Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan, i följd af Eders Kongl. Maj:ts befallning, jag undersökt de förhållanden, som nu ega rum med de under Civil-departementet lydande Riks-kollegier , för utredande af den fråga, huruvida icke en förändrad organisation deraf må finnas af omständigheterna påkallad, i ändamål, att åt förvaltningen bereda större enkelhet och kraft, anhåller jag underdånigst att härigenom få inför Eders Kongl. Maj:t framlägga mina äsigter i ämnet.
Under Civil
Departementet lyda 2:ne embetsverk med kollegialform: Bergs-Kollegium och Kommers-Kollegium.
N-o 3 till Kongl, Maj:t» Prop. i847, Häft, t. 1 2
Vid undersökning om beskaffenheten af ifrågavarande embetsverk oc& öfvervägande, huruvida och på hvad sätt ombildning deraf bör ega rum, ånner jag, med hänsigt till det förändrade skick, hvaruti icke allenast de ekonomiske Författningarne, men äfven till en del sjelfva stats-inrättningen under sednare tid kommit, hufvudsakligen följande frågor påkalla utredning och besvarande: l:o Ar det ändamålsenligt att bibehålla den kollegiala formen?
Den kollegiala formen är i allmänhet mera betryggande för rättsenligheten af fattade beslut.
Då fråga åter är om styrelsen eller förvaltningen af den art, att deras verksamhet omfattar blott verkställighets- eller förvaltningsbestyr (af annan egenskap än diskontförvaltning) och följaktligen med undantag af sådana befordringsärenden, som äro oskiljaktiga från all förvaltning, icke några pröfningsmål, sorn afse rättstvister enskilde emellan, synes det mig ovädersägligt, att den icke kollegiala formen eger företräde.
Då Bergs- och Kommerse-kollegierne för omkring 200 år sedan organiserades, synes det icke hafva varit afsedt att bilda dem till annat än administrativa myndigheter, ehuru konstituerandet af Assessorer jemte Cheferneförutsätter, att beslutande-rätten från början utöfvades samfäldt.
Under tidens opp blefvo dessa Kollegier derjemte dömande myndigheter i mål af eko - 3 nomisk eller administrativt juridisk art och den kollegiala formen, då fullt utbildad, har sedermera till närvarande tid bibehållit sig.
Förordningar af den 17 April 1828 nämnde Kollegiers domsrätt upphört ide flesta, till deras handläggning förut hörande, rättsfrågor, och genom de åren 1831 och 1832 för dessa embetsverk fastställda förnya» de instruktioner, deras organisation i följd deraf något jemkats, blef icke dess mindre kollegialfonnen bibehållen.
Derefter har genom Kongl.
Förordningen angående stångjerns-smidet och den gröfre jernförädlingen af den 27 April sistlidet år oeh Handels- samt Fabriks- och Handtverks-ordningen af den 22 December samma år, ytterligare förändringar i processualordningen för en del af de besagde Kollegier tillhörande mål tillvägabragts, hvarmedelst antalet af Kommers-kollega mål i någon, änskönt föga väsentlig, mån än vidare minskats, och behandlingen af vissa lill 13ergs-kollegium hörande ärenden förenklats.
Vid dessa förhållanden och med förutsättning i öfrigt, att, på grund af de anmärkningar oeh hemställanden, som här nedan förekomma, jemkningar kunna ega rum i instruktioners stadgande angående ärenden, som till dessa embetsverks handläggning höra, anser jag
Imfvudgrunden af kollegialsammansättning för desamma lämpligen kunna utbytas emot en organisation, likformig med General-Tull-Styrelsens eller Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, sålunda att förvaltningspersonalen komine att bestå af en chef med allena beslutande rätt, och rådgifvande departemental-föredragande eller byrå-chefer, med reservationsrätt samt, då fråga vore om afgifvande af underdåniga förslag, eller utlåtanden till Kongl. Majit, med rättighet att låta sina reservationer dessa förslag eller utlåtanden åtfölja, I afseende på chefens beslutande-rätt anser jag dock, hvad Kommers-kollegu förvaltning af manufaktur-diskonten angår , det undantag böra ega runi, att, om ledamöterna instämma uti ett afslag å sökt lån eller ogillande af erbjuden säkerhet, dervid äfven mot chefens mening bör förblifva; äfvensom, hvad beträffar de Fahlu bergs-skola rörande ärenden, sorn tillhöra Bergs-kollegii handläggning gemensamt med af Bruks-societeten utsedde deputerade, nu gällande föreskrifter om dessa ärendens behandling, torde i anseende till inrättningens blandade egenskap af statens och enskildes, intilldess någon förändring der* Kied kan komma att ega rum, än vidare böra tjena till efterrättelse.
Efter del jag sålunda utvecklat mina åsigter i afseende å prelimi närfrågorne, öfvergår jag till det hufvudsakliga ämnet, eller förslaget (ill personal och aflönings-stater för de tvänne ifrågavarande embetsverk™.
Såsom inledning dertill och närmare förklaring öfver vissa delar af specialförslagen har jag ansett mig böra angifva följande grunder, vigtiga, såsom mig synes, att iakttaga vid alla så beskaffade regleringar. а) Antalet af tjenstemän bör icke vara större än göroniålen fordra, under förutsättning, att hvar och en varder skäligen sysselsatt.
Det kan utan tvifvel vara gagneligt för yngre tjenstemän att göra sig hemmastadda med göromålen i (leie embetsverk; men, sedan tjenst med lön vid någotdera vunnits, bör det icke vara medgifvet att dermed förena annan tjenstgöring. б) Med sträng tillämpning af den regel, att hvarje tjensteman bör af den tjenst, som honom anförtros, hafva full sysselsättning, anser jag dock den regel böra vara oskiljaktigt förenad, alt hvarje tjenst, i förhållande tili dess mödosamhet, vigt och ansvar, väl lönas. — — — c) De förhöjde löneförmåner, som kunna varda fastställda, böra, utom för vaktbetjeningen , icke helt och hållet utgöra fast lön.
Omkring 1/4-del eller 1/3 del synes lämpligen kunna bilda en extraordinär inkomst, för cheferna såsom taffelpenningar och för den öfrige personalen under namn af tjenstgöringspenningar, eller hvad annan benämning, sorn kan finnas passande, och som alltid bör tillfalla den effektivt tjenstförrättande, oberäknadt hvad under serskilda förhållanden kan finnas af den fasta lönen böra honom tillkomma.
Tvänne ändamål vinnas derigenom: l:o att pensionsbeloppen icke komma att alltför tungt belasta indragningsstaten; och 2:o att under de långvarigare vikariater, som kunna föranledas af ordinarie tjenstinnehafvares sjukdom, tjenstledighet eller erhållet uppdrag att provisoriskt förestå annan tjenst, all tillgång till vikariens vedergällande icke saknas, såsom hittills, till stor olägenhet för förvaltningen, oftast varit händelsen.
För att förebygga en annan olägenhet, som af en sådan lönebestämning möjligen kan blifva en följd derigenom , att ålderstigne och mindre arbetsföre tjenstemän, ehuru pensionsberättigade, så länge möjligt är, hålla sig i (jernsten qvar, för att fortfarande få bibehålla tjenstgöringspenningarne, jemte den fasta lönen, torde likväl det vilkor för de nya lönernas tillträdande kunna bestämmas, att, då tjensteman, efter upphunnen pensions-ålder af 65 år, finnes icke fullt tjenstbar, han må kunna, i öfverensstämmelse med den grundsats, som för Tull-verket, äfvensom för Rikets Ständers verk är till iakttagande stad - gad, äfven utan egen ansökan, med lönens bibehållande sorn pension i behörig ordning å indragnings-staten förflyttas.
Med tillämpning af ofvan anförde grunder, föreslår jag följande Aflönings Stativ för aj Bergs-Kollegium, som vid den ifrågaställa förändringen af dess organisation lämpligen torde kunna få namn af Öfver-Styreisen för Bergverken.
1 Chef, under namn af General-direktör, lön Rdr 3,000: — taffelpenningar * . 1,000: — — 4,000: — 1 Föredragande Byrå-Chef, lön 2,000: — tjenstgöringspenningar 666: 32. 2,666: 32.
Tillfälligt biträde, då sådant för handläggning af de Styrelsen tillhörande ärenden finnes påkalladl, i hvilket fall, på Styrelsens anmälan, förordnande dertill af Kongl. Maj:t meddelas, arfvode högst 2,666: 32. 1 Aktuarie, som tillika är registrator och bokförare, lön . • 666: 32. tjenstgöringspenningar 333: 16. — 1,000: — 1 Notarie, lön 666: 32. tjenstgöringspenningar 333: 16. 1 Kanslist, lön 400: — tjenstgöringspenningar 200: — 600: — 1 Markscheider, lön 600: — tjenstgöringspenningar 300: — 1 Vaktmästare 300: — Transport 13,133: 16. 6 Transport 13,133: 16. 1 Kammardräng i : . J ....
. 200:
— Till arfvode» för extra tjenstebiträde, i mon af behofvet och emot specifik redovisning, högst 400: —■
För tidskrifter m. m. (såsom hittills) 400: — Summma K:dr 14,133: lö. Anm. 1.
Jag har ansett göromålens antal och beskaffenhet vid detta embetsverk medgifva indragning af sekreteraretjensten, under antagande, att de dertill hörande göromål fördelas på Styrelsens föredragande och notarien.
Genom tillägg tili instruktionen bör Styrelsen dessutom få sig ålagdt att med uppmärksamhet följa bergshandteringens utveckling, icke allenast inom riket, utan äfven i andra länder, samt årligen tili Kongl. Maj:t afgifva underdånig berättelse om de upptäckter och förbättringar, som dervid i tekniskt oell industrielt hänseende föregående året egt rum.
Då det skäligen kan antagas, att, sedan de af Kongl.
Majit till utarbetande anbefallda förslagen till ny Utmålsstadga, Masmästare-ordning, in. fl. bergväsendet rörande författningar framdeles blifvit afgjorda, Berg-styrelsens göromål än vidare kunna varda förminskade eller förenklade, har jag (rott lämpligast vara, att för Styrelsens 2:dra föredragande tills vidare endast ett tillfälligt arfvode varder tillgängligt, att, i mon af behofvet, disponeras.
Anm. 2.
Göromålen för denna tjensteman hafva hufvudsakligen bestått i: a) utförande af åtal för vrakjern, öfversmide, otiliåtne verkstäder och tjenstefel; b) inseende å den bokföring öfver jerntiUverkningefi, som af kanslisten i Advokat-fiskalskontoret verkställes ; c) »[‘gifvande af utlåtanden öfver till honom remitterade mål.
Frågor angående öfversmide hafva varit ganska få och måste, sedande nya bergsförfattpingarne med nästa Smidesårs ingång trädt i verkställighet, blifva ännu sällsyntare.
Det samma gäller om mål angående otiliåtne verkstäder.
Hvad utlåtanden beträffar, så har AdvokatfiskaJetis skyldighet egentligen inskränkt sig till bevakande af kronans rätt, så vidt denna funnits på frågan beroende.
Bokföringen öfver jerntillverkningen kan lämpligen bestridas af den, som förrättar aktuarie- och registratorsfjensten, under inseende af byrå-chefen; ock 7 lill utförande af åtal för vrakjern, äfvensom af de få andra aktioner, som kunna ifrågakomma, kan i hvarje fall serskild person af styrelsen förordnas, om det icke finnes tjenligare att målen till allmän åklagare öfverlemna.
Dea kontrollerande handläggning, som i öfrigt ankommer på Advokatfiskal, kan på Styrelsens föredragande lämpligen öfverflytt as.
I sammanhang med Bergs-kollegii reorganisation bör Kollega befattning med förlagsinteckningar öfverflyttas till Bergs-tingsrätt, eller, om Bergsdomstolarne upphöra, till Häradsrätt å landet och Rådstufvurätt i stad.
Antalet af hos Bergs-kollegium sistlidet år handlagda mål, angående nteckningars beviljande eller dödande, samt om gravationsbevis utgjorde endast 14.
Anni. 4.
I Hammarskattstaxans upprättande bör Bergs-styrelsen ej annorlunda deltaga, än att, vid öfverlemnande af de från Bergmästarne inkomjje uppgifter å gångbara priserne, Styrelsen anför hvad i ämnet är att anmärka eller upplysa. Anm. 5.
Rekognitions-skogs-divisionen bör upplösas, enär de få mål, som nu återstå och i årsredogörelsen balanceras, lämpligen kunna af Kammar-kollegium ensamt afgöras; bj för Kommers-kollegium , som vid organisations-förändringen torde kunna fä namn af Öfver-Siyr elsen för handel och slöjder: 1 Chef, under namn af General-Direktör, lön Rdr 3,000: — taffelpenningar ...» 1,000: — 2 Föredragande ledamöter, med bibehållande benämning af Kommers-råd, lön ........
å 2,000: — tjenstgöringspenningar * å 666: 32. tillsammans ä 2,666: 32.
Kansliet: 1 Sekreterare, lön 1,000 tjenstgöringspenningar . ......
500 4,000 5,333: 16. - 1,500: — Transport 10,833: 16.
8 Aktuarie och registrator, lön tjenstgöringspenn ingar Transport 666: 32. 333: 16.
Notarier, lön . k 666: 32. tjenstgöringspenningar . ä 333: 16. tillsammans, k 1,000: 3 Kanslister, lön å tjenstgöringspen ningar 400: 200: tillsa inmans.
Statistiska Kontoret:
Kamererare, lön tjenstgöringspenningar . .000: 500:
Kammarförvandt, lön .
. tjenstgöringspenningar 066: 333: 32. 16.
Kammarskrifvare, lön . tjenstgöringspenningar 400: 200: 1 Vaktmästare, lön 2 Kammardrängar, d:o, k 200:
Anslag att af Styrelsen disponeras för extra tjenstebiträde, inon af behofvet och emot redovisning, högst . . 10,833: 16. 1,000: 2,000: 1,800: — 1,500: 1,000: — 600 300 400 500: — Summa iiiir Anm. 1.
1 och för förvaltningen af ManuTaktur-diskonten, iy,9ö3: 16.
, har jag ansett Styrelsens chef böra bibehålla det arfvode af 1000 Rdr, som hittills varit för honom å Diskontfondens öfverskottsme>del anvisadt, och föreslår jag derjemte, att af det årliga arfvodesbelopp, som med 1,100 Rdr hittills utgått lill fördelning åt Kommers-kollegii fyra ledamöter, 666
Rdr 32 sk. , må till jemn fördelning tilläggas de i förslaget uppförde tvänne föredragande ledamö* terna af den nya Styrelsen.
Det torde icke bestridas, att detta tillskott å aflöningen för nämnde Styrelses chef och ledamöter är skäligen påkalladt af det 9 det trägnare och ansvarsfullare arbete, som, i jemförelse med bergs-öfverstvrelsens chef och ledamöter, varder dem ålagdt.
Genom indragning af den. fjerde Kommers råds-lönen och minskning i totalbeloppet af ledainötennes arfvoden skulle dock, i och för styrelsen af diskonten, en besparing för fonden uppkomma af 2,185 Rdr 10 sk.
Då advokatfiskalens befattning nästan uteslutande bestått i ombudsmannabestyr för manufaktur-diskonten , liar jag, med antagande, att de t inga göromål, som för öfrigt ålegat honom i och för granskning af ifrån magistraterne inkommande handlingar m. m. , lämpligen kunna på sekreteraren eller någon annan styrelsens tjensteman öfvertlyttas, och att , för det sällsyntare fall, att åtal för någon förseelse eller underlåtenhet, som på styrelsen ankommer att låta beifra, ifrågakomma, saken kunde till allmän åklagares handläggning öfverlemnas, ansett den lön, som hittills varit å riks-staten för Kommers-kollegii Advokatfiskal anslagen, äfvensom lönen för den till hans biträde anställde kanslist, kunna indragas, emot det att å manufaktur-diskontens stat uppföras löner för en ombudsman och en honom biträdande kanslist med 1000
Rdr för den förre och 600 Rdr för den sednare.
Anm. 8.
För att bespara Kongl. Maj:t pröfningen af de ej sällan förekommande obetydliga frågor om vedergällande med smärre belopp af extra tjenstebiträde!!, som understundom af långvarigare sjukdomsförfall eller andra anledningar påkallas, har jag, liksom för bergs-styrelsen är föreslaget och vid flera andra embetsverk förut eger rum, ansett en mindre summa böra för styrelsen till dylika ändamål vara att tillgå emot behörig redovisning.
Ofvan föreslagna stater för de två öfver-styrelser , hvartill Bergs- och Kommers-kollegierna ansetts lämpligen kunna ombildas, utvisa en minskning i personalen från 16 till 9 för det förra, och från 23 till 16 för det sednare embetsverket, eller inalles från 39 till 25; och då vid nu gällande stater tillökningen å lönspanmålens pris utöfver statspriset, enligt 1841 års riksdagsbeslut, jemväl tages i beräkning, utvisa de föreslagne staterne en minskning i utgifterne å riks-staten, för Bergs-kollegium med 2,759 Rdr 32 sk., och för Kommers-kollegium med 210 Rdr 32 sk., eller tillsammans 2,970 Rdr 16 sk. b:ko, oberäknadt den besparing, som kan uppkomma genom försvinnandet af den år 1841 å indragnings-stat uppförda ytterligare förhöjning i spanmålsvärdet för de einbets- och tjenstemän, som före det årets stafsregleBil.
N.-o 3 tilt Kongl.
Uaj.ts Prop. 18*7, Käft. 1. 2 10 ring kommit i Åtnjutande af löner A nämnde Kollegiers stater och desamma ännu innehafva.
Jag bör likväl härvid anmärka, att bestämmandet af den inskränktare personal, som här föreslagits, till en del jemväl grundar sig på den förutsättning, att, derest de ifrågaställde embetsverkens föreslagna nya organisation går i verkställighet, genom förnyade instruktioner eller arbetsordningar, det i afseende å regist atur och protocollsföringen samt expeditionssättet varder så ordnadt, att skrifningsarbetet må erhålla all dea enkelhet och korthet, som vilkoren af ordning och bestämdhet medgifva.
Att å indragnings-stat uppföra liela den nuvarande personalen och, jemte fastställande af de nya staterne, derå åter uppföra dem af besagde personal, som finnas till enahanda eller motsvarande befattningar användbarast, är visserligen ett sätt, som snarast verkar till uppnående af det med ombildningen åsyftade ändamål.
I vidrigt fall skulle det kunna bero af en ledamots godtfinnande att, genom qvarstående i sin nuvarande tjensteegenskap äfven efter upp* nådd pensions-ålder, förhindra verkställigheten af förvaltningens ändamålsenliga organisation till en långt aflägsen framtid.
Men enär, från förändrandet af embetsverkens kollegiala form, det icke är något oundgängligt vilkor, att de underordnade tjensterna skota på en gång regleras i öfverensstämmelse med de föieslagne nya Staterne, så och på det Indragnings-staten icke må varda betungad i större mon, än som för nämnde organisationsförändring är nödvändigt, anser jag, att tjensfernes reglering i öfrigt bör ske successivt i mon af blifvande afgång.
Dervid synes böra iakttagas, att, då någon ledighet yppas inom en tjejistegrad med lieie löner, hvaraf en eller flere å nya staten indragits, den lediga lönen först användes till fyllande af de öfriga lönerna inom samma grad, och hvad deröfver är, liksom de lönetilfgångar, hvilka genom ledigblifvandet af de eljest indragne tjensterne varda disponible, användas till nya staternes successiva kompletterande, på sätt Kongl. Maj:t för hvarje tillfälle pröfvar lämpligast.
Då, i följd af löneanslagens delning i fast lön och taffelpenningar eller tjenstgöringspenningar, det för några tjenstegrader skulle inträffa, att den å gamla staten anslagna lön, med derunder beräknad spanmålsförhöjnrng, något öfverstege den delen af löneinkomsten, som nya staten upptager såsom fast lön, och detta förhållande komme att i samma mån verka till minskning i 11 blifvande pensionsbelopp å indragnings-staten, torde det, för att undanrödja det häraf möjligen uppkommande lunder mot nuvarande tjenstemäns användande i de ombildade embetsverken, böra stadgas, att embets- och tjenstemän , som ingå ä de nya stalerne med fasta löner, understigande de af dem i dessa embetsverks stater förut innehafda, icke dessmindre skola vara bibehållna vid rättigheten till enahanda pensionsbelopp, som åtföljt de frånträdda lönerna, i händelse de framdeles från samma tjenster med pension å indragnings-staten författningsenligt varda förafskedade - Skulle Eders Kongl. Maj:t täckas i nåder gilla, hvad jag sålunda i underdånighet yttrat och föreslagit, hemställer jag underdånigst, att Eders Kongl. Maj: t uti Dess till Rikets näst sammanträdande
Ständer aflåtande proposition om stats-verkets tillstånd och behof, täckes tillkännagifva
Dess nådiga beslut, angående omförmälda förändrade organisation af Bergs- och Kommers-kollegierna, med angifvande af sättet och grunderna derför, samt äska Rikets Ständers bemyndigande, dels att å indraguings-stat uppföra lönerna för dem af kollegiernas styrelsepersonal, sorn icke kunna uti de i kollegiernas ställe inrättade nya styrelser varda bibehållna, äfvensom lönerna vid de till indragning föreslagna sekreterare- och ad vok al fiskalst jensterna i Bergs-kollegium samt skillnaden emellan den å Kommers-koliegii stat nu uppförda advokatfiskalsiön och den föreslagna ombudsmannalönen å manufaktur-diskontens stat, med rättighet för dem, hvilkas löner sålunda i sin helhet eller till endel å indragnings-stat förflyttas, att i vanlig ordning derifrån uppbära dessa lönebelopp, intill dess de afgå eller till motsvarande eller högre löner befordras, och med iakttagande att, i händelse sådan förflyttning från indragnings sta ten till ordinarie tjenst med ringare lön eger rum, endast löneskillnaden bölden befordrade från indragnings-staten tillgodokomma, dels att disponera de för öfriga tjenster vid nämnde embetsverk å riks statens hittills fastställda löneanslag, intilldess personalregleringen, enligt de nya staterna, i mån af afgång, dermed fullständigt kan blifva tillvägabragt.
Departements-chefen sålunda i underdånighet föreslagit, fann Kongl Maj:t godt att, i enlighet med Statsrådets öf rige ledamöters underdåniga tillstyrkande, (ill alla delar gilla och bifalla.
Oscar Alströmer. 12 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 9 November 1847.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse. Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Hr Friherre Ihre* Stats-råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Pegron, Silfverstolpe, Wcern, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Depariements-chefen, Stais» rådet Fåhreeus, föredrog i underdånighet de ärenden, hvilka, utom den, enligt Stats-råds-protokoll den 23:dje sistlidne September, redan af Kongl. Majit pröfvade frågan om förändrad organisation af Bergs* och Kommers-kollegierna, voro, i anledning af nedan upptagna underdåniga ansökningar och förslag eller eljest förekommande omständigheter, att taga i öfvervägande i afseende på det förslag till reglering af utgifterna under riks-statens sjette hufvud-titel, hvilket borde rikets Ständer vid nästa Riksdag uti Kongl. Majits nådiga Proposition om stats-verkets tillstånd och behof föreläggas; nemi. livad angår anslagen för Lan dtmäteri-Staten. c) Öfver-direktörens vid landtmäteriet underdåniga skrifvelse af den 3 sistl.
Augusti, deruti anföres, hurusom landtmäteri-sekreterarens lön, som genom den med 1841 års ingång vidtagne statsreglering blifvit bestämd till 13 1,000 rdr bko, icke längre kunde anses motsvara hans tjenstgöring och deraf uppkommande utgifter, sedan bemälde tjensteman, hvilken under ansvarighet deltog i landtmäteriets styrelse och vore ensam expeditionsliafvande vid verket, förutom den honom åliggande granskningen af alla inkommande handlingar, angående statsunderstöd för utflyttningar i följd af laga skiften, numera fått en ytterligare tillökning i sina, jemväl i öfrigt tilltagande, göromål, genom de åtgärder, till hvilka det i nåder anbefallda socken-chartte-verket ständigt föranledde, dertill äfven konune, att hans inkomst af lösen för expeditioner vore mindre betydlig och till en stor del åtginge till oundgängligt skrifvarebiträde; med anledning hvaraf, och då intet annat publikt verk, med den vidt utsträckta befattning och den mängd af göromål, som tillhöra General-landtmäteii-kontoret, saknade behöflig kanslihetjening, men inrättandet af en ny tjenst på stat med ringa lön syntes betänkligt, Öfver-direktören underdånigst anhöll, det Kongl. Majrt måtte i nåder bereda ett årligt statsanslag af 400 rdr banko, antingen såsom förhöjning i landtmäteri-sekreterarens lön, eller att, såsom ersättning för nödigt tjenstebiträde, af honom disponeras.
Uti häröfver infordradt utlåtande af den 22 sisth September, hade Statskontoret i underdånighet yttrat, att, derest Kongl.
Majrt skulle i nåder finna godt att å Öfver-direktörens vid landtmäteriet ofvanberörde underdåniga framställning lemna det afseende, att tillökning i landtmäteri-sekreterarens lönevilkor funnes böra hos Rikets Ständer föreslås, Stats-kontoret ansåg lämpligast, att det erforderligt befintliga beloppet äskades såsom arfvode åt bemälde sekreterare till kostnadernes bestridande för nödigt skrifvarebiträde.
Med afseende å hvad sålunda blifvit anfördt, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, att Kongl.
Majrt må hos Rikets StändeV göra framställning derom, att landtrnäteri-staten måtte, till ersättning för det skrifvarebiträde, sorn landtmäteri-sekreteraren har af nöden, ökas med 200 rdr bauko. öfver- Ståthållare-Em betet. o) Öfver-ståthållare-embetets underdåniga skrifvelse den 2f Juli 1840*y hvaruti, sedan i anledning af Rikets Ständers vid 1823 års Riksdag i sammanhang med frågan om en förbättrad reglering af rikets styrelseverk, hos Kongl. Majrt i underdånighet gjorde framställning om indragning af Underståthållaretjensten i Stockholm, Kongl. Majrt under den 24 September 1828 i nåder anbefallt