Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt rikshufvudboken har, på sätt nedanstående redogörelse närmare utvisar, å ofvanberörde anslag under revisionsåret uppstått en besparing af 127,107 R:dr 43 öre.
Inkomsterna hafva utgjort 1,925,454: 83. och utgifterna 1,698,347: 40. hvarigenom bildats ett öfverskott af 227,107: 43' hvilket belopp, på sätt förestående tabell öfver Fångvårds-anslaget utvisar, blifvit KonglStats-kontoret för året till god o fö rd t, enär detta embetsverk i Styrelsens hufvudbok debiterats för den uti Kongl.
Maj:ts fastställda stat beräknade, i nyssnämnde tabell uppgifna summa.
Om deremot det i riksstaten uppförda anslag 1,350,000 med tillägg af de i förestående tabell upptagna särskilda inkomster I 475,454 jemföras med ofvannämnde utgifter 83 1,825,454: 83. 1,698,347: 40. visar sig den i rikshufvudboken å Fångvårdsanslaget uppförda besparing, 127,107: 43. § 2.
Inkomster och utgifter för de särskilda fängelse- och arbetsinrättningarne hafva under revisionsåret uppgått till följande belopp, nemligen; Straff- och arbetsfåtigelser.
Långholmen Malmö Norrmalm i Stockholm Norrköping Götheborg »1.
Utgift. 214,858: 78. 333,742: 94. 131,382: 26. 215,857: 46. 28,748: 87. 65,793: 60. 21.250: 77. 43,113: 9. 4,790: 44. 13,469: 98.
Carlskrona Christianstad Kronan i Götheborg Landskrona Ny-Elfsborg Warberg Kronoarbetskompanierna. l:sta kompaniet (Strömsholm) 2:dra, 3:dje och 4:de dito (Carlsborg) .. öde dito (Carlskrona) 267: 28. 20,663: 93. 700: 65. 21,430: 80. — 17: 96. 8,610: 54. 58,409: 66. 271: 87. 20,978: 56. 38,744: 19. 114,857: 68. 10,358: 57. 31,178: 7. 22: 37. 84,299: 75. 11,946: 22. 27,591: 98.
Transport: 471,952: 81. 1,051,205: 46, — 132 — Transport: 471,952: 81. 1,051,205: 46.
. d. 6:te kompaniet (Slite) 21: 96.
— 10:de och U;te dito (Rindö) .» •—- 68,823: 96. f. d. 11 dito (Kungsholms fästning) 213: 94, 30: 46.
Låns- och kronohäkten.
Stockholms stad — 14,160: 40- Blekinge läns 75: — 23,392: 11.
Kalmar dito 62: 96. 32,479: 58.
Christianstads dito 2: 50. 28,245: 91.
Elfsborgs dito 27: 62. 31,719: 95.
Gefleborgs dito 81: 49. 27,065: 66.
Gottlands dito 154: 30. 8,293: 98.
Götheborgs dito — 29,008: 53.
Hallands dito 23: 31. 21,464: 12.
Jemtlands dito —- 4,754: 76'.
Jönköpings dito — 23,524: 34.
Kopparbergs dito — 16,539: 35.
Kronobergs dito — 19,043: 27.
Malmöhus dito — 26,329: 96.
Norrbottens dito — 9,597: 26.
Skaraborgs dito 35: 41. 28,351: 93.
Stockholms dito 3: 13- 26,111: 46.
Södermanlands dito 36: 95. 13,712: 98.
Upsala dito ■ — 7,452: 30.
Wester-norrlands dito 26: 96. 14,749: 76.
Westerbottens dito 24: — 7,323: 91. Wermlands dito — 20,795: 69.
Westmanlands dito — 20,147: 80.
Orebro dito — 21,983: 72.
Östergöthlands dito 1,415: 73. 29,524: 37. Af Kongl.
Fångvårds-styrelsen disponerade inkomster 76. 42. och bestridda utgifter 1,451,296: 72,514:
Summa 1,925,454 : 83. 1,698,347: 40. § 3.
Kostnaden för fångars och kronoarbetskarlar underhåll, beklädnad och sängkläder vid de särskilda straff- och arbetskompanierna har under revisionsåret i medeltal uppgått till de i följande sammandrag upptagna belopp, nemligen: (Bil.
Litt, S.) § 4.
Medeltalet af fångar och kronoarbetskarlar har med omkring 1,000 understigit det antal, som i stat blifvit beräknadt, och hafva till följe deraf de väsendtligaste be - Bilaga Litt.
S. till 1862 års revisions-berättelse angående stats-verket, sid. 132.
Vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen « dito i Malmö per medium 2:o.
Vid straff- och arbetsfängelset å Norrmalm i Stockholm « dito i Norrköping « dito i Götheborg per medium 3:o.
Vid straff-fängelset i Carlskrona « dito i Christianstad « dito i Landskrona « dito å Ny-Elfsborg « dito i Warberg per medium 4:0.
Kronoarbetskarlar:
Vid Disciplin-kompaniet « 2:dra och 3:dje Krono-arbetskompanierna « 5:te dito « 10:de och ll:te dito per medium 5:0.
Fånge i låns- och krono-cellfängelserna:
Stockholms stads kronohäkten Blekinge länsfängele
För dag. li:dr. öre.
R:dr. öre R:dr. öre !
R:dr, öre.
R:dr. | öre. 87 99 24' 29 17 — 8 117 16 - 32 85 40 — 23 29 98 8 115 38 31 86 69 23 29 57 1 8, 116 26 31 73 35 20 13 96 4 87 31 24 69 94 19 11 4 3 80 98 22 92 72 — 25 1 22 — • ! 93 94 25 Kalmar dito Christianstads dito Elfsborgs dito Gefleborgs dito Gottlands dito Götheborgs dito Hallands dito Jönköpings dito Kopparbergs dito Kronobergs dito Malmöhus dito Norrbottens dito Skaraborgs dito Stockholms dito Wermlands dito Westmanlands dito Orebro dito Östergöthlands dito 78 l< 37 ! | | !I| ! 8 74 — ! 2 87 Ö ti! i 13 67 71 18 26 46 7 94 1 17 i 25 87 84 j 24 15 36 — 4 103 20 28 70 27 19 I 28 16 — 8 98 i 43 27 88 75 i — 24 | 31 60' — 9 120 35 1 33 67 j 89 — 18 1 23 97 — 7 91 86 | - ! 25 76! 49 | 21 25 11 1 ! 7 101 | 60 28 89 67 24 45 81 13 1 135 48 37 86 1 — 23 40 35 — 11 126 36 — 34 88 45 — 24! 30 19 — 8 118 64 — 32 99 43 — 27 j 30 45 — 8 129 88 — 35 90 O) ' 24 36 70 — 10 127 59 34 85 O 23 20 92 6 106 9 29 73 61 — 20 11 31 3 84 92 — 23 72 CO — 20 27 77 — 8 100 61 — 28 94 45 26 28 51 8 122 96 — 34 62. i 5 17 35 81 10 97 86 — 27 87 4 24 30 30 — 8 117 34 — 32 86 ;40 ' — 24 5 3 — 1 91 43 i 25 81 24 j — 22 37 24 — 10 118 41 i 32 77 85 — 21 15 23 — 4 93 1 8 — 25 00 j 97 | 23 — 29 i — 84 26 — 23 72 68 20 40 67 11 113 35 i — 31 91 90 26 23 69 — 6 118 59 _ 32 80 54 — 22 28 90 — 8 109 44 30 108 75 i 30 55 !
8 i — 15 163 83 — 45 68 4 i 18 3 i 24 i — 1 71 28 19 j 69 ! 35 i 19 43 :64 1 ! 12 112 99 — 31 82 10 1 • 22 12 1 1 ( j 3 94 11 — 25 i 79 98 — 22 | 31 11 — 8 111 9 — 30 93 65 : — [26 | 104 — 197 : 65 — 54 | 81 52 — 22 ! 15 65 ! 97 17 — 26 per medium 81 81 22 i 28 52 ~ 8 110 33 30 6:o.
Fånge i läns- och krono-gemensamhetsfängelserna:
Jemtlands länsfängele 101 i 70 28 7 49 2 109 19 30 Södermanlands dito 74 85 — 21 16 4 4 90 89 25 Upsala dito 73 57 — 20 12 29 3 85 86 23 Wester-norrlands dito 107 98 71 99 4 43 40 1 5 112 116 14 19 30 32 Westerbottens dito 79 — 27 17 per medium 91 32 ' 25 11 53 3 102 85 ! - 28 f ; 29 Medeltal af kostnaden rid samtlige fångvårds anstalterna I 81 | 47 22 26 57 7 108 4 — Bil.
Litt T. till 1862 års revisionsberättelse, angående staks-verket, sid. 133.
För arbetenas bedrifvande .Nettoinkomsten, fördelad på - i stat beräknade Bestridd Erh&llen antal dagsverken med påräknad inkomst.
Samtlige utspisade Utgifter.
Nettoinkomst. utgift. nettoinkomst. portioner.
Straff- och arbetsfängelset å Långholmen 89,900 — 29,999 18 174,221 55 40,196 2.3 29 18 Dito dito i Malmö 84,000 — 18,000 — 106,784 77 24,273 22 24 15 Dito dito å Norrmalm ..... 17,700 — 14,969 77 11,462 88 17,285 99 25 15 Dito dito i Norrköping 4,200 — 10,000 — 11,180 62 10,070 15 19 ia Arbetsfängelset i Götheborg 5,500 — 1,100 — 2,652 27 2,138 17 20 12 Straff-fängelset i Carlskrona — — — 267 28 —■ — Dito i Christianstad — — — 689 44 — — Dito i Landskrona 300 — 7,000 — 1,618 90 6,991 64 13 6 Dito å Ny-Elf.-borg — — — 262 87 — — Dito i Warberg , 16,200 — 8,000 — 33,411 70 5,332 49 7 4 Disciplin-kompaniet — 10,000 — — 10,327 86 38 20 Kronoarbetskårens 2:dra och 3:dje kompanier — — - 22 37 — — Dito 5:te kompani — 10,000 — — 11,812 12 CO 27 Kronocellfängelset å Långholmen — — 8 75 — — / — — — Summa 217.800 — 109,068 95 341,341 44 129,661 8 -1 — ■ ' * . ■ ■} ’ » ' ■:. 'i ;; F ■ ..
; - VFi • ■ i f , l rt‘ ' ■'* t "i V tv ■ f • t»:-'-,; , /; F - 133 — sparingarne i utgifterna uppkommit å de titlar, som mera direkte äro beroende af fångantalet.
Salunda har besparingen under titeln förplägning uppgått till 153,485
R:dr 12 öre, och under titeln beklädnad till 12,180 R:dr 55 öre, och under titeln fångtransport till 15,890 R.dr 13 öre. 1 § 5.
På sätt vid flera föregående revisioner iakttagits, hafva nu församlade Revisorer ansett sig böra, utur den af Kongl.
Fångvårds-styrelsen den 31 December 1861 för revisionsåret afgifna underdåniga berättelse rörande fångvården meddela åtskilligt, som synts vara af*mera allmänt intresse.
Beträffande således, först fångarnes sysselsättning vid straff- och arbetsfängelserna äfvensom de arbeten, hvartill de särskilda kompanierna af kronoarbetskåren varit använde, innehåller berörde berättelse, att vid straff- och arbetsfängelserna å Långholmen, Malmö, Warberg, Landskrona, Norrmalm här i staden samt i Norrköping och Götheborg fångarne varit sysselsatte dels med tillverkning af de för fångvårdens eget behof erforderliga beklädnads- och sängklädespersedlar samt dertill behöflige materialier af ylle- och linneväfnader, dels med stenhuggnings-, väfnads- och sömnads- med flera arbeten för myndigheters oell enskilda personers räkning, hvaribland, efter hvad Revisorerne inhemtat,- äfven förekommit arbeten vid statens jernvftgsbyggnader.
Vid öfriga i fästnings- och garnisonsorter förlagda straff-fängelser, nemligen i Carlskrona, Christianstad och å Ny-Elfsborg, hade deremot fångarne, i den mån tillfälle dertill gifvits, verkställt arbeten dels för försvarsverkets räkning, dels förfärdigat diverse mindre handtverks- och slöjdalster, vid hvilkas försäljning en viss andel af arbetsvinsten tillfallit fängelserna under benämning arbetsvinst.
Af kronoarbetskåren hade, jemlikt Kongl, brefvet den 21 November 1859, disciplinkompaniet, motsvarande f. d. l:sta kompaniet eller soldatklassen, varit mot stadgad dagsverksafgift sysselsatt med arbete dels vid Strömsholms nya ka,nal, dels vid Borghamns kalkstensbrott, 2;dra och 3:dje kompanierna, utan särskild ersättning, arbetat vid Carlsborgs fästningsbyggnad, 5:te kompaniet, mot ersättning, vid Kongl. Maj:ts Flottas varf i Carlskrona samt 10:de och litte kompanierna, utan afgift, verkställt erforderligt arbete vid befästuingarne å Waxholm och Rindö.
För att meddela upplysning i hvad mån fångarnes sysselsättning verkat till minskning i statens utgifter för deras underhåll, bifogas följande utur Kongl.
Fängvårds-styrelsens ofvannämnde berättelse hemtade tabell, som utvisar ej allenast de i stat beräknade utgifter och inkomster i och för arbetens bedrifvande med fångar och kronoarbetskarlar, utan äfven de belopp, hvartill dessa utgifter och inkomster verkligen uppgått, äfvensom nettoinkomsten, fördelad på hvarje med påräknad inkomst utgjordt dagsverke och på samtlige utspisade portioner.
Litt. T.) Häraf visar sig, att de för arbetenas bedrifvande i stat beräknade utgifter vid åtskilliga fångvårdsanstalten betydligt understigit de verkliga utgifterna; men denna omständighet, som, enligt Fångvårds-styrelsens förmenande, härleder sig derifrån att arbetet vid dessa fängelser mera, än afsedt varit, måst bedrifvas för fångvårdens räkning och på dess förlag, i följd hvaraf betydligare qvantiteter råämnen i samma mån blifvit till förarbetning upphandlade, verkar dock icke till stegring i fängvårdskostnaderna föråret, emedan utgifterna för arbetet, hvartill räknat* kostnaderna för inköp såväl af råämnen — 134 — som redskap och verktyg äfvensom aflöning till arbetsföreståndare, der sådan varit anställd, premier till tångarne, ved och lyshållning i arbetslokalerna m. ni. i första rummet blifvit betäckta af arbetsinkomsten.
Nettobehållningen af denna inkomst har för år 1860 uppgått till 129,661 R:dr 8 öre, eller 20.592 lf:dr 13 öre utöfver hvad som i stat i detta hänseende beräknats.
Fångvårdens hela > behållna inkomst för fångars och kronoarbetskarlar dagsverken och arbeten har vid straff- och arbetsfängelserna, kronoarbetskårens lista och 5:te kompanier samt åtskilliga andra fångvårdsanstalten under sednaste decennium utgjort:
Ar 1851 , ’ 98,765: 2. » 1852 112,842: 91. ,, 1853 101,398: 26.
» 1854 105,531: 36, » 1855 95,133: 94.
,, 1856 • 130,871': 16.
» 1857 147,727: 6. » 1858 127,207: 92.
» 1859 134,163: 38.
» 1860 129,669: 83. och således i medeltal för dessa 10 år 118,331: 10. § 6- I öfverensstämmelse med Kongl.
Fångvårds-styrelsens ofvan åberopade underdåniga berättelse, hafva Revisorerne låtit upprätta nedanstående sammandrag, utvisande antalet af de personer, som under loppet af åren 1835, 1840, 1845, 1850, 1855 och 1860 uti Stockholms stads jemte samtlige läns- och kronofängelser äfvensom i polishäktena i Götheborg och Norrköping varit förvarade, tillika med uppgift å folkmängden vid slutet af dessa år, med undantag af år 1860, för hvilket år uppgift derå ännu icke kunnat erhållas vid den tid, då berörda underdåniga berättelse afgafs, utan lemnäs i stället uppgift å folkmängden vid slutet af år 1859, såsom det sista år, för hvilket folkmängden i riket då var tillförlitligen känd.
År 1835 »> 1840 » 1845 » 1850 » 1855 » 1860 § 7.
Uti nedanstående tabell meddelas uppgift å antalet af arresteringar, som under de tio sista åren förekommit.
Härvid har afdrag skett ej allenast för dem, hvilka Rikets De häktade* folkmängd. antal. 3,025,439. 11,637. 3,138,887. 16,028. 3,316,537. 15,483. 3,482,541. 12,185. 3,639,332. 12,104. 3,787,735. 11,307.
135 — vid början af hvarje år förvarats uti läns- krono- och polishäktena, utan äfven för sådana, hvilka under årets lopp förflyttats från ett till annat häkte.
Äldre Barn, som åtföljt Summa. föräldrarne. 1851 241. 15,027. 1852 253. 18,073. 1853 17,140. 214. 17,354. 1854 15,472. 104. 15,576. 1855 11,984. 120. 12,104. 1856 10,680. 85. 10,765. 1857 10,563. 82. 10,645. 1858 * 10,913. 72. 10,985. 1859 10,959. 88. 11,047. 1860 11,243. 64. 11,307.
Af denna tablå inhemtas, att arresteringarnes antal varit störst år 1852, men att det derefter betydligt minskats och under loppet af år 1860, ehuru något större än under hvartdera af de fyra föregående åren, likväl understigit arresteringarnes antal år 1852 med 6,577; •— utvisande denna redogörelse jemväl att, efter sistnämnde år, ett vida mindre antal barn åtföljt föräldrar till fängelserna, samt att under revisionsåret detta antal icke uppgått till mer än omkring en fjerdedel af hvad detsamma utgjorde år 1852.
Antalet af de särskilda slags fångar äfvensom barn, hvilka under 1850, 1855 och 1860 på en gång, nemligen sista dagen af året, varit uti rikets samtlige läns-, kronooch polishäkten äfvensom uti straff- och. arbetsfängelserna förvarade hade, enligt Fångvårds-styrelsens underdåniga berättelse för revisionsåret, utgjort:
Uti läns-, krono- och polishäkten: 1850.
För ransakning samt vatten^ och bröd-straff 1,071. » aftjenande af böter 79. » försvarslöshet och kringstrykande 139, » brist af försvar till arbete dömde 35.
Bysatte personer 59.
Transportfångar 52. 1855. 1860. 860. 505. 69. 42. 69. 40. 20. 8. 34. 34. 40. 6.
Summa fångar 1,435. 1,092. 635.
Barn, som åtföljt föräldrarne 13. 6. 5.
Summa personer 1,448, 1,098. 640.
Uti straff- och arbetsfängelser samt vid pionieroch kronoarbetskårerna.
Lifstidsfångar 1,400. 1,520. 1,296.
Straff-fångar på viss tid > 1,201. 1,501. 1,765.
Transpört: 3,021. — 136 — Bekännelsefångar Försvarslöse Kapitulanter och utstrukne soldater Transport: 2,601. 6. 1,347. 163. 3,021. 4. 1,577. 142. 3,061. 1,087. 144.
Summa 4,117. 4,744. 4,292.
Häraf voro frivillige Summa Summarum 5,565. 291. 5,842. 364. 4,932. 368.
Yid jemförelse mellan dessa summor och rikets folkmängd vid slutet af ofvanberörde -frenne år visar sig, att vid 1850 års slut hvar 625:te, vid 1855 års utgång hvar 623.dje och vid slutet af år 1860 hvar 768:de person, i riket varit friheten förlustig.
Om deremot antalet af de frivillige a frii k nas, så befinnes, att vid 1850 års slut hvar 660:de, vid 1855 års slut hvar (;64:dé samt vid 1*860 års slut endast hvar 830:de person mot sin vilja varit beröfvad friheten, Uti nedanstående, på grund af Kongl.
Fångvårds-styrelsens underdåniga berättelse uppgjorda, tabell lemnäs redogörelse för antalet af de fångar, som under revisionsåret dels varit intagne uti allmänna straff- och arbetsfängelserna, i länsfängolserna och vid kronoarbetskåren för att förrätta dem ådötndt allmänt arbete, dels hållits uti enskildt fängelse för att förmås till bekännelse af brott; hvarförutan uppgift deri lemnäs å det antal, som af en eller annan orsak från fängelset afgått.
Mankön. 1860.
Qvarvarande vid årets början 3,623. 684. 4,307.
Återkomne från ransakning och rymning m. m 13. — 13. , i Frivillige 366. 3. 369.
Nykomne > Dömde 1,686. 378. 2,064.
Summa 5,688. 1,065. 6,753.
Af g angne.
På grund af Kongl, nåd ... 56. 6. 62.
Efter arbetstidens slut 1,810. 326. 2,136.
Efter besparad arbetsförtjenst till bestämdt belopp 52. 4. 56.
Efter erhållet laga försvar 24. 13. 37.
För sjukdom eller bristande arbetsförmåga frigifne eller af- sönde 15. — 15.
Summa 1,957. 349. 2,306.
Af ofvannämnde nvkomne dömde 1,686. 378. 2,064. hafva förut varit till allmänt arbete haline 550. 136. 686.
Utgörande, till de såsom dömde nykomne, omkring procent 33. 36. 33. och i förhållande till alla ofvanupptagne under året frigifne, omkring prbcentua..;-ivi..v..r..>»..■.!. 28. 39. 30. 137 — 1 likhet med hvad vid föregående revisioner egt runi, få nu församlade Revisorer meddela hvad Fångvårds-styrelsen uppgifver rörande de under revisionsåret inträffade återfall bland sådana fångar, hvilka för första resan stöld hållits till straffarbete i cell.
Enligt Styrelsens uppgift hade sammanlagda antalet af deni, som, med stöd af Kongl, förordningen den 4 Maj 1855, derefter och intill 1860 års slut intagits i cell, för att undergå dem för första resan stöld ådömt straff’, uppgått till 3,485. och då 360 af dessa vid samma års slut ännu funnos qvar uti cellfängelserna, utgjorde således, oberäknadt de fä, hvilka under strafftiden i fängelset aflidit, antalet fångar, hvilka, efter undergången bestraffning för första resan begången tjufnad, från cellfängelserna algått, 3,125.
At dessa hade intill i860 års slut endast 333 till straff-fängelserna återkommit för att undergå straff för andra resan stöld, hvadan återfällens antal bland dem, som alltsedan 1855 för första resan stöld blifvit straffade med fängelse i cell, uppgått till omkring 11 procent, livad särskildt beträffar kronoarbetskåren, förmäler Styrelsen, att om hela antalet af dem, hvilka alltifrån kronoarbetskärens organisation intill slutet at^ år 1860 derifrån frigifvits, jemföres med hela antalet af deni, hvilka till kronoarbetskåren samt till straff- och arbetsfäugelserna återvändt, så visar sig, att de återkomnes antal at de frigifnas utgjort omkring 33 procent samt att 13 procent varit sådana, som för begångna brott ånyo häktats för att undergå straff-fängelse, men att återstoden, eller 20 procent, för bristande laga försvar återförpassats till arbetsfängelserna och kronoarbetskåren; att om deremot antalet af de under loppet af år 1860 återkomne jemföres med antalet af dem, som samma år frigifvits, deraf ådagalägges, att af de frigifne omkring 40 procent återkommit, och deraf 17 procent såsom försvarslöse, men 23 procent för att till straffarbete hällas, § 8.
Beträffande religionsvärden inom fängelserna, innehåller Kongl.
Fångvärds-styrelsens berättelse, ^ bland annat, att kristendomskunskapen under år 1860, likasom under nästföregående året, varit god eller försvarlig hos större delen, såväl af de i läns- och kronofangéiserna under årets lopp första gången intagne fångar som äfven hos de vid kronoarbetskåren samt straff- och arbetsfängelserna vid årets slut qvarvarande personer.
Kristendomskunskapen hade dock hos manga Varit ringa och alldeles ingen hos 42 bland de till läns- och kronofängelserna nykomna, samt hos 28 utaf de vid kronoarbetskåren äfvensom vid straff- ock arbetsfängelserna vid årets slut qvarvarande.
Antalet af de i kristendom alldeles okunnige, som vid 1859 års slut uppgick till 40, hade således under revisionsåret minskats med 12.
At dessa, alldeles okunnige, personer funnos intagne å laus- och kronohäktena 42. vid kronoarbetskåren 16. » straff- och arbetsfängelserna för mankön 3. » dito dito » qvinkön 9. tillsammans 70.
Enligt hvad den underdåniga berättelsen i öfrigt gifver vid handen, hade, jemlikt föreskriften i Kongl, cirkuläret den 30
December 1835, Styrelsen till vederbörande
Domkapitel aflåtit skrifvelser, för att fä utiedt huruvida okunnigheten i kristendom hos de fångar, som förut haft stadigt hemvist, möjligen skulle kunna tillskrifvas underlåtenhet hos vederbörande prestman att fullgöra hvad honom derutinnan ålegat; men, enligt 18 _ 138 — de svar, sora till Styrelsen ingått, hade någon anledning att antaga, det sådan försummelse egt rum, ej förekommit.
I den mån sådant kunnat ske, hade under revisionsåret undervisning i läsning blifvit inom fångvårds-anstalterna lemnad åt dem, som deruti varit i okunnige.
Vid kronoarbetskåren och gemensamhetsfängelserna höllos ofta såväl allmänna som enskilda förhör, likasom hvarje nykommen person kort efter ankomsten dit blifvit förhörd i kristendomen, och vid cellfängelserne hade predikanterne i allmänhet dagligen med flera eller färre bland fångpersonalen hållit enskilda religionssamtal.
Då emedlertid, sedan cellfängelserna blifvit afsedda för emottagande jemväl af straff-fångar, det icke varit möjligt för predikanterne vid de större fängelserna att genom enskilda besök i cellerna åt hvarje straff-fånge egna den tid, som erfordrades för att verka till deras förbättring, samt ett vid länsfängelset i Stockholm gjordt försök, att medelst begagnande af såkallade cellskåp samtidigt meddela undervisning åt 10 fångar, visat sig särdeles fördelaktigt, hade, efter hvad Styrelsen förmäler, dylika cellskåp blifvit inredda inom flera af de större fängelserna.
Dessa cellskåp äro så inrättade, att fångarne, hvilka till och från förhören föras en i sender, icke kunna se hvarandra, men deremot alla se predikanten och äfven ses af honom, och hade allestädes, der så beskaffade cellskap anbringats, vederbörande prestman deröfver uttalat sin belåtenhet.
Vid de äldre läns- och kronofängelserna förrättades allmänna gndstjenster hvarannan eller hvar tredje helgedag, men vid kronoarbetskåren, straff- och arbetsfängelserna samt cellfängelserna i allmänhet hvarje helgedag, så vidt hinder derför icke mött; — och vitsordar Styrelsen, att både fångar och kronoarbetskarlar såväl vid den allmänna gudstjensten som vid förhören iakttagit ordning, stillhet och uppmärksamhet.
Af de 39 fångar, som år 1860 varit under beredelse till döden, hade endast 2 blifvit afrättade.
Angående den verksamhet, som det år 1855 i hufvudstaden bildade fruntimmerssällskap för fångars förbättring under revisionsåret utvecklat, meddelar Styrelsen hvad som i detta ämne
Direktören för straff- och arbetsfängelset å Norrmalm anmält, eller att nämnda sällskap under sagde år dels med oförminskadt nit handhaft den af sällskapet inom samma fängelse inrättade Söndagsskola, vid hvilken undervisningsanstalt fångarne med stigande intresse synas fästa sig, dels å förbättringsanstalten Magdalenahemmet emottagit 13 från fängelset frigifna qvinnor, af hvilka visserligen några till fängelset återkommit, men flertalet genom sällskapets ädla bemödande erhållit tjenst.
Vidare yttrar Styrelsen, att fångarnes begär att läsa nyttiga skrifter allt mer och mer tillvext och att sådant skett i samma mån tillfälle dertill beredts genom ytterligare tillökning af bokförrådet.
En dylik tillökning hade under loppet af år 1860 egt rum, såväl vid straff-fängelserna genom anlitande af tillgångarne uti der befintliga besparingskassor som äfven vid läns- och krono-cellfängelserne, sedan Kongl. Majit i nåder beviljat ett särskildt anslag af 1,500 R:dr för anskaffande af passande böcker vid sistnämnde fängelser; och hade
Fängpredikanterne allmänt uttalat sin tillfredsställelse öfver denna åtgärd och vitsordat de välgörande verkningarne deraf i afseende på fångarnes moraliska förbättring.
Vid granskningen af de särskilda fängelsernas räkenskaper, hafva Kevisorerne erfarit, hurusom under revisionsåret för fångarnes behof, böeker af olika innehåll och - 139 — beskaffenhet blifvit för åtskilliga fängelser anskaffade.