Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
RättegångsBalken blott varit, och efter Utskottets tanka endast hort vara, att afhjelpa de olägenheter, sorni sednare tider derigenom uppstått, att Allmogen börjat anse Nämndemanna-befattningen, i anseende till flere thy åtföljande skyldigheter, besvärlig, och icke velat densamma godvilligt sig åtaga, hvadan bestämda stadgauden om sättet och ordningen för valen, samt skyldigheten, att under vissa år i Nämnden qvarstanna, funnit nödige; utan att man i förtid åsyftat en förändring i UnderRättens eller Nämndens organisation, som, efter Utskottets tanka, på ett mindre tjenligt sätt skolat ingripa i hvad det nya Lagförslaget härom i ett sammanhang framställt.
Utskottet anser sig sålunda hafva tillräckligen besvarat de anmärkningar, som äro utom sjelfva det förslag, hvarom Betänkandet handlar, och förblifver hufvudsakligen vid sitt förra yttrande, utan att kunna godkänna de skäl Herr von Hartmansdorff anfört för den, Utskottets Betänkande vidfogade särskilda mening, att Domhafvariden icke borde uteslutas från allt inflytande eller del i Nämndeman1, valet.
Men då, i anledning af Herr Ehrenborgs anmärkning vid de i Kongl.
Maj:ts icoo lagutskottet; Betånlitinden.
Nådiga Proposition nyttjade uttryck Bosatte Bönder och sorn hafva Hemman, ordalagen skolat undergå eli förändring till vinnande af mera bestämd tydlighet, och ofver l äggningar i anledning deraf uppstå tt, liar Utskottet stannat i arne alternativer, hvarvid Ridderskapet och Adeln , samt BorgareStåndets Ledamöter, i enlighet med hvad hittills varit brukligt, samt då på vissa Orter jorden till större del eges af Adel och Ståndspersoner, samt till och med hela Församlingar finnas , der ingen Bonde sjelf eger det hemman han bebor, föreslagit att, till förekommande af all misstydning, det tillägg finge ega rum vid 4 Mom. i omförmälde §., att: sd väl de Bönder, hvilka innehafva Hemman under jryttjande, som egande rätt, äro behörige att deltaga i valet och kunna till Nämndeman väljas och ege hvar Bonde lira röst j ehvad han större eller mindre hemman häfver etc.
Hvaremot Preste- och BondeStåndens Ledamöter, med afseende på det oberoende, som för Nämndemännen i egenskap af Domare vore nödigt, ansett att i de berörde §. nyttjade uttryck af Bosatt och hafva hemman borde förändras till bofast och eger hemman samt 4 Morn. få följande lydelse: Endast de Bönder, som hafva hemman under egande rätt, äro behörige att deltaga i valet och kunna till Nämndemän väljas, och ege hvar Monde lika röst, ehvad iian större eller mindre Hemman eger etc.
Lagutskottets Betinkanden. löör Slutligen liar Utskottet, i anledning af anmärkt nödvändighet, att hvarje Härad horde i vissa NämndemansDistricter indelas, trott sig böra tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det i sammanhang med påbjudandet af den nu föreslågne Lagförändringen, Kongl. Maj:t äfven täcktes förordna, att Tings- och HäradsRätterne böra hvar för sig, sedan Tingslagets eller Häradets Invånare blifvit hörde, och med afseende på hvad af dem kan varda andraget, så regleras, att skyldigheten för visse Socknar eller delar af Tingslaget eller Häradet att utse Nämndemän, blifver bestämd; dock utan att någon föreskrift härom komme att i sjelfva Lagförslaget inflyta.
Hvilket allt till Riksens Högloll.
Ständers beprofvande öfverlemnas.
Stockholm den i5 Augusti 1823.
Ankom den 1 Sept 1823.
Betänkande, i anledning af flere gjorde motioner, rörande Utmätning och försäljning af fast egendom, vi. m. 1002 LnpJtskotttts Bitänknndm.
I detta ämne hafva följande Motioner blifvit till Lagutskottet remitterade, nemligen : Af Högloft.
"Ridderskåpet och Adeln, Herr P.
Lagerhjelins Memorial, deruti yrkas, att aå List egendom tages i mät för skuld, bör auction derå genast kungöras, samt en Månad, högst sex Veckor efter utlysningen ovillkorligt för sig gå, till hvad pris, som erhållas kan, utan afseende på det i värderingen åsatte värde, hvilket stadgande, i händelse det bifalles, torde böra taga sin början Tvänne år efter det Kongl. Majrt i ämnet fattat Nådigt beslut: samt den del af Herr Grefve C. G. Härds, den 21 sistl.
Februarii, afgifne Memorial, som innefattar förslug, att, der fastighet uppgifves till gäldande af Domfäst skuld, eller densamma på grund af inteckning skall utmätas, någon värdering icke erfordras, utan utmätningen må verkställas efter uppskattningsvärdet och Auction förrättas tre månader efter kungörandet, samt försäljning vid första Auctiolien ovilkorligen ske, så vida icke fordringsegaren och närvarande öfrige inteckningshafvare medgifva anställandet af ny Auction, hvilken, 0111 den blifver af nöden, skall hållas en Månad efter kungörandet; äfvensom Lagutskottets Betänkande»* 1003 äfvensom då lös egendom är utmätt» densamma må vid första Äuctionen försäljas, derest icke fordringsegaren sjelf äskar
By tt »utrop* hvarjemte Motionäiren vill, att i hegge fallen minst en Månads anstånd med betalningen skall lemnäs köpare.
PresteStåndeb.
Herr Biskopen Doctor af Winguedlis Mefnorial, deruti anmärkes-, att den snäbIra farten vid iitbekömmande af *én pi skuldsedel grundad fordran, Och shäökgångén vid utsökandet af i 11 tecknad fordran äro hUfvudorsäker livärföré Capital er blifvit ryckte ifrån produetive NäringaVne j till afhjeipande hvaraf Herr Biskopen af anförde skäl föreslår’, att med ändring af Kongl.
Förordningen den 19 Maji iy56, förklaringen den 22 Februarii 1770 samt visse delar af Förordningen den '28 Junit .1798', Uiå stadgas; ätt ingen Cäutiohist får lagsöka*, utan att Lagsökning föregått hos Imfvndgäldenären; och det visat sig» att tillgång till betalning hos denne icke finnes för hela eller en del af fordringen, dock att Cautionisten får reservations-vis knifvas och qvarstad beviljas å dess lösa-, eller inteckning i dess Fasta egéndorn för liela summan ; att med antagande hufvudsakligen af LagCömmitteens förslag i 3 LagUtskottets B el änkan den, 64 loo 4 LtgUtskottttt Betånkandtti•
HandelsBalken, må föreskrifvas, att med bibehållande af Borgenärs i 4 Cap. 12 §•
UtsökningsBalken stadgade rätt, enär flere förbundit sig betala en för alla och alla för en för fulla gälden, att söka betalning hos hvilkendera lian helds t vill, bor, i fråga om deras rättighet emot hvarandra, en af dem ej ega att hos hvar af de öfrige utsöka mera än dess del efter hufvudtalet, der ej brist hos någondera yppas, i hvilket fall den mellan alla de öfriga skall lika fördelas; atti det fall Borgenär låtit en af de Gäldenarer, som åtagit sig ansvarighet för fulla gälden, sitt namn under Skuldehrefvet utplåna, eller eljest från sådan ansvarighet qvitt blifva, Borgenär ej skulle ega rätt, att af hvar af de öfrige Gäldenärerne fordra mera än dess del efter hufvudtalet; att ingen skuldsedel må ställas till Inlieliafvaren, och att, vid öfverlåtelse af Skuldebref, som är stäldt till viss man eller ordres, dell persons namn bör utsättas till hvilken sådan öfverlåtelse sker, på det Gäldenären må känna sin fordringsegare och med honom före ett plötsligt kraf, kunna öfverenskomma; att den senfärdiga värderingen å i mät tagen intecknad fastighet afskaffas, och taxeringsvärdet af PröfningsCommittéen gilladt i stället antages; att om Fastigheten ej å första auctionen säljes för taxeringsvärdet, den ovillkorligen skall säljas vid andra auctionen om någon af ^agVtskotteti Det Mandrill IOO5 deni, sorn hafva utmätnings-resolutiou sådant askar* Af Hederi).
BondcStåndct.
RiksdagsFullmägtigen Olof Månssons från Blekinge Län Memorial, innehållande, att då hvarken uti allmänna Lagen eller någon sedermera utkommen Författning finnes något förbud mot utmätt fastighets försäljning under värderingssumman, på första eller andra utmätnings-auetionen, men allmänna praxis antagit detta såsom vöre det verkligen föreskrifvet; så yrkar Motionairen ett bestämdt stadgande, sornupphäfver den allmänna villrådigheten, om hvad Lag oell
Rätt i detta fall år, samt RikdagsFulhnägtigen jonas Nilssons_» från Carlstads Län, Memorial, der med flere af Ståndets Ledamöter sig förenat, och hvaruti föreslås: 1:0
Att vid utmätning för skuld af fast egendom, dess af föregående årets TaxeringsCommittee äsatte
Värde måtte såsom värderingssUmma antagas, a:o att då värdering således skulle kunna undvikas, vederbörande Fjerdingsman och Nämndemän må uppdragas att verkställa utmätningen, 3:o att itär Gäldenärens fastighet i värde öfverstiger skulden, endast så Stor del bör Säljas, som svarar emot det som skall gäldas, i händelse åbo å återstoden kan vara besuten, 4:o
Att uLmätt egendom ej må säljas under värde - ioq6 LagUtskottets Betånkandtnl ringssumman förr an tvenne
Auctioner äro hällne» hvarmed ej får utdragas öfver ett år; men att Pantegaren å tredje Auctionen må egå att för nämnde summa låta inslå egendomen för sin räkning; äfvensom enahanda rätt må vara honom öppen å de tvänne föregående Auctionerne, om Gäldeiraren det medgifver; 5:o att på lika sätt hör förfaras, när intecknad t Capital eiler Ränta derföre ntsökes, eller Borgenärer Sälja ConcursMassas fastighet; desse sednare dock obetaget att dessförinnan och sedan en Auction är hållen, sälja Fastigheten bäst de gitta, med vilkor likväl, att i Liqvid godtgöra Gäldenaren skillnaden, i händelse den för yttras under värderingsSumman; 6:0
Att då egendom ej eller å tredje Auction kunnat försäljas till värderingssumman', den ä eli tvenne Månader derefter ytterligare anstäld Auction, bör till hvad pris heldst föryttras, med skjddighet för Gäldenaren att af annan egendom fylla bristell, i fall sådant sig yppar, 7:0
Att det hädanefter som hittills må vara Gäldenaren öppet, att välja A 11ctronsstället ; 8:0 Att ExecutionsBetjentes arfvoden matte nedsättas och de undfå betalning för alla sina förrättningar vid, en utmätning, allenast såsom för ett mål, Och 9:0 ätt förandradt stadgande angående rättigheten att bysätta Gäldenär måtte meddelas.
AAd granskning af dessa Memorialer och de skäl, som för de tillstyrkte stad - lag Utskottets Betänk,inden1. ganderne blifvit anförde laar Utskottet funnit Motionairerne egentligen åsyfta, att genom förbättrade ExecutionsFörfattningar, bereda mera förtroende man och man e-i mellan uti allmänna rörelsen, och att i synnerhet fästa detta förtroende vid den Säkerhet Gäidenärs fastighet erbjuder fordringsegaren.
De fleste af bemälde Motionairer hafva instämt i det yttrande, att Jordegare och Näringsidkare skola befinna sig i största penningeförlägenhet, och att det skall vara svårare för dem än andra Medborgare-classer, att erhålla lån, och flere hafva förment, att den långsamhet, sorn, enligt ExecutionsFörfattningarne eger rum vid Fastighets utmätning och försäljning i betydlig mån härtill bidrager; hvarjemte Herr Biskoppen af Wingårdh trott sig lin-, na en ytterligare orsak för denna olägenhet i tillåtelsen, att utfärda Skuldebref till Innehafvare!!, samt den vidsträckta rättighet fordringsägare på grund af dessa, dels kan utöfva emot Gäldenärer, dels ock har sig förbehållen emot Löftesmän, hvilka borgat såsom för egen skuld; hvaremot RiksdagsFullmägtigen Jonas Nilsson, med uppmärksamheten fästad mera på nu varande förlägenhet och medlen att för ögonblicket hämma dess skadliga verkningar, än på sättet, att för framtiden undanrödja anledning dertill, föreslagit stadganden, som skulle försvåra Borgenärs rätt, att Utbekomma sin fordran genom utmätning och försäljning af Gäidenärs fasta egendom, jooS LagUtshottets Betänkande», Om, efter Utskottets öfvertygelse, det.
A ena sidan bor medgifvas, att svårighet till
Låns erhållande mot Fastighetspant, i betydlig man härleder sig derifrån, att Borgenär då betalning å förfallodag litell lifver, icke utan omväg och längre tids utdrägt, kan ur sådan pant i utmätnings» väg åtkomma sin fordran, och Fordrings» egares anspråk på nödig rättelse härutinnan med skäl påkallar Lagstiftarens uppmärksamhet, lära, A den andra, rättvisa och billighet emot Gäldenäien fordra, alt bans fasta Egendom, ofta af betydligt värde, icke underkastas enahanda utmätnings» oell försäljningsvillkor sorn de obetydligaste Lösörepersedlar, utan att så beskaffade formaliteter dervid iagttagas, hvarigenom både närmare och mera aflägsna Speculan» ter underrättas om Egendomens beskaffenhet och den blifvande försäljningen, samt genom den salunda beredde täflan flere köpare emellan, Gäldenärens allt för stora förlust, utan förnärmande af Fordrings, egarens rätt, förekommes.
Med desse Asigter, och då Taxeringsvärdet endast har afseende på Fastigheters relativa förhållande till hvarandra för bestämmandet af den Bevillning, som från hvarje Landsort, till fyllande af Statens större eller mindre behof bör utgå, och berörde värdering, både uti princip och verkställighet, icke erbjuder enahanda tillförlitlighet, som den, hvilken hittills i Utmätnings ärender blifvit iagttagen, såsom grundad på allmänna Lagbestämmel - Lagutskottett BetHnkandenJ 1009 ser, finner Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon förändring i hvad redan är stadgadt både om tiden för Auctionens utlysande och värdering å i mät tagen fastighet, helst, enligt hvad Utskottet antagit, samma värdering iqke blott afser en värde-Summas bestämmande, utan äfven en säkrare vägledning för Speculanters omdöme genom Egendomens beskrifning tili beskaffenhet, förmoner och Utskylder, än som för mera aflägse boende kan vinnas, antingen genom audre personer, efter obestämd beräkning, meddelte upplysningar, eller en på stället hastigt och ofta blott ytligt inhämtad kännedom; Men Utskottet tror deremot, att Borgenärs och Gäldenärs inbördes förhållande i afseende på ett skyndsamt tillfredställande af den förres fordrings anspråk, och den sednares ovilkorlig^ betalnings skydighet, torde blifva till ömsesidig fördel och säkerhet närmare bestämdt, genom de föreskrifter, angående fast Egendoms utmätning och försäljning, Utskottet nu går att föreslå.
Dervid har det icke undfallit
Utskottets uppmärksamhet:
Att , ehuru Kongl.
Förordningen den 27 April 1810 föreskrifver, att värdering å Fastighet skall vid sjelfva Utmätnings tillfället af Förrättningsjnannen verkställas, saknas likväl stadgande derom, att Auction genast derefter och utan afseende på den nya värdering, sorn kan komma i fråga, bör utlysas, folo LagUtsfottets
Betänkandenl livilket likväl utan förnärmande af Gäldepärens rätt och med besparande af lids*, ■utdrägt bör kunna ske,, enär den tid af fre Månader från utmätnings till
Ane trons, dagen räknad, Utskottet här ofvan, på upptagne skjäl ansett böra bibehållas.* lemnäs tillräckligt rådrum för Domaren* att värderingen så tidigt verkställa, att Jnstrumentet deröfver före Au.ctionen kan, Gätdenären, tillställas:
Att oaktadt hvarken, 1734 Ars Lag eller någon sedermera ut--, lommen författning lägger något hinder i vägen för en utmätt
Fastighets försäljning ■vid första
Ane t ion en* ehuru det derå gjorde anbud icke uppgår till värdering,s-sum-, anan; det likväl i de fleste Orter, såsom gällande praxis är antagit, att Försäljning under värderingssumman icke. anses böra ega rum, förr än Egendomen minst å tven-. ne Auetioner blifvit förgäfves för samma Summa utbjuden:
Att fördröjande med försäljningen i detta fäll* intill tredje Ane-, tonen förorsakar onödig tids utdrägt och. oskäligt uppehåll af Fördiings-egarens betalnings rätt, men att en ovilkorlig föreskrift om utmätt fastighets försäljning vid första Auctions-tillfället, utan afseende i beloppet af derå gjorde anbud, icke billigt lärer kunna förenas med en öfve »klagad a.lfmänn förlägenhet och en deraf Uppkommen , af erfarenheten vitsordad brist på täflan, emellan vederhäftige köpare; hvarföre ock Utskottet, för sin del, ansett en medelväg böra sökas, sorn för - LagJJtsJiottets Bct&nkanicn. leii likar de ömsesidiga anspråken; och ändteligen: att sedan Allmänheten, genom kungörelser till första Auctionen på sätt Utskottet här förut tillstyrkt, blifvit derom underrättad, att Egendomen är under Försäljning samt Spekulanter derunder haft tillfälle, att både af värderings Instrumentet och genom andre utvägar förskaffa sig nödig kännedom om Egendomens beskaffenhet, och bereda sig till dess inköp, efter Utskottets tanka en vida korrtare tid för andra Auetionens hållande kan utsättas, enär dermed endast bör åsyftas nödigt rådrum för Auctions-dagens kungörande, men Författniugarne derom likväl icke innehålla något stadgande.
På grund hvaraf och till undanrödjande af de olägenheter vid utmätning och försäljning af fast Egendom, hvartill ofvan anmärkte bristande eller obestämde föreskrifter föranleda, får Utskottet till Riksens Högloft.
Ständers antagande vördsamt föreslå, att genom allmän författning måtte stadgas: 1:0
Enär fast Egendom blifvit utmätt, och i den ordning Kongl. Förordningen den 27 April 181 o stadgar, af Utmätnings mannen beskrifven, samt Gälden är en yttrat sig om försäljningsstället, skulle uppå anmälan af den ExecutionsBetjent, som förrättningen verkställt, kungörelse till Auction genast i vanlig ordning af Konungens Befallningshafvande Utfärdas, utan hinder deraf, att Gäldenär io 12 LngUtskotttts Bttnnkanien, sökt ny värdering, på sätt ofvanberörde Kongl. Förordning utstakar, 2:0
Domaren åligge, att då ny värdering af honom äskas, företaga densamma så tidigt, att Gäldenären vid Auctionen ka 11 vara försedd med Instrumentet deröfver.
Domaren af andre Ämbets göromål hindrad att värderingen så skyndsamt verkställa, meddele han Gäldenären derom genast sin till vederbörande IlofRätt stälde anmälan, på det Gäldenären, med bifogande deraf, må om annor Dom» mares Förordnande i samma HofRätt kunna göra ansökan, 3;o Bjudes å första Auctionen Värderings Summan eller derutöfver, rrarde Egendomen försåld, utan afseende på det större eller mindre antal närvarande Speculanter.
Sker å färsta Auctionen ingen försäljning, skall ny Auction hållas Sex Veckor derefter , hvarom
Auctions för» rättaren genast bör på stället meddela underrättelse, äfvensom honom åligger, att 0111 kungörelser till denna andra Auction på ofvanförmäldte sätt föranstalta så tidigt, att de samma kunna i Länets Kyrkor varda uppläste minst Fjorton dagar för Auclionsdagen.
Blifva flera Auctioner nödige, förhålles med tiden och deras kungörande på enahanda sätt. 4:q
Vid andra Auctionen skall, med iackttagande af föreskriften i 5 Cap. 4 §•
Utsöknings Balken, att utrop ej må ske då allenast få äro tillstädes, Fastigheten Lagutskottett Betånkanåen, ovilkorligen försäljas till elen mestbjudande, ehvad hans bud är till beloppet större eller mindre, så vida ej Gäldenären och samtlige fordringsägarne annorlunda åsämjas.
I afseende på tredje och följande Auctionev vare Lag samma.
Alt utmätt Lös Egendom bär vid första Auctions tillfället afyttras utan afseende å högre eller lägre anbud, enär Speculanter dervid komma tillstädes, och att flere hemman eller lägenheter , än som svara mot gäldeu eller för densamma blifvit intecknade, icke böra gå i mät,, derest de icke utgöra en sammanslagen Egendom som ej kan styckas, är i Utskottets tanka en gifven följd af derom redan i Lag och Författningar gällande föreskrifter, äfvensom med tillämpning af hvad förut är anfördt och tillstyrkt, Utskottet hvarken kan godkänna de af RiksdagsFullmägtigen Jonas Kilsson föreslagne åtgärder, hvarigenom utmätnings försäljning af fast Egendom skulle försvåras och få en långsammare gång, eller skäligen tillstyrka bifall till Herr Grefve
Hårds förslag om förlängning af betalningstiden för köpare af Gäldeuärs å Utmätnings Auction försålde Egendarm från fjorton dagar till En Månad, så vida det åsyftade ändamålet, en skyndsammare realisering af Gäldenär» tillgångar för godtgörande af Borgenärs kraf, såmedelst ytterligare skulle motverkas, utan att för en omtänksam och redbar köpare vara af synnerlig vigt, eller för en o - Lagutskottets Betänkaniittt. säker och mindre vederhäftig bereda stor-* re utväg till KöpeSnmmans upplåning, hvartill hägge i öfrigt under Anslagstiden äga nödigt rådrum.
Enär "Utmätningen af' Gäldbunden» Mans Fastighet, tillhör Kronobetjeningen såsom tjenstepligt ooh Beskrifning och Värdering å Egendomen äfven vid Utmätnings -.tillfället bör verkställas, hvilken förrättning, då den skall tjena håde till fullständig vägledning för köpare och rättelse vid derpå följande ytterligare Ämbets-åtgärder, och följakteligen påfordrar större sakkännedom, än som hos Nämnde-, och Fjerdingsman i Allmänhet kan påräknas, samt Krono betje ningens tillkommande daatractamente och resekostnads er O , , sättning, i och för dessa förrättningar, t jemförelse med Varupriser och öfrige förhållanden, icke lärer tåla någon nedsättning till beloppet, ooh redan utfärdade Författningar innefatta både nödig oell bestämd cmitroll, emot missbruk vid beräkningen af slika arfvoden, anser Utskottet RiksdagsFullmägtigen Jonas Nilssons äfven härom i dess Motion gjorde framställningar, icke förtjena afseende.
Beträffande slutligen Herr Biskopen af Wingårdhs yrkande, dels om antagande hufvudsakligen af LagCommitteens
Förslag i 3 Gap. HandelsBalken, rörande så väl Fördringsegares rättighet emot Borgenär, som desse senare» ansvarighet för skulden sins» emellan, dels ock oin förbud emot utfär - LngXJtskotttts Eetrinkfimlcti, I015 dan de af Skuldebref sill Iiineliafvaren, och endossering af förskrifniiigar ställde till Viss man eller Ordres, annorledes un ge* norn Utsättande af den Persons namn, till hvilken Öfverlåtelse!! sker; Så ock dä be» rörde Lagförslag står i sammanhang med, beli förutsätter flere andra af Cornmitteen föreslagne ändringar i medborgerliga Hults* förhållanden, jemte en förändrad Hätte» gångsordning, hvarigenom Borgenärs rättigheter i annan väg äro afsedde; oell eli rättvis tillämpning af nu gällande Lagar ■Vidberörde Rättsfrågor, hufvudsakligen.lern* ilar enahanda resultat med dem Herr Biskopen åsyftat, utom då Borgen är ingången såsom för egeii Skuld, i hvilket fall
Börg esmäinlen under den tid halis Borgen är gällande, frivilligt satt sig i alldeles enahanda beroende och Förhållande till Fordringsegaren, sorn Gäldenären sjelf, Fördenskull, enar ytterligare nied Utskottets Öfvertygelse instämmer, att hvarje Lag, sorn åsyftar inskränkning i Medborgares fria användande af deras Credit, på Sätt dem tjenligast synes, för vinnande af åsyftade ändamål, icke stödjer sig på Rättsgrund, eller Vid tillämphingeii torde af Allmänna Opinionen gillas, och denna Credit då den egenteligen grundar sig å personligt förtroende, bor Upprätthållas genom den Strängare påföljd för missbruk deraf, gom de af Herr Biskoppeit åberopade Författningar innehålla, anser Utskottet sig sakna gällande skäi till antagande af de för» IOIS LagUtskottets Bctätikandtn. änrlrade Lagstadganden, hvilka Herr Biskopen på ofvanfÖrmälte sätt föreslagit.
Rörande försäljning af ConcoursiViasSaS fasta Egendom, samt rättighet att Gäldenär bysätta, har Utskottet meddelat yttrande i sammanhang med de öfrige i desse ämnen afgifne och till Utskottets handläggning ö (Verlein nade Motioner.
Detta tillika med någre Ledamöters skiljagtiga yttranden öfverlemnas dock vördsamligeit till Riksens Högloft.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Håg loft. Stånders Lagutskott den 8 Julii 1823. S. D, Justerades Betänkandet rörande flere Motioner örn utmätning och försäljning af fast Egendom; Hvarvid Ledamöterne af Bondeståndet anmärkte, att de med bifall till Herr Grefve Hårds Memorial, ansågo En Månads betalningstid böra beviljas vid fastighets försäljning på Utmätnings Auction.
Ex Protocollo, Joh. Jac.
LagUtskottett Retånkanden, 10x7 JN:o x5cp Ankom cL 1 Sept* 1823* Betänkande ofver väckt fråga om befrielse för Rikets Ständers Bank ifran skyldigheten att t Concurser och Års-procla?na bevake sine etnot Lös pant ägande fordringar.
Sedan Bankens FiscalsÅmbete uti Memorial af den 22 sistlidne Julii fästat Höglofl.
BancoUtskottets uppmärksamhet på angelägenheten af en Lagförklaring, hvarigenom Banken kunde blifva bestämdt befriad från skyldighet, att i Concoursers ÅrS-proclama, bevaka sine emot Lös pant ägande fordringar, i annat fall, än då Banken ansåge panten otillräcklig och för bristen ville hålla sig till Låntagarens person och öfriga Egendom, samt BalicoUtskottet med öfverlemnande af detta Memorial till Riksens Höglofl, Ständer, uti skrifvelse den 24 1 samma månad, ansett eii bestämd förklaring Öfver nu gällande