Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sagen örn f pr farnöte öppnar för ©mettffa fprfatt ett nptt tibffifte. friheten att uttala fina behof och i egna öfmerläggnittgar beljanbta fina migttgafte ange* lägenheter ffall, unber ben ■jpögfteb mälfignelfe, utmecfla Ijenneb merffanthet o<h be* fäfta ^enneb ftälning.
Sörflag till np (Strafflag, (Sjölag och Sagtftabga äro af ©ber antagna, tilt fina grunber öftoerenbfiätmnanbe meb be af 931ig framftällba.
93ieb fafta fteg hafden 3 framgått emot bet flora målet af en allmän näringbfrihet; och ®^er omforg om frebit* o di ffogblagftiftningen ffall icfc bltfma utan fruft.
Semrnät i flera af lagftiftningenb öfriga grenar haf'l'a framftällningar af ©ber blifmit beflutabe, åt hmilfa 3ag ffall egna en fantmetbgraun pröfning. 2)en enftämmighet i åfigter meitan ^Regering och 9teprefentation, font i all* mänhet utmärft betta rifbmöte, tjär, i fråga om tutl*lagftiftning, icfe marit fullftän* big.
Étffilliga af ©bra framftällningar i betta hånfeenbe åfpfta, beles att mebelft npa tnllfatfer bereba ffpbb åt färfftlba näringar, belb att mår inbuftri i allmänhet måtte på fåbant fått unbcrftöbjab. 9)len bå alla lofltga näringar ega rättmätigt anfpråf på lifa ffpbb od) lifa unberftöb, ocb ffpbbet för ben ena af ett genom tnllfatfer ftegrabt maruprib måfte af be attbra befoftaö, tm 3ag fortfaranbe följt ben mening, att näringarneb allmänna bäfta, font är mårt gentenfamma mål, lättare och rättmifare än genom ömfefibtga uppoffringar, frätnjab berigenom, att be unt* gälber, bwarmeb olifa näriitgbgrenar betunga htfaranbra, efterhanb förmittffab eller borttagab. $ör fortgången af lattbetb anbetiga odj materiella utmecfling är förjbt genom ©bra frifofiiga anflag till unbermiöningömerf, jernmägöbpggnaber och an^ra SaSne* 3 liga företag, åfmen till förfmarömerletö be^of Safiren 3 Berebmilligt anmifat, Ijmab 3ag, nteb affeettbe å ben politifla ftällningen, utöfmer be manliga attflagen, af @ber Begärt.
Set lugn, font rabbe inom mår merlböbel mtb betta rilöntöteö Början, l;ar uitber befi fortgång Blifmit ftörbt; od; el;uru mi fjelfma ide bermtb marit otnebel* Bart l;otabe, ega mi bod intrefjen, förBunbita nteb frebeitö od; follrättcnö u^el;ållanbe inom l;ela ©itrona.
Énttu lifligare måfte mi beltaga i Belt;mren öfmcr be faror, font ontgifma Santnarlö Sottung odj Sol!, tneb 1;milla mi ttu od beltaga i jorgen öfmer ett Bortgången od; älffab SDlonatl, font mar Sölin od; ©merigeb trofafte mån. 3 ntalternaö råbflag ffall jag alltib föfa att lagga be förenabe rilenaö orb i rättmifans mågffål.
Set ntå ide af of] Begåraö, att mi beruti fiola lägga jemma! mårt fmårb, utan att Berdina, Ijurumiba dnbamålet lan minnas genom be mebel, forn ftå ofj till Bubö.
Vinber fortfatta Betttöbattben att Bibraga till frcbenö Berna* ranbe, Ijar 3ag antagit inBjubningen till ben longrefj, forn af SrattSmännené jlejfare
Blifmit be (äuropeifla tnalterna föreflagen.
SHeblallattbe @ubö Beflt;bb öfmer ©merige od; befi foll, afflutar 3ag betta rilSmöte, od; förBltfmer ©ber, @obe -jperrar od) ©mettfle Söldtt, alle fatntligen od) Ijmar od; ett i ft;nnerl)ct, ttteb all konungslig ttåb od) pniteft ftäbfe mdlBemågett. STOCKHOLM, 1863. P. A. Norstedt &
Kongl Maj'Is Nåd.
Saar å Rikssalen. t Mion tgl.
Maj:ls Svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid in nevarande riksdag antagna Grundlagsförändringar-, Gifvet Stockholms Slott å Rikssalen den 20 Januari 1863.
Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Välliirde, Äreborne, För ständige, Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske Män.
Uti underdånig skrifvelse nf den 27 December sistlidet är håfven I, Gode Herrar och Svenske Män, hos Kongl. Maj:t, med begäran om Dess godkännande, anmält de frän sista riksdagen hvilanda och af Eder vid innevarande riksdag antagna förslag till förändringar och tillägg i rikets Grundlagar.
Efter Stats-Rädcts hörande har Jag dessa förslag till pröfning förehaft och dervid funnit godt alt till följande lemna bifall, nemligen: om den ändring i 28 § Regeringsformen, alt till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska; om den ändring i 31 § Regeringsformen, alt äfven andra af städernas innevånare, an Borgcrskapet, må ega att deltaga i val till Borgmästare; om ändring i 39, 40, 41, 42, 43, 51, 91 och 95 §§ Regeringsformen, samt 4, 9, 10, 23, 26 och 41 §§ Riksdags-ordningen, rörande Riks-StyreBens förande i vissa fall; om redaktionsförändring i 85 § Regeringsformen; om redaktionsförändring i 90 § Regeringsformen; om ändring i 17 § 2 mom.
Riksdags-ordningen, angående bestämmande af arfvode för Bonde-Ståndets Riksdagsfullmägtige; till R.
Prat. 1802 & 1863. 1 Sami. 2 Afd. 3 Kongl. Maj:ls Nåd.
Svar å Rikssalen. om ändring i 23 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, angående Ordförando i Borgare- och Bonde-Stånden innan deras Talmän äro förordnade; om ändring i 30 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, angående uteslutande af stadgandet rörande Förstärkt Stats-Utskotts handläggning af bevillningsfrågor; samt om ändring i 86 § Riksdags-ordningen, angäende inskränkning af tiden för motioners väckande.
Beträffande det af Eder, Gode Herrar och Svenske Män, jemväl framställda förslag om det tillägg till 12 § Regeringsformen, alt Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk Stat, har Jag, ehuru erkännande rigtigheten af den åsigt, som för detta förslag ligger till grund, likväl, med afseende derå, alt frågan om ett så beskaffadt
Konungens förhållande till främmande
Stat angår båda de’ förenade rikena, funnit ett stadgande i denna syftning, om det anses behölligt, icke böra intagas i Sveriges Grundlag, förr lin sådant kan ske jemväl i Riks-akten, och Jag har alltså ansett
Mig ej böra till Edert nu framställda förslag lemna samtycke; men vill i sammanhang med frågan om revision af Riks-akten taga detta ämne i vidare öfvervägande.
Vidkommande slutligen
Eder framställning om ändrad lydelse af 52 § Regeringsformen och 24 § Riksdags-ordningen, angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare, af 14 § 4 och 5 mom.
Riksdags-ordningen, i fråga om fjcrdepnrtsegares i Fahlu Bergslag samt Bruksegares valbarhet; samt af 15 § Riksdags-ordningen, angående hemmansegares representationsrätt, — har Jag, enär dessa förändringars trädande i kraft redan nu tilläfventyrs skulle kunna lemna rum för olika meningar, i hvad mån föriindringarne borde för denna riksdag tillämpas, velat tills vidare uppskjuta att i dessa frågor meddela Mitt beslut.
Jag förblifvcr
Rumstedt, isc3.
Svar å Rikssalen. 1 MosagL Majlis Nådiga Svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagna Grundlags- och andra lagfor ändringar; Gifvet Stockholms Slott å Rikssalen den 16 November 1866.
Välborne, Adle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Väliärde, Äreborne, Förståndige, Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske Män.
Sedan I, Gode Herrar och Svenske Män, uti underdånig skrifvelse den 27 December sistlidet år, till vinnande af Mitt nådiga bifall, anmäii de frän sista riksdagen hvilande och af
Eder vid innevarande riksdag antagna förslag till förändringar och tillägg i rikets Grundlagar; men Jag, som den 20 nästförllutne Januari meddeiat Eder Mitt godkännande af åtskilliga bland dessa förslag, dervid tillika, på andragna skäl, förklarat
Mig vilja tills vidare uppskjuta att meddela Mitt beslut beträffande Eder framställning om ändrad lydelse af 32 § Regeringsformen och 24 § Riksdagsordningen, angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare; af 14 § 4 och 5 mom.
Riksdags-ordningen, i fråga om Fjerdepartscgares i Fahlu Bergslag samt Bruksegares valbarhet; samt af 13 § Riksdags-ordningen, angående hemmansegares representationsrätt; så har Jag, efter Stats-Rådets hörande, funnit Mig nu böra gifva Eder tillkänna, att Jag i nåder pröfvat skäligt, att jemväl
Edra förenämnda förslag till förändrad lydelse af ofvanuppräknade §§ i Regeringsformen och Riksdags-ordningen gilla och antaga.
Vidare håfven I, Gode Herrar och Svenske Män, å särskilda tider under loppet af innevarande riksmöte, till vinnande af Mitt nådiga bifall anmält
Edra fattade beslut uti åtskilliga lagfrågor; och bland dem af dessa, som hittills genomgått grundlagsenlig behandling, har Jag, efter Stats-Rådets och Högste Domstolens hörande, i nåder gillat och antagit de af Eder uti nedannämnda skrifvelser öfveriemnade förslag, nemligen: l:o.
Uti skrifvelse den 4 Februari innevarande är, om utfärdande af en författning, angående upphäfvande af gällande föreskrifter om utgående till de fattige af viss andel utaf död mans bo; Bill. lill R.
Pral. 1862 & 1863. 1 Sami. 2 Afd. 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Svar å Bikssalen. 2:o. uli skrifvelse den 28 sistlidne Februari, om utfärdande af en författning, hvarigenom förklaras, att II Kap. 2 § Kyrkolagen upphört att vara gällande; och 3:o. uti skrifvelse den ii sistlidne April, om utfärdande af en författning, angående ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig.
Likaledes håfven I, som i de flesta delar godkänt det af Mig i nådig Proposition den ii November nästlidet år framställda förslag om antagande af en författning angående allmänt kyrkomöte, men likväl ansett detsamma icke kunna oförändradt bifallas, uti skrifvelse den 16 sistlidne Maj, till
Min nådiga sanktion öfverlemnat ett af Eder antaget förslag till författning i ämnet.
Jemväl till detta Edert förslag har Jag, efter inhemtande af Stats-Rådets och Högste
Domstolens yttrande, funnit godt lemna Mitt nådiga bifall.
Beträffande deremot det af Eder, uti skrifvelse den 24 Januari innevarande år, öfverlemnade förslag till en författning, hvarigenom skulle förklaras, att de i 2 Kap. 5 och 6 §§ Giftermåls-Balken, sådana de lyda i Förordningen den 10 April 1810, förekommande förbud för der uppräknade personer, att utan Konungens tillstånd med hvarandra ingå äktenskap, upphört att vara gällande, dock utan att derigenom skedde någon ändring i lagens stadganden i 13 Kap. 1 § Rätlegångs-Balken om jäf emot domare, och i 17 Kap. 7 § samma Balk om jäf emot vittnen, i hvilka fall det komme att förblifva vid hvad hittills föreskrifvet varit; så ehuru Jag icke hyser några betänkligheter emot borttagandet af det vilkorliga förbud emot äktenskap inom de i omförmälda §§ af Giftermåls-Balken afsedda svågerskapsled; likväl och då den föreslagna lagförändringen, hvilken synes vara af ringa vigt, på sätt Högste
Domstolen vid granskning af förslaget anmärkt, dels icke är på ett fullt tydligt sätt affattad i fråga derom att omförmälda svågerlag borde fortfarande utgöra laga jäf för domare och vittnen, och dels skulle medföra upphörandet af de laga jäf för landtmätare och gode män, som dylika svågerlagsförhållanden nu enligt Skiftes-stadgan utgöra; samt det förevarande förslagets antagande skulle på det vid innevarande riksmöte
Eder förelagda förslag till ny Strafflag medföra den inverkan, att otukt emellan personer i svågerlag dels icke finge i allmänhet af allmän åklagare åtalas, och dels blefve i de fall, då åtal kunde ega rum, belagdt med lindrigare ansvar, än som i förslaget varit afsedt, har Jag, efter att jemväl hafva inhemtat Stats-Rådets yttrande, funnit Mig förhindrad att Edert ifrågavarande förslag bifalla; men då bland skälen för den ifrågasatta förändringen jemväl förekommer afseendet å den kostnad, som är förenad med utverkande af Mitt tillstånd för besvågrade personer att med hvarandra ingå äktenskap, vill Jag särskildt taga i öfvervägande, huruvida icke, till minskning af berörda kostnad, giftermåls-resolutioner för besvågrade må från stämpeipappersafgift befrias.
Jag förblifver Eder, Gode Herrar och Svenske Män, med ail Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Romstedt, ises.
ANTECKNINGÅR om Allmänna Väg- och Vattenbyggnadsarbeten i Sverige, omfattande åren 1860—1863.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1862.
MOT/JM)iO&TK:ir jhniiiij!!(iio •Ö38I—0B8I aoié , Till följd af Rikets Ständers framställning i underd. skrifvelse af den 21 Mars 1837, och Kongl. Maj:ts i anledning deraf, genom Nådigt bref af den 5:dje April samma år, meddelade befallning, »att Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbygnader, till upplysning för Rikets
Ständer vid behandling och pröfning af förekommande frågor om anslag eller lån till arbetsföretag, bör upprätta och vid början af hvarje Riksdag genom trycket offentliggöra berättelse om fortgången eller verkställigheten af alla med bidrag utaf allmänna medel vid nästföregångna Riksmöte understödda Väg- och Vattenbyggnadsarbeten;» har efterföljande Berättelse blifvit ur de hos Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsen förvarade handlingar sammandragen, angående allmänna arbeten under åren 1861—1863.
Till ernående af erforderlig reda i uppställningen, äro de under denna Statsregleringsperiod med allmänna bidrag understödda företagen här antecknade hufvudsakligen i enahanda ordning, som bidragsbeloppen blifvit af Rikets senast församlade Ständer förmedelst särskilda underd. skrifvelser anvisade, med iakttagande likväl derjemte, att de olika sorterne arbeten äro under gemensamma hufvudrubriker sammanförda.
Rerättelser, af ungefärligen lika beskaffenhet med den efterföljande, hafva från trycket utgifvits rörande de företag och anläggningar, som med statsunderstöd verkställts småningom under tiden alltsedan Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader organiserades, eller ifrån år 1841 *).
'}
Den första af dessa berättelser, som utgafs 1850, omfattade 10 år, eller tiden från 1840—1841 årens Riksdag till 1850; sedermera hafva 3me häften utkommit, hvartdera för en tidrymd af 3:ne år, eller för perioderne emellan Riksdagarne, ända t. o. m. 1860.
Då det torde blifva till nytta och intresse att nu på ett ställe äga uppgift om alla arbeten, som, till underlättande af landets kommunikationer m. m., blifvit under de senast förlidne 21 åren med statsbidrag utförde, meddelas här tillika, efter berättelsen om de anläggningar, för hvilka åtgärder vidtagits sedan nästförflutne Riksdag, ett Sammandrag, omfattande tiden ända ifrån 1840—1841 årens Riksmöte lill nästkommande års utgång, och upplysande huru stora belopp som disponerats såsom bidrag för de under hela denna tid understödde särskilda företag.
Vidkommande nu först de Statsbidrag tiil Allmänna Väg- och Vattenby ggnads-ar beten, med hvad dertill hörer, som vid senast förlidna Riksdag afsattes, så har, dels genom af K.
M:t meddelade särskilda Nåd. beslut, samt dels förmedelst åtskilliga underdåniga skrifvelser från Rikets Ständer, och det för Fullmäktige i RiksgäldsKontoret af Ständerna utfärdade Reglemente, blifvit bestämdt såsom följer:
Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, som enligt Nådig Instruktion, utfärdad den 6 Aug. 1841, bör, genom dess i hufvudstaden och landsorterne anställde tjenstebiträden, uppgöra om verkställandet och tillse samt kontrollera utförandet af alla de Jernvägs-, Kanalanläggnings-, Hamnbyggnads-, Rro-, Strömrensnings-, Väganläggnings- eller Vattenaftappnings-arbeten, hvartill Statsunderstöd i mer eller mindre mån utgå, har under denna statsregleringsperiod fortfarande utöfvat och fullgjort detta vigtiga åliggande.
Uti de från trycket utgifna Anteckningar om Allmänna Väg- och Vattenby g gnads-arbeten under perioderne 18S1—18S3 samt 1854 —1856, har redan blifvit i korthet redogjordt angående den -af K.
M:t år 18S1 i Nåder verkställda organiseringen utaf Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen, hvilken under fredstid är ställd till Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnaden förfogande, på det att theoretiskt bildade och praktiskt duglige Väg- och Vattenbyggnads-Ingeniörer må vara att tillgå såsom tjenstebiträden åt Vägoch Vattenbyggnads-Styrelsen; och åberopas för öfrigt, till närmare upplysning i detta hänseende, dels Kongl. Maj:ts Nådiga bref af d.- 22 December 1851, dels ock det för Väg- och VattenbyggnadsCorpsen samma dag utfärdade Nådiga Reglemente.
(Se Svensk Författningssamling år 1851, N:o 54.)
Till aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader anvisades, enligt § 131 af Reglementet för RiksgäldsKontoret, vid senast förlidna Riksmöte, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, för åren 1861, 1862 och 1863, ett årligt belopp af 27,550 R:dr R:mt, eller tillsammans 82,650 R:dr, hvilket, enligt af Kongl. Majit fastställd aflönings-stat utgår sålunda: R:mt Ridr.
En Öfver-Direktör och Chef, som tillika är Öfverste och Chef för Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen . 6,000: — En Byrå-Chef, som tillika är Öfverste-Löjtnant vid Väg ocli Vattenbyggnads-Corpsen 4,500: — En Kamrerare och Kansli-Ledamot 2,250: — 'frenne tekniska biträden vid Byrån, en å R:dr 1,200, en å R:dr 1,000 och en å R:dr 750 2,950: — En förste Kanslist och Registrator ä R:dr 1,200, en andre Kanslist ä R:dr 600 1,800: — En Vaktmästare 450: — Fern Distrikt-Chefer, hvilka tillika äro Majorer i Väg och Vattenbyggnads-Corpsen, å R:dr 1,200 . . . 6,000: — Sex Distrikt-Adjutanter, deraf 2:ne i Norra och en i hvartdera af de öfrige 4 Väg- och Vattenbyggnads_ Distrikten, å 600 . . 3,600: — Summa årligen R:dr R:mt 27,550: — 6 Anslag till Lärare oell stipendier för Elever.
På det att nödig vetenskaplig bildning skall kunna bibringas ynglingar, som egna sig åt väg- och vattenbyggnads-yrket, hafva Rikets Ständer, alltsedan 1840 — skilda medel till aflöning för lärare vid Mariebergs högre Militärläroverk samt till Stipendier för Elever, hvilka vid nämnde läroverk genomgå den kurs, som är stadgad för att, efter Corpsens första uppsättning, vinna inträde i Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen.
För åren 1861—1865 äro till nämnde ändamål af Rikets Ständer anslagna, enligt § 151 af Riksgälds-Kontorets Reglemente: till Lärares aflöning 3,000 R:dr för året eller tillsam - mans Runt R:dr 9,000: — och till Stipendier för Elever, likaledes » 9,000:
— Summa R:mt R:dr 18,000:
— Dessa medel lyftas successivt af Högste Styresmannen för läroverket, och stipendierna fördelas, enligt Rong!.
Maj:ts särskilda Nådiga beslut, af bemälde Högste Styresman i samråd med Chefen i Väg- och Vattenbyggnads-Styreisen.
I de förut åberopade anteckning arne för åren 1851—1853, äfvensom för 1854—1856, bar visserligen blifvit omförmäldt hvad som erfordras utaf de ynglingar, hvilka egna sig åt väg- och vattenbyggnads-yrket, och åstunda att inträda i Statens tjenst.
Här må dock jtlerligare upplysas:
Eleven bör efter tagen Student-examen, eller genomgången kurs vid Teknologiska Institutet, vara anställd minst ett år vid något väg- eller vattenbyggnads-arbete, för att vinna insigt i det, så att säga, handtverksmessiga af yrket; derefter anmäles eleven, genom Chefen för Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen, hos GeneralFälttvgmästaren till förberedande kursen vid någotdera af Artilleriregementenas läroverk *) för att sedermera taga pröfnings- eller ') Vid Kongl. Svea Artilleri-regementes läroverk få, enligt Kongl. Majus
Nådiga beslut, elever genomgå förberedande kursen fritt; — men om .“TJettdera af de andra Artilleri-regementenas läroverk skall kunna bevistas, måste elevens målsmän ansvara för bestridandet af de kostnader, som i följd deraf kunna uppstå. 7 inträdes-cxamen till Marieberg; sedan utgångs-examen derstädes blifvit aflagd, måste eleven ytterligare praktiskt tjenstgöra vid arbetens utlörande eller undersökningars verkställande minst ett år, så att betyg kan på grund deraf företes om färdighet i de olika göromålen och fallenhet för ingeniörs-yrket, — och först derefter kan aspiranten uppföras på underd. förslag, att blifva till Officer ä Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen i Nåder utnämnd.
1 anseende till denna långa förberedelsetid har Kongl. Maj:t också pröfvat skäligt stadga, att ingen Under-Löjtnants-grad vid Corpsen finnes, hvadan aspiranten genast erhåller Löjtnants fullmakt, hvilket, bland annat, har den stora förde], att icke ynglingar, utan stadgade och i viss mån praktiskt bildade unge män, ingå på Corpsen.
Anslag till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten.
Enligt § 131 af Rikets Ständers Reglemente för Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret, blefvo vid Senast förflutne Riksdagen anvisade 25,000 R:dr
Runt årligen till ifrågavarande ändamål för åren 1861, 1862 och 1863, eller tillsammans under denna statsregleringsperiod 75,000 R:dr Ruut.
Enär blott något mera än halfva den tid, som är afsedd för dessa medels användande, hittills förflutit, så kan naturligtvis icke detaljerad uppgift ännu lemnäs angående de utgifter, som med ifrågavarande tillgångar blifva bestridda.
Emellertid må här anföras, att utom kostnaderne för de vidsträckta årliga inspektionsresor, hvilka verkställas af Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsens Chef och af Cheferne inom de fem särskilda Väg- och Vattenbyggnads-Distrikten samt dessas Adjutanter, till kontrollerande af så väl att betydligare äldre kommunikations-anläggningar ändamålsenligt underhållas, som ock att nyare med Statsbidrag understödda arbeten genom vederbörande Arbets-Direktioners försorg bedrifvas och fortgå med rättelse efter gillade planer, äro följande hufvud - 8 sakliga understöd redan meddelade, nemi. till utrönande af huruvida Indalselfven kan beredas till ångbåtsled ifrån Östersjön upp igenom Medelpad till Jemtland, — till plans utarbetande för en ny kommunikationsled från Sollefteå i Ångermanland till Ström i Jemtland, — till undersökningar angående åtskilliga hamnanläggningar, — samt tilk bidrag för en mängd undersökningar inom rikets särskilda län för uppgörande af planer till vägförbättringar, som menigheterne förberedande uppgifvit sig åstunda att framdeles successivt utföra, om eller när Statsbidrag till arbetena kunna påräknas.
Anslag eller lånebidrag till diverse allmänna arbetens utförande.
Statens Jernvägsbyggnader.
Dessa arbeten, äfvensom trafiken på de fullbordade delarne af stambanan, äro fortfarande ställde under Öfversten m. m.
Friherre N. Ericsons befäl, men rörande planer samt arbetsberättelserna har Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader afgifvit underd. utlåtanden.
För år 1860 samt derefter följande 3:ne år, eller för tiden till 1863 års slut, anvisade Rikets senast församlade Ständer, enligt § 132 af Reglementet för Riksgälds-Kontoret: l:o) för Vestra Stambanans fullbordande, genom fortsättandet och utförandet af arbetena vid denna Stambanas anläggning från Stockholm öfver Södertelje och Cathrineholm till Töreboda vid Götha kanal, lä millioner 796,889 R:dr; 2:o) för Södra Stambanans fortsättning från Finjasjön förbi och i närheten af sjön Salen åt Nässjö samt vidare öfver Tenhult till Jönköping, 6 millioner R:dr, — och till fortsättande af arbetena mellan Jönköping och denna Stambanas nordliga ändpunkt vid Falköping, 1 million 440,632 R:dr, eller tillsammans för arbetena å Södra Stambanan 7 millioner 440,632 R:dr; samt 9 3:o) för anläggning af en Sammanbindningsbana från Vestra Stambanan i trakten af Hallsberg till Örebro, ett anslag af 1 million 762,479 R:dr.
De vid senast förlidna Riksmötet till Statsjernvägarnes fortsättning anvisade summorna utgöra således tillsammans 23 millioner R:dr R:mt; hvilket belopp, enligt Rikets Ständers beslut, skulle af Riksgälds-Kontoret tillhandahållas med en fjerdedel, eller 6 millioner 230,000 R:dr, under hvart och ett af åren 1860, 1861, 1862 och 1863, — likväl med rättighet för Kongl. Maj:t att, ifall omständigheterna vid arbetenas utförande skulle dertill föranleda, årligen, utöfver de 3:ne förstnämnde årens anslag, låta anticipationsvis använda högst 300,000 R:dr af nästföljande årets anslag.
Med den sällsporda omtanka och drift, som utmärkt ledningen af dessa storartade anläggningar alltifrån deras påbörjande, hafva arbetena å förut omförmälde linier fortgått under denna statsregleringsperiod hastigare än man kunnat förvänta, och i följd häraf framstår det förhållande: att Vestra Stambanans afdelning från Töreboda, vid Götha kanal, till Hallsberg i Orebro län, äfvensom Sammanbindningsbanan Hallsberg—Örebro, äro fullbordade och varit till allmän trafik upplåtne sedan den 1 nästl.