Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har alldeles icke haft affeende derpå, att perlonalen af Repreientationen kunde i nå* got beftämdt förhållande blandas af de färlkild* ta Stånd, hvaraf den för det närvarande ut* göres* Derigenom att valen för Städerrte och för Landet blifvit åtfkiljda5 är blandningen af Reprefentanter för Samfundets tvenne mäll: fhil;'* äkfciga yrken, väru-produftiorten och varu-an» Vändningen, beförjd* Om åter Ländmanna-yrken fins emellan äro ganika fkiljaktiga, fåfom Landtbruk och Bergsbruk, fyrtes mig att lo» cäl-omftändigheternä ofelbart lkola verka att delia fädkildta yrken erhålla fina färlkildta Repreferttanter.
Naringärné ärO dert nätUrliga grunden för Stårtds-fördelnitigert.
Adels- och Prefte-Ståndert äro conVentiönella inrättningar*.
Det förra, när man derifrån aflkiljer värdigheten, är genom någon näring bundet med Staten, och det är denna näring hvarigenom det reprefertteras: värdigheten behofver ingen po* litifk Reprefentation.
Prefte-Stårtdet beftår af Embetsmän: det reprefenteras antingen fåfönt jordägande, eller fåfom förvaltande jord vid böliällen:
Embetet behöfver ej reprefenteras*
När fåledes ingen naturlig grund finnes att föllja Stånds-fördelningert, kunde fådant endaft föranledas af den klokhet, att få Vidt möje-ligt
Vore jämka den nya inrättningen efter dert gamla.
Men jag fruktar högeligen, att då ingen annan grund dertill finnes, fkullé af den* na jämnkning följa mera ondt ärt godt* Alla bibehållna fåfänga anfpråk fkullé ofelbart verka på karakteren af National-Reprefentatiorten, och om icke de gamla oenighets frön fullkomligen bibehålies, (emedan jag tror, att Våra Nuvarande Stånds-intereflen genom föreningen i ett rum väl mildrades, men ej utöddes,) få fkulle troligen åtminftone denna förfamling få en.obeilämd karaktere genom olikheten i de corporationers lynnen, hvaraf den blefve lammanfatt.
Vid nogare efterfmnande har jag beftämdt fattat den tanka, att man vid valet af Reprefentanter ej bör inrätta detfamma efter folkmängden.
Rättigheten att vara aktif Medborgare fynes mig ej tillhöra andra, andem hvilka antingen fålom Jordägare eller annars Näringsidkare föra ett beftämdt lefnadsfätt, Och derigenom äro med Staten förbundna.
Capitaliften, Embetsmannen, Dagsverkaren m. fl. hafva iåiom fådane intet beftämdt allmänt intereiTe, utan ftå under ordres antingen af en befallande magt, eller af en omväxlande conjunctur.
För öfrigt bör man lky flora folkfamlingar, och framför allt undvika att den lättaft förledda, retade eller corromperade mängden, blelve i deffa folkfamlingar rådande.
Ja, flere husfäder, fäftade på en gifven ort vid ett gifvit lefnadsfätt, utgöra den väljande mängden, deftomera kan man vara fåker att valen beftämmas af rena affigter och med mogen öfverläggning.
Af ladan grund har jag fammanfattat val-förflaget, fåfom hosföljande Tabell utvifar, efter följande principer: tro Utgöras röfter efter hemmantal; hvart helt hemman räknas till 4 röfter.
I de orter' der hemmanen äro klufne i mindre delar, få hemmans-åboerne, likafora vid Fräftval, fain - mariräkna fina röfter efter fin poflesfion, mea hela hemmanet beräknas aldrig till mera än 4 röfter. 2:o
Af ålder räknas en härd fvarande mot ett hemman 3 likafå en flock vid kniphamrar eller fpikhamrar, en ftål-ugn och la vidare.
Efter denna princip har jag för härd, flock ©ch ugn äfven räknat 4 röfter. 5:0
När efter erhållen uppgift, på heminantal och jernverk efter denna beräkning, omkring 270,000 röfter uppkommo, återftod ännu att beräkna röfter för hyttor,, kopparverk, mesfingsbruk, alunbruk, krutbruk, fvafvel- och vitriol-verk, m. fl. fabriker af många Ilag på landet5 men då jag dertill faknade nödige uppgifter, beräknade jag för dem en rund fumma af omkring 50000 röfter, hvarigenom taiet af 300000 röfter uppfylldes.
Den ofäkerhet i uppgiften, forn härvid röjes, minlkar högft obetydligt förflagets användbarhet.
-Skulle det röftantal här blifvit fupponerat vara för ftort tilltagit, kan möjligtvis det forn för Städerne blifvit beräknadt vara för ringa, och fkulle någonfin fråga uppkomma om förflagets användning, kunde lätt det ena jämnkas i det andra.
4:0 jag har faknat all redig uppgift för ätt kunna beräkna röfter i Städerne.
Grunderne till denna beräkning är ofvanföre faftftällda, och när jag antagit antalet af röfter för Städerne till 6000Q, har jag följt den prin* $ipen, att efter nuvarande val-grunder, Sta* derne utgjort omkring 80 Reprefeptanter, 5:0 Sättet, huru bägge Kamrarne fedan farnmanfättas, fynes af Tabellen, Att utmärka diftrikter för val-förrättningar m. m, är lätt när man begynner yerkftälligheten.
Alla detailler af detta
Ilag behöfva ej utarbetas för att pröfva fyftemet: fedan detta är gifvit föijer lätt det öfriga af lig fjelft', En\Qt fammanfättningen af den ftora'«Kammaren fynes föga vara att invända.
Defto flera inkaft kunna göras emot fammanfättningen af den mindre.
Likväl äro defTa inkaft af mycket olika natur.
De kunna famlas under tvenne Klafler.
Den ena, att denna.
Kammare för mycket väger åt Monarkens llda.
Den andra, att den för mycket gynnar demokratien.
Skäl för det förra inkallet anföras; att den myckenhet.
Embetsman deri blifvit infatte, behöfva medhåll af ett blott ringa antal af de valda Ledamöterna, för att flora jämnyigten och öfvergå till Monarkens interefle.
Skäl för det fednare äro, att då ett Hort antal Ledamöter äro valde, och valda af famma Ele&o.rer forn utfett den flora Kammaren, fkall pluraliteten här alltid hafva famma interefle forn Communen, På bägge lidor hafva fkälen någon grund; men jag har föreftällt mig, att ett refultat fkulle uppkomma af de ftridiga ämnen forn lämmanfätta denna Kammare, hvarigenom vådan på bägge fidor förekommas.
Man bör ej tvifla, att icke de valda Ledamöterne till den - tia Kammare äro, om icke alltid de Ikickligå.- fte, åtminftone i allmänhet de mäft aktningsvärde
Män i orterne -ELectorerne kunnat utiökai
Om deffa kunna vara af olika öfvertygélfe, böra de dock hafva lamma ändamål.
Om dem bör äfven märkas, att de äro valda för fem Riksdagar, och fåledes ej på alldeles ofäker fot, De juridilka Embetsmän jag infört böra likafom Bilk opar och Profefforer, genom kunfkaper och en vetenlkaplig bildning, yrka Och bibehålla grundfatfers anfeende i en famling, der haltiga bellut ej kunna äga rum, och hvars göromål är att granlka och återhålla, ej en politif verkfamhet.
Tio Ledamöter, Reprefeutanter för Landets höglia penninge - interesfe, ikola uttrycka egennyttans höglia fordringar; och Regentens önfkningar framburna af femton af honom nämnda Ombud, Ikola tjena till en kraftig vägledning vid befluten, men efter min öfvertygelfe, aldrig förmå att dik* tera deni.
Detta förflag behöfyer ej medföra någon annan ändring i Regerings-Formen än i några obetydliga formaliteter.
Att här uppgifva dem är öfverflödigt.
Vid verkfiälligheten falja de af fig fjelfve i ögonen, Men deffa formaliteter fkulle genom denna Reprefentation mycket förkorrtas.
Riksdagsmöten lkulle oändligt mycket haliigare afgöras.
Äfven Ständerne fkulle fluteligsn göra fm åfyftade nytta, om en beltändig beredning nedlättes, forn utarbetade alla mål innan de Ständerne förelädes, få att 2\
<Je af Standerfte endaft behöfde pröfvas och afgöras.
Freftelferne för Ständer att gå utom fin gräns vore derigenom i det mätta undanröjda, och redighet i de allmänna ärenderna möjlig 5 lamt energie i ftyrelfen att hoppas.
Upland och Södermanland, hemman 10852å4röft.per hem. 43408 Folkm. jernv. 158 härd.
632 44040 282279 Tillägg för hyttor kopparv., mesfmgsbr., fabriker, alunverk,&c. Nerike Folkm. 100428 hem.
2756 jernv. 116 tillägg Vellman - land Folkm. 84808 hem.
2888 jernv. 332 tillägg 9024 464 Velter göthland hem. 11797 47188 Folkm. jernv. 60 240 414195 tillägg 11552 1328 5290 9488 1050 47188 5515 13870 1535 Dalarne hem. 1797 Folkm. jernv. 209 124816 tillägg • 7188 836 8924 995 Småland hem. 10089 40356 Folkm. jernv. 237 948 a-iznä. 207012 tiliägg — 4720 ^Transport 184159 330 66 70 14 355 71 105 21 65 15 305 61 "l230~246 Öitergöth- land hem. 5470 Folkm. jernv. 163 162859 tillägg Verme- land hem. 1709 Folkm. jernv. 460 140100 tillägg Geftrjkl, och Hel- Ängland hem, 2177 Foikm. jernv. 137 39083 tillägg Transport 134159 1230 246 21880 652 22532 2565 165 55 6336 1840 3676 995 65 13 1006 70 14 W-«_» fy Medelpad, Ångermanland, Vefter, bottn, Herjedalen hem. 3573 14292 Folkm. jernv. 129 516 14308 166125 tiUägg ' * 1645 HO 22 Halland, Bohus och Blekingen hem. 4013 16052 v Folkm. jernv. 11 44 16096 „ 140794 tilläs®- 1890 120 24 Transport 263328 1760 352 —- 27 _ Transport 263828 1760 352 Gottland hem.
1098 4392 fFolkm, tillägg 455 30 6 32988 Skåne hem. 7035 28140 Folkm, tillägg 3185 210 42 270439 3ÖQ000 2000 400
På Städerne räknas öfverhufvud, (hvilket kommer att be^ ro af närmare utredning) 60000 400 80 360000 2400480 «r Ofvanftående Tabell vifar huru ett antal af 240 Electorer kunna utväljas.
Af della fami manträda 30 i hvart diftrikt, få att öfver hela Landet go fådana Eleftors - fammanträden uppkomma, Innan defla åtlkiljas, välja de hvar och en 6 Ledamöter, 1 till den lilla och 5 till den flora Kammaren, och af de Afta fem alltid en Bonde, Den flora Kammaren kommer fåledes att beftå g gånger 80 Ledamöter, eller 400 Till den lilla Kammaren ära fålunda valda Ledamöter .
Sjelffkrifne Ledamöter i denna K ammar e: 3.0
De forn erlägga den höglia Ikatt till Staten 10 Transport 90 T 2S — Transport 90* 12 Bjtkopar _ 12 2 Prefidenter i Hof-Rlitterna 2T 1 Preftdent för Kammarverket 1 Rikfens Ständers Juftitie Ombudsman 1 2 Profefforer ifrån hvart UniverGtet, hvaribland 1 Juris Profetior från hvardera 4 15 af Konungen nämnda Ledamöter 15 125 te Och Amile ofvanbemälte Herrar LedamöTjrs nu uppläfte
Anföranden läggas till de öf- > ga detta äran.» rörande Handlingar.
Ex Protocollo y. D. Walerius\ 29 .
Utdrag af Rikfens Högloft* Ständers Conftitutions Utikotts Protocoll cL 21 Martii Igio. S. D.
Ingaf och uppläjle Herr Lagmannen Silf. verfparre följande anmärkningar i anledning af de uti.
Utfkottet förehafde öfverläggningar om Eeprefentations-Frågan.
Hvad jäg i detta ämne, under hopp om
Utfkotfets benägna öfverfeende med det felaktiga och öfullftändiga, förut vågat framlägga till ^defs upplyfta bedömande, innefattar egentligen v blott ett Utkaft, i affeende på det praötilka i förevarande fråga; men faknar milian helt och HiSHit det grundliga och vetenfkaplfga utredande, forn bordt föregå, dereft min förmåga flätt i vederbörligt förhållande till min välmening.
Denna brift har likväl blifvit fullkomligen afhulpen genom de förträffliga afhandlingar, hvarmed ifynnerhet tvenne Ledamöter federmera riktat Utikottet, rörande'detta vigtiga och granlaga ärende, hvilket jag få-- ledes tror nu vara i det närmafte få vida ut-, redt-, forn det för närvarande möjligtvis kan blifva.
Jag har begagnat defia lärorika upplysningar och äger den tillfridsftällelfen, att fe min öfvertygelfe till det mälla inftämma .med deffe upplyfte
Män; men en nogare granfkning af mitt ofulllländiga utkaft har likväl gifvit mig anledning till följande anmärkningar, rätte Ifer- och tilläggningar, dem jag lika femi det. föregående ttnderkaftar
Utlkottets vidare om* pröfvande, och hvilka jag anhåller måtte få.“ forn en Bilaga åtfölja mitt förut ingiföe anfö«v rande.
Att börd ellef egenfkapert af ett Stånds Medlem Ikulle medföra en i begrepet om Sam» hällsinrättning grundad rättighet, till deltagande i Lagftiftände magten, är uti det af Herr Silfverjlolpe till Utfköttet ingifne anförande på det mall öfveftygande fatt vederlagdt.
Intet Stånd fkall, under förfäktande af motfatfett och under åtnjutande af uppå oriktiga grunder fotade rättigheter kunna uppfylla defs verkligi beftämmelfe i Staten.
Om blott en olika beräkning äf utlkyldernä af tillräcklig ätt admit-'' terä den enä Jordägaren till deltagande i Lågfliftningen och uteltänga den andra: om, med* lika Ikicklighet i ett näringsfång, den ena Medborgaren njuter lkydd och färfkildta förmåner af bkråinrättningar, under det en annan icke ens tillätes utöfningen af fitt yrke; örn fjälar vårdens välgörande ändamål förfelas; om fjelfva den rättlintes tröllegrunder förgiftas genom mifstroende och afund, härledande lig från begrepet om otjenligheten för detta äktninsväfdä Stånd, att, fåfom något hufvudfakligt och med exclufiva förmåner, yrka deltagande i fådanö värf, forn äro främmande för defs egentliga befattning; fkall Stats-kroppen alltid, få länge della mifsbruk fortfara, blifva i mer eller min*^ dre mån lidande; äfvenfå Ikall Ikillnaden i börd, hvilken med eller utan färlkild benämning igenfinues i ibart fagt älla Stater, och hvars erkännande tyckes nilian lorn en inflinA ligga i fjelfva mennilkolynnet, aldrig lända tili dels förnämlta moralilka och polititka nytta) till en motvigt af den förderfligalle af all ariliocratie, den mercantila och pecuniäira, fä länge man i den Stånds-lkillnad, forn uppkommer af börd, blott fer dennes eget ariftpkratiIka Ifräfvahde att fåfom rättighet förfvä.ra det deltagande i Lagliiftningen, lorn fördomar och händelfer tillfälligtvis lagdt i denna Corporations händer.
Det är af alla della Ikäl jag trott Folkreprefentationen böra inrättas utan articulerande af några Stånds benämningar annorlunda, än få vidt det kanbehöfvas, tillförekommande det deffe Kläder af Medborgare icke måtte alldeles uteftängas från ett deltagande, forn deras läge i Staten gör både nyttigt och nödvändigt.
Jag har i öfrigt anfett populatiorten vara den enda rätta och värdiga grunden för beflämmandet af Ledamöternes antal i Andra Kammaren, fåfom den der egentligen fkulle föreftälla folket.
Alla tillkonlilade, alla mennilkovärdet förringande anfpråk på deltagande rätt i Lagftiftande Magten lkola nödvändigt uppväcka hat och afund.
Ifrån det fpäda barnet till den ålderltegne, från tiggaren till millionairen, hafva alla lika anfptåk på ikydd af Staten.
Alla delias rättigheter äro inför Lagen lika heliga.
Denna individuella rättighet, lika för alla, är ändamålet för Lagliiftningen, följaktligen äfven för Reprefentationen; och bör fåledes äfven vara enda grunden för den - famina.
Jag kan ej medgifva, att i-detta af* leende den fnillrike författaren har en llörre rätt än den, forn knappaft kan läfa innantill, icke medåldersmannen framför barnet i vaggan, ännu mindre den rike framför den fattige.
1 örnedrande för menlkligheten vore ett annat förhållande.
Hvar och en infer likväl lätteligen, att denna individuella rättighet till lika beikydd af Lagen, ej medför en möjlig-, hel. icke ens rimligheten af' ett lika individuel deltagande i Laglliftande Magten.
Vid dennas organifation fordrar ordning och fåkerhet vifsa vilkor för denfammas utöfning, och fåledes en färlkild qualilication för deltagande rätt i valen; men della vilkor medföra ingen egentelig rättighet åt perfoner; de äro blott att anie forn en borgen för deras förhållande, för deras nit att iakttaga Folkets bälta.
På ladan grund äro upplysning, en ftadgad ålder och förmögenhet att ante fåfom de egenfkaper, hvaruti man bör tro fig finna de bälta fåkerhetsmedel emot mifsbruk i Laglliftande Magtens utöfning.
Klokhet, erfarenhet och oberoende må då med lkäl antagas fåfom den fäkrafte borgen för uppfyllandet af ofvannämnde plikter emot Samhället; men att, då vid val af Ledamöter till en Laglliftande Corps göres ett behörigt affeende på kunlkaper, på en vils ålder, och på en betydiigare förmögenhet, man fkulle, i affeende på denna villja draga den flut lats, att rikedomar äfven borde medföra en larlkild rättighet i röltberäkningen, hvaraf en jämnfyrelfe korn att äga rum emel* • . ■ t
Ian lan penningevärde och mennilkovärde; anfer ■* jag innebära en detta fiftnämnde djupt förringande vådlig princip, hvilken kunde leda till t glömlka af det, forn bör vara förnämfta ögnamärket för all Lagftiftning: hvarje enfkild perfons likå rått, fåfom enda fanna medlet att befordra allmänt väl.
Då jag här nämnt en vifs ftadgad ålder, fåfom ett nödvändigt villkor för att kunna blifva Ledamot af Lagftiftande Corpfen, bör jag erkänna att jag alldeles förglömt denna omfländighet i mitt förra anförande.
Den är likväl af höglia vigt, och ju mer man efterfmnar tidell varfvets och den uppväxande ung, domens lynne, deltomera lärer nödvändighetén vifa lig att, genom utfättande af en mognare ålder för rättigheten att deltaga i Lagftiftningen, mota en till vådeliga följder för mennifkorätt och friheten ledande riktning i tänkefätten.
En Regering, forn, under ledning af ett vidt omfattande genie redan i flere Lagfliftningens grenar gifvit det öfriga Europa de mäft lärorika efterdömen, har nogfamt infett nödvändigheten, att under det krigifka lynne, forn tidehvarfvets händelfer uppväckt och ännu underhållet, förekomma de eftertänkliga mifsbruk, forn eljeft i medborgerliga fammaalefnaden vore att i en framtid befara, lamt t derföre icke allenaft med forgfällighet på alla Rällen, der ej egenfkapen af en krigs-theater k gjordt allt annat förhållande oundgängligt, fubordonnerat alla andra authoriteter under den C — 34 — ' efter Grundlagens etablerade lonner inrättade Borgerliga Adminiftrationens öfverinfeende oell " ftyrelfe; utan ock ilrån deltagande i Lagftil- ^ tande Magten visligen uteftängt den ålder, lorn, oberäknadt en denlamma alltid vidlådande häftighet, ikulle genom närvarande tidehvarfs nattan epidemilka finnesart lätteligen vandägtas till billdande af ett janitfchar - Syftetne, iika vådligt för Regenten 1'om för den medborgeliga friheten, medell! en inrotad ovillja mot alla former, ett fjelfsvåldigt mennifkoförakt och en brottslig liknöjdhet för Medborgares få väl lidande forn rättigheter.
Att en ladan finnesart llår i närmalle fammanhang nied föreftällnmgen om en oinfkränkt befallande rätt och en deremot 1'värande blind lydnad, det vill * fäga: begrepet om endaft Heirar och Trälar , är lika oitridigt, forn att den, ty värr, i en * nog allmänt rådande ton hos ungdomen af alla Kläder, karakteriferar vårt tidehvarf, i fynnerhet i utfigten af det tillkommande, om icke ett klokt förutfeende 1'öker att förebygga det .onda.
Ibland de kraftigafte medel härtill anfer jag det Ikulle vara om 55 års ålder förelkrefs, fåforn den, hvarunder ingen ägde rättighet att blifva vald Ledamot uti Lagftiftande Corpfen.
Jag tror icke vara nödigt att, i affeende på Förfte Kammaren föreda 40 års ålder, få- * forn villkor för att blifva Ledamot derftädes.
En ftadgad ålder är lika nödig i den Andra * forn i den Fört ta Kammaren, och den jämnare gång i ärendernes behandlande, forn man bör önfka i denna afdelning, anfer jäg förrtämligåft Ikulle ftå att vänta utaf Ledarn öternes permanance i deras befattnings Jag tror till och med, att det icke Ikulle vara nödigt att föreikrifva någon yifs ålder för de Ledamöter, forn af Konungen borde utnämnas, emedan det förmodligen ganlka fällan inträffade, att någon under 55 ärs ålder dertill blefve Utfedd, och en eller annan yngre Ledamots deltagande få ttiycket mindre kunde anfes ikadligt, forn det Embetsmannä-änfvar vårt nuvarande Regeringsfätt etablerädt nödvändigt, Ikall i en framtid hillda en kunnig och aktningsvärd Embetsmanna-Corps, vida Ikilld ifrån hvad under en defpötifk liyrelfe merendels utmärker defs verktyg genom våld, egennytta, olkicklighet, eller lagftridig myndighet.
Men hvad jag anfer mig, innan jag ilutar della anmärkningar, böra närmare beftämma, är orfaken, hvarföre jag projekterat Bilkoparnes intagande i Förila Kammaren.
Det har fkedt mindre i afiigt att derigenom befordra Regeringens inflytelfe uppå denna afdelning, ehuru jag äfven anfer detta fåfom en gagnande omftändighet, än för att gifva åt Ijelfva Ståndet en få mycket kraftigare conliltence i Staten; ty jag anfer förMika vigtigt, att Prelte - Embetet forn att DomareEmbetet ager en fäkerhet för litt fjelfbefldnd, forn hvarken beror af en Regerings nycker eller af Folkets och tänkefättens ombytlighet.
Båda della Hags Embetsmäns befattningar hafva ett få lika förhållande till enlkildte perloners välfärd, interelfen och behof, att hvad Grundlagen förefkrifver i vida fall om den e - nas oberoende af både Lagftiftande och Lag» ikipande Magten bör äfven gälla om den andra; och är det, lorn angar Prällerfkapet i detta hänfeende af en ännu granlagare befkaffenhet, fåfom rörande ett inbördes förtroende, och fådane relationer, hvaröfver ingen magt på jorden äger någon granlkningsrätt, utan att våldföra mennifkans individuella heligalle rättigheter.
Att latta Präfterlkapet uti en belägenhet, hvarigenom det Ikulle medell! en alltför precaire exiltence bringas uti ett fådant beroende af höglia Magten, eller af tillfällige Jiändelfer, forn kunde verka på det ovillkorliga förtroende, hvilket utgör helgden af deras befattning i Samhället, vore emot dettas Medlemmar ett oförfvarligt behandlande, och jag har derföre trott det vara nyttigt, att
Bifkoparne äfven i egenlkap af väktare öfver della i ljelfva verket mera Allmänheten , än dem fjelfve tillhörige rättigheter, böra halva Säte i Förila Kammaren bland Folkets Reprefentanter.
Då jag uti mitt förra anförande yttrade den förmodan, att de hittills oreprefenterade Ikulle vid nälla Riksdag,smöte komma i åtnjutande af den delaktighet i Laglliftningcn, lorn blifvit dem lofvad, har jag, kan hända, mera rådfrågat min egen önfkan än möjligheten.
Jag infer likväl icke annu en ablolut ogörlighet, att, på fått jag då nämnt, Rikfens Höglofl.
Ständer, i fall de lå för godt linna, kunna pålkynda vcrkllälligheten af det högtidliga löfte de Belle Riks - Stånden i detta affeende gifvit; men jag finner ock nogfamt, att detta ämnets vigt och grannlagenhet icke torde medgifva, att det löretages till flutligt afgörande', innan Allmänhetens
Dom likafom i förväg fanftionerat Bellutet.
I fådant fall hoppas jag att de anmärkningar jag nu framftällt och hvarmed jag, oaktat deras ofullftändighet, kanlke alltför länge tröttat Utfkottets tålamod, Ikola få en närmare och mera upplyfande utveckling af lamina Ikickliga hand, forn öfver förevarande fråga redan meddelat Utlkottet ett arbete, hvilket med tankarnes grundlighet förenar utförandets behag.
Jag vågar tro, att om ocklå en del af hvad jag här anfört lkulle tyckas vid förila påfeendet icke egentligen höra till fåken, Ikall likväl ej något deraf vid närmar» pröfning finnas vara alldeles främmande till ämnet, tagit i hela defs omfattning.
Om jag vinner nyfsnämnde min önlkan, Ikall jag anfe det forn ett prof af perfonlig vänfkap och lorn ett fmickrande bevis, att delfia mina tankar förtjenat något affeende.
Herr Öfverben, m. m.
Gahn af Co/qhoun in* lemnade nedanftående Memorial, med an* hållan att detfamma, ehuru ej af honom fjelf författadt, måtte för hans räkning i Protocollet intagas.
Oen forgfällighet, hvarmed Rikfens Ständer vid detta möte omfattat en mängd vigtiga fö, remål för Samhälls-ordningen, har uti en .eke ringa mån underhållit Nationens hopp om läggandet af fådane grunder för defs återvunna Lagftiftnings-rätt, att denna rätt blir för alla tider behäftad, att den kan utöfvas till en lika redbar nytta för alla Medborgare, På frihetens. fäkra verkan till allmänt gagn, äfven, forn på defs varaktighet, Rödjer fig nu allas väntan.
Med omtankan rigtad på defla båda före-, mål upptäckes genaft, att de icke ftå att vinna utan genom alla Folk Klaffers förening till ett famfält interefle, genom införandet af en fakernes ordning, hvilken gör Fofterlandskänftan hos alla lika möjelig, hos mängden ofelbar.
Det famfälta Intéreflet kan ej exiftera utan genom en lika rättighet för alla, att obehindrat och i mån af infigt använda line krafter till vinnande af utkomft eller förkofran , icke heller kan utan denna rättighet nå - -39 — gon fann och liflig känfla för Samhället upp * tändas hos defs Medlemmar.
Ett demonftratift bevifande af deffe påftåenden lärer icke nu mera vara erforderligt, fedan den allmänna röden gifvit tillkänna, att en full öfvertygelfe om deras fanning' hyles af mängden bland Sveriges Inbyggare.
Uti fjelfva Riks-Stånden har ock redan frågan om rättigheters jämnande Medborgare emellan vunnit åfeende.
Det är egenteligen blott fättet och medlen att vinna detta ändamål, lorn der varit Ikärfkådade yr olika fvnpunkter.
Lagftiftande magt utgöres af Kon * ungen och Folket gemenfamme, Folkets talan föres fedan urminnes tider af Medborgare, / delade i Kläder, dels genom häfd, dels genom ur denna häfd uppkomne privilegier.
Genom beftämda privilegiers tillvarelfe hafva StåndsCorporationerne blifvit befäftade på ett fatt, att de, oaktadt en i långliga tider förd klagan, hittills icke kunna upphäfvas.