Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För fyllande af detta behof äro påräknade, dels flottans fasta corpser, dels sjöbeväring, och jag utbeder mig således nåden att i främsta 8 rummet få afgifva underdånigt yttrande, i hvilken nion de ständiga corpserne, hvilka äro påräknade såsom en säker stam, behöfva ökas, dels för tjenstgöringen i fred, då ingen sjöbeväring lill tjenstgöring uppfordras, dels för den effectiva tjensten i krig, då de böra användas till ledning af den vid öi logstjensten mindre vana del af besättninga ine- I sådant afseende bör jag först nämna, att, sedan Eders Kongl, Maj:t, inom det nu bestådda statsanslaget, reglerat officers- och under-officers-corpserne, någon ytterligare hufvudsaklig reglering endast fordras i följande afseenden nemligen: l:o Matroscorpsen, hvilken utgör kärnan af flottans sjömanskap, samt är påräknad att, under krig, till en stor del användas såsom under-officerare, består för närvarande af 400 man, af hvilka 360 äro förlagde i Carlskrona och 40 i Götheborg, men icke några vid Stockholms station, hvarest vid fartygs upptackling och utrustning måst förhvras så manga matroser af handelsflottan, som dertill erfordrats.
Jag hemställer derföre i underdånighet, att denna corps må få ökas till 580 man, af hvilka skulle beräknas: för Carlskrona 540, „ Stockholm 30, och „
10 580 ena hälften matroser och andra hälften jungmän. 2:o Kanonier-corpsen, förlagd i Stockholm och afsedd, dels att fylla antalet af underbefäl för skärgårdsvapnet, hvilket, under en allmän utrustning, kommer att behöfva ett stort antal dera!, äfvensom dels till kanonkommendörer å äng- och skärgårdsfartyg, samt till bestridande af vakthållning i land, utgör nu endast 150 man, fördelade i 2 kompagnier.
Af detta manskap tjenstgöra 15 såsom under-officers-corporaler och de öfrige äro icke tilli äcklige för bestridandet af vakthållningen i fredslid, hvartill det bristande antalet fått tagas af båtsmanshållet.
För att afhjelpa bristen, fordras en tillökning af minst 50 man, så att corpsen kommer att utgöra 200 man, ena hälften kanonierer och andra hälften under-kanonierer, fördelade såsom nu i 2 kompagnier; till hysande af hvilken tillökta styrka nuvarande kasern lemnar utrymme; 3:o 9 3:o Machinist-corpsen.
Vid sednaste riksdag beviljades löner för 2 mach inis l-olli cera re, med tillsammans 1500 R:dr, och desse officerare äro de ende, som för vården om, och tjenstgöring å, Eders Kongl. Maj:ts flottas ångfartyg äro att tillgå; men, i den inon ångfartygen ökas, eller ångmachiner å andra fartyg anbringas, erfordras också skicklige personer lill deras skötande.
Jag får derföre i underdånighet framställa behofvet af ytterligare 2:ne machinist-officerare, till en början och intilldess ett större antal fartyg hinner byggas. 4:o
Svårigheten alt, i behofvets stund, för läkarevården erhålla skicklige personer, har under alla krig gifvit sig tillkänna på ett sätt, som visar, huru högst nödvändigt det är att vara beredd på detta behofs fyllande.
En för ordnande af armeens och flottans sjukvårds-angelägenlieter nedsatt kommitté har, uti den 8 Januari 1840 afgifvet, och på nådig befallning lill trycket befordradt, underdånigt utlåtande, föreslagit en reorganisation af armeens läkare-stat, så att, utom de hittills varande stipendiater och pensionärer, surnumerärer skulle antagas och dertill användas medicinae studiosi, hvilka vore förbundne att antaga den tjenstgöring vid arméen eller flottan, hvartill de kunna anses skicklige, emot erhållande af dagtraktamente under liden.
Behagar Eders Kongl. Maj:t i nåder bifalla detta förslag, lärer bristen åtminstone lill en del blifva afhulpen för de utrustade fartygen, helst då äfven någre läkare af den civila lä karecorpsen, sorn i sednare tider blifvit betydligen tillökad emot förr, lära få paräknas till förhyring. 5:o Lots- och fyrings-staterna tarfva visserligen i ett och annat fall någon reorganisation; men som dessa stater, hvilka på femte hufvudtiteln äro upptagne under serskild rubrik ”för handeln,” icke hafva oskiljaktigt sammanhang med de för sjöförsvaret egentligen afsedde stater och corpser, anser jag mig serskildt och i sammanhang med frågan om erforderliga anslag kunna behandla detta ämne.
Sjöbeväringen kommer alt fylla bristen i den för bemanningen erforderliga styrka, om Eders Kongl. Majit i Nåder gillar och Rikets Ständer antaga det af mig serskildt afgifna underdåniga förslag till sjöbeväringeus Bil.
N:o 2 till Kongl. Maj: ti Prop. 184 7, lia fl. 1. 2 10 organisation, lill följe hvaraf ock Jen i förra lider under krig begagnade osäkra förhyringen torde kunna undvikas, äfvensom några andra medel för bemannings erhållande ej eiler behöfva vidtagas.
Hvad beträffar allmänna sjöbeväringens så väl vapenöfning i fred, som dess användande i krig, samt det för densamma nödiga befäls organisation, torde Eders Kongl. Maj:t nådigst tillåta, att jag derom åberopar det serskildta underdåniga förslag, sorn jag i sammanhang med förslaget till statsregleringen lärer få afgifva.
Slutligen bör jag icke underlåta att fäs!a Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på följande tvänne frågor, hvilka ega sammanhang med den om sjöförsvarets ordnande, och af hvilka synnerligen den första är af serdeles vigt. l:o Redan för längre lid tillbaka har frågan, huruvida vestra sjöförsvaret är förlagdt på lämpligaste stället, utgjort föremål för undersökningar och öfverläggningar.
Den. år 1819 nedsatta befästnings-kommitté föreslog skärgårds-flollans förflyttning från Götheborg, och sednaste sjöförs vars,-k om mi Heen ansåg stationen icke lämplig, utan föreslog Marstrand till etablissement på vestra kusten.
Delande i allo denna åsigt, hvilken är grundad, dels på omöjligheten alt emot en fiende försvara det nuvarande etablissementet på nya varfvet, dels på den lätt inträffande händelse, att den vid samma varf förlagda flotta utan svårighet bl ifver af fienden innestängd, hemställer jag i underdånighet, alt vestra sjöförsvaret må förläggas till Marstrand, dock icke såsom en oafhängig station, hvilket, i anseende till dess mindre styrka, icke af beliofvet påkallas, utan såsom- en kommendering från hufvudstationen.
Härigenom kan personalen, synnerligen den civila, betydligen inskränkas; varande dock afsedt, att stationen i Götheborg, intilldess en sådan flyttning kan ske, bibehålles vid sin nu egande personal. 2:o
Rikets sednast församlade revisorer hafva framställt fråga om liofjakt-varfvels upphörande och Eders Kongl. Maj:t har, under den 13 Maj nästlidet är, i Nåder förklarat, det Eders Kongl. Maj:t anser revisorernes hemställan i så målto icke sakna skäl, som detta varf nu mera för sitt förut afsedda ändamål är mindre behofligt.
Jag anser mig derföre i underdånighet böra föreslå, att hofjakt-varfvet må indragas, samt de der nuvarande fartyg för fly tias till floltans varf på Skeppsholmen och Djurgården.
Sedan jag nu sökt fullgöra den första delen af Eders Kongl. Majlis ofvanberörde nådiga befallning, eller upprättandet af eli förslag till ordnan - 11 anhålla att, i afseende på den hvad, sorn kail blifva föremål för Kong gilla Rikets nästsa na ma Afträdande Majit behagat i nåder be - de af sjöförsvaret, vågar jag i underdånighet andra delen deraf, eller uppgifvandet af nådig Proposition rörande detta försvar, till Ständer, härmed få anslå, intilldess Edets sluta, huruvida Eders Kongl.
Majit täckes gilla det hvarefter mig torde, enligt hvad jag äfven här ofvan haft nåden antyda, tillåtas att uppgifva sättet och beräkna kostuaderne för den sålunda fastställda planens utförande, hvilka uppgifter och beräkningar sedermera komma alt lägga grunden till det förslag till nådig Proposition, som mig å - nu afgifna förslaget, haft agls alt i underdånighet uppgöra.
Uppgif t pä de nämnde antal och center besätta in star; Fartjr, Stockholm den 21 April 1847.
C. A ■ (}f l/engranat. ungefärligen erfordras för nedan - som o' Antal.
( 1 Ångskepp med machiner åf 400 hästars k ra ft 550 J O Å 3 dito dito 1650 1 dito !
350 dito 500 l 3 dito . dito dito 1500 8f ) f 1 Ångf regatt . 300 dito 450 7 dito . dito dito 3150 1 Ångkorvett . dito dito 160 8 3 dito . dito dito 480 1 dito . 200 dito 110 ! 3 dito dito 330 8{ 1 Ångbogserings-fart}^ •
. 100 dito 60 7 dito . dito dito 420 f 1 Seglande fregatt .
« 500 8j 3 dito , . • 1,500 1 dito . . 320 ( 3 dito • 960 { 1 dito korvett • • • 130 3 dito f • ■ 390 1 dito brigg 3 •
• 90 { 3 dito • • t 270 fä f 1 Skonert • • •• 45 8{ 7 dito • • • 315 transp:t 561 — 1 transport [ 13,880 12 lransp:t56 8!t leli! 72 j 5 1201 9 S:a 272 — Mörsare transport • • • • Antal. 13,880 33 dito . • * • 231 Chefs-fartyg • • • y 29 dito * • « • 435 Bataljon kanonslupar . • • * « 720 dito dito • * é » 3,600 Bataljon kanonjollar • » 4 270 dito dito |> • • • 2,430 Summa j21,Ö28 Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Depariemontct tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet å Stochholms Slott den 9 November i84j.
Hans Excellens Justi Lie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden:
Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe , IVvern, Friherre Gyllen granat, Faxe , Fåhreeus.
Gyllengéanat anmälde och föredrog i underdånighet: 13 3:o Förvaltningens af Sjö-ärendena underdåniga skrifvelse af den 9 sistlidne Mars, angående anslaget lill expenser för förvaltningen — — Kongl. Majit fann väl, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkan, icke skäl att af rikets nästsammanträdande Ständer äska någon tillökning i statsanslaget för detta föremål; men som, enligt hvad Departements chefen i underdånighet anmälte, det nu varande anslaget i riks-staten erhållit en felaktig rubrik, skulle Rikets Ständers uppmärksamhet derå fästas, till vinnande af rättelse i den blifvande statsregleringen. 4:o Ifandlingarne i målet, angående båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, deraf inbemtades:
Medelst skrifvelse till förvaltningen af Sjö-ärendena den 11 October 1844, hade Kongl. Majit i nåder lillkännagifvit, att, enär då pågående riksmöte redan långt framskridit och statsregleringen till stor del blifvit uppgjord, hade Kongl. Majit då icke funnit för godt, att till slutligt afgörande upptaga den af rikets, år 1841, församlade
Ständer i underdånighet gjorda framställning om bålsmans-beklädnadens öfvertagande af Staten emot vissa årliga afgifler af rotehållarne, samt i nåder öfverlemnat kommitterades underdåniga betänkande i ämnet lill Förvaltningen af Sjö-ärendena, som förständigades alt, rörande delta ämne, tidigt före nästinträffande riksdag, med anmälan till Kongl. Majit i underdånighet inkomma; och hade, tili fullgörande häraf, Förvaltningen, i underdånig skrifvelse den 11 sistlidne Februari, endast på detta sätt, med återställande af berörde betänkande, anmält förevarande fråga.
Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga skrifvelse af den 13 Februari 1841, innehöll, bland annat, att, då beklädnadsbestyrets öfvertagande af kronan emot en viss afgift af rotehållarne, skulle, med undanrödjundet af flere olägenheter, jemväl bereda närmare öfverensstämmelse och likhet i båtsmännens drägt, hemlade Rikets Ständer deraf anledning till 14 den anhållan, alt nådig framställning mätte göras till roteliållarne, för alt inhemta, huruvida de kunde vara lingade alt ingå kontrakt 0111 bålsmansbeklädnadens öfverlagande af kronan, emot vissa årliga afgiIler af rotebållarne; och sedan, med nådigt bifall härtill, roteliållarne blifvit hörde öfver denna fråga, hade, af 5694 rotar 3862 framställt den önskan, att kronan måtte öfvertaga ibekläd nåd s-beslyret, mot årlig afgift af rota me; 167 vidblifvit det nu stadgade beklädnadssätlet, intilldess nådigt förslag till förändring förelägges; 1222 önskat vidblifva nu varande beklädnadssätt och 443 icke vtlrat någon önskan i afseende å denna fråga. c/O o
Den föi' frågans närmare utredning och afgifvandet af förslag i ämnet serskildt ti lisa LLe kommittés betänkande innehöll hufvudsakligen: att iåtsmans-beklädnaden, i sitt nuvarande skick, ej är fullt ändamålsenlig; att det är en vinst för roteliållarne att slippa bestyret med anskaffningen deraf; att, enligt korn mitteradies åsigt, bålsmans-beklädnadens öfvertagande af kronan måste ske allmänt för hela båtsmanshållel; samt att, om ett sådant allmänt öfverlagande icke kunde till vägabringas, något öfverlagande för serskilda län, eller kompagnier, eller rotar, ej borde ega rum, utan i sådant fall samtlige rust- och rotehållare, hädanefter som hittills, sjelfve bekläda sina båtsmän; att, i öfverensstämmelse med dessa åsigter, kommitterade i underdånighet föreslogo, att Kongl. Majit och kronan må öfvertaga beklädnadsbestyret, utom hvad beträffar kappsäck, skjortor, strumpor och skor, hvilka persedlar fortfarande borde af roteliållarne lemnäs båtsmännen in natura; att den beklädnad, som kronan skulle bestå, bör vara bättre än den nu varande och lika i hela båtsmanshållel; alt beklädnaden bör begagnas viss tid såsom paradbeklädnad vid stationen och till sjös samt viss tid såsom släpbeklädnad, så väl under uppfordring som i landsorten, hvarefter den är båtsmannens tillhörighet och af honom nyttjas till arbetskläder; att rust- och rotehållare ej böra besväras med beklädnadens förvarande i rotekistan; att rust-och rotehållare till kronan erlägga en kontant ersättning i fredstid, svarande emot \ delar af nuvarande beklädnadskostnad efler medium af 10 års markegång i hvarje län; men i krigstid full ersättning efter markegång samt att ett åiligt statsbidrag af omkring 28,000 r:dr, förslagsanslag, för ändamålets vinnande dessutom erfordrades; framställande kommitterade i öfrigt det förslag, att om sistnämnde summa af Rikets Ständer icke beviljades, ett mindre belopj) af 10,000 r:dr om året måtte anvisas, till anskaffande af paradkläder, i hvilket fall dock rust- och rotehållare fortfarande komma att bekläda sina båtsmän. 15 Enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkan, läcktes Kongl. Maj:t i auder bifalla, att forrbemälde korn mi lierades förslag, hvilket af Kongl. Maj:t i hufvudsaklig del gillades, må till rikets nästsammanträdande Ständer öfverllemnas, med til 1- kännagifvande uli nådig skrifvelse, det Kongl. Makt vill i nåder bifalla Rikets Ständers underdåniga förslag om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, i full rust- och rotehållare framgent erlägga fyra femtedelar af kostnaden för de af nuvarande persedlar,
från hvilkas lifgifvande in natura rotarne frikallas, samt Rikets Ständer å 5:te hufvudtiteln anvisa för ändamålet ett årligt förs agsanslag af 28,000 r:dr h:ko. 5:o 1 anledning af Rikets Ständers, uti underdånig skrifvelse den 11 Januari 1845, gjorda underdåniga anhållan om undersökning, i livad nion lotsarnes vilkor, der så beliöfdes, må kunna förbättras, samt att resultatet af detta vigtiga utredande matte inför rikets nästsammanträdande Ständer framläggas, hade Kongl. Maj:!.,, efter föregången så beskaffad pröfning, under den 3 Februari innevarande år, i nåder förklarat, det Kongl. Majit fann någon förhöjning för närvarande icke böra bestämmas uti gällande lols-ta xor, men alt Kongl. Majit, vid pröfning af 5:te liufvudtitelns statsbehof, ville taga i öfvervägande, om och till hvad belopp serskildt anslag må hos Rikets Ständer begäras för åstadkommande af ifrågavarande, af så väl Konung som Rikets Ständer, nödiga ansedda lönförbättring.
Departementschefen anmälde nu, det, till följd: af detta Kongl.
Majlis nådiga beslut, en utredning blifvit upprättad öfver det belopp, som erfordras för att kunna tillförsäkra förrbemälda personal en årlig inkomst af minst 200 ridr för hvarje iols-ålderman, 15l) ridr för hvarje mäster-lots och 100 ridr för hvarje sekund-lots, utöfver hvad de genom fiske kunna bereda sig tili bidrag för eget och de sinäs underhåll.
Det belopp, som för tillvägabringande af en så beskaffad lönförhöjning erfordrades, utgjorde enligt upprättade kalkuler Ridr 20,709; 22. 11. men afdroges derifrån dels den summa, som nu är afsatt för gralificationer eller 7,500: — Transport 7,500: — '20,709; 22. 11. 16 transport 7,500: — 20,709: 22. 11. dels det högre belopp, hvarmed statsverkets inkomst af lots- och båkmedlen är upptaget, e mot hvad som beräknades vid sista riks-staten 5,000: — — 12,500: 6å återstod ett belopp af R:dr 8,209: 22. 11. hvilket åter, derest 10 lästers fartyg befriades från skyldighet att begagna lots, hvarom fråga förevarit, beliöfde ökas med 1,790: 25. 1. då sammanlagda R:dr 10,000: — — utgjorde den summa, hvilken Departements-cliefen föreslog att af Kongl.
Majt b os rikets nästsammanlrädande
Uppå Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, läcktes Kongl. Maj:t i nåder besluta att, uti aflålande nådigt svar lill rikets nästsammanlrädande Ständer, äska den ifrågavarande, af Konung och Ständer nödiga ansedda, löntillökning, behöfliga summa af Tio Tusen (10,000) r:dr banko årligen. 6:o Handlingarna i målet, angående en lots- och båk-inrältning å insjöarna i kanal-leden från Götheborg lill Mern, deraf inhemtades:
Då upprensningen, så af Ettersundet som vid Stegeborg, till vinnande af samma vattenhöjd, sorn den öfriga farleden lill
Mern eger, äfvensom anställandet af lotsar å insjöarna i kanal-leden från Götheborg till sistnämnda ställe, samt dessa sjöars förseende med båkar och andra sjömärken, der sådane kunde finnas af behofvet påkallade, vore af icke ringa vigt för segelfartens befrämjande på Götha kanal, men utförandet af ett sådant företag icke ansetts tillhöra kanalbolaget, utan böra af det allmänna ombesörjas och bekostas, hade
December 1845 afgif vet - 17
Tet utlåtande i underdånighet anfört, hade Kongl. Maj:t, medelst nådigt Bref, den 14 Januari sistlidet år, förklarat hvad af ofvanberörda direktion blifvit i underdånighet hemstäldt, i afseende å anställandet af lotsar på kronans bekostnad å insjöarna i kanal-leden från Götheborg till Mern, samt dessa sjöars förseende med båkar och andra sjömärken, icke för det närvarande föranleda annan åtgärd, än att förvaltningen af Sjö-äreiulena anbefalldes upprätta och i god tid före nästinträffande riksdag till Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma med fullständigt och motiveradt förslag öfver kostnaden för lots- och båkinrättningen å förrberörda insjöar, på det att derefter måtte kunna bedömas, om och i hvad mån förhöjning i anslaget för lots- och fyranstalterna kunde blifva behöflig, till följd af det utaf kanal-direktionen i förevarande afseende framställda förslag.
Ehuru seglationen å sjön Wenern sedan äldre tider fortgått och skeppningen från dess hamnar icke varit obetydlig, syntes dock af åtskilliga anteckningar, alt några väsendtliga säkerhetsanstalter till ledning för sjöfarande, äf vensom någon lots-inrättning, icke före 1790-talet varit anbragt.
Sedan Kapitenen, vid Örlogs-flottan J. F.
IVarberg fått sig uppdraget uppliktningen och inseendet öfver nämnde anstalter, utgafs år 1797 en afhandling om sjöväsendet å Wenern och 1805 en s. k. seglationsbok.
Kapiten afgifvet förslag, blef en slags lots- och båk-inrättning ordnad, hvarefter Kongl.
Maj:t år 1813 lät i nåder utfärda reglemente och stadgar, rörande vården och tillsynen af dessa anstalter och om uppbörden för dem.
Uti detta nådiga reglemente bestämdes, att en sjö-officer, dåvarande Hydrografen för Wenern, skulle anställas i egenskap af befälhafvare och styresman.
Under dess befäl ställdes två uppsyningsman, den ena för Dalbosjön, stationerad i Wenersborg, samt den andra för Östra sjön, med station i Carlstad, hvilka voro förmän för de 14, derjemte anställde, prickhållare och lotsar, samt tillika hade tillsyn öfver sjömärken och prickar, hvilka utgjorde, de förra Bil.
N:o 2 lill Kongl. Maj:ts Prog. 1847, Haft. 1 3 18 244 och prickarna 343 stycken; och hade härvid förblifvit under loppet af flere år, intilldess
Direktionen lör befrämjandet af segelfarten på Wenern efter hand så föranstaltade, att tillsynen öfver samma sjö uppdrogs åt en enda person, hvilket förhållande ännu fortfar.
Syårigheten, om icke omöjligheten, för denna person att, såsom sig bör, hålla en allvarlig tillsyn öfver ordningen vid de vidlyftigt spridda farleder och hamnar, samt fyrar, sjömärken, prickar och prickhållare, som, till följd af trafikens tiL1 vext, numera måste anskaffas, och derjemte undersöka de, tid efter annan, upptäckta grund m. m., hade vållat, att ifrågavarande anstalter, enligt ingångna berättelser, i flera afseenden lemnat rum. för anmärkningar, ehuru
Sedan Direktionen för Götha kanal-bolag gifvit tillkänna behofvet af införandet af en krono-lots-inrältning å kanalen och de sjöar, hvarigenom denna sednare ledes, derom öfvertygelse!! under vissa vilkor jemväl syntes delas af Direktionen för segelfartens å Wenern beDämjande, hade, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 25 Januari 1833, KommendörKapiteneu G. Warberg, som då innehade chefsskapet för södra lots-distriktet, fått sig anbefaldt att företaga en inspektions-resa längs hela kanal-Jinien från haf lill haf och öfver sjöarna i denna linea samt att ingifva förslag till en krono-lots- och båk-inrättning derstädes.
Då, oagtadt dessa åtgärder från statens sida, en sådan inrättning icke blifvit till vägabragd t, som det ville synas, af brist på medel, och samma öfverklagade, för allmänna trafiken i dessa farvatten menliga förhållanden fortforo, hade Kongl. Majrt, uppå underdånig hemställan af Direktionen för befrämjande af segelfarten på Wenern samt enligt Förvaltningens af "Sjö-ärendena underdåniga tillstyrkan, under den 28 December 1843, i nåder bifallit, att nämnde sjö skulle ånyo uppmätas, karta deröfver upprättas samt beskrifning, grundad på den nya mätningen och gjorda undersökningar, författas; till hvilket allt 25,000 r:dr banko blifvit anslagne att af 19 Sjöfartsfonden utgå med.
5,000 r:dr årligen i fem år.
Då således staten redan anslagit en så betydlig summa för ifrågavarande ändamål, syntes den mening vinna ytterligare stöd, att staten, i likhet med hvad från äldre tider egt rum, med afseende å rikets yttre kuster, ock holde öfvertaga en inrättning, hvaraf en så ansenlig handelsrörelses säkerhet till stor del beror och hvilken svårligen kunde efter tidens fordringar åstadkommas af enskilde, hvilka ega att åberopa serskilda vilkor och aflal, på samma gäng de äro deraf bundne.
Med afseende å detta allt nu anförda och då härtill kom, att den fria farten från haf till haf kanalvägen tycktes med tiden allt mer och mer framkalla en transito-rörelse, då behofvet af en ordnad lots- och båk-inrättning tolde komma att än mera känbart låta sig förmärka, ansåg Förvaltningen af Sjö-ärendena lämpligast, att kronan ensam öfvertager ledningen af säkerhets-anslalterna för trafiken på ifrågavarande sjöar och låter derstädes införa en lots- och båk-inrättning, så mycket heldre, som seglationen å dessa sjöar fullt ut kunde anses lika äfventyrlig och svår som den på rikets yttre kuster, samt jemförelsevis förenad med lika många skeppsbrott och sjöskador, och trodde
Förvaltningen denna inrättning lämpligen kunna benämnas medlersta lots-distriktet.
Ehuru således en ordnad lots- och båk-inrättning för nyssnämnde trafik var af behofvet påkallad, och sådan inrättning redan af Kongl. Maj:t i nådig skrifvelse den 11 Augusti 1837 blifvit bifallen, återstod dock ännu frågan så väl om erhållande af tillräckliga medel att tillvägabringa och årligen underhålla densamma, då 1,000 r:dr såsom bidrag af Götha kanal-bolag och omkring 2,000 r:dr, svarande emot den uppgifna seglationsafgiften å Wenern, äro de enda enskildta bidrag, som för närvarande synas blifva att tillgå, men kostnaden, enligt nu afgifna förslag, deremot uppgick lill omkring 15,000 r:dr banko för året, som huruvida inrättningen skall åstadkommas, utan att rubba de förhållanden, hvilka nu finnas och under en mängd af år vunnit häfd, samt i vissa fall öfverensstämma med den ståndpunkt, hvaruppå den inre seglationen för närvarande befinnes, och i afseende å dessa föremål för närmare utredning anförde Förvaltningen vidare:
Vid första skärskådande ville det synas, som lots- och bak-inrättningen uti det nu i underdånighet föreslagna medlersta lots-distriktet, i likhet med den allmänna, borde grunda sig på fyr- och båk-afgiften samt lotsningsförtjensten; men i förra hänseendet förekom, att den nu gällande afgiften för segelfarten å Wenern utgår af lasten eller de transporterade 20 effekterne efter fastställd taxa, då deremot fyr- och båk-afgiften utgöres efter lästetal och erlägges för fartyget, hvars egare ofta icke eger lasten, och att öfverflytta afgifterna ifrån last- till fartygs-egare, syntes icke utan svårighet kunna ske.