Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
rgg Som min lokal, n:r 19 Drottninggatan, ovilkorligen måste utrymmas till tlcu 1 oktober d. å. för att tillträdas E n p r a k t i s k o c h b i l d a d flicka af god familj, med gladt o. jemt lynne samt van att handleda barn, söker plats som barnvårdarinna eller som sällskap för något äldre fruntimmer.
[455] F i a t s som sällskap och biträde i hushållet sökes af en ung flicka med god uppfostran, musikalisk samt kunnig i finare handarb.
o. klädsömnad.
Svar till » Gladlynt », Iduns byrå.
[461] F i a t s s o m b i t r ä d e i en aktad familj önskas af en duglig flicka med 11 års vana att konditionera.
Den sökande är kunnig i finare bakning, enklare matlagning, servering.
Kan dessutom på egen hand tillskära och sy barnkläder o. enklare klädningar.
Van vid flere slags finare handarbeten.
Kan om så önskas undervisa i musik.
Att blifva ansedd som medlem af familjen önskas.
Svar till » Viktoria », Bollnäs, pöste restante.
[452] 28, B&gt;egeringsgatan STOCKHOLM, är försedd med ett välsorteradt lager af alla slags tricotvaror till lägsta priser.
För Herrar: [465] F i a t s ö n s k a s för en föräldralös flicka af tjenstemannafamilj som säll- skap åt ett äldre fruntimmer att spela piano, läsa högt, deltaga i det husliga.
A f framstående familjer fås vidare rekommendationer.
», Arboga, p. r.
[437] H T J L T E N B E R G S 28 E n u n g flicka önskar plats i ett trefligt hem för att vara frun behjelp- lig med alla inom ett hus förekom- mande göromål.
», Upsala, p. r.
Svaren afhemtas till den 1 okt.
Emot fritt vivre!
», Mariestad, p. r.
[438] af ny Cgare, fästes allmänhetens uppmärksamhet I Q J O H N Tandläkaren C o n s t a n c e E l b e, Humlegårdsgatan 8, 2 tr. Bådfrågningstid 1 — 2.
[120] L E M Ä N, Dr ERNST I Q KonstYälnads- och Slöjdkurs ROLAND MARTIN Tandläkare Vasagatan 1 0, Stockholm, snedt emot Centralstationen.
[243] T a n d l ä k a r e n Adolf Hörnström 30 Regeringsgatan 30.
[240] Doktor C D.
Kursen börjar den 1 okt.
Undervisning med- delas i: Fornnordiska väfnader, Konst- sömnader, Knyppling, Träsnideri, Fors- linsmålning, Glasetsning m. m. An- mälningar mottagas samt modeller till påseende i lokalen Garfvaregatan 5 (Kungsholmen), 2 tr. Vidare genom korrespondens med undertecknade, som äfven sända prospekt på begäran.
Hanna Hansson, [464] Elev af Handarb.
Vänner.
Försöken Th. Winborg &lt;$&gt; C:is i Stockholm tillverkningar af Concentrerad Ättika på flaskor f ö r u t - spädning.
Senap, Sv.
P a n o p t i k o n dagar h e l a kl. dagen SALÉN, 18 Olycksfall-Försäkrings- Aktiebolaget Ö g o n l ä k a r e.
KANDINAVIEE Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. olycksfallförsäkring.
IBErE Beefsteaksauce.
Soja, pris- belönade och fullt flere gånger från 9 f m.
meddelar b l a n d a d efter e n g e l s k o c h fransysk smak, flere s o r t e r.
sön- [350] &amp; Med.
det T462] Barnsjuk- K u n g s t r ä d g å r d s g a t a n [341 öppet hvardagar oeh domar.
på gynsamma tillfälle, hvilket nu erbjuder sig, att köpa mitt återstående lager af Möbeltyger, Gardintyger, Mattor, Borddukar, Divansmattor, Orientaliska Mattor och Draperier m. m. till de lägsta möjliga reducerade priser.
[133] Rektor C a r l piensbupg 14 Lilla V a t t u g a t a n 1 4.
Behandlar företrädesvis [241] T r i c o t v a r u h a n d e l [lf6] [439] Dubbelt porto torde medsändas.
J O H N E n u n g flicka med godt föräldra- hem, praktisk och kunnig i husliga göromål, söker plats i aktad och god familj.
Lön begäres ej, men önskar endast få räknas som medlem af fam. Svar till » C.
E n u n g, b ä t t r e flicka önskar mot betalning få komma i en bildad familj, der grundlig undervisning kan lemnas i ett hushålls skötande.
Ke- flekterande behagade svara med sna- raste till » Oktober 1889 », Laholm p. r. och för uppdrag åt andra Alla saker skickas mot efterkraf och få returneras (dock genast) mot fraktkostnaden.
[154] [«3] och Skandinavisk Modetidnings abonnenter en obetydlig ersättning.
f [3 ' oJ jemförliga med de bästa utländska fabrikat.
[95] M A R I A PETTERSSON, född Konow, Drottninggatan 3 4, har nu återkommit och börjat sina va S å n g l e k t i o n e r.
Gardiner från K.
BP L U N D B E R G S Bosättningsmagasin f-m " 7 Storkyrkobrinken * 7 H ": r 1.
Mönster mr 9491; 135 cm bred, i créme eller hvitt; a kr.
1,50 pr meter.
BT:r 2.
Mönster n:r 263; 90 cm bred, hvit; ä 50 öre pr meter.
.•• " ' ' i; .•• N:r 3.
Mönster n:r 1817; 120 cm bred, i créme eller hvitt; å kr.
1,15 pr meter.
Mönster n:r 200; 125 cm bred, hy it; å 90 öre pr meter.
••m — iiliirn W:r 2.
Stort urval af Kulörta Gardiner i randiga, blommiga &amp; gobelinmönster till pris pr luft af 18, 25, 36, 27, 31, 38, 42, 48, 50, 52, 54, 70 och 82 kr.
N:v I 3.
L U N D B E R G S Bosättningsmagasin 7 lT:r 4.
Storkyrkobrinken Stoekholm.
7 Gardiner
A n n o n s e r m o t t a g a, g e n o m 8.
Qumaellu * a n n o n s b y r å o c « no * r e d a k t i o n e n till 2 5 ö r e pr 4 - s p a l t l g p e t l t r a d (
Stockholm, Iduns Fredagen den 7 januari 1898.
N:r 1 (524) Prenumerationspris pr år: Idun ensam „ _ _ kr.
» Iduns Modet., månadsuppl » Barngarderoben » 5 5 3 3 Byrå: Klara södra kyrkog.
Anna Redaktör och utgifvare: FR1THI0F Redaktionssekr.
: J-.
H i e rt a-R e t z i u s.
J c s l a n d de många jubileer, som nyssförflutna år kunnat firas, " V^ fanns äfven ett, som i minnet återkallade ett nytt uppslag i barnaundervisningen i vårt land.
Detta minne firades ej med braskande festligheter, men gick ej därför spårlöst förbi.
Dess ädla innebörd — en i ordets bästa mening praktisk verksamhet i människokärlekens tjänst — vardt varmt framhållet, och i en särskildt utgifven prydlig pu- blikation hugfästes det ytter- ligare för kommande tider.
Då denna publikations för- fattarinna tillika är den för- nämsta främjarinnan af arbets- stugeverksamheten i vårt land, har » Idun » ansett lämpligt att öppna sin nya årgång m e d bilden af en kvinna, som här verkat ett så godt verk och som för öfrigt knutit sitt namn vid flere viktiga reformer så väl på undervisningens om- råde som rörande kvinnans ställning i vårt land.
Att Lars Johan Hiertas dotter skulle intressera sig för allmänna angelägenheter och framför allt för samhäl- lets utveckling i en sundt re- formatorisk anda, låg så att säga i sakens natur.
I hem- met fick hon ej blott åtnjuta den sorgfälligaste uppfostran; i detta hem, där samhälls- problemen och uadervisnings- frågorna ständigt diskuterades och där bland andra Silje- ström och Cronstrand, Richert, Bergfalk^ Thomander och An- ders Fryxell voro ofta åter- kommande gäster, fingo hen- nes tankar och håg redan från barndomen riktning åt sam- HELLBERG.
hällsnyttiga frågor.
Längre fram fick hon desslikes tillfälle att under långvariga uppehåll i England, Frankrike, Tyskland och Italien stifta bekantskap med åtskilliga af samtidens förnämsta personligheter på uppfostringsväsendets och de sociala vetenska- pernas område — i Frankrike bland andra med madame Pape Carpentier, Legouvé, Laboulaye, Lanfrey, Pressensé, Bersier, i Eng- land med Mathew Arnold, med reformatrisen af de en- gelska högre flickskolorna miss Frances Buss och grundarin- nan af det första engelska kvinnliga universitetet Emily Davis, deu första kvinnliga läkaren mrs Garret Anderson, med Octavia Hill m.
fl., i Belgien med Laveleye, i Dan- mark med folkhögskoloruas stiftare N. F. S. Grundtvig.
Härunder stärktes och mog- nade alltmer hennes håg och insikter för den verksamhet på olika områden, hvaråt hon under många år ägnat sin sträfvan.
Denna sträfvan har i främ- sta rummet riktats på höjan- det af den svenska kvinnans uppfostran, högre bildning och rättsliga ställning i samhället äfvensom på barnaundervisnin- gens reformerande i praktisk riktning och samskolesakens ge- nomförande i vårt land.
Med bistånd af P.
Silje- ström, E. v o n Koch m.
anordnade fröken A n n a Hierta under 1860-talet flere offent- liga diskussionsmöten, där man öfverlade om reformer i undervisningen, dels med hän- syn till barnens öfveransträng- ning i skolorna, dels ock till religionsundervisningen.
V i d
IDUN 2 Vådlig är färden på tidens flod, Den pröfvar din tanke, din kraft o c h ditt mod.
1898 Väl dig, om du tidigt på varningen hör A f döden ur djupet därnedanför.
A. Gra / ström.
ett af dessa möten föreslog och förordade fröken Hierta införandet af undervisning i hälsolära, ett förslag, som då väckte stort motstånd.
En af de frågor, som lifligast debatterades vid dessa sammankomster, var samskoleidén, för hvars genomförande, för- utom fröken Hierta, framför andra P.
Siljeström kämpade på ett synnerligen ta- langfullt sätt mot dåtidens pedagoger.
Fröken Hierta sökte likväl äfven på flere sätt praktiskt verka för dessa reformer.
I början af 1870-talet utfäste hon efter hvarandra tvänne pris, dels angående » or- sakerna till den tilltagande sjukligheten hos de unga kvinnorna », dels angående » flickors uppfostran » och » bästa organisationen af flickskolor ».
Genom dessa täflingar fram- kallades åtskilliga förtjänstfulla utredningar och skrifter, som torde ha ägt en i ej ringa mån väckande verkan.
Tillsammans med hrr Richert von Koch, Gustaf Laurin och prof. L.
M. Törngren upprättade och organiserade fröken Anna Hierta under sitt ekonomiska ansvar år 1876 Praktiska arbetsskolan för ungdom, hvars pro- gram var samskoleundervisning samt under- visning i slöjder och andra praktiska arbe- ten.
Såsom föreståndare för denna i sitt slag banbrytande skola engagerades hr K.
L. Palmgren, hvilken följande år öfvertog skolan i eget namn.
Redan år 1864 hade fröken Hierta an- ordnat den s. k. Torsdagsskolan, som under hennes ledning pågick i tio år, och i hvil- ken årligen ett 70-tal tjänarinnor samt flic- kor, som afgått från folkskolan, fingo kost- nadsfri undervisning i räkning, skrifning, rättstafning ocb geografi.
Under samma tid anordnade hon i Klara gamla skolhus den första stopp- och lappskolan i Stockholm, hvari hon jämte ett antal andra frivilliga lärarinnor ur hufvudstadens bättre lottade familjer under åtskilliga år i lappning och lagning undervisade barn från stadens fat- tigaste hem.
Ur samma varmhjärtade begär att hjälpa mindre lyckligt lottade medsystrar gaf fröken Hierta år 1870 initiativet till den försäljnings- affär, som änuu i dag fungerar under namn af Bikupan.
Den är, som bekant, afsedd att underlätta möjligheten att afsätta kvinnliga slöjdalster.
Stockholms läsesalong har ock till väsentlig del fröken Hierta att tacka för sin utveck- ling.
Likaledes har hon grundat eller del- tagit i grundandet af metallslöjdskolan å Kungsholmen, hygieniska museet vid Karolin- ska institutet och matlagningsskolan vid Hamn- gatan, stiftad år 1882, där arbetsklassens döttrar haft tillfälle att erhålla undervisning i matlagning.
Denna skola öfverlämnades år 1891 till högre seminariet för lärarinnor.
Se- dan likväl riksdagen beviljat ett större anslag till denna undervisning, skänkte stiftarinnan 1,500 kr.
till inredning af den nuvarande hus- hållsskolan vid seminariet, hvaremot den för- sta skolan, som, efter att i åtskilliga år ha k r a f t betydande uppoffringar af stiftarinnan, börjat bära sig och gifva öfverskott, gafs åt nuvarande föreståndarinnan, hvarvid de hopsparda medlen insattes såsom lifränta åt tjänarinnorna.
Ett skolkök i Maria församling, förenadt med en matlagningskurs för utbildande af lärarinnor vid skolkök — den första i sitt slag i vårt land — har likaledes samma stiftarinna att tacka för sin tillvaro.
För kvinnor, som ägna sig åt medi- cinska studier, finnes sedan åtskilliga år vid Karolinska institutet en stipendiefond k 10,000 kronor.
Denna fond är skänkt af fröknar- na Hedvig och Anna Hierta.
Reformerandet af den kvinnliga slöjden vid hufvudstadens folkskolor har likaledes tillkommit på initiativ af Anna Hierta-Retzius — hvil- ket senare namn hon bär efter det hon år 1876 trädde i äktenskap med den utmärkte vetenskapsmannen professor Gustaf Jietzius, i hvilken hon tillika funnit den mest ni- tiske befrämjare af sina människovänliga företag.
Flere af dessa af henne ensam eller med hennes medverkan inrättade allmännyttiga institutioner ha haft fördelen åtnjuta un- derstöd af den af hennes moder donerade stiftelsen: Lars Hiertas minne, i hvars sty- relse fru Retzius är ständig ledamot.
Lars Johan Hierta hade under många år vid våra riksdagar arbetat för reformer i lagstiftningen rörande den svenska kvinnans rättsliga ställning.
I samma syfte stiftades på initiativ af hans dotter i början af 1870- talet Föreningen för gift kvinnas eganderäit.
Denna förening, den första stora kvinno förening i Skandinavien, i hvars verksam- het många framstående män och kvinnor deltagit, har i trots af ett segt och stun- dom förbittradt motstånd lyckats främja reformer både i tänkesättet och lagskipnin- gen.
Bland de viktigaste resultaten af dess sträfvanden må nämnas den kungl.
förord- ning af 1874, hvarigenom hustru erhöll rätt att själf råda öfver livad hon genom eget arbete kan förvärfva, en bestämmelse, som för hela det stora arbetande folket blifvit till välsignelse, äfvensom den af fru Retzius väckta och förberedda samt af riksdagen sedan genomförda frågan o m kvinnans in- väljande i skolråd och fattigvårdsstyrelse.
Före- ningen har för några år sedan samman- slutit sig med Fredrika Bremer-förbundet, sedan detta på sitt program upptagit äfven föreningens ändamål.
» En af de viktigaste uppgifter som före- ligga för den sanna välgörenheten, den praktiska människokärleken, är att verka för sådana ändamål, som afse framtiden, för sådana medel, som kunna förbättra ge- nom att förekomma det onda, för en sådan undervisning, som kan gifva det uppväxan- de släktet kärlek till arbete och förmåga att på ett godt sätt reda sig i den tyvärr ofta hårda kampen för tillvaron — eller, såsom en erfaren människovän yttrat: Den största barmhärtigheten är att hjälpa männi- skorna att hjälpa sig själfva. » » Efter min åsikt är det långt viktigare att söka förekomma de ungas fäll än att först låta dem falla, för att sedan inrätta kostsamma anstalter till deras möjliga förbättring? » Se där ett par satser ur den människo- älskande kvinnans bok om Arbetsstugor för barn, hvilka belysa hennes innersta afsikt med denna hennes nyaste stiftelse.
Idéen till arbetsstugorna har hon fått från Dan- mark och Norge.
Sedan hon studerat sa- ken och funnit den lämplig, dröjde hon ej att söka omplantera den i svensk jordmån.
Den 25 januari 1887 invigdes den för- sta arbetstugan i vårt land i Adolf Fred- riks församling i Stockholm och dagen där- på den andra i Katrina församling där- sammastädes.
En snart älfvaårig erfaren- het har visat att saken varit till stor väl- signelse.
» Lars Hiertas minne » har gått i spetsen vid beviljandet af anslag, och sedan dess ha sådana tillflutit både från kom- munen och enskilde.
I Stockholm fungera för närvarande 11 arbetsstugor, och i flere af landsortens städer äro en eller många sådana i verksamhet.
Idéen hör i allo till de framtidsrika och utvecklingskraftiga, det synes ej minst på den fart den efter tio år tagit och den allt mer allmänna välvilja, hvarmed den efter hand börjat omfattas.
Tyvärr förbjuder oss utrymmet att ingå på någon närmare förklaring däraf.
Själfva utgångspunkten kan sägas ligga i dessa Lelands ord: » Från sju till fjorton års ålder kan med blyertspennan såväl som med hvarje annat redskap förvärfvas en viss händighet, skicklighet eller godt hand- lag, men denna möjlighet minskas under de följande åren. » Att från ett skadligt, oftast till obotligt ondt ledande gatulif äfvensom från dåliga hems inflytelser rädda så många barn som möjligt, att under deras bildbaraste ålder inge dem aktning för och kärlek till arbetet och att göra detta på ett så praktiskt och verksamt sätt som möjligt — se där i största korthet själfva syftet.
Och hvad angår utvecklingen af arbets- stugorna i Sverige, så är det glädjande att omtala, att de under sin tioåriga tillvaro nått en ganska hög ståndpunkt, en på sam- ma gång själfständig och ordnad ställning, en g o d organisation samt att de nu med rätta kunna utgöra förebilder vid upprät- tandet af liknande anstalter i andra länder.
Vi ha med full afsikt i denna uppsats låtit fakta tala för sig själfva.
Må hända skall den likväl det oaktadt ej förefalla » torr ».
Det gifves gärningar, som tala bättre än äfven de grannaste ord för- må, och som äfven söka sin belöning och tillfredsställelse i något helt annat än det svassande berömmet.
De vackra orden äga ju sitt värde, de vackra tonerna likaså, men högre än dessa står den verksamma kraft, som ej nöjer sig med ord allena, utan vill omsätta i lefvande handling hvad orden förkunna.
Att fru Retzius för sin del i sitt människovänliga arbete haft verksamt biträde af en i socialt liksom i ekonomiskt afseende gynnad ställning är sant och visst, men bör ej komma oss att förgäta, att på det verksamhetsfält hon valt är det dock mer än på de flesta andra alltid den rent personliga insatsen som gäller mest.
IDUN 1898 3 han icke älskar vederbörande, så får den okonstlade naturligheten i deras umgänge en stöt o c h kommer aldrig riktigt tillbaka. » Vi talade länge hit o c h dit o m saken, - p ö r ett par år sedan blef j a g i början af och j a g förstod, att här kunde tredje per- r sommaren inbjuden att tillbringa några son ingenting uträtta.
När min lilla vä- veckor på en stor herrgård.
Där funnos ninna reste sig och tog godnatt, såg j a g fyra vuxna döttrar samt ett par inackor- att hennes ögon stodo fulla af tårar.
derade unga flickor.
Därjämte var det I min blick låg en fråga, som hon ge- godt o m trefliga grannar.
Traktens ung- nast besvarade: dom, förstärkt m e d åtskilliga ingeniörer » Nej, j a g har inte en aning om, hur det från ett par närbelägna bruk, roade sig känns att förlora en älskad, men j a g v e t också af hjärtans lust m e d fester, utfärder hur tungt det är att förlora en, som kun- och allehanda glada tillställningar.
Allt nat bli en vän som få. » gick enkelt och okonstladt till, och mellan de Så hade då igen, som så många gånger unga gjorde sig en treflig, kamratlig ton förr, dumheten och tanklösheten varit fram- gällande; kurtis och flirtation tycktes för me o c h firat en af sina lättköpta triumfer dem vara okända begrepp.
Särskildt lade och fördärfvat glädjen för två människor, som jag märke till ett par: en ingeniör och en kunnat blifva hvarandra till stöd, nytta och af döttrarna till mitt värdfolk, som roade glädje under många år, ja kanske under sig riktigt grundligt tillsammans.
De voro ett helt lif.
Inga vänskapsförhållanden äro jämnåriga — hon kanske några månader så gifvande, fördjupande och för båda par- äldre — båda musikaliska o c h varmt in- terna utvecklande som dem mellan unge män tresserade af litteratur o c h skön konst, och och unga kvinnor.
De som själfva känt, de pratade, dansade, diskuterade och dispu- hvad ett dylikt vänskapsförhållande skän- terade i det oändliga.
ker, anse för visso, att det gjort en oskatt- bar insats i deras utveckling.
Den så ym- Emellertid flög tiden hastigt undan, o c h nigt florerande vänskapen mellan unga flic- jag lämnade mina vänner för att göra en kor har n o g sitt värde, men blir mycket badresa.
Jag lofvade d e m emellertid att lätt ytlig och trivial — ett slags surrogat på hemvägen åter gästa d e m under några för djupare o c h innerligare förhållanden.
dagar, och i slutet af augusti var j a g där Också dunstar den i allmänhet bort helt igen.
Aftonen efter min ditkomst samla- och hållet, när den unga flickan flyttas inom des ungdomen till dans hos mitt värdfolk, makans och moderns verkningskrets; det och glädjen stod högt i tak.
Men de två andra omnämnda slaget af vänskap däre- som j a g v i d mitt förra besök haft min lust mot blir v i d en dylik förändring till o c h af att se och höra tillsaromans?
Ja, de med djupare o c h fastare o c h har förmåga funnos där n o g, men det var tydligt för att i sig innesluta vännens eller väninnans hvar o c h en, att de särskildt lade an på make och barn.
att visa sig likgiltiga för och undvika hvar- andra.
Jag blef ytterst häpen.
Hade j a g Hur mycket värdefullare är det ej för en förut hos någondera kunnat skönja minsta ung flicka att under ledning af en trofast tecken till erotisk känsla, så hade j a g j u och pålitlig manlig vän få blicka in i män- gifvit det hela en antaglig förklaring; men nens lif, lära känna deras intressen och ge- som enligt min mening en sådan känsla nom ett öppet och förtroligt meningsutbyte var båda absolut främmande, stod j a g där få del af den manliga uppfattningen af med min förundran.
allehanda lifvets frågor o c h därigenom få en mera allmänmänsklig syn på tingen än När gästerna gått, frågade j a g min unga att ej ha andra tillfällen att bilda sig ett väninna rent ut, hvad denna kuriösa till- ställning skulle betyda, och då fick jag för- omdöme o m männen än dem ett ytligt säll- skapslif erbjuder.
klaring på gåtan.
Ungdomsvänsl (CJp.
P in blåa klädning — ack, min v ä n, den börjar allt se sliten ut, t » S å köp mig då en ny igen, s å lar den sorgen genast slut. » 1 jVlin plånbok, kära barn, är tom - - jag har ej mer en sedel kvar.
» Ö, vore jag som markens blom — om dem försorg ju himlen drar! » € j klaga s å!
€ t t råd mig g i |, och jag skall genast följa det.
» £ n växel sätt dig ned och skrif, och får du ett namn till — hvem vet? » jNej, inga växlar mera g å, och hvarje bank för mig är stängd.
» &lt;£ångt bättre vore det dig då, om du i närmsta träd blef hängd. » Sant nog, men då din klädning fick en färg, som inte passar dig.
» Ö, älskade, om bort du gick — hvad återstode se ' n för mig! » p u lilla toka!
Ji \ x mig hör — fort penna, bläck och papper hit!
I » Ö m du ej säger strax hvarför — jag ger dig inte ens en bit. » € t t bättre råd jag vet än ditt — en dikt jag dig till tyget ger.
1 » 3 a, du kan göra svart till hvitt — men först — en enda k y s s — jag b e r b — * • » Jo, ser du, » sade hon, » rätt s o m det var, började ett par af flickorna, fröknarna 8. du vet, att bry m i g för honom, o c h så fick jag af en händelse veta, att hans kam- rater retades m e d honom, därför att han så mycket sökte mitt sällskap.
Och mera be- höfdes inte, förstår du.
Stolta och känsliga o naturer som vi båda äro och förvissade o m, att vi aldrig känt annat än vänskap för hvarandra, blefvo vi naturligtvis ytterst an- gelägna att visa, att våra hjärtan äro fria, och det går till på det här eländigt dum- ma sättet. » » Ja men, min vän, ni skulle totalt ha satt er öfver de där dumheterna, låtsats om ingenting och varit precis som förr mot hvarandra eller också talat rent ut o m saken. » » Ja, j a g tänkte n o g en gång på att göra det senare, och hade vi känt hvarandra längre, så hade j a g väl också gjort det.
Men å andra sidan — tror du, att det nån- sin igen blifvit som förr?
Ett sådant där vänskapsförhållande mellan en ung man och en u n g kvinna är nog bland det finaste och ömtåligaste, som finnes i känsloväg.
Det behöfs blott, att en klumpig hand pe- kar på en af partema så, att den andre tvingas att tänka på t. o. m. endast att Och omvändt!
Den unge man som har en g o d och sympatisk ung kvinnas vänskap att glädjas åt, känner ej behof att ösa ur det ytliga och hjärtlösa koketteriets usla brunnar.
Och hur mycket kunna ej två sådana vänner blifva för hvarandra, när stormen hviner i tackel o c h tåg på lifvets bräckliga farkost!
Låtom oss hoppas, att mycket af det som nu rör sig i tiden skall inverka förmånligt på vänskapen mellan unge män o c h unga kvinnor.
Samskoleidéns o c h idrottsväsen- dets utveckling liksom det kvinnliga arbets- områdets utvidgning komma n o g att göra stora insatser i detta afseende.
Må vi, när vi träffa på ett rent och varmt vänskapsförhållande mellan en ung man och en ung kvinna, väl akta oss för att genom tanklöshet eller elakhet förvrida, besudla o c h förstöra det!
Gamla tanter braka j u i allmänhet få skulden för att vara ganska kvicka i det afseendet.
Men månne man med rätt riktat denna beskyll- ning mot d e m?
Ä r det ej så, att deras inlägg äro tämligen naivt oförargliga o c h att deras små sting ej tränga vidare djupt.
Jag tror, att det i stället är de unga, som såra och sarga djupt o c h grymt.
Det är de båda kontrahenternas s. k. vänner, som
1 1DUN » Se på den där gamle tvärviggen t. ex., som nu kommer in hit och ställer sig att bekika bok- skåpet därborta!
Tycks han icke riktigt spraka af människofientlighet och världsförakt?