Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det synes vara giltig anledning, att äfven vid svärare misshandel, som af hastigt mod föröfvas, medgifva nedsättning af straffet elter enahanda grund, som i 3 och 3 §§ blifvit bestämd i fråga om dråp.
Domstolen föreslog derföre, att 9 och 10 §§ i förslaget utbytas emot 26 och 27 §§ i 17 Kap af Lag-beredningens förslag, dock så, att straffarbete utsättes i tal af år, svarande emot den upptagna fängelsegrader, och att hänvisningarne till andra §§ lämpas efter närvarande förslag.
Jusliti'e-råden Iggeström och Södergren tilläde, att näst elter dessa §§ torde 71 §, som bestämmer hvad med svår kroppsskada förstås, hafva sin rätta plats; och borde den derföre hit uppflyttas.
I sådan ordning förekommer ock i Lag-beredningens förslag, den motsvarande 28 §. § H Denna § ansågs af Högste
Domstolen böra, om anmärkningen vid §§ 9 och 10 godkännes, ställas i närmare likhet med Lag-beredningens förslag i 17 Kap. 29 § Straff-balken och erhålla följande lydelse:
Har af misshandel kommit mindre lyte eller kroppsfel eller lindrigare sjukdom, än i 9 eller 10 § sägs; dömes gerningsmannen, om misshandeln skedde med berådt mod, till straffarbete från och med två månader lill och med två år, och i annat fall till sådant arbete från och med två till och med sex månader eller böter frän och med tio till och med femhundra Riksdaler. § 12.
Justi t ie—råden Iggeström oell Södergren ansågo att, med undvikande af straffarten »enkelt fängelse», denna § borde ställas i närmare likhet med Lag-beredningens 30 § och lyda sålunda:
För misshandel, hvarå ringare elter ingen skada följt, dömes gerningsmannen, om misshandeln skedde med berådt mod, till straffarbete från och med tvä till och med sex månader eller böter från och med fern till och med tvåhundra Riksdaler, och i annat fall till nu sagde böter.
Domstolens fleste ledamöter lemnade förslaget utan annan anmärkning, än att ordet »uppsåtlig», såsom öfverflödigt, ifall den vid föregående §§ af Högste
Domstolen förordade redaktion antages, borde uteslutas. § 13.
Domstolens fleste ledamöter lemnade förslaget i denna del utan an - 30 Kongl. Maj:ls Nåd, Proposition M 39. naii erinran, än att orden »ändå att» borde utbytas emot det riktigare och i Lagberedningens 36 § begagnade ordet der.
Justitie-råden Iggeström och Södergren ansågo, att de i 13, 36 oell 42 §§ föreslagne stadganden bosde sammanföras til! en gemensam §, i öfverensstämmelse med 36 § i 17 Kap. af Lag-beredningens förslag; och syntes lämpligt, att samma § nedflyttades i ordningen efter 16 §.
Justitie—rådén Iggeström och Södergren förmälte sig. i enlighet med deras anmärkning vid 7 anse den föreslagne straffbestämmelsen af fängelse böra utbytas emot straffarbete.
SS ,7-20' Justitie-råden Iggeström och Södergren yttrade: »de straffbestämmelser, som utöfver den allmänna för mord, särskildt erfordras i afseende på de fall, der någon icke i uppsåt att döda. utan endast att skada, gifven annan gift eller annat lifsfarligt ämne, synas höra åtskiljas under de olika händelser, som kunna inträffa, att nemligen antingen död följer eller att endast kroppsskada uppkommer.
I förra händelsen bör, enligt förslagets mening, gerningen betraktas såsom mord; i den sednare är den att hänföra under begreppet misshandel.
Derföre och då ämnenas rätta och ändamålsenliga ordnande i en lag af det större omfång, som den nu ifrågaställa eger, ingalunda saknar vigt, anse vi alt 17 § bör delas i sär skilda sladganden, hvaraf, i enlighet med ordningen i Lag-beredningens uppställning af dess 17 Kap, det ena komme att intagas näst efter 1 § och således utgöra 2 § i den föreslagne författningen, samt lyda sålunda:
BIHANG TILL 3åMM(sa mgli^u&bidoqb PROTOKOLL VID lia^tima Riksdagen i Sfoekliolm Åren 1850 oell 1851.
TTOIDE SAHIilMREM. lia Afdelningen: Expeditions-ViskoHefs
Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t, m. m. sutas» »iram
Exp editions- Ut,sko Hels Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 1. 1 N:o 1.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Jan. 1851.
Preste-Ståndet den 8 — — Rorgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 15 -- — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående riksdag s-kostnadernas bestridande genom Riksgälds-kontoret.
N:o k.) S. A. K. Rikets Ständer 11 härigenom underdånigst anmäla sitt fattade beslut, att sådana af nuvarande riksdag föranledda utgifter, som, i anseende till deras föremål eller beskallenhet och i likhet med hvad under Rikets Ständers sednaste sammanvaro egt runi, dels redan blifvit, dels framdeles under riksdagens lopp varda af E. K. M:t i nåder godkända och å E. K.
M:s och Rikets Stats-kontor anvisade, skola, efter erhållna reqvisitioner och anställd granskning af derför aflemnade verifikations-handlingar, sistnämnda Embetsverk af Riksgälds-kontoret godtgöras.
St;s Prat. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 Afd. 1 2 Expeditions- Vt sko t tets Förslag till tind.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 8 Jan. 1851.
Preste-Ståndet den 8 — -— Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående medels anvisande lill Topografiska korpsens arbeten innevarande år.
Ull. N:o 9.) S. A. K.
Jemte tillkännagifvande, Wand annat, att det af Rikets Ständer vid sist hållna Riksdag till utgörande under arén 1848, 1849 och 1850, med j årligen anvisade extra anslag under 4:de hufvudtitcln Lill Topografiska korpsens arbeten 36.000
R:dr, blifvit, i anseende till dessa arbetens oafbrutna fortgång under nämnde tiderymd, så anlitadt, att, vid slutet af sistlidet år, några medel till desammas fortsättande icke vore i behåll, bar E. K. M:t, som i Dess nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, bland andra anslag för landtförsvaret under åren 1851, 1852 och 1853, äskat till Topografiska korpsens arbeten 36.000
R:dr, uti en lill Rikets Ständers Stats-utskott, under den 4 nasti.
December, afbiten nådig skrifvelse begärt, att, enär den del af det äskade anslaget, sorn belöper för innevarande år, bör, för arbetsplanens uppgörande, vara bestämd vid årets början då riks-staten icke kan hafva hunnit i sin helhet uppgöras, det för ifrågavarande behof under detta år erforderliga anslag måtte, oberoende af den allmänna stats-regleringen, varda med 12,000 R:dr anvisadt så tidigt, att dessa angelägna arbeten icke till skada för det allmänna, ina behöfva, för brist pa medel, afbrytas; och hafva Rikets Ständer, med hänsigt till det väsendtliga gagn och den allmänna nytta desamma medfört, till bestridande af kostnader för Topografiska korpsens arbeten, anvisat för år 1851 ett belopp af 12,000 R:dr att af Riksgälds-kontorct utbetalas.
Skrifvelse N:o 3. 3 N:o 3.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil dea 11 Jan. 1851.
Preste-Såndet dea 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i fråga om åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl Xllhs Torg och Operahuset i Stockholm. (Stats-Utsk.
N:o 10.) S. A. K.
Medelst nådig Proposition af den 15 sistl.
November bar E. K. M:t täckts toresia Rikets Ständer, att, för utförande af en större byggnad å den plats i hufvudstadens som är belägen emellan Carl XIII:s torg och Operahuset, för hvilket byggnadsföretag kostnaden, eldigt ett af Öfver-intendents-embetet uppgjordt förslag, inskränkt för närvarande till hufvudfacaden åt Carl XIII:s torg och flygeln åt strömmen, blifvit beräknad till 247,000 r:dr, hvaruti likväl en del af inredningskostnaden för öfra stora våningen icke inginge, E. K.
M:t må ega att försälja icke allenast de åt Sundhets-kollegium oell General-landtmäteri-kontoret nu upplåtna bus, utan ock, derest omständigheterna sådant föranleda och medgifva, det s. k.
Preisiska huset vid Drottninggatan bär i staden, samt de inflytande köpeskillingarne, beräknade, jemlikt Ofver-intendents-embetets uppskattning å egendomarne, flir Sundhets-kollegii hus till 41,666 r:dr 32 sk., för General-landtmäteri-kontorets till omkring 30,000 r:dr och för f. d. Preisiska huset till omkring 80,000 r:dr, för ofvan omförmälde ändamål använda, under vilkor, att för de behof, hvartill dessa byggnader nu äro upplåtna, erforderliga lokaler varda anvisade, antingen uti den nya byggnaden, eller, derest någon omflyttning skulle finnas lämplig, uti andra Kronan tillhöriga byggnader, samt att, emot det att den del af kostnaden för nya mynthusbyggnaden, hvartill, enligt Rikets Ständers vid sednaste riksdag lemnade begifvande, köpeskillingen för försålde f. d. hofbageri-egendomen blifvit använd, varder af myntverkets tillgångar godtgjord, berörde köpeskilling, som utgjort 16,666 r:dr 32 sk., får ingå lill anslaget för byggnader och reparationer i hufvudstaden, för att sålunda kunna till det nu föreslagna byggnadsföretaget 4 Ewp c (lilio ns- Uts kottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 3. disponeras; hvarjemte, i den händelse högstberörde framställning bifölles, E. K. M. ville erbjuda Rikets
Ständer att till gemensamma klubb- och samlingsrum uti den först tiliämnade delen af den nya byggnaden, eller facaden åt Carl XIII:s torg och södra flygeln, använda bela öfversta våningen, hvilken E. K.
M:t förmodade blifva för detta ändamål tillräcklig, under vilkor likväl, att, sedan huset med alla nödiga mellanväggar blifvit uppfordt och med fönster försedt, Rikets Ständer särskildt bekosta våningens inredning i öfrigt, jemte rummens framtida underhåll, i hvilka afseenden E. K.
M:t täckts till Rikets Ständer öfverlemna att nödiga föreskrifter meddela.
Rikets Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit, hvarvid Rikets Ständer icke lemnat utan uppmärksamhet den prydnad, som den till uppförande i nåder föreslagna byggnad skulle för hufvudstaden medföra, men då Rikets Ständer icke kunnat förbise, dels att, om äfven försäljningen medgåfves af de dertill föreslagna Kronans hus, samt den förväntade köpeskillingen derför komme att till det fulla påräknade beloppet erläggas, en betydlig brist i de för denna nybyggnad alsedda tillgångar likväl skulle uppstå, hvilken af andra statsverkets medel beböfde fyllas; dels att General-landtmäteri-kontorets bus, hvars försäljande i nåder förslagits, eger, såsom fristående vid en öppen plats, ett för sitt ändamål högst fördelaktigt läge, och således, i Rikets Ständers tanke, icke kan utan mehn afyttras, dels att de tillgångar, som påräknats af köpeskillingen för försålda f. d. hofbageri-egendomen samt af besparingar på 7:de hufvudtiteln, äro alltför ringa, för att Staten i beräkning derpå skulle begynna en så betydlig byggnad, som den ifrågavarande, samt slutligen att staten redan inlåtit sig i stora och kostsamma byggnadsföretag, hvilka medtagit dryga anslags-summor samt erfordra till sitt fortsättande och fullbordande ytterligare för statsverket betungande anslag, hvilka ock af E. K. M:t blifvit utaf Rikets nu församlade Ständer äskade, hafva Rikets Ständer, på dessa skäl, ansett sig icke kunna bifalla E. K.
M:ts i högstberörda proposition gjorda nådiga framställning.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla: framhärdande &c.
Expeditiom-Utskottets Förslag till und, Skrifvelse, N:o 4.
Preste-Ständel den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående medels anvisande till fortsättning af fästning sbyggnaden vid Carlsborg inner. år. (Stats-Utsk.
Utlåtande. N:o 11.) S. A. K.
Uti nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott af den 4 sistl.
Dec., har E. R. M:t, som i dess nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, bland andra anslag för Landtförsvaret under åren 1851, 1852 och 1853, äskat 150,000 rd:r till fortsättande af fästningsbyggnaderne vid Carlsborg, begärt, bland annat, att, enär de vid sistl. riksdag till utgående under åren 1848, 1849 och 1850, med årligen, anvisade extra anslag under 4:de hufvudtiteln till fortsättande af lastningsbyggnaderna vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona, sammanlagdt 405,000 r:dr, i följd af dessa arbetens oafbrutna fortgång medtagits så, att, vid slutet af nasti, år medel för berörde byggnader icke vidare funnes alt tillgå, men den del af anslaget till förstnämnde fästningsbyggnad, som belöper sig för innevarande år, borde, för arbetsplanens uppgörande, vara bestämd vid årets början, då Riksstatens reglering icke kan hafva hunnit i sin helhet afgöras, det för ifrågavarande behof under år 1851 erforderliga anslag mätte, oberoende af den allmänna statsregleringen, varda med 50,000 r:dr anvisadt så tidigt, att delta angelägna arbete icke må, till skada för det allmänna, behöfva, för bristande medel, afbrytas, samt derigenom tillfälle saknas lill sysselsättande af det krono-arbetsmanskap, som är afsedt att vid denna fästningsbyggnad användas; Och då ett afbrott i de vid besagde fästning pågående arbeten tilläfventyrs skulle, oberäknadt andra olägenheter, medföra svårighet att på lämpligt sätt sysselsätta det dervid använda krono-arbetsmanskap, hafva Rikets Ständer, på det arbetena må, efter hittills följd arbetsplan, kunna oafbrutet fortgå, funnit sig, intill dess tillfälle blifver att rörande det af E. K.
M:t i detta hänseende för åren 1851, () Expedilions-Utskottets Förslag lill undt.
Skrifvelse, N:o 5. 1852 och 1853 äskade anslag meddela definitivt beslut, böra, i öfverensstämmelse med hvad vid sistl.
Riksdag pröfvades nödigt för ifrågavarande ändamål anslå, till bestridande af kostnader för Carlsborgs fästningsbyggnad anvisa, för innevarande år, 30,000 R:dr, att från Riksgälds-Kontoret utbetalas.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Jan. 1851.
Preste-Ståndet — 29 — — Borgare-Ståndet — 29 — — Bonde-Ståndet — 1 Febr. — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående föreslaget utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-Regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats, emot en annan, nämnde stad tillhörig, lägenhet.
(Stats-Utsk. Uti., N:o 2(5.) S. A. K. Sedan Magistraten i Götheborg, med anledning deraf, att platsen för ett under byggnad varande sjukhus i nämnde stad, angränsades af det tomtqvarter, som år 1818 blifvit af staden kostnadsfritt upplåtet tili stallbyggnad för Götha Artilleri-regemente, och hvilket qvarter till mer än hälften, eller den näst intill sjukhustomten belägna rymden, användes till upplag för spillningen från bemälde Regementes stallar, hvilket, enligt Sjukhus-direktionens förmenande, ofelbart komme att menligt inverka på sjukpersonalens helsovård, under den 1 Februari 1850 i underdånighet anhållit, att den del af förrberörde tomtqvarter, hvilken för ofvan omförmälde ändamål begagnades samt, enligt en af Magistraten aflemnad karta, innehölle 1144- alnars längd och 254 alnars bredd, eller en areal af 2920 qvadratalnar, måtte till Götheborgs stad återlemnas, emot det att staden i utbyte skulle åt Kronan, för Regementets behof i nyssberörde hänseende, upplåta en dertill lämpligare ansedd tomtplats af enahanda rymd, hållande 73 alnar i längd och 40 i bredd, samt belägen emellan Regementets båda stallar, Larmgatan, Ar - Expeditions-Utskotlets Förslag till and.
Skrifvelse, N:o 6. 7 tilleriplalsen och Vallmuren, hvarjemte Magistraten hemställt, att, i händelse det sålunda föreslagna tomtbytet blefve i Nåder bifallet, detsamma linge ega rum efter förloppet af ett år, vid hvilken tid sist omnämnda tomtplats, som vore utarrenderad, kunde af staden disponeras, äfvensom Magistraten, i enlighet med Chefens för Götha Artilleri-regemente begäran, under den 7 Sept. sistlidet år å stadens vägnar ytterligare medgifvit, att den emellan regementets äldre stall och nuvarande upplagsplatsen för spillningen anlagda gränd eller gata, finge till 12 alnars bredd utläggas; så har, vid sådant förhållande, och då Götheborgs stad, endast för att åt det tillämnade nya sjukhuset derstädes bereda lämplig omgifning, föreslagit det omförmälda tomlbytet, hvarvid, i stället för den af Götha Artilleri-Regemente nu begagnade, för det ena stallet särdeles olämpligt belägna, plats till meranämnde upplag, en tomt af lika areal, men af högre värde, blifvit erbjuden, Eders Kongl. Maj:t, medelst Nådig proposition af den 4 Dec. sistlidet år,‘ behagat föreslå Rikets Ständer alt till det ifrågakomna tomtutbytet emellan Kronan och staden Götheborg, uppå ofvanberörde, af stadens Magistrat föreslagna och medgifna, vilkor samtycka; och då så väl Eders Kongl. Maj:t och Kronan, som staden Götheborg, af ifrågavarande tomtutbyte hemta fördel, hafva Rikets Ständer dertill lemnat bifall.
Stockholm den 1 Februari 1851.
N:o C.
Preste-Slåndet — 29 — — Borgare-Ståndet •— 29 — — Bonde-Ståndet — 1 Febr. — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående eftergift af eli Kronan tillfallet dana-arf efter afl.
Postmästaren JVallvik.
Uti., N:o 27.) S. A. K. Sedan Fattigvårds-Styrelsen i köpingen Trelleborg hos Eders Kongl. Maj:t underdånigst anhållit, att, som Postmästaren derstädes Adolf Wallvik, i Dec. 8 Expeditions-Utskottels Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 7. månad 1847 med döden afgått utan kända arfvingar, samt, efter behörigen itfärdad kallelse, några sådana icke heller sig anmält, vid hvilket förhållan e Wallviks behållne qvarlåtenskap komme att såsom dana-arf tillfalla Eders Kong Majit och Kronan, berörde behållning, utgörande, enligt verkställd utredning* 143 R:dr 25 sk. G rst.
Banko, måtte, med afseende å den betydliga fattigföisörjning, hvarmed Trelleborgs samhälle vore hetungadt, och i följd hvaraf des ■ medlemmar sett sig nödsakade att uppföra ett nytt fattighus, varda anslagen till bi drag vid uppbyggandet af detta fattighus eller till de fattiges försörjning derstä des, har Eders Kongl. Majit, efter att häröfver hafva inhemtat Dess Befallningshafvandes i Malmöhus
Län underdåniga utlåtande, täckts, med hänseende till d< omständigheter, som rörande köpingen Trelleborgs fattigvård blifvit i underdånighet upplysta, uti Nådig proposition af den 15 Nov. nästlidet år föreslå Rikets Ständer, att Kronans rätt till omförmälda dana-arf måtte på nämnde köping, till förmån för dess fattigvård, öfverlåtas; Och hafva Rikets Ständer, på de skäl den Nådiga propositionen innehåller samt med afseende å beloppets obetydlighet, bifallit hvad Eders Kongl. Majit sålunda i Nåder föreslagit.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adela den 29 Jan. 1851.
Preste-Ståndet den 29 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 1 Febr. — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående eftergift af ett Kronan tillfallet dana-arf efter Enkan Helena Maria Hansdotter.
(Stats-Utsk. Uti., Nio 28.) S. A. K.
Efter det Malmö stads Äldste, uti en genom Kongl. Majits Befallningshafvande i Malmöhus
Län insänd underdånig ansökning, anhållit, det Eders Kongl. Majit Expedilions- Ulsko Hets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 8.
Maj:t täcktes i Nåder tillerkänna nämnde stads fattig-arbetsinrättning det belopp af 291 R:dr 28 sk. \\\ rst.
Banco, hvilket, såsom dana-arf efter Arbetskarlen Anders Petterssons enka, Helena Maria Hansdotter, Kronan tillfallit, samt i följd deraf tillåta Fattigvårds-styrelsen att omförmälda belopp lyfta, hvilken ansökning Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande, med hänseende till den talrika fattigpersonal, berörde samhälle eger att försörja, med sitt underdåniga förord understödt, har Eders Kongl. Majit, med fästadt afseende å hvad Dess Befallningshafvande sfilunda anfört, behagat, medelst Nådig proposition af den 21 Dec. sisth år, föreslå Rikets Ständer, att Kronans rätt till ifrågavarande dana-arf måtte eftergifvas till förmån för fattigvården i Malmö stad.
Med anledning häraf, och då, utom hvad i högstberörde
Nådiga proposition är vordet anfördt, äfven förekommer, att, genom kolera-farsotens härjande i Malmö förlidne år, stadens fattigvård blifvit i betydlig män betungad samt ett större antal värnlösa harn fallit allmänna fattigförsörjningen till last, hafva Rikets Ständer, med bifall till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, funnit skäligt till förmån för Malmö stads fattigvård efterskänka Kronans rätt till ifrågavarande dana-arfsmedel.
Preste-Ståndet den 29 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 1 Febr. — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående eftergift af ett Kronan tillfallet dana-arf efter Husmannen Nils Hansson Modig. (Stats-Utsk. Uti., N:o 29.) S. A. K. Sedan Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus
Län i underdånighet anmält en af Fattigvårds-styrelsen i Sallerups socken och Oxie härad af Bih. till II.
Prot. 1850 A 1851. 10 Sami. 1 Afd. 2 10 Expeditiona-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N-.o 9. nämnde län framställd anhållan, att, enär husmannen Nils Hansson Modig i Ostra Kattarp af berörde socken utan arfvingar aflidit, samt, af sådan anledning, Oxie Härads-rätt, genom Utslag den 4 Febr. 1850, förklarat, det behållningen af den aflidnes qvarlåtenskap, uppgående, enligt verkställd utredning, till 127 R:dr 20 sk. 2 rst. banko, borde, såsom dana-arf, kronan tillfalla, kronans rätt till dessa arfsmedel måtte, till förmån för Sallerups fattigvård, efterskänkas, helst Nils Hansson Modig i lifstiden skall hafva yttrat den afsigt, att på soknens fattigkassa öfverlåta den egendom, som vid hans död kunde finnas efter honom i behåll, hvarom ock vittnen inför Härads-rätten blifvit afbörda, ehuru det uppgifna förhållandet icke kunnat tillräckligen styrkas, har E. K. M:t, med afseende å härvid förekomna omständigheter, uti nådig proposition af den 15 Nov. sistlidet år, täckts föreslå Rikets Ständer öfverlåtelse af statens rätt till ifrågavarande dana-arf på fattigvården i Sallerup.
Och hafva Rikets Ständer, med anledning af hvad sålunda förekommit samt med hänseende till beloppets mindre betydenhet, högstberörde nådiga framställning bifallit.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Febr. 1851.
Preste-Ståndet den 12 -—- — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående sammandrag af Författningar, i afseende på kringvandrande gesäller och andra icke bofasta persotter rn. m. (Allm.
Resv. och Ekon.-utsk. Uti. N:o 2.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande förekommit, huruledes allmänheten på landsbygden får vidkännas ett betungande och i synnerhet särdeles obehagligt be - Expeditions-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse, N:o 9.
11 svär genom understöd åt de, stundom af hustru och barn åtföljda personer, som genomströfva landet under de olika benämningarne af gesäller, arbetssökande, afskedade krigsmän, sjömän m. fl., och hvilka ett sådant understöd vanligen icke utan obarmhertighet kan vägras; i afseende hvarå blifvit anmärkt: att dylik person, så vida lian vill undgå att såsom försvarslös behandlas, visserligen bör vara försedd med pass, utfärdadt af behörig embetsmyndighet och innehållande den förpassades namn, ändamålet med vandringen, stället hvarifrån den börjades, vägen, som borde tagas, samt hvarthän vandringen skulle ställas; att derjemte, genom de så väl för resande i allmänhet, som för nyssnämnde kringvandrande personer serskildt, utfärdade författningar, det vore passhafvarne förbjudit att afvika från den bestämda vägen, äfvensom att med tiggande och pockande söka förskaffa sig understöd; att dessa stadganden likväl möjligen icke voro kända af dem, för hvilka de blifvit meddelade, och ännu mindre af dem, som om understöd anlitas; att i öfrigt, jemle det tryckande onus, som genom kringvandring af infödda personer utaf ofvannämnde slag uppkomme, dylika kringvandrande äfven från konungariket
Norge i ej ringa mån besvära landet, i anseende dertill, dels att pass till svenska orter utfärdades af norrska embets-myndigheter, icke allenast för infödda och deribland vanfrejdade personer, utan äfven för sådana Svenskar, hvilka, enligt här gällande stadgar om försvarslöse, icke kunna erhålla svenska pass, och dels att de norrska passen medgifva vida längre vandring, än behöflig! vore, då deremot för svenska embetsmyndigbeter blifvit stadgadt, att norrska tiggare och landstrykare, hvilka från Sverige förvisas, ej linge förpassas längre än till närmaste arnt i Norge; samt slutligen, att denna större lätthet att undfå pass, som sålunda i Norge äger rum, begagnades äfven särdeles mycket af lösa personer utan bestämd hemort, hvilka i mängd funnes på gränsen mot Norge.