Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prester (ministres des eultes). 3:o.
Ingeniörer och Konduktörer vid väg- och vattenbyggnads-korpsen samt vid bergverken.
De vid den allmänna förvaltningen anställde embets- och tjenstemän (les employés de 1’administration).
De som, med lön af Staten, Provinsen eller kommunen, bekläda offentliga lärareembeten. 68 Hilaga lill Allm. Hese.- och Ekon -lil sk: Is Itel.
JYi 127. 6:0.
Medlemmar af städernas och socknarnes förvaltnings-myndigheter, deras sekreterare, fattigstyrelsernas kassaförvaltare och uppbördsman; uppbördsman vid andra välgörenhets-anstalter och fromma stiftelser. 7:o.
Embets- och tjenstemän, som omedelbart lyda under Guvernören, Rådet eller Utskottet. 8:0.
Advokater, som uppträda inför rätta (avocats plaidants), ombudsmän (avoué) och notarier. 9:o.
De som med hvarandra äro inom 4:de led i skyldskaps- eller svågerlags-förhållande.
Svågerlag, som tillkommit under den tid uppdraget varar, medför ej tvång att derifrån afgå. XCVIII.
Advokater, som äro ledamöter i Utskottet, må icke gifva råd i saker, som komma att dragas under Utskottets behandling eller i sådana, som Utskottet beslutat lagligen instämma. XCIX.
Ledamot i Utskottet, som af Regeringen utnämnes till och emottager en syssla med lön, upphör genast att sitta i Utskottet och kan icke, utan efter nytt val, återtaga sitt ledamotskap.
C. Ledamöterna i Utskottet väljas för en tid af fyra år.
Hälften af Utskottets ledamöter afgå, efter lottning, hvart annat år; första afgången skall ske år 1856.
Den ledamot, som, utan Utskottets tillstånd, under en hel månad afhåller sig från sammanträdena anses såsom afskedad.
Cl 1.
Den i stället invalde ledamoten tjenstgör till slutet af sin företrädares tjenstetid, så vida han icke derförinnan upphör att vara ledamot af Rådet.
Allmänna föreskrifter rörande Utskottet. Cili.
Ledamöterna i Utskottet skola, innan de inträda i tjensleutöfning, aflägga denna ed: »Jag svär trohet åt Konungen, lydnad åt konstitutionen och Belgiska folkets lagar». CIV.
Guvernören, eller den hans ställe företräder, är Ordförande i Utskottet; han har rösträtt, ehuru icke utslaas-röst (voix prepondérante); i händelse af förfall utser Utskottet en af sina ledamöter till Ordförande.
Utskottet underställer
Rådets godkännande reglementet för sin inre arbets-orduing.
Detta reglemente skall likaledes underställas Konungens godkännande.
Utskottet kan icke fatta beslut, om icke mer lin hälften af dess ledamöter är närvarande.
Om, vid inträlTadt lika röstetal, samtlige ledamöterna icke deltagit i omröstningen, tillkallas de frånvarande att gifva utslaget.
Vid sammanträdena föras protokoll, som upptager namnen på de ledamöter, hvilka tillstädesvarit.
Bilaga lill Allm. Besy.- och Ekon.-Ulsli:ts Bet.
G9 CV.
Hvarje ledamot i Utskottet åtnjuter i årlig lön 3,000 francs, hvaraf hälften afsättes för att bilda en kassa, hvilken hvar tredje månad fördelas emellan ledamöterna, i förhållande till det antal sammanträden, de under det föregående qvartalet bevistat.
För detta ändamål hålles förteckning öfver deras närvaro; och är Ordföranden särskildt ålagd alt vaka öfver efterlefnaden häraf.
CVf. Utskottet afgifver betänkande i alla saker, som för detta ändamål till Utskottet remitteras, i kraft af lag, eller enligt Regeringens förordnande.
Utskottet beslutar, så väl när Rådet är tillsammans som eljest, öfver alla Provinsens löpande förvaltnings-ärenden öfver verkställighet af lagar samt öfver andraganden från Guvernören Utskottet eger att svara i alla mål, sorn inför rälta anbängiggöras emot Provinsen samt att, utan föregående beslut af Rådet, när det icke är samladt, kära i alla, som angå lös egendom eller gå ut på att värja Provinsens rätt till innehafvande af fast egendom (actions possessoires), eller, afse upprätthållande af andra Provinsens rättigheter (actes conservatoires).
Käromålen utföras i enlighet med artikeln CXXIV af förevarande lag.
CVIf.
När Rådet icke är tillsammans, eger Utskottet besluta i alla angelägenheter, hvilka äro särskildt uppdragna åt
Rådet men ej tåla uppskof; dock åligger det Utskottet att, vid Rådets näst derpåföljande sammanträde, derom gifva underrättelse.
Detta berättigande sträcker sig icke till budgeten, räkenskaper, tillsättning af, eller upprättande af förslag till, tjenster af den beskaffenhet, att tillsättningen eller förslagets upprättande lagligen tillkommer Rådet.
Rådet eger återkalla eller förändra de beslut, Utskottet på grund af denna artikel fattat; dock har sådant icke inverkan på den verkställighet, som redan kan hafva blifvit deråt gifven.
CV1II.
Utskottets ledamöter få icke, medelbart eller omedelbart, deltaga i någon handräckning (service), uppbörd (perception de droit), leveranser eller entreprenad (adjudication de travaux publics) för Provinsens, stadens eller någon till Provinsen hörande kommuns räkning. C1X.
När utöfningen af Utskottets verksamhet det fordrar, eger Utskottet gifva särskilda uppdrag åt en eller flera af sina ledamöter.
Utskottet eger att, efter två på hvarandra följande påminnelser, bestyrkte genom brefboken, uppdraga åt ett eller flera ombud att, på de tredskande underordnade myndigheternas personliga bekostnad, lörflytta sig till ort och ställe som vederbör, för att inhemta dem affordrade underrättelser och upplysningar, eller för att låta verkställa Rådets eller Utskottets bud och befallningar.
Utskottet förordnar en oller flera af sina medlemmar, så ofta sådant pröfvas nödigt, men minst en gång hvarje år, att granska räkenskaperna öfver Provinsens inkomster och utgifter.
Provinsens tillgångar få icke användas utan på grund af en utaf Utskottet utfärdad anordning.
Dessa anordningar skola undertecknas af Ordföranden och Sekreteraren och ställas direkt på räkenskapskammaren (cour des comptes) och för infriandet förses med påskrift om dess 70 Bilaga lill Allm. Besv.- och Ekon.-Utslds Bel.
M 127. godkännande; dock må Utskotten anbefalla omedelbar betalning af deras anordningar ända till fyra femtedelar af den summa, på hvilken de lyda; den återstående femtedelen må ej utbetalas förr än påskrift erhållits af räkenskapskammaren, som dessutom åligger alt granska fordringen i sin helhet.
Utskottet ingifver i början af hvarje månad till Inrikes-ministern en redogörelse för alla de liqvider, som, under näst föregående månad, blifvit antingen verkställde eller fordrade från Provinskassan.
Anordning må ej betalas till högre belopp, än det i Provinsens budget uppförda anslag.
Inom slutet af hvarje månad skall Finans-ministern till Utskottets förfogande ställa de medel, som, under nästföregående månad, blifvit af de vid fmanserne anställde tjenstemän för Provinsens räkning uppburne.
Provins-råden skola, när de antaga särskilde uppbördsman för Provinsens inkomster, bestämma den säkerhet, desse redovisnings-slcyldige hafva att ställa.
Provinserna hafva samma förmånsrätt i desse uppbördsmäns egendom, som den, hvilken är stadgad för kommunerna i deras uppbördsmäns egendom.
Hvarje år, vid öppnandet af Rådets ordinarie sammanträde, skall Utskottet afgifva en berättelse om Provinsens förvaltning, för så vidt Utskottet dermed haft befattning.
Denna berättelse införes i kungörelse-trycket (mémorial administratif).
Utskottet framlägger äfven räkenskaperna öfver inkomster och utgifter under det förflutna året, åtföljd af förslag till budget öfver det kommande årets utgifter samt sättet och, medlen att dem bestrida; hvarförutan Utskottet framlägger alla andra hemställanden som Utskottet anser nyttige. CXVI.
I afseende på Utskottet äro tillämplige:
LXIII artikeln; 2 mom. af artikeln LXXXII; artikeln LXXXVI i de uti artikeln CYII förutsedde fall, samt artiklarne LXXXIX och XCI af förevarande lag.
Uti de i artikeln GV1I omnämnda fall skola Utskottets beslut och atgäxder genast offentliggöras i kungörelse-trycket.
Rådets och Utskottets förordnanden och påbud skola kungöras i deras namn, men undertecknas af Ordföranden samt kontrasigneras af Provinsens Sekreterare.
I Provinsens kungörelse-trycket sker sådant kungörande under denna form: »Provins-rådet (eller Provins-rådets Utskott) i Provinsen N.N. beslutar (eller befaller) (härefter följer förordnandet eller påbudet). CXVIII.
Förordnanden och påbud, undertecknade af Ordföranden och kontrasignerade af Sekreteraren samt, när sådant kommer i fråga, försedde med Konungens godkännande, skola tillställas de myndigheter, de röra.
De blifva bindande 8 dagar efter deras införande i kungörelse-trycket, med undantag endast för de fall, då förordnandet eller påbudet förkortar denna tid.
Rådet eller Utskottet eger att, utom kungörandet i kungörelse-trycket, föreskrifva särskild kungörelse.
Hilliga till Allm. Besv.- och Ekon -lllslcls Bel.
M 127. 71 8:<le Titel»» Om Provinsens Sekreterare. CXIX.
Provinsens
Sekreterare skall vara närvarande vid Rådets eller Utskottets sammankomster; honom åligger i främsta rummet att föra protokollet och inskrifva alla beslut.
För sådant ändamål håller han register, särskildt för Rådet och särskildt för Utskottet, utan blanka sidor eller öfverskrifningar.
Dessa register skola pagineras och märkas af Ordföranden.
De sålunda inskrifne handlingar, likasom concepten till alla beslut, undertecknas af Sekreteraren, antingen tillsammans med Ordföranden i Rådet eller i Utskoltet, eller tillsammans med Utskottets alla närvarande ledamöter, allt efter som reglementet föreskrifver.
Är Sekreteraren förhindrad, utser Utskottet en af sina ledamöter att i stället tjenstgöra. CXX.
Expeditionerna utlemnas, försedde med Sekreterarens underskrift och Provinsens insegel, hvilket Sekreteraren förvarar. CXXI.
Sekreteraren håller vård öfver arkiverna; han är skyldig att låta ledamöterne i Rådet eller Utskottet få del af de handlingar de önska, dock utan att desse må hemtagas, eller till dem utlemna afskrifter deraf.
Han tillställer hvarje ledamot i Provins-rådet ett exemplar af allt hvad som blifvit tryckt i Rådets eller Utskottets namn.
Han är skyldig att låta hvar och en, som det kan angå, taga del af Rådets eller Utskottets handlingar eller andra i arkivet befintliga dokumenter, dock utan att de få från stället borttagas.
Han skall, i enlighet med Guvernörens befallningar, hafva inseende öfver de under Guvernören stående byråer.
Han erhåller 3,000 francs i årlig aflöning och har skyldighet att vara bosatt i Provinsens hufvudort. 9:de Titeln.
Om Guvernören.
1 Kapitlet.
Om Guvernörens förhållande till
CXX1I.
Guvernören tillser att de saker, som underställas Rådet eller Utskottet, erhålla en föregående behörig utredning (instruetion préalable).
CXX11I.
Guvernören, eller den hans ställe företräder, eger rätt att närvara vid Rådets förhandlingar, samt att dervid låta biträda sig af ombud; han skall höras, när han sådant 72 Bilaga lill Allm. Bcsv.- och Ekon.-Ulslcls Bel.
M 127, fordrar; han eger att hänskjuta hvilken fråga, han för godt finner till Rådet, som då är förpligtadt att taga den i öfvervägande.
Rådet kan fordra Guvernörens inställelse.
Guvernören ensam åligger att verkställa Rådets eller Utskottets beslut.
Käromål och svaromål i saker, som röra Provinsen, utföras i Utskottets namn, men under Guvernörens inseende.
Om Rådet eller Utskottet fattar ett beslut, som öfverskrider dess befogenhet, skall Guvernören, inom tio dagar derefter, göra hemställan i anledning deraf hos Regeringen och sednast dagen efter denna hemställan, derom underrätta Rådet eller Utskottet.
En sådan hemställan inställer ett besluts verkställighet under 50 dagar efter underrättelsen.
Regeringen inom denna tid icke meddelat sin resolution, blir beslutet exekutivt.
Allmänna föreskrifter rörande Guvernören.
Guvernören skall vara bosatt i Provinsens hufvudort.
Han ordnar och har inseende öfver byråernas arbeten; Sekreteraren och byråernas tjenstemän stå under hans lydnad; han nämner och återkallar desse sistnämnde.
När underordnade administrativa myndigheter eller embetsmän uraktlåta att gifva honom de underrättelser och upplysningar, han i och för sitt embete från dem infordrar, eger han, efter att hafva gifvit dem ett nytt rådrum, att på deras personliga bekostnad sända ett särskildt omkud, för att inhemta de begärda upplysningarne.
CXXVI II.
Guvernören vakar öfver lugnet och den allmänna ordningen inom Provinsen, öfver säkerhet till person och egendom.
För sådant ändamål förfogar han öfver gendarmeriet och borgare-gardet, allt i enlighet med de derom utfärdade lagar.
GXXIX.
I händelse af bullersamma folksamlingar, upplopp eller våldsamt motstånd vid verkställighet af lagar och laga påbud, har Guvernören rättighet att påkalla den väpnade styrkan; och skall han då derom genast underrätta Inrikes- och Krigs-ministrarne.
Kommenderande officer är skyldig att lyda Guvernörens skrifna order. CXXX.
Det är Guvernören förbjudet att, medelbart eller omedelbart, deltaga i någon leverans, entreprenad-auktion eller annat företag, antingen redan verkstäldt eller som är att verkställa inom Provinsen för
Statens eller en allmän förvaltnings-myndighets räkning.
Guvernören granskar, åtminstone en gång om året, Provinsens kassa.
Han eger granska de offentliga kassorna, så ofta han anser sådant nödigt. 10:de Bilaga lill Allm. Btsv.- och Ekon.-U(slc:s Bet. 127. 75 Iö:i!c Titeln.
Om Distrikt skommissarier.
(Des commissaires d’arrondissement.)
I hvarje förvaltningsdistrikt är ett Regerings-ombud, sorn har titeln Distriktskommissarie.
Hans embetsverksamhet utsträcker sig till landt-kommunerna och dessutom till de städer, liviIkas innevånare understiga 5000, så vida desse städer icke äro distriktets hufvudorter. CXXXIII.
Distriktskommissarierne åligger isynnerhet, under Guvernörens och Utskottets inseende, att vaka öfver förvaltningen i socknarne och de i nästföregående artikel nämnde städer, att se till att lagar och reglementen för den allmänna förvaltningen efterlefvas, samt verkställa Provins-rådets eller Utskottets beslut.
CXXX1V.
När Utskottet skickar omedelbart till en eller (lere kommunalförvaltningar sina beslut, skall det derom gifva Distriktskommissarien kännedom.
De skola åtminstone en gång om året inspektera förteckningarne öfver födda, gifla och döda samt till Utskottet inberätta hvad dervid finnes felaktigt.
De besöka, åtminstone en gång hvarje år, samtlige kommuner inom deras distrikt; de granska kommunernas kassor, så ofta de för godt finna.
De ega tillträde till kommunalinrättningar inom deras distrikt.
De inberätta genast till Guvernören hvarje märklig händelse, som timar inom deras distrikt.
CXXXV1I.
En månad innan Provins-rådet sammanträder, insända de till Utskottet berättelse om de förbättringar som äro att vidtaga inom deras distrikt, om dess behof och om allt annat som är af egenskap att kunna blifva föremål för Rådets behandling.
Dessutom åligger dem att hvarje år i Januari månad ingifva till Utskottet en allmän rapport öfver tillståndet inom deras distrikt under föregående året.
Denna rapport åtföljes af en statistisk tablå upprättad i enlighet med det dem lemnade formulär.
Föreskrifterna i artikeln CXXVJ1I äro gällande äfven för Distriktskommissarierne.
Fö reskrifter gemensamma för Guvernören, Sekreteraren och Distriktskommissarierne.
Provins-guvernörs-embete, Provins-sekreterare- eller
Distrikts-kommissarie-syssla kan icke förenas med någon af de under de åtta första momenten af artikeln XCVII uppräknade, konsulterande advokater deri jemväl inbegripne.
Mom. 9 af artikeln XCVII är tillämpligt på slägtskaps- och svågerlagsförhållanden emellan Guvernören, Provins-sekreteraren och
Distrikts-kommissarierne eller emellan en af de två förstnämnde och en medlem af Utskottet.
Brot. 1836 & 1857. 8 Sami. 37 Höft. 10 74 Bilaga lill Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk:s Del. M 427.
Föreskrifter att gälla lills vidare.
(Dispositions transitoires.) CXLI.
Provins-ständernas ständiga Utskott och de myndigheter, hvilka i några Provinser äro i desse Utskotts ställe, skola fortfara med sina befattningar och rätta sig efter föreskrifterna i denna lag, till dess Provins-rådens Utskott blifvit i sina befattningar inställda.
Ständernas Sekreterare fortfara med sina embeten till dess, i följd af denna lag, ny utnämning skett.
CXLJII.
Under afvaktan på lagen om kommunernas organisation, skola de i afseende å förhållandena emellan Provins-myndigheterna och Lokal-styrelserna nu gällande föreskrifter tjena till efterrättelse, der de icke stå i strid med förevarande lag.
CXL1V.
Under afbidan af Konungens sanktion, hvilken jemlikt artiklarne L och CIV af denna lag, stadganden angående den inre förvaltningen äro underkastade, skola dessa stadganden lills vidare efterlefvas, sådane de blifvit af Rådet beslutade eller bifallna.
Hvarje emot denna lag stridande föreskrift är upphäfven. llclgiska I&ommiiBiial-lLagcn. af d. 30 Mars 1856, med de, genom Lagarne den 50 Juni 1842, d. 1, S och 51 Mars, den 15 och 18 April samt den 1 och 20 Maj 1848, deruti gjorde förändringar. lista Titeln.
Om Kommunal-församlingen.
(Du corps communal.)
Om Kommunal-församlingens sammansättning.
I hvarje kommun är ett Kommunal-råd sammansatt af fullmäktige (conseilters) samt Borgmästare och Rådmän (bourgmestre et échevins). II.
Kommunens valförsamling (assemblée des électeurs de la commune) utser fullmäktige genom omedelbara val.
Konungen utnämner Borgmästare och Rådmän inom Rådet; dock må Konungen, på enhällig tillstyrkan af det ständiga Utskottet, utnämna Borgmästare bland de kommunens valberättigade utom Rådet, hvilka fyllt 25 år.
Borgmästaren eger, då han är nämnd utom Kommunal-rådet, att inom Magistraten (college des bourgemestre et échevins) uti alla mål deltaga i besluten.
Bilaga lill Allm. llesv.- och Ekon.-Ulsk:s Bet.
M 127. 75
Han är sjelfskrifven ordförande i Rådet, med rättighet att deltaga i rådslagen, men icke i besluten.
I hvarje kommun med 20,000 innevånare, eller derunder, äro två Rådmän; men, om innevånarnes antal öfverstiger 20,000, skola fyra Rådmän finnas.
Rorgmästaren är sjelfskrifven Ordförande i Magistraten.
Kommunal-rådet, Borgmästaren och Rådmännen deri inberäknade, består af 7 Ledamöter i Kommuner med innevånare under 1,000. 9 » » » 1,000 till 5,000. 11 » D » 3,000 » 10,000. 13 » » » 10,000 » 15,000.
15 » » » 15,000 » 20,000. 17 » » » 20,000 » 25,000. 19 » » 25,000 » 30,000. 21 » » » 50,000 » 55,000. 25 r> » 35,000 » 40,000. 25 » » » 40,000 » 50,000. 27 » » » 50,000 » 60,000. 29 » i) 60,000 » 70,000. 51 » » » 70,000 och derutöfver
Kommunal-rådet utgöres alltid af detta antal medlemmar, äfven när Borgmästaren blifvit nämnd utom detsamma.
I Kommuner, bestående af flere församlingar (sections), eller spridda byar (hameaux. détachés), eger det Ständiga Utskottet bestämma huru många Ledamöter böra från hvarje sådan församling eller by utses i förhållande till dess folkmängd.
Kommunens alla valberättigade deltaga i dylikt fall gemensamt i valet, men särskild omröstning skall ske för hvarje församling eller by. 1 hvarje kommun är en Sekreterare och en Uppbördsman (receveur).
Örn Rommunal-valmän och Vallistor.
För att blifva valman erfordras: l:o att vara infödd eller naturaliserad Belgier, samt myndig enligt Civil-lagen. 1) 2:o att hafva stadigt hemvist (domicil reel) inom kommunen, åtminstone från den 1 Januari näst före valet. 3:o att betala till Statskassan (trésor de 1’état) i direkta utskylder, skatter för handel och näring deri inbegripns, det som, enligt följande grunder, är bestämdt såsom val-census: •t) 2t är: Art. 448 Gode civil. 70 Bilaga lill Allm. Besv.- och Ekon.-fjlsles Bet.
I kommuner, hvilka hafva under 2,000 innevånare ... 15 francs.
2.000 » till 3,000 20 » 3.000 » » 10,000 50 » 10.000 » » 13,000 40 » 13.000 och derutöfver . . 42 francs 52 centimer.
I desse sistnämnde kommuner skola de, för val till Ledamöter i Representanternes kammare, upprättade vallistor läggas till grund för val till Ledamöter i Kommunal-rådet.
Dock skall den innevånare, som icke blifvit uppförd på dessa listor, men likväl är, enligt Art. VII, VIII och X, berättigad att vara Kommunal-valman, uppföras å en supplementar-lista, antingen genom vederbörandes försorg (d’office), eller i följd af klagan anmäld inom den derför i lag stadgade tid.
Vid bestämmande af valcensus, räknas till godo: för mannen de utskylder hustrun betalar, samt för fadern de utskylder minderåriga barn betala.
Enka, som betalar full valcensus, kan öfverflytta densamma på den af sina söner, eller, der son ej finnes, på den af sina mågar hon dertill utser, allenast att denne innehar öfrige för valrättens utöfvande erforderlige egenskaper.
Denna öfverlåtelse af modren skall anmälas hos Kommunal-myndigheten 1) och kan när som helst återkallas.
Till arrendators valcensus räknas tredjedelen af do utskylder, som utgå af den faslighet å landet (contribulion fonder), han brukar, utan att egarens rättigheter härigenom lida någon inskränkning.
I kommuner, som icke hafva 23 valmän, betalande den bestämda census, tages fyIInaden i detta anta! bland kommunens dernäst högst beskattade. X. Utskylder och närings-skatten (patentes) räknas icke den väljande till godo, med mindre han erlagt val-census för året näst före det då valet eger rum.
Härifrån undantages endast den, hvilken egendom tillfallit i arf eller testamente (possesseur å t i tre successif). XI.
Listan öfver kommunens valmän är ständig (permanente); endast med de förändringar, hvilka blifva en följd af de utstrykningar och inskrifningar, som kunna efter den årliga granskningen deraf ega rum.
Kommunal-myndigheten må icke på eget bevåg verkställa någon utstrykning från listan, innan den, hvars rätt det rörer, blifvit genom en polisbetjent i orten underrättad om den ifrågasatte åtgärden, minst 48 timmar före listornas afslutande (elöture définitive des listes). XII.
Följande kunna ej vara valmän, eller utöfva rättigheter, som tillkomma en valman, nemligen sådane, som blifvit dömde till vanärande eller kroppsstraff; som blifvit förklarade i konkurstillstånd (en état de failleté déclarée); som blifvit försatte i omyndighetstillstånd (interdiction judiciaire); som låtit ställa sin egendom under administration (qui ont fait cession de leurs biens), så länge de icke förmå visa, det de betalt gulden, med ränta och alla slags omkostnader ; som äro dömde: för stöld, bedrägeri, missbrukadt förtroende, brott emot den allmänna sediig 1) Roramunai-myndighet — Magistrat (eollége éehivlnal).
Bilaga till Allm. Bfsv.- och Ekon.-Ulsk:s Be.i.
JVs l!27. 77 heten; som äro tillförlitligen kände att hålla hus för liderlighet och utsväfvande lefverne (maj son de debauche ou de prostitution). XIII.
Från den 4 till den 13 April hvarje år, skall Magistraten verkställa granskning af listan öfver de kommuners innevånare, som, enligt denna lag, innehafva föresluifna egenskaper, för att kunna deltaga i val lill ledamöter i Kommunal-rådet.
Till grund för denna lista lägges den af kommunens Uppbördsman upprättade förteckning öfver de inom kommunen erlagde utskylder.
Listan skall äfven angifva beloppet af den för valrätt inom kommunen sladgade census. XIV.
Magistraten afsiutar listan och låter henne å nästföljande söndag på vanliga ställen anslås.
Ilon förblifver anslagen i tio dagar och bör upptaga hvarje deri införd valmans för- och tillnamn, födelsedag och födelseort, dagen för hans naturalisation, om sådan egt rum, samt beloppet af de utaf honom inom kommunen betalde utskylder.
Dessutom skall listan innehålla en uppmaning till medborgare, hvilka tro sig ega fog dertill, att, inom 43 dagar efter listans anslående, deröfver anföra klagomål hos Kommunal-rådet: skolande dagen då denna fatalie-tid tilländalöper, vara i listan utsatt.
En duplett af listan inlemnas till kommunens kansli, för att der, tillika med de utdrag af uppbördslängderne, hvilka tjenat till grund för hennes upprättande, hållas tillgänglig för hvar och en, som önskar deraf taga del. XV. Hvar och en af kommunens innevånare, sorn åtnjuter civila och medborgerliga rättigheter, eger framställa klagomål mot listans innehåll.
Dessa klagomål böra, vid talans förlust, skriftligen anmälas hos Kommunal-rådet inom den i nästföregående artikel utsatte tid; börande derjemte fogas de skäl och bevis, på hvilka besvären sig grunda.
Devis öfver besvärens inlemnande utfärdas af en Magistrats-Iedamot eller Sekreteraren.
Om klagomålet angår förment origtig inskrifning af en valman, böra besvären, sist inom tre dagar, genom Kommunal-myndighelcns försorg, delgifvas den person, den rörer, hvilken åter eger 40 dagars tid att derpå svara.