Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det har blifvit beräknadt och erfarenheten har också visat, att de å Statens stambanor använda lokomotiver förmå, äfven under mindre gynnande omständigheter, framdraga ett bantåg antingen af 20 vagnar, inrymmande 780 passagerare med deras bagage, eller af 20 godsvagnar med en sammanräknad last af 2,400 centner.
Af erfarenheten känner man, att en trafik icke behöfver vara särdeles utbildad för att erfordra ett lokomotiv för hvarje 2:dra mil af jernbanans längd; och då de föreslagna svagare lokomotivcrna i effekt således endast motsvara j af de å Statens banor använde*), skulle således trenne sådana erfordras för hvarje 2 mil.
Kostnaden för dessa sednare å 36,000 R:dr per st, uppgår till 108,000 R:dr, men ett af Statens lokomotiver, som motsvarar dessa trenne, kostar endast 50,000 R:dr; således är skilnaden 58,000 R:dr till fördel och vinst för konstruktion af starkare lokomotiver å hvarje 2 mil af banans längd.
I det föregående är ådagalagdt, att vinsten per mil, vid användandet af de svagare i stället för de starkare rälerna, endast utgjorde 19,920 R:dr och således för 2 mil 39,840 R:dr Runt, Jemför man nu denna vinst vid användandet af svagare räler med den, genom behofvet af ett större antal mindre lokomotiver, uppkommande förlusten, så visar sig, att de starkare rälerna och lokomotivcrna äfven i ekonomiskt afseende äro de fördelaktigaste**).
Men det är icke allenast dessa förhållanden i afseende på rälernas styrka och rörelsematerielens första uppsättning, som böra tagas i öfvervägande, utan äfven följande omständigheter, hvilka i hög grad öka företrädet af den starkare lokomotiv-konstruktionen, som vid Statens jernvägsbyggnader blifvit antagen.
Då, för att uträtta samma arbete eller framdraga samma tyngder, 3:ne lokomotiver, i stället för ett, måste användas på en med svagare räler belagd bana, så inses lätt till hvilken grad driftkostnaden derigenom kommer att ökas; och om man t. ex. antager, att 250 mil dagligen trafikeras, så skulle denna kostnad för ifrågavarande miltal med ränta på ränta under 20 års tid, säkert växa till en lika stor summa, som Kapten Nerman anser vara “onödigtvis bortkastad" genom *) Enligt Löjtnant Nermans uppgift skullo ett lokomotiv, passande för 15 tt :s räler, endast draga 5 vagnar med 110 passagerare jemte tendern. **)
Det kan icke bestridas, att 2:ne mindre lokomotiver ofta skulle kunna besörja rörelsen; ja, någon gång äfven ett; men en utbildad trafik, som tager de större lokomotivernas hela kraft i anspråk, behöfver 3:ne mindre på 15 tt :s räler, och om de sednares hela antal da och då blefve obehöfligt, måste det dock finnas. 12 Bilaga till Stats-Utskoltets Utlåtande N.-o 86. användandet af de tyngre rälerna om 21 i €1:s vigt å Statens jernvägar, i stället för de lättare om 15 ff per fot.
Då Kapten Nerman tager förhållandena på Leipziger-Dresden-banan till rättesnöre för bedömandet af hvad som på våra stambanor skulle vara tillräckligt, har han icke öfvervägt, att denna bana har dubbla spår och stigningar af endast 1:200.
Användandet af de svagare rälerna och de mindre lokomotiverna antyder, att, vid en tilltagande rörelse, håda delarne borde ombytas; men huru skulle detta tillgå på en Statsbana med en utbildad och ordnad trafik? huru skulle man förfara med byggnader, verkstäder och alla andra inrättningar, som blifvit ordnade efter en helt annan storlek och konstruktion å lokomotiverna m. m. ? och hvilka stora förluster skulle det icke medföra att ombyta materiel på t, ex. hanor af den utsträckning, som emellan Stockholm, Göteborg och Malmö.
Att Statsbanorna och deras materiel således från början måste inrättas efter en mera utbildad trafiks fordringar, och icke efter stundens utan framtidens kraf, torde väl icke med sann omtanka för det allmänna vara förenligt.
Det har äfven ingått i beräkningen vid anläggandet af Statsbanorna att till en början just i ekonomiskt afseende kunna sammanhålla passagerare- och godstrafiken i samma tåg, och för detta ändamål äro starka lokomotiver äfven nödvändiga, Huru skulle väl trafiken å södra och vestra banorna nu bära sig, om man för de flesta tåg nödgades skicka 2:ne lokomotiver dagligen för att transportera de varor och de passagerare, som nu föras på ett bantåg?
De bantåg, hvilka för det närvarande redan äro ordnade närmast ändpunkterna af dessa banor och framdeles dagligen måste komma att bibehållas, böra, åtminstone för den första tiden och sannolikt för alltid medföra både passagerare och gods, och detta olta i ganska stora tränger, allt efter rörelsens fordringar under olika årstider och vid olika tillfällen.
Att särskilda godståg komma att anordnas i den mån varurörelsen utvecklas och blir mera konstant, är helt naturligt, men detta oaktadt bjuder ekonomi och beqvämlighet att bibehålla de sammansatta tågen på de flesta delarne af banorna, och vi kunna äfven af denna orsak aldrig undvara en stark materiel.
Dessutom kunna vi i Sverige lika litet sorn i andra Europeiska länder undgå att, sedan våra stambanor blifvit fullbordade, införa mera snabbgående bantåg för en hastigare befordran af såväl posten som passagerare och lättare gods, helst afstånden emellan de mera betydande handelsplatserne och vigtigare orterna inom landet äro jemförelsevis större än i andra länder.
Yåra stambanor kunna ej heller anses ändamålsenliga, om de ej medgifva uppfyllandet äfven ai detta behof; och om ej sådana tåg med en hastighet af öfver 4 mil i timman kunna befordras, uppfylla banorna icke sitt ändamål och allmänhetens fordringar.
Det skulle med skäl anses för en ofullkomlighet, i fall detta sednare vore overkställbar^ eller om till exempel passagerare, sedan de förenade södra och östra stambanorna blifvit fullbordade, icke skulle kunna på en dag, eller 14 å 15 timmar, tillryggalägga den 57 mil långa vägen emellan Stockholm och Malmö genom Östergötland, eller på 1| dag genom Westergötland öfver Dalköping.
Afståndet emellan Stockholm och Göteborg, som är nära 43 mil, bör kunna passeras på 10 å 12 timmar, och det antal passagerare med lättare gods, som på dessa bantåg alltjemt under vägen tillkommer, kan och bör icke afvisas, om jernvägen skall motsvara rörelsens fordringar och i ekonomiskt afseende bära sig.
Det blir dessutom en skyldighet att, såvidt möjligt är, med de ordinarie annonserade bantågen ISHnga till Stols-Utskottets Utlåtande N:o 86.
13 medföra det antal trafikerande, som pä de långa sträckorna vid de särskilda stationerna och på bestämda tider infinna sig.
Om jernvägen således skall kunna medföra en för rörelsen i vårt land nödvändig beqvämlighet och fördel, erfordras otvifvelaktigt lokomotiver, sådana som de vid Statsbanorna nu använda, af 20 till 22 tons vigt, och då erfarenheten lärt, att för sådana lokomotiver bör rälernas vigt vara omkring 21 //. och deröfver på hvarje löpande fot af banans längd, så torde väl det å Statens jernvägar tillämpade förhållandet mellan lokomotivernas tyngd och rälernas styrka få anses vara det rätta, Man har på sednare tider vid nya jernvägars anläggning alltjemt ökat rälernas vigt, och om det absolut rätta förhållandet emellan lokomotiverna och rälerna har man ingen fullkomlig visshet, enär detta beror på flere omständigheter, som äro svåra att bestämma, men det nu anförda förhållandet är dock det allmännast antagna.
Rörelsen å de för trafik öppnade stambanorna har redan lemnat den erfarenhet att densamma icke utan största svårighet, i synnerhet vissa dagar skulle kunnat bedrifvas med svagare lokomotiver och således i mindre tåg på enkel bana; och det torde innan kort visa sig, att man i hufvudstadens granskap behöfver framila med tränger, bestående af 20 till 30 vagnar; och med täta stigningar al 1:100 kommer man då snart till den erfarenheten, att lokomotivernas antagna storlek och rälernas styrka äro lika nödvändiga, som de i ekonomiskt afseende äro mest fördelaktiga. 14 Bilaga till Siats-Utskottets Utlåtande N:o 86.
Enligt till Chefen för Statens jcrnvägsbyggnader inkomne rapporter för Januari månad detta år från de för trafik öppnade bandelarne, hafva inkomsterna af den approximativa driftkostnaden för trafiken under samma månad varit följande:
Vestra Stamb anan jr ån Göteborg.
För 11,646 st. försålde passagerare-biljetter R:dr R:mt 14,364: 41.
„ 58,039 centner 2 <tt gods » » öfvervigt å bagage » » ^66: 14. „ befordring af posten » » arv! ao ,, åkdon, hästar och hundar » » 900: 8-- naketér » „ 383: 73- „ boskap ..... » * 382- 1±- Hyror för restaurationslokaler » »
Diverse inkomster •_ • • » » la‘ Summa R:dr R:mt 39,855: 06.
Approximativ driftkostnad:
Banans underhåll R;dr R:mt 9,969: 51- Trafik-afdelningen » » 09 Yerkstäder, maskiner och vagnar » » Igor 8"- Konsumerade materialier och diverse utgifter för förrådet . „ „ 7,48o: 92.
Summa R:dr R:mt 31,051: 85.
Södra Stambanan från Malmö:
För 19,651 st. försålde passagerare-biljetter . .' . . . . R:dr R:mt 10,744: 90.
„ 51,418 centner 79 ti gods » » 5,960: 56. * öfvervigt å bagage » » 196: 90. „ åkdon, hästar och hundar » » 127: 69. » paketer » » Ig 4j>- „ Boskap » » qn Diverse inkomster _________.
Summa R:dr R:mt 17,279: 63.
Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86. 15 Approximativ driftkostnad:
Banans underhåll R:dr R:mt 2,308: 59.
Trafik-afdelningen „ „ 7,739: 4.
"Verkstäder, maskiner, vagnar „ „ 3,397: 63.
Konsumerade materialier och diverse utgifter för förrådet.
„ ,, 4,725: 80.
Summa R:dr R:mt 18,171: 6.
Trafiken under
Februari månad kan icke med fullkomlig noggrannhet uppgifvas förr än i början af nästa.
Resultatet, såvidt hittills är kändt, visar sig sålunda: Vestra Stambanan från Götebor g: 7,377 passagerare, för hvilka inkomsterna, jemte de, som influtit för öfvervigt å bagage, postbefordring, paketer m. m., uppgått till .
R:dr R:mt 12,271: — 73,775 centner gods m. m „ „ 26,429: - Summa R:dr R:mt 38,700: — Södra Stambanan från Malmö: 15,123 passagerare m. m R:dr R:mt 8,857: — 87,430 centner gods m. m ,, ,, 9,390: — Summa R:dr R:mt 18,247: — Stockholm den 7 Mars 1860.
Enligt Utskottet numera tillhandakomne uppgifter har den approximativa driftkostnaden under Februari månad utgjort, för Vestra stambanan från Göteborg 31,757 R:dr 84 öre, samt för Södra stambanan från Malmö 18,247 R:dr 17 öre.
Den approximativa driftkostnaden för Januari och Februari månader utgör således för Yestra stambanan 62,709 R:dr 69 öre, och för den Södra 34,118 R:dr 9 öre, och hafva trafik-inkomsterna under Mars månad varit följande Vid Vestra stambanan från Göteborg R:mt R:dr 43,775.
Vid Södra stambanan från Malmö „ „ 20,832.
Stockholm den 13 April 1860. 16 Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86.
Litt. 1*.
(Transsumt.)
På derom framställd begäran får jag härmed öfverlemna: l:o) Uppgift å tjenstemän vid Statens jernvägar och deras arfvoden, såväl vid de under byggnad varande sorn do för trafik öppnade delar af samma jernvägar.
Angående nämnda arfvoden, får jag upplysa, att genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 31 Januari 1855 är Chefens arfvode bestämdt till 15,000 R:dr, Öfver-ingeniörens för vestra stambanan från Göteborg till 7,500 R:dr, och Ofveringeniörens för södra stambanan från Malmö till 5,000 R:dr, allt Runt, och att, genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 20 Mars 1858, ett särskilt arfvode af 2,500
R:dr tillagts förstnämnde Öfver-iugeniör i och för bestridandet af Öfver-ingeniörs-befattningen vid södra stambanan från Falköping, samt ett lika stort arfvode Öfver-ingeniören för södra stambanan från Malmö i och för bestridandet af Trafik-direktörs och Maskin-ingeniörs-befattningarne vid samma stambana.
Maj:ts nådiga Bref af den 11 Mars 1859 bestämmer vissa aflöningsklasser för tjenstemän vid de färdiga banorna, och, med tillämpning af denna klassifikation, eger Chefen att, efter behof, öka eller minska antalet af tjenstemän samt från en till annan station förflytta personalen.
För öfrigt bestämmas alla arfvoden af Chefen.
Den lust, hvarmed yngre och skicklige personer under de första arbetsåren sökte anställning vid Statens jernvägar har i allmänhet aftagit, Arfvodena synas måhända någorlunda tillräckliga, men då inga pensioner och ingen säkerhet för aflöningarnes bibehållande för längre tider än de, för hvilka anslagen äro beräknade, kunna garanteras, och då sålunda den verksammaste åldern, då vanligen grunden till framtida bergning lägges, användes vid ett arbete, som för denna framtida bergning är så föga lofvande och som till följd af det oupphörliga fortskridandet nödvändiggör tjenstemännens förflyttning från ena stället till det andra, hvarigenom desse sällan kunna inrätta sig ekonomiskt, och då slutligen, hvad beträffar Ingeniörerna, ingen annan anställning får förenas med den vid jernvägen, så söker sig också den ene efter den andre till mera lönande och framför allt för framtiden mera betryggande anställningar.
Distrikt-ingeniörernas och Maskin-konstruktörens arfvoden, ehuru desamma af mången torde anses nog höga, äro likväl, i förhållandet till det stora ansvar, som åtföljer dessa befattningar, ingalunda större än befattningarnes vigt kräfver.
Kassörerna Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande N:o H6. 17 Kassörerne åtnjuta alla, för utbetalningar i smärre poster och till arbetsfolket, för hvarje Ett Tusen R:dr, i missräkningspenuingar 50 öre och för utbetal ningar i större poster 25 öre per Tusen R:dr.
Inqvarterings-penningar utgå i allmänhet med 10 procent af lönen till tjenstemännen vid Byggnads-afdelningen, men med 15 procent till de i Stockholm och Göteborg stationerade.
Alla Stations-inspektorerne hafva bostäder i stationshusen.
Arfvodena för tjenstemännen vid de färdiga banorna äro, i förhållande till befattningarnes vigt, lägre än vid Byggnads-afdelningen, dels emedan befattningarne äro permanenta, dels emedan en pensionsstat möjligen kan framdeles bildas.
Tjcnstemänen å Kansliet, Kamererare- och Revisions-koutoret äro å sine embetsrum sysselsatta både för- och eftermiddagar. 2:o). P. M. öfver kostnaden för hvardera af de särskilda bandelar, som blif vit fullbordade eller äro under arbete.
Af denna P. M., sammandragen innan 1859 års bokslut ännu hunnit afslutas, inhemtas, att kostnaderna för de särskilda bandelarne i det närmaste öfverensstämma med anslagen derför.
Fördelar man anslaget för vestra stambanan från Göteborg, 13,945,000 R:dr, på längden af banan mellan Göteborg och Töreboda, 17,i5 mil, så blir kostnaden per mil 813,119 R:dr, men i denna kostnad ingår äfven anläggningskostnaden för den dyrbara stationen och reparationsverkstaden i Göteborg, hvarjemte bör tagas i betraktande, att lokalen emellan Göteborg och Alingsås är en af de svåraste i Sverige.
Då behållningen vid södra stambanan kan anses åtgå för stambanans komplettering och utsträckning i höjd med norra ändan af Finjasjön, eller till én längd af 7,5 mil, så blir, om man fördelar hela anslaget, 5,855,000 R:dr, på nämnde längd, kostnaden per mil 780,666 R:dr. 3:o).
De delar af Statens jcrnvägsbyggnaders räkenskaper för år 1857, som utvisa sättet för redovisningen, nemligen 2 hufvudböcker, 2 journaler, 2 materialredogörelser, 2 register och 2:ne band verifikationer. 4:o).
Sammandrag af trafik-inkomsterna för åren 1856, 1857 och 1858.
Ofver trafikens särskilda afdelningar kunna inga så beskaffade annotationer och redovisningar för åren 1857 och 1858 åstadkommas, som lemna materialier till någon säker jemförelse mellan utgifter och inkomster.
Bantågen hafva under dessa år ofta varit till större gagn för arbetet än för trafiken, hvadan driftkostnaderne ofta blifvit sammanblandade.
Det är först med 1859 års ingång, som sådana fullständiga anteckningar kunnat göras, på hvilka en jernvägs-statistik och säker beräkning kunna byggas för bedömandet af underhållskostnadernas förhållande till inkomsterna.
En väsendtlig fördel af de första årens trafik har emellertid varit inöfvandet af duglig betjening för rörelsen och banans bevakning.
N. Ericson.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Å/d. 32 Eäft. 3 18 Bil. till Stats- Utskottets Utlåtande N:o 86. liltt. ©. Uppgift å tjenstemän vid Statens Jernvägar och deras arfvoden.
Byggnads-Afdclningcn.
Byrån i Stockholm.
Kansliet.
En Sekreterare (Adjutant kos Chefen) . . .
En Registrator och Aktuarie En Kanslist k En e. o.
Kanslist, utan bestämdt arfvode . .
Kassa-lcontoret.
En Hufvudkassör för hela statsanslaget, som tillika är Arkivarie Kamererare- och Revisions-kontoret.
En Kamererare och Revisor En Bokhållare En dito Ett Skrifvarebiträde En Vaktmästare med fri hostad i Byråns lokal Maskin-a/delningen.
En Maskin-konstruktör
Denne tjensteman åtnjuter dessutom, under vistandet utrikes i Statens ärenden, reseersättningen oberäknad, 1 £ sterling om dagen i dagtraktamente.
Arfvode yer manad. 250 150 75 250 250 150 150 100 50 416 66 Inqvarteringspenningar per månad. 37 22 37 15 41 50 66 Summa. 287 172 75 287 250 165 150 100 50 458 50 50 50 32 Bil. till Stats-Utskottets* UtlåtandeJNio 86. 19 Vestra Stambanan frAn Stockholm.
Distriktet eller sträckan inom Stock- kolms län omkring 5| mil.
Tjenstemän, gemensamma för liela Distriktet.
Arfvode per manad.
Inqvarte- rings- penningar per månad.
En Distrikt-ingeniör 416 67 62 50 479 17 En Distrikt-kassör . 125 25 150 En Material-förvaltare, som tillika är ansvarig för förräds-rcdogörelscns uppställning för samtlige stambanorna 333 33 41 67 375 Ett Ilit-biträde 150 . 150 i— En Expropriations-landtmätare 250 25 275
En dito som biträde 166 67 25 191 67 Sistnämnde 2:ne tjenstemän förrätta expro- priations-mätningarne å stambanans båda di- strikter till Katrineholm och vidare.
Ett Juridiskt ombud 41 66 - <rrr 41 60 En Matörial-bokhållare 166 67 25 191 67 Ett Skrifvare-biträde på Material-kontoret . 100 15 115 En Läkare 62 50 62 50 En Maskin-ingeniör 250 . 37 50 287 50 En Verkmästare ....
125 125 lista Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör 250 _ 250 2:ne Nivellörer ä 125 250 — 37 50 287 50 En dito 100 — 100 En Nivellörs-elev 50 — 5 55 En dito 50 50 En Stations-bokhållare 100 15 115 En Veterinärläkare ....
16 67 16 67 2:dra Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör 250 25 275 2:nc Nivellörer ä 125 250 25 275 En dito 100 10 110 En Nivellör 83 33 83 33 En Nivellörs-elev 50 5 55 En Stations-bokhållare 100 —■ 10 110 — Läkare 180 — —.— 180 — 20 Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86.
Arfvode per månad.
Summa. 3:dje Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör 2:ne Nivellörer å 83: 33.
En Stations-bokhållare En extra Kassör 250 166 100 20 67 25 16 10 67 275 183 110 20 37 4:de Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör En Nivellör En dito En Stations-bokhållare En extra Kassör En Läkare En Veterinär-läkare 250 125 125 100 30 62 16 — 25 12 6 50 50 275 137 131 100 30 62 16 50 50 50 67 — 50 67 5:te Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör En Nivellör En Stations-bokhållare En extra Kassör Anm.
Dessutom äro på detta Distrikt place- rade 4 Nivellörer, hvilka för vinter- månaderna blifvit pcrmitterade med bi- behållande af half aflöning.
250 125 100 15 — 25 12 10 50 275 137 110 15 50 Andra Distriktet eller sträckan genom Nykö- pings län till Katrineholm, omkring 7 mil.
Tjenstemän, gemensamma för hela Distriktet.
En Distrikt-ingeniör En Material-förvaltare 416 125 100 67 41 12 67 50 458 137 100 34 50 6:te Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör En Nivellör En dito 250 100 83 33 25 10 8 33 275 110 91 66 Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86. 21 7:de Arbetsstationen.
En Nivellör En dito En Bokhållare 8:de och 9:de Arbetsstationerna.
En Stations-ingeniör 2:ne Nivellörer & 125 En Bokhållare 10:de Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör ......... 2:ne Nivellörer å 125: — 2:ne dito '.
å 100: •— Tvänne af de å 10:de stationen upptagne Nivellörer äro under vintermånaderna permitterade med bibehållande at half aflöning.
Vestra Stambanan från Göteborg. Tjenstemän, gemensamma för hela Stambanan.
En Byrå-ingeniör och Kassör, jemte fri hostad i 2 rum Anm.
Denne tjensteman sköter äfven Sekreterare- och Kassörs-befattningarne vid den för trafik öppnade delen af stambanan och åtnjuter derföre i månatligt arfvode 117 R:dr R:mt.
En Expropriations-landtmätare En Arkitekt Anm.
Tjenstgör äfven vid Yestra Stambanan från Stockholm.
Ett Juridiskt ombud En Läkare En Verkmästare Anm.
Uppbär vid färdiga banan dessutom månatligt arfvode af 125 R:dr R:mt.
En Material-förvaltare Anm.
Uppbär dessutom vid färdiga banan månatligt arfvode af 100 R:dr R:mt.
125 100 80 250 250 65 250 250 200 91 250 250 33 Inqvarteringspenningar per månad. 12 10 25 25 6 25 25 20 50 41 15 Summa. 50 67 137 110 88 50 275 275 71 50 275 275- 220 91 33 250 291 41 33 83 67 67 33 33 65 22 Bil. lill Stats-Utskottets Utlåtande N:0 86.
Arfvode jjer manad.
Ett Skrif- och Rit-biträde 100 10 110 En "V”aktmästare 56 67 56 67 Anni.
Uppbär dessutom vid färdiga banan ett månatligt arfvode af 13 R:dr 33 öre R:mt.
Göteborgs Arbetsstation.
En Stations-ingeniör 250 41 67 291 67 En Nivellör 100 12 50 112 50 Distriktet mellan Falköping och Töreboda.
Tjenstemän, gemensamma för bela Distriktet.
En Kassör 50 —- 50 — En Material-förvaltare 125 12 50 137 50 8:de Arbetsstationen.
En Stations-ingeniör 250 25 275 En Nivellör 125 12 50 137 50 En Stations-bokhållare 100 10 — 110 — 9:de Arbetsstationen. 2:ne Nivellörer ......
å 125 & 12: 50.
250 25 275 ; - En dito ............ 83 33 8 33 91 67 En Nivellörs-elev 50 — 5 — 55 — En Stations-bokhållare 100 — 10 110 — 10:de Arbetsstationen. 2:ne Nivellörer å 125 & 12: 50.
250 25 275 En Stations-bokhållare 80 8 88 En Byggmästare 100 10 — 110 ll:te Arbetsstationen (mellan Tö- reboda och Nerikes läne-gräns).
En Stations-ingeniör ......... 250 25 ■ 275 En Nivellör 125 —- 12 50 137 50 En dito 100 10 — 110 — Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86. 23 En Nivellörs-elev Anm.
Nio af här ofvan upptagne Nivellörer äro under vintermånaderna permitterade med bibehållande af half aflöning.
Södra Stambanan frau Malmö.
Tjenstemän, gemensamma för hela Stambanan.
En Distrikt-ingeniör En Ritare En Verkmästare En Läkare En Byrå-ingeniör Anm.
Denne tjensteman sköter äfvenledes kontrollörs-befattningen vid den för trafik öppnade hanan samt uppbär derföre ett månatligt arfvode af 100 R:dr Runt.
En Kassör . . .
Denne tjensteman sköter äfvenledes Kassörs-befattningen vid den färdiga banan och uppbär derföre ett månatligt arfvode af 75 R:dr Runt.
Denne tjensteman bestrider äfven Materialförvaltare-befattningen vid den färdiga banan och uppbär derföre ett månatligt arfvode af 125 R:dr Runt.
En Material-bokhållare En Vaktmästare • • Anm.
Uppbär vid färdiga hanan månatligt arfvode af 16 R:dr 66 öre.
Tjenstemän å Arbetslinien.
En Stations-ingeniör
En dito
En dito En Nivellör Tre Nivellörer å 100 och 10 Två Nivellörs-elever ä 50 och 5 Tre Under-kassörer å 15 — — Två Bokhållare å 100 och 10 En dito Arfvode j>er manad.
Summa. 50 — 5 — 55 — 333 33 33 33 366 67 75 — —,— — 75 — 100 — 10 — 110 — 166 108 66 33 16 66 183 108 33 33 50 — —— — 50 — 83 33 20 83 104 16 65 6 50 71 50 25 25 250 25 275 208 33 20 83 229 16 166 66 16 66 183 33 125 — 12 50 137 50 300 30 330 — 100 15 — 10 110 45 — 200 — 20 220 — 80 — 8 — 88 — 24 Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande A:o 86.
Arfvode Inqvarte- per rmgs- Summa. manad. penmngar per månad.
Södra Staiubauan från Falköping.
Tjenstemän, gemensamma för hela arbetslinien.
En Distrikt-ingeniör 416 66 41 66 458 33 En Material-förvaltare 125 — 12 50 137 50 En Kassör 83 33 — 83 33 En Läkare 33 33 — 33 33 T.sta Stationen.
En Stations-ingeniör 166 66 16 66 183 33 En Nivellör 100 — 10 — 110 En dito 83 33 8 33 91 66 En Bokhållare 100 — 10 — 110 - 2:dra Stationen.
En Stations-ingeniör 166 66 16 66 183 33 En Nivellör 100 — 10 — 110 En dito 83 33 8 33 91 66 En Bokhållare 100 — 10 — 110 — 3:dje Stationen.
En Stations-ingeniör 250 — 25 — 275 En Nivellör 100 — 10 — 110 En Bokhållare 80 — 8 — 88 Anm.
Fyra af härofvan upptagne
Nivellörer hafva för vintermånaderna blifvit per- mitterade med bibehållande af half af- löning.
I Litt, R.
Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86. 25 lått. K.
Uppgift å tjenstemän och betjente vid de för trafik öppnade delar af Statens jernvägar, samt deras arfvodcn.
. <» 53 2 Arfvode per månad.
Vestra Stambanan fran (löteborg. Byrån. “ •— En Sekreterare 3 42 En Kassör Anm.
Båda dessa tjenstebefattningar bestridas af en och samina person, hvilken dessutom sköter Byrå-ingeniörs- och Hufvud-kassörs-göromålen vid Byggnads-afdelnin- gen, för hvilka sistnämnde tjenster han särskildt upp- bär ett månatligt arfvode af 91 R:dr 33 öre R:mt. 3 75 En Vaktmästare Anm.
Uppbär dessutom vid Byggnads-afdelningen ett må- natligt arfvode af 56 R:dr 67 öre R:mt.