Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Såvida nu donationsfondens kapital komme att användas till uppförande af ny byggnad för skolan och således ingen ränta deraf vidare vore att tillgå för ofvannämnda utgifter, så skulle skolans egna tillgångar inskränkas till räntan å Gibsonska fonden, utgörande 600 Riksdaler, hvartill kommer det nuvarande anslaget till stipendier från Commerce-Collegium, utgörande ett belopp af 450 Riksdaler, eller tillsammans 1,050 Riksdaler, som, fråndrnget förstnämnde 33,050 Riksdaler, lemnar en summa af 32,000
Riksdaler såsom erfoderligt årligt statsanslag till läroverkets upprätthållande.
Då Skolan för närvarande uppbär i Statsanslag 13,500 Riksdaler årligen, utgör den tillökning i årsanslaget, som Direktionen i underdånighet hemställt, att Eders Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska, Aderton Tusen Femhundra Riksdaler.
Såsom bevis på att läroverket icke endast är af lokal betydelse, har
Direktionen slutligen i underdånighet förmält att, under det skolan de sednare åren varit besökt af öfver 100 elever för hvarje läsår, minsta delen tillhört Göteborgs och Bohus län.
Sålunda tillhörde under sistförflutna läsår af Skolans 103 elever endast 24 nyssnämnde län, men de öfrige andra delar af Riket; hvarjemte skolan nämnde, likasom äfven föregående år, varit besökt af elever från Norge.
Ofver-Intendents-Embetet, hvars yttrande öfver det uppgjorda förslaget till nybyggnad för Chalmersska Slöjdskolan blifvit infordradt, har under den 19 nästlidne September sig utlåtit, att den för detta byggnadsföretag beräknade kostnadssuinma af tillsammans 230,000
Riksdaler synts under nuvarande förhållanden vara för byggnadens utförande fullt tillräcklig.
Enligt infordrad upplysning är det afsedt att de nya byggnaderna skulle vara fullt färdiga till Höstterminens början 1868.
Då den föreslagna ombyggnaden af Calmersska Slöjdskolans lokal är af omständigheterna påkallad och medel dertill kan inom inrättningens egna tillgångar beredas, allenast densamma betryggas för nödig förhöjning i årsanslaget till undervisningens bestridande; då en tillökning i lärarekrafter jemväl synes oundgänglig, när denna särdeles gagnande läroanstalt vinner de genom ombyggnaden åsyftade medel till utvidgning och ett ändamålsenligare ordnande af undervisningen; och då emot det uppgjorda förslaget till aflöningsstat någon anmärkning icke är att anföra; hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t ville af Rikets Ständer äska beviljande af en förhöjning i det nuvarande årliga anslaget till skolan med 18,500 Riksdaler, så att detsamma komme att uppgå till 32,000 Riksdaler, deraf, oansedt det är af vigt att det förhöjda anslagets hela belopp redan vid innevarande riksdag för läroanstaltens betryggande bestämmes, likväl, enär de nya byggnaderna icke hinna blifva färdiga förr än år 1868, under år 1867 erfordras 52 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. endast så stort belopp, sora svarar emot räntan af inrättningens för byggnaderne åtgående kapitaltillgång, från hvilken således under samma år icke kan beräknas eljest utgående bidrag till undervisningens upprätthållande, — eller i jemnt tal 8,000 Rdr. Sedan Rikets sednast lörsamlade
Ständer anvisat bidrag till uppförande af en ny byggnad till inrymmande, bland annat, af den af Svenska Slöjdföreningen uti hufvudstaden inrättade Söndags-och Aftonskola, har Styrelsen för nämnde skola inkommit med underdånig framställning om tillökning i det för skolan nu utgående, men efter dess inflyttning i nya lokalen otillräckliga, årsanslag.
Som emedlertid öfver framställningen infordradt utlåtande från Eders Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium ännu icke inkommit, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj: t ville, jemte tillkännagifvande att särskild Nådig Proposition i ämnet kommer att till Rikets Ständer aflåtas, i Nåder föreslå, att för skolans behof måtte beräknas det belopp, som, med afseende derå att inflyttningen i nya lokalen är afsedd att kunna ske till den 1 September 1867, måste kunna inskränkas till mindre belopp än det framdeles för helt års behof nödvändiga, men nu endast förslagsvis kan af mig uppgifvas, eller 32,000 Rdr. F) Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart.
I skrifvelse den 23 sistlidne Juni har Commerce-Collegium i underdånighet anmält, att Direktionen för Navigationsskolan i Göteborg fästat uppmärksamheten å angelägenheten deraf att, utom de vid skolan nu anställde två lärare, ytterligare en tredje lärare derstädes blefve antagen; till stöd för hvilken framställning
Direktionen yttrat att, då undervisningen vid skolan borde meddelas i tre afdelniugar, nämligen en för kaptener af första klassen, en för kaptener af andra klassen eller styrmän af första klassen och en för styrmän af andra klassen, vore det äf ven nödvändigt att hvar och en af dessa afdelniugar finge såväl sin särskilda lärosal, hvartill den nya skolbyggnaden lemnade mer än tillräckligt utrymme, som ock sin särskilde lärare; att antalet af de elever, som under sednast förflutna fem läsår i Göteborgs Navigationsskola åtnjutit undervisning, utgjort: under läsåret 1860—1861: 52 deraf utexaminerats 48 61- 62: 54 „ „ 48 62- 63: 51 „ „ 50 63- 64: 48 „ ,, 47 „ „ 64- - 65: 57 „ „ 49; att ehuru nämnda byggnads rymliga och beqväma beskaffenhet medgåfve, att dubbelt så många elever, som de, hvilka sålunda under do sednare åren varit i skolau inskrifne, blefve derstädes antagne, skulle man dock, i händelse den ifrågasatta tillökningen af lärarepersonalen icke komme att ega rum, nödgas inskränka elevernas antal, enär det icke vore möjligt för två lärare att på samma gång i tre särskilda afdelningar handhafva undervisningen och utöfva erforderlig tillsyn öfver nära 60 lärjungar eller derutöfver; samt att i en stad såsom Göteborg, der sjöfarten år efter år så betydligt ökades, behofvet af undervisning för en mängd ynglin gar, hvilka egnade sig åt sjömansyrket, vore i samma mån tilltagande.
Uti ett öfver denna framställning afgifvet yttrande har t. f.
Inspektören öfver Gkets navigationsskolor hufvudsakligen anfört att, vid jemförelse mellan Stockholms Bil.
53 navigationsskola, den enda hvarest för närvarande två underlärare finnas anställda, och navigationsskolan i Göteborg, det visade sig, att årliga antalet examinerade lärjungar, hvilka under läsåret 1864—1865 utgjort i Stockholm 37 och i Göteborg 49, vid den förstnämnda skolan under sednare åren varit aftagande, men deremot vid Göteborgs navigationsskola afgjordt stigande; att, ehuru redan af denna anledning lika stor lärarepersonal erfordrades vid Göteborgs som vid Stockholms navigationsskola, framställde sig behofvet deraf ännu större, då man toge i betraktande antalet af de lärjungar, som utexaminerats från de båda högre afdelningarne, hvilket under läsåret 1864—1865 utgjort i Stockholm 15 och i Göteborg 31, samt att, på grund af uppgifna förhållanden, med någorlunda visshet kunde antagas, icke blott att antalet lärjungar komme att, vid navigationsskolan i Göteborg blifva minst lika stort som i Stockholms navigationsskola, utan äfven att inom do två högre afdelningarne elev-antalet vid den förstnämnda skolan skall komma att öfverstiga antalet elever vid den sednare: hvarföre t. f. Inspektören ansett sig höra tillstyrka, att ytterligare en underlärare måtte anställas vid navigationsskolan i Göteborg. ('Ommcrce-Collegium har häruti instämt.
Direktionen för navigatiosskolan i Göteborg och t. f'.
Navigationsskolc-Iuspektören sålunda anfört samt då vid nämnda skola biträde af en andre underlärare för undervisningens behöriga ombesörjande åtminstone för närvarande kan antagas vara af verkligt behof påkalladt, får jag i underdånighet hemställa, att Eders Kongl Maj:t täcktes al rikets Ständer äska, att, för beredande af aflöning åt en andre underlärare vid navigationsskolan i Göteborg, ett årligt anslag för nämnda skola må på extra stat anvisas att utgå med ett belopp, motsvarande det enligt nu gällande stat, till en underlärare vid skolan årligen utgående arfvode, eller 1,200 Riksdaler.
Yid senaste riksdag anvisades af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret ett årligt anslag af Sju tusen Riksdaler till Skepp sby g gert-Institutet i Carlskrona; hvarjemte Rikets Ständer anböllo om vidtagandet af sådana förfoganden, hvarigenom Institutet blefve ordnadt, till en tillämpningsskola vid hvilken så kallade machinistexamiua äfven kunde afläggas.
Sedan, i öfverenstsämmolse med Rikets Ständers sålunda uttalade åsigt, förändring i Institutets organisation egt rum och förnyadt Reglemente blifvit den 18 Juni 1864 för detsamma utfärdadt, samt, enligt anmälan från Direktionen för Institutet, elevernas antal under året från den 1 Maj 1864 till den 1 Maj 1865 utgjort 11, hvaraf 9 i Skeppsbyggeri-afdelningen och 2 i Machinistafdelningen, får jag i underdånighet anhålla, att enahanda anslag måtte hos Rikets Ständer för Institutet äfven för år 1867 i nåder äskas med 7,000 Riksdaler.
G) Undervisning s-anstalter för Bergsbruket.
Sedan Kongl. Majit till Rikets sednast församlade
Ständer framställt förslag om Fahlu Bergsskolas flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet; men Rikets Ständer på anförda skäl funnit sig förhindrade att den då i ämnet gjorda framställningen bifalla, har förnyad utredning af frågan blifvit i nåder anbefalld, men då slutligt yttrande deruti ännu icke hunnit från CommerceCollegium inkomma, får jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Majit, jemte 54 Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts A å d. Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. förklarande af sin nådiga afsigt att framdeles till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet, måtte kos Rikets Ständer äska afsättande af ett, till för ändamålet nödige byggnadsföretag under år 1867, kalkyleradt belopp af 60,000 Riksdaler.
II) Befrämjande i allmänhet af Bergsbruket.
I enlighet med hvad under inkomst-titeln:
Ordinarie räntan, blifvit förmäldt angående den under förevarande anslag uppförda indelning 10 R:dr 50 öre, utgörande s. k limstens-penningar för åtskillige hyttor i Filipstads bergslag i Wermlands
Län, hemställes om nådig framställning till Rikets Ständer att denna ränta må från utgiftsstaten uteslutas. 7:o.
I enlighet med derom från Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Statskontor gjord underdånig framställning torde Eders Kongl. Maj:t i nåder föreslå Rikets Ständer, att det vid sistförflutne Riksdag, såsom ersättning till Sala bergslag för förlust genom vissa räntors förvandling, beviljade anslag 1,165 kubikfot 5 kannor spannemål, hälften råg och hälften korn, att efter årligt medelmarkegångspris utgå, måtte från penningekolumnen i Riks-Staten, hvarest detsamma såsom förslagsanslag nu är upptaget med 2,400 Riksdaler, uteslutas och deremot, i likhet med andra likartade anslag, uppföras i kolumnen för oindeld spannemål.
Ehuru följande två frågor, dem jag anhåller att i underdånighet få anmäla, innan jag öfvergår till behandlingen af de anslag till allmänna arbeten, som efter min uppfattning nu böra till utförande Rikets Ständer föreslås, icke beröra den ordinarie statsregleriugen, torde de dock icke olämpligen kunna i sammanhang med de under Titeln 'Diverse anslag" upptagna föremål för statsutgifter komma under nådig pröfning.
Sedan, i anledning af den betydliga eldsvåda, som den 6 och 7 April 1864 öfvergått köpingen Ronneby, hvarvid köpingen till största delen nedbrunnit, fråga blifvit väckt om ny byggnadsplan och tomtreglering derstädes, samt köpingens röstberättigade invånare vid allmän kommunalstämma för sin del beslutat att, i öfverensstämmelse med hvad särskildt utsedde komiterade föreslagit, köpingen skulle återuppbyggas å samma plan, på hvilken köpingen sednast före branden stått, men med utvidgning åt den sydöstra sidan i den mån behof af en sådan utvidgning skulle finnas vara för handen, så och efter det denna fråga vid ytterligare kommunalstämmor utgjort föremål för ötverläggningar och beslut, anhöll köpingens kommunalstyrelse uti en till Eders Kongl. Majit ställd, af Läns-styrelsen i Blekinge län insänd underdånig skrift; dels att Eders Kongl.
Majit ville i nåder fastställa en af dertill förordnad
Landtmätare upprättad plan till tomtreglering i Ronneby, enligt hvilken kostnaderna derför beräknades komma utt utgöra: för planering och gatuläggning: a) inom köpingens gamla område Ridr 30,471: — b) „ det för utvidgning afsedda områdo „ 19,387: — Transport R:dr 49,858: — bil.
N:o 5 till Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket 1865. 55 Transport R:dr 49,858: — lör anbringande af vattenledning „ 2,000: — (hvilken kostnad dock komme att ökas med omkring 7,000 R:dr i händelse jernrör härtill begagnades) „ en afloppskanal , . „ 450: — „ expropriation af jord „ 12,937: 7 7 samt till arfvode åt Ingeniör för ofvanstående arbetens utförande „ 3,000: — eller tillsammans R:dr 68,245 77 dels ock att Eders Kongl. Majit täcktes, med afseende å köpingens invånares oförmåga att, efter de stora förluster, som genom eldsvådan drabbat dem, af egna medel verkställa eu sådan reglering och öfriga för köpingens framtida bestånd erforderliga förbättringar, i nåder bereda köpiugen anslag af allmänna medel till de i kostnadsförslaget upptagna arbeten; å hvilken anhållan Läns-Styrelsen för egen dei, så väl i ena som andra afseendet, tillstyrkte nådigt bifall, under vitsordande, hvad särskildt angick anslagsfrågan, att det icke blefve möjligt för köpingens invånare, såsom till största delen obemedlade, att sjelfve bekosta alla eller ens de väsendtligaste bland de i förslaget upptagna utgifter.
Yid detta ärendes föredragning den 27 Maj 1864 behagade Eders Kongl. Maj:t den af Ronneby köpings invånare vid hållen kommunalstämma enhälligt antagna, af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordade plan till utvidgande och reglering af köpingens afbräuda byggnadstomter, dess gator och allmänna platser, sådan denna plan å den upprättade kartan funnes upptagen, i nåder fastställa, att bringas till verkställighet i den mån sådant utan förnärmande af enskilds rätt kunde ega rum, hvarjemte med afseende å de stora och kännbara förluster, som drabbat köpingens invånare samt svårigheten för dem att under dåvarande förhållanden bekosta hela den för regleringen erforderliga summa, och då Ronneby köping i folkmängd och rörelse vore fullt jemförlig med flere bland rikets städer, hvilka vid inträffade större eldsvådor blifvit med bidrag af allmänna medel hugnade, Eders Kongl. Majit beslöt att till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition om anvisande af ett bidrag utan återbetalningsskyldighet för nämnda ändamål till belopp af 30,000 Riksdaler, med vilkor att den ifrågasatta vattenledningen blefve utförd på ett för dess framtida vidmakthållande betryggande sätt genom användande dervid af jernrör samt att utläggning och planering af gator och allmänna platser verkställdes under ledning af sakkunnig person.
Tillika och på det att köpingens reglering måtte kunna så skyndsamt som möjligt bringas till stånd, anbefallde Eders Kongl. Majit Stats-kontoret att, efter reqvisition af Läns-Styrelsen i Blekinge län, inom förenämnda belopp af 30,000 Riksdaler, i mån af behof förskjuta dertill erforderliga medel, så framt köpingens invånare på kommunalstämma åtogo sig att, för den händelse Rikets Ständer skulle föreskrifva återbetalning af större eller mindre del af det sålunda förskjutna beloppet, kommunen då skulle detsamma återgälda å de tider Rikets Ständer kunde finna skäligt bestämma.
Enligt i Stats-Kontoret erhållen upplysning har, efter det så beskaffad förbindelse blifvit af köpingens invånare vid kommunalstämma ingången och till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge län aflemnad, hela det anvisade beloppet, 30,000 Riksdaler, blifvit lyftadt i Stats-Kontoret, som, till följd af reqvisitioner från vederbörande Läns-Styrelse, för ändamålet utbetalt: 56 Bil.
N:o 5 tilt Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1.863. den 21 September 1864 R:dr 15,000 „ 21 December „ 7,500 „ 5 Juli 1865 „ 7,500 Summa R:dr 30,000 Slutligen får jag i underdånighet nämna, att, enligt hvad Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande upplyst, värdet å de vid ifrågavarande eldsvåda nedbrunna fastigheter uppskattats till R:dr 718,515: 33 och värdet af den vid samma tillfälle förstörda lösegendom till „ 502,431: — hvadan hela förlusten uppgått till 1,220,946: 3 3 under det att den influtna brandskadeersättningen utgjort för fastigheter 451,283: — för lösegendom 336,032: — 7gy 315. hvartill komma gåfvomedel 54,654: — eller tillsammans R:dr 841,969:
— I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts här ofvanförmälde nådiga beslut och med afseende å den svåra hemsökelse Ronneby Köping genom ifrågavarande eldsvåda lidit, torde Eders Kongl. Maj:t i Nåder föreslå Rikets Ständer att, till bidrag vid regleringen af köpingens nya område, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet anvisa 30,000
Riksdaler till godtgörande af det från StatsKontoret i nämnde hänseende, under vissa vilkor, redan utbetalda belopp.
Sedan i Ministeriel väg inbjudning skett angående
Sveriges deltagande uti en allmän exposition af åkerbruks-, industri- och konstalster i Paris år 1867 har Eders Kongl. Maj:t den 21 näst.lidne April i nåder förklarat att, då erfarenheten ådagalagt, att vid hittills anordnade allmänna större expositioner de flesta Stater, med anspråk på högre utveckling och med tillgång på värdefulla industri- och slöjdarbeten samt konstalster, deruti tagit del, och Rikets Ständer, vid föregående likartade utställningar, uttalat sig för landets deltagande i desamma samt för ändamålet då anvisat erforderliga medel, om hvilkas anordnande till förevarande exposition tiden nu jemväl medgåfve att till Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning, — åtgärder äfven nu borde vidtagas, på det att Sverige vid ifrågavarande exposition icke lemnades orepresenteradt, dervid hufvudsakliga ordnandet af hvad med denna angelägenhet egde gemenskap skulle, i likhet med hvad förut egt rum, öfverlemnas åt dertill utsedde sakkunnige komiterade, i hvilket afseende Eders Kongl. Maj:t förordnat, att den Central-komité, som under förenämnde dag blifvit utsedd att utöfva högsta ledningen af den till år 1866 utsatta industri-utställningen i Stockholm, jemväl skulle utgöra den myndighet, hvilken egde att för Sverige dels öppna de närmare underhandlingar med den redan tillsatta Kejserliga Franska Komitén, hvilka af omständigheterna kunde påkallas, dels inom landet vidtaga nödiga åtgärder till befrämjande af Sveriges värdiga uppträdande vid utställningen.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 57
Med anledning häraf och dä det icke låter sig med någon säkerhet beräkna till hvad belopp kostnaderne för Sveriges deltagande i förberörde exposition kunna uppgå och desamma icke ens lära blifva bestämda under Rikets Ständers sammanvaro, men någon ledning vid bedömandet torde kunna hemtas af erfarenheten vid sednaste allmänna exposition i London år 1862, för hvilken utgilterua uppgingo till 159,384 Riksdaler 18 öre, deraf likväl 20,000 Riksdaler utgjordes af understöd åt medellösa skickliga industriidkare, hvilka bereddes tillfälle att besöka expositionen, — får jag i underdånighet föreslå att Eders Kongl. Majit måtte af Rikets Ständer- begära deras medgifvande att de nödige kostnaderne för nu ifrågavarande exposition må på förskottstitel anordnas för att sedermera blifva i behörig ordning till godtgörande anmälde.
I afseende å alla de öfrige delar af Sjette HufvudOteln, hvaruti någon för* höjning eller nedsättning icke blifvit af mig ifrågaställd, hemställer jag i underdånighet att Riks-Staten må blifva oförändrad.
Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde uti hvad Departements-Chefen i alla här förut omförmälde frågor föreslagit; och täcktes Kongl. Majit, hvad sålunda blifvit af Stats-Rådet tillstyrkt, till alla delar gilla; i följd hvaraf utdrag af Protokollet skulle till Einans-Departementets Expedition afgå, på det de nu af Kongl. Maj:t beslutade framställningar till Rikets Ständer måtte varda i Kongl. Majits Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof intagne.
Efter såluuda afslutad behandling af de med ordinarie anslagen å Sjette Hufvudtiteln samband egande frågor, föredrog
Departements-Chefen vidare inkomna framställningar beträffande erforderliga anslag till öfriga under samma kufvudtitel hänförliga tillfälliga behof, och anförde dervid i underdånighet:
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader har uti underdånigt memorial af den 16 nästlidne
September på förut öfligt sätt framlagt underdånigt
Generalförslag rörande allmänna väg- och vattenbyggnadsanläggningar, för hvilkas utförande statsbidrag blifvit ifrågasatt, dervid Styrelsen i underdånighet anfört, att de vilkor och föreskrifter, som varit under tiden alltifrån 1840—1841 årens riksdag gällande, fortfarande visat sig så fördelaktiga och ändamålsenliga för kontrollens handhafvande m. m., att Styrelsen, med stöd af den vunna erfarenheten, funnit sig böra på det högsta i underdånighet förorda: att för hvarje företag, som af Eders Kongl. Maj:t och Rikets Ständer hugnas med anslags eller låneunderstöds åtnjutande tili utförandet, arbetsdirektion Bih. till R.
Prot 1865 1866. 1 Sami.
I Afd. 6 Höft. 8 58 Bil.
N:o 5 till Kongl, Maj:tu Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket \1865. bör inom orten af intresscnterne utses, för att å deras vägnar under nödig kontroll ansvara för arbetets utförande; samt att dessa direktioner genom kontrakter, iör hvilkas fullgörande, der Eders Kongl. Maj:t finner nödigt så, stadga, säkerheter höra ställas, måste tillförbinda intressenterne att, mot utbekommande af beviljadt statsbidrag, inom viss tid och med rättelse efter nådigst gillad arbetsplan, utföra och fullborda arbetena utan att ytterligare understöd från det allmänna kan påräknas.
I berörda generalförslag äro främst antecknade de företag, som enligt i nåder gillade arbetsplaner och antagna kontrakter om utförandet blifvit påbörjade under den nu löpande statsregleringsperioden, men för hvilka Rikets sednast församlade Ständer till utgående anvisat endast viss del af de statsbidrag, som beviljats.
Dessa anläggningar äro:
Segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern förin Köpmannabro till sjön Stora Lee.
Härtill beslutade
Rikets sednast församlade Ständer, att ett statsbidrag af en million Riksdaler bör utgå med 200,000 Riksdaler såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 800,000 Riksdaler såsom lån, utaf hvilket bidrag halfva anslagssumman 100,000 Riksdaler och af lånet 450,000 Riksdaler finge under nu innevarande Statsregleringsperiod utbetalas. Genom Kongl. Maj:ts deu 24 Februari innevarande år meddelade beslut har den ändring i ursprungliga planen för detta arbetes utförande blifvit, till fördel för trafiken, i Nåder fastställd att, i stället för anläggandet af en. med afseende å lokala svårigheter för kanalbyggnad, föreslagen jernväg af 2,350 fots längd vid Håfveruds bruk, skall, medelst aqumduct, öfver vattenfallet derstädes och anbringandet af slussar, beredas en oafbruten segelled emellan Wenern och de flere sjöar och vattendrag, som genom kanalanläggningen dermed förbindas.
Det bolag, som genom kontrakt förbundit sig fullborda ifrågavarande kanalanläggning inom utgången af 1868, har inkommit med underdånig ansökan, att Eders Kongl. Majit, för att befordra kanalledens snara fullbordande, täcktes till Rikets nu sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition derom, att återstoden af det utaf seduaste
Ständer till ifrågavarande kanals utförande utlofvade anslag och lån måtte få utbetalas omedelbart efter Riksdagens början, utan afbidan af uppgörelse utaf statsreglering^.
För utsträckning af Kinda båtled från sjön Rengen till Linköpings hamn beviljades vid förra riksmötet ett statsbidrag af 875,000 Riksdaler, hälften såsom anslag och hälften såsom lån, af hvilket statsbidrag 470,000, hälften såsom anslag och hälften såsom lån, skulle under innevarande statsregleringsperiod utbetalas.
Det bolag, som genom kontrakt förbundit sig att fullborda arbetet enligt fastställd plan inom 1870 års slut, har påbörjat och mod drift hittills fortgått med anläggningarna.
För anläggning af väg från Öhrträsk till Fredrika kyrka och vidare till Åsele inom Westerbottens län beviljades ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 100,000 Riksdaler, hvaraf dock endast hälften, eller 50,000 Riksdaler, finge utgå under innevarande statsregleringsperiod.
Härför har plan blifvit i nåder gillad den 15 April 1864 och kontrakt antagits om vägbyggnadens utförande inom den 1 Oktober 1869.