Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid har Utskottet förehaft två särskilda, till Utskottet remitterade motioner, utaf Riksdagsfullmäktige Olof Olsson från Westmanland och Måns Månsson från Calmar
Län, med hvilken sednare (lera af Hedervärda Rondeståndets ledamöter sig förenat; uti hvilka motioner blifvit föreslaget, att, då skattejorden i allmänhet vore med utskjlder hårdt betungad och af dessa utskylder den under hemmantalsräntan inbegripne Landtågsgärden blifvit beviljad endast för alhjelpande af tillfälliga behof och således icke bort, sedan desse behof upphört, vidare fortfara, Rikets Ständer ville besluta, att Landtågsgärden mätte från och med år 1855 upphöra; men då Landtågsgärden blifvit genom flera beslut förklarad lika ständig som öfrige grundräntor, och således nuvarande jordegare icke hafva mera grundade anspråk, att njuta befrielse från den förra än från den sednare, samt i öfrigt en skattcnedsättning medelst
Landtågsgärdens upphörande är desto mindre lämplig, som denna gärd i särskilde provinser utgår i mycket olika proportion till de öfriga grundskatterna, så och då Landtågsgärden i allmänhet utgör den hufvudsakligaste delen af hemmantalsräntan, samt Rikets Ständer, vid flera föregående Riksdagar, då fråga varit väckt om denna räntas upphörande, på nyss anförda skäl ansett sig icke kunna denna fråga bifalla, får Utskottet hemställa, att förenämnde motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Då det beslut Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Rikets Ständer, redan fattat, rörande grundskatternes förenkling, icke afser någon förhöjning eller förminskning uti beloppet af ordinarie räntan, samt Kongl.
Majit i nåder tillkännagifvit förhållandei vara enahanda med de förslag angående nämnde förenkling, Kongl. Majit vid denna Riksdag till Rikets Ständer afla te, anser Utskottet beräkningen af den ordinarie räntan böra göras på grund af de förflutna årens erfarenhet.
Den del af ordinarie räntan, som är indeld alt utgå till vissa tjenstemän, stater och inrättningar, har Kongl. Majit föreslagit till enahanda belopp, som vid sednaste Statsreglering blifvit beräknadt, eller 1,690,200 Ridr.
Då Utskottet för sin del anser det vara af vigt att summan af denna inkomst öfverensstämmer med de belopp, hvartill de indelda räntorna å de särskilde utgiftstitlarne blifva upptagna, samt i afseende härå förekommer, dels alt, derest Rikets Ständer godkänna hvad Utskottet i bilagde denna dag afgifna utlåtande Litt.
A. föreslagit i afseende å en förändrad beräkning vid salpeterhjelpens utgörande inom Jönköpings, Kronobergs och Calmar Län, sådant skulle medföra en minskning i värdet af de åtskillige stater anslagne indelda räntor, dels ock att i anledning af Rikets Ständers Revisorers framställda och med exempel bestyrkta anmärkning, att i flera fall beloppen af den i Riks-Staten uppförda indelda spanmål, jemte kronovärdiet å indelda räntorna, voro olika med de summor räkenskaperna upptogo, Utskottet ifrån Kongl. Stats-kontoret infordrat och erhållit ett utdrag af specialstateme eller den s. k.
Liggaren, utvisande samtelige skiljaktigheter emellan Riks-staten och räkenskaperne, för att tjena till efterrättelse vid afgifvande af förslag till de sär - Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 64. 3 skilde utgiftstitlarna, får Utskottet väl föreslå, att denna inkomst jemväl för närvarande må uppföras med 1,690,200: — — men anser sig dock böra göra det förbehåll, att härutinnan nödig jemkning må iakttagas, sedan de särskilde utgiftstitlarne blifvit fastställde och förändring i någon eller några af de indelda räntorna möjligen egt ruin.
Den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna andelen af ordinarie räntan har uppgått:
År 1847 till R:dr 607,701: » 1848 610,827: » 1849 615,701: ». 1850 617,317: » 1851 625,160: elier i medeltal till 615,359: — —, rnen blef, i anseende till de vid sednaste riksdag skedde öfverflvttningar af åtskillige förvaltande verk förut anvisade inkomster, vid den då uppgjorda Statsregleringen beräknad till 668,450 R:dr; och enär beloppet af dessa öfverflyttningar beräknats till öfver 70,000 Il:dr, och den förminskning, som genom förändring af sättet för salpeterhjelpens utgörande i de Småländska
Länen skulle uppkomma, ej uppginge till mera än vid pass 16 å 17,000 R:dr, har Kongl. Maj:t antagit att af denna titel kunde med säkerhet beräknas en inkomst a i' 678,000 R:dr.
Då emellertid, enligt hvad Utskottet inhemtat, ibland de i följd af förenämnde öfverflyttningar Stats-verket numera tillflytande inkomster befinnes åtskillig spanmål, hvilken, i stället att här uppföras, rätteligen bort tilläggas nästföljande inkomsttitel: afradsspanmålen, deraf den i sjelfva verket nu utgör en del, samt uppbörden af afradsspanmålen, hvilken år 1851 utgjort 43,799 tunnor, hvaribland 1,279 tunnor hafre år 1852, då nämnda indragna spanmål först till Stats-verket ingick, belöpt sig till 48,645 tunnor och deribland 1,317 tunnor hafre, som anses blott till hälften motsvara värdet af råg och korn, hvadan och då sålunda den tillökning, afradsspanmålen genom ifrågavarande förändring vunnit, kan antagas utgöra omkring 5,000 tunnor spanmål, Utskottet anser den Kronan behållna andelen af ordinarie räntan böra minskas med värdet af berörde 5,000 tunnor, sådant detsamma blifvit i den Kongl. Propositionen upptaget efter 6 R:dr per tunna med 30,000
R:dr och i följd deraf uppföras med endast 648,000: — — 2:o. Afradsspanmålen, beräknades vid sednaste Riksdag till 41,725 tunnor och har år 1851, såsom nyssberördt är, utgjort 43,799 tunnor, hvarföre Kongl.
Maj:t ansett afradsspanmålen med säkerhet kunna antagas motsvara 43,000 tunnor råg och korn.
På grund häraf föreslår Utskottet, att, sedan dessa 43,000 tunnor blifvit tillökta med de i nästföregående Transport Rtdr 2,338,200: — — 4 Stals-Utskottets Utlåtande, N-o 6 i.
R:dr 2,338,200: — punkt omförmälde 5,000 tunnor, denna inkomst-titel må upptagas till 48,000 tunnor å 6 R:dr 32 sk. tunnan med . . 320,000: — 3:o. Tiondespanmålen.
De af denna tiondespanmål till vissa stater, personer och inrättningar utgående indelningar beräknades vid sednaste Statsreglering till ett värde af 627,120
R:dr; och då en högre eller lägre värdeberäkning häraf icke verkar förhöjning eller förminskning i Statsverkets behållna tillgångar, så länge densamma fortfar att vara indeld, hemställer Utskottet, alt denna del af tionden må, i enlighet med Kongl. Maj.ts Nådiga förslag och i likhet med hvad vid sednaste riksdag egde rum, upptagas till 104,520 tunnor, utgörande efter det af Utskottet föreslagna pris af 6
R:dr 32 sk. för tunnan ......
696,800: hvarvid dock Utskottet, med åberopande af hvad Utskottet i fråga om den indelda andelen af ordinarie räntan anfört, gör det förbehåll att jemväl i det här utförda beloppet den jemkning må få göras, som, sedan de särskilde utgiftstitlarne blifvit fastställde och förändringar i sjelfva indelningarne möjligen blifvit beslutade, kan finnas nödig.
Den Kronan behållna andelen af tiondespanmålen beräknades vid sednaste Statsreglering till 18,200 tunnor och har utgjort:
År 1847 16,856 tunnor ,,1848 , . . 17,041 „ ,,1849 17,599 „
,,1850 17,200 „ „ 1851 17,208 „ eller i medeltal endast 17,181 tunnor; men då vid sednaste riksdag denna del af tiondespanmålen, genom den af Rikets
Ständer då beslutade öfverdvttning af den indelda spanmålen från anslagen för Militiaeboställs-kassan m. 11. förvaltande verk, ökats med 1,200 tunnor, anser Utskottet, i likhet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, den Kronan behållna tiondespanmålen, på samma grund som vid förra riksdagen, äfven nu kunna beräknas till 18,200 tunnor, utgörande efter det af Utskottet föreslagna pris af 6 R:dr 32 sk. för tunnan 121,333: 16. 4:o.
Tiondespanmälslösen efter b est amda priser beräknades vid sista Statsregleringen till 4,400 R:dr och har utgjort:
År 1847 .
R:dr 4,226: - - „ 1848 „ 4,137: ,,1849 „ 4,137: ,,1850 „ 4,450: ,,1851 „ 4,605: eller i medeltal . . , . . ,,4,311: ; och torde denna inkomst höra, i enlighet med Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, fortfarande utföras med 4,400: Transport R:dr 3,480,733:16. — Stats-Utskotlels Utlåtande, N:o 6 i.
5 Transport R:dr 3,480,733: 16. — 5:o. Arrendemedel af Kungsgårdar och andra lägenheter.
Af denna inkomst, som vid sednasle Statsreglering beräknades till 128,000 R:dr, har till Stats-verket influtit i penningar
År 1847 R:dr 15,181: „ 1848 „ 24,793 „ 1849 „ 40,033 „ 1850 „ 29,229 „ 1851 „ 26,482 samt uti spanmål:
År 1847 T:r 16,420 „ 1848 „ 15,471 „ 1849 . „ 15,708 „ 1850 16,472 „ 1851 „ 16,656: eller i medeltal 27,144 R:dr i penningar och 16,145 tunnor spanmål.
Emellertid torde denna inkomst, i likhet med hvad Kongl.
Maj:t föreslagit, äfven nu böra upptagas till . 128,000: 6:o. Silfvertionde, myntarelön och slagskatt, som vid sista Statsregleringen beräknades till 9,500 R:dr, har under de fem åren 1847 till och med 1851 i medeltal uppgått till 10,931 R:dr och torde således, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, kunna upptagas till 10,500: 7:0.
Koppar-räntan, som vid sednaste riksdag upptogs till 500 Sk€f. efter ett värde af 130 R:dr Skedet eller 65,000 R:dr, har utgått:
. med 486
Sk ii. försålde lill R:dr 65,997: 68,254: 77,700: 83,080: 82,591: , betydligt stigande „ 1848 . . „ 558 „ „ 1849 . . „ 594 „ „ 1850 . . „ 655 ,, ,, „ „ 1851 . . „ 636 „ „ „ och har Kongl.
Maj:t, enär tillverkningen vore och priset jemväl derå den sednasle tiden varit högre än förut, föreslagit denna Statsinkomst till 82,000 R:dr.
Härvid förekommer väl, att, derest Rikets Ständer, på sätt
Utskottet i bilagde denna dag afgifna utlåtande Litt.
B. tillstyrkt, bifalla Kongl. Maj:ts aflåtna Nådiga Proposition om nedsättning uti afraden utaf Fahlu Bergslag för Stora Kopparberget från' hvart 10:de lill hvart 30:de
SkUf af tillverkningen, härigenom en betydlig minskning å denna inkomsttitel skulle uppkomma.
Transport R:dr 3,619,233:16. — 6 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 64.
Då emellertid, hur önskvärdt än Utskottet anser det vara, att den sålunda föreslagna förändringen vidtoge under tiden för nu skeende Statsreglering, det likväl, i anseende dertill att Bergslagen först måste i ämnet höras, är ovisst när berörde förändring kan bringas till verkställighet, samt, enligt hvad Utskottet inhemtat, koppartillverkningen vid Åtvidabergs kopparverk under de sednaste åren varit i ett starkt tilltagande, och kopparpriset, som vid den af Kongl. Slals-kontoret år 1853 verkställda försäljning af Kronans afradskoppar uppgått till 153 R:dr 1 sk. å 153 R:dr 36 sk. för Skardet, kan, så länge nuvarande förhållanden fortfara, antagas komma att än vidare ej obetydligt öfverstiga det pris, den Kongl.
Propositionen upptager, eller 130 R:dr, anser Utskottet, att koppar-räntan äfven nu i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, kan upptagas till 8:o. Tionde- och Hammar-skattsjern, beräknadt vid sednaste Statsreglering till en inkomst af 68,000
R:dr för det förra och 86,000 R:dr för det sednare, har uppgått: tionde-jernet år 1847 till 9,266 Ské& „ 1848 9,490 „ „ 1849 „ 11,251 „ „ 1850 „ 12,695 „ „ 1851 12,615 „ hammar-skattsjernet år 1847 till 6,047 „ „ 1848 „ 6,114 „ „ 1849 6,072 „ „ 1850 6,415 „ 1851 „ 6,885 „ eller i medeltal tionde-jernet till 11,063 Skfi. och hammar-skattsjernet till 6,307 Sk$f.
Uti ett särskildt denna dag afgifvet, härhos fogadt utlåtande Litt.
C. har Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte ej mindre, i enlighet med hvad Kongl. Majit i Nåder föreslagit, nedsätta tiondetackjernsskatten med en tredjedel, än äfven för deras del besluta, att hammarskatten måtte nedsättas till hälften af hvad den nu utgör.
Skulle Rikets Ständer bifalla Utskottets berörda hemställan, torde i öfverensstämmelse dermed lionde-tackjernsskatten böra beräknas till 8,400 Sköl, k 5 R:dr 32 sk och hammar-skattsjernet till hälften af det belopp, hvartill skatten i medeltal uppgått, eller 3,150 Sk^f. å 15 R:dr , 9:o.
Ahintionden, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 573 R:dr, har Kongl.
Majit föreslagit böra bibehållas vid förutvarande beräkning af 500 R:dr.
Då emellertid Utskottet, uti särskildt denna dag afgifvet, 3,619,233: 16. — 82,000: 47,600: — — 47,250:
Transport R:dr 3,796,083: 16, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 6i. 7 Transport
R:dr härhos fogadt utlåtande Litt.
D. tillstjrkt Rikets
Ständer för deras del besluta, att aluntionden måtte från och med år 1855 upphöra, har Utskottet ansett sig icke nu kunna-någon Inkomst under denna titel upptaga, utan torde densamma, derest Rikets Ständer bifalla Utskottets berörda utlåtande, derefter böra från Stats-verkets inkomsttitlar uteslutas. 10 :o.
Svafvelbrukstionden, innefattande jemväl tionde för vitriol och rödfärg, upptogs vid sista Statsregleringen till 600 R.dr och har under åren 1847—1851, jemnt stigande, i medeltal uppgått till 956 R:dr, hvadan den, enligt Kongl. Maj:ts förslag, uppföres med ll:o Mantalsp enning arne, beräknade vid sista Statsregleringen till 350,000 R:dr, hafva utgjort:
År 1847 R:dr 345,466: » 1848 .< . » 351,470: ■— — b 1849 b 355,533: b 1850 » 358,613: » 1851 » 360,902: eller i medeltal 354,397 R:dr.
Och har vid det förhållande, att folkökningen fortgått och att mantalspeuningarnes summa derigenom årligen ökats, Kongl. Majit ansett denna Statsinkomst böra beräknas till det belopp, hvartill den under år 1851 uppgått, eller i rundt tal till 360,000 R:dr.
Skulle åter Rikets Ständer för deras del bifalla, att, på sätt Utskottet i hosföljande, denna dag särskildt afgifna utlåtande Litt.
E. föreslagit, åtskilliga deri uppräknade folkklasser blifva från mantalspenningarnes utgörande befriade, så uppstode väl härigenom, enligt i samma utlåtande uppställd beräkning, en minskning å denna inkomsttitel af 25,000 R:dr.
Då emedlertid i betraktande tages, att nämnde beräkning blifvit uppgjord efter förhållandena år 1851, och den inkomstberäkning, som nu skall föreslås alt gälla för tre år, icke vidtager förr än år 1855, samt att mantalspenningarne, enligt uppgifter för de fem åren 1847—1851 under denna tid ökats med öfver 15,000 R:dr, har Utskottet ansett sig icke böra nedsätta det belopp 360,000 R:dr, hvartill Kongl. Majit beräknat mantalspenningarne, med mera än 20,000 R:dr; hvadan således denna inkomst utföres med . 12:o. Bötesmedel, beräknade vid sista Statsregleringen till 35,000 R:dr, hafva åren 1847—1851 i medeltal utgjort 38,823 R:dr årligen; men enär be - 3,796,083: 16. — 950: 340,000:
Transport R:dr 4,137,033: 16. — 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 64.
R:dr loppet är beroende af ganska ovissa förhållanden, torde, på sätt Kongl.
Maj:t jemväl föreslagit, förra beräkningen böra bibehållas till 13:o, Hav aller i-regementernas häslvakans-spanmål, beräknades vid sednaste Statsregleringep till 22,250 tunnor med ett värde, efter 6
R:dr tunnan, af 133,500 R:dr; och som uti denna inkomst, utgående på grund af emellan Kronan och rusthållarne upprättade kontrakter, någon rubbning, hvad spanmålsbeloppet beträffar, icke är att emotse under den lid, nu förestående Stats-reglering kommer att omfatta, upptages densamma jemväl nu lill 22,250 tunnor, utgörande efter 6 R:dr 32 sk. för tunnan .... 14:o Ständige ro tevakam-afgifter utgå för 385 nummer vid Skånska Infanteri-regementerne' med 6 tunnor spanmål för hvarje nummer, eller tillsammans 2,310 tunnor, som, efter 6 R:dr 32 sk. tunnan, utföras med V. , ... . 15:o.
Tillfälliga rotevakans- och mötes-af gifter, beräknade vid sista Statsregleringen till 4,500 R:dr, hafva åren 1847—1851 i medeltal årligen utgjort 5,870 R:dr och hafva af Kongl.
Majit blifvit föreslagne att nu beräknas till 5,600 R:dr.
Med åberopande af bilagde, af Utskottet denna dag särskildt afgifna utlåtande Litt. F., hvarigenom blifvit tillstyrkt, att mötesafgiften, som i medeltal åren 1841—1850 utgjort nära 1,900 R:dr, måtte från och med år 1855 upphöra, får Utskottet för den händelse, Rikets Ständer skulle härtill lemna bifall, föreslå, att ifrågavarande titel hädanefter må förändras till Tillfälliga rotevakansafgifter, samt alt inkomsten deraf må beräknas till endast . 16:o.
Roiefrihels-afgifter af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord.
Under denna benämning hafva, alltsedan 1841, bland Stats-verkets inkomster upptagits de yakans-afgifter, hvilka erlagts af den i sednare tider inroterade jorden; hvadan således denna titel, på sätt Kongl. Maj:t jemväl föreslagit, torde böra förändras till Vakans-afgifler af nyroterad jord.
Deraf beräknades vid sista Statsreglering en inkomst utaf 28,000 R:dr, men, enär den åren 1847—1851 i medeltal årligen uppgått till 30,371 R:dr, utföres under ofvanstående titel 4,137,033: 16 35,000: - 148,333: 16 15,400: — 4,000: — 30,000: — Transport R:dr 4,369,766: 32 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 6i.
9 Transport R:dr 17:o.
Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemmanen i Halland, beräknad vid sista Statsregleringen till 10,000 R:dr, har i medeltal under åren 1849, då denna afgift började utgå, till och med 1851, utgjort 11,161 R:dr och är nu af Kongl.
Maj:t föreslagen att beräknas till 11,000 R:dr.
Då emedlertid Utskottet, uti särskildt denna dag afgifvet, härhos fogadt utlåtande Litt.
G. hemställt, att ifrågavarande afgift mätte från och med 1855 nedsättas till hälften al hvad vakans-afgiften för en båtsman i länet uppgår eller med en fjerdedel af hvad Rikets Ständer vid 1847 och 1848 årens Riksdag bestämt, torde således, derest Rikets Ständer till berörde hemställan lemna bifall, denna inkomst jemväl böra minskas med en fjerdedel och i följd deraf nu beräknas endast till 18:o.
Fourage-afgift af indelta kavalleriet beräknades vid sista Statsreglering till 32,300 R:dr.
Härvid har Utskottet tagit i öfvervägande ett af Herr Garl af Geijerstam i hans omförmälda motion framstäldt förslag, att, då det vore att förvänta att beviilningen å bränvins-tillverkningen vid innevarande
Riksdag komme att betydligt förhöjas, men härvid icke borde förbises, alt bränvins-tillverkningen hittills varit fästad vid jorden, och billigt vore, att på samma gång nämnde skatt betydligt förhöjdes, några för jorden tryckande servituter i någon mån lindrades, fourage-afgifien måtte, i likhet med hvad som redan skett med åtskillige likartade afgifter, lyftas ifrån jorden; men enär, oin äfven en betydligare tillökning i statsinkomsterna genom en förhöjd beskattning ä bränvins-tillverkningen kunde vinnas, den skattenedsättning, som på grund häraf skulle kunna ifrågakomma, enligt Utskottets åsigt icke borde företrädesvis tillgodokomma rusthållet som icke kunna räknas tiil den hårdast beskattade jorden, torde Herr al' Geijerstams ifrågavarande framställning icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; Och då ännu icke någon längre erfarenhet visat annat belopp af denna inkomst, än det förut beräknade, utföres den äfven nu med 19:o.
Trosspassevolans-afgiften.
I afseende å denna inkomst-titel har Utskottet fått emottaga en från Hedervärda Rondeståndet remitterad motion af Riksdagsfullmäktigen Cail Dahlgren från Elfsborgs län, som föreslagit, att då Westgötha afsutna kavalleri-regemente troligen aldrig komme att åter förändras till kavalleri, rusthållarne vid nämnda regemente Transport R.dr Bih. till R.
Prat. 1853 & 1853. 4 Sami. 1 Afd. 19 Haft. 4,369,766: 32. — 8,250: 32,300: 4,410,316: 32. — 2 10 Stats-Utskottels Utlåtande, N--o 6i.
Transport R:dr 4,410,316: 32. måttp: tills vidare, så länge regementet förblifver infanteri, befrias ifrån trosspassevolans-afgiften, i likhet med hvad redan egt rum för rusthållarne vid Södra Bohus läns bataljon; men då denna afgift icke ensamt drabbar rusthållen vid Westgötha regemente och något giltigt skäl icke blifvit förebragt, hvarför de företrädesvis borde tillgodonjuta den föreslagna befrielsen, samt, hvad beträffar det åberopade förhållandet med Bohus läns Södra bataljon, rusthållarne dervid, enligt hvad Utskottet inhemtat, på grund af särskild öfverenskommelse med Statsverket, ej allenast icke vidare uppbära de rusthållen tiilagde augmentsräntor, utan äfven till Statsverket erlägga större delen af den i sjelfva rusthållen innestående hemmantalsräntan, som annars, likasom augmentsräntorne, är rusthållen anslagen till hjelp i rustningen, anser Utskottet ifrågavarande motion icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Trosspassevolans-afgiften beräknades vid sista Statsregleringen till 17,680 R:dr och torde jemväl nu, i enlighet med hvad Kongl.
Maj:t föreslagit, böra bibehållas vid samma belopp, som således utföres 17,680: — 20:o.
Båtsmansvakans-afgiften, utförd vid sista Statsregleringen till 32,000 R:dr, bar åren 1847— 1851 i medeltal årligen uppgått till 36,770 R:dr, hvadan den nu kan beräknas till '. 36,000: — 21:o.
Krut- och Salpeter-försä/jnings-medel, beräknades vid sista Statsregleringen till 105,000 R:dr och hafva uppgått:
' Ar 1847 till . . . , R:dr 125,890: „ 1848 „ 126,729: „ 1849 „ 110,987: „ 1850 „ „ 117,582: „ 1851 „ „ 122,356: - - Då medeltalet häraf utgör 120,709 R:dr, torde denna inkomst nu kunna beräknas till 120,000: 22:o.
Kontrollstämpel-medel, beräknades vid sista Statsregleringen till 10,500 R:dr, men hafva åren 1847—1851 i medeltal årligen uppgått till 12,813 R:dr och torde således nu kunna beräknas til! 12,000: — Transport R:dr 4,595,996: 32. Stats-Ulskoltets Utlåtande, N:o 64. ii Transport R:dr 4,595,996: 32. — 23:o. 11 åk- och Lotsmedel, upptagne vid sednaste riksdag till 85,000
R:dr, hafva utgjort:
År 1847 R:dr 96,293: — 1848 » 85,460 1849 . ! : »92,176 1850 „ 99,089 1851 ,, 115,156: eller i medeltal 97,635 R:dr.
Tilltagande handelsrörelse har visserligen';ökat denna inkomsttitel betydligt utöfver det beräknade beloppet, men då hela inkomsten anslås till de med lots- och fyringsväsendet förenade utgifter samt dess ökade belopp till en stor del beror af förhållanden, som lätt kunna förändra sig, torde, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, beräkningen nu böra upptagas till endast 24:o, Danska fyringsmedel, sorn utgå med 10,000 R:dr Hamburger banko, upptagas till . 95,000: — 26,630: 25: o. Ersättning af Ko n v oy-kumm iss ar i al et för aflöning af Beskickningen i Turkiet beräknades vid sista Statsregleringen till 14,800 R:dr och uppföres nu med'samma belopp eller 14,800: — — 26:o.
Observaiions-medel, beräknade vid sednaste riksdag till 14,000 R:dr, hafva under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 12,693 R:dr; men enär denna inkomst är ganska obestämd och år 1851 ej utgjorde mera än 7,496 R:dr, så upptages den nu, i enlighet med Kongl. Maj:ts Proposition, endast till 10,000: — — 27:o.
Extra medel och uppbörder, beräknade vid sista Statsregleringen till 18,000 R:dr, hafva åren 1847 till och med 1851 i medeltal ej uppgått till mera än 12,683 R:dr.
Då likväl härtill lägges beloppet af Kongl.
Hofrätternas revisions-skillingar, hvilka för år 1852 med 7,466 R:dr 32 sk. kommit Statsverket tillgodo, såsom besparingar, men framgent böra såsom inkomst beräknas ocb torde i sådant afseende, på sätt jemväl Kongl. Maj.-t föreslagit, lämpligast under denna inkomst-titel införas, kan densamma derefter upptagas till 19,213: 16. — Transport R:dr 4,761,640: — — 12 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 6i.
Transport R.dr 4,761,640: — — 28:o.
Intresse-medel, bestående af ränta å Lappmarks Ecklesiastikverks fond, beräknades vid sednaste riksdag till 3,300
R:dr, och hafva i medeltal under åren 1847—1851 utgjort 3,360 R:dr; hvadan Utskottet anser detta belopp kunna utföras 3,360: — — Summa ordinarie eller ständiga inkomster R:dr 4,765,000: — — Extra ordinarie inkomster.
Som det tillkommer Bevillnings-Utskottet att uppgöra och till Rikets Ständer afgifva förslag för beräkning af dessa inkomster, men sådant ännu ej kunnat ske, är Stals-Utskottet icke i tillfälle att i sammanhang med beräknandet af Statens ordinarie inkomster uppgifva beloppet af de medel, hvilka under benämning af extra ordinarie inkomster äro att påräkna; utan får Utskottet i afseende å dem endast meddela underrättelse om de särskilda belopp, hvartill desamma blifvit vid sednaste Statsreglering beräknade samt af Kongl. Maj:t enligt Dess Nådiga Proposition till upptagande föreslagne. 29:o. Tullmedlen.
Brutto-inkomsten af dessa medel beräknades vid sednaste Statsreglcringen till 4,530,000 R:dr, hvaraf 800,000 R:dr till stat och omkostnader, och har uppgått: