Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. med ledsnad erfarit den betydliga skillnad i kostnadsberäkningarne, som visat sig emellan förrberörde approximativa förslag och det senast upprättade, af anförda orsaker lill Rikets Ständer öfverlemnat, alt anvisa medel till betäckande af den brist, omkring 23,000 Rldr, som yppats emellan det vid sista Riksdag till materialiers anskaffande beviljade anslag och det uti förslaget till samma behof uppförde belopp, 106,^35: 8. 10.
Efter tagen kännedom af vederbörandes i målet afgifna yttranden samt dertill hörande förslag och ritningar, hafva Rikets Ständer inhemtat: alt Varfs- äfvensom Befälhafvande Amiralen i Carlskrona ansett, att, om arbetet vid vattenledningens anläggande skulle verkställas af Flottans personal, och nödiga instrumentalier m. m. borde från Flottans förråd tillsläppas eller på dess verkstäder förfärdigas, varfsarbetena skola helt och hållet eftersättas och Flottans materiel tillskyndas en allt för stor skada, för att med de af vattenledningen förväntade förmoner kunna uppvägas; att dagsverksprisen, upptagna för handtlangare och båtsmän till g sk. 7 rist., för timmermän till 22 sk. 7 rist. och för handtverkare till a5 sk. 7 rist., blifvit allt för lågt beräknade; att någon kostnad icke blifvit upptagen hvarken för baracker åt arbetsmanskapet eller för kokanstalter, sängkläder och sjukvård; att det för oförutsedda händelser afsatta belopp 15,835: 37. 2. vöre nog ringa; att för åtskilliga behöfliga instrumentalier, som icke å Flottans förråd kunna vara att tillgå, äfvensom för vissa machiners förfärdigande något anslag icke blifvit beräknadt; att rörledningen vore föreslagen att läggas öfver de gamla broarne vid Carlskrona, men någon utgift icke upptagen för samma rörledniugs flyttning;, då dessa broar komma att borttagas; att någon kostnad icke är vorden beräknad för vattenledningens utgrening i staden, och hvarförutan staden ej skulle kunna åläggas uppfylla sin förbindelse, att, sedan vattenledningen Tore verkställd, årligen till dess underhåll betala i,5oo Rldr; att, i afseende på den, till företagets framtida underhåll behöfliga personal, allt för låg svmrna vore upptagen; samt att något icke blifvit beräknadt, hvarken för Expedilions-Utskottets Förslag till wiel.
Skrifvelse N.o 121. igy uppfordringsverkets och rörledningens vidmagthållande i fullständigt skick, eller för reservoiren och brunnarse.
Och då, af allt detta, i Rikets Ständers tanka, ganska påtagligt visar sig, att den för vattenledningens fullbordande beräknade summa är allt för lågt tilltagen, och sålunda blifver till arbetets fullbordan alldeles otillräcklig; samt i öfrigt, om räntan på det i och för vattenledningen erforderliga capital tages i beräkning, den föreslagna vattenledningen medförer vida större kostnader för de dagliga vattenbehofvens fyllande, än hvartill desamma nu uppgå, oberäknadt förlusten för det allmänna genom eftersättandet af Flottans egna angelägna arbeten; hafva Rikets Ständer, som anse sådana företag ej böra inledas, för hvilkas kostnader man ej ser den verkliga gränsen hvarken i afseende på fullbordandet eller framtida vidmagtliållandet, funnit sig icke kunna för närvarande bevilja ytterligare anslag till ifrågavarande vattenledning vid Carlskrona.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å Eder Kongl. Maj:ls högstberöde Nådiga Proposition, få härmed i underd. anmäla.
Stockholm den 11 September 1834- N:o 121.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Sept. 1834* Preste-Ståndet den 11 — — Borgare-Ståndet den 1 1 — — Bonde-Ståndet den 11 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelses angående medels anskaffande till Canal- och Slussbyggnad vid Säffle i Wermland.
N:o 202.) S. A. K.
Sedan Bolaget till Canal- och Slussbyggnaden vid Säffle i Wermland hos E. K. M. i underd. anhållit om utbekommande af någon del utaf det anslag, q^ooo R:dr, E. K. M. redan år i832 förklarat böra utgå till nämnde Canal- och Slussbyggnad, men Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning i underd. upplyst, att så väl 1833 års som detta årets tillgångar blif - ijq8 Expcditions-Ut skottets Förslag till und.
Skrifvelse 1Y.-0 121.
Vit använde lill andra redan påbörjade företags fortsättning och fulländning, och att annan tillgång lör Canalbyggnaden vid Säffle icke funnes än medelst anlicipation å nästa års anslagssumma; så har E. K. M., ehuru Rikets Ständer vid sista Riksdag beräknat det årliga anslaget till Ströinrensningar, att utgå till och med år i835, då, i händelse Rikets Ständer icke blifvit till Urtima Riksdag sammankallade, ny Stats-Reglering vid Lagtima Riksdag kommit att ega rum, genom Nådig Proposition den i sisth Mars lill Rikets Ständers ompröfvande och afgörande öfverlemnat, huruvida något binder förekomme att för ofvannämnde ändamål anticipera å Strömrensningsanslaget för år 1835.
Rikets Ständer hafva tagit detta ärende i öfvervägande; och som härvid förekommit, att oförutsedde omständighetar v.ållat, att tillgångarne sisth år icke medgifvit utbetalandet af de till ifrågavarande företag anslagne medel, och att innevarande års tillgångar måst användas till fullföljande af redan påbörjade anläggningar, hafva Rikets
Ständer af ett sådant förhållande hemtat anledning förmoda, dels att anticipationsvis verkställda dispositioner i allmänhet medföra olägenheter vid pröfningen af följande års behof, och dels att arbetet vid Säffle, som 2:ne år efter hvarannan ansetts kunna, vid jemförelse med andra anmälda behof, uppskjutas, icke är af den stora angelägenhet, att ett undantag ifrån den i allmänhet gällande ordningen, att anslagen böra för året disponeras, derföre bör göras; och hafva Rikets Ständer, på sådan grund, ansett sig icke kunna bifalla hvad E. K. M:s högstberörde Nådiga Proposition i berörde afseende innehåller.
Hvilket Rikets Ständer få härigenom i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den n September i834* Expedition!-Ulskotiets Förslag till und.
Skrifvelse No 122. >99'
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Sept. 1834.
Preste-Ståndet den 11 — —■ Borgare-Ståndet den 1 [ — — Bonde-Ståndet den 11 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, om upplåtande af jord utaf IVisingsborgs Kungsladugårds egor, till ökadt utrymme för Wisingsö Kyrkogård.
N:o 224.) S. A. K.
Inom Preste-Ståndet har fråga blifvit väckt derom, att, 5 anseende till behof för Wisingsö Församling, att erhålla utvidgning af dess å Wisingsborgs Kungsladugårds gärde belägne Kyrkogård, så mycken jord utaf samma Kungsladugårds egor måtte till Församlingen varda öfverlåten, som erfordras, dels för Kyrkogårdens nödvändiga utsträckning i paralel med Kyrkans läge, dels ock till utrymme så väl för socken- och fattigstuga, som för hästar och åkdon; och, som Rikets Ständer förut för dylikt ändamål upplåtit E. K. M. och Kronan tillhörig jord, anse Rikets Ständer, för deras del, icke något hinder förekomma, emot upplåtandet af den jord utafWisingsborgs Kungsladugårds egor, som, efter vederbörlig pröfning, kan finnas erforderlig, dels för Wisingsö Kyrkogårds utvidgning, och dels till plan för socken- och fattigstuga, med nödigt utrymme för hästar octa åkdon.
Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. i underd. anmäla..
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 September 1884. 200 Expeditions-Utskoltets Förslag till tind.
Skrifvelse JY.o Ji3.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ii Sept. i834- Preste-Ståndet den 11 — — Borgare-Ståndet den 11 — — Bonde-Ståndet den n — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse> om anvisande pä RiksgäldsContoret af ett Creditiv för spanmälsundsättningar vid inträffande svårare missväxtår.
N:o 227.) S. A. K. Som Rikets Ständer funnit det vara angeläget, att serskilda medel ställas till E. K. M:s Nådiga disposition, för att, vid inträffande svårare missväxter, med spanmål bispringa de mest behöfvande; hafva Rikets Ständer beslutat, att allt, hvad som redan influtit eller ytterligare inflyter, i afräkning å det, vid sisth Riksdag, på Riksgälds-Contoret anvisade, och åren i83o och i83i lyftade Creditiv af En million R:dr Banco, må, under de, i afseende på nyssberörde Creditiv stadgade vilkor och förbehåll, af E. K.
M. för ifrågavarande ändamål'disponeras; börande likväl desse medel, i den mon desamma till Stats-Contoret ingå, derifrån aflemnas till RiksgäldsContoret, att derstädes innestå, intilldess behofvet kan påkalla deras användande.
Hvilket Rikets Ständer skolat härigenom hos E, K. M. i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 September 1834* Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o lid. 201 N:o 124.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den ri Sept. 1834.
Prés te-St
And et den 11 — Borgare-Ståndet den 11 — Bonde-Ståndet den I 1 —- — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, om utfärdande af en förnyad
Taxa pä arfvode för' Landtmäteri förrättningar, (Lag- och Oecon.-Utsk. N:o i5.) S. A. K.
Uti underd. skrifvelse af den a5 Maji 1829, hafva Rikets då församlade Stunder anfört, det anledning icke saknades för den mening, att det uti 1827 års utfärdade Taxa bestämda arfvode för Landtmäteriförrättningar, i synnerhet hvad anginge mätning, gradering och delning af vidsträcktare skogs- och utmarkstrakter, öfverstege både hvad Landtmätaren skäligen kunde göra anspråk på att för derå nedlagd möda erhålla, och hvad jordegare kunna, utan kännbart lidande, bekosta; men, enär dels en på erfarenhet grundad visshet om ifrågavarande Taxas mer eller mindre tillämplighet då ännu icke vore vunnen, dels ock E. K. M., genom Nådigt Bref af den 5 Julii 1827, anbefallt Öfver-Directeuren vid Landtmäteriet, att med uppmärksamhet följa alla de förhållanden, som genom nämnde Taxas tillämpning kunde uppkomma, samt derom, efter 3 å 4 års förlopp sedan den tagit sin början, till E. K.
M. inkomma med underd. berättelse; ansågo Rikets Ständer sig då endast böra i underd. anhålla, det E. K. M., efter erhållen del af den i Nåder infordrade berättelsen, samt efter pröfning i öfrigt af framdeles befintlige omständigheter, täcktes i Nåder bestämma, om och i hvilka delar nedsättning och jemkning i den stadgade arfvodesberäkningen kunde skäligen ega rum.
Och som, vid innevarande Riksdag, fråga jemväl blifvit väckt om rättelser och jemkningar i omförmälde Taxa, och Rikets Ständer ega sig bekant det E. K.
M. genom en serskild dertill förordnad Comité låtit utarbeta förslag till ny Taxa på arfvode för Landtmäteriförrättningar, dervid de brister, som i nu gällande stadga derom blifvit anmärkte, icke lära vara förbisedde, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla, det £. K. M. täck - Bih. till R.
St, Prot. 1834• 10 Sami. 1 A/d. aox Expeditions-Utskoltels Förslag till und.
Skrifvelse N.-o Ii5. tes, så fort tid och andra omständigheter sådant medgifva» i Nåder utfärda en förnyad Taxa på arfvode för Landtmäterilörrättningar.
Rikets Ständer Framhärda &c. Stockholm den ii September i834* N:o 12 5.
Uppläst och godkänd t hos Ridd. och Adeln den i3 Sept. 1834 *).
Préste-Ståndet den i3 — — återr. hos Borgare-Ståndet den i3 — — godkänd t hos Borgare-Ståndet den ij — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående uppJi&f vande af spärrningsanstalterne emot Cholerafarsoten. S. A. K. Rikets Ständer, som alltid anse fäderneslandets väl säkrast beredas, då dess Styrelse och Folkets Representanter med förtroende närma sig till hvarandra, finna sådant i synnerhet af vigt, när stora olyckor hota Riket; och det är derföre Rikets Ständer, i en tidpunkt, då en härjande farsot utbrutit i flera delar af Riket, anse för en dyrbar pligt, att till E. K.
M. frambära uttrycken af den djupa bedröfvelse Rikets Ständer känna Öfver den olycka, som sålunda träffat landet, och deras varma deltagande uti de stora bekymmer, som derigenom för E. K.
M. uppkommit.
Rikets Ständer, som tillika erfarit, att uti åtskilliga landsorter förskräckelsen för den utbrutna farsoten föranledt dels menigheter dels locafautoriteter, att vidtaga spärrningsåtgärder eller genom quarantainer försvåra gemenskapen emellan serskilda orter, för att derigenom förekomma farsotens utbredande, hafva jemväl önskat att få inför K K.
M:s thron yttra deras öfvertygelse derom, att dylika anstalter icke allenast äro för ändamålet otillräckliga och osäkra, utan i flera afseenden för det medborgerliga lifvet och för sjelfva helsotillståndet i landet betänkliga och skadliga.
Deremot hysa Rikets Ständer, näst förtröstan till den Allsmägtiges hjelp, den högsta *) Se Exp.-Utskoltets Memorial, Nto 16.
Fxpediiions-Vlskoitets Förtlag till und.
Skrifvelse N.-o ia6. ao3 tillit till E. K.
M:s visa och faderliga omsorger för handhafvandet af en kraftfull och sträng Sundhets-Police, helst i större och folkrikare städer, och för berredandet af en omsorgsfull Läkarevård, i förening med sådane stadganden, som i allmänhet befordra måttlighet, renlighet och ordning i allmänna lefnaden; och det är på sådan grund Rikets Ständer få hos E K. M. i underd. anhålla, att några allmänna späi rningsanstalter inom landet icke må påbjudas, utan desamma genast inställas, så vida icke serskilda ställen, till hvilka farsoten ännu icke spridt sig, sjelfva skulle yrka på och vilja föranstalta om så beskaffade försigtighetsmått, dock utan alt allmänna comrnunicalionen derigenom må hämmas eller försvåras; i hvilket fall det ovilkorligen åligger samma ställen att sjelfva besörja bevakningen, bestrida de med spärrningen förenade kostnader samt jemväl ansvara för de inom den inspärrade trakten boende fattiges underhåll.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den iq
September 1834- N:o 126.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Sept. 1834.
Preste-Ståndet den i5 — Borgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse 3 angående anskaffande aj en Militair-post till bevakning vid Malmö Lä ne-Conior.
Då Låne-Contorets i Malmö säkerhet, i sjmnerhet under den mörka årstiden, lätteligen genom inbrott kan äfventyra*, helst under senare åren sig visat, att rymning af Correctionister åtskilliga gånger egt rum från den i Malmö varande Corrections-Inrättning; och då tillgång på militairbevakning vid Contorels hus kan beredas från den Garnison af 3oo man, som i Malmö är (örlagd och inqvarterad; få hos E. K. M. Rikets Ständer här igenom i underd. anhålla, det en militairpost måtte i Nåder medgifvas, till bevakning nattetid utanför Rikets Ständers Låne-Contors hus i Malmö, utan annan Expeditions-Utskottets Forslas, till lind.
Skrifvelse N:o 127. kostnad för Låne-Contoret, än anskaffandet af vaktkur, och, om så erfordras, vaktpels till en sådan miiitairpost, på sätt förhållandet nu är med de aine militairposter, hvilka utgöra bevakningen af Rikets Ständers Banks härvarande hus.
Rikets Sländer framhärda &c. Stockholm den 17 September 1834- N:o 127.
Uppläst och gotl känd t 'nos Ridd. oell Adela den.iå Sept. 1834- Preste-Ståndet den i5 — — Rorgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om ändring i Kongl. Förordningen den 1g
December 1827, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman.
(Lagoch Oecon.-Utsk. N:o 17.) S. A. K.
Då Rikets Ständer inhemtat, det E. K. M., med fästad uppmärksamhet å de betänkligheter, som uppstått vid tillämpning af E Ii. M:s Nådiga Förordning af den 19 Dec. 1827, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning och afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman, lemnat Rikets jordbrukande invånare tillfälle, att i berörde afseende sig yttra i den Comité, som, enligt E. K. M:s Nådiga Circulairebref till Dess Befallningshafvande af den 26 Oct. 1823, bör inom hvarje Län sammanträda, hafva Rikets Ständer väl funnit sig icke böra ingå i närmare granskning af de jemväl vid denna Riksdag framställde yrkanden om ändring och rättelse i flere delar af högstberörde Författning, helst det bör kunna antagas, att samma anmärkningar varda af ComiteWne anmälda uti de Utlåtanden, som derifrån komma att afgifvas, och således blifva föremål för E. K. M:s Nådiga pröfning; dock hafva Rikets Ständer skolat i underd. anhålla, att, sedan Comiteernes yttranden inkommit, E. K. M. i Nåder täcktes låta utarbeta förslag till de ändringar, förklaringar och Expeclitions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse IV.o 128. 205 tillägg i Kongl.
Förordningen den 19 Dec. 1827, som af dessa yttranden kunna föranledas, vare sig i hänseende till hela Riket eller till vissa delar deraf, samt att E. K.
M. täcktes i Nåder viel nästkommande Riksdag lemna Rikets Ständer del, så väl af nämnde förslag, som af Gomileernes yttranden, på det Rikets Ständer måtte få tillfälle att då med förnyad t
Utlåtande i delta vigtiga ämne inkomma.
Stockholm den 17 September 1834- N:o .128.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Sept. i834- Preste-Ståndet den i5 — — Borgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående inrättande af en Skola i staden Borgholm å Öland.
(Oecon.-Ulsk.
N;o 108.) S. A. K.
I anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning om inrättauaf en Skola i staden Borgholm å Öland, hafva Rikets Ständer inhemtat: att
Öland befinnes i fullkomlig saknad af undervisnings-anstalter; att det för invånarne derstädes tidtals är med svårigheter och fara förenadt att låta sina barn besöka de på fasta landet befintliga Skolor; samt att fråga om någon Skol-Inrältning på Öland icke förevarit, hvarken hos den af E. K.
M. till öfverseende af Rikets Undervisnings-Verk nedsatta Comité, eller hos senast församlade Revision öfver Elementar-Läro-Verken; och hafva Rikets Ständer derföre skolat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, sedan Calmar Stifts Styrelse blifvit hörd, samt Ölands invånare jemväl lemnats tillfälle att sig yttra, desse senare i afseende å kostnaden för en Skol-byggnads uppförande, E. K. M. i Nåder täcktes, i sammanhang med den förestående allmänna regleringen af Rikets Uudervisnings-Verk, företaga frågan om inrättande af en Skola i Borgholm.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 September 1834- Expedilions-Utskotlets Förslag till lind.
Skrif velse N.-o 12g.
Uppläst och godkäsdt hos Ridd. och Adeln den 17 Sept. 1 c34-j , Presle-Sländet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående Löfås Silfververk. £Stals-Utsk.
N:o 232.) S. A. K. Sedan Rikets vid sista Riksdag församlade Ständer, i anseende till den icke obetydliga uppoffring, som Staten måst vidkännas för bedrifvandet af Löfås Silfververk, uti skrifvelse af den 26 Febiuarii i83o i underdånighet anhållit, det E. K.
M. behagade med innehafvarne af Löfås Silfververk låta uppgöra en så beskaffad öfverenskommelse, att, emot det de befriades från skyldigheten att detsamma vidare bedrifva, och erhöllo ersättning, antingen genom förläningarnes bibehållande under någon viss tid efter arbetets nedläggning, eller på annat sätt, de till
Verkets bedrifvande upplåtne förläningar och förmoner måtte till Kronan indragas; i anledning hvaraf E. K. M., under den 7 April samma år, i Nåder anbefallt Dess och Rikets Bergs-Collegium, att med innehafvarne af nämnde Sifververk uppgöra ett sådant förslag till öfverenskommelse i berörde afseende, som för Kronan och Verkets innehafvare funnes antagligt, och sedermera dermed, jemte interessenternes och eget yttrande i ämnet i underdånighet inkomma; samt E. K. M., efter det sådant fullgjordt blifvit, och E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegium och StatsContor jemväl underd.
Utlåtanden afgifvit, ytterligare förständigat BergsCollegium, att, efter Bergmästarens och Gesclnvornens i orten hörande, sig i underd. yttra, om och hvad anledningar må förefinnas, att, genom fortsatt arbete i grufvorna vid Löfås Silfververk, rikare och förmonligare malm än hittills må kunna påfinnas och om det således vore skäl att än vidare fortfara med arbetet i grufvorne till deras närmare undersökande; så har E. K. M., sedan bemälde Collegium, så väl med dess och vederbörandes yttranden i denna del af ämnet, som äfven med serskild berättelse om Silfververkets drift sedan sista Riksdag, till E. K. M. i underd. inkommit, genom Nådig Remiss af den 3o nästlidne Maji detta mål till Rikets Ständers Stats-Ut^kolt öfverlemnat.
Rikets Ständer hafva af de till målet hörande handlingar inhemta!: Expc:ditions-Utskoltcts Förslag till lind.
Skrifvelse N.o 1ig.
207 all ifrågavarande förläningar, bestående af räntan från Löfås gård S mantal, förhöjning af 600 stigar kol, 3oo dagsverken, kronolionde-spanmål af per. medium 184 tunnor, samt vindliästmedel af allmogen i Skedvi och Husby Socknar, jemte Finsta Fjerding i Hedemora Socken, till den del samma förläningar i Krono-räkeuskaperne finnas upptagne oell, uträknade efter markegång för åren 1820 till och med åren 182g, i medeltal uppgått, efter vissa afdrag, till 1,34g *9 s^* 6? r:st.
Banco, utom en spann aska af hvarje mantal från nämnde Fjerding; äfvensom Lötås Verket innehar nyttjanderätten af en Krono-allmänning om 1,104 tunland 2 kappland skogsmark; att interessenterne i Löfås Silfververk förklarat sig benägne att, emot deras frikallande från skyldigheten att efter bestämda föreskrifter drifva grufvu-arbetet, frånträda förläningarne till Verket sålunda, att den åtnjutna befrielsen från räntornas utgörande för Löfås gård, förhöjningen å 600 stigar kol, de så kallade vindhästmedlen och rättigheten till en spann aska utaf hvarje mantal i Finsta Fjerding skulle, genast vid Verkets nedläggning, upphöra, samt de förlänte 3oo dagsverken jemte dispositionen af kronolionde-spanmål, efter bibehållande deraf i femton år, afstås; hvaremot interessenterne förbehållit sig att, på de af E, K. M. och Rikets Ständer fastställda grunder för recognitionsskogarnes försäljning, få till sig lösa Löfås grufvu-allmänning; alt Bergs-Ccllegium, enär interessenterne icke kunnat förmås att med andra vilkor lemna förläningarne, på anförda skäl tillstyrkt antagandet af de utaf interessenterne erbjudna vilkor och förbehåll, i hvilken hemställan Stats-Conloret hufvudsakligen instämt; att KammarCollegium deremot, jemte anmälan, det
Silfververkets interessenter uti en dit ingifven skrift yrkat, att de femton år, under hvilka förbehållna dispositionen af kronotionde-spänmålen och kronodagsverken jemte räntefrihet för Löfås hemman skulle få tillgodonjutas, borde beräknas och taga sin början ifrån den tid förslaget af E. K.
M. i Nåder antogs, på uppgifna grunder afslyrkt bifall till interessenternes anbud; altGeschvornern och Bergmästaren förenat sig i den åsigt, att föga skäl vore för handen alt låta grufarbetet än vidare fortfara; i hvilket afseende Bergs-Collegium jemväl yttrat, att, då allt ifrån år iy47* eller under snart förflutna go år efter förläningarnes å nyo upplåtande till gruPvedriften, derunder tillräcklig erfarenhet om grufvornes beskaffenhet kunnat vinnas, det visat sig, att alla så väl på Statens som enskild bekostnad gjorda försök till upptäckande af bättre och rikare malmförråd fruktlöst afiupit, samt anledningar till ett förändradt förhållande i den - 208 Expeditions-Utskottels
Skrifvelse N.o 129. na del icke hädanefter mera än hittills sig företedde, Collegium ansåg* ett vidare fortsatt arbete i dessa grufvor, lill deras närmare undersökande, icke skola medföra något bättre resultat, i följd hvaraf Collegium icke tilltrodde sig kunna i underd. tillstyrka vidare bidrag dertill af Staten; samt att, enligt Bergs-Collegii berättelse rörande grufvudriften vid Löfås de senare åren, metalltillverkningen för åren 1S2S till och med i83a icke utgjort tillsammans mera än 52 lödiga skåip:d och 1 2 Jod silfver samt 29 skepp:d 2 lisp:d 5 skålp;d bly, hvaraf kronotionden för fem år uppgått till 1 lödig mark 12 lod 25 gran silfver.