Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde synas vara ett tillfyllestgörande svar på desse anmärkningar, att åberopa hvad anfördt blifvit tili Siats-Utskottets förra Utlåtande, rörande denna Garnizons-Sjuklms-Byggnad, deruti Utskottet icke otydligt uttryckt sin tanka, alt en för ändamålet tjenlig GarniZons-Sjukhus-Byggnad kunnat för betydligt mindre kostnad uppföras; och då Utskottet tillstyrkt underdånig anhållan hos Kongl, Majit, att Kongl. Majit i Nåder täcktes inskränka planen för denna byggnad och på det sätt reglera ulgifterne dervid, att arbetet med det å Stat varende anslag af 20,000 R:dr om året, i ytterligare Fem års tid, må kunna fullbordas; äfvensom föreslagit den Controll å redovisningen för medlens användande, som Utskottet trott vara tjenligast; anser Utskottet all den åtgärd dervid vara tagen, som på Riksens Ständers sida kan ega rum, enär den inskränkning i byggnaden, som af åtskillige blifvit yrkad, till fullbordande af endast den del deraf, som nu är försedd med Tak, skulle göra den otjenlig för ändamålet och de deraf redan derå använde medlen derigenom kunde anses hafva 811 Stat s-TJ tskottets Betänkande»» Blifvit förgäfves utgifne; Hvarjemte
Löt erindras, hvad flere gånger under denna Riksdag, uli fråga om Städernes Inqvarlerings-skyldighet är anmäldt, att Stockholms Stad betalar en icke obetydlig Contant inqvartering till dess garnizon, och kan lill bekostande af ifrågavarande sjukhusbyggnad icke förbindas.
För öfrigt får Utskottet anmäla, att dess förra Betänkande öfver detta ämne är bifallet af llögloflige Ridderskapet och Adeln den i Augusti och af Högvördige PresteStåndel den aa Julii sistlidne samt att anslaget för Garnizons Sjukhusbyggnaden är till lika belopp, som hittills beräknadi vid rden nu mera fulländade Stats-Regleringen.
Detta hemställes vördsamligen till Riksens Högloflige Ständers eget bepröfvande.
Stockholm den i Kbverob. 1833, Stats -U Iskot tets Betänkande n. 8i3 N:q 586.
Antora, den 11 November 1813» //flätande öfver Riksdags-Fullmägligen Eric Janssons A/otion om rättighet för vederbörande, att med penningar lösa Aronans beli aline Ränte-persedlar.
Uu ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derefter lill Stats-Utskotlet remitteradt Memorial, har Riksdags-Fullmägtigen för Rasbo, Bälings och Vaksala Härader af Upsala Län, Eric Jansson, under framställning af de mångå olägenheter och betydliga kostnader, Ränlegifvarne måste vidkännas, genom den dem åliggande skyldighet att, på långt aflägse ställen från deras hemvist, leverera Kronans lw - 4:de Sami. 5 Band, 5o * 8i4 Stats-Ut-s kottets Betänkanden. hällne Ränte-Spannemål, hemställt, att densamma antingen mätte fä med penningar lösas utan forlön, eller ock icke till forssling utfordras utöfver det Miltal, som för Afrads-Spannemålpns leverering blifvit stadgadt; Hvarjemte är vordet föreslaget, alt Räntegifvarne kunde tillätas, att äfven med penningar utgöra Kronans öfrige Jordeboks persedlar; Och har RiksdngSvFullmägligen Anders Hansson, frän samma Län, sig härutinnan med Eric Jansson förenat.
Till upplysning härvid fär Utskottet meddela, att vid flere föregäende Riksdagar och sednast år i8i5, fråga varit väckt, om rättighet för Räntegifvarne att med nenningar lösa Kronans immediale i • ’ förbehällne Ränte-Spannmål, men att sådant al den orsak icke kunnat beviljas, att samma Spannmål in natura behöfs till Brödkorn för Garnizons-Regementerne och andre dylika behof.
I afseende på levereringen af Afrada och den indeldta KronoTionde Spannmålen, stadga Kongl.
Förordningarne den 22 Julii i8o3 och den 20 September 1815, att, då Räntetagare och Räntegifvare om lösningspriset icke åsämjas, bör Räntegifvaren forssla Spannmålen 6, högst 8 Stat s-U t s k o 11 e t s Beta n k a n d e n. 815 mil ifrån sitt hemvist, enligt Rån tetaga rens anvisning; Men deremot är forsslings-skyidigheten af den kronan hehåline Ränle-Säden, uti nu gällande författningar, icke till något visst Miltal bestämd.
Att denna skiljaktighet i förhållandet Räntegifvare emellan, svrdeles med afsende å nyssnämnde obegränsade forsslingsskyldighet, jemnförelsevis verkar ofördelagtigt på dem, hvilkas Ränte-Spannmål icke är åt andra förländ, utan Kronan förbehållen, kan Utskottet icke annat än medgifva; n.en, då samma omständigheter, som tillförene föranledt Riksens Ständer, att icke tillåta detta slags Spannmåis-lösen med penningar, ännu fortfara, och erfarenheten visat, ait de olägenheter, som med skyldigheten att forssla ifrågavarande Spannmål äro förenade, till betydlig del både hittills blifvit och hädanefter böra blifva undanröjde, derigenom, att det Ämbets-Verk, som skall ombesörja emotlagningen, fått sig ålagdt att tillse, det vederborandes béijvämlighet vid utgörandet, så vidt möjligt är, varder iagttagen; finner "Utskottet icke skäl tillstyrka den i detta hänseende af Eric Jansson föreslagne förändring; Och vidkommande hans, i sammanhang härmed, gjorde hemställan, att Kronans öfrige bchäiiuc Ränte-persedlar 8i6 Ståls-Utskottets Betänkande)!.
Sfven måtte med Penningar få erläggas, så torde någon åtgärd i anledning deraf icke erfordras, enär ett sådant levereringssätt å Kronans sida, alltid varit Räntegifvärne medgifvet.
Hvilket allt till Riksens Högloflige Ständers eget bepröfvande öfverlemnas.
N:o 587. .40 Ankom c’en 11 Nov. 1825 Utlåtande i anledning af Rikets samtelige Landshöfdingars begäran, att erhålla ersättning af allmänna medel till kostnad erne för dera?
Stats-Utskottets Betänkande)!. 817 Åmbets-Kungörelsers tryckning.
Tm Stats-Utskottet har Kongl. Maj:t i Nåder behagat öfverlemna en, af de fleste Landshöfdingar i Riket undertecknad, underdånig skrift, deruti de åberopat, att, i anledning af väckt fråga, så väl vid nu pågående som z8i8 års Riksdag, om ersättning lill Krono-Betjeningen för kostnaden till tryckning af Landshöfdingarnes ÄmBetskungörelser, Stats-Utskottet yttrat sig väl inse det ifrågavarande tryckningskostnad medförde en kännbar utgift, derifrån Befrielse skäligen kunde önskas; men att Utskottet ej vore i tillfälle att beräkna det Belopp af Statens medel, som för denne kostnads bestridande kunde erfordras och ansåg frågan härom icke kunna lämpligen i annan ordning komma till handläggning, lin efter Landshöfdingarnes underdåniga anmälan derom bos Kongl. Maj:t, derigenom förhållandet i alla Länen blefve uppgifvet och ett generelt förslag upprältadt till grund för ärendets närmare bedömande; Och hafva Herrar Landshöfdingar i underdånighet yttrat sig förvissade, att Kongl. Maj:t i Nåder skulle gilla Statsutskottets tanka, om sjelfva frågans billig - 818 Stat s-U t skot tets Betänkande»* het, samt i underdånighet ofve riem nät ej mindre särskildte calculer öfver berörde kostnad för hvarje Län, under loppet af de fem sistförflutne åren, än äfven ett derpå grundadt förslag öfver årliga trycknings* nlgifterne för så väl hvart Län särskildt, sorn för alla tillsammans.
Vid granskning hos Stals-Utskotlet ö _ O af desse den Nådiga Remissen följagtige handlingar, har förekommit, att de uppgifne kostnaderne till tryckning afLandshöfdingarnes Kungörelser, i en del Län grunda sig på ett beräknadt medium af utgifterne dertill under de sistförflutne feni åren, men i andre åter på förevarande förhållande, samt desse uppgifter för åtskilige
Län icke på något sätt åro bestyrkte, utan innefatta endast en förslags-beräkning af den, hvars fördel är deraf beroende, destomindre af den beskaffenhet alt derpå kan grundas ett Stats-anslag, som den synes jemnväl inbegripa kostnaden för sådäne Kungörelser, hvilke för enskildes räkning utfärdas och af dem böra bekostas, men icke ensamt de egentliga Ämbets kungörelserna för Statens Allmänna ärender.
Att Utskottet häruti icke misstagit sig, torde bevisas deraf, att då kostnaden för Landshöfdingarnes Kungörelsers tryckning skulle vara ersatt, exem - »Stat s-U t s k o 11 e t s Betänkande n. 819 pelvis i Blekinge Län med 100 R:dr i Kronobergs
Län med 110 R:dr, i Vester-Norrlands Läii 120 R:dr samt i Christianstads och Malmöhus Län 133 R:dr i(i sk. hvardera, erfordras dertill i Götheborgs och Bohus Län 35o R:dr, Jemtlands, Vesterbottens sch Norrbottens
Län 3oo R:dr för hvardera Länet och så vidare; deruti likväl för Jemtlands Län jemnväl är beräknad renskrifningskostnad emedan i berörde tvänne Län icke finnes Tryckeri.
Då ru någon tillförlitlig grund ifrån desse uppgifter icke kan hemtas, til! bestämmande af ett anslag för de årliga trycknings-kostnaderne af Landshöfdingarnes Ämbets-kungörelser, på ofvanberörde sätt angifven att för samtlige
Länen utgöra tillsammans 5,000 R:dr, samt
Stats-regleringen nu mera är fulländad och icke lemnar tillgång till detta anslag, kan Stats* Utskottet ej tillstyrka att, i frågans nu varande skick, nygre Statens medel härtill måga beviljas.
Hvilket lärer till svar å elen Nådiga Remissen i underdånighet hos Kongl. Maj:t anmälas.
Stockholm den 1 November 1823. 8 ao Sta ts-Utsko t tets B e t ä ii k an dell N:o 588.
Antom den 11 Nov. 1823.
Rikets Högloflige Ständers Statssamt Allmänna Besvärsocli Ekonomi- Z/tskotts Utlåtande, i anledning af Motion, om inrättande af en Statistisk Bureau.
Tili Stats- oell Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning, har Yälloflige Borgare-Ståndet remitterat ett utaf Herr Hagander afgifvet Memorial, deruti anföres:
Att ju mera Statsförfattningen uthildas, och allmänna tänkesättet, i förening dermed, öfvergår till odelad kärlek för Fäderneslandet, destomer väckes begäret, att lära känna Statens inre tillstånd och ett medborgerligt behof af säkra och grundeliga Statistiska upplysningar uppkommer; hvadan äfven, sedan 1809 årsSlalsvälfningundanröjt den godtyckliga Konungamagten och Folkets S ta ts-U tsk o tt e t s B e t ii n k an de n. 82» Folkets rättigheter fått sin tillbörliga plats i den nya samhällsordningen, småningom utvecklats en af dess skönaste frukter; ett lifligt begär alt känna Fäderneslandet; ett begär som uttalat sig vid alla Riksdagar sedan den tiden; Motionären förklarar sig väl känna, alt Statistiska Uppgifter inkomma till Riksgälds-Contoiret, att andre äro att tillgå uti Collegierne och ali Lardshöfdingarnes Berätlelser afgifvas till Landtbruks-Academien för att der redigeras.
Men denna splittring af ämnen, hvilka enligt sin natur böra tillsammans, försvårar förskingringen för enskilde, för Riksens Ständer och må hända för Statens Styrelse, i anseende till de formaliteter, som cenora vanan blifvit oundviklige, då särskilta Ämbetsverk skola sig yttra.
Herr Hagander anser i öfrigt det icke vara nog, att uppgifterna finnas, de böra ock sammanställas och controlleras genom hvarandra, enär det är på den fullständiga kännedomen af dem, som Regeringen och Folkets Representanter hufvudsakligen skola grunda sina Beslut, om de vilja bygga säkert ooh varaktigt.
Af sådan anledning har Herr Hagander föreslagit, att en Bureau må inrättas, der alla de offieiela handlingar, som i Statistiska ämnen tili 4:de Sami. 5 Band* åaa Stat s-U t,skettel* B e t ä n i a n cl e n$ Regeringen inkomma, kunna samlas, ordnas och med hvarandra jemnföras.
Eu sådan Bureau har Landtbruks-Academieu önskat förena med sin Statistiska Afdelning; men Motionären betviflar att ändamålet dermed, i sådant fall skall kunna vinnas, enär lill den Akademiska Stiftelsens Natur hörer ett oberoende, som icke får tillhöra den administrativa Ämbetsmannen och denna Inrättning måste utgöra eu del af Administrationen eller åtminstone med den slå i nära förbindelse.
Herr Hagander anser den derföre snarare böra förbindas med Kiksgälds-Conloiret, emedan Riksens Ständer sjelfva, så väl som deras Revisorer då kunna, utan nu vanlige omvägar, vinna alla möjliga Statistiska upplysningar, och Kongl.
Majrts rätt alt utnämna Bureau-Chefen icke derigenom behöfver rubbas.
Skulle en sådan förbindelse åter icke låta sig göra, kunde denna Bureau förenas med Tabell-Commissionen, som redan till en del bar samma befattning och till hvars Ordförande alla Raporter från Landshöfdingarne inkomma.
Herr Hagander har väl insett alt en inrättning sådan som den nu föreslagna, skall medföra kostnad för Staten, men har derjemte trott, att- hvad Staten i denna del uppoffrar rikeligen ersättes af Inrättningens ofelbara nytta.
Bet har 4ess,*5 i Sta ts-Uts kol tets Betån Landen.
Sa3 tom förekommit honom, att då många inrättningar finnas , deni tidens anda långt
För detta utdömt, men gerna kan låta dessa falla undan för sådane Institutioner, hvilka bättre passa ihop med den Constitutionella samhällsformen.
Vid pröfningen af detta ärende har Ekonomi-Utskottet, sorn först handlagt detsamma, erinrat sig, alt Kongl. Maj:t nli dess Nådiga Berättelse om hvad sig tilldragit i Rikets Styrelse sedan sisla Riksdag behagat gifva Riksens Ständer till-v känna, det ett Statistiskt Archiv, förestådt af en utsedd skicklig person inom Landthruks-Academien skall inrättas, dit alla Ämbetsverks och Sällskapers, efter gifne Föreskrifter inkommande Berättelser, rörande ifrågavarande ämnen böra öfverlemnas, och att der, på grund af de deri meddelde uppgifter och öfrige nödige underrättelser, ordnade och bragte i sammanhang, en fullständig Statistik för hela Riket, i enlighet med den dertill af Kongl. Maj:t gillade plan, kommer att utarbetas.
Ekonomi-Utskottet, sorgfälligt att meddela R.
Ständer en så fullständig kännedom rörande förhållandet med della ämne sorn för dess vigt och angelägen» 8a4 S t a t s-U t sk o 11 a t s Betänkanden. het påkaler, liar derom förskaffat sig följande närmare upplysningar: Sedan Kongl.
Majit till vinnande af en fullständigare kännedom om Riket i Ekonomiskt och Statistiskt hänseende, i JNåder insett angelägenheten deraf, att de Berättelser, som Dess Befallningshafvande hvart Femte år höra afgifva om Länets tillstånd, uti en viss gifven form och efter vissa föreskrifter inråttas, har Kongl. Majit anbefallt Landtbruks-Academien alt med förslag till formulair i detta afseende inkomma; till underdånigt följe hvaraf bemälde Academi ett sådant förslag afgifvit och i sammanhang dermed underdånigst hemställt, att till vinnande af en fullständig Statistik öfver hela Riket, jemnväl de uppgifter i detta afseende, som vid andra Rikets Ämbetsverk och Auctoriteter finnas att tillgå, borde samlas och begagnas, samt en person utses, som, efter en för ändamålet passande plan, ordnade dessa ämnen till ett gemensamt helt.
Majit, som gillat LandtbruksAcademiens förslag till formulär för de så kallade 5-års Berältelserne, har derefter, genom Circulär den 19 April 1821 anbefallt samtelige Dess Befallningshafvande i Ränen, att, i enlighet dermed, ifrågavaran - Stats-Utsk o t tets Betänkande n. 8a5 de Berättelser författa, samt dervid iakttaga ali den noggrannhet och fulsländighet, sora möjligheten medgifver, och skulle den första så inrättade 5-års-Berältelse för hvarje Län, inom sistlidet års slut vara afgifven, för att vid nu varande Riksdag, för nödige upplysningars vinnande vara att tillgå.
— Under samma dag har Kongl. Maj:t äfven behagat af LandlbruksAcademien infordra en sådan plan, hvarom Academien hemställt för samlandet af nödige Materialier till en fullständig
Statistik öfver hela Riket.
Det Utlåtande, som Academien, till följe deraf, afgifvit, innehåller bland annat, att Academien ansett de ämnen, som böra höra till en fullständig
Statistik öfver ett helt Land, äfvensom öfver serskilde delar deraf, lämpeligen kunna innefattas under 4 HufvudAfdeiningar, nemi: 1:0
Landets beskrifning till sin Naturliga beskaffenhet och Alster. 2:0 De Innevånare som bebo detta Land. 3:o
De näringar hvarmed desse sy- ' sselsätta sig samt upprätthålla Statsmacliilien ogh 826 Stats-Ut skottets Betan ka uden» 4:o De Inrättningar som bilda delta Land till Stat, dess Statsförfattning.
Dessa fyra Hufvud-Afdelningar utgöra i Academiens tanka grunddragen till Statistiken; Uti hvardera uppkomma sedan en mängd andra Afdelningar, hvilka åter hafva mångfalidiga utgreningar.
Ordningen dem emellan bestämmes af Sakens Natur.
Utförligheten kan utsträckas så långt man behagar.
Efter denna åsigt af ämnet, har Academien äfven bifogat en Tabell eller Register, innehållande de förnämste Rubriker, i den ordning de, enligt sin natur, synas böra följa på hvaran.
Den Tabeliariska formen tror Academien böra följas, då ämnets Natur det tillåter, emedan derigenom vinnes en åskådlighet, som reder begreppet och gör sammanställningar lättare emellan olika förhållanden.
Academien har derjemte, såsom ytterligare utveckling af samma princip, åberopat dess förut afgifne, i Nåder gillade Förslag till formulär för Landshöfdingarnes 5-års-Berättelser, hvilka såsom nödvändiga Materialier till Rikets Statistik, böra med denna vara lill plan och uppställning lika beskaffade.
— Ordningen för arbetet anser Academien böra vara: att af en speciel Statistik för hvart
Län sammansätta det Sta ts-U t sk o 11 ets Betänkan den. 827 hela eller allmänna Statistiken för hela Riket.
Första åtgärden lärer, enligt Academiens tanka, dock blifva, att från vederbörande Coilegier, Ämbetsverk och Auctbrileter, under hvars vård, eller till hvars behandling ett ämne hör, samla alla de upplysningar sorn röra delta ämne, äfven som att inhemta de ytterligare materialier, som tid efter annan ulkomne Beskrifningar, Alhandlingar, Dispulalioner och öli ige Topograflske och Slalisliske np])gifter innehålla.
På delta sätt klefve en Depot eller Statistiskt Areldy f01 meradl, utgörande en föreningspunkt för alla de samlingar man eger eller kunde förs k alfa sig till Rikets kännedom; Och borde af desse samlingar, i den mån de inkomma, resultaten genast utdragas, för att efter den fastställde planen sammansättas till en allmän Riks-Statistik.
Eli; sådant Archiv har Academien trott böra inrättas inom dess Statistiska Afdelning och utgöra en del af Landtbruks-Academjcn, samt all en person borde utses bland Academiens Ledamöter, som finge sig anförtrodd verkställigheten af de föreslagne Statistiska arbeten, handlingars och nödvändige Malerialiers insamlande, samt deras granskan - 828 Stats-Utskottets
Bet ii n ka n den. de och Begagnande efter den plan, sorn lör det hela kunde blifva fastställd.
Detta Academiens förslag har i Nåder blifvit gilladt, lill följe af Kongl.
Maj:ts Nådiga Baef den 17 Maji sisth år, deruti förklaras: alt som Kongl. Maj:t insett inrättandet af ett Statistiskt Archiv inom Academiens Statistiska Afdelning, dit ej mindre Landshöfdingarnes 5-årsBerältelser för Länen, än alla till Kongl. Majit, Dess och Rikets Collegier eller andre Ämbetsverk och tillförordnade Comittéer, inkommande officielle uppgifter och Berättelser, som bidraga lill kännedom af Landet, dess Folkmängd, Näringar, Handel m. m. i Original eller Afskrift aflemnas, och der dessa uppgifter, jemte de, som i öfrigt i ämnet infordras och erhållas ordnas och bringas i sammanhang, vara den lämpeligasle utvägen lill erhållande af en pålitlig och fullständig Statistik öfver Riket; så har Kongl. Majit ej allenast lemnat Dess Nådiga bifall lill Academiens underdåniga förslag om ett sådant Archi vs formerande utan ock i Nåder gillat den i underdånighet uppgjorde planen för arbetet i det liela.
Malit har derjemte åt den Person inom Academien, sora Stats-Utskottels Betänkan den. 8.2$ som i följd af livad sålunda Blifvit föreordnat, kommer ali ifrågavarande arbete företaga, och för hvilken Academien eger alt utfärda nödig Instruction, lem nät rättighet, att från Dess och Rikets Collegier samt andre pulkjve Verk och offentlige Auctoriteter och Sällskaper infordra och erhålla alla de upplysningar och underrättelser, som han i och för sitt uppdrag kan hafva af nöden.
I öfrigt har Kongl. Majit i Nåder anbefallt Academien, alt i underdånighet föreslå så väl den af sine Ledamöter sorn Academien anser mest tjenlig och skicklig till detta vigtiga arbete, sorn äfven det årliga arfvode han derföre till en början, och intill dess arbetet blifvit i orning bragt och den Allmänna Statistiken fullbordad, ansåges böra åtnjuta.
Af hvad Ekonomi-Utskottet sålunda haft tillfälle upplysa, lärer det inheratas, att det vigtiga ändamålet af ett Statistiskt Archiv, eller, soln Herr Hagander kallar det, en Statistisk Bureaus inrättande, redan blifvit, genom Kongl. Majrts
Nådiga omtanka, befordradt, på ett sådant sätt, att Kongl.
Majits Nådiga åtgärd i det - 4:dc Sami. 5:te Band* 53o S ta l s-TJ t sk o 11 et s Betän handen. ta. afseende, lärer af Rikets Högloflig^ Ständer med underdånig erkänsla upplagas.
Utskottet inser väl, lika med Herr Hagander, alt en sådan anställt bör stå under omedelbar tillsyn af Stats-Secreteraren för Kammar ärenderne, och alt fö!j— »Ideligen ett Statiskt Archi v egen tel igén bnr utgöra ett Departement af Konungens Cancelli, oell må hända förenas lill ett gemensamt helt med Riksafchivet och Tabell-Commissionen; Men då Konungens Csneellie vid nu förestående Reglering af o o Ämbeten och t jensi er, ej mindre ån andre verk, torde erhålla en förändrad organisation, finner Utskottet så mycket betänkligare att tillstyrka någon flyttning eller förändring i detta afseende, som sådant möjligen kunde verka till rubbning af den en gång fasstälida planen för arbetet, och föl ja k te 1 ip en i afseende på arbetets skyndsamma verkställighet, medföra binder och uppehåll, hvilka framför allt böra förekommas.
Utskottet tror derföre
Årchivet böra förblifva vid Landtbruhs-Academien intill dess den nya Regleringen i Administrationen blifvit verkställd, då det vida bättre än nu torde visa sig, hvar ett Statistiskt Årohiv lämpligast bör inrättas, och med hvilken Aucloritet det bör förbindas. $tats-Utskottets Betänkande!!
831 Det inses lätteligen, att det är på Landshöfdingarnes 5-års-Berälleiser, som de vigligaste
Statistiska uppgifter ne hufvudsakligen måtte komma att grunda sig.
Ekonomi-Utskottet har derföre med en särskild detåt egnad uppmärksamhet, granskat det Formulär, sorn till dessa berättelsers afgifvande blifvit fastsLäldt; och anser sig nu böra anföra: Alt Utskottet finner detta formulär fullständigt uppfatta de hufvudsakeiiga punkter, sorn lill upplysning om Länen i Statistiskt hänseende kunna synas nödige att bestämma.
Med särdeles tillfredsställelse skulle derföre
Utskottet anse sig berältigadl till den öfvertygelse, alt genom Kongl. Majlis visa omtanka, den Statistiska upplysningen vore på det ändamålsenligaste sätt grundlagd och genom de verksammaste åtgärder befordrad, om icke i Utskottets tanka, ännu en omständighet återstod af den vigt, alt derigenom, om den ej höfves, ett oöfvervinneligt hinder finnes mot Fäderneslandets Callur i Statistiskt hänseende.
Mos Ulskottet har nemligen kommit i öfvervägande det sätt, hvarpå Konungens Befallningshafvande i sakens nu varande skick mäste inhemta sine uppgifter om Länens Statistiska beskaffenhet.
Sä dane uppgifter lära af Landshöfdingarne infordras genom Jvrono-Foguarue.
Desse inhemta Läns - 63a Stals-Utskottets B c tänk an den. männens och Länsmännen äler Fjerdingsjnännens upplysningar.
Af Fjerdingsmännens eller någon annan dylik persons noggrannhet, kunskap och pålitlighet skola således första grunderne för en Riks-Slatislik vara beroende.
Utskottet tror sig icke behöfva utveckla omöjligheten af, att j,å detta sätt vinna erforderlig säkerhet i de Statistiska uppgifterne, hvaremot Utskottet anser att ingenting skulle så myckel befordra detta ändamål, som dels den ännu ouppmätta jordens afkastning på Charta, gradering och beskrifning, dels inrättandet i hela Riket af så kallade SockenSällskaper, hvilka, sammansatte af Ståndspersoner och Bönder, egande kännedom om den ort, der de äro boende, äro bäst i tillfälle att lemna de säkraste och tillförlitligaste underrättelser både i Topographiskt och Statistiskt hänseende.
Men äfven under ett ögonblicks förutsättning, det Statistiska upplysningar genom en Kronobetjent med tillräcklig säkerhet kunna erhållas, så går likvist genom denna åtgärd, att inhemta kännedom af Landets ställning och belägenhet, ett af Statistikens vigtigaste ändamål, förloradt.
Det är nemligen ej nog, att Statistiska upplysningar samlas för att förvaras i ett Jkrchiv och vid påkommande tillfälle fcgi Stats-Utskottets Betänkanden. 833 gagnas.
Statistikens egentliga ändamål lir, att Folket sjelflbildas till medvetande af dess egen ställning oeh belägenhet, alt det lärer känna det Land det bebor, och att de enskilda medlemrnarne fatta och begripa deras förhållande till Staten och hvarandra. -—
Detta ändamål kan icke vinnas på lämpligare sätt än att anstallter vidtagas hvarigenom Folket kominer alt yttra sig och handlägga deras egne angelägenheter.