Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Samtelige Ledamöterne af StatsRadet, rc. 8. 28. ^ Efter orde:.
Stars, Secreterare, tillägges: eller Chefer för de serjkildte
Departementerne i Konungens Canzli. §.
ZZ Stats, Ministrarne, med undantag af Justitie' Stats Ministern, Stats-Räd, PresidenterneutiCollegierne, Öfwer,Stakhallaren, Under,Stathällaren i Hust wud-Staden, samt Politie,Mästare, Haf-Canzleren, Konungens Högste Ombudsman eller Justitie- Can, zler saint alla Advocar-Fiscaler, Stats-Secreterare eller andre Departements,Chefer i Konungens Canzli, Landshöfdingar och alla andra personer, som utgöra eller höra till den sä kallade Landt, Regeringen, Falt.
Marskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, General, Adjutanter, Öfwer, Adjutanter, Stads-Adjutanter, Commendanm uti Fästningar; Capirain-Lieutenanter och Offi» re - Den 8 Augusti.
L4rz cerare wid Lif-Drabanterne, ldfwerstar för Rcgemenkerne, Secund-Cheferne wid Gardes-Regementerne till Häst och Fot; Ofwerste - Lieutcnanter wid Lif, Regements - B igaden, Cheferne för Artilleriet, Fortifikation, Fät.unätnings, vch Sjömätnings, wasendet, (Chelcrne för alie andre Werk och Inrättningar, hwilka af Kominaen utnämnas), Ministrar och Sändebud till främmande Magter, tillika med Handels, Aoenker, samt a a de Embets, och Tjenstemän, stan u:i Kon ungens Canzli och dest
Departementer mnjaS, eiler wid Uwikcs beskickningar antagas, hafwa Förtroende-Svstlor, hwarifrän Konungen ma dem entlediga eller om deras entledigande förordna, när han pröswar Rikets tjenst sadant fordra. §- Z8- Alla ifrån Konungen utgående Expeditioner vch Befallningar, utom i Commandcmal, skola, för atk blifwa gällande, contrasigneras af den föredragande, stin ware answarig, akt de instämma med Leröfwer förde Protokoll. §- 29- Will Konungen Utrikes resa, meddele han Stats-Rädet denna sin föresats och inhämte^detz tankar deröfwer.
Bestuter Konungen derefter fada» resa och den werkstäder, befatte sig ej med Rikets Styrelse eller utöfwe den Konungsliga Magtcn, sä lange han pä sädant sätt Utrikes wistas.
Har Thronföljaren uppnätt r8 är, sörwalte han RiksStyrelsen; men i annat fall ^ före Stats - Rådets samtlige Ledamöter, under sadan Konungens fränwaro, Regeringen i hans namn, med ali den räte Lenna Regeringsform Konungen tillägger; dock ma ej, i någon af desta händelser, Regeringen Adelise S4i6 ,Den 8 Augusti. ständ och »värdighet förläna eller till Grefligt eller Friherrligt stand upphöja, eller Riddare, »värdighet utdela; afwensom alla lediga Sysslor endast kiUS widare kunna förwaltas af dem, svm Regeringen delill förordnar. §. 40.
Konungen sa sjuk att han Regeringsärenderne icke warda kan, förhalleS med Rikets Styrelse pa det sätt, som i föregående §. bestämmes. 8- 4l.
Konungen ware myndig wid fyllda Aderton ar.
Dör Konung förr, an Thronföljaren denna alder uppnatt, föres Styrelsen under dess minderårighet af den Prins af det Negerande Konungahuset, som wo, re till myndige ar kommen, och Konungen dertill förordna!.
Har Konungen andre Personer utsett att wara Förmyndare för den minderårige Konungen; da före desse Rikets Styrelse, intill nästa Riksdag.
Dör Konung, utan att hafwa något Förordnande meddelat, föres Styrelsen af Stats - Rä, dets samtlige Ledamöter, intill dest Riksens Ständer sammankomma, och Förmyndare för den minderårige Konungen utsett.
I alla dessa fall styre den minderårige Konungens Förmyndare eller StatSRadet, med Konungslig Magt och Myndighet, l Konungens namn, och gälle denna Regeringsform till owilkorlig efterlefnad.
Ar Konung eller Thronföljare wid de i denna och föregående §.§. uppräknade händelser, Femton ar gammal, åge han, att uti SlatS-Rådet, Högste Domstolen, Hof-,Rätter och Collegier inträda, .dock utan att i naara beflut deltaga. §. 4-. §. 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hwilket Arfsrakten til!
Riket räknas, pa manliga sidan utginge, da förwaltas Regeringen af Stats, Rader med Konungslig Magt och Myndighet, intilldess Riksens Ständer hinna sammankomma, och ett nytt Konungahus utkorar. §. 4Z« Gar Konungen i Fält, förordne han antingen Thronföljaren, i händelse denne uppnätt Aderton ar, eller ock minst Ser af Stats-Rådets Ledamöter, och ibland dem Justitie Stats-Ministern, att föra Regeringen i de mål Konungen föressrifwer. §. 5Z« . . Efter orden: samr acc granda de tillägges: inför Konungen förde Protocoll rc. §- yr.
Blifwer Konungen utöfwer
Tolf mannder utom Riket, och icke är i Fält emot Rikets fiender, sammankalle Thronföljaren, i händelse ban Aderton ar fyllt, eller i motsatt fall Stats-Rådet, genom öppet påbud, Riksens Ständer kil!
Allman Riksdag, och late kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp, uti HuswudstadenS Kyrkor samt skyndsamligen uti de öfrige delar af Riket, kungöra.
Sevan Konungen derom Underrättad blifwik, men ' han ändock icke till riket återkommit; da åge Riksens Ständer, att en ny tid utsätta, inom hwilken Konungen dör till Riket aterwända.
Sker det icke, tillträde Thronföljaren genast, om han Aderton ar fyllt, Rikets Styrelse, med bewarande af denna Regeringsform.
Har Thronföljaren ej denna alder upnatt, förordne Riksens Ständer Förmyndare för Bihang.
N:o rz-.
Sen Den 8 Augusti. den minderårige Konungen, intilldess denne myndig warder, pä sätt i yz §. stadgas. H. 9Z.
Da Konung dör ulan att, pä satt 41 §. stadgar, !om Rikets Styrelse sörordnat hafwa, utförde Stats, Rädet kallelse a Riksens Stander, hwilken kallelse, inom Femton dagar ester Konungens död, stall i Hufwud-Scadens Kyrkor och widare i Riket kungöras.
Riksens Stander åge, att förordna en elier flere Förmyndare, som, intill dess Konungen myndig blifwer, Reaeringen i dess namn ester denna Grundlag mä utäswa.
Lag samma ware, i händelse Konungs minderårighet fortfar, dä den nasta Riksdag infaller, efter den förra Konungens död, och Prins af det Regerande Konungahuset icke finnes, ät hwilken Rikets Styrelse under Konungens minderårighet uppdragen blifwit, pä sätt 41 §> innehåller. §. .104.
Ej mä Riksens Ständer ingä i rägon serskild pröfning af Högsta Domstolens bestut. § 12;.
Efter orden- de prococoll, som, införes: inför Konungen blifwit förde rc. §. ic>6.
Finner Utskottet af dessa Protocoll, att nägon as Stats, Rådets Ledamöter uppenbarligen handlat emot denna Regeringsforms tydliga föreskrift, eller tillstyrkt nägon öfwerträdelse deraf, och af andra Rikets gällande Lagar, eller undcrlätit, att göra föreställningar emot sädane öfwerlradelser, eller dem wällat och befrämjat genom uvpsätligk fördöljande af nägon upplysning, dä äge ConstilutionS, Utskottet att iställa en sadan under.tilltal af Justitie Ombudsmannen - Den 8 Augusts. 2419 mannen inför Riks - Rätten, hwaruti, t stallet för Stats»Räd, fyra de älste Justitie-Räd, twenne af Frälse, och twenne af Ofrälse Ständ, i dessa fall komma att säre taga, och gange härmed som i ivl och !02 §.§. om tilltal emot Högsta Domstolen förejkrifweS.
Dä Stats - Rådets Ledamöter finnas hafwa, pä satt ofwanberördt är, gjordt sig till answar skyldige, dömme dem Riks,Rätten efter Allmän Lag och den särskildta Författning, somJill bestämmande af sädant answar af Konungen och Riksens Stander faststäldt warder. §. 107.
Orden r eller a t nägon Stars,Secreterare, förändras till: eller att någon Stats - Minister rc.
Lika lydande med det till Prest-SkäNdet d. 8 AuF. »8i2 Nflemnade Originalet itttygar Lx Oklrcie il. 17. ^Iwguist.
Uppläst hos Ridd. och Adeln Sett 8 Aitch - - - - Prest-Skändet den 8 - - - - - - BorgarcrStändet d-8 - - > - « - » Vonde-Ständet den 8 - - UOZrdsamt Memorial! an Bewillnings - Utstottet i behörig ordning granskat de Anmärkningar, hwilka Riksens Högloft.
Stander anfört emot Utskottets under den ledne Julli afgifne Förslag till Bränwinsbränningsafgiftens utgörande; sä fär Utskottet nu den äran att för Riksens Höglofltge
Ständer framlägga ve förklaringar och yttrande?, hwartill ofwannämnve Anmärkninsar föranleda.
L42o Den 8 Augusti. 1:0.
Ifrån Höglostige Ridderstapet och Adeln har blifwit anmärkt, att Hemmans - afgiften borde helt och hällit förswinna, hwaruti en del af Högwördige Prest-Ständct och Wälloflige VorgareStandet instämt; men det Hederwärda BondeStåndet bar deremot yrkat, att samma afgift, ifrån 24 till 16 stillingar
xer mille räknadt, borde nedsattas. ^ Hemmans-Skatt har allt ifrån den tid, dä Husbehofsbränningen widtog, blifwit erlagd, och utom denne kan Bränwins-afgiften alldrig till något wisst belopp för Statens, behof bestämmas.
Utstoltet saknar således anledning att tillstyrka bifall uti hwad af denna Punct blifwit anmärkt, utan anser det böra förblifwa wid hwad Utstottet redan föreslagit; dock får Utstottet wördsammeligcn hemställa, om icke den delen afDahlarne, hwarest en utsträckt Hemmansklyfning är tilläten till den grad, att fä k mna anses äga elier bruka Hemmansdelar af 500 7>.:das warde, ägare af sa små Hemmansdelar, i bcrörde Ort, mä tillatas, att i stället för den profeterade minsta Hemmans-Skatt af 12 stillingar, fa erlägga densamma ester Rotarnes delningswärde 2:0.
En Ledamot hos Högloflige Ridderstapet och Adeln samt flere af Högwördige Preste- och slLällofiige Borgare-Standen, hafwa pästätt, att Parme-afgiften wore för ringa och borde ökas för dun utöfwer 50 kannors rymd; hwarcmot Hederwärda Bonde, Stander förmodat, att afgiften för ' mindre Pannor kunde nedsättas.
Da ali bestattning bör wara grundad pa billighet och rattwisa, och till »vinnande deraf fran en och samma princip utgå, och hwilken i delta sall i uppkommer ifrån Egendomars större eller mindre warf Den 8 Augusti. 2421 warde, hwarefter Pannerymden blifwit beräknad; sa finner Utstottet destomindre anledning wara för handen, att öka afgiften för den tillätna första 90 kannors Pannan, som de större
Egendomarne redan aro i betydelig minstning af den rymd, som pa deras Bränwins-Pannor, emot de mindre Hemmansdelarne rätteligen borde belöpa, och att en defie Pannor palagd högre afgift, stulle medföra dest enda utwägcn, att Innehafware af större Egendom, twertemot rättighet, nödgades inskränka sin Panna till ?c> a 60 kannorS rymd, hwarigenom Konal. Mafit och Kronan förlorade en del af desi päräknade inkomst, och ägaren försattes i lidande emot den mindre Hemmansägaren, afwen i anseende till Ladugarden.
För att wisa att Branwinspannor, ifrån och med 60 kannors rymd, som har egenteligen aro i fraga, redan blifwit belastade med sä stor, em icke större afgift än pa dem, t förhållande till de mindre Pannorne rätteligen borde belöpa, och att defie sednare deremot arv palagde en sa ringa Skatt, att den samme icke bör nedsättas, och hwilket Utstottet finner sig skyldigt upplysa; har Utstottet uppgjort här nedanföre upptagne exempel.
En Panna pa 90 kannor betalar R:dr 4s: — dä en pä 45 kannor dito — 7: 24 och en pa 22^ dito dito — i: 42 Nittio kannors Pannan, som är fyra ganger större än den pä 22^ kannor, betalar 24 ganger högre afgift och 6 gänger mera an en Panna pä 45 kannor, ehuru storleken blott är dubbel, och med 6 stycken 45, eller 24 stycken 22^ kan.ors Pannor, kan afwerkaS mycket mera Bränwin, än med en pa 90 kannor.
-422 Den 8 Augusts.
Ei 80 kannors Panna betalar — 33: r6 da en pä 40 dito dito — —. 6: 32 och en pä 20 dito dito — — r: 32 82 kannors Pannan betalar således ro gänger mera än 20 kannors, och ; gänger mera än 4» kannors Pannan.
En 70 kannors Panna betalar ^ 23:16
Lä en dito pä zz dito dily ^ 4: 18 och en pä dito dito — 1: 22 70 kannors Pannan sifwer 16 gänger större afgift an »-?; kannors Pannan och ;s gänger mera, än den pä zz kannor.
Panna betalar rr da en pä zo dito dito — — 3 r 36 och en pä is dito dito — — z» 62 kannors
Pannan borde betala ir sänger mera än den pä 15 kannor, men sifwer nu 24 gänger mera, sedan Pannor till och med 16 kannor bliswit nedsatte till sjelfwa afgiften och 4 gänger mera an en pä 32 kannor. zw.
Af twenne Ledamöter af Högloft.
Ridderssapet och Adeln och allmänt af de z:ne öfrige Riks, Ständen är yrkadt en högre afgift ä den andra 92 kqnnors Pannan.
Ehuru Utssottet af de redan anförde exempel hade anledning förblifwa wid den afgift, som för andra Pannan är projecterad, äfwen af det ffäl, att denna Pannas begagnande icke torde komma i frägq wid andra än större Egendomar och i synner, het dem, hwilka icke äro förledde med mer än en Bolstad; likwäl och fom denne förhöjning blifwit fä allmam yrkad, kan Utssottet icke underläta, att vördsammeligen föreftä följande Progressiva afgift W besagltaadet af andra Pannans rymd.
Den 8 Augusti. -423
För 10 kannor — — 32.
För ro kannor — — 40.
För zo kannor -- i:
— För 40 kannor — i: 8- För 50 kannor i: 16.
För 60 kannor — 1: 24.
För 70 kannor — r: 32.
För 8» kannor — » 40.
För 90 kannor — 2: — allt räknadt för hwarje kanna. 4:0.
För de Pannor som nyttjas till större rymd än man efter HcmmanSwärdet äger rätt att begagna, hama Högwördige Preste, och Wälloff.
Borgare, Ständen ställt i fräga en högre afgists beräknande.
Utssottet är af den tanken, att dä större Egendomar äga rätt till en ringa Pannerymd emot de mindre; oaktadt mångdubblad afgift erlägges, och begagnandet af den andra Pannan utöfwer 90 kannor, utan afseende pä rättigheten, nu mera bliswit med dryg afgift belagd; sä bör den som begagnar en förmohn utan rättighet, i proportion deraf mera betala; hwarföre, och med undantag af de Pannor, som endast öfwerstiga sitt rätta belopp till nära rooo R:dlrs wärde af Egendomen, hwilka widdén förhöjning
Utssottet förut föreslagit kunna förbliswa, sädana Pannor, som till rymden öfwerstiga nämnde kannetal, böra till afgiften fördubblas emot hwad i Utssottcts förra Betänkande är föreflaglt; dock anser Utssottet, att ingen sadan förhöjning bör äga rum för Pannor till och med 35 kannor, hälst denne storlek är behöswelig för Allmogen i gemen, icke mindre i afseende pä Potatis-bränningen, utan östren sök de flere Orter, hwarest med Bränwins pan - 2424 Den 8 Augusti.
xannan kokas äc Ladugården; hvarförutan de sinar, re
Pannorne ansts imdtaga mua säd cch åstadkomma en förökad åtgång af wed. 5:0.
Uti de Anmärkningar, som en del af Högloflig Riddcrffapet och Adeln, en del af Högwördige Prest-Ståndet och hela Hederwarda Bonde-Standet afgifwit, har blifwit vrkadt, att Städerne i stället för Hemmansasgiften borde betala 8 stilling af hwarje Mantalsssrifwen Person, utom den Projecterade Consumtions-afgiften, eller att deras Personal i denne del borde beräknas ester 12 emot ett helt Hemman af 4000 R:dlrs warde, hwarä Twa N-dlrs afgift belöper.
Utskottet tror fia ej behöfwa namna den högst inskränkta och till nara 4 ganser mindre belöpande Pannervmd, Staderne, i jemförelse mot Landet, efter Personalen är tilläten; och när härtill kommer, alt 8c> Personer swara, hwad bränningsrättigheten angar, emot ett helt Hemman a Landet; sa finner Utskottet ej billigt, att Staderne älaggas högre afgift än efter samma förhållande eller 2 R:d.
S4 st. för hwarie zorde Person eller i st- 6 r:st.af hwarje, Utom ConsumtionS-afgiften. 6:0.
Alla de Höglofllge Riks-Standen hafwa vrkat, att Qwinkönet borde befrias frän Consumtions-asgiftcn, och utom Hederwarda BondeStandet ansett, att den samme, i stallet för 8 borde utgöras med 12 fftllingar af hwarje Mantalsffrifwen Mansperson.
Da z:ne af Högloflig Riks-Standen warit af lika tankar uti den omständighet, att Consum, kions,afgfften borde utgöras med 12 ffillingar af hwarje Skaltssrifwen Mansperson, och Hedcrwärda Bonde-Ständer
Nied de öfrige Z-ne Respkttive Stan, den Den 8 Augusti. 2425 den deruti ingått, att Qwinkönet borde ifrån Consumtions-afgiften fricagas; bör Urstotier wördfamt tillstyrka, art sa wal nystnämndc afgift til! 12 st. ä hwarje Mantalsstrifwen Mansperson bör förhöjas, som ock att Qwinkönet fran deltagande deri befrias. 7:0. Högwördige Preste- och Walloch Borgare-Standen, hafwa äffac yttrande, huru med Bränwinsbrannings - rättigheten ifrån och med den i:ste instundande Oktober och till årets sint borde förhastas; äfwensom bägge Veste Srand hemställt, vm det icke wore nödigt att stadga, sä wäl för werk, ställandet af nästa ars Bränwinsbrannings - rättighet, att hwar och en ä Landel finge begagna sä stor Panna, enligt antagne grunder, som swarade emot det wärde ä dest ägande Hemman, hwilket han wid Mantalsskrifningen, som inom årets utgång plägar werkstallas, sjelf uppgifwer wärdet till Bränwinsafgift, lör nästa är icke kunde nedsättas, somäfwen för de der efter följande arén, att Bränwinspannerymden och afgiften derföre alltid komme att rätta stg efter föregående årets wärde ä Egendomen.
Huru med Bränwinsbrännings-rättigheten ifrån och med den i:ste October till årets stut bör sörhällaS, anser Utskottet icke höra till dest bcdömmande; men beträffande ater huru med Branwinsbrän, vings-rättigheten för kommande ar, t anseende till dest wcrkställighet, skall tillgå, af den anledning, att de wanlige Taxeringarne, dä Hemmanswardct kom» mer att äfättas, ej förr än in pä ären kunna werkställas; sä ingär Utffottet helt och hållit i hwad utaf Högwördige Preste- och Wälloflige Borgare-Ständen i den delen anmarknmgswis är wordet vrkadt och föreslagit. 2426 Den 5 Augusti. 8:0.
Sluteligen hafwa 2:ne Ledamöter af Hederwärda Bonde-Slandet anmärkt, att Jern, grytor, nar de begaanas såsom BränwinSpannor, böra meden lika afgift beläggas, hwilket til! förekommande af twetydighet ssulle utsattas.
Denne anmärkning tillstyrker Utskottet sa myc, ket hellre, som Bränwins-bränneri-redskap, i hwav den är af Koppar eller Jern, bör wara afgift un, derkastad.
Utskottet begagnar i öfrigt detta tillfälle, att »vördsammeligen förestå nkfärdandet af en närmare föreskrift angående Bränwinspannors uppmätning.
— Denne uppmätning är wäl föreskrifwen fran bottnen upp kill hålken; men en sadan mätning lärer i allmänhet icke ffe pa Pannor med lösa bröst, hwilka genom storlek ansenligen öka Pannerymden; hwar, före uttrvckcligcn torde böra stadgas, att sa beffaf, fade Pannor, da uppmätningen dera werkstalles, stola wara försedde med de dertill hörande bröst, hwilka bada/ efter Utskottas tanke böra med stäm, pel förses.
Detta warder Riksens Högloflige Ständers widare ompröfning wördsammeligen understäldt. örebro den 7 Augusti r8i2.
Ridd. och Adelis Pä Högw. Prest-Standets Ledam. wägnar, Ledam. magnar, L.
Kuutb. Olok Ljurbeck.
Bonde-Stän, drts Led. magnar, dets Led. magnar, (larl br. k. au olberg.
.soli. O. I->ouLber§. k'.
Lovus.
Ut - Den 8 Augusti. 2427 Uppläst hos Ridd. och Adeln den 8 Aug. - - - - Prest-Ständet dcn 8 - - « - , - Borgare - C>ändct d. 8 - - - - , - Bonde-Ständer den 8 - - MZrdsamt Memorial! ^ anledning af de anmärkningar, hwilka af Re, spectipe Riks-Standen blifwit gjorde, och till Bewillnings - Utskottets bcswarande öfwerlämnade, rö, rande dest Förslag till en N» Bewillninss-Förord, ning, får Utssottet äran afgifwa följande Utlåtande.
Wid i Art. innefattande perso,reia Asgifren har blifwit anmärkt: r:o.
Af manaa inom Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Wälloflige Borgare-Ståndet, stmte någre Ledamöter af Högwördige Prest-Ståndet.
Att denna afgift i stället för uti en wist öfwer hela Riket lika stor Penninge-Summa, borde ukgjöras med wistt antal Dagswerken, beräknade efter hwarje
Orts olika pris och wärdén pa dem, såsom utgöran, de ert mera jemt och för alla lika bidrag till Sta, ten, af hwars och ens arbetsförmåga, enär za 4 Dagswerken om aret swarade emot r a is pro, cent af alla Sockne Arbetsdagar, calculerade till Zoo för aret; hwaremot i R:dlr a ena Orten icke utgjör mera än wärdet för r a Dagswerke, och pa andra ofta ej kan förtjenas med 6 a 8 dito.
Flere Ledamöter inom Högwördige Preste, äfwen som någre uti Wälloflige Borgare - Ståndet, hafwa deremot bestridt en sädan förändring, och Ut, stöttet tror stg derföre böra för Riksens Högloflige
Ständer framlägga de a ömse sidor anförde stal, som titt denna fragas afgörande pa ettdera wisek kunna blifwa werkande.
^ Till 2428 Den 8 Augusti.
Till förswar för DagSwerksberäkningens antagande, härutom den ofwannamnde likhet, utihwarje PersoS bidrag af sin arbetsförmåga til!
Staten, bliftvit anfördt:
Alt den häraf blifwande olika stora Penninge-utffold, sa mycket mindre blefwe tryckande, der den bestige högst, som ofelbart a samma Orter alltid ar tillgång till iemnare arbetsförtjenst, hwil, ken rikeligen ersatttr lisSmedlens större dyrhet derstädes.
Att annorledes paraknande af i R:dlr öfwer hufwud wore allt för drygt tilltagit och osäkert, da stor del as denna Skatt uti siere af de Norre Orter skulle bliswa en innestaende restantier Akt Staten genom denna afgists förändrande efter arliga wärdetv varierande, wore friad för förlust af möjeligt Benningewärdets försämrande, än widare:
Att vin för denna Skatts utgörande wldtvges sadan Författning att afkortning icke kunde äga rum, med mindre den Skattskyldige saknade allt tillfälle till förtjenst eller att uti sin
Ort kunna med sina Dagswerkens utgörande in natura winna den betalning Kongl. Masit och Kronan derföre borde njuta, och för hwilkens utgörande in natura i sa fall borde besörjas tillfälle. skulle onekeligen äfwen arbetsförmågans flitigare anwändande hädanefter än hittills uppmuntras och framhailas, samt Lättingars inflyttande fran Landet till Staden, minskas och förekommaS kill owedersägelig förmohn för åkerbruket.
Att denna afgift, salunda blifwande en säker ärlig inkomst för Staten, skulle såsom, äfwen förut föreslagen, att pa särskildte fran Bewillninas - Uppbörden afskiljde tider utgå, kunna fran Bewillning öfwerflyttas till en ständig Stars-Werkets intrade, och den egentliga Bewillningens blopp icke öfwerstiga desi förra Nummerair:
Att de särskildte undantag för wifle Socknar - Den 8 Augusti. 2429 nar och Landsorter, som hittills uti BewillnmgsFörfattningen warit oumglangelige, skulle härigenom blifwa obehöflige; och änteligen att da, om ej pa de alldrafleste, åtminstone i de folkrikaste Orter af Landet, 4 Dagswerkcn smara emot mera än 1 R:dlr penningewärde, skulle den paräknade Summan snarare kunna förwäntas ett icke obetydligt öswerssolt än minskning.
Ä andra sidan har en sadan nyhet i BeskattningSsatt ansertv inedsöra mera swarighet och widlöftighet i werkställningen, mera fara af arbilrairandec i hwarje Ort af Dagswerkens wärde: Afwen som alt häraf uppkommande Summan i förwäg mindre lätt kunde calmleras, samt att för Städernas Znnewänare i allmänhet afgiscen efter denna Art. derigenom skulle blifwa förhöjd Enär af Hederwärda Bonde - Ståndet någon sraga icke blifwit wäckt om CapitationS-afgiftens utgörande eller beräknande i Dagswerkcn, da likwäl afgiften, hämtad fran arbetssörmagan egenteligen rörer detta Stand, som lämnar största tillgängen a de arbetande i Samhället, hwilket föranleder till den förmodan, att Allmänna Opinionen för det narwarande är emot en sadan förändring, som i förstnämnde matto är ifragaställd; sa anser Utskottet sig för det närwarande ej kunna densamma tillstyrka, utan bör den förut antagne grunden för Capitationsafgiften bibehallas.
Och derest denne mening äfwen bliswer den hoS Riksens Högloflige Stander radande, är wid i Art- ingen förändring uti denne hufwuddel att förestå; men om den förra skulle winna företräde, har Utskottet trott sig bora foresta följande nya Redaktion af r Art "Den - 24Z2 Den 8 Augusti.
"Denna afgift erlägges af alla inom SwerigeNike Mantalsskrifne Personer, utan afseende pä Stand, willtor eller förmögenhet, af hwarje Mansperson med 4 Dagswcrken reducerade i penningar efter det i Orten a dem gängbara medelpris, och af hwarje O.winna, samt Gemenstapen af Indelta Armeen, jemte Bätsmanshället, hwarje Person half, ten deremot.''
"Såsom Reglementarisk föreskrift för werkställ, ningen haraf följande:
''Berednings - Commiktöen föreslär priset ä Dagswcrken för hwarje Socken efter de allmännast föregående äret per meclium gängbare arbetslöner.
Taxerings - Committé.n jemför alla Socknarncs i Districtet inkomne förilag och jemkar dem till den öfwerensstämmelse, som locala omständigheter med, gifwa.
Hwarefter omläder Läne-Commitisen med en allmän öswersigt, och med afseende äfwen till sist satte Läns Markegång gjär de stutelige jemkninqar eller rättelser pä anmälde beswär fran någon Ta, xerings-Committé, som den sinner nödig."