Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sjette d:o ........... » 4: — — Sjunde fd:o ... i » >• 2: — — Åttonde d:o » 1: 16. r— Den. som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsynen eller styrelsen sig anförtrodd, taxeras efter personens' kända verkliga tjenstgöring, utan hinder af annorledes skedd uppgift, såsom rättare, dä egendomen består af två till fyra mantal, och derutöfver såsom fogde eller inspektor.
All annan betjening af man- elier qvinnokön hos enskilde anse* efter beskaffenheten och deras göromål, utan hinder af den benämning, sorn de i uppgiften erhållit.
Skulle likväl någon af statens embets- och tjenstemän tillika hafva inkomst för befattning med enskild mans egendom, bör denna inkomst, vid bevillningens beräknande, icke sammanslås med den ordinarie eller extra ordinarie lön. han af staten erhåller, utan skall han då för sin privata tjenst, efter här uppgifna grund, särskildt taxeras Kamererare - lievilimnjR- Utskottets Utlnloutie, N:o 21. 40 kamererare och Sekreterare, Frälse, i lyra klasser:
Första klassen B:ko R:clr 25: — — Andra d:o » 18: — — Tredje d:o » 12: — —- Fjerde d:o r> 9: — — krögare, Kröger skor, m. 11., se Krögare m. fl. i städerne, § 10.
Lotsar och Lotsdr ungar. lika med dem i städerne, § 10.
Första klassen B:ko R:dr 2: — — Andra d:o ............. » 1: 16,— Tredje d:o d — 32.
— Skut- och Båtskeppare, lika med dem i städerne, § 10.
Skärkarlar, Strandsittare eller Fiskare, utan jordbruk, i fern klasser:
Första klassen jB:ko Tt:dr 3: — — Andra d:o 2: — — Tredje d:o ............ % — 32.
— Fjerde d:o » — 16. — Femte d:o > — 4.
— Smides-försäljare, bosatte och stadigt vistande på viss ort, i två klasser:
Första klassen B:ko R:dr 6: — — Andra d:o ........... » 3: •— ■— Andre, af Bruksegare till handelsresor med jernsmiden antagne och vederbörligen förpassade personer, i två klasser:
Första klassen B:ko R:dr 12: — —•
Andra d:o n 6: -— — Desse sistnämnde skola derjemte, till säkerhet för a (giftens erläggande, iakttaga hvad rörande hästhandlare är föreskrifvet Trädgårdsmästare, lika med dem i städerne, § 10. 2:o.
Nedannämnde personer på landet erlägga afgift till följande bestämda belopp- nemligen: B c tj ert ter.
Jägare, Kuskar, Lakejer och Taffeltäckare ra. fl., lika med deta. i städerne, § 10.
Biljard-cgare, för Biljarder vid helsobrunnar, se g 10.
Bih lill IL St.
Fröt. 1853 9 1854. 5 Swal 1 Afd. 13 Hä/t 2 SO lier Hilrings-fJkskottets VHatande, N:u 21.
Gerningsmän elior Socken-handtverkare af hvari handtverk som helst, samt Handsa gare, Stampare och Socken-byggmästare: med öfver tre mantalsskrifne arbetare B:ko R:dr 3: med tre » » ...... » 2: med två » » „ \. jg, med en eller ingen » ...... » —'32.
Hvarje Gerningsman eller 'Socken-handtverkare skall dessutom, i stället för de/ordna gernings-örena, i bevillning erlägga B:ko R:dr — 11» sk.
Gcsällu | lika med dem i städerne.
Gouvernante)'
\y ' 8 Går dshandlver kare . ... v ....... . B:ko R:dr—16 sk.
Hofmästare, Hushållerskor, // uspredikanler, Hästhandlare, Hammar jun g jr ur och liammar tjenare, H ockar, Linvräkare, Rättare och Latlufogdar vid landt-egendomar . . ..
B:ko R:dr 1:
Se anmärkningen för inspektörer, frälse, mom. 1.
Salpetersjuda) -c:
Kronans, frie från afgift efter denna artikel, Private B:ko R.dr 1: 16.
— Sjömän; lika med dem i städerne, § 10.
Spelmän, Härads- och Sockne- . * 1: 16. —- Utländning ar, se § 10, mom. 2. 3:o.
För följande personer pä landet utgår af giften åter efter nedanstående särskilda grunder, nemligen:
Läkare, lika med dem i städerne, § 10.
Skeppsredare och Fartygs-cgare, å hvad ort och ställe som helst, taxeras lika med dem i städerne, § 9, samt för alla däckade eller odäckade fartyg af minst fem svåra lästers drägt och deröfver, å 3 sk. b:ko pr läst. lika med dem i städerne. § 10. Bevitbvngs-Utshoflets Betänkande, N-.o Si. 51 Skollärare, sora antingen hafva egna skolor eller biträda vid sadane inrättningar, lika med tjenstemän, se § 2.
Spanmålshandlande samt 1 taxeras efter deras rörelse, lika med städerne* Timmer- och Brädhandlandej handlande.
Veterinär-läkare, lika med dem i städerne, § 10. § 28. l:o.
För följande, vid bruk, bergverk och öfriga inrättningar antagne, personer skall afgiften, så vida den icke, beräknad efter tre procent af inkomsten, uppgår till högre belopp, än de här nedan utsatta högsta klass-afgifter, i hvilket fall nämnde procent-beräkning skall iakttagas, bestämmas sålunda: Byggmästare, Skepps-, lika med dem i städerne.
Bälgmakare och Garmakare, i två klasser:
Första klassen . . .........
B:ko R:dr 6: — — Andra d:o d 3: — —• / Chirurger, i två klasser:
Första klassen , » 4: — — Andra d:o ... , » 2: —- — \
Disponenter, Gruf ve-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva Grufve-arbetet:
Med 50 arhetare och deröfver » 30 till och med 49 * 20 » 29 »10 » 19 » mindre än 10 B:ko R:dr 12 » 7 5 » 2 » 1 32. 16.
Fogdar, Grufe c-, i tre klasser:
Vid större Grufvor:
Första klassen . • B:ko R:dr 12 Andra d:o » 9 Tredje d:o » 6 Första klassen Andra d:o Tredje d:o Vid mindre Grufvor: B:ko R:dr 4: » 2: 32. — » 1: 16.— 5S BetiUnings- Utskottets Utlåtande, N:o 21.
Glasblåsare, i fern klasser:
Första klassen Andra d:® Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o B:ko I!:dr V 7) ■* » 4: - — 2: 32* — 1: 16.— Inspectorer, Faclorcr, Casseurer, Bokhållare och Skrifvare, lika med dem i 27 §.
Masmästare, Byggmästare och lia mmars m e ds-rn äs tar c, med flere andra arbetsföreståndare vid Bruk och Bergverk, i tre klasser:
Första klassen Ändra d:o Tredje d:o B:ko R:dr 1: 10.
Mjölnare, se Qvarnar.
Mästare vid Fabriker och öfriga Inrättningar, i fern klasser:
Första klassen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o Predikanter, Bruks-.
Första klassen Andra d:o i två klasser B:ko E:dr 7) 9 ??
9 B:ko R:dr 32. 16. 3: — 1: 16.
Uppsyningsman, vid Grufvor, i tre klasser:
Första klassen lii i B:ko R.dr 2: — — Andra d:o » 1: 16.— Tredje d:o » ■— 32. — 2:o.
Nedanstående erlägga afgift till bestämda belopp, nemligen:
Gesäller vid fabriker och öfrige inrättningar, lika med gesäller i städerna, § 10.
Miistersvenncr .
B:ko E:dr 1: 5:o af riksdags-fullmäktigen Nils Larsson från Jemtlands län:
Emot Utskottets nu fattade beslut att, i motsats till den mening. *#ia vid B cviUnings-UIskottets Utlåtande, N:o 21.
53 vid frågans föregående behandling inom Utskottet var rådande, tillstyrka en nedsättning af två tredjedelar uti den tarif- och procent-bestämmelse, sorn skola läggas till grund för stadgandet af den utaf embets- och tjenstemäns löner och pensioner utgående bevillning, får jag härmed reservera mig.
De återremisser, som föranledt nämnde tillstyrkande, äro hufvudsakligen grundade på herr Schwarts uti Utskottets betänkande N:o 4 — pag. 5, 6 — omförmälde, i ämnet väckta motion; och det torde derföre tillåtas mig att till granskning upptaga de skäl, hvilka motionären framlagt såsom stöd för sitt yrkande.
Dessa äro: att bevillningen å embets- och tjenstemäns löner och pensioner vore både obillig och principvidrig, emedan den innefattade ett återgäldande till staten af de medel, staten sjelf anslagit till embets- och tjenstemäns aflöning och pensionering, hvilken återbetalning tillika vöre förenad med en utgift å statens sida för uppbörden och kontrollen derå, som minskade statens inkomst, utan att gagna tjenstemännen, då det för dem vore lika, om ej mera fördelaktigt, derest staten direkte gjorde detta afdrag genom förminskning af lönerne, hvilka dock ingalunda vöre för höga, så att de påkallade en sådan förminskning, i synnerhet om de alltjemnt stegrade lefnadskostnaderne toges i betraktande, etc.
Att det skall ligga någon obillighet uti att embets- och tjenstemän, i likhet med andra medborgare-klasser, erlägga bevillning af sina inkomster, synes mig ingalunda vara ådagalagdt genom den anmärkta, förmenta principvidrigheten eller oegentligheten deruti att staten, genom denna bevillning, återtager en del af hvad staten sjelf utgifvit; ty för det första eger ett sådant förhållande icke i allmänhet rum, enär en stor mängd embets- och tjenstemän, nemligen hela den talrika ecklesiastik-staten, äfvensom städernes magistrater, samt öfrige tjenstemän och betjente, icke afiönas af staten, utan af kommunerna, hvarförutan Iändsfiskalernes inkomster helt och hållet och många andra tjenstemäns till en stor del utgöras af sportler, som icke heller utgå frän Statsverket; och för det andra kan det icke förnekas ått en lön eller annan inkomst måste ega alldeles samma värde och således äfven tillskynda emottagaren samm»' fördelar antingen den erhålies från statens kassor eller från enskildes, antingen den förtjenas på det ena eller andra sättet, med intellektuelt arbete eller materielt, med pennan eller med plogen.
Då häraf synes mig klart följa, att riktigheten af den grundsats, som, i afseende på bevillningen, för lång tid tillbaka varit antagen och hittills i allmänhet följd, att all inkomst bör i förhållande till beloppet, så vidt möjligt är. lika beskattas, icke lärer kunna bestridas, så anser jag den föreslagna nedsättningen icke vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, enär en lika lindring icke kan beredas alla öfriga medborgareklasser, för hvilka en sådan säkerligen vore af lika stort, ora ej större behof JM. lill R.
Fröt. 1853 £ 1854. 5 Sami. 1 Afd T3 Haft. 8 54 Bevillning*-Utskottets Utlåtande, N:s 21. påkallad, men hvilka nu i stället, om Utskottets förslag blifver Rikets Ständers beslut, möjligen komina att drabbas af en förhöjd bevillning, hvilket måste blifva följden i händelse Stats-verkets behof icke skulle kunna tillåta någon minskning i de totalbelopp, hvartill allmänna bevillningen för närvarande uppgår.
Hvad angar de omständigheterna att embets- och tjenstemännen måste göra en vida kostsammare uppfostran än andra medborgare och att deres löner icke vore för höga om de alltjemt stegrade lefnadskostnaderna togos i betraktande, så och emedan det icke tillhör Bevillnings-Utskottet att ingå i någon slags pröfning derom, huruvida staten gifver sina tjenstemän sådana löne-inkomster, som kunna anses motsvara tjenstemänneos lefnadskostnader samt de kunskapsmått, hvarpå staten hos dem gör anspråk, eller att på grund af en sådan pröfning föreslå löneförbättringar i en eller annan form, anser jag icke heller dessa skäl kunna på något sätt rättfärdiga den tillstyrkta rubbningen i bevillnings-grunderna; och vågar jag derföre vördsammast hemställa, det Rikets Höglo [liga Ständer mätte lemna den nu gällande bestämmelsen uti ifrågavarande afseende, oförändrad.
Uti denna reservation instämde riksdags-fulhnäktigen E. M. Falk från Skaraborgs län: och reserverade sig äfven öfrige Utkkotts-ledamöter af Bondeståndet emot den af Utskottet föreslagna nedsättningen i embets- och tjenstemäns löne-bevillning, dervid riltsdags-fullmäktigen jonders Persson från Örebro län förklarade, att han hade så mycket mera skäl att motsätta sig denna nedsättning, sorn, enligt hvad Utskottets Utlåtande utvisade, någon bevillningsnedsättning icke vore påtänkt för en mängd uti 10, 27 och 28 §§ oinförmälda, mindre bemedlade samhälls-medlemmar. 6:o Riksdags-fullmäktigen yl aders Persson reserverade sig äfven emot Utskottets beslut att föreslå nedsättning i bevillningen å rörelse och näring, samt fast egendom, dels derföre att Utskottet, tvärt emot hvad som vanligen iakttages, frångått sitt förut afgifna Utlåtande, ehuru detta vunnit stöd af två Stånds bifall, dels ock emedan, att dömma efter hvad såväl i de afgifna motionerna, som under diskussionerna i ämnet blifvit anfördt, meningen med den föreslagna nedsättningen i bevillnings-proeenten icke vore att åstadkomma en motsvarande minskning af bevillnings-beloppet, enär man hoppades, att detta, till följd af, genom afgifts-procentens nedsättning framkallade, sannare taxeringsuppgifter, skulle blifva någorlunda oförändradt.
I denna reservation instämde riksdags-fullmäktige Josef Holm från Stockfoolms län, Anders Jansson från Westmanlands län, Jonas Christoffersson från Wermland, L. G. Sandberg från Westerbottens län, yf. G. Sandstedt från Jönköpings län och Olof Olsson från Westmanlands län. STOCKHOLM, f. d.
Schultee’s Boktryckeri 18ä4.
Kevillnings-UltkolUta Memorial, i\:a SS. I ]¥:© 22.
Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 4 Aug. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, rörande några vid regleringen af Tull-taxan af Riks Stånden ännu icke afgjorda frågor.
Efter det Utskottet erhållit del af de beslut, som vid föredragning af Utskottets Utlåtande N:o 18, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 3, angående Tull-bevillningen, af Stånden blifvit fattade, får Utskottet härmed afgifva yttrande, rörande några i samband med de återremitterade dalarne af nämnde Betänkande stående frågor, hvilka ännu icke blifvit af Stånden slutligen behandlade.
Utskottets vid Betänkandet N:o 3 fogade Tulltaxe-förslag innefattade icke någon förändring i gällande tullbestämmelser för artiklarne: »metaller, samman satta: messing: oarbetad, latun- och trådband inbegripne» och »metaller, sammansatta: alla andra slag: oarbetade.»
Vid behandlingen af samma Betänkande inom Riks-Stånden fastställdes ock af Preste- och Bonde-Stånden nu gällande införsels-tull å båda dessa slag sammansatta metaller, 33 R:dr 16 sk. per skeppund stapelstads-vigt, hvaremot Borgare-Ståndet beslöt nedsättning af denna tull för båda slagen till 16 R:dr 32 sk.
Ridderskapet och Adeln återremitterade frågan om tullbestämmelsen för oarbetad messing, men lemnade förslaget, i afseende på andra slag oarbetade sammansatta metaller, utan anmärkning.
Utskottets, i anledning af denna återremiss sedermera i Utlåtandet N:o 15 Hilt. lill II.
Prof. i SS3 $ isa. 3 Sami.
I Afd. ii Haft. 1 2 Bcvillnings-Ulskottcls Memorial, N:o !!. gjorda förslag, att införsels-tullen å oarbetad messing, latun- och trådband inbegripne, mätte nedsättas till 16 R:dr 32 sk. per skepp, stapelst.-vigt har af samtlige Riks-Stånden blifvdt bifallet.
Vid sådant förhållande, och då likartade skäl för nedsättning i införselstullen, som gjort sig gällande för oarbetad messing, äfven förekomma i afseende på andra slag oarbetade sammansatta metaller, samt dessa båda artiklar, hvilka äro åsatte samma tullvärde, hittills ansetts äfven böra vara med lika tull belagde, har Utskottet funnit sig föranlåtet att, med frånträdande af sitt förslag i ämnet, hemställa att Riddershapet och Adeln, Preste- och Bonde-Stdnden, hvilka samma förslag godkänt, ville, med ändring af sina beslut härutinnan, instämma i Borgare-Ståndets beslut att bestämma införsels-tullen å »metaller, sammansatta: alla andra slag: oarbetade,» till 16 R:dr 32 sk. skeppund, stapelstads-vigt; och får Utskottet, derest ett eller flere
Stånd härtill icke skulle lemna bifall, föreslå följande omröstning: l:o.
Den, som vill att intörsels-tullen å »metaller, sammansatta: alla andra slag, oarbetade,» bestämmes till 16 R:dr 32 sk. skeppund, stapelstads-vigt, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies härå gällande införsels-tull, 33 R:dr 16 sk. per skeppund, stapelstads-vigt.
I afseende på införsels-tullen å art. vin, hvilken, i enlighet med Utskottets, i Betänkandet N:o 3 afgifna, förslag, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bestämd att utgå till nu gällande belopp, hafva Presteoch Bonde-Stånden, hvilka Stånd till Utskottet först återremitterat denna fråga, sedermera, i anledning af Utskottets i Utlåtandet N:o 15 afgifna yttrande, att Bevillnings-Ulskotlels Memorial, N:o 22.
S Utskottet ansåge sig böra vidblifva sitt i detta afseende framställda och af två O O Stånd godkända förslag, beslutat:
Preste-S landet att uppskjuta bestämmandet af tullen å vin, intilldess tullbestämmelserna angående art. »Bränvin och Sprit» blifvit pröfvade och afgjorde, samt Bonde-Ståndet, att behandlingen af denna fråga bör anstå intilldess Rikets Ständers beslut i fråga om den blifvande bränvins-beskattningen blifvit fattadt; och har Utskottet, vid sådant förhållande, ansett sig endast böra desse Preste- och Bonde-Ståndens beslut till de öfrige Ståndens kännedom anmäla.
Gällande Tull-taxa bestämmer för »sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 8 tum midtpå,» en utförselstull af G sk. stycket, med den anmärkning, att »sparrar af furu och gran kunna utföras både liksidiga och platta,» och att »dimensionen af deras tjocklek bestämmes efter fjerdedelen af deras total-omfång midtpå, så att t. ex. en sparre, som på två motsatta sidor innehåller 10 tums tjocklek och på de öfriga endast G tums, kommer att vid tullklareringen behandlas lika med en, hvars alla sidor tvärtöfver innehålla hvardera 8 tum.» Utskottet hade, i Betänkandet N:o 3, hemställt, att någon förändring i dessa bestämmelser icke måtte vidtagas, hvilket förslag blifvit af Kälder skåpet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallet, hvaremot Preste-S tande t, med ogillande deraf, beslutat att utförsels-tullen för sparrar af furu och gran skall bestämmas till 16 sk. stycket, med en så lydande anmärkning: »Alla tillhuggna eller sågade trävaror, som midtpå hafva mer än 3| tums tjocklek, men mindre än 8 tums bredd, anses såsom sparrar.» Sedan Borgare-Ståndet, som, med bifall till förslaget om bibehållande af nuvarande utförsels-tull för ifrågavarande artikel, återremitterat frågan i afseende på de i anmärkningen uti Tull-taxan intagna bestämmelser, sedermera vid föredragning af Utskottets Utlåtande N:o 15 godkändt förslaget äfven i denna del, får Utskottet, då sålunda tre Stånd äro ense om bibehållandet utan förändring af nu gällande tull-bestämmelser för sparrar af furu och gran, inbjuda PresteStändet att, med frånträdande af sitt omförmälda skiljaktiga beslut, instämma med de öfriga Stånden, och föreslår Utskottet, derest detta icke skulle bifallas, följande omröstning: 2:o.
Den, som bifaller Utskottets, af tre Stånd godkända, förslag att oförändradt bibehålla gällande Tull-taxas bestämmelser i afseende på utförsels-tullen å sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 8 tum midtpå, röstar .Ta; 4 Bevillning» llshotteh Memorial, N:o 22.
Den, det ej vill. röstar
Nej; Vinner
Nej, bestämmes utförsels-tullen å sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 8 tum midtpå till IG sk. stycket, med den anmärkning, att »Alla tillhuggna eller sågade trävaror, som midtpå hafva mer än 3^ tums tjocklek, men mindre än 8 tums bredd, anses såsom sparrar.
Vid behandlingen af Utskottets Betänkande N:o 3 har Ridder skap et och Adeln, i afseende på 15 § Tull-taxe-underrättelserne, rörande tull-restitution vid sjöväga utförsel af vissa varor, ansett att till de i samma § af Utskottets förslag till Tull-taxe-underrättelser upptagne varor bör tilläggas: ”1 stycke packväf af lin till minst 50 alnars längd, 24 sk.;? och ??1 skålpund ylleväfnad, 4 sk.;?
Då emedlertid det af Utskottet i förevarande afseende afgifna förslag blifvit af tre Stånd godkändt, samt denna fråga icke är af bevillnings-natur, lärer Ridderskapet och Adelns ifrågavarande beslut böra förfalla.
Med bifall till den af Utskottet föreslagna lydelse af samma § i Tulltaxe-underrättelserne, har Bonde-Ståndet, vid föredragning af Utskottets i anledning af återremiss af samma § i Utlåtandet N:o 15 afgifna yttrande, för sin del beslutat, att Rikets Ständer skola hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes i nåder vidtaga sådane åtgärder, att drawback-systemet måtte samtidigt i Sverige och Norrige upphöra; hvilket Bonde-Ståndets beslut, då något dermed likartadt ej är af de öfriga Stånden fattadt, icke lärer kunna till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 4 Aug. 1854. ttevillnings-Vlskotlels Memorial, N:o 23. 5 HI:o 23.
Anie. till Exp.-Utsk. d. 4 Aug. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af'
Riks-Ståndens olika beslut, rörande stämplade p upper s-afgiflen.
Enligt Bevillnings-Utskottet tillhandakomma Protokolls-utdrag, hafva RiksStånden vid behandling ej mindre af Utskottets Betänkande N:o 10, angående stämplade pappers-afgiften, än äfven af det under N:o 17 af Utskottet afgifna utlåtande öfver anmärkningar, som mot vissa till Utskottet återremitterade delar af berörda Betänkande och dertill hörande förslag till författning i ämnet blifvit framställda, uti nedannämnde punkter stannat uti skiljaktiga beslut; med anledning hvaraf Utskottet, med anmälan att dess förslag i Betänkandet N:o 10, jemte de ändringar och tillägg, Utlåtandet N:o 17 innehåller, i öfrigt blifvit af samtliga Riks-Stånden godkändt, härmed får afgifva förslag såväl till de skiljaktiga beslutens sammanjemkning, som ock till de propositioner, enligt hvilka, i händelse sammanjemkning icke kan åvägabringas, omröstning i förstärkt Utskott bör ega rum. § 5.
Det af Utskottet framställda förslag om förändradt sätt för beräkning af stämpladt papper till Fullmakter, Konstitutorialer, Förordnanden in. m. å verkliga tjenster, äfvensom den, i öfverensstämmelse med detta förslag, förändrade lydelse af 5 och 6 §§ i författningen, har af samtliga Riks-Stånden blifvit god - 6 Beviltnings-Ulskottels Memorial, _Y:o 23. kändt, hvarvid likväl Ridderskapet och Adeln, efter det i 5 § förekommande nya stadgande: ”Den, hvilken erhållit dylik beställning — — — redan erlagt lösen,” beslutat följande tillägg: »För sadan tillökning i lön på Stat, sorn tillfaller löntagare utan transport eller befordran till annan tjenst, erlägges stämpladt papper efter enahanda grunder, sorn vid för1 flyttning till högre longi men sorn berörde tillägg alser endast ett förtydligande af ifrågavarande stadgande, lärer, vid Utskottets af 3 Stånd godkända, redaktion böra förblifva. § 8.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden hafva godkänt den redaktion af stadgandet rörande s. k. torp-kontrakters kartering, som af Utskottet blifvit föreslagen, hvaremot Preste-Ständet utbytt det derstädes förekommande uttrycket: ”värdet af de årliga prestationerne” emot orden:
"värdet af ett års prestationer;» men då 3 Stånd godkänt Utskottets redaktion, lärer densamma böra förblifva oförändrad.
Det al Utskottet i 4:de punkten 2:dra mom. af ofvanstående § föreslagna förändrade stadgande i afseende ä kartering af sådane köpe-, bytes- och gåfvobref, som, förrän uppbud skett, å annor man transporteras eller öfverlåtas, enligt hvilket förslag förnyad kartering af dylika handlingar icke skulle ifrågakomma, då öfverlåtelsen eger rum inom den för lagfart föreskrifna tid, räknad ifrån första köpet, har af Preste-, Borgare- oell Bonde-Stånden blifvit godkändi, hvaremot Ridderskapet och Adeln, med ogillande af detsamma, ansett nu gällande stadgande böra bibehållas.
Till följd häraf och så vida Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda sitt skiljaktiga beslut och förena sig med de öfriga Stånden, kommer omröstning att ega rum, för hvilket fall Utskottet föreslår följande proposition: 1 :o. Den, som bifaller Utskottets, af 3 Stånd godkända, förslag, att 2:dra mom. af 4:de punkten i 8 § må erhålla följande lydelse: ?b arder köpe-, bytes- eller gåfvo-bref förr än uppbud skett, å annor man transporterad/ eller öfver - Bevillnings-UIskolMs Memorial, N:o 13. 7 lätet, belugges handlingen med ny karta, e/Ve/' nyssberörde grund, för hvarje transport eller öfverlåtelse, sä vida icke densamma eger rum inom den för lagfart föreskrifna tid, räknad ifrån första köpet, i hvilket fall förnyad kar ter ing ej ifrågakomma•,» röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, kommer, på sätt Ridderskapet och Adelil beslutat, berörde moment att bibehålla sin nuvarande lydelse: ■'['arder köpe-, bytes-eller gåfvobref, förr än uppbud skett, å annor'man transporteradt eller öfverlåtet, belägges handlingen med ny karta, efter nyssberörde grund, för hvarje transport eller öfverlåtelse.»
< Ett i 4 mom. af 8 § under rubriken köpebref förekommande uttryck nper läst» har af Ridderskapet och Adeln blifvit förändradt till »för läst»; men sorn de öfriga Stånden godkänt detsamma, lärer dervid få förblifva.
Sedan, i anledning af, inom Bonde-Ståndet väckta, motioner om nedsättning i beloppet af den afgift, hvilken vid åbo-ombyten å kronoskatte- och kronorusthålls-hemman, i stället för den fordna »afträdes-afgiften» till Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-krigsmans-kassorna, nu mera utgår i stämpladt papper, Utskottet i Betänkandet N:o 10 förmält sig icke kunna någon sådan nedsättning tillstyrka, så hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden gillat berörde yttrande, men Bonde-Ståndet för sin del beslutat nedsättning af ifrågavarande afgift från 1 procent till 1 per mille af köpe- eller transportsumman.