Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit,' med Nådigt afseende på Riksens Ständers vid 1812 års Riksdag framförde underdåniga önskan, förordnat en Committé® af kunniga Embetsman och erfarne Handlande att utarbeta en så beskaffad Sjö Tulls Taxa, sorn Riksens Ständer i underdånighet föreslagit, och att denna Committée är i verksamhet ställd; så enär Kongl. Majit, åt hvilken detta ärende helt och hållet blifvit öfverlåtet, ännu icke i Nåder lemnat Riksens Ständer någon underrättelse om resultaterna af berörde Committées arbeten, anser sig Utskottet icke kunna, hvarken af denna Committée infordra dess i detta ämne vidtagne alla åtgärder, och ej eller ingå i någon öfverläggning om nu gällande Sjö-Tulls-Taxa och Upp - Sen 2 Juli.
Uppbörden dervid, förrän förenämnde Committée sina göromål fulländat, och Kongl.
Maj:t i Nåder funnit för godt dem till Riksens Ständers vidare granskning öfverlemna.
Ständers ornpröfvande, vördsammeligen öfverlämnäs.
Stockholm den i Juli 1815- På Höglofl.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar Nils Limnelius.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Joli, Magn. Wessing, Henr.
Ridd. och Ad. den 2 Juli Högvörd.
Prest-Ständet den 2 Vällofl.
Borgare-Ståndet den j _ Hederv.
Bonde-Stånder den 2 Vördsamt Memorial!
När Rikets Höglofl.
Ständers Bevillningsutskott, vid början af Riksdagen, hos Respectiva Stånden anmälde, det Utskottet ansett nödigt antaga fyra Cancellister, för hvilka aflöning äfven blef af Stånden beviljad; så fann Utskottet icke nödigt, tillika underrätta derom, att fyra andra, i egenskap af Cancellister äfven 39° Den 5 Juli. blifvit, vid sjelfva Riksdagens början, anställde, heldst Utskottet för dessa sednare icke trodde sig böra begära aflöning , förr, än det visat sig huruvida sysselsättningen för dem kunde till en X sådan begäran framdeles föranleda.
Under fortgången af Utskottets göromål, hafva likväl sedermera, utom Beredningen för , Allmänna Bevillningen, dels tvänne särskilda Afdelningär dör beredande af de ärender, som röra Chartte-Sigillätas-afgiften och Bränvins-Bevillningen, måst utnämnas, vid hvilka 2:ne sistnämnde s?:ne bland Cancellisterna blifvit till Protocqlls-föring anställde, dels också i öfrigt arbetet uti Utskottets - Cancellie så förökat sig, att full sysselsättning varit för alla åtta Cancellisterna, dem
Utskottet följakteligen ansett vara samtelige lika förtjente af ersättning för deras under Riksdagen använde lefnadskostnad, hvilken är för några ibland dem destomera kännbar, som de från längre aflägsna Landsorter, enkom för Riksdags-arbete sig här infunnit, Jemte det Utskottet således anser sig äga fog, att hos Rikets Jföglofl.
Ständer vördsamligen anhålla om full aflöning, från Utskottets början den 16 sistl.
Mars till dess blifvande slut, för de ofvannämnde åtta Cancellister , i likhet med hvad Riksens Höglofl.
Ständer redan beviljat för sex till sju dylika persöner vid andra Utskott, som vanligen, under förra Riksdagar, ägt ett mindre antal Betjening än Bevillnings-Utskottet, får Utskottet äfven lika vördsamt anmäla, att det funmit sig i oumgängeligt behof af biträde, med sådana uppgifter och Gal culer, Den % Juli. 39I euler, sorn måst hämtas från de i RiksgäldsContoiret befintliga Räkenskaper och Handlingar; hvarföre Utskottet anmodat den för insigt och skicklighet i dessa ämnen utmärkte och allmänt kände Öfver- Cornmissarien D. Ek, att i sådant afseende tillhandagå, hvilket uppdrag han äfven till Utskottets fullkomliga nöje, med icke ringa uppoffring af tid och moda, fullgjort; och anser Utskottet sig derföre böra för honom anhålla om en discretion af fyrahundrade R:dr Banco.
Ständers pröfning vördsammeligen öfverlemnas.
Stockholm den i Juli 1815.
På Högv. Prest-Stån och Ad. ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Carl Stellan Mörner.
På Vallöf!. Borgare-'
Joh. Magn. Wessing; Henr, Christ. Zaar.
Prest-Ståndet den 20 Vallofl.
Borgare-Ståndet den 3 Hederv.
Till Banko-Utskottets Utlåtande har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln under den 19 sisth April 392 Den a Juli.)
April behagat remitterat ett Memorial af Herr Kammereraren C. F. Stråle; hvaruti af flera anförde considerationer yrkas: 1:0
Att till lindring för Rikets Innebyggare uti en dryg Bevillning, Bankens fordran, hos Stats-Verket måtte afskrifvasantingen genast till dess fulla belopp, eller ock ärligen mindskas till vida större belopp än nu skjer. 3:0 Att Bankens behållna årliga vinst bör till det allmännas gagn blifva användt; och 3:0
Att Bankens Bokslut för år 1801 till och med år 1808, och särskildt för år 180g till och med år 1814 samt framgent årligen, till Allmänhetens fulla kännedom trovärdigt uppgifvas.
Banko-Utskottet har ej underlåtit att häröfver infordra Herrar Banko-Fullmägtiges yttrande: och deruti funnit ett enhälligt stöd för det Utlåtande Utskottet härmedelst till dess Respective Principaler vördsamt öfverlemnar.
För samteliga Riksens Ständer är det ända till ziffran ej okändt, till hvad betydande Summa Bankens hos Stats-Verket ägande hela fordran år 1776 blef afskrifven.
Den då företagne Realisation lemnade ej, såsom i Memorialet förutsattes , härföre någon ersättning: den medförde enligt sin princip vinst endast för gäldenären, och deremot för Banken , hvars fordringar betydligen öfversteg© dess skulder, en förlust af ej mindre än samma ofverskotts halfva numeraire.
Ut i ar vidare för Riksens Ständer, äfvensom för större delen af Allmänheten ej obekant, i hvad betydelig mån det år 1800 blef Ban - Den 2 Juli. 393 Banken ålagdt, att jemväl med eget bidrag, utföra den då beslutne och derefter verkställde Realisation af 15 milloner uti Riksgälds-Contoirets Credit-Sedlar; i sä måtto, att endast en sammanlagd Summa af 2,250,000 R:dr ät
Banken genast öfverlemnades, men allt det öfriga, jemte alla erforderliga kostnader, skulle af Banken förskjutas, emot successiv ersättning af 300,000 R:dr årligen i 15 års tid, samt årliga revenuen af Pakets till Banken öfverlåtne Discont-Rörelse; hvaraf inkomsten således ej någonsin utgjort, eller ännu på några år kan komina att utgöra någon direct vinst för Banken, utan endast inflyter i afräkning på dess ineddeldta förskott.
Ständer känna sluteligen lika med hvarje Medborgare, af de sednaste årens erfarenhet, huruledes, genom Riksens Ständers, från deras garanterade Banko-Verk beviljade ansenliga, och Verkets disponibla förmåga, öfverstigande förskott till Staten, Rikets räddning år a 809 blef möjelig, och dess framtida upprätthållande bereddes; men med den obehageliga följd för Banko-Verket och det allmänna, att någon tids inskränkning uti oafbrutet uppfyllande af Verkets första och förnämsta skyldighet i egenskap af Bank blef oundgängelig.
Det beror på en af Riksens Ständer nödig befunnen och beviljad , ehuru för Rikets Innebyggare kännbar Contributions mer eller mindre orubbade fortfarande, i förening med Bankens årliga revenue, Discont-revenuen inberäknad, huruvida, utan i”dragning eller mindskning af de åt Näringarna beviljade temporaire .Lån-biträden, nyss nämn - 394 Den a Juli.- nämnde betydande olägenhet förr eller sednare ina kunna afhjelpas; och Verket tillika återhämta nödig styrka, att uti en äfven i framtiden icke omöjelig allmänna behofvets stund, kunna medverka till Statens och dess eget bestånd.
Då tillämpningen af dessa allmänt kända förhållanden, till Herr Kammererare!!
Stråles, enligt usta och aidra punkterna framställde förslag, ej synes kunna blifva i någor måtto tvetydig; har det förefallit Banko-Utskottet nog oväntadt, att finna dem framställde af en ledamot bland Riksens Ständer, hvilken i egenskap af Deputerad uti 1809 års Banko-Utskott inhämtat fullständig och detaillerad kännedom af Bankens både förra, och då iråkade sanna belägenhet.
Det är af sådan anledning, och till förekommande af de omdömen, som möjeligen härom skulle kunna fällas, som Utskottet ansett nödigt , att Öfver dessa Punkter ingå uti mera detaillerad vederläggning, än till äfventyrs i sig sjelf varit behöflig; lieldst Utskottet tror sig böra förmoda, att hos den upplysta delen af Allmänheten, någon villrådighet i begrepp, genom sådana förslag, ej kan väckas.
Beträffande sluteligen den af Herr Kamfereraren Stråle enligt 3rdje Punkten gjorde hemställan, om en oinskränkt Publicitet af Bankens Bokslut; hvilken af flera anförde skäl , och i synnerhet till utrönande, i hvad mån grundad anledning till ofvananföfde Förslag sig företedt, anses vara nödig och nyttig; får Banko-Utskottet i den delen vördsamt åberopa dess afgifne Utlåtande öfver Herr Förste Archiatern och Corn.
Den 2 Juli. 395 Commendeuren von Schultzenheims, blott i afseende på Vexel Banko-Skulden, gjorde framställning.
Stockholm den 13 Juni i8l5‘ ■På Höglofl.
På Hög v. Prest Stån och Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Jofu Hen.
Bonde Ståndets ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. D. Wilcke. Daniel Andérsson. G. Helsingius.
Uppläst hos Högiofl.
Ridd. och Ad. den 2 Juli, Hrtgvörd. Prest-Ståndet don 2 Vällofl.
Bonde-Ståndet den 2 .
Stånders Stats- Utskotts Betänkande, angående Borgmästaren Harn bred Memorial om de Rotskiften, sorn varit nyttjade af Söderhamns Gevärs-Factorits Betjening och Arbetare.
Borgare - Ståndet har till Stats-TJtskottet remitterat ett af Herr Borgmästaren Hambrteus till Ståndet ingifvet så lydande Memorial : ”Efter vidtaget Nådigt beslut om flyttning af 395 Den 2 Juli. af det i Söderhamns Stad varande Gevärs-Factorie till Carl Gustafs Stad vid Eskilstuna, har Kongl. Majit i Nåder anbefallt Kongl. KammarCollegium , att af de så kallade Rotskiften, som varit brukade af Betjeningen och Arbetarne vid Söderhamns Gevärs-Factorie, låta de ledige blefne bort-arrenderas på 30 års tid för Kronans rakning, enligt 1799 ^rs Kongl.
Författning, och med dem, som innehafvas af sådan Betjening och Arbetare, på lika sätt förfaras, allt som dessa med döden afgå eller till Eskilstuna eller andra orter afflytta.
Då till den således beslutade Auction, hvarigenom en tredjedel af den utaf Borgerskapet och med detsamma införlifvade Gevärs-Factorie-arbetare innehafde jord, som af Glorvördigst i åminnelse Konung Gustaf Adolph, genom Privilegier af den 7 Sept. 1620, under Söderhamns Stad vid dess fundation donerades, att till Stadens gemensamma bästa och förkofring användas, rtu blifvit Borgerskapet frånskild och Kronan tillagd; — Kongl. Majit, uti i afskrift bifogad skrifvelse till Högbemälte Kongl. Collegi* um af den 26 Juli förlidet år, behagat fästa Nådig uppmärksamhet vid en imellan Söderhamns Borgerskap och Gevärs Factorie Handtverkare om fördelningen af Donations-jorden år 1754 ingången och af Konungen den 10 Juni 1755.
i Nåder stadfästad förening; så skönjes häraf, hurusom Kongl. Majit ansett
Borgerskapet icke vara för nät skedt, enär detsamma blifvit bibehållet vid sina genom föreningen tillagde två tredjedelar.
” ”1 an - Den 2 Juli - 397 *’I anledning häraf och med åsigt af den ödmjuka anmälan, jag å Söderhamns Stads vägnar nu föranlåtes göra, tror jag mig böra upplysa, att Söderhamns Gevärs Factorie Handtverkare, hvilken Class, såsom från Stadens fundation med Borgerskapet *alldeles införlifvad , hade skäligt anspråk på, och tillädes rättighet till Stadens Donationsjord, voro, vid den om fördelningen deraf år 1754 ingångne förening, i det förhållande till Borgerskapet, att de emot detta ansågos utgöra mindst tredje- eller fjerdedelen af det hela.
Ehuru då mera efter Manufactur Privilegierna befriade från Borgerlig tunga, hafva de dock med Borgerskapet delat öfriga onera till Staden, jemte det de medelst den afkastning, deras handtering och idoghet Staden tillskyndat, synnerligen bidragit till dess upprätthållande; hvarföre genom den förmindskning , denna Manufactur-Class, af saknade tillfällen till förtjenst, förut undergått, Söderhamns
Stad redan funnit mindre behagliga verkningar och inser för framtiden de svåra följder, Gevärs-Factoriets nedlägg* ning skall förorsaka Staden, i stäf let för det hopp Staden gjort sig, att genom Factoriets full- , komliga upphjelpande få skörda frukten och välmågan åf det lif och rörelse, en så betydlig Närings-gren Staden bort gifva.” ”Aflidna och orklösa Arbetares fattiga Familier äro nu det saknade och sörjde Factoriets nästan enda qvarlefva, sorn länge nog skall trycka ett i och för sig sjelft fattigt Borgerskap, hvilket, med aftagande i förkofran och välmåga, likväl sedan år 1754 . då ofvan åberopade förening - 39» Den 2 Juli. ning med Faktoriet ingicks, sa tilltagit till numerairen, att de Borgerskapet tillagde två tredjedelar, ehuru nu mera fördeldta i så små lotter eller rotskiften, att hvardera innehåller blott ett tunne- 4 jr kappeland och af särdeles dålig beskaffenhet, ändock äro för Borgerskapet så otillräckliga, att åtskilliga skiften måst delas emellan tvänne Borgare, och likafullt en ansenlig del af Borgerskapet nödgas vara i mistning af all sådan jord, utom det att den åt Stadens Embetsman af det hela afsatte Eönings-jord är så knappt tilltagen, att Pastor har blott 6 tunneland, Borgmästaren 5, hvarje Badman ii och så vidare.” ”Ehuru ej så alldeles i samband med förevarande ämne, torde det likväl, i afseende på det åsyftade ändamålet , icke vara utur vägen att omnämna, det Söderhamns Stad , hvars Pastorat är ett ibland de mindsta i Arke-Stiftet, varit af fordno tillagdt 30 tunnor Spannemål 1 vederlag, men för 30 år sedan, vid vägrandet att ingå uti en angränsande Församlings Pastors förslag, att få Staden till Annex, blef alldeles skild vid detta vederlag och har sedermera deraf varit i mistning, till icke ringa tyngd vid Pastors - aflöningen för Stadens fattiga innevånare.
” ”Af sådan anledning och på de grunder. jag haft äran i ödmjukhet andraga, har Söderhamns Stad uppdragit mig, såsöm dess BiksdagsFullmägtig , att ej allenast vid den å de lediga 29 rotskiften nyligen hällne och nu äfven Nådigst faststälda Auction, hvars samfäldta årliga belopp Den 5!
399 belopp stigit till 233 R:dr 44 sk. gora anbud, hvarigenom, utom några få, som afven förblifvit inom Staden , de öfrige äro af mig inropade och nu skola på Staden öfverlåtäs; utan ock insinuera den Motion, hvarmedelst jag får ödmjukast anhålla om Högädle Herr Directeurens, Talmannens och Riddarens samt Vällofl.
Borgare-Ståndets behjertande och högtgällande åtgärd , till befordrande för Söderhamns
Stad af sådan afskrifning eller transport,' af alla för ifrågavarande Kronan tillerkände tredjedel af den tinder Staden donerade jord inflytande arrendemedel, för närvarande och tillkommande tider, att Staden må af samma medel, till ett med egentliga afsigten af Donationen enligt bruk, i åtnjutande komma.
Till närmare upplysning bifogas äfven i ödmjukhet Transumt af Stadens Privilegier och afskrift af ofvan åberopade förening imellan Borgerskapet och Factorie-Handtverkarne. ’’ Utaf de Handlingar, som Herr ^BorgmäStaren Hambraus dess ingifne Memorial bilagt, har Stats-Utskottet inhämtat förhållandet med den Staden donerade jord vara följande: att sedande uti Helsingeland boende Rör- och Kopparsmeder hos Glorvördigst i åminnelse Konung Gustaf Adölf i underdånighet tillkännagifva, huruledes de, efter Kongl.
Maj:ts Nådiga vilja och gifne förslag, sig hafva föresatt, att de alla samteligen ville boflytta till Söderhamn och der en '
Stad begynna att bygga, der den af Kongl.
Majit med Stads-Privilegier kunde benådad och försörjd blifva; så har Kongl. Maj:t, genom Nå digt - 4oo Den 2 Juli. digt Privilegium af den.
7 Sept. 1620 förklarat sig hafva sådant deras uppsåt Nådeligen icke allenast låtit behaga, utan ock, på det att andra flera både Handelsmän och Handtverkare matte vara benägne sig der att nedsätta och boendes blifva, att der framdeles en Stad afblifva kunde, dem nu i förstone med Privilegier och förmoner benådat.
Enligt 3 punkten uti detta Privilegium har Kongl. Majit
Nådigst efterlåtit
Staden till utrymme och mulbete åtskilliga der uppräknade Byar och Holmar med dess tilliggande skog, deraf de Kongl. Maj:t och Kronan, när deras frihets-år förlupne voro, årligen skulle utgöra 61 Bidr; och efter förenämnde sjelf-ägor ock deras arfvejord var, som der då uppå bodde och bygg» de, derföre ville Kongl. Majit med ägarne af förbemälte
Byar afhandla och nöjakteligen betala låta, på det de sedan everldeligen under Staden oklandrade blifva måtte; och skulle fördenskull förbemäldte lägenheter icke, såsom mångenstädes i Riket dittills skedt var, till några personers privat nytto använde och liäfdade blifva, utan till Stadens gemena bästa och förkofring i så måtto, att de som ville nyttja Stadens utmark och ägor med fäbete, vedhygge, fiskeri- och åkerbruk, årligen skulle gifva för deras boskap en viss lega i penningar, så ock accordera med Staden om ett visst att gifva af all annor bruk, som der nyttige vara kunde, så att det af sådant görs, lomme menige Staden till gagn ^och nytto Derefter, och sedan Kongl. Majit genom Nådig - Den 3 Juli, dig Resolution af den 24 Augusti 17^2 funnit billigt att stacfga och förordna, det Embetsmännen vid det i Staden inrättade Gevärs-Faetorie borde återbekomma den andel i den till Staden medelst 1620 års Privilegier och flera Kongl. Resolutioner donerade, jord , som dem med rätta tillkom, i det mindsta till 4-:del eller -^:dej, i proportion emot Borgarnes och Handtverkarnes andel, har imellan Stadens Borgerskap och GevärsFäctorie-arbetarne år 1754 blifvit träffad förening om fördelning af Stadens .Donationsjord, och hvilken förening den 10 Juni 1755 blifvit af Kongl. Majit i Kader stadfästad.
Enligt denna förening uppläts Gevärs-factoriets Betjening och Arbetare y'del af den Staden donerade jord, att nyttja, innehafva och bruka för sig och deras efterträdare vid sysslorna, på sätt och med sådana vilkor som lfijo års Staden förunte Privilegier förmå och i bokstafveii innehålla.
Men sedan Kongl. Maj.t i Nåder funnit godt , att förlägga- Söderhamns Gevärs-Factorie till det vid Eskilstuna Stad i Södermanland belägne Carl Gustafs Stads bruk; så har Kongl. Majit under den 13 April 18I3 i Nåder förordnat, att de såkallade rotskiften, hvilka varit brukade af Betjeningen och Arbetarne vid Söderhamns Gevärs-Factorie, skola så fort de nu. varande innehafvarne med döden afgå eller från orten aflytta, för Kronans räkning utarrenderas |>å 30 års tid.
Stadens Magistrat och Äldste hafva viii gersom underdånig ansökning hos Kongl. Majit 5 .-t* Banikt, 5i. 53- sökt 40 S Den q
Juli. sökt återvinning till Staden af nämnde rotskiften , på den grund, att de icke voro någon Kronans- tillhörighet, utan en till Söderhamns Städ och Gevärs-Factorie Handtverkare donerad jord, som, efter Facforiets nedläggning, Staden borde återbekomma; men i anledning af den ofvan omförmäldte 1754 °rs imellan Staden och Facioriet träffade förening, har Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af den 26 Juli 1814 förklarat, att Stadens anspråk uppå den åt Staden, i och för Factorieanläggningen, donerade jord eller de så kallade rotskiften icke kunde sträckas utöfver hvad genom nämnde förening blifvit öfverenskommet och stadfästadt, samt således i denna omständighet borde till efterrättelse landa , och att i följd deraf den af Kongl. Maj:t den 13 April 1813 anbefallde utarrendering för Kronans räkning af de redan lediga eller ledig blifvande Factoriet underlydande rotskiften , jemväl utan uppehåll borde i behörig verkställighet sättas.
Efter ordalydelsen uti de Staden 1620 Nådigst fbrUndte Privilegier, skulle den Staden donerade jord och lägenheter- everldeligen förblifva oklandrade under Staden, och icke till några privata personers nytta användas och häfdäs , utan till Stadens gemena bästa och förkofring, så att allt måtte komma menige Staden till gagn och nytta.
Häraf skulle val synas följa, att när Gevärs Factor iet derifrån flyttades, borde den af Factoriets Betjening och Arbetare, efter särskild öfverenskommelse och medgifvande af Staden innehafde andel af den till Staden donerade jord, till Stadens disposition återgå, i den man Den % Juli. 403 mån dessa jordlotter genom nu varande innehafvares afgång eller bortflyttning blifva lediga , då , efter Stadens påstående, Staden icke skall sig de samma annorlunda afhändt, än till .Factoriets Betjening och Arbetare samt deras efterträdare , så lange Facforiet i Söderhamn qvarbiefve, med hvars Borgerskap Factoriets Betjening och Arbetare ifrån Stadens fundation varit alldeles införlifvade , och , ehuru befriade ifrån' Borgerlig tunga , likväl med Borgerskapet delat öfriga onel-a till Staden , samt, medelst den afkastning deras handtering och idoghet tillskyndat Staden, synnerligen skola bidragit till dess upprätthållande, hvaremot Staden nu, efter Factoriets borrtflyttnirrg, endast fått behålla qvar gamla orkeslösa arbetare samt aflidne arbetares fattiga Enkor och barn.
Men som, näst efter 13 §. uti i6?o års Privilegium för Stadeh, ett så lydandé förbehåll finnes infördt:
Alla föreskrifne Privilegi er och friheter vele Vi Oss nu och alltid förbehållit hafva, efter sorn tiderne , Vårt välbehag och berörde
Värk uridersåtares tarfvor och lägenheter kunna behöfva och medgifva , till att förändra, förbättra eller förmindska.- Och Kongl.
Majit så väl i kraft häraf, sorn på grund af den, i följd af Kongl. Majits och Riksens Stärtders samfäldta förordnande, imellan Staden och Factoriet träffade och af Konungen stadfästade förening, vidtagit dess Nådiga beslut , atp de Factpriet underlagde rotskiften skola för KrO^ nans räkning utarrenderas; så anser sig Stats-Utskottet, emot stadgandet uti g o och i 07 § §.
i Begeringsformen; väl icke kunna tillstyrka någon ändring uti hvad efter Kongb Majrts Nådigs te Den a Juli. digste förordnande härutinnan redan gatt i verkställighet.
Fikväl, och med afseende å Stadens fattiga Eorgerskaps tryckande belägenhet och den förlust Staden i sin näring och rörelse genom Factoriets bortflyttning verkligen lidit, har Statsutskottet trott sig böra till Riksens Höglofl.
Ständer vördsammeligen hemställa, att Riksens Höglofl.
Ständer matte bevilja Staden, som efter Herr Borgmästaren Hambraei uppgift nu är innehafvare af dessa arrenden , afskrifning å den årliga arrende-summans erläggande till Statsverket, nren att densamma deremot bör till Stadens Gassa ingå, att till Stadens publique behof användas.
Ständer härtill täckas ' lemna bifall; så lärer underdånig anmälan härom hos Kongl. Maj;t böra göras , med underdånig anhållan om
Nådig befallnings utfärdande till Kammar-Collegium, att härom förständiga vederbörande till underdånig efterrättelse.
I öfrigt hemställer Stats-Utskottet, huruvida Riksens Höglofl.
Ständer skulle täckas till Kongl. Maj:t framställa den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, i anseende till de för Staden förekommande ömma och bevekande skäl och omständigheter, i Nåder måtte täckas tillåta, att de af Factoriets Tjenstemän och Arbetare innehafde, men nu utarrenderade rotskiften, så väl som de rotskiften, hvilka af qvarblifne
Factoriearbetare ännu innehafvas, måtte, de förra vid arrendets slut, och de sednare vid nu varande innehafvares afgång, få återgå till Stadens fria disposition, och inkomsten deraf tillfalla Stadens Gassa, Den st Juli. 4*5 Cassa, samt således, enligt Stadens Grund-Privilegium, komma menige Staden till gagn och nytta; likväl med det vilkor, att oin i en framtid Factoriet skulle till Soderhamn återflyttas, den nu - ifrågavarande fidei af Stadens jord då bör till Factoriets Betjening och arbetare återgå.
Stats-Utskottet hyser den underdåniga förmodan, att Nådigt bifall härtill skall hos Kongl. Majit så mycket mindre möta något hinder, sorn. den obetydliga inkomst, hvilken skulle kunna tillflyta Stats-Verket af de ifrågavarande Jordlotters utarrenderande för Kronans räkning och för närvarande icke utgör mera, än 233 Ridr 44 sk., säkerligen skall, om än den till något visst behof vore afsedd och påräknad, kunna ersättas genom de inflytande arrenden för Carl Gustafs Stads Bruk med underlydande lägenheter.
Ridd* och Ad. den 2 Juli,, Hogvörd.
Prest-Ståndet den 2 Yallofl.
Borgare-Ståndet den 3 - Hederv, Bonde - StånJJet den 2 i .
St cinders Stats - Utskotts Utlåtande öfver de Joos Hagnér diga Prest-Ståndet gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets under d. , 26
Maj afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition till Riksens Ständer af den 5 April, angående det åt Wester- samt Norrbottens
Läns innevånare meddeldte
Lån af 5o;ooo R:dr Banco, Till Stats-Utskottet har ankommit ett Utdrag af Protocollet hos Högvördiga Prest-Ständet den 3 innevarande Juni e. m.
, som innehåller: att, vid äterföredragningen af Stats-Utskottets den 26