Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa åtgärder, ehuru lefvande och berömvärda, skola dock såsom egentligt beroende på hederskänslan och den fria viljan ho-s en hvar, sannolikt ej medföra den verkan, man önskar, se åstadkommen, och nitet för den goda saken förlamas, örn den ej vinner understöd genom yttre förhållanden, såsom inskränkning i lättheten att förvärfva och tillfällena att åtkomma den frestande varan.
Vigten deraf, ehuru af inånga emotsagd, har jag trott mig finna bekräftad genom den nog' samma iakttagelse, att dryckenskapen bland allmogen stått i ett bestämd förhållande till bränvinspriserna.
Dessas betydliga fallande förliden år vin ålföljdt af några icke omärkliga tecken till ett ånyo gryende rylleri-öfve‘" dåd, sorn under nästföregående tiden synts aftagande och mera sällspord * Den starkare trafik, som genom flere delar af detta Län äger rum, och* flere landsvägar, sorn genomlöpa det, hafva ock föranledt till ett betydli - gare antal bran vins-försäljningsställen; och måhända har man i förra tider, utan att för ögonen äga de menliga följder, som efterkommande deraf erfara, mindre sparsamt, än som vederbort, beviljat dylika rättigheter; ty ofelbart skulle krogarnes antal, med afseende å det verkliga behofvet, kunna minskas.
Denna olägenhet har vid åtskilliga tillfällen varit ämne för presterskapets anmärkningar, och några Församlingar hafva till och med, vid deras m atil i ghe ts-fö re ninga r, besluta anhålla örn krogars afsk adan do.
Den rättelse, som häraf påkallas, lärer dock endast småningom kunna och höra försiggå; när i behörig ordning tillkomna bränvins-försäljnings-rättigheter ej kunna, annorlunda ani mohn af afgång bland innehafvarne, indragas, samt äfven vid en sådan indragning måste förfaras med mycken varsamhet, för alt icke, genom ett allt för häftigt anfall på en gammal vana, innan den genom tiden och en bättre upplysning hunnit till någon del afnötas, befordra ett, måhända större ondt, lönnkrögeriet, hvilket tvifvelsutan redan utöfvar en skadlig inflytelse och, så länge det gynnas af ett inbilladt behof eller en böjelse hos allmänheten, icke blifver åtkomligt för den strängaste vaksamhet; särdeles då det tager en så hemlig väg, att, hvad understundom inträffar, husbönder lemna bränvin åt sina drängar i afskrifning på lön.
En annan för moraliteten menlig omständighet är verkan af de exempel af lyx och hvarjehanda sjelfsvåld, som från hufvudstaden utsprides, dels genom allmogens tätare besök derstädes, och dels genom derifrån skeende utflyttningar vanligen af sådane personer, som i hufvudstaden förspill sin välfärd, och, sökande en nödtvungen tillflykt i landsorten, dit medföra sin bedröfliga efterdöinelse.
Enda medlet mot detta; af sakens natur härflutna onda ligger i den reaktion, lagskipningen, själavården och »rdnings-polisen kunna åstadkomma.
En tredje omständighet, i synnerhet fruktbar, örn man följer listan af inom Länet begagna, vid domstolarne åtalade förbrytelser, äro de i Stockholm befintlige korrektions-inrättningär.
Brist på arbetare i orterna och flen ymniga tillgången att på nämnde ställen erhålla dem på lindriga vilgor, hafva inledt, särdeles den torftigare allmogen och medellöse jordbrukarn i allmänhet, till begagnande af detta tillfälle.
Dessa försök utfalla dock °ha högst olyckligt.
Någon gång gör måhända bonden ett otjenligt val och biger en sämre för en bättre; och sådant är ganska förklarligt bland dea stora mängd af dessa varelser, som, liit församlade från alla orter af frihet och skilda från de naturliga afnämarne, deras anhöriga och bekanta 1 hemorterna, nu se möjligheten till frihetens återvinnande bero på sinni - pen, eller elen förbättring de under en föregående lid kunnat ådagalägga, men sorn, beklagligen, ofta visar sig föga allvarlig.
Efter hvad jag trott mig erfara under daglig behandling af dylika personer, finnas ock många bland deni, bos hvilka en långvarig och hopplös frihets-förlust, stundom föranledd af icke så grofva vanarter, i förening med ett förderfvadt umgänge, alstrat en hårdnad i lynnet, en fiendtlighet mot samhälls-ordningen, “ som sedermera svårligen förmildras, och vid ringa anledning eller frestelse utbryter i nya, gröfre brott.
Utom den omedelbara verkningen häraf påjj säkerheten och ordningen, måste oftare återkommande exempel af förbrytelser, naturligen, äfven hos de oförderfvade minska det afskyvärda deri, och vanan att se och umgås med stämplade förbrytare menligt verka på den moraliska känslan.
Detta har emedlertid, såsom det synes, minskat hågen för begagnande af ifrågavarande utväg, och, med afseende å ortens bästa, kail jag ej annat än anse det för en lycka, ehuru det strider emot korrektions-inrättningarnes ändamål och deras behof att försprida de deT insatte i den mohn nya inkomma.
Utan att tillåta mig bedömmande af de högre, allmännare grunder, som, vid nämnde inrättningars organisation härstädes, kunnat föranleda eders Kongl. Maj:ts nådiga beslut i ett för samhället viktigt ämne, deruti eders Kongl. Maj:ts städse erfarna omsorg för sina undersåtares väl af deni tacksamt erkännes; bär jag ansett för en ovilkorlig pligt,'att icke undandölja, hvad jag härutinnan erfarit om förhållandet i det Län, hvars angelägenheter mig nådigst blifvit oinbetrodt att vårda.
Men örn raan icke vill förbise, att anledningarne till större delen äro af yttre och lokal natur; och örn man, för sig afskild betraktar den egentliga och infödda befolkningen; så gäller derom det ovedersägliga omdöme, ali goda seder och laglydnad med färre undantag, än man under sådana förhållanden hade anspråk att förvänta, hållas i helgd.
Det ekonomiska tillståndet fortfar att vara nöjaktigt: behållet, hos mängden, och förmöget hos några.
Talande bevis derom äro luonoutskyldernas i allmänhet jemna inflytande, minskadt antal lagsökningar, så hos Landshöfdingen som vid domstolarne, och tid efter annan skeende egendoms köp af personer bland allmogen.
Hemmansbrukare, med tunga landlbo-koP' trakter, och en mängd statdrängar med deras familjer göra dock, i synnerhet närmare hufvudstaden, undantag.
I den icke utan skäl öfverklagade bristen på arbetare, och de i följd häraf uppstegrade dagsverks-prisen och tjenstehjon s-lön enia ligger ock pM hinrica i ,, , re förkofran, som jenina skördar af en av °l ° ^ admdnnare °ch hastigatillfällen oell binäringar med flera under'n^fö !?'1 ,n01l> Sodrl »fsättnings1 annat fall, skulle bort åstadkomma T? b r °Su ""i"1"* <*"»«»«, dels i inflyttningar till hnfvudstadén,' devell mlwflIn '“.‘'f"1"5 äto betsera ungdom frestas ali försöka sin lycka- och de f I °"r “r' da förändring, som föregått vid in,, l ,y i Cl1 , den förr omnämndå vissa dela; afdem *“toreafs/Ä Pä de» tid, vudgodsen, var behofvet af daglönare mindre^och /* vid huf“ lemnade en säker tillgång på öfvide viri n t’
,a deSfa arketares familjer stell jon.
Nu bär deremot L omvända förliålländet Ä "T,T,"' hemmans och torns afhvcanda „__. lntladt, att det, genom vid egendomarne kl afver ökad arbetsk °d In»ai’’ utvidgade jordbruket penning eller leif d«*- ån en arbetsnyttig person och denetus • ke egentligen lemna mer gra ämnen till dugliga arbete H rh I I "h,r“*0?“u* »MW. nifrid, missförstä°dt8begTr efter t i T",'“ W ?'beta-llas“"
Kr första anledning och väckelse träffas jusi ’
I f°C * bosättning, hvars drängar, och derigenom arbetaJni nnSn lr, JaHIIlda bruket Ogifta stat tillsyneu, ulan att derigenom deras \, noggraniia>e husbonde
Delta okloka sträfvande går understundom3/*fö0' * Verk,.i?heten förbättras. half stat eller mindre och l t | i /i d1erha,n’ att tjeder antagas på af ett lönlöst försvar ned// sfr!
r" hr'ehanda '^tidningar hvar och På hvad sätt de tunna5’ Z f *■«*. utkomst, herna medföra likväl för tienarne förr- ■ ame elst okade tjenstehjons-lö °eh inbillade behof, för hvilkas fyllande T*/ Ja,tl?ad a.n fl'eslelse t’1! lyx sakna utvörr.
Och >.
,.... de framdeles, sig sjelfve lemnade hände förhållande till Arbeta nies °'l V/'1!, VISa‘ S-8 ®tadse 1 ett vexelverkan! dagars förtjenst blir lilli - n-ld8f-af ")nta SI» frihet, ålit efter som följande: spanmä -prLernas 1U > for, lefnadsbe,kf veu under några putvertom.
' P * faI1 foTO,saka dagsverks-prisernes stigande, rle styrelsen bil * <■’«*» »Kjelpan runnen erfarenhet &rftÄ1,“1,,’,J“,“J 1,11 hi>(d* S»"™ hellof och »U flere kloka jordbro blia r d<* är icke Ukårnes brukande fleron) egna >•
1 , ’ /f fordlla sället egede f nied Hägen mh,SkningS, ^l?SV"l,f01l,‘"t,e' ?f''a ”***». *.r, Sm äf “• i det hela pålitligare.
Det närvarande fin’| »V|d ”Ppdnfna årsinkomster ande foi hållandet måste emedlertid, i 8 följd af sakens natur, kännbarast drabba den mindre bemedlade jordbrukaren.
Arbetslönernas pris, olika under olika lider af året och i »särskilta delar af Länet, omvexla, efter allmännaste beräkningen, mellan 82 och 4° sk.
Banko för ett mansdagsverke på egen kost — under sommartiderna ända till 44 sk.; samt för qvinsdagsverke 16—20 å 24 sk.
Jordbruket^ som af ålder varit och ännu är denna orts hufvudsakliga näring, fortfar att, i allmänhet, idkas efter enahanda metod: det vill säga med åkerjorden till ena hälften besådd, den andra liggande i träde, samt med ständiga ängar och betesmarker.
Hvad som kan anmärkas såsom skiljaktigt från förra tider, är dock en, äfven hos allmogen, tilltagande håg för odling och rödjning, samt omtanka att genom noggrannare brukning och dikning öka jordens bördighet.
Vexelbruk träffas väl på ett och annat ställe i trakterna omkring hufvudstaden, der bättre tillgång på gödsel-ämnen sådant föranledt; men på få ställen i Länets öfriga delar, hvartill den kortare arbetstid, klimatet medgifver, höga dagsverks-priser, och en allt mer och mer tilltagande brist på stängselvirke i de trakter, der jordbruket är invånarnes egentliga yrke, äro de verkande orsakerna.
Produktionen af råg, hvete och vårsäd står i samma inbördes förhållande sorn förut; så att råg-sädet utgör det hufvudsakliga.
Efter nedsatt beräkning på de grunder, som i detta ämne stå att finna, utgör årliga utsädet af hvete 3,790!? tunnor, råg 29,120!? t:r, korn i4»475i| t:r, bafra 4,97i*:r’ blandsäd 3,o53A t:r, ärter 2,918^ t:r.
Odlingen af potates bär märkbart tilltaget, äfvensom konsumtionen deraf, såmedelst att potäterna allmännare användas till boskaps gödande.
Att med något sken af sannolikhet bestämma utsädesqvantiteten, är likväl föga verkställbar^, i anseende till del stora antalet af mindre jordrymder, hvilka, utom hemmansägorne, vid torp och backstugor, dertill användas.
Linodlingen, ehuru den ännu icke utgör något hufvudsakligt näringsfång, har betydligen utvidgats, i synnerhet bland allmogen och innehafvarne af mindre jordlägenheter, till verklig vinst för odlarne, som dock till större delen sakna den färdighet och kunskap, sorn erfordras till linets beredning, och hvilka, då de en gäng föfnr hriSnit allmämTe jufvas, synas lätt kunna föröka detta slags kultur till mer, an hvad den nu är, knappt tillräcklig för husbehof.
FnlD.eie';° T'68 ,°dlTg af,hamPa och humla snarare minskas än ökas “riol Ä±rl"SkBS de""“ Sed”"e "" ‘ va™
Då skördarne under ifrågavarande fem åren varit dels goda dels fullt medelmåttiga, hafva de ock lemnat betydliga öfverskott öfver egna behof hvaraf hvete och en del råg oförvandlad afyttras i Hufvudstaden, men en re egendoma0rbelyd g h,tko“rner i form af bränvin från åtskilliga stör . ..
, Sädane f°r Örtens jordbruk gynsamma förhållanden hafva ei kunnat förfela att underhålla och lifva hågen för odlingar, hvilka, i mohn af ullig teorin få tig.* tlIlgän6ar» årllSen uPPväxa> och hvaraf några äro af ansen-1 Ouf*ZTR?det OChT .Riddaren af.
Maj:ts Wasa-orden N Dufva har å säterierna Lina, Hanstavik och Tvetaberg, samt frälsehemmanen Meltveta och Morby 1 Öknebo
Härad anställt odlingar lilien sammantagen rymd af 3„ tunne- 20 kappland, dels genom rothuggning, plöjning och branning af odugliga ängar och träsk, och dels genom uppbruknmg till åkergärden af odugliga beteshagar.
Kammar-Rådet, äfven i Eders ‘ Befalll‘'ngshafvandes förra berättelse nämd såsom verksam lare, h 1 till en stor del beredt sig utrymme dertill genom förut skedde eli nu ytterligare foretagne vattensänkningar och dambyggnuder i fyra yar, hvilkas utlopp ian ägt disponera, och är för närvarande sysselsatt med ett ännu ofulländadt företag, att, genom uppbrytning och murning a en igenramläd mina, som upptäckts hafva fordom varit ledd från malmön 1 säteriet
Anstads ägor under en hög stenbacke, framskaffa vatten tio säteris läsre Öfversten och Riddaren af Eders Kongl. Maj:ts Svärds-o-den P f hagelstam, hvars vidsträckta odlingar och vatten-afledningar å egendomen ^rcedna^e^ttdenM0^?
°“närn.,ies 1 tölTa berättelse,!, bär under \L åd, f f°™.k,at dem med omkring 120 tunneland, samt betyda *>tt iordhU^3 fl- j!kana^en* Öfversten, som för bestridande af >tt jordbruk foijer det aldre sättet, att, genom anläggning af jordtorp berell arbfar.eIl 1 T. 3f od,lu»arnes tillväxt, bär, utom dea längd Wignader dertill erfodrats, äfven utfört flere mekaniska anläggningar såLandsh.
Femårs-Berättelse för Stochholms Län.
Ö° 0 a’ .-1 och grvn-qvarnar, sgm lemna utmärkt god tillverkning, hvaraf £iÄnenIryin?d dubbelverk af jern, samt ett Imber"!- ningsmachineri af sällsynt föirdelaklg sammansättning.
. Tl sö
Utom betydliga odlingar vid Udby och‘ *h sedan Udby socken tillhörige ,Yiktualie-band anden C. ^brebamsen £ #f qvarnar är .83. nedbrunni ägaren drifis genom sten och 3 våningars j » dubbel utvexling, hvarmed hissnings-raa förträfiligt inrättad mekanik med ^ "tT~7v;lkrt för orten och Imfchineri och slipverk jemväl utmärkt genom föreningen 1Ä”3® - u .a^ <«»*»• *■- Skebol i Botkyrka -eken en Herr Grefve C. C. Piper, kafva 70,t“”n'a"i >Xydimdc,tillhörigt Herr säteriet Djursholm ' »“^f^h^t EXfrU Grefvinnan Wirsén,; >64 Stats-Råilel m. ”>•
Grefve ^ | mossar; vid Rydboholm tunnland, dels ofruktbar ängsmark, dels ka Gref„ M.
Brahes
En i Ryds socken, tillhörigt en al 1J "aptem„
Bring, Arrendator kefru, Grefvinnan A- Brahe, 8 j m Runca i Eds socken, 81 af Ancarcronska familjens fidei- omi S , socken tillhörig Kontraktstunnland; vid egendomen Jacobsberg 1 AJferfa““ Gref?e Ph. von Schwerin, Prosten Grefve B. von Schwerin och Öfversten Grafve & samt vid Öfverste-bostället Jisne» Trafvenfeldt vid Skidsta, hvardera stället 3d tunnland; och af Majo hsägare hafva dess Husby Skederids socken, 3o tunnland.
En. manga b ^ ^ utom anställt odlingar a nain re rym er fgr handen., i mohn af inar finnas, der icke något sådant ®lbe‘e “?tv?8 " 'traUteroch förnäm tillgångar och utrymme, hvilket sednare ’ ... ^ förökning pro ligast °i Färentuna härad, nu ^^aläg^ än duktionen af jordens alster salunda rödjningar och brytningar, ytterligare, örn man härtill lagger d^mindre råd ,nig ^ hyar sorn, efter godsägarnes exempel, af allden t t g e. j ÅkeI* för sier inskränkta, dock sammantague blifva at na& y ä och nordliga delarne d i- - hafva till exempel isätra och Ruggsätra byalag mossor uppodlat icke mindre än 4» tunnland. hemmansägare ‘ '“*U* 11 sjöarne Kärfven och Ginningen, för att medelst undanrödjande af dea derigenom orsakade uppdämning förbättra sina ängsmarker.
För enahanda ändamål bär vattendraget mellan sjöarne Floden och Långsjön i Allmunge socken, till följd af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande laga kraft vunne utslag, skolat under sommaren sistlidet år upprånsas, ehuru detta arbete, i anseende till det då fallna, ymniga regn, endast till dea mindre, oundgängligaste delen kunnat verkställas.
Öfver uppdämning, som skall af Kolerncora qvarn förorsakas i sjön Wellen, är af ägaren till Rungarns säteri i Bladåkers socken klagan väckt med påstående om qvärnens utöfning, hvilken tvist dock ännu icke är vid första domstolafdömd.
I sammanhang härmed har ock spanmålens afsättlighet och lättheten att genom bränvins-bränning vända den till penningar, bragt åkerbruket något öfver dess naturliga gräns, så att understundom arbete derå nedlägges och odlingar anställas på ängs- och betesmarkens bekostnad.
Snarast är en förbättring att vänta i /årofveln, som redan hämtat märkbar uppmuntran och fördel af sistförflutna årens förhöjda ullpriser.
Några betydligare schäferier hafva ännu ej af enskilde hunnit hildas; men orten har dertill flere inbjudande lägenheter, hvilkas ägare äro sysselsatte med sådane anläggningar.
I Såsom undantag från boskapsskötselns tillstånd i allmänhet, måste nämnas den tydliga förkofran, som visar sig i häst-kulturen, dels framkallad af en mera stadgad välmåga hos hondén, hvarom den städse utgör ett bland de tillförlitligaste bevis, och dels närmare förorsakad genom tillfällen till stobetäckning af sqvadronsbeskällare och från Strömsholms stuteri utsände hingstar.
Och vid remonteringar för den i Länet förlagde del af Lif-Regementets DragonCorps, Ilar, under de sista åren, alltid tillgång varit till val bland uppviste remonter af provinsens egen afvel.
Desse Intaga väl en icke obetydlig areal af Länet, som innehåller fyra härads-allmänningar, nemligen Sollentuna samt Erlinghundra, Långhundra och Semminghundra häraders; utom några Socken-allmänningar, samt enskifta skogar af större omfång i Huddinge, Vesterhanninge och Sorunda socknar af Södertörn, samt skärgårds-socknarne och bergsbruks-orterna i Roslagen.
Men den lockande afsättningen till hufvudstaden, fyllandet af jern verkens jemna behof, ångfartygens och bränneriernas konsumtion, öka åtgången synbarligen öfver den naturliga återväxten, som på få ställen af enskifte understödes genom plantering och beräknad afvexling.
Det tillkommer framtiden att utvisa, hvad verkan i detta hänseende, kan följa på exemplet af den klokare, systematiska hushållning, som iakttages med allmännings-skogarne.
Å Sollentuna och Semminghundra allmänningar har trakthugguing, redan vid förra berättelsens afgifvande beredd, sedermera iakttagits med den ytterligare sparsamhet, behofven tillåtit; och fortgången häraf skall ofelbart bringa dessa skogar derhän, att de för orten blifva ett beräkneligt förråd af verkligt värde.
Sedan Eders Kongl. Maj.'t i nådig skrifvelse till Kammar-Kollegium den 3o:de November sistlidet år behagat tillåta, att äfven Långhundra och Erlinghundra Härads-allmänningar må än vidare under allmän vård förblifva, hafva under detta års sommar, förberedande åtgärder blifvit vidtagne, att å dem införa enahanda afverkniiigs-melod, och hvaraf samma nyttiga påföljd synes kunna beräknas, åtminstone å de af nämnde skogar, sorni genom sitt läge göra en pålitlig bevakning och vård möjlig.
Sammantagna averkningen å alla dessa allmännings.skogar, till sitt omfång beskrifna i den sista underdåniga berättelsen, har under desse fern åren uppgått till 2,4go stycken timmer, i,354 lass gärdsel, 566 lass stör och 2,179 lass ved.
I Öknebo härad finnes tre sockne-allmänningar, hvaraf dock tvenne äro delade.
Värdige allmänning delades 1809 efter oförmedladt mantal, utan afseende på hemmanens bättre eller sämre skogstillgång, och vårdas nu af gemensamt underhållen vaktare.
Den tredje allmänningen, tillhörig Öfver- och Ytter-Jerna socknar, och ännu odelad., har genom försummad vård och skogseldar lidit mycken skada.
Byggnads- och stängsel-sättet är lika föga skonande för skogstillgångarne, som förut, med några färre undantag å större egendomar, samt vid jernverk och hyttor, der sten, samt ler- och slagg-tegel till byggnader användas.
Då de, med få undantag, äro grundade på Dannemora bergslags, för sin utmärkta godhet eftersökta malmer, hafva priserna hållit sig oberoende af de konjunkturförändringar, hvaraf andra orters bergsbruk haft känning.
Den enda betänklighet, som härvid framställer sig, ehuru elen ännu endast förer framtiden, är att bristande skogstillgång kunde komma alt göra inskränkning i rörelsen nödvändig.
Åtskilige bruksägares under sednare åren ' röjda omtanka, att, genom inköp af skogshemman och införande afenplanenlig skogshushållning, betrygga sina behof, leninar dock rum för den förhoppning, att åtminstone några vidsträcktare verkningar af en sådan olägenhet skola kunna förekommas, dertill, lyckligtvis tiden ej ännu kali anses vara försäten.
Vid Herrängs grufvor, hvilka i sednaste berättelsen anmäldes • såsom af nyo upptagne, fortgår brytningen och är uti jemt tilltagande.
Utom arbetsförtjensten i orten, bär denna gruf-brytning således öppnat tillfälle för allmogen till en indrägtig fraktvinst.
Af enskilte personer utom
Dannemora bergslag äro derjemte brytningar företagne å den så kallade gruf-skogen 1 — 14 — Wahlö socken, samt Roddarne hemman i Hökhufvuds socken, äfvensom några äldre jernskärpningar vid Koxut i Börstels socken blifvit upptagne.
Å Jerna sockne-allmänning i Öknebo härad har likaledes en gammal jerngrufva blifvit af ett bolag under de tre sista åren ånyo bearbetad, i ändamål att använda malmen, som skall vara af god halt, vid gjuterier i Östergöthland och Södermanland; hvilket likväl i anseende till inträffade barvintrar och grufvans aflägsenhet från lastage-platsen vid saltsjön, hittills mött hinder.
Det oaktadt fortsättes brytningen driftigt med fjorton ständiga arbetare.
I Wårdinge Socken af nyssnämnde härad finnes åtskillige kalkbrott med 5 ugnar, hvilkas tillverkning fyller ortens behof och skulle kunna uppdrifvas vida derutöfver, örn afsältningen vore starkare och transporten till Stockholm mindre obeqväm.
Af mera betydenhet är ett kalkbrott i Sorunda socken Sotholms härad, tillhörigt Öfversten och Riddaren Frih. C. H. Anckarsvärd.
Tretton arbetare äro der dagligen sysselsatte, och transporten bestrides genom ett af ägaren dertill inrättadl ångfartyg.
Andre brukj fabriker och näringar.
Utom mjöl- och såg-qvarnar för orternas behof, samt tegel-tillverkningen, hvilken derutöfver, likasom förut, har förmonligt afsättnings-tillfälle i Stockholm, äro, bland de mekaniska inrättningar och fabriker af ädlare art, som i Länet finnas, några andre icke af större och anmärkningsvärd vigt, än Gustafsbergs porcellains-och vaxljus-fabrik, Kummelnäs fabrik för ättika, skedvatten, färger och åtskilliga syror, samt Tumba pappersbruk, belägna, de tvenne förstnämnde å Wermdön och det sednare i Svartlösa härad Botkyrka socken.
Dessas antal är ock minskadt till 6, hvilka, i den mohn de afgå, skola fullkomligen kunna ersättas äf fabrikens egna lärlingar.
Då, i anseende till vattenbrist under sommartiderna, längre afbrott ägt ruin * driften af de för massa-beredningen inrättade qvarnar, dertill vattnet från en ofvan liggande insjö genom underjordisk rörläggning framledes, och i en nästan lodrätt pumpstock uppreses öfver ett hjul af 3a fots diameter, har fabriksbolag^ nödgats anskaffa cn mindre ångmachin af 9 hästkrafter, beräknad att, när så behöfves, draga, icke blott nämnde qvarn med sin* 3i par stenar eller så kallade kypar, utan ock, på samma gång, en sto1' kross-anstalt och nio andra massa-kypar, hvilka förr drifvits med oxar.
Porcellains-tillverkningen, som varit i jemt stigande, uppskattas för sista året till 82,570 R:dr, och vaxljus-tillverkningen till 14,100 R:dr.
Vid Tumba häfva likaledes nya mekaniska inrättningar med ångkraft och af ypperlig, för ändamålet tjenlig sammansättning, blifvit anbragte.
Fabriksinrättningar, utom de i förra underdåniga berättelserna nämnda, äro en af Grosshandlaren Daevel på Äppelviken i Bromma, enligt särskilt privilegium gjord anledning för beredande af lakeradt läder och förfärdigande af hvarjehanda munderiugs-persedlaj’, dervid tillverkningen, som fortgått endast under sistlidet år, är uppgifven till 4°° R;dr Banko; ett af Åldermanen Wolffram vid Sundbyberg i samma socken inrättadt vaxblekeri, der tillverkningen under sistlidet år uppgått till 3,862 R:dr 24 sk. ^anko; samt ett garfveri vid Liljeholmen, med årlig tillverkning af io,5oo skålp. sålläder.
Bland förut varande fabriker, som vunnit märkbar förkofran, kunna hämnas kimröks- och beckbruket vid Hermansdahl och Finnboda å Sickan, den vid Charlottendahl i Brännkyrka socken varande fabrik för gröfre bladén, samt kattuns-tryckeriet och bomulls-väfveriet vid Wägtorpet isolda socken, der väfstolarnes antal blifvit ökadt från 3 till 6, och ett kemiskt blekeri inrättadt.
De Öfrige, till största delen i hufvudstadens gransbap, anlagde fabriks-inrättningar befinnes, utan synnerlig förändring, på Samma grad af obetydlighet.
Entreprenörer med större kapital synas än för dylika företag föredraga sjelfva liufvudstaden, hvars lokala förmoll. er i afseende å transport och afsättning sannolikt öfverväga den bespan, 1g i hushyra och andre lefnads-omkostningar, landsorten erbjuder.
Den vid stärkelse-bruket å Kongl.
Arbets-styrkan, som år 1828 var i5i personer, hade i832 minskats till 127.