Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa 11,699: 21. 7. 12,962: 18. 10. Af Styrelsens till Kongl. Majit, den 26 April 1849 och den 30 April 1850, afgifna underdåniga berättelser, af hvilka Revisorerne erhållit del, inhemtas, att, år 1848, eksådd icke kunnat verkställas, emedan någon ollonskörd föregående hösten icke inträffade, hvaremot jord blifvit odlad för ollonsådd vid inträffande tillgång pä ollon, så att, inberäknadt den mark, som förut var i ordning, en areal af 170 tunland blifvit fullständigt beredd för ollonsådd.
Dessutom hade under samma år blifvit utplanterade 5,700 stycken ekar, 18,800 stycken lärkträd, 1,990 stycken askar och 1,630 tallar.
Hvad växtligheten beträffade, hade den, så väl å Wisingsö som å planterhagen Östra Malmskogen i Östergöthland, under året varit ganska vacker och lofvande, äfvensom den af Kongl.
Majit, särskilt anbefallda mullbärsplanteringen å Wisingsö fortfarande, liksom föregående året, visat ett ganska vackert resultat.
År 1849 hade icke eller någon eksådd kunnat verkställas af samma anledning, som föregående året, hvaremot jord ytterligare blifvit beredd för ollonsådd, så att, inberäknadt den förut färdiga marken, 180 tunland voro dertill beredda; hvarförutan 26,800 lärkplantor blifvit utplanterade å Wisingsö, samt 2,000 dylika plantor transporterade oell utsatta å planterhagen Östra Malmskogen i Östergöthland.
Den under sommaren år 1849 inträffade fuktiga väderlek hade förorsakat en ovanlig växtlighet å eksådden och planteringar, hvilka ej heller blifvit skadade hvarken af mask eller nattfroster; och hade mullbärsplanteringen å Wisingsö fortfarande visat sig lofvande.
Vid räkenskaperna hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. lionel.
Genenal Landtmäteri-kontoret.
(Anslaget för sockenkartors upprättande.)
Redogörelserna äro granskade i Kongl. Kammarrätten för båda åren utan anmärkning.
Deliet. år f$4$. år 1S4W.
Balans från föregående året: Tillgångar — 3,805: 16. 6. 2,208: 36.
— Uppbörd: Statsanslag - 2,000: 16: 8.
— Försäljningsmedel 44: 32. — Su- 44: 32. — 2,016: 8. — suanna 3,850: — 6. 4,224: 44.
Utgift 1,641: 12. 6. 4,008: 35. 5.
Tillgångar 2,208: 36. 216: 8. 7. Summa 3,850: — 6. 4,224: 44.
— Vid dessa redogörelser har någon erinran från Revisorernes sida icke förekommit.
KöidvI.
Dess räkenskaper för år 1848 äro i Kongl.
Kammarrätten granskade med anmärkningar, hvaremot de för år 1849 derstädes ännu icke undergått revision.
De utvisa följande förhållande: »ebet. år f§4S. år 1840.
Tillgångar 70,216: 3. 6. 152,491. 27. 4.
Porto för inrikes samt Norska och Ryska bref vexlingen - 420,616: 30. 9. 433,792: 31. 6.
Dito för utrikes dito 134,332: — 7. 140,181: 17. 2.
Transport: 554,948: 31. 4. 573,974. — 8. — 52 — Transport: 554,948: 31. 4. 573,974: — 8.
Transito-porto för Norska, Finska, Kyska och Danska brefvexlingen öfver Sverige, 52,004: 18. 9. 47,831: 3. 4.
Hälften af porto för bref, befordrade med fartyg och diligenser, 4,330: 12. 6. 2,514: 40. 6.
Porto för brefvexlingen medelst telegrafinrättningen 1,174: — — 1,096: — — Fraktmedel af sjöpostfarten 38,566: 23. 2. 4,770: 42. 3.
Extra inkomst 73,385: — — 4,639: 37. 8.
Af Riksgäldskontoret ersatt förhöjd skjutslega— 8,627: 5. 5.
— — Extra ordinarie uppbörd, bötesmedel m. m. 2,523: 23. 6. 2,136: 19. 9.
Assuransafgift för medel, inneslutna i rekommenderade bref, — — 16,909: 6.
— Ränta å inköpta obligationer - — — 2,700: — — S:r 735,559: 18. 8. 656,572: 6. 2.
Diverse verks medel 2,528: 40. 1. 2,505: 43. 4.
Skuld 1,961: 12. 5. 2,138: 2. 5.
Summa 810,265: 26. 8. 813,707: 31. 3.
Skuld 8,585: 39. 11. 1,961: 12. 5.
Aflöning 71,122: 32. 7. 70,927: 4.
— Pensioner och indragningsstat 4,279: 42. 8. 4,329: 37. 4.
Kontors-, stall- och hushyror samt posthusens underhåll och onera 10,532: 20. 5. 10,333: 31. 4.
Postiljoners traktamenten - 44,771: 13. 6. 44,968: — — Beklädnad och beväring 4,017: 8. — 11,423: 41. 4.
Postföringskostnader inom riket 138,289: 23. 4. 138,230: 17. 1.
Roteringsersättning till posthemman 3,224: 33. 1. 3,2(51: 27. 11.
Sjöpostfartens omkostnader 71,407: 26. — 44,592: 29. 8.
Gästgifverihållningen vid Grisslehamn 200: — — 200: — — Utrikes brefvexlingen 96,341: 5. 9. 95,016: 33. 10.
Förlust å paketposten 6,656: 24. 5. 5,365: 12. 10.
Understöd för Diligensbolaget N:o 1 8,0(!0: — — 8,000: — — Dito för telegrafinrättningen 12,1.20: — — 12,120: — — Gratifikationer och arfvoden 5,701: 20. — 5,255: 33.
— Skrifmaterialer, expenser, ved och ljus 14,657: 19. 4. 15,477: 18. 8.
Ersättning till utrikes Beskickningar och Konsuler, för utbetaldt porto, 8,207: 47. 8. 6,963: 26. 5.
Diverse utgifter - 14,101: 15. 11. 16,488: 31. 11.
Afkortningar - - 2,138: 37. 9. 2,663: 38. 11.
Underhåll, reparationer och vård af Postverkets, i Götheborg upplagda ångfartyg, 5,889: 28. 11. 24,898: 11. 6.
S:r 521,659: 15. 4. 540,516: 11. 9. / — 53 — Lefver ering: Till Statsverket 125,000: — — 115,000: — — „ diverse verk 2,528: 40. 1. 2,505: 43. 4.
S:r 127,528: 4UT~1. 117,505: 43. 4.
Kontant behållning. 26,193: 39. 10. 11,594: 22. — Materialer (stenkol) — 4,089: 2. 6. 3,922: 23.
— Fordringar hos diverse verk och personer 60,966: 23. 5. 101,655: 19. 4.
„ Norska statsverket - 16,485: 34. 2. 16,485: 34. 2.
Förskott 44,756: 23. 5. 40,066: 9. 3.
S:r 152,491: 27. 4. 173,724: 11. 9.
När från postmedelsuppbörden - 735,559: 18. 8. 656,572: 6. 2. afräknas omkostnader 519,520:25. 7. 517,852: 20.10. samt statsverket anslagna 125,000: 115,000: tillsammans 644,520:25. 7. 632,852: 20.10. och dertill läggas de under åren utgifna, i räkenskaperna balanserade, ersättningar för förluster genom bortkomna rekommenderade bref US: 8. — 644,520: 25. 7. 632,970: 28. 10. visar sig öfverskott för statsverket, netto 91,038: 41. 1. 23,601: 25. 4. §- I Af den öfver Postverkets räkenskaper och förvaltning under revisionsåren afgifna berättelse hafva Revisorerne inhemtat, att, för postkommunikationernas underlättande och befrämjande, nedannämnde hufvudsakliga åtgärder under berörde år blifvit vidtagna, nemligen: l:o beredande af tillfälle att, under vissa månader af året, få bref och tidningar emellan Stockholm, Kalmar, Ystad och Travemunde samt öfver Travenvunde till och från Lubeck och Hamburg hastigare, än med de vanliga posterna, fortskaffade medelst de emellan förstnämnde fyra städer gående ångfartyg; 2:o en sådan förändring i postgången emellan Wenersborg och Jönköping samt Grenna, Ödeshög och Linköping, att lättare bref emellan dessa ställen kunde skyndsammare, än tillförene, befordras; 3:o inrättande dels af en enkel postgång fram och åter i hvarje vecka emellan Funäsdalen i Herjeådalen och Wåhldalen i Norrige, dels ock af ett Postkontor vid Wrigstad i Jönköpings län; 4:o den förändring af den enkla brefposten emellan Jönköping och Helsingborg öfver Wernamo och Ljungby, att äfven paketgods med densamma få afsända®; — 54 — 5:o förbättring af postkommunikationen emellan Trosa och södra orterna; 6:0 beredande af en skyndsammare postförbindelse emellan Öland och Kalmar samt derigenom äfven emellan Oland och södra orterna; 7:o förändring dels af postgången emellan Stockholm och Waxholm från enkel till dubbel i hvarje vecka, under Maj till och med Oktober månader, dels ock af den enkla postgången emellan Hernösands och Sollefteå Postkontor till dubbel i hvarje vecka, hvilken sednare förändring dock först med Juni månad år 1850 tog siri början; och 8:0 fastställande af upprättadt förslag till bestämmelser, angående postförhållandena emellan Sverige och Norrige.
Derjemte inhemtas af berättelsen: att indragning ägt rum af Svenska Postkommissariatet i Stralsund, af den år 1846 inrättade nya enkla postgång, fram och åter i hvarje vecka, emellan Stockholm och Helsingborg, samt afposten emellan Backe och Åsele poststationer, belägna, den förra i Westernorrlands och den sednare i Westerbottens län, hvilken sistnämnde indragning gick i verkställighet den 1 April 1850; att under år 1848, från och med den 26 April till och med den 8 September, postfart underhölls på Postverkets bekostnad med ångfartyget Nordstjernan, en gång i veckan fram och åter, emellan Götheborg, Köpenhanm och Travemiinde, hvaremot nämnde ångfartyg under år 1849, från den 5 Juni till den 6 Oktober, var upplåtet till begagnande af ett i Götheborg bildadt bolag för resor i hvarje vecka med passagerare, varor och post emellan nyssnämnde städer, emot en månadtlig ersättning till Postverket af 1,333 Rulr 16 sk., äfvensom att Kongl.
Majit, under den 16 Februari 1S49, låtit i nåder utfärda en allmän författning örn hvad vid rekommenderade brefs afsändande med posterna borde iakttagas, innehållande, bland annat, ett på Rikets Ständers vid 1847 och 1848 årens riksdag afgifna förslag grundadt stadgande om erläggande af assuransafgift för penningar m. m., som utöfver ett visst belopp uti rekommenderade bref äro inneslutna; hvilken författning den 1 April 1849 trädde i gällande kraft. §. 2.
Enligt hvad ofvanintagna tabell utvisar, uppkom år 1848 ett öfverskott, Postverket till godo, af 94,215 Rulr 29 sk. 11 rst.
Uti denna summa ingå under året influtna köpeskillingar för de försålda postångfartygen Motala och Sverige, utgörande, för Motala, 13,385 Rulr och, för Sverige, 60,000 Rulr.
Af dessa köpeskillingar är den förra i Rikets Ständers Bank insatt, att användas till framdeles behöfliga större reparationer ä Postverkets ångfartyg, och den sednare utlånad genom uppköp af Smålands och Hallands läns Hypotheksförenings obligationer, löpande med 4| procents ränta; och hafva utaf öfverskottets återstod, 20,830 R:dr 29 sk. 11 rst., ett belopp af 7,165 Rulr 23 sk. användts till betäckande af den brist, som för året 1847 i Postverkets inkomster emot dess utgifter uppstått, samt 11,608 R:dr 39 sk. 10 rst. blifvit insatta ä Postverkets Bankoräkning N:o 1, hvaremot resten, 2,056 R:dr 15 sk. 1 rst., fanns bos en del redogörare utestående. §. 3.
Ehuru portot för inrikes brefvexlingen år 1848 med omkring 18,620
R:dr öfversteg beloppet deraf för år 1847, och transito-portot för brefvexlingen på Norrige, år 1848, med cirka 2,500 Rulr öfversköt beloppet af enahanda uppbörd under nästföregående året, samt Postverket dessutom, förstnämnde år, hade tillfälliga inkomster till ett sammanlagdt belopp af ungefär 10,100 Rulr; har likväl portouppbörden i det — 55 — hela år 1848 understigit den för år 1847 med 3,472 Rulr 37 sk., hvilket skall härrört deraf, att med år 1848, till följd af de nya med Preussen och Danmark afslutade postkonventionerna, såväl det Svenska som det utländska portot uti taxan för utrikes brefvexlingen blifvit i betydlig mån nedsatt. §. 4.
Postverkets behållning af utrikes brefvexlingen, som år 1846 uppgick till 52,143 Rulr 2 rst och 1847 till 58,163 Rulr 12 sk. 11 rst., har, till följd af den i sednaste Revisionsberättelsen omförmälda nedsättning i taxan för nämnde brefvexling, varit mindre under revisionsåren, och utgjort, år 1848, 37,980 R:dr 42 sk. 10 rst., och år 1849, 45,164 Rulr 31 sk. 4 rst. §. 5.
Antalet af med posterna befordrade karterade bref, som år 1847 utgjorde: betalda bref 3,240,217 stycken och fribref 368,818 „ Summa 3,609,035 stycken, har under revisionsåren ökats: år 1848 med betalda bref - - 194,658 „ fribref - 27,284 tillsammans 221,942 stycken samt år 1849 med betalda bref - - 259,245 „ „ fribref — 29,933 „ tillhopa 2S9,178 stycken. §• 6.
Med afseende å den betydliga tillväxten af bref, tidningar, paketer nr. in., sorn med posterna numera fortskaffas, samt i betraktande af de ökade utgifter, hvilka Postverket, hufvudsakligen till följd af den förhöjda skjutslegan, måste vidkännas, hafva Revisorerne ansett sig böra uttala den åsigt, att om posterna, åtminstone då böcker och paketer befordrades, blefve, när tillfälle dertill gåfves, med ångfartygslägenhet transporterade, den vinst deraf skulle uppstå, att, jemte det posterna sålunda understundom tidigare framkoinme, transportkostnaden minskades och lindring i de skjutsskyldiges besvär jemväl bereddes. §. 7. På sätt Stats-utskottets vid sednaste riksmöte afgifna utlåtande N:o 30 jemväl innehåller, har Kongl. Majit, den 30 Oktober nästlidet år, förordnat, att af Postverkets, åren 1815, 1816 och 1817, hos Norska statsverket tillkomna fordran, 16,485 R:dr 4 sk. 2 rst., en summa af 8,798 Rulr 4 sk. 11 rst. skulle från Norska Postverket utbetalas; hvilket förhållande, i afseende å medlens inbetalning, till nästkommande Revisorers kännedom meddelas; skolande, i följd af det nådiga brefvet, återstoden utaf fordringsbeloppet i räkenskaperna afskrifvas. — 56 — §. 8.
Af räkenskaperna hafva Revisorerne funnit, att kostnaderna för postångfartygen i allmänhet, men för ångfartyget Nordstjernan i synnerhet, varit under revisionsåren särdeles betydliga.
Tvenne utgiftsposter hafva särskilt fästat Revisorernes uppmärksamhet.
Den ena är utgiften för en större, af Ingeniören Keiller verkställd, reparation å nyssnämnde ångfartygs machineri och pannor; vid hvilken utgift förekommit, dels att uti den besigtning å fartyget, som ägt rum, innan kontrakt med Keiller om arbetet afslutades, någon annan person, utom Postverkets ombud, icke deltagit, än Keiller, som, efter livad kändt är, varit den enda på stället, hos hvilken arbetet kunnat verkställas, dels ock att, ehuru den af Keiller afgifna räkning öfver kostnaden upptager följande poster: reparation å ångpannorna, enligt kontrakt, — - 16,600: diverse reparationer å machineriet 2,986: 5. — hvilka summor äro i räkningen oriktigt utförda med 19,786 R:dr 5 sk., i stället för 19,586 Rulr 5 sk., som de tillsammans rätteligen utgöra, förstnämnde belopp, 19,786 R:dr 5 sk., likväl blifvit från Postverket till Keiller utbetaldt.
Den öfverbetalning af 200 Rulr, som sålunda ägt rum, har dock, enligt Revisorerne förevisadt behörigt qvitto, nyligen blifvit Postverket godtgjord; kommande beloppet att redovisas i räkenskaperna för innevarande år.
Den andra utgiften är en af Ofverpost-direktörs-embetet, jemlikt beslut den 6 Juni 1818, Kaptenen
Diedrichs tillagd gratifikation af 500 Rulr för besväret med ångfartygen Nordstjemans och Sveriges eftersyn och utredning.
Revisorerne, som sakna all upplysning om vidden af berörde besvär, kunna ej underlåta att emot dispositionen göra anmärkning, enär, enligt Revisorernes tanke, Öfverpost-direktörsembetet icke, utan Kongl.
Maj:ts särskilda nådiga tillstånd, äger bevilja några gratifikationer. §■ 9.
Uppå Ofverpost-direktörs-embetets underdåniga hemställan, har Kongl. Maj.t, enligt nådigt bref den 11 Januari 1848, i likhet med hvad tillförene ägt rum, tillåtit, att, i anseende till de, under 1847—1848 års riksmöte, vid Stockholms Postkontor betydligen ökade göromål, hvilka icke kunde af den ordinarie tjenstemannapersonalen ensamt medhinnas, ett månadtligt arfvode af 90 R:dr finge fördelas emellan de e. o.
Kontorskrifvare, hvilka af Öfverpost-direktörs-embetet förordnades att under tiden de ordinarie tjenstemännen biträda Revisorerne, som ej inse, huru göromålen vid Postkontoret i hufvudstaden kunna under ett riksmöte så betydligen tillväxa, att de icke af den vanliga personalen medhinnas, hafva för öfrigt, i afseende å de beviljade medlens fördelning, af räkenskaperna funnit, att, ehuru dessa arfvodesmedel, jemlikt det Kongl, brefvet, blifvit bestämda att fördelas emellan de e. o. Kontorskrifvare, som vid göromålen biträdde, jemväl ordinarie tjenstemän, det oaktadt, af ifrågavarande medel undfått gratifikationer; hvilken medlens disposition, såsom stridande emot Kongl.
Maj:ts nådiga föreskrift, Revisorerne måste anmärka. §. 10.
Uti räkenskaperna upptagas fortfarande åtskilliga proprie balanser och oredovisade förskott, deraf en del sedan flera år tillbaka.
Revisorerne anse angeläget, — 57 — att kraftiga åtgärder vidtagas för dessa balansers och förskotts indrifvande och redovisande, eller, om tillgäng hos vederbörande saknas, befordrande i behörig ordning till afskrifning. §•
Il De i 2:dra §. omförmälda räntebärande obligationer å tillsammans 60,000 R:dr hafva, vid anställd inventering, befunnits i god ordning.
Kong*l. 8imclhets-kolleg*ium.
Räkenskaperna, uti hvilka redovisning lemnäs jemväl för anslagen till Carolinska medico-kirurgiska och Pharmaceutiska instituten samt Veterinär-inrättningen i Stockholm, hafva i Kongl.
Kammarrätten blifvit för båda revisionsåren granskade utan anmärkningar.
De utvisa följande förhållande: »ebet. år 1848. år 1849.
Tillgångar 188,968: 37. 9. 193,458: 41. — —’ — 6,000: — 8. — 105,910: 16. 29. — 1,904: — 24. — 205: — Uppbörd:
Statsanslag å 2:dra hufvudtiteln 7,500:
Dito å Sale dito 99,376:
Dito å 9:de dito 2,352:
Intressemedel - - _ 222:
Ilyresmedel vid Carolinska medico-kirurgiska institutet 562: 24. — 650: — — Apothekare-societetens bidrag till Pharmaceutiska institutet 1,000: — — 1,000: — — Af studerande vid sistnämnde institut erlagda af gifter— — — , 798: 16. — 203: 16. — Inkomster vid Veterinär-inrättningen 6,796: 25. 2. 5,625: 2. 1.
Värdet af tillkomna inventarier - 313: 10. 6. 1,556: 13. 8.
Diverse inkomster 62: 23. 7. 878: 46. 3.
Till reseunderstöd — — — 1,800: — — Till inköp af inventarier för Medico-kirurgiska institutets bibliothek — — 600: — — Till ombyggnad af Veterinär-inrättningens smedja — — 1,241: 16. — S:r 118,984: 16. 3. 127,574: 14.
Skulder - 2,345: 43. 6. 379: 39. 5.
Summa 310,299: 1. 6. 321,412: 46. 5. 8. — 58 — Credit.
Skulder - - 109: 2.
— Utgifter: Af‘ Kongl. Statskontoret anordnadt 69,928: 18. 4.
Sundhetskollegium redovisadt:
Medico-legala besigtningar 6,354: 12. 2.
Svenska Läkaresällskapet — 500: — — Vaccinationens befrämjande 1,321: 31. 2.
Barnbördshusen - 1,905: 16.
— Farsoters och smittosamma sjukdomars botande - 14,843: 4. 5.
Stipendier och pensioner åt Fältläkare-corpsen 3,606: 45. 4.
Arfvode till Provincialkirurgen i Stockholms län __ 150: — — Inrättningen för sjukes behandling med elektricitet och galvanism — 580: — — Carolinska medico-kirurgiska institutet — 3,273: 41. 8.
Veterinär-inrättningen 10,606: 35. 10.
Pharmaceutiska institutet 2,405: 27. 6.
Reseunderstöd - - — — Inventarier till Medico-kirurgiska institutets bibliothek - — — Ombyggnad af Veterinär-inrättningens smedja — — Förskotter — — Lefverering: till Kongl.
Räntekammaren 1,218: 46. 1.
„ Konungens Befallningshafvande i Wermlands län 33: 16. — S: r 116,731: 6. 6.
Kontant behållning 1,959: 28. 1.
Fastigheter 163,333: 16. — Inventarier - 9,909: 38.
— Fordringar - - 12,558: 30.
— Ut.lånta medel 4,175: 30.
— Förskotter - 1,521: 42. 11. S:r 193,458: 41.
— Summa 310,299. 1. 6. 2,345: 43. 6. 70,513: 45. 4. 6,279: 24. 7. 500: 1,431: 24. 8. 1,905: 16. — 21,458: 26. 5. 3,469: 21. 4. 150: 580: 3,127: 43. 1. 9,225: 27. 6. 2,179 43. 2. 1,800: 600: 1,241: 16. — 765: 32. — 3,228: 18. 1. 128,457: 2. 2. 1,486: 25. 10. 163,333: 16. — 11,466: 3. 8. 8,520: 30. 5. 4,265: 1,538: 20. 10. 190,610: — 9. 321,412: 46. 5 1.
Enligt räkenskaperna, hafva under revisionsåren, såsom, jemlikt sednaste revisionsberättelse, äfven under föregående 2 ne år ägt ruin, förslagsanslagen till medico - — 59 — legala besigtningar samt till farsoters och smittosamma sjukdomars botande, utgörande det förra 3,000 R:dr och det sednare 9,000
Hulr årligen, varit för de afsedda ändamålen otillräckliga.
Utgifterna hafva nemligen uppgått, för medico-legala besigtningar : år 1848 till - 7,812: 37. 8. och år 1849 till 7,895: 15.
7. samt för farsoters och smittosamma sjukdomars botande: år 1848 till - 14,84(5: 4. 5. och år 1849 till 21,458: 26. 5.
Revisorerne höra härvid icke lemna oanmäldt, att, enligt Kongl. Sundhets-kollegii afgifna underdåniga berättelse om medicinalfondens förvaltning åren 1848 och 1849, 9,788 Rulr 47 sk. 6 rst. sistnämnde år blifvit af förberörde anslag för farsoters och smittosamma sjukdomars botande utbetalda, såsom rese- och traktamentspenningar till djurläkare; härrörande dessa utgifter från den under berörde år härjande lungsjukdom i södra delen af Sverige. §. 2.
Utaf räkenskaperna inhemta» vidare, att, ehuru åtskillige, af Kongl. Kollegium, vederbörande läkare meddelade förskott till rese- och traktamentskostnader för “farsoters och smittosamma sjukdomars botande1' vid hvartdera revisionsårets slut funnits oredovisade, desamma likväl icke blifvit i balanserna intagna.
Revisorerne hafva ansett sig böra detta förhållande anmärka, med erinran tillika om angelägenheten deraf, att ett särskildt förskottskonto i räkenskaperna upplägges. §. 3.
Enligt räkenskaperna har Kongl.
Kollegium, linder år 1848, i Kongl.
Statskontoret lyftat 2,000 Rulr till aflöning åt Militärläkare och år 1849 deraf till sistnämnde verk återbetalt 1,546 R:dr; men Kongl. Räntekammarens qvitto å detta belopp finnes icke räkenskaperna bilagdt.
Jemte det Revisorerne ansett sig böra detta förhållande anmäla, fa Revisorerne tillkännagifva, att, då Kongl. Kollegii hufvudböcker icke innehålla något särskildt konto med Kongl. Statskontoret, Revisorerne, icke utan mycken möda och svårighet, kunnat finna reda på de penningetransaktioner, sorn mellan nämnde hada verk ägt rum. §. 4.
Af den rapport, som blifvit afgifven utaf Föreståndaren för den i hufvudstaden stiftade inrättning för sjukes behandling med elektricitet och galvanism, hafva Revisorerne inhemtat, att år 1848 - - Hl och år 1849 - 122 medellösa personer vid nämnde inrättning erhållit kostnadsfri läkarevård. §. 5.
Af Carolinska medico-kirurgiska institutets kassaräkningar för revisionsåren inhemtas, att kassans, vid 1848 års början, ägande fordran, 112 Rulr 21 sk. 3 rst. och — 60 — skuld, 52 R:dr 44 sk., utgjorde vid samma års slut, den förra 88 R:dr 15 sk. 9 rst. och den sednare 298 R.dr 21 sk. (i rst., samt att, vid 1849 års utgång, kassans fordran vidare minskats till 81 ll:dr 20 sk. 10 rst., men dess skuld ytterligare ökats till 327 R:dr 35 sk.
Häraf visar sig, att Institutets penningeställning under revisionsåren försämrats. §. 6.
Vid granskningen af Pharmaceutiska institutets räkenskaper, har förekommit, att i 1848 års kassaräkning utgiften för liqviderande af en räkning å 6 R:dr 37 sk. 6 rst.
Riksgälds blifvit utförd med samma belopp i bankomynt, och att i kassaräkningen för är 1849 på enahanda sätt upptages en post å 9 R:dr Banko, i stället för samma summa i riksgäldsmynt; hvilket förhållande Revisorerne ansett sig böra anmäla. ordnin §. 7. Kongl.
Kollegii säkerhetshandlingar befunnos vid anställd inventering i behörig Veterinär-inrättningen i Skara.
Af dess räkenskaper, hvilka för båda revisionsåren blifvit i Kongl. Kammarrätten granskade utan anmärkning, inhemtas följande förhållande:
För räkenskapsåret, från den 25 Mars från den 25 Mars 1848 till samma 1849 till samma dag 1849. dag 1850.
Deiict.
Balans från före gående året:
Tillgångar __ 12,223: 29. 1. 12,109: 14. 10.
Uppbörd Intressemedel Arrendemedel — 660 89 Ersättningsmedel 100. — — — Aterdebiterade lorskotter — — 2,000: — 5. 3. 676: 19. 2. 39. — 94: 45. 2.
S:r 849: 44. 3. 2,771: 16. 4.
Summa 13,073: 25. 4. 14,880: 31. 2.
Aflöning 650: — — 650: — — Stipendier åt Veterinär-elever 57: — — 57: — — Diverse utgifter— 257: 10. 6. 249: 25. 6.
S:r 964: 10. 6. 956: 25. 6. 61 Balans till påföljande året:
Kontant behållning 242: 30. 10. 57: 21. 8.
Utlånta medel - 11,866: 32. — 11,866: 32.
— Förskotter — — 2,000: — — S:r 12,109: 14. 10. 13,924 5. 8- Summa 13,073: 25. 4. 14,880: 31. 2.
Det i sista revisionsberättelsen omförmälda förskott af 2,000 R:dr, som Föreståndaren för inrättningen under år 1847 fått, emot redovisningsskyldighet, af inrättningens medel uppbära, till bestridande af kostnaderna för nödiga befunna reparationer å inrättningens åbyggnader, finnes i 1849 års räkenskaper fortfarande utbalanseradt till följande år.
Det har fästat Revisorernes uppmärksamhet, att någon redovisning för ifrågavarande förskott ännu icke, vid nyssnämnde års slut, var afgifven.
Karantäns-kommissionen i Stockholm.
Dess räkenskaper äro för begge revisionsåren granskade i Kongl.
Kammarrätten med anmärkningar och utvisa: »eliet. år ISIS. år 1849.
Balans från föregående året: igar och fordringar - 27,766: 30. 9. 46,896: 31. 2.
Behållningar .uiuuug Inkomster slag Influtna Statsanslag - -- 70,000: 126,053: 32. 4.
Influtna karantänsafgifter 15,265: 21. 7. 31,217: 28. 5.
Diverse inkomster, försäljningsmedel m. m. 7: 8. — 600: 13. — S:r 85,272: 29. 7. 157,871: 25. 9.
Skulder 1,086: 37. 1. 9,666: 37. 10.
Summa 114,126: 1. 5. 214,434: 46. 9.
Skulder - — — 1,086: 37. 1.
Utgifter : Aflöning åt Kommissionens tjenstemän och betjente — — 3,440: — — 3,440: — — Dito för Läkare —- 6,472: 42. 1. 21,547: 10. 9.
Kostnadsersättning för 2:ne Läkares resa till Ryssland — — 4,840: — — — — Karantänsinrättningens underhåll m. m 52,476: 24. 2. 142,219: 12. 1.