Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet har lill Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet blifvit remitterad en af Herr Prosten Säwe väckt motion, hvaruti Herr Prosten dels fästat uppmärksamheten å behofvet af en så beskaffad organisation af Frösö Skola i Jemtland, att dess lärjungar kunde, efter derstädes fullbordad lärotid, omedelbart dimitteras till Universitetet och dels, under åberopande af de åtgärder, som Rikets Ständer vid sista Riksdag vidtagit för ändamålet, föreslagit, att Rikets Ständer matte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att lärdomsskola!! på Frösön, som nu bestode af fyra lärdomsciasser och en apologist-class, åtminstone i så måtto utvidgades, alt en ny lärare, nemligen en Gonrector, der blelve anställd, hvarigenom, efter en lämplig, af Stifts-styrelsen uppgifven, ny fördelning af läroämnena emellan Rector och den nye läraren, lärocursen för Rectorselass skulle i den mon fullständigas, att lärjungarne redan derstädes kunde inhemta hvad, som tillhörde Gymnasii nedre afdelning, och sålunda för ortens meddellöse studerande besparas åtminstone ett år af det långvariga och kostsamma vistandet vid Hernösands, 25 mil aflägsna, Gymnasium; varande, såsom skäl för bifall till detta förslag, åberopadt, utom hvad Rikets sist församlade Ständer anfört, l:o att Frösö Skola, som skulle motsvara undervisnings-behofvet för tvänne hela landskap, med tillsammans 45,517 invånare (således en större folkmängd, än i Wisby Län, som egde Gymnasium och skola med tillsammans 14 lärare), vore den enda Skola i de Rikets Län, der Gymnasium ej funnes, som, för ett antal af öfver 70 lärjungar, hade blott fem lärare; 2:o att, genom denna personals tillökande med en lärare, nemligen en Gonrector, utväg bereddes alt vid en framdeles skeende förändring af lärosättel, såsom redan med framgång egt rum med Carlstads högre lärdomsskola, utvidga den nuvarande apologist-classen, som blott hade 16“ lärjungar, till en förberedande dass, hvarigenom, om den ambulatorisk» 4 Stats- samt Ålim Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 27. eliev fack-läsningen infördes, inom läro-anslalten kunde beredas utrymme för all den undervisning, som vore nödig för öfvergången lill så viii Universitetet som tillämpnings-skolorne; och 3:o alt icke något annat Läns läroverk kostat Slaten så biet, som ifrågavarande skola, lill hvilken lärare-lönerna utgjordes med endast 17 tunnor spanmål af det allmänna,
men 211 tunnor af provincens egen kyrkotionde; hvadan också billigheten skulle fordra, att, för ortens egen nytta, användes en del af de kyrkornas behållna inkomster, som från längre tid tillbaka blifvit dessa provincer afhände; — och har motionären derjemte begärt, att, för den händelse hans förslag vunne bifall, Rikets Ständer mätte bevilja ett årligt anslag af Åttatio tunnor spanmål, utgörande i penningar, efter 6 R:dr B:co tunnan, 480 R:dr B:co; samt att rum för den nye läraren måtte beredas i det nya skol-hus, som vid skolan snart komme att uppföras.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, för behandling af denna fråga, sammanträdt med Stals-Utskotlel, hafva Utskotten densamma torehäll; och få Utskotten, vid afgifvande af sitt yttrande deröfver, först redogöra för Rikets Ständers vid sisla Riksdag vidtagne beslut i förevarande ämne, äfvensom för hvad, i anledning deraf, blifvit sedermera ätgjordt.
Uti underdånig skrifvelse af den 12 Maj 1841, anförde nemligen Rikets sist församlade Ständer, att de fästat uppmärksamheten dels derå, alt i Jemtland och Herjeådalen, oagtadt dessa provincers betydliga folkmängd, icke funnes någon allmän läro-inrättning, der lärjungar kunde inhemta de kunskaper, som för inträde vid Universitetet erfordrades, dels äfven å den omständighet, alt det närmast belägna Hernösands Gymnasium vore så aflägset, att känbara svårigheter ofta måste möta, serdeles för de obemedlade, att sig deraf begagna; med afseende hvarå Rikets Ständer funne det vara nödvändigt för undervisningens befrämjande inom förrberörde provincer, att ett läroverk bildades, som motsvarade det sålunda för banden varande behofvel; och, enär en sådan anstallt kunde, efter Rikets Ständers tanka, ändamålsenligt och med minsta kostnad åstadkommmas medelst en reorganisation af Frösö skola, men Rikets Ständer saknade ilen kännedom om local-förhållanden, som vore oumbärlig, för att kunna noggrannt bedöma, huru den åsyftade utvidgningen af skolan borde lilivägabringas, samt då, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, fråga om skolbyggnadernes å Frösö reparation och skolans derstädes förflyttning till Öster - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 27. 5 .sund, vore på Kongl. Maj:ts pröfning beroende, anhöllo Rikets Si änder i underdånighet, alt Kongl. Maj:t, efter lagen kännedom om ämnet, ville i Kader lala upprätta och vid nästpåföljande Riksdag till Rikets Ständer öfverlemna del förslag i della ämne, sorn Kongl Majit kunde anse tjenijgt.
Sedan en del af Jemtlands invånare, uti till Kongl.
Majit ingifne underdåniga ansökningar, instämt i enahanda syftning nied denna Rikets Sländers Skrifvelse och Hernösands Consistorium i frågan afgifvit underdånigt yttrande, har den i slutet af sisllidne år församlade Skol-revision, i sin underdåniga reyisions-bernttelse, yttrat: att de inom Hernösands Stift varande elementar-läroverk, det fullständiga i Hernösand, eller högre lärdomsskola n och Gymnasium, jemte de högre lärdomsskolorne i Umeå, Frösö och Piteå, såsom grundläggande och förberedande en högre bildning, kunde för ändamålet anses tillräcklige, men ock, i anseende till de betydliga afstånden, behöfliga; att tillstyrkandet af den för Frösö skola gjorda underdåniga begäran kunde, i revisionens tanka, vara betänkligt, enär vid det förhållande, att Frösön vore belägen ungefär på lika afstånd med Umeå från Stifts-staden, men Piteå på nära dubbelt, och folkmängden i Norrbottens och än mer i Westerbottens
Län betydligt öfverslege deni Jemtlands, det syntes, som skulle bifall lill Frösö skolas utvidgning hafva lill följd, att en lika utvidgning af Umeå och Piteå skolor ej kunde förvägras; och att obehöllighelen af en sådan tillökning utaf fullständiga läroverk i orter, så glest befolkade, sorn de ifrågavarande, snart skulle ådagaläggas genom det ringa antal lärjungar, sorn kornme att besöka dessa läroverk.
Med afseende å allt delta och flere derjemte anförde skäf, ansåg revisionen sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga anhållan.
Derjemte har Kongl. Majit, uti Sin Nådiga Proposition till Rikets nu församlade Ständer, angående Siats-Verkets tillstånd och behof, i Nåder gifvit tillkänna, att utom Rikets Ständers hemställan,angående utvidgningen af Frösö skola, från flere Stift, släder och läroverk inkommit underdåniga ansökningar om stiftandet af nya skolor, om utvidgandet af redan befintliga och om löneförbättringar; äfvensom att den sisllidne år församlade
Revision öfver elementar-läroverken i sin underdåniga berättelse föreslagit åtskilliga förändringar i läroverkens organisation i allmänhet, indragning af vissa och utvidgning af andra skolor, serskilda anstalter till bildande af 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-UtsJcollens Utlåtande, N:o 27. lärare, m. m.; att, under sådane förhållanden och då en omfattande föredragning af denna berättelse hvarken kunnat eller under Riksdagens lopp kunde, i anseende till de yttranden och upplysningar, som från vederbörande måste infordras, inför Kongl.
Maj:t ega rum, det i allmänhet vöre stridande emot rigtiga grunder att till afgörande företaga serskilda löneförhöjnings- och organisationsfrågor samt dem till Rikets Ständer framställa; men att likväl dels en eller annan fråga vore af de öfrige alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde finnas vara af den art, att deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt för framtiden; hvadan Kongl. Maj:t endast för sådane serskilde fall ansett Sig böra af Rikets Ständer begära anslag; varande likväl
Frösö skola icke bland de inrättningar och läroverk, för hvilka Kongl. Maj:t i den Nådiga Propositionen sådant anslag begärt.
Ehuru Utskotten, lika med Rikets sist församlade Ständer, anse beli of ve t påkalla Frösö skolas utvidgande derhän, alt derstädes få inhemtas de för inträde vid Universitet erforderlige kunskaper; dock som Kongl. Maj :ts Nådiga uppmärksamhet redan blifvit dels af Rikets
Ständer och dels af åtskillige invånare uti jemtlands
Län fästad å detta ärende, men Kongl. Maj:t, som förklarat det i allmänhet vara stridande emot riktiga grunder att, under de för handen varande ofvanomförmälde förhållanden, till afgörande företaga serskilda löneförhöjnings- och organisationsfrågor och dem till Rikets Ständer framställa, icke upptagit Frösö skola ibland de läroverk, för hvilka Kongl.
Maj:t, i anseende till serskilda omständigheter, begärt anslag; hvadan ock följer, att frågan om utvidgningen af Frösö skola ännu beror på Kongl. Maj:ls Nådiga pröfning; alltså och då dessutom vid denna Riksdag fråga blifvit hos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af elementar-läroverken, finna Utskotten sig böra tillstyrka, att Herr Prosten Säxves förenämnde motion icke måtte för närvarande till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 20 December 184-4.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.•‘Utskottens Utlåtande, N:o 27. 7 Reservation af Herr Bergsten: ”Elium jag med Utskotten delar öfvertygelse!! om Frösö skolas, i anseende lill afstånd och flere omständigheter, behöfliga reorganisation i den vidsträcktare omfattning, som Riksens Höglofl.
Ständer vid sednaste
Riksdag framställt, har jag likväl ej kunnat gilla, att Utskotten afslagit den tills-vidare-ålgärd, skolans utvidgning med en Conreclor, sorn motionären nu föreslagit, och hvilken, långt ifrån alt hindra den framtida omregleringen, skolat blifva ett vigtigt befordringsmedel af densamma.
Ty då det är uppenbart, att det af skol-revisionen åberopade ringa' understöd, sorn Jemtlands Läns invånares underdåniga ansökan om reorganisation af sin hittills varande enda lärdoms-skola till ett läroverk, sådant som Stockholms elementarskola, med dimissionsrätt till academien, erhållit af Stiftets Dom-capitel, härleder sig ej blott af misstroende till den vid elementarskolan begagnade läro-method, utan ock af farhåga, att denna omreglering kunde leda lill enahanda förändring, elier åtminstone önskan derom, af Umeå och Piteå lärdomsskolor, som från Gymnasium äro lika eller längre aflägsna, innan en tillräcklig erfarenhet om reformens nytta oell oumbärlighet vunnits; så hade det varit skäl att låta förändringen delvis och på den skola, sorn hittills egt det största antalet af lärjungar, nu verkställas, på det att af det ingalunda vådliga försöket matte utrönas, ont och till hvilken grad det nya och, såsom mig synes, både ändamålsenligare och mindre kostsamma skolsystemet är på den gamla elementarskolan tillämpligt.
För min del är jag fullkomligt öfvertygad, att, med antagande af en bättre iäroinethod och tillökningen af en enda lärare, de nu varande fem och för reformen nitiske collegerne vid Frösö skola, som har omkring 70 lärjungar, skulle kunna utlrätlas nästan allt detsamma, som Stockholms elementarskolas lärare just genom ett bättre undervisningssätt nu åstadkomma med 100 lärjungar, jag menar (lisciplarnes fullkomliga forberedning till Universitetet.
Men om detta resultat, i anseende tili den ihärdighet, med hvilken man vidhåller det gamla skol-systemel, ännu måste synas långt aflägse, så hade man åtminstone ej bordt förneka lärdoms-skolan vid Frösö den fördel, som äfven med den bibehållna classiäsningen kan vinnas, nemligen att genom utvidgning af Rectors dass med en ny lärare, lärjungarne kunnat ett år längre der qvarhållas, och sålunda den långa och kostsamma lärotiden vid Hernösands 25 mil aflägsna Gymna - 8 Stals- samt Allm. Ilesv.- och Ekon.-Utskoilens Utlåtande, N:o 28. sunn åtminstone i någon nion förkortas.
Häremot ligger, så vidt jag kan inse, intet hinder, hvarken i sisla skol-revisionens utlåtande, ej heller i Kongl. JYlaj:ts JNådiga Proposition, som, ehuru den uppgifver skälen, hvarför ej flere begärda skölansiag nu blifvit i Nåder framställda, dock ej vill förmena Riksens Ständer att äfven i detta afseende med sina underdåniga yttranden i önskningsväg inkomma.
Tvertom ligger i slutmeningen, att ”likväl en eller annan fråga kan vara af de öfriga alldeles oberoende, dels äfven vissa förbättringar af den art, att deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt för framtiden” — — — — en tydlig anvisning, huru den delegation af Riksens Ständer, som fått sig undervisningsfrågornas utredning i första hand anförtrodda, äfven i denna del kunnat och bordt gå tili väga.” Jtä 28.
Ank. lill Exp. Utsk. den 22 De c. kl. 1 c-, m.
Utlåtande, angående väckta, frågor örn fjrbåkars uppförande pä åtskilliga ställen•
Borgare-Ståndet remitterat ett af Herr Norin ingifvet memorial, deruti han, under åberopande af sin vid sistlidne Riksdag väckta och af Rikets Ständer, enligt deras underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 7 Juni 1841 (N:o 373), understödda motion, angående en fyrinrättning å klippan Understen öster om Gräsön, anhållit, att någon verksam åtgärd af Rikets Ständer måtte vidtagas, på det att å nämnde ställe en fyrbåk, hvars nytta och nödvändighet vore af vederbörande embetsmyndighet erkänd, ofördröjligen måtte blifva uppförd.
Derjemte har från Hederv. Bonde-Ståndet till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling öfverlemnats en motion af Riksdagsfullmägtigen Matts Pehrsson från Stockholms Län, hvilken yrkat, att, enär angelägenheten af fvrbåkar å Understen och på Holmöns norra udde å skäret Fjäderägg, äfvensom af en sten- eller träkännings båk - Statt- samt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 28. 9 häk på klippan Bonden länge varit insedd, sedan en mängd skeppsbrott inträffat vid dessa farliga kiippor, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t ville låta undersöka verkliga beliofvet af de utaf motionären föreslagna båkanstalter samt koslnaderne för desamma, och, i den nion lots- och båkmedlen dertill lemnade tillgång, låta de ifrågasatte Irenne båkarne uppsätta.
Desse begge motioner hafva i ett sammanhang hos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten till handläggning förevarit; och få Utskotten anföra, att Rikets Ständer i sin ofvanåberopade underdåniga skrifvelse af år 1841, jemte anmälan, att de beviljat ett extra Stats-anslag af 160,000 R:dr Banco till förbättring af bak- och fyringsväsendet, anhållit, bland annat, att Kongl. Maj:t täcktes låta anbefalla vederbörande att sig yttra, dels huruvida, utöfver de i Förvaltningens af Sjö-Ärendena förslag uppgifna, af behofvet påkallade, nya fyr-inrättningar vid Morups-Tånge, Ölands norra udde med llere ställen, fyrbåkar på Gottska Sandön, Sandhammarsudde, Skäret Understen,klippan Bonden samt på Bohuslänska kusten mellan Marstrand och Norrige kunde anses nyttiga och erforderliga, dels öfver den med anläggning af desamma förknippade kostnad, samt att Kongl. Maj:t tillika måtte meddela föreskrift om de förändringar uti föreslagen arbetsplan, hvilka möjligen kunde, i följd af skeende undersökningar, anses böra ega rum.
I anledning häraf och efter det undersökning om det uppgifna behofvet af fyrars anläggande på Understen och Bonden blifvit, genom vederbörande Lotsbefäl, verkställd, hade Förvaltningen af Sjö-Ärendena, i underdånig skrifvelse af den 28 Juni innevarande år, yttrat den öfvertygelse, alt fyr på någotdera af dessa tvänne ställen icke behöfdes, och till stöd för ett sådant yttrande andragit: ”ali, ehuru det måste medgifvas, att på skaaret Understen, hvarest året 1841 uppfördes endast en känningsbåk, anläggandet af en fyr skulle varit för seglalionen genom södra Quarken för”monligare än på Svartklubben, en fyr dock numera icke är på förstnämn”de ställe för Svenska sjöfarten behöllig, emedan större delen af från Norrbotten till Ålands haf kommande fartyg begagna segelleden vester om ”Gräsön, förbi Öregrund, och Svartklubbens fyr är synlig på 1| a 2 mils ”afstånd nordost från Understen bortom densamma, samt att klippan Bon - Bih. till R.
Brot. 1844. 4 Sami. 2 Afä. 6 Höft. 2 10 Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.- Utskottens Utlåtande, N:o 28. ”den, belägen utanför Järnäs udde i Norrbotten, är alltför liten i omfång, ”ligger alldeles uti öppna sjön, erbjuder icke någon landning, än mindre "hamn, är öfverallt brant och derjemte lemligen hög, hvadan den i sitt ”nuvarande nakna skick utgör en ypperlig känning, hvarå allenast erfordras 'ett kummel eller annat märke, hvartill medel äfven komma att i underdånighet föreslås, vid afgifvande af nästa års stalsproject för lotsverket.”
Hvad nu först angår den ifrågaställa fyrinrättningen å skäret Understen; så och ehuru Förvaltningen af Sjö-Ärendena ansett en sådan för Svenska sjöfarten numera vara obehöflig samt anslag dertill icke blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder äskadt, hafva Utskotten likväl funnit åtskilliga omständigheter förekomma, som, i Utskottens tanka, utgöra talande skäl för en fyrbåks uppförande på nämnde ställe.
Utom det att Förvaltningen af SjöÄrendena sjelf megifvit, att det för seglationen genom södra
Quarken varit förmonligare, om en fyr blifvit anlagd å Understen, i stället för å Svartklubben, är det nemligen kändt, att denna del af farvattnet mellan Ålands haf och Bottniska viken är uppfyld af otaliga dels synliga dels osynliga klippor och skär samt att en mängd skeppsbrott derstädes inträffat, äfven sedan den tid, Svartklubbens fyr inrättades.
Deremot skulle, med ledning af en fyr å Understen, fartygen kunna — hvad endast undantagsvis nu händer — begagna det fria och rymliga, säkrare och öppna farvattnet öster om Gräsön, som höstetiden fortfarande håller sig isfritt, och hvarigenom anlöpande! af Öregrund och seglingen genom dess långa och på flera ställen trånga skärgård undvikes samt de trafikerande undgå det obehag, som nu understundom der möler dem, att af vidriga vindar blifva i flere veckors lid uppehållne och till och med nödgas öfvervintra i denna skärgård.
Härtill kommer, att, för den händelse Kongl. Maj:t skulle i Nåder bifalla den uti Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 84-, tillstyrkta och af Rikets Ständer beslutade underdåniga anhållan, det rättigheten alt använda Finska och Åländska fartyg till transport af trädvaror och tjära från de norra
Länen till andra inrikes orter mätte med det snaraste upphöra, det bör förväntas, att, sedan en sådan rättighet icke vidare finge begagnas, sjöfarten med inhemska fartyg mellan Norrland och Hufvudstaden,jemte andra söder om Åland belägna Svenska hamnar, skall i betydlig nion ökas, synnerligast om de faror och olägenheter, som med denna seglation ännu äro förenade, så vidt möjligt är, varda undanröjde.
Stats- samt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 28. 11 I betraktande af berörde omständigheter, anse sig Utskotten böra, såsom svar å motionerna i denna del, vördsamt föreslå, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd.
Beträffande åter Matts Pehrssons förslag, angående inrättandet af en fyrbåk å Holmöns norra udde och af en sten- eller träkänningsbåk å klippan Bonden, så enär, emot hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena isin ofvanberörde underdåniga skrifvelse anfört, i fråga om en fyrs uppförande på nämnde klippa, dertill anslag icke heller blifvit af Kongl. Maj:t begärdt, Utskotten ej ansett behofvet af den föreslagna båkanstalten derstädes vara så utredt och styrkt, att Utskotten kunnat hemta skäl för understödjandet af motionen i denna del, samt hvad angår Holmön, hvars begagnande till plats för fyrbåk, Utskotten veterligen, först vid innevarande Riksdag blifvit hos Rikets Ständer ifrågasatt, Utskotten icke helier funnit nödvändigheten af en fyrinrättning på nämnde ö vitsordad; få Utskotten hemställa, att någon åtgärd i afseende å de föreslagna båkinrättningarne pä Holmön och å klippan Bonden icke måtte af Rikets Ständer vidtagas.
Reservation af Herr Rå felt, A.: ”Då Kongl. Förvaltningen af Sjö-Ärendena, genom sakkunnige män, låtit utreda obehöflighelen af att uppbygga en fyrbåk på klip”pan Understen, belägen endast li sjömil från den redan anlagda fyren på ”Svartklubben, och enär denna sednare fyr, såsom synlig på sjömils afstånd, bör vara en tillräcklig ledning för de sjöfarande genom södra Quar'ken, har jag ansett de förenade Utskotten saknat skäl tillstyrka en utgift ”för staten af 30 å 40,000 R:dr Banco, jemte 2,000 R:dr Banco i årlig lys”och underhållskostnad.” 12 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon -Utskottens Utlåtande, N:o 29. 29.
Ank. till Exp. Utsk. den 22 Dec. kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väclt motion om befrielse för Skattehemman ä Gottland frän skyldigheten att uppföra och underhålla Strandridare-boställen.
Riks d ags f u 11 m äg l i ge Conrad Rommin och Lars Norrby från Gottland hafva, uti ett till Hederv.
Bonde-Ståndet ingifvet memorial, som blifvit till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning öfverlemnadt, anfört, hurusom skattehemmans-innehafvarne på denna ö, förutom contributioner och bevilluingar, lika med Rikets öfriga skattdragande allmoge, samt lönings-afgifter och byggnads-skyldighet till presterskapet och kyrkobetjeningen, äfvensom till öfverllödiga kyrkors underhållande, nära tredubbelt drygare än i andra Svenska provincer, derjemte vore betungade med det annorstädes okände, uti ingen jordebok och skaltläggnings-method upptagne, och sannolikt icke genom något Riksdagsbeslut fastställde besvär alt vid landlhamnarne på Gottland bygga och underhålla så kallade Strandridare-boställen, äfvensom att bekosta af- och lillträdes-svner samt ekonomiska besigtningar hvart tredje år å dessa boställen; och som en sådan skyldighet, hvars uppkomst vore obekant, efter motionärelnes tanka, stålt i sammanhang med iandl-tuUen, eller den afgift, som af landels invånare erlades, när de besökte landlhamnarne med varor till försäljning, och hvilken uppbars vid strandridare-boställena; men denna afgift numera upphört och strandridare-ljensterne under annan benämning vore bibehållne endast för sjölulls-bevakningen och uppbörden, — ett för allmogen alldeles främmande ämne, — ansåge motionärerne kostnaderne för reparationer och syner å strandridare-boställena böra utgå af tullinkomsterna, helst dessa i sednare lider betydligen ökats; i följd hvaraf motionärerne yrkat, alt Gottlands hemmans-egare måtte från ifrågavarande besvär helt och hållet befrias.
Den allmogen å Gottland åliggande och af motionärerne öfverklagade skyldighet alt bygga och underhålla Strandridare-boställen vid öns Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utshottens Utlåtande, N:o 29.
13 landlhamnar synes hafva redan i äldre tider tillkommit och befrielse derifrån har tid efter annan varit sökt.
Enligt 44 § af Kongl.
Resolutionen å allmogens besvär af den 29 Juni 1752, hade Kongl. Maj:t förklarat, att, emedan vid berörde landthamnar skedde utskeppning- med inhemska fartyg af åtskilliga öns producter, samt Kongl. Resolutionen den 22 April 1735 sladgade, att ”uti de ting, hvarest hamnegårdar belägne funnes oell ”dertill hörde, ålåge allmogen, såsom af gammalt brukligt varit, att för ”Strandridarne uppbygga och uppsätta, enär nybyggnad tarfvades, en stiina om 9 alnar i qvadrat, 2 kamrar vid de större segelbare hamnar och ”en vid de mindre, till 4J eller 5, och ett kök om 6 alnar i qvadrat, och ”en förstufva, 6 alnar lång och 3 alnar bred, allt under ett tak, jemte det ”allmogen, äfven på slik händelse, borde uppsätta en byggning af 12 a ”14 alnars längd lill stall och fähus;” någon ändring uti detta stadgande icke kunde meddelas, utan egde allmogen på Gottland att ställa sig detsamma lill efterlefnad.
Vidare har, i anledning af den utaf Fullmägtige af Bonde-Ståndet från Gottlands Län vid 1823 års Riksdag väckta fråga, bland annat, derom, att uppbyggandet och underhållandet af strandridareboställen vid landthamnarne å ön icke vidare mätte hemmansegarne derstädes åligga, Kongl.