Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då emellertid en fullständigt ordnad undervisning i detta ämne ej syntes kunna lämpligen vid alla de utvidgade seminarierna på en gång införas, hvaremot åtgärder för denna undervisnings ändamålsenliga ordnande till en början vid några de mest besökta bland dessa läroanstalter skulle genom den efter hand vunna erfarenheten lemna ledning för åtgärderna vid öfriga läroanstalter af samma slag, ansåge Departements-chefen endast de ofvan omförmälda beloppen för närvarande böra till anvisande ifrågasättas. Då Utskottet anser det vara af stor vigt att tillfälle till undervisning i trädgårdsskötsel må kunna seminarie-eleverne beredas, och sådan undervisning icke kan nöjaktigt åstadkommas, utan genom anställande af särskilde lärare samt anskaffande af lämpliga öfningsfält, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte de af Kongl. Maj:t uti ifrågavarande hänseende begärde extra anslag, tillhopa 13,000 R:dr, för år 1867 å Riksgäl ds-kontoret anvisa. 106:o. Sedan Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 5 Oktober 1860 anhållit, att Kongl. Majit måtte i nåder tillse, på hvad sätt en mera utbredd färdighet i vapenföring och andra militäröfningar kunde genom undervisning i skolorna bibringas det uppvexande slägtet, så hade enligt hvad Statsråds-protokollet upplyser, Kongl.
Majit, enär ett hinder för införande af gymnastik- och militäröfningar vid de flesta folkskolor mötte i den omständighet, att folkskolelärarne i allmänhet icke egde de insigter och den färdighet, som fordrades för att på ett ändamålsenligt sätt lemna undervisning i dessa ämnen, under den 9 Januari 1863 anbefallt domkapitlen för - 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning). anstalta att under den tid af sommaren, då läsningen i folkskolorna i allmänhet vore afbruten, folkskolelärarne måtte kunna i ifrågavarande öfningar erhålla undervisning.
Till följd häraf hade inom de flesta stift under sommaren år 1863, och inom åtskilliga stift äfven under sommaren år 1864 dylik undervisning blifvit folkskolelärarne meddelad; och till ersättning åt dem, som bestridt undervisningen, samt understöd för folkskolelärare, hvilka deraf varit i behof och af undervisningen sig begagnat, hade tillsammans utgått ej mindre än 20,000 R:dr, hvilka kostnader kunnat under innevarande statsregleringsperiod bestridas af de för denna period samlade besparingar å anslagen till folkskoleväsendets befrämjande.
Då likväl erfarenheten visat att besparingarne blifvit betydligt mindre, och behofven deremot i alla rigtningar stigit, hade för innevarande år ersättning för meddelad undervisning i detta ämne endast med högst ringa belopp kunnat anvisas.
För att således en säkerhet skulle finnas derom, att tillfälle till fortsatt undervisning i dessa öfningar måtte stå folkskolelärarne öppet, har Kongl. Maj:t behagat föreslå att ett särskildt anslag å 10,000 Ridr måtte för ändamålet anvisas; och får med hänseende till angelägenheten deraf, att folkskolelärarne uti ifrågavarande afseende erhålla nödig utbildning, Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer för år 1867 anvisa en summa af 10,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå och, enligt Kongl.
Majits nådiga disposition, användas för folkskolelärares undervisning i gymnastik- och militäröfningar.
I07:o. Tillika har Kongl. Maj:t äskat, att besparingarne på de särskilda extra anslagen till folkskoleväsendets befrämjande må af Kongl.
Majit för folkundervisningen tillhörande föremål få användas; och tillstyrker Utskottet, att denna nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas. 108:o.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (Nio 121) har Herr G. F.
Ridderstad af anförda skäl föreslagit, att rikets folkskolelärare-seminarier måtte såsom lån ur Kronans förråd förses med för arméen oanvändbara, men till exercisöfningar ännu lämpliga gevär, under vilkor, som för gevärens vård kunde anses behöfliga.
På sätt af punkten 106 härofvan inhemtas, har Kongl. Majit redan, sedan flera år tillbaka, anbefallt anordnande af militäröfningar för folkskolelärare och jemväl nu för ändamålet äskat ett särskildt anslag; och då vid sådant förhållande Kongl. Majit ej lärer underlåta tillse att för öfningarne erforderliga vapen finnas att tillgå, torde Herr Ridderstads förevarande motion ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 109:o. Från Bonde-Ståndet har Utskottet fått emottaga en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion (Nio 310), deruti Ril.sdagsfullmägtigen C. J. Svensén från Calmar län, med förmälan, att folkskoleväsendets långsamma utveckling, enligt motionärens åsigt, till en icke ringa del hade sin orsak i den omständigheten, att lämplig materiel i de flesta skolor saknades, föreslagit, att Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 100,000 R:dr till inköp af lämplig undervisningsmateriel för rikets folkskolor, att dem emellan fördelas.
Enär ett årligt anslag af 130,000 Ridr redan finnes för ifrågavarande ändakål å Riks-staten anvisadt, får Utskottet, som anser det i första rummet böra åligga mommunerna att ombesörja anskaffandet af lämplig materiel för folkskolans ändamålsenliga utveckling, af sådan anledning hemställa, att Riksdagsfullmägtigen Svenséns ifrågavarande motion icke må af Rikets Ständer bifallas. llOio. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) 17 110:o.
Till uppförande af byggnad för Folkskolelärareseminarium, i Linköping har Kongl. Maj:t begärt ett anslag af 50,000 R:dr, hvaraf under år 1867 skulle utgå hälften eller 25,000 R:dr.
Utaf Statsråds-protokollet inhemtas att nämnda seminarium, hvilket från och med höstterminen 1864 trädt i utvidgad verksamhet, måst, enär någon Staten tillhörig byggnad ej funnes att till denna läroanstalt upplåta, inrymmas i förhyrd lokal, som dels vore otillräcklig för behofvet, dels ock i öfrigt föga" lämplig.
Men då Utskottet föreställer sig, att den förhyrda lägenheten bör kunna utan någon väsendtlig olägenhet ännu någon tid användas, så att emellertid tillförlitlig erfarenhet må vinnas om det antal elever, som vid detta seminarium kan vara att påräkna, har, med hänseende till Statsverkets för många andra angelägna behof hårdt anlitade tillgångar, Utskottet ej kunnat det ifrågavarande förslaget till bifall förorda.
Vid granskning af ritningar och kostnadsförslag har det dessutom synts Utskottet, som om de föreslagna byggnaderna vore större, än för det afsedda ändamålet kan vara nödigt; och Utskottet har derföre ansett det vara af vigt att, innan början göres med uppförande af särskilda byggnader för folkskolelärare-seminarierna, fullständig utredning blefve åvägabragt, angående den yttre och inre anordning, som för dylika byggnader må finnas mest lämplig, äfvensom i fråga om det omfång, som för dem kan, med hänseende till de särskilda seminariernas lärjungeantal, vara behöfiigt.
Emellertid och då Utskottet inhemtat, att en för seminariebyggnad i Linköping särdeles lämplig tomt för närvarande finnes att tillgå mot en summa af 2,500 R:dr, torde för anskaffande af denna tomt nämnda belopp nu böra anvisas.
Utskottet hemställer alltså, aj att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning måtte endast så tillvida af Rikets Ständer bifallas, att till inköp af tomt för en seminariebyggnad i Linköping anvisas å Riksgälds-kontoret ett extra anslag af 2,500 R:dr; och b) att Rikets Ständer, vid anmälan af detta beslut, i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta normalritningar och förslag till byggnader för folkskolelärare-seminarier. lll:o.
Uti särskilda motioner, som blifvit väckta hos Preste-Ståndet af Domprosten Sondén (motion N:o 8) och inom Borgare-Ståndet af Herr A. P. Trybom (motion N:o 87), är föreslaget, att Rikets Ständer måtte till uppförande af en Seminariebyggnad i Skara bevilja en summa af 50,000 R:dr, att utgå på sätt StåtsUtskottet vid sakens pröfning kunde finna lämpligt föreslå; och hafva motionärerne såsom stöd för denna framställning erinrat, hurusom det utvidgade folkskolelärarinneseminariet i Skara, hvilket under nästlidna hösttermin haft 61 elever, vore i saknad af egen lokal och måst inrymmas i en för ändamålet förhyrd lägenhet, som vore både till utrymmet otillräcklig och till inredningen olämplig.
Men då de till Utskottet öfverlemnade ritningar och kostnadsförslag ännu icke undergått behörig granskning, torde omförmälda motioner icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 112:o.
Till inredning och förändring af den för Folkskolelär ar inne-seminarium i Stockholm upplåtna byggnad har Kongl. Maj:t äskat, för en gång, en summa af 10,000 R:dr; och får, med hänvisande till hvad angående denna fråga är i Statsrådsprotokollet anfördt, Utskottet tillstyrka, att det begärda anslagsbeloppet, 10,000 R:dr, måtte af Rikets Bih. till R.
Brot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Häft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66■ (Fortsättning.)
Ständer anvisas att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå. 113:o.
Vidare har Kongl. Maj:t begärt att till uppförande af en byggnad för Kongl. Bibliotheket måtte anvisas för år 1867 ett belopp af 70,000 R:dr.
Beträffande denna fråga inhemtas af Statsråds-protokollet, bland annat, hurusom behofvet af en ny lokal för Kongl.
Bibliotheket länge varit erkändt och år efter år visat sig alltmera oundgängligt.
Detta bibliothek, inrymdt år 1768 i den då färdigblifna, för dess räkning byggda flygel af Stockholms slott, der det nu befinnes, hade redan 1805 vunnit en tillökning, som påkallade vidgadt utrymme, och sådant hade för tillfället erhållits genom ombyggnad af den stora bibliothekssalens öfversta afdelning.
Sedermera, då till följd dels af det tid efter annan förhöjda statsanslaget till bokinköp, dels af de inhemska tryckalstrens mångdubblade tillvext, och dels af bety dliga gåfvor till bibliotheket, dess förråder fått ett allt större omfång, och derigenom nödvändigheten att bereda dem ytterligare utrymme gjort sig alltmera gällande, hade man för sådant ändamål småningom nödgats tillgripa utvägar, hvilka icke blott såsom oundvikligen stridande mot byggnadens och inredningens plan betagit lokalen dess ursprungligen prydliga utseende, utan äfven genom inskränkning af det behöfliga ljuset och gångrummet, med flera olägenheter, försvårat samlingarnes tillgänglighet och vård, samt gjort deras strängt vetenskapliga anordning omöjlig.
Olämpligheten af ifrågavarande lokal hade föranledt Kongl. Majit att, då fråga uppstod om planen för den beslutade Nationalmuseibyggnadens utförande, inbegripa Kongl. Bibliotheket ibland de samlingar, som voro afsedda att inrymmas i denna byggnad.
Men sedermera hade, med bifall till Kongl. Maj:ts vid sistlidna riksdag framställda förslag om Kongl.
Bibliothekets uteslutande från museibyggnaden, Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 27 November 1863 yttrat, att Kongl. Bibliotheket icke kunde anses i nationalmuseum vara på sin rätta plats och att dessutom detta bibliothek, med afseende på den genomgripande förändring, hvilken dermed förr eller sednare måste vidtagas i anledning af den starka tillökning, som i dess samlingar vore att påräkna, lämpligast borde förläggas till ett ställe, som för en längre framtid lemnade både utrymme åt dess tillhörigheter och tillfälle för erforderlig utvidgning.
Vidare hade med anledning af det alltmera framstående behofvet för Kongl. Bibliotheket af lämpligare lokal än den nuvarande, Kongl.
Öfverintendents-embetet att inkomma med fullständigt förslag till ny byggnad för nämnda bibliothek.
Öfverintendents-embetet hade derefter, med ledning af ett utaf Kongl. Bibliothekarien meddeladt program och i samråd med honom låtit lör berörda ändamål uppgöra ritnings- och kostnadsförslag, det sednare slutande på en summa af 742,554 R:dr, hvilka förslag
Einjmtet med underdånig skrifvelse den 10 Oktober nästlidet år öfverlemnat till Kongl.
Till plats för byggnaden hade hos Öfverintendents-embetet följande tomter blifvit föreslagna: l:o en Kronan till inlösen för ett belopp af 240,000 Ridr erbjuden tomt, utgörande qvarteret “Grönlandet södra“ i Adolf Fredriks församling och belägen mellan Drottning- och Holländaregator na samt Adolf Fredriks vestra och södra kyrkogator; 2:o den Kronan tillhöriga humlegården, och 3:o den Stockholms stad tillhöriga, bredvid Nation almuseibyggnadens område belägna s. k. Sillhofstomten å Blasieholmen.
Utaf handlingar, dem Statsrådet och chefen för Ecklesiastik-departementet m-d skrifvelse den 2 sistlidne Februari till Utskottet öfverlemnat, inhemtas, bland Stats-Utskottets Utlåtande N:o 6‘<.
(.Fortsättning.) 19 annat, att, uppå gjord förfrågan, huruvida och på hvilka vilkor staden kunde vara villig att för uppförande af en bihliotheksbyggnad till Kronan öfverlåta viss uppgifven del af den s. k.
Sillhofstomten, Stockholms Stadsfullmägtige, med hänseende till tomtens belägenhet invid Saltsjön och dess deraf följande stora vigt för den allmänna, allt mer och mer tilltagande rörelsen samt af i öfrigt anförda skäl, förklarat det
Stadsfullmägtige ansåge sig icke böra densamma för nämnda ändamål upplåta; hvarefter Kongl. Bibliothekarien, uti afgifvet underdånigt utlåtande, uttalat den åsigt, att, utaf de två öfriga föreslagna byggnadsplatserna, qvarteret Grönlandet södra borde, i anledning af dess mera passande läge, erhålla företrädet.
Oaktadt behofvet af en ny byggnad för Kongl.
Bibliotheket numera torde vara oafvisligt och således hvarje ytterligare uppskof med afgörandet af denna fråga otvifvelaktig! föranleder väsendtliga olägenheter, har likväl, med hänseende till frågans outredda skick — då hvarken platsen för den föreslagna byggnaden är bestämd eller de uppgjorda ritningarne och kostnadsförslagen ännu blifvit af Kongl. Maj! i nåder pröfvade och således all tillförlitlig ledning saknas för bedömande af de kostnader, som för fullbordande af detta byggnadsföretag kunna blifva erforderliga — Utskottet ansett sig förhindradt tillstyrka Rikets Ständer att nu för ändamålet bevilja anslag.
Det har dessutom ej kunnat undgå Utskottets uppmärksamhet, att den ifrågasatta kostnadssumman synes nog högt tilltagen och Utskottet föreställer sig att en, såväl till det yttre som till det inre, ändamålet fullt motsvarande byggnad, skulle kunna åstadkommas till vida billigare pris.
Utskottet anser sig derföre nu endast böra hemställa, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla att Kongl.
Maj:t täcktes låta utarbeta och för nästkommande riksdag framlägga fullständigt förslag till en ny bihliotheksbyggnad, uppgjordt med iakttagande af all den sparsamhet, som med byggnadens varaktighet och ändamålsenliga anordning är förenlig.
U4:o.
Uti särskild, den 2 nästlidne Februari till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition (N:o 80) har Kongl. Maj:t behagat meddela, hurusom Direktionen öfver gymnastiska centralinstitutet — med förmälan, att sedan vid uppgörande af den för nu pågående ny- och ombyggnader vid institutet fastställda plan, större reparation eller ombyggnad af det gamla i flera hänseenden mindre ändamålsenliga gymnastikhuset derstädes icke föreslagits, hufvudsakligen för att, intill dess sådan ombyggnad blefve oundgängligen nödvändig, icke föranleda kostnader, de der möjligen kunde tills vidare undvikas — i underdånighet anhållit, att då omförmälda åtgärd, under fortgången af byggnadsarbetena, visat sig allt mera nödig, så väl i anseende till det gamla gymnastikhusets betydliga bristfälligheter som ock med hänsigt till dess vanprydlighet i förhållande till de nya byggnaderna vid institutet, Kongl. Maj:t måtte åt
Öfverintendents-embetet uppdraga att i enlighet med en, på Direktionens begäran, af Öfverintendents-embetet uppgjord och af
Direktionen godkänd ritning, låta såsom tillägg till byggnadsplanen utföra ombyggnad af det gamla gymnastikhuset med användande af erforderlig del af det öfverskott å de af Rikets Ständer till ett belopp af 167,178 R dr 84 öre för institutets öfriga byggnadsarbeten beviljade medel, hvilket uppkommit genom billiga priser å byggnadsmaterialier m. m., och ansåges med säkerhet betydligt öfverstiga den enligt det af Öfverintendents-embetet upprättade kostnadsförslaget för ifrågavarande ombyggnad beräknade summa af 25,000 Riksdaler.
I häröfver afgifvet underdånigt utlåtande hade Öfverintendents-embetet, på de af Direktionen anförda grunder och med vitsordande att de för ändamålet erforderliga medel 20 Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 66 (Fortsättning.) kunde, i följd af en för Kongl. Maj:t och Kronan fördelaktig entreprenad å institutets öfriga byggnadsarbeten, beredas å ofvanberörda statsanslag, tillstyrkt nådigt bifall till Direktionens ansökning; och har, med anledning af hvad sålunda förekommit, Kongl. Maj:t nu löreslagit, det måtte Rikets Ständer medgifva, att till bestridande af kostnaderna för ombyggnad af det gamla numera förfallna och vanprydliga gymnastikhuset vid Gymnastiska centralinstitutet, enligt förut nämnda ritning och kostnadsförslag, må få användas erforderligt belopp af öfverskottet å det för Gymnastiska centralinstitutet vid sistlidna riksdag beviljade byggnadsanslag.
Stats-Utskottet, till hvars handläggning denna nådiga Proposition blifvit af samtliga Riks-Stånden remitterad, har vid ärendets behandling icke kunnat undgå att fästa uppmärksamhet vid den omständighet, att det belopp af 167.178
R:dr 84 öre, hvilket Rikets sist församlade Ständer, i enlighet med Öfverintendents embetets kostnadsförslag, anvisade för ny- och ombyggnader å Gymnastiska centralinstitutets tomt, med, enligt hvad Utskottet blifvit meddeladt, omkring 20 procent öfverstigit den summa, som vid dessa byggnaders utförande funnits derför erforderlig.
Detta öfverskott torde dock böra antagas hafva till större delen uppkommit genom fördelaktiga entreprenader och andra vid byggnadsföretagets utförande inträffade gynsarnma omständigheter, helst jemväl de vid sistlidna riksdag för Wexiö och Wisby hospital, i enlighet med Öfverintendents-embetets kostnadsförslag beviljade anslag, enligt hvad uti punkterne N:ris 123 och 124 här nedan finnes omförmäldt, lemnat, i förhållande till anslagens storlek, högst betydliga behållningar; och då den nu ifrågasatta ombyggnaden torde vara af behof påkallad, tillstyrker Utskottet, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning må af RiStänder bifallas. l!5:o. Genom remisser från vederbörande Riks-Stånd har Utskottet fått emottaga tvänne särskilda motioner, som blifvit väckta, den ena hos Ridderskapet och Adeln af Herr Lagergren, A., (under N:r 1451 och den andra inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Josef Oskar Almqvist från Norrbottens län (under N:o 308), hvilka motionärer sammanstämmande anfört, hurusom numera samtliga högre elementarläroverk kommit i åtnjutande af statsanslag för gymnastiklärares aflöning och de flesta jemväl blifvit med sådane lärare försedda.
Till kompetens för dessa befattningar fordrades visserligen att hafva genomgålt en fullständig kurs vid Gymnastiska centralinstitutet med i examen ådagalagda kunskaper uti der föredragna ämnen jemte skicklighet i den praktiska tillämpningen; men sedan gymnastikläraren blifvit vederbörligen utnämnd till tjensten. finnes i verkligheten ingen kontroll öfver sättet, hvarpå han utöfvade samma tjenst.
Elementarläroverken hade hvart och ett sin inspektör och stöde dessutom under öfverinseende af eforus i stiftet, och äfven folkskolan hade sina inspektörer med arfvoden af Staten; men ingen af alla dessa egde de insigter, som fordrades för att vara inspektör öfver gymnastiklärarne; och hafva under åberopande häraf motionärerne föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 6,000 R:dr såsom lön åt en generalinspektör för gymnastiken i riket med åliggande att under besökandet af alla sådana orter, der gymnastiklärare på stat funnos anställde, tillse och vaka öfver att gymnastiken efter rigtiga grunder och i vederbörlig ordning handhades, såväl hvad anginge dess tillämpning ur pedagogisk synpunkt, som med hänsyn till vapenföring och sjukbehandling.
Genom Kongl. Maj:ts den 8 Januari 1864 gifna nådiga Stadga för Gymnastiska centralinstitutet har Direktionen öfyer nämnda institut fått sig uppdraget öfverin - Stats- Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) 21 seende öfver gymnastikundervisningen vid rikets elementarläroverk och folkskolor, i hvilket hänseende
Direktionen eger att genom dertill lämpliga personer låta inspektera gymnastik-inrättningarne, med åliggande för de inspekterande att, efter verkstäldt uppdrag, derom till Direktionen afgifva berättelse; och då denna inspektion tillika med det inseende, som otvifvelaktigt kan af läroverkens och folkskolornas inspektörer jemväl öfver gymnastikundervisningen utöfvas, torde för det närvarande kunna anses för ändamålet tillfyllestgörande, hemställer Utskottet, att ifrågavarande motioner icke må till någon Eikets Ständers åtgärd föranleda. 116:o.
För löneförbättring åt Sundhets-kollegii embets- och tjenstemän samt vaktbetjent^ har Kongl. Maj:t äskat en summa af 8,050 Ridr.
Vid sistförflutna riksdag beviljade Eikets Ständer, i anledning af derom gjord nådig framställning, uti anslaget för Sundhets-kollegium en tillökning för innevarande statsregleringsperiod af 8,000
R:dr årligen, att från Eiksgälds-kontoret utgå och af Kongl. Majit på lämpligt sätt emellan Ordföranden, Medicinalråden samt Kollegii tjenstemän fördelas; och då de förhållanden, som föranledde beviljandet af berörda tillökning, icke sedermera undergått någon förändring, samt utaf Statsråds-protokollet inhemtas att
Sundhets-kollegii förste vaktmästare i årlig lön uppbär endast 550 Eidr, eller 50
R:dr mindre än hans vederlikar vid embetsverken i Stockholm vanligen åtnjuta, hemställer Utskottet, att det för ifrågavarande ändamål äskade belopp, 8,050
R:dr, måtte för år 1867 beviljas, att enligt Kongl. Majits nådiga disposition från Riksgälds-kontoret utgå. 117:o.
Vid de tre sistförflutna riksdagarne hafva Eikets Ständer för Farmaceutiska institutet anvisat ett årligt belopp af 3,750 Ridr, med vilkor, att Apothekaresocieteten skulle med lika belopp till institutet årligen bidraga; och hade, enligt hvad Statsråds protokollet gifver vid handen, Apothekare-societetens direktion, i anledning af väckt fråga, huruvida Societetens berörda bidrag till den farmaceutiska undervisningen kunde allt framgent vara att för ändamålet påräkna, uti skrifvelse till Sundhets-kollegium den 8 Maj nästlidet år gifvit tillkänna, att Apothekare-societeten, på grund af de mindre gynnsamma förhållanden, som under de sednare åren för apotheksinnehafvare inträffat, ansåge sig ej kunna för all framtid ikläda sig en sådan förbindelse, men vore deremot villig att under nästa statsregleringsperiod till institutets underhåll lemna samma bidrag, som hittills, för den händelse sådant, äfven efter det ny stat blifvit för läroverket upprättad och antagen, skulle erfordras.
Styrelsen för Farmaceutiska institutet hade jemväl hos Sundhets-kollegium anmält omöjligheten att med nuvarande knappa anslag på ett mot tidens fordringar svarande sätt upprätthålla den farmaceutiska undervisningen samt i sammanhang dermed framlagt ett af Apothekare-societeten förordadt förslag till ny stat för det Farmaceutiska institutet, slutande å en summa af 16,450 Ridr och således med 8,950
Ridr öfverstigande det belopp af 7,500 Ridr, som hittills från Statsverket och Apothekaresocieteten för ändamålet utgått; hvarjemte nämnda styrelse anhållit, att Kollegium måtte vidtaga de åtgärder, som för ändamålets vinnande kunde finnas lämpliga.
För egen del hade Kollegium vitsordat, hurusom det för den farmaceutiska undervisningen för närvarande disponibla anslaget vore allt för ringa för att medgifva fullt skickliga lärares anställande vid institutet, derest dessa skulle på undervisningen använda erforderlig tid och möda, helst sedan det nya laboratoriet blifvit taget i bruk och utgifterna derigenom betydligt förökats.
Det af Farmaceutiska institutets styrelse framställda behof af ytterligare 8,950 Ridr hade Kollegium likväl, af anförda skäl, an - 22 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) sett kunna tåla att i någon må,n nedsättas, och Kongl. Majit har, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kollegii i sådant hänseende afgifna förslag, hemställt, att Farmaceutiska institutets-nu varan de anslag måtte förhöjas med ett belopp af 1,125 Ridr, under samma förbehåll, som tillförene, af ett mot statsanslaget svarande tillskott från Apothekare-societeten, samt att derjemte, med afseende å den examensskyldighet, som var afsedd att på institutet öfverflytta^, 2,000 Ridr måtte beviljas att ställas till
Direktionens öfver institutet förfogande.