Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fullmägliges försorg uti officiela tidningarne meddelas, - k) Iakttager ej Filial-banks Direktion af Kongl. Maj:t i nåder faststäldt reglemente eller de vilkor, som vid kreditivets erhållande blifvit fästade, och derom vid revisionen eller eljest göres anmärkning, som af Fullmägtige godkännes, bör rättelse i anmärkta hänseendet beredas.
Följer ej rättelse, vare Fullmägtige berättigade att Banko-Utskottets Betänkande J\s 25.
GS att uppsäga, till större eller mindre del, det
Filial-banken beviljade kreditiv till inbetalning inom ett är.
I) Kostnaderne för de ombud, som, enligt punkterne litt. a) och h), af Fullmägtige utses, bestridas af Riks-banken. Mom. 2.
Det belopp, som återstår oanvändt af de till försträckning åt Filial-banker vid föregående riksdagar anvisade 9,000,000 R:dr R:mt, må, efter Fullmägtiges bepröfvandc och under de i 173 § af 1838 års Banko-reglemente stadgade vilkor, såsom försträckning meddelas sådana redan oktrojerade Filial-banker, som till försträcknings erhållande äro berättigade. Mom. 3.
Dessutom ega Fullmägtige att använda 1,000,000 R:drR:mt såsom kreditiv till sådana Filial-banker, som hädanefter kunna varda oktrojerade, hvaribland företrädesvis till en Filial-bank i Luleå, i fall dylik Bank skulle der komma till stånd och inom den 30 Juni 1861 för kreditivs erhållande från Riks-banken ställa godkänd säkerhet, samt för öfrigt till Filial-banker i orter, hvarest Bank-inrättning förut ej finnes.
Om Bankens Reserv-fond samt Om Bankens grundfond och användandet af den å Bankens rörelse in/lutna vinst.
Af de härom meddelade föreskrifter, intagna uti 174—177 §<§ af Bankoreglementet, synes den som angår Bankens reserv-fond, elier 174 §, böra sist i ordningen till pröfning förekomma.
Utskottet öfvergår derföre genast till granskning af öfriga nu omnämnda Reglements §§ och får dervid till en början hemställa, att föreskriften i 175 §, rörande grundfondens belopp, måtte, med hufvudsakligt bibehållande af sin nuvarande ordalydelse, blifva följande: 47:o Bankens grundfond skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventarier, mynt- och medalj-kabinettet deruti inbegripet, utgöra en summa af Femton millioner Riksdaler Riksmynt, hvadan möjligen inträffande kapital-förminskning under året af vinsten ersättes.
Prat. 1859 & 1860. 6 Sami. 1 Afd. 13 liäft. 9 66 Banko-Utskottets Betänkande M 25.
Genom 176 § i Reglementet är vordet stadgadt, att Banken skall, så vidt sig göra låter, alltid vara innehafvare af lätt realisabla förbindelser till belopp af 6,367,900 R:dr R:mt, hvilka löpa med minst 4 procent ränta och äro utgifna af Riksgälds-kontoret eller andra Verk och Inrättningar, hvilkas obligationer
Fullmägtige anse lemna full säkerhet; börande Fullmägtige, när omständigheterna sådant medgifva, medelst anskaffande af dylika räntebärande papper ersätta den minskning, som genom infriande eller försäljning af obligationer uppkommer.
Jemte förmälan, hurusom ändamålet med detta stadgande, på grund hvaraf Banko-fullmägtige åt Ranken anskaffat obligationer till det betydliga beloppet af mera än 8,000,000 R:dr, syntes hafva varit, att Fullmägtige, vid inträffande behof, skulle kunna genom obligationernes försäljning ut- eller inrikes, i förra fallet bereda tillökning af den metalliska kassan och i det sednare minska den utelöpande sedelstocken och såmedelst bringa densamma i ett lämpligt förhållande till nämnde kassa, men att erfarenheten skulle visat att de obligationer, Banken egde, icke vore, hvad de borde vara, lätt realisabla, enär desamma ej kunde utan betydlig förlust afyttras inom landet och deras försäljning utrikes äfven vore med svårighet och uppoffringar förenad, har uti väckt motion Riksdags-fullmägtigen Nils Pettersson från Calmar län föreslagit icke allenast att stadgandet i 176 § af Banko-reglementet måtte upphäfvas och Fullmägtige i stället förbjudas att hädanefter belasta Banken med dylika, enligt motionärens yttrande, onyttiga valutor, utan äfven att, då Smålands, Skånska, Wermlands och Östgöta Hypolheks-föreningarne nyligen kontraherat lån till höga belopp, Fullmägtige måtte åläggas att, så fort som möjligt, söka träffa aftal med Direktionerne öfver nämnde
Föreningar om infriande af de utaf dem utfärdade obligationer, som Banken innehar, till samma pris, för hvilket de blifvit af Banken inköpta.
Utskoltet bör i anledning häraf upplysa, att af de obligationer, Banken vid 1859 års slut innehade till belopp af 8,307,310 R.dr 33 öre, voro utfärdade af Riksgälds-kontoret för Statsverkets skuld till Banken för derifrån förskjutna medel lill 1808—1809 årens krigskostnader . 3,300,000: — af Arméens Ackorcls-amorterings-fond 2,016,000: — hvaremot återstoden 2,991,310: 33. utgjordes af särskilda Hypotheks-föreningars obligationer.
Hvad nu beträffar dessa sistnämnde obligationer, hvilka synas egentligen vara de, som i ofvanberörde motion afses, så ligger det i sakens natur att värdet å desamma måste vara beroende af konjunkturerne, likasom förhållandet är med värdepapper i allmänhet.
Obestridligt är dock, att vid den tid, då största delen af omförrnälda obligationer för Bankens räkning inköptes, de allmänt ansågos kunna utan svårighet eller förlust för Banken realiseras, och i fall en dylik realisering nu mera icke skulle kunna med samma fördel som dä verkställas, torde sådant icke böra verka derhän att, såsom i motionen åsyftas, Banken borde afhända sig ifrågavarande obligationer, Banko-Utskottets Betänkande M 25. <57 af hvilka åtminstone de på utländskt mynt ställda, uppgående vid <839 ars slut, enligt det pris Banken vid deras inköp erlagt, till 1,033,218 R:dr 33 öre, för närvarande lära utgöra de enda i Bankens ego befintliga papper, hvilka, om också med någon uppoffring, kunna å utrikes ort afyttras.
Efter Utskottets tanke bör i allt fall på Fullmägtiges pröfning ankomma att, med afseende å konjunkturer oell öfriga omständigheter, besluta om försäljning till större eller mindre del af de Hypotheks-förenings-obligationer, hvaraf Banken är innehafvare, må ega rum, och något åläggande för Fullmäglige att en sådan försäljning verkställa, synes Utskottet derför icke lämpligen böra komma i fråga att meddelas.
Den summa i lätt realisabla förbindelser, som Banken alltid skall innehafva, är för närvarande bestämd till 6,367,300 R:dr.
Då, såsom ofvan blifvit uppgifvet, Banken vid nästlidet års slut egde obligationer till värde af 8,307,310 R:dr 33 öre, hvartill kommer den tillgång i obligationer, som under tiden till nästa riksdag för Banken ytterligare uppslår genom dess deltagande, för 4,000,000 R:dr, i det, enligt Rikets nu församlade Ständers beslut, till fortsättning af Statens jern vagsbyggnader af Riksgälds kontoret å utrikes ort upptagna lån, så anser Utskottet lörenämnda minimum, hvilket utgör samma belopp i obligationer, som Banken innehade vid 1844 års slut och med ledning hvaraf beräkningarne öfver Bankens sedel-ansvarighet vid 1844 —1843 årens riksdag uppgjordes, nu kunna uppbringas till en summa af 7,300,000 R:dr, motsvarande hälften af grundfondens belopp; och hemställer Utskottet, i följd häraf, 48:o att Rikets Ständer, under förklarande, att Riksdags-fullmägtigen Näs Petterssons ifrågavarande motion ej må till någon åtgärd föranleda, mätte, med ändring af 176 § i nu gällande Banko-reglemcnle, besluta följande stadgande:
Banken skall, så vidt sig göra iåter, vara innehafvare af lätt realisabla förbindelser lill belopp af 7,300,000 R:dr R:mt, hvilka löpa med minst 4 procent ränta och äro utgifna af Riksgälds kontoret eller andra Verk och Inrättningar, hvilkas obligationer Fullmägtige anse lemna full säkerhet.
Enär föreskriften i 177 § af Banko-reglementet, att af Bankens vid 1836 års utgång upplupna disponibla vinst ett belopp af 300,000 R:dr R:mt skulle, vid slutet af hvartdera året 1837, 1838 och 1839, från Banken, i och för Statens allmänna behof, till Riksgälds-kontoret aflemnas, nu mera blifvit full gjord, lär er 49:o omförmälda § 177 böra från nästa Banko-reglemente uteslutas. 08 Banko-Utshultels Betänkande M 25. i fråga åter om användande af den del utaf Bankens från och med 1857 års början upplupna vinst, som icke redan blifvit disponerad, tillkommer det nu Utskottet att yttrande och förslag till Rikets Ständers afgifva.
Behållna vinsten har, enligt Bankens bokslut utgjort för år 1857 R:mt R:dr 2,163,000: 75. » » 1858 1,717,494: 29. » » 1859 1,738,036: 57. 5,618,531: 61. hvarjemte den hittills odisponerade vinsten från föregående år, enligt den utredning som här ne - ' 'D ' O D dan lemnäs, uppgår till R:mt R:dr 677,891: 98.
S:r R:mt R:dr 6,296,423: 59.
Och då härifrån afräknas de till Bankens deltagande i det utländska jern vägslänet of Rikets Ständer redan anvisade R:mt R:dr 4,000,000: blifver återstoden R:mt R:dr 2,296,423: 59.
Uti detta Betänkande är förut redogjordt för de vid innevarande riksdag väckta förslag om banko-vinstens användande dels till förstärkning af Bankens fastighets-låne-fond och allmänna
Diskont-fonden, dels till ytterligare försträckning åt Filial-banker.
Då Utskottet icke kunnat tillstyrka någon förhöjning i nyssnämnde låne-fonders belopp, utan tvärtom hemställt, att desamma måtte årligen förminskas, följer deraf, alt, enligt Utskottets åsigt, banko-vinsten hvarken till större eller mindre del bör till förökande af omförmälda utlåningar användas.
Till ytterligare försträckning åt Filial-banker har Utskottet väl föreslagit att 1,000,000 R:dr måtte anvisas, men då de af Utskottet tillstyrkta innehållningar å fastighetslåne-fonden och allmänna Diskont-fonden, utgörande å den förra 625,000 R:dr och å den sednare 600,000 R:dr, öfverstiga förstnämnda summa, behöfver någon del af banko-vinsten icke eller tagas i beräkning för beredande af tillgång till det ifrågasatta försträcknings-beloppet åt nya Filial-banker.
Under Utskottets öfverläggningar i förevarande ämne har deremot fråga blifvit väckt om anvisande af någon del af Bankens odispouerade vinst till ett annat ändamål, som synts Utskottet vara af synnerlig vigt både för Banken och det allmänna.
Inorn Utskottet har nemligen uti afgifven motion uppmärksamhet lastats å de stora fördelar, som skulle fäderneslandet tillskyndas om all den jernvägsmateriel, som här erfordras, kunde erhållas af inhemsk tillverkning och om således de derför nödiga medel, i allmänhet uppgående till nära
V3 af hela anläggningskostnaden, komme att stadna inom landet.
I afseende å sättet att uppnå detta önskvärda mål erbjöde sig tvänne utvägar, den ena att genom öfverbetalniug eller premier för effekter af inhemsk tillverkning söka framlocka en dylik industri; Banko-Utskottets Betänkande M 25. 69 den undra, att genom meddelande af låne-uriderstöd på billiga vilkor underlätta läbriks-anläggningar för ändamålet, hvilkas produkter derefter borde betalas endast till det värde, de verkligen egde i jemförelse med derå gällande pris i ut landet.
Då en tillverkning, som på förslnämnde sätt kunde uppstå, efter ali sannolikhet blefve af mera tillfällig egenskap och i samma stund något premium ej vidare erlades komme alt upphöra, utan att, genom de af Staten emellertid gjorda uppoffringar, någon ny industrigren för framtiden tilldanats, så skulle deremot meddelande af direkta låne-understöd till uppförande af nya och fullständiga verkstäder utan förbindelse från Statens sida att till öfverpris köpa deras tillverkningar, framkalla en af Slaten såsom afnämare oberoende industri, helst dessa verkstäder genast från början blefve nödsakade att tillegna sig alla de mekaniska hjelpmedel, hvilka vid utländska verkstäder begagnas, för alt med dem täfla i afseende å varans så väl godhet som pris.
Under nuvarande financiela förhållanden vore dock nära otänkbart att någon så beskaffad fabrik, hvarför anläggnings-kostnaden kunde beräknas till ‘2 å 300,000 R:dr, skulle här i landet uppslå utan medverkan af Staten, hvilken ensam vore i tillfälle att lemna låne-understöd på sådana vilkor, som betryggade anläggaren mot de plötsliga vexlingar i penninge-marknaden, hvilka för ett dylikt företag, deraf någon jemn och vinstgifvande afsättning först efter flere års förlopp vore att påräkna, så lätt kunde blifva förstörande.
Motion i delta ämne, tillstyrkande ett anslag af 600,000 R:dr att, efter Kongl. Maj:ts pröfning, under vissa vilkor lemnäs såsom lån till 3:ne fabriks-anläggningar för omförmälda ändamål, vore för närvarande beroende på Stats-Ulskotlets pröfning; men då Statsverkets tillgångar måhända icke medgåfvo anvisande af den äskade summan, syntes utväg dertill böra beredas på det sätt, att Banken till Statsverket öfverlemnade någon del af sin besparade vinst; och delta så mycket hellre som det för Banken borde vara af synnerligt intresse, med alseende å den metalliska kassans bibehållande och realisationens bestånd, att icke hädanefter, såsom redan allt för länge skett, flera millioner årligen ginge till utlandningen för inköp af effekter, hvilkas tillverkning vore så naturlig för vårt eget land och i framtiden jemväl borde för Sverige blifva en värdefull export-artikel, i sin mån bidragande till att minska den tryckning på Bankens metalliska fond, som återbetalningen af de för jernvägsarbelena upptagna utländska lån alltid komme att medföra.
I betraktande häraf, och då den odisponerade banko-vinsten åtminstone icke lill hela beloppet syntes erfordras för Bankens ytterligare konsoliderande, är vordet föreslaget, alt af omförmälda vinstmedel nu måtte till Statsverket öfverlemnas en million R:dr R.mt, för alt användas till framkallande af anläggningar lör tillverkning af rails och jernvägs-materiel af olika slag
Då, jemlikt Rikets Ständers redan fattade beslut, en summa af 4,000,000 R:dr af Bankens behållna vinst kommer alt användas till anskaffande åt Banken af säkra och lätt realisabla obligationer, ställda i utländskt mynt, och så väl härigenom, som 70 Banko Utskottets Betänkande M 25 i följd af andra vid innevarande riksdag vidtagna åtgärder, det torde kunna anses vara tillräckligt sörjdt för Bankens konsoliderande, samt då hela den återstående vinstens reserverande i Banken, enligt Utskottets tanke, icke är af nöden hvarken för att bereda tillökning i Bankens utlåningar eller för den utelöpande sedelstockens förminskande, hvilken sednare utväg skulle på allmänna penninge ställningen och rörelsen i landet utöfva ett menligt inflytande, sä hyser Utskottet den åsigt, alt det ofvan föreslagna beloppet af 1,000,000 R:dr af Bankens besparade vinst kan och bör från Banken till Statsverket öfverlemnas.
Utskottet är derjemte öfvertygadt att det, under för banden varande förhållanden, skulle både för Banken och det allmänna medföra väsendtliga fördelar, om nyssnämnde summa komme att användas för att inom landet framkalla och befordra en fortgående tillverkning af sådan för jernvägs-anläggningarne erforderlig materiel, för hvars anskaffande högst betydliga summor nu måste från riket årligen utbetalas, och hvarigenom en tryckning på Bankens metalliska kassa föranledes; men då Banko-Utskottet, i fråga om sättet för banko-vinstens användande, icke torde böra till Rikets Ständer afgifva förslag i annat fall, än för så vidt vinsten skall till något Bankens egel ändamål anvisas, och Utskottet således anser det icke vara för sig lämpligt att i afseende å dispositionen af den vinslsumma, som kan komma att till Stats-verket aflemnas, föreslå några vilkor eller särskilda bestämmelser, inskränker sig Utskottet till den hemställan, 50:o att af Bankens sedan 1857 års början upplupna hittills icke disponerade vinst en summa af 1,000,000 B:dr R:mt må med V3 vid slutet af hvarldera året 1860, 1861 och 186‘2 från Banken till Riksgälds koutoret allemnas.
Hvad sedermera angår Bankens reserv-fond, så har Utskottet, som anser densamma rätteligen böra utgöras af det belopp, hvarmed Bankens till sedclulgifning användbara tillgångar öfverstiga de af Rikets »Ständer derå anvisade förbindelser, velat till närmare förklarande häraf framlägga en i enlighet med berörde åsigt uppgjord, på Bankens räkenskaper grundad, fullständig utredning öfver reserv-fondens ställning vid 1859 års slut.
I sådant afseende upptagas följande: Banko-Utskottets Betänkande JVf 25. 71 Tillgängar. l:o Bankens kapital: a) grundfond 1 3,000,000: — I>) behållning derutöfver . 9,935,524: 42. 24,955,524 42 2:o Innestående medel: a) mot ränta, på grund af utgifna Låne-banko- obligationer, i kapital 478,782: 74. i outtagna räntor 21,236: 96. 500,019 70 b) räntefria:
Auktions-öfverskoll 3,977. 39.
Auktions-umgälder 837: 39.
Innehållningar i Banko-statens löner 96: 4.
Skilnad vid evalvering af dukat- bråk 1: 32.
Låne-afdelningens observations- konto 4: 19.
Vinstmedel af Statslåne-fonden . 162,177: 94. 167,094 27 3:o Sedelutgifnings-rätt utöfver hvad som eger motsvarighet i metallisk valuta, jemlikt U7 § i Banko- reglementet 30,000,000 Summa Riksmynt 55,622,638 39 Förbindelser. 1 :o Lån till Kongl. Mynt-verket . 50,000: — 2:o
Lån mot inteckning i fast egendom 8,675,000: — 3:o Kreditiv till Manuläktur-diskonten 2,400,000: — 4: o Kreditiv till Jern-koutoret.... 900,000: — 5:o Handels- och Näringsdiskont-fonden 11,325,000: — 6:o Allmänna Diskont-lönden . . . . 10,500,000: — 7:o Försträckningar till Filial banker. 7,102,500: — 8:o Räntebärande obligationer .... 6,367,500: — Transport
R:mt 47,320,000: — i 55,622,638 39 72 Banko-Utskottets Betänkande M 25.
R:mt 47,320,000: — 55,622,638 39 9:o
Lån för skiften och odlingar 79,749: 21. » till städer och kor- porationer . . . 5,864:72. » på äldre IJne-banko- obligationer . . 23,100: 87. 108,714: 80. 47,428,714 80 Reservfonden utgjorde således vid 1859 å rs slut . 8,193,923 59 Detta belopp redovisas sålunda: ») Oanvända medel, i räkenskaperna upp- tagna under rubriken:
Bankens reserv- fond 5,394,220: 51. det belopp, hvarmed sedelstocken under- stiger det i Banko- reglementets 117 § derför bestämda ma- ximum .... 140,726: 19. *) 3,534,946: 70. b) Förstärkning till Bankodiskont-verket . 500,000: — c) » till Låne-kontoret i Göthe- borg 650,000 — d) e) » till » i Malmö 290,000 — » till » i Wisby 20,000 — f) Räntebärande obligationer 1,939,810 55. s) Obetalda räntor 743,221 79. b) Kopparskiljemynt 166,675 70. i) Bokförda värden, förskott och depositioner:
Transport R:mt 7,844,654: 52. 8,193,923 59 *)
Denna post är i den från trycket utgifna Hälfårs-uppgift för den 31 December 1859 orätt upptagen till R:mt 147,736: 19.
Skilnaden 7,050: — S:r 140,726: 19. igenlinnes i dels beloppet af en vid 1839 års slut hos Låne-kontoret i Wisby qvarvarande, till Banken hemfallen, silfverpant, som först år S860 blifvit, tillika med bela förskottet för guld- och silfver-belåningen, af Låne-kontoret redovisad med R:mt 130. dels boklörings-värdet för ränte-kuponer, tillhöriga af Banken uppköpta Statslåne obligationer och qvarliggande hos Nord-Tyska Banken i Hamburg 6,880.
S:r 7,0.30. Banko-Utskottets Betänkande M 25. 7 3 Transport R:mt 7,844,654: 52. 8,193,923 59 Behållning i magasinet för stämpladt papper . . 21,718: 91.
Fordran hos Stats-kon- toret för levereradt stämpladt papper . . 141,364: 34.
Behållning i Bankens pappers-magasin . . 12,246: 43.
Fordran för försåldt pap- per 280: 80.
Förskjuten realisations- afgift för Lånebanko- obiigationer.... 13: 90.
Förskjutne brandförsäk- rings-afgifter . . 24: 62.
Förskjutne lånepåkoslna- der 4,917: 24.
Förskott för guld- och silfver-belåningen vid Låne-kontoren . . . 50,000: — Förskott till Bankens fiskals-embete för om- kostnader i vexelären- der 1,000: — Förskjuten ränta vid upp- köp af obligationer . 37: 17.
Fordran för protesterade vexlar 107,212: 27.
Obetalda folii-afgifter . 1,134: 30.
Fordran hos Gravören J. E. Åkerbergs konkurs- massa 9,319: 9. 349,269: 7. 8,193,923 59 Som likväl Rikets Ständer vid föregående riksdagar till försträckning åt Filial-banker .anslagittillsammans 9,000,000: — men vid 1859 årsslut häraf blifvit från Reserv- fonden utanordnade endast 7,102,500: — så bör skilnaden 1,897,500 — Transport R:mt | 6,296,423 59 Bih. till R.
Prot. i859 & 1860. 6 Sami. 1 Afd. 13 lläft. 10 74 Banko-Utskottets Betänkande M 25.
R:mt 6,296,423 59 såsom varande af Rikets Ständer anvisad att från Reserv-fonden utgå, afräknas från dennas belopp då Reserv-fonden vid 1859 års utgång blifver 6,296,423 59 Enär förestående utredning på samma gång den utvisar Reserv-fondens belopp, den del deraf som är genast disponibel och huru öfriga till fonden hörande medel äro använda, tillika upplyser i hvad mån en ytterligare sedel-utgifning från Banken kan ega rum utan öfverskridande af det för sedelstocken bestämda maximum, och sålunda innefattar en enkel och åskådlig redogörelse för Bankens hela sedelansvarighet, hvarom meningarne under föregående riksmöten ofta varit ganska skiljaktiga, har Utskottet ansett de grunder, uppå hvilka ifrågavarande utredning blifvit uppgjord, böra för framtiden noggrannt iakttagas vid beräkningarne öfver Reserv-fondens ställning.
I öfverensstämmelse med den af Utskottet anförda åsigt om hvad som med Bankens Reserv-fond rätteligen bör förstås, har i efterföljande förslag till föreskrifter, angående denria fond och densammas användande, Utskottet, under förutsättning att Rikets Ständer bifalla Utskottets i det föregående gjorda framställningar, upptagit och beräknat å ena sidan de tillgångar, som till Reserv-fonden höra efter hand öfverfors, och å den andra de anvisningar, som derå komma att ega rum och af hvilka anvisningar en del är af ovilkorlig beskaffenhet och de andra åter böra hero på Reserv-fondens ställning och allmänna rörelsens behof, på sätt hittills varit i 174 § af Banko-reglementet stadgadt; varande det förslug till föreskrifter, som i detta afseende till Rikets Ständers pröfning och godkännande nu hänskjutes, af följande lydelse: 51:o
Det belopp, hvarmed Bankens till sedelutgifning användbara tillgångar öfverstiga de af Rikets Ständer derå anvisade förbindelser, upptages i Bankens räkenskaper såsom en särskild fond, benämnd Bankens Reserv-fond.
Jemlikt den af Banko-Utskottet vid innevarande riksdag i Betänkandet N:o 25 lemnade utredning uppgick Reserv-fonden vid 1859 års slut till R:mt 8,193,923: 59.
Till Reserv-fonden skola från och med 1860 års början öfverföras l:o inbetalningarne å det vid 1856—1858 årens riksdag Kongl. Mynt-verket beviljade räntefria lån, stort 50,000 R:dr, hvaraf V10 Banko-Ulskotlets Betänkande Al 25.
76 skall årligen erläggas från och med år 1860 räknadt; 2:o inbelalningarne å utestående lån lill skiften och odlingar, till städer och korporationer samt på äldre Låne-banko-obligalioner; 3:o af fonden till belåning af fast egendom å landet 125,000
R:dr för hvartdera året 1860, 1861, 1862 och 1863 .
. R:mt 500,000: - 4:o af fonden till belåning af fast egendom i städerna 50,000 R:dr för år 1860, 40,000 R:dr för hvartdera året 1861 och 1862 samt 45,000
R:dr för år 1863 . . » 175,000: — 5:o af kreditivet lill manufakturernes och iäbrikernes understöd för år 1860 ...» 150,000: — 6:o af Allmänna Diskont-fonden 300,000 R:dr för år 1860 och 200,000 R:dr för hvartdera året 1861, 1862 och 1863 . . » 900,000: — samt 7:o all redan influten och vidare inllytande vinst på Rankens rörelse; Och berättigas Fullmägtige derjemte att, om och när någon del af Fastighets-Iånefonden, Handels- och Närings-diskont-fonden eller Allmänna
Diskont-fonden befinnes obegagnad, öfverflytta de icke använda medlen till Reserv-fonden, med förbindelse för Fullmägtige att dessa medel återställa, då de varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga.
Ifrån Reserv-fonden skall utanordnas l:o den andel af Rankens sedan 1857 års början upplupna disponibla vinst, eller 4,000,000 R:dr, som, enligt Rikets Ständers beslut vid innevarande riksdag, skall användas till Bankens delta gande i det af Riksgälds-kontoret för Svenska Statens räkning, till fortsättning af Statens jernvägs-byggnader, å utrikes ort upptagna lån; börande, dessa 4,000,000 R:dr utbetalas med V;s årligen vid slutet af hvartdera året 1860, 1861 och 1862 emot erhållande af Riksgälds-kontorets för länet utfärdade obligationer; 2:o den summa af 1,000,000 R:dr, som Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutat att af Bankens omförmälda, sedan 1857 års början, upplupna disponibla vinst till Riksgälds-kontoret 76 Banko-Utskottets Betänkande M 25. anvisa, och hvilken summa likaledes från Banken utbetalas med V3 vid slutet af hvartdera året 1860, 1861 och 1862; 3:o beloppet af de assignationer