Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-chefcn, Statsrådet Ulner anhöll nu att få inför Kongl. Majit i underdånighet föredraga de ärenden, hvilka voro att taga i öfvervägande, i afseende på det förslag till reglering af utgifterne under Riks-statens femte hufvudtitel, hvilket borde Rikets Ständer vid förestående Riksdag uti Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof föreläggas, nemligen: l:o Uppå derom aflåten Nådig Proposition beviljade Rikets sednast församlade Ständer icke allenast aflönings-förhöjning för de dåvarande Under-officers-korporalerne vid matros-corpsen, äfvensom ett antal matroser derutöfver, hvilka alla fått förändrad benämning af Första klass matroser, så att deras aflöning utgår med dels 18 sk. oell dels 14 sk., utan äfven förhöjning i gaget för vid Flottans samtliga stationer uppfordrade båtsmän med 1 sk. för dagen, eller från 6 till 7 sk, hvilken förman Rikets Ständer äfven utsträckte till jungmannen vid matros-corpsen.
Bil. N:o 4 till Kongl. Majds Nåd.
Prop. 1853 om Slalsv. 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 1 2 Kongl.
Prvp. om Statsverket 1853.
Flottans Marin-regementc, fdrlagdt i Carlskrona, bör dock, i fråga om gagets tillräcklighet för iefnads-behofven, anses i fullkomlig likhet, Regementets Underoflieers-korporaler med i:sta klass matroser vid matros-corpsen och manskapet med bå smännen vid samma station, oaktadt de för närvarande åtnjuta ringare aflöning och gage, än desse, euär Under-officers-korporalerne endast hafva 6 sk., med tillökning till lika belopp, eller tillsammans 12 sk. i daglig aflöning, och således 6 sk. mindre än sina vederlikar, l:sta klass matroser med högre aflöning, sami manskapet blott 6 sk. gage om dagen, eller 1 sk. mindre än båtsmannen samt jungmannen vid matros corpsen.
Härvid förekommer äfven, att Marin-regemcntot numera har fullt fika trägen tjenstgöring som båtsmännen, sedan, genom Nådigt beslut den 25 Maj innevarande år, blifvit anbefalldt, att Regementet, jemte detsamma förut tillhörande öfning och kännedom uti hvad en Infanteri-trupp åligger, äfven skall bibringas fullständig öfning i artilleri- och handvapens handterande samt nödvändig, kännedom i artilleri- och laboratorii-arbeten, på det att regementet må utgöra en stamtrupp i dithörande delar af sjö-försvaret och lemna flottan kanon-kommendörer; samt, beträffande' särskildt under-officers-korporalerne vid mariu-regemenlet, att desses nuvarande aflöning icke kan anses motsvara deras tjenstgöring, såsom följd hvaraf, enligt hvad erfarenheten visat, svårigheter uppstått såväl att med denna aflöning anskaffa lämpliga personer dertill, som att bibehålla dem vid regementet.
Dessutom torde ock böra i betraktande tagas: att manskapets gage vid gardes-regementerne till fot är 7£ skillingar och vid Lif-gardct till häst 8 | sk.; gaget vid Swea Arlilleri-regementes här förlagda hufvudstyrka 7 sk., men vid regementets kommendering på Waxholm 8 sk.; att om, å ena sidau, det vore ostridigt, att Stockholm är en dyrare ort än Carlskrona, å andra sidan deremot förekemme, att manskapet härstädes kan å de vaktfria dagarne förskaffa sig bifönjenst, som i Carlskrona icke kan förvärfvas; samt slutligen att vid Wendes Artilleri-regemente, förlagdt i Christianstad och hvarmed marin-regementet torde kunna närmast jemföras, det i stat upptagna gaget visserligen endast är 6 sk., men att regementet under loppot af flera år bekommit särskildta årliga förhöjningar deruti, såsom bidrag till sin mat-inrättning, med dels 8 r:st och dels 1 sk. per man sm dagen.
Vid dessa förhållanden, och då Departements-chefen ansåg det vara påkalladt af både rättvisa och billighet, att marin-regementets Under-ofiicers-korporaler och soldater erhölle aflöniugsförmåner, motsvarande hvad vederlikar vid matros-corpsen och båtsmännen åtnjuta, äfvensom att de, tillhörande värfvad trupp, ej fortfarande bibehölles i en mindre val' lottad ställning, än hvad eger rum vid öfriga sådana regementen och corpser, oeh hvilket ofördelaktigt skulle inverka på håg och nit för tjenstgöringen, hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att Nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om beviljande och uppförande å ordinarie stat af dels aflönings-förhöjning åt 20 Uuder-officers-korporalcr vid marin-regementet med 6 sk. om dagen eller till 18 sk. för hvardera, hvilken förhöjning uppginge för året till en summa al 912 r:dr 24 sk., och dels gage-förhöjning för manskapet vid bemäldte regemente med 1 sk. per man om dagen, uppgående om året för 800 man till 4,754 r:dr 8- sk. bauko, eller ett saminanlagdt högre aflöningsbelopp af 5,666 r:dr 32 sk. bauko.
Prop. om Statsverket 1853. 3 2:o ITos Kongl. Mnjrt hade Amiraliteis-presterskapet i Carlskrona, Amiralifetspastorn, prosten D. Ringins samt compastorerne J.
Sabelström och J. M.
Runstedt, tit i en den 17 sisth Juni genom Befälhafvande Amiralen derstädes öfverleinnad underdånig ansökning, anhållit om förbättring, från den 1 Maj innevarande nr räknadt, uti sina lonc-vilkor, nu utgörande, enligt stat, med spa timål s-ersättning, pastorns 530 r:dr samt hvardera af compastorernes 320 r:dr banko, och såsom skäl härtill anfört: att den dubbla tjenstårs-beräkningen frångått dom, utan att de derföre, i likhet med skol-lärare, undfått någon ersättning; att deras tjenstgöring likväl kunde i trägenhet fullt jemföras med skol-lärares, enär den omfattade en församling af 8,000 medlemmat, oberäknadt omkring 3,000 från landsorten inkommenderade båtsmän; att de väl vunnit någon tillökning uti inkomst, genom indragning, i följd af Kongl. Brefvet den 3 Oktober 1840, utaf tredje compastors-tjensten och tillåtelsen att sins emellan fördela den dertill anslagna lön, men att tjenstgöringen i förhållande derefter ock betydligen ökats; samt att i allt fall löne-inkorasterna vore alldeles otillräckliga för deras tarfliga utkomst, serdeles om de voro gifte, helst extra inkomsterna, såsom offer och de s. k. jura stolge, numera dels upphört, dels i hög grad minskats, hvarföre, och då ansökningen blifvit framtvingad af verkligt behof af löne-förbättring, sökanderne i underdånighet anhållit derom, på sätt, att pastorn tillädes likalön med rektor samt compastorerne med kollega vid lägre lärdoms-skola, och att, om medel dertill saknades, framställning måtte i ämnet ske till Rikets näst sammanträdande Ständer; — varande dessutom af prosten Ringius, som ansett sig vara till dubbel tjeust-årsberäkning fortfarande berättigad, särskildt, på grund af Kongl. Cirkuläret den 26 October 1850, yttrad önskan om utbyte af beröide rättighet emot kontant årlig ersättning.
Förvaltningen af Sjö-ärendena och Stats-konloret, hvilkas gemensamma underdåniga utlåtande i ämnet blifvit infordradt, hade deruti anfört, hvad först beträffade prosten Ringii, på förment rätt till dubbel tjenstårs-beräkning grundade särskilda ansökning, att, då, genom Kongl. Brefvet den 6 Oktober 1842 förordnats, det ali sådan rättighet för Amiralitets-presterskapet skulle helt och hållet upphöra, samt Ringius, som den tiden var compastor, sedermera den 13 November 1849, uppå Befälhafvande Amiralens anmälan, utnämnts till pastor, hvilket utan hans eget begifvande icke kunnat ega rum, sökanden alltså, i följd af ofvanberörde stadgande och genom sin vunna befordran, måste hafva förlorat den rätt till dubbel'tjenstårs-beräkning, han, såsom compastor, innehade; och sedermera, i afseende å Amiralitptspresterskapets gemensamma underdåniga ansökning om löneförhöjning, att, vid betraktande af de skäl och omständigheter, som till stöd derför blifvit andragna, det ville synas, som någon tillökning i detta presterskaps nuvarande aflöning vore af billigheten påkallad, hvadan och då tillgång dertill å femte hufvudtilclns anslag för närvarande saknades, kollegierne i underdånighet hemställt, om icke Kongl. Maj:t kunde finna skäligt att till Rikets snart sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition om sådan förhöjning i bemälde presterskaps löner, att Amiralitets-pastorn, i stället för 500 r:dr, jemte de derunder inberäknade 30 tunnor spanmål, eller 530 r:dr årligen, som han nu uppbär, erhölle lön, lika med Rektorer vid vissa skolor, eller 800 r.dr utan spantnålsberäkning, samt Compastorerne , hvilka nu hvardera åtnjuta 300 cdr 4 Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. om Statsverket 1853. med 20 tunnor spanmål derunder, eller 320 r:dr, undfinge hvardera G00 r:dr, äfvenledes utan spanmål, eller lika med kolleger, allt under förutsättning, att den tredje Compastors-lönen, som, enligt ofvanåberopade Kongl. Bref af år 1840, blifvit emellan Amiralitets-pastorn och de tvänne Compastorerne lika fördelad, indrages.
Departements-chefen, som ansåg, att de nuvarande löne-auslagen för Pastorn och Compastorerne vid Amiralitets-församlingen i Carlskrona voro alltför knappa, för att kunna anses motsvara deras vigtiga tjensteåligganden och för att bereda dem en någorlunda sorgfri utkomst, samt derjemte, att deri förmån af förhöjd tjenstårsberäkuing, som de, lika med skol-stateus tjenstemän, förut innehaft men sedermera förlorat, rättvisligen, uppå enahanda grunder, sorn för dessa gjort sig gällande, torde böra genom löne-förbättring ersättas, tillstyrkte, på grund af dessa förhållanden och på de här ofvan i öfrigt anförda skäl, i underdånighet, att Nådig Proposition måtte, i öfverensstämmelse med hvad kollegierue hemställt , till Rikets Ständer aflåtas om beviljande af lön-förhöjning åt Amiralitets-pastorn af 270 r:dr, hvarigenom hans lön blefve 800 r:dr, samt åt hvardera af tvänne Compastorer med 280 r:dr, så att deras lön blefve 600 r:dr; men den tredje Compastors-tjensten indragas, och att Rikets Ständer alltså måtto för berörde ändamål å ordinarie statens aflönings-anslag uppföra ett förhöjdt årligt belopp af 510 r:dr. 3:o
I sammanhang med nästlidne år afgifvet underdånigt förslag till ny reglering af Flottans timmermans- och handtverks-stater hade Förvaltningen af Sjö-ärendena hemställt om någon tillökning i antalet af flottans machinister, meri, sedan Förvaltningen, på förekomna anledningar, blifvit anmodad att inkomma med utlåtande, i hvad mån ytterligare förändring må numera anses erforderlig i flottans machinist-personal, och derjemte anmäla hvad i öfrigt kunde leda till det för vapnet vigtiga ändamål att en fullt' skicklig machinist-corps för framtiden städse kunde påräknas, så hade Förvaltningen, under den 11 sisth Oktober, afgifvit förslag tillen ny MachinistStat för flottan, samt dervid anfört : att, euär det förlidne år uppgjorde förslag, i afseende å behofvet för den närmaste framtiden, måhända upptoge en nog ringa personal och knappa aflöningsförmåner, af den orsak att för nödig tillökning i ena och andra delen, erforderliga medel å femte Hufvudtiteln saknades, Förvaltningen likväl, för den händelse att tillgångar kunde beredas, ansett sig böra föreslå, att denna stat skall utgöras af: 2 Machinist-oflicerare ä 1,200 r:dr hvardera i lön .... r.dr 2,400: 1 dito dito, å 750 r:dr i lön . 750: 3 Första-klass öfver-machinister , ä 41 r:dr 32 sk. i månads lön , eller för år hvardera 500 r:dr 1,500: 3 Andra-klass dito, ä 36 r:dr 32 sk. i månaden, eller för år hvardera 440 r:dr 1,320: 2,820: 8 Första-klass machinister, ä 30 r:dr dito, eller för år hvardera 360 r:dr 2,880.
7 Andra-klass dito, å 26 r:dr 32 sk. dito, eller för år hvardera 320 r:dr 2,240: 5,120:
Transport r:dr 11,090.
5 Transport r:dr 11,090: 8 Första-klass macliinist-lärlingar, daglön 24 sk., eller för året hvardera 150 r:dr 1,200: — — 6 Andra-klass dito, dito 20 sk., eller för året hvardera 125 r:dr . . 1 750: - 1,950: eller tillsammans banko r:dr 13,040: af hvilken personal 1 officer med högre och 1 dito med lägre lön ansetts böra tilldelas Carlskrona station, samt den andre officeren med högre lön Stockholms, och den öfriga personalen fördelas så, att 23 komme att tillhöra Carlskrona och 12 Stockholms station, hvaremot ej någon machinist föreslagits för Götheborgs station, emedan denria personal borde, utan förhöjd aflöning eller särskildta traktamenten, vara skyldig till tjenstgöring å hvilken station den kommenderas.
Derjemte hade Förvaltningen ansett: att hvardera af öfver-machinister, machinister och maehinist-lärlingar borde erhålla 4 tunnor råg in natura, eller tillsammans 140 tunnor råg, äfvensom inqvarterings-cisättning; att, då den nuvarande machinist-stateu till aflöning för 3 officerare, 4 öfver-machinister, 14 machinister och 7 lärlingar upptoge tillsammans 8,925 r:dr och 100 tunnor råg in natura, jemte inqvarterings-ersättning, en tillökning alltså för den föreslagna skulle komma att erfordras af 4,115 r:dr och 40 tunnor råg in natura, med inqvarterings-ersättning för nytillkomne; att, vid skeende befordringar inom machinist-staten, utan afseende å ålder i tjensten, endast duglighet och pålitlighet borde afgöra företrädet; samt slutligen att den machinist-staten för närvarande åliggande arbetsskyldighet äfven hädanefter skulle fortfara.
Då erfarenheten redan ådagalagt, att det inom Flottan nu befintliga antal machinister befunnits alldeles otillräckligt, och att privata machinister, oaktadt vid särskilda tillfällen betalde med dagtraktamenten af ända till 6 r:dr 32 sk. banko, likväl icke alltid kunnat vid behof erhållas, samt
Flottans ångmachiner de sednare åren ökats så, att densamma numera eger 12 större och mindre ångfartyg samt 6 ångmachinsinrättningar å stationerna; så ansåg
Departements-chefen, med afseende härå och den allt större vigt, hvarmed ångkraften kommer att ingå i Sjö-försvaret, sig böra i underdånighet tillstyrka Nådigt bifall till ofvanberörde föreslagna tillökning af flottans machinist-personal med 2 öfver-machinister, 1 machinist och 7 machinistlärlingar, äfvensom till de för bemälde personal i allmänhet ifrågasatte löne-förbättringar, helst den i sednare tider betydligt utvidgade ångfartygs-rörelsen gjort en dylik personal, i mån af sin skicklighet, mera eftersökt, hvarföre lönevilkoren äfven borde något så nära motsvara de högre aflönings-förmåner, som af enskilda bolag eller personer erbjudas; samt att den för tvänne af oflicerarne tillstyrkta lön-förhöjning äfven hemtade särskildt stöd från det förhållande, att officerarne vid machiniststaten hittills icke kunnat, genom befordran, komma ifråga till vinnande af högre löne-vilkor på denria tjenstcbana, hvaremot de, hvilka för närvarande äro vid denna stat anställde, varit från främmande länder erbjudna vida större förmåner; och hyste Departements-chefen den öfvertygelse, att, utan den föreslagna löne-tillökningen, Kongl.
Maj:ts flotta ofelbart icke allenast komme att gå i mistning af de personer af större användbarhet, som deri nu i denna väg eger till sin disposition, utan äfven 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket 1833. blefve ur stånd att kunna för desamma finna ersättning, så val i högre som lägre tjenste-grader.
Vidare hemställde Departements-chefen: att Officcrarnes löner måtte uppföras på flottans aflönings-stat, med två tredjedelar som lön och en tredjedel såsom tjenstgörings-penningar, men, på sätt hittills egt rum, öfver-maohinists- och machinists-aflöningen utgå i månadslön samt lärlingarnes i daglön å Underhålls-slaten; att den machinist-personalen nu åliggande arbets-skyldighet äfven framdeles må fortfara, med förbindelse för dem, att, då de icke tjenstgöra på ångfartygen, å stationerna biträda vid vården och underhållet af ångmachinerna samt å dem oell ångpannor verkställa sådane reparationer, som derstädes kunna utföras, och derjemte arbeta i metall-verkstäderna; att det må åligga dem af bemälde personal, som hädanefter antagas, att, utan särskildt traktamente, tjenstgöra å hvilken af flottans stationer, dit de kunna varda kommenderade; samt att, vid skeende befordringar morn machinist-corpsen, skicklighet, pålitlighet och största möjliga användbarhet, utan afseende på ålder i tjensten, må bestämma företrädet.
Slutligen och då machinisters samt machinist-lärlingars aflöning för närvarande bestrides af det redan förut inskränkta anslaget till flottans underhåll, samt timmermännens antal, till högsta men för arbetena, måst minskas i den mån machinist-personalen ökats, till följd hvaraf ett ytterligare anlitande af anslaget å materielen lill Timmermans-och Handtverks-staterna, i och för machinist-statens nu ifrågaställa aflönings-förhöjning, endast innefattade en emot fördelarne å ena sidan svarande förlust å den andra, hemställde
Departements-ehefen i underdånighet, att Kongl. Majit, uti afgifvande Nådig Proposition till Rikets Ständer, måtte för flottans maehinist-stat äska ett nytt anslag af 4,115 r:dr, att med 900 ridr uppföras å aflönings-anslaget, såsom förhöjning på de från samma anslag redan utgående machinist-oflicers-löner, samt till det återstående beloppet, eller med 3,215 ridr, såsom aflönings-förhöjning till månadsoch daglönare af machinist-personalen, ingå i anslaget å materielen till Timmermans, Handtverks- och Machinist-staterne; varande särskildt anslag i och för de ytterligare behöfliga 40 tunnor spanmål icke af nöden, emedan tillgång dertill redan å femte hufvudtitcln förefunnes. 4.o Sedan Kongl. Majit under denna dag, uppå Chefens för Landtförsvars-dcpartementet underdåniga föredragning och af skäl, som det dervid förde protokoll innehåller, i Nåder beslutat föreslå Rikets Ständer en delning af det å fjerde hut'— vudtiteln till durch-marche-kostnadcr uppförde reservations-anslag af 20,000 ridr årligen, så att deraf 12,000 ridr öfverfördes till Riks-statens femte hufvudtitel och återstoden 8000 ridr, förblefve på fjerde hufvudtiteln qvarstående, att fortfarande användas, det förra beloppet för sjö-försvarets och det sednare för landt-försvarets behof i och för dureh-marche-kostnader, med bibehållande i öfrigt för bGgge dolarne af anslagets nuvarande egenskap, och att sådant borde i den Nådiga propositionen till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof inflyta, så hemställde nu
Departements-chefen, att härvid jemväl måtte iakttagas, att samma anslag varder å ordinarie stat uppfördt under rubriken: “Diverse Anslag.4 Kongl.
Prop. om Statsverket 1833. 7 5:o
Enär särskildta gratifikations-anslag, i stället för de förra Ijuspenningarne,' till extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente skola å stat uppföras, och sådant vid bestämmandet af anslagen till skrifmaterialier och expenser för Sjöförsvars-departeroentets kansli-expedition och Förvaltningen af Sjöärendena torde böra iakttagas, samt berörde anslag alltså minskas med, emot summan af gratifikationr-medlen svarande, belopp, elior för Departementets kansli-expedition med .
R:dr 66: 3*2 sk. och för Förvaltningen af Sjöärendena med ......... 300: tillsammans R:dr 366: 32 sk. så gjorde
Departements-chefcn nu härom underdånig anmälan, för behörigt iakttagande i nådiga propositionen till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof. 6:o
Då förhöjning blifvit föreslagen uti beräkningen af inflytande lots- och båkmcdlen med 10,000 r:dr, under förutsättning, att hela beloppet af denna inkomst fortfarande får för lots- och fyrings-staterne användas, hemställde
Departements-chefen, att cu motsvarande tillökning för dessa stater må med 10,000 r:dr i stat uppföras, hvilket äfvenledes uti den Nådiga propositionen till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof torde iakttagas»
I afseeende å alla öfriga delar af femte hufvudtiteln, hvaruti någon förhöjning eller förändring nu icke blifvit ifrågaställd, tillstyrkte Departements-chefen, att Riks-staten må förblifva oförändrad.
Departements-chefcn i förenämnde afseendon sålunda yttrat och hemställt behagade Kongl. Majit, uppå tillstyrkan af Statsrådets öfriga ledamöter, bifalla; i följd hvaraf Kongl. Majit befallde, att utdrag af protokollet skulle afgå till Finans-departementets expedition, på det att de nu af Kongl. Maj-.t beslutade framställningar till Rikets Ständer må varda i Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof intagna.
Då härefter till afgörande företogs, hvilka särskildta anslag, som, utöfver de ordinarie stats-behofveu under Riks-statens femte hufvudtitel, borde Rikets Ständer till beviljande för vissa år föreslås, så afgaf
Departements-chefen följande skriftligen författade betäukauden jemte bilagor, öfver de deri förekommande anslags-frågor:
Extra §tats-ltegleriiigcn* l:o Ma ter telen.
“Då det varit en af mina väsendtligaste pligter att uppgöra och för Eders Kongl. Majit framlägga sådane arbetsplaner för användandet af det utaf Rikets sed- , nast församlade
Ständer beviljade extra stats-anslag, att det dermed afsedda ända** målet; iståndsättandet af Eders Kongl.
Majlis Flottas materiel m. m. kunde på lamp*- 8 [Kongl. Maj:ls Nåd Prop. om Statsverket 1853. ligaste sätt uppnås, till så stor del, sora dessa medel medgåfvo, är det jemväl' nu min pligt att icke allenast redogöra för huru dessa arbeis-planer fortskridit och medlen användts, utan äfven att för Eders Kongl. Majit angifva de brister, som ännu förefinnas vid sjö-försvarets materiel, för att kunna i tjenstbart skick försätta de delar deraf, hvilka förtjena att göras användbara, samt att för Eders Kongl. Majit föreslå sättet att sådant tillvägabringa.
Det är med anledning häraf jag i .underdånighet anhåller, att till dagens protokoll få vidfoga följande bilagor, hvilka åskådliggöra dessa förhållanden: l:o.
Uppgift å antalet och tillståndet af Eders Kongl. Maj:ls Flottas fartyg vid 1852 års början. 2:o.
Uppgift, utvisande fördelningen utaf det af Rikets sednast församlade Stunder beviljade Extra stats-anslag. 3:o.
Uppgift på de arbeten m. m., som å Eders Kongl. Maj-.ts Flottas fartyg dels blifvit verkställa under åren 1852 och 1853 och dels blifva verkstälda under nästkommande år 1854. 4:o.
Uppgift på antalet och tillståndet af Eders Kongl.
Maj:ts Flottas fartyg, såsom de efter fullbordad arbetsplan vid 1854 års utgång äro bestämde att blifva. 5:o.
Uppgift på ytterligare erforderliga medel för iståndsättandel af den återstående delen af såväl Eders Kongl. Maj:fs Flottas furtyg, som etablissementerna samt förrådernes kompletterande. 6:o.
Specifikation af föregående sammandragna förslag öfver kostnaderna för Eders Kongl. Maj:ts Flottas fartyg, hus och byggnader samt förr ådernas komplettering. 7:o Arbetsplan för åren 1855, 56 och 57, under antagande, att Rikets
Ständer bevilja extra stats-anslag till det belopp, som äskas. 8:o.
Uppgift på antalet och tillståndet af Eders Kongl. Maj:fs Flottas fartyg, såsom de, efter fullbordad arbetsplan vid 1857 års utgång, anses kunna blifva, såvida det extra stats-anslag, som föreslagits att af Rikets Ständer begäras, blifver beviljadt, upplagande jemväl det antal år, som dessa fartyg anses tjenslbara och innan någon vusendlligare reparation bör ifrågakomma.
I sammanhang med Eders Kongl. Maj:ts till Rikets senast församlade Ständer afgifne Nådiga Proposition om
Statsverkets tillstånd och behof blef äfven utredt och framlagdt det mindre goda och sig årligen försämrande tillstånd, hvaruti det vigtiga sjöförsvaret befann sig, — ett tillstånd, härledt till största delen från anslagens ådagalagda otillräcklighet och omöjligheten att flottan dermed vederbörligen underliålla* men äfven från de opinions-strider och vacklande principer, hvilka under en längre tidföljd sökt göra sig gällande, angående det system, som borde ligga till grund för sjöförsvaret och hvilka ofta haft ett menligt inflytande.
Ständer togo Eders Kongl. Majits ofvannämndo Nådiga Proposition i noggrannt öfvervägande och efter inhemtande af förbemälde stridiga åsigter i afseende på sättet för ernående af det erkändt magtpåliggande syftemålet: ett kraftfullt sjöförsvar, hvars nytta aldrig varit bestridd, ehuru å ena sidanden åsigt sökt göra sig gällande, att en örlogsflotta, som egde förmågan att skydda handela och afvisa fiendtliga anfall, borde utgöra hufvudvapnet, då å en annan den mening blifvit med förkärlek omfattad, att försvaret till sjös borde inskrän - * Kongl. Majds Nåd.
Prop. om Statsverket 1853. 9 kas till skyddandet af våra kuster, hvilket ansetts endast kunna ske afen stark och öfvad skärgårdsflotta, erinrade Rikets