Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hallands län — — 400: — — 400: — — Westmanlands d;o , ■— — — 1,000: — — 1,000: — — Kopparbergs d:o 5,100: — — 66,000: — — 71,100: — — Jemtlands d:o 400: — —- 800: — — 1,200: — —- Westerbottens d:o 6,666: 32. — 26,666: 32. — 33,333: 16.
— Norrbottens d:o 4,000: — — 43,333: 16. — 47,333: 16. — Summa 16,166: 32. — 138,200: 154,366: 32, — Räkenskaperna för revisions-året äro i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning och hafva ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida.
Behållningar och fordringar 1,434,046: 23. 6.
Diverse inkomster 245: 23. 10.
Balans till år 1857: Skuld 39: 46. 1.
Summa 1,434,331: 45. 5. — 24 — Credit.
Skuld 46: 32- 10- Utgifter:
Omkostnader 32: 5. 1.
Afskrifningar 25,688: 45. 4. 25,771: 2. 5.
Kontant behållning 28,013: 38. 9.
Fordringar 1,372,650: 30. 1.
Anmärkt post 4,000: —- — Proprie balanser ••••_ 3,849: 37. 4. 1,408,514: 10. 2.
Summa 1,434,331: 45. 5. 3:o Magasins-fonden.
Denna räkenskap, som innefattar redovisning för f. d.
Allmänna magasins-inrättningens ännu på utredning beroende fordringar och skulder, är för revisions-året granskad i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning och utvisar följande förhållande:
Balans från ur 1855:
Bekållningar och fordringar 14,337: 41. 6.
Aterdebiterade medel 880,000:
Balans till ur 1857: Öfverlevereringar 5: 22. 6.
Skulder 2,922: 31. 10. 2,928: 6. 4.
Summa 897,265: 47. 10.
Skulder 382,928: 6. 4.
Transport: 882,928: 6.
4. — 25 — Transport: 882,928: 6. 4; Balans till år 1857:
Inventariers värden Fordringar Anmärkta poster ... 1,937: 44. — 8,580: 7. 4. 2,030: 40. 11. 24,337. 41. q. 1,788: 45. 3.
Summa 897,265: 47. 10; 8 1.
Häraf inliemtas, att magasins-fondens uti sednaste revisions-berättelse omförmälda skuld till Rikets Ständers Bank, 880,000 R:dr, numera blifvit, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, uti 1856 års räkenskap förd inom linien.
Enligt hvad Revisorerne inhemtat, har emedlertid af fondens ofvan uppgifna kapital-behållning ett belopp af 1,333 R:dr 16 sk.
B:ko blifvit under näst-lidne Augusti månad till Rikets Ständers Bank levereradt såsom afbetalning å ifrågavarande skuld, hvilken sålunda för närvarande utgör 878,666 R:dr 32 sk.
Deremot balanseras fortfarande i räkenskapen den af nästlidet års Revisorer jemväl omförmälda summa, 1,937 R:dr 44 sk., utgörande värdet af åtskillige äldre inventarier; och är frågan örn beloppets afskrifning beroende af Rikets Ständers pröfning.
Bland magasins-fondens i liufvudboken antecknade fordringar förekommer en post å 236 R:dr 15 sk., utgörande försäljnings-medel för vid Umeå krono-magasin år 1831 försåld spanmål, men den vid hufvud-boken såsom verifikation bifogade kassa-räkning för Umeå magasin upptager samma fordran till ett belopp af 380 R:dr 44 sk. 51 r:st.; hvilken skiljaktighet alltså torde böra af vederbörande redogörare förklaras.
Förutom ofvannämnde skuld till Rikets Ständers Bank, upptager räkenskapen 2:ne andra magasins-fondens skulder, nemligen 339 R:dr 37 sk. 8 rist. till Frösö magasin och 2,582 R:dr 42 sk. 2 r:st. till Ladugårdslands f. d. bränneri; 0111 hvilka skulders tillkomst och beskaffenhet
Revisorerne ej kunnat vinna upplysning.
Fondens tillgångar äter bestå, enligt räkenskapen för revisions-året, utom ett kontant belopp, 1,788 R:dr 45 sk. 3 r:st., af åtskilliga äldre fordringar i följd af utlemnade undsättnings-lån, hvaraf en del innestående uti aflidne redogörares balanser; och uppgår hela beloppet häraf numera till endast 10,611 R:dr 3 r:st.
Då dessa i allmänhet för omkring 30 ä 40 år tillbaka uppkomna fordringar under lång tid oförändrade balanserats i räkenskaperna och föga anledning förefinnes, att de numera kunna komma att indrifvas, synes upprättandet af särskild hufvudbok för magasins-fonden hädanefter vara mindre behöfligt, och Revisorerne hemställa således, att denna räkenskap måtte för framtiden upphöra, i hvilket fall Kongl.
Stats-kontoret torde böra anbefallas, att, efter den ytterligare utredning, som kan åstadkommas i afseende å fondens fordringar och skulder, verkställa ifrågakommande liqvider och bokföra möjligen inflytande fordringsbelopp. 4 — 26 — C) Avesta lirwii0-in»<pektluii.
Dess redogörelse, som i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning utan anmärkning och icke heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida, utvisar följande förhållande:
Del et.
Balans från år 1855. 100. 19.
2. behållning vid Avesta 13,460: 32. — Uppbörd. 137. 16. 1. koppar-ränta, enligt riks-statens förslagspris, 21,040: 16. — S:a 258. 15. 3, Summa 34,501: -— — Credit.
Leverering: 230. — — till Westerås’ metallvåg 30,666: 32.
— Balans till år 1857: 28. 15. 3. behållning vid Avesta 3,834: 16.
S:a 258. 15. 3.
Summa 34,501: — — Med anledning deraf, att göromålen för den i Avesta anställde Krono-inspektor på sednare tider, i följd at nedsättning i afraden från Fahlu kopparverk, i betydlig mån minskats, anhöllo Rikets sednast församlade Ständer uti underdånig skrifvelse, hos Kongl. Maj:t, att nämnde tjenst matte, derest densamma icke vidare vore behöflig, utan kopparuppbörden kunde af krono-betjeningen öfvertagas, varda vid innehafvarens afgång indragen; — och är denna fråga, enligt hvad Revisorerne inhemtat, beroende på Kongl .Maj:ts nådiga pröfning.
Myiit-vcrket.
Dess räkenskap, som blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskad utan anmärkning, utvisar följande förhållande: — 27 — Debet, Balans från år 1855:
Behållningar och fordringar 163.695: 5. 7. Uppbörd:
Stats-verkets silfvertionde: af Sala silfververk:
Specie 4,127: 35. 5.
å 128 sk. 11,007: 14. 5. af Löfås silfververk: Specie 4: 33. 6. å d:o 12: 25. 4. 11,019: 39. 9.
Myntskatt å guld och silfver 22,470: 7. 2.
Stockprof å d:o d:o 127: 38. 1.
Vinst å koppar-skiljemynts utmyntning 1,299: 30. 10.
Diverse inkomster 2,419: 32. — 37,337: 3. 10.
Från Kongl. Stats-kontoret:
Stats-anslag till Myntets drift 8,000: — — Balans till år 1851:
Skuld till Rikets Ständers Bank för guld och silfver till utmyntning 706,693: 22: 3, Summa 915,725: 31. 8.
Skuld 114,916: 18. 2.
Arfvoden, dagsverks-penningar, materialier m. m 22,240: 12. 1.
Deglar, ved och kol, smältförlust m. m 21,947: 18. 1. 44,187: 30. 2.
Till Kongl. Stats-kontoret: silfver-tionde 11,019: 39. 9.
Kontanta tillgångar : Guld, dukater, i värde 1,133: 16. — Silfver, i värde 4,178: 6. 2.
Banko-sedlar 1,743: 36. 8. 7,055: 10. 10.
Transport : 7,055: 10. 10. 170,123: 40. 1. — 28 — Transport: 7,055: 10. 10. 170,123: 40. 1.
Behållning i metaller: Guld, i värde 77,702: 34.
— Silfver, i värde 649,683: 38. 5.
Koppar m. ra., i värde 5,632: 24. 4. 733,019: 9.
Behållning af inventarier, ved och kol 5,527: 28.— 745,601: 39. 7. Summa 915,725: 31. 8. § I Beträffande arbetena vid Kongl.
Mynt-verket under revisions-året, inhemtas af Ofver-direktörens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, att under detta år icke något kopparmynt blifvit tillverkadt, med undantag af ett helt litet parti af det nya skiljemyntet, sorn under vårtiden på försök togs i arbete, hufvudsakligen för att kunna pröfva de nya myntstämplarne.
Af guldmynt voro 12,499 dukater utmyntade, och kostnaden för denna tillverkning godtgjordes ungefärligen af den derför influtne myntskatt.
Der emot hade, i följd af Banko-fullmäktiges upprepade reqvisitioner å silfvermynt, så mycket arbete, sorn möjligen kunnat medhinnas, blifvit användt på denna tillverkning, hvilken under året uppgått till 830,725 R:dr 36 sk. silfver specie, motsvarande 2,215,278 R:dr 32 sk.
Som likväl myntskatten för silfver icke betäcker ens halfva tillverknings-kostnaden, hade tillgångarne från föregående år måst för detta ändamål anlitas och mynt-verkets ekonomiska ställning i följd deraf försämrats.
Utmyntningen af silfvermynt hade nemligen medtagit stats-anslaget för året till mynt-verkets drift och underhåll 8,000: den för silfver'Utmyntningen erlagda myntskatt 18,049: — — af myntverkets tillgångar för år 1855 10,715: — — tillsammans 36,764:
•—■ — deraf dock för lojerings-koppar åtgått 11,036: — — så att sjelfva myntnings-kostnaden uppgått till 25,728: — •—• och visade sig således häraf, att silfver-utmyntnings-kostnaden under år 1856 utgjort
Itott procent med inberäkning af kopparen och, utom kopparen, l^fo procent af det tillverkade myntets värde. § 2.
Mynt-verkets behållning af koppar vid ingången af år 1856 upptages i räkenskapen till ett värde af 11,298 R:dr 6 sk., då deremot, enligt Ofver-direktörens underdåniga berättelse, värdet derå utgjort 12,129 R:dr 32 sk. 5 r:st,, hvaraf 3,801: 16. uppgifves såsom värdet af prägladt kopparmynt och 8,328: 16. 5. såsom koppar och messing i behåll för utmyntning.
Enligt Revisorerne meddelad upplysning, lärer denna skiljaktighet i uppgifter härröra deraf, att räkenskapsföraren uti nästföregående årets hufvudbok i en post sammanfört färdigt kopparmynt, koppar, messing och messings-skrot m. m.n samt utfört värdet deraf efter ett antaget medelpris af 24 sk. per skålpund, då deremot Ofverdirektören i sin berättelse åtskiljt de olika metallsorterna och upptagit dem till deras värde efter inköpspriset.
Rättelse häruti är emedlertid uti räkenskapen sedermera vidtagen, så att utgående balansen specifikt upptager så väl vigten som värdet för hvar och en af de särskilde metaller, som funnos i behåll till påföljande år. _29 § 3.
Revisorerne få anmäla, att de nti flera föregående revision.s-berättelser omförmälda, af Kongl. Stats-kontoret den 30 Juni 1843 till Kongl. Maj:t afgifna, underdåniga förslag till nya reglementen för Mynt- och Kontroll-verken, enligt erhållen upplysning, fortfarande äro på Kongl. Maj:ts pröfning beroende.
Räkenskaperna, sorn undergått granskning i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning och ej heller föranledt till någon erinran å Revisorernes sida, redovisa inkomster och utgifter på följande sätt:
I landet utestående krono-uppbörd , 7,292: 12. 7, Uppbörd:
Enkel afgift 17,849: 37. 5.
Dubbel d:o 122: 36. 3.
För utländska arbetens kontrollering 1,087: 39. — 19,060: 16. 8.
Öfverlevereringar 1: 19. 7. Summa 26,354; — 10.
Balans från år 1855: Öfverlevereringar 15: 18. 3.
Omkostnader för verket 3,753: 23. 7.
Afkortning — 2. 3,753: 23. 9.
Transport: 3,768: 42. — — 30 — Transport: 3,768: 42: — Leverering: Till Kongl. Stats-kontoret och länen 14,005: 1. 5.
I landet utestående krono-uppbörd 8,580: 5. 5.
Summa 26,354: — 10.
Skog,s-institutet.
Räkenskapen, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, har ej heller hos Revisorerne foranledt någon erinran och utvisar följande förhållande:
Tillgångar 3,106: 45. 9.
Anslag af skogsplanterings-medlen 3,650: — — Försäljnings-medel 132: 26.
— Tillkomna inventarier 117: 4. — S:r 3,899: 30.
— Summa 7,006: 27. 9.
Utgifter: Aflöning a 2,731: 12. — Hushyra 400: -— ■— Revision af skogs-kartor 58: 34.
— Reparationer och inventarier 117: 4. •—■ Yed, ljus, expenser och diverse 531: 21.
— Afskrifning af förbrukade inventarier 142: 22. 4.
S:r 3,980: 45. 4.
Transport 3,980: 45. 4, — 31 Transport: 3,980: 45. 4.
Kontant behållning 330: 39. 3.
Inventariers värde 2,694: 39. 2.
S:r 3,025: 30. b. Summa 7,006: 27. 9.
Styrelsen öfver Eke-plaiitcringante.
Dess räkenskap, som blifvit uti Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkning, liar bos Revisorerne icke föranledt till någon erinran.
Belt et.
Tillgångar 9,266: 34. 6, Uppbörd:
Afkastning af WTsingsborgs kungsgård 9,512: 25. 10.
Dito af Ostra Malmskogen 125: 16. — Observations-medel .••• 13: — — Tillkomna inventarie-värden 1,343: 5. 4.
S:r 10,993: 47. 2.
Balans till år 1857: Skuld 73: 4. 5.
Summa 20:333: 38. 1.
Skuld _316: 40. 2.
Aflöning 1,976: 8.
— Planteringarna och jordbruket 2,561: 40. 8.
Transport i 4,538: — 8. — 32 — fiiverse utgifter Afskrifning å inventariers värden Transport: 4,538: — 8. 2,598: 23. 5. 359: 6. 5.
S:r 7,495: 30. 6.
Inventariers värde 7,805: 9. 11. 4,716: 5. 6.
S:r 12,521: 15. 5.
Summa . 20,333: 38. 1.
Revisorerne, sorn erhållit del af Styrelsens till Kongl.
Maj:t den 20 April 1857 afgifna underdåniga berättelse om ek-planteringens på Wisingsö tillstånd och förvaltning under revisions-året, hafva deraf inhemtat, bland annat, att omkring 40 tunnland blifvit dels med ek planterade, dels besådde med ekollon, och dessutom 25 marker lärkfrö utsådd; hvarjemte utgallringar blifvit verkställde å omkring 30 tunnland af 1834 års ollonsådd, samt öfverskärmad skog på åtskilliga ställen bortröjd å tillsammans 80 tunnland.
Ekarnes vextlighet hade i allmänhet under året ej blifvit förhindrad af någon annan skada, än att en mindre del, eller 1834 års sådd, lidit af nattfroster och insekter.
Redogörelserna för anslaget till socken-kartors upprättande och för Kontorets bötes-medel äro i Kongl.
Kammar-rätten granskade utan anmärkning.
Ställningen inliemtas af följande tabeller: l:o Anslaget till Socken-kartors upprättande: Kongl.
Geiieral-laiidtniäteri-koiiÉoret, Debet.
Balans från är 1855:
Tillgångar 486: 43. 2.
Stats-anslag Försäljnings-medel 2,833: 16. — 15: 16. — 2,848: 32.
- Summa — 33 — Credit.
För kartor oell beskrifningar in. 2,869: 16. —- Balans till år 1857:
Kontant behållning 466: 11. 2.
Summa 3,335: 27. 2. 2:o Bandtrnäteri-kontorets bötes-medel:
Tillgångar 3,193: 39. 5.
Böter 1,334: 7. 3.
Försäljnings-medel 146: 18. 4. ' ]^4gQ. 25. 7. Summa 4,674: 17. — Cr ed i t. n'
Afskrifningar 1,091: 32.
— Till diverse ändamål 611: 39. 1,703: 23. 9.
Kontant behållning 1,495: 39. 3.
Oredovisade böter 1,475: 2. — 2,970: 41. 3.
Summa 4,674: 17. — Revisorerne hafva vid dessa räkenskaper icke funnit något att anmärka.
Räkenskaperna hafva med anmärkning blifvit granskade i Kongl.
Kammar-rätten och framställa förhållandet med inkomster och utgifter på följande sätt: 5 — 34 — Debet.
Tillgångar 500,135: 37. 8.
Porto för inrikes samt Norska, Finska och Ryska brefvexlingen.... 496,860: 25. 6.
Dito för utrikes dito 230,204: 32. 1.
Transito-porto för Norska, Finska och Ryska dito 32,338: 8. 5.
Porto-afgift för brefvexlingen medelst telegraf-inrättningen 1,421: — — Assurans-afgifter för i rekommenderade bref inneslutna medel 38,562: 40.
— Rekommendations-afgifter 95,772: 22. -— Ränta å inköpta obligationer 23,045: 42. 6.
Frakt-medel af sjöpost-farten] 55,349: 1. — Bötes-medel 391: 36. 3.
Observations-medel 2,438: 14. 1.
Extra inkomster 362: 21. 1. SÅ 976,747: 2. 11.
Diverse verks medel 2,916: 36.
— Balans till år 1857: .Skulder : 28,403: 31. 1.
Summa 1,508,203: 11. 8.
Skulder 18,790: 26.
— Afkortningar och afskrifningar:
Förskjutna ersättningar för genom poströfverier förkomna penninge bref 8,927: 16.
— Provision för försålda frimärken ..å 5,018: 4. 10.
Porto för outlösta bref 2,390: 19. 4.
Porto-andelar för med ångbåt och diligens ankomna bref 5,748: 10. 8.
IJestituerade medel v 138: 33. 1.
Åklagare-andelar af böter 32: 19. 7.
Observations-procent 978: 32. 6.
S:r 23,233: 40.
Aflöning 158,756: 36.
— Indragnings-stat 21,172: 28. 10.
Pensioner 7,561: 10. 8.
Transport: 137,490: 27. G. - 35 — Transport: 187,490: 27. 6.
Kontors-, stall- och hus-hyror samt posthusens underhåll och onera 33,924: 34. 4.
Postiljoners traktamente 50,618: 21. 9.
Dito beklädnad och beväring 5,368: 20.
— Brefdragares beklädnad 750: 32. — Postförings-kostnader inom riket 201,662: 29. 1,1.
Roterings-ersättn ingar ; 3,564: 6. 1.
Gästgifveri-hållnkgen vid Grisslehamn 200: — — Sjöpost-fartens omkostnader 123,842: 28. 8.
Utrikes brefvexling,en 127,840: 22. 6.
Understöd för Telegraf-inrättningen 8,110: 45. 4.
Ersättningar till utrikes beskickningar och Konsuler för utbetalclt post-porto 5,565: 37. 7. Förlust på paket-posten 3,606: 3. 1.
Understöd för diligens-bolaget J\° I 8,000: — -— Post-ångfartygens underhåll och reparationer 62,000: 5. 4.
Skrifmaterialier och expenser saint ljus och ved 9,267: 43. 10.
Gratifikationer 10,079: 8. — •
Extra utgifter 25,953: 37. 11.
S:r 867,846c 19. 10.
Till Civil-statens pensions-inrättning 2,916: 36.
Kontant behållning 3,000: —•
— Räntebärande obligationer 577,441: 2. 4.
Materialier (stenkol) 577: 24.
— Fordringar och förskotter 14,397: 7. 6.
S:r 595,415: 33. 10. ,508,203: 11: 8.
Den afgifna underdåniga berättelsen om Kongl.
Post-verkets förvaltning under revisions-året innehåller, bland annat, följande uppgifter, som Revisorerne ansett sig böra här meddela: l:o Sedan Kongl.
Maj:t under den 23 Januari 1856 förordnat, dels att, till beredande af daglig post-kommunikation emellan hufvudstaden och utlandet äfven under den tid af året, ela ångbåtsfarten är inställd, snällpost-förbindelserna emellan Stockholm och Helsingborg skulle, på sätt
General-post-styrelsen uti underdånigt memorial föreslagit, utsträckas till alla dagar i veckan under de fem vinter-månaderna Januari, Februari, Mars, April och December sålunda, att nya snällposter fem gånger i veckan fram och åter, med anlöpande af Skenninge, skulle inrättas, dels ock att, likaledes under berörda tid, nya snällposter skulle tillvägabringa.? två gånger i veckan frän Halmstad till Götheborg, samt tre gånger i veckan från Götheborg till Halmstad, för vinnande af dag - lig post-kommunikation äfven emellan Götheborg och Helsingborg, så hafva dessa nya snällposter kommit i gång under påföljande Februari månad, 2:o Till beredande af erforderlig förbättring i post-kommunikationerna emellan Östersund och Norrige öfver Herjeådalen, hafva åtskilliga anordningar blifvit vidtagna, så att posten emellan ^Wemdalen och Wiken, i stället för att ga gemensamt med posten emellan Ljusdal och Östersund, befordras med särskild skjuts, och posten emellan W iken och Walddalen fortskaffas med skjuts, i stället för att med gående bud befordras. 3:o Till afhjelpande utaf anmäldt behof af ökad postgång inom Westerdalarne, har den år 1851 inrättade enkla postgången en gång i veckan emellan Gagnef och Malung blifvit till dubbel postgång förändrad. 4:o
För vinnande af skyndsammare och lättare brefvexling emellan Sölvesborg och andra orter af riket, har den emellan W exiö och Carlshamn gående snällposten blifvit utsträckt till Sölvesborg, i följd hvaraf den ar 1837 inrättade särskilda post emellan sistnämnde stad och Christianstad kunnat, såsom öfverflödig, indragas. 5:o
Till underlättande och betryggande af brefvexlingen inom vissa delar af Herjeådalen, har en ny post-expedition blifvit inrättad i Funäsdalen? by af Tännäs församling. 6:o
I förening med utvidgning af postförbindelsen emellan Umeå och Lycksele kyrkoby i Westerbottens län till en gång fram och åter i hvarje vecka, liar den i Lycksele varande post-stationen blifvit förändrad till post-expedition. 7:o
Med anledning af derom gjorda underdåniga framställningar, lemnade Kongl. Majit, under den 16 December 1856, nådigt bifall, dels till inrättande af en ny post två gånger i veckan fram och åter emellan Skenninge och Motala, att sättas i samband med de här ofvan omförmälda nya snällposterna under vintermånaderna emellan Stockholm och Helsingborg; dels till nya poster från Svinesund till Götheborg tvä gånger i veckan, från Götheborg till Strömstad en gång i veckan och från Strömstad till Svinesund två gånger i veckan, hvarigenom en af Norska Regerings-departementet för det Indre ifrågaställd utvidgning af post-förbindelserna emellan Norrige och utlandet under vintermånaderna kunde lämpligast vinnas; samt dels ock dertill, att den år 1847 inrättade snällpost, som från Stockholm afsändes till Gefle en gång i veckan under sommarmånaderna, jemväl finge utsträckas till den öfriga delen af året, Då det emellertid icke lyckades General-post-styrelsen att, för fortskaffåndet af dessa poster, å något ställe erhålla beting till jemväl nådigst föreskrifvet belopp, kunde ifrågavarande poster icke sättas i gång förr än påföljande vinter. 8:o Genom nådigt bref af den 28 Mars ifrågavarande år, anbefalldes Generalpost-styrelsen, att gå i författning om, anskaffande för Post-verkets räkning af ett för vinter-postföring emellan Gottland och Oland bygdt och ändamålsenligt inredt propellerångfartyg af jern, hvilket, såvidt möjligt vore, jemväl skulle uppehålla post-förbindelsen sommartiden tvenne gånger i veckan emellan fastlandet och Gottland.
Då likväl för denna postförings ordnande medelst ångfartyg vintertiden åtskilliga förberedande undersökningar befunnos högst nödvändiga, kunde ej kontrakt om byggande af ett sådant fartyg uppgöras förr än den 9 Februari 1857.
Uti detta kontrakt, ingånget med Motala mekaniska verkstad, bestämdes, bland annat, att fartyget, för ett pris af 126,585 R:dr — 37 - riksmynt, skulle under loppet af Maj månad påföljande året fullt färdigt aflevereras till Post-verket, med dervid utfäst vite af 6, procent å kostnadssumman för den tid, sorn aflevereringen fördröjdes.
Enligt hvad ltevisorerne inhemtat, har dock denna förbindelse ännu ej blifvit af Motala verkstad fullgjord. 9:o Efter det
General-poststyrelsen uti underdånigt memorial anmält, hurusom genom brefvexlingens tilltagande och den utveckling, postväsendet tid efter annan erhållit med deraf följande tillökning i antalet af post-tjenstemän och betjente, utrymmet i härvarande General-post-kontor befunnits otillräckligt, särdeles efter den då nyligen gjorda inrättningen med lokalbrefs emottagande och kringbärande, enär för de härmed sysselsatte brefbärare äfvensom för föreståndaren icke funnits någon egentlig lokal, utan de måst, under tjenste-utöfningen vid Kontoret, inrymmas i ett rum, som vore anvist andra tjenstemän och betjente, till mehn och intrång för desse, samt, till fyllande af det angelägnaste beliofvet af utrymme, Styrelsen ansett annan utväg icke vara i det nuvarande posthuset att tillgå, än att anlita någon af boställs-våningarna, dertill General-post-direktörens, såsom belägen 1 trappa upp, synts bäst lämpa sig; så har Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 19 Augusti 1856 tillåtit, att af berörda boställsvåning sex rum måtte från påföljande Oktober månad för Post-verkets behof användas, mot kontant hyres-ersättning till General-post-direktören, äfvensom att, då återstoden af våningen icke vidare vore för honom till boställe användbar, derå af Stockholms enskilda bank gjordt hyres-anbud finge antagas.
Under den 8 September nämnde år afgaf General-post-styrelsen ett fullständigt motiveradt underdånigt memorial angående behofvet, förr eller sednare, af nytt posthus i Stockholm, men den nådiga framställning, som med anledning deraf gjordes till Rikets sednast församlade Ständer, lyckades ej vinna bifall. § 2- Vid jemförelse mellan porto-uppbörden åren 1854, 1855 och 1856 visar sig, att då för inrikes brefvexlingen (deribland äfven enskildes bref- för utrikes- samt vexling med optiska transito-bref tclegrafernej. vexlingen. den år 1854 uppgick till 506,367: 47. 1. 225,562: 24.
3. och år 1855 (med hvilket års sednare hälft det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer beslutade nya system för inrikes brefvexlingens taxering, medelst ett medel-porto af 4 sk. b:ko per enkelt bref och portots erläggande med så kallade frimärken, tillämpats) utgjorde.... 480,116: 23. 2. 250,724: 35.
3. densamma år 1856 belöpte till. .. 480,276: 35. — 280,517: 31. — och att således, ehuru uppbörden för inrikes brefvexlingen år 1854 öfverstigit den för år 1856 med 26,091: 12. 1., samma slags uppbörd är 1856 öfverstigit den för föregående året, oaktadt under förra hälften deraf den gamla högre porto-taxan ännu var gä lla lide,- med 160 R:dr 11 sk. 10 r:st.
B:ko, samt att, genom utrikes brefvexlingens ökning, sam - Summa. 731,930: 23. 4. 730,841: 10: 5. 760,824: 18. — — 38 — manlagda porto-uppbörden år 1856 öfverstigit den för år 1854 med 28,893 R:dr 42 sk. 8 r:st. och den för år 1855 med 29,983 R:dr 7 sk. 7 r:st., allt Banko.
Om man åter vill jemföra sammanlagda brutto-uppbörden vid Post-verket för berörda 3:ne år med hvarandra, framstår det resultat, att, då denna uppbörd uppgick för år 1854 till 895,524: 47. 11. » » 1855 » 907,114: 36. ■—• och » » 1856 » 979,663: 38. 11. uppbörden för år 1856 öfverstigit den för år 1855 med 72,549: 2. 11. och den för år 1854 med 84,138: 39.
— Afiöningarria och omkostnaderna med mera, sorn år 1856 sammmanlagde utgjort 867,846: 19. 10. men år 1855 uppgiiigo till endast 757,831: 15. 10. hafva således ökats med 110,015: 4. — hvilken ökning uppkommit dels deraf, att, för byggnad af ett nytt ångfartyg för post-kommunikationens underhållande emellan Ystad och Stralsund, ett belopp af 33,333 R:dr 26 sk. 4 rist. år 1856 mera utgått än år 1855, dels af samma orsaker, sorn redan år 1855 stegrat utgiften mot föregående årets, nemligen postförings-legans stegring och post-kommunikationernas jemte postiljons-beskickningarnes utvidgning, samt dels genom i nåder medgifua partiela afiönings-förbättringar åt personalen m. m. 8 3.