Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dermed följer för Decimalfördelningen ingen förmån, men deremot skulle den gamla och nya tunnans olikhet föranleda stor oreda och förvillelse uti all slags redan stadgad afrad- och ränteberäkning, en mängd nya uträkningar blifva nödvändige, och alla nu bruklige målkärl obrukbara.
Några
Decimalmultipler (mångdubblade delar)af fot, tunna, kanna och centner finnér Utskottet, lika med Kongl. Akademien, icke vara af nöden.
— Famn, aln, ankare, oxhufvud, åm, packtunna, skeppund, m. m., må efter hvarje enskilds behag och vana beräknas, men utan att ingå eller få nyttjas uti allmänna statsmåttet.
Packtunnor, med deras hitintills bruklige underdelningar och multipler, kunna anses och nyttjas, sora krönta förvaringskärl, men böra ej i egenskap af målkärl antagas.
Prot, 1S23, Q-.äe
Sami N:r 3o, 466 Eesv. och Ekon.
BetankanHen.
Då tunnmålet på så mångfalldigt sätt ingår uti allmänna hushållningen, har Kongl, Akademien icke ansett sig böta föreslå dess bortläggande, men framställer, såsom ett alternativ, ett annat system för torrvarumått, hvarigenom tunnan, såsom målkärl, skulle försvinna.
Enheten till detta system blefve (Huben af en fot, lika med 10 kannor, och en kanna, sorn förut, lika med IDo Cubiktum.
Den fordna tunnan blefve lika med 6 Cubikfot och 3 kannor, samt kunde följaktligen ganska lätt reduceras till det nya målet.
De af detta mätningssätt härflytande fördelar, hvilka Kongl. Akademien i sin vidd uppfattat och anvisat, äro hufvudsakligen: i:o Enheten för detta mål blifver Cuben, af längdemåttets enhet, nemligen foten, som, vid Cubiska målkärls justering, hvilken följaktligen kan nästan af en hvar controlleras, ger en stor lättnad. 2:0
Utgör torr- och våtvarumålet ett fullkomligt sammanhängande system, med inbördes, till sina minsta bråk, commenéurabla delar, hvilken stora fördel annars går förlorad. 3:0
Kan vid de små afdelningar af kappen, hvartill gärdgifvare, enligt jordböckerna, debiteras, närmare och intill de minsta de - BeSi)> Och Ekon, Utsk.
467 lar, mätas med det nya målet, än med det gamla. 4?
Är reducticnen till det nya målet vida lättare än ifrån kappar till mått, då den får ske uti kannor och dess afdelningar, hvarvid folket förut redan är invandt. 5:0 SexCubikfot inträffa emellan en struken
Och rågad tunna, samt utgöra en lagom mansbörda, och 6:0
Kan ahmärkningen ske med ringare antal ifyllningar och ihällningar* Härtill kan läggas ännu en vinst, deh Kongl.
Akademien ej upptagit, att derigenom försvinner det ofvahfore föreslagna nya måttet eller hundradedelen af fen timna, som då icke behöfves, enär kannan hat sin gifna underdelning: Cubiktttm.
Så manga fördelar, säger Kongl* Akademien, förtjena ali uppmärksamhet*
Hon bär föreslagit detta mätningssätt i andra rummet, ej för det att Akademien icke sjelf anser det förtjena, att framför alla andra antagas, utan derför, att hon befarar, att nya namn och nya mål, ehuru af val kända qvantiteter, möjligen kunde medföra någon ting motbjudande för deras antagande hos dem, sorn icke närmare eftertänkt detta ämne* Utskottet kan icke annat an förena sig med Akademien uti detta yttrande.
Fördelarne äro så obestridliga, att de falla hvar och en i ögonen.
Utskottet tror äfven, ätt med tiden tunnemålet säkert kommer 468 Besv. och Ekorii att förvandlas uti cuhikfot.
Men Utskottet vagar icke för närvarande tillstyrka detta antagande, af fruktan, att den första brytningen blefve för stark, enär så mycken annan förändring, som af högsta nödvändigheten påkallas, nu skall införas.
Sedan foiket hunnit vänja sig vid de nya måtten och mätningssätten, skall, efter Utskottets fulla öfvertygelse, öfvergången till Cubikfotsberäkningen lättast beredas och följaktligen i framtiden tjenligare kunna införas.
Slutligen bör Utskottet icke obemälå lemna en anmärkning, ehuru af mindre vigt.
Då de föreslagna orden T limming och Foting äro nya och således alldeles okända, böra de uti en blifvande stadga, tili förekommande af misstag och möjelig förvillelse, alltid förklaras genom de tillsatte orden Cubiktum, Cubikfot.
III:o Beträffande afskaffandet af allt det, som i våra hittills brukliga Matt, Mål och Vigter gifvit anledning till förvillelse och oreda, så har Utskottet ofvanföre vid hvarje särskild afdelning hufvudsakligen upptagit, hvad Kongl.
Akademien föreslagit, och hvarmed Utskottet sig till alla delar förenar.
Men, hvad sättet och medlen för de nya beräkningarnes införande beträfFar „ anser Utskottet,, med anledning af Akademiens anförda motiver, sig böra vördsamt tillstyrka Biksens Höglofl.
Ständer, att hos Besv. och Ekon.
Ucjä.
Betnnkanden.
469 Kongl. Maj:t till
Nådigt antagande hem ställa följande hufvud momen ter. 1:0
En ny författning om Mått, Mål och Vigt blifvör i Nåder utfärdad, som, med npphäfvande af alla föregående, upptager allt, hvad här ofvanföre, i händelse Kongl. Maj:t dertill lemnar
Nådigt bifall, är föreslaget. 2:0
Så snart Kongl.
Maj:t häröfver fattat sitt Höga Beslut, och dess Nådiga Förordning blifvit utfärdad, författas en kort och lätt fattlig beskrifning, om den nya fördelningens bruk och delar, åtföljd af reductionstabeller, så construerade, att all slags reduction kan derefter, utan särskild räkning, uppgöras.
Deraf bör så tillräckligt antal exemplar aftryckas, att en hvar lätteligen och för lindrigaste pris kan ett sådant erhålla, hvarjemte den bör hel och hållen, eller, om detta blifver för vidlyftigt, i sammandrag införas uti Arets Almanacka. 3:0
Förordningens efterlefnad och de nya beräkningarnes införande uti Statens räkenskaper börjas icke förr än uppbördsåret, först efter det, då förordningen utgifves, för att derigenom lemna tid och tillfälle till nödige reductioners verkställande. 4:0
Till förekommande af de gamla måttens bibehållande för långt in i framtiden, såsom ett hälsosamt, men långsamt verkande tvångsmedel till de nyas upptagande, böra justerare efter Statsmålets och Statsvigteus antagande till allmänt bruk icke få kröna 470 Best), och Ekon.
Utsk, Betänkanden, andra Mått, Mål och Vigt, än dem, som der-* uti inbegripas, sålunda: af LängdMåttet, endast Foten och Alnen, fördelad på ena sidan uti Decimaltum, hvarest ock alltid Kröningsstämpeln påslås: Af Tunnan, 50, 25, 20, jo, 5, 2 och 1 Mått; Af KannMålet, alla multipler af Kannan, som önskas, och af dess underdelningar, 50, 25, 10, 5, 2 och », Cubiktum: Af Vigterna, Lödjar af en Centner och dess efter behof och önskan åstundade multipler, samt af dess fördelningar, 50, 20, 10, 5, 2 och l Mark, samt af Orten, ett lika antal af Marken, och af Korn, ett lika antal af Orten, 5:0 Likare, Mått, Mål och Vigter förskaffas efter hand till alla
Län och ställas under LandshöfdingeÄmbetets vård, 6:0
Till undvikande af misstag, böra vid Publique Auctioner, under de första 5 åren efter förordningens införande, Mått, Mål och Vigter utsättas både efter det gamla och nya delningssättet, 7:0 Bruket af Pyndare blifver tillåtet för sådane varors vägning, som nu vägas med Bessman, samt i Bergslagen för Malm, Tackjern och Gjutgods, likasom allestädes vid Torg och Hamnar, till uppvägande af Hö och Halm, med det förbehåll, att modellen till de hädanefter tillåtne Pyndare blir af LandtmäteriContoiret föreskrifven.
Då sådane Pyndare någorstädes äro inrättade till större qvantiteters uppvägning, bör alltid en Besv. och Ekon.
Betänkanden. 471 sats af allmänna Vigter vara till hands, för att dermed, när så äskås, kunna controllera Pyndarens vigt. 8:0 Hvar och en, som tror de flerfalldiga Vigtsorterne, eller de gamla Måtten och Målen, nödvändiga för dess egen beqvämlighet, eller för egna räkenskaper, har full rättighet att använda dem inom sitt särskildta område, i beting med egna arbetare, samt i eget bokförande.
Staten anhefaller icke deras bruk vidare, än så vidt det rörer hvarjes förhållande tili det allmänna, i hvilket fall all beräkning måste ske efter de af Staten antagne Mått, Mål och Vigter.
Slutligen får Utskottet förena sig med Kongl. Akademien derutinnan, att Justering af Mått, Mål och Vigt, förhållandet med PacktUDnors kröning i Vesterbottniske Hamnarne, med flere af de särskilda frågor, som genom åtskillige personers underdåniga ansökningar blifvit väckte, samt öfver hvilka Collegiernes underderdåniga utlåtande medföljer den af Kongl. Majit Nådigst remitterade acten, utgöra alla sådana föremål, hvilkas afgörande fordrar ett föregående beslut, rörande de här föredragne ämnen.
Utskottet tillstyrker derföre Riksens Högloll.
Ständer, att till Kongl. Majlis
Nådiga reglering underdånigst öfverlemna dessa ärender, för att i ett sammanhang med Kongl, Majits Höga Beslut öfver nu gjorde all - 472 Beit), och Ekon.
Betänkanden. manna framställningar i Nåder upptagas och bestämmas.
Särskildt hafva till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet blifvit i förevarande ämne remitterade följande Memorial: i:o Från Högloft.
Ridderskapet och Adeln af Herr König, Joh. A., sorn, utan att inlåta sig i någon slags undersökning, om den gamla, eller någon annan blifvande fördelning, endast i allmänhet yrkar, att, med alla olikheters afskaffande, blott ett och samma Mått, Mål och Vigt komme att gälla öfver hela Riket i ali slags handel.
Och som Utskottet, uti ofvan afgifne utförliga betänkande, utgått från samma synpunct och tillstyrkt, hvad Herr König önskat, lärer något vidare utlåtande öfver denna motion icke vara af nöden. 2:0 Herr Ehrenstam, S. G., framställer Spannmålsmätningen af vida större vigt för Samhället än den rymd, sjelfva Målkärlet kan hädanefter tillegnas, emedan, oberäknade alla andre, kronan, igenom vårdslösa mätningar, eller rättare genom bristande möjlighet, att efter nu gällande method controllera mätningen, lider särdeles stora förluster: enligt bifogade, af allmänna MagazinsDirections KammarContoir vitsordade, förteckningar, hafva dessa förluster, vid sädens träns - Besv. och Ekon.
473 porterande olika orter emellan, för åren 1820 och 1821, uppgått till ett sammanräknadt belopp af 1485 Turnor, 24 kappar, hvilket belopp troligen för 1822 blifvit proportionaliter än större.
Denna så betydliga förminskning tillskrifver Herr Ehrenstam hufvudsakligen den origtiga Mätningen.
Sedan genom anförda exempel utaf erfarenheten blifvit ådagalagdt, huru otillräckliga alla i Lagen utsatta edgångar, plikter, ja till och med kropsstrafE varit, att förekomma missbruk 5 föreslås ett physiskt hinder, som absolut motverkar öfverträdelsen och gör den omöjlig.
Detta uppgifves vara ett väl inrättadt öfver Målkärlet liggande flyttbart galler af träd, som verkar, att Måttkärlet, oberoende af Mätarens godtyckliga handlag, alltid intager lika portion Spannmål.
Sluteligen, och under åberopande af de svårigheter, ja snartsagdt omöjligheter, som åtfölja den ofta föreslagna Spannmålens vägning, uppgifver Herr Ehrenstam, att han, under förväntande på en framtida bättre construction, redan uttänkt, huru ett sådant galler kunde sammansättas, så att det vore svarande mot sitt ändamål, och erbjuder sig att biträda med detta verktyg till den jemna Spannmålsmätningen, när förslaget kommer under någon bestämd auctoritets pröfning.
Under erindran af den urgamla och grundade klagan öfver mätnings-sättets obe - 474 Besv, och Ekon, Utsk, Betänkanden, stämdhet och de tillfällen, det, ej mindre i allmän handel och vandel, än uti kronans uppbörd, lemnar öppna för missbruk och underslef, hvilka lagarne förgäfves skola bemöda sig att alldeles förekomma, anser Utskottet den gjorda uppgiften förtjena all uppmärksamhet och tillstyrker följakteligen Riksens Höglofl.
Ständer, att den samma för Kongl.
Majit i underdånighet framställa, med lika underdånig Önskan, att Kongl. Majit täcktes låta af vederbörlig auctoritet undersöka det uppgifna gallrets beskaffenhet och, om det finnes användbart, i Nåder anbefalla dess anskaffande och bruk på alla allmänna Magaziner, uti öppna Salubodar, samt vid leverering af publike rentor; vid all den ofvan föreslagne undersökning kunde äfven tjenligen utrönas, huru vida några andra anstalter, till förekommande af de allmänt kände missbruk vid mätningar, i afseende på sädens olika packning, kunna uppfinnas, hvaribland må nämnas en, öfver målkärlet anbragt
Strut eller Huf af en bestämd myld.
Denna strut fylles på en gång och öppnas sedan i botten, för att låta säden med jemn fart nedfalla.
Dock är angeläget, att, ehvad slags anstalt som härtill nyttjas, den ej omedelbart må vidröra målkärlet, hvarigenom uti detsamma lättligen kan uppkomma olika skakning, hvilken med ett alldeles lika inål icke låter sig förenäs.
Besvt och Ekon* Utsk.Betänkanden, 475 5:0 Sist har Hederv.
BondeStåndet remit» terat ett Memorial af RiksdagFullmägtigen
Eric harsson från Vestmanlands
Län, som framställer olämpligheten af de nu bruklige Höparmar samt yrkar, att större Vågar äro för ändamålet vida tjenligare, och föreslår derföre, att sådane, i stället för Parmar, måtte vid Höförsäljningen begagnas.
Då Utskottet ofvanföre i detta hänseende tillstyrkt bruket af Pyndare, hvilket är detsamma, som de här föreslagne, större Vågarne, lärer något vidare utlåtande öfver denna motion icke behöfvas, än att en sådan vägning lemnäs åt säljares och köpares frivilliga öfverenskommelse, endast att tillfälle dertill, emot lämpelig afgift, på alla öppna saluplatser, efter möjligheten, finnes; samt att, i likhet med hvad Kongl.
KammarCollegium tillstyrkt, ingen ändring göres i redan afslutade arrende contracter för ängar, som liqvideras med Parmar Hö, men hvilka contracter hädanefter icke måga påställas på Parmar, utan på Pund Hö, För sin del har Lagutskottet funnit, att, då, uti frågan om en ny författning, angående mått, mål och vigt, icke någon ändring är föreslagen uti hvad allmänna lagen om enhet uti dessa qvantiteter stadgar; så anser Utskottet (något dess vidare Utlåtande i denna fråga icke vara behöfligt.
Allt hvad Utskottet således, uti ett ämne af så betydlig vigt och vidsträckt om - 47^ Besv. och Ekon.
Betänkanden. fång, framställt, varder, jemte flera Ledamöters särskildta Utlåtanden, Riksens Höglofl.
Ständers vidare ompröfning vördsamt understäldt.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskott den 13 Maj 1823. S. D. Herr Prosten Hallström anförde: ”1 en enda punct af nu upplästa Betänkande är jag af skiljaktig mening.
Kongl» Vetenskapsakademien har för
Decimalfördelningens införande vid torra varors mätning och beräknande föreslagit, att antingen bibehålla tunnan, med antagande af en ny underafdelning, kallad mått, eller ock att begagna kannan och en dess multipel, ett rymdemått, innehållande 10 kannor och benämndt foting.
Vid framställningen af detta val, har Kongl.
Akademien likvisst icke underlåtit, att i sitt afgifne underdåniga Betänkande pag. 51, 52 och 53 särdeles framhålla antagandet af de sistnämnde rym - Besv. och Ekon.
477 demåtten, såsom det mest tjenliga och rätta.
Ingen lärer heller kunna misskänna de vigtiga skäl och fördelar, som tala härför, och hvilka hufvudsakligen bestå deruti, att: 1:0
Rymdemåttet bringas i enkelt sammanhang med längdemåttet och dess antagne enhet, så att man, i hela uppställningen a£ Sveriges mått, mål och vigt, igenfinner dragen af ett gifvet system. 2:0 Kommer torrvarumålet i full öfverensstämmelse med våtvarumålet. g:o Kunna de minsta partier torra varor noggrannt afgifvas och mätas genom kannans kända underafdelningar, och 4:0 blir det för hvar och en högst lätt, att justera de målkärl, sorn nyttjas.
Utskottets afdelning har icke heller förbisett dessa oförlikneliga fördelar, men trott, att antagandet af kanna och foting till mål af torra varor vore för närvarande förbundet med flera svårigheter och kunde förorsaka för stor brytning: hvadan slutligen tillstyrkes, att, i denna sakernas ställning, åtnöja sig med införandet af tunna och mått, under förväntan, att tiden sjelf skall efter hand göra de ofvannämnda bättre och tjenligare rymdemåtten allmänt brukliga Jag kan icke instämma i dessa tankar; då jag anser kanna och foting både kunna och böra utan svårighet genast införas, så - 4?8 Besv. och Ekon.
Betänhnnåefti som det rätta torrvarumått, måste jag fot?
min del tillstyrka detta alternativ, och deremot afstyrka allt provisionel antagande af tunna och mått.
Mina skäl äro följande* 1:0
Att antaga ett rymdemått, hvars afskaf, fande man i liden motser och gillar, förekommer mig i allmänhet mindre tjenligt, och vara en onyttig omgång. 2:o Förberedes ingalunda antagandet af kanna och foting genom bruket af tunna och mått, utan fastmer försvåras, då kannan, som innehåller ix3ö?ö mått, år till detta i ett vida mer inveckladt förhållande än till kappen, som hvar och en landtman vet innehålla kanna. 3:0 Begagnandet af kannan och dess multipel, foting, vid mätning aftorra varor, är efter mitt begrepp icke förbundet med flera svårigheter, an antagandet af tunna och mått, I båda fallen införes en ny benämning och ett nytt mål: men hvilket är lättare att fatta måttet, som utgör T~ ®f tunnan, eller foting, som utgör 10 kannor?
Utan tvifvel tänker man sig lättare ett rymdemått, som omfattar 10 kannor, än ett, som blott är hundradepsrten af en tunna. 4:0 Svarar foting helt nära, till innehållet, emot den förr brukliga skäppan, så att foting allenast är en half kanna mindre.
Ide provincer, der man ännu bibehåller benämningen skäppa och vet, att 6 skäppor'utgöra en tunna, skall man lätteligen inhemta och Besv. ock Ekon.
479 minnas, att 6 fotingar och 3 kannor utgöra en tunna, och 5:0
Är alltså antagandet af kanna och foting i stället för kappe och tunna föga annat än en återgång till det för föga 84 fir tillbaka allmänt inom vårt land brukliga mål af torra varor.
Men, kunde man år 1739 öfvergå från bruket af skäppa och kanna till tunna och kappe, så skall man Visserligen år 1823 kunna med vida mindre Svårighet antaga Foting och kanna, i stället för tunna och kappe.
Med detta Utlåtande förenade sig Herr Grefve Posse, A.j Herr von Weigel, samt Prostarne Herrar Hagberg och Arbman.
Herr Lenning yttrade: förslaget om införande af enhet, samt större fullkomlighet i mått, mål och vigt än hittills, är af för stor betydenhet, att ej medgifva erinringar, om de anses befordra ändamålet.
Af sådan beskaffenhet förmodar jag den vara, att de nya målkärlen måtte göras runda och ej, som hittills, fyrkantiga.
Erfarenheten af runda målkärl, hvartill uppstående virke måste begagnas, föranlåter denna min tillstyrkan, helst de genom jernbindning kunna göras ännu varaktigare.
Deremot lärer det vara allmänt kändt, att fyrkantiga målkärl, hvartill träd på tvären begagnas, äro vid fukt och torka vida föränderligare, än ifrågavarande runda målkärl.
Jag tror derföre, att runda målkärl 48o Besv. och Ekon.
Otsk.
Betdnknnden. borde antagas att gälla vid bandel och försäljning, dock hvar och en obetaget, att deremellan nyttjade gamla målkärlen, om han så behagar.
Antom den £0 Maj 1823.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om förändring i Presträttigheternas utgörande.
Utskottets handläggning har det He« derv.
BondeStåndet remitterat: 1:0 Ett Memorial af Nils Insulin från Stockholms län, deruti yrkas: att inom de Församlingar i riket, hvarest öfverenskommelser om Presterskapets rättigheter ännu icke äro träffade, sådane böra ovilkorligt ske inom en viss tid, som ej må öfverskrida ett år, samt att, i händelse öfverenskommelser ej i godo kunna träffas, Kongl. Maj:t då ville, sedan vederbörande Consistorium och Landshöfdingeämbetet blifvit hörde, pröfva och afgöra frågan om öfverenskommelsens billighet.
Be si), och Ekon.
Utsk, Betähkanden.
Q;o Af Nils Persson från Malmöhus län: att stadgandet om Presttiondens utgående i skaft ttiåtte upphäfvas, och ett annat fastställas, så att ett visst cjuantum spannmål till lika belopp med kronotionden antingen in natura eller genom lösen efter markegångspris ålägges hemmanet.
Uti hvilken hemställan Erie Broberg från Södermanland instämt, 3:0 Af Johan Larsson från Jönkopings Län: alt icke blott äldre Conventioner, angående Presterskapets rättigheter, hvilka voro ingångne före 1810, må blifva orubbade och bibehållna, utan ock att, der JöneVilkoren blifvit förhöjde, de vid inträffande ^Pastors ledigheter böra nedsättas till hvad de förr varit, 4!o Af Måiis Mattsson från Christianstads län': att lertialtionden måtte upphöra
Och hädanefter utgå i tröskad säd, räknad efter i Orten vanlig afkastning, hvilket med utlysande Sockenstämmor i hvarje Församling lättast kunde bestämmas. 5‘.o Af Eric Andersson från Vesterås län: att landtmannen måtte befrias från skyldigheten, att af de skördar, som erhållas på odlingar å utmarken, samt å sådane inegor, hvilka uti hemmanens beskrifningat såsom äng äro upptagne, endast för någon tid utläggas till åker, lemna någon tionde eller annan afgift till Preslerskapet.
Bihang till FdksSt.
Prat. iö25> Sami, Nsr 51. 432 Besv. och Ekon» Till utredande af detta ärende, hat Utskottet trost sig böra upplysa, att, sedan Högv.
PresteSs åndet vid i8i5 åts Riksdag, lika fortfarande uti dess förut ådagaiaggde böjelse, att, roed bibehållande af dess privi. legiirätt, söka genom vänlig foglighet kun» na för alltid aflägsna de obehagligheter, sora frågor af denna beskaffenhet gemenligen medföra, till vinnande af detta ändamål hos Kongl. Majit i underdånighet anmält den önskan, att Ståndets, redan år 181Ö, gjordsi medgifvande af frivillige öfverenskotnmelser emellan Presterskapet och Församlingarne, rörande deras ömsesidiga rättigheter och skyldigheter,måtte genom Kongl. Majits
Nådiga åtgärd ännu kraftigare befrämjas och till verkställighet befordras, hade Kongl, Maj:t, i Nådig Kungörelse af den 5 April 1816, behagat förordna, att, om Pastor och Församlingen gemensamt åstunda och begära en öfverenskommelse om Presträttigheternas utgörande, eller ock om en sådan öfverenskommelse blott å den ena sidan be* gäres och åstundas, vare sig ensamt af Pastor i Församlingen eller ock af För» samlingens pluralitet, bör dertill, på de grunder 1681 års Kongl. Förordning och flere dermed gemenskap egande Kongl, Bref och Författningar innehålla, upprättas ordentligt förslag, lämpadt efter Gällets' beskaffenhet, för att vid allmän Sockenstämma, i närvaro af vederbörlige Krono- och Besv. och Ekon.
Consistorii Ombud, leda till vänlig öfverenskommelse Lärare och Åhörare emellan; då, i händelse af vänlig öfverenskommelse, föreningen, på sätt redan i Nåder fcireskrifvet är, tili Kongl.
Maj:ts Nådiga stadfästelse äntnäles; Skulle deremot uppstå ändamålet motverkande stridigheter, underställes förslaget vederbörande Landshöfding och Domcapitel, i afsigt att godvillig förening åstadkomma; hvilken, om den ernås, likaledes till Kongl. Majrts
Nådiga stadfästelse i underdånighet anmäles; men, i händelse öfverenskommelser icke, genom Landshöfdingens och domcapitlets bemedling, stå att vinna, komma, så väl det uppgjorda förslaget, som dén vägrande partens sndragne skäl, att till Kongl. Majrts
Nådiga granskning i underdånighet öfverlemna», för att, efter i hvarje fall förekommande Omständigheter, blifva i Nåder regleradt, och för en tid af 25 till högst 50 år.
Sedermera hafva vid sistförflutne Riksdag Riksens Högloft.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, enär förenämnde Nådiga Kungörelse icke uttryckligen bestämmer: det öfverens k om mel ser rörande Presträttigheter, hvilka före år 1810 blifvit afslutade, böra så mycket häldre förblifva orubbade, som genom dem redan äro undanröjde de orsaker och anledningar, hvilka vid sednare Riksdagar föranledt frågan om öfverenskommelsers ingående, Kongb 484 Besv. och Ékon.
Majit täcktes genom kungörelses utfärdan* de i detta afseende meddela Nådig förklaring, till förekommande deraf, att en annan tydning åt denna föreskrift icke måtte gifvas; hvaröfver Kongl. Majit under den 12 November 1819 .behagat förklara: att, emedan Kongl.
Circulaire Brefvet till samtlige Consistorierne och Kongl Majits Befallningshafvande i Riket, af den 17 Maj r8io, och kungörelsen af den 3 April 1816, icke uti någor måtto röra de föreningar, som kunna vara träffade för utförandet af nämnde Circulaire och Kungörelse, hvadan de äldre emellan vederbörande ingångne och jemväl med behörig fastställelse försedde öfverenskommelser hvarken af Kongl. Majit vunnit stadfästelse eller blifvit till deras bindande kraft upphäfna, har Kongl.
Majit icke funnit skäl, att i anseende till dessa utfärda någon annan förklaring, än att så ofta om sådane öfverenskommelser uppstår tvist eller fråga, flen samma bör i laglig väg pröfvas och afgöras.
Med tillämpning af hvad sålunda blifvit föreskrifvet, till de nu gjorde motioner, får Utskottet vördsamt anföra, att, alldenstund Högv.