Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 21 2,818 32j2,329|21 R:dr 360 360 316 316 sk. 3,354 3,354 1,494 CD PT < p: CTQ 3 CTQ CD O ' CD P 3 er» O CD C 3 3 p CD er» P cn cr Cl.
R:dr 240 3 916 1,494 1,216 6,064 17,960 l7,96Ö 1,237 1,237 210 5 1 33 1 9,407 sk. 18 18 11 R:dr 716 716 100 100 66 11 882 sk.
R:dr 496 496 R:dr 7,064 7,161 12,409 26,634 176 176 32 200 3,705 ^705 sk 1,156 12 R:dr 9,806 9,856 634 66,475 86,771 440 706 12 10,403 11,561 8,759 sk. 13 43 6 32 8721 31,495J 12|l07,093| 11 |l 1 Gefle Lands-Kontor den 30 December 1848.
L M LAGERHEIM J. G. Strandberg Berättelse öfver Gefleborgs län för uren 1843—18-17.
F e 111 å r §-T abell f o r Landet inom Gefleborgs filial, upprättad år 1848.
Ktings-ladugård i Gestrikland, upplåten till Landshöfdinge-boställe Frälse-Säteri i d:o Frälse-hemman
(Rusttjenst-bevillningen inberäknad) Frälse-Skatte-hemman Bevillning af Frälse-räntor för 58T4^ mantal Krono-hemman D:o D:o D:o D:o D:o Gelle stad donerade . . .
Söderhamns stad d:o . .
Hudiksvalls stad d:o . . .
Fäbodar Lots-hemman och lägenheter Rekognilions-Skogs-hemman krono gar Krono-Nybyggen med frihetsår .
D:o Torp med d:o Krono-Skatte-hemman D:o Hudiksvalls stad donerade D:o ' under bruk skatteköpte, derå åboerne äga besittningsrätt D:o Militie-boställen .
Ecklesiastike d:o Skattlagda, obebyggda Torp, Utjordar, Urfjellar, utan mantal, Myrslotter med flere lägenheter, som ej inbegripas under något hemmans ränta, skatte D:o D:o D:o krono Oskattlagda, bebyggda, deribland 2,179 åt soldater och båtsmän å lifstid upplåtna torp D:o obebyggda lägenheter Backstugor Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman, under ständig äganderätt .
D:o D:o på viss tid eller lifstid . . .
Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans räntor inbegripas skatte D:o dels skattlagda, dels bortarrenderade Tull-Mjöiqvarnar med tillsammans 180 pär stenar . . Tull-Sågqvarnar, grofbladiga l):o finbladiga D:o med rätt till köptimmer från kronans sko Husbehofs-Mjöl-qvarnar D:o Såg-qvarnar Stampar Stångjernsverk med 115 hamrar och 166 härdar . . Masugnar, deribland 7 hyttor inbegripna i brukens värden Jern-Manufakturverk af särskilda slag D:o Grufvor i Gestrikland och Södra Helsingland.
Pappersbruk Tegelbruk Snus-qvarnar Garfverier, deraf 3:ne äro taxerade i Gefle Färgerier Rödfärgsverk Linne-fabrik i Södra Helsingland . . .
Klädes-fabrik i Gestrikland Lego-Linskäcktar i Södra Helsingland Kolugn i Norra Helsingland, innefattas i brukets värde Krono-Allmänningar, afvittrade af tillsammans omkring 650,000 Grufve-skogar, afvittrade i Gestrikland, af cirka 3000 tunnland KronoTskogar:
Jernverk, upplåtne emot rekognition (Ugglebo och Diverse personer, som ej höra till viss näring . .
Sterbhus, testamenten, gåfvor och fidei-kommisser Spegel-fabrik i Gestrikland Kalkstensbrott i skärgården ;unnland Söderforss Summa 0: B 0 a c U »■sT 0 3 0 0 C- to: 1—4 2 CJQ 0 £ 3 3 3 3. 0 3 CTQ 3 to to> -i 23 278SÄ 1W* 8'!i A:i<> 511 *V» 21 sn i 24:i i 1,972 2 I 30 9271 ‘‘'iSf 34as* St. 166 4 32 20 30 3,800 16 3,505 100 3,700 30 236 83 100 1 1 1,320 302 8 54 28 22 28 2 16 2 6 9 2 1 1 3 1 16 2 2 Utsäde af * o 5 to CJ T:r.
Se 33$ Se I n 1 5J L T:r. 18 4 116.1 192Ä 14 Sta 12$ i 5,576* S t a b e g r 44 146 241 2,144^ 13,651 44$ 16,365 18,020$ [ 6,967117,725$ T:r. 5 5 178 228 80 d s - T a i 148 J i 14,778 d s - T a ipna 117 292 2,188 T:r. 8 21 61 63 29 bell 35 5,924 bell und 58 110 577 T:r. 1 2* 93' 154 24 e n. 50 i 5,723* e n. e r 40 101 1,537 T:r. 1 t 1 26i 41 9 8 1,980 frige 20 43 191 T:r. 13 6 342 312 60 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r. 31, n ii n H 131A 2' 15,867 Ska 97 325 4,367 171 11 e 5.i, 30 T:r. 108 20 793 1,346 80 64i 1 ^ 33,257 hemm 248 898 1,381 T:r. 30 30 1,008 1,360 393 1 658 H 81,779" a n. 609 1,717 10,871 2,147$121,524 |323i 38,197 T:r. 32 10 231 255 108 140 31,377 268 583 2,669 T:r. 4i 10"
412 697 121 220 H 31,235 200 559 7,508 T:r. n 3 13H 244 391, 26 9,609 106:V 236 77 98,457$ (35,673 Underhållne kreatur. a w T:r. 104 30; 2,018 1,872 347 9 646 12 88,156 St. 7 5 262 385 43 569 2,019 22,565 40,968 110,474 2 38 11,088 55 179 376
St. 6 4 47 31 15 24 1,433 14 50 128 St. 22 16 757 1,305 201 8 253 2 43,602 241 853 5,117 St. 8 5 241 367 157 3 55 1 11,094 67 198 519 St. 23 20 972 1,412 269 12 346 4 46,360 233 849 5,113 St. 6 3 161 185 47 3 64 1 9,323 44 197 748 St. 15 704 935 224 14 695 6 28,763 161 250 8,228 R:dr.
9,600 5,000 87,262 114,160 87,958 44,020 700 500 Tills 5,558,805 42,975 118,723 257,269 65,295 86,831 160,616 95,624 118,347jl 2,44011,752 (52)377112,715155,613110,782139,995 1,900 3,795,265 19,200 34,766 7,500 27,350 16,800 700 8,000 8,000 1,300 2,000 sk. 24 vi 32 32 Bevillning.
Efter 1841 och 1845 årens Förordning.
Etter l:sta Art.
Jordbrukare, Bergverk och diverse personer
R:dr. 11 83 105 33 2 dare 5,203 43 106 3,295 655 2 17 - 3 7 10,597,5221 8 39 9,610136 R:dr. 266 r 1 e 246 792 1,596 66 2,967 23 10 R:dr.
10 322 sk. 11 239 25 175 88 1 1 n a 1 12,677 2,484 112 13 321 191 2 8,640 Rd ska 3 — 35 38 19 69 25 15 54 33 1 16 16 2 1,330 231 27,100 28 sk. tt 8|58 31 e r R:dr. 278 10 405 345 175 121 1 3 och 18,127 875 1,721 5,845 112 13 321 191 2 9,296 40 86 15 54 36 1 23 16 2 1,330 270 5| 39,736 41 Rdr. 12 33 27 sbidr 5,140 3 71 sk. R:dr. 278 10 417 378 175 148 1 3 ås om 23,267 879 1,793 5,845 112 13 321 191 o 3 9,296 40 86 15 54 36 1 23 16 2 1,330 270 41 Ständiga Räntor.
Afrad* Mantals penningar.
Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk och andra verk och inrättningar Summa.
R:dr. 97 34 786 7| 1,419 1 365 yi 13 5 2 76,658 10 45 11 {5,288 5| 6 45,0251 3 5 547 271 140 371 1,213 2,291 372 22 133 34 R:dr.
570 652 200 11 pp tagne 6 34,938 299 34 sk. ch R:dr. 36 8 242 416 189 3 24 29 annu 3 25,218 279 84,7451471 5 36,696 18 j 5126,395 | l| R:dr. ; sk. 17 108 154 12 38 12 3 a od 7,251 50 145 4,835 919 3 24 4 9 — I 44 13,607 12 Rdr. de. 175 175 sk. 32 32 R:dr. 19,425 sk.
R:dr. 151 43 1,707 2,642 794 16 8 — 144,065 24 1,176 451 5,150 371 1,213 2,291 372 22 20,477 3 24 38 34 5 8 24 44 11 11 10 11 19,425124 j 181,045 j 391 4 r a 8* Klerecie-Statens underhåll.
Diverse äf- Arrende- medel.
Kostnad lör Rustning och Rotering.
Väghåll- ning. gifter, eme- ra och all- männa be- svär.
R:dr. sk. R:dr. sk. rst R:dr. sk. R:dr. sk.
R:dr. sk. R:dr. sk. U:dr. sk. R:dr. sk.
R:dr. sk. R:dr. sk. R:dr. sk. rst. — — — 66 — 21 44 18 105 44 180 .—. - . 75 371 30 1,162 9 2 — — — 20 22 12 28 C 14 39 16 9 16 19 18 9 6 131 2? 7 915 23 2 786 1 159 26 154 18 1,099 45 178 22 433 18 610 6 521 18 5,884 16 4 — — 1,260 24 — 803 4 273 42 212 32 1,289 30 206 44 607 24 860 44 504 36 7,751 13 7 — — —■ — — — — — — — — — — 175 44 1 ■ ' 240 37 9 264 40 65 24 50 12 380 28 70 8 95 40 lil 24 335 32 2,177 41 1 24 18 9 1 —- — — - 1 — 32 — — 0 8 — 16 — — — — 2 44 17 24 3 — — — — - 15 29 — — 2 19 18 — 0 19 — — — 48 68 19 — 64,664 46 6 53,613 16 13,348 28 9,837 32 76,799 28 13,707 12 31,889 32 35,964 24 44,149 46 434,509 30 6 411 28 73 28 48 36 533 44 119 14 232 225 26 3,166 38 6 221 20 727 16 406 40 3,599 45 9 — — — — 2,788 — — 18 — 15 2,788 33 — 16 — — — — 7,345 32 21,131 12 C 307 32 307 32 792 3 1,110 41 — — — 64 — — — — 64 — - 2,401 34 — — — — 106 32 29 — 4 —•
139 32 — — — — — — — — 2,752 42 1 564 22 7 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 25 1 1 —- -— — — — ■— — —• — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 3 9 7 — — — — — 1,635 4 735 44 197 32 2,568 32 4,616 44 — — 321 4 4,675 10 41,956 10 — —- — — — — _ 2 24 46 31 2 — — 17 30 128 19 10 — —■ — — — -—■ — — — — — — — — — — — — 15 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 54 33 7 — — — — •— — — — — — — 3 12 45 12 9 — —• — — — •—• — — — — — — — — — — — — 1 19 3 —■ ■— — — — ■— — — — — — — — — — — — 7 6 39 36 — —— — — — — ■— — — — — — — — — — — — — 16 —■ “ ■ — ■ — ' —■ — — — — — — — — — — — 2 28 10 — —■ —' — — — — — — —. _ — __ — . — ■— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1,330 20 — — — — — ■— — — — — — — —■ — — — 54 368 42 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 32 6 — — — — — — — — — — — — — — — — 6 32 — 1,117|25 67,081 351 5 60,883 40 14,721 26 10.f»:i2 18 86,137 36 19,312 39 33,026 18(38,921 40158,681 81530,350| 4,
2 Gefle Lands-Kontor den 30 December 1848.
LAGERHEIM J. G. Strandberg.
Berättelse öfver Gefleborgs lun för åren 1843—1847.
\ mmmm mmmm m i ... ' - ..*r<V3S15' »'32?
’ . ■ ; ■ " :i 'i. , t ;f i1, 'i , ■-.v ■ : ;• . -t: «•* -n « ■ /.- •: : : ' -.
; ....
... ■ : ..' - i ■' ' -ä"'-' - . ' ■ ' 1:1 ■ " V ' 1 . . ; . ' ... • ■■ ■" v v f '• •?
• s ........
. . . ' ■ - ä .! j i. i, .j ! i i '"" 'i ’ ■' ! , ' 1 V' . ' . - •
V .V»' ’ .
MAJ:TS BEFALLNINGSHAFVANDE» uti tDesttr-TlorrlaniiH Ciin till HO*(ÄL.
HAJ:X * ttntlertldttighet afgifne EMBETS-BERÄTTELSE för åren 1844, 1845, 1846 oell 1847.
STOCKHOLM, 18SO. 1*.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Wester-Norrlands län för åren 1844, 1845, 1846 och 1847. §• i Länets allmänna beskaffenhet.
Dä uti den berättelse, som omfattar sednaste quinquennium, Wester-Norrlands läns beskaffenhet till läge, areal och andra naturförhållanden är omständligen beskrifven, torde Landshöfdinge-embetet få i underdånighet hänvisa dertill samt i öfrigt endast inskränka sig till ett omnämnande af sådana omständigheter eller företag, hvilka ägt eller framdeles komma att äga ett mer eller mindre direkt inflytande i den syftning, ofvanstående rubrik angifver.
Ett icke ovigtigt rum intaga dervid de tillgöranden, som afsett förändrade och förbättrade väg-kommunikationer inom länet, hvadan Landshöfdinge-embetet nu går att meddela en redovisning för fortgången och resultatet af så beskaffade större vägbyggnads-företag, hvilka dels vid sista årsberättelsens afgifvande börjats, dels sedermera tillkommit.
Af de förra äro numera följande vägförbättringar fullbordade, ehuru för åtskilliga af dem den slutliga afsyningen icke kommit att äga rum, nämligen: l:o A allmänna landsvägen emellan Lidens och Junsele kyrkor i Södra Ångermanlands fögderi; 2:o Å allmänna landsvägen inom Resele socken i dito; 5:o Å dito inom Ilellgums, Ramsele och Fjellsjö socknar i dito, hvaremot, beträffande en i sammanhang dermed påbörjad vägförbättring inom Resele socken, densamma mött hinder för sin slutliga fullbordan uti en uppkommen och på vederbörlig auktoritet nu beroende tvist angående en mindre väsendtlig förändring i den antagna vägomläggnings-planen; vidare 4:o Å allmänna landsvägen emellan Hultesta gästgifvaregård i Sollefteå socken och Forsse bruk i Långsele socken af nämnde fögderi; 4 5:o Å dito inom Borgsjö socken i Medelpad, samt 6:0 Å dito inom Lidens och Indahls socknar, äfven i Medelpad; hvarförutan, såsom ännu beroende på utförande, bör nämnas: 7:o Omläggning af allmänna kustvägen emellan Sundsvalls stad samt Fjähls gästgifvaregård.
Bland de företag åter, som, sedan sista Femårs-berättelsens afgifvande, blifvit började och nu äro under verkställighet, böra bemärkas: l:o Omläggning af allmänna landsvägen från Hernösands stad förbi Säbrå kvrka med ett statsanslag af 2,666 Riksdaler 32 sk. banko. 2:o Aftappning af Delje-Tjern i Tuna socken med ett statsanslag af 600 Riksdaler. 3:o Yägförbättringar vid Berge, Wifsta och Birsta byar inom Sjöns pastorat, samt 4:o Yägomläggning förbi backarne vid Sjönviks glasbruk, dertill 4,580 Riksdaler banko blifvit i nåder från vägomläggningsfonden disponerade.
I afseende på sistnämnde vägförbättring har likväl förekommit, att de vägbyggnadsskyldige, i öfvertygelse derom, att en föreslagen afvikelse i den upprättade och godkända arbetsplanen skulle blifva ändamålsenligare och medföra större fördelar, tillsvidare undandragit sig fullgörandet af det arbetsbidrag, hvartill de sig förbundit, af hvilken anledning fråga uppstått derom, att det dem i nåder beviljade stats-anslaget skulle disponeras för andra vägförbättrings-arbeten.
I anseende till bristande bidrag från statens sida, till deras understödjande, har utförandet af ännu liera andra på länets allmänna beskaffenhet äfvensom på dess kultur-förhållanden inverkande företag måst hänskjutas till framtiden och deribland den i sista Femårs-berättelsen omförmälda planen, medelst l:o Anläggande af bro på ömse sidor af Sandön i Ångermanland eller bro å ena och färja å andra sidan om ån, såsom ett i flera afseenden lämpligare öfverfarts-ställe af nämnde eif, än det nu begagnade vid Weda; vidare 2:o
En väganläggning genom Skorpeds socken för beredande af en lättare kommunikation emellan detta län och de till Westerbottens län hörande Lappmarker; 3:o
En större vägförbättring inom Anundsjö socken; 4:o Vägomläggning till undvikande af de så kallade Kränge-backarna i Hässjö socken; 5:o Anläggning af ny väg inom Ramsele tingslag, i fortsättning med de vägarbeten inom samma tingslag, som, enligt hvad ofvan berördt är, de sednare åren pågått med understöd af staten. 6:0 Vägomläggning förbi Kungsgårds- och Näfsta-backarne i Selånger, samt 5 7:o Dito emellan Graninge och Forsse bruk; hvaremot utan bidrag af staten, till följd af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes meddelade beslut, sorn vunnit laga kraft, åtskilliga nya väganläggningar ägt rum, der sådant ansetts vara för allmänna trafiken af väsendtlig nytta och nödvändighet, hvaribland må nämnas den till allmän landsväg uppbrutna vägen emellan Domsjö lastage-plats och Själevads bro, utgörande en sträcka af en half mil, samt emellan Gidåns bruk och Husoms lastageplats; och torde i sammanhang härmed böra tilläggas, att genom Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes osparda bemödanden en fjortonårig tvist angående grunderna för vägdelningen inom Medelpad blifvit genom en numera laga kraftvunnen reglering slutligen afhjelpt.
Såsom likaledes ägande ett icke ovigtigt inflytande på länets uppodling och i sammanhang dermed på dess naturliga beskaffenhet, med afseende på allmänna kultur-förhållandet, må nämnas:
Skiftesverkets fortgång under den tid denna berättelse omfattar; i afseende hvarå sig visar följande progression i antalet af verkställda laga skiften: 1844 29 laga skiften, 27 utflyttande delägare.
184 1846 40 dito 43 dito 1847 43 dito 37 dito Summa 143 laga skiften, 132 utflyttande delägare.
Utom de uppodlingar, hvilka dessa utflyttningar efter laga skiften dels redan föranledt, dels framgent komma att medföra, hafva odlingsföretag af större och mindre utsträckning ägt rum, äfvensom åtgärder vidtagits till åtskilliga större sjöars uttappning samt utdikning af myrer och kärr, dels för erhållande af jordvinningar, dels för att minska de frostskador, som vanligen förorsakas af grannskapet med sanka och sumpiga trakter; men ehuru
Landshöfdinge-embctet icke är i tillfälle att kunna bestämma förhållandet emellan odlingarnes fortgång under detta och nästföregående quinquennium, är dock i den omständigheten, att i allmänhet lyckliga skördar underlättat odlarens förmåga och håg, största anledning tillden förmodan, att länet äfven i denna rigtning vunnit förkofran. §• 2.
Folklynnet:
Den skildring, som i detta afseende förekommer i sednaste Femårsberättelse, äger fortfarande sin tillämpning på förhållandet.
Dock har man trott 6 sig finna, att folklynnet bland de egentliga kustboerna något aflägsnar sig från den allmänna karaktären bos detsamma bland länets öfriga invånare derutinnan, att en mera framstående sträfhet i lynne och anlag utmärker de förra, sannolikt en följd af de ansträngningar och försakelser, som äro oskiljaktiga från kustlandets bebyggares egentliga näringsfång och lefnadssätt.
Hvad den intellektuella bildningen beträffar, kan med skäl antagas, att den står på en relativt hög ståndpunkt.
Bristen här å orten på sådana, som vid allmänna läroverk erhållit bildning och förvärfvat kunkaper för att tillhandagå vid en mängd juridiska och kommunala bestyr och uppdrag, hvilka taga i anspråk omtanka och klokhet, har gjort det till en,slags nödvändighet för allmogen sjelfva, att mer än eljest skulle blifvit händelsen uppöfva sina själsförmögenheter i denna rigtning.
Ett stort och vigtigt steg till ett allmännare utbredande af en religiös och medborgerlig bildning är utan tvifvel stadgandet om Folkskolors inrättande inom hvarje kommun.
Oaktadt de svårigheter denna angelägenhet mött för verkställigheten i dessa relatift föga befolkade orter, med långt från hvarandra skiljda bostäder, hafva dock menigheterne med få undantag visat en berömvärd båg att fullgöra hvad dem ålegat.
Vid 1847 års slut, till hvilken tid denna Berättelse sträcker sig, hade de flesta af länets församlingar vidtagit de väsendtligastc åtgärderna för ordnandet af deras folkskolväsende, ehuru icke Hera än följande hunnit anmäla, att deras skola vore i gång, nämligen städerne Hernösand och Sundsvall, Stigsjö, Nora, Säbrå, Gideå, Grundsunda, Sidensjö, Själevad samt Hernö kapellförsamling.
Folknummern utgjorde efter sednaste uppgifter till inantalsskrifningarna:
I Medelpads Fögderi.
Skattskrifne af mankön 8,200.
Följaktligen en tillökning af 2,99i sedan år 1845, då numerären uppgick till ,, af qvinkön Skattfrie af mankön „ af qvinkön 5,869. >i l I _ 12,580.
Tillsammans 29,065. 26,074.
I Södra Ångermanlands Fögderi.
Mantalsskrifne personer Befriade dito 17,965. 14,658.
52,601 7 personer, i följd hvaraf antalet, som år 1843 utgjorde 29,823, sedermera ökats med 2,776. 1 Norra Ångermanlands Fögderi.
Mantalsskrifne personer 13,979.
Befriade dito 15,584.
Qy g6g eller 3,220 personer mera, än som vid sista Femårs-berättelsens afgifvande voro i mantalslängderna upptagna.
Länets hela folknummer, enligt mantalsförteckningarna, utgör således på landsbygden 89,029, hvadan och då sista Berättelsen upptager en summa af 79,367 personer, en tillökning i folkmängden uppstått under de sednast förflutna åren med 9,662 eller omkring 10! procent.
Till denna ovanliga progression hafva otvifvelaktigt flera samverkande orsaker bidragit, hvaribland förnämligast framstår: att länet varit under ifrågakomna år alldeles förskonadt från härjande farsoter; att i allmänhet oskadade skördar lemnat en sund och tillräcklig föda, under det i öfrigt en liflig afsättning på ortens produkter öfverhufvud spridt bergning och välmåga, samt att utvidgade tillfällen till bosättning blifvit beredda genom anläggningar af nybyggen, hemmansklyfningar, utflyttningar efter laga skiften m. m.
I Städerna åter är förhållandet med folknummern följande:
I Hernösand.
Skattskrifne 1,613.
Skattfrie 709 —. .I. 2,542.
I Sundsvall.
Skattskrifne 1,635. Skattfrie . . 792 ‘ 2,427; hvadan och då städernas befolkning i sista Femårs-berättelsen upptagits till 4,178 personer, äfven här visar sig en tillökning af 591 personer.
I sammanhang med detta ämne eller det om folkökningen, har Landshöfdinge embetet, väl vetande att olika tider uppställt olika theorier i afseende på folköknin gens inflytande ur statsekonomisk synpunkt på samhället, ansett det icke vara olämpligt att här framlägga en opinion med hänseende till detta län och här befintliga förhållanden.
8 Landshöfdinge-embetet hyser nämligen den öfvertygelsen, att under det den i mångå länder härjande pauperismen har till stor del sin förklaringsgrund uti öfverbefolkning, eller med andra ord uti den omständigheten, att summan af alla näringstillfällen, ifrån och med det, som frambringandet af naturens råämnen och uralster bereder, intill det, som dessas högsta förädling uppkallar å ena sidan och summan af närande och tärande medlemmar jemte dessas såväl nödvändiga som konstlade behofver å den andra, icke stå till hvarandra uti ett rationelt jemvigtsförhållande, detta län och i allmänhet rikets norra orter lemna exemplet på tillvaron af ett nästan helt och hållet omvändt förhållande derutinnan, att summan af arbetskraft här står vida under den af naturalster af många slag, egnade att framkallas, bearbetas och förädlas, och att det är just den sålunda uppkommande bristen på arbetskraft, hvilken man får esomoftast tillskrifva, att tider af förlägenhet och armod hemsöka dessa orter.
En och annan jemförelse skall göra denna hypothes ej allenast förklarlig, utan äfven bevislig.
Då till exempel ett enda fögderi inom detta län, Södra Ångermanlands, har en areal af 103 qvadrat-mil, har till exempel Blekinge hela län (för att taga exemplet inom vårt eget land) en yta af endast 25,8 qvadrat-mil, och då inom det sednare länet cirka 3,800 personer finnas fördelade på hvarje qvadrat-mil, kan man antaga att omkring 312 personer utgöra Södra Ångermanlands befolkning efter enahanda fördelning.
Fullföljer man vidare jemförelsen t. ex. hvad angår jordens olika produktivitet på dessa skiljda orter, så finner man, enligt de kalkyler som i detta afseende blifvit af en berömd statistiker uppgjorda och från hvilka man gerna må abstrahera hvad man skulle finna afvika från sannolikheten, följande förhållande emellan Wester-Norrlands och Blekinge län, hvad angår jordens medelafkastning i nedannämnde sädesarter och jordfrugter, sedan utsädet är afdraget.
Kornet Kornet Kornet Kornet Kornet Kornet Kornet Wester-Norrlands län . . .
S* 7i Si n Blekinge d:o . . .
Si 5 31 3\
Af denna Tahlå torde man få draga den slutsatsen, att den odlade jordens produktivitet i detta län är, åtminstone hvad beträffar de förnämsta sädesslagen råg och korn, fullt jemförlig med något af de södra länens; och om man vidare, såsom vederbör, från det förra eller Wester-Norrlands läns areal, 217 qvadrat-mil, afdrager 9 högsta antagliga procent för skogar, sjöar och andra impedimenter, torde ändå återstå betydliga vidder af dels odlad, dels odlingsbar beskaffenhet, hvilka kräfva arbetande händer för möjligheten af deras afkastning, oberäknadt det fält för fliten och verksamheten, som de vidsträckta skogarne i denna provins gifva uti averkningen af skogs-produkter af flerfaldiga slag.
Häraf vill oeftergifligen synas, som skulle tillgången på arbetskrafter stå i särdeles underordnadt förhållande till totaliteten af föremålen för dessa krafters utöfning, om också den under tiden af allmän penninge-förlägenhet, missväxt eller dylika kalamiteter uppstående bristen på arbetsförtjenst skulle tyckas jäfva detta förhållande.
En närmare undersökning i detta afseende skall dock gifva vid handen, att det icke egentligen är tjenligt och passande arbete som saknas och hvilket onda här öfverklagas, utan fastheldre bristen på individer, hvilka kunna uppkalla och gifva rigtning åt de till hands varande, om också inskränkta krafterna för att draga den fördel af naturens alstrings-förmåga, som här uti icke oansenligt mått erbjudes.
Ett, efter Landshöfdinge-embetets förmenande, ovedersägligt bevis på det förhållande, som nyss blifvit antydt, eller att odlare icke finnas för de många arbetstillfällena, äro de på sednare åren öfver höfvan uppdrifna arbetslönerna.
Nu mer än någonsin, när en i hast flerfaldigad sjö-kommunikation emellan rikets medlersta och norra delar beredt och framgent kommer att bereda allt mer och mer ökade afsättnings—tillfällen på såkallade fetalievaror, eller sådane som hafva odlingen att tacka för sin tillvaro, framstår vigten af den angelägenhet, som skulle hafva till föremål att reglera missförhållandet emellan produktion och konsumtion af dessa förnödenheter närmare.
Af stor och mäktig inflytelse på allmänna kulturförhållandet inom orten har väl ostridigt varit det myckna, som blifvit tillgjordt i de sednare åren och som än vidare förberedes för förbättringen uti lands-kommunikationerna, för vattendrags upprensning till beredande af åtkomlighet af hitintills otillgängliga skogstrakter m. m.; men allt detta verkar dock blott indirekt till afhjelpandet af det onda, som här påpekats.
Framkallandet af hvad som utgör lifvets förnämligaste behofver eller födoämnena vinnes icke direkte genom den omförmälda industriella rigtningen, hvadan det som kan leda till det önskade resultatet på en närmare väg måste vara af lika, om icke större vigt.
Landshöfdinge-embetet tvekar derföre icke att anse, det hvarje åtgärd i syftningen att gepom naturliga medel fylla hvad som brister i materiella krafter af bearbetningen af ortens vidsträckta och stundom ypperliga odlingslägenheter *), med förnämligaste afseendet på ängsskötselns förkof *) En enda by^ i Mo Socken, eller Gattne, ändock icke den största, har, efter afdrag af impedimenterna, en areal uti in- och afrösningsjord af 12,629 tunnland.
Berättelse öfver Wester-Norrlands län för åren 1844—1847. 2 10 ian, skulle bidraga till ett allmännare välstånd.