Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En dylik utsträckning af ifrågavarande undersökning instämmer ej heller hvarken med den uti Kongl. Brefvet den 24 Maj 1833 meddelde Nådiga föreskrift, att förslag till åvägabringande af nödig rättelse uti de upptäckte felaktigheterne borde uppgöras med hänsigt till minsta möjliga rubbning i bestående förhållanden för de enskilde samt minsta omgång och besvär för vederbörande embetsman, eller med Rikets Ständers den 30 October 1834 gjorda underdåniga hemställan, att
Jordeboksgranskningen icke måtte medföra någon till återbetalning ledande efterräkning eller ringaste rubbning i eganderätts-förhållanden; och angelägenheten påkallar derföre bestämmandet af viss praescriptionstid, hvarutöfver den omförmälde undersökningen icke må sträckas tillbaka.
I detta afseende har, på sätt i det föregående blifvit anfördt, Eders Kongl. Maj:ts och Rikets KammarCollegium föreslagit femtio år, räknadt från tiden för nya Jordebokens upprättande.
Vid bestämmandet häraf är det emedlertid nödigt att antaga sådan tidpunkt, då Jordeböcker blifvit upprättade, och Comiterade hade ansett lämpligast vara, om de första, som uppgjordes efter det af KammarCollegium den 12 April 1802 utfärdade nya formulär, i detta afseende kunnat läggas till grund; men, dä, enligt hvad 129 underdånigst bifogade förteckning, Litt. S., närmare utvisar, dessa Jordeböckers upprättande skett vid högst olika tid, eller i 1 Län år 1803, i 17 Län åren 1805 och 1807, i 5 Län år 1811 och i 1 Län först år 1819, hafva Comiterade funnit dem icke kunna tagas till gräns för granskningen.
Deremot äro Jordeböcker år 1795 uppgjorda i hela Riket, med undantag endast af Östergöthlands och Stockholms Län, der det skedde år 1793 i det förra och år 1797 i det sednare; och Comiterade anse sig derföre böra i underdånighet tillstyrka, att dessa måtte blifva de äldsta, till hvilka jemförelsen sträckes, samt att följaktligen ingen förändring af sådana förhållanden, som i dem och påföljande Jordeböcker oförändradt och utan anmärkning iakttagits, må ifrågakomma, hvilket äfven nära instämmer med den af KammarCollegium föreslagna tid.
I sådant fall blifva, enligt hvad nyssnämnde Förteckning utreder, i allmänhet fyra Jordeböcker i hvarje Län föremål för undersökning och jemförelse.
Om deremot skiljaktigheter emellan anteckningarne i berörde Jordeböcker förekomma och dessa anteckningar sålunda icke kunna genom nyssnämnde praescriplion befästas, anse Comiterade det vara påtagligt att, för utrönande af hvilketdera utaf de i dem upptagne förhållanden må vara rigtigt, undersökning, der det erfordras, äfven i äldre Jordeböcker bör ega rum.
KammarCollegium har väl hemstält, att prsescriptionen endast skulle afse anmärkningar åsyftande ”rubbning af skatterätt till jord”; men Comiterade finna en så beskaffad inskränkning hvarken lämplig eller erforderlig och ej heller förenlig med de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer i afseende derå yttrade åsigter, samt att deremot det stadgande, som meddelas, bör utan undantag omfatta alla anmärkningar i sådana omständigheter, som af Jordeboken bero, helst mänga andra förhållanden kunna förekomma, deruti rubbning efter längre tids förlopp skulle medföra lidande och osäkerhet för enskilde.
Såsom exempel härpå må anföras: ändringar af skattläggningar eller förmedlingar, hvilka under en längre tidrymd oklandrade efterlefvats och egt bestånd, ehuru de icke i föreskrifven ordning blifvit hos KammarCollegium anmälde samt pröfvade och faststulde; likasom de fall, då tilläfventyrs hemman till alla vederbörandes belåtenhet fullgjort sin roteringsskyldighet i annan rote, än hvartill detsamma efter roteringsverket skulle höra, utan att likväl det beslut, hvarpå en sådan flyttning grundats, kan tillrättaskaflas, och hvaruti förändring icke skulle till något gagna.
Om än Staten på detta sätt skulle medgifva viss prsescription för efterräkningar å dess sida, tro likväl Comiterade någon sådan inskränkning uti de enskildes anmärkningsrätt icke skäligen kunna ifrågakomma, utan de böra bibehållas vid rättigheten att vinna ändring uti alla sådana felaktigheter, som till deras skada bevisligen ega rum, allenast framställning derom göres inom den tid, som, i följd af hvad Comiterade här efteråt föreslå, kan blifva bestämd.
{Bil. till K. M. Nåd.
Prof. tiU R.
St. dr 184j.) 130
Då alla de undersökningar, som för utrönande, huruvida och hvilka felaktigheter tilläfventyrs förefinnas uti den sednast upprättade Jordeboken, i öfverensstämmelse med sålunda föreslagne stadganden, böra för sig gå, icke med behörig noggranhet och fullständighet kunna anställas vid sjelfva jordransaknings-förrättningarne, helst det ofta kan inträffa, att dervid icke tillgängliga handlingar behöfva rådfrågas, hvarförutan förrättningarne derigenom till men för jordegarne, som vid dem böra vara tillstädes, skulle erfordra stor tidsutdrägt, anse Comiterade den föreskrift böra meddelas, att granskning af 1825 års Jordebok och dess jemförande med de trenne föregående, så väl af Häradsskrifvarne som å LandsContoren, dessförinnan varder verkstäld, så att dervid upptäckte fel i möjligaste måtto före jordransakningen må blifva utredde; dock att alla ifrågakommande förändringar vid nämnde förrättning fullständigt framställas, på det vederbörande, hvilkas rätt derunder beror, må blifva i tillfälle att densamma iakttaga och bevaka.
Så vida det med jordransakningen åsyftade ändamål fullkomligen skall kunna vinnas, serdeles då fråga är att bereda en JordeboksLiggare, som för all framtid må tjena till efterrättelse, synes ock utväg böra lemnäs vederbörande jordegare att före denna förrättning erhålla fullständig kännedom om de uti Jordeboken angående hvarderas egendom befintlige anteckningar.
Behofvet af en dylik åtgärd har ock tillförene varit insedt, då genom Kongl. Förordningen den 31 Augusti 1762 stadgades, att ett exemplar af hvarje Sockens Jordebok borde förvaras uti Pastoratets moderkyrka samt, då nya Jordeböcker upprättades, desamma före insändandet till Konungens Befallningshafvande delgifvas sockuemännen.
Af förstnämnde skäl anse Comiterade sådan anstalt böra fogas, att den sednaste Jordeboken, eller 1825 års, någon lämplig tid före jordransakningen vid socknekyrkan eller annat tjenligt ställe, på sätt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande med afseende å lokala förhållanden bestämmer, blifver att tillgå, för verkställighet hvaraf något hinder så mycket mindre möter, som, då nämnde Jordeböcker äro sockne vis upprättade, om än å IläradsskrifvareContoren fögderivis sammanbundne, för deras åtskiljande icke kan erfordras mera, än att i ett eller annat fall, då ny socken vidtager omedelbart efter slutet pä anteckningarne för den föregående, första eller sista bladen omskrifvas.
Alla de anmärkningar emot sednaste Jordeboken, som, i följd af hvad här förut blifvit framstäldt, vid jordransakning kunna förekomma, böra, efter Comiterades åsigt, af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande genom antingen vid förrättningstillfället afkunnade eller sedermera meddelade beslut afgöras, och dessa beslut vid nya JordeboksLiggarens upprättande tjena till efterrättelse samt derefter, jemte jordransakningsprotokollet, med Liggaren insändas till KammarCollegium, för att derstädes undergå den vidare pröfning, som efter förekommande omständigheter erfordras. 131 Om vid JordeboksLiggarens upprättande förfares på sätt, Comiterade sålunda i underdånighet föreslagit, bör väl skäligen förväntas, att densamma skall erhålla all nödig säkerhet och fullständighet; men, på det fullkomlig visshet härom måtte vinnas, fordrar dock angelägenheten, att den undergår behörig granskning först vid Länens LandsContor och sedermera uti Eders Kongl. Maj:ts och Rikets KammarCollegium.
Äfvensom i dylikt fall med rättvisa och ordning synes instämma, att vederbörande jordegare deraf undfå del för att inom viss tid framställa de anmärkningar deremot, hvartill de kunna finna sig befogade.
Derigenom blefve således både Statens och de enskildes rätt bevarad samt, elter förloppet af nyssnämnde tid och sedan granskningen för sig gått, den nya Liggarens gällande kraft lagligen befästad, så att all anledning till framtida tvister angående äldre förhållanden vore undanröjd.
Det bör ock för sistnämnde ändamål stadgas, att vid den tid, då Jordeboken ifrån Häradsskrifvarne till LandsContoren ingifves och hvilken Comiterade tro böra bestämmas till sist sex månader efter utgången af det år, för hvilket den uppgöres, ett exemplar för hvarje Socken öfveriemnas till kyrkoherden, att vid sockenkyrkan till upplysning lör jordegarne vara tillgängligt; och synes, med afseende å det vigtiga ändamål, som, på sätt förr nämndt är, dermed åsyftades, och den beqvämlighet, som för framtiden bereddes vederbörande jordegare, arbetet med nämnde exemplars utskrifning icke böra tagas i beräkning, serdeles då detta besvär endast för en gång ifrågakomme och nya Jordeböckers upprättande framdeles undvekes.
För öfrigt må, i sammanhang med frågan om Jordebokens uppgörande, anmärkas, att, i händelse af bifall till Comiterades förslag om Häradsskrifvarnes förflyttande till LandsContoren, det exemplar af Jordeboken, som hittils hos dem förvarats, derefter lämpligen borde till KronofogdeContoren öfveriemnas.
I fråga om tiden, hvarinom enskilde må ega att anmärkningar emot den nya JordeboksLiggaren framställa, anse Comiterade, att deras rätt bör vara tillräckligen bevarad, om dem lemnäs öppet att inom sex månader, efter det Jordeboken blifvit till socknekyrkan aflemnad, desamma till Länens LandsContor ingifva; varande det nödigt att härför bestämmes kortare tid än den, som för LandsContorens granskning fastställes, på det att de upplysningar och yttranden, som i anledning af besvären finnas erforderlige, måtte inom sistnämnde tidpunkt hinna infordras.
Den granskning, som i LandsContoren skall för sig gä, jemte öfrige der nödige åtgärder synas kunna medhinnas inom ett år, ifrån det Jordeböckerne dit inkommit, i följd hvaraf JordeboksLiggaren för Länet borde inom ett och ett halft år efter det, för hvilket den upprättats, till KammarCollegium insändas.
De vid granskningen yppade anmärkningar, äfvensom de af enskilde framstälde, skulle då ock, efter Comiterades åsigt, beledsagade af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvan 17* - 132 des yttrande, öfverlemnas, för att, jemte de vid granskningen i bemälde Collegium förekommande erinringar, i ett sammanhang af Collegium till pröfning företagas.
Med förutsättande, att beslut uti förevarande ämne kunde tidigt år 1848 utfärdas och således jordransakningarne påföljande året företagas, blefvo de nya Jordeböckerne upprättade för år 1850 och inom medlet af år 1852 till KammarCollegium insände.
Men, då det likväl icke vore lämpligt, om räntornas beräknande i öfverensstämmelse med nya Jordeboken skulle fördröjas, intilldess densamma blifvit slutligen granskad och uppkomne anmärkningar afgjorde, helst, om fel upptäckas, rättelse ändock kan i laga ordning beredas, anse Comiterade det stadgande böra meddelas, att nya Jordeboken skall, i afseende å räntornas debiterande, tillämpas ifrån och med året efter det, för hvilket densamma är upprättad, och således i nyssnämnde händelse början göras med 1851 års räntor.
Vidkommande den serskilda personal, som tilläfventyrs uti KammarCollegium må blifva af nöden, för att kunna förromförmäldte granskningsarbete med nödig skyndsamhet utföra, så äro Comiterade icke i tillfälle att yttrande derom i underdånighet afgifva, utan torde det på Collegium få ankomma att, sedan de i afseende på JordeboksLiggarens upprättande nödige föreskrifter blifvit meddelde, inkomma med den förnyade underdåniga framställning derom, som omständigheterne då kunna påkalla.
Angående sedermera hvad vid JordeboksLiggarens upprättande i afseende å dess innehåll skall iakttagas, så förekomma i första rummet grunderne för egendomars och lägenheters fördelning under behöriga titlar.
Om, i anledning af hvad Comiterade här förut i underdånighet yttrat angående möjlig sammanjemkning af de serskilda jordnalurernes friheter och skyldigheter, utom hvad som tillhör grundräntan och tionden samt rustnings- och roterings-besväret, i ett eller annat afseende skulle komma att ega rum, anse Comiterade alla de hemmansnaturer, som i lörst nämnde omständigheter blifva lika lottade, böra under gemensam hufvudrubrik sammanföras, med utsättande för hvarje hemman af förut egande natur: dock att, i hvad fall som helst, Krono egendomar serskildt upptagas, hvarvid, i händelse af bifall till Comiterades förslag om skatterätts tilldelande åt de kronohemman, som för närvarande under åborätt besittas, denna afdelning endast komme att innefatta boställen och sådana egendomar, hvartill Staten har både egande- och dispositions—rätt, eller som på ett eller annat sätt tillhöra Allmänna Verk och Inrättningar, Kyrkor samt Fromma Stiftelser.
Derest åter i förstnämnde afseende någon jemkning icke förekommer, finna Comiterade nuvarande hufvudafdelningar af Skatte, Krono och Fralse böra bibehållas med de, af skiljaktigheten inom Frälse naturen beroende underafdelningar och iakttagande, att recognitionsskogshemman sammanföras jemte 133 vanliga skattehemman, med hvilka de uti rättigheter och skyldigheter äro till alla delar lika, ehuru de icke, utan serskild tillåtelse, få afskiljas ifrån de bruk, hvarunder de blifvit skatteköpte; Varande ock vid det förhållande, att
Comiterade icke trott sig böra angående så beskaffade jemkningar göra bestämda hemställanden, det Förslag till Förordning om JordeboksLiggarens upprättande, som här nedan omförmäles, efter sednare alternativet lämpadt.
I sammanhang med frågan om egendomarnes fördelning efter de olika hemmansnaturerne hafva Comiterade funnit sig böra fästa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derå, att, enligt hvad Tabellen Litt. A. 3. närmare utvisar, åtskillige, delsEcclesiastike dels för andra Stater anslagne Boställen i Jordeböckerne finnas upptagne under Frälse och Skatte titlar, till hvilka de före nuvarande dispositionen hafva hört.
Dessa egendomar synas likväl med afseende å de ändamål, hvartill desamma numera äro anslagne, lika med alla öfriga, som för enahanda behof äro anvisade, böra uti Jordeboken uppföras under Krono titel.
I anledning häraf, och då, i händelse anteckning uti Jordeboken för hvarje dylikt hemman göres om dess tillkomst och förra natur, ingens rätt genom omföringen förnärmas, enär, om än t. ex. Ecclesiastik
Boställe vore af enskilde doneradt eller af menighet inköpt, hvilket ej sällan inträffat äfven med sådana, som redan äro under Krono titel uppförda, Staten ändock icke vinner större dispositionsrätt deröfver, än tillförene, hemställa Comiterade underdånigst, att den föreskrift måtte i Nåder meddelas, att alla för Civil- Militiaeoch Clereci-Staterne anslagne Boställen, som äro under Kronoskatte och Frälse titlar upptagna, böra med nyssnämnde anteckning till Kronotitel omföras.
Ehuru, enligt hittils gällande stadganden,de i Jordeböckerne och Sammandragen öfver hemmantalet förekommande afdelningar i allmänhet endast afsett de olika hemmansnaturerne, har likväl det undantag derifrån egt rum,attPrestgårdar samt Kapellans-och Klockare-bord blifvit i Sammandragen för hvarje jordnatur under serskild rubrik uppförde, fastän, enligt hvad i det föregående är vordet anmärkt, så föga noggranhet vid denna fördelning iakttagits, att dylika egendomar i sjelfva verket utgöra vida större hemmantal, än berörde Sammandrag utvisa.
Det är visserligen i statistiskt hänseende nyttigt att ega en sådan upplysning, som med nämnde åtgärd åsyftats; men den är då icke mindre af nöden i fråga om alla öfrige för Statens och andra allmänna behof anslagne egendomar, hvarom för närvarande ingen tillförlitlig kännedom kan erhållas utan speciel undersökning i hvarje Jordebok.
Dylika uppgifter tillhöra emedlertid icke egentligen Jordeboken, enär egendomarne dervid måste vara fördelade under de serskilda titlar, som härflyta af olika disposition, och en sådan fördelning icke lämpligen kan vid anteckningen derstädes iakttagas.
Derförutan bör anmärkas, att behofvet tillika fordrar en noggrann och fullständig kontroll å användandet af Statens 134 egendomar, och denna synes så mycket heldre böra vara sammanbunden med Redogörelsen, som på säkra upplysningar i berörde hänseende beror, ait de i vissa fall af Statens egendomar härflytande inkomster blifva behörigen redovisade.
Af dessa skäl anse Comiterade, det angeläget vore, att vid SpecialRäkenskaperne funnos Förteckningar på alla Statens och Allmänna Inrättningars egendomar inom Fögderiet, upprättade med de afdelningar, hvartill olika dispositioner för serskilda Stater eller utarrendering m. m. föranleda, och å hvilka förteckningar alla under året inträffade förändringar borde anmärkas och iakttagas, hvarefter sammandrag deröfver, utvisande hemmantalet för Länet under hvarje olika rubrik, skulle upprättas och Landsboken åtfölja; hemställande Comiterade underdänigst, att Eders Kongl. Majit måtte härom i Nåder förordna, i hvilket fall formulär dertill torde blifva meddeladt i sammanhang med det nya formulär till SpecialRäkningarne, som erfordras, derest de af Comiterade föreslagne förändringar varda bifallne.
I sådan händelse blifver deremot icke af nöden att i JordeboksSammandragen serskildt uppföra Ecclesiastike Boställen, hvilket ock derföre af Comiterade uti formuläret till Jordeboken iakttagits.
Om, enligt hvad ej mindre hitlils egt rum än Comiterade här förut jemväl till framtida efterrättelse föreslagit, alla egendomar och lägenheter af hvarje olika jordnatur under serskilda afdelningar i Jordeboken antecknas, anse
Comiterade det vara fullkomligen öfverflödigt att, på sätt nu sker och KammarCollegii förslag likaledes innehåller, uti Jordeboken införa kolumner för hvarje jordnatur; hvarförutan sådant genom lätt inträffad anteckning i orätt kolumn snarare kan leda till förvillelse.
Deremot vinnes det åsyftade ändamålet vida enklare och säkrare, om hemmantalet för hvarje hufvudtitel summeras.
Förfares derjemte på samma sätt med räntorna och tionden af de till titeln hörande egendomar, erhålles tillika en i statistiskt hänseende intressant upplysning om de grundskatter, som utgöras af samtliga hemman af hvarje natur.
Under de titlar, som af hemmansnaturerne härflyta, upptagas för närvarande efter hemmanen serskilda lägenheter under olika afdelningar för hvarje af de benämningar utaf Ängar, Utjordar, Urljellar m. m., som de af ålder innehaft.
Dessa många serskilda underafdelningar kunna dock, efter Comiterades åsigt, utan olägenhet undvikas och sammanföras under titel:
Jordlägenheter, hvarvid för hvarje lägenhet kan till nödig upplysning upptagas dess ifrågavarande serskilda benämning.
Likaså synas
Qvarnar och andra inrättningar kunna antecknas under en gemensam rubrik af:
Verk och Inrättningar.
Då för öfrigt
Fisken borde utgöra serskild titel, förekommo således, utom de till mantal satta egendomar, endast trenne afdelningar lör hvarje jordnatur. 135 Beträffande räntornas antecknande i Jordeboken, så anse Comiterade, att, äfven om förenkling af dem på ett eller annat sätt tillvägabringas, angelägenheten likväl fordrar, att, ej mindre för beredande af tillförlitlig kontroll å förvandlingen än framtida upplysning härom, hvarje hemmans och lägenhets då varande ränta först upptages med de förvandlingsberäkningar, som till grund för nya räntans bestämmande erfordras, samt derefter denna sednare ränta, i enlighet med hvad derom varder stadgadt, utsattes.
Likaså anse Comiterade, att, då Rusttjensten är ett Frälse egendomar åliggande onus, upplysning om de hvarje sådan egendom åliggande
Rusttjenstmarker jemväl bör i Jordeboken förefinnas, och således föreskrift derom för framtiden meddelas.
Uti 13 mom. af föreskrifterne i afseende å Jordebokens upprättande har KammarCollegium föreslagit, att de Prestgårdar, som icke redan finnas åsatte mantal och ränta, hvilket förhållande med många af dem inträffar, borde, för anteckning i Jordeboken, behörigen skattläggas; men, då härvid, hvad räntan angår, endast varit åsyftadt, att den skulle kunna under behörig anordningstitel åter afföras, för att sålunda visa sammanlagda beloppet af dylika räntor, hvilket likväl, enligt hvad Comiterade i det föregående yttrat, icke medför någon nytta, då nämnde belopp ej utvisar
Statens verkliga uppoffring genom egendomarnes upplåtande till boställen, så anse Comiterade dylik skattläggningsåtgärd icke böra ifrågakomma och följaktligen de, till stöd derför, af KammarCollegium åberopade Kongl. Bref den 8 Juni 1686, 15 Maj och 22 Juli 16115 samt KammarCollegii skrifvelse den 28 Januari 1698, långt ifrån att bringas till hittills saknad tillämpning, fastmera böra till all kraft och verkan upphäfvas; och må härvid tillika anmärkas, att det af Col legium jemväl åberopade Kongl. Brefvet den 24 Juli 1830 afser ”SpecialStater för ”Clereciets samt Gymnasii- och Skol-Staternes anslag i kronotionde och penningar samt ”uppgifter å taxeringsvärdet af Ecclesiastike boställen”, men icke dylike boställens skattläggning, der sådant ej förut skett.
Deremot vore det onekligen lämpligt, om hemmantal å de oskattlagde presterliga boställen, hvarom här är fråga, kunde beräknas och i Jordeboken upptagas, på det upplysning om samtlige för detta behof anslagne egendomars mantal måtte vinnas, och således Jordeboken härutinnan erhålla en nu saknad fullständighet.
Detta ändamål synes äfven kunna utan ordentlig skattläggning uppnås med så stor noggranhet, som behofvet fordrar, enär uppskattning af det hemmantal, hvartill dylika egendomar ansetts böra beräknas, egt rum i och för den i sednare tider verkstälde Extra Roteringen; hvadan Comiterade underdånigst tillstyrka, att detta hemmantal bör uti nya Jordeboken införas, med anteckning likväl om grunden för den sålunda utsatta mantalsberäkningen.
Och torde på lika sätt böra 136 förfaras med andra Boställen äfvensom Säterier, i afseende hvarå enahanda förhållande förekommer.
Vid fråga om de stadgande!), som, i följd af det nya myntsystemets införande, utöfver de deraf föranledde allmänna föreskrifter rörande redovisningen, hvilka Comiterade uti här förut åberopade underdåniga utlåtande af den 28 sistlidne Januari föreslagit, specielt, i afseende å Jordebokens upprättande, må vara af nöden, anse Comiterade, att, derest räntorna efter ena eller andra methoden komma att förenklas och nuvarande kronovärdi försvinna, det vore utan ändamål att, enligt hvad KammarCollegium, under förutsättning af nämnde värdes bibehållande, föreslagit, verkställa uträkning efter nya myntfoten för hvarje räntepersedel eller titel, utan deremot enklast och fullkomligen tillfyllestgörande att, sedan hemmans eller lägenhets ränta efter stadgadt medelpris blifvit uträknad, förvandla beloppet deraf efter nämnde myntfot och sedermera enligt de grunder, som varda antagne, beräkna och utföra nya räntan, allt med iakttagande af de allmänna föreskrifter, som uti ofvan nämnde serskilda underdåniga utlåtande blifvit af Comiterade föreslagne.
I sammanhang med frågan om räntornas upptagande i Jordeboken har serskildt hos Comiterade förekommit den så kallade Utmarksskatlen på Oland.
Härmed är förhållandet sådant, att, med bifall till Rikets Ständers uti underdånig skrifvelse den 5 December 1840 framstälda förslag.