Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sjukvården bestrides af en Stads-Läkare, som tillika är Läkare vid det för Norra Helsingland och staden inrättade Lazarett och Kurhus, samt af Provincial-Läkaren i Norra Helsingland, hvilken är boende i staden.
De fattige i staden underhållas till en del å särskildt fattighus, och de öfrige tilldelas understöd i mån af behof.
I staden finnas en Källarmästare, som tillika är Gästgifvare, två Värdshus-idkare, och en Schweitzare och Konditor. v Prohibitiva författningar till förmån för staden finnas icke De föreskrifne Tabellerne varda härjemte i underdånighet bifogade.
Gefle Lands-Kansli och Kontor den 31 Juli 1856. L. AD. PRYTZ.
Olof af Geyérstam. J. G.
Län för åren 1851—1855 4 T A ii 13 ii ii för Landet i ii o in C»eflel>oi*g§ Ulli* Hemman tal.
Medelafkastning, sedan Utsädet är a (draget.
Utsäde af Underhållna Kreatur.
IvJereci-Statens underhall Ständige Räntor.
Efter särskilde under liden gällande Bevillnings-förordningar.
Tionde och Bäntor af Bruk, Bergverk och andra Verk och Inrätt ni n gar.
Diverse afgifter, oflera och allmänna besvär.
Kostnad för Rustning och Ro terin Summa Vaghäll ning j ArrendeMedel - Fattigför sörjning - :/q Cl Q Andra Artikeln.
Bränvmsbrän nings- och minute rings-afgift.
Jordeboksoch Hemin a ntals-Ränta.
Stats-Ridrag Kyrkobo tjenings. antals— penningar Krono Tionde.
Efter l:sta Artikeln Summa.
Kapellancrs.
Summa Afrad.
Efter Tredje krtikeln Summa Bevillning Jordbrukare, Bergverk och diverse per söner.
Kapitaler och Testamenten - Mantal Kungs-Ladugurd i Gestrikland, upplåten till Landshöfdinge-Boslälle Frälse-Säteri i d:0 Frälse-Hemman (Rusttjenst-bevillning inberäknad) Frälse-Skattchemman Bevillning af Frälse-räntor för 58,^ Mantal.
Krono-Hemman >30 1,494 1,417 0,242 0,919 103 2,505 335 40 *>7' 7 n -'sriii Gefle Stad donerade Söderhamns d:o fludikswalls d:o Fäbodar Lotshemman Krono-Nybyggen med Frihetsår (om tills. 33 j mantal) Krono-Torp skattla Krono-Skatteheinrnan dito Hudiksvalls
Stad donerade dito Rekognitionsskogshemman Militie-Boställen Ecklesiastike dito Skattlagde, obebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar, utan Mantal som ej inbegripas under något hemmans ränta:
Skatte Dito dito Krono Oskattlagde, bebyggde, deribland 087 åt Soldater och Båtsmän Backstugor Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig ägande-rätt
Dito dito på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej inbegripas mans ränta:
Skatte
Dito dels skattlagde, dels bortarrenderade: Krono Ttfll-mjölqvarnar med tillsammans 221 par stenar Tuli-sågqvarnar:
Grofhladiga dito Finbladiga med rätt till köptimmer föi Husbehofs-Mjölqvarnar dito Sågqvarnar Stampa Stångjernsverk med 120 Hamrar och 165 Härdar Masugnar, inbegripne i Stångjerns-verkens värden Jern-Manufaktur-verk af särskilda sia Jern-Grufvor i Gestrikland och Södra Helsingland Pappers-Bruk Tegel-Bruk Snus-Qvarnar .
Garfverier Färgerier Rödfärgs-verk.
Klädes-Fabrik i Gestrikland Linne-Fabrik i Södra Helsingland .
Tekniskt Linberednings-verk i dito Lego-Linschäktar i Södra Helsingland Kolugn i Norra Helsingland innefattas i brukets värden Krono-Allmänningar, afvittrade, af tillsammans omkring 717,188 Tunnlam Grufve-skogar, afvittrade, i Gestrikland af circa 3,000 dito Krono-skog, Ugglebo Jernverk emot Rekognition upplåten Kalkstensbrott i Skärgården Mjölkkärils-Fabrik Kopparforms-verkstad Kakelugns-Fabrik Lerkärils- dito Diverse personer, som ej höra till viss näring.
Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Kommisser .
Se Stads-Tabellen.
102 206 40 112,347 . ngoisasr d.013 16,020 2.4631, 34,406 18,145 91,450 37,889 11,633 33,084 10,149 43,776 47,129 23,334 14.594 11.745 85.729 19,310 33,384 43,461 4a,594 154,418 72,206 19,389 467,829 11,887 13.725 34.159 Inbegripne under Krono-Skattehcmman. lil91> 3 8 -I ö 2,780 3,468 Myrslotler helci a lifstid u 3.210 1,597 11,070 21,430 4,/8/ 2,785 200 2 4 4,028 3.437 19.477 4,608 nder 56,077 18,285 170,583 210,240 236.925 2.773 2.773 at dessa Iran krona skogar 3,099,406 5.444 23,286 21,703 1,889 36,496 39,900 47,716 5,00(1 49,983 18,980 1,566 20,000 4,750 3,000 1.800 24 2 I 30 35 249 45 674 43,753 109,190 40,193 42,677 11,13) 150 643 ,1 20,018| 7.854 Summa 23,743 2,682 138,725 55.902 52.655 10,460,350 28,588 119,867 15,332 39 26,749 313 36,071 21,727 191,893 22 17,046 98,035 38 — 24,223 r 55,812 19 14,226 36 778 32 — 7o,a76 68.454 12 — — 12,o34 i 30 — 2t 8 34,251 21 47,073 36 aa6,234 Gefle Landskontor den 31 Juli 1856 Itf. Prytz /. G. Strandberg.
Till Berättelsen öfver Gefleborgs
Län för åren 1851—1855 TABELL ör Städerne inom Gefleborgs Län. CJelle Stad.
Hus, Tomter och Jord Under här utförde 2,160 Tunnland Aker och Ängsjord innefattas äfven 374 Tunnland odlad jord, som, afsöndrad från angränsande byar, besittes under Stadsboers ständigt äganderätt, för hvilken jord, som ej är satt i hemmantal, utgöres Vretskatt, jemlikt 1604 års Taxation, med 18 R:di 44 sk. 6 r:st.
Skattlagda Krono-Fisken Tuilmjölqvarnar med tillsamm.
12 par stenar Olje- och Risförmalningsqvarn . . .
Tegelbruk Tobaksfabriker Segelduksfabrik Skeppsvarf Repslagerier Garfverifabriker Korlfabrik Fajancefabrik Chemiska fabriker Gjuteri och Mekanisk Jern- och Metallfabrik Bomullsspinneri och Väfverifabrik . . .
Stadens bidrag utgöra dessutom . . . St. 1,197 Jord. >■ Utsäde af if:
Medelafkastriing, sedan utsädet är afdraget.
Tid 100 Summa Söderhamns Stad.
Hus, Tomter och Jord, hvaraf circa 300 Tunnland eller 5|f Manta! donerad och 500 Tunnland fast ellersjelf-ägande, samt 1 Tullmjölqvarn med tillsammans 4 par stenar Sunarna Hudiksvalls Stad.
Hus, Tomter och Jord, hvaraf den odlade eller Angesmarken innehåller circa 212 Tuhnland Donations- och 244 dito fast jord, samt 3 st. qvarnar med tillsammans 7 par stenar m. m 1,221 236 Tid 2,060 Tid 3,090 5,230 100 12 236 343 Summa 343 Summa Summarum 1,800 12 Mt. 2,060 780 3,090 4,092 5,250 4.884 2 Underhållna Kreatur.
T:r T:r 65 T:r 210 T:r 65 T:r 10 T:r 5 T: 700 65 10 210 70 65 20 10 12 T:r T:r 520 T:r 1,260 T:r 260 T:r 50 700 1701 _ 520 80 1,260 260 560 160 96 T:r 30 T:r 4,200 50 30 780 456 4,092 472 4,8 928 7;5 10 70 60 20 12 12 H 170 100 80 60 560 160 96 720 144 40 St. 200 St. 750 St. 150 St. 200 St. 200 1,200 850 850 15 1,000 112 456 3,296 928 7S • it 7,6541 11,065 211 81 60 340 12 97 U 100 60 720 281 6J|970| 71660 2,540 144 40 15 1,000 56411861 451 6,050 200 40 20 Uppskattadt värde.
Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker m. m.
Summ; St. 200 750 150 200 200 221 15 52 40 200 j 301,979 200 R:dr 1,760,000 R:dr 453,693 1,760,000 R:dr 282,420 R:dr 2,213,693 282,420 453,693 132,723 282,420 - _ 2,496,113 - 6,000 440,702 o4 40 49 221 15 170 5 20 52 40 49 289 i J| .291 170 1,141 5 20 170 272 200 301,979 100 140 334,752 132,723 77,850 lOOl140 334,752 3401540 2,396,732 17,850 -I 664,266 6,000 23,400 440,702 436,002 a s - tt i d r a y.
Be- villning.
Enligt särskilde under tiden gällande Bevillnings-Förordningar.
Efter Andr?
Embete och tjenst.
R:dr 1,042 1,042 23,400 311,820| 436,002 3,372,818 R:dr 2,084 227 24 — 69 2,084 227 24 — 99 242 42 93 Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar.
R:dr 3,964 496 33 .9 i,460 — 440 436 33 33 Borgerlig Näring.
R:dr 8,644 2,470 R:dr 8,644 2,470 242 1,512 42 93 2,247 21 11 436 5,330 33 1,030 l 1,036 1,009 1,009 n| 10,689 185 24 — 1,959 R:dr 3,964 496 14,240 Bränvins brännings afgift.
R:dr 3,964 496 14,240 — Ständiga Räntor.
Boskapso oit* Åkerskatt.
R:dr 207 18,700 40 — 185|24 i 241 241 2,8971- 1,959 2,023 42 R:dr — 1,517 22 11 137 4 18,700 — 2,090 22 11 137 4 1,023 n 2,421 2,421 Till Berättelsen öfver Gefleborgs
Gefle Landskontor den 31 Juli 1856. JL.
Pryts. 22,6831 it 1101 2,558 J. G.
2,096 4,445 4 201 11 4,445 141 — j 25,241 31 10 207 1,517 45 45 R:dr s. 444 R:dr 207 444 - 1,517 1,097 Arrende Medel.
R:dr R:dr s. r. 1,035 — Kostnad för Städernas Styrelse.
R:dr s. r. 17,858 3231.30 323 30 5 i o 3 j 347 5 i 10 3 257 io 347 30 2,168 368 36 2,1881 34 444 368 30 352 352 2,889 1,097 1,035 176 10 40 3 34 3 1,097 |- 176 16 220 20 220 1,431 20 17,858 1,700 1,700 2,258 2 Klereciets Underhåll.
R:dr s. r. 2,533 Kommini strars.
Kjrkobc tjcnings. 1 Summa.
R:dr s. r. R:dr s. r, 1,533 617 R:dr s. r. 1,683 2,533 795 2,258 20 36 — 21,81612( 795 868 11533 736 736 502 617 520 '4,683 2,051 520 540 868 - — 502 ,1961-1- 2,771 540 -l-l 1,677 2,051 1,910 Fattigför sörjning.
R:dr s. r. 15,215 15,215 730 1,910 — 8,6441 — 730 1,005 1,005 Skjuts.
R:dr 534 534 200 200 537 - R:dr 547 547 200 Diverse Onera, Räntor och Besvär.
R:dr 18,348 13,522 R:dr 23,600 940 69,167 31,870 — 500 93,707 8,022 30 ii 200 — 400 — 44 16,950144 537 — 1,2711 — | — 400 1,147 —| — 500 2,798 8,022 30 ii 13,927 2,798 35,1681 — 13,927 115,657 28 KONGL MAJ:TS BEFALLNINGSM A FVANDES UTI WESTER-NORRLANDS LÄN TILL i underdånighet, afgifna FEMÅRSBERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
STOCKHOLM, 1857. t. A NORSTEDT & SÖNER, Kongl.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende nti Wester-Norrlands
Län åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
Då det vidsträckta Wester-Norrlands
Län år 1762 delades, tillföllo provinserna Gestrikland och Helsingland Gefleborgs Län, samt provinserna Medelpad, Ångermanland, Jemtland och Herjeådalen det nyblifna Wester-Norrlands
Län; men af de sistnämnde begge provinserna bildades år 1811, under namn af Jemtlands Län, ett särskildt höfdingedöme och den nordligaste delen af Ångermanland underlades då Westerbottens Län.
Län består således sedan den tiden af landskapen Medelpad och Ångermanland, detta sednare med undantag af Nordmalings socken.
Länets belägenhet är emellan 64° 25' och 62° 8' latitud samt 33° 5' och 37° 28' longitud, och dess gränsor utgöras i söder af Helsingland, i vester af Jemtland, i norr af Westerbotten och i öster af Bottniska viken. s *•
Län antages hafva en areal-vidd af 217 qvadratmii, af hvilka Medelpad anses utgöra 60, södra Ångermanland 105 och norra Ångermanland 52, men minsta delen af denna betydliga vidd är odlad, eller ens odlingsbar, ty sjöar, träsk, myror, berg och stenbunden skogsmark intaga en högst betydlig del af det hela.
Af Länets socknar äro flera belägna vid hafvet, ännu flera vid de större floderna och ingen socken saknar insjöar, eller tjernar, af icke ringa vidd, till exempel den 3i mil långa Tåsjön, äfvensom Flåsjön, begge i Tåsjö socken, Fjellsjön i Fjellsjö socken, Betasjön i Junsele socken och Nässjön i Ramsele socken, hvilka dels genomlöpas af någon bland Länets många floder, dels, såsom Betasjön och Nässjön, genom vattenrika och flottbara åar äro med floderna förenade.
De största floderna äro Ångerman-, Njurunda- och Indals-elfvarne, hvilkas, så väl som flera af de öfriga elfvarnes, sträckning är beskrifven i min förra underdåniga femårs-berättelse *).
För de åtgärder, hvilka tid efter annan blifvit vidtagne för de större vattendragens upprensning, redogöres äfven i samma berättelse**); och må nu allenast nämnas att dessa rensningar nästan årligen, på trädvaruhandlandes bekostnad, fortsättas, äfven i de smärre vattendragen.
Således hafva, sedan enskilda bolag bildats för uppköp af skogar i Jemtlands Län, dessa bolag på egen bekostnad verkställt åtskilliga, om ock hittills mindre omfattande, upprensnings- och utgräfningsarbeten i de grenar af Indals- och Njurunda-elfvarne, hvilka stå i beröring med omförmälde, i gränssocknarne till Medelpad belägna skogar.
Deremot har det i min sista femårs-berättelse omnämnda förslag till Njurunda-elfvens upprensning, hvarom undersökning, enligt Kongl, brefvet den 25 November 1846, till en de! ägt rum', ännu icke gått i fullbordan, emedan denna undersökning, som varit uppdragen åt Kaptenen af Bjerkén, afbrutits genom dennes sjukdom och derpå följande död.
Uti Ångerman-elfven verkställdes år 1854 undersökningar för upprensning genom Resele och Lidens socknar, till underlättande af timmer- och brädöottningen.
Arbetet ansågs kosta 18,346 R:dr 2 sk. och Konungens Befallningshafvande tillstyrkte statsbidrag, hvarefter Kongl. Maj:t uti nådigt bref den 2 Augusti 1854 öfverlemnat handlingarne till Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, med tillåtelse att, när Rikets Ständer anslå medel, som för ändamålet kunna, utan eftersättande af andra möjligen angelägnare strömrensningsarbeten, användas, med förnyad underdånig framställning till Kongl. Majit ingå ***).
Flottningen genom vattendragen medför stor svårighet och förorsakar icke sällan långvariga tvister.
Den klagan, att de, längre än vederbör, i vattendragen utbyggda fiskena hindra flottningen, har Konungens Befallningshafvande sökt afhjelpa genom vederbörandes tillhållande att lemna kungsådra, der den bör finnas, fri.
För flottning på Ångerman-elfven blef, enligt hvad jag i min sista underdåniga berättelse -j-) haft nåden nämna, Reglemente af Kongl.
Majtts Befallningshafvande faststäldt den 5 April 1848, hvilket äfven, efter anförda besvär, af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium stadfästades under den 30 April 1850.
Detta Reglemente är sedermera under den 26 Maj 1852 af Kongl. Majit i nåder gilladt, dock med den rättelse, att den, som ej vill i flottningsbolaget ingå och som vidtager nödige åtgärder för att hindra sig tillhörande virkes förblandning med det flottningsvirke, hvilket tillhör dem, som i bolaget ingått, må äga att i laga ordning nedflotta sitt virke, utan *) Sid. 8 och följ. **) Sid. 10. ***) Sedermera liar Kongl. Majit under den 18 April 1856 i nåder bifallil ett anslag af 10,000 R:dr. f) Sid.
11. 5 att vara underkastad Reglementets föreskrifter: att Konungens Befallningshafvande bör bestämma lämplig afgift för det bolagsmännen ej tillhörande timmer, som af dem tillvaratages och till ägaren öfverlemnas, samt att bolagsmännen må vidtaga anstalter till flottningens underlättande, m. m.
— Om ansvar för spåns utkastande i Ljunga eif har emot derför angifne personer undersökning vid vederbörande Häradsrätt förevarit, likasom undersökning i väckt fråga om fri flottning i Moelfven vid domstol försiggått.
Ägaren af Husoms såg har genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes utslag den 26 April 1854 erhållit tillstånd att anlägga en ny flottningskanal emellan Gideå och Husoms elfvar, hvilket beslut dock i besvärsväg är understäldt Kongl. Kammar-kollegii pröfning.
Enligt hvad jag i min sista underdåniga femårs-berät telse specifikt uppgifvit *), voro ifrån år 1842 till 1850 års slut af den för tolf särskilda vägför- ^giiiådt försteg.
Beviljadi statsanslag, bättringar inom Länet beräknade kostnad . 76,482: 23. 2. — — — statsanslag bifallna till ett sammanräknadt belopp af — — — 35,096: 14. 6.
Under nu sistförflulna qvinqvennium äro följande vägförbättringar med anslag ytterligare understödda: l:o Till omläggning af vägen emellan Hernö sand och Nässlands gästgifvaregård, enligt Kongl, brefvet den 28:de November 1851 8,891: 29; 8. 4,500: — — 2:o Vägomläggning inom Tuna socken i Me delpad, enligt Kongl, brefven den 28 November 1851 och den 15 Juli 1852. . 2,417: 39. — 1,813: 16. — 3:o Vägomläggning inom Stöde socken, enligt sistnämnde begge Kongl, bref .... 10,477: 26. — 7,860: — — 4:o
Till omläggning af vägen förbi Para- och Strinne-backarne, enligt Kongl, brefven den 23 Februari 1855 och den 20 Februari 1856 6,879: 10. — 4,500: 5:o
För vägomläggning emellan Weda och Frånö gästgifvaregårdar inom Högsjö och Gudmundrå socknar, enligt Kongl, brefvet den 23 Februari 1855 10,996: 7. — 5,500: *) Sid. 12, 13.
Summa 116,144: 38. 10. 59,269: 30. 6. 6 hvarvid dock bor anmärkas att, enär det för sistnämnde vägförbättring till grund för anslaget lagda förslag blifvit uppgjordt för 11 år tillbaka, samt de i samma förslag beräknade priser nu icke äro tillämpliga, och dertill kommer, att en förändring i den föreslagna vägsträckningen vore nyttig, Högsjö och Gudmundrå församlingar anhållit att anslaget måtte få reserveras intilldess ny undersökning blifvit verkställd; och har Kongl. Maj:t, uppå af mig gjord underdånig framställning, i nåder tillåtit anstånd till den lista nästkommande Augusti.
Af den nu lemnade öfversigt af vägförbättringsarbetena inom
Länet torde inhemtas, att för 17 betydliga vägförbättringars utförande beräknats en kostnad af ‘ Biko R:dr 116,144: 38. 10. samt att af denna summa Staten dels bidragit, dels åtagit sig bidraga med . » » 39,269: 30. 6. samt kommunerna med » » 56,875: 8. 4.
Utom de nu nämnde vägförbättringar, för hvilka anslag erhållits, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tid efter annan föreslagit till statsbidrags erhållande följande arbeten, för hvilka något understöd ännu icke vunnits, nemligen: l:o Brobyggnad öfver Ångerman-elfven.
Detta arbete, som till en början stod i förening med fråga om vägförbättring inom Gudmundrå och Högsjö socknar, och för hvilken frågas uppkomst och fortgång jag i min förra underdåniga femårs-berättelse *) redogjort, står nu ensamt, sedan anslag för den ifrågavarande vägförbättringen, enligt hvad jag här ofvan haft nåden nämna, blifvit bifallet; men ny undersökning om lämpligaste stället för öfverfarten torde vara af behofvet påkallad. 2:o Vägen emellan Graninge och Forsse bruk, hvars omläggning Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordat, och hvarom frågan, enligt Kongl, brefvet den 3 December 1845, blef uppskjuten, till dess anslag beviljades för vägs anläggande utefter Gesundsjön i Jemtland; men sedan anslag för sistnämnde väganläggning erhållits, upptog Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader denna vägförbättring bland andra klassens arbeten på general-förslaget till 1850 års riksdag för ett statsanslag af 3,500 R:dr **). 3:o
Väg från Borgsjö sockengräns till Holmsjö strand i Haverö socken, beräknad att kosta 7,057 R:dr 15 sk. 4 rist.
Sedan Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, i anledning af Konungens Befallningshafvandes underdåniga anhållan om anslag för denna väg, uti underdånigt utlåtande anmält, att från den landsväg, hvilken sträcker sig genom Medelpad och en del af Jemtland emellan städerna Sundsvall och Östersund, en biväg till Haverö socken afviker, som till en bör - *) Sid. 14. **) Anslag af 4,000 R:dr beviljades genom Kongl, brefvet den 18 April 1856. 7 jan kan befaras med kärra, men sedermera endast utgör dels ridväg till Holmsjöns strand, dels båtväg å detta vattendrag, och att nämnde biväg ännu icke skulle vara utsträckt till hela Borgsjö sockens område till Haverö sockengräns, samt ansett att vägomläggningen genom sistnämnde socken först borde vara fullt färdig, eller åtminstone laga kraftvunnet beslut om dess snara verkställande fattadt innan vägarbete inom Haverö socken påbörjades med bidrag från Staten, samt undersökas borde huruvida vägen nödvändigt måste få sin slutpunkt vid Holmsjöns strand, fann Kongl. Maj:t, enligt nådiga brefvet den 27 April 1854, ej godt att för närvarande bifalla något statsunderstöd för detta arbete.
Konungens Befallningshafvande upplyste väl sedermera Styrelsen derom, att vägen genom Borgsjö socken till Haverö sockengräns var fullkomligt bruten till landsväg, samt att den på kartan uppgifna riktning af vägen vore den enda, som med skäl kunde tagas till Haverö kyrka, hvadan Konungens Befallningshafvande föreslog Styrelsen att i ämnet göra förnyad underdånig anmälan; men Styrelsen ansåg sig ej kunna tillstyrka något bidrag af de extra anslag, Rikets Ständer anvisat. 4:o Vägomläggning för Skönviks-backarne.
För detta arbete anvisades, enligt Kongl, brefven den 4 September 1845 ‘och den 4 Februari 1846, ett statsanslag af 4,580 R:dr; men sedan socknemännen trott sig finna att den å den uppgjorda planen utvisade vägsträckning ej var den förmånligaste, försummade de arbetet och anslaget indrogs, enligt Kongl, brefvet den 6 Juni 1848.
Ny plan uppgjordes sedan och Kongl. Maj:t förordnade under den 9 November 1854, att frågan skulle tagas i nådigt öfvervägande i sammanhang med förslag till fördelning af anvisade medel.
Då Landshöfdinge-embetet sedermera förlidet år erinrade om detta arbete, förklarade Styrelsen, att karta och förslag behöfde kontrolleras innan arbetet kunde i underdånighet förordas, och frågan beror således nu på en sådan kontrollering. 5:o Vägomläggning emellan Weda gästgifvaregård i Högsjö socken till det söder om Bergebacken inom Säbrå socken befintliga torp, hvarom Konungens Befall ningshafvande gjorde underdånig anmälan den 11 Juli 1854, hvarefter Kongl. Majit under den 2:dra Augusti samma år förordnade om besigtning af Distrikt-chefen, som år 1855 borde verkställas; och beror frågan på Styrelsens förordnande om ny undersöknings anställande på Statens bekostnad. 6:o Väganläggning emellan Fjellsjö och Bodum uppefter Ångerman-elfvens södra gren, för hvilken anläggning kostnaden är beräknad till 11,348 R:dr 13 sk. 4 rist. och statsanslaget af Styrelsen blifvit för många år sedan föreslaget till 5,600 R:dr. 7:o För vägomläggning emellan Hernösand och Mark på vägen åt Sundsvall, har Styrelsen redan för flera år sedan bland första klassens arbeten föreslagit ett statsanslag af 8,000 R:dr af den till 12,115 R:dr 44 sk. beräknade kostnad, men Sty i - 8 reisen för allmänna väg- och vattenbyggnader har sednast förlidet år förklarat, att plan och förslag behöfde omarbetas. 8:0
För omläggning af vägen förbi den till Sundsvalls stad nu ledande svåra Städsbäcken, så väl som af den närbelägna Bybacken i Sköns socken, har undersökning förlidet år ägt rum och Konungens Befallningshafvande har om anslag för detta arbete gjort underdånig framställning, samt företaget, enligt Kongl, brefvet den 7 Maj 1856, antecknadt i Styrelsens general-förslag för nästa riksdag.
Utom ofvannämnde af behofvet högeligen påkallade förbättringar må här anmärkas, dels att allmogen, under afvaktan af statsanslag, redan brutit väg emellan Fjellsjö och Bodums kyrkor på en sträcka af 11 mil, dels att Kongl. Maj:t och Kronan blifvit, genom Konungens Befallningshafvandes utslag den 8 Februari 1855, som är understäldt Kongl.
Kammar-kollegii pröfning, ålagd att uppbryta och underhålla väg från Sånga kyrka till Sångamo derintill närbelägna lägerplats, och dels att fråga uppstått om anläggning af tvänne vägar genom Wester-Norrlands Län till Lappmarkerna.
Den ena, beräknad att gå genom Björna socken till Fredrika Lappmark, sattes i fråga redan år 1846 och undersökning om behofvet skedde 1849 vid Själevads Häradsrätt, som ansåg väg till Lappmarkerne för provinsen medföra stor och oberäknelig båtnad, men tillstyrkte undersökning, hvarefter jag öfverlemnade handlingarne till Kongl.
Län, som dock upplyste att en annan väg vore ifrågasatt genom Fredrika, Bjursholms och Wännäs’ socknar till Wännäs’ kyrka, om hvilken väganläggning sommaren 1854 undersökning skulle ske.
Den andra vägen, som var afsedd att sträcka sig emellan Bredbyns och Mo gästgifvaregårdar, samt i • en framtid att sammanbindas med Åsele Lappmark, är, hvad sträckningen emellan Bredbyn och Mo beträffar, bestämd genom Konungens Befallningshafvandes utslag den 28 April 1835, som dock i besvärsväg är understäldt Kongl. Kammar-kollegium.
Begge dessa, äfvensom i allmänhet alla de ofvannämnde till statsanslag anmälda vägförbättringar äro högeligen önskvärda, såsom varande af ganska stort värde för landets industriella fortkomst.
Då fråga är om vägförbättringar bör icke heller förgätas, att allmogen under det sist utgångna qvinqvenniet verkställt flera kostsamma brobyggnader, bland hvilka i synnerhet förtjena nämnas de vid Själevad och Långsele.
Bron öfver Själevadssundet är lagd af sten för en kostnad af 27,000 R:dr Banko, och den vid Långsele, öfver Angerman-elfven, af trä; varande för denna sednares underhåll bropenningars upptagande beviljadt, enligt Kongl, brefvet den 12:te Januari 4855.
Dessutom äro broar anlagde: öfver Ramsele-elfven vid Ramsele kyrka och vid Granvågs by öfver Resele-elfven vid Eds gästgifvaregård, och öfver Ångerman-elfven nedom Sollefteå forssen, 9 forssen, äfvensom en ny, 162 alnar lång, bro öfver Ljunga eif vid Westanå by och en stenbro öfver Brynge eif.