Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Besvärs-och Ekonomiutskottet under N:o 5i afgifna svar på samma ålerremiss innehåller. i84 Stats-Utskottets Kommande1!, i följd af detta ytterligare Utlåtande i frågan om regleringen af RiksStatens ^..-de HufvudTitelj och då de af Utskottet för Professoren Ling föreslagne 2000 R:dr, i fall desamma af R.
Sttr varda beviljade, böra af RiksgäldsContoiret utbetalas, den högre AnslagsSnmman å denna HufvudTitel, såsom den i Utlåtandet N:o i34 är upptagen med i4j,8i4:45'
4- att minskas, genom afdrag af förut upptagen ersättning till Upsala Academie i,44°* 82. —» till R:dr 140,374: i3. 4» 9:0
I sammanhang med de anmärkningar, som inom V. Bur gar (‘Siandet blifvit gjorda i afseende på den föreslagne regleringen af 4:de HufvudTiteln, är af Hr Noréus framställd den önskan, att Utskottet ville taga i betraktande, huruvida icke en underdånig ansökning måtte hos K.
M:t göras om infordrande af SpecialStater för Clerecie- och LåroVerkens Anslag i KronoTionde och Penningar, en åtgärd, hvilken ofelbart skulle leda till den närmare kännedom, som fordras för uppgörandet af Embetsmanna-Staten på 4;de HufvudTiteln, på enahanda sätt som nu föregått med den 3:dje HufvudTiteln, och dertill äfvenledes borde höra, att alla Ecclesiastique-Staten tillhörande KronoBostiillen uppgä/vos och uppskattades.
Och har Hr Santesson med Hr Noreus förenat sig, beträffande SpecialSlaterne öfver Clereciet och UndervisningsVerken, såsom nödvändige hjelpkällor, då R.
St:r finna ett sådant specielt tillvägagående böra ske.
Ut - I Betan kan cl en, N:o 240. i85 Utskottet medgifver, att B.
St:r icke böra mera sakna tillgång på specifique Uppgifter 0111 Clereciets saint Gymnasii- och Scholsö-Staternes från Statsverket utgående aflöning, än för andre Embetsman» och deribland äfven Academiefnes, för hvilka specifiqve AflöningsStater redan finnas upprättade; och sorn, genom Jättlieten, att komina i erfarenhet af rätta beloppet utaf hvars och ens lönevilkor; så beskaffade SpecialStater böra leda till inånga vigtiga upplysningar fölen allmän öfversigt af förhållnnderrie, då den definitiva regleringen för LäroVerken ifrågakommer, och tillika vara af nytta i Statistiskt afseende för bedömandet af Boställens beskaffenhet, anser Utskottet sig, med godkännande af Herr Nöre i Förslag, böra, i anledning deraf, nu hemställa: att hos K.
M:t den underd. anhållan af R.
St:r göres, det K.
M:t i Nåder behagade anbefalla Vederbörande Embetsverk, att intill nästa Riksdag uppgöra fullständiga SpecialStater för Clereciets samt Gymnasii- och Scholae-Staternes anslag i KronoTionde och Penningar, samt uppgifter å Taxeringsvärdet af Ecclesiastique-Bostäilena.
Reservationer: Emot Utskottets Utlåtande öfver anmärkningarne vid 6:tePuncten, rörande ersättnings anslag till Upsala Academies StallStat och Ridskola.
Af Hr Friherre Palmstjerna> Hrr von Heijne och Heijkensköld> Utskottets samtelige närvarande Ledamö4 B. i3 186 Stats-Utskottets ter utaf H. PrästeStåndet, samt af Hrr Noréus ock Santesson, hvilka ansett, att, om R.
St:r år 1810 på goda grunder indrogo det årliga anslaget 910
R:dr 3a sk., såsom då kunnande afAcademiens egne medel bestridas, den åtgärd, sorn Utskottet i förra Betänkandet föreslagit, att gifva ersättning derföre så Väl som folden sedan år 1823 tillökta utgiften af 53o R:dr, icke borde anses mindre rättvis, enär desse utgifter numera icke kunde af Academiens tillgångar utgöras och enär Acadcmien blifvit försäkrad, att icke vidkännas samma kostnader längre än tills vidare samt intill dess på Kronans Stat något bidrag dertill kunde vinnas.
Af desse skäl , äfvensom med afseende på de inskränkningar som sedan år l8i3 blifvit gjorde uti förmoner, dem Academien för sin Ridskolas Underhåll förut åtnjutit, hade
Utskottet äfven nu åter bordt draga i betänkande, att den ifrågasatte Utgiften i44° k:dr 32 sk. fortfarande tillstyrka, destomindre sora de för den allmänna undervisningen vid Academien nödige anslag icke borde vidkännas någon minskning, för den brist som i underhållet af Ridskolan i senare tider uppkommit, och en sådan brist ej eller borde gravera de till bestämda ändamål för Universiteterne föreslagne 18,000 R:dr.
Hvarförutan jemväl 2:ne RiksStånd, H. R. o. A, samt H.
PresteStåndet redan bifallit Utskottets förut afgifne Utlåtande.
Betänkanden, N.-o 24f» 187 N:o S41.
(Bil. till 4;Je Hufv.
Tit.)
Fornyadt Utlåtande, om hegardt fortfarande LöneAnslag åt Lärarne vid Stockholms Stads Undervisningsverk-. (U.-A.) Utskottets Utlåtande N:o 137 i denna fråga, hvilket af H. R. o. A. samt H.
PrestcStändét bifallits, och hvarvid hos V.
BörgaVeStcindet några anmärkningar icke blifvit gjorda, är från H. BondcStändct till
Ut* skottet återremitterad,, i anledning af ett utaf Halis Jansson från Elfsborgs
Län afgifvit anförande, hvaruti någre andre af Ståndets Ledamöter instämt, af det innehåll: att, då Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottet, enligt dess Betänkande N:o 86 rörande Lancaster* Scholors inrättande, ansett FolkScholor vara Commu* nal-angelägenheter, hvilka endast äro föremål för Menigheternes egne frivillige bidrag, och derföre ej funnit sig kunna tillstyrka, att LandsFörsamlingarnes SeholLärare aflönades af Statens medel, i synnerhet som R.
St:r vid sista Riksdag förklarat, att Statens förbindelse endast Vore att anvisa, ej alt bekosta den Allmänna BarnaUndervisningen, men StatsUtskottet Uti ofvanberörde Utlåtande deremot föreslagit ett Anslag af 1601.
Tunnor Spannemål, till disposition åt UndervisningsYerkens Direction i Stockholm; en anmärkningsvärd olikhet i åsigter härutinnan skulle, vid jemförelse af desse bägge Betänkanden, förevisa sig, hälst ibland behofven för det till Stockholms Schöl» Lärares Aflöning begärdta nyssnämnde Spannemåls - 188 Stats-Utskottets
Anslag räknades äfven 3 Allmänna BarnaSchoIor, ehuru det vore svart att inse någon olika syftning med sådane Scholor i Stockholm och på Landet, utan desses ändamål på alla ställen vore lika.
Och borde StatsUtskottets förevarande tillstyrkande således icke bifallas, utan Anslaget till StatsVerket så mycket häldre indragas, som Hufvudstaden ägde nog många Allmänna LäroAnstalter och Inrättningar, hvilka af Staten bekostades och underhöllos, men hvarföre de fleste Landsorters Innebyggare, i synnerhet den fattigare Classen , i anseende till sin aflägsenhet, ej kunde påräkna någon nytta, fastän de måste bidraga till deras underhållande.
Varandes af Nils Mansson från Malmöhus
Län härvid tillagdt, att af det Anslag som till Läroverken i allmänhet blefve beviljadt, borde kunna tagas hvad till nu ifrågavarande behof erfordrades, eller, om i fall tillgång dertill icke skulle förefinnas, uti berörde Anslag fyllnad vinnas af ÖfverskottsMedlen.
Ehuru Hr Biskopen Doctor Wallin, i dess uppgift i Motionen om den förändring som UndervisningsVerken inom Hufvudstaden undergått, omförmält äfven 3 derstädes tillkomne BarnaSchoIor, angår dock frågan af ofvannämnde SparmemålsAnslag endast ElementarUndervisningen eller de Lärolnrättningar, till vetenskapernes och den högre bildningens inhemtande, hvilkas underhållande tillhörer Staten, i följd af dess åliggande att om ungdomens undervisning derstädes draga försorg; hvaremot det af Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottet behandlade ämne omfattar de så kallade FolkScholorne, hvarest undervisningen inskräu ' ' .■ ", ' - : t K - ' Ä5 | Betänkanden, N:s 2^1, 2^2. t8c) kcs till livad
Föräldra-pligterne egentligen åtföljer, nemi.
Barns sedliga bildning och, första Christendomskunskap, samt derföre ock böra utgöra föremål för Menigheternes egne bidrag.
Till något så beskaffadt omdöme, som det RiksdagsFulImägtigen Hans Jansson i desse begge alldeles olika ämnen framställt, har, i följd häraf, Utskottets ifrågakomne Utlåtande icke bordt gifvu anledning.
Och som Utskottet, lika som It.
St:r vid förra Riksdagen, pröfvat behofvet af det till fortfarande på vissa vilkor tillstyrkta Anslaget; alltså anser Utskottet hvad ofvan blifvit anmärkt icke föranleda till ändring i Utskottets derom redan uttryckte af 2 Stånd gillade mening.
Att för berörde Anslag anvisa nödige tillgångar på Öfverskotten af StatsVerkets Inkomster, torde finnas så mycket mera olämpligt, som detta anslag icke innefattar en utgift för en gång utan bör, till dess detsamma enligt förslaget kommer alt upphöra, årligen utgå.
Och åberopar
Utskottet härvid i öfrigt dess i Utlåtandet N:o redan tillkiinnagifna öfvertygelse i afseende på dispositioner å Öfverskotten.
(Bil. till 4;de Hufv. Tit.)
Ytterligare Utlåtande, i fråga om publikt understöd åt Författaren af Svenska Folkets Historia under Konuugarne af WasaÄtten.
(U.-A.) Utskottets härom under ]V:o i38 afgifna Utlåtande, sorn blifvit den 21 och 22 sistlidne Maji bifallit af iga Stats-Utskotlets H, PresteStandet och H.
Bondeståndet j är vordet aler» remitteradt ifrån de 2;ne andre RiksStånden, sedan dervid blifvit erinradt; inom /?, o, A. af H:r von Hartmansdorff\
Augustq att
Utskottet icke bordt af-» styrka all uppmuntran för ett arbete, som redan blifvit påhörjadt och ägde åtskillige förtjenster, då Utskottet tillstyrkt belöning för ett, sona roan blott önskat och ännu ej sett.
Det syntes dock vara en gifven regel, att först förbättra det som finnes och i andra rummet vårda det sorn skall få en tillvarelse, och Historien om Konungarne af Wasa Ätten borde således, under samma vilkor som i Utskottets Utlåtande N;a i3g uppgifvits för Cail XI;s Historia, eller så vida K, Mit, efter vederhörandes hörande funne henne förtjena understöd, företrädesvis komma i åtnjutande deraf, Inora V. BorgareStåndet af Hr Noréus: att Författaren till ifrågavarande Historiska arbete, Hr Strinnholm, genom sitt outtröttliga forskningsnit, sin sällsynta förmåga att skildra Historiska Caracterer och gifva händelserne sin sanna färg, förtjenade större uppmärksamhet än de fleste Historieskrifvare, Under strid med de dagliga behofven, hade han fulländat sitt arbete, för hvilket han bordt kunna vänta belöning uti begäret hos Svenska Medborgare, att göra sig be-
I hvilket tillstyrkaude hafva instämt Herrar Santesson och PVinberg.
Vid pröfningen af de bägge serskildta motionerne, som utgöra föremål för Utskottets 2:ne Utlåtanden N:s i38 och r3g har inom Utskottet anledning ansetts icke saknas till den förmodan, att Hr Strinnholm, med den stilistiska förmåga han visat sig äga, skulle söka vinna den belöning af 2000 R:dr B:co sora för erhållandet af en fullständig Historia om Konung Carl XI:s Regeringstid blifvit af Utskottet föreslagen, och uppnår han detta mål, så. är derigenom för honom äfven beredd en mera passande vedergällning för dess nit att gagna det allmänna, än man velat för närvarande honom tillskynda.
N:o 243 utreder vidare orsaken hvarföre Utskottet för en hlifvande Författare af Konung Carl XI;s Regering företrädesvis ansett sig böra tillstyrka belöning, och med åberopande deraf samt af de skäl hvilka grundlaggt Utskottets Utlåtande N:o i38 kan Utskottet icke frångå dess i detta ämne redan afgifna yttrande; ehuru Utskottet anser för en tillfredsställelse för sig att förklara, att, när en gång den nu ifrågakomne Författaren fulländat sitt arbete, han bör anses förtjent af någon vedergällning äfven af Allmänna medel, samt att Utskottet hoppas, det R.
St:r då icke underlåta, att fästa behörigt afseende på det förtjenstfulla af hans vid utförandet af samma arbete nedlagda möda. iq2 S t a t s - fJ t s k ot s e t s N:o 243.
(Bil. till Hufv. Tit.)
Ytterligare Utlåtande, i fråga om Anslag af SlatsMedel, för författandet af en fullständig Historia om Konung Carl XI:s Regering samt den så kallade Frihetstiden.
(U.-A.) I afgifvit Utlåtande K:o 13g har Utskottet tillstyrkt, att en Summa af 2000 R:dr måtte af It.
St:r beviljas, såsom belöning åt den som framlemnar en sådan Historia om Förmyndareregeringen under K.
Carl XI:s omyndiga år, samt bans egen Regeringstid hvilken, behörigen granskad, af K.
M:t kan finnas värdig en sådan belöning; hvaremot Utskottet afstyrkt allt bidrag af StatsVerkets tillgångar för fortsättningen af del utaf Herr Cederschöld påbegyndta utgifvandet af äldre Riksdagsllandlingar från oeh med Riksdagen år 171g till år 1772.
I anledning deraf har blifvit anmärkt, inom /?. o. A. af Hr v. Hartmansdorff samt inom V. BorgareStåndet af Hr Noréus> på sätt Uti.
N:o 242 innehåller, att en belöning för det redan påbörjade arbetet om Svenska Folkets Historia under Konungar ne af /Hasa Allen företrädesvis borde bestämmas framför det ifrågavarande ännu blott önskade Historiska Verket; hvarjemte inom H. I\. o. A■ Hr Crusenstolpe, Maguns Jacob^ ansett såsom alldeles oriktigt, att ål Regeringen uppdroges, att belöna den okände kanske till och med ännu ofödde Författaren afen Historia om Betan b anden, N:o 243. 19!
Carl XI, fia man icke sett något prof på beskaffenheten af denna Historia, och då II.
St:r kanske i sitt bedömande af Dokens halt möjeligen voro af aldeles motsatt mening med Regeringen, utan borde, med besparing emedlertid af den föreslagne summan, tiden afbidas då en sådan afhandling blefve alhnängjord , innan man belönade den; hvaremot Utskottet bordt så mycket häldre tillstyrka lifgifvande! på allmän bekostnad af Riksdagshandlingarne, som IJr Cederschjölds förtjenstfuIla arbete i denna väg nogsamt visade hvad nytta för det historiska Studium deraf kunde hemtas. Vqrandes Utlåtandet N:o i3g af II.
PrästeStandet gilladt, samt af H.
BondcStandct i förra delen afslaget och i den sednare bifallet., Då Utskottet ansett
Statens tillgångar icke medgifva beviljandet af de flere understöd åt Historiska Författare, hvarom väckta motioner handlat, har Utskottet äfven trott sig böra bland dem urskilja hufvudsakligen den, genom hvilken man åsyftat upphöjandet af en angifven bestämd brist i historiskt hänseende, rörande en af Fäderneslandets mest vigtiga Regerings-perioder, framför sådane arbeten, sorn, ehuru förtjenstfulla, dock till största delen innefattade blott sammanförandet af hvad man förut ägde eller ett aftryck af allmänna Handlingar, af hvilkas vidlyftighet en betydlig kostnad för det Allmänna kan förutses, utan alt något direct behof derigenom blefve uppfylld t.
Detta med de flere skäl det återremitterade Betärtkuudet upplager, har förauledt Utskottet att före - J jg£ Siats-Utskottets draga förslaget af en belöning för erhållandet af en Historia om Konung Carl XI:s Regering, framför beviljandet af understöd, åtminstone för närvarande, till fortsättning af Herr Cederschölds Arbete äfvensom åt Författaren af Svenska Folket under Konungarnc af JYasa Ätten x och Utskottet anser de gjorda anmärkningarne icke vara af den beskaffenhet, alt de bordt förändra Utskottets i ofvanherörde Utlåtande a fg i fria Förslag.
N:o 244, (Bil. till 4:de HufV. Tit.)
Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt motion om StatsAnslag för utgifvandet af nyttiga böcker åt de fattigare Folkklasseme, (U.-A.J Från II.
BandeStåndct har det Utlåtande, Utskottet under N:o 140 i detta ämne afgifvit, blifvit återremitteiadt, på grund af någre Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, nemi. af RiksdagsFullmägtigen Hans Jansson från Elfsborgs Län, att, enär löneförhöjningar för Embetsmän i de flesta fall blifvit tillstyrkta äfven så väl som anslag till åtskilliga Läroverk, Inrättningar och Allmänna Stiftelser hvaraf den arbetande Classen droge liten eller ingen nytta, i anseende till sin moraliska och economiska upplysning och utveckling, men motionen i ofvanberörde ämne afslagen, tanken naturligtvis fördes till den slutsatts, att Utskottet ansett Allmogens undervisning i Landtbruket, Ladugårdsskötsel!» och Skogshushållningen m. ni. för mindre vigtig än Iöneförliöjningarne, ehuru alla Ledamöter i Staten, som bidrogo till dess upprätthållande, ägde lika anspråk på dess omsorg och omvårdnad; samt af Anders Danielsson från Elfsborgs Län m. fl. att, i händelse R, St:r beviljade det af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten tillstyrkta anslag af 60,000 R:dr för LäroVerken i Riket, af desse medel äfven borde utgå erforderligt belopp för beredandet af tillgång på de mäst nödiga böcker åt de fattigare FolkClasserne, Innehållet af det återremitterade Betänkandet visar, att Utskottet, då det erkänt den föreslagne anstalten, såsom medel alt kunna medverka till en större sedlighet och arbetsflit hos Allmogen, och att uppmärksamhet derå fästas bör, icke ansett Allmogens undervisning i detta afseende mindre vigtig än något annat, fastän Utskottet till föremål af sudan beskaffenhet icke funnit Anslag af Statens medel behöfva användas, enär serskildta Stiftelser inom Orterne finnas med hvilkas ändamål öfverensstämmer, att, der sådant kan anses behöflig!;, befordra äfven utgifvandet af nyttiga böcker.
Bestämda föremål för de i Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens
Betänkande föreslagne 60,0001 R;dr till LäroVerken, hafva blifvit uppgifne, och någon del af desse medel i händelse de af R.
Sl:r bifallas, torde destomindre böra derifrån skiljas, till uppfyllandet af den afsigt ifrågavarande motion åsyftadt, som, enligt Förslaget, icke mindre än nästan hela Anslaget skulle derigenom medtagas, ulan att ig6
Sta ts-Utskottets någon nytta derigenom för det Allmänna blefve beredd.
Utskottet får derföre tillkännagifva, alt, i följd af de gjorda anmärkningarne, Utskottet icke funnit anledning att frångå sin i detta ämne redan yttrade mening, äfvensom att, af de öfrige Picsp.
RiksStånden, H. R. o. A. samt II.
PrästeStåndet det förut afgifna Utlåtandet bifallit.
N:o 245, (Bil. till 4;de Hufv. Tit.)
Ytterligare Utlåtande, angrde hegardt fortfarande Anslag för Elementar- eller ProfScljolan i Stockholm. (U.-A.)
I anledning af Utskottets i detta ämne afgifne Utlåtande Wto 141 bär inom Ii.
BondeStåndct Casper TVijkman från Upsala Län och Anders Danielsson från Elfsborgs
Län yrkat, att de för Elementar- eller ProfScliolan i Stockholm erforderlige 3,4oo
R:dr borde inbegripas uti och utgå af den Allmänna Anslagssumma sora å Fjerde HufvudTiteln kunde blifva beviljad för Läj oYerken i Riket; i följd hvaraf Utlåtandet till Utskottet återremitterats.
Utskottet anser sig härvid endast böra göra de värde Ledamöterne af BondeStåndet uppmärksamme på den omständighet, att ett anslag, som för innevarande års behof erfordras, icke kan anvisas på tillgångar sorn törst med nästkommande års ingång äro att disponera, blott till föremål för samma års i RiksSlaleu bestämdt föreskrifne Utgifter, och får i öf - Betänkanden, N:is 245 , 246. 197 vigt tillkännagifva, alt Utskotlct icke liar något att tillägga dess redan gjorde tillstyrkande i frågan om anvisning af ofvanberörde 3,4oo R:dr på nu varande Öfverskotter å StatsYerkets Inkomster; hvilket tillstyrkande redan blifvit bifallet af H. R. o. A. och H.
PrästeStandet samt lemnadt utan anmärkning af [V. BorgareStändet.
(Bil. till 4:dc Hufv. Tit.)
Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckta motioner om förökade Anslag för vissa LäroInrättningar m. m.
(U-A) H os H. BondeStdndct har Anders Danielsson från Elfsborgs Län, vid förehafvande! af Utskottets LTtlåtande N:o 142 i ofvanberörde ämne, anfört, att i öfverensstämmelse med den af honom förut yttrade mening , i frågan om utgifvandet af nyttige böcker för de lägre FolkCIasserne, han trodde uppmärksamheten böra fästas på den äfven af beliofvet påkallade angelägenhet, att bereda utgifvandet af tjcnlige Läroböcker till förbättrande af den Allmänna Undervisningen vid Universiteterne, hvilkas Läroböcker voro med fel i flere delar behäftade; och då det vore af mycken vigt för Nationen, att skicklige män, som arbetat sig in i de nyare Läromethoderne, sattes i tillfälle att utgifva tjenligare och med vettenskapernes framsteg i senare tider mera öfverensstämmande Läroböcker, borde det nu anraäldta beliofvet äfven komma i betrak - tg8 Stats-Utskottets tande och beräkning vid bestämmandet af det blifvande Allmänna Anslaget för LäroVerken.
Och är på grund häraf Betänkandet af Fl.
BondeSlandet ålerremilteradt.
Ibland de åtgärder, som Commiterade, till granskning af Uppfostlings och Undervisninasanstalterne i Riket, föreslagit, till samma anstalters förbättrande, är äfven den tillstyrkt, att publikt understöd måtte meddelas åt Författare af vetenskapliga arbeten saint en FörlagsFond bildas till Läroböckers utgifvande å Trycket; men då K.
M:t funnit hela den betydliga Summan af 168,000 R:dr, i hvilken den nödiga tillgången för nämnde ändamål jemväl blifvit irtnebegripen, icke böra komma Under pröfning, förr än Allmänna tänkesättet om de föreslagne reformerne i det hela hunnit närmare stadga sig, samt endast nu i Nåder föreslagit beviljandet af det, till Löneförbättringar åt Lärare vid
Uni versiteterne och ElementarUndervisningsVerken afsedde belopp, tror Utskottet sig äfven med skäl hafva tillstyrkt, att de frågor, hvilka dess ofvannamnde Utlåtande upptager, och således äfven den af Flere Bråkenhjelm väckta, rörande Anslag till belöning åt Författare af tjenlige Läroböcker icke böra förblandas med det utaf R.
Stir nu äskade lÖnforbättringsanslag; hvadan Utskottet icke kan instämma i RiksdagsFuIlmägtigen Anders Danielssons förslag, att berörde Anslag må till erforderlige kostnader för Läroböckers omarbetning och utgifvande, tillika användas.
Ej mindre H. R. och Adeln än TI.
PrästeStändct hafva bifallit Utskottets härom yttrade åsigt, och nå - Betänkan den, N:s 2.46, 247.
199 gon anmärkning emot densamma liar inom V.
BorgareStåndet ej eller Förekommit.
Förblifver således vid hvad härutinnan redan tillstyrkt är.
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet JN:o i43, ang:de RiksStalens Femte Hufvudtiteh (U. A.) H ögl. R. o. Å., V. BorgareStåndet samt II.
BondeStåndet hafva, i grund af nedan upptagne anmärkningar, till Utskottets förnyade handläggning återremitterat berörde Betänkande, hvilket H. PresteStåndct till alla delar bifallit.
Ko Vid i;sla och 2:dra Punct er ne j innefattande Anslagen för Svenska samt ^Vitterhets- Historie- och Antiauitcls-Acadcmierne.
BondeSlåndet har RiksdagsFulIraägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län bestridt den del af samma Anslag, som Utgår för Jettoner, till utdelning bland Academiernes Ledamöter, hvilken Jetton-utdelning han ansett tillkommen blott för att förmå deni bevista sammankomsterné.
Då berörde Anslag förut blifvit af R.
Sttr medgifne och å Stat från längre tider tillbaka uppförde; anser Utskottet cj skäligt, att deri föreslå någon nedsättning. a:o Vid 3:clje runden, eller Anslaget för Fria Konsternas Acadenue, liar Anders Danielsson anmärkt, huruledes det i lians tanka vore högst olämpligt, att i StatsFörslag upptaga främmande myntsorter, för att, efter hans förmenande, derifrån hämta aldrig uteblifvande anledningar, att begära ersättningar till betäckande af coursdilFerencer; i hvilken erinran flere Ledamöter af ff. BondeStändet instämt.
Enär med de uti Academiens Anslag inbegripne och till ReseStipendier för Konstnärer bestämde 2000 R:dr II.
B:o ett lika förhållande som med MinisterStaten inträffar, eller att medlen, ehuru beräknade å Stat uti Svenskt
Banco, likväl böra efter cours anordnas i utländskt mynt, såsom endast användbart för de utrikes vistande personer, hvilka fått Stipendierne sig tillagde, och Utskottet, i dess Utlåtande Nio 237 öfver återremissen af Betänkandet N:o 128, angide RiksStatens 2:dra llufvudTitel besvarat enahanda vid Anslaget för MinisterStaten förekommande anmärkning, får under åberopande af samma yttrande, Utskottet föreslå: att ofvanberörde anmärkning må förfalla.
R■ o. A. har Hr Danckwardt, Magn.
Georg, med anledning af K. M:ts Nåd.
Förordnande af d. 3i Jan. 1826, yrkat, att 2:ne å denna Stat uppförde Löner för 2:11c Architecter, nemi. en för K.
Slottets större Byggnader och Trädgårdsanläggningar samt en för Bro- och VattenByggnader, begge med tjänstgöringsskyldighet vid ÖfverlntendentsEmbetet; måtte med 1000 R:dr å samma Embetes Stat öfverflyttas.
Och Betänkande», N:o 201 Och sorn Utskottet af K.
M:ts i ämnet under nämnde dag till K.
StatsContoiret aflåtne Nåd.
Skrifvelse inhemtat, att K. M:t, efter vederbörandes hörande och gjorde förslag, i Nåder bifallit, att ofvanberörde
Löner må, på sätt Hr Danckwardt uppgifvit., å ÖfverlntendenlsEmbetets