Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottets Utlåtande M 80. \:\ Slutligen rådde under år 1858 svår foderbrist, så att kreaturen svårligen kunnat lifnäras, hvadan ladugården icke eller då lemnat någon inkomst.
! anledning häraf och då Löfbergs betryckta ställning hittills icke vunnit annat behjertande, än alt Kongl. Majit, med anledning af Löfbergs underdåniga anhållan, i nåder tillåtit att 1857 års arrende-afgift för bostället finge fördelas och betalas i sammanhang med 1859 och 1860 års arrenden, har motionären föreslagit, det Ri kets Ständer måtte medgifva att Löfberg, emot det han ställde vederhäftig borgen, erhölle anstånd med inbetalningen af 1857 och 1859 årens arrende-afgifler för bostället Örum sålunda, att desamma lika fördelades på fem år, räknade från år 1860.
Med åberopande af enahanda förhållanden har Riksdags-fuljmägtigen Ola Lasson från Christianstads län uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion föreslagit, att be mälde arrendator måtte erhålla eftergift af 1857 och 1858 årens arrende för nämnde boställe, eller, om en sådan eftergift icke beviljades, att Löfberg finge åtnjuta det anstånd med ifrågavarande arrendens utgifvande, som Herr Lamberg i sin motion föreslagit.
Stats-Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande, men finnér, på de i Stats-Utskottets utlåtande 32 12 vid innevarande riksdag anförda skäl, det vara be tänkligt såsom grundsats antaga, att
Statsverket borde lemna godtgörelse till arrendatorer af Kronans egendomar för dem genom naturförhållanden tillskyndade förluster.
Yid Ingående af arrende-aftal för längre tid lärer väl icke den högsta möjliga afkastning af egendomen i alla dess delar för hvarje år kunna med skäl påräknas, utan synes en arrende-spekulant icke böra uraktlåta att vid bestämmandet af sitt anbud, taga en så vigtig omständighet i betraktande, som att missvext stundom plägar inträffa eller att förluster i en eller annan gren af landthushållningen emellanåt uppkomma.
Högsta anbudet bestämmes genom fri täflan emellan de spekulanter, som anmäla sig, och vid arrende-aftalets ingående utfäster sig icke
Kronan att lemna någon godtgörelse för ifrågavarande förluster, hvilka arrendatorn alltså måste vara beredd att sjelf vidkännas, likasom han ensam kommer i åtnjutande af den opåräknade vinst, som genom ovanligt rika skördar eller på annat sätt kan härflyta.
Med hänseende härtill och dä det på Kongl. Maj:ts nådiga ompröfnmg ankommer huruvida och i hvad mån anstånd med arrendens erläggande må arrendatorer af Kronans egendomar beviljas, vid hvilket förhållande den i detta hänseende gjorda framställning icke torde blifva föremål för Rikets Ständers beslut, får Utskottet hemställa att förevarande motioner må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 15 Mars 1860. 14 Stats-Utskottets Ullätande J\i 81.
Ank. till Exp.-Utskottet den 17 Mars 1860, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående förändrade föreskrifter i fråga om de lill gästgifveriet' anslagna räntor.
Riksdags-fullmägtigen C. A. Larsson från Östergötlands län har, uti en hos Bonde-Ståndet väckt och till Ststs-Utskottet remitterad motion anfört, hurusom de skjutsnings-skyldige vid Sjögestads och Bergs numera förenade gästgifverier i Guldbergs härad af Östergötlands län blifvit genom Kongl.
Kammar-kollegii den 9 November 1858 meddelade, sedermera hos Kongl. Majit i underdånighet öfverklagade utslag, förklarade vara oberättigade att fortfarande uppbära den till Sjögestads gästgifveri anslagna, af kronoskattehemmanet Sjögestad JVs 2 om f mantal i Wreta Kloster socken utgående jordeboks-ränta, 10 R:dr 14 sk.
Banko i penningar och 4 tunnor 16 kappar korn.
I anledning deraf och dä skjutsskyldigheten vore ett hårdt onus, som under sednare tider i dubbelt mått tilltagit, samt Kongl.
Majit och Kronan icke torde ega giltigt anspråk på de till skjutsens uppehållande anslagne räntor, så vida ej förbehåll derom göres vid gäslgifveris flyttning eller indragning, har motionären föreslagit att Rikets Ständer ville för sin del besluta, att, derest tvänne gästgifverier till ett förenas eller gästgifveri flyttas från ett hemman till ett annat, skjutslaget må berättigas att fortfarande disponera de till skjutsens och gästgifveriets uppehållande anslagne hemmans-räntor, så vida icke annorlunda, vid förändringens bifallande, emellan vederbörande öfverenskommes.
Det af molionären åberopade Kongl. Kammar-kollegii utslag af den 9 November 1858 bifogades i afskrift nämnde framställning; och har Utskottet af berörde utslag inhemtat, att sedan Landshöfdinge-embetet i Östergötlands län, hvarest tvist uppstått angående indragning till Kronan af den Sjögestads f d. gästgifvaregård anslagna ofvanomförmälda ränta, genom resolution den 20 Maj 1857, enär Sjögestads gästgifvaregård, jemlikt Kongl. Majits nådiga Utslag den 23 Mars 1855, blifvit in - Stats-Ulskotlels Utlåtande JVs 81.
15 dragen samt skjuls- och gästgifveri-hållningen derstädes redanden 4 Mars 1856 upphört, förordnat, att den till understöd för samma gästgifveri anslagna ränta, som vid skjutsnings-skyldighetens förflyttning från Sjögestad till den närbelägna gästgifvaregården Berg icke blifvit tillerkänd hvarken skjutslaget eller sistnämnde gästgifvaregård, skulle till Kronan indragas samt i jordebok och räkenskaper, såsom Kronans behållning, omföras och af fögderiets krono-uppbördsmän framgent debiteras, uppbäras och redovisas; så hade Kongl Kammar-kollegium, genom berörde utslag, Landshödinee-embetets omförmälda beslut fastställt, Stats-Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande och dervid fästat uppmärksamhet vid det förhållande, att då, utom de friheter, sorn blifvit gästgifvaregårdar i allmänhet tillförsäkrade, såsom roteringsfrihet m. m., särskilda förmåner, t. ex. anslag af räntan utaf andra hemman, blifvit några gästgifverier förunnade, sådant antagligen skett med hänsyn dels till beskaffenheten af de hemman, som fått sig ålagdt att uppehålla nämnde inrättning, dels ock till tyngden af detta åliggande i hvarje särskildt fall.
I betraktande häraf synes det Utskottet ej vara något skäl hvarföre icke vid flyttning eller sammanslående af gästgifverier den till det fordna gästgifveriet anslagna ränta eller andra särskilda förmåner kunde till Kronan indragas, så vida hinder derför icke möter af förut gjorda utfästelser samt den nya anstalten ej finnes vara i behof af sådant understöd; och då en sådan flyttning eller sammanslående af gästgifverier icke har till ändamål att förändra de skjutsnings-skyldiges åligganden, torde dem icke kunna tillerkännas annan rätt till nämnde anslag efter det en sådan åtgärd blifvit vidtagen, än den de förut tilläfventyrs egt; men då motionären icke ens uppgifvit något fall, då en förmån af ifrågavarande beskaffenhet förut blifvit de skjutsningsskyldige förunnad, får Utskottet hemställa att motionärens framställning ej må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 15 Mars 1860. 16 Stats-Utslcottets Utlåtande M 82.
Ank. till Exp.-Utsk. ilen 17 Mars 1860, kl. 7 e. in. Utlåtande, i anledning af Kongl.
Ma jäs nådiga Proposition om anslående af hyresersältning åt länsmännen i Frosta härads östra distrikt samt P^ärs härads norra och södra distrikt af Malmöhus lån, emot afträdande till Statsverket af deras boslälls-lägenheler. (I. A.) Enligt hvad högstberörde nådiga framställning, införd under JV2 89 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll vid innevarande riksdag, innehåller, hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus län, — med öfverlemnande af kronolänsmännens i Frosta härads östra distrikt samt Furs härads norra och södra distrikt af Malmöhus län, J.
Fribergs till Kongl. Majit ställda underdåniga ansökning att dem måtte beredas förmånen att, emot afstående till Statsverket af de åt sökanderne anslagne obetydliga boplatser, bestående af J\fl \2 Norrton om 3 kappland inrösningsjord i Lyby socken af Frosta härad, JVs 25 Frenninge om i^idels kappland åker i Frenninge socken af Färs härad samt JVs 31 Ramsåsa, 1 kappland hustomt i Ramsåsa socken af sistnämnde härad, komma i åtnjutande af den hyresersättning, 150 R:dr R:mt årligen, hvilken vid sednaste riksdag beviljades sådane kronolänsmän, sorn icke voro försedde med boställen, — uti memorial af den 2\ sistlidne November i underdånighet anfört, alt, enär de ifrågavarande lägenheterna, eller så kallade kronogatehus, vore så obetydliga, att de uti nu gällande stat icke funnos uppskattade till någon afkastning, samt icke heller uti det sammandrag af Landt-statens löne-inkomster, som åtföljde Kongl. Majits vid nästlidne riksdag, till Rikets Ständer derom aflåtna nådiga Proposition, funnos upptagne, bemäide länsmän Siats-Utskottets Utlåtande JYi 82.
17 länsman torde kunna anses vara genom redan gifna bestämmelser rörande
Kronolänsmännens hushyresersättning berättigade att uppbära sådan ersättning ända från början af innevarande statsreglerings-period, helst det förhållande, att medel dertill icke blifvit anvisade i Malmöhus läns stat, syntes vara föranledt deraf, att, enär gatuhusplatsernes ränta funnes inberäknad i Länsmännens löner, dessa Länsmän ansetts innehafva af Kronan bestådde boställen; men för den händelse Kongl. Maj:t likväl skulle finna bemälde Länsmäns rätt till hushyreersättning icke vara så ostridig att dylik er-, sättning kunde dem beredas af redan anvisade statsanslag, hade Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande derjemte åberopat, hurusom enahanda förmån redan blifvit förunnad innehafvare af sex andra lika beskaffade till namnet uppgifne boställslägenheter inom länet.
Kammar-kollegium och Kongi.
Stats-kontoret, jemte förmälan att hvart och ett af ifrågavarande, för Länsmännen icke bebyggda gatehus fått en Kronan behållen ränta af 38 öre sig påförd, hvilken icke blifvit uti de före år 1858 gällande stater anmärkt, men att i sistnämnde års stat detta räntebelopp, utan omnämnande af någon afkastning af gatehusen, blifvit uti den för hvardera Länsmannen utförda lön af 700 R:dr R:mt inräknad, tillika anfört, att, som dels Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse den 6 Februari 1858, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Sjette Hufvudtitel, medgifvit att, om innehafvarne af sex uppräknade länsmansboställs-lägenheter i Malmöhus län, som vore af särdeles svag beskaffenhet, ville desamma till Kronan afträda, innehafvarne finge komma i åtnjutande af enahanda årliga hyresersättning, 150 R:dr, som blifvit fastställd för Länsmän, hvilka icke äro försedde med boställen, dels ock Kongl. Maj:t genom nådig Proposition den 27 Oktober sistlidne år föreslagit, att berörde lägenheter, såsom alltför obetydliga att för Statens räkning bibe hållas, måtte få försäljas, Kongl.
Kollegierna, vid sådant förhållande och då de skäl, som föranledt Rikets Ständer alt medgifva hushyres-ersättning åt ofvanbemälde sex Länsmän och Kongl. Maj:t att föreslå försäljning af de sex lägenheterna, egde full tillämpning äfven å nu ifrågavarande länsmans-tjenster, helst de högst obetydliga bohemmanslägenheterna icke vore värda att vid tjensterna bibehållas eller för Statens räkning förvaltas, funne sig böra i underdånighet tillstyrka att Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att för de trenne merbemälde Länsmännen hushyresättning med 150 R:dr
R:mt till hvardera måtte varda anslagen, jemte ett belopp, motsvarande den hvarje boställslägenhet påförda, nu i lönerne inbegripne, ränta af 38 öre, hvilken derefter blefve Kronan behållen, emot det att ofvannämnde trenne gatehus afträddes till Statsverket, samt att dessa gatehus måtte få försäljas.
I enlighet med hvad bemälde embetsverk sålunda i underdånighet hemställt, har Kongl. Majit i nåder föreslagit Rikets Ständer, dels att, emot det omförmälda tre länsmansboställs-lägenheter till Statsverket komme att afträdas, för innehafvarne af samma lägenheter måtte å stat anslås ej mindre hyres-ersättning till enahanda Bih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 28 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande M 83. belopp, eller '150 R:dr R:mt, som bestodes andra Länsmän, hvilka icke äro med boställen försedde, än äfven, till fyllnad i länsmanslönerne, ett belopp, motsvarande den hvarje af ifrågavarande lägenheter påförda, men i lönerne inbegripna ränta, tretioåtta öre, hvilken ränta derefter blefve Kronan behållen, dels ock att meranämnde lägenheter, såsom alltför obetydliga att för Kronans räkning bibehållas, måtte försäljas.
Till hvad Kongl. Majit i ofvanberörde hänseende behagat i nåder föreslå finner Stats-Utskottet, med afseende å hvad sålunda förekommit, sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall.
U:o 83.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Mars 1860, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öjverlåtande af ett stycke mark från Eskilstuna Kungsladugård till egaren af Eskilstuna mekaniska verkstad, Theofron Munktell, såsom byggnadstomt för arbetare-bostäder. (I. A.) Sedan, i enlighet med Kongl. Majrts till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition, Rikets Ständer, för att bereda fabriksidkaren i Eskilstuna, Direktören Theofron Munktell, tillfälle till utvidgning af den industriella verksamhet, hvarmed han redan väsendtligen gagnat det allmänna, bifallit att ett stycke mark af 3 tunnlands 27 kapplands vidd från det så kallade Norrhagsgärdet under Eskilstuna Kungsladugård inom Klosters socken och Öster-Rekarne härad af Södermanlands län, finge till bemälde Munktell och hans rättsinnehafvare, emot årlig afgäld, för alltid upplåtas, på sätt Rikets Ständers under den 20 Maj 1857 härom afgifna underdåniga skrifvelse innehåller, så hade, enligt hvad högstberörde nådiga framställning, införd under M 85 uti Irsta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller vid inne - Stats-Utskottets Utlåtande M 83.
19 varande riksdag innehåller, bemälde fabriksidkare till Kongl. Maj:t inkommit med underdånig ansökning att, enär berörda, åt honom öfverlåtna mark numera vore använd ej blott till utvidgande af hans mekaniska verkstad och anläggning af hamnbrygga, utan ock, så långt utrymmet medgifvit, till plats för arbetare-bostäder, men nämnde bostäder, tillsammans med de förut varande, endast kunde rymma ett jemförelsevis ringa antal af den stora personal, som vid nyssnämnde verkstad vore sysselsatt och årligen ökades, samt den inom manufaktur-staden länge öfverklagade brist på dylika bostäder gjorde nödvändigt att för arbetarne vid verkstaden uppföra flera boningshus tillika med erforderliga uthus-byggnader, till hvilket ändamål tjenliga tomter saknades å den till Eskilstuna Fristad år 1829 upplåtna jord, en ytterligare jordrymd af 1 tunnland 19 kappland, hufvudsakligen bestående af bergig och stenig betesmark, till hvars afträdande Kundsladugårdens nuvarande arrendator, Rådmannen Per Gustaf Schotte, för sin del skriftligen samtyckt, måtte från ofvannämnde Norrhagsgärde å Kungsladugårdens egor få afsöndras och åt Munktell, till byggnadstomt för arbetare-bostäder vid hans mekaniska verkstad, emot afgäld och för alltid upplåtas.
Kammar-kollegii underdåniga utlåtande, åtföljdt af de yttranden, hvilka utaf Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, äfvensom af Landshöfdinge-embetet i länet blifvit afgifne, har Kongl. Maj:t i nåder föreslagit Rikets Ständer, att, i enlighet med hvad såväl Kongl. Kammar-kollegium som Landshöfdinge-embetet tillstyrkt, af Norrhagsgärdet å Eskilstuna Kungsladugårds egor en jordrymd af 1 tunnland 19 kappland — upptagen å en af Kommissions-landtmätaren A. I.
Hörnström år 1859 upprättad karta inom bokstäfverna A. B.
F. och G., — måtte för alltid få, till byggnadstomt för arbetare-bostäder vid ofvannämnde mekaniska verkstad, afsöndras, emot utgörande till Kronan af årlig afgäld, i öfverensstämmelse med föreskriften uti 2 Kap. 4 § af Kongl.
Förordningen de 19 December 1827, Stats-Utskottet, till hvilket förevarande nådiga framställning blifvit remitterad, har, efter erhållen kännedom af de frågan rörande kartor och handlingar, tagit detta ärende i öfvervägande, och får, med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförde förhållanden, tillstyrka, att hvad Kongl. Maj:t, i berörde hänseende behagat i nåder föreslå, måtte af Rikets Ständar bifallas.
Stockholm den 15 Mars 1860. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1860. Stats-TJtskottets Utlåtande N:o 84.
1 Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Mars 18 60 kl. 7 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens F j c r d c Hufvudtitel. (U. A.) För Fjerde Hufvudtiteln, innefattande anslagen till Landtförsvarsdepartementet, äro uti nu gällande Riks-stat uppförde: penningar 6,107,404 R:dr 80 öre, indelta räntor enligt markegång förslagsvis beräknade till 2,122,947 R:dr, indelt spanmål efter ett värde af 2 R:dr kubikfoten upptagen till 251.911
R:dr 80 öre samt oindelt spanmål efter samina värde till 204,666 R:dr 40 öro, tillsammans 8,686,900 R:dr.
Sedan Utskottet till öfverläggning förehaft ej mindre de uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, gjorda framställningar rörande Fjerde Hufvudtiteln, jemte i anledning deraf inom Riks-Stånden afgifna yttranden, än ock de till Utskottet remitterade särskilda motioner, som afse denna Hufvudtitel, får Utskottet här nedan meddela yttrande öfver sålunda föreslagna eller inom Utskottet ifrågaställa förändringar af Hufvudtitelns nuvarande anslag, enligt den ordning, hvaruti de i Riks-staten äro upptagna.
Hvad beträffar löneregleringen för embets- och tjenstemän, bör dock erinras, att de i detta hänseende uti Utskottets särskilda utlåtande N:o 48 föreslagna vilkor och bestämmelser blifva, såvidt denna Hufvudtitel angår, gällande endast för do embets- och tjenstemän, som tillhöra Landtförsvars-departcmentets Kansli-expedition och Krigskollegium, hvadan Utskottet för arméen tillhörande militäre och civile tjenstemän föreslagit särskilda bestämmelser, upptagna i 25:te punkten af detta utlåtande, äfvensom
Utskottet i 24:de punkten yttrat sig i fråga om löneregleringens definitiva eller provisoriska beskaffenhet.
Landtförsvars-dcpnrtenientct. l:o.
Departementets Kansli-expedition. a) Under åberopande af hvad Utskottet uti sitt utlåtande angående Andra Hufvudtiteln yttrat och hemställt, i fråga om nedsättning af det för ExpeditionsBih. till R.
St. Prof.. 185.9 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 29 Höft. 1 2 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 84. chefen uti Justitie-Stats-expeditionen enligt nu gällande Riks-stat bestämda aflöningsbelopp (5,500 R:dr), får Utskottet, då samina skäl föranleda till enahanda minskning i löneförmånerna för Chefcrne uti öfriga Kansli-expeditioner, tillstyrka: att såsom aflöning för Expoditions-chefen i Landtförsvarsdepartementets Ivansli-expedition måtte uppföras ett belopp af 5,000 R:dr. b) Derjemte och då Utskottet föreslagit, att aflöningen för Byrå-cheferne uti Justitie-Stats-expeditionen, hvilken för denna statsrcglerings-period varit bestämd till samma belopp, 4,500 R:dr, som för Expeditions-sekreterarnc uti samtlige Kansli-expeditionerna, skulle minskas med 500 R:dr, hemställer, i öfverensstämmelse härmed, Utskottet, att Expeditions-sekreterarnes i Laudtförsvars-departementets Ivansli-expedition aflöning likaledes må bestämmas till 4,000 R:dr. c) Beträffande Kanslist- och Kopist-tjensterna, får Utskottet, i öfverensstämmelse med do uti betänkandet N:o 48 yttrade åsigter, tillstyrka, att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, 1 Kopist-tjenst må vid inträffande ledighet indragas och aflöningen derefter utgå till befrämjande af göromålens gång inom Expeditionen, men att öfrige Kanslist- och Kopist-tjenster å stat uppföras med de aflöningsbelopp närlagde tabell Litt.
Uti denna Expeditions anslag har Kongl. Maj:t äskat en tillökning af 1,500 R:dr, att, efter Departements-cliefens disposition, användas till gratifikationer åt de vid Expeditionen anställde Officerare, hvilka, enligt hvad
Departements-chefens uti protokollet öfver Landtförsvars-ärenden för den 14 Oktober nästlidet år intagna yttrande bland annat innehåller (pag. 3), hafva tjcnstgörings-skyldighet under hela året och för sina tjensteåligganden derjemte måste vidkännas flera särskilda kostnader, men likväl äro lägre aflönade än Officerare, som kommenderas till tjenstgöring mot åtnjutande af dagtraktamente enligt resereglementet.
Tid sednaste riksmöte beviljade Rikets Ständer uti Kommando-expeditionens anslag en tillökning af 5,275 Kalr, hvarigenom detta anslag förhöjdes från 7,275 R:dr till 12,550 R:dr; och blefvo arfvodena för de vid Expeditionen anställde
Generalstabs-officerare härigenom ganska betydligt tillökade, nemligen för den förste^ af desse Officerare från 525 R:dr till 1,200 R:dr, och för de fyra öfriga från 525 R:dr till 750 R:dr; hvarförutom rations-ersättning och stallhyra, som förut icke tillgodo kommit bemälde Officerare, beviljades för 2:ne hästar med tillsammans 740 R:dr.
I betraktande häraf och då ifrågavarande Officerare, utom dessa arfvoden, cga att uppbära sina löner vid de regementen, der de äro anställde, samt genom tjenstgöringen vid Kommando-expeditionen vanligen kunna påräkna hastigare befordran, finner Utskottet någon ytterligare förhöjning i deras aflöningsförmåner icke vara af behofvet påkallad och hemställer således att den föreslagna tillökningen i Kommando-expeditionens anslag ej måtte af Rikets Ständer beviljas. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84. 3 3:o. Krig s-kollegium. aj För General-Intendenten i Krigs-kollegium beviljade
Rikets sednast församlade Ständer, enligt Kongl. Maj:ts nådiga framställning, en till 5,500 II:dr förhöjd aflöning.
Då emellertid Utskottet, i likhet med hvad förra riksdagens Stats-Utskott härom yttrat och föreslagit, anser innehafvaren af detta embete, som till sin beskaffenhet egentligen är civilt, icke böra i afseende å löneförmånerne ställas högre än det äldsta Krigs-rådet, får Utskottet hemställa, att General-Intendentens aflöning må bestämmas till 5,000 R:dr. b) I öfrigt har Utskottet icke funnit skäl tillstyrka annan ändring uti Krigskollegii nuvarande anslag än, att Kanslisternas aflöning, på sätt Utskottet för dessa befattningar i allmänhet föreslagit, upptages för hvar och en till 1,000 R:dr och att således det till befrämjande af göromålens gång inom Kanslistgraden nu anvisade anslag, 600 R:dr, från staten uteslutna (se Tab. Litt. B). 4:o. Gener alitets-Staten.
Bom den å detta anslag uppförda 6: te Fördelnings-Generalslöncn å 9,000 R:dr, jemlikt hvad vid sista riksdagen beslutats, skall till Statsverket indragas i den mån de med Rikets Ständers begifvande tillförene derå anvisade pensioner till ur tjenst afgångne Generalspersoner och Öfverstar icke vidare blifva beliöfligc, har Kongl. Maj:t, sedan en sådan pension å 650
R:dr numera upphört att utgå, föreslagit, att ifrågavarande anslag, som för närvarande utgör 85,100 R:dr, måtte med nämnde belopp minskas; och torde detsamma alltså bestämmas till en summa af 84,450 R:dr. 5:o.
Generalstabs-officerares bildande.
För detta ändamål finnes i nu gällande riks-stat icke något anslag uppfördt; men Kongl. Maj:t, som vid förra riksdagen till Rikets Ständers pröfning framlade ett fullständigt förslag till General-stabens organisation, hvilket dock ej blef af Rikets Ständer antaget, har uti sin nu aflätna nådiga proposition — under uttalande af den åsigt, att hufvudgrunderna för nämnde förslag voro riktiga och ändamålsenliga, samt att, om äfven Statens tillgångar för närvarande ej medgåfve den föreslagna organisationens utförande, angeläget likväl vore för underlättande af organisationsplanens framtida verkställande, att de anslag beviljades, som funnos nödvändiga för vidtagandet af åtgärder till Generalstabs-officerares bildande, hvarvid ordnandet af både den theoretiska och den praktiska undervisningen intoge främsta rummet -— i sådant afseende äskat följande anslag: till arfvoden åt lärare i Generalstabs-ämnen 2,000 R:dr till fältöfningar 1,500 „ till resestipendier •
• 3,000 „ tillhopa 6,500 R:dr.