Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande öfver väckt motion om ökadt anslag å stat för Kongl. Bibliotheket, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med förkastande af Utskottets utlåtande, instämma i BorgareStåndets den 23 dennes fattade beslut, att utom de redan på stat anviste 1000 Rd. Ytterligare 2000 Rd. må anslås, hvarigenom hela årliga anslagssumman för Kongl. Bibliothequet kommeä att blifva 3000 Rd. Banco.
S. D. Föredrogs ExpedjtionsUtskottets, under den i<7;de innevarande månad, afgifne Memorial med hemställan och aflöning för 2:ne Extra Ordinarie Cancellister m. m. och fann PresteStåndet skäligt, att efter Utskottets förslag, bifalla, att ett Tragtamente af 1 Rd. 24 sk.
B co om dagen må hvardera af Utskottets Extra Ordinarie jj60 fm.
Vt dr. d. S9 gfulii iga^.
Cancellister varda bestådt, att räkna och utgå från den i:ste innevarande Julii.
Beträffande åter Utskottets begäran att, derest göromålen blifva mot slutet af Riksdagen så öfverhopande, att Utskottets Cancellibetjening kommer af biträde vid ren» skrifningen i behof, det må vara Utskottet tillåett, att de utgifter hvartill ett sådant biträde, föranleder, framdeles få till ersättning anmäla, ansåg Preste tån det, att i händelse vid ifrågavarande Utskotts Cancelli mot
Riksdagens slut skulle besöfvas än vidare förstärkning, densamma då måtte tagas från Cancellierne vid de Riksens Ständers Utskott, som antingen slutadt af sina befattningar eller ock hvilkas göromål blifvit så minskade, att någon del af det skrifvarebiträde, som dem varit anstäldt kan förminskas.
S. D. Föredrogs ånyo och biföllos följande Betänkanden och Utlåtanden, nämligen: LagUtskottets N:o 120, Angående föreslagen ändring i 9 Gap.
Utsökningsbalken och 25 Cap.
N:o 122, Angående yrkad ändring dels uti Proc, Vtår. å. 29 juli i 1823.
,961» Kongl. Brefvet cl. 6 Maji 1767, dels uti Kongl. Förordningen den 3 c Julii 1815.
N:o 123, Angående yrkad företrädesrätt för Jordegare till betalning af brukares lösa egendom. t , . .
Ekonomiutskottet» N:o 143.
Angående föreslagne utvägar och yrkade åtgärder, att till förekommande af flöden och öfversvämningar m. m. bibehålla sjön Wenern vid en gifven medelhöjd. Stats-Utskottet» N:o 317, Angående Wadstena Klosterkyrka.
N:o 319, Om ersättning till innevånarne i Schlesvig och Hollstein för gjorda leverencer m. m. N:o 320, Om söndring ifrån Bisp Motala Kungsgård af den egorymd, som till anläggnig af Motala Köping derifrån erfordras.
Bihang till R. S. Fröt, yde Sami, 36 ■i 56z Prot. XJtdr. d. £9 Julii 1825. S. D. Återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, StatsUtskottets Utlåtande N:o 318, Angående Landshöfdinge Residenshuset i Hernösand.
LagUtskottets Betänkande N:o 121, Angående yrkad befrielse ifrån Bysättning för Löftesman, som ingått proprie borgen, så länge sjelfva Gäldenären är inom Riket tillgäng. S. D.
Föredrogos ånyo och biföllos följande från Utskotten inkomne utlåtanden: Stats-Utskottets N:o 321, Angående sökt eftergift af bristande arrende för Lotten IV o 3, under Dahlby Kungsgård.
N;o 322, Om upphörande eller nedsättning af den nya Roteringsafgiften inom Jönköpings och Elfsborgs Län.
N;o 223, Angående ersättning för förlorade ängar m. m. vid gränslinien emot Ryssland.
Utdr. d. 29 Juli i 1823. 565 N o 224, I fråga nm ersättning för en brist i Kongl. Hofsfallets utfordring.
N:o 225, Angående L.önetillökning för Fjerdingsman.
N:o 227, Angående Rusthållsafgifterne vid Skånska Cavalleri Regementerne utgörande i spannmål.
Stats- Banco- och LagUtskotten N o 316, Rörande förändring i författningarne om ränta vid penningeförsträckningar.
Wid föredragning af förstärkta StåtsUtskottets den 24 innevarande månad afgifne 3 särskildta Memorial : N:o 353, Angående grunderne för den blifvande Bevillningen.
N:o 334» Angående utvidgad fribrefsrätt för Städernes Magistrater och N o 355, Angående anslag till inköp af Astronomiska Instrumenter för Observatorium i Stockholm, fann PresteStåndet det berörde Memorial endast borde läggas till handlingarne. 51S4 Fröt.
Vtdr. d. 29 Juli» 1823. 8. D. Wid förnyad föredragning af SlatsUtskoltets utlåtande öfver
M bagges motion, om;ränta för fordringar hos Kronan enligt GeneralKrigsCommissariatets vid f. d.
Arméen mot Norrige, åren 1815 och 1816, utstälde fordringsbevis, blef detsamma af itåndet återremitteradt.
S. D. Föredrogs Constitutions-Utskottets Memorial N o 37, med förslag till upphäfvande af ett tillägg i 6 te Mom. 1 jf. Tryckfrihetsförordningen; Och blef samma förslag antaget, att, enligt 56 §.
Regeringsformen, hvila såsom Riksens Ständers utlåtande till nästa Riksdag.
S. D. Bevillningsutskottets Betänkande No 18» angående Postverket och de deraf inflytande Bevillningsmedel föredrogs ånyo och blef af BorgareStåndet förkastadt.
S. D. Föredrogs åter StatsUtskottets Betänkande No 3x6, I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag till kostnaderne för Myntverkets i ståndsättande; hvarvid BorgareStåndet biföll utlåtandet i sjelfva saken, utan att anse densamma bö. ra till någon handläggning af BancoUtskottet öfverlemna s. Prut. Vidt' d. £9 Julli 182.3. 565 S. D. LagUtskottets Utlåtande N:o 117, i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande N:o /±\, om yrkad skärpning af Lagarne röiande tjenstledighet för Domare, föredrogs å nyo och lades till handlingarne, enär förra Betänkandet redan blifvit af BorgareStåndet bifallet.
Till ExpeditionsUtskottets, uti nu föredraget Memorial af den 17 i denna månad, gjorda hemställan om aflöning för tvänne Extra Ordinarie Cancellister, lemnade Borgareståndet sitt bifall ; men då ExpeditionsUtskottet kommer i tillfälle att af Cancellibetjeningen uti de öfrige Utskotten, i den mån deras göromål minskas, påräkna ökadt biträde, fann Ståndet Utskottets i sednare delen af Memorialet gjorde förbehåll, ej kunna godkännas.
I anledning af gjorde anmärkningar återremitterades nedannämnde Betänkanden: StatsUtskottets N o 320, I fråga om söndring från BispMotala Kongsgård af erforderlig mark till Motala Köpings anläggande. 566 Fröt. XJtdr. d. 29 Julii 1823.
LagUtskottets No 120, Angående föreslagen ändring i 9 Cap.
Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets N:o 140, I fråga om förbud mot införsel af Danska hästar.
Wid förnyad föredragning bifölls Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottets utlåtande N:o 141, i anledning af väckte frågor om Passevolanceafgiften och Beklädnadssättet vid Westgötha Kongl. Regemente.
Nedannämnde
Betänkanden föredrogos å nyo och biföllos : StatsUtskottets N:o 294, I anledning af särskildt väckte frågor om Kronans Fisken.
N o 300, Om Pensions anslag för aflidne Stats-Commissarien Widegrens oförsörgda döttrar.
Utdr. d. 29 Julii 1323. 567 N o 309, Angående nedsättning i arrendet af Högsta och Lunda Hemman.
N;o 3to, Om accords-ersättning för Öfverste Silfverskjöld.
Stats- och Ekonomiutskottens N:o 307, I fråga om förseglade anbud vid entreprenad auctioner för Kronans räkning.
Stats Banco och LagUtskottens N o 313, Angående räntan vid penningeförsträckningar.
LagUtskottets N:o 119, Om sökt rättighet för Jordegare att afhysa Arrendator, när ArrendeContractet ej uppfylles.
N:o 121, I fråga om Löftesmäns bysättningsansvar för proprie borgen.
N:o 122, Om yrkad ändring uti Kongl. Brefvet den 6 Maji 1767 och Kongl. Förordningen den 31 Julii 1815 , angående Utsökningsmål behandling. 5<$fl Prat. IJtdr. d. 29 Julii iQ&S, N:o 123, Om yrkad företrädesrätt för Jord* egare till Brukares lösa egendom.
Lag och EkonomiUtskottens N o 116, Om förbud mot Rustningshästars anskaffande genom Befälets försorg.
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets N:o 130, Om Allmänna skjutsningsanstalterne och Postvagnar m. m.
N:o 131, Om sättet och tiden för Harn» marskattjernets utgörande.
N:o 135, Om de med Bergsmanshemman förenade skyldigheter.
N:o 13g, Angående BergsSexmäns befrielse från skjutsningsbesvär.
N:o 142, I fråga om vissa föreskrifter i afseende på Debetsedlars upprättande m. m.
BondeSt&ndet.
S. D. Wid förnyad föredragning af förstärkta StatsUtskottets, efter föregången votering ailåtne Memorial. rrot.
Vtdr d zg £fu'v 18^3- 569 333 > Angående grunderné för den blifvande Revillningen.
N:o 334, Örn en utvidgad Fribrefsrätt för städernes Magistrater 5 och N:o 335, Angående anslag till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm; blefvo berörde
Me* morial lagde till handlingarne.
S. D. Wid föredragning fann Bondeståndet skäligt bifalla ExpeditionsUtsköttets i Memorial af den 17 dennes gjorde hemställning om antagande af ytterligare tvänne Extra Ordinarie Cancelister med 1 Rd. 24 sk.
Banco tractamente om dagen för hvardera, räknadt från den 1 af innevarande Julii, och att i händelse göromålen mot Riksdagens slut skulle blifva så öfverhopande * att Utskottets Cancelli-betjening komme i behof af biträde vid renskrifningen, det då må vara Utskottet tillåtet* att de utgifter, hvartill ett sådant biträde föranleder framdeles få till insättning anmäla. B. D.
StatsUtskottets Memorial N:o 340* angående Riksståndens olika Beslut i frå* Bihang till R. S. Brot. g:de Sami. 36 * Prct.
Vt Jr.' ä, i Att', 1523. gan om understöd för Hamnbyggnaden i Jönköping, blef, enär detsamma icke fordrade vidare åtgärd, lagdt till handlingarne.
S. D. I anledning af gjorde anmärkning blef, vid förnyad föredragning Allmänna Besvärs och Ekonomiutskottets Betänkan, de N:0 136, rörande jemkning i Extra Ro. teringen i Riket till Utskottet återremitterade - Den I Augusti 1823.
Fran Hög!- Ridder skap et och Adeln. S. D. f. m.
BIHANG TILL PROTOKOLL VID lia&tinia Illkida^eii i Stockholm Åren 1N0S oell 1803. — FEMTE NAML1Mf»E W • 1
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov, 18C2, kl, 1 e. m.
Mcrt/oriu/, avgående tillökning af Utskottets tja n s tern a n n a -p e r son al.
Utom de tre Kanslister, sorn Utskottet, med stöd af 24 § Riksdags-ordn ingen, antagit, och hvilka i egenskap af Notarier anställas till tjenstgöring på Utskottets tre afdelningar, har Utskottet, på grund af den vid flere föregående riksdagar vunna erfarenhet, funnit göromålens behöriga och skyndsamma gång påkalla biträde af ytterligare tre Kanslister; hvarföre Utskottet hemställer, att det må tillåtas Utskottet, att, utöfver den i Riksdags-ordningen bestämda Kansli-betjening, antaga och i mån af behof i tjenstgöring inkalla tre Kanslister.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: Mrvid Fr:son Posse.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: P.
På Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: Gust.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: J.
Hih. lill 71.
ISOZ & ISOS.
.5 Sami.
I Afd. 1 Haft. 2 Bevillning*-Utskottets Memorial N:o 2. 1X0 2.
Ank. till Exp.-tJtsk. den 24 Nov. 1862, kl. 1 e. m.
Utlåtande, z anledning af väckt motion om närmare bestämmelser i afseende på folkskole-afgiftens utgörande.
Under anförande, hurusom genom Kongl.
Kungörelsen den 13 Mars 1846 blifvit stadgadt, att från och med det år den i då gällande Bevillnings-förordning till hälften nedsatta skyddsafgiften toge sin böljan ott emot denna nedsättning svarande belopp skulle till folkundervisningens befrämjande utgöras af alla personlig skyddsafgift underkastade personer jemte den ej värfvade delen af gemenskapen vid Arméen och Flottan, samt, enligt § 1 i alla derefter till och med den 8 Mars 1858 utkomna Bevillnings-förordningar, berörda personliga skyddsafgift skolat erläggas af alla i mantalslängd skattskrifna personer emellan 18 och 60 års ålder, utan afseende pä stånd eller förmögenhet, har Herr Doktor Sandberg, uti en hos Högvördiga Preste-Ståndet väckt och till Bevillnings-Utskottet remitterad motion, hemställt, att då § 1 i den sednast antagna under den 17 Maj 1861 utfärdade
Bevillnings-förordningen innehölle att »personlig skyddsafgift »erlägges utaf hvar och en i mantalslängd upptagen person, som, enligt gällande författ»ningar, skall utgöra mantalspenningar», men frän sistnämnda beskattning voro frikallade, genom Kongl. Förordningen den 8 Mars 1770, innehafvare eller brukare af hemman med mindre värde än 1,500 R:dr, torpare, backstugusittare, arbetskarlar, fiskare, drängar m. fl., som hafva fyra minderåriga barn, och, genom Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, alla backstugusittare och inhysesfolk utan undantag, samt den nuvarande lydelsen af Bevillnings-förordningens 1 § således kunde leda dertill, att alla dessa, hvilka hittills blifvit debiterade och erlagt folkskole-afgift, komme att derifrån befrias, Rikets Ständer mätte, i öfverensstämmelse med den åsigt, som vid 1844—1845 års riksdag, då folkskole—afgi ften beviljades, gjorde sig gällande, medelst antagande såsom allmän grundsats att hvarje arbetsför medlem i samhället bör genom personlig skyddsafgift i första rummet bidraga till det uppvexande, mindre bemedlade slägtets undervisning, besluta och hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om en sådan förklaring af Kongl.
Kungörelsen den 13 Mars 1846, att den till folkundervisningens befrämjande stadgade afgift af 40 öre för man och 20 öre för qvinna bör utgå så väl af dem som utgöra mantalspenningar och personlig skyddsafgift, som ock af alla andra mellan 18 och 60 års ålder, som äro arbetsföre och som icke för fattigdoms skull måste befrias från alla af gifter; och har, uti ett sedermera till motionen gjordt tillägg, herr Doktor
Sandberg der jemte framställt angelägenheten af en så skymdsam ärendets behandling, att den ifrågaställda nådiga förklaringen kunde vinna tillämpning redan för det innevarande året.
Då Rikets Ständer vid sednaste riksdag åt § 1 i den nya Bevilluingsstadga, som med innevarande år tillämpats, gåfvo den förändrade lydelse, att personliga skyddsafgiften Bevillnings-UlskolleU Memorial N:o 2, 3 skulle erläggas af hvar och en i mantalslängd upptagen person, som, enligt gällande författningar, skall utgöra mantalspenningar, afsåga dermed hufvudsakligen att bereda enkelhet och öfverensstämmelse i de föreskrifter, hvilka för dessa personela afgifters påförande borde lända till efterrättelse.
Men af deri sålunda förändrade lydelsen af nämnde § har visserligen, på sätt motionären förmält, följden äfven blifvit den, att folkskole-afgiften, om hvars utgående stadgandet i 1846 års Kongl. Kungörelse hänvisar til! hvad om personliga skyddsafgiften är bestämdt, icke lärer kunnat innevarande år påföras de omnämnde personerna, backstugusittare och inhyseshjon in. fl.; i anseende dertill att de hittills varit från mantalspenningars utgörande befriade.
Emellertid och då de särskilda föreskrifter, hvilka för närvarande äro gällande i fråga om mantalspenningarnes utgörande samt om befrielse derifrån för vissa fall, finnas spridda uti en mängd dels äldre dels nyare författningar och Kongl. Skrifvelser, anhöilo Rikets sednast församlade Ständer, vid öfverlemnande till Kongl. Maj:t af den nya Bevillningsstadgan, att Kongl. Maj:t täcktes i en enda förordning låta sammanföra dessa föreskrifter, äfvensom i nåder tillse i hvad mån en förenkling af desamma kunde finnas af behofvet påkallad, samt, derest Kongl. Maj:t skulle finna en sådan förenkling erforderlig, derom til!
Ständer göra framställning.
I sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof har ock Kongl. Maj:t vid beräkningen af Statsverkets inkomster af mantalspenningarne gifvit tillkänna, att Kongl. Maj.-t har för afsigt att för Rikets
Ständer framlägga förslag till förändring i afseende å denna afgifts utgående.
Först sedan Rikets Ständer i denna fråga heslutit, blifver således Utskottet i tillfälle att bedöma, huruvida i afseende å folkskole-afgiften en förklaring i den af Herr Doktor Sandberg yrkade syftning kan finnas för framtiden behöflig, och Utskottet torde derföre nu böra inskränka sitt yttrande till besvarande af den gjorda framställningen endast i hvad derigenom åsyftas, att redan för innevarande år tillvägabringa en förändring i det anmärkta förhållandet med nämnda afgift.
I detta hänseende förekommer det Utskottet, sorn skulle, då året är så långt framskridet att debiteringslängderna redan blifvit upprättade, och debetsedlarne på de flesta ställen torde vara till de skattskyldige aflemnade, ett förändradt stadgande, hvilket svårligen före uppbördstiden kunde hinna vederbörande till efterrättelse meddelas och således i viss mån komme att hafva en tilibakaverkande egenskap, hvarken vara lämpligt eller ens kunna behörigen iakttagas, i anseende till mängden af andra göromål, som dä åligga vederbörande Häradsskrifvare och öfrige, som med debiteringen och uppbörden hafva befattning.
Då folkskole-afgiften dessutom, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, från och med detta år utgått med i någon män förhöjda belopp, eller 40 öre för man och 20 öre för qvinna, i stället för förut bestämda 37 och 19 öre, torde af den i motionen omförmälda anledning någon särdeles betydlig minskning i inkomster för folkskolan i allmänhet icke hafva uppkommit.
Der emellertid förhållandet är sådant, att denna minskning kan finnas vara af någon kännbarare beskaffenhet, lärer ersättning möjligen kunna beredas af de medel, som för dylikt ändamål äro under Kongl. Maj:ts nådiga disposition.
Utskottet har alltså, med tillkännagifvande att om sjelfva hufvudfrågan i motionen utlåtande framdeles skall afgifvas, nu endast skolat vördsamt hemställa, att Herr Doktor Sandbergs framställning, i hvad den afser åstadkommande af närmare bestämmelser om folkskole-afgiftens utgörande innevarande år, icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 3. 1 Wto 3.
Exp.Ulsk. den l» Dec. 1K6«, kl. 1 e. m.
Memorial, om aterlemnande af en utaf Herr Prosten Sondén våclct motion.
Hos Högvördig» Preste-Sländel har Herr Prosten Sondén uti motion, som blifvit remitterad till Bevillnings-Utskoltet, hemställt, alt då, genom Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, Backstugusittare och Inhyseshjon blifvit befriade både från mantalspenningar och skyddsafgift, samt angeläget vore att den skattefrihet eller skattskyldighet, som tilldelandet eller fråntagandet af dessa benämningar medförde, icke blefve uteslutande beroende på den verkställande maktens godtycke, men hvilket ej kunde undvikas sä länge förfatlningarne lemnade mantalsskrilningsförrättaien utan all ledning i delta hänseende, Rikets Ständer, som syntes böra vara pliglige att förklara hvad de med dessa benämningar menat, “måtte bestämma, hvilka som äro att anse för backstugusittare och inhyseshjon", och hvarvid Herr Prosten Sondén för sin del föreslagit, att till dem må räknas “en hvar, som utan förbindelse till tjenste- eller dagsverkspligt till enskild husbonde, icke af egendom eller kapital och arbete har öfver 200 Riksdalers inkomst.“
Men emedan förberörda Kongl. Kungörelse af den 15 December 1854, hvilken varit föranledd af Rikets Ständers, uppå hemställan af Slats-Uts/ollet, vid då alslutad riksdag i underdånighet gjorda framställning, medger befrielse för backstugusittare och inhyseshjon allenast från mantalspenningar, samt Herr Prosten Sondén uti särskildt yttrande före remissen af motionen förmält egentliga ändamålet dermed vara att få bestämdt, hvilken person hör betala mantalspenningar, och hvilken bör åtnjuta befrielse från denna skatt; så och enär Bevillnings-Utskoltet af det medelbara inflytande en sådan förklaring af den åberopade Kongl. Kungörelsen må utöfva på dithörande beskaltliingsliågor icke ansett detta ärende blifva kan förligt lill något af dem, hvilka enligt 70 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-ordningen utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, lår Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, förenämnda motion vördsamt återlemna, för den åtgärd, som i sislåberopade paragraf föreskrilves.
Prat. 1362 Sf 1863. 5 Sand. 1 Afd 2 Häjt.
Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 4.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Jan. 1803, kl. 11 f. m.
Betänkande, angående kurhusafgiflen.
Sundhets-kollegium, med öfverlemnande af summariskt sammandrag af från samtliga länen, med undantag af Upsala, Skaraborgs, Elfsborgs och Malmöhus, inkomna redogörelser för länslasarettens och kurhusens inkomster och utgifter under år 1860, upptagande kurhusafgiflen för året till 243,638
R:dr 64 öre och öfriga inkomster till 141,515 R:dr 49 öre samt utgifterna till 379,831 R:dr 86 öre R:mt, till Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att då, såsom af dessa uppgifter visade sig, ifrågavarande sjukvårdsinrättningar icke kunde utan kurhusafgiften ega bestånd, nådig Proposition om samma afgifts fortfarande måtte till Rikets Ständer aflåtas; så har Kongl. Maj:t, uti nådig Proposition (JVS 26), föreslagit Rikets Ständer, att omförmälda kurhusafgift jemväl under nästa statsregleringsperiod måtte utgå på sätt och till de belopp, som blifvit af Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag bestämda, och, i enlighet dermed, af Kongl. Maj:t, genom nådiga Kungörelsen den 24 Februari 1860 påbjudna.
Berörda Kongl. Kungörelse innehåller, att till veneriska smittans hämmande och botande skall årligen af hvarje mantalsskrifven person utgöras en kurhusafgift för Stockholms stad med högst 50 öre och minst 3 öre samt inom öfriga delar af riket med högst 25 öre och minst 3 öre, lika för alla betalande inom hvarje kurhusdistrikt efter dess behof; att afgiften skall, på sätt här nedan förmäles, af vederbörande inom distriktet bestämmas antingen till ettdera af dessa belopp eller deremellan, men icke, utom vid särdeles tvingande omständigheter, fastställas till Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Afd. 3 Haft. 2 Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 4. det högsta; att afgiften skall utgå och redovisas inom hvarje kurhusdistrikt särskildt, så att den blifver alldeles skild från hospitalens och lasarettens fonder och räkenskaper; att de genom berörda afgift inflytande medlen skola i första rummet ovilkorligen begagnas för de, efter behof och öfverenskommelse, på ett eller flera ställen inom länet inrättade kurhusanstaller, hvarefter det som af nämnda medel icke är för veneriska smittans hämmande erforderligt må användas för allmänna O helsovården i länet, särdeles såsom bidrag till bestridande af lasarettens utgifter för svårare skador och sådana sjukdomstillfällen, som fordra kirurgisk behandling, samt att ofördröjligen efter riksdagsbeslutets kungörandebör, å landet genom utsedde sockenfullmägtige, inom hvarje tingslag, väljas en deputerad, samt i städerna af borgerskapet inför Magistraten likaledes en, hvilka deputerade skola sammanträda å tid och ställe som Konungens Befallningshafvande utsätter, för att under Landshöfdingens ordförande besluta, genom öfverenskommelse eller votering, om sammansättning af en kommitté med erforderliga suppleanter, som skall årligen, intill nästa riksdags utgång, såväl granska räkenskaperna,jemte styrelsen och förvaltningen af kurhusanstalterna, som ock derefter ej mindre bestämma det bidrag, hvilket af uppkommande öfverskott å den influtna kurhusafgiften kan lasaretten meddelas, än äfven fastställa den för ifrågavarande behof, under det nästföljande året, erforderliga afgiften, hvilka befattningar, om deputerade så för godt finna, äfven kunna till länets Pröfnings-kommitté öfverlemnas.
Enär ifrågavarande afgift fortfarande är för det afsedda ändamålet erforderlig, samt densamma en längre tid utgått och redovisats på enahanda sätt, som i Kongl.
Kungörelsen den 24 Februari 1860 finnes stadgadt, anser Utskottet, till hvars behandling detta ämne blifvit öfverlemnadt, sig icke böra föreslå någon annan afvikelse från Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, än att, då det, jemlikt Kongl. Förord* ningen om Landsting den 21 Mars 1862, tillkommer Landstinget att rådslå och besluta om för länet gemensamma angelägenheter, hvilka afse, bland annat, helsovården, det lämpligen torde böra öfverlemnas till Landstinget, att, vid dess årliga sammanträde, så väl inom de af Rikets Ständer bestämda maximi- och minimibelopp fastställa den för ifrågavarande behof under det nästföljande året erforderliga afgift, sorn äfven granska kurhusanstalternas räkenskaper och förvaltning, äfvensom bestämma det bidrag, hvilket af uppkommande öfverskott å den influtna kurhusafgiften kan lasaretten meddelas.