Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af hvad beskaffenhet Spannmål och Bröd vara bör, som till Troupp eller annat Stats.Verks behof utlernnas. 4 §.
O rn Magazins-Inrättningens åliggande att' hafva Reserve Proviant-X/ager, och nar de böra anskaffas.
(Se härom Kongl. Brefvet af år 1800,) 3 Art.
Om Liqvidationeri, Stats-Verlcet och Allmänna Magazins - inrättningen emellan. 1 §.
Kandsböfdingarnes skyldighet att hvar«i je år till Öfver - Styrelsen infomma med Upp. gifter på beloppet af Stats - Verkets bc-hållne Spannmåls-Käntor, livad deraf in natura ingar eller med penningar fått lösas.
(Se hvad härutinnan förevarit i Magazins - Directionen år 1815.) 2 §.
Öfver - Styrelsens åliggande att låta författa sammandrag öfver dessa uppgifter, Som till Stats - Contoiret ^iör öfverlemna» till nödig Controll och kännedom om förhållandet:
Bärandes då tillika medfölja uträkningar som visa hvad från hvarje X.än i Contant är att påyäkna.
Bet arik anden'. *57? '3 §.
Det Lösnings pris som öfverstiger Markegången tillfaller Magasins - Inrättningen.’ 4 §.
På det redovisningen af Sädes-Skatten må med lätthet och fullkomlig säkerhet kunna verkställas, hör Contrullen deraf på ett ställe handhafvas.
Den synes lämpligast kunna ske af Magaains-Inrättningens Öfver-Styrelse. 5 §.
LTtlefvsreringarne för Stats - Verkets räkning påföras efter kostnads-pris. ( 6 §.
Lif] vi den emellan Stats-Verket och’ Allmänna Magazins - Inrättningen bör vara afsluten sednast
Ett år efter Redogörelse - äret.'
Det godkände Saldo hvarmed Liqviden sig slutar, bör årligen betalas.
Tredje Afdelningen, innefattande Reglementäriska Föreskrifter för Magazins - Inrättningens Öfver - Styrelse, Magazins-, Bageri- och Bränneri-Rörelsen.
l Art.
Sammansättningen af Magazins - Inrätt > ningens Öfver-Styrelse, Uppbörds* Staten m. m 1 §.
Ledamöters och Eetjenings antal såväl inom sjelfva Öfver-Styrelsen, sorn i Lands - 1574 Ståts-Utskottets Eetänkar.fien; or terne, samt hvilka Lpn$r oc^ öfriga förmår ner desse få åtnjuta efter fullständigt. upprä{« tande Aflönings Stater.
Allmänna Föreskrifter oms Maga zins-.
Inrättningens Öfver - Styrelses, åligganden. 1 §.
Verkets skyldighet, att vid ansvar efter de bestämde föreskiifteme förvalta Fon-- derne. 2 §.
Verkets åliggande att på allt sätt in. hämta fullständige Qeographiska och Statistiska underrättelser om Landet, dess Sades - produc-. tiop m- m.
Ländande till säkre och nödvän» dige rättesnören för Inrättningens Styrelse pcl\ Förvaltning. 3 §.
Öfver-Styrelsen bör genast efter desst organisation till utarbetning företaga och Kgl. Majus Nådiga pröfning och stadfästelse qndqrs jualia: tz) Fullständigt Förslag öfver nya Magasinera anläggande, de gamlas utvidgande och Torrk - Inrättningars, uppförande, allt grundadt på vederbörande Landshöfdingars uppgifter, och andre tillförlitelige upplysningar. b) Utarbetadt Reglemente, grundadt på anstäldte försök, öfver sättet att torka
Stuts-Utskottets Betänk anden. 1575 4 §.
Inrättningens Contanta Fonder för* varas i Rikets Ständers Bank. 5 §.
Öfver-Styrelsens åligganden att hos Kongl.
Maj:t göra underdånig anmälan då de för serskildte behof af Riksens Stander afsatt© Creditiver behöfva användas, 6 §.
Inrättningens skyldighet att känna importen af Utländsk Spannmål till Riket och i sådant afseende erhålla månadtelige uppgifter -derå från Tull-Verket, I sammanhang härmed bör den äldre Författningen upplifyas sorn a* lägger Öfver - Ståthållaren och Landshofdingarne att till Öfver^Styrelsen inkomma med uppgift ter hvart halft år uppå Handlandernes i Stapel* Staderne Sades - tillgångar och beloppet af hvad de under det påföljande halfva året förvänta. 7 §.
Öfver - Styrelsen bör efter dessa un» derrättelser och dess kännedom om Landets Sä* des>?tillgångar, hvarje Qvartal till Kongl, Maj:t inrapportera förhållandet, till nödige och säkre upplysningar örn bestämmandet af Tullen för Utländsk Spannmål. 8 §.
O m Redovisningen och hvad till dess förenklande bör vidtagas, för att 1 möjligaste måtto få Verket courant.
Tiden inan* hvilken Inrättningens.
Hufvud-Böcker böta vala afslutade. g §.
Om Verkets åliggande att utgifva Tableauer öfver dess tillstånd efter afslutade Hufvud - Böcker, och alt sammanfatta årsväxtberättelser. io §.
Verkets Förvaltning och Redovisning granskas af Riksens Ständer,, dess.
Revisorer och Kammar-Rätten.
Stats- Utskottets Betäntaaåml 3 Art.
Om Magasins - Rörelsen, i §.
Om hvad i allmänhet med Magazlnsi gild Spannmål förstås, och orri sättet att dea vårda och förvara. s> §.
Om sättet att väga och mäta Spana-» mål, samt Uppbördsinans, Ilka redovisnings - ansvar för både mått och vigt. 3 §, Huru med Justering af målkärr! och vigter tillgå bör, 4 §, Hvilka Gondolier och åtgärder bo-' ra iakttagas vid afsändningar och emottagningar Magazinen emellan.
Skeppare och Förmäns skyldighet i denna del. 5 §.
Hvad verihcation en Uppbördsman bör hafva å Spannmål sorn u.ppköpes eller tili undsättning utlemnas.. 6 §.
På hvad sätt in- och utlefvereringaj; för Stats-Verkets räkning, böra i Räkenskapen ver i fi cer as. y §.
Uppbördsmans skyldighet i afseendepå vården af -Kronans
Magazins- Uppbördsmännen tjena på Constiturial, hafva Borgen för bestämda Summor lämpade efter Uppbördens mer och min-» dre betydenhet.
Uppbördsmännen till- och afsättes af Ma.-»' gazins-Inrättningens Öfver-Styrelse; kunna äfven af Uandshöfdingarne, under hvilkas directa ordres de lyda, för större brott elier fö.r - Stats- Utskottets Betänk anden; 15 7 7 summelse genast suspenderas, då Rapport derom till Öfver-Styrelsens pröfning bör afgifvas, 9 §, Om Uppbördstnäns ansvar då de betrades ined försnillning, träskhet eller annan försummelse, vare sig mot Kronan eller Privata. 10- §, Tryckta underrättelser skola vara anslagna vid hvarje Magasin, som i sammanhang upplysa Säljare, Köpare, Räntegifvare, Aflemnare och Emottagare om deras rättigheter och skyldigheter. ii §, Om tiden då Uppbördsman böra si.' pe Räkenskaper afgifva, samt Lands - Contoirens skyldighet att dem granska och till Öfver - Styrelsen insända, 4 Ari.
Om Bageri - Rörelsen, Om denna
Detaille bör utfärdas ett serskildt Reglemente, derom ock Magazins-Direc» tion redan år 3812, erhållit Kongl. Majjts Nådiga Befallning. 5 Art, Örn Bränneri - Rörelsen. i §«
Vid hvilka Brännerier i Stockholm Brännvins Bränning vanligen må förrättas:
Beloppet af Vår-Säd och annan skadad Spannmål som får afverkas, bestämmes af Öfver Styrelsen, i förhållande till Magazins-rörelsens obehindrat de gång. 3 j 7 8 Siats-Utskottets Betänkartden. 2 §.
Huru med mältning och Gröpes för» målning tillgå bör, och under hvilka Controller dessa handteringar böra verkställas. 3 §.
Stadgandea, som, efter redan ansfälte rön, skola bestämma åtgången af Ved, Kohl, Materialier qch Tillverknings, förnödenheter. 4 §.
Föreskrifter om Bränn - Tunnornes samrnansättning och hvad till Gäst-bryggd ych smet-mjöl får beräknas rn. m. 5 §•
O m Brännvinns-afkomsteq, och dess aflefverering till Lagerkällrarne. 6 §s Q m sätte? att controllera Drank* och Draf- afkom sten, j §.
Aterupplifvande af äldre Instructioner för samtlige Bränneri i Betjeningen , samt Statex för Arbetsmanskapet pch nödige Hästar. 8 §.
Bränneri - Betjeningens rättighet att efter äldre Förordnanden erhålla så kallade Öfver-Brännings Prasmier, Utdrag af Protokollet, hållet hos Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskottf vid Urtima.
Riksdagen i Stockholm den 25 Maji 1818, D.
Då ntr till ytterligare handläggning förekom frågan , angående bestämmande af grunderne för Allmänna Magazins - Inrättningens Styrelse och Förvaltning, yttrade Herr Ofverste Karn tnar-j unka ren Friherre Adelsvärd ; ’’Hvad angar den utaf Höglofl.
Utskottet tillstyrkte rättighet för Biksens Ständers Revisorer, att, i visse fall indraga Magazins-Torättningens Cre - St n t s-JJt skottet^ Betänkanden. 1579 tUtiv, anser jag för min (tel* de olägenheter, Sorn peel en sådan indragning aro förenade ingalunda vara undanröjde genomde rnpdificationer härvid blifvit föreslagne och kan på sådan grund icke biträda HöglQil.
Utskottets beslut i berörtje omständighet.’’ fJtl denna tanke instämde jemväl Herr Grefven och Oidföranden saint Herr Prosten Jdrönk,e<:k och Herr Borgmästaren Norström.
Herr Uagmannen Noreus anförde skrifteligen: ’’Uti frågan örn den rättighet Stats-fltskottets Pluralitet tillagt Riksens Siänders Revisorer, att besluta indragning utaf hälften af det Greditiv på Riksens Ständers Bank, sorn Kongl, Allmänna IVfagazins - Directionen, enligt 1815 åis, Ständers förordnande, äger att använda, har jag varit af skiljaktig tanka och får således inot detta beslut rnig reservera.
Edligt 90 §.
Regeringsformen, må under Riksens Ständers eller deras fJtskotts öfverläggningar och pröfning icke uti något annat fall eller på något annat sätt, än samma grundlag bokstafligen föreskrifver, komma frågan örn verkställigheten af någon Lag, Författning el'er inrättning.
— Den för Riksens Ständers Revisorer utfördade
I nstruetion, grundad pa denna oryggelig^ principe för Styrelsen af hvarje väl organiserad Slät, utsträcker icke elier Revisoremes magt utöfver denna gräns, ytan fastställer grunderne föy- deras åtgärder sådane som de enligt sahens natur böra vara eller till den rättighet att anmärka afsteg ifrån gäftlande författningar eder fi-lak" tighet i Styrelse och redovisning af de Ver^, som under en sådan revision lyda, och sgdtmf 3580 Stats- Utskottens Betankanderi. antingen omedelbarligen hos Kongl. Majit anmäla,' eiler ock till Riksens Ständers vidare öfverläggning öfverlämna.
Ett troget bibehållande af dén grundsatfs, att den verkställande niagten icke må tillhöra Riksens Ständer är af det mäst vigtiga'inflytande på Statens bestånd, och jag kan icke annat än anse, den rättighet till Creditivets indragning för Magasins - Directionen, Utskottet önskar att tillägga Eevisorerne, än såsom en rubbning deruti, och således öfverskridandé den gränslinia imellan Xagstiftande och Xagskipande magten våra grundlagar så visligen uppdragir, för att stadga Samhällsordning och medborgerlig sällhet.
— Man inser äfven läte de menliga följder, sorn genom en sådan afvikelse från grundlagen skulle uppkomma uti ifra-* gavarande amne.
Riksens Ständers Revisorer samlas ifrån olika orter af Riket och skola således betragta MagazinsInrättningen och Directionens åtgärder under serskilda åsigter.
Visse orter behöfva afsätta sin Spannemål, andre åter behöfva undsättning, och begge fordra af Magazins-Inrättningen, att deras önskningar skola uppfyllas, och Revisor rern.es bestämmas af desse olika afsigter och alltid vara beroende af de röstandes osäkra förmåga, att inse nyttan af det hela af sammansättningen och följderne af dess upplösning; man måste ock betrakta, att uti en Inrättning af så vidsträckt och mångfalldig omfattning och som utur så inånga olika synpunkter och på så manga olika sätt kan bedömas, enär den å ena sidan bör yerka såsom en anstalt till Spannemåls - prisets Stats- Utskottets Betilnianden; 15 Uppehållande och på den andra lili undsättning för deri nödstäldt.e rned^ alla de serskildja utgreningar, en sådan Handels-anstalt, med dubbla» nästan emot hvarandra stridande, /ändamål nödvändigt inaste medföra, en vidsträcktare kännedom måste fordras, för att besluta dess uppförande eller fortsätning, an den sorn kan väntas af Riksens Ständers Revisorer. —- Orättvist måste det ock vara, att de fel
Directionen uti sin befattning kan- begå och tivllkas vidd och be-< skaffenhet icke elier äro bestämde, utan bero-* ende af Revisorernes olika åsigter och omdöme, sk;ola medföra Inrättningens inskränkning och upplösning och således uti sine följder drabba det allmänna och lända den till straff, sorn icke felat ; under det att ett inträffande missväxt år eller nödvändigheten att uppehålla Spanmålsprisen skulle kunna påkalla Inrättningens hela verksamhet.
Ständer synes altsi endast äga eller böra'valia, att antingen icke anslå någre medel för Magazing - Inrättningen utan låta den upphöra, eller ock, med iakttagande af nu gällande grunder för Rikets hela administration, låta den fortfara, för att uppfylla det ändamål, Riksens Ständer söka och som uti ett förändradt skick vid hvarje Revision skuiie vara våda och äfventyr underkastadt, utan att Sländerne skulle kunna bereda deras ansvar, sorn sådant vållat, och som blifvit satte i utöfnin£>en'af Riksens S'änders hela maut,”— ’ Stats - Utskottet har på denna grund uti dess nu afgifne Betänkande, uppgifvit det ändamål, som Utskottet anser, att Inrättningen bör uppfylla' och vissheten att det bllfver uppfylldt i5'8st Stats-Utskottets
Betänkahdenl mäste äga sin säkraste grund uti den Öfver-Styrelse, sorn Högsta Mågten tillkommer 5 öchhvilken emot
Grundlagen icke bör och icke utan största vådä kan förflyttas uti någre andré händer.
” — Oeii skulle desse sertkiidte meningar ålfält* ja det afgående Betänkandet härutinnan, tili Riksens llöglofl.
Ständers Som ofvan. iix Protocoilö. ii C. Lorich-. jf:r 2641 Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskatis Betänkande, angående Carl Hi ndr i essens ifrån Gefleborgs Län Memorial om Fr ö-Säds-Magazins inrättande i nämndF Län.
J3å bland Allmänna Magäzins - Inrättningens åligganden, det, att isynnerhet i Rikets Norra jLandskaper hafva förråd af Frö-Säd, anskaffad af Orternes egne Sades afkästningar, synes väta serdeles angeläget och magtpåliggande* har ock Stats-Utsköttet i deså Förslag örn Magazins-Inrättningens reglering, uppgifvit de allmänna grunder, sorn Stats-Utskottet för sin del anser lämpligast, så i afseende på Magazins-Husens upförartde, sorn Spannmåls Uagrens anskaffande och deSsas tillhandahållande vid inträffan. de behof, med hvad mera härtill hörer; Uti Riksdagsmannen Carl Henricssons till Stats-Utskottef remitterad® Memorial om etc Stäts-Vtsiottété Eetanianden'.
1583 Frö-Säd*-Magazins anläggande i Järfsö Snickert af Gefleborgs Län instämmer altså Stats-tJtskrit* tet i sjelfva hufvudsakeri; men får i öfrigt öc.h hvad i afseende på sättet att Uppföra Mngazinet och huru med förvaltningen af Sädes-Lagffct tillgå börj åberopa d^ss förutnämnde Förslag, såsom innefttande ailä de skäl och orsaker, hvilka synas påkalla dylika Förrådets anläggande ofch defäs beredande samt tillhanda* hållande genom Allmänna Magazins-Infättniri-» gens försorg» hvilket dock Rikrens Höglofl* Ständer vördsamligen underställes.
Stockholm den 33 Maji I8i8- i>j-f 2651 Riksens Hogtcfl.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande i angående Herr Bo Oxehufvud* Motion om ett Spatinmåls-Magazins anläggande i Staden Fahlköping, jemte Herr Carl Fredric Flachs yttrande i samma ämnei H os Högloft.
Ridefskapet och Adeln har Herr Ho Oxehufvud, med stöd af 5b §; i Riks* dags-Ordningen föreslagit, att ett Lpplngs-Ma* gazin måtte inrättas uti Staden Fahlköping, dels emedan denne
Stad är belägen uti medelpuncten af en bland de frucktbafaste Provincör uti Riket, sorn lätteligen till det föreslagne Magazi* net kunde aflåta omkring 20,000 Tunnor Spannmål, hvilka de inom 2 mils petiphefie belägne 80 Pastorater, säkerligen till årligt afsalu prö» Stats-TJtskottets Betänkandeiil ciucera, dels ock att större delen af denna Sif* desafkastning blifver vintertiden borttransporterad till Brännvinsbrännare uti långt aflägse Skogsbygder» hvaraf ofta liander, att vid så* nings- och sommartiderne blifver Sädesbrist både för Städerne samt för mindre Hemmansbru"* kare, Torpare och Inhyseshjon uii denna starkt peuplerade Landsort, hvilka da nödgas till dg Hemmansbrukare, sorn hafva hästar, betala en dryg och ofta oskälig transportkostnad för hämtningen af den på 6 å 8 mils afstånd, utur Ma* ritestads och Lidköpings Magaziner, till desse nödstäldtes behof requirerade Spannernål, hvarförutan bärti l kommer att flere magra orter öster och söder om Fahlköping belägne, hvilka oagiadt bästa årsväxt, ändock aitiel behöfva kö* pa Spannernål hafva 10 a u mil till ofvannämnde Magaziner och nödgas fördenskull anlita Jönköpings Magazin, hvars egenteiiga be* stämmelse bör Vara att rädda det magra Små* land för hungersnöd och brist på tjenlig FröSäd; Och alldenstund Herr Oxehufvud förmodar» att på flere orter i Riket torde dylika Localomständigheter ‘påkalla Magazins anläggande, lieinställes, om icke Stats-Utskottet borde anmodas att från Konungens Befallningshafvande i Länen infordra skyndsamma underrättelser , huruvida flere ställen voro i behof af Magaziner, med afseende på lätt tillgång till inköp för Magasinet och beqvämt läge för behöfvande Landsort, hvarjemte Herr Oxehufvud anhåller, att Stats-Utskottet likaledes blifver ‘ anmodadt, att föreslå någon större och tillräckligare Summa, både till nya Magaziners anläggande, samt des - Stais-Uts}ollers
Beilin} anderd Sés of-Ii (’e gamles uppfyllande med minst 2:n<s års förlag.
Öfver denna Motion , sorn tillika med Herr fläcks yttrande i samma ämne blifvit till Stats* Utskottet remitterad, får Utskottet dess Utlåtande vördsammeligen afgifva.
Beträffande de af Herr Oxehufvud upgifne och af Herr Flach vitsordade omständigheter, Som skola fordra ett Magasins anläggande i Staden Fahlköping; sä finner väl äfven Stats-Ut* skottet, för sin del, att Orten derigenom skulle tillskyndas fördel, men anser dock, att upplysningar fran Konungens Befallningshafvande i Uänet böra genom Magazins-Directionens försorg infordras, till hvilket Verks åtgärd detta otvifvelagtirt hörer, och hvarigenom de förhållanden då kunna iagttagas, sorn anses rattast
Och lämpeligast instämma med Allmänna Ma* gazins-Inrättoingens åligganden, och de behof,1 sorn i mer eller mindre mohn kunna föranleda till det projecterade Magazinets etablerande.
Uplysningsvis må dock Siats-Utskottet nämna, att titl Skaraborgs
Län för närvarande Ännas 3,-ne Mngiziner, nemligen: étt i Marisestad, ett i Lidköping och ett i Staden Hjo, hvilka Magaeiner tillsammans inrymma omkring 13,000 Tunnor Oriad och mer än dubbelt så stort quantum Iliad eller törrkad Säd.
I öfrigt och då för sådane Magaziners anläggande, hvilka för en orts behof anses nödige så i afseende på upphandling under goda år, som undsättnings Spannemåls tillhandahållande vid inträffandö missväxter, de allmänna principer synes böra Bihang till Riks-St.
Prot* 1817.i$ig. 1586 Stäts-Utskottets Betänkandén. följas, som Stats-Utskottet Uppgifvit i dess förslag till grunderne för Magazins-Inrättningen i Riket, så framt denna Inrättning skall hafva, bestånd, och med dess åligganderi kunna fortfara, får Stats-Utskottet, i afseende på Herr
Qxehujvuds hemställan* om nödige medels anslående lill nya Magaziners uppbyggande, samt desäas och de gamlas förseende med Spannemå's förlag, åberopa nyssnämnde förslag, hvaraf fullständige upp ysningar i det ena och andra står att inhämta! hvilket dock Riksens Höglofl, Ständer vördsammast underställes.
Slockholm den 33 Maji 1818.
Riksens Höglofl» Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående Herr Bo Oxejhiifvuds Memorial örn ett SpannmålsMagasins inrättande i Staden Borås s tillika med Herr Samuel von Stakls yttrande i samma ämne.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott icke ansett sig kunna tillstyrka bifall af Riksdagsmännen Anders Danielssons och Olof Hdkanssons i Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motion om en MagazinsInrättning i Staden Borås, har Herr Bo Oxehufvud, tillika med Herr S. eon Stahl vid ärendets föredragning inför Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, under anförande af de skäl, som förekomma, i afseende på nödvändigheten af etf Stats-Vtsiottets Bet'ån\amleri. 1587 Magasins anläggande i nämnde Stad, anhållit, ait frågan måtte till Ekonomi-Utskottets handläggning återremitteras!
Hvarefter Höglofl.
Eidderskapet och Adeln funnit för godt, att förvi* sa ärendet till Stats-Utskottetä tltlåtahde.
Ej mindre till följe häraf, än öck i anledning af en i Hedervärda Bonde-Ståndet af Biks. dagsinanneh Anders Danielsson gjord och till StatsUtskottet remitterad ytterligare motion i frågan, får Stats-Utskottet vördsammåst anföra följande t
Ulsköitet kan väl ej annat, än billiga de skäl, söm af Herrar Oxehufvud och t>on Stahl, samt Anders Danielssonj uppgifvas för ett Magasins inrättande i Staden Borås’
Men enär sjelfva Verkställigheten deraf egentligen synes böra genom Allmänna Mägazins-Directionens försorg tillvägabringas efter de fullständige upplysningar, som från Konungens Befallningshafvande i Länet måste infordras och på grund af ett riktigt bedömmande, huruvida och i hvad mån denna Magazins-anläggning för örtens behof är oundvikligen nödvändig, anset Stats - Utskottet sig icke annorlunda kunna tillstyrka bifall till ifrågavarande anhållan, än i förhållande till de allmänna principer, sorn Utskottet för dylika Magaziners etablerande före»lagit 1 dess om grunderne för Magazins - Inrättningens organisation afgifne Betänkande.
Qanmäldt bör dock Utskottet icke lemna, att Magazins-Fonden redan äger ett MagaZins-hus i Staden Borås, jom för närvarande, jemlikt Kongl. Majus Nådiga tillåtelse, begagnas af Elfsborgs Regemente tili förvaring af Tross - persedlar, men om hvilket 2588 Stats-TJtskottets Betänk anderi!
Magazins återställande till Allmänna MagazinsInrättningen, tillika med öfrige från Inrättningen tid efter annan till andra behof disponerade Hus och Byggnader, Utskottet uti dess nyssnämnde Betänkande hos Riksens Högled.
Ständer vördsamligen un* derstaldt.
N:r 267.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Stats- Utskottets Betänkande angående B åts m a ns-In de lu ingen i Blekinge.
Va föredragningen inom det Hedervärda Bonde - Ståndet af Stats - Utskottets Betänkande af den n i denna månad, angående Båtsmans*.
Indelningen i Blekinge Lön, har f. d. vice Talemannen Jon Jonsson dervid anfört följande: ”Sedan Utskottet tillstyrkt bifall å Kgl. Majtts Nådiga Proposition , hvaruti Kongl. Maj:t med anledning af 80 §.
Regerings-Formen , till Rikets Ständer framställt, att en ny Indelnings jemkning uti Blekinge må genom en af Kongl. Majtt i Nåder tillförordnad Corrimittée verkställas under vissa i Nåder föreslagne vilkor, och. förbehållit sig i öfrigt, att vid tillämpningen, deraf afgöra alla de frågor, som före eller efter densamma i anledning deraf kunna väckas, anser jag det vara en motsägelse, att Utskottet dervid tillika hemställt, att vid anmälan om bi - Ståts-Utskottets Betänkanden.
1589 fallet till den Nådiga Proposition tillika borde fogas den underdåniga anhållan, att Resultaterne af en sådan jemkning måtte till nästa Ständers vidare pröfning meddelas, för att derefter af Ivongh Maj:t och Riksens Ständer fastställas; ty derigenom skulle den ifrågavarande jemkningen, i stället för att, på sätt Högstbemälte Nådiga Proposition föranleder, nu genast verkställas, icke kunna ske förr än vid nästa Riksdag.
Enär derjemte krafvet i g §.
Regerings* Eorinen synes uppfyldt, då Riksens Ständer gillat och antagit möjligheten samt vilkoren och grunderne för En dylik jemkning, samt
Ständerne omöjligen kunna eller böra ingå i någon pröfning af de enskildta tvister man och man emellan, som härvid tilläfventyrs uppkomma, hvilket skulle bli en följd om ärendet skulle nästa Riksdag af Ständerne behandlas, och dessutom den redan så länge under bördan af en för dryg Rotering suckande Provincen, högst ogerna och utan allt för ändamåls-löst lidande, skulle kunna afbida denna tidpunkt för verkställandet af rneranämnde jemkning; så inser jag intet skäl till Utskottats ifrågavarande tillägg och kan ej annat, Un på det högsta yrka,' att detsamma måtte utesiutas och den Nådiga Propositionen således ovilkorligt bifallas, eller åtminstone att efter orden i Betänkandet: "jemkning för sig g att," malte tilläggas orden: och blifvit till sin verkställighet erfordrad"'
Resultatcrne deraf etc.
Och anhåller jag derföre, att Betänkandet må i anledning af dessa mina anmärkningar återremitteras.” J5(j<5 Stats-Utskottets Betdnkandeit, Och som Je öfrige Riksdags - Fullmäktige från Blekinge Fän uti detta Jon Jonssons anförande instämt, så tiar Hedervärda Ronde* Ståndet Betänkandet till Stats - Utskottet återremitteradt, Stats-Utskottet får i anledning häraf tillkännagifva , det Utskottet icke anser den slutföljd kunna dragas af Utskottets afgifne Betänkande, att Riksens Höglofl.
Ständer skola taga någon befattning med de frågor, som från or* ten man och man emellan genom enskilde Besvär kunna dragas under Kongl. Maj:ts