Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
D. af Uhrs, den 30 Junii 1820, i anledning af då verkstäld undersökning å StenkolsWerket, afgifne Utlåtande inhemta!: bland an. nät, att Ryds-Schaktets sänkning till den undre kolflötsen icke kunnat fullföljas, så framt ej åtskillige ytterligare kostnader först blefvo använde lill Angmachinens flyttande och uppsättning för vatten-uppfordring, genom hvilka anstalter all farhoga för framtida hinder i arbetets fortsättning till berörde del förmodades skola undanrödjas; stt, ehuru gamla Grufvorne i flere år torde kunna begagnas med någon inskränkning af arbetarnes antal och minskad kolbrytning, skulle likväl, om det nya Grutve-fältet öfvergåfves och de förberedande åtgärderne för framtida koltägt blefvo uraktlåtne, den tid snart inträffa, då, under en bristande tillgång inom Landet, utländska Stenkol åter måste införas, hvilkas utträngande skulle medtaga en längre tid;'att i Sienkols-lagret äfven funnes en nästan outtömlig tillgång af eldfast lera, i synnerhet användbar för anläggning af Glasbruk, Porcelaines-Fabriquer, Gjuterier, och alla sådane inrättningar, der en lätt tillgång på bränsle underlättade till verkningarne och hafvets nära granskap tillika gynnade afsatt ningen; samt att för öfrige, genom anställde borrningar och Schaktarbeten, vore titröndt, att Stenkol träffas på en sträcka af flera inil omkring Höganäs. 372 Underdåniga Skrifvetser.
Detta allt hafva Riksens Ständer tagit i rioga öfvervägande; Och hvad först angar det af General-Liutenanten m. m, Herr Grefve De la Gardie, å delegarnes i Höganäs Stenkols-Werk vägnar, alternativ framstäldte Förslag, att detta Werk måtte för Statens räkning inköpas ; så hafva Riksens Ständer icke funnit skäl, att samina Förslag antaga, enär, utom det att Stafs-Werkets tillgångar ej medgifva sådant, otvifvelagtigt är, att ifrågavarande
Inrättning bäst drifves och förvaltas af enskilde delegare.
Beträffande åter Vågan, huruvida Stenkols.Werket läinpeligast må kunna af Staten understödjas, hafva Riksens Ständer, med afseende å hvad i ofvanberörde måtto upplyst och utredt blifvit, nu velat besluta, att den fordran, Stats-Werket för beviljade lån iocb för Stenkols-Grufve-driften eger hos framlidne Hans Excellence Herr Grefve Ruuths Sterbhus innestående, till ett belopp af 199,560 R:dr Banco, med derå löpande ränta, må afskrifvas oell öfverlåtas på Interessenterne uti Stenkols-; Werket, under följande vilkor: 1:0 Att Höganäs Stenkols-Grufve-Bolag bör ombesörja teckning och uppbörd af en Fond, stor 200,000 Rldr Banco, hvilken Fond ovilkorligen skall användas för nedsänkningen af Ryds-Schakt, för arbetets bedrifvande på nedre Flötsen, och för inrättandet af sådane Fabricationer, hvartill i synnerhet den ymniga tillgången af eldfast lera erbjuder rudimaterier. 2:0
Detta nya Bolag, som inom s:ne år efter kungörandet af Riksens Ständers nu fattade - Underdåniga Skrif vetter, uti ide beslut, bör vara upprättadt, skall, genom ordentliga Räkenskaper, hvilka granskas a£ Riksens Ständers Revisorer, redovisa, pa hvad sätt och till hvad belopp den tecknade summan blifvit använd» 3:0
Till säkerhet för Staten, alt denna summa till förenämnde ändamål användes, bör af. betalningen å framlidne Hans Excellence, Herr Grefve Ruuths Sterbbus’s skuld till Staten, tills vidare och på vanligt sätt, erläggas till Riksens Ständers Riksgälds-Contoir; men något å Actiebeloppét icke af Bolaget lyftas förr, än, genom Räkenskaperne, blifvit styrkt, att hela den tecknade summan är för ändamålet vorden använd.
Derefter skall Bolaget vara berättigad!, ej mindre att uttaga hvad, sorn till Riksgälds-Contoiret influtit, så Vä! uti Capital-afbetalningar, Born de,. ifrån den dag Riksens Ständers beslut i detta ämne blifvit fattadt, upplupne räntor, än äfven att i den mån, Fänet, enligt de afgifne Skuldebrefven, utgår, detsamma, lill hela det återstående beloppet, så väl i hufvudstol sorn ränta, uppbära; kommandes ifrån samma lid Bolaget att frikallas från den i 2:dra puncten föreskrifna speciella granskning af Werkets Räkenskaper. 4:0 Sedan den nya Actie-teckningen skett, bör Bolaget afgifva sin förbindelse, att, enär Sienkols-Werket lemnar en vinst af 8 procent, erlägga till Staten 1 procent, och således behålla y procent; då denna vinst uppgår till 10 procent, likaledes utgifva 3 procent; och vid 12 procent betala till Staten 3 procent, hvilken rän Bihang till Riki-St.
Prat, 1823, t ode Sami, z B, a 8 Underdåniga Skrifvelser. ta ät den högsta, som af Bolaget någonsin korn* mer att för Capitalet erläggas. 5:0 Hvad som, vid 1823 års slut, af Bolagets särskilda skuld till Stats-Werket, stot 51,000 R:dr, kan återstå, efter afqvittning emot till verknings-prsemierne , Stenkols - qvantiteter, föryttrade under den ifrån och med år 1 8 19 förflutne tid, hvilka prsemier vid 1815 års
Riksdag bestämdes till 6 sk. för hvarje Tunna Stenkol , må, i händelse nya Bolaget kommer i verksamhet, afskrifvas; kommande dessa prsemier att upphöra med innevarande års slut, ehvad de af Riksens Ständer Bolaget nu erbjudne vilkor antagas eller icke.
Med anmälan af detta beslut, få Riksens Ständer hos E. K. M, tillika i underdånighet anhålla, det E. K. M. läcktes å Stenkols-Werket fästa Dess Nådiga uppmärksamhet, samt låta hvad af Riksens Ständer sålunda är vordet beslutet komma till verkställighet på ett sätt, att, icke allenast det dermed åsyftade ändamål, utan ock Statens samt Bolagets fördel må i möjligar ste måtto befordras.
Underdåniga Skrifvelser. 375 N:e 368.
Uppl. o. godk. hos samel.
Riks- St. d. t Dec. 1823.
Riksens Ständers underdåniga.
Skrifvelse, i anledning af Kungl. i}Jaj:ts Kådiga Proposition, i afseende på fortfarandet af det Convoy-Cummissariatet beviljade Creditiv. S. A. K. Sedan, enligt Riksens Ständers beslut, vid sistlidne Riksdag, Convoy-Commissariatets Ordinarie Fond, 66,6f)G R:dr 32 sk.
Banco, om året, blifvit indragen och till 3ldje Hufvud-Titelns förstärkande använd, men deremot ett. årligt Creditiv, till enahanda belopp, anvisadt på Riksgälds-Contoiret , att af Cornmissariatet begagnas, i händelse utgiften öfverstege inkomsten ; så har E. K. M., genom Nådig Proposition af den 25 sist lid ne Januarii, till försäkrande af ConvoyInrättningens framtida bestånd, af Riksens Ständer i Nader äskat, att Convoy-Commissariatet, så vida den i förenämnde matto vidtagne disposition af dess Ordinarie Fond komme att fortfara, måtte än ytterligare vid omförmäldte Creditiv bibehållet varcPa.
I anledning af hvad E. K. M. sålunda i Nåder framställt, få Riksens Ständer nu i underdånighet åberopa deras, under den 20 sistlidne November, aflåtne underdåniga Sk rifvelse, rörande Riks-Statens ^idje Hufvud -Titel, i hvad denna Skrifvelse innehaller Riksens Ständers be - Underdåniga Skrifreiser. slut; sa väl om särskildt uppförande å nämnde Hufvud-Titel af det å Sjö-Tulls-Intraderne, för Convoy-Commissariatets behof anslagne belopp, 66,666 R:dr 32 sk., som i afseende på dispositionen af ett å Riksgälds-Contoiret stäldt motsvarande Cieditiv.
N:o 36g.’ Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 3 Rec. 1823* Preste-Ståndet d. 3 — — Borgare-Ståndet d. 4 — — Bonde-Ståndet d. 4 — — Riksens Sländers underd.
Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majlis Kådiga Proposition, angående ny Författning om Mätt, Mål och Vigt. S. A. K. .T betraktande af de flere olägenheterj som till* skyndas handeln och allmänna rörelsen , förtne* deist de inom Riket bruklige Mått , Mål och Vigter af särskildte slag, har E. K. M., uti till Riksens Ständer aflåten Nådig Skrifvelse af den 25 Januarii innevarande år, äskat deras medverkan för antagandet af en allmän Författning i detta hänseende, om hvilkens utgifvande Riksens Ständer, under den 2 2 Martil och den 13 Underdåniga Skrifvelseri 377 April 1810 samt den 14 Martii 1818, framburit sine underdånige önskningar.
Handlingarne, som E. K. M. L Nåder låtit tillställa de Utskott, hvartill frågan varit remitterad, bestå hufvudsakligen af: i;o Förslag till öfverseende af Författningarne rörande Sveriges Mått, Mål och Vigt samt deras reduction till enhet, utarbetad af en dertill i Nåder utsedd Commission , till K.
M. underdånigst ingifvet under den 12 Maji 1789. 2:0 Någre Fullmägtiges af Bonde-Ståndet i vid Riksdagarne åren 1810 och 1812, ä deras hemmavarande Committenters vägnar, gjorde underdåniga framställningar om tillåtelse, att i Bergslagerne få nyttja Pyndare , och att det Cubiska.
Tunnemålet måtte utvidgas till innehållande äfven af öfvermalskapparne, jemte General-Landtmäteri-Contoirets, i förra hänseendet, till E. K.
Mus och Rikets Kamtnar-Collegium, under den 2 8 Eebruarii 1812, på begäran, afgifne Utlåtande. 3:0 E. K. M.-ts och Rikets Kammar- Bergsc eli Commerce-Collegiers underdåniga Utlåtande af d. 7
December 1819 öfver desse framställningar ; samt sluteligen 410 Kongl. Vetenskaps-Academiens, på Nådigste befallning, under den 23 November sistlidet år, underdånigst afgifne Betänkande, innehållande ett, efter noga skärskådande af alla i ämnet afgifne upplysningar och anföranden , utarbetadt
Förslag till grunderna för en ny allmän Författning, rörande Mått, Mål och Vigt, hvilket underdåniga Betänkande, på E. K. Mits Nådiga befallning, blifvit af Trycket utgifvet och 378 Underdåniga Skrif pelser. uti erforderligt antal Exemplar till Riks-Stånderts Reda-möter utdeldt.
Af alla dessa Nådigst öfverlemnade Handlingar, hvilka med all omsorg blifvit granskade och sinsemellan jemförde, hafva Riksens Ständer i underdånighet inhemtat, ej mindre de visa och fullständiga åtgärder, som E. K. M. i Nåder vidtagit till utredande af detta för Kronans uppbörd samt all handel, Rikets Innevånare emellan, så vigtiga ärende; utan äfven*alla de upplysningar, sorn funnits för Riksens Ständer nödige, för att härutinnan stadga sin öfvertygelse, samt inför E. K. M. i ett sammanhang framlägga sine tillförene, vid flere Riksdagar, yttrade underdåniga önskningar om vidtagandet af en ny, pä vetenskapliga grunder utarbetad och till enhet red ucerad, författning i detta hänseende, från längst aflägsna tider påkallad, och som troligen i framtiden skall bereda välgörande verkningar.
Ständer anse något tvifvelsmål icke kunna ega rum om nödvändigheten , att afskaffa mångfald och tvetydighet uti måttet för sådane beräkningar , hvaraf allmänna säkerheten i alla handels-transactioner och uti liqvider om Kronans uppbörd beror; Och alldenstund Kongl. Vetenskaps-Academiens förslag synes, i Riksens Ständers tanka, hafva ett afgjordt företräde framför de hittills uppgifne, derigenom: att den önskade förbättringen kari vinnas med minsta uppoffring af tnöda och vanor för närvarande generation*; att Embetsmannen, som först vid tillämpning af den nya ordningen möter besvärligheter , skall finna dem, under loppet af kommande år, rikeligen ersatte uti enklare Arbets - Underdåniga Skrif pelser. meth ode, redighet och besparad tid, samt sitt för Allmänheten destomindre några svårigheter är© att befara, som de gamle måtten aro med de nya commensurable och benämningarne å båda kunna, man och man emellan, tills vidare bibehållas; fördenskull få Riksens
Ständer i underdånighet tillstyrka antagandet af ofvanberörde Eörslag, på sätt här nedanföre i hvarje särskildt f»ll i underdånighet framställe*.
Med den stora fördelen, att icke utesluta de gamla måttens bruk, förenar detta Förslag tvänne andra icke mindre nödvändiga egenskaper: att icke två olika Mått, Mål eller Vigter bärn samma namn och att ingen förut nyttjad allmänt känd term betecknar nå. gon annan storhet , än hvad den hitintills betecknat.
Der, hvarest högsta nödvändigheten påkallat något nytt
Mått, har det ock alltid fått ett nytt namn, som med någon annan förut känd qvantitet ej kan förblandas. X likhet med Kongl. Academien , anse Riksens Ständer följande åsigler kunna antagas såsom grund för den blifvande förbättringen. 1:0 Bestämmandet af enheten i Mätt, Mål och Vigt, på ett sådant sätt att den , äfven efter Rikslikares möjliga förlust, kan restitueras, genom jemförelse med en oföränderlig storhet , och så , att, om en af dessa enheter är gifven, d• andra kunna derifrån beräknas. 2:0 Fördelningen eif Mätt, Mål och Vigt på ett sådant sätt, att den för det allmänna användandet oell i Räkenskaper medför den största beqväm■ lig het, samt Underdåniga Skrifve! ser. 5:o
Af skuff andel af allt, som ian föranleda vreda och den mindre kunnices förvillelse. 1*0 I afseende på första puneten föreslås, att en undersökning verkslälles, sorn hur till föremal att, i Svenska dtcimal-tnm bestämma lang* den af den Pendel, som pä någon bestämd Svensk orts Latitud fullbordar hvarje slag pä en Secund, vid Hafvets yta och i lufttomt rum, samt att se* dan utröna vigten af en bestämd Cub vätter, i decimal-delar af vigtens enhet.
Ständer an. se denna methode för enhetens bestämning vara den rätta.
Men dåj E. K. M. i Nåder lillkärr, nagifvit det åt Vetenskaps-Academien redan anbefalldta uppdrag , att föranstalta den projecterade undersökningen af Pendel längden och Vigten af en i samma mått bestämd
Cub vattenj så finna Riksens] Ständer i detta hänseende in-, tet mera återstå, än att hos E. K.
M. underdå. nigst frambära deras undersåtliga erkänsla för E. K, M:ts. visa försorg , och tillstyrka antagandet af detta enhetens absoluta mått, enär det med mathematisk noggrannhet hinner blifva bestämdt.
Räryid anse Riksens Ständer angeläget, gtt, vid bestämningen af Pendelns längd, Sven. ska Foten bibehålies, utan ali slags förändring, vid sin nu egande saint af ålder innehafde storlek; och om, efter skedda uppgifter, någon olikhet förefinnes emellan de hos olika Auctoriteter förvarade Rikslikare, den, sorn finnes uti Kongl, I.andtmäteri-Contoiret , da må blifva basis, emedan på densamma refuingen af hela Svenska jorden grundar sig samt alla beräkningar vid, köp af fast egendom efter denna norm ärq uppgjorda och afslu(adp.
Underdåniga Skirfvelser. 381 Sedan absoluta enheten således blifvit bestämd, tiilstyrkes antagandet af de föreslagne relativa enheter, nemligen:
För Längdemåttet: Foten.
För Rymdemått tet:
Kannan och för Vigten; Mari (VictualieSkålpund). 2:0
Derefter framstår i ordningen enheternas fördelning på sådant sätt, att den för det allmänna användandet och i Räkenskaper medför den största beqvämlighet.
Vetenskaps-Academien föreslår härtill, utur mångsidigt uppgifne skäl, decimal-fördelningen.
De oberäkneliga förmonerne af detta räknesätt, grundat i loitals, serien af vår allmänna räkning, äro så gifna och i alla cultiverade Länder så erkända, samt, hvar tillfället medgifvit, begagnade, att dess företräde af ingen lärer betviflas.
Ständer anse således dess antagande satt utom all fråga och vill endast fästa E. K. Mits Nådiga uppmärksamhet på lättheten vid dess införande i Sverige, hvarest Allmogen nästan i alla räkningar nytja hälfter, fjerdedelar, åttondedelar o, s. v., hvilka lätt förvandlas oell, med den minsta vana, för ögat göras tydliga, genom Centecimal-bråken 50, 23, i2| o. s, v.
Under allt detta förblifva de gamla qvantiteterna och narnnen orubbade samt kunna obehindradt af Allmänheten brukas, t. ex. 1 Famn lika med 6 Fot, en Aln med 2 Fot, x Stop med 50 Cubuk-tum, ett Skeppund med 4 Centner o. s. v. Med antagandet af Decimal-Systémet, tiilstyrkes derföre i underdånighet följande fördelning af Svenska Statens Mått, Mål och Vigt; 3!i2 Underdåniga Skrifve!ser. 1:0 Lcmgdemåttet:
En Fot fördelas i 10 tum.
JEti Turn i 10 Linier. 2:0 Rymdemattet:
En Cuhik-fut , kallad Foting, innehåller 10 Kannor.
En Kanna innehåller 100 Cubik-tum, kallade Tumming, hvarefter sedermera kannans afdelningar beräknas.
All annan mätning af torra varor, än med strukna kärl, försvinner, och alla slags tunnor, ehvad vara som helst dermed mates, reduceras till det allmänna måttet; räntor, tull och alla umgälder beräknas derefter. 3:0 Vigt en :
En Centner fördelas uti 100 Marker.
En Mark uti 100 Ort.
En Ort uti 100 Korn; genom hvilken sistnämnde fördelning, mindre behöflig i handel och vandel med tyngre varor, en vigt erbålles för de ädlare Metallerna, utan att en särskild myntvigt torde komma att behöfvas.
Till den nu föreslagne vigten, reduceras alla andra hitintills brukliga vigtsorter, hvilka således utur allmänna trausactioner alldeles försvinna, med undantag af Medicinal-Vigten, som, endast nytjad på Läkares Recept, måste förblifva inom Apotheken, och blott användas vid försäljning efter Läkares förordnanden.
Några Decimal-multipler af Fot för Längdemåttet, Foting lör Torrva ru-måttet, Kanna för v målet af flytande varor och Centner för vigten, anse Riksens Ständer uti sjelfva beräkningen icke vara af nöden. famn, Aln, Ankare, Oxhufvud.
Underdåniga Skrif reiser. 383 Tunna, Åm, Skeppund m. m. må efter hvarje enskilds behag och vana beräknas, men utan att ingå eller få nyttjas uti allmänna Statsmåttet.
Packtunnan, med dess hittills brukelige underdelningar och multipler, t. ex. Arn, Oxhufvud, Ankare, o. s. v., kunna anses och nyttjas såsom förvai ings-kärl, men böra icke i gemenskap af rnålkärl antagas.
Denna ofvan föreslagne fördelning få Riksens Ständer underdånigst anmäla till E. K. Mits
Nådiga fastställelse samt i lika underdånighet anhålla, att den måtte införas och ensamt nyttjas uti alla Statens Räkenskaper samt vid alla de tillfällen, der allmänna Auctoriteters åtgärder fordras, såsom vid uppbörd, vid angifning till ut- och ingående Tull, vid afslutande af köp, genom Mäklare, vid Auctioner, förrättade genom Staten» ombud eller i kraft af domfäste Utslag, i Räkningar öfver lefveranser till K. M. och Kronan; med ett ord, allestädes der Staten på något sätt deltager i transactionerna.
Deremot måga enskilde, sig emellan, och då de derom äro öfverens, använda gamla Mått, Mål och Vigter af hvad slag som helst.
De särskilde fördelar, som medfölja hvarje föreslagen afdelning 'aro af Kongl.
VetenskapsAcademien »å ornständeligen anförde, att Riksens Ständer med deras upprepande icke våga upptaga E. K.
Mits dyrbara tid, utan få i underdånighet detta Utlåtande åberopa.
Likväl och då Tunnemålet hitintills på så mångfalldigt sätt ingått uti allmänna hushållningen, och Kongl.
Academien, endast såsom ett alternativ, vid torrvarumått upptagit det nya måttet af foting 584 Underdåniga Skrifvelger. celi Kanna* i stället för den förut brtikadeTun^ nan och Kappen ; anse Riksens Ständer sig böra i korthet anföra de orsaker, hvarföre den nya fördelningen blifvit till E. K.
M.-ts Nådiga fastställelse bestämdt föreslagen.
Oberäkneliga fördelar härflyta af detta mätningssätt, hvaribland följande
Mål hufvudsakligen anföras: ilo Enheten för detta mai blifver Cuben af Längd-måttets enhet, nemligen Foten, som vid Cubiska Måikärls justering, hvilken följakteli gen nästan af en hvar kan controlleras, ger en Stor lättnad. 2:0 Utgöra torr- och vårvaru-målet härigenom ett sammanhängande systéme , med inbördes, till sina minsta bråk, commensurabla delar, hvilken stora fördel annars går förlorad. 5:o
Kan vid de små afdelningar af Kappen,' hvartill Gärdgifvare, enligt Jordeböckerna, debiteras, närmare och intill de minsta delar mätas med det nya målet, 4.0
Är reduetionen till detta mål vida lättare, då den lår ske uti Kannor och dess afdelningar, hvarmed folket förut redan är vandt, och det är allmänt kändt, att en laglig Tunna är lika med 63 Kannor. 5:0 Sex Cubikfot inträffa emellan en struken och rågad
Tunna samt utgöra derföre en lagom mansbörda. 6;o
Kan uppmätningen ske med ett ringare antal ifyllningar och ihällningar, än tillförene.
Så många fördelar synas visserligen förtjena all uppmärksamhet.
Academien har itfven föreslagit detta mätningssält i andra tuin - tTndtrdäniga Skrifvelse. 3 8 5 niet, ej för det att
Academien icke sjelf ansett det framför alla andra böra antagas, utan derföre att Academien befarat, det för många nya namn och nya mått , ehuru af väl kände cjvantiteter, möjligen kunde medföra någon ting motbjudande hos dem, som icke närmare eftertänkt detta ämne.
Men då fördelarne äro så obestridliga, att de falla en hvar i ögonen, hafva Riksens Ständer icke tvekat, att framställa detta mätningssätt till E. K. M:ts Höga pröfning och Nådiga bifall.
För dem, som i början anse svårt eller förvillande, att betjena sig af Fotings-målet, tillstyrka Riksens Ständer Nådig tillåtelse, att betjena sig af Tunnan med dess vanliga underafdelningar af 5, jf, f, dock på ett sådant sätt, att dessas innehåll beräknas efter Kannor och icke efter Kappar.
I detta hänseende bör å Debet-Sedlarne för all sådan gärd, under de första 5 åren, Skatte-sädens belopp u tföras både uti nya och gamla målet, men, efter denna tids förlopp, endast uti det nya.
Då åter Spannemål ur Kro. nans Magasinet emottages, synes det alltid böra ske efter Foting och Kanna.
Grunden för den tillåtelse, att vid Skattesäds lefverering, under de första åren af Förordningens gällande kraft, använda Tunnan med dess vanliga bråk, hafva Riksens Ständer hemtat af den förmodan, att mången ibland Allmogen kanske skulle befara, det honom ej vederfores rätt, om han genast skulle åläggas Skattens lefverering efter Rymde-målets nya fördelning.
Att åter borrtlägga Kappen och välja Kannan till Tunnans minsta delar, har den stora fördelen, 386 Underdåniga Skrifvelser. att det gamla och nya målet får samma enhet till grund, hvarigenom öfvergången deni emellan så betydligen underlättas.
Kannans förhållande till Kappen är dessutom af Allmogen så väl kändt, att ingen gärdskyldig finnes, sorn, sedan han afmätt den honom ålagde Skattesäd i hel, half, fjerdedels eller åttondedels Tunna, icke kan i minnet beräkna beloppet i Kannor af det antal hela eller halfva Kappar, han derutöfver bör erlägga, och således förstår att controllera Uppbördsmannens uträkning.
Utan skada å någondera sidan, kan man antaga kappen till jemnt 2:ne Kannor, emedan, då j£:dels Tunna är det högsta, sorn med Kappmål mates, missräkningen utgör endast omkring ^;deIs Kanna, hvilket åter är en mindre qvantitet, än som af Spannemål någonsin uppmätes.
Skulle det tillåtas, att beräkna de smärre delarne af Tunnan efter Kappe, så lära fördelarne af tio-kannmålet sent eller aldrig inses och dess allmänna antagande betydligen försvåras.
Vid detta moment böra Riksens Ständer sluteligen icke lemna obemäld en anmärkning, ehuru af mindre vigt.
Då de föreslagne orden :
Tamming och Hoting äro nya och alldeles okända, synas de uti en blifvande stadga, till förekommande af misstag, alltid böra förklaras genom tillagde Cuhiktum och Cubikfot. 3:0 lieträffande afskaffande af allt det, sorn i våra hittills brukliga Mått, Mål och Vigter gifvit anledning till förvillelse och oreda, så hafva Riksens
Ständer vid hvarje särskildt afdelning haft den Nåden hufvudsakligen upptaga, hvad i detta afseende synes vara att antnär - Underdåniga Skrifvel&r. 387 ka, men hvad sättet och medlen för de nya beräkningarnes införande beträffar, få Riksens Ständer till E. K. M:ts Nådiga beslut underdånigst hemställa följande hufvud-moment: ?:o En ny Författning om Mått, Mål och Vigt blifver i Nåder utfärdad, sorn, med upphäfvande af alla föregående , upptager allt hvad här ofvanföre är i underdånighet föreslaget, i händelse E. K. M, finner för godt, att detsamma i Nåder gilla och antaga.
Tiden för denna Författnings gällande kraft, anhålla Riksens Ständer i lika underdånighet, måtte utsättas till den 1 Januarii. år 1826; men att E. K.
M. så tidigt täcktes i detta ämne fatta sitt Nådiga beslut, att Författningen derom kan vara utfärdad och första gången allmänneligen kungjord under loppet af år 1824, samt å nyo uppläst i December månad år 1825.
Härigenom vinnes., under detta och påföljande året, ali nödig tid, att blifva bekant med det nya, och för dem, som så åstunda eller behöfva, att anskaffa de nya fördelningarne af Ryrndemåttet och Vigten. 2:0
Så snart E. K. M:ts Nådiga Förordning blifvit utfärdad, författas en korrt och lätt fattlig beskrifning om den nya fördelningens bruk och fördelar, åtföljd af Reductions-Tabeller; så construerade, att ali slags reductron kan derefter, utan särskild räkning, uppgöras.
Deraf bör så tillräckligt antal Exemplar aftryckas, att en hvar lätteligen och för lindrigaste pris kan ett sådant erhålla; hvarjemte E. K.
M. torde i Nåder finna för godt, att ett Exemplar jemte Förordningen till hvarje Kyrka låta utdela.