Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer funno väl att institutet, derest detsamma skulle på ett fullt tillfrodsställande sätt uppehållas och genom sin verksamhet till spridande af grundliga insigter i landthushållningen återgälda de derpå nedlagda kostnader, oundgängligen kräfde förhöjdt anslag; men vid granskning af det utaf Styrelsen uppgjorda förslag till årsstat ansågo Rikets Ständer, på sätt ofvan är nämndt, inskränkningar såväl i några aflöningsbelopp som i åtskilliga andra utgiftsposter kunna, utan men för institutets verksamhet, ega rum, hvadan Rikets Ständer, utom det förut varande årsanslaget 18,000 R:dr, endast beviljade ett extra anslag af 6,000 R:dr årligen.
Enligt Statsråds-protokollet (sid. 23) hade Styrelsen uti underdånigt memorial den 28 Juni nästlidet år förnyat sin framställning om höjande af det ordinarie Stats-Utskottets Utlåtande N-.o 60.
19 årsanslaget från 18,000 R:dr till 32,675
R:dr samt i afseende å behofvet af ifrågavarande anslagsförhöjning åberopat icke blott sitt förut afgifna detaljerade förslag till stat utan äfven den sedan dess under tre år vunna erfarenhet, som i allo skulle hafva bekräftat nödvändigheten af anslagstillökningen.
Då berörda förslag till stat således ligger till grund för den gjorda framställningen och följaktligen måste blifva föremål för granskning och bedömande, har Utskottet ansett nödigt här intaga detsamma ur handlingarna vid förlidna riksdag.
Det lyder sålunda: “l:o.
Lär arnes aflöning. a) Till föreståndaren R:dr 4,500: — b) „ dito såsom lärare i landthushållning och boskapsskötsel.
. „ 1,500: — c) „ läraren i agrikulturkemi, geologi och fysik, såvida ej be gärdt anslag till en försöksstation vid Alnarp blefve beviljadt, löneförhöjning från 2,500
R:dr till „ 3,000: — d) „ läraren i veterinär och zoologi „ 2,000: -— e) „ en extra lärare i botanik „ 500: — f) „ läraren i det praktiska åkerbruket, oberäknadt motsvarande löneförmåner såsom inspektor vid egendomen „ 1,500: — g) „ en extra lärare i ritkonst . „ 500: — h) „ läraren i bokföring, oberäknadt 500 R:dr för gårdens räken skapers förande „ 1,000: — i) „ läraren i trädgårdsskötsel, såsom sådan, samt för skötseln af institutets trädgårdar «. ......
„ 1,200: — k) „ en extra lärare i skogshushållning „ 500: — l) „ läraren i smide och hofbeslag, lön 600
R:dr, hvaraf hälften påförts institutet med „ 300: — m) „ läraren i slöjd „ 600: — 2:o.
I och för materialier till undervisning. a) Till laboratorierna, i händelse ej anslag till försöksstation be viljas, för reagentier, glas, instrumenter, sprit, m. m. . . „ 1,000: — b) „ bibliotheket, för inköp af nödiga journaler „ 400: — c) „ anskaffande af dissektionsdjur, sprit samt burkar för ett anatomiskt och zoologiskt museum „ 400: — d) „ aflöning åt en vaktmästare vid nämnda anatomiska museum „ 600: — 3:o. Betjening och renhållning. a) Till en laboratorii-vaktmästare, med skyldighet att tillika hafva tillsyn öfver värmeapparaterna och vattenledningen vid institutet, samt ombesörja sotning derstädes „ 600: — b) „ en betjent: lön R:dr 200: — samt kost, beräknad efter 80 öre per dag „ 292: — c) „ tre betjentgossar: kost å 292 R:dr .
R:dr 876: — kläder, skodon och lön, å 77 R:dr 16 sk. „ 232: — -i -ing.
) Transport R:dr 21,700: — 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Transport R:dr 21,700: — d) Till handtlangning, såsom vedhuggning, vattenpumpning, eld ning af värmeapparater, m. m „ 400: — e) „ renhållning al alla elevrum, salar, korridorer, samlingsrum, m. m „ 300: — 4:o.
Stenkol till värmeapparater, kakelugnar, köksspisar, tvättstuga, brygghus, laboratorier m. m. 1,800 tunnor å 2 R:dr „ 3,600: — Bokved till hela institutet, 28 lamnar å 35 R:dr „ 1,060: — Furuved till tändning och till mathållningsentreprenören, 6 famnar, k 15 R:dr „ 90: — Trädkol till laboratorierna „ 100: — Olja och ljus till undervisningsrum, bibliothek, förstugor, korridorer och betjening „ 600:
Läkarearvode och medikamenter . . „ 300 Brefporto och skrifmaterialier samt annonskostnad „ 300 Protokollsföring „ 150 Byggnaders och inventariers underhåll „ 1,000 Brandförsäkringsafgift „ 300 Underhåll för ett par hästar, afsedda att tor institutets räkning användas till körslor af Btenkol och ved, stadsbud, heintning af läkare, m. m , „ 500: 5:o. Institutets mathållning.
Underhåll af en häst för entreprenörens räkning „ 250 Hushållsinventariers slitning och underhåll „ 200 Fyra frielevers kosthåll å 1 R:dr 25 öre om dagen för person . ■ „ 1,825 Summa R:dr 32,675: —“ Yid granskning häraf har Utskottet väl funnit tillökning i det förut varande årsanslaget vara af oundgängligt behof påkalladt, men anser dock inskränkning böra ega rum uti vissa af de föreslagna utgiftsposterna.
Sålunda synas de under rubriken betjening och renhållning uppförda poster för lön och kost åt en betjent och tre betjentgossar, icke vara af beskaffenhet att statsmedel dertill böra tagas i anspråk.
Någon inskränkning äfven uti öfriga postor, som under nämnda rubrik upptagas, torde icke vara omöjlig, men äfven om så icke kan ske, synas i allt fall ifrågavarande utgifter i allmänhet ej böra å institutets stat uppföras, enär den afgift af 750 R:dr om året, som af betalande elever erlägges, måste vara afsedd att betäcka icke blott kostnaden för mathållningen, utan äfven utgifterna för uppassning, eldning, renhållning och dylikt, samt synes äfven dertill förslå, då mathållningen, ehuru vid detta institut uppgående till det höga priset af 1 R:dr 25 öre om dagen för hvarje elev (vid Ultuna landtbruksinstitut uppgår den till endast 82,2 öre) ej belöper sig till mera än 456
R:dr 25 öre för år.
Aflöning för en vaktmästare torde dock böra å institutets stat få qvarstå, men de öfriga under rubriken betjening och renhållning upptagna poster, utgörande tillsammans 2,300 R:dr, derifrån uteslutas.
Likaså synas samtliga de under rubriken “Institutets mat - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 21 hållning" uppförda poster, tillhopa 2,275
R:dr, icke böra å institutets stat upptagas, såsom dels egentligen icke tillhörande institutet, dels ock, hvad kosthållningen för frielever beträffar, innefattande blott uppfyllandet af det vilkor, som vid anslags beviljande till institutet förut blifvit 1'ästadt.
Afdragas samtliga nu anmärkta poster, utgörande tillsammans 4,575 Ridr från det af Styrelsen äskade årsanslag af 32,675 R:dr, återstå 28,100 R:dr, hvilka Utskottet anser vara behöfliga, derest institutet fortfarande skall kunna uppfylla det dermed afsedda ändamål.
Af sistnämnda belopp, 28,100 R:dr, äro dock redan 18,000 R:dr å ordinarie stat uppförda, och hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte på det sätt bifalla den nådiga framställningen, att det för Alnarps landtbruksinstitut å ordinarie stat uppförda anslag förhöjes med 10,100 R:dr. 26:o.
Äfven uti det till Ultuna landtbruksinstitut utgående årsanslag, 12,000 R:dr, har Kongl. Majit äskat förhöjning med 6,000 Ridr.
Då, enligt hvad af Statsråds-protokollet (sid. 18 och 19) inhemtas, det hittills varande årsanslaget till nämnda institut visat sig vara otillräckligt, så att under de sednare fem åren en brist i medeltal uppgående till 12,249 Ridr 25 öre för år uppstått, har
Utskottet väl ansett oundgängligt att årsanslaget äfven för detta institut något höjes; dock som de icke obetydliga kostnader, som nedlagts å förbättrande af jordbruket vid den åt institutet utan arrende upplåtna Ultuna kungsladugård, numera böra genom ökad afkastning åtminstone till någon del återgäldas, och den stigande afkastningen i någon m,ån bör förbättra institutets ekonomiska ställning, anser Utskottet sig sakna giltig anledning i vidsträcktare mån förorda den nådiga framställningen i förevarande hänseende, än att Utskottet hemställer, det Rikets Ständer må uti det till Ultuna landtbruksinstitut nu utgående årsanslag, 12,000 Ridr, bevilja en förhöjning af 4,000 R:dr. 27:o.
Såsom bidrag till underhåll af två lägre landtbruksskolor på de orter och enligt de grunder, Kongl. Majit kan finna skäligt bestämma, har Kongl. Majit äskat att å ordinarie stat må uppföras ett belopp af 4,000 Ridr.
Då sådana skolor som de ifrågavarande, enligt Utskottets tanke, utöfva ett särdeles gynsamt inflytande på utvecklingen af landets modernäring, och det städse ökade behofvet af undervisning i dess särskilda delar icke kan fyllas, oaktadt dylika skolor redan finnas inom rikets samtliga län och inom tvänne, nemligen Elfsborgs och Calmar län, två för hvartdera länet, tvekar Utskottet icke att tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit i detta hänseende behagat föreslå. 28:o.
I sammanhang härmed har Utskottet till behandling förehaft en af Riksdagsfullmägtigen Ii. J. Rudberg inom Bonde-Ståndet väckt motion (Nio 69), hvaruti föreslås, att Rikets Ständer måtte för inrättande af en lägre landtbruksskola å Öland anslå nödiga medel; men då Calmar läns södra Hushållningssällskap, enligt hvad af Statsråds-protokollet sidan 31 upplyses, hos Kongl. Majit gjort framställning i samma syfte, och, derest Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet i föregående punkt föreslagit, Kongl.
Majit icke saknar medel att, i händelse den gjorda framställningen deraf finnes vara förtjent, densamma i nåder bifalla, hemställer Utskottet, att motionärens framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 22 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 29:o.
Maj:t har vidare äskat att, till löneförhöjning åt Agronomen Alfred Nathorst, såsom resande undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen, måtte å ordinarie stat uppföras ett belopp af 1,500 R:dr; och då Nathorst, enligt hvad Landtbruks-akademien vitsordat, redan i lemton år berömvärdt tjenstgjort dels för undervisning i linets odling och beredning dels ock på sista tiden uteslutande såsom undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen, har Utskottet, med tillämpning af de grunder Utskottet här nedan går att föreslå för gradvis skeende förbättring af landtbruksingeniörers aflöning, icke funnit något att emot den föreslagna lönetillökningen erinra; tillstyrkande alltså, att för Nathorst, hvars nuvarande lön å stat endast utgör 1,500 R:dr, den äskade löneförhöjningen 1,500 R:dr måtte beviljas att å ordinarie stat uppföras. 30:o.
Såsom arfvode jemte resepenningar åt en ytterligare undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen har Kongl. Maj:t äskat ett belopp af 2,500
R:dr att äfvenledes å ordinarie stat uppföras; och då med den stigande håg, som efter hand utvecklats för en ändamålsenligt bedrifven ladugårdsskötsel samt ostoch smörberedning för export på utlandet, det, enligt Landtbruks-akademiens åsigt, är att emotse, det biträde af kringresande undervisare i förenämnda ämnen skall ännu mera än hittills komma att begäras och det, på sätt Akademien upplyst, redan visat sig att en person endast med svårighet kunnat efterkomma alla å dylikt biträde ingångna och städse tilltagande reqvisitioner, får Utskottet, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl Maj:t i förevarande hänseende behagat föreslå. 31:o.
Dessutom har Kongl. Maj:t äskat Rikets Ständers medgifvande dertill, att resande undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen tillförsäkras samma rätt till gradvis skeende förbättring i löneförmånerna, som för landtbruksingeniörerne kan varda bestämd; och emedan undervisarne i nämnda ämnen äro för Svenska landtbruket af lika vigt och nytta som landtbruksingeniörerne, samt män med full skicklighet uti allt hvad till boskapsskötseln och mejerihushållningen hörer svårligen kunna påräknas, om vilkoren för dem blefve sämre än för landtbruksingeniörerne, med hvilka de äro närmast jcmförlige, tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning i detta hänseende.
Agronomer och deras elever. 32:o.
Under denna rubrik, hvilken, med afseende å numera gällande benämningar, torde, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, böra utbytas mot Landtbruksingeniör er och deras biträden, har Kongl. Maj:t i afseende å landtbrulcsingeniörernes aflöning äskat Rikets Ständers godkännande att, jemte det den första aflöningen fortfarande bibehålies vid 1,500 R:dr, densamma sedermera efter tio års verksamhet och berömvärd tjenstgöring måtte höjas med 1,000 R:dr till 2,500 R:dr och efter ytterligare tio års lika beskaffad tjenstgöring utgå med 3,500 R:dr, hvilket belopp skulle utgöra högsta lönegraden.
I afseende å denna fråga har Landtbruks-akademien (se Statsråds-protokollet sid. 32) yttrat, att
Akademien ansåge en efter hand med hvart femte år fortgående lönetillökning vara lämpligare, än det hittills följda systemet, att landt - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
23 bruksingeniörerne efter tio års tjenstgöring erhöllo lönen fördubblad, men sedermera icke någon vidare tillökning, hvadan Akademien hemställde, att landtbruksingeniörernes årsarlvoden måtte regleras i öfverensstämmelse med hvad stadgadt blifvit för lärarne vid elementarläroverken, eller med 500 R:drs förhöjning för hvart kinte år intill det tjugonde tjensteåret, hvarigenom således en högre aflöning skulle komma landtbruksingeniörerne till del allt efter som de användt en längre tid i tjensten och med större erfarenhet kunde mera gagna det allmänna; och då landtbruksingeniörernes tjenstebefattningar vore ganska magtpåliggande för modernäringens fortgående utveckling samt derjemte ytterst mödosamma och ansträngande, äfvensom då, med nutidens stegrade fordringar för kompetens till dessa tjenster, landtbruksingeniörerne, innan de såsom sådana vinna anställning, måste genomgå en flerårig och kostsam lärokurs, fullt jemförlig med den, som erfordras för vinnande af akademisk grad eller anställning vid Statens högre verk, samt då landtbruksingeniörerne icke kunde vänta någon ytterligare befordran, ansåge
Akademien en sådan löneförhöjning högeligen påkallad.
Departements-chefen (se Statsråds-protokollet sid.
37) ansåge väl äfven billigheten fordra att, efter vissa års tjenstgöring, löneförhöjning kunde landtbruksingeniörerne tillgodokomma, men hyste deremot den åsigt, att de olika löneklasserna icke borde vara så många, eller uppflyttning ske efter så korta mellantider, som Akademien föreslagit.
En så hastig förhöjning i löneinkomster, fastän medgifven lärarne vid elementarläroverken, förekomme dock icke i allmänhet för tjenstemän inom andra klasser och betingades, enligt Departements-chefens tanke, icke heller i allmänhet af inträffade förändringar i de verkliga behofven.
Då, enligt hvad kändt är, behofven i allmänhet småningom tillvexa, har Utskottet deremot ansett det af Landtbruks-akademien framställda förslag om landtbruksingeniörernes uppflyttning i högre lönegrad hvart femte år med en löneförhöjning af 500
R:dr förtjena företräde framför hvad Kongl. Maj:t i detta hänseende behagat föreslå; men om löneförhöjning samtidigt med de stigande behofven efter så korta mellantider beviljas, synes det ej vara erforderligt att löneförhöjningen fortgår till så högt belopp, som det af Kongl. Maj:t föreslagna, eller så att lönen komme att uppgå till 3,500 R:dr, utan torde böra stadna vid 3,000 R:dr, som skulle utgöra den högsta lönegraden.
I öfverensstämmelse härmed får Utskottet förelå, det Rikets Ständer ville i så måtto bifalla den nådiga framställningen i ämnet, att, jemte det den första aflöningen för landtbruksingeniörerne fortfarande bibehålles vid 1,500 R:dr, densamma sedermera må höjas, efter fem års väl vitsordad tjenstgöring till 2,000 R:dr, efter vidare fem års sådan tjenstgöring till 2,500 R:dr och slutligen efter ytterligare fem års enahanda tjenstgöring till 3,000 R:dr årligen. 33:o.
Vidare har Kongl. Majk äskat att å ordinarie stat måtte anvisas ett belopp af 1,500 R:dr, på det att den löneförhöjning af enahanda belopp, som hittills af tillgängliga medel tilldelats Landtbruksingeniören A. V. Uddman, må, på sätt vid förlidna riksdag beviljades i afseende å de två öfrige äldste landsbruksingeniörerne, kunna honom fortfarande tillgodokomma.
Af Statsråds-protokollet (sid. 37 och 38) upplyses, att Kongl. Majk den 15 Januari 1864, uppå anmälan af Landtbruks-akademicns förvaltnings-komité, i nåder beviljat Landtbruksingeniören Uddman efter tio års tjenstgöring en lönetillökning af 1,500
R:dr att under innevarande statsregleringsperiod utgå af tillgäng - 24 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. liga besparingar å anslaget till jordbruket, handeln och näringarne, hvarigenom hans årliga aflöning utginge med 3,000 R:dr, eller samma belopp, som efter vitsordad tioårig berömlig tjenstgöring hittills tilldelats Statens äldre landtbruksingeniörer; men då Uddman, enligt den af Utskottet i nästföregående punkt föreslagna grund för landtbruksingeniörernes uppfattning i högre lönegrad, icke skulle blifva berättigad till högre iönetillökning än 1,000 R:dr, anser Utskottet sig icke böra tillstyrka att större belopp än detta varder å ordinarie stat till löneförhöjning åt Uddman uppfördt, helst Kongl. Majk lärer vara oförhindrad att af tillgängliga medel tilldela honom fyllnaden i den Iönetillökning, han hittills åtnjutit; hemställande Utskottet alltså, att till förhöjning uti den för Landtbruksingeniören Uddman å stat uppförda lön, 1,500 R:dr, måtte af Rikets Ständer anvisas ett belopp af 1,000 R:dr att äfvenledes å stat uppföras. 34:o.
Några medel till bestridande af Iönetillökning åt de öfrige landtbruksingeniörerne hafva icke äskats, sannolikt af den anledning att, derest Kongl. Maj:ts nådiga förslag att tio års tjenstgöring skulle erfordras för uppflyttning i högre lönegrad bifölles, icke någon af dessa öfrige landtbruksingeniörer blefve berättigad till löneförhöjning för år 1867.
Förhållandet kan dock möjligen gestalta sig helt annorlunda, om Utskottets hemställan i fråga om landtbruksingeniörors samt resande undervisares gradvis skeende löneförbättring efter fem års tjenstgöring varder af Rikets Ständer bifallen.
Då Utskottet emellertid icke är i tillfälle att härom meddela tillförlitlig utredning, på grund hvaraf beloppet för de ifrågasatta lönetillökningarne kunde med noggrannhet bestämmas, helst flera omständigheter, såsom beskaffenheten af nämnda tjenstomäns tjenstgöring, derå inverka, torde lämpligast vara att ifrågavarande Iönetillökning, derest den varder beviljad, för år 1867 bestrides af tillgängliga medel; lärande Kongl Majk icke underlåta att till
Riksdagen göra framställning om anvisande å stat af det belopp, hvartill ifrågavarande löneförhöjningar sedermera kunna uppgå. 35:o.
Till aflöning åt ytterligare två landbruksingeniör er har Kongl. Majk äskat 3,000 R:dr jemte vanligt belopp till rese- och traktaments-ersättning åt dem, sammanlagdt för båda 2,000 R:dr, hvarförutom Kongl.
Majk begärt att för anställande inom Westerbottens län af en kringresande undervisare i landthushållningens särskilda delar ett anslag å extra stat till belopp af 2,500
R:dr måtte anvisas, för att på de vilkor, Landtbruks-akademiens förvaltnings-komité föreslagit, till länet utgå med skyldighet för hushållningssällskap, landsting eller annan förening inom länet att tillskjuta det ytterligare belopp, som för anställande af fullt lämplig person vid befattningen må finnas erforderligt.
Dessa framställningar har Utskottet funnit lämpligt i ett sammanhang behandla tillika med frenne inom Riks-Stånden väckta motioner, den ena hos Ridderskapet och Adeln af Grefve Mörner, C.
O. (motion N:o 113), som, under åberopande hufvudsakligen af de skäl Landtbruks-akademien uti underdånigt memorial den 17 Juni förlidet år anfört, angående behofvet af ytterligare trenne landtbruksingeniörers anställande, hemställt att, jemte den af Kongl.
Majk för tvänne nya landtbruksingoniörer föreslagna aflöning, sådan till ytterligare en tredje måtte anvisas att utgå med 1,500 R:dr utom rese- och traktamentsersättning 1,000 R:dr; den andra hos Borgare-Ståndet af Herr P.
Staaff (motion N:o 44), hvilken föreslagit att, enär det af Kongl. Majk äskade belopp, 2,500 R:dr, för anställande af en inom Westerbottens län kringresande undervisare i landthushållningens särskilda delar vore Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 25 vore för ändamålet otillräckligt och ortens knappa tillgångar svårligen lörsloge att fylla bristen, Rikets Ständer till sagda ändamål måtte för instundande statsregleringsår anvisa ett belopp af 3,500 R:dr; och den tredje inom Bonde-Ståndet af Rikdagsfullmägtigen Olof Nilsson från Westerbottens län, som uti sin motion (N:o 28) sökt ytterligare utveckla bebofvet af anställandet inom nyssnämnda län utaf en kringresande undervisare i landthushåll ningens särskilda delar samt föreslagit, att till en sådan persons aflönande måtte anvisas 2,500 R:dr, deraf 2,000 R:dr skulle utgöra lön samt återstoden, 500 R:dr, resekostnadsersättning.
I fråga om behofvet af flere landtbruksingeniörers anställande har Landtbruks-akademien anfört, att då reqvisitionerna å biträde af Statens landtbruksingeniör på sednare tiden ansenligt ökats, och flerfaldiga omständigheter, i förening med den håg för ett förbättradt jordbruk, som na funnes spridd öfverallt i landet, föranledde ett allt större och lifligare behof af agronomiskt biträde, helst om, på sätt Calmar, Jönköpings och Kronobergs läns Hushållningssällskaper gjort, medel länsvis af Hushållningssällskapen och Landstingen komme att anvisas för uppgörande af planer till landets afdikning efter dess vattensystem och dessa arbeten skola uppgöras samt efter hand bringas till utförande af landtbruksingeniörerne, ansåge Landtbruks-akademien desses nuvarande antal, nio stycken, snart blifva otillräckligt.
Vid frågan om ökandet af detta antal borde dock afseende fästas icke blott å behofvet, utan äfven å möjligheten att inom viss tid kunna anställa ett visst antal fullt kompetenta personer.
Med den kännedom Akademien i detta hänseende egde, hade den funnit att svårligen mera än tre landtbruksstipendiater skulle kunna under åren 1867—1869 hinna utbildas samt aflägga nödiga prof å erforderlig skicklighet till anställning såsom landtbruksingeniörer; och hade Akademien derföre i underdånighet hemställt, att nådig Proposition måtte aflåtas om ytterligare anslag till tre landtbruksingeniörer.
Beträffande anställandet inom Westerbottens län af en kringresande undervisare i landthushållningens särskilda delar, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i detta län, uti underdånigt memorial den 1 April nästlidne år, derom gjort framställning.
Sedan Landtbruks-akademiens förvaltnings-komité öfver denna framställning blifvit hörd och under uttalande af den åsigt att det biträde, som kunde länet i omförmälda hänseende beredas genom Statens landtbruksingeniörer och den af landstinget aflönade länsagronom, om han vore sin plats fullt vuxen, borde kunna anses för ändamålet tillräckligt, förklarat sig icke kunna tillstyrka bifall till ansökningen, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uti ytterligare memorial af den 8 derpåföljde Juli vidare utvecklat de skäl, som talade för anställandet af en sådan undervisare inom länet.
Äfven öfver detta memorial har förvaltningskomitéen sig yttrat och vidblifvit sitt förra afstyrkande, men tillika förklarat att derest Kongl. Majit emellertid skulle anse lämpligt, det försök borde göras med anställande till en början under någon kortare tid af en särskild undervisare för Westerbottens län, komitéen i sådan händelse fanne sig böra hemställa, att aflöningen för denne undervisare ej måtte blifva högre än för landtbruksingeniörerne eller undervisarnei boskapsskötsel; att dagtraktamente under förrättningsdagarne måtte godtgöras af reqvirenterne eller Hushållningssällskapet, på sätt föreskrifvet är för erhållande af biträde af Statens landtbruksingeniörer och undervisarne i öfriga delar af landthushållningen, med hvilken utgift statskassan syntes icke böra betungas, hvaremot resekostnaden för denne, likasom för sistnämnde undervisare, ansågs böra bestridas af statsmedel; hvarjemte vissa bestämmelser i afseende å afBih. till B.
Prot. 1865 $ 1866. 4 Sami. 1 Afd. 21 Häft. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. gil vande af berättelse om undervisarens verksamhet af komitéen föreslagits (se Statsråds-protokollet sidan 37).
Yid granskning af hvad sålunda och i öfrigt uti denna fråga förekommit har Utskottet trott sig finna öfvervägande skäl för den af Landtbruks-akademien uttalade åsigt om anställande af ytterligare trenne landtbruksingeniörer, hvarigenom deras antal skulle uppgå till tolf.