning i de å Stat nu uppförde Resepenningar må merberaälte Tjenstemän tilläggas; Och lärer R.
St:rs härutinnan fattande beslut, såsom svar å den Nådiga Remissen, hos K. M:t i underd. nmälas.
Utlåtande öfver RiddarhusDirectionens från H. R. o. A. till Utskottet remitterade framställningar, dels om tryckning af RiddarhusDirectionens Protocoll öfver Justeringar af R. o. A:s Protocoll, och dels om Anslag till upprättande och tryckning af Regi - Betänkande!),.
Nro 272. 3i3 ster öfver R. o. A:s Protocoll vid 1815 års Riksdag.
(R:gs-A.; Med elst Protocolls-Utdrag af den 3o sist/.
Junii, har Höglofl. R. o. A. till StatsUtskottet remitterat ett Transurut af RiddarhusDirectionens Berättelse vid innevarande Riksdag , innefattande
Directionens hemställanden, i afseende på nedannäninde med tryckriingen af R. o. A:s Protocoll gemenskap egande omständigheter.
Uti ofvanberörde berättelse anföres r.o
Att som föreskrift saknas, angående tryckning på StatsVerkets bekostnad och i sammanhang med R. o. A:s Protocoll vid Riksdag utaf RiddarhusDii ectionens Protocoll vid det tillfälle, då de återstående af förstberorde Protocoll, hvilka under Riksdagens lopp cj hunnit justeras, efter densammas slut, inför Directionen varda justerade och hvarvid ofta Reservationer till Protocollet aflemna.?, har Directionen, enär sistnämnde Protocoll, ehuru hållet inför RiddarhusDireelionen, likväl innefattar sådana ämnen, hvilka äro af allman beskaffenhet och i sin natur tillhöra R. o. A:s Protocoll, ansett-sig ega anledning till den hemställan, alt RiddarhusDirectionens ofvan omför■uäldte Protocoll alltid måtte, jemte R. o. Ars Protocoll, på allmän bekostnad, till trycket befordras. 2:0 Sorn något Register öfver R. o Ars Protocoll vid i8i5 års Riksdag icke finnes, men RiddarhusDilectionen ansett det vara af vigt, att ett sådant Register må vara att tillgå, helst någon upplysning ur 314 Stats-Utskottets samma Protocoll eljest icke utan största svårighet kan hemtas, haele RiddarhusDirectionen, medelst skrifvelse den a Maji i8j5 begärt Hrr Fullmäktiges i Riksgäldskontoret yttrande, om icke, i händelse Directionen om fullbordandet af ett slikt Register föranstaltade, enahanda arfvode, som vid de sistförflutne
Riksdagarne blifvit litbetaldt , eller io R:dr Brco för hvarje tryckt
Ark deraf kunde af Hrr Fullmäktige förväntas.
Och linde, till svar härå, Hrr Fullmäktige , under den 16 derpå följande Juni, Directionen meddelat, att då inga andra serskilda utgifter, i och för Riksdagarne, blifvit af R.
St:r på Riksgäldskontoret anvisade, än blott återstående kostnaden för tryckningen af RiksStåndens Protocoll vid sistledne Riksdag samt Bihanget dertill, Hrr
Fullmäktige ansågo sig icke kunna någre medel till det ifrågavarande ändamålet anordna och utbetala; hvadan RiddarliusDirectionen hemställt, att anslag af allmänna medel för upprältandet och tryckning af ofvannämnde Register måtte till vägabringas.
Efter öfvervägande häraf, och hvad angår första Punclen, så, och med afseende på de af RiddarhusDirectionen anförde skäl, linner Utskottet sig böra tillstyrka, att Tryckningskostnaden för RiddaruusDirectionens Protocoll öfver justeringar af R. o. Ars Protocoll må utaf de till RiksdagsUtgifter anslagne medel godtgöras.
Beträffande 2:dra Tundén, så, enär det icke är föreskrifvet, att RiksStåndens Protocoll skola, på sätt om Bihanget finnes stadgadt, med Register förses, och Betänkande», N:o 272.
3i5 det således är hvarje RiksStånds ensak, alt oin Registreringen af dess Protocoll föranstalta, dock utan att Staten tued någon utgift härföre besväras, anser Utskottet sig icke kuna tillstyrka något arfvode utaf Allmänna Medel för det Register, sorn H. R. o. A. kan för godt linna, att låta upprätta öfver dess Protocoll vid i8i5 års Riksdag; hvaremot, och derest eli sådant Register varder författadt, Utskottet linner skäligt tillstyrka, att detsamma, på allmän bekostnad, till trycket befordras.
Den 2/j Sept. 182g.
Utlåtande, i anledning af Hr Biskopen Doctor Wallins Motion otn A.nslag till Stockholms Stads Storkyrka.
Sedan, i anledning af Hr Biskopen
Doctor Wallins motion om ett årligt anslag af omkring 1000 R:dr lill understöd för Stockholms Stads Storkyrka, Utskottet, uti afgifvet Utlåtande JN:o iqi (4 Sami. 3 B. pag. 121) på anförde skäl, ansett sig ”icke ktinua tillstyrka, att ”något understöd af StatsVerket må StorkyrkoFörsam”lingen meddelas;” hvilket utlåtande, enligt Utskottet tillhandakomna ProtocollsUtdrag, under d. 16 Julii blifvit bifallet af Höglofl. Ridd. och Adeln, och under d. i3 i s. m. af Vällofl. BorgareStåndet och Ilederv.
BondeStåndet, äfvensom Högv.
PresteStåndet, den 17 i nämnde månad, låtit dervid bero; så har beinälde Hr Doctor och Biskop, i sammanhang härmed, såsom 316 Stats-XJtskottets en ny motion, hvilken till Utskottet blifvit remitteterad, framställt det förslag, att Stockholms Stads Storkyrka måtte utaf Riksdagskoslnads-medlen tillerkännas någon billig ersättning håde för den skada, den i sitt förbättrade skick oundgängligen tager af de der i Riksdagsordningen föreskrifna Gudsljenster och det intrång, som en för hennes iståndsättande skuldsatt Församling dervid nödvändigt måste vidkännas, hvadan Motienairen, efter en närmare utveckling of skälen för detta förslag, anhåller, att ibland
Riksdagskostnaderne måtte hvarje gång upptagas en lämplig afgift till Storkyrkan, såsom ett framgent Bidrag till dess underhållande för Statens räkning; öfverlemnandes Motionairen till Utskottet, att beloppet bestämma, i den öfvertygelse, att det åtminstone ej kommer att understiga hvad K. M:t, då Gudstjenst straxt efter reparationen hölls i kyrkan år 1827, vid Hennes K.
Höghets kyrkotagning i Nåder anslog, nemi. 5oo R:dr B:o.
Enär, på sätt förberörd t är, 3:ne RiksStånd bestämdt bifallit, och det 4tde låtit hero vid Utskottets förra Utlåtande, sorn afstyrker allt understöd utaf StatsVerket till Stoi kyrkoFörsainlingen, anser Utskottet sig icke tillständigt, att, emot delta af Rikets H. St:r fattade Beslut, tillstyrka något Bidrag utaf RiksdagskostnadsMedlen till Storkyrkans underhållande.
Den 24 September 1829.
Af Hr Rådman Lundgren:
Jemte åberopande af min Reservation vid Högh StatsUtskottets Betänkande N:o 191 d. 23 sisth Junii, rörande detta ämne, får jag ■ 1 anledning af Motionärens ytterligare anförande, tillstyrka bifall derå, hälst de sedermera i kyrkan skedde inredningar säkerligen förordsakat skada.
I hvilken reservation instämt Biskoppen, Doctor Wallenberg samt Prostarme Agrell och Östberg, N:o 274.
Svar på Anmärkningar vid Betänkandet Nio 96- i afseende på åtskilliga uti R:gsCoul:s Räkenskaper balancerade Fordringar och Tillgångar.
(R:gs-A.>!
Utskottets ofvan berörde Betänkande N:o 96, (4 Sami. 2 B. p. 4') har, enligt Utskottet tillhandakomne ProtocollsUtdrag, blifvit, under den 28 sisth April, till ulla delar bifallet af Högv.
PresteStåndet och Vallöf], BorgareStåndet; och äfven under d. 24 i samma månad, godkändt af Heder v.
BondeStåndet, i afseende på usta och 2tdra punk terne ;• men, i anledning af förekomne anmärkningar hos Högloft. R. o. A. vid irsta och 3: d je punkterna samt bos Heder v. BondeStåndet vid 3idje punkten, till förnyad handläggning återremitteradb.
Enär således irsta och 2:dru punkterne redan äro. af 3:ne RiksStånd bifallne, återstå.» blott till besvarande anmärkningarne vid 3:dje punkten,. rörande föreslagen afskrifning af de, åren 1824 och 1823, uti RrgsGontoiret lyftade Summor på K.
ConvoyCoramissariatets Creditiv, tillhopa i33,333| Rrdr.
Ilos II. R. o. A. har Hr Friherre Anckarsvärd C. H., med åberopande, så väl af 1823 års Reglemente ✓ för RrcsContoiret, sorn af Rikets H.
Slrr vid sistl
Lae - 3i8 Sta ts-Ul skottets tima Riksdag, til! K. M:t iäinriet aflåtna underd.
Skrifvelser, sökt ådagalägga, det
Sl:rs mening icke varit, alt Creditiv-summan af 66,66’Gj R:dr skulle årligen utgå och slutligen afskrifvas, ulan hade, i Hr Frihts tanka, afsigten endast varit, att bereda åt ConvoyCominissariatet en tillgång, att dermed fylla eventuella behof, mot skyldighet för ConvoyComrnissariatet, att till StatsVerket återbetala hvad sorn lyftades.
Herr Grefve Horn, Clas Fredric j hade instämt uti Hr Friherre Anckarswärds yttrade åsigter, att nemi. med Creditivet icke åsyftats ett årligt anslag; och alt hvad derpå lyftades, borde af ConvoyCommissariatet ersättas; och hvilket senare Hr Grefven ansett vara tydligt, enär Förbindelse skulle aflemnas.
Hos H, BondeStåndct har RiksdagsFullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län yrkat återremiss, enär förhållandet med de för K.
ConvoyCommissariatet lyftade i33,333 R:dr 16 sk. vore för litet utredt, och hatt icke kunde pä så lösa grunder tillstyrka den löreslagne afskrifningen; hvadan Anders Danielsson ansett Utskottet böra uppgifva beskaffenheten af ConvoyCotninissariatets, i afseende på medlens lyftning, afgifuc Förbindelse.
Hvad nu först angar ofvanberörde, lios Höglo!].
Ii. och A. framställda anmärkning, i afseende på rätta meningen och förståndet af R.
Sl:rs Beslut år 1823, så får Utskottet, till besvarande häraf, erinra, att, uti Utskottets Utlåtande Wto 67, (4 Sami. 1 B, p. 345, 2 §.) i anledning af R.
SUrs, åren 1825 och 1827 församlade Hrr Revisorers afgifne Berättelser om granskningen B e t ä n k a ii cl e n, N.'o 27 3. 319 af RiksgaldsVerket, GeneralAssistanceConloiret och f. cl. FilialDiscontlni ältningarne, äro förstnämnde års Revisorers åsigter af detta ämne, hvaruti Utskottet för egen del instämt, fullständigt utvecklade, och hvilka åsigter, genom bifall till detta utlåtande, jemväl blifvit af R. II.
St.’r godkände; i följd hvaraf utbetalningarne från RiksgäldsContoiret ansetts hafva skett, i öfverensstämmelse med R. II.
St:rs ifrågavarande beslut.
Beträffande åter den föreslagna afskrifningen, så innehåller R. H. St:rs Beslut af år 1823, som uti nierberörde Utlåtande N:o 67 är ordagrannt infördt, alt vid nästpåföljande Riksdag komme att förordnas, huru dc medel, hvilka, på grund af Creditivet, kunna, för SlutsVerkels räkning, lyftas, böra crsätlas.
Härigenom är således tydligt ådagalagdt, att, om ersättning skulle komma att äga runi, densamma borde meddelas från Statsverket, men icke af K.
Gonvoy-Commissariatet; hvadan ock nyssbemäldte K.
Commissariat till någon återbetalning af de lyftade Suinmorne sig icke heller utlastat genom dess, jemlikt R, II.
Strrs föreskrift, lill RiksgäldsContoret afgifne förbindelse; och af hvilken förbindelse, med anledning af Hrr Friherre Anckarsivärds, Hr Grefve Horns och RiksdagsFullm.
Danielssons derom gjorde yrkanden, afskrift bifogas.
Sluleligen och vidkommande Hr Rosenblads, Bernhard, i sammanhang med den hos II. R. o. A. förehafde granskning af det återremitterade Betänkandet l\:o gö, framställda önskan 0111 afskrifning af några andia, än de uti samma Betänkande omförmälde, uti RiksgäldsContorels Räkenskaper bulancerade Till - 3ao Stats -Utskottets gångar, sa, enär denna önskan icke blifvit, såsom ny motion, till Utskottet remitterad, och de Summor, hvilkas afskrifning dermed åsyftas, utgöra till en del ItiksgäldsContoirets fordringar, hvilka således äro föremål för Utskbltets öfverfaggningar, mea icke ega sammanhang med de uti Betänkandet förekommande frågor, hvilka nu äro It, H, Sttrs pröfning underställde, anser Utskottet densamma till någon vidare framställning uti detta Utlåtande icke föranleda.
Afskrift Formulaire till de Förbindelser, sorn af Kongl.
Convoy-Commissariatet blifvit afgifne för hvad å dess Creditiv är vordet lyftadt åren 1824 och 1815.
Som, i stallet för de 06,666 R:dr 3 a sk.
Banco, livi Ika af SjöTulls-Intraderne äro anslagne Kongl.
Convoy-Commissariatet, R.
Sttr, vid sistl.
Lagtima Riksdag behagat på Deras Riksgälds-Contor åt Kongl.
C.onvoy-Commissariatet anvisa ett motsvarande Creditiv; alltså bär Kongl.
ConvoyCommissariatct skolat för allt hvad å nämnde Creditiv varder lyftadt, härigenom ikläda sig den förbindelse, som R.
Riksmöte i afseende hära föreskrifvit.
Lika lydande med det hos Herrar Fullmäktige i RiksgäldsCoutorct befintlige, justerade Couccpt, intygar Ex Officio C. G. Stuart.
Utlåtande, angående användande af den lill Ädelforss GuldYerk lydande Egendom med tillhörigheter.
(U.-A.) I berörde ämne har K.
M:t under den t3 Nov. nasti, år till Utskottet aflii ti t dess Nåd.
Proposition, hvilken under N:o 3o linues införd uti 1 Sami. 2 Bandet af 4 ’ / Beta tikanden, N:o 275. 321 Bihanget till RiksStåndens Protocoll; varande det åberopade Utdrag af StatsRåds-Protocollet för den 26 Oct. 1824, hvari de serskilta tankar upptagas, sorn StatsRådets dervid närvarande Hrr Ledamöter i vissa delar af Mulet i underd. yttrat, af följande innehåll:
Transsumt ur Protocollet öfver Kammarärendcr, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti StatsRådet den 26 October 1824.
Närvarande: H. Exc., Juslitioe-StatsMinistern, Hr Grefve Gyllenborg. H. Exc., StatsMinistern för Utrikes Ärenderne, Hr Grefve a.J Wetterstedt.
StatsRåden, Deras Excellencer, Hr Grefve Rosenblad.
Hi- Grefve Cederström och Hr Grefve Skjöldebrand.
Hr Grefve Löfvenhjelm. T. f. HofGanzleren, StatsSecreteraren von Schulzenheim j T. f.
StatsSecreteraren, Förste Exped.-SeCret.
Danckvardt i Protocollet för den 19 i denne månad upplästes i underdånighet till justering, hvarefter tillförordnade StatsSecreteraren i underdånighet föredrog: 9:o Kammar- och Bergs-Gollegiernes underdåniga Utlåtande af den 18 Mars 1822, i frågan, på hvad sätt Ädelforss GuldVerk med derunder hörande Pauliströms Jernbruk samt tillydande hemman och lägenheter i Jönköpings och Calraare Län, i händelse dervarande Arrendator skulle, i den emot honom anstalldc Rät - 322 Stats- Utskottets tegan", dömas dess ArreodeContract förlustig, må för framtiden användas, och, i sammanhang dermed, rörande CanzliRådet af Wetterstedts och Assessoren Adlerbrandts sökte införsel i berörde hemman för ägande underdåniga skalterättsfordringär; — — Hans Excellenee StatsMinistern för Utrikes Ärenderne Hr Grefve af IVeller stedt förklarade sig sorn Broder med en al- de Sökande, CanzliRådet af Wetterstedt, i målet jäfvig och afträdde således nu under öfverläggningen derom.
Vid öfverläggningen rörande detta mål voro tillförordnade StntsSecreteraren samt StalsRådcts Ledamöter af olika tankar i afseende på frågan, huruvida de hemman och lägenheter till Ädelforss GuldVerk, hvaruti Sökanderne begärt införsel för ägande und.
SkatteräUsfordringar, dertill kunde användas och upplåtas; Och yttrade t. f.
StatsSecreteraren i underd.: