Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett från Högvördige Preste - Ståndet den 17 December remitteradt Memorial, af Herr Contracts-Prosten Pettersorij hvaruti blifvit framställdt, hurusom ett förhållande, hvilket troligen ej i många af Rikets Städer eger rum, nemligen att Kyrkan saknar Orgelverk, Altar-Decorationer och en mot Gudstjenst - högtidligheten svarande Predikstol, beklagligtvis inträffar i Landscrona Stad, der ty värr tillräckliga medel saknas för anskaffande af dessa, en Kyrkas väsendtligaste prydnader.
Att Kyrkan, hvilken är i sin construction så vacker, att få Tempel kunna dermed jemföras, väl blifvit jnvigd redan år 178S, men dess Tornbyggnad först fullbordad år 1818, för hvilken samhället står ännu några år Uti en skuld, som, genom årliga afgifter af dess husegare och öfrige medlemmar, småningom godtgöres.
Att Banco-Utskoltets Betänkande N:o 51. 71 Kyrkans Altare befinnes utan all prydnad, dess Predikstol provisoriskt uppförd och med kläde öfverdragen, samt én för kyrkosången nödvändig ledning, hittills, i saknad af orgelverk, blifvit besörjd mot årligt gratial genom biträde af musik-corpsen vid Konungens Eget värfvade Regemente; men hvilken utväg från och med innevarande år ej eller vidare är att begagna.
Att några, kostnaden fullt motsvarande, bidrag så mycket mindre kunna vara att förvänta af Stadens Innevånare, som de ännu, i och för Tornbyggnaden och Stadens publika Scolaahus, äro betungade med årliga utskylder.
Att Kongl. Maj:t och Kronan, vid Stadens anläggning, hade åtagit sig, att i allo fullborda Kyrkans uppbyggande och prydande, men Staden för icke lång lid tillbaka på sig öfvertagit detta senare åliggande, hvartill emedlertid de anslagna medlen funnits alldeles otillräckliga.
Att någon annan utväg för ändamålet ej kunde utfinnas, än ett Banco-Lån; emedan det vore lika omöjligt, att den enskilda välviljans bidrag kunde förslå till nödiga medels insamlande på en gång, som att nå - B ane o-Utskottels Betänkande N:o St, gern entrepreneur kunde slå att erhål» ia mot betingad betalning, attsuccessive, under loppet af 20 å 3o år, lyftas.
A hvilket allt Motionairen grundar den anhållan, alt ett lån-biträde af R:dr 12,000 Banco måtte blifva Landscrona stads Kyrka , i och för dess omförmälda nödvändiga istånd-, sättande, bevil jadt, mot återbetalnings-skyldighet, enligt hvad för Ban« co-Lån i allmänhet är föreskrifvet; under lilikännagifvande tillika, att Kyr-, kan liar, utom andra tillgångar, enär-» lig inkomst af 113 tunnor Spannmål, hvilka, jemte borgen af fullt vederhäf-, tige personer, anses kunna lemna Ban-, ken en den säkraste garantie för Skull dens successiva återgäldande.
Ett från HögvÖrdige Preste-Ståndet, den 17 December, remitteradt Anfö-, rande af Herr Prosten Elfström j äf« vensom ett, af Herr W Rydström ^ hos Yällofl. Borgare-Ståndet uppläst, och derifrån den 12 December till Statsoch Banco-Utskotten remitteradt
Memorial om behofvet af hjelp för en oundgänglig större reparation å Calmare Domkyrka , deruti Motionairerne omförmällj, alt denna i en ren och ädel stil uppförda Kyrka, otvifvelak - Banco-UtskotteU Betänkande IV.-o 5i.
7* tigt bland de vackraste i Riket, blifvit år 1660 grundlagd, i ändamål alt tjena till Amiralitets-kyrka för den vid Björkenäs, i närheten af Calmar, då förlagda Örlogs-Flottan ; men , enär denna Flotta år 1678 förflyttades till Carlscrona, befunnits för stor och kostbar för staden att underhålla, hvarföre också Konung Cart- XI gjort den till Domkyrka, anslagit någon Tionde dertill, samt för densamma, som på den tiden benämndes Carls-kyrkan, upprättat en stat.
Dock blef den omförmälda Tionden nog knapp, och utgjorde blott emellan 3o å 4° tunnor Spannmål årlig behållning; ty den tid, då rikare och frikostigare, så väl allmänna som enskilda, Donationer gjordes till Kyrkorna, var redan framfaren.
År 1823, när Läns-styrelsen utaf senaste Innehafvare!! tillträddes, var Kyrkan uti 2000 R:dr Banco skuld, i och för en några år förut verkställd reparation å kyrkans tak.
Endast denna del af taket är ock för närvarande i godt skick; men för öfrigt befmnes denna ypperliga byggnad, ett alster af Nicodemi Tessins och Ehrenstrahls snille, och som, i afseende på ädelhet i stil, prydlighet och konstvärde, intager ett så utmärkt rum bland Banco-Utskottets Betänkande N;o St. alla inom Fäderneslandet befintliga byggnader af samma slag, nu i den beklagansvärda författning, att, om ej en större och betydligare reparation derå snart verkställes, den ej undgår att ganska snart förfalla till en ruin.
Mur-rappningen utvändigt är nästan hel och hållen söndervittrad, och utur de mellan stenarna öppnade fogningar framtränga djupt rotfästade växter af flera slag, hvilka, i märkbar mon, bidraga till murens ytterligare förstöring.
Inuti kyrkan' lossna och nedfalla, icke sällan, större och mindre stycken af det konstigt anbragta listverket med dervid fogade capiteler och öfriga prydnader,1'hvilketinträfFat under sjelfva Gudstjensten, till en störande oro för den samlade folkmängden.
Fastän, enligt Eccl esias tique-Förfa t tningarna, Städernas Invånare äro fri kallade från att underhålla Domkyrkor, hafva likväl, genom senaste LänsStyrelses nitfulla bemödanden, Stadens Invånare blifvit förmådde, att med frivilliga årliga bidrag ansenligt öka kyrkans inkomster, som dock ingalunda förslå vid ett företag af den betydenhet som det ifrågavarande, hvartill, enligt 2:ne serskilda uppgjorda kostnads-förslag, skulle erfordras Banco-Utskottets Betänkande N--o St. y5 omkring 22,000, eller i det minsta 16,000 R:dr Bro; helst då, enligt hvad anmärkt blifvit, rikedomen och välmågan hos det handlande och handtverkande Borgerskapet, under senare åren, genom ofördelaktiga handelsconjuncturer och hvarjehanda för de inhemska näringarna försvårande omständigheter, der, såsom mångenstädes, betydligen minskats och aftagit.
Anhållande Motionairerne, på grund af dessa framställningar, att ett Bancolån, stort 16,666 Rrdr 3a sk., måtte för berörde angelägna ändamål beviljas, mot pant-förskrifning al kyrkans inkomster, af hvilka, i händelse lånet stöde att erhålla mot 3 procents ränta, 3 procents årlig afbetalning derjemte kunde bestridas.
Ett från Högvördige Preste-Ståndet d. 17 December remitteradt Memorial, af Herr Contracts-Prosten Nibelius innehållande; att ibland de flere olägenheter, som Lunds Stifts Presterskap får vidkännas framför sina öfriga Ståndsbröder i andra Stift, är den isynnerhet besvärande och tryckande, att de skola på egen bekostnad bygga och underhålla sina boställen och prest - gårdar.
Derigenom uppstår ock för y6 Banco-TJtskottets Betänkande IV.o St. en efterträdare ett ersättnings-belopp för hvad öfver skyldighet företrädaren uppbyggt, hvilket mången gång blifver en nybegynnare högst bekymmersamt att godtgöra.
Det är icke ovanligt att finna dessa öfverbyggnadsersättningar uppgå ifrån i till 4°°o R:dr
Bro, så alt lättligen inses, det den Prestman, som, med tillträde af ett erhållet Pastorat, skall icke allenast skuldsätta sig för sin bosättning, utan tillika efler dom utbetala till företrädaren flera tusende Riksdaler, nödvändigt måste befinna sig i en ganska svår och brydsam belägenhet.
Till lindring i detta missöde för hädanefter tillträdande Pastorer inom Lunds Stift, föreslår Motionairen, att, för gäldande af omförmälde öfverbyggnads-summor, nödiga lånebiträden måtte från Rikets Ständers Bank meddelas, mot vanliga vilkor af \ procents ränta och 2 procents afbetalning å Capitalet; kunnande för dessa biträden, hvilkas maximum för år antages till R:dr 10,000, säkerhet i hvarje serskildt fall prresteras, dels genom den å-dömda öfverbyggnads-summan för Rrandförsäkrade huset, dels genom laglig införsel i hela Pastoratets inkomster, och dels, örn så ytterligare Baneo-Ulskottets Betänkande IV.o 5u 77 skulle anses af nöden, genom godkänd Borgen.
Banco-XJtskottet får, under fästadt afseende på ofvanomförmälde förhållanden, hvad Bankens till vissa Städer och Corporationer förut meddelade
Lån angår, jemte de remitterade Motionernas innehåll, vördsamt föreslå Rikets Ständer: Å) att återstoden af det för Calmare Domcapitel vid 181S års Riksdag beviljade Låne-understöd må, med 21,000 R:dr, hållas Dom-Capitlet, enligt dess, för total-beloppet, R:dr 25,000, till Banken afgifna skuldförbindelse, tillhanda.
JB) att Capital-afbetalningarnp, som efterhand, från och med innevarande år 1829, ingått och ingå på Bankens alla ofvanuppräknade Låne-biträden till Städer och Corporationer, anses reserverade för de vid denna Riksdag sökta biträden af dylik egenskap, i den moa de pröfvas förtjena bifall, under uttryckligt förbehåll af en för Bankens betryggande fullt nöjaktig säkerhet.
I fråga om den företrädes-rätt, som dem emellan må bestämmas, finnér Utskot - 78 Banco-Utsfiottets Betänkande IV:o 5i. tet, enligt Handlingarnas föranledande, sig ega allt skäl att i främsta rummet ställa: 1) Lånebiträdet af R:dr 16,666 3a sk. till reparation af Calmare Domkyrka.
Och anser dernäst böra ifrågakomma: 2) Lånet å 12,000
R:dr till Landscrona Stads Kyrka. 3) Lånet å 8000 R:dr till St.
Petri kyrka i Malmö. 4) Lånet å 3o högst 33,000 R:dr till Lunds Domkyrka.
Yid betraktande af de uppoffringar Invånarne i Calmar, efter godvilligt åtagande, redan fått vidkännas för Domkyrkans underhåll, hvarifrån Författningarne i allmänhet frikalla, har Banco-Utskottet trott sig höra hemställa: att det ifrågavarande Lånet för Calmare
Domkyrkas reparatiou måtte beviljas mot en ränta af 4 procent; hvaremot Utskottet föreslår, att 5 procents ränta må för de öfriga bestämmas, i likhet Banco-Ulshottets Betänkande N.o Si. 79 med hvad, i afseende på Bankens Fastighetslån, för framtiden är föreslaget.
Och anser Utskottet betalnings-grunderna böra blifva sådana, som för Bankens, motvilkor af återbetalning i Sedlar, utestående Fastighets-lån å 4 och 5 procent äro gällande.
Hvad angår Motionen rörande Låneunderstöd för Lunds Stifts Presterskap i och för ersättningar vid tillträden af med öfverbyggnad besvärade Prestgårdar ; så har Banco-Utskottet ansett dessa förhållanden vara af för mycket enskild och inskränkt art att blifva föremål för Låne-anslag från Rikets Bank, och kan fördenskull ej tillstyrka, att något afseende deråt må lemnäs.
Till Rikets Ständers bepröfvande hemställes detta allt vördsamligen; hvarjemte en Ledamots Reservation åtföljer.
Stockholm den 1 Julii 1829. 8o Bi!. till Banco+Utskoltett Bet. iV.-o Ht.
Reservation af Herr Contracts-Prosten J. Z.
Petterssom
Helt visst finnes ingen Embetsmannacorps i hela Sverige, som med så stort onus emottager sin tjenst, som Presterskapet i Skåne.
Det är hvarje Boställs-innehafvares skyldighet att ansvara för alla de laga hus, som å Bostället höra finnas; varandes Församlingarne alldeles frie från så väl byggnad som underhåll.
Detta gör, att ingen Prest i Skåne tillträder sitt Pastorat, utan att skuldsatta sig, och rätt ofta lagger denna skuldsättning grunden till den fattigdom, som* med högst få undantag, är hos Skånska Presterskapet rådande, och som vid nästan hvarje Pastors dödsfall bedröfligt trycker den efterlemnade famillen, —•
Öfverhufvud kan man antaga, att öfverbyggnaden vid hvarje Pastorat uppgår till 2,000 R.dr B:co, (mångenstädes är den ända till 6,000 R.*dr uppdrifven) och då man härtill lägger hela bosättnings-kostnaden, uppkommer belt naturligt en förlägenhet, som, alldramést under Svenska sedelmyntets vacklande värde och hela Creditens sjuklighets-tillstånd, Bil. lill Banco-Utskotlets Bet. jY;b Sh 8i icke annorlunda kan afhjelpas, än att Staten komrper emellan, antingen genom Prestgårdarnes inlösen eller Lån, såsom detta samma onda nu i Danmark blifvit afhulpet. —•
Då 1734 års
Byggnad s-förordning för Skånska Prestgårdarne utkom, ålades en årlig byggnads-skyldighet af 12 till i 5 Daler Silfvermynt, som sedermera ökats till 20.
Denna skulle antingen fullgöras eller ock årligen amortera på den vid tillträdet erlagda byggnads-summan, hvilken dock sedermera kunde ökas genom nybyggnader, och de den årliga byggnads-skyldigheten öfverstigande reparations-kostnader, för hvilka man egde fullt ersättnings-anspråk.
Denna år 1734 bestämda årliga byggnads-skyldighet var då fullt motsvarande värdet af 4 till 5 tunnor
Säd, emedan markegången 1733 var, i Christianstads Län, för Råg 3 daler 12 öre och för Korn 3 daler 12 öre, och i Malmöhus
Län ännu lägre.
Hade nu denna Daler behållit sitt goda värde, och ej beständigt gått nedföre, så att den slutligen endast validerat emot några styfver, så skulle man ej baft skäl att öfverklaga detta onda, utan det skulle verkligen hafva botat sig sjelf; men då, vid myntets försämring, den gamla bygg Bsh. till Riks. St. Prot. 1828. 1829. 6;te Sami. 2 B. ® Jtsta Häftet. 8a Bil. till Banco-Utsköttets Bet. N.o Si. n a rl s-sky 1 di gli eten s dalers-belopp, utnn valvation, blef qvarstående, säger det sig sjelf, att, på en tid af mer än gö år, öfverbyggnaderne skulle stiga, alldenstund det icke blef något rättvist förhållande emellan bvggnads-skyldigheten, 5 R:dr, och de med myntets försämring följande högre spannmålsoeh materialie-prisen.
Enär således de ofverbyggnads-bördor, som nu med så många skäl öfverklagas, och hvarom endast de i orten boende kunna ega rätt begrepp, tillkommit genom de tid efter annan skedde myntförändringarne, har man trott, att det onda bäst skulle kunna afhjelpas genom Rikets Högloft.
Ständers Bank, på det sätt, att vanliga Banco-Lån med 6 procents årlig afbetalning äfven finge utgå till Skånska Presterskapet, emot det att dels den genom laga
Syn fixerade öfverbyggnads-summan å (det förstås den brandförsskradej) Prestgården, dels oek Tiondebeloppet hypoliserades, samt att derutöfver borgen för den erhållna Lånesumman praesterades.
Härigenom uppkom lör Skånska Presterskapet den fördelen, att det så småningom betalte sin öfverbyggnads-skuld, emedan hvarje tillträdande då fick en summa till liqvid af afträdarens fordran, eller ock öfverlogBancoLånet och blott betalte hvad denne contant derpå fått afskrifvet och qvitteradt.
Man Bil. till Banco-Utskotlels Bet.
N.-o St. 8} slapp då att, ofta med stor svårighet, anlita enskilda personer; man undvek risquen af hela denna lanta Summans uppsägning och det med nytt
Lån förenade bryderiet; man kunde derigenom bättre inrätta $in hushållning, samt för/Enka och Barn bibehålla något till arf och uppehälle, hvilket nu, ty värr, ganska många få sakna, just derföre), att räntor förstört all provenu af Pastoratet.
Af alla dessa skäl måste jag understödja Herr Contracts-Prosten Nibelii motion, troende med full tillförsigt, att Bankens säkerhet för utgifvande Lån till Skånska Presterskapet, på det sätt Molionairen föreslagit, blir så väl förvarad, att troligen ingen Låntagare kan lemna bättre garantie.
Jag vet väl, att sjelfva Prestboställena ej kunna intecknas; men den genom Syne-Rätts
Dom lagligt bestämda öfverbyggnads-summa-n jemte Tiotiden kan vid Domstol med inteckning beläggas, och den prsesterade borgen för både Capitalet och afbetalningnrne synes derjemte göra tillfyllest.
Man sätter ju då nästan samma pant, som den der lånar på Effecter, och då borgen vore såsom för egen skuld, blefve det ju-lika lätt att indrifva Lånet, som då
Lån lemnäs på publika hus, hvilka ej kunna intecknas, men 84 Bil. till Banco-Utskottets
No 5/. för hvilka Lån Löftesmän proprie ansvara.
Jag kan säga, att förlägenheten är så stor, att Banco-Lån på längre tid, emot hvilka vilkor som helst, blefve en välgerning, ett räddnings-medel för mina Committenter; och jag tvingas derföre af min känsla, att tala för sakens behjertande, öfver tyga d att, om ock motionairens garantier icke anses till— fyllestgörande, Rikets Högloll.
Ständer icke kunna föreskrifva några så beskaffade vilkor deröfver, att ju den, som kunde praestera säkerheten sådan den pretenderades, skulle med det erhållna
Lånet hjelpas ur en nu, mer än jag vill och kan beskrifva, brydsam belägenhet.
— För att kunna styrka, att jag ej förbisett mina Committenters rätt och bästa, anhåller jag vördsammast, att detta mitt yttrande måtte få intagas i det Betänkande, som till Högloft.
Stånden kommer att afgifvas.” Baneo-ZJtskottcts Betänkande N.-o Si. 85 N:o 5 2.
Ankom till Exp. Utsk. den 7 Julii t8a£.
Betänkande, angående Bankens till utlåning i Discontväg anslagna fonder och deras disposition intill nästa Riksdag.
Af dessa fonder, uppgående till 10,100,000
R:dr, så vida allt på en gång vore till fulla beloppet begagnadt, fanns, vid 1828 års slut, användt:
Såsom förlag till Banco Discontens rörelse . . . 5,073,031: 38: 10.
(Delta Verks utestående Capital-fordringar, ökade genom utlåning af innehållna räntor och af den så kalladeReservfonden (se Banco-Re - Transport 5,o^3,o3i: 38: 10. 8f> Banco-Utskottets Betänkande.
N.-o $2.
Transport 5,073,031: 38: io. glementet, pag. io5) utgjorde vid samma tid:
På namnsäkerhet 5,291,022’ 4C: 6.
På Adier och Documen - ter . . . 264'53o: 7:9- Summa 5,555,553: C: 3.)
Såsom förlag till Götheborgs
Lån - Conloirs rörelse •••••••••!,97^*45*^* 8« 1 (Contoirets utestående Capital-fordringar, ökade genom utlåning af innehållna räntor, utgjorde vid samma tid 2,045,269 R:dr 6 r:st.)
Såsom förlag till Malmö Låne-Contoirs rörelse . 955,233: 1: 4* (Contoirets utestående Capital-fordringar, ökade genom utlåning af Transport 8,002,718: — 2. Banco-Utskottets Betänkande N.-o 52. 87 Transport 8,002,718: —•
2. innehållna räntor, utgjorde vid samma tid 993,966 R:dr 20 sk. *3 r:st.)
Tillhopa uti alla Districten: Utestående Fordrin - gar.... 8,594,788: 37. Hvartill i Vexel-Banken blifvit på Låne-fonden begagnadt 8,002,718: —• 2.
Och kommer härtill ytterligare: Bankens Capital-fordran å Kongl. Commerce-Collegii Crediliv på högst En Million Riksdaler för Manufactur-Disconten 843,733:17: 1.
Transport 8,846,4^ 1: 17: 3.
S8 Banco-Uukottets Betänkande N.o Su.
Transport 8,846,401; 17: 3. ' vj» Samt Bankens Capita! - fordran å Jern-Contoirets Creditiv på högst 600,000 R:dr för dess Discont-rörelse , .... 498,108:11: 7».
Summa n,344*589: 28: 10» I fråga om
Discont-rörelsensordnande till nästa Riksdag, förekomma trenne hufvudsakliga omständigheter, nemligen:
Lane-, fondernas fördelning, Utlånings-grundei na och Betalnings-vilkoren, hvilka Utskottet nu får hvar efter annan upptaga och ser-a skildt behandla. yf) Ldnerjonder nan fördelning.
Följande tili Utskottet remitterade
Mo» tioner stå härmed i samband:
Ett den 8 förlidne December remitte-, rädt Memorial, af Herr A. P.
Ståhle, h varuti föreslås, att Malmö Låne-Contoirs fond måtte Ökas med en million, så alt dess sammantagna belopp blefve 2 millioner, utom hvad serskilda allmänna Inrättning gar, genom insättningar i Rikets Ständers Ränk, kunde öka denna Låne-fond; Ranco-Utskollets Betänkande N.-o 5%. 89 Ett den 17 December remitterad t Memorial, af Herr D. Cron, hvaruti föreslås, att Wermeland måtte öfverflyttas till Götheborgs Låne-Contoirs-District, samt, i förening dermed, en sådan tillökning i detta Contoirs fond blifva anslagen, sorn, enligt erfarenheten och räkenskaperna, kan anses utgöra ortens behof; Ett den 19 December remitteradt Memorial, af Riksdags-Fulimägtigen Carl Ericsson från Wermlands
Län, innefattande i båda hänseenden lika förslag med det af Herr Cron framställda; Ett den 12 December remitterad t Memorial, af Herr B. //.
Santesson, innefattande tillstyrkan , att fonden, till lån å publika papper och actier, måtte fördelas så, att lån å dylika documenter v kunde ej blott i Stockholm, utan äfven i närmaste Province-Låne-Gontoir, blifva tillgängliga ; Ett den 17 December remitteradt Memorial, af Anders Danielsson från Elfsborgs Län, hvaruti, jemte framställningar i flera ämnen, äfven yrkas Actiers och Documenters belåning vid Province-Låne-Contoiret i Götheborg, och att för sådant ändamålj å 100 i5o,ooo R:dr af Banco-Discontfonden jiiåtte dit öfverflyttas; 9o Banco-Utskottets Betänkande N.o S2.
Ett elen 10
December remitteradt Memorial, af Riksdags-Fuilmägtige J.
P. åndersson och Olof Olsson från Östergöthland, deruti, bland åtskilliga andra framställningar, blifvit föreslaget, att Discontfonderna måtte afdelas i tvanne classer, en för Egare af Landt-egendomar oell den andra för Borgare, Bruks-idkare samt Embetsoch Tjenstemän; Ett den 18 December remitteradt Memorial, af Riksdags-Fullmägtigen Anders Persson från Östergöthland, som, jemte gjorda framställningar i andra ämnen, yrkat, att en viss summa af Banco-Discontens fond, icke understigande det belopp, som för närvarande i Landsorterne utestår, måtte afsättas till lån endast åt Landtbrukare.
De undersökningar, angående
Discontfondernas lämpligaste fördelning emellan de trenne Låne-Districten, som på Banco-Utskottets föranstaltande skett af Banco-Discont-Directionen, i samråd med härvarande Ledamöter af Låne-Contoirens Directioner, hafva lemnat det resultat, att, under fä sta dt afseende dels på folkmängden och dels på egendoms-värdet inom hvartdera Districtet, Banco-Discontens och Malmö Låne - Banco-Ulskottets Betänkande N.-o 5i. 91 Contoirs fonder kunde anses proportionell vara mindre tillräckliga än fonden vid Götheborgs Låne-Gontoir; och alt följaktligen, i händelse tillgångar gåfvos för en millions ökning på det hela, den billigaste och rigtigasle fördelnings-grund svntcs vara, att Ba nco-Discontfonden, för Lån på namn-säkerhet, blefve 5| millioner; Malmö LåneContoirsfond i~million, och Götheborgs LåneContoirs fond, såsom hittills, 3 millioner Riksdaler; men att deremot, om Wermland skulle öfverflyttas till Götheborgs-Districtet, den för Banco-Disconten anvisade fond då borde lemnäs oförändrad, och Götheborgs Låne-Conloir, i följd deraf, kunna disponera i ett för allt 2^ millioner.
I saknad af utvägar till Discont-LåneFondernas förökning, annorledes än genom en motsvarande minskning å tillgångarne för andra rörelse-grenar, hvilka Banco-Utskottet ansett ej mindre vigtiga, foranlåtes Utskottet hos Rikets Ständer tillstyrka: att 8 millioner Riksdaler, såsom Fond för Lån på namn-säkerhet vid Banco-Disconten, Götheborgs Låne-Contoir och Malmö
LåneContoir tillhopa, fortfarande bibehå lies , enligt samma fördelning dem emellan, som hittills varit g?.
Banco-TJt skottets Betänkande N.o S2. iakttagen; och åberopar
Utskottet hvad serskildt är föreslaget angående de 5oo,ooo R:dr, somBancoDisconten, lill Lån på Åctier och Documenter, utan omsättning egt begagna.
Beträffande frågan om Wermelands öfverflyttning från Stockholmska tili Götheborgska Districtet, så hafva visserligen Motionairerne, till stöd för en sådan förändring, anfört åtskilligt, såsom att Wermelands Invånares handels-rörelse är nästan uteslutande rigtad på Götheborg, hvarifrån de erhålla sina väsendtjigaste penningeinkomster; att, då dessa skola an vändas till låne-omsättningar i Stockholm, uppkommer, i följd af Remisserne fram och åter, Öfverflödig omgång, risque och ränte-förlust; att af Wermländningar, som begagna
Discontlån, de fleste redan hafva serskilde Commissionairer i Götheborg, hvilka, lill betydlig besparing i kostnader, kunde derstädes gå dem tillhanda äfven i Discontäreiulen o. s. v. Men deremot hafva de Ledamöter i Banco-Utskottet, både af Ridderskapet och Adeln,Preste-Ståndetoeh Bonde-Ståndet, hvilka i Wermland äro bosatte, enstämmigt afstyrkt den ifrågasatta förändringen ; förmälande sig med visshet känna, att firslagct derom, väckt i orten Banco- Utskottets Betänkande N.-o 5a. en ej ringa oro och allmänt missnöje, och att Invånarne af denna province med högst få undantag, säkerligen önska att hädanefter, som hittills, med sina lån-ansökningar anlita Bunco-Discouten i Stockholm; uti hvilka åsigter jemväl flere härvarande Wermlands Riksdags-Fullmägtige och ofvanbemälde Province Låne-ContoirensDirecteurer så väl som Banco-Discont-Directionens Ledamöter, instämt; och är dervid såsom skäl hufvudsakligen åberopadt: att Wermlands hufvudnäring, i Bergshandteringen, har uti Jern-Contoiret en Credit-Inrättning, som härstädes mycket underlättar omsältningsrörelsen med Banco-Disconten; att deremot den del af Bruksförlags-rörelsen, som grundar sig på skeende leveranser, och måste hafva sitt hufvudsäte i Götheborg, skulle i flera hänseenden försvåras, omProvincens
Invånare nödgades begagna dervarande
Discont; att de ömsesidiga lånenegociationerne, inom ett och samma Låne-Verk, lättligen blefve för hvarannan hinderlige; och att för öfrigt Wermlands Invånare, som, i och för sina Discont-förhållanden, redan ega Commissionairer och bekantskaper här i Stockholm, skulle, i följd af förändringen, nödsakas att ånyo förskaffa sig sådana i Götheborg.