Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, har den anmärkning blifvit giord emot z:de §., att något answar bestämdt borde uttryckas för den åklagare, som wifar försiimmelighet, walid eller egennytta uti och wid ötalande af förbrytelser emot isrägawarande Författning; men dä Lagen i allmänhet stadgadt answar för den åklagare, som härmed beträdes, och Utskot. tet föreslagit, att allmänna åklagare wid Laga answar stola yppade förbrytelser emot samma Författning angifwa och atala, sä finner Lag.-Utskottet sa mycket mindre stal föreslå nägot särskildt answar i denna wäg, som ä ena sidan andre
Strafflagar t allmänhet icke innehålla en sadan föreskrift, och ä den ändra det ändamål som föranledt till anmärkningen, att fä den försummelige eller felagtige åklagare» till böter falld, suspenderad eller asfalt, efter omständigheterna winnås genom gällande Författningar desto säkrare, som alla de allmänna åklagare hwilka haswa att atala de isrägawarande förbrytel, ser, omedelbarligen sta under deras Förmäns lydna och inseende, och af dem kunna för minsta fel eller magklätenhet suspenderas.
Alwen det i 9:de §. föresiagne stadgande, har frän Hederwärda Bonde-Ständer blifwit gjord en sadan anmärkning, att frägan om personliga friheten ar granlaga och att grundsatserne, hwarpä Lagen i detta afseende är byggd, ej bör ändras, fastän särskildta omständigheter fordra undantag, men att defia undantag böra med yttersta nogqranhet och klarhet bestämmas och uttryckas, emedan det icke skall, pä sätt Författaren af anmärkningen sig yttrar, gä an, att frän sitt eget Hus eller Bostad söva en kand eller wederhästtz
Man, blott derföre att han Den 29 Julii.
22;7 han finnes öfwerlastad, hcllst, till och med ruset k stillhet njucit, borde till äswentyrs i detta fal! ligga ogillt Erfarenheten som är den säkraste ledare, och wid Lagstiftningar i fvnnerhet bör ligga till grund, har wisat, alt en mängd brott och oordningar ledt sin upprinnelse endast fräff ett öftoerlastadt tillstånd, och akt annars fredlige Medborgare härigenom kommit att hänföras ibland de gröfste förbrytares antal.
Till förekommande häraf har Utskottet blott fö, resiagit, att den rättighet mä wara öppen för dem, som ar anförtrodd wärd och inseende öfwer allman ordning, att, dä de finna den wara i wada genom en öfwerlastad, kunna försäkra sig om desi person, men icke att med hwar och en drucken owilikvrligen borde pä detta satt förfaras.
Förekommande om, ständigheter wid hwarje tillfälle, som utmärker den öfwerlastades lynne, förmåga och tillfälle att kunna skada sig sjelf eller andra, hwilka omständigheter alldrig kunna förutses, mindre i en Lag bestämmas, blifwa således wid isrägawarande tillfallen grunden för wederbörandes åtgärd; och om de sträcka den derhän, att frän sitt hem i fängelse föra en person, endast af den anledning, att han wore drucken, eller annorledes antasta en sadan, som redan af nä, gon saker person war tagen i wärd, eller hwaraf ingenting war att befara, skulle med förfelande af Författningens tydeliga syftemål beredaS en oordning, hwilken ej mindre i detta, än andra fall der Embets«ch Tjensteman öfwcrskrida gränsen af deras myndighet eller utöfwa den, der den icke behöfs, mäste medföra ett ester omständigheterne afpafiadt answar, som t allmänna Lagen är tydeligen bestämdt. 2o;8 Den 29 Julik.
Utskottet kan således icke frångå hwad i denna §. bliswit föreflagit, men deremot får Utskottet wörd, samk tillstyrka bifall af den fran Högwördiae PrestStandet gjorde anmärkning, attWardarne a Wärdshus, Cajsshus, Kallare och Gästgifwaregardar, matte wld Fem R:dlrs wite förpliktas iakttaga den redan föreflagne skylldighet, att va wäggen hafwa uppspikat ett Exemplar af den ifrägawarande Författning.
Den sedwana, som, enligt lcmnad upplysning fran Högwördige Prest-Ståndet, pa flere orter stall wara radande, att till Kyrkan medtaga Bran, win och kttt samma bade före och efter Gudstjensten till förtäring utde'a pa Kyrkogården, finner wäl
Lag, Utskottet wara ett missbruk som bör afssaffas; men da förbudet häremot ingar uti en reglementarisk fö, reskrift af den ordning pa hwilken starka drycker fa utlemnas, anser Lag.
Utskottet, att stadgandet här, vm bör inflyta uti den utkommande Författning, som t ett sammanhang förordnar, ej mindre angående Brännvins-tillwerkningen, än sältet och de ställen hwarpa Bränwin sar sälljas och utminuteras; afwensom Utstottet anser det wara ostridigt, att den som förut efter förra Författningar pliktat för fylleri och sedermera för samma slags förbrytelse Lagföres, efter det denna föreflagne Författning warder utgifwen, bör för itererad förbrytelse i denna wäg dö, mas, hwarföre Utskottet förmodar, att den fran He, derwärda Bonde-Ståndet gjorda anmärkning, att något särskildt stadgande härom borde uti Försatt, ningen inflyta, af sig sjelf förfaller.
Hwad i öfrigt fran de Nespective Prest, och Bonde, Standen blifwit anmärkt, förmodar Lag, Utstottet wara tillräckeligen upplyst uti de grunder.
Den 29 Julli. 2oz9 hwarefter det ifrägawarande förslag bliswit uoyr'ttadt; och Uljkottcl får alitsa stanma förfina, med de häruti skedde rättelser, tili Riksens Högiofl.
Stan. ders pröfning wördsaint öfwerlcmna-vch underställa.
Herr Lagmannen Nönqwi sts strffildta nlcning warder pa dess begäran dilagd.
Orebro den 2 7:de Julii 1812.
Prest-Ständets Adelns Lcd- wägnar, Ledamöters magnar, kl. k. 8 trö nike It. sak. kl edren.
Bonde-Stän dets Led. wägnar, dets Led. wägnar, ^ ^1. klon ^vist.
Anders lsrsson.
VV- 'kullgren.
Utdrag af prstscsllet, hällkt kiss Häglof!.
Ridderskavet och)2ldcln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 29 Julie igro.
S- D. ^3id Justeringen ak Expeditions-kltskottets Förslag ti>! underdånig skriswelsc till Konoch Matt angående Gottlands understödjande wid inträffande misswäxt-ar, ansag Ridderikapet och Adeln för tyd, lighet skull den ändring deri böra göras, att efter orden "underdånig önskan" ma sättas arr i andeen, de till möjligen inträffande mifiwäxr pä nämnde <A, och hindrad rc. samt ester orden rwnlig» tilläggas och ridina; uti brvilken redactions-ändrinq de öfrige Respectwe Standen skulle genom Utdrag af Protocollet wänligen anmodas att sia förena.
Ot supra. kx krotvcollo» 6.
2o6o Dejn zo Julik.
Utdrag af protokollet, haUet hos HZgwZrd. prcft-Gtändet wid Urtima Riksdagen t Orebro den az Jlulii 1812.
S. D- ?!ll ConstitutionS-Utstottets uti Memorial af den 28 dennes gjorda förfrågan, om icke Riksens Stander skulle tackas förena sig i det beslut, att alia hitintill uppstjutne Grundlags - frågor, som icke redan wid denna Riksdag blifwit upptagne eller ivunnit handläggning, stola till nästa Riksdag b!ifwa hwilande ock da kunna till pröfning förekomma; kemnade Prest-Ståndet sä mycket häldre sikt bifall, som ett sadant besiut är öfwerensstäminande med Ståndets förut i detta amne yttrade tankar.
Lx krotocollo, P O. ^Imc^uist.
UpplEst hoS Ridd. och Adcln den zo Zula. - - Prest-Ständet den zo - - - , Borgnre-Ständet d. zo - - - - Bonde-Ständet den 40 - - Wördsamt Memorial! 3 anledning af Kongl. Majus till Riksens Högl.
Ständer afgifne Nådiga Proposition om instrankroing i den förut tillatne Bränwins-tillwerkningen pä Landel och i Städerne, har genom Riks-Ståndens pluralitet bufwik besiukadt: r:o.
Att Bränwins- bränningen i egenstap af husbehof endast arta manader hwarje ar ma pä Landet och i Städerne emot Bewillnings-afgift utöfwas, och att densamma under Junii, Julii, Augusti och September manader stall inställas. s:o.
Den zo Julli- 2261 2:0.
Att hwad Landet angär, berörde rättighet stall blott åtfölja hemman och hemmansdelar, dock med tillstånd för Jnnehafwarena deraf att 0- styckad upplåta den ät annan a ägorne boende person. z:o.
Att tillatlige pannerymden stall beräknas efter hemmanets eller hemmansdelens warde, indeld i tre Clasier salunda:
Att för en siik egendoms wärde till och med 500 N:dr får begagnas ordinarie i .sta o ^ Clasien. ZZ a:dra Claren. z:dje Clasien.
O Panncrymd 20 kannor. med 750 N:dr dtto 25 — — looo Z2 — — LOVÖ 35 -— — Z0O0 — 40 -— — 4OO0 4s — — zvoo — 52 — L222 — 55 — — 7002 — 62 —- — 8000 — 65 — — 9020 — 72 — — 10,020 — ?5 — — II,000 — 78 — — 12,222 — 8i — — IZ,000 84 — — 14,002 — 87 — — ls,V02 —' 92 —' utöfwer hwilkcn sistnämnde rymd af 90 kannor någon panna ej ma nyttjas, dock att wid de egendomar, hwilkas warde öfwerstiger 15,020
R:dr, fyllnaden i pannerymden ma begagnas i annan panna efter enahanda förhållande till wärdet, som vfwaa äp 2062 Den Zo Julik. ar sagt, likwäl utan att flera an twä pannor hwar-e pä 90 kannor, någonstädes a Landet arv tillatne, oansedt haad warde egendomen ma innehafwa. 4:0.
Att till undwikande af förnyad kostnad wid de nu warande Bränwinspannors förändrande, mage de som i första Claren tillkomma Bränning med 20 kannors rvmd och deröfver inga l
Maximum af sirmma Class med Femtio kannors panncrvmd; De soin efter hemmanswärdet stiga till Maximum af samma Elak, uppgå till Maximum af den nästföljande med kannors romd samt likaledes de, hwilka efter samma grund äga rätt till Maximum i 2-dra Classen/ uppgå till Maximum af Z:dje Classen eller 90 kannors pannerymd, att med förbindelse af den har efteråt stadgade förökning i afgiftcn. 5.0.
Att för de hemman eller hemmansdelar, hwilka belägne inom en mils afstånd fran det ställe der han är wistande/ boende eller Mamalsstrifwen, samt af honom med egelsvik drifwas och stötas, begagna sig af sa stor panna som af hemmanSdelarnes sammanlagde warde belöper. 6:0.
Att den Innehafware af hemman och hemmansdelar, som icke will begagna sig af sä stor panna, som här förut ar tilläten, endast stall betala afgift efter den panneromd som nyttjas. 7:0.
Distillerpannor om 6 kannor utan serskild afgift och beräkning ma nyttjas. 8 0.
Att hwad Städerna angar, BranwinsbrannLng derstädes salunda werkställas, att för 80 mantals,krisne personer fär begagnas sI kannors pannerymd.
I2c> — 60 -- Den ZO Julik.
Lo6z Warande i Städerne någon Bränwinspanna icke tillåtlig under zo ej eller öfwer 92 kannors rymd.
Att fran stadgandet hwad Städerne rörer, blifwit undantagne Stockholm, Götheborg och Carlskrona, der berörde anstallt blifwit öfwerlemnad till Kongl. Maj:t§ egit Nädiga godtfinnande, till Statens bästa fördel, med begagnande af sä stora pannor, som kunna nödige anseS; ankommande pä Kongl.
Maj:t dessutom att uppläta tillwerkningen i Kronans egne Werk, ä annan person, men ej i Arrcndatorers enskilda eller mindre Werk, der Centrollen anses blifwa osäker; samt 12:0.
Att de sä kallade Skottska Branwinspannor eller sädane, hwilkas högd understiger en tredjedel af dest diameter, ej fär öfwerstiga hälften af den pannerymd agaren är berättigad nyttja, och att wid matningen storleken ekler rymden af en panna med wänlig
Hatt bör utrönas ifrän bottnen till halsen samt med Conisk Hatt ifrän bottnen upp till Kranen, dock sä att wid all mätning afseende icke göres pä twä till högst tre kannors större rymd för det sä kallade kokrummet.
I öfrigt hafwa Riksens Stander besiutit att hos Kongl.
Mafit i underdänighet anhälla, att förbud mot Branwins-tillwerkning icke mätte aga rum för längre eller kortare tid, med mindre högst wigtiga orsaker dertill föranleda, och att dä ett sädant förbud under en eller flera manader af den tillätne Bränningstiden kunde anses nödigt, tiden alltid mätte räknas ifrän Octoöer mänads början och pä en gqng öfwer hela Riket börjaS samt oafbrutit fortfara, sa länge förbudet kunde finnas nödigt, utan något mellanskof, derom sä tidig befallning kunde utgå, au nödige huöhällSanstallter mätte warda widkagne, äf - 2v54 Den zo Julik. äfwen som att hwiiket rörer dek Reglementarista af Författningens noga efterlefnad, blifwit öfwerlemnadt till Kongl. Majus Nådiga förordnande.
Wid Bewillnings-afgiftens bestämmande ester deka grunder till det för Stats-behofwet calculerade belopp Sju Hundrade Tusende R:dr har Bewill, rings - Utskottet ansedt densamma böra pa Landet läggaS: r:o. G Pannervmden, 2:0. A Hemmanswärdet, och z:o.
Ä Consumtion.
Afgiften a Pannervmden beräknas för panna till och med 16 kannors rymd 2 st. för hwarje Fran 16 kamr till och med 27 kannor 4 st.
Kanna.
Derifrån till och med zs kannor 6 — Derifrån till och med 50 kannor 8 — Derifrån till och med 60 kannor is
Derifrån till och med 72 kannor 22 — Derifrån titt och med 8» kannor 52 — Samt widare till och med 92 kannor r R:dr.
Den som, enligt hwad har förut ar tillåtit, will begagna sig af större vannerymd an a dest hemmans warde belöper, stall erlägga den för en siik större panna bestämde afgift jemte rc> proCents tillökning för den pannerymd som öfwerstiger beloppet af hwad honom efter egendoms-wärdel tillkommit, aswenfom dea, hwilken i man af dest
Fastighets warde äger att begagna sig af mer än en Nittio kannorS panna, och en sadan förman will till godo njuta, stall för hwarje kannerymd i andra pannan erlägga. z6 st. och derest någon astundar att inom ett Werk i flera smärre Bränwins - pannor, ehwad de nyttjas lill Drankning eller Klarning dela den tillatne tillmer kn ingen, ma sadan t ej förändra den fastställde af - Den zs Julii. 2s6> giftens belopp efter pannorne sammanräknade Kannerymd.
Hemmans - afgiften stall utgöras med 24 st. för hwarje 1002 R-dr a wardet af den egendom, för hwilken tillwerkningen är tilläten, dock får densamma ej stiga under Tolf stillingar, af huru ringa wärde Hemmansdelen wara ma.
Consumlions-afgiftcn kommer deremot att utgöras af hwarje Mantalsstrifwen person med Acta stillingar af Man - och Fyra stillingar af Qwinnokönet.
I Städerne stall afgiften erlägges dels efter Pannerymden till samma belopp svin för Landet är utsatt och destutom för hwarje Femtio kannors panna Twa R:dr 24 st. svarande mot ;ooo N:drs Hcmmanswärde a Landet lamt i enahanda proportion för större pannor, äfwcnsom den personliga Consumtions - afgiften i Staden blifwer enahanda som för Landet är bestämd.
Sa länge Bränwlns-branningen i Stockholm, Götheborg och Carlskrona kommer akt werlställas af Kongl. Majit och Kronan utgöres af berörde Städer endast Consumtions-afgiften.
I sammanhang med de grunder BcwillningsUtstoltet således antagit för BewillningenS utgörande, anser Utstottet följa, alt Hemmans och Consumtions, afgiften bör wara beständig, dea sistnämnde likwäl endast för dem, som icke afsäga sig Bränwins förtärande, men att afgiften för Pannerymden bör upphöra till en åttondedel för hwarje manad BränwinSbränningen kunde komma au inställas. Bränwins-försäljning samt dest obehindradt transporterande fran en ort till annan, ware sig ä Landet eller i Staden, hafwa Riksens Ständer anDihang.
N?» sett 2O66
Den zo Julik. sett tillhöra en hwar, ftin till Bränning är berättigad, dock icke i minut; äfwenftm Riksens Ständer såsom en Reglementarisk åtgärd öswerlemnat till Kongl. Majit att bestämma, ej allenast beloppet af det qwanlum, ftin under minutering ej bör hänföras, utan alwen a hwilka ställen minuteringen ma anses behöflig och kunna tillatas.
Bewillnings-Utskottet förestår Vewillningen af Krogar och Näringsställen till 5, io, i; och 20 R:dr, allt efter deras mer eller mindre förmanliga läge till afsättning enligt Taxeringsmännens beoröfwande, och wara dem tillåtit att äfwen derutöiwer bestämmahögre afgift, om afsättnings, tillfället dertill föranleder. Wid Mantalsskrifningen anses en hwar pa Landet och i Städerne böra uppgifwa den tillatlige pannerymd, hwaraf han astundar att sig begagna; Äfwenftm den, hwilken ej will förtära Bränwin och fran afgiften derföre alitsa ar fri, alägaes, att wid samma tillfälle sadant tillkännagifwa.
Testa afgifter såsom bestämda fa af wederbörande uppbäras i Januarii och Februari! mannder för löpande aret, pa en gang med den allmänna Capitations-Bewivningen, men den afgift som belöper a Landet af Hemmans-wärdet och hwilken ej förr än efter hallen Taxering kan paföras, erlägges wid wanliga Uppbördsmöte.
Sluteligen anser Utskottet sig icke kunna undgå att pa lika sätt som hwad ben allmänna Bewillningen rörer, till Riksens Höglofl.
Ständer hemställa, om icke i anseende till det förökade beswär och de kostnader, som med Debitering och Uppbörd samt redowisning af denna projcctcrade Bewillning äro förenade, en proCent af Summan ma inne - Den zo Julik. -067 Hallas och anflas till desta behof, at Stats-Contoktets disposition att anwändas till wederbörande, efter hwad inom hwarje Län kan i förrberörde afseende af Kongl. Majtt warda t Nader fastställd.
Hmilket allt, Utskottet likwal får till Riksens Höglofl.
Ständers ompröfwande wördsammeligen öfwerlemna, jemte Herr Ofwersten Druswas, Herr Prosten Thysell i 06) Herr Commerce,Rådet
S,a åkessons i ämnet afgifne serstilte yttranden.
Orebro den 29 Julii 1812.
Prest-Ständets Ledam. magnar, L.
Kuut b. Pä Wälloff.
Borgare»Ständcts Ledam. »vägnar, Lsrl kr.
I.LncIberZ.
Ledam. magnar, Olok LPirbsclr.
Bondc-Sländets Ledam. magnar, )on jonsson. I'. 6rons» Calcul öfwer Afgift för Bränwinsbränning och Consumrion.
Afgift efter Pannerymd. 5,ooc> pannor under oä) till l6 kannor, medium 12 kannor gör zoo,oc>o —— a 2 st.
I2soc> — 9.000 dito till 25 kan. medium 20 kannor gör 580,000 — a 4 st- 48,333:16 8.000 dito till 35 kan. medium zs kan. gör i,l4o,«oo —a 6 st.t42,zoo: H * Specie. »7,sso LsZK
Den zo Julik.'
17,022 dito till ;o kan. medium 42 kan. gör 714,020 — a 8 §- 119,000: — 5,520 dito till 60 kan. medium 5skan.gör 322.500— a 12 si. 75,6-;: — 2,000 dito till 7«> kan. medium 65 kan. gör IZo,22Q— a 16 si. 4Z,Z3): r6 660 dito till 8o kan. medium 75 kan. gör 49.500—a 20 si. 22,625: — 6IS dito till 90 kan. medium 8; kan. gör 51,850 —a 24 si. 25,925:- Svecie.
Afgift för Egendoms warde.
Hemman pa Landet utgörande i wärde Zoo,o22,oo2 N:dr betala 24 si. för hwarje 1200 R:dr — 152,002 - För Staderne, utom Stockholm, Götheborg och Carlskrona erlägges af hwarje zoo personer lika afgift som för ett hemman af ;ooo R:drs wärde, gör — 2,502: — Consumtions afgift: 578,87° Karlar a 8 k- 96,478: - 672,690Qwmnor a 4 si. 55,890:40 487,841 Z2 Summa 792,712 152,520 152,369 8 40 Den zo Julik. 2269 Armikrkntng:
Da med wisihet icke kan bestammas huruwida det efwan upptagne Panne-antal skulle alltid kunna sa högt sig belöpa; och uppå Consumtions - afgiften betydlig minskning skulle kunna uppkomma, da denna afgift icke paföres någon annan an den som till Bränwins consumerande sig anmäler; Sa har uti Calculen ej bllkwit upptagen den förhöjning i Afgift som kan uppkomma deraf, att a mindre Hemmansdelar nyttjas större Panna an för Hemmansdelen bestäs, mot det den afgift erlägges som mot den större Pannerymden swarar.
U?drag af protocsllet, häller wid gemensamt Sammanträde med Riksens ^ögloftige Ständers Bewillnings- samt Allmänna Beswärs- och Econsmie-Utskott wid Urtima Riksdagen i Orebro den 19 Junit 1812.
S- D. Inlemnade Herr Lagmannen och Riddaren Landberg ett
Anförande sa lydande:
Nar jag, lika med den wärdige Ledamoten,' som nyst talat, frånskiljer det anseende förcwarande Betänkande wunnit genom framställningssättet af en lycklig penna, äfwen som de uppgjorde Calculer, hwilka jag icke warit i tillfälle genomgå, men wid en allmän öfwersigt, synas fotade pa Hypotheser och Suppositioner, torde, efter mitt satt att se, hufwudsakeliga uppmärksamheten wid sragan om LandtTullarncs atev införande böra fästas dera: 1:0.
Om de sa allmänt yrkade olägenheter af Landt-Tulls - L07S Den Z-> Julik. afgifts erläggande arv sa stora och oöfwerwinncrliga, att hwarse Skattstvldig i hela Riket bör kunna gifwa en femtedels tillökning i den blifwande Allmänna Bcwillningen, blott och allenast för attbliswa stiljd ifrån denna förmenta olägenhet?
Om icke de ölwerklagade vlägenheterne, hwilka bestå uti lids-uppehåll wld Tullarne, ändock blifwa nästan enahanda, enär visitationer och förpatzningar, i anseende till den fortfarande Inrikes bewakningen, icke kunna upphöra: Och z:o.
Om de misibruk, som i synnerhet skulle kunna föröfwas wid visitationer, undanrödjas och förswinua dymedelst, akt ingen aftullning är med visitationen förenad.
Da Kongl. Maut uti Desi Nådiga Proposition i Noder uppgifwit "huruledes den korta mellantid, som förflutit sedan Kongl. Mant, uppå Rike sens Ständers underdåniga önskan upvhäfde 1792 ars Kongl. Förordning om visitationer i Hus-Magaziner och Salu-Bodar, nogsamt hunnit intyga, huru det förtroende till Medborgares Laglydnad och omtanka, hwaraf framför allt detta steg föranleddes, blifwit misibrukadt, huru tygellöst förbrytelser emot Tull-Författningarne utöfwas och huru derigenom National-Jndustrien undertrycktes och Näringarne fallit i wanmakt, och penningewäsendet hotar med oordning; Och att Kongl. Maut i Noder trvdt det wara tid att häremot lemna rättelse," — sa simes mig, att ater införandet af en anstallt, hwarmedelst icke allenast en betydelig Krono,Intägt kan ombesörjas, utan ock det, sa af Konungen, som inom Riks, Standen öfwerklagade onda, till desi förderf«c!iga werkan stall kunna förekommas, wara Mera maktpåliggande, än att samma anstallt skulle tili widtagande äsidosaltas för det obetydeliga hinder.
Den z» Julik. 2871 ftin derigenom inträffar i wisie Trafiquerandes beqwämlighetcr
Att sielfwa Landt-Tulls-afgiften förhöjd till omkring z proCcnt af waruwärdet och i Calcul wikar en Product af öfwer 602,202 R:dlr ärligen, skulle blifwa för Skattdragande tryckande, har icke ens kunnat förcbäras.
Det war i ett helt annat afseende, som Riksens Ständer under Riksdagen arén i zog och 18 ro ansäge Landt, Tulls - inrättningen i hela sin widd böra afskaffas; men da sadant icke kan winnås, enär Kongl. Mains Nödiga Proposition innehaller:
"Att Kongl. Majit will i Noder hofwa förekommit Riksens Ständer derom, att Kongl. Majit i Noder ämnar, pä ett med Grundlagen öfwerensstämmande sätt, i full kraft och werkön, fastän med wisie förbättringar och en frän obehörige förfördelanden befriad handläggning återställa de Författningar, som pröfwas leda till Lurendrägeriers och Tullförsnillningars hämmande, och att Kongl. Maj:t sedt Sig i Noder föranläten att i sammanhang med Landt,Tulls-Uppbördens inställande ä de fleste Orter bibehålla Inrikes bewakntngen till säkerhet emot Sjö-Tullens försnillande och till inhämska Manufacturcrnes skydd," — sa följer af detta Kongl- Majus (att jag sa mä säga) pä förhand gifne Nådiga förklarande, att det uppehäll, som ästadkommes genom visitationen eller undersökningen om beskaffenheten af de Igenom Landet formande waror icke kan undwikas.
— De flere l Kongl. Majus Nädiga Proposition anförde skäl och orsaker gör visitationen oundgangeligen nödig.
— Således kan uppehåll och tidsspillan icke nyttjas såsom något egenteligt stal, tv till Tull - afgiftens liquiderande tarfwas icke mycken tid.
2072 Den ZO Julik.
, Den korta stund, som fordras för att erlägga ^ull-afgiften och emottaga Tull-Sedel, kan wäl Erig komma i staga, sa länge man i alla andra fall icke lager i Ekonomist beräkning de flere dagar, som alga för staitstyldige a Landet wid leswereringen af Krono, Tionde och Afrad, samt wid Allmänna Uppbärdsstämmvr.
Skulle samma ssäl blist wa gällande i allmänhet, sa ser jag icke huru Krono, Utlagor, ware sig i spannemal eller penningar, stola inbringas i Kronans Förrådshus och Ränterier.
De missbruk och chicaner, som icke utan grund sa allmänneligen yrkas att förre Landt-Tull-Betieningen stola understundom föröfwat, är en klagan. som icke uppkommer af s,elfwa Landt-Tullsintäkren. utan blott endast af vjsitatlonen.
— Ingen klagan bar bliswit förspord deröfwer, att Uppbördsmannen fordrat större betalning, än det belopp TullSedeln ukwisat; men snarare torde det hafwa inträffat, att hemliga accorden emellan Tull-Betieningen och den Förtullande till Kronans förfång fatt aga rum. §n nyttig och gagnelig anstallt får icke inställas derföre att missbruk kunna befaras af dem som werkställigheten är anförtrodd.
Om denna farhåga med afgörande rätt finge rada, da frågor uppsta om företag bör ste eller icke, skulle inga företag af hwad beskaffenhet som hellst, kunna wagas.
Och huru skulle efter denna princips Sysslor wid Slö-Tullen kunna någon anförtros?
Man stulle kunna ga sa långt k detta.misstroende, stt Domare, Embetet icke tillsattes af stuktan att Domare-Masten missbrukades.
Den zo Julik. 2O7?
Majit har i detta afseende högst upplyst ansedt Nationens rättmätiga fordringar och förthy redan förklarat sig i Noder wilsta med förbättringar "och en frän obehörige förfördelanden befriad handläggning återställa de Författningar, som pröfwas leda till ändamalet."
Missbruk ifrån Tull-Betjeninoens sida, alldraminst i den del, stin rörer de Trafiquerandes förfördelande wid Tull-Intägten, kan således ej blifwa något gällande stäl emot Landt-Tullarne» ater införande.