Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Protocolls-utdrag af den 2 Augusti 1809, upptagande UtskottsledamöterS skiljaktiga meningar i afseende pä missa stadganden i RikSdagS-Ordn. 160.
VI Jnnehällssörteckniug.
N:o I I, med yttrande öfwer inkomna anmärkningar wid den projeeterade Riksdags-Ordningen samt med förslag till ändringar och tillägg i densamma. . 236.
Utlåtande i anledning af de inkomna anmärkningarne 238.
Förslag till ändringar och tillägg . . 292.
PcotocollS-utdrag af den 6 October 1809, upptagande skiljaktiga meningar i afseende pä Utskottets utlätande öfwer anmärkningarne . . . 308.
Mem N:o 14, angående votcriugssättet i Banco Utflottet och hos Banco-Fullmägtige 322.
N:o 15, med hemställan om ett tillägg till 53 Z af den föreslagna RiksdagsOrdningen 324.
N:o 17, med förslag till ett tillägg i 49 tz Riksdags-Ordningen . 331.
N:o 18, i anledning af äterremih af sistberörde förslag 333.
N:o 30, rörande de af Kongl. Majrt wid Riksdags-Ordningen gjorda anmärkningar 445.
N:o 37, med yttrande öfwer twänne hos Ridderflapet och Adeln, i anledning af Expeditions-Utffottets förslag till underdånig skrifwelse angående Wargeringen, uppkomna frågor 646.
ProtoeollS-utdrag af den 28 Martn 1810, med ett anförande af Herr Lagmannen Silfversparre 648.
N:o 38, med förslag till ändring i 23 Z Riksdags-Ordningen (samt 53 § Regerings - Formen) 650.
Innehållsförteckning.
VIl Sid' Mein.
N:o 40, med hemställan om ändringar och tillägg i 34, 36 och 75 M RiksdagsOrdningen 655.
N:o 42, i anledning af Bonde-Ständets Vägran att godkänna Eppeditions-Utskottets förslag till Riksens Ständers swar uppå Kongl. Majrts näd. fkriswelse angående Wargeringen 674. 0) Rörande Successionö-Ordningen: Mein.
N:o 13, med förslag till Successions-Ordning 317.
Förslag till Successions-Ordning . . 318.
N:o 20, i anledning af gjorda anmärkningar ivid förslaget till Successions-Ordning 342. v) Rörande Tryckfrihets-Lagen:
N:o 10, med öfwcrlemnande till Niks-Standen af wederbörande Committses förslag till Tryckfrihetsförordning 208.
Committsens förslag 210.
N:o 24, med öfwcrlemnande af Utskottets eget förslag till Tryckfrihetslag 361.
Förslaget till Tryckfrihetslag 368.
Protocolls-utdrag af dea 28 November 1809, med ett anförande af Herr Biskopen Nordin rörande samma förslag 389.
N:o 28, i anledning af gjorda anmärkningar wid Utskottets förslag till Tryckfrihetslag 423.
Protocolls-utdrag af den 10 Januarii 1810, upptagande Ltflilliga inom
Urskottet afgisna yttranden i anledning af frägan om en Theologifl VIII Innehållsförteckning.
Censurs införande i Tryckfrihetslagen 432.
N:o 41, med förslag till ätflilliga ändringar i Tryckfrihets-Förordningen 660.
L) Rörande Znstructionen för Riksens Ständers Zustitice-Ombudsman:
N:o 4, med förslag till Jnstruction för Ju stitirv-Ombudsmannen 162.
Förslag till Jnstruction 164.
N:o 21, med ett omarbetadt förslag till ifrä gawarande Jnstruction 343.
Det omarbetade förslaget 348.
N:o 31, med förslag till ett tillägg i Jnstruc tionen 447. I") Rörande Answarighetslagen för Statö-Rädet:
N:o 19, med förslag till Answarighetslag för Stats-Radets Ledamöter, Föredragande i Stats-Rädet samt Konungens Rädgifware i Commandomäl . 334.
Förslag till Lag 335.
N:o 26, med nytt förslag till ifrägawarande Answarighetslag 409.
Det nya förslaget 413.
O) Rörande öfrige förekomne ärenden:
N:o 7, angäende tryckningen af Constitutions Utflottets Betänkande» och Förslag . 176.
N:o 12, med förslag till Wal-act, H. K. H. Kronprinsens Försäkran samt Försäk - Innehållsförteckning.
IX Sid. rån att gifwas af Swea Rikes tillkommande Konungar 311- Bilagor: Wal-acten 312. H. K. H.
Kronprinsens Försäkran. . 314.
Konungaförsäkran 316.
N:o 22, i anledning af gjord anmärkning wid Utskottets förslag till Försäkran att gifwas af Swea Rikes tillkommande Konungar 357.
N:o 23, i anledning af wäckt sraga om utfärdande af en Jnstruction för Tryck frihets-Committöen 358.
N:o 27, med formulairer för Riksens Ständers Hyllningsed till H. K. H.
Kronprinsen samt Högbemälde Herres Trooch Huldhetsed till Kongl. Maj:t . . 420.
Bilagor: Riksens Ständers Hyllningsed.... 421.
Eds-forrnulaire för H. K. H.
Kron - prinsen 422.
N:o 33, i anledning af wäckt förslag om friwillig afsägelse af samtlige RiksStandens Privilegier, all jords refning samt en ny Representation. . . 450.
Bilaga: yttrande till ConstitutionS-UtfkottetS Protocoll af Riddarhus-Secreteraren A. G.
Silverstolpe rörande frägan om afsägelse af Privilegier»! 452.
N:o 36, rörande National-representationen. . 483.
Protocolls-utdrag af den 5 December 1809, med ett dictamen i Represerrtationsfrägan af Herr BergS - Rädet von Stockenström 519.
Protocolls-utdrag af den 22 December 1809, med ett anförande i dito as Herr Lagmannen Silfversparre 540.
X Jnuehsllsförteckning.
ProtocollS-utdrag as den 6 Februarii 1810, med ett dictamen i RepresentationSfrägan af Herr Kammarherren m. m. Grefwe Mörner - - - 553.
ProtocollS-utdrag af den 17 Februarii 1810, med yttranden i dito af Herr Professoren D:r Wijkman samt Herr Riddarhus-Secreteraren Silverstolpe 596- ProtocollS-utdrag af den 21 Martil 1810, med ett anförande af Herr Lagmannen Silfversparre, ett memorial, inlemnadt till Utskottet af Herr Öfwersten Gahn af Colqhoun, men ej af honom författadt, samt ett dictamen af Herr Bistopen von Rosenstein, allt angäende Representationsfrägan 617.
ProtocollS-utdrag af den 26 Martn 1810, innehällande yttranden i samma fräga as Herr Biskopen Nordin samt Riksdagsmannen Anders Iansson Hyckert 645.
N:o 39, i anledning as wäckt fräga om införande i Kyrkobönen af orden: Swensta Folket 653.
Formulairer till a) Konung XI1I:8 Försäkran 676. b) Riksens Ständers Hyllningsed. . 677.
Expeditioner till Motionairer. 1:o.
Protocolls-utdrag till Herr Capitainen Z.
Danlsvardt Lilljeström, rörande ifrägasatt indragning af den i 10 tz Negerings-Formen omförmälde Rikets Allmänna Ärenders Beredning 681.
Innehållsförteckning. XI Sid.
Protocolls-utdrag till Herr Häradshöfdingen Leyonstolpe, med yttrande öfwer hans hemställan, att lagfragor ej matte fäafgöraswid samma Riksdag, da de blifwit wäckta .... 683.
Protocolls-utdrag till Herr vice Häradshöfdingen E. B. von Hoffsten, angående ett af honom projecteradt tillägg i 28 8 RegeringsFormen i sräga om förslag till embeten och tjenster 684.
Protocolls-utdrag till Herr Capitaine-Lieutenanten Grefwe De la Gardie, i anledning af åtskilliga utaf Herr Grefwe» gjorda anmärkningar wid Regerings-Formen 685.
Transsumt af Utskottets protocoll den 30 Dec. 1809 och den 2 Jan. 1810, innehällande swar ä en del a? nyhberörda anmärkningar . . 685.
Protocolls-utdrag till Riksdagsmannen P.
Oxelberg, angående ett till Utskottet ingifwet Memorial, hwaruti bemälde Riksdagsman widrört, bland mycket annat, nagra constitutionella frågor 692.
Herr Friherre Staöl von Hollstein meddetadt utlakande öfwer wista af honom ifrägasatta ändringar eller förklaringar af Grundlagarne 695.
Utlåtande till Herr F.
G- von Schantz, rörande af honom föreslagen ändring i 56 tz Regerings-Formen 697 Utlåtande till Herr Chr.
Risellschöld, angående hans hemställan om en sadan förändring af 37 tz Regerings-Formen, att adeliga wärdigheten mätte till alla en Adelsmans barn utan ätskillnad utsträckas 699.
Protocolls-utdrag till Riksdagsmannen Iohan Ericsson, i anledning af hans till Utskottet ingifna Memorial, rörande de under Riksdagen wäckte frågor om indragning af Biskopslönerne samt nädar för Staten af en del Presterliga och Civila embeten 700. XII Jnrlehällssörreckning: Sid. 10:o.
Protocolls-utdrag till Herr Lagmannen Grefwe I.
H. Gyllenborg, angående hans hos Utskottet anmälda förslag till ändring eller förklaring af åtskilliga ZZ i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen 701. 11:o.
Protocolls-utdrag till Herr N. W. Sträte, med yttrande öfwer wissa af honom gjorda anmärkningar mot Tryckfrihetslagen 705.
Protokoll, hållet uti Riksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 12 Maji 1809. S. D. Sedan Riksens högloft.
Ständer funnit Rikets nu warande Rcgerings-Lagar icke uppfylla deras wä fendt liga föremal, samt i anledning deraf bestutit att ät ett af deh medlemmar sammansatt Utskott uppdraga utarbetandet af förslag till en ny Regerings-form, som borde bewara allmänt och enskildt wäl, samt befästa samhällsbandet emellan Konung och Undersåtare; sä sammanträdde nu, efter behörigen skedt anslag, nedannämnde härtill utsedde herrar och män, nemligen: as högloft.
Ridderskapet och Adeln: herr Expeditions-Secreteraren Friherre Mannerheim, herr Öfversten och Riddaren af Kongl. Mastts Swärds-Orden Friherre von Platen, herr Cancellie-Radet och Commendeuren af Kongl. Nordstjerne-Orden Adlerbeth, En bland de Aderton af Swensta Akademien, herr Riddarhus-Secreteraren Silverstolpe, En bland de Aderton af Swensta Akademien, herr Bergs-Rädet v.
Stockenström sann herr Ofwersten och Riddaren af Kongl. Masrts Swärds-Orden Skjöldebrand; af högwördige Preste-Ständet: herr Biskopen von Rosenstein, herr Biskopen och Ledamoten af Kongl. Majus Nordstjerne-Orden Doctor Nordin, En bland de Aderton af Swensta Akademien, herr Professoren Doctor Wijkman; af wälloft. Borgare-Ständet: 2 Protocoll den 12 Maji. herr Lagman Blom, En bland de Aderton af Swensta Akademien, herr Brukspatron Eberstein och herr Assessoren Gahn; samt af det hederwärda Bonde-Stäudet:
Riksdagsmännen Mats Pehrsson frän Dalarne, And.
Iansson Hyckert fran Uppland och Jon Jonsson fran Blekinge.
Uppä Ordförandens herr Expeditions-Secreteraren Friherre Mannerheims hemställan antog Utskottet till Secreterare undertecknad ProtocollsSecreterare samt till vice Secreterare PresidentSecrcteraren Valerius och till Cancellisi Ord.
Canccllisten uti Kongl. Majrts Justitioe-RevisionsExpedition Georgii, hwarefter och sedan öfwerenskommet blifwit, att något Protocoll öfwer hwad under discussionerne uti alla till Utskottet, sä wäl nu som under Riksdagens lopp, remitterade ärender yttrades icke behöfde föras, utan sä wida någon af Ledamöternc wore ifrän beslutet af skiljaktig tanke, öfwerlägguingarne angäende förslaget till Regeringsformen börjades och fortsattes till klockan 2 e. m., dä Utskottet ätskiljdes.
In kusin Expeditioner till RLks-Ständen. 5 N:o 1.
Med förslag till Regeringsform. Wördsamt Memorial.
Ständer sörordnat att utarbeta förslag till en ny Grundlag för Swea Rikes Styrelse, sär nn ett sadant till Riksens Ständers pröfning öfwerlemna.
Utskottet hade önskat att pä ett arbete af sa stor wigt, sa »vidsträckt omfattning och sa ytterlig grannlagenhet, som detta, haswa hast att anwända en för fullkomnandet deraf erforderlig tid.
Det hade önskat att till någon fullständighet haswa kunnat samla upplyste Medborgares tankar om grunderne för Sweriges tillkommande Stats-Försattning, innan det bordt derom stadga sina egna.
Men Fäderneslandets wädor haswa ej medgifwit denna ordning.
Utskottet har listigt känt och klart insett, att en lagligen bestämd och derigenom befästad Styrelse-Magt utgjorde nu wart Samhälles wigtigaste angelägenhet, och att endast ett snart och enigt fastställande af denna magt kunde bewara Rikets sjelfständighet och inre lugn, bägge hotade af en fiende, hwilken icke alltid emot Swensta folket wande krigets wapen allena.
Utskottet har derföre hastat till sitt mäl:
Detz förslag till en ny Regeringsform har inom twänne weckors förlopp blifwit uppgjordt och utarbetadt.
Om likwäl, ester Utskottets förhopp - 6 Expeditioner till Riks-Sländen. ning, Riksens Högloft.
Ständer finna detta förslag wara grundadt pä en lugn och noggrann beräkning af de särskilde statskrafternas naturliga »verksamhet och rigtning; om de finna deruti bestämd en sadan dessa krafters inbördes inskränkning, som hindrar någondera att öfwergä ifrän kraft till wald; stadgade sädane wärn för Folkets samfälta och hwarse enskild Medborgares rättigheter, som listen icke mä finna sig lockad att undergräfwa, eller magten retad att störta; om de finna denna Stats-Försattning ömsesidigt förutsätta och bereda styrkan af ett allmänt tankesätt, bilda och stöda detta tankesätt, för att sjelf deraf utbildas och stödas; örn de finna densamma ytterst syfta till en sadan Nationens allmänna medborgerliga daning, som skall instämma i det urgamla, aldrig utplänade och outplånliga Swensta individuella lynnet af manlig stolthet utan öfwermod, af frihets-känfla utan yra, af sannings-nit utan swärmeri, af redbar »verksamhet utan skryt och ifwer; om Riksens Ständer derjemte finna att
Utskottet icke uppoffrat kommande slägters frihet, säkerhet och odling ät Samhällets närwarande behof af en kraftfull Styrande Magt, eller ät den allmänna och enskilda öswertygelsen om den Furstes dygder, som först stall denna magt af ?tt tacksamt Folk emottaga; sä skola Utskottets Ledamöter, erkännande »villigt den ofullkomlighet, som mä upptäckas i deras sä skyndsamt fullbordade arbete, likwäl anse det hela deraf äga nägot »värde och sig hafwa uppfyllt, hwad Riksens Ständer med stal kunnat as dem »vänta.
Utskottet har sökt att bilda en Styrande Magt, »verksam inom bestämda sörrner, med enhet i beslut och full kraft i medlen att dem utföra; En Lagstiftande Magt, wisligt trög till werkning, men fast och stark till motständ; En Domare-Magt, Memorial N:v 1. 7 sjelfständig under Lagarne, men ej sjelfherrskande öfwer deni.
Det har widare sökt att rigta desta Magter till inbördes bewakning, till inbördes återhåll, utan att dem sammanblanda, utan att lemna den äterhällande något af den äterhallnas werkningsförmäga.
Pä deha hufwudgrunder af Statskrafternas särskilda bestämmelser och ömsesidiga inotwigt skall den Stats-Författning hwila, som Utskottet föreslagit.
Men det är icke blott af formers noggrannt beräknade sammansättning, icke blott af Constitutionella Magters sorgfälligt wägda förhallanden, som en Stats-Författnings wärde och, i sölje deraf, dest framtida bestånd bero.
Om i deha särskilda former icke werkar en allmän kraft, äro de och förblifwa intet mera än tomma former, som ett yttre wald förr eller sednare stall bryta.
Om desta emot hwarannan ställda Constitutionella Magter icke sammanställas, icke hwar för sig ledas och da styrkas af ett allmänt tankesätt, sä stall, under deras strider, Stats-Författningen förr eller sednare upplösas.
Sweriges fordne Lagstiftare synas icke hafwa nog beräknat werksamheten af detta allmänna tankesätt.
I stället att till skydd emot en blind och orättwis Styrelse bereda den mägtigt äterhällande kraften ak en yttrad nationalwilja, hafwa de i sörwäg lagt förhatliga fjättrar pä all Styrelse, äfwen den rättwisa och upplysta.
Deha fjättrar, hindrande den jemna werksamheten af en Magt, som owilkorligen mäste werka, hafwa nödwändigt blifwit brutne.
Styrelsen, derefter icke länge bunden af Lagar, som ingen medborgerlig anda lifwade och stärkte, har, under nägra ögonblick af en uppwäckt Folk-ifwer, ryckt till sig enwäldet, och sist, under en allmän Nationens dwala, fört detta wälde till ytterligheten af egensinniga beslut och af nyckfulla magtspräk.
8 Expeditioner till Riks-Ständen.
Dä höjde sig till Fäderneslandets räddning den hwilande Swensta individuella kraften; men förr kunde den icke höja sig, än sedan en allmän nöd och allmänt insedda faror skapat ett allmänt tankesätt, som nu yrkade högt och samfält en länge förut hemligen och enskildt önskad Styrelse-förändring.
Det är jatunda ät styrkan af detta wart tillfälliga tankesätt, som wära efterkommande blifwa skyldige den friare Stats-Författning Riksens Ständer nu skola fastställa; det är ät den jemna wisheten, den stadgade kraften afderas tankesätt, danadt och svrwaradt af denna StatsFörfattning, som Utskottet funnit att wärdén och fullkomnandet af densamma förnämligast borde öfwerlemnas.
Denna tanka ligger till grund för Utskottets hela arbete.
Utskottet förcslär ej stora och lysande förändringar i wär Stats-Försattnings äldriga grundformer.
Det har trott, att sädana former icke böra lättsinnigt omskapas, aldraminst i de första stunderna af en äterwunnen frihet, under en dä oundwiklig söndring af tankesätt.
Det har trott, hwad exemplet as Europas friaste Stat äfwen bewisar, att för en Nations allmänna rätt och Medborgares personliga frihet och säkerhet finnes intet stadigare wärn, än defia former, oingifne af seklers helgd och befästade af en allmän national-kraft, som i dem werkar.
Denna kraft uppkommer af friheten att tänka och yttra sig öfwer Nationens stora angelägenheter, att se defia framställda till hwarje Medborgares kännedom och omdöme, att weta Lagarne wara hällna i aktning, och att med wifihet kunna wänta NationalRepresentationens äterkommande werksamhet.
Utskottet är ock derom öfwertygadt, att en sann medborgerlig anda icke länge skall saknas hos ett utsprungligen fritt och manligt -Folk, som njuter en under Grundlagens helgd skyddad Tryckfrihet, hwars Memorial N:o 1.
S Regerings-ärenden offentligen behandlas och granskas, hwars allmänna-"och individuella rättigheter iakttagas af en utaf National-Representationen förordnad Wäktare öfwer Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsinän, och hwars Fullmägtige, Rikets Ständer, äro i ffclfwa Grundlagen kallade att ä bestämda tider owilkorligen sammankomma.
För att likwäl ännu säkrare stadga ett allmänt upplyst tankesätt, »verkande omedelbarligen till moget öfwerlagda förbättringar af »vära Lagar och hushällnings-anstalter, hafwa någre af Utskottets Ledamöter tillstyrkt en Riksens Ständers Lagoch Hnshalls-Beredning, hwars tillärnade inrättning och ändamäl de handlingar fullständigt utreda, som åtfölja Utskottets Protoeoll. Utskottets fleste Ledamöter haflva deremot yttrat betänkligheter, att i förslaget till Negerings-formen intaga denna Beredning, men beflutit att öfwerlemna frägan derom till Riksens Ständers eget afgörande.
Mag ten att styra tillkommer, efter Utskottets förslag, odelad Konungen, men Hanö beslut kunna icke förhastadt fattas, icke bestämmas efter ensidiga underrättelser och räd af dolda personer utan answarighet.
Han mäste i alla mäl läta sig upplysas af ett offentligt Stats-Räd, hwars Ledamöter, ställde under answarighet icke blott för deras yttrade räd slag, utan äfwen för deras tystnad, dä de bordt räda, »näste fjelfwe sorgfälligt söka upplysningar, för att bewara sitt lif, sin »välfärd och fin heder.
Pä detta sätt och genom de öfriga medel, som äro förefkrifna i afseende pä ärendernas beredande, bör Konungen icke i nägot fall kunna missledas, bör allmänna rösten icke kunna hindras att genom nägon organ tränga fram till honom.
Den oafbrutna »vanan att höra räd, alfwarligen och högtidligt gifna, »stall i en ung Monarks sinne 10 Expeditioner till Riks-StLnden. dana och i cn mogen Konungs stadga aktning för sanning och rätt.
Och skulle ännu en gäng ett oblidt öde uppsätta pä Sweriges Thron en egenmägtig Konung, skall dock den förenade kraften as Hans Nädgifwares föreställningar, af Nationens fritt yttrade tankesätt och af wipheten om kommande Ständers owilja tidigt bryta Hans wäldsamma lynne.
Han stall ätminstone icke genom Constitutions-widriga beslut blottställa sm magt för en föredragande Embetsmans wägran af den Conlrangnation, hwarförutan Hans befallningar icke blifwa gällande.
Konungens Stats-Räd utgör icke en i Hans Styrelse deltagande Corps, tillsatt af Rikets Ständer.
Utskottet har trott, att den Styrande Magten kunde säkrare bewakas genom andra medel än detta, som söndrade enheten och kraften af dest werksamhet, och som hwarje stark Regent derföre skulle wara frestad att undaurödsa.
StatsRädct är sammansatt af Embetsman, som Konungen tillkallar, och hwilkas räd han hör icke blott af pligt, utan äfwen af förtroende.
DeHe Embetsmän äro dels sädane, som under Konungen närmast lägga hand wid Regeringsärenderna och följaktligen dela med honom hedern för det nyttiga som sker, nesan och hatet för det skadliga; dels ock sädana, som, utan detta listigare interesse i Styrelsens anseende, bedöma kallt dest företag.
Konungen blifwer säledes pä cn gäng upplyst af och upplyst om sina Ministrar.
Utskottet har, efter en mogen öfwerläggning, funnit, att Konungen borde äga magt att allena göra förbund med främmande Magter, börja krig och sluta fred.
Sädan är wärt Fäderneslands närwarande ställning, att det icke, med egna krafter allena, synes kunna upprätthälla sin sjelfständighet.
Memorial N:o 1. 11 Denna beror dä af de förbund med andra Magter, som en klok Styrelse kan tvinna, men hwilka aldrig, i den stund de slutas, kunna underkastas den offentliga pröfningen och de langa betänkligheterne af en Lagstiftande eller också blott af en talrik Rädgifwande Corps.
Att Konungen fu ina emot en Fiendes anfall freda och frälsa Riket, derom kan ej något twifwel uppsta.
Skulle da Haus rättighet att göra krig inskränkas, sä blefwe denna inskränkning gällande blott för anfallskrig.
Men detta förutsätter möjligheten att bestämma skilnaden emellan ett sädant krig och det nödtwungna förswarets.
Icke i det första krigiska steget, ty en Regent, som ser sitt land hotadt med anfall frän en angränsande Magt, och som genom hastiga rustningar och ett dristigt slag kan förekomma fienden, bör wäl icke derföre anses hafwa fört sitt land i ett krig, hwars wäda han endast afböjt.
Deremot giswas wiherligen flere ansalls-sätt, än det enda att med wäpnad styrka intränga pä en annan Stats omräde.
De flesta krig äro började i Cabinetten, innan de utbryta pä fälten, och hwilken kan dä afgöra, om den Regent, som först eller den sorn sist läter ffna Troupper marchera, är den angripande, eller, såsom bägge i sina Manifester bewisa, den sig förstvarande?
Hwilken kan afgöra, om den Regent, som personligen förolämpar den andre, eller denne, som med wapen hämnar sig, är den werklige fredssörstöraren?
Och om Grundlagarne förbjuda en Konung att göra krig, hwad hindrar den krigslystne Monarken att förmä sina grannar till ett fredsbrott?
Genom öfnings-läger, anställda nära deras gränsor, genom twetydiga underhandlingar, öppnade i samma stund med deras fiender, genom misthandlande af deras Sändebud, geuom ohöswisk brefwäxling, genom ätersända Ord - 12 Expeditioner till Riks-Ständen. nar, med fä ord, genom oräkneliga sätt att wäcka mihtankar och mihnöjen, skall Han omsider winna sitt ändamäl.
Häfder lemna häruppå de mest talande wedermälen.
Det ännu fortfarande olyckliga krig, hwari wär fordne Konungs sjelfrädiga personlighet störtat oh, war, efter de yttre formerna, för honom ett förswarskrig.
Men om också i någon händelse skilnaden emellan anfallsoch förswarskrig säkert kunde bestämmas, och om det förra wore en Konung förbndet, hwilken Samhälls-magt kunde derifrån äterhälla honom och stydda Stats-Författningen?
Ingen annan än Armeen, som pä gränsen, under flygande fana och kanhända i fiendens äsyn, skulle walsa emellan brott emot Rikets Grundlagar och brott emot den militairiska lydnaden, skulle, för att göra walet, alltid under wapen pröfwa krigets laglighet.
Man mä äswen betänka, att Swerige är omgifwet, icke af smä fredliga Republiker, som, aldrig fselfwe angripande, hade endast i högsta nödfall att uppställa ett nativnalt motwärn, utan af twänne Stater, under oinskränkta Enwälds-Styrelser, samt i följd deraf med hastigt rörliga Armöer.
I denna belägenhet är det nödigt för Sweriges sjelfbeständ, att dess Konung mä kunna med rustningar möta fiendens, och, om nöden det fordrar, heldre angripa med fördel, än afwakta ett krossande anfall.
Wädligheten af denna magt förfwinner, dä de swärigheter beräknas, hwarmed utöfningen deraf alltid är förbunden.
Konungen skall genast öfwer krigsanledningarne höra hela Stats-Rädet och sedan kalla Riksens Ständer, innan Han lyster de penningar, hwarmed kriget till en början kan uiföras.
Möter Hans företag motständ i Stats-Rädet eller i Allmänhetens tankesätt, sä är det sannolikt, att Han wäl betänker anledningarne dertill, innan Han ädra - Memorial N:o 1.
13 ger sig ännu ett motständ, och ett wädligare, af Rikets allena beskattande Ständer.
Af Konungens magt att börja krig är den att göra fred en följd.
Angelägenheten deraf är inerändels sä tryckande, att den bör ankomma pä den Styrande Magtens enhet och werksamhet.
Ibland de första wilkoren för en Styrelses förmåga att iverta kraftfullt och likstämmigt till sammanbundna ändamäl är magten att kunna tillsätta och afsätta de Embetsmän, som i Styrelsens werksamhet förnämligast böra deltaga.
Inom Utskottet har den frägan uppstått, huruwida Lands höfdingar borde ibland sädane Embetsmän räknas.
Under sina öswerläggningar härom har Utskottet icke kunnat godkänna någon ägande rätt till sysilor, hwilka redan för tjugu är sedan förklarades bero af Konungens förtroende, och följaktligen under intet annat wilkor nu innehafwas.