Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ersättni g i ford äger endast rum, dä tillgäng derpä finnes, antingen af de ägor, hwarifrän wattentappningen stall werksiällas, eller ock annan jordlägenhet, Hemman eller Wattenwerk kan erbjudas.
I 3 sa?
Den r8 Julii. »849 I sätant fall bestämmes ersättningen ester detze lagenheters femförande med det Wattenwerk, som agarne förlorar, dock art ersättningen alltid, och i synnerhet med afseende pä den sistnämdeS förlorade beqwämlighet och öfrige fördelar, i bet högsta bestämmes. §. 6.
Da ägaren till det Wattenwerk, som förorsakar uppdämning, pä samma ställe eller i samma ström har annat Wattenwerk, hwars drift och afkomst pä ett eller annat sätt beror af det förstnämde Werkets bestånd, mäste det eller de sednare äfwen inlösas, om ägaren det yrkar; och i händelse, att Wattenwerket utgör hälften af den egendoms wärde, hwartill det hörer, mäste hela egendomen inlösas, om ägaren det orkar. §. 7.
Den nytta som Wattenwerket tillskyndar orten mäste äswen komma i beräkning, dä afgöras stall, om' det, för odling eller förbättring af agor stall rubbas.
Aswen bör lika afseende fästaS pa deras stada och olägenheter, hwilka hafwa ägor eller werk nedanföre det lfrägaställde Wattenwerket, som pä deras, hwilka äro ofwanföre belägne. §. 8.
Dä någon will genom annans Wattenwerk staffa aflopp för sina ägor, och öfwerenskvmmelse icke kan träffas, stall den förre hos Konungens Befallningshafwande söka förerdnahde för Landtmätaren , hwilken med biträde af fyra Gode Män, som enligt Lagens bestämmande äro vfäswuge, hwaraf sökanden wölfer twenne, och Wattenwerks-äga, ren twenne, affatta och afwäga strömmen eller wattendraget frän det ställe, der den öfwerklagade uppdämningen begynner, intill desi att den faller in uti nägon sfö eller ström af den storlek, att aftappningen, eller det ökade afioppet genom det eller de hinderliga - -8;o Den r8 Julik. derliga Wattenwerkens borttagande icke kunna någon vswerswäimung eller annan stada förorsaka.
Därwid stall äfwen undersökas, om tillräckeligt aflopp utan rubbning af Wattenwerket kan erhällas; äfivensom Landtmätaren och de Gode Männen böra utlära sig om möjeliaheten och sördelarne af den ifrägastallde markens odling. §. 9.
Da denna afwägning och uppmätning med tillhörande beskrifning bliswit fullbordad, anställes Syn af Häradshöfding med Nämd.
Kun, görelser om denna Syn bör utgå till alla de Socknar, hwarest Jordägare finnas, som pa ett eller annat fält af den ifragaftällde förändringen kunna stada eller olägenhet lida. Wid
Synen böra ej mindre Parterne och Kronans Ombud, der Kongl- Majus och Kronans rätt kan komma i fraga, an de Gode Männen samt sa wäl den Landtmätaren, hwikken afwägningen förrättat, som annan ojäfwug Landtmätare, wara närwarande.
Syne-Rätten mäste om fa nödigt är, gransta och undersöka förhållandet uti hela den va Charta affattade sträckan och i händelse den gar igenom olika Härader eller Län, bör särstilt
Domare dertill förordnas. §. rc>.
Syne-Rätten bör, om det utan Laga hinder kan sse, pa stället afgöra, vmochpahwad färt Wattenwerket stall rubba-, samt i sadan händelse, sedan de Gode Männen och Nämden under Domarens tillsyn ägarens stada warderat, bestämma ersättningen och öfrige willkoren.
Alla kvstnader till Landtmätaren, Goda Män och Undersökningen ste för Sökandens räkning. §. n. Den af Parterne, som med Syne-Rättens Utslag ej aknöjes, äger genom Wad i Laga »rdningsin talau fullfölja, hwilket dock, jemte någre Le - Den »8 Julli.
Ledamöters särlkilde meningar.
Riksens Högloflige Ständers pröfning wördsamt underställcS.
Orebro den 17 Julii 1812.
Pa Riksens Höglofl.
Ständers Lag, samt Allmänna Beswärs- och Economie-Utstottens wägnar.
Ridderff. och Adelns lLedam. wägnar. ^ob. lä.
O^llenborA. kl. k.
Ttrömkelt.
Prcst-Ständcts Ledam. wägnar. O. v. Rosenstein. ^oli.
Jac. läoären.
Pä Wällofl. Borgare-Ständets Ledam. magnar.
Olok osieät. ^l. konqvist.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledam. wägnar.
Nils Kl Lusson. /^näers darsson. H..
W. ^uIIZren.
Utdrag af protocsllet, hället inför Riksens Högloflige Ständers Lag, samt Allmänna Beswärc- sch Economie-Utskott wid Urtima Riksdagen uti (örebro den r?
Julii i8 lS. S.
D- 9err Ofwerste, Lieutenanten och Riddaren von Echstedt inlämnade följande Anförande till Protocollet: "Wid afgjörankct af den fragan, hmuwida en Wattenwerks-ägare, stuve nödgaS af en vfwan, boende Jordägare, emot ersättning förändra eller alldeles borttaga sine Werk, hafwa flere betänkligheter -8s2 Den 18 Julik. hos mig föranledt en stridig tanka, emot den, som uti H'glvflige Sammansatte Lag, och EconomieUtskottens
Betänkande ar lagd till grund.
Jag anser ägande rätten härigenom för »lycket kränkas, dä det beror af min grannes godtycke, om han händelsewis äger någon större wattensiuk odlingsmark, att fråntaga mig min wälfangna egendom, och pä hwars oqwalda bibehållande hela mkn timeliga wälfard kan bero.^
För egen del har jag ingen ting att befara af en sadan Författning, men anser den, isynnerhet genom oundwikeliga misibruk-högst wadelia.
Det kan ej nekas, att sädane händelser inträffa, da ett Wattenwerk är ffadeligt för gan^a mänga, och det Allmänna, svin af det anförde exemplet äfwen bestyrkes, och i sädant fall dä en Mölqwarn medförer en sädan olägenhet och hwara ersättning är lätt att bestämma, genom warande elier möjeligen blifwande Qwarnränta, med ffäligt afseende pä ägarens och kringboendes fördel och beqwämlighet, bör det likwäl ej bestridas, att Wattenwerks,agaren, emot en nöjaktig ersättning förändcar eker rubbar Merker^ hälst Kongl. Maj:ts och Kronans inkomst af en sadan Qwarn wanligen äfwen är obetydlig, och lätt kan annorlunda ersättas, samt det för Riket är likgiltigt, hwarest förmalningvi af spanncmäl ffjer, men helt olika är förhalkandet med Jernbruk och andre sädane Werk, samt Sägqwarnar, hwarS Droducler säsom Export-wahra äroaf största wigt, för handeln och allmänna rörelsen, samt öka Landels ivä'mäga, genom ett kraftigt samband emellan särffilte näringar.
Om desie skola rubbas för en Spekulant- enfwarslösa försök att ätkomma andras egendom, sä kan det medföra mehnliga fölgder för enskilt och allmänt wal.
— Om det ifragawarande
Den »8 Julik. r8zz Betänkandet ffulle blifwa en Lag, sa kunde den möjeliga händelsen läkt inträffa, att en Bruks, eller Sägwerks-ägare, svin af en annan Wattenwerksagare inom samina wattendrag, ansage sig hindrad uti en större Speculation pa egne och andras Skogstillgängar, och önskade fä under sin Grannes Weck, antingen sjelf eller genom nägon annan, dertill skaffade sig rättighet da nägon större odlingsmark wid detta wattendrag, efter Syne»Rättens bepröfwande, sinnes besivärat af wakten, och »ppgäende til! det wärde, svin dertill erfordrades.
Sedan detta ändamål blifwit wunnit, torde odlingen alldrig inträffa, isonnerher dä hwarken answar eller borgen är bestämd för den, som genom sitt föregifwande att wilja odla en wist trakt, stört en annan i desi äganderätt, och således af andra dolda anledningar åtkommit en annans egendom.
Da en sa »vidsträckt förmohn tillägges nägon i anseende till desi odlingsbara mark, som kan wara af wakten öfwerswämmad, och sädant säkerligen skulle ske med afseende pä Statens och det Allmännas basta, för att genom flere odlade fält erhälla en större tillgäng pa födoämnen, hwarigenom folkökningen ffulle kunna befordras, sa anser jag det wara en fölgd, att det blifwer ett aliggande att fullgöra hwad man ansedt ock föregifwit '.Vara skälet för ett Wattenwerks förstörande pä ett eller annat sätt, ty i annat fall blifwer förlusten gifwen för den, somdlifwit fräntagen sin Lagliga näring, utan att den wäntade fördelen för Staten och Riket någonsin inträffar, och winsten kunde möjeligen endast blifwa hss Speculanten, som welat undanrödja en annans Wattenwerk, till egen fördel och möjeligen till sin mannes undergång, t synnerhet om de» af Syne-Rätten - lZ54 Den r8 Julis. ten efter gangbara priser i Orten, bestämde ersätt, ning inträffade till exempel för Bruks, egendomen, under en mindre gynnande Conjunctur, och ett för, sämrat mynt, som ty wäro, dageliga erfarenheten bewisar kunna handa.
Jag bestrider derföre pa det högsta, att någon jadan rubbning af andras Wat, tcnwerk ma någon tillataS, innan full säkerhet och borgen för fullgörandet af den odling, som föranled! till ett nedanföre belägit WattenwerkS rubbande, matte owillkorligen presteras, och odlingen ffe inom den lid, som af Syne-Rätten bestämmes, jemte ägarens förnöjande, icke allenast för sjelfwa Wattenwerket, uran äfwcn för de fördekar, som detsamma i sammanhang med dest egendom och öfriga jocala omständigheter honom kunna förskaffa.
Det är endast relatift till Starens och det helas wäl, som ägande rätten någonsin bör kunna waldföras, och da man till detta ändamals winnaadc will öfwerlata denna Statens rättighet pa någon Enstilt Man, bör densamma kraftigt förbindas att fullgöra, hwad som derigenom asyftaS, och kan leda lill ändamalet."
Härmed instämde Herr Kammarjunkare» Uggla och Riksdagsmannen Abraham Larsson, äf, wensom Herr Öfwerste Gahn och Herr OfwersteLieutenanten och Riddaren von Echstedt begärdte fa anteknadt, att de förenade sig uti det yttrande Herr Bergs, Räder Engström förut afgifwlt i fragan om behörigheten och rättigheten tor KammarCollcgium, att pröswa och tillse det Kongl. Maj:t och Kronan hålles skadeslös, da någon skattlagd Lä. genhet i följd af ifragawarande Författning kommer att förswiana.
Ord - Den i8 Julik. i8;r Ordföranden Herr Lagmannen Grefwe Gyllenborg förklarade, att da helgden af ägande rät, len icke medgifwer, att en ägare af Wattenwerk nödsakas derföre emot sin wilja taga Lösen, med mindre, att den skada a andras ägor, samma Wattenwerk genom uppdämning förorsakat, i betydlig mohn öfwerstiger wärdet af sjeffwa Wattenwerket, och alt ägaren derföre erhåller en sadan ersättning, hwarmed han i alla afseendcn är belåten, ansag Herr Grefwen och Ordföranden det wara af högsta wigt och angelägenhet, att för utgörandet af denna ersättning förejkriswa sadane willtor, som ostridigt med, wcrkade till det ändamål, af WattenwerkS-ägarens skadeslöshet, destohelldre, som dm öfwerwägande fördelen af Wattenwerkets förstöring i en framtid kunde a den sidan medföra en till äfwentyrs ofta mångfaldig ersättning, da WattenwerkS - ägaren, der, emot för sin förlorade rättighet icke har att wänta mera, än hwad han genast erhåller.
Pa detza ffäl, och enär erfarenheten ostridig! wisat, att egendomar arv uti tilltagande, men venningar deremot uti aftagande wärde, samt wärderingsmän, ehuru granlaga de än ma wara uti uppfyllandet af deras skyldighet, likwäl kunna mifftaga sig om det rätta, äfwensom det icke fällan torde inträffa, att med förlusten af en egendom, äswen lan wara förenat förlust i andra afseenden, som icke kunna inga uti beräkning till ersättning, sä sant Herr Grefwe» och Ordföranden för sin del skäligt till. styrka, det WattenwerkS, ägaren borde såsom ersättning erhålla, icke allenast den Summa, hwartili hans förlorade rättighet, kunde efter den ifragawarande Författning, uppskattas, utan äfwea derutöfwer en fjerdedel af detta belopp.
r8s6 Den r8 Julli Och skulle detze särffilte meningar uti Protokolls, Utdrag åtfölja Utskottens Betänkande suxra.
In L6em protocollr, VV^. lullgren.
Utdrag af prorocollet, hället i Riksens ^öglsflige Ständers Lag- samt Allmän, na Beswärs , och Economie - Utskott wid Urtima Riksdagen i Orebro den 14 Julii i8»2.
S- D- Inlemnade Herr Bergs.Rådet von Engeström ett sa lydande Anförande.
"Wid öfwerläggningen uti Lag- med Allmänna Besvärs- och Economie - Utskottets Beredning, rörande Herr Baron Nils Silfwer sk ölds Memorial, med yrkande af rättighet, att emot full ersättning antingen fa borttaga eller flytta sadana qwarndammar, som genom hämmande af wattnets utflytning hindra Lands-Culturen, hafwer nästan enhälligt bifall till fragan utmärkt öfwertygelsen vin nyttan häraf för det Allmänna genom en Författning i detta ämne.
Jag instämmer ock häruti till alla delar, i hänseende till den nytta Lands - Culturen härigenom tillkommer och t annat fall förlorar.
Fragan ar af wigt i anseende till allmän nytta och granlaga i anseende kill ägande rätten.
Bada desa omständigheter hafwa blifwit considererade, och man hafwer sökt att befordra ändamalet med noga iakttagande af den ersättning ägaren af sadana dammar bör tillkomma, likasom deras rätt, hwilka af Qwarninrättningen sig betjena, för att ej a minsta sätt ska - Den i8 Julii. 1857 da enskilda, jemte det man a andra sidan sökt förekomma enskiltas, utan stal, bestridande as hwad som tjenar till allmänt gagn, om desutoin hafwer Kronans rätt i anseende till Qwarnränkan blifwit iakttagen, med flyttning ifrån Qwarnen pa annor Hemmansgrnnd.
Man hafwer äfwen kemnat förflag huru härmed stal! procederas, och grunder för ;röjningen af härigenom tillkommande sörmuhn jemte eisäctningenS finnande, samt ansett ansökningen böra anmälas hos Härads-Rätt, som deröfver med biträde af Landtmätare, Kronofogde och Goda
Män undersökes, och i bristande förening Parterne emellan wid Domstol skiljer genom Utflag, hwarmed sedermera i wänlig ordning fullföljes.
Jag anser härwid twcnne frågor förekomma; den enskiltas rätt till Dammen och ersättning i anseende till borttagande eiler flyttning, och Kronans rätt i anseende till räntan.
— Den wäckta fragan till sitt förnämsta syftemål rör LandsCulturen och tillhör således Kongl.
Kammar- Colle, gii omsorg, enligt Instruktion för högbemälre Kongl. Collegium.
Den rörcr äfwen Kronans säkerhet uti räntan som öfwerflyltas till anner Hcmmansdei tilt ersättning för Kronan, sedan O.warnräntan för svinner, och pröfningen af en sadan räntas till fullo svarande emot den förra räntan, tillhör äfwen högbemälte Kongl. Collegium enligt Jnstnictionen, hwaraf följer, att ingen »verkställighet kan sse innan KonglKammar-Collegium sig i malek yttrat.
— Jag anser således att i likhet med hwad Lagen stadgar om Qwarnars byggande uti as:de Capitlet BvggningaBalken, anmälan kan ike wid Härads-Rätt som derom med biträde af Landtmätare, Kronofogde och Goda Män efter Landshöfdingens förordnande, un.
N:o n?. der - ,8;8 Den r8 Julik. dersöker, samt i fall af stridighet i de delar som röra ägande rätten med ersättningen Parterne emellan Lagliga delar genom Utsiag, hwarmed i anseende till a någondera sidan önstad ändring, wanliga Rättegångsordningen följes, men ater i de delar som röra Lands-Culturen och Kronans ränte-ersättnina, öfrvcrlemnas till Landshöfdingens yttrande och Kongl. Kammar, Cvllegii Decision. von LnZeström.
Och stuve detta anförande, hwaruti Herr Doktorn och Bistoppen Rosenstein, Herr Doctor Hedron, Herr Prosten Leffler, Herr Prosten Lönnbom samt Herr Lagmannen Rönquist sig förenade, tili Resvective Standen åtfölja Utskottens Betänkande, angående borttagande eller rubbning af Wattenwerk, som göra stada a andras ägor. lät supra. kx krotocollo, lulltzren.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den i8 Juliil - s - - Prest-Ständct den 18 - - - - - , Borgare-Ständetd. 18 - - , - , Bondc-Ständet den 18 - - Wördsamt Memorial! §8älloflige Borgare-Ståndet har till Lag, sam!
Allmänna BeswärS- och Ekonomie, Utskotten remit terar ett af Herr Commerce-Rådet Santessol ingifwil Memorial, deruti Herr Commerce - Rade yrkat, att nu gällande Författningar emotLurendrö gen och Tullförsnillning matte öfwerses, och pä de sättet ffärpas, att kroppsstraff i stället för böter fö
Den iZ Julii. »8s9 keffrifwes.
Eincdan den brottslige annars icke har swart att finna personer af sämre willtor, som wiv Uppdagade förbrytelser angiswa sig säsont godsägare» Ulstotten, som öfwerwägat hwad dc ifragawarande Författningar innehålla, haransedt, att de olika bestraffningar, som bliswit stadgade uti t Arkic, len, i, z och 4 §.§. af Kongl.
Förordningen den 6 April 1799 icke äro lämpade efter den nära ge, menstap, som de häruti uppräknade förbrytelser hofwa med hwarandra 1 §. förestriswer böter, för första gången Lurendrägeri af det till införsel förbudna gods, till ett lika belopp med wahrans warde- sch för andra gängen eller ostare dubbelt- sa wida det, LurendrägM uppgär till 50 N:dl, men i annor händelse pligtas första gängen nysinaMnde Suinma, och andra gängen eller oftare dubbelt, äfwcnfom förbrytaren i förra fallet, för första gängen Lurendrägeri icke tuera anses wärdig, att deltaga eller komina Under omröstning tvid wal till sadane publique förrättningar-, som bexo af medborgeligt förtroende, och andra gän. gen, om han ar Borgare, mister sin Borgeliga rättighet och näring, samt z:dje gängen chwad warde det Lurendrägade stiger kill, ställas för 'en Päle pä Torg att stämmas twä timmar, utom det att wahra» i alla hänseenden är förwörkad; hwarjemte förbrytarens namn stall uti Post- och Znrikes-Tidningarne införas, wch böterne i brist af tillgäng förwandlas i allmänt arbete i progressift förhållande efter förestrefne grunder. z §. anser inpractisering af det gods, som till införsel är tillätit, och hwarigenom Tullen försnillas, med förlusten af wahran, ock en fjerdedel af dest wärde i böter, hwilka i brist af tillgäng, efter All - * Män - i86«
Den »8 Julli. manna Lagens stadgande, i fängelse tvid wakten och brod stola förwandlas; och 4 §. stadgar för utförsel af dertill förbudne wahrok, jemte deras förlust, sörsta gången böter efter wahrans halfwa warde, och andra gängen eller oftare fulla warde, sä framt ei annorlunda derom särskilt ar förordnadt, samt för oloflig utförsel af de till utförsel lofgifne wahror, deras förlust och en fjerdedel af wärdet i böter; och stola äfwen desse böter wid bristande tillgång förwandlas pa satt i z §. ar sagt.
Ä ena stdan hafwa Utskotten wäl funnit, att del i i tz. för Lurendrägeri af det till införel för, budna gods, stadgade answar, såsom redan i wisst afseende af Urbota beskaffenhet, dä det Lurendräga, des warde oar öfwer 50 N:dlr, och derjemte af, wen wid bristande tillgäng, för brottslingen innefat, tande en swarare päfölgd, an den Lagen i Allman» het i sadant fall förestrifwit, wara mot sitt anda, mål tillfyllest fwarande, och icke kunna tala nägon skärpning, sä wida en likhet i Brottmåls-Lagens grunder stall winnås wid bestraffning af brott, som kunna till sin mvralits och päföljd för det Allman, na wara enahanda; men deremot hafwa Utskotten a den andra sidan ansett, att det i z och 4 §.§. bestämda answar för Lurendrägeri af det till utför, sel förbudna gods, och Tullförsnillning af fädant gods iom kill in- eller utförsel ar tillätit, icke blifwit efter desse förbrytelsers art, jemförelsewis hwad i §. förordnar, rigtigt afpassat, halst det, efter Utskottens omoöme, är lika straffwärdt, och i allmänhet lika skadligt, att söra ur Riket dertill förbudit gods, som att Utrikes isron införskaffa förbudna wahror, och i samma mohn som Tullförsnillning kan an - Den iZ Julli. -86k anses mindre skadeliq för det Allmänna, och frän sädan synpunkt, i afseende pä sjelfwa saken, förste, na ett mindre answar än Lurendrägeri, i samma mohn utmärker det en större wanart a förbrytarens sida, emedan han icke behöfwer widtaga en sadak utwäa, för att winna ändamälet af warornes ut, eller nförsel, och således för personen ffull fordrar en allwarsammare behandling.
Pä dessa grunder fa Utskotten wördsamt tillstyrka, det matte z och 4 § §. uti i Art- af ofwan, n'mnde Förordning, till deras wärkan förswinna, och > Mom. uti o §. af samma Artikel och För, ordning deremot winna en sadan tillökning:
Edo som lönligen i Riket inför, eller införa läker, säljer eller tili salu haller, eller ock döljer gods, som till införsel ar förbudit; eller inpractiserar na, gon det gods, som till införsel är tillätit, och säle, des försnillar Kronans Tull med flere godset älagde utgifter; eller hemligen i fartyg inlastar, eller eljest söker olofligen utur Riket föra sädane waror, som tili utförsel äro förbudne, eller ster sädan förbrytelse med gods, som är tillåtit att utföras, eller meddelagtighet i desse brott beträdes, pä satt Lagen i 6r Cap. r §- Missgernings-Balken innehäller, stall första gängen böta ;o R:dlr, om wahran, som likmätigt 4 Arliklen bör uppskattas, ej i warde upp, gar till en sädan Summa, men om wahran gär till ro R:dlr och derntöswer, wahrans fulla wärde.
Den som andra gängen eller oftare en sädan ger, ning föröfwar, plikte hwarie gäng dubbelt, eller > 00 R.dlr om wahran är under 52 R:dlr i wärde, mea om den kill eller öfwer ;o R:dlr ar warderad, wahrans bubbla wärde; stolandes äfwen den, som sig härutinnan första gängen förbrulit, utom detta, för »862 Den r8 Julik.
Lurendrägeri eller Tu'lförsmllning§brott stadgade straff, när wahrgn gar till so R:dlr eller derutöfwer, icke mera anses wärdig, att deltaga eller komina under omröstning wid wal till sadane publike förrättningar, spur bero ql medborgeligt förtroende; likaledes stall ock den, som Borgelig näring och rörelse idkar, der han andra gången kill Lurendrägeri eller Tullförsnilln-ngsbrott, eller sadan drägtighet deruti, som i denna Z, är jagt, förwunnen warder, och wahran gar till elier öfwer ^ R:dlr, hafwa utom böeerne, stn Porgerliga rättighet och näring förlorar; sa stall jemival straffet för den, som z:dje gången med Lurendrägeri eller Tullsörsnillningsdrott funnen warder, ehwad det Lurendrägade eller Tullförsnilladc godset da stiger till mycket eller litet, utom böterne, salunda stärpas, att svrbrotaren ställes för en Påle pa Torg alt der sine limmar stammas, ware ock i alla falk, da således Lurendrägeri eller Tullförsnillning till mer ekler mindre wärpe ar söröfwadt, den Lurendrägade eller Tullförsnillare wahran förwerkad.
Skojandes derutom Skeppare eller Styrman, da oloflig inlastning stedt aswahror, ware sig till utförsel förbudne eller ej, i bägge besia fall böta 66 Rrd. 32 h. Dock warder detta allt Riksens Högs» Stander wärdsamt underställt.
Orebrod. 17 Jul. 1812.
Sländers Lag- samt Allmänna Besvärs, och Economic-Utstottens magnar.
Ridderff. och Adelns Ledam. wägnar L. 8 c liver in, lst. k. Strömfelt.
Pä Högwvrd. Prest-Ständcts Ledam. .magnar A vyn ldysenstein. ) 0 b. c. hj e6 r 6N.
Pä Walloff. Borgar e-Stänhets Ledam. wägnar Olof 8^öste6t. lVl. kölkvist.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledam. wägnar Niss NLnsso-N. /^näers I-Lrsson» H..
>V.
Inllsrsv, Den i8 Julik.. »86z Uppläst hos Ridd. och Adeln den 18 Zulii. ----- Prest-Stände/, den 18 - ^ - - , - Borgare-Ständet d. 18 -> - - - - - Bonde-Ständet den 18 - - wordsamt Memsrial! ^edan det till Pasievolance - sragans beredande nedsatte Särskildta Utstött fatt stg alagdt att upptaga ett ifrån Högloflige Ridderstapet och Adeln remitteras Memorial af Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, innehallande förflag om en öfwersigt och jemkning till enhet öfwerallt, med Knekte-Contracterne, att af Konung och Ständer stadfästas, för att afhjelpa de hinder som möta en bättre organisation af Armeen, föredrogs berörde Memorial a nvo. Utskottet erkände lika med Friherre Stael von Hollstein, att en jemkning k Knekte,Contracternas olikhet wisierligen kunde wara önskelig; men wid betraktande af de vmgangar och den möjliga oreda hwartill den kunde leda, och da svårligen nu nagra bestämda grunder kunde uppgifwas, hwarester en sadan jemkning borde förrättas, ansag sig Utskottet ej böra tillstyrka Riksens Ständer någon underdånig anmälan derom till Kongl. Majit, än mindre att i förhand samtycka till en pä 8o §.
Regeringsformen stödd förändring i Contracter, hwars beskaffenhet man omöjeligen kan känna utan widlyftiga undersökningar i alla Rikets Provincer.
Orebro den 18 Julii 1812.
Pä det särskildta UtstottetS wägnar, Uuäolk Legerström.
I.uäviA björner» Zantesson.
Austers Nilsson. 6.
Silverstolpe. '864 Den ,8 Julik.
U)5edsamt Memorial! baller erhäilen del isrän sam te lige Respective RiksStånden, af Höglosiige Conftitukivns-Utstoktets yttrande rörande dek af Herr von Echstedt ifrån Högloflrge Ridderstad ock Adeln til!
Ilt-Iottet remitterade Memorial, innehallande forsing, att, emot erl gg ant e af en äriig afgift af 6 R:dlr Banco, öfwcrlämna ät Kr -nan att med Släp - Mundering först Soldaterne för de Rotehållare, hwilka arv styldige atc hwart tredje ar dermed bekläda sina Soldater, upptog Utstolret detta amne.
Sedan Utstötte: underkastat detsamma en noga undersökning, och da Utstottet fann att förhållandet i förbindelser i afseende derpå wore mellan Regementet:, vä) till ock med inom Regementer, gansta olika, sa att möjeligen något billigt föxsiag till en allman författning
Har klinge uppgöras, ock