Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet anser sig hafva, i det förr afgifne Utlåtandet, nöjagtigt redogjort för de skäl, på grund hvaraf Utskottet afstyrkt det för hamnbyggnaden i Götheborg ifrågasatte anslag, äfvensom godtgörelse af Staten för de medel, som af Göthehorgs
Stad blifvit använde för upprensning af Götha Elf, får Utskottet samma sitt yttrande vidblifva. 38 Stats-Utskottets Utlåtande, N',o 435, Litt. C, 26:o. I anledning af Utskottets yttrande, angående upprensning af Nordre eif har inora Preste-Ståndet blifvit yrkadt, att Rikets Ständer måtte lios Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om undersöknings anbefallande, för att utröna företagets lämplighet och verkställbarhet samt kosina» uaden derför.
Ledamöter af Borgare-Ståndet hafva ifrågasatt, att medel måtte anvisas till sådane undersökningars bekostande, äfvensom att några Tusende Riksdaler mätte kunna förslagsvis beviljas till sjelfva arbetets utförande.
Inom Ridderskapet och Adeln har ingen anmärkning vid denna punkt förekommit och Bomle-Ståndet har densamma bifallit.
Då, på sätt Utskottet i sitt förra Utlåtande anfört, frågan om uppmuddring af Nordre eif är alldeles outredd, och, för den händelse, densamma skulle anses vara af behof påkallad eller medförande nytta, de dertill erforderlige undersökningar kunna bestridas af det årliga anslag, stort 6,666 R:dr 32 sk.
B:co, sorn Utskottet tillstyrkt, måtte för sådant ändamål ställas Lill Styrelsens för allmänna arbeten disposition, har Utskottet funnit sig böra sitt yttrande i denna punkt vidblifva.
Östra Districtet. 27:o.
Det af Utskottet tillstyrkte anslag till amortering af det för Linköpings hamnbyggnad och Stång-åns uppmuddring upptagne lån, har, enligt hvad ledamöter af Preste- och Borgare-Stånden yttrat, ansetts böra anvisas att utgå, om icke för hela den återstående tiden eller till år 1856, åtminstone på fem år, i stället för fyra, som Utskottet föreslagit.
Hos Ridderskapet och Adeln har intet yttrande i anledning af denna punkt förekommit, och Bonde-Ständet har återremitterat densamma, under åberopande af de vid detta Utlåtande i allmänhet framställde anmärkningar.
I sammanhang härmed har ock Utskottet lill pröfning förehaft tvänne motioner, den ena väckt i Preste-Ståndet af Herr Biskopen m. m.
Doctor Hedrén, den andra i Borgare-Ståndet af Herr Nordvall, uti hvilka motioner, med afseende derå, att staden Linköpings Borgerskap, som vid företagandet af hamnbyggnaden derstädes icke kunnat förutsätta annat, än att kostnaden derför icke skulle komma att uppgå till mer än den då beräknade summa, 24,000 R:dr Banco, deraf Slaten förbundit sig att bestrida hälften, sedermera oagtadt all hushållning vid arbetets bedrifvande utöfver de sålunda på Staden belöpande 12,000 R:dr, dels redan fått vidkännas en utgift af 3,795 R:dr 9 sk. 3 r:st., dels, enligt ett af Herr Öfversten Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 435., Litt, C, 39 m. m.
Lagerheim meddeldt bevis, skulle komma att för arbetets fullbordande få påkosta ytterligare 5,800 R:dr, blifvit yrkadt af Herr Biskopen Hedren: att Linköpings stad måtte, mot samtlige Borgerskapets afgifvande förbindelse, äfven med pantförskrifning af alla blifvande hamn-intägter och all den möjliga säkerhet, som kunde presteras, af allmänna medel erhålla ett lån af 20,000 R:dr Banco, med 6 procents årlig afbetalning, hvaraf till intresse 3, eller ock, om så fordras, 4 procent, och det öfriga till capitalets amortering, samt af Herr Nordvall: att Rikets Ständer mätte l:o bifalla, att det årliga anslag af 1,080 R:dr, under loppet af ännu återstående 15 år, som uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref af den 14 April 1837 blifvit tillförsäkrad staden Linköping, och hvilket årliga anslag Stats-Utskottet godkänt samt i extra Slats-regleringen uppfört intill nästa Riksdag, finge på en gång utbetalas med 16,700 R:dr Banco, och 2:o bevilja Linköpings stads Borgerskap ett lån af 17,500 R:dr, för hvilket Hamnbyggnads-Directionen, på grund af Borgerskapets vid allmän Rådstuga den 19 Februari 1838 giflie bemyndigande, vore villig utfärda en så lydande förbindelse: ”Till Rikets Högloft.
Ständers Riksgälds-Contor återbetalar staden Linköpings Borgerskap en lånfången summa af 17,500 R:dr Banco, på det sätt, att årligen erlägges sex procent, hvaraf 4 procent skola utgöra ränta och 2 procent capital-afbetaining, och hvilken summa inom hvarje års slut insattes i Rikets Ständers Bank för Riksgälds-Contorels räkning.”
För fullgörande af denna förbindelse äro undertecknade, så väl till följe af Linköpings Borgerskaps gifna uppdrag, som ock personligen ansvarige, och lemna dessutom såsom1 pant och säkerhet för denna lånesumma ej mindre sjelfva hamnbyggnaden än deri årliga inkomst, sorn deraf kan falla.
Linköping d....
På Linköpings Borgerskaps vägnar Hamnbyggnads-Directionens Ledamöters namn.” Hvad nu först angår frågan om anvisande af medel för fullgörandet af Statens förbindelse att under loppet af ännu återstående 15 år, eller till 1856, årligen lemna staden Linköping ett bidrag af 1,080 R:dr, till ränta och amortering af ett lånebelopp, stort 12,000 R:dr, samt Herr Nordvalls i dess afgifna motion framställde begäran, att hela den sålunda för nämnde år beräknade summa 16,700 R:dr måtte på en gång få till staden Linköping utbetalas, så enär staden, som redan uppburit för 4 år tillsammans 4,320 R:dr, genom utbekommande på en gång af ytterligare berörde 16,700
R:dr skulle komma att af Staten erhålla ett vida högre belopp, 40 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 435., Litt.
C. än de 12,000
R:dr, som blifvit densamma tillförsäkrad vid hamnbyggnadens företagande, och Utskottet anser det vara af högsta vigt, att de vilkor, hvarunder Statens bidrag lemnäs till allmänna arbeten, hvilka af raenigheter, bolag eller enskilde på eget ansvar utföras, komma att utan förändring lända till efterrättelse, har Utskottet icke funnit sig kunna tillstyrka något högre anslag för Linköpings hamnbyggnad, än som erfordras för fullgörande intill nästa Riksdag af Statens, berörde förbindelse att årligen utgifva 1,080 R:dr till ränta och amortering af det för hamnbyggnaden upptagne lån 12,000 R:dr; och som Utskottet på sådan grund, äfven i sitt förra Utlåtande tillstyrkt, att detta belopp borde utgå till och med. för år 1844, samt då ej eller tili andra föremål, för hvilka fortfarande anslag äro af nöden, sådane blifvit beräknade för mera än 4 år, finnér Utskottet, med afstyrkande af Herr Nordvalls motion i denna del, sig böra vidblifva, hvad i det förra Utlåtandet är vordet föreslaget.
Vidkommande åter Herr Biskop Hedrens äfvensom Herr Nordvalls motion, i hvad denna senare innefattar framställning om ett lån till staden Linköping; så enär det, enligt hvad motionen bifogade handlingar ådagalägga, blifvit utredt och styrkt, att staden utöfver den andel i kostnaden för ifrågavarande hamnbyggnad, som vid förslagets upprättande ansetts böra komma att af staden bestridas, kommer att få vidkännas en utgift af nära 10,000 R:dr och att staden, för att kunna fullborda arbetet, sålunda måst åsamka sig én högst betydlig skuld, anser Utskottet, med fästadt afseende derå, att högre ränta än 4 procent, som af staden erbjudits, icke kunnat af Utskottet beräknas å de summor, som skulle komma att af Riksgälds-Contoret förräntas, sig böra tillstyrka, att en summa af 20,000
R:dr må såsom lån till staden Linköping få utgå, emot erforderlig säkerhet och förbindelse från stadens Borgerskaps sida att., utan vidare anspråk på bidrag af Staten, fullborda hamnbyggnads-arbetet derstädes, samt att å nämnde summa, från den tid, medlen lyftas, kommer att årligen erläggas 6 procent af det primitiva capitalet, hvaraf 4 procent beräknas såsom ränta å det vid hvarje liqvid återstående capital och det öfriga såsom afbetalning, tilldess hela summan sålunda blifvit återgulden. 28:o. Utskottets Utlåtande, angående hamnanläggning vid Wadstena Jaar af samtlige Riks-Slånden blifvit återremitterad t, på grund af flere talares - Stali-Utskottets Utlåtande, N',o 435., Litt, C. 41 lares yttranden: alt Wadstenas handelsrörelse ej vöre så obetydlig, som Utskottet förmenat, enär derifrån skeppades emellan 20 å 30,000 tunnor span mål årligen och importen af skogseffecler och andra för provinsen erforderliga förnödenheter äfvenledes vore högst ansenlig, samt att dessutom efter det, genom en ändamålsenlig hamnbyggnad, de faror, hvarmed Wetterns nyckfulla beskaffenhet nu hotade de sjöfarande, blifvit förebygde, staden säkerligen skulle komma att än ytterligare utvidga sin rörelse och blifva en vigtig nederlagsort för handeln på Götha canal, på grund hvaraf och då det bidrag, som af orten erbjudits till arbetets utförande, utgjorde mera än en tredjedel af hela kostnaden, blifvit yrkadt, att Stor-Amirals-Embetets Tredje Avdelnings framställning i detla afseende måtte af Rikets Ständer bifallas.
På grund af de sålunda inom samtlige Riks-Stånden gjorde framställningar, och då otvifvelagtigt hamnanläggningen bör komma att medföra fördelar för orten, till lättnad i så väl exporten af de producter, densamma har atL aflåta, som importen af andre för densamma erforderliga förnödenheter, har Utskottet funnit sig böra, med frånträdande af sitt förra yttrande i denna punkt, tillstyrka Rikets Ständer att lill hamnbyggnaden i Wadstena bevilja en summa af 30,000 R:dr, hvarjemte Utskottet, i enlighet med Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelnings förslag i detla afseende, hemställer: att till arbetet må få användas sten från vallarne till Wadstena Slott; alt Slottsgården må fa begagnas till lastageplats; tornen upplåtas till spanrnåls-magazin, mot viss årlig hyra, hvars bestämmande må till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemnas, samt Kronans mark omkring Slottet användas till upplag af varor. 29:o.
Utskottets yttrande, i afseende på föreslagen hamnbyggnad vid.
Lidköping, har af Ridtlerskapet och Adeln blifvit lemnadt utan anmärkning och af Éonde-Ständet bifallet.
Inom Preste-Ståndet hafva serskilda ledadamöter dels yrkat, att, då hamn-anläggningen obestridligen vore ett företag af högsta vigt för hela orten, Staten icke borde göra afseende derpå, att
Lidköpings invånare icke kunnat åsämjas om detsammas verkställande, utan anslå hela det erforderliga beloppet, dels ifrågasatt, att en viss summa måtte ställas till Kongl.
Maj:ts disposition, och att Kongl. Maj:t, sedan icke blott Lidköpings Borgerskap, ulan äfven kringliggande ortens invånare, Bih, till R.
St, Prot, 1840 och i84*< 4 Sami, i AJd. 3 Rand, Q Haft, 6 42 Stats-Ulshottets Utlåtande IV.o 435., Litt, C, Christinehamns och Carlstads Handlande samt Bruksegare i Wermland» hvilka alla hade fördel af hamn-anläggningen, blifvit hörde och sig yttrat, till huru stor del de ville till kostnaden bidraga, skulle ega att om arbetets företagande förordna.
Ledamöter af Borgare-Ståndet hafva, utan att äska någon ålgärd från Utskottets sida, endast anmärkt, att den obenägenhet, som staden Lidköpings invånare visat emot detta företag, icke delades af den kringliggande orten, för hvars spannmåls-afsättning den föreslagna hamnbyggnaden ansågs af mycken vigt.
Då Utskottet icke kan annat än anse högst olämpligt, att Staten må bekosta hamn-anläggning för ett samhälle, som ej allenast icke är hågadt att i en sådan kostnad deltaga, ulan till och med synes vara obenäget emot hela företaget, tror Utskotlet sig hafva gilltig anledning att vidblifva sitt i denna punkt förut afgifna yttrande. 3o:o Hvad Utskottet anfört, i anledning af Herr Lidboms motion om anslag till en hamnbyggnad vid staden Hjo, har af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit lemnadt ulan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallet, hvaremot inom Preste-Ståndet blifvit yrkadt, att det äskade anslaget, med afseende å dess ringa belopp och stadens beredvillighet att ansvara för den derutöfver möjligen uppkommande kostnad, måtte af Rikets Ständer beviljas.
Då Utskottets yttrande i denna punkt sålunda finnes vara af trenne Riks-Stånd antingen bifallet eller lemnadt utan anmärkning, anser Utskottet sig böra delsamma vidblifva.
Södra Districtet. 3t:o Vid Utskottets yttrande, i anledning af ifrågasatt låne-anslag för utvidgning af Warbergs hamn, har inom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ingen anmärkning förekommit.
En Ledamot af PresteStåndet har hemställt, huruvida ej, utom det tillstyrkta lånet, äfven någon mindre summa kunde såsom anslag beviljas.
Bonde-Ståndet har återremitterat denna punkt, emedan det ifrågavarande lånet icke ansetts kunna bifallas, så länge icke plan för arbetets utförande blifvit fullständigt uppgjord och för Rikets Ständer framlagd.
Utskottets yttrande, att planen för arbetets utförande bör vara af Kongl. Maj:t ytterligare pröfvad och godkänd, innan det tillstyrkte låneanslaget må utbetalas, grundar sig, enligt hvad det förra Utlåtandet äfven Stals-Utskottets Utlåtande N'.o 435., Litt, C, 43 glfver vid handen, icke derpå, att någon plan för arbetet ej skulle finnas upprättad, utan på den omständigheten, att ovisshet syntes vara för handen, huruvida Warbergs invånare vilja förbinda sig att uLföra hamnbyggnaden på det sätt, Slor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning tillstyrkt, såsom vilkor för Statsbidrag, vid hvilket förhållande och då anmärkning i öfrigt icke förekommit emot beviljandet af det tillstyrkte låne-understödet, Utskottet vidblifver sitt förra yttrande i denna punkt. 3a:o Utskottets yttrande, i afseende på äskadt anslag för flygsandens hämmande å Mellby sandfält vid Laga-ån, har af Bonde-Ståndet bifallits och af de öfriga Riks-Slånden blifvit lemnadt ulan anmärkning, vid hvilket förhållande
Utskottet i denna punkt endast åberopar sitt förra Utlålande. 33:o Utskottets yttrande, i anledning af ifrågasatte anslag till anläggning af en hamn vid Höganäs och en vågbrytare vid Svinebodan, har af Bonde-Stånclet blifvit bifallet.
Deremot hafva inom de öfriga RiksStånden, vid denna punkt af Utlåtandet, flere yttranden blifvit afgifne, åsyftande att ådagalägga vigten och den för hela nationen gemensamma fördelen af en hamn-anläggning vid Höganäs, hvilken hamn-anläggning äfven förmodades bordt hafva mera tillvunnit sig UtskoUets uppmärksamhet, om frågan derom ej blifvit sammanblandad med den om byggandet af en vågbrytare vid Svinebodan, hvaremot en del Ledamöter af Borgare-Ståndet yrkat, att anslag företrädesvis borde beviljas till ifrågavarande vågbrytare.
I förutnämnde afseende har hufvudsakligen blifvit anfördt: att en hamn vid Höganäs vore icke allenast af högsta behof ])åkallad, såsom en tillflykt för seglare under stormar i de farliga farvatten, som omgifva denna delaf Svenska kusten, och vid sådane tillfällen, då fartyg, som vårtiden anlända från sydligare länder och hindras af is att inkomma i Sundet, måste söka Norrska eller Bohuslänska hamnar, utan äfven, efter all sannolikhet, skulle komma att uppsökas af både Svenska och utländska skepp, som lida brist på proviant eller äro i behof af reparationer, samt nu måste anlöpa de
Danska hamnarne och der nedlägga betydliga summor, som sålunda gå för Sverige förlorade; att i många fall äfven Svenska fartyg skulle kunna, genom att lossa eller inlaga last uti denna hamn, undvika den Sundska Tullen; att i militairiskt afseende denna hamn-anläggning blefve för Sverige af högsta vigt, såsom station för så väl en del af skärgårdsflottan, som för kapare, hvilka från denna punkt, der hela Östersjöhandeln går förbi, skulle kunna tillskynda Rikets fiender en oberäknelig skada; att, vid sådant 4 4 Stats-Ulskottcts Ullålande N'.o 435., Litt, C. förhållande och då företaget vore att anse såsom en hela nationens gemensamma angelägenhet, här icke kunde af ortens invånare eller af Höganäs Grufve-Bolag fordras ett sådant bidrag till kostnaden, som till andra hamnanläggningar eller communications-arbeten, de menigheter eller corporationer, hvilka deraf hemta den egentliga fördelen, kunde anses pliglige att lemna, hvarföre ock det af nämnde Bolag gjorda anbud att till arbetets utförande lemna erforderligt behof af eldfast tegel, syntes vara det högsta, som skäligen kunde af detsamma begäras; varande, på grund häraf yrkadt, att den för hamn-anläggningen vid Höganäs ifrågasatte summa 191,000 R:dr måtte af Rikets Ständer beviljas, alt, enligt hvad Ledamöter af Ridclerskapet och Adeln härjemte hemställt, utgå icke på vissa år, utan, för arbetets fortskyndande så mycket som möjligt, i nion af behof.
Enligt de upplysningar, som Utskottet härförutan, rörande denna fråga, haft tillfälle inhemta, anses af sjöfarande Svinebodan, endast såsom nödhamn betraktad, ega det företräde framför Höganäs, alt ett fartyg, som för storm inlupit vid förstnämnde ställe, under vissa vindar har lättare att derifrån gå lill segels än från Höganäs, under enahanda förhållanden, hvaremot en hamn vid Höganäs i allmänhet föredrages Svinebodan på den grund, att vid förstnämnde ställe fartyg, sorn gjort hafveri och äro i behof af biträde, kunna dertill beredas tillfälle vid Höganäs, men icke vid Svinebodan.
Den export, som redan för närvarande eger rum från Höganäs hamn, är äfven ganska betydlig, och har, enligt Tull-slalionens uppgift, för år 1840 uppgått till 53,66o tunnor stenkol, 432,375 stycken murtegel, 99,5oö stycken taktegel, 2,990 tunnor eldfast lera, 31,966 stycken lerkärl och 5,3o5 stycken sockerformar; och under loppet af samma år hafva dels ankommit dels afgått 8a3 öppna och 4^7 däckade båtar samt 286 fartyg, hvaraf 12 öfver 3o läster.
Härförutan har Utskottet ock förskaffat sig upplysning, rörande de strandningar, som under nämnde år inträffat vid Höganäs Tull-station, och dervid inhemtat, att sådant inträffat med icke mindre än 3:ne briggar och 1 jakt, hvilka likväl genom biträde af Höganäs och Lerbergets strandsittare kommit af grund och afseglat lill Elseneur för att repareras.
På grund häraf och då inom trenne Riks-Slåad anslag för dessa hamn-anläggningar blifvit yrkadt, har Utskottet, med frånträdande af sitt förra yttrande, funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bevilja de dertill erforderliga Slals-Utskottcts Ullålande N:0 435, Litt, C, 45 anslag, nemligen för Höganäs 191,000
R:dr och för Svinebodan 76,000 R:dr, under vilkor, att erforderligt eldfast tegel till hamnbyggnaden vid Höganäs bör af dervarande Slenkolsverks-Bolag kostnadsfritt lemnäs. 34:o Hvad Utskottet hemställt, i fråga om iståndsättandet af Landskrona hamn, har af Ridderskapet och Adeln blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallet.
Deremot hafva Ledamöter af PresteSlåndet yrkat, alt anslag mätte beviljas lill Kongl.
Majlis disposition, att sedan erforderlige undersökningar blifvit fullbordade, användas lill hamnbyggnaden; oell inom Borgare-Ståmlet är anfördi: att denna, den enda för större fartyg tillräckligt rymliga hamn på Sveriges södra kust, hotades att vid veslliga vindar blifva igengrundad, och att, då de uti Stor-AmiralEmbetets Tredje Afdelnings förslag uppförde 25,000 R.dr voro afsedde all, till förekommande häraf, uppföra en stenbyggnad i norra delen af hamnen, hvilken byggnad således kunde belragtas oberoende af den sedermera ifrågakomne nya plan för hamnens ombyggande, skäl vore för handen att nu bevilja berörde 25,000 R:dr.
Med afseende derå, att, på sätt Utskottet i dess förra yttrande visat, frågan om denna hamn-anläggning ännu icke är tillfyllest utredd, eller koslnaden för det hela bestämd, liar Utskotlet icke funnit sig kunna detta sitt yttrande frånträda. 35:o Ulskollets Utlåtande, i anledning af Herr Hadings motion om ett lån till staden Malmö för fortsättande af hamnbyggnaden derstädes, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning, af Borgare-Ståndet lagdt till handlingarne, samt af Bonde-Ståndet funnits icke erfordra någon dess åtgärd, och torde följagtligen kunna anses icke påkalla något vidare yttrande från Utskottets sida; utan hänvisar Utskottet Lill dess, i anledning af Herr Hadings berörde motion, sedermera afgifne serskilda Utlåtande N:o 36:o Ridderskapet och Adeln har lemnat utan anmärkning, hvad Utskotlet yttrat, i afseende på sökt understöd af Staten till iståndsättandet af Ystads hamn, hvaremot en Ledamot af Preste-Ständet och en Ledamot af Borgare-Ståndet äskat, alt, jemte det tillstyrkte lånet, staden Ystad måtte erhålla ett af behofvet derjemte pakalladt Statsanslag, hvars belopp af den senare Ledamoten uppgifvits till 3o,ooo eller minst 25,000 R:dr, och Bonde-Ståndet har återremitterat denna punkt, på grund af de vid Utlålandet i allmänhet gjorde anmärkningar. 46 Stals-Utskottets Utlåtande N.-o 435., Litt, C, Då Utskoltet på de grunder, som i det förra Utlåtandet angifvits, icke anser direct anslag af Statsmedel lämpligen böra för Ystads hamnbyggnad komma i fråga, vidblifver Utskottet samma sitt yttrande. 37:0
Inom samtlige Riks-Slånden hafva anmärkningar förekommit vid Utskottets yttrande, i afseende på dels hamnbyggnad vid Cimbritshamn, dels iståndsältande af hamnen vid Åhus och uppmuddring af Iielge-ån.
Sålunda har det blifvit anfördt, att staden Cimbritshamn, hvars hamn för närvarande vore af den beskaffenhet, att fartyg, af brist på skydd mot hafvet, inne i densamma ofta förolyckas, hvars spannmåls-export vore ganska betydlig och som flerfaldiga gånger, ända från den tid, Skåne lydde under Danmark, fått löften om Statsbidrag till sin hamnbyggnad, icke måtte äfven nu se sitt hopp gäckadt, derigenom att Christianstad gynnades på dess bekostnad, så mycket mindre, som den senare vore en florerande stad och den förra deremot utarmad, gående sin undergång till mötes, samt att stadens invånare och den kringliggande ortens allmoge, genom sitt anbud alt med tillsammans 7,700 R:dr deltaga i den erforderliga kostnaden, gått så långt, som deras ringa tillgångar kunde medgifva, så att UtskoLlet saknat skäl att nedsatta det anslag, som af Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning blifvit för detta företag tillstyrkt.
På grund häraf har dels blifvit yrkadt, att det för Cimbritshamns hamnbyggnad erforderliga anslag måtte beviljas, utan sammanblandning med det, som för Åhus blifvit ifrågasatt, dels hemställan skett, att Rikets Ständer, för det fall begge företagen icke ansågos böra på en gång understödjas, måtte ställa de anvisade medlen till Kongl. Maj:ts disposition, för att, enligt Dess Nådiga pröfning, efter sig företeende omständigheter, tilldelas den ena eller andra staden; hvarförutan en Ledamot af Bonde-Ståndet yrkat, att intet anslag till hamnbyggnad i Cimbritshamn måtte komma i fråga, enär denna stad i alla fall icke troddes komma att blifva någon afsättningsort för den kringliggande trakten.
I afseende på Christianstad, serskildt, har inom Borgare-Ståndet blifvit anmärkt, att den af Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning uppgifne summa, 35,ooo
R:dr, grundade sig på ett kostnadsförslag af år 183a, men att, sedan hamnen under tiden blifvit allt mera uppgrundad och försämrad, dess iståndsättande erfordrade 10 å i5,ooo R:dr derutöfver, i följd hvaraf hemställan egt rum, att de af staden begärde 4°>ooo R:dr måtte oafkortadt beviljas, eller åtminstone 35,000 R:dr, att till hela beloppet utgå såsom anslag, då staden i alla fall komme att vidkännas en ej obetydlig öfver - Slals-Utskottets TJllåtande N\o 435., Litt, C, 47 skjutande kostnad.
Slutligen har ock blifvit erinradt, att, enär Småland icke eljest blifvit ihågkommet vid fördelningen af anslag till allmänna arbeten, Utskottet ej bordt lemna utan all uppmärksamhet det väckta förslaget att gora Helge-ån flottbar för timmer från nämnde provins.
Hvad nu först angår frågan om hamn-byggnad vid Åhus, så enär, vid det förhållande, att Utskottet tillstyrkt hela det af Stor-Amirals-Embetets Tredje
Aldelning för detta förelag beräknade kostnadsbelopp 35,ooo R:dr, staden Christianstad icke skäligen synes kunna hafva något att invända deremot, att en del af summan beviljas endast såsom lån, mot så låg ränta och billiga afbelalnings-vilkor, som af Ulskollet blifvit föreslagne, har Utskottet funnit sig böra sitt, rörande denna hamn-anläggnings befrämjande, förut afgifne yttrande vidblifva.