Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då stämpelafgift för en handling på en gång skall utgöras med högre belopp än 5 00 B: dr, må af giften kunna erläggas i Stockholm genom insättning i föreskrifveil ordning uti Rän te kamm ar en och i landsorterna genom lever ering lill vederbörande Landtränteri; börande det qvitterade reversalet, som, utom uppgift å den er lagd a summan, alltid bör innefatta upplysning om ändamålet med den skedda lev e r erin gen , af lemnäs till den som, å Rättens vägnar, den ifrågavarande handlingen mottaga bör, hvilken, efter del han, å em be tets vägnar, på den handling, hvarför s t äm p e l a f g i f t sålunda blifvit er lagd, tecknat bevis, när detta skett och af hvem qvitto derå utfärdats, har att foga berörda qvitto vid de renoverade protokoll, som till vederbörande Hofrätt skola insända s. 7:o
Om högre stämpel, än föreskrifvet är, af enskild person frivilligt begagnas, ege åtal derå ej rum. 8:o
Då sakegare tiliåtes att — — — — — — — — — När parten eller den person, som handlingen förevisa låter, är aflägse boende, meddelas ofvannämnda intyg, i städerna helst af Magistratens ordförande eller dervid anställde tjenstemän, och på landet af Domare, Presterskap eller Kronobetjening, skolande — — — — — — — — — — — — — — — styrkas kan att behörigen makulerad t stämpelpapper varit bilagdt, men förkommet.
Bevillnings-Ulskoltels Betänkande N:o 7. 37 9:o A köpe-, bytes- och gåfvobref rörande fast egendom — — — — — — — och årtals-stämplar. 10:o Då Kongl.
Maj:ts eller vederbörande embets- — — — —• — — — — — inkomst af stämpelpapper. ll:o Ej må någon tillgodonjuta — — — — — med stämpel försedt. 12:o
De domstolar, till hvilka — — — — — — belagde äro. 13:o
För stämpel å domar — — — — — — expeditionen ansvarar.
l4:o 1 afseende å efterlefnaden af hvad i §§ 3 och 4 är föreskrifvet stadgas: d) att vederbörande skola vid förslags insändande till sådana tjenster, å hvilka fullmagterna böra efter de i nämnda §§ bestämda grunder förses med stämpel, foga behörigt utdrag af taxer ingslängder för de sis t för flutna 5 år, för hvilka uppgifter finnas angående de med lönen förenade i n korns ter, jemte uträkning öfver dessa löne-inkomsters medelbelopp; b) att vid tillsättande af förtroendetjenster eller andra beställningar, samt fullmagters meddelande m. m., hvartill förslag icke eger rum, det åligger vederbörande, som fullmagter. öppna bref eller konstitutorialer m. m. kontrasignera eller de derför belöpande afgifter uppbära och redovisa, att infordra och till handlingarne lägga behörig uppgift på ofvannämnde lönebelopp ; c) att vid allemnandet till Konsistorierna af vallängderna för ecklesiastika beställningar bör bifogas en af Lands-kontoret eller Häradsskrifvaren ur taxeringslängden meddelad uppgift a löne-inkomsterna för de sistförflutna 5 år, för h vilka dylika uppgifter finnas.
En lika uppgift bör för patronela beställningar åtfölja Patroni kallelse, då den till Konsistorium inlemnas. 15;o
Kyrkoherden i församlingen eller den, hans tjenst förestår, ansvare derför att stämpel af föreskrifvet värde åsättes de fullmagter och andra antagningsbevis, som genom protokolls-utdrag eller på annat sätt till Kyrkobetjeningen utfärdas, innan de tillträda sysslorna. 16:o Ordförande i Magistrat ansvare att borgare- och mästarebref, behörigen med stämpel försedda, uttagas. 17:o Ehuru stämpelpapper i hela ark icke vidare kommer att tillverkas, må det likväl vara såväl vederbörande Domstolar, Embetsverk och andra myndigheter, som ock enskilde personer tillåtet att, så länge tillgång pä dylikt s t ampelpapper finnes, detsamma i fö r e s kr ifvert ordning reqvirera och förbruka.
Sådant stämpelpapper må ock, i stället för beläggningss tärnplar, begagnas; dock anses detsamma ej giltigt, så framt ej både värdestämpeln och den i sjelfva papperet anbragta vattenstämpeln äro i behåll. 38 Bevillnings-Ltskotlets Betänkande l\':o 7. § 9.
Anskaffning och försändning af stämpelpapper.
Maj:ts och Rikets Stats-kontor skall alltid hafva i beredskap tillräckligt förråd af stämpelpapper utaf alla de särskilda slag och värden, hvilka, efter denna författning, erfordras, på det att ingående reqvisitioner deraf må genast kunna expedieras.
Kollegier, Konsistorier, Embetsverk och Embetsmän erhålla i föreskrifven ordning, efter reqvisition hos Stats-kontoret i Stockholm och hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i landsorterna, det för utöfningen af deras embeten erforderliga stämpelbelopp; och på det stämpelpapper till erforderlig myckenhet ej må saknas i landsorterna skola, uppå Lands-kontorens anmälan, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande så tidigt hos Stats-kontoret reqvirera ytterligare förråd deraf, att tjenligt tillfälle till papperets afsändande, helst sjöledes, må kunna begagnas, vid äfventyr att den högre kostnad, som genom en uteblifven tidig reqvisition åstadkommes, Kronan ersätta; men, om icke desto mindre någon gång, af oförutsedda orsaker, en större åtgång af stämpelpaper af en elier annan värdesort skulle inträffa, och behof deraf så hastigt uppstå, att sjölägenhet ej hinner afbidas, må, när Kongl. Majrts
Befallningshafvande sådant begära och tillfälle lill försändning å jernväg icke är för handen, afsändning med kronoskjuts genom Stats-kontorets försorg verkställas.
Då stämpelpapper till landsorten afsändes, böra vederbörande Embetsverk eller Embetsmän, till hvilka stämpelbeloppet skall afgå, derom underrättas. genom skrifvelse, som bör åtföljas af tvefaldt upprättade reversaler, hvaruti stämpelbeloppet till antal och värden behörigen specificeras.
Af dessa reversaler förblifver det ena i Landt-ränteriet till verifikation af årsräkningen, men det andra, qvitteradt och i Lands-kontoret annoteradt, insändes till Stats-kontoret, för att tillställas Stämpelpappers-kassören.
I landsorterna och i hvarje läns ränteri kommer stämpelpapper, under lika tillsyn och kontroll, som för Kronans uppbörd i allmänhet föreskrifves, samt under vård emot all skada, att hållas i beredskap och till den ändan af Statskontoret ditsändas; börande, i afseende på vården af nämnde stämpelpapper iakttagas, att det i Landt-ränteriet förvarade förråd afstämpladt papper bör förvaras i skåp inom 5:ne lås, hvartill Lands-kamer er ar en och Landt-ränlmästaren ega hvar sin nyckel, och den tredje innehafves af den person, som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande dertill utser.
Den som vill låta stämpla vexelblanketter, anmäle sig derom skriftligen hos Stats-kontoret, med bifogande af tvefald uppgift å antalet af samma blanketter.
Stats-kontoret later derefter om sitt beslut — — — — — Bevillnings-Utskottets Betänkande tf:o T. § 10.
Försäljning af stämpelpapper. 39 Å Landet förordna jemväl Kongl. Maj:ts Befallningshafvande erforderligt antal försäljningsman, hvilka ovilkorligen böra vid de ting, der sådant ej, enligt särskildt åtagande, ombesörjes af Domaren, allmänheten stämpelpapper tillhandahålla. 2:o Hvar och en, som på kredit — — — — — — — — § 12.
Utbyte af makuleradt stämpelpapper. l:o Utbyte af makuleradt stämpelpapper tillåtes, när det är synbart att misskrifning eller annan orsak vållat dess obrukbarhet, samt det blad, hvarå stämpeln är satt, finnes ostympadt, eller då sökt lagfart eller inteckning blifryit af slagen, äfvensom då, efter det inte ökning beviljats, med vederbörande intyg styrkes, att ansökningar om lån i Rikets Ständers Bank eller publika kassor b lif vit a fsia gna och att skuldebref ven af sådan orsak blifvit ö f v e r k o r s a de.
Härvid skall likväl för papperet betalas ii öre.
Utbyte af obegagnade vexe Iblanketter å hitintills förekommande värden får ske utan afgift. 2:o Påtecknade stämplar och underskrifna expeditioner må dock icke till utbyte emottagas, innan orsaken till deras obrukbarhet blifvit behörigen styrkt eller intygadt är att lösen för dem icke erhållits eller att de icke varit för ändamålet begagnade. — — — — —• — — — — — — § 16.
Ansvar för öfverträdelse af denna författning. 4:o Agent för utländskt försäkringsbolag vare ansvarig för behörig stämpel å försäkringshandling, som af honom utlemnas.
Beträdes han med underlåtenhet i detta hänseende, skall han böta 25 procent af den undansnillade afgiften; dock ej under 50 R:dr, samt ersätta Kongl. Maj:ts och Kronans förlust. 40 Bevillnings-Ulskollets Betänkande A.o 7. 5:o
Den som utlemnar vexel, hvilken icke blifvit med stamp behörigen försedd, bote 25 R:dr. 6:o Underlåter v exelgifvare att, innan vexel utlemnas, m kolera dithörande stämpel, böle 5 /Leir. § 17- Om fördelning af böter och om Ifelagares rätt till desamma.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1863. llevillnings-Ulskvtlelt Betänkande A’.-* S.
I J%:o 9.
Ank. till Exp.-Utsk. dea 34 April J8G8, kl. 3 e. m.
Uti en till Rikets Ständer allåten nådig skrifvelse af den 21 November sistlidet år (N:o 49), hvilken blifvit till Bevillnings-Utskottet remitterad, har Kongl. Maj:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan Dess och Rikets Kommers-kollegium samt Generaltullstyrelsen, efter erhållen befallning att afgifva underdånigt utlåtande och förslag angående de förändringar i nu gällande tulltaxa, hvilka, på grund af inträffade omständigheter och vunnen erfarenhet, eller för vinnande af större enkelhet i administrationen eller lättnad i rörelsen, kunde anses vara af behofvet påkallade, uti underdånigt yttrande af den 28 förutgångne Oktober föreslagit vissa ändringar och tillägg rörande åtskilliga detaljbestämmelser i nuvarande tulltaxa, Kongl. Maj:t, ehuru vid underdånig anmälan af detta ärende det icke lemnats utan uppmärksamhet att åtskilliga brister i taxan kunde föranleda till en väsendtligare omarbetning af densamma, likväl icke ansett tidpunkten dertill nu vara lämplig, enär förberedande åtgärder redan blifvit vidtagna för öppnande af underhandlingar om handels- och sjöfarts-traktat med Frankrike, och nödig omtanke således bjöde att icke gå underhandlingarne i förväg genom framställande af förslag till någon större reform i nu gällande lagstiftning, utan endast funnit Kommers-kollegii och Generaltullstyrelsens ofvanberörda förslag böra till Bevillnings-Utskottet öfverlemnas, för att tjena till upplysning och ledning vid den granskning af tulltaxan, som hos Rikets Ständer komme att ega rum.
Utskottet, som ansett lämpligast att för innehållet af detta embetsverkens underdåniga utlåtande här nedan lemna behöflig redogörelse allteftersom granskBih. lill R.
Prot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 1 t Btvillnivgs-Utikoltels Betänkande N:o 8. ningen af tulltaxan dertill föranleder, har i öfrigt genom remisser från RiksStånden fått emottaga dels protokollet öfver en inom Borgare-Ståndet förd diskussion med anledning af Kongl.
Maj:ts omförmälda nådiga skrifvelse och dels åtskilliga inom de särskilda Stånden rörande tullbevillningen väckta motioner.
Utaf det vid ofvannämnda nådiga Skrifvelse fogade Statsråds-protokoll inhemtas, att föredragande Herr Departements-chefen ansett de antydda bristerna i den nuvarande tulltaxan hufvudsakligen bestå deruti att i en och samma klass med lika tullsats blifvit sammanförda effekter af högst skiljaktig beskaffenhet och värde, saint att såsom tullpligtige förekornme i taxan en mängd artiklar, hvilka lemnade en så obetydlig tullinkomst, att, äfven om denna omständighet icke uteslutande borde afgöra, huruvida tullfrihet för en stor del af dessa föga inbringande artiklar kunde medgifvas, åtskilligt likväl syntes, till vinnande af lättnad för rörelsen och enkelhet i förvaltningen, kunna i denna rigtning åstadkommas, hvarvid det mål borde såsom eftersträfvansvärdt uppställas, att, sedan alla de artiklar, hvilka ansågos böra utgöra föremål för tullbeskattning, blifvit bestämda och jemte lämpliga tullsatser i tarifen upptagna, alla andra ej derstädes nämnda effekter, enligt samma grundsats, som redan vore gällande för utförsels-tarifen, förklarades vara tullfria; men att emellertid den ånyo väckta traktatsfrågan vore ett afgörande hinder mot en reform af tulltaxan i förenämnda syftning, äfven derutinnan, att om än icke alla de tullsatser, hvilka vid en omarbetning af taxan borde underkastas förändringar, kunde antagas särskildt intressera Frankrike, och således endast dessa behöfde frän en nu skeende taxerevision undantagas, den stora svårigheten likväl dervid uppstode, dels att det icke gerna vore möjligt att på förhand veta hvilka artiklar, som vid en blifvande underhandling med Frankrike kunde komma att utgöra föremål för ompröfning, dels också att, i anseende till det inbördes sammanhang, som måste finnas i hela tulltaxan, det blefve särdeleles svårt, om ens möjligt, att med någon följdrigtighet bestämma tullsatserna för en del artiklar, oberoende af hvad som på grund af andra Vigtiga skäl kunde för de öfriga komma att beslutas, och i följd hvaraf således ej heller en dylik partiel behandling af tulltaxan nu borde ifrågakomma i vidsträcktare mån än att de af embetsverkcn föreslagna mindre rättelser och tillägg blefve deruti gjorda.
Två af Stats-Rådets öfrige Herrar ledamöter, hvilka jemväl delat den åsigt, föredragande Herr Departements-chefen sålunda uttalat, i afseende på bristerna i nuvarande tulltaxa, samt, hvad införsel-tarifen anginge, medgåfvo giltigheten af det skäl, som af honom blifvit anfördt emot att för närvarande deri göra några förändringar, hafva emellertid, på anförda grunder, ansett den ifrågaställda handels- och sjöfarts-traktaten icke utgöra hinder, att alla i nämnda taxa ännu qvarstående utföt'sels-a,fgUter borttagas, hvilket de ock för deras del i underdånighet tillstyrkt.
Bevillning t-Vtskottels Betänkande N:o S. 3
Vid den ornformälda diskussionen hos Borgare-Ståndet, rörande denna nådiga Skrifvelse, har af särskilde ledamöter blifvit hufvudsakligen anfördt, å ena sidan att, då någon traktat med Frankrike ännu icke afslutats, frågan derom, i stället att kunna hindra den behöfiiga tullreformen, bort gifva Kongl. Maj:ts regering anledning att till Rikets Ständer aflåta förslag om förändring af tulltaxan, enär, genom tillkännagifvande att med dervid förekommande nedsättningar i tullen å vissa franska produkter afsåges möjligheten af traktatens afslutande, man både kunnat visa att dermed vore allvar och beredt sig ett vida bättre stöd för en blifvande underhandling derom; — att i öfrigt många artiklar i taxan förefunnos, hvilka traktaten icke behöfde beröra och för hvilka nedsättning i afgiftsbeloppen eller andra nödiga förenklingar vid tullbehandlingen nu både kunnat och bort föreslås; äfvensom att, då högre pris för våra varor ingalunda betingades genom utförselstull, utan denna tvärtom endast verkade nedsättning i vinsten för producenten, samt det icke vore genom sådana afgifter man förekomme misshushållning med landets skogstillgångar, utan korrektiv deremot borde sökas i skogslagstifiningen, alla exporttullar borde, utan afvaktan å franska traktaten, afskaffas; samt å den andra sidan: att om från Frankrike framställdes yrkande om lindring i tullen å artiklar, som derifrån exporteras, borde denna här medgifvas endast mot en motsvarande nedsättning i Frankrike af tullafgiften på våra vigtigaste exportartiklar, jern och trävaror, hvarföre, om utsigt funnes att under denna riksdag underhandlingarne med Frankrike kunde afslutas, deruti, och på det man måtte hafva något att erbjuda i utbyte mot en sådan fördel för våra produkter, förefunnes ett giltigt skäl att dröja med bestämmandet af tullnedsättning å vissa franska artiklar, till dess sig visade, om traktaten kornrne till stånd; att vidare, och äfven med erkännande af rigtigheten i allmänhet af den åsigt, att tullagstiftningen bör grundas på finanstullar, man likväl icke finge på en gång borttaga alla införselsafgifter på fabrikater, utan borde här den regel dervid följas, som andra länders statsmän antagit, att man sökt göra råämnen fria och bestämma en graderad tullafgift för fabrikater, lägre nemligen för så kallade halffabrikater, men något högre för färdiga konsumtionsartiklar, hvaremot sådana varor, som äro afsedda för omedelbar konsumtion, borde sättas i samma kategori,
så att tullafgiften, så vidt ske kunde, upptages till en viss procent af värdet, lika för dem alla; samt slutligen, att då tiden ännu icke torde vara inne för borttagande af qvarvarande utförsel-tullar, Bevillnings-Utskottet borde noga betänka sig innan det en sådan åtgärd tillstyrkte.
Af de till Utskottet remitterade motioner hafva en del afsett mer eller mindre allmänna grunder för tullagstiftningen, och andra åter speciela tullbestämmelser.
De sednare torde få närmare omförmälas vid de artiklar de angå och hvarvid de blifvit tagna under ompröfning, hvaremot Utskottet nu i sammanhang A Bevillnivgs-Ulskotlcls Betänkande N:o 8. med den Kongl, skrifvelsen bort till behandling upptaga dem af en mera allmän syftning.
I sådant afseende har blifvit yrkadt: af Herr P. H.
Hesselgren inom Borgare-Ståndet (N:o 228), att då flir den talrika industri-idkande delen af landets befolkning vore af väsendtlig vigt, att icke nya förändringar i den ekonomiska lagstiftningen alltför hastigt inträda, »den nu gällande tull-lagstiftningen måtte få blifva oförändrad under den statsregle»ringsperiod, som innevarande riksdag omfattar», dock under medgifvande, att en eller annan förändring af de i sådant afseende nu gällande föreskrifter, hvilken på grund af vunnen erfarenhet visat sig vara nödvändig och af behofvet påkallad, torde böra vidtagas; af Herr vice Talmannen Murén (N:o 291), som uti Borgare-Ståndet föreslagit, »att en revision af nuvarande tulltaxa måtte verkställas i den syftning, »att det uti en stor del tullsatser ännu uttryckta skyddssystemet blefve, så vidt »omständigheterna medgåfve, afskaffadf, och principen af finans- i stället för »skydds-tull fortfarande tillämpad, äfvensom att rubriceringen i tulltaxan måtte »så förtydligas, att tvister om dess rätta tillämpning icke kunde uppstå;» af Friherre Raab, C. A. (N:o 66), som, jemte framställande af åtskilliga anmärkningar mot den nu gällande tulltaxan och under anförande af de grunder, som, enligt motionärens åsigt, borde vid tullagstiftningen följas, och i afseende hvarå Utskottet torde få hänvisa till den tryckta samlingen af Riddcrskapets och Adelns motioner, bland hvilka den omständliga framställningen återfinnes under sitt ofvan utmärkta nummer, yrkat, att »tulltaxan måtte i sin helhet, öfverses och »granskas i öfverensstämmelse med frihandelns fordringar och grunder, så att en »del uppräknade nödvändighetsvaror och rudimaterier blefve tullfria och förädlingsindustrien skyddad medelst premier eller import-tull efter sig företeende »behof och hvartill omständigheterna kunde, med hänsigt till landets industriela »ståndpunkt föranleda; af Gustaf Johansson från Kronobergs län (N:o 310). hvilken inom BondeStåndet, jemte yrkande af införselafgift å åtskilliga tullfria råämnen och lifsförnödenheter samt af förhöjd tull å en del andra uppräknade varor, hemställt, att »Bevillnings-Utskottet vid tulltaxans uppgörande måtte tillse, såväl att den in»hemska näringsfliten och företagsamheten icke må blifva undertryckt eller för»lamad, som ock att Statsverket på denna väg måtte erhålla en skälig och bewhöflig inkomst till förekommande af alltför ohejdad skuldsättning»; samt af Herr von Koch.
S. (N:o lil), som hos Kiddcrskapet och Adeln och Bevillnings-Utskotlets Betänkande N:e &, 9 af Herr vice Talmannen Murén (N:o 153), som i Borgare-Ståndet, livar för sig, på anförda skäl yrkat, »att alla i den nuvarande taxan åsätta utförselafgifter måtte afskaffas.» Utskottet, som här nedan kommer att yttra sig angående det sålunda ifrågaställda borttagandet af alla ännu qvarvarande afgiftsbestämmelser vid varors utförsel, och att då taga under öfvervägande såväl hvad derom blifvit vidare anfördt, som oek väckta motioner om utförseltullen på vissa artiklar, har beträffande införsel-larifen väl funnit att, då, enligt hvad ofvan är omförmäldt, underhandlingar blifvit ånyo öppnade för åstadkommande af en handels- och sjöfartstraktat med Frankrike, och det icke låter förneka sig, att i förväg medgifven tullfrihet eller gjorda nedsättningar, der sådana ifrågakommit, å artiklar, som från nämnda Iand hit införas, kunna försvåra utverkandet af motsvarande fördelar för de svenska varor, som der afsättas, särdeles afseende bort vid taxebehandlingen härå fästas; men enär, å en annan sida, det icke heller kan bestridas, att flera af de i taxan förekommande varuartiklar icke, eller åtminstone mera aflägset, beröra handelsförhållandena med Frankrike, har Utskottet, som icke ansett nödig åtgärd för ändamålsenligare tullbestämningar å dessa i allmänhet hafva, under afvaktan på resultatet af traktatsförhandlingarne, bort uppskjutas, för sådana artiklar föreslagit rle förändringar, hvartill Utskottet af motioner inom Riks-Stånden eller eljest förekommande omständigheter funnit anledning; Och, då grunderna derför uti hvarje särskildt fall varda här nedan närmare uppgifna, torde beträffande såväl den nådiga Skrifvelsen och diskussionen deröfver, som hvad i de här omformälda motionerna blifvit i allmänhet yrkadt, vidare yttrande nu icke erfordras.
Bland de sålunda vidtagna förändringar i Vnförsel-tarifcn, i afseende å hvilka Utskottet i öfrigt får hänvisa till ett vid detta Betänkande Tullfrihet ti 11 stvrkt fÖT fogadt fullständigt taxeförslag, må först i ett sammanhang få omförmäla» de ar- åtskilliga nu tiklar, för hvilka Utskottet ansett fullkomlig afgiftsfrihet vid införsel böra med- tulipiigtiga gifvas.
Derom hafva i motioner yrkanden blifvit gjorda: för Gräs, färgadt, trensadt eller upprispadt, inom Borgare-Ståndet, af Herr C. G. Rydin (N:o 193), som ansett nämnda artikel, hvilken utgör ett råämne för tillverkningen af mattor af strå eller rötter, böra vara från införsel-afgift befriad, samt för Späck, inom Borgare-Ståndet af Herr Rydin (N:o 193), som hemställt att, om den å Tran och Späck, alla slag, nu med 1 öre per f/. utgående tull - Tvllfrihet afstyrkt för åtskilliga artiklar. (i Bevillnings-UlskotUls Betänkande N:0 8. sats icke kunde helt och hållet borttagas, åtminstone Späck, såsom utgörande ett råämne vid tranberedning, måtte förklaras tullfritt vid införsel; Och får Utskottet tillstyrka, att tullfrihet vid införsel må medgifvas såväl för ej speciliceradt Gräs. färgadt, trensadt eller upprispadt, samt Späck; som ock för följande nu i taxan med tull belagda artiklar, nemligen:
Agat, arbetad, oinfattad; Antimonium crudum, eller spetsglans oell regulus; Balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ; Bernsten, arbetad, oinfattad; förut tullpligtiga Bildhuggeri-arbeten och arkitektoniska arbeten, af ämne, hvilket, såsom arbetadt, ej är i taxan specificerad t; Bläckpulver eller substans; Borax; Broder-mönster; Citronsaft; Citronsalt; Fjäder, spritad; Folier, tenn- eller stanniol; Fosfor; ej specificerade Frukter och Bär, friska:
Giasflusser, oinfattade; Glete eller Glitt; Grönsaker, friska; Gummi, alla ej specificerade slag; Honing; Kakel, alla slag; Koraller, arbetade, oinfattade; Krokar, till fiske; Krut och s. k. patroner; Kummin; Lacmus; Lakritsrot elier Glycyrihiza; Lök, alla ej specificerade slag; Musslor, insyltade eller saltade; Nötter, kokos-; Qvicksilfver; Senap, omalen; Stenkolstjära; Svafvel, förut tullpligtiga slag; Svafvelblomma; samt Wismut; för hvilka varors afgiftsfria införande
Utskottet ansett gällande skäl förefinnas dels uti flertalets af dessa artiklar egenskap af råämne och material för inhemsk industri samt dels i den ringa tullinkomst de i allmänhet inbringat, och hvilken, såvidt den kunnat beräknas, uppgått för dem alla år 18G1 sainmanlagdt till endast 9,861 R:dr; och lärer, derest den nu ifrågasatta tullfriheten för Späck af Rikets Ständer medgifves, nämnda artikel, hvilken finnes i taxan upptagen under linien med hänvisning till Tran, böra, enligt bifogade taxeförslag, under särskild rubrik derstädes uppföras.
Genom den sålunda här ofvan föreslagna tullfrihet för införsel af friska frukter och bär samt grönsaker torde en af Grefve Liljencrantz, G. F., väckt motion (N:o 161), till den del densamma afser förhöjning i nu gällande tullsatser för dessa artiklar, få anses hafva förfallit.