Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sparbanken i Malmö till belopp af B:co R:dr 10,000: — — „ i Lund . . . .- „ 6,600: — — „ i Christianstad „ 10,000: — — hvilka summor blifvit utanordnade å serskilde i Låne-Afdelningen upptagne räkningar, samt insatte på Malmö Låne-Contors räkning i Depositions-Afdelningen, till vederbörlig disposition och vidare redovisning inför Låne-Contorets Revisorer. B. Cassa-Creditiv. Enär Cassa-Creditiv blifvit meddelade Skånska Hypotheks-Föreningen å 100.000 ll:dr och Bruksegares Hypotheks-Cassa å 300,000 R:dr, emot afgifne förbindelser, ställde på tidpunkter, som redan förflutit, samt ett äldre BancoReglemente, än det nu gällande, fanns vara uti förbindelserne åberopadt, hafva Banco-Fullmägtige ifrån Directionerne äfver nämnde Inrättningar infordrat upplysningar om och huruvida de önskade, att de dem beviljade Creditiven fortfarande begagna.
Med afseende å de , i anledning häraf erhållne svar, hafva Fullmägtige dels bifallit att Bruksegares Hypotheks-Cassa än vidare och intill nästa Riksdag, finge begagna det förut anvisade Cassa-Creditivet å 300.000 R:dr, dels ock, uppå derom gjord begäran beviljat Skånska Hypotheks-Föreningen ett förhöjd t Cassa- Crediliv ifrån 100,000 till 300,000 R:dr Banco att begagnas äfvenledes intill nästa Riksdag.
Bancoverket. ' 6 42 Selan, för berörde Creditiv, nya förbindelser, enligt af Fullmägtigegodkände formulärer, blifvit till Banken afgifne, samt Skånska Hypotheks-Föreningen låtit såsom hypothek aflemna intecknade skuldsedlar till föreskrifv.et erforderligt belopp, hvilka, efter verkställd granskning, befunnits innefatta full säkerhet för det förböjda Creditivbeloppet, hafva Banco-Fullmägtige de beviljade Creditivsummorne till vederbörandes disposition anvisat.
1 foliiafgift för begagnade Cassa-Creditiv bar, under tidrymden från dea 30 Juni 1841, till och med samma dag innevarande år, till Banken influtit 230 Riksdaler Banco. § 8.
Bankens Disconlrörelse.
Discontrörelse redovisas uti afgifne
Berättelser öfver årligen förrättade revisioner af Banco-Disconten samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, af hvilka Revisorerne inhemtat, att
Directionerne öfver dessa Verk, för 1841 och 1842 årens förvaltning, undfått ovilkorlig decharge, hvilken, hvad revisionen af Låne-Contoren beträffar, blifvit af Banco-Fullmägtige godkänd.
Brot. den 2 Juni 1842 och 26 Juni 1843).
Revisorerne anse sig således endast, böra i korthet omnämna de förändringar, som med Disconternes förlagscapitaler egt rum under den sednare liden, samt hufvudresultaterne af b vartdera Discont-Verkets rörelse.
Allmänna Disconten.
Utom de uti Banco-Reglementets 205 § bestämda fonder, nemligen för Banco-Discont-Verket i Stockholm 5,500,000 R:dr, jemte den enligt Rikets är 1835 församlade Ständers beslut, afsatta reservfond 140,710 R:dr 2 sk. med derå löpande ränta; för Låne-Contoret i Götheborg 2,000,000 R.dr och för Låne-Contoret i Malmö 1,000,000 R:dr, bar, för utlåningen i Allmänna Disconten begagnats dels 100,000 R:dr, hvilka, med stöd af föreskriften uti 206 § af Banca-Reg 1 ementet blifvit emot 3 procents ränta af Stockholms Sparbank insatte och i Banco-Discontens lånerörelse ingått, dels den förstärkning af 43 700,000 R:dr som, på grund af 1841 års församlade Revisorers yttrade åsigt, blifvit anvisad, med 300,000
R:dr för Banco-Disconten och 200,000 R:dr för hvartdera af Låne-Contoren i Götheborg och Malmö.
Ehuru dessa 700,000 R:dr blifvit lemnade endast, såsom tillfällig förstärkning och under förbehåll, att desamma borde vid inträffande förmånligare conjunctur till Banken återbetalas, hafva de dock fortfarande fått i nämnde lånerörelse begagnas, emedan Banco-Fullmägtige funnit att, om berörde förstärkning, under närvarande financiella förlägenhet, skolat återtagas, sådant obestridligen medfört ett skadligt inflytande både på enskildta förhållanden oclrj allmänna rörelsen, särdeles i en tidpunkt, då dels röreisecapitalet minskats, genom silfveruttagningen, dels ock behofvet af låneunderstöd visat sig vara större, än någonsin tillförene.
Revisorerne hafva icke kunnat undgå erkänna giltigheten af de skäl, hvilka legat till grund för Fullmägtiges beslut, att uti Allmänna
Discontens lånerörelse fortfarande använda ifrågavarande tillfälliga förstärkning af 700,000 R:dr; hvadan de ock funnit sig böra godkänna denna Fullmägtiges åtgärd.
Med undantag af Stockholms Sparbank, har icke någon af öfrige Sparbanker i Riket begagnat den, i 206 §. af Banco-Reglementet dem lemnade tillåtelse, att i Banken förränta större eller mindre del af de hos dem insatte medel. B.
Belåning af Adier och Publica Papper.
För belåning af de uti 201 § uppräknade Actier och Publica Papper bar, ifrån längre tider tillbaka, varit anvisad en fond af 500,000 R:dr, deraf vid 1840 års slut, Banco-Disconten innehade 236,000 R:dr, Låne-Contoret i Götheborg 258,000 R:dr och Låne—Contoret i Alulitiö 6,000 R.dr, och såsom serskild förstärkning för nämnde discontering innestodo uti Banco-DiscontVerket 60,000 R:dr och i Götheborgs Låne-ConLor 17,000 R:dr.
Sedan utaf dessa fonder, under loppet af sistlidet år, blifvit, för ändamål som här nedan omförmäles, lill Banken återbetalde tillsammans 140,000 R:dr samt dessutom innevarande år ifrån Götheborgs Låne-Contor till Banco-Disconten öfverförts 25,000 R:dr, så innestå för förenämnde discontering i Banco-Disconten B:co R:dr 245,000: — — i Låne-Contoret i Götheborg „ 190,000: — — och i Låne-Contoret i Malmö „ 2,000: — — eller tillsammans B:co R:dr 437,000: — — 44 C. Utlåning genom Handels- och Närings-Disconterne.
Den, genom Handels- och Närings-Disconterne ombesörjda utlåning, har under de sednare åren intill sistlidne
Maj månad hedrifvits med Bankens egna tillgångar, och utgjorde de för denna discontering vid 1841 års slut anvisade fonder, tillsammans 3 millioner R:dr, nemligen: Stockholms Handels-och Närings-Discont R:dr 1,750,000: — — Götheborgs
Dito „ 1,000,000: — — och Malmö
Dito „ 250,000: — — häruti likväl icke inberäknad den uti 212 § af Banco-Reglementet omförmälda Reservfond af 200,000 R:dr.
Uppå af vederbörande
Direclioner derom gjorda framställningar, att beviljade lån icke genast kunnat utgifvas, uran mast förblifva hvilande intilldess nödiga medel hunno inflyta, samt att fondens behållning knappast varit för dagens utlåning tillräcklig, så att ett afbrott i denna lånerörelse troligen skulle inträffa derest icke ytterligare förstärkning meddelades, hafva Banco-Fullmägtige, till förkommande af ett dylikt afbrott, med stöd af stadgandet uti Banco-Reglernentets 214 §. anvisat af den, under en längre tid obegagnade behållning å fonden för belåning af Actier och Publica Papper, till Handelsoch Närings-Disconten i Malmö den 30 Juni 1842 . .
R:dr 50,000: — — samt till Stockholms Handels- och Närings-Discont den 29 på följde September „ 50,000: — — och den 6 October samma år „ 40,000: — — äfvensom af Riksgälds-Contorets, enligt 178 §. obegagnade Creditiv, den 20 i sistnämnde månad till Stockholms Handels- och Närings-Discont „ 200,000: — — och till Malmö Handels- och Närings-Discont ....
„ 50,000: •— — under det i ofvanberörde 214 §. stadgade vilkor, att sistnämnde belopp, så snart de kunna finnas för sina ursprungliga föremål behöflige ( efter hand och i den mon nödige medel inflyta, skola tiil Banken återställas.
Med inberäkning af dessa anvisade förstärkningar användes för Handelsoch Närings-Disconternes utlåning en summa af tillhopa R:dr 3,390,000: — — utom ofvanomförmälde reservfond af „ 200,000: — — Deraf innehar Banco-Disconten 2,040,000: — — Låne-Contoret i Götheborg „ 1,000,000: — — och Låne-Contoret i Malmö 350,000: — — 45 Genom den uti 3 § litt.
C. härförut omnämnda nya upplåning, som började nied
Maj månad innevarande år, har, emot 3 procents ränta oell 6 månaders uppsägning, till och med den 2 sistlidne September influtit, nemligen: i Stockholm R:dr 266,250: — — i Götheborg . . . „ 50,000: — — och i Malmö „ 10,000: — — eller tillsammans R:dr 326,250: — — Af hvilket belopp endast 2,250 R:dr blifvit till återbetalning uppsagde.
Desse upplånade medel hafva blifvit ställde till Stockholms Handels- och Närings-Disconts disposition, och hvad vid Låne-Contoren influtit, har användts för hvartdera Contorets discontering för Handeln och Näringarne, emot återbetalning utaf samtlige
Disconterne af motsvarande summor af Bankens till dem lemnade förlagsmedel.
Då Banco-Fullmägtiges i denna § redovisade åtgärder haft till syftemål, att förekomma elt menligt uppehåll i utlåningen för handeln och den större rörelsen, samt detta ändamål kunnat vinnas, genom användande af sådane medel, hvilka, utom denna Banco-Styrelsens omtanka, icke kommit allmänna rörelsen tillgodo, hafva Revisorerue, desse åtgärder, såsom ändamålsenliga, gillat. Å f. d. Kamereraren vid Låne-Contoret i Malmö J. P. Lindstedts balanceskuld, utgörande i Capital 38,776 R:dr xo sk. hvarom 1839 års RevisionsBerättelse innehåller närmare upplysning, har, genom bevakning i Lindstedts Concurs och andre i förening dermed vidtagne åtgärder, tid efter annan blifvit afbetaldte tillsammans 27,022 R:dr 29 sk. 10 rst., hvadan återstående skulden, för hvilken förre Banco-Ombudet
Björkman är lagsökt, utgör 11,753 R:dr 28 sk. 2 rst.
Genom den af Rikets sednast församlade
Ständer gifna tillåtelse, till de influtne medlens begagnande i Låne-Contorets utlåning och alt årligen derå beräkna 5 procents ränta, som tillägges Capitalet, har detta sistnämnda, afsatt å serskild räkning, vid förlidet års slut uppgått till 35,163 R:dr 2 sk. 2 rst.
Förhållandet med lagsökningsinålet emot Björkman är för närvarande sådant, att sedan Björkman gång efter annan vid serskiide executionssäten, blifvit sökt för ofvannämnde brist, hvilken det, enligt Kongl. Maj:ts derom meddelade Nådiga Utslag, åligger Björkman att ersätta, den begärde handräckningen till skuldbeloppets uttagande hos honom ständigt blifvit vägrad, i anseende till fordringens af executor bedömde egenskap af ej fullt executiv eller 46 nog ostridig och klar att, emot Björkmans invändningar och bestridande, kunna till verkställighet befordras, men då för denna åsigt ständigt nya skäl blifvit åberopade för hvarje gång Låne-Gontoret, genom fullgörandet af de utaf executor sednast fordrade prestanda, sökt få de förra hindren undanröjde, har Låne-Contorets Ombudsman lika ofta funnit sig föranlåten hos Hof-Rätten anföra besvär öfver den såmedelst vägrade handräckningen, dock utan annan påföljd, än att besvären derstädes ogillats, hvarföie frågan om executors förpligtande till den äskade handräckningens meddelande, efter nedsatt Revisionsskilling, numera är underställd Kongl. Muj:ts Nådiga pröfning.
För beredande af en fullständig öfversigt af Discontröreisen på det liela, få Revisorerne bifoga tabellariska sammanfattningar, rörande hvardera inrättningens förhållande under åren 1841 och 1842.
Litt. A. 1 A 2, B. 1 B 2, C. 1 C2och D.) Sedan Höglofl. Banco-Utskottet, genom Prolocolls-Utdrag af den 4 Februari 1841, gifvit Banco-Fullmägtige tillkänna, det Rikets Höglofl.
Ständer bifallit, att åt Fullmägtiges pröfning må öfverlemnas att, för anskaffande af en tjenlig local å Låne-Contoret uti Götheborg, vidtaga denna åtgärd, som kunde anses medföra den största fördel för Banken, vare sig genom hyrande af en annan rymligare lägenhet, eller inköp af serskildt hus för Låne-Contorets räkning, när tillfälle yppades att erhålla ett sådant för ändamålet passande, emot en billig köpeskilling; så ock efler det
Directionen uti hitkommen skrifvelse utvecklat de skäl, som ådagalade det oundgängliga behofvet för Låne-Contoret att erhålla ett efter Contorets, under de sednare åren förökade göromål afpassadt, och i afseende på vård och säkerhet väl ordnadt och inredt eget hus, samt jemväl insändt förslag å åtskiliige dertill tjenlige egendomar, hafva Fullmägtige lemnat företräde åt den, under N:ris 25 & 26 i 5:te Roten och under N:o 112 i den 4:de belägna egendom, samt uppdragit åt Låne-Contorets
Direction att, för den betingade köpeskillingen 50,000 R:dr Banco afsluta handeln och derefter ombesörja lagfarten samt husets, enligt ingifvet förslag och ritning, ändamålsenliga inredning.
Jemnlikt inkommen Berättelse öfver verkställd revision af . n Låne-Contorets förvaltning för sistlidet år hafva Revisorerne bland annat, förklarat; ”det de i allo gilla och vistorda lämpligheten af de med huset vid”tague åtgärder, och derå verkställde reparationer, jemte indelning och inred - 47 ”ning af elen för Contoret afsedde oell nu begagnade local, hvilken i afseende ”på ändamålsenlighet och rymlighet knappast torde lemna något öfrigt att ”önska.” .§ 9‘
Inre det dilleför hållanden.
De af Banco-Ulskottet vid sistförflutne
Riksdag pröfvade och godkände Redovisnings- och Tjenstgörings-Ordningar för Banco-Verket, hafva, med iakttagande af nödige ansedde ändringar och tillägg, hvika, med stöd af BancoUtskottets beslut äro af Banco-Fullmägtige anbefallde, blifvit till trycket befordrade samt utdelade ej mindre till Bankens samtelige Embels-och Tjenstemän, än äfven till hvarje serskildt Departement och Contor inom Verket.
Med föranledande af den vid 1841 års revision framställde erinran, att för de uti Bankens Räkenskaper under titel: tryckningskostnad under 1828 — 1830 årens Riksdag balancerade 977 R:dr 34 sk., hvilka utgått för tryckning af Banco-Utskottets betänkanden, Banco-Styrelsen långt för detta bordt söka ersättning hos Riksgälds-Contoret, eller ock anmäla beloppet till afskrifning, hafva Banco-Fullmägtige beslutat att hos nästblifvande Riksdags Bunco-Utskott hemställa, att berörde belopp må få afskrifvas och utur räkenskaperne uteslutas. I anledning af Rikets år 1841 församlade Revisorers gjorde tillstyrkan, att, enär i Banken förvarades åtskilliga Deposita, för flere år tillbaka insatte, hvilka blifvit af Egarne alldeles förgätne, Fullmägtige måtte i Allmänna Tidningarne låtit införa en uppgift öfver de i Banken befintliga Deposita, hvilka derstädes innestått 10 år och derutöfver, samt att sedermera årligen införa dylika uppgifter, har Bankens Under-Styrelse, efter deraf erhållen remiss, uti Memorial af den 16 April 1842, under tillkännagifvande att då funnos i Banken 10'st.
Deposita af nämnde beskaffenhet, yttrat, att enär så väl egaren till, som innehållet uti, en del af de Deposita, som hos Banken insattes, upplysning vunnes af de dervid fästade etiquetter, samt det med kungörelsen åsyftade ändamål icke kunde uppnås, utan att fullständig beskrif - 48 liing å Deposita meddelades, men genom en sådan kungörelse enskilde personers förhållanden till Banco-Verket skulle yppas, Under-Styrelsen ansåge sig böra afstyrka bifall till Revisorernes framställning.
Med afseende å de sålunda framställda betänkligheter, hafva Banco-Fullmägtige,’ under den 28.i nämnde månad, beslutat öfverlemna pröfningen af Revisorernes berörde framställning till Rikets uästsammanträdande Ständers Banco-Utskott; hvilket förhållande nu församlade Revisorer få hos Rikets Ständer tillkännagifva.
Revisorerne, som besett Bankens Brandanstalter och öfvervarit anställd mönstring med desamma, hafva funnit dem vara i god ordning, men dervid likväl bemärkt: l:o Vid Stationen N:o 1 eller Pumpverket å Jerntorget, att pumpningen syntes gå mycket tungt, hvilken olägenhet, så vida den icke föror akades af något felaktigt i sjelfva tryck verket, möjligen skulle kunna undanrödjas, genom anbringande af längre bommar lill häfstängerne, hvarigenom tillfälle beredes att på en gång kunna använda en större arbetskraft. 2:o Vid Stationen N:o 3, Vattenuppfordringsverket, att genom detsamma de å Bancohusets vindar placerade vattenreservoirer, tillhopa inrymmande 12,240 kannor, blott kunna återfyllas med 60 å 70 kannor valten i minuten, en qvantitet, som är alltför otillräcklig att ersätta vattenminskningen i reservoirerne, genom aftappningen derifrån dels för Jagtsprutorne å vindarne och dels för de serskildta sprutorne i båda husens Corridorer, synnerligast om flera af dessa sprutor behöfde på samma gång användas; och 3:o
Att af 8 blott 6 Stationer voro försedda med läderslangar, samt att slangarne således användas för mer än en station.
Med afseende å den fara, som för Bankens båda hus skulle uppstå, derest en vådeld i granskapet uppkomme, anse
Revisorerne att anstalt bör vidtagas för vattenreservoirernes förseende med en betydligen större vatteuqvantilet, än som genom Uppfordringsverket i dess nu befintliga skick, kan åstadkommas, på det att släckningsanstalterne icke må blifva oand vändbara i saknad af behöflig vattentillgång; äfvensom att vid alla stationer, der sådant är nödigt, böra finnas läderslangar om 25 alnars längd.
På grund af stadgandet i Revisorernes Instruction § 3 litt. c., hafva Revisorerne å berörde förhållande fästat Banco-Fullmägtiges speciella uppmärksamhet, för afhjelpande af de i förenämnde hänseende bemärkte omständigheter.
Utaf 49
Utaf de i Berättelsen ofver 1841 års Revision omnämnde kostnader 41,258 R:dr 31 sk. 4 rst. för en 1837 påbörjad större reparation af begge Bancohusen, finnas uti räkenskaperne för förstnämnda år, hvarunder samma reparation blifvit fullbordad, upptagne 4,999 R:dr 28 sk. 3 rst.
Revisorerne instämma uti den af 1841 års Revisorer uttalade åsigt, att Banco-Fullmägtige icke bordt under hand låta verkställa ett så vidsträckt arbetsföretag, hvilket sannolikt aflupit med mindre kostnad om verkställandet deraf blifvit upplåtet på öppen entreprenad-auction; äfvensom Revisorerne anse att framdeles blifvande reparationer samt lefverancer af consumtionsartiklar och andra förnödenheter för Banken böra, så vidt sig göra låter, efter anställande entreprenadauction, upplåtas åt fri täflan.
Sedan, på sätt 1841 års tryckta Revisionsberättelse pag34—35 innehåller, Banco-Fullmägtige till följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga remiss under den 22 Juli 1841, inför Kongl. Majit i underdånighet uppgifvit beskaffenheten af det papper, som genom Fullmägtiges föranstaltande, för Chartae-Sigillatse-Contorets behof, skulle vid Bankens Pappersbruk kunna tillverkas och vid den i Banken varande
Stereotyperingsanslalt förses med konstgraverade stämplar eller congrewskt tryck, hafva Fullmägtige, under den 16
December samma år, fått emottaga Kongl.
Majrts Nådiga Bref, af den 16 förutgångne November, innehållande följande Nådiga beslut: ”Sedan Yi inhemtat ej mindre Edert, än Vårt och Rikets Stats-Contors underdåniga utlåtande, hvarvid J och StatsCont orel tillika på Nådig befallning afgifvit yttrande öfver en af Fabriks-Bolaget i Norrköping Söderberg &
Arosenius till
Oss ingifven skrift, innefattande anhållan, att tillverkningen af Chartas-Sigillataepapper måtte hädanefter, som hitintills varda, genom entreprenadauction åt fri täflan upplåten, håfve Vi detta ärende till slutlig pröfning förehaft; Och då härvid förekommit att något missbruk eller underslef hvarken vid den hittills , genom enskilda Fabriksidkare ombesörjda tillverkningen af stämpladt papper, eller eljest medelst begagnande af falska Chartae-Sigillataestämplar försports eller blifvit hos Vederbörande anmäldt; att fastmer de om berörde tillverkning afslutade Contracter alltid blifvit med noggranhet uppfyllde, under ett nitfullt handhafvande af de författningar, som i omförmäldle hänseende skyddade det alImännas rätt, samt att, om Chartae-Sigillaloepapperets tillverkning blefve till Bankens för an Bcvisorernes Berätt. äng. Bancoverket.
7 50 dra ändamål afsedda Pappersbruk öfverlålen, sådant skulle, enligt uppgjord beräkning, grundad på de af Eder uti Edert underdåniga utlåtande uppgifne pris, medföra en ökad kostnad för detta pappers anskaffande af omkring 9,000 R:dr B:co årligen, hvilken summa, om än under nuvarande förhållanden för Staten af mindre betydenhet, dock ej bör onyttigt förspillas, bafve Vi, i betraktande af dessa förenade omständigheter oell med afseende tillika å den förlust, hvarje för Statens räkning drifven fabrikstillverkning ofelbart måste den enskilde Näringsidkaren förorsaka, icke funnit skäl att Rikets Ständers i ofvanberörde måtto framställde förslag i Nåder antaga, utan förklarat
Oss vilja fortfarande bibehålla de hittills i afseende på Chartae-Sigillälaepapperets tillverkning och stämpling gällande föreskrifter, hvartill Vi dessutom funnit en serskild anledning i det förhållande att Rikets Ständer, uti deras vid Riksdagens slut afgifne underdåniga förslag till förnyad förordning angående stämplade pappersafgiften, hvilket förslag, jemväl under denne dag utgjort föremål för Vår Nådiga pröfning, sjelfve bibehållit stadgandet om Charlae-Sigillalaehvitstämplingens besörjande af att serskildt Contor inom Rikets Ständers Riksgälds-Verk.
Då en tid derefter, genom en i allmänna Tidningarne införd kungörelse, inhemtades att Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contor utlyst auction, att den 23 Mars 1842 förrättas till upphandling af papper till Charla-Sigillata för det påföljande uret, utgörande omkring 2,500 Ris, samt enär Höglofl.
BancoUtskottet, jemnlikt Protocolls-Utdrag af den 15 Juni 1840, bland annat, beslutat, att vid Tumba Bruk må för Allmänna Verk och enskildes räkning, efter beställning och emot betingadt pris, tillverkas papper, synnerligast för sådane behof, som fordra längre uthållighet och serskildta vattenmärken och hvaraf tillverkningen sålunda måste vara strängare controll underkastad, dock under uttryckligt förbehåll, att den då varande arbetspersonalen vid Bruket icke finge för sådant ändamål i något fall ökas, uppdrogo Fullmägtige åt Bruksförvaltaren, att, enligt af honom öfver papperets tillverkningskostnad uppgjord beräkning, ingifva anbud å omförmälde lefverance.
Det inlemnade anbudet, såsom upptagande de lägsta priserne, blef af Kongl.
Stats-Contoret antaget och contract i följd deraf, med Tumba BruksStyrelse afslutadt om det erforderlige Chartas-Sigillalaepapperet för 1843 års behof, hvilket papper derefter blifvit i vederbörlig ordning till Siats-Verket lefvereradt.
Sedermera och efter det Kongl. Stads-Contoret uti underdånig skrifvelse, af den 1 sistlidne Mars, redogjort för anledningarne till och fortgången afen 51 vid Domstol pågående undersökning om tillverkning och utprångling af falskt stämpelpapper samt dervid yttrat, att det vore under undersökningens lopp factiskt ådagalagdt, att tillverkning af falskt stämpelpapper och sådant pappers utprångling egt rum, till minskning af den inkomst, som eljest kunnat påräknas från Charta-Sigillatabevillningen, men att, genom berörde undersökning svårligen torde kunna utrönas, huru stor denna Stats-Verkets förlust varit, enär anledning förekommit, att det brottsliga förehafvandet under en längre tid bedrifvits; så har Kongl. Majit den 27 i samma månad infordrat
BancoFullmägtiges underdåniga utlåtande öfver en af Stats-Conloret i samband dermed gjord underdånig framställning om förändrade bestämmelser, i afseende på Chartae-Sigillatsepapperets tillverkning och stämpling.
Med anledning häraf, hafva Fullmägtige uti underdånigt utlåtande, af den 27 påföljde April, meddelat, dels utredning af de säkerhetsmått, bestående i vattenmärken af förändrad beskaffenhet och stämpling, medelst dertill serskildt konstsvarfvade stämplar att användas å både biläggnings-och skrifchartor, till förekommande af deras förfalskning, dels förslag till de controller, hvilka erfordrades vid Chai tae-Sigillalaepapperets emottagning från Bruket och aflefverering från tryckeriet; och dels äfven uppgift å de ökade kostnader, hvilka blefve förenade med tillverkningen och stämplingen af det nya Chartaepapperet.
Till svar härå hafva Fullmägtige emottagit Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse af den 29 Maj, innehållande: ”Efter noggrant öfvervägande af hvad ej mindre Stats-Contoret än J uti förevarande ämne underdånigst upplyst, yttrat och föreslagit, samt al BancoFullmägtigen, Kammarherren B.
Rosenblad serskildt afgifna betänkande innehåller, håfve Yi funnit godt i Nåder förordna: l:o Att Charlae-Sigillalaspapperet hädanefter skall förfärdigas vid Rikets Ständers Banks Pappersbruk och förses med vattenmärken efter den af Förvaltaren vid nämnde Bruk samt Föreståndaren för Bankens Stereotyperingsoch Tryckerianstalt uppgifne nya method, äfvensom att stämplingen bör ske i Banken genom begagnande af nödige, konstgraverada stämplar eller så kalladt congrewskt tryck, hvaremot den nu brukliga hvit- och svartstämplingen skall upphöra. 2:o