Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anseende härtill, samt på de skäl för öfrigt, sora innefattas i de anmärkningar, hvilka blifvit emot Utskottens betänkande i denna fråga framställde, bar Afdelningen funnit omförmälde hemman vara skyldige att ordinarie rotering utgöra, hvadan Utskotten alltså frångå det tillstyrkande, Utskotten i det återremitterade betänkandet gifvit i denna fråga; och sorn, på sätt Kongl. Majrt i den nådiga propositionen omförmält, de utsockne frälsehemmanen i Halland äro, i förhållande till hemman af enahanda eller lika natur i andra orter, af serdeles svag beskaffenhet, hvadan en lindrigare grund för voteringen eler torde böra följas ian i rikets-öfriga provinser, får Utskottens Afdelning, med afseende jemväl derå, att nuvarande egarne möjligen förvärfvat hemmanen under förutsättning, att dem ej bomme att åläggas högre bidrag till försvarsverket, än i -i 756-år-s Kongl.-bref omförmäles, tillstyrka, alt Rikets Ständer bifalla Kongl. Maj:ts nådiga proposition, alt alla de båtsinansnummer, hvaruti omförmälde utsockne frälse-hemman hafva del, må ständigt, så i freds-, ■sorn krigstid, hållas vakanle, med förbindelse oell rättighet för hemmansegarne att för deras andel i rolarne i vakans-afgift erlägga endast 2/3 af det belopp, hvartill vakans-afgiften för en båtsman i länet uppgår, enligt de föreskrifter och beräkningar, sorn nu följas och framdeles- i behörig ordning kunna meddelas och antagas
Lill efterrättelse^ samt att de i vakans afgifter inflytande medel böra serskildt afsätlas lill Kongl. Majis disposition för sjöförsvaret.
Viel detta tillstyrkande komma frågorna om hemmanens indelande till extra rotering samt skyldighet till uLskrifningspenningnrs erläggande alt förfalla.
Besa. och Ekon.-Utslnns Utlåtande, Nio 63. io Slutligen och beträffande Kongl. Majlis nådiga förslag, alt de rotevakans-medel, som blifvit ifrån ocdr med år 1835 de Halländska ulsockiie frälse-bemmanen debiterade, cj måtte, äfven om debiteringen deraf funnes grundad på laga kraftvunna beslutj af hemmanen uttagas, oell alt, 0111 sådanc medel blifvit utbetalde, desamma måtte vederbörande återställas; så elium genom denna eftergift staten visserligen ginge miste, om en betydlig summa penningar, som kunde erhållas, ifall berörde vakans-afgifter hos vederbörande utloges, kom me likväl sådant att hafva till följd, alt hemmansegarne, hvilka icke saknat allt skäl till den förmodan, att de voro alldeles befriade från ordinarie roteringsskyldighet, skulle genom vakans-afgifternes uttagande för flera förflutna år, att alla eller till stor del åtminstone utarmas; och de, hvilka redan betalt deni påförde afgifter, böra ej bi 11 ig t v is derföre mera än öfrige hemmansegarne af ulsockne-fiälset vidkännas samma afgifter.
På dessa skäl vidhåller Utskottens Afdelning det tillstyrkande, sorn Utskottens förra betänkande i denna fråga innehåller, nemligen att de rote-vakans medel, som blifvit de Halländske utsockne frälse hemmanen debiterade, ej mätte, äfven 0111 debiteringen deraf finnes grundad på Jaga kraftvunna beslut; af hemmanen uttagas, och alt, om sådane medel blifvit utbetalde, desamma rnåtle vederbörande återställas.” Med: lif. von Troil förenade sig Hrr af Sillén, Ridderborg, af Georgii, vnn Hohenhausen, Biskop Hedrén, Doktor Björkman, Doktor i Hallin., Doktor Gunnelius, Hr E. G. Lindström samt Ur Sjögvist*,, sif llr fdnil af flugeby, som, på den grund, alt, efter hvad honom syntes, det af dé sammansatta Utskottens afdelning uppsatta utlåtande egde mera stöd af de i Utskottens betänkande åberopade författningar, än della sednare, såsom sin enskilda tanka i frågan åberopade afdelningens förslag.
Af Hr Prosten Trenceus, som icke instämde i Utskottens beslut att afvika frän det i Kongl, brefvet den 7 Sept.
SySS meddelade stadgande 0111 utskrifnings-penningars erläggande, och ej heller gillade Utskottens tillstyrkande, att den föreslagna afgiften af /\
r:dr på hvarje hemman skulle ingå till statsverket, i stället att samma afgift, efter Hr Prostens lunka, borde lemnäs till Kongl. Majtts disposition att användas för sjöförsvarets behof. 16 Statt- samt Allm.
Desv. och Ekon.-Utsk:ns Utlåtande, lY.o 63.
Af Hr Walley, som gillade afdelningen ofvanberörde förslag, utom livad anginge rotevakans-medlens lemnande till Kongl.
Maj:ts disposition, för att till sjöförsvaret användas; anseende Hr Walley samma medel böra till statsverket ingå och reserveras till Rikets nästkommande Ständers disposition.
Med Hr Valley förenade sig Hrr Norin, Winge och Wahlgren. STOCKHOLM, Lundborg <fc C:o.. i848.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 64. 1 N:o 64.
Ank. till Utlåtande, i anledning af återremiss å Utskottens betänkande N:o 31, angående roteringsverkel för den tillökade ordinarie båtsmans-roteringen.
Omförmälda betänkande, som blifvit af hederv.
Bonde-ståndet afslaget, har deremot, enligt till Utskotten ankomne protokolls-utdrag, blifvit återremitteradt af öfriga Riksstånden, på den grund, att 2:a punkten af betänkandet vore beroende af den utgång, som frågan om utsockne frälsehemmanens i Halland ifrågasatta skyldighet att utgöra ordinarie rotering kunde hos Rikets Ständer erhålla, samt Utskottens utlåtande N:o 22, angående samma fråga, blifvit till Utskotten återremitterad.
Och som Utskotten uti sitt utlåtande N:o 63 förklarat sin åsigt vara, att de utsockne frälsehemmanen i Halland ej böra åläggas ordinarie rotering, så få Utskotten förklara, att
Utskotten vidblifva sitt förut uti ofvannämnde betänkande N:o 31 afgifna tillstyrkande.
Stockholm den 2 Aug. 1848.
Reservationer : af herr von Troil, som, under åberopande af sin vid utlåtandet N:o 63 fogade reservation, ansåg Utskotten böra tillstyrka Rikets Ständer att, för sin del, fastställa de af Kongl. Maj:t uti nådig skrifvelse den 8 Oktober sisth år till Rikets Ständer öfverlemnade roteringsverk för båtsmanshållet i riket.
Med herr Troil förenade sig herr Lind af Hageby, herr af Sillén, herr Ridderborg, herr af Georgii, herr von Hohenhausen, herr biskop Hedrén, herr doktor Björkman, herr doktor Wallin, herr doktor Gumaelius, herr Valley, herr Norin, herr E. G. Lindström, herr Winge, herr Wahlgren och herr Sjöqvist.
Prof. 1847 # 1848. 4 Sami. 3 Afd■ 17 Raft. 1 2 Stats- samt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Utskottens Memorial, N:o 65 och 66.
Ank. till Exp.-utsk. den 3 Aug., kl. 11 f. m.
Memoriali anledning af återremiss å utlåtandet N:o 6.
Nämnde utlåtande, rörande väckt motion om rotehållarnes på Gottland befriande från skyldigheten att anlägga båtsmanstorp, har blifvit återremitteradt af hederv.
Bonde-ståndet den 2:a, men gilladt af höglofl.
Ridderskapet och Adeln, högv.
Preste-ståndet samt vällofl.
Borgare-ståndet den 3:dje sisth Maj; och som nämnde utlåtande blifvit af 3:ne Riksstånd bifallet, anse Utskotten, med stöd af 75 § riksdagsordningen, den erhållna återremissen icke kunna till vidare åtgärd å Utskottens sida föranleda.
Memorial, i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 13.
Utskottens berörde utlåtande, angående väckt fråga om anslag till inrättande af ett folkskolelärare-seminarium i Piteå, har blifvit bifallet af höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 15, af vällofl.
Borgare-ståndet den 17 och af hederv.
Bonde-ståndet den 18 sisth Maj, men deremot återremitteradt af högv.
Preste-ståndet den 17 i samma månad; och som, enligt 75 § riksdagsordningen, frågan sålunda är genom 3;ne Riksstånds beslut afgjord, så få Utskotten tillkännagifva, att å Utskottens sida någon vidare behandling af samma fråga icke kan ega rum.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 67. 3 N:o 67.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor om åtskilliga förändringar med elementar-lär ov er ken i riket.
Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet hafva följande, dels hos höglotl.
Ridderskapet och Adeln samt dels inom högvördige
Preste-ståndet väckta motioner blifvit remitterade, nemligen af herr Tersmeden, Nils, som hemställt, dels ”att de anslag, hvaraf elementar-läroverken kunde komma i åtnjutande, måtte, hvad förbättring af lärarnes löne-förmåner beträffar, användas der behofvet vore störst, utan afseende å begagnad läromethod; och att den förhöjda tjensteårs-beräkningen, i mån af en sådan löneförbättring, samt indigenatsrätten måtte upphöra, i likhet med hvad Kongl.
Majit i nådig proposition föreslagit
;” dels ”att de tillgångar, som kunde erhållas genom besparingar, vare sig tillfälliga inom titeln, eller i mån af lärares afgång, eller sammanslående af lärdomsskola och gymnasium, der sådana finnas å en ort förenade, äfvensom behållningen utaf en afgift al högst 5 r:dr banko, som borde för hvarje termin utgöras af alla bemedlade lärjungar, måtte till följande ändamål i främsta rummet användas, nemligen: l:o till utvidgande af en utaf rikets större lärdomsskolor, till exempel kathedral-skolan i Upsala eller Lund, så att den i allt, utom till form, disciplin och läromethod, ställdes på samma linie med den nya elementar-skolan i Stockholm 5” 2:o till den sistnämnde skolans utvidgande derhän, att den, ”i likhet med skolor i allmänhet, blefve förbunden att mottaga ett obegränsadt antal lärjungar;” 3:o till inrättande af en med den nya elementar-skolan likartad skola i någon provinsstad, t. ex. Gelle, Örebro eller Fahlun, eller förändring dertill af en redan varande offentlig skola; hvarjemte motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det rikets skolverk föröfrigt måtte lemnäs oförhindradt att fortgå i den utveckling, hvartill gällande skol-ordning redan lemnat tillfälle, intilldess en stadgad erfarenhet hunnit praktiskt och på ett öfvertygande sätt ådagalägga, hvilka förändringar i vårt skolsystem äro de mest ändamålsenliga; af doktor Annerstedt, s,om föreslagit: att de äldre läroverken måtte erhålla större frihet till utveckling enligt sitt system, än som enligt nu gällande skollags föreskrifter finnes medgifvcn; att utvidgad lokal åt nya elementar-skolan måtte beredas, med förbindelse för denna skola, att, i likhet med de äldre läroverken, emottaga lärjungar så långt utrymmet tilläte; att någon talrikare besökt skola i landsorten måtte, 4 Stats- samt Allm. Besv.- o,ch Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 6t. der lärare och ephorus voro derom ense, inrättas i likhet med nya elementarskolan, för att pröfva dess method under likartade förhållanden, som de, hvilka i allmänhet vid de äldre undervisningsverken ega rum; att likväl härvid ingen annan förhöjning i denna skolas stat i och för förändringen måtte ega rum, än aflöning för nya behöfliga lärare, möjligen något förökadt arfvode åt rektor samt ersättning åt kollegerne för förlorade terminspenningar; att, om Rikets Ständer beviljade anslag till löneförhöjning,
i afsigt att borttaga den förhöjda årsberäkningen, detta anslag icke ensamt borde användas för de förändrade skolorna, utan, i förhållande till lärarnes antal, fördelas emellan så väl de äldre, som de nya skolorna, med förbindelse för den lärare, som erhölle löneförhöjning, att frånträda rättigheten till förhöjd tjenstårsberäkning, men att lärare likväl måtte ega rättighet att sin förhöjda tjenstårsberäkning behålla, om han ifrån löneförhöjningen afstode.
Till stöd för dessa motioner har hufvudsakligen blifvit andragit, att den uti nya elementarskolan följda läromethodens företräde framför den, som uti de gamla skolorna antagits, icke vore till full visshet utrönt; att pluraliteten af i ämnet sakkunnige män alldeles icke erkände ett sådant företräde; att en friare utveckling af den gamla skolans lärosätt visserligen af behofvet påkallad, men icke borde verkställas efter den nya elementar-skolans method, enär, oaktadt de lysande resultater, denna sednare framvisat, det likväl ingalunda vore erkändt att derifrån utgående lärjungar i klar uppfattning och förmåga att på egen hand fullfölja och utveckla de kunskaper, hvartill de inom densamma lagt grunden, stöde framför de från den gamla skolan utgångne, utan erfarenheten vid akademierna tvertom skall visat ett motsatt förhållande; och att således ytterligare försök borde anställas de båda lärosätten emellan, men under enahanda förhållanden och utan förmåner för det ena som det andra såknade; af doktor Sandberg, som föreslagit, att, då nuvarande innehafvares afgång sådant medgifver, de theologiska och philosophiska lärostolarne vid gymnasierna måtte förenas samt en Lektor i dc lefvande språken tillsättas, med skyldighet att undervisa uti modersmålet samt tyska, fransyska och engelska språken och tillika att uti alla dessa ämnen examinera och gifva betyg, ej blott vid afgång från gymnasierna, utan äfven vid inträde uti prest-embetet och vid alla tillfällen, då språkförhör kunna ifrågakomma; stödjande motionären sitt förslag derpå att de gamla skolorna fästa för litet afseende på undervisningen uti de lefvande språken, hvarutaf skall hafva blifvit en följd, att den fullkomligaste okunnighet uti dessa icke sällan träffades bredvid mycken lärdom uti latin och grekiska.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet ansett nödigt att för behandling af dessa ämnen sammanträda med Stats-utskottet, hafva Utskotten tagit desarmma i öfvervägande och få nu deröfver afgifva sitt utlåtande.
Med Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 68.
5 Med anledning dels af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition angående reglering af utgifterna under riksstalens 8:de hufvudtitel, dels åtskilliga väckta motioner, hafva Rikets Stander redan beslutit angående de förändringar, som efter Rikets Ständers åsigt inom elementar-läroverken böra ifrågakomma, samt anslagit de medel, som dertill ansetts nödiga; och som Utskotten anse sig icke böra med ytterligare förslag i detta ämne, under innevarande riksdag, till Rikets Ständer inkomma, hemställa Utskotten vördsamt, att ofvannämnde motioner icke måtte föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Ank. till Exp.-utsk. den 3 Aug., kl. Ii f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Umeå lärdoms-skolas utvidgande eller bibehållande dervid af det derstädes redan anställda antal lärare.
Uti en inom högv.
Preste-ståndet väckt samt lill allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet remitterad motion har doktor Grafström hemstäldt, att, då i det förslag till reglering af rikets elementar-läroverk, som Kongl. Majit till Rikets Ständer aflåtit, Umeå skola, i stället att erhålla utvidgning, blifvit nedsatt till klassen af skolor med endast 4 lärare, hvartill skälet borde sökas i den besparing, som åsyftades genom en lärares förflyttande från Umeå till Piteå skola, men jemförelsen emellan de begge skolornas behof af lärare icke visade en sådan flyttning till förmån för Norrbottens län vara rättvis, enär, om folkmängden toges i betraktande, ett motsatt förhållande snarare borde hafva egt rum, och Umeå skola dessutom, genom ortens lifligare handelsrörelse, lättade kommunikationer m. m., hvarigenom folkmängdens hastiga förökning voro att motse, innan kort skulle komma att anlitas i vidsträcktare mån än clementar-skolan i Piteå; Rikets Ständer måtte bereda medel för inrättandet af lika läro-anstalter i begge länen, eller, om tillgångarna för närvarande ej medgåfve sådant, att Umeå lärdomsskola åtminstone måtte få bibehålla den lärare-personas, som den redan egde.
Erot. 1847 $ i848. 4 Sami. 3 Ajd. 17 Haft. 2 6 Stats- samt Allm. liese.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 68.
Sedan Allmänna Besvärs- samt Ekonomi-utskottet ansett nödigt att behandla denna motion gemensamt med Stats-utskottet, hafva Utskotten sammanträdt och tagit frågan i öfvervägande.
Enär, med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående reglering af utgifterne under riksstatens 8:de hufvudtitel samt åtskilliga väckta motioner, Rikets Ständer redan fattat beslut om elementar-läroverken i riket och dervid jemväl afsedt Umeå skola; alltså, och då en förändring i skolans organisation är beroende af Kongl. Majit, få Utskotten, som vid sådant förhållande anse sig icke böra ingå i pröfning af ändamålsenligheten utaf motionärens förslag, vördsamt hemställa, att motionen icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 2 Augusti 1848. STOCKHOLM 1848, hos J. A. Wallden.
Stals- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Utskollens Utlåtande, N:o 69. 1 M 69.
Ank. till Exp. Utsk. den 17 Aug., kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om ett stats-anslag af 1000 r:dr b:ko för uppförande af ett skolhus i södra Finskoga kapellförsamling af Carlstads stift.
Preste-Ståndet väckt samt till Stats-utskottet remitterad motion har Komministern Schagerberg anfört, att i södra Finskoga kapellförsamling af Carlstads stift vore folkundervisningen i flera hänseenden otillfredsställande och alldeles ej sådan, som med gällande stadganden derom åsyftades.
Förnämsta orsaken dertill vore allmogens fattigdom och den omständighet, att nödige byggnader för en fast skola saknades, och församlingen ej egde medel till anskaffande deraf; till bestyrkande af hvilket förhållande motionären åberopat ett motionen bilagdt utdrag af det med södra Finskoga kapellförsamling vid utlyst sockenstämma den 28 November sistlidet år hållna protokoll, innehållande, bland annat, att af de 14S barn, som församlingen egde inom skolåldern, knappast en femtedel bevistat skolan och större antalet af dessa blott några få veckor af den stadgade skoltiden, hvilket härrörde derifrån, att barnen om sommaren sysselsatte sig med vallgång och det ej funnes husrum, der barnen om vintern i något större antal kunde vara tillsammans för att erhålla undervisning; att det således vore nödvändigt, att skolan förvandlades från ambulatorisk till fast, så att ett större antal barn, den tid efter jul, då alla barnen vore från valltjenst återkomne, och medan något matförråd ännu hos föräldrarne funnes i behåll efter höstens skörd, kunde erhålla den undervisning, de om sommaren måste försumma, samt att församlingen icke egde förmåga att bekosta uppbyggandet af skolhus till en sådan skola; och har motionären, under åberopande af nämnde protokolls innehåll samt det deruti motionären gifna uppdrag att för ändamålet begära understöd af Rikets Ständer, föreslagit, att Rikets Ständer mätte anslå en summa af 1,000 r:dr b:ko till understöd för uppbyggandet af ett skolhus i södra delen af södra Finskoga kapellförsamling.
Sedan Stats-utskottet ansett nödigt att gemensamt med Allmänna Resvärs- och Ekonomi -utskottet behandla denna fråga, hafva Utskotten sammanträdt och tagit densamma i öfvervägande.
Prot. 1847 och 1848, 4 Sami. 2 Afd. 18 Häft. 1 2 Stals- samt Allm. Besv.- och Elcon.-Ulskollens Utlåtande, R:o 70.
Vid besvarandet af denna motion få Utskotten först fästa uppmärksamheten vid 3 § af Kongl. Maj:ts nådiga stadga om folkundervisningen i riket den 18 Juni 1842, deri föreskrifves: att hvarje skoldistrikt åligger anskaffa och underhålla Ijen— liga rum för de folkskolor, som inom distriktet finnas eller blifva inrättade; samt att i kostnaden härtill alla inom distriktet boende skola deltaga, efter de grunder, som inom orten följas i fråga om kyrkobyggnad, så framt ej annorlunda derom öfverenskommes.
Från detta stadgande anse Utskotten undantag ej böra göras, utan de mest talande skäl.
Hvad södra Finskoga kapellförsamling beträffar, så ehuru de i ofvannämnde sockenslämmo-protokoll anförda omständigheter synas utvisa, att folkundervisningen inom församlingen ej fortgår på ett tillfredsställande sätt, och att en orsak dertill kan sökas uti brist på fjenligt skolhus till en fast skola, så är dock detta förhållande ej så utredt eller styrkt, att Utskotten ensamt på motionärens framställning kunna grunda ett tillförlitligt omdöme i frågan, serdeles då vederbörande stifts-styrelse ej derom afgifvit något yttrande, likasom Utskotten ej heller kunna bedöma, huruvida en fast eller ambulatorisk skola må vara för folkundervisningens behöriga framgång inom denna del af församlingen mest tjenlig.
I anseende härtill få Utskotten tillstyrka, alt ifrågavarande motion ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändring af nuvarande sältet för Presterskapets aflönande, Biskops-embetenas indragning m. m.
Uti serskilda hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln väckte motioner, som blifvit till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterade, har herr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolf, föreslagit, dels att Rikets Ständer måtte besluta, »att det »beskattningssätt, medelst tionde och andra gåfvor», som hittills egt rum, för att anskaffa tillgång till presterskapets aflöning, måtte upphöra, samt medel dertill beredas genom en, efter hvars och ens uppskattning efter egendom, förmögenhet, rörelse, eller tjenst, till Stats-kontoret ingående bevillning, hvaraf borde till stiftsstyrelserna qvartaliter utbetalas presterskapet anslagne löner, hvilka skulle bestämmas efter uppskat - Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Ulskoltens Utlåtande, N:o 71. 3 tad inkomst af dess boställen samt innehafvande penningelöner; och dels, att, i man af inträffande ledigheter, biskopslönerna måtte indragas samt användas för undervisningsverken.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet ansett nödigt alt gemensamt med Stats-utskottet behandla dessa frågor, hafva Utskotten sammanträdt och tagit desamma i öfvervägande.
Vid besvarande af ofvannämnde motioner, få Utskotten fästa uppmärksamheten dervid, att Allmänna Besväis- och Ekonomi-utskottet afgifvit yttrande öfver motioner i enahanda frågor, genom utlåtanderna N:ris 68 och 102, angående Biskopsembetenas indragning, samt N:ris 96 och 117, angående presterskapets aflöning, och att således dessa utaf herr Munck af Rosenschöld väckta frågor redan utgjort föremål för Bikets Ständers pröfning.
Vid detta förhållande tillstyrka Utskotten, att herr Munck af Rosenschölds omförmälda motioner ej må föranleda till någon Bikets Ständers åtgärd.
JfS 7L Ank. till Exp.
Utsk. den 17 Aug., kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning, af vackt förslag att hvarje moderkyrka och annex i riket må förpligtas inlåsa ett exemplar af den Psalmhistoria, som af Komministern Johan Willhelm Beckman utgifves, under titel »Den nya Svenska Psalmboken, framställd uti försök till Svensk psalmhistoria».
Uti serskilde hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Presteståndet väckte motioner, hafva herr Tham, S. M., samt herr komminister
Delin fästat uppmärksamheten vid det af komministern J. W. Beckman under bearbetning varande samt till en del på tryck utkomne arbete, under litel: »den nya Sven»ska Psalmboken, framställd uti försök till Svensk Psalmhistoria», samt derjemte anfört, att de delar, som af arbetet utkommit, vittnade om vidsträckt forskning, noggran undersökning, redig och klar framställning samt uppdagande af en mängd inom fäderneslandet förut ej kända litterära och kyrkliga, serdeles liturgiska förhållanden; att detta arbete, som af Kongl. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien serskilde gånger blifvit på det mest fördelaktiga sätt förordadt, för dess fullständighet och kritiska behandling egde ett stort värde, och vore af serdeles betydelse för 4 Stats- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 71. svenska kyrkan, som genom detsamma skulle finna en förut saknad reda på det verkliga ursprunget och den fortgående utbildningen af sina andliga sånger; att likväl detta arbete, ehuru innehållande värderika föremål äfven för den lägsta bildningsgrad, endast kunde påräkna en ringa afgång, emedan det för sin vidd komme alt falla sig nog dyrt; att visserligen, till underlättnad för komminister Beckman vid arbetets utgifvande, Kongl. Maj:t bifallit, att derutaf skall för statens räkning inlösas 24 ark af 200 exemplar efter 4 sk. brko arket, men att denna uppmuntran icke vore tillräcklig, enär för hvarje häfte han sjelf af egna medel måste tillskjuta och ligga i förskott för ett belopp af minst 333 r:dr 16 sk. tuko, oberäknadt ersättningen för de omnämnde 200 exemplaren; och hafva motionärerne, för att befrämja utgifvandet af ifrågavarande arbete och förekomma dess afbrytande, föreslagit, att hvarje kyrka i riket måtte inlösa ett exemplar af detsamma, hvilket förslag motionärerne ansett desto hellre böra vinna bifall, som man nyligen icke tvekat att förorda en sådan åtgärd i afseende å en Psalmbok, åtföljd af en med siffror tecknad koral, hvars åstadkommande erfordrat högst ringa möda, och hvars ändamålsenlighet vore ganska problematisk.
Utskotten, till hvilka ofvannämnde motioner blifvit remitterade, hafva tagit desamma i öfvervägande samt få sitt utlåtande derom nu afgifva.