Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 9 Oct. 1823. Preste-Ståndet d. 1 r —* .—• Borgare-Ståndet d. 11 —• — Bonde-Ståndet d. 15 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anvisande af medel till Extra Löner inom de 4 Stats -Expeditionerne af Kongl. Cancelliet. S. A. K. Riksens Stknders uppmärksamhet har blifvit fästad derå, att, i senare tider, göromålen inom de 4 Stats-Expeditionerne af E. K. M:ts Cancellie blifvit uti ganska betydlig man ökade och numera äro af den mängd, att de icke möjligen hinna bestridas af den med Löner försedda personalen, men dessutom sysselsätta fieBihang till Riks-St.
Prat. ic.dt Sami, 1813. 39 6io Underdåniga Skrifveher! ra personer, hvilka blifvit befordrade till Ordinarie tjenst, utan motsvarande Löne-inkomst.
Och som Staten icke skäligen kan fordra; att de Allmänna ärenderne skola med drift handhafvas af Tjenstemän, hvilka, i brist af Löner för de
It dem inom Kongl. Cancelliet anförtrodde tjenster, finna sig föranlåtne, att, genom tjenstgöring vid andra Werk, bereda sin utkomst; lå Riksens Ständer alltså till E. K. M. i underdånighet öfverlemna, att, efter pröfning af behofvet, låta, intill nästa Riksdag, å besparingarne uppå Andra Hufvud-Titeln i Nåder anvisa Extra Löner för en Cancellist och en Copist inom hvardera af de 4 Stats-Expeditionerne.
Expeditions- Utskottets Memorial till Högloft, Ridderskapet och Adeln, i anledning af åtskilliga anmärkningar vid ExpeditionsUtskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, Nio 170.
Vid Expeditions-Utskottets, under den 1 innevarande månad, afgifne förslag till Riksens Höglofl.
Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, i anledning af Dess Nådiga Proposition, angående Riksens Ständers gransknings-rätt af Tullverkets Räkenskaper m. m., hafva åtskilliga anmärkningar hos Höglofl.
Ridderskapet och A - Expedltions-Utshottets Memorial.
6ii deln blifvit gjorde, i anledning hvaraf detta förslag blifvit till Utskottet återremitteradt.
Någre Ledamöter hafva, under medgifvande, att Expeditions-Utskottet ordagrant följt Höglofl.
Stats-Utskottets i ämnet meddelta utlåtande, anmärkt, det Stats-Utskottet origtigt nyttjat uttrycket sanction, i stället för ordet bekräftelse, hvilket, i Riksens Ständers, tinder den 15 Junii 1818, aflåtne och af Utskottet åberopade Skrifvelse förekommer; hvaremot en af de anmärkande föreslagit, att meningen: ”lemna Dess Nådiga sanction åt ifrågavarande underdåniga anmälan,” måtte förändras till ”anbefalla vederbörande Ernbets-Werk, att, vid inträffande revision af StatsWerkets tillstånd, styrelse och förvaltning, jemväl framlägga Passevolance-Cassans samt Hospitals- och Lazaretts-fondernes redogörelse till granskning af Riksens Ständers Revisorer”, en annan åter ansett att, i stället för: berörde Cassör, borde i Expeditionen inflyta: ”Alla Cassör, som begagna Stats-anslag”, oell en tredje vidare yrkat, att dessa Cassör borde bestämdt uppgifvas.
Under den härefter förefallna discussion, har man dels yttrat, att, ordet sanction borde utbytas mot: bifall, dels ock hehiställt, att den klandrade meningen i Expeditions-Utskottets förslag måtte lemna rum för denna: ’’gifva nödig verksamhet Et beslutet.”
I följd af omförmälda anmärkningar, som hufvudsakligen blifvit grundade på Riksens Ständers förmenta rättighet, att uti en till deras granskning öfverlemnad expedition förbättra och ändra felaktiga eller mindre lämpliga uttryck, när förbättringen eller ändringen vore öfver - 6i2 Expeditions-Utskottets Memorial'. ensstammände med beslutet och gifve en saknad tydlighet deråt, hvilken rättighet man för öfrigt ansett böra isynnerhet begagnas, då, såsom här vore fallet, ett ärende, hvaröfver Riksens Ständer egde besluta, behandlades, såsom önsknings - mål, är ytterligare vordet erinradt, att den uti Expeditions-Utskottets förslag förekommande period, som börjas med orden: ”Och hysa Riksens Ständer den underdåniga förhoppning’’ och slutas så: ’’medels anvisande för Statens behof,” borde, såsom endast innefattande Stats-Utskottets egen åsigt, uteslutas ur förslaget; Och har ändtligen en Ledamot, med understödjande af en sådan erinran, framställt det sistberörde period vore tillkommen genom en advertence från Expeditions-Utskottets sida.
Expeditions-Utskottet, hvars i Grundlagen bestämda åliggande, att föreslå Redactionen af Riksens Ständers beslut, icke rnedgifver någon särskild pröfnings-rätt af det mer eller mindre lämpeliga uti ett sådant beslut eller af motiven, som dertill föranledt, tror sig icke eller hafva vid expedierandet af nu ifrågastälde förslag, brustit i uppmärksamhet åt detta åliggande.
Stats-Utskottets utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition, var, sedan Riksens Ständer detsamma, utan undantag eller tillägg, bifallit, förvandladt till Riksens Ständers beslut, och borde således omsättas i form af Skrifvelse, utan vidare förändring, än med afskiljande af ordställningar, som tillhörde egenskapen af ett utlåtande.
Expeditions-Utskottet kan följaktligen icke inse huru, på sätt anmärkt blifvit, en af Stats: 'Expeditions-Utskottets Memorial. 613 Utskottet yttrad öfvertygelse ej tillika blifvit Riksens Ständers, när ingen deremot stridande åsigt gjort sig gällande; Och att Stats-Utskottet äfven åsyftat, det den mening, hvars uteslutande ur förslaget är vordet yrkadt, borde inflyta deruti, upplyses ej blott af orden: ”underdå niga förhoppning”, hvilka samma Utskott begagnat i fråga om verkställighet af Riksens Ständers beslut, utan också deraf att Stats-Utskottet, uti dess, under den 21 sisth Julii, i afseende på åtskilliga anmärkningar vid det förra utlåtandet, afgifna yttrande anfört: att ”Utskottets mening så mycket mindre varit, att icke detta Riksens Ständers beslut skulle till verkställighet i underdånighet hos Kongl.
Majit anmälas, sorn, i Utskottets utlåtande, uttryckligen anvistes de särskilda anledningar, Utskottet, för sin del, funnit förekomma till den öfvertygelse, att Kongl.
M:t dertill säkerligen lemnar Dess Nådiga bifall.” Expeditions-Utskottet anser sig således hafva ådagalagt, det några skäl till anmärkning emot detta Utskott icke varit för handen, och får tillika anmäla, att oftanämnde förslag redan blifvit af de öfrige Riks-Stånden bifallet.
Hvilket, till svar å Höglofl.
Ridderskapets och Adelns återremiss, Expeditions-Utskottet bordt vördsammeligen meddela.
— Stockholm d. 10 Oct. 1823.
Protocolls-Utdrag frän Hoglofl.
Ridderskap et och Adeln den 23 October 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets, den 10 dennes, aflåine, samt, den 11 derpåföljde e. in., på bordet lagde Met 614 Expeditlor.s-TJtskottets Memorial. morial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, N:o 170, angående Riksens Ständers gransknings-rätt af Tullverkets räkenskaper m. m., fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär berörde förslag redan blifvit af de öfrige Trenne Riks-Stånden godkändt, för Dess del, dervid låta bero. r N:o 826.
Expeditions- Utskottets Memorial till Vallojl. Borgare-Ståndet, mut. inut.
Till det Hedervärda Bonde-Ståndet, med svar på. dess äterremiss af 5 jjj. i förslaget till Riksdags- Beslutet.
Vu justering inom det Vällofl. Borgare-Standet, den 4 i denne månad, af Expeditions-Utskottets förslag till 4, 5, 6, 7 och 8:de §. §. i Riksdags-Beslutet, har 5 §. deraf, rörande ersättning af kostnaderne i och för H. K. H.
Kronprinsens förmälning och utrikes resa, blifvit till Utskottets åtgärd återremitterad, på grund af anmärkning, att tilläggas borde den af Riksens Ständer, genom deras underdåniga Skrifvelse i detta ämne, hos Kongl. Maj:t gjorde anhållan, att, då Norriges Stor-Thing icke lärer undandraga sig, att uti det i §:n omnämnde anslag deltaga, den summa, hvilken Konunga-Riket Norrige kan j delta hänseende komma att bevilja, må, genom Expeditions-Utsiottets Memorial. 615 Kongl.
Majlts Nådiga fursorg, varda till Svenska Stats-Werket öfverlemnad; Om hvilken återremiss det Hedervärda Bonde-Ståndet, under den 7 dennes, sig förenat.
Utskottet får härvid anföra, att Utskottet icke fann lämpligt, att ordagrant i en §. af ett Riks. dags-Beslut låta inflyta en till Kongl. Maj:t stäld underdånig anhållan, sorn, å ena sidan och efter sakens natur, ej innebar något vilkor för anslaget af den faststälde och disponerade summan, och å den andra, emotsåg, å Norrska StorThingets sida, ett resultat, som ännu endast var föremål för hoppet om någon lättnad i Svenska Stats-Werkets utgifter.
Och när härtill kommer, att Utskottet icke uraktlåtit, att i orden ”på ”sätt Vår till Kongl. Maj.t, under den 19 Julii, ”afiåtne underdåniga Skrifvelse närmare innehåller”, meddela hänsvisning åt hvar och en, sorn sökte kännedom af detaillerne i ämnet, har Utskottet vågat hysa den tanka, att nödig fullständighet icke lärer saknas i den återremitterade §., som af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, under den 30 sistlidne September, samt af det Högvördiga Preste-Ståndet, under den 3 i denna månad, blifvit gillad och godkänd.
Stockholm den 10 October 1823.
Protocolls-Utdrcig fran Vallofl. Borgare Ståndet den i5 October 1823.
S. D. Med bifall till Expeditions-Utskottets, under den 10 dennes, afgifna Memorial, innefattande svar på Borgare-Ståndets återremiss 6i6 Underdåniga Skrifvelse*. af Förslaget till s:te §:n i Riksdags-Beslutetj; blef detta förslag äf Borgare-Ståndet godkändt.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet den 17 October 1825. S. D.
Vid föredragning af ExpeditionsUtskottets Memorial, med svar å Bonde-Ståndets återremiss af 5 §. i förslaget till Riksdags-Beslutet, fann Bonde-Ståndet för godt berörde förslag gilla, hvadan Memorialet lades ad acta.
Uppl. o. godk. hos Samtl. Riks-St. d. i5 Oct. 1823!
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående nytt val af Deras Justitioe-Ombudsman och dess Suppleant. s. a. k: Sedan, på sätt Riksens Ständer, uti Skrifvelse af den 11 sistlidne Augusti, gifvit i underdånighet tillkänna, Deras Electorer utsett Tillförordnade Landshöfdingen, Förste Expeditions-Secreteraren m. m. Casper Ehrenborg, att vara Riksens Ständers Justinaa - Ombudsman , samt Förste Expeditions - Secreteraren , Häradshöfdingen Johan Gabriel Richert, att vara JustitiasOmbudsmannens Suppleant; men det un - Underdåniga Skrifvelserl 617 ider tiden inträffat, att den förre med döden aflidit, och att den senare förklarat sig icke böra emottaga den kallelse, han af Riksens Ständers Fullmägtige öfver Banquen och Riksgälds.
Contoiret erhållit, att Justitiae-Ombudsmans-Embetet tillträda; så hafva, vid ett sådant förhållande, Riksens Ständers Electorer, genom val i behörig ordning, den 7 1 denna månad, utsett Hof-Rätts-Rådet, Häradshöfdingen Carl Peter Törnebladh, att vara Riksens Ständers Justitia^ Ombudsman, samt Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm, att Justitise-Otnbudsmannen efterträda, i fall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå.
Detta hafva hos E. K. M. Riksens Ständer ekolat i underdånighet anmäla; Och Riksens Ständer framhärda etc.
N.o 228.
Uppl. o. godk. hos Samtl. Riks-St, d, 15 Oct, 1833!
Förordnande får Hof-R'dtts-Rådet, Häradshöfdingen Carl Peter Törnebladh, att vara Riksens Ständers Justilius-Ombudsman.
Vi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som härstädes å Allmän Lagtima Riksdag äro Förordnande. församlade, gore veterligt: att, sedan I jemnlikt hvad g6 och g7 §. §.
Regerings-Formen samt 63 §.
Riksdags-Ordningen stadga och förmå, Vare utsedde Electorer sammanträdt till väljande af Vår Justitias-Ombudsman, och dertill i laglig ordning blifvit vald Hof-Rätts-Rådet, Häradshöfdingen Carl Peter Törnebladh; så vilje Vi, i kraft häraf, hafva förordnat honom Carl Peter Törnebladh, att vara Vår Justitias-Ombudsman; hvarvid honom åligger, att ställa sig till efterrättelse Rikets Grundlag och Laga Stadg3r jemte den af Oss, under den 27 Februarii 1810, särskildt utfärdade Instruction, med de deruti gjorda tillägg; och kommer han att åtnjuta de Lönings-vilkor och öfriga förmåner, som Vi för detta Embete anslagit.
Till yttermera visso, näfve Vi detta underskrifva och med Väre Insegel bekräftat, sora skedde i Stockholm den 15 October 1823.
Uppl. o. godk. hos Samtl. Riks-St. d. 15 Oct. 1823, Förordnande f ör Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm, att vara Riksens Ständers JustiticeO inb näsmans Suppleant.
"Vi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer-, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Förordnande.] 6i9 Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som härstädes I Allmän Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, vid det, enligt 98 §.
Rege rings-Formen, och 63 §.
Riksdags-Ordningen, anställda val, Vare Electorer utsett Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm, att efterträda Vår Justitias-Ombudsman, i händelse han, inom nästkommande Riksdag, skulle genom döden afgå, eller, genom något i Lag stadgadt förfall, hindras, att sitt Embete sjelf utöfva; så vilje Vi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Nils Callerholm, att, i dessa fall, Justitia- Ombudsmans-Ernbetec tillträda; och har han emedlertid, att ställa sig till efterrättelse hvad Vår, den 27 Februarii 1810, för Justitise-Ombudsmannen utfärdade Instruction i 25 §. stadgar och förmår.
Till yttermera visso, håfve Vi detta underskrifvit och med Väre Insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 15 October 1823.
Underdåniga Skrifvelter'.
Uppl. o. gotik, hos Ridd. o. Ad. d. 15 Oct. 1823!
Preste-Ståndet d. 17 *—- — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — -— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Lieutenanten B.
Berghmarks underdåniga anhållan om förlängning å Arrendet af Klabböhle Krono-Lax-Fiske.
S. A. K. TT i 11 Riksens Ständers Stats-Utskott har E.
K,’ M., under den 27 sistlidne Martii, i Nåder öfverlemna!
Ueutenanten vid E. K. M:ts Westerbottens Regemente, B.
Berghmarks underdåniga anhållan om förlängning på Femton års tid, räknad ifrån 1826 års början, å dess innehafvande Arrende af -Klabböhle Krono-Lax-Fiske i Westerbotten; till stöd för hvilken anhållan, Sökanden i underdånighet åberopat, att han, som af Committerade öfver Strömrensningarne i Riket haft sig uppdragen tillsynen öfver Ström— rensnings-arbetet i Umeå och Windel-Elfvarne, så skadat sitt ena knä, att han derigenom skall blifvit oförmögen, ej allenast till vidare krigstjenst, utan äfven att fortsätta Landtmäteriet,' hvilket varit hans förra yrke, och sålunda för närvarande skall sakna alla utvägar, att försörja sig med hustru och 7 barn; Och hafva ofvau - Underdåniga Skrifvelser. bemälde Committerade, som, med intygande af Berglimarks uppgifter och vitsordande af dess oförtrutna omtanka och nir, att, med ali möjlig både skyndsamhet och hushållning, bedrifva det under hans speciella ledning stälda förenämnda arbete, tillstyrkt Nådigt bifall å dess underdåniga anhållan, derjemte förmält, att, i fall densamma icke beviljades, Committerade funne sig föranlåtne, att i underdånighet föreslå, det en lämpelig summa, hvarå räntan svarade emot den Pension, sorn kunde Berghmark i Nåder tilläggas, matte til! honom varda af StrömrensningsFonden anslagen, och han komma i åtnjutande af enahanda förmån, som redan vederfarits dem ibland manskapet, hvilka blifvit af olyckshändelser under arbetet skadade.
Riksens Ständer, sorn, vid öfvervägande af detta ämne, inhemtat, att Lieutenanten Berghmark i årligt Arrende för ifrågavarande KronoLax-Fiske erlägger endast 18 Tunnor 2 £8i saltad Lax, mea att, enligt en till Riksens Ständers Stats-Utskott inlemnad skrift, 40 Tunnor årligen för Lax-Fisket erbjudits, hysa den öfvertygelse, att detsamma hädanefter skall lemna Statsverket en vida större inkomst, än hittills; och som Riksens Ständer dessutom anse Sökandens nit, vid utförandet af dess befattning med Strömrensnings-arbeter i Westerbotten, kunna på ett lämpeligare sätt, än genom en Krono-Lägenhets upplåtelse på Arrende, belönas, hafva Riksens Ständer funnit sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, sedan Berghmarks Arrende af Klabböhle Lax-Fiske tilländagått, detsamma på ny Auction får utbjudas, samt derjemte till Underdåniga Skrifve!seri E. K. M:ts Nådiga bepröfvande i underdånighet öfverlemna, huruvida Berghmark må, för dess välförhållande, anses berättigad till någon Pension, hvilken, i sådant fall, bör å Allmänna Indragnings-Staten uppföras.
Riksens Ständer framhärda etc.’ N:o 231.
Uppl. o. godt. hos Ridd. o. Ad. d. 15 Öct. 182$!
Preste-Ståndet d. 17 ■—• — Borgare-Ståndet d. 17 •—• — Bonde-Ståndet d. 17 — —•
Skrifvelse, i anledning af Deras Revisorers, år 1822,framstälde anmärkning, rörande oredoviste Spannemdls-upphandlings-niedel i Wermlands Län. S. A. K. Riksens Ständers, år 1822, församlade Revisorer hafva anmält, att 4081 R:dr 27 sk.
B:co skola, för flera år tillbaka, finnas oredoviste utaf de medel, sorn, till Spannemåls-upphandling uti Wermland, blifvit af Kongl. Allmänna Magarins-Directionen anslagne, samt att
Infordrade förklaringar ej kunnat erhållas öfver de af Kongl. Directionens Revisions-Contoir gjorde anmärkningar vid Carlstads Bänteri- och MagazinsRäkenskaper, oaktadt flere och ökade vitén, för Z^nderdåniga Skrifvelser.
6*3 uragtlåten förklarings-skyldighet, blifvit af Kongl. D irectionen utsatte i Skrifvelser till E. K.
M:ts Befallningshafvande öfver Wermlands
Län; Hvarförutan Riksens Ständers Revisorer, såsom olämpligt, anmärkt, att upphandlings-medlen blifvit åt Lands-Secreterarens enskilda vård anförtrodde, da desamma, enligt Revisorernes tanka, bordt under Lands.Contoirets controll och dervid föreskrifven säkerhet uti Länets Ränteri inlemnas och redovisas.
Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit; och emedan de infordrade förklaringarne ännu ej blifvit afgifne, oansedt flere påminnelser derom till E. K. M:ts Befallningshafvande, tid efter annan, från Kongl. Directionen afgått, ty anse Riksens Ständer nödvändigheten fordra, att, medelst alfvarligare mått och steg, fullgörandet af E. K. M:ts Befallningshafvande* åliggande i denna del påskyndas, så att en säker utredning af rälta förhållandet med de uti Wermlands Län för Allmänna MagazinsInrättningens räkning utestående och balancerade medel rnåtte kunna åstadkommas; Hvarföre och då Riksens Ständer dela Deras Revisorers öfvertygelse om olämpligheten af det enskilda förtroende, E. K. M:ts Befallningshafvande åt Lands-Secreteraren lemnat, afl emottaga och förvara upphandlings-medlen, hvilken afvikelse från Författningarnen tydeliga föreskrift måste leda till ersättnings-kraf, i fall någon brist å ifrågavarande medel skulle, vid skeende utredning och slutlig liqvid, sig yppa, Riksens Ständer af nu omförmälde behandlings-åtgärder finna sig föranlåtne, att, med stöd af 30 §, Riksdags-Qrdnin - 624 Underdåniga Skrifvelserl gen, förhållandet hos E. K. M. i underdånighet anmäla, och derjemte yrka ansvar i laglig ordning å E. K. M:ts Befallningshafvande i Wermlands Län, för det bemälde Befallningshafvande; såsom redovisande af Statens medel, åsidosatt hvad gällande Författningar bjuda och förmå.
Ständer framhärda etc. N:o 8 32J Uppl. o. godk. hos Kiddi o. Ad. d. 15 Oct, 1823* Preste-Ståndet d, 17 — -—• Borgare-Ståndet d. 17 — 1— Bonde-Ståndet d. 17 — — Rii-sens Ständers underd.
Skrifvelse, i anleda ning af Kongl. May.ts Nådiga Proposition om Pension ät framlidne Riks-Rddet, Herr Grefve Lilj ener ant z’ s Dotter, Friherrinnan Tornerhjelm. S. A. K. tJti en till Riksens Ständers Stats-Utskott, under den 25 sistlidne Januarii, afiåten Proposition har E. K.
M. gifvit i Nåder tillkänna; att, sedan hos E. K. M.
Friherrinnan Maria Charlotta Tornerhjelm, Dotter af framlidne f. d. RiksRådet, Presidenten m. m.
Herr Grefve Johan Liljencrantz, i underdånighet anhållit, att, såsom obe - Underdåniga Skrifvelse/. 635 obemedlad, varda i Nåder förhulpen lill en lifstids-Pension, E. K. M. ej funnit skäl, att, emot Pensions - Författningarna, bevilja Friherrinnan,1 som vore gift, någon större eller mindre årlig Pension, eller ätt vid hennes underdåniga anhållan fästa annat omedelbart afseende, än det henne, för hvartdera af de sistförflutne åren, vederfarits, genom Nådigt anslag af en oafkortad Gratification af 250 R:dr på extra utgifts-fonden ■ men som E. K. M. funnit Sig, af förekomne bevekande omständigheter, uppmanad, att ej låta ensamt härvid bero; på h&r E. K- M., icke allenast velat i Nåder vända Riksens Ständers uppmärksamhet derå, ?tt f. d- Riks-Rådet m. m.'
Herr Grefve Liljencrantz, genom ovanliga egenskaper och det förtroende, sorn dessa tillvnnno honom, mägtigt influtit på sin samtids Stats-OeJ conomiska åsigter och förhållanden, samt att han i hvarje förvaltningsgren röjt sällsynt skicklig, het och oegennytta, förenade med det varmaste patriotiska nit, utan E. K.
M. har också, under yttrad
Nådig öfvertygelse, att Fadrens förtjenster skulle säkrast understödja Dottreng bön, i Nåder föreslagit Riksens Ständer, att St Friherrinnan Tornerhjelm, född Liljencrantz, anvisa en årlig Pension till någon- mildring af hennes bergn i ngs-bekymmer.
Riksens Ständer, som erkänna f, cl.
RiksRådet tn. m. Herr Grefve Liljencrantz’s förtjenster och den förbindelse, Staten eger, att icke lemna Dess Dotter bloltstäld för behofven, hafva altså beslutit, att, ehuru Friherrinnan Tornerhjelm, såsom varande gift, icke kan anses ega Bihang till Riks-St.
Prot. 10:de Sami. i3i5. 6a6 Underdåniga Skrifvelser'. någon bestämd rättighet till Pension J bemaldd Friherrinna likväl må, i anseende till dess Faders förtjenster, undfå en årlig Pension af a 50 F:dr, hvilken kommer, att å Allmänna Indragnings-Staten uppföras och; räknad från nästa års början, till henne anordnas och utgå, så länge hon befinnes deraf i behof» Detta få, till svar å E. K.
M:ts Nådiga Proposition, Riksens Ständer i underdånighet med'- dela; och JRiksens Ständer framhärda etc.
N:o 233:
[Uppl, oi godk. hos Ridd, o. Ad. di ijj Oct.1 1823J Preste-Ståndet d. 17 — —•
Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, rörande beviljad Pension för Directeuren J.
D. hofving.
S. A.T K. Riksens Ständer har anmäldt blifvit, att Directeuren Johan Daniel Löfving, hvilken icke allenast tillvägabragt väsendtliga förbättringar i jerngjuteri-konsten och förnämligast i gjutningen af Ammunitions-persedlar, utan också uppfunnit af jern-malm-sorter en blandning, hvarigenom jernet erhåller den seghet, som fö| dess XJnderdlnlgä Skrifvelser.’ 627 användande till lätta Fält-Artillerie-piecer erfordras, numera och vid 65 års ålder skall sakna utvägar för sin bergning; Och som Löfving med sine kunskaper och sin verksamhet betydligen gagnat Fäderneslandet och, genom ett oegennyttigt meddelande af sine uppfinningar, gjort sig förtjent af Nationens erkänsla, hafva Riksens Ständer alltså, med afseende dessutom på den mindre förmonliga oeconomiska ställning, hvaruti han nu vid en högre ålder sig befinner, funnit skäligt bevilja honom en årlig Pen^ sion af 333!
R:dr B:co, som kommer, att på All männa Indragnings-Staten uppföras och, att räknad från nästa års början, till honom, under dess öfriga lifstid, anordnas och utbetalas.
Detta beslut hafva hos E. K. M. Riksens Ständer skolat i underdånighet anmäla; Och Riksens Ständer framhärda etc. 628 Underdåniga.
Skrifvelse/.
.Uppl. b. godt. hos Ridd. o.'
Ad. di 1 £ Oct. i 823^ Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet ■ d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, med hemställan om nedsättning i terminen f ör Civile Embets- och Tjenstemäns rätt, att taga afsked med bibehållande af deras LÖne-förmån er.
v S. A. K. H os Riksens Ständer har motion blifvit vackt om angelägenheten deraf, att Civile Embets- och Tjenstemän berättigas, att, vid en lägre ålder, än den Författningarne nu bestämma, taga afsked ur Rikets tjenst med Löne-vilkorens oafkortade ■bibehållande, på det de, förr än den ålderdom och svaghet inträffa, då i allmänhet de blifva, ej allenast otjenlige att verka, utan också ofta skad» lige, genom förment arbets-förmåga, må, efter 'värf, fulländade med heder, komma i åtnjutande af ett välförtjent lugn; Och som Riksens Ständer godkänna de grunder, på hvilka förenämnde motion blifvit bygd; så få hos E. K. ]M.