Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa räntor, som efter Malmö Recess och de Författningar, hvilka försäkra de så kallade Conqveterade Provinserne från Jordeboks- och Hemmantals-Räntans utgörande uti Persedlar eller med penningar efter förvandlings - grunden , äro derföre att anse såsom ett anslag uti penningar till underlättnad af en Rustning, den der ■uti Persedlar till större delen måste fullgöras, utan att anslaget sedan den tiden undergått annan emot stigande varuvärden lämpad förhöjning, än att, enligt Mynt-evalvationen, 3 Daler Silfvermynt beräknas på hvarje Riksdaler eller 16 Skilling för hvarje Daler Silfvermynt.
Utom det att anslaget sålunda under tidernes lopp blifvit i det hela alt mindre och mindre svarande mot dess första ändamål, har en annan ojemnhet i Rustnings-besvärets fördelning deraf uppstått, att de Hemman, hvilkas Ränta ej uppgår till det belopp, att den kunnat anses svara emot en Båtsmans utgörande utan bekomma till af andra derutöfver rantade Hemman, fyllnaden, under namn af Öfverskotta Ränta eller af andra dera* till Rustningen indelte, under namn af Reser vp-Ränta, ej utfå detta fyllnads-tillskott, hvilket till den samma anslagne 2230 Stats-Vtskottets Betänk anden. uppbäres och Utdelas af Krono-Betjeningen, icke uti Persedlar eller varot, utan i penningar ef* ter Dalertal, ehuru hvad till Båtsmannen mäste utgöras genom den så kallade Polletten af den 4 September 1697 hufvudsakligen i persedlar bestämdes vid 1809 och 1810 arens Riksdag , hafva derföre Blekinges Fullmäktige af Bonde-Ståndet i underdånighet anhållit om rättelse härutinnan och en jemnare fördelning af "Rustnings-besväret t men, sorn 80 §. af Rege* rings-formen föreskref: att Båtsmans-Indelningert till'dess hufvudgrunder skul e vara orubbad och deraf följde, att Indelningen, grundad på oförvandlade penningar och antalet af ^Länets
In* deite Båtsmän, ej finge förändras, vidtog Kongl» Majit, efter inhämtade upplysningar, genom dess Kådiga Skrifvelse af den 26 April 18141 den Författning härom, sorn med dessa grunder stod att förena » men innan den hann i verket sättaS, inträffade 1815 års Riksdag, derunder Blekinges Fullmägtige både hos Konung Och Ständer framställt denna örtens angelägenhet i ett sålunda förändradt skick, att en lindring eiler förminskning uti sjelfva Båtsmans indelningen begärdes. —■
Denna begäran understöddes ock af Rikets Ständer, på sätt deras derom den if Julli 1815 till Kongl, Majrt aflåtne underdåniga Skrifvelse innehåller.
I sammanhang med den understödde motionen om lindring titi Båtsmans-Indelningen för Blekimge, anbölloStänderne att , rörande ej mindre Båtsmans - Indelningen och Roteringen i denna Provins än Rusthålls-Indelningen saint Soldate- och Båtsmans .
Indelningen och Roteringen i de öfrigé Stats-Vtskottets Betänkandeti.
Bikets Provincer, måtte intill nästa lagtima Biksdag derefter behörig undersökning anställas, dä Konung och Ständer kunde blifva i tillfälle att sig yttra i ett sammanhang omf och hvad jemkningar härutinnan finnas nödiga.
Ehuru ej sedan Lagtima Biksdag inträffat och alltså ej undersökningen, derom Kongl.
Maj:t längesedan utfärdat
Nådig befallning, allmänneligen är fulländad, hafva Blekinge Fullmägtige, vid nu påstående Biksdag, hos Kongl. Majit och Bikets Ständer åter förnyat Provinsens anhållan om lindring uti Båtsmans-Indel» ningen efter af dem uppgifne grunder, utan afbidan af den Allmänna Begleringen härom.
Kongl. Maj:t, Sorn reda-n funnit denna Landsorts Indelning, sådan den nU utgöres, Vara ojemt fördelt och tryckande, enär erfarenheten visat, att, af de 1500 Båtsmän, Blekingen bort utgöra, ofta ett stort antal måst Vara Vacant, genom en del Busthållares oförmåga att dem uppsätta och utrusta, och att den rättighet* Författningarne vid uteblefven Båtsmans - upp-, sättning lemna, att utskrifva de rustande sjelf» ve, rycker skattdragande Jordbrukaren till ett yrke, som deraf föga vinner, hämtar ifrån Bikets Ständers underdåniga yttrande uti åberopade Skrifvelse af den 27 Julii 1815, anledning, att ej aflägsna den tidepunct, då rättelse härutinnan kan åstadkommas, på det, att det antal Båtsmän, Blekinge derefter åläggas, verkeligen må kunna utfordras, utgå och påräknas och Författningarne emot försummelse derutinan, behörigen handhafva*.
123* Stats-Vtskoitets Betänk anden» I öfverstämmelse således med 80 §• af Regeringsformen, som bjuder: Att Indelningsverken skola vara orubbade till dess Konung och Ständer finna nödigt någon ändring deruti sam-> fält att göra, framställer Kongl. Måj:t till Rikets Ständers bifall att en ny Indelnings-jemk* liing uti Blekinge må verkställas under följan* de förbehåll och vilkor: 1:0
Att flere Hemman eller Hemmans-Rän» tor, än som nu äro eller af ålder varit till
In* delningen araslagne, vid verkställigheten af den nya indelningen icke beräknas, likväl att dft Hemman och .Lägenheter, hvilkas Ränta från Indelningens början uti densamma varit inbe* gripen, men icke genom laga åtgärder eller behöriga anslag till annat ändamål och utbyten af onera, frångått denna bestämmelse, återföras dertill och inläggas till Indelningen. 2:0
Att, som redan 12 år efter IndelningsContractet af den 27 April 1685, eller år 1697, uppsattsen på hvad en Båtsman i Blekinge be*v stås utgjorde 24 Daler Silfvermynt, och Indel-, ningen uti Södra Möre, vid samma tid verkstäld,' anslår 24 Daler Silfvermynt, behållen Persedel-Ränta på hvarje Båtsman, skall uti Blekinge beräknas 24 Daler Silfvermynt öfver hufvud på hvarje helt Rustnings - Nummer eller Rusthåll; likväl 3:0
Om något Hemman, méd ett mindre Ränte - belepp ända till 20 .Daler Silfvermynt, eller flere, hvilkas Ränta sammanlagd icke Uppgår till mera än 20 Daler, skulle befinnas vaja af sådan god egenskap att ensamt eller de andre sammansatte kunna för 20 Daler behållen Slat$-Utskattet$ Hetänkahdeiii 5V3 J Ranta tusta Batsman, böra de dertill, utan fyll»; flad i Räntan från andre Hemman eller Lä-» genheter, 1 Rustnings-Längden uppföras. 4:0 Att, Vid genomgående af förra Indelningsverk, 4et befunnes Kummer, hvilka hade Utöfver 24 Daler till Båtsmans-rustningen anSlagne, bör det öfverskjutande
Ränte - beloppet frångå att antingen formera nya Nummer eller läggas till andra, £:o Att vid sammansättningen af de Rust» ningsnummer, hvilka af flere Hemman, Hem.-1; Itiansdelar eller med Ränta belagde Lägenheter,; komma att bestå, och vid hvilkas sammansättning hufvudsakligt afseende på närbelägen heten och ömsesidig tillgänglighet bör sättas, skall hvarje Hemmans eller Lägenhets skyldighet att för Räntan, med de öfrige, som utgöra numret, deltaga uti ali kostnad för Båtsmannens iegning,' rustning och årliga Underhåll, noga bestämmas och på det det sätt uti Indelnings - längden'
Uppföras, att hvarje rnstandes andel i Båtsman-; nens verkeliga kostnad, bör bestämmas efter dess till Rustningén änslagne Räntas förhållande till de med Rustandes Ränta Dalertal, dock, att der Räntan är utsatt i ören och penningar, 16 ören och derutöfver räknas för en hel
Daler och mindre belopp än 16 öre försvinner, och detta fjor att undvika vidlyftig vidräkning emellan de sammanrustande om en hvars proportioneriiga andel i kostnaden för Båtsmannen.' 6:0
I fall Rikets Ständer härtill lemnar de«- fas bifall, vill Kongl. Maj.t derefter låta, efter dessa allmänna grunder, utfärda Dess Nådiga Bihang till Riks-St.
Prot. f.it Sami» N-.y j/t. 15 34 Stat$-tJtskotte:s Betänkanden.
InStrucfion för den Cominitée, hvilken Kongl. Majit af ojäfvige
Ledamöter furordnar att den nya Indelningen förrätta och till hvilken Rusthållarns till upp'ysningars meddelande skola kallas; och skall denne Cominitée älven få sig uppdraget att, efter förre föreskrifter, lämpade till närvarande tids billiga kraf, Utstaka de Ru*- standes och Båtsmannens ömsésidiga skyldighet ter och rättigheten
I öfrigt förbehåller Kongl. Majit
Sig att i InstruCtionen utstaka de närmare föreskrifterne i tillämpningen och att afgöra alla de frågor, Som Under eller efter förrättningen i anledning deraf kunna väckas.
Majit fötblifver Rikets Ständers Stats •
Utskott med ali Kongl, Nåd och Ynnest Städse val bevågen.
CARL johan.
Åugust Bergström?* Jemte Kongl. MajitS ofvanhögstberörde Nådiga Proposition har äfven till Stats - Utskottet blifvit remitteradt ifrån Hedervärda BondeStåndet ett af Riksdags - Fullmägtige från Blekinge Län f. <1.
Vice Palemannen Jon Jonsson saint Olof Mänsson och Mäns Pehrsson till Ståndet ingifvet Memorial i Samma ämne, dervid Var bifogad en afskrift af deras till Kongl. Majit ingilne underdåniga ansökning vid nu Varande Riksdag örn lindring och jemkning uti den tryckande Båtsmans Indelningen.
Utaf hvad ej mindre de Stats-Utskotttet uu m«ddelte Handlingar innehålla och upply - Stcts-Utskotiets
Éetänkäriderii 1235 sa, än vid 1815 ars Riksdag i detta ädine blifvit anfordt, här det synts Stäts-U tskottet vara utom alt tvifvelsmål, att Båtsrrians-Xndelriingeri i Blekinge, sådan den nu Utgöres med J50Ö Mati X ndelningS-Batsmäns af git Mantal, icke allenast är fiÖgSt ojämnt fötdeld, utart öck skall för ganska mångå Hernfnarisägaré vara till deri grad bettingandfe* att, efter hVad ärfarenlietert
Vitsordat* öftä ett stort antal Båtsmäns-Mrirrimer antingen måst Vara Vacant genom de bristandes oförrhögenhet, att detri Uppsätta och.
Utrusta, eller öck att deri nlstände, när Vacancä fej kunriat tillåtas, sjelf mäst Utskrifva?, till skåda Ödh hinder för dess feglt Merrimarisbrrik.
Vid Indelnirigens Upprättande 1685 töréslögs högst 40 R:dr Stmynts Ränta för hvarje Indelnings-.Båtsmans presterande; Alert de Hem* thån, hvilkas Ränta ej uppgick tili det belopp* ått den kutide anses svara emöt eri Båtsmans Utgörande, skulle undfå fyllnadén, antingen äf andre högre i-äntadé Hemman, Under namn aföf; verskotts-täntä, eller ock af aridfa till understöd för Rustningen iridedtä Hemriiari, under nämri äf Reserve - Ränta ; Hessä Räntor Utgingo dock icke med förvandling, utah endast till sitt bea Stämda Hafertäl i Cort tan ta penningar, dferrtti Sedermera ingert arinan ändring skjedt, än att dö itu beräknas efter 3 Ö:r S:mt Riksdalérri.
Öeremcft skulle Rristhållen utgöra sina prestanda till Båtsmannen uti persedlar, Söm iedän 1697 beräknades till 24 H:r S.*mts Värde.
Hå BåtsmanS-lndelr.ingeh ålades, var mynt-, öch varu-Värdet uti ett så jämt förhållande möt hyartaftriat, att Rustningen då kunde anse* mia - Jas36 Stats-Utskottets Betankanderii dre tryckande, enär en Båtsman» den tiden leur?
de för den anslagne Räntan i det närmaste un" derlw-llas, utan att Stam-Rotens åliggande, eller Reserve- och Fyllnads Hemmans proportionerliga bidrag var mer betungande för den ene, än den andre; —- Vacance värdet har likväl sedan den tiden undergått en stor förändring, i jämn» förelse emot penningens värde; I samma mohn , som det förra stigit, har den senare fallit.
— Då nu, detta oaktadt, bidraget af Reserve- och Öfverskotts - Räntorne likväl fortfar att utgå i penningar tili sitt primitiva belopp utan förvandling eller annan förändring och beräkning, än den här ofvan omförmälte, men Stam Roten eller Rusthållet dock måste utgöra BåtsmansKostnaden i persedlar, som efter 1816 års Markegång skall uppgått tili 74 R:dr 39 sk. 4 r:st Banco; så visar sig en så betydlig olikhet i Rustningsbesväret Hemmanen emellan nu, emot den tid då Indelningen skedde, att afsigten med Indelningen, som var, att hvart Hemman uti Provincen skulle draga lika tunge, kan nu mera anses hafva till en stor del redan gått förlorad.
Både rättvisa och billighet synes därföre påkalla en skälig rättelse och jämkning härutinnan, om Uandet med Hemmanens bestånd skall kunna utgöra det antal Båtsmän, som detsamma kan åläggas.
Och, då Stats - Utskottet, lika med hvad Kongl. Majit i Dess Nådiga Proposition täckts yttra, ansett den tidepunkt ej böra aflägsnas, då rättelse härutinnan kan åstadkommas; Så har Stats-Utskottet ansett sig böra, jemte framställningen af de harvid förekommande skäl och prat Stats-TJtsÄattets Bettini andén' 13 3 j ständigheter, vörds; ut hemställa,” att "Riksens Höglofl.
Ständer mätte instämma uti den a £ Kongl. Maj:t gjorde Nådiga Proposition om en ny Indel ningsj arn k ning uti Blekinge Län, likväl under de förbehåll och villkor, som uti den Nådiga Propositionen upptagas; Och lärer, i händelse Riksens Hög'ofl, Ständer finna för godt, att härtill bifalla, underdånig anmälan härom böra göras hos Kongl Majit, med anhållan därjemte, att, sedan en sådan Indelningsjämkning för sig gatt, Resultaterne däraf maits vid nästa Riksdag Riksens Ständer meddelas, på det Riksens
Ständer då måtte kunna taga ä« rendet under närmare öfvervägande och, likmätigt 80 §. i Regeringsformen, gemensamt med Kongl, Majit fastställa de förändringar och rät-] telser, scm kunna finnas härutinnan skjäligen böra äga rum.
Pgit ompröfvands underställes detta vördsamt.
Stockholm den 1 Maji 1818."
N:r 315.’ Riksens Höglofl.
Bet tänkande 3 angående väckte Motioner inom det Hedervärda Bonde - Ståndet3 rökande Roteringen i Jemtland.
Genom Protocolls-Utdrag af den 30 December förledit år har Hedervärda Bonde-Ståndds till Stats-Utskottet remitterat ett af Riksdagsmännen från Jemtland, Olof Nilsson
I Bärön otffe 18 3* Stats-ZJtékottets Betänk anden'.
Anders, Martensson i Bergsviken till Ståndet ingifvit så lydande Memorial: ”Då Jemtlands Allmoge år 1688 gick Hans Kongl. Majus önskan lill mötes, art genom Contract emellan dem och då varande General-Majoren Högvälborne Gref-: ve Otta Wellingk åtaga sig Rotering?- skyldighet Utaf 3.048 man Infanteri och iqp roan CavalJert på 526^ Hemman emOt 20 Daler Silfvert mynts grundränta (sqm nu räknas till h R.-dt* 3a sk. årlig Stat) på hvarje Rote, hvilken rättta hvar och en hade att innehålla af sitt Hem-: man och, i händelse den ej dertill kunde anse? uppgå, ty visse Hemman om y, | och till pcb med |idels mantal åtogo sig Rqter jngsskyR dighet af en Soldat, hvart och ett för sig en-s samt, fylinaden af Regements-Skrifvaren upphä” ra, var det med det uttryckliga yilkqr, att gementet endast skulle kunna commenderas mof Norrska gränsen till Raqdets försvar och det Uti fejdetider, men för ingen del å anpan ctrt eller å annan tid, Detta Contract b]ef också af Hans Maj:f Konung CARI; XI stadfästadt och faststaldt den 15 November 168,9.
På en tid sorn denna, då en Tunna Korn kunde köpas för 16 sk., en Scjdat-beklädnad för omkring 1 R:dr och Regementet ej commenderades ut om Bandet, på en sadan tid kunde denna stränga Rotering ej synas så tung eller vara så fryckände, men då i senare tider pch i mannaminne Jemtland?
Regemente bevistat alla de Fälttåg, sorn förevarit och tillika med andra Corpser blifvit än till Göthaland, och i detta längst ned till B ek inge och Bohus Dan, än till Vesterbotten och Fin - Stats-Vtsiottets Bettini anden. i s 39 Iand med flere ställen beordradt, har denna börda för Rotei ingsskyl dige blifvit alltför mångdubblad; Nar Jemtlands Regemente beklades med samma sort mundering, som de öfrige Regementerne, och mäste marschera lika långt sorn. de, i ett Land, så ojemförligt vanlottadt emot andra Landskaper i anseende till dess kalla climat och saknad af segelfart, hvilket senare i synnerhet mer än annorstädes försvarar tillgång garne på pepnipge-förtjenster, i ett Land, der de tidiga frastnätterne alltför ofta fördärfva sä.' den, så väl till brödföda, som utsäde, i ett Land, der jordmånen merendels är så stenbunden och till åkers upparbetande så otjenlig ocli otacksam, att på flere ställen en ensam Rotehållare i jemngoda år ej mer bekommer af sin sädesgrööa än 15 ä 18 Tunnor, hvaraf han skall utgöra både Krono- och Prest-Tionde, löna Soldaten med a;ne Tunnor och af öfverskotta underhålla eller rättare lifnära sig och en talrik famille, slutligen i ett Land, der, i händelse några ringa prnducter skulle vara att afyttra, de måste förås 20, 50 till och med 40 mil till närmaste Sjöstad, hvarigenom vinsten' blir under den långa vägen fratn och åter förtärd; i ett sådant Land blifva Rotehåltarne genom nämnde förhållande snart oförmögne att Städja och löna sina Soldater, Må det tillåtas oss, att fästa Högloft, Riksens Siänders uppmärksamhet dessutom på dea omständigheten, att uti Jemtland finnes blott omkring 8400 mantalsskrifne manspersoner, hvaraf 1150 man till Regementet måste utgöras, oberäknadt €unsCriptionen; Vid betraktandet af fl i 4© StatS' Utshottet$ Betänkanderii hvilken obetydliga Folkmängd och likväl sti. ga Rotering, tyngden att bära den lätteligen märkes och ojemförligheten med förhållandet 1 andra Landskaper ligger i öppen dag, I>å nu mera genom den lyckliga förGningen, hvilken Hans Kongl, Höghet Kron-Priasens vishet och kraftiga steg beredt emellan Sverige och Norrige, ali gräns.eskiflnad i rnili-« tairiskt afseende upphört och någon bevakning icke kan vara af nöden, synes ock ofvanherörde C.ontract genom ainständigheterrre vara upphafvet.
Det torde vara onödigt att vidare må* la det missöde, Jemtlands Inbyggare framför aoS dra likar i Rikets öfrige Provincer lida.
Den-* na tafla ar bedröflig, men den är likväl sann'*1 och, vi förmoda, äfven känd.
Menrkligheten höjer sin röst för den billiga förväntan, Jemtlands Innevånare göra sig, att afseende måttQ fästas på deras genom gamla händelsers nödvändighet åbragte lidande och vanlottade belägenhet.
Ständer hafva i förra tiv der haft ett ömt afseende på Jemtlands Innevånares tillstånd och de smickra sig äfven nu desse senare med den förhoppning, att en sådan åtanka å nyo matte upplifvas, samt att Riksens Höglofl.
Ständer, med bifall till denna deras hemställan, bevilja: ilo Att Jemtland kunde något så nära, f likhet med de öfrige Provincerne uti Riket,' blifva roteradt, hälst sorn ali der oxoterad jord ingen extra Rotering ännu undergått, förmodligen ur det skäl, att denna oroterade jord, bestående af 205 Hemman och ao6 Nybyggen’ Stats-TJtskottens Betänkånderi.
1241 såsom ett bidrag och understöd för den redan sa. drygt roterade torde vara bestämdt. 2:0
Att det i sig sjelft lilla, men för JLaneltboen tryckande Cavalleri så afsides från andra Corpser föriagdt och mera kostsamt än, i afseende på localen, gagnande, kunde till Fotfolk reduceras och med Infanteri-Regementet införlifvas, hvarigenom de till Rusthållen anslagn® Augments-Hemman kunde såsom understöd för de svaga voterade Hemman ytterligare anslås och disponeras, g;q Att, som Militairens, i synnerhet Under-Officerares, Boställen, i anseende till deras iinga Höner, och deraf förorsakade af- och tillträden, synbart falla i ödesmål och vanhäfdas, dessa Boställen må till Skatte försäljas, och de, till hvilka de äro såsom sådane anslagne, må i dess ställe undfå Uönetillökning uti säd eller penningar, då nämnde Hemman äfven kund® injotftras.
Ehuru 1 flera Rikets Provincer en Rote ofta kan bestå af 2:ne hela Hemman och derutöfver, skulle dst likväl för Jemtland blifva en stor och hugnande förmån, hvilken det oek af Kongl.
Maj:ts och Riksens Ständers behjertande förväntar sig, om hvarje Soldat-Rote kund© åtminstone af ij Hemman utgöras, då, å en annan sida åter, Soldaten skulle kunna så val bättre lönas, som beklädas.”
Utaf de upplysningar, Stats-Utskottet varit 1 ullbälle att 1 detta ämne inhämta, har Statsutskottet funnit, att Roteringen i Jemtland ä? i allmänhet mera betungande än i de öfriga orter inom Riket, i synnerhet yld jemförelse 1?42 Stats-Utskottets Betänk anden. emellan folkmängden inom Landet och det man.' skap, sorn, efter Knekte - Contractet och Indelningen derifrån hör utgöras.
Stats-Utskottet anser derföre, att en jemkning härutinnan är, icke allenast billig, utan jemväl nödig för denna, i jemförelse mot andra, af naturen vanlottade Landsort; Och efter den upplysning, Stats-Utskottet serskilt erhållit, skall Kongl, Majit re-* dan före detta förordnat, att, i anseende till den stränga Botering Jemtland undergått, samt den af alla tiders erfarenhet bestyrkta svårighet, om icke omöjlighet, att, då Bikets tjenst fordrat, vederbörligen recrutera afgången, borde en ny allmän Botering härstädes företagas, på lika grunder sorn för dea öfrige Svenska Boteringen lagde blifvit, men hvilket sedermera likväl icke kqmmit till någon verkställighet.
Riksdagsmännen O/q/ Nilsson i Börön och. jLnders
Martensson i Bergsviken hafva väl uti deras ingifne Memorial föreslagit, att de oroterade Hemman och Nybyggen måtte användas till understöd och bidrag för de förut så drygt roterade; men, i saknad af nödig kännedom örn beskaffenheten af desse Hemman och Nybyggen, kan Stats-Utskottet nu icke sådant tillstyrka, utan anser detta vara e:tt ämne, sorn vid en skeende Rotejemkning hör Utredas och ko,mma i fråga.
Ej mindre till utrönande af förhållandet härutinnan, än till föreslående af den jemkning och reglering af Jemtlands Boteringsskyldighet 4 det hela, hvartill localen, jemte amlie omständigheter, kunna föranleda, hemställer StatsUtskottet, att Riksens Höglofl, Ständer måtte Stats-Utskottets Betqnkanden. 124S hos ICongl.
Maj t i underdånighet afhålla, det Kongl. Maj:t i detta afseende matté i Nåder täckas låta anställa vederbörlig undersökning, saint, efter densammas, fullbordande, låta vid nästblifvande Riksdag meddela Riksens Ständer en fullständig plan för- denna Raterings frimgena utgörande, då ärendet, fullkomligen utredt, Jcunde af Riksens Högloft, Ständer till pröfning företagas.
Hvad angar den af Riksdagsmännen gjorda hemställan om det dervarande OvaHeri- Compagniet* indragning och reducerande till Fotfolk samt införlifvande med Infanteri-Regementet5 sa är detta ett ämne, sam är utom gränsen för Stats Utskottets bedömande, Att Officerarne? och Under - Officerarnes boställen matte få säljas till Skatte, kan StatsUtsjcottet icke tillstyrka, emedan sådant skulle föranleda till rubbning uti Indelnings - Verket.
Hvilket allt vördsamt underställes Riksens Högled- Ständers Rgen pröfning.
Stockholm den i Majt i8i§, J?;r 216, Riksens Högloft.
Ständers Stats-Uiskotts Berättelse och Utlåtande■ om Riksgälds.- Verkets, tillstånd och förvaltning, ^Enligt 53 §. uti 180g års Regerings - Form, tillhörer det äfven Stats-Utskottets befattning, att granska Riksgälds-Verket samt hos Riket?
Stats■'Otslottens Betänkanderu HögloEl.
Ständer uppgifva dess tillstånd och1 behof.
Då denna granskning nu mera blifvit full» bordad, skyndar St .ts-Utskottet, att, i anledning häraf, Berättelse och Utlåtande till Rikets Hög* loll.
Ständer vördsamligen afgifva.
Sedan Stats - Utskottet så väl utaf Regie» mentet för Riksgälds C >ntoiret med dertill hörande, af Rikets Hög ofl.
Ständer för Commis* sarierne derstädes faststäl da serskilda Instruc* tion, som af Stats Utskottets vid 1815 års Urtima Riksdag til!
Styrelsen af Riksgälds - Verket aflåtne liera Expeditioner, angående Rikets Högloft S ändars vid samma Riksdag uti serskildta mål fattade Beslut och meddeldte Förordnanden, hvilka skulle tjena till vederbörlig efterrättelse, inhämtat en allmänlig kännedom, af de ämnen, hvilka kunde blifva föremål för Utskottets undersökningar, har Utskottet deref* ter genomläst de hos 1817 års Revisorer af Stats- Banko* och Riksgälds*Verken förde Pro» tocoll, tillika med desse Revisorers om deras förrättning uti Riksgälds - Contoiret till Rikets Höglofl.
Ständer afgifne och från samtlige
Re* spective Riks-Stånden till Utskottet remitterade Berättelse; äfvensom Utskottet vidare till granskning förehaft Herrar Fullmägtiges, Cora-' inissarifirnes och Ombudsmannens vid RiksgäldsContoiret till innevarande
Riksdag författade Berättelser, hvilka lemna en öfversigt af hvad vid Styrelsen och Förvaltningen af RiksgäldsContoiret förefallit imellan 1815 års och inne* yatande Urtima Riksdag, Stats-TJtskottets Bettini andén* 1345* Ehuru Utskottet fullkomligen tryggat sig vid den af de senast församlade Revisorer förrättade noggranna granskning af de hos Herrar Fullmägtige och Commissarierne förde Proto* collj har Utskottet HkvjI, enär antingen uti of* vannämnde Berättelser eller ock uti Herrar Revisorernes Protocoll något ämne af mera vigt qch större omfattning förekommit, om dess beskaffenhet utur Protocoll och Handlingar sökt inhämta närmare och fullständig upplysning.
Ibland sådane ämnen hafva de åtgärder^1 hvilka ifrån Riksgälds - Contoirets sida blifvit vidtagne, i afseende på Restantieme å Allmän.; na Bevi iningen i Götheborgs och Bohus Län, der en ansenlig Balance sedermera yppats, i synnerhet fästat Utskottets uppmärksamhet; och hvarom Utskottet låtit författa en sammandragen Beräue'se, som sub Litt.