Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad som blifvit gilladt af både Konungen och begge Kamrarne, underställes näst efter Riksdagen sammanträdande Landskaps-ting i alla Landskap, och, så framt antagande då ej sker, sedermera livart och ett Landskaps-ting till deps nästa Riksdag sammanträder.
Hafva då ej alla Landskapen samtyckt, pröfve först begge Kamrarne, efter Conslitutions-Utskottets hörande, och sedan Konungen , om förslaget förfalla bör, eller serskildt blifva gällande för de Landskap, som samtyckt, eller hvila, tilldess alla samtyckt.
Blifva härom ej Konungen och båda Kamrarne ense, förfalle frågan.
Vid det samtycke , som detta moment omtalar, kan Landskaps-ting fästa det vilkor, att ifrågavande ändring ej sker, utan för alla Rikets Landskap samfäldt. Mom. 2.
Fråga om serskildt ändring i ett eller flere Landskaps Valstadgar kan ej väckas pä Riksdag, utan att förut, på sätt denna Grundlags §. 3o föreskriiver, Konungen och vederbörande Landskaps-ting hafva fattat sammanstämmande beslut.
Constilutions-Utskottets
Betänkande blifve då infordradt, och för hvardera Kammaren serskildt föredraget.
Förkastar endera det till Riks-församlingen öfverlemnade förslaget, förlalle frågan. §. 62.
Till stiftandej ändring eller upphäf vande af Lag eller Lag'bud, som i §. 8j Regerings-Formen omtalas, fordras sammanstämmandet af Konungamagten, och antingen båda Kamrarne, elfer den gemensamma *på en Riksdag. Mom. 2.
Konungens beslut kan föregå och förslaget genom Dess Proposition till Riks-församlingen öfverlemnas; Konungen kan genom Skrifvelse uppmana Riks-församlingen alt yttra sig öfver uppgifven Lag-förändring; frågan kan väckas genom ett eller flere Landskaps-tings skrifvelser till Riks-församlingen af Justitias-Ombudsraannen uti dess redogörelse för Bil. till Coristitutions- U t skottets Memorial, N:o 5 o. 37 Lagskipningens tillstånd i Riket, och slutligen .äfven af enskildt Riksdagsfullmäglig eller Riksdagsman. Lag-Utskottets Betänkande är i alla dessa händelser det, sorn infordras bör; derefter beslute först Öfre Kammaren och sist den Nedre.
Hvardera kan låta målet för den Riksdagen förfalla.
Öfre Kammaren kan, med eller utan ändring, antaga Utskottets förslag; Nedre Kammaren biträda den Öfres beslut, eller uppskjuta målet och öfverlemna ett ändrings-förslag till sistnämnde Kammares pröfning.
Godkännes ej detta, afgöre gemensam Kammare. Mom. 3.
Hvad som af båda Kamrarne är antaget, eller af den gemensamma beslutadt, anmäles hos Konungen och blifve genast gällande
Lag, om det är Konungs ordagrannt antagna förslag; i annat fall öfverlemnas det till Konungens pröfning, hvars bifall eller alslag, med bifogade grunder, antingen skriftligen eller på Rikssalen, tillkännagifves Riks-församlingen.
Är denna åtskiljd, när Konungen i detta mål sitt beslut fattar, utfärdas derom blott allmän kungörelse.
Sker detta ej, innan nästa Riksdag börjat, förfalle frågan. §. 63.
Till beslut om hvad sotiij med det undantagj nedanskrifna morn 3 föreskrifverangår \
Kronans ordinarie inkomster_, Kronan tillhörig fast egendom, Contract, vid hvilka Kronan är Kontrahent Förändringar i Rikets mynt till skrot och kornj' Indelnings- och roterings-verket, och De fordna Riks-Ståindens privilegier fordras likaledes sammanstämmande af Konungamagten, och antingen båda Kamrarne, eller den gemensamma, på en Riksdag.
Morn: 2.
Allt hvad som härvid rörer förslags-rätten, behandlingen samt fattandet af Riks-församlingens beslut är för de i denna §. omförmäldta mål enahanda med hvad, som i den föregående för Lagfrågor stadgadt är, men det Utskott, hvars Betänkande infordras bör, bestämmes, med undantag för Constitutions- och Banco-Utskotten, serskildt för hvarje fall, när remiss af gemensamma Kammaren beslutes.
Dervid eger denna Kammare äfven alt remittera till sammansatt Utskott, eller lill serskildt, sedan förslaget om ett sådant har blifvit godkändt, på sätt §.
53 i denna Grundlag föreskrifver. 38 Bil. till Constitutiont- Utskottets Memorial, N:o 38. Mom. 3.
Frågor om användandet af de till Statsverket inflytande medel från sådana inkomstkällor, som i denna §. omtalas', må ej anses vara under densammas sladganden inbegripne, utan behandlas, på sätt nedanskrilne fö och ^4 föreskrifva. §. 64.
Underdånig önskan eller anmälande hos Konungen eger Riksförsamling, äfvensom Landskaps-ling, besluta i hvilket ämne som helst, och gore derå Konungen, sedan Stats-Rådet hördt blifvit, det afseende, Han lör Riket nyttigast finner.
Väckes fråga härom i Riks-försnmling, antingen genom Landskaps-tings-skrifvelse, eller af Rtksdags-fullmäglig eller Riksdagsman, är Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Uiskotlets Betänkande i allmänhet det, som infordras bör; derefter beslute först Nedre Kammaren, och sist den Öfre.
Hvardera Kammaren kan låta målet förfalla.
Nedre Kammaren kan, med eller utan ändring, antaga Utskottets förslag; Öfre Kammaren biträda den Nedres beslut eller öfverlemna ett ändrings-förslag till dess pröfning.
Godkännes detta ej, förfalle målet.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande är likaledes erforderligt, så framt ej seiskildl Utskott tillsättes, när Konungen, med anledning af sista stadgandet i §. 8g Regerings-Formen, har öfverlemnat åt Riks-föisandingen att gemensamt med honom något afgöra, som Rikets allmänna styrelse rörer.
Målets behandling blifver dock då, i enlighet med nämnde §. af Regerings-Formen, enahanda med den, som för Lagfrågor är stadgad i ofvanskrefne §. 62.
Moni. 4.
Betänkande är icke erforderligt, när serskildt Utskott har behandlat målet, eller när annat Utskott, af dem, som i ofvanskrifne §. 5a omtalas, vid Grundlagsenlig befattning med mål, som till detsamma höra, har funnit anledning till hemställan om underdånig önskan eller anmälande hos Konungen.
Riksförsamlingens beslut blifva likväl då alltid, ehuru på grund af ett annat Utskotts Betänkande, fattadl, på sätt denna §.:s mom. i föreskrifver. §. 65.
Den granskning af förvaltning och emhetsåtgärder, som tillhörer Riks-församlingen, sker i enlighet med §. 53 Regerings-Formen, i afseende på de inom Stats-Rådet förda Protocoll, inora Constitutions-Ulskoltet, Bil. till Constitutions-Ut slottets Memorial, JV:o 38. 3p i afseende på Jnslilias-Ombudsmannens Embete, dels inom Lag-Utskollet, dels inom Constitulions-Utskoltet, i afseende på Statsverket och Riksgälds-Contoiret, inom Stats-Utskoltel, i afseende på Rikets Bank, inom Banco-Utskottet.
Derjemte skall hvarje Riks-församling forordna om Revisorer, att emellan Riksdag»rne, enligt af Riks-församlingen utfärdad Instruc tion, öfverse och granska Statsverkets, Bankens och Riksgälds-Conloirets , tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Statsverket angar, utan rättighet alt meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, hvilkas antal och valsätt i nedanskrifne §. 83 föreskrifves, böra emellan Riksdagarne årligen sammanträda den i5 September, hvarje revision ©mratta ett års afslutade räkenskaper, och icke någon öfverskrida två månaders lid. §■ 66.
Vid hvar och en af de i föregående §.:s mom. i omförmäldle granskningar iagltages, att allt hvad en Riks-församling har efter gransk ning godkänt eller lemnat oanmärkt, hör anses halva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, tdl ansvarighet förbindande, granskning af ny Riks-församling, i samma mål vara tillåten; men att likväl den allmänna öfversigt af medels förvaltning, som blifvit förrättad af Utskott eller Revisorer, ej må kunna anses hindra vedel hörande embetsman alt verkställa den serskilda revision, som dem, i kraft af deras embete, tillkommer.
Såsom följd häraf, bör Constitutions-Ulskottet till införande i Riksdags-beslulet uppgifva den dag, hvartill alla de uti Stats-Rådet förila Protocoll blifvit till Utskottet, enligt §. io5 Regerings-Formen, öfverlemnade.
Mot dessa Protocoll är efter Riksdagens slut ingen annan anmärkning tillåten vid en efterföljande Riksdag, än som föranledas kari genom Revisorers eller Stats-Utskotts granskning af sådana Statsverkets räkenskaper, hvilka vid den föregående
Riksdagens början ej vore afslutade och tillgänglige: §. 67.
När frågor väckas, antingen i endera Kammaren eller den gemensamma, antingen af enskildt ledamot, eller af andra Utskott, än Gonstilulions-Utskollet, huruvida Stats-Rådet, elier någon dess ledamot, eller någon Föredragande, sitt embete på ett obehörigt sätt ulöfvat, böra dervid följande ordalag och inga andra nyttjas; ”Det är anledning till an - 4o Bil. till Constitutions-Ut,slottets Memorial, N:o 53. märkning mot Stats-Rådet eller den celi den Ledamoten eller Föredraganden, hvarom remiss begäres till Constitutions-Ulskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola;” och skall en sådan remiss genast ovägerligen verkställas.
Mom. 2. Constitutions-Utskottets Beiänkanden, som med eller utan sådan anmärknings-anledning a (gifvas på grund af granskade Slats-Råds-Protocoll, föredragas först i Nedre Kammaren, och behandlas sedermera på sätt, som t §. 64 mom. 2, föresk rifve®. §. 68.
Granskningen af Jastiticr-Chnbudsmannens allmänna redogörelse, årliga berättelser, embets-diarier och registratur , tillhör Lag-Utskottet, hvilket med utlåtanden deröfver till Riks-församlingen inkommer.
Utskottet bör härvid serskildt yttra sig öfver de frågor, som under §. 87' Regerings-Formen höra, och blifver detta Utlåtande behandladt, enligt §.' 62.
Anser åter Utskottet sig föranledt alt i elt eller flere mål tillstyrka Riks-församlingen någon underdånig önskan eller anmälande hos Konungen, blifve allt sådant i serskildt Betänkande föredraget, och inora Riksförsamlingen efter §. 64 mom. 4 behandladt.
Enahanda förhållande vare med Utskottets Betänkande öfver Justitias-Ombudsmannens egen förvaltning. Mom. 2.
Juslitice-Ombudsmannens allmänna redogörelse blifve dessutom äfven till Constitutions-Utskottet öfverlemnad, till begagnande vid granskningen af Stats-Rådets åtgärder. §. 6g. Stats-Utskoltet tillkommer, enligt §§. 58 och 5p RegeringsFormen, att pröfva Statsverkets tillstånd i alla dess delar, äfvensom dess förvaltning, och detta Utskott eger derföre tillgång till alla Stats-verkets räkenskaper och handlingar ända till närvarande Lid.
Utskottet bör efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfversligit beloppet af de flufvud-Titlar, hvilka uti den vid nästförllutne Ruksdag uppgjorda Stats-regleringen blifvit fastställde, och huruvida de äro grundade på behörigen upprättade Stater, eller Konungens med vederbörlig contrasignation utfärdade anordningar, samt styrkte med behörige qvittencer af dem, som medlen emotlagit.
I afseende på de år, för hvilka Revisorer granskat afslutade räkenskaper, ege Stats-Utskottet rätt att inskränka sig till granskningen af de anmärkningar, Revisorerne gjort, och de förklaringar, dem Konungen i anledning deraf käft hafva Bil. till Constitutions-U/slottets Memorial, N:o 33. hafva låtit infordra från de förvaltande Verken.
Öfver alla ofvannämnda anmärkningar, och alla Revisorerries förslager, böra yttranden afgifvas till Riks-församlingen.
I afseende på de år, för hvilka räkenskaper ännu ej äro afslutade, galle, i likhet med hvad i §. 66 mom. 2 stadgadt är, alt blifvande Revisorer och Stats-Ulskott bibehålla öppen rätt att pröfva och åtala hvad, sorn genom ofvannämnde räkenskaper upplyst blifvit. Mom. 2.
Skulle, mot förra Riksdagens beslut, de till hvarje HufvudTitel anslagne summor befinnas dragna till andra ändamål, än dem, som under samma Hufvud-Titei höra, eller något af Riks-församlingen faststäldt anslag vara öfverskridet, skall Utskottet genast anmärkning göra emot dea embetsman, som en sådan anordning contrasignerat, och de Stats-Rådsledamöter, som densamma icke alstyrkt; hvarom anmälan inlemnas till Riks-församlingen, på sätt denna Grundlags §. 67 mom.
1 föreskrifver, och hvarmed sedan förfares enligt §§.
106 eller 107 Regerings-Formen; kunnande likväl häraf de följder icke dragas, att emot föreskriften i §. po Regerings-Formen, Utskottet må ingå i något klander af Konungens beslut om gjorda anordningar.
De för Statsutgifterne redovisande tjenstemän kunna ej personligen inför Stats-Utskottet eller Riks-församlingen till ansvar ställas, utan må, der så nödigt finnes, de anledningar kunna hos Konungen anmälas, som förekommit, att mot någon sådan tjensteman i laglig ordning ansvar yrka.
De Betänkanden, som från Stats-Utskottet till Riks-församlingen afgifvas, rörande verkställd granskning af Statsverkets förvaltning, föredragas först i Nedre Kammaren och behandlas på det i §. 64 mom. 2 föreskrifne sätt. §. 70.
Granskningen af Banco-fullmägtiges åtgärder och, i sammanhang dermed, behandlingen af alla de mål, hvilka angå den garanti och vård aj Rikets Bank, som, enligt §. 72 Regerings-Formen, är Riks-församlingen ålagd, samt den ostörda förvaltning deraf, och den rätt att allena utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas, hvilken i samma §.
Ur Riks-församlingen tillagd, tillhör Banco-Utskottets befattning.
I de mål, hvarom Banco-Utskottets Instruction serskildt förmäler, eger detta Utskott besluta med Riks-församlingens rätt; samma Instruclion bestämme äfven, hvilka mål, sorn böra hemliga hållas, och om Sill. till R.
Prot. 1840. 3 Sami. 23 Haft. ^ 6 Bil. till Constitutions-Utslcottets Memorialj IV:o 38. ed bör Utskottets ledamöter affordras.
Sådan Instruction kan på hvarje Riksdag utfärdas, att gälla under den nästföljande; sker detta ej, anses den senast utfärdade bibehållen. §. 71.
Granskningen af Riksgälds-Contoirets Fullmägtiges åtgärder, och i sammanhang dermed, behandlingen af alla de mål, hvilka angå den styrelse, det inseende, och den förvaltning, som §. 66 Regerings-Formen har, i afseende på Riksgälds-Contoiret, uppdraget åt Riks-församlingen, tillhör Stats-Utskottets befattning. §. 72.
Beslut, rörande mål, som näst föregående två §§. omförmäla, äro Riks-församlingens ensak. Mom. 2.
Förslagsrätt i dessa ämnen tillkommer så väl Konungen, som ett eller flere Landskaps-ting, Kamrarnes enskilde ledamöter, samt vederbörande Revisorer och Utskott.
Öfver Revisorernes alla anmärkningar och förslag böra, på sätt §. 69 mom.
1 stadgar i afseende på Statsverkets revision, Utskotten afgifva yttranden, äfvensom så tidigt aflemna deras berättelser om Verkens förvaltning, att Riks-församlingen kan hinna verkställa de i §. 84 närmare beskrifna valen af Fullmäktige, och desse att sina befattningar tillträda, innan Riks-församlingen åtskiljd blifver.
Vederbörande Utskott ege, när målet angår Bankens eller Riksgälds-Contoirets framtida förvaltning, förklara, att det ej kan, af någondera Kammare ensam, nedläggas.
Mom. 4* Föredragningen af Utskottets Betänkande sker, uti alla de i denna §. omförmälde mål, först i Nedre Kammaren, och på sätt §. 64 morn. 2 föreskrifver; dock så, att när Utskottet afgifvit den i nästföregående mom. omtalade förklaring, och begge Kamrarne ej blifvit ense vid målets andra föredragning i den Nedre, det varder hänskjutet till gemensam Kammares afgörande. §. 73.
Beslut, angående det i §. 64 Regerings-Formen omförmälde: anslåendet af extraordinarie utlagor eller Bevillningar till Statsverket, äfvensom anordnandet af sä väl dessa, som Rikets ordinarie Statsmedel och inkomster, att vara under Konungens disposition till de af Riksförsamlingen prof vade behof och efter den upprättade Staten, äro Riksförsamlingens ensak.
Bil. till Constitutions-TJtshottets Memorial, JSf:o 38. 43 Mom. i.
Rikets belastande med gäld fordras sammanstämmande af Konungamakten och Riksförsamlingens båda serskilde Kamrar, eller den gemensamma. §. 74.
Stats-Utskottet tillkommer: att uppgöra en förslagsberäkning öfver Statsverkets inkomster; —- att utröna, pröfva och föreslå det, som till Stats- och Riksgäldsverkens behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iagttagne; — i sammanhang dermed, att pröfva alla frågor om Rikets utgifter; — att föreslå den Riksstat, som skall blifva gällande, till dess ny bevillning af Riksförsamling fastställd blifvit, och efter dess beslut vidtager; — de summor, hvilka, enligt §. 63 Regeringsformen , skola för serskilda händelser afsättas; och slutligen huru mycket genom bevillning utgöras bör, eller om och under hvad villkor, så framt Konungen dertill sitt bifall gifver, Rikets belastande med gäld kan ifrågakomma.
Förslagsrätt i dessa mål tillkommer Konungen, ett eller flere Landskaps-ting, enskildt Ledamot af Kamrarne, samt för det fall, som omnämnes i §. 57, mom. 3, Stats-Utskottet.
Vid föredragningen af Utskottets Betänkande, som först bör ske i Nedre Kammaren, kunna, då förslaget ej är Konungens, alla anslag, hvilka ej ingått i sista reglering af Riksstat, äfvensom alla uteslutanden eller ändringar i beloppet af förra Statsregleringens anslag, afslås; hvarigenom frågan för den Riksdagen förfaller.
För så vidt förslaget är Konungens, eller Nedre Kammaren, med eller utan instämmande i Utskottets yttrade mening, godkänt ett nytt anslag eller ändring, icke i ett förutvarande anslagsbelopp, utan i villkoren för detsamma; eller förslaget angår antingen beräkningen af Kronans inkomster, eller de summor, om hvilka §. 63 Regerings-Formen stadgar, eller huru mycket genom bevillning utgöras bör, eller Rikets belastande med gäld; — bl i f ve målet alltid, sedan Nedre Kammaren yttrat sig, öfverlemnadt till Öfre Kammaren, hvilken på samma sätt eger afslå, när förslaget ej är Konungens, alla Statsanslag, hvilka förut ej egt rum, samt uteslutanden eller ändringar i beloppet af förutvarande anslag; hvarigenom likaledes frågan för den Riksdagen förfaller.
Skiljer sig, i något annat afseende, Öfre Kammarens beslut från den Nedres; och vill denne ej, efter pröfning af den förres anförda skäl, biträda dess mening, afgöre Gemensam Kammare.
Riksförsamlingens beslut, i afseende på Rikets belastande med gäld, öfverlämnäs till Konungens pröfning, hvilken på Rikssalen, eller 44 Bil. till Constitutions-Utslcottets Memorial, N:o 58. skriftligen, innan dag utsattes för Riksförsamlingens åtskiljande, tillkännagifver sitt bifall eller afslag med bifogade grunder. §. jS. Alla beslut, rörande hvad, som, enligt 60 Regerings-Formen till Bevillningar räknas, äro Riksförsamlingens ensak.
De i §, 64 Regerings-Formen om forma
Ide extraordinarie utlagor kunna ej vara annat än bevillningar.
Ingen bevillning kan åtagas för längre tid, än §§. 61 och 109 Regerings-Formen föreskrifva.
Förslagsrätt i dessa mål tillkommer Konungen, ett eller flere Landskaps-ting, enskild Riksdagsfullmägtig eller Riksdagsman, samt Bevillnings-Utskottet, hvars Betänkande härvid är det, som infordras bör.
Utskottet eger, om det så nödigt finner, till serskild pröfning framställa de allmänna grunderna för bevillningens fördelning, och sedan bevillningsbehofvet blifvit faslstäldt, på sätt föregående §. stadgar, i ett efterföljande
Betänkande insända förslaget till Bevillnings-stadga.
Alla Bevillnings-Utskottets memorial, med undantag af dem, sorn, rörande Utskottets Riksdagskostnad, i nästföljande §rs mom. 2, omförmälas, föredragas först i Nedre Kammaren, och jemte dennes yttrande deröfver, i den Öfre.
Öfverensstämma då begge Kamrarne, blifvedet Riksdagsbeslut.
Äro de i någon nion skiljaktige, och vill Nedre Kammaren ej, efter pröfning af den Öfres anförda skäl, biträda dess mening, afgöre Gemensam Kammare. §. n6.
Beslut i ordningsmål, äfvensom uti dem , hvilka röra den.
Gemensamma eller de Serskilda Kamrarnes, eller Utskottens Protocoll, Canzlie och Betjening, äro den ifrågavarande Kammarens eller Utskottets, ensak, så snart ingen tillökning i Riksdagskostnader deraf följer, ej eller i någon mon Grundlagens bud rubbas, om hvad sorn i Kammaren eller Utskottet iagttagas bör. Mom. 2.
De frågor om tilltal eller annat ansvar för Ledamots gerningar och yttranden inom Kammare eller Utskott, sorn i §. 11 o RegeringsFormen omtalas, böra, enligt föregående morn., behandlas, och, enligt nämnde §., minst fem sjettedelar af Kammarens vid omröstningen närvarande
Ledamöter hafva instämtf innan beslutet kan anses vara fattadt.
Bil. till Constitutions-Utslottets Memorial, IV:o 38* fö Mom. 3.
Alla beslut om.
Riksdags-kostnader tillhöra Gemensamma Kammaren.
Förslagsrätt tillkommer härvid så väl enskilde Riksdags-Fullmägtige och Riksdagsmän, som ock Utskotten, hvart och ett i de mål, hvilka dess belattning angå.
Mom. 4- Riksförsamlingens beslut i de fall, som i slutet af §. no Regerings-Formen omtalas, fattas uti Gemensamma Kammaren. §. 77.
Val eller omröstningar om personer, iagttages, att Val-listorne eller Namnsedlarne, för alt vara gällande, böra vara enkla, slutna, hoprullade, omärkta, och fria så väl från all tvetydighet, i anseende till personernes namn, som från all origtighet, i anseende till deras antal.
Fleste rösternes utslag gälle alltid, och när lottning, enligt denna Grundlag, eger rum, skilje den vid hvarje tillfälle, då utgången helinnes oafgjord genom erhållet lika rösteantal.
Eger ej lottning rum, och hafva, vid nyssnämnde förhållande , två erhållit lika rösteantal, sker ny omröstning mellan dem begge, och blifve då en namnsedel aflagd och förseglad, som utslaget gifva må vid ny likhet i rösteantal.
Hafva,, i thy fall, tre eller flere erhållit lika rösteantal, sker mellan dem ny omröstning med en aflagd och förseglad namnsedel; men, vid ny likhet i rösteantalet, hrytes denna försegling ej, om rösterne befinnas så delade, att före dess upptagande i beräkning, antalet af dem, hvilkas likhet i rösteantal gör utgången oafgjord, är mindre, än det möjligen kan blifva efter ett sådant beräknande; ny omröstning anställes då mellan de förstnämnde, och fortfares härmed, tilldess utgången blifvit afgjord.
Belinnas åter, vid endera af de härunder förekommande omröstningar, rösterne icke så delade, som ofvan sades, blifve då den aflagda sedelns försegling bruten, och dess utslag gällande.
4* När stadgadt är, att före valet omröstning anställas bör om i hvad ordning röstas skall öfver en i sender bland dem, som Jörslagamis uppgifne äro3 bestämmes denna ordning efter flesta rösterna vid första omröstningen; blir dess utgång oafgjord derigenom, att två eller flere fått lika rösteantal, gånge, som i mom. 2 och 3 föreskrifves; sedan afgjordt blifvit, om hvem bland dessa först röstas bör, blifve närmast i ordningen den, om hvilken derjemte senast röstadt blifvit; äro flere sådane, eller 46 Bil. till Comtitulions-Utshotlets Memorial, N:o 58. återstå ändock flere, emellan hvilka ordningen bestämmas bör, blifve elem emellan omröstning verkställd efter samma grunder, tilldess ordningen för alla är bestämd.
I denna ordning företages sedermera votering om en i sender, med tryckta sedlar, försedde med ja eller nej, och hvaraf en föl •seglad aflägges, för alt, i händelse af lika röster, gifva utslaget.
Blifver nej vinnande, vid så många af dessa voteringar, att det antal, som utses skall, icke befinnes vara utsedt, företages val till bestämmande af det felande antalet, och blifve då icke röstadt öfver ordningen, utan endast, på sätt mom. 2 och 3 föreskrifva. Mom. 5.
Så snart val eller omröstning börjad blifvit, kan den väljande församlingen icke upplösas, innan förrättningens hela ändamål är uppfyldt. §. 78.
Det i §. p4 Regerings-Formen omtalade Konungaval sker i Gemensamma Kammaren, och dervid eger i intet fall lottning rum.
Falla iner än hälften af rösterna på en man, vare han behörigen vald.
Inträffar detta ej, anses den omröstning, som skett, såsom blott bestämmande, i hvad ordning röstas skall öfver en i sender bland dem, som röster erhållit, och gälle föregående §.:s mom. 4* Mom. 2.
Lag samma vare med Thronföljare-val. Mom. 3.
Båda dessa val verkställas inom tionde dagen, sedan Riksdag börjad blifvit. §. 79.
Skall Riks-församlingen, enligt §. 95 Regerings-Formen, tillsätta förmyndare för en omyndig Konung_, afgöre då först begge Kamrarne, om antalet bör blifva en, tre eller fem.
Blifva ej båda härom ense, skilje Gemensam Kammare. Mom. 2.
Sedermera utnämne Öfre och Nedre Kammaren hvardera trettiotvå egna ledamöter, att utgöra en Valnämnd, hvilken genom gemensamt val utser förmyndaren, eller det bestämda antalet förmyndare.
När denna valnämnd sammanträder till val, uppteckne först hvarje ledamot å sådan vallista, som i §. 77 mom.
1 omtalas, de män, han anser förtroendet värdigast, och så många, att de med en person öfverstiga det antal förmyndare, som utses bör.