Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afkortnlngslängderne skola derefter i Stockholm till ÖfverStåthållaren, i .Länen lill Konungens Befallningshafvande aflemnas till ytterligare pröfning, och om något dervid icke varder påmint, till afföring i räkenskaperna beordras. §• 3- Om undanlag och lindring i Bevillningen.
a Af om.
Från afgift efter 1 Art. befrias? j) Ynglingar, som vid Academier, Gymnasier och allmänna Skolor studier idka; a) Manufacturister och Fabriksidkare i Eskilstuna Fristad, så för egna personer, som för hustrur, barn och tjenstehjon.
Befrielse från afgift enligt a och a Art. åtnjuta: 1) I tjenst varande, så väl med pension afskedade Gemenskapen af indeldta och värfvade Arméen till lands och sjös jemte Båtssnanshållet. a) Gemenskapen af extra roterade och conscriberade Krigsfolket för det krigsår, dl de gjort någon Garnisons- eller Falt-tjenst; och skall till bestyrkande af verklig tjenstgö - 748 Bevilkiings-ZJtsAottéts Betänkanden. ling, när afkortning eller restitution söfees, behörigen upprättatl och underskrifven förteckning å manskapet till Konungens .Befallningshafvande i orten, af Chefen aflemna».
Dock sträcke sig, i dessa begge fall, undantagen endast ti l Krigsfolkets egna personer. g) Upptagne fattige barn, till den genom Kongl.
LegohjonsStadgan af den 15
Maj 1805 föreskrifne alder, fatiighjon, eller sådane personer, som njuta understöd af barmhertighetsverk och allmänna Inrättningar, ehvad de hafva försvar eller icke, vanföre, svagsinte, bräcklige och andra, som för bristande arbetsförmåga äro utur stånd att förvärfva sitt uppehälle, samt medellösa fångar. 4I Innevånarne i Särna Socken af Öster Dalarne. 5) KronoNybyggare i St.
Kopparbergs, Gefleborgs, Vesterbottens, Vester Norrlands, Norrbottens och Jemtlands I.än, under de första 15 frihetsåren, för sig sjelfve, hustru och hemmavarande barn; torftige
KronoNybyggare måge under frihetsår tillgodonjuta denna be. frielse, äfven sedan de första 15 åren .tiliandalupit, efter den pröfning af deras belägenhet, som Berednings- och TaxeringsComittéen skall åligga.
Befrielse efter 2 'Ärt. njuta; 1.)
Innehafvarne af en eller flere tjenster, antingen utan lön eller inkomst, eller hvars sammanräknade belopp ej öfverstiger 200 R:dr; Auscultanter och Extra Ordinarie Tjenstemän Bivillnings Utskottets Betmkanden.
749 äf alla Stater, hvilkas inkomster genom arfvoden eller sportlar icke uppgå till sistnämnde summa; afskedade eller blott caracterise.rade personer, utom tjenst och löneinkomst, jemte Studerande, hvilka för enskild undervisning hafva mindre än 200 R:drs lön, eller ej innehafva sådan egendom, hvaraf Bevillning erläggas bör; äfvensom i beräkning af löne-in« komst icke ingår tractamenten under co.ratnenderingar utom station, på mindre tid än sex fortfarande månader på året, fält-aflöning i krig på längre eller kortare tid, pensioner till delegare af Arméens och AmiralitetsCassorne, hushyror och inqvarteringspenningar, Ambetsoch Tjenstetnäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärender, sami rese-underhåll och arfvoden i och för Riksdagar. 2) Kuskar hos private, lagstadde drängar och pigor på landet och i städerne , Torpare, Lärlingar i Handtverk, Allmogens hemmavarande Söner, Mågar, Döttrar och Sonhustrur, samt Barnmorskor, så vida de ej ega särskild förmögenhet, eller drifva sådan handtering, rö. reise och näring , för hvi.ken Bevillning eger rum, 3) Författare af sådana Dagblad och Månadsskrifter, som sprida allmänt nyttiga kunskaper, eller hvaraf inkomsten är ad pios usuS anslagen. 4) Kronans och Statens jemte andra till allmänt behof anslagne Byggnader, Verk och Inrättningar, Städernes till aflöning anslagne 75» Bevillnings-Utskotttts BetSnkanden. jord, SockneMaga2iner, Boställshus och sådana, som tillhöra Barmhertighetslnrättningar i städer och på lander. 5) Höganäs Stenkolsgruva, såsom varande a t en större patriotisk och för Riket gagnelig omfattning; dock endast till nästa Riksdag, Lindring i Bevillningtn.
Sedan i a Art. 6 §.
Allmänna Bolag blifvit Bevillning ålagd, genom före» skrifne afgifter ä utdelningarne, allmänna cassör och penningeverk, jemväl komma, att i de för låntagare medgifne afdrag å räntan, Bevillning erlägga, följer deraf, att vidare Bevillning ej kan påföras, antingen Cassorne eller de synbara tillhörigheterne under dessa Verk, såsom redan beskattade; den eger icke eller rum för Sparbankariie, såsom varande af den allmänna nytta, att de icke böra betungas, och hvarest något afdrag å räntan icke eger rum.
Af sådan anledning skall jemväl, enär, till vinnande af säkerhet och reda för Statens inkomster, Bevillning måste erläggas af Hemman, Verk och Lägenheter, som Rikets Academier tillhöra, i den mån det behörigen styrkes, att inkomsten deraf antingen ät anslagen till lön för vederbörande Ämbetsoch Tjenstemän, och således, enligt 1 §.
2 Art. af denna Stadga redan beskattad, eller på annat sätt Academieti verkligen frångår, en sådan Bevillning för dem afkortas.
De af Allmogen, sorn ej ega Btvillningi-Utgkotuis
Éttdnlandtni 751 ellet bruka mer än ett fjerdedel* Hemman' och derunder, si vida värdet deraf icke eif» verstiger 1000 R:dr, Torpare, Gerningsmän, Inhyseshjon, Bruks- och Fabriks-arbetare, Fiskare och sldane torftige personer i Städerne, som ej äro Borgare, skola, när de hafva fyra barn af ett eller flere giften, det äldsta icke öfver 15 år, i den ilagda Bevillning njuta ett afdrag af tio skill ingar, som svarar emot den lindring i lön och betalningsafgift, samt den Slottshjelp, dem förut varit tillerkänd, hvarjemte de för Mantalspenningar äro frikallade; de af dessa personer, som hafva flere än fyra barn, åtnjuta dessutom för hvardera, utöfver detta antal, ett afdrag i Bevillningen af fyra skillingar- Torpare och Inhyseshjon, som vid Skattskrifningen med bevis styrka, att de låtit vaccinera fyra harn, skola dessutom, i fyra års tid, årligen åtnjuta tio skilling*» afdrag å Bevillningen.
Allmogen i Herjeådalen samt Öster* och VesterDalarne, nemligen: Ofvanoch Nedre Siljans samt Vesterdahl* Fögderi och Gagnäfs Socken af Säters Fögderi uti St* Kopparbergs
Län, äfvensom inbyggarne i Elfvedal*- och Fryksdals Finskog uti Carlstads Län, varda från Bevillning efter 1 och 3 Art-till hälften befriade; de åter af Allmogen i Kopparbergs
Län, som afbörda sig Mantalspenningarnemed kol till St.
Bergslag, njuta befrielse af Bevillning endast efter x Art., hvarjemte de, som icke deltagit i extra Grufvehjelpen, men äro Hägde att utgöra '758 Bevill ningsUiskotttts Belänkanden.
Grufhjelp till Löfås Silfververk, samt den sl kallade Kungsgårdshjelpen, förskonas, så länge dessa onera fortfara, från en fjerdedel af Bevillningen efter i och 2 Art., med mindre än att de, på ofvan anförde grund, njutit lindring till hälften från personella afgiften, då den icke vidare dem, efter 1 Art. kan tillgodo 1c omma.
De i Östersunds Stad bosatte Borgare, hvilka der idka rörelse och näring, njuta intill nästa Riksdag eftergift till en tredjedel af hvad femte clas3ens Städer efter 2 Art. af denna Stadga, utgöra. 7 Morn.
Inhyseshjon inom 'Kronobergs
Län, hvilka hafva den skyldigheten sig ålagd, att efter Markegångspris utgöra hvardera ett
Dagsverke årligen till Kronobergs Kungsgård, åtnjuta afdrag å Bevillningen till det belopp, sorn motsvarar dagsverkspriset. 8 Mom.
I Städerne Norrköping och Borås, åtnjute de innevånare, som, genom dem öfvergångne eldsvådor, blifvit satte utur stånd, ätt, enligt Taxeringsmännens pröfning, erlägga den efter 1 Art. utgående personella afgiften, befrielse derifrån.
De hus och tomter i Norrkoping, som blifvit antingen af elden skadade eller afbrände, samt de i sednare fallet derå uppförde hus och byggnader, fritagas från Bevillning; äfvensom hela Borås Stad, utan undantag; fortfarande denna frihet intill nästa Riksdag, g Morn.
Från Bevillning, beräknad efter lästetalet, fritagas SkeppsRedare för de far* *yg* Bevillningsutskottets Bttänkanden.
753 tyg, som andra året bevisligen legat i hamn »begagnade. §• 4- Om Redogörelse. t Morn.
De instructioner och förordnanden, rörande räkeaskaperne öfver Kgl. Maj;ts och Kronans till StatsVerket anslagne räntor, samt uppbörden och redovisningen, som redan utfärdade finnas, eller framdeles kunna utfärdas, skola jemnväl i allt, som angår Bevillningen, lända Uppbördsman och de flere vederbörande till ofelbar efterlefnad.
Dock må i Landsböcker och räkningar, Bevillningen och öfrige RiksgäldsContoiret tillslagne fonder icke sammanblandas med StatsContoirets och andra Verks medel, utan skall, öfver RiksgäldsGontoirets fonder, särskild Landsbok slutas, hvilken med dess tillhörande verificationer i KammarRätten granskas.
a Morn. öfver hela Bevillningen efter denna Förordning, skall för Stockholms Stad af Krono UppbördsKarmnereraren, och för Lä. nen af LandsContoiren, vid ansvar upprättas sammandrag i nogaste öfverensstämmelse med de härvid bilagde formulair, hvarvid största uppmärksamheten bör användas, att alla uppgift er blifva med verkliga förhållandet enlige, hvilka sammandrag af ÖfverStåthållaren och Konungens Befallningshafvande till RiksgäldsContoiret insändas inom Januarii månads slut liilhmg lill Riks-it. iJrot.i8?3* 5:le *äam/.
JS:o 48- Bevillnings•
Utskottets Betänkanden. under Uppbördsåret, med bifogande af särskild förteckning öfver de mål, som då kunna vara oafgjorde, rörande nedsättning i den påförda Bevillningen, så att detta sammandrag må innehålla all den fullständighet, sorn är möjlig.
Dessa sammandrag skola i RiksgäldsContoiret på det nogaste till summorne granskas, och om vid jemnförelse af föregående årens sammandrag, olikheter skulle finnas i antal af Hemman, Lägenheter och räntor eller andra ^PPgift61-, sorn till rättelse tjena, skola veder-, hörandes förklaringar deröfver infordras, hvillea vid sammandragen biläggas, samt derefter,’ jemte sammandragen öfverlemnas till KammarCollegium, för att pröfva felens beskaffenhet och hvad ansvar derå följa bör.
Sedan förberörde handlingar till RiksgäldsContoiret blif, vit återstälde, upprättas derstädes ett Generalsammandrag öfver Bevillningen, hvilket genom trycket utgifves. 3 Morn.
På det hvarken Uppbördsman^ nen må ådraga sig balance, eller den skattskyldige åsamka sig flere års rester, skall det åligga KammaiColiegium, hvilket, jemnlikt Instruetion och Författningar, inseendet öfver Uppbördsverket i hela dess vidd är uppdra» get, att, enär af de årligen inkommande berättelser intages, eller af Fullmägtige i RiksgäldsContoiret anmäles, att restantierne på något ställe, utan uppgifven särdeles giltig orsak, stigit till mer än vanlig höjd, genast lå. t| genom Konungens Befallningshafvande i BevillnxngsUtskottets Betänkanden 755 Orten, eller annan vederbörligen förordnad person, behörige rest-ransakningar anställa, samt, derest vårdslöshet, fel eller försummelser hos någon Uppbördsman förmärkes, utan allt uppehåll låta den felaktige tilltala och till lagligt ansvar befordra; äfvensom Collegium åligger vidtaga sådana anstalter, att de befunne rer stantierne med möjligaste skyndsamhet in» drifvas. §• 5*
Om skydd för Taxeringsman, Ledamöter af Berednings- Taxerings- och’ PröfningsComitté, njute i och för deras be* fattning samma säkerhet och hägn, som i Regeringsformen och Riksdagsordningen är åt Riksdagsmän försäkrad.
Bihang till samtliga Riks-Ståndens Protocoll år 1823* FEMTE SAMLINGEN, innehållande Eevillnings-Utskottets Betänkanderti Sednare Bandet.
STOCKHOLM, Tryckt hos Johan Hörberg, 1824* Ånkom d. a4 Oct. i8a3.
N:o 49- Memorial angående Voterings-Propositioner, i afseende på deomTullBevillningens utgörande Respective Riks-Stånden emellan yppade skiljaktiga meningar.
Då Riksens Häglof!. Ständers Bevillnings-Utskotts försök, att genom ett, under den 26 sisth September framlagdt förslag, förenade inom Respective Riks-Stånden uppstådde skiljaktigbeter, i afseende på dels derunder, hvarefter de genom Stora Sjö-Tullen inflytande
Bevillnings - medel skola utgå, dels ock den derföre upprättade Bevillnings - Tariff, icke medfört den åsyftade verkan, enär Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, samt Vällofl. Borgare-Ståndet, enligt särskildte Protocolls-Utdrag, af den 9 och i5 dennes, i flere' delar vidhållit sine beslut, under det att Ilögv.
Preste-Slåndet samt Hederv.
Bonde-Ståndet, under den 11 och 17 i nämnde månad, biträdt Utskottets Memorial, återstår för Bevillnings - Utskottet, att med frånskiljande af hvad, på sätt Grundlagen föreskrifver, Utskottet anser vara afgjordt, uppställa de Vo.- 4 Bevilliiings-Ulskottcts terings propositioner, som i öfrige frågor blifva af nöden. 1:0
Hrad således angår lista puncten af Utskottets Betänkande, deruti föreslås att en allmän Införsel-frihet i Riket må emot Toll medgifvas, att derföre alla sådane varor, hvarmed handel kan i Sverige drifvas, skulle, uti den nu faststälda Tull-tariffen, intagas och att uti underdånig skrifvelse tili Kongl. Majit skulle anhållas , att i deri händelse Kongl, Majit, vid utfärdandet af Tull-Bevillnings-ta-> riffen, i Nåder skulle finna för godt, att ifrån Införsel-friheten göra några undantag, Kongl, Majit då täcktes genom särskild
Nådig författa ning låta dessa undantag allmänt kunnige göras, och äfven vidtaga samma utväg hvarje gång behofvet sådant kunde kräfva, anser Utskottet det innehållet af nämnde underdåniga skrifvelse icke kan utgöra ämne till omröstning inom Höglo fl. Förstärkta Stats-, Utskottet, ehuru Vällofi. Borgare - Ståndet, i afseende på samma innehåll varit af en skiljaktig mening emot de öfrige tvenne RiksStåndens till Utskottets förslag yttrade sammanstämmande bifall; särdeles sorn ej allenast hvad uti förenämnde punct utgör grund för Tu 11-B e v i 11 u i 11'gs-S u m m a n och dess fördelning, eller sjelfva Tull-tariffen, är af alla fy-- ra Riks-Stånden antaget, med de undantag i afseende på Tull-procenten Vällofi.
Borgare-, Ståndet gjort, hvarom Utskottet längre ned skall yttra sig; utan äfven Konungens Höga Rätt, att ifrån införsel-friheten göra undan - Betänkandet/,. 5 tåg, hvarken lärer få anses underkastad Ständers beslut, elier af något Riks-Slånd är bestridd. 2:0 Alla fyra Riks-Ståndén hafva utan förändring eller undantag, bifallit Bevillningsutskottets i ardra puucten framstälde Utlåtande, att på Hans Maj:t Konungen ankommer, att med begagnande af sin Höga Rätt icke allenast vidtaga alia de mått och steg, sorn Kongl.
Maj:t finner nödiga, i afseende på utländska Magters beredvillighet, att medgifva en för Svenska handeln förmånlig reciprocitet, utan jemnväl att hos Konungen underdånigst skulle anhållas , det Han täcktes allmänneligen låta kungöra de jemnkningar och förändringar i den stadgade Tull-tariffen eller Införsel - förbud, hvartill utländska Magters bifall eller vägran, att ingå uti en för Landet nyttig reciprocitet kan föranleda , så väl i afseende på förhållandet med sjelfva handeln, som äfven hvad angår hel- eller half-frihet för utländska fartyg, samt bestämmande af Skepps-umgälder m. m., samt ändtligen att Kongl. Maj:t, genom iakttagande af samina medel, vårdar Svenska Fabrikernas och Handelns förmån, i händelse någon Regering eller Handelssammausättning ville, igenom hvad medel som heldst, försöka att i Landet i mängd införa sådane varor, som bär kunna tillverkas, äfvensom ock vid den oförmodade händelsen , att någon' fremmande
Magt aldeles förbjuder införseln af en eller flere af Sveriges förnämsta export-produeter. —•
Bevillnings-Ut skottets 3:o Hvatt Utskottet uti femte puncten föreslagit, rörande Tull-umgäldernas utgörande i Svenska Banco-Sedlar, har Utskottet nu, som 'förra gången, sett bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln , Hög v., Preste-Ståndet, samt Heder v. Bonde-Ståndét.
Endast Yällofl. Borgare-Ståndet liar vidhållit sin förra mening, eller att i Sverige utgående uiskvlder icke borde få beräknas i Rikets mynt, utan i Hamburger Banco. —•
BévillningS - Utskottet nekar icke att denna skiljaktighet kräfde Ilöglofl.
Förstärkta Stats-Utskottets pröfning, och följaktligen borde till dess handläggning hän-, skjutas, så framt ej Utskottet dervid möttes af den omständigheten, att Välbemälde
Stånd under den dennes bifallit Höglofl, Statsoeb Bevillnings-Utskoltens Utlåtande, angående alla Tuil-umgäidérs Liquiderande i Svenskt mynt; hvaruti med hänsigt till denna rubrik å det ifrågavarande ämnet, föreslås att alia inflytande Tull-Medel böra hedan efter till RiksgäJds-Contoiret aflemnas, mot skyldighet, att hålla Stats-Verket tillhanda den under sadan Titel i Riks-Staten upptagne Summa och att upphandla, samt uppå skeende behörig reqvisition för Stats-Verkets räkning utbetala det bland Sjö-Tulls-Medlen beräknade belopp i Utländske myntsorter, som för dess påkommande behof varder anvisadt.
Men då dessa åtgärder måste blifva /ifverflödige, i händelse Tull-Bevillningen skulle i annat, än det i Sverige gängse mynt utgå , lieldst Riksgälds-Contoiret borde i motsatt fall kunna -/ \
Itel änka t) den. 7 fänikna inkomster i fremmande mynt, hvile gjorde upphandlingar deraf onödige, anser Utskottet sig höra af skyldig aktning för sistnämnde af Vällofl. Borgare-Ståndet fattade Beslut, anse denna fråga afgjord.
— 4:o Utskottets af Höglofl.
Preste - Ståndet, samt Hederv.
Bonde-Ståndet godkände förslag , att införseln af alla hittintills förbudna varor, hvilka hädanefter varda tillåtna, skall inskränkas till de Stapel - Städer, i hvilka, enligt 1821 års Boks-slut, Tull-uppbörden med Löts-och Båk-afgifterne inberäknade, uppgått till mindst i4>ooo R:dr B:co, har väl af Vällofl.
BorgareStåndet blifvit fÖrkastadt, men då samma förslag innehåller en fråga, som i sjelfva verket icke afser annat än organisationen af Tull-Bevaknings - anstalterne och 'möjligheten att förekomma Tullförsnillning, men hvarken någon Bevillnings-Summa eller grund för dess fördelning; Och enär till Beslutets gällande i denna del således lärer erfordras Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, anser äfven Utskottet denna fråga genom tvenne Stånds sammanstämmande Beslut, vara afgjord. 5:o Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Beslutit, alt hos Kongl. Majit i underdånighet skulle anhållas, det Kongl.
Majit täcktes efter vederbörandes hörande, enligt de af Riksens Ständer faststälda grunder, vidtaga den nedsättning af Tull-tariffen, hvartill omständigheterne kunna föranleda; Högv.
PresteStåndet har med erkännande af Riksens Stan - 8
Be villn ings-Utskot tels ders rätt, att sjelfve bestämma Tull-Bevillningen, beslutit det böra till Kongl. Maj:t öfverlemnas, att i vissa fall vidtaga de af inträffande förhållanden påkallade ändringar och jetnnkningar i Tull-tariffen, efter de grunder, sorn under nuvarande Riksdag och Riksens Ständer fastställas, hvaremot Yällofl. Borgare-Ståndet icke något tillägg eller förändring i afseende på den rättighet Kongl. Maj:t, enligt Betänkandets a:dra punct, eger, att i afseende på Utländska Magters förhållande , jemnka och förändra Tull-tariffen; och och Hederv. Bonde-Ståndet, genom ProtocollsUtdrag af den ii dennes, till alla delar gillat Utskottets förslag, att Tull-tariffen borde blifva oförändrad i alla andra afseenden, än som nämnde a:dra punct omförmäler.
Då denna fråga har omedelbart sammanhang med Tull-Bevillningen , får Utskottet till '"Högloft.
Förstärkta Stats-Utskottets afgörande genom omröstning föreslå följande Voterings propositioner: i:sta Propos.
Den som bifaller att den af Riksens Höglo fl.
Ständer nu författade Tull-tariff intill nästa Riksdag oförändrad skall blifva gällande, utom vid de tillfällen då Kongl. Maj:t, i enlighet med sin Höga Rätt, i afseende på landets förhållande med utländska Magter, deruti i Nåder linner för godt göra ändringar Betänkatiden. 9 och jemnkningar, skrifver Ja; Den det ej vill, skrifver Nej; •
Nej, kommer, genom särskild omröstning, att utrönas huruvida till Kongl. Maj:t skall uppdragas, att på sätt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln föreslagit, vidtaga den nedsättning af Tull-Tariffen, hvartill omständiglieterne kunna föranleda, eller ock, att i enlighet med Högv. Preste-Ståndets beslut, till Kongl. Majit öfverlemna, att vidtaga de ändringar och jemnkningar i Tull-Tariffen, sorn inträffande förhållanden kunna föranleda.
Nej vinna, lärer således propositionen till andra omröstningen blifva följande; 2 Proposi Den som bifaller, i enlighet med Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Beslut, att vid Tull - Tariffen det tillägg skall göras, det Riksens Ständer hos Hans Majit Konungen underdånigst anhålla, det Kongl. Majit täcktes, efter vederbörandes hörande, enligt de af Riksens
Ständer faststälda grunder vidtaga den nedsättning af Tull-Tariffen, hvartill omständigheterna kunna föranleda, skrifver Ja; Dea det ej vill, skrifver Nej; Vinner
Nej, kommer, i jemnlikhet med HÖgv.
PresteStåndets Beslut, att till Kongl.
Majit öfverg i V IO Bevillnings-Utskottcts lemnäs, att i vissa fall vidtaga de af inträffan* de förhållanden påkalla de ändringar och jemilianngar i Tull-Tariffen, efter de grunder , som vid nu varande Riksdag blifva af Riksens Ständer faststälde. — 6:0
Bevillnirigs -Utskottets i 4:de puncteri af Jemnknings*Memorialet uppgjorda förslag, att Tull-Bevillningen bör bestämmas till vissa procent af varors värde, samt sättet huru ett sådant bestämmande skall verkställas, är af llögv.
Bonde-i Ståndet tili alla delar gilladt; Ridderskapet och Adeln har äfven godkändt denria punct, med det tillägg, att Riksens Högloft.'Ständer bordé till KorigL Maj:t i underdånighet Öfverlemna, att i händelse Kongl. Maj:t, efter ett års förlopp oell vederbörandes börande, skulle finna andra utvägar, erfördeidige till befordrande af eri Ökad säkerhet och Cöntroll, samt Statens dermed förenade interesse, Kongl. Maj:t då skulle ega vidtaga de åtgärder * Han för ändamålet kunde finiia vara de tjenliga* sté?
Hvaremot Vällofl. Borgare-Ståndet, sorn ansett de grunder för Tull-Bevillnirigen, hvilka nu gällande Tull-Taxa bestämmer, dels efter mått, mål och vigt, dels ock efter va* ruvärden, äfven vid den nya Tull - Taxäiis upprättande böra användas, förbehållit, att den upprättade Tull-Tariffen, hvilken af Borgäre*Ståndet blifvit godkänd, med undantag af vissa ändringar, jemnkningar och tillägg, skulle till Kongl. Maj:t i underdånighet in* Betänkanden. gifvas, med anhållan, det täckles Kongl. Maj:t, efter nämnde Tariff och med tillämpning af nu gällande varuvärden, låta utarbeta en Taxa, som efter beräkning i Hamburger Banco ber stämmer Tuli-afgifterne å inkommande och utgående varor, dels efter mått, mål och vigt, dels ock efter varuvärde, på sätt nu gällande Taxa föreskrifver.
Med den anmärkning, att om också Tull - Bevillningen intill nästa Riksdag bestämmes efter varors nu egande värde i Hamburger Banco, denna Bevillning efter hvad förut närnndt är, dock kommer att erläggas i Svenska Banco-Sedlar, får Utskottet till afgörande af denna på BevilJningsSummans belopp verkande fråga, föreslå följande Voterings-Propositioner, att till Hög-, lofl. Förstärkta Stats-Utskottet aflemna?: g Propos.
Den som bifaller , att lill den faststälda Tull-Bevillnings-Procentens beräkning, enligt varu-värdet, de föreskrifter för verkställigheten deraf skola iakttagas, som finnas innefattade ej mindre i 3:dje punden af Bevillnings - Utskottets Betänkande, än äfven i 4:de piineten af dess jemnknings förslag, skrifver Ja; Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, kommer, genom särskild Votering, att utro'- nas, huruida ofvannämnde förslag skall antagas med det af llöglofl.
Riddérskapet och Bevillnings-Ut skottets Adelil gjorda tillägg,, eller ock på sätt Vällofl.
Borgare -Ståndet föreslagit, underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t göras, att efter den faststälde Tariffen låta utarbeta en Taxa, med tillämpning af nu varande varu-värden, och på sätt nu gällande Taxa föreskrifver.
Nej vinner, får Utskottet till omröstning föreslå följande; 4 Propos.'
Den som bifaller att värdering å inkommande och utgående varor skall verkställas på sätt föreskrifvet är uti 5 puncten af Bevillnings-U tskottets Betänkande, samt 4 puncten af dess jemnknings-förslag, med det af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorda tillägg, att Riksens Höglofl.
Ständer ville till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att i händelse Kongl. Maj:t, efter ett års förlopp, sedan den nya Tull-Tariffen till efterlefnad blifvit införd, och vederbörandes hörande, skulle finna utvägar erfordras lill befordrande af en ökad säkerhet och controll, samt Statens dermed förenade intresse, Kongl. Majit då skulle ega vidtaga de åtgärder, Ilan för ändamålet kunde finna vara de tjenligaste, skrifver Ja; Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Väliofl.