Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Räntmästarnes remisslage, skulle serskildt anslag derför ej vidare erfordras och således anslaget till remisslage med motsvarande belopp förminskas; men då, oaktadt denna utgift i medeltal utgjort 2,795 R:dr, nämnda förslagsanslag för detta ändamål blott upptagit 1,500 R:dr, ansåg E. K. M:t endast sistnämnda belopp kunna från anslaget afdragas.
Som Rikets Ständer funnit sig icke kunna bifalla den föreslagna omorganisationen af Stats-kontoret och de för densammas genomförande äskade öfverflyttningar till Stats-kontorets nya stat, hafva Rikets
Ständer ansett någon nedsättning uti nu ifrågavarande anslag icke böra ega rum, utan detsamma fortfarande upptagas till enahanda belopp, sorn å nu gällande Riksstat är uppfördt. 10:o.
Enär förslagsanslaget till manlalsskrijhings-provision, upptaget till 10,500 R:dr, icke varit tillräckligt till bestridande af dermed afsedda utgifter, har detta förs lags-anslag blifvit ökadt med 2,500 R:dr och således å Riks-staten uppfördt med 13,000 R:dr. 430 Expedit iöns- Utsko t tets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 172. liro.
M:ls allmänna förslag, angående förändrad reglering med de lill Embets- och Tjenstemän samt betjening nu utgående ljuspenningar, har E. K.
M:t begärt att från detta förslags-anslag måtte öfverflyttas till de på denna hufvudtitel upptagna embetsverks aflönings-stater ett sammanlagdt belopp af 7,676 R:dr 32 sk., men, af skäl, hvilka i Rikets Sländers underdåniga skrifvelse den 3 sistlidne
Maj äro anförda, bar denna nådiga framställning, för närvarande icke blifvit af Rikets Ständer bifallen.
I2:o.
Beträffande i öfrigt de under sjunde Hufvudtiteln upptagna utgiftssummor bar någon anledning icke förekommit att deruti besluta någon förändring, hvadan desamma blifvit upptagne till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag bestämdes, utom en för slutsummans jemnande erforderlig minskning med 4 sk. i indelta räntornas markegångs förslagsvärdc å anslaget för släders friheter, samt förhöjning i förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser.
Och hafva alltså denna Hufvudtitels anslag blifvit fastställda att, intilldess nästa statsreglering vidtager, utgå som följer: (iSe Tabellen.)
Dock må ofvanstående reglering af denna Hufvudtitel icke utgöra binder för verkställandet af de beslut, Rikets Ständer fattat i fråga om allmän förenkling af indelta räntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre mån skeende indragning till statsverket.
Tillhör Exp.~Utsk\s Förslag lill tind.
Skrifvelse, N:o 172, sid. 430. /Finans-g3 epartementet.
Departements-chefen :
Taffelpenningar 2,500:
Expeditions-chefen 3,000: — — Öfrige embets- och tjenstemän 12,024: 32.
— Kammar-kollegium Stats-kontoret med Krono-magasinerne samt vågstaterne i Fahlun och Avesta Ch arta;-S ig illa ter, - V\er kel : Löningar 3,516: —<■ — Chartae-Sigillata3-omkostnader.
Förslagsanslag 70,000: — — Mynt- och Kontroll-verken : Löningar 7,428: 16. — Till Myntets drift och underhåll 8,000: — — Omkostnader för Kontroll-verket.
Förslagsanslag 2,300: — — Kammar-rätten «...
Öfverinlendents-embetet, 1849 års anslag 10,543: — — Från 8:de Hufvudtiteln hilföres Kongl. Musei förra anslag .... 1,670: 32. —- Postverket (kontanta anslaget på förslag, att af postmedlen direkte utgå) Tullverket (.Förslagsanslag att af tullmedlen direkte utgå) Jägeri-stalen Skogsplanterings-kassan:
Ersättning för hemmansräntor och arrenden m. m.
Lyshållning m. fl. utgifter för kronans publika hus i Stockholm:
Förslagsanslag, enligt 1849 års riksslat 4,000: — — Minskas genom öfverflyttning till Esta Hufvudtiteln (Prins Gustaf Palats) 600: — — / Byggnader och reparationer i Stockholm (Magasins-byggnader i Stockholm derunder inbegripne).
Reservationsanslag Byggnader och reparationer i Landsorterna (Magasins-byggnader i Landsorterna derunder inbegripne).
Kontanta anslaget efter 1849 års riksstat, tillsammans 44,136: 32. bar enligt Kongl.
Maj:ts proposition ökats med 96: 32.
Indelta räntor och indelt spannmål försvinna från staten.
Transportkostnad för statsverkets bergseffekter.
Förslagsanslag Remisslage.
Förslagsanslag Observations- och Uppbörds-procenter.
Förslagsanslag Mantalsskrifvangs-provision.
Förslagsanslag.- 1849 års 10,500: — Ökas med 2,500: — Tiondeprofvare Rcslitulioner.
Rese- och traklaments-penningar.
Förslagsanslag Skrifmaterialier och expenser m. m.
Förslaganslag . .
Extra utgifter Kongl.
Theatern Su m m a 1 Indelta räntor.
Värde förslagsvis, å 6 R:dr t:n. O i n d e 11 Värde Mått. förslagsvis, å 6 R:dr t:n. Summa Banko. 7,000 - 15,024 39,288 42,534 32- 32 73,516- 17,728 49,384 12,213 485.000 800.000 1,407 11,000 3,400 ■ 32,000 - 16- 32- 39 286 44,233 15,700 2,000 - 3,500 10,000 13.000 4.000 1.000 20,007 31.000 6,000 16- 2,360 46 29 739,937 14 2,687 16 243 — 1,646 13,763 38 26 — — 15,65316 57 90 16 36 342 543 1531181 921 18 18 18 108 18- ios!- 7,000 15,024 39,288 42,642 73,516 17,728 49,384 12,213 485,279 800,000 3,053 11,000 3,400 32,000 44,233 29,805 2,000 3,500 10,000 13.000 543 4.000 1.000 20,007 31.000 6,000 1,756,620 16 32 38 16 44 29 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 173. 431 N:o 173.
Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 19 — — Aterremilteradt, i afseende ä 5:te och l3:de punk terne af Bonde-Ståndet den 20 — — *) Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående reglering af ulgifterne under Riksstatens åttonde Hufvudtitel.
N:o 89, Mein.
N:o 154 och 217 samt Först. Stats-Utsk:s Mein. N:o 257.) S. A. K.
I afseende på Riksstatens 8:de Hufvudtitel hafva, i följd af dels E. K.
Mils nådiga proposition om statsverkets tillstånd och hehof, dels inom Riks-Stånden gjorda framställningar nedannämnde beslut blifvit af Rikets Ständer fattade, angående: Kongl.
Bibliotheket. l:o.
Under förmälan, hurusom Kongl. Bibliotheket, dels genom förhöjde anslag till bokinköp, dels i följd af enskilda donationer så tillvext och allmänhetens flitiga begagnande deraf i samma män tilltagit, samt de der anställde tjenstemännens göromål i den grad förökats, att det, oaktadt deras yttersta bemödanden icke blefve möjligt, att, utan biträde vidmakthålla behörig ordning inom de ständigt ökade och värdefulla samlingarne samt fortsätta verksamheten i den började nödvändiga riktningen, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, all lön till lika belopp, som Aktuarien i Riksarkivet och Protokollssekreterarne i Stats-expedilionerne *)
Den af berörde återremiss föranledda ändring i det ursprungliga skritvelseförslaget är här iak! tagen.
Jemför Exp. Utsk.
Niis 14 och 17. 432 Ewp editions-Utskotlcls Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 173.
• ålnjöte, eller 1,200 R:dr, mätte å stat uppföras för en vice Bibliothekarie, hvilken befattning förut funnits, men vid 1809 ars riksdag blifvit indragen; och hafva Rikets Ständer i sädant ändamål å stat upptagit nämnda belopp.
K lered-Sta fen, 2:o.
Enligt nådigt tillkännagifvande, har E. K. M:l den 29 Maj '1848 förklarat Prosten öfver Lysings kontrakt af Linköpings stift berättigad, att frän och med 1846 komma i åtnjutande af prosttunna för Trehörna nybildade pastoral, samt den 29 Juli 1849 tillagt Prosten öfver Westerbottens 4:de kontrakt enahanda förmån, från och med 1846, för Pajala pastorat, äfvensom under den 16 Augusti nästlidet år beviljatf.Prosten öfver Wäne kontrakt i Skara Stift rättighet till prostetunna för hvarldera af de nybildade pastoraten Främmestad och Näs från och med 1847; i följd hvaraf E. K. M:t föreslagit, att ifrågavarande spanmålsbelopp måtte på stat uppföras med tillsammans 4 tunnor; hvilken nådiga framställning, såsom grundad på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, Rikets Ständer bifalliL. 3:o.
För att bereda Konsistorii-notarierne i riket ersättning för den förmån, hvilken de, till följd af E. K.
M:ts nådiga beslut om den förhöjda tjensteårsberäkningens upphörande, komme att förlora, har E. Ii.
M:t äskat, att såsom Jönetillökning åt bemälde tjenstemän vid Stockholms stads och samtlige stiftens konsistorier, mätte på ordinarie stat uppföras ett belopp af 2,340 R:dr, att med 180 R:dr till hvardera utgå ifrån den tid, förhöjda tjenstår vid ifrågavarande befattningar, genom innehafvares afgång eller frivilliga afsägelse, komma att upphöra; och hafva, med bifall till denna nådiga framställning, Rikets Ständer till Notarierne vid Stockholms stads och samtlige stiftens Konsistorier beviljat, såsom ersättning för förlorad förhöjd tjensteårsberäkning, en lönetillökning af 180 R:dr till hvardera, alt utgå från den tid, då förhöjda tjensteårsberäkningen upphör, samt att för sådant ändamål ett förslagsanslag af högst 2,340 R:dr må å stat uppföras.
Ecklesiaslik-verk. 4:o.
M:ts nådiga proposition den 15 November sistline år, angående serskilda, till åtskilliga förvaltande verk anvisade, inkomsters utbytande emot statsanslag, har, i stället för de i anslaget för Lappmarks Ecklesiastik-verk ingående kolleklmedlcn, detta anslag blifvit förhöjdt med 1,400
R:dr eller från 6,200 till 7,600 R:dr. Utiwcr - Expeditions-Ulskollets Förslöf] lill nnd.
Skrifvelse, N.-o 173. 433 Universiteten. 5:o.
På det att Upsala Universitets-Bibliothek, i hvars årsansiag E. K.
M:t äskat en tillökning af 1,500 R:dr, må sättas i tillfälle att med mera fullständighet följa vetenskapernes i allmänhet och företrädesvis naturvetenskapernes utveckling i främmande länder, hafva Rikets Ständer, till bokinköp för nämnde Bibliothek beviljat och å nu upprättade riksstat uppfort ett tillökadt årligt anslag af 4,300 R:dr.
Som utrcdt blifvit, att den till Kemiska Laboratorium vid universitetet i Lund nu utgående summa G00 R:dr befunnits otillräcklig för underhåll af materialier och för bestridande af alla forbrukningskostnader, på samma gång som den måste tagas i anspråk för att hälla Mineralsamlingen åtminstone i det skick, som för' föreläsningarne oundgängligen erfordrades, hafva Rikets Ständer bifallit den tillökning af 500 R:dr, som E. K.
M:t till berörde föremål äskat. 7:o.
Med hänseende dertill, att ett Museum med herbarier, frö- och fruktsamlingar är för den botaniska undervisningen af synnerligt behof, alldenstund läraren i delta ämne, med den begränsning läseterminerna ega, icke har tillfälle alt för sina föreläsningar begagna lefvande växter under längre tid än högst 4 månader af året och för den öfriga tiden är hänvisad till herbarier och samlingar, hafva Rikets Ständer funnit sig böra bifalla det af E. K. M., för botaniska institutionen vid sistnämnde universitet begärda förhöjda anslag af 300 R:dr. 8:o.
M:ts derom gjorda nådiga framställning, hafva Rikets Ständer till Stipendier åt utmärkte yngre Akademiske Lärare vid hvardera Universitetet beviljat ett årligt anslag af 2,000 R:dr, eller tillsammans 4,000 R:dr, 'att efter förslag af vederbörande Fakulteter och Consistorii Academici utlåtande, af Kansleren utdelas; äfvensom Rikets Ständer bifallit det anslag af 2,000 R:dr, E. K. M:t i nåder föreslagit, att, till lika fördelning imellan Universiteten, användas till stipendier åt medellöse Theologi® studiosi. 9:o. Då Rikets Ständer funnit rättvisan fordra, att Akademi-Adjunkterne undfå ersättning för förlorad förhöjd tjensteårsberäkning hafva Rikets Ständer i sådant hänseende beviljat för hvardera af de 29 Akademi-Adjunkterne i de verldsliga •fakulteterne årligen 180
R:dr, eller på förslag 5,220 R:dr, emot skyldighet för desse lärare, att offentligen föreläsa eller bestrida annan deremot svarande, efter olika förhållanden och behof lämpad tjenstgöring. 10:o.
Af den anledning att beloppet af den Kalsenianske Professorn vid Upsala universitet tillfallande lön uppgår, då räntan å donationsfonden och universitetets tillskott sammanräknas, tili endast 621 R:dr 32 sk. banko, under det Bih. lill [{.
Erot. 1850 & 1851, 10 Sami. 1 Afd. 55 434 Exp edil i o ns- U/,sk o t tels Förslag till tind.
Skrifvelse, N:o 173. alt de öfriga professors-lönerna inom theologiska fakultelen kunde efler olika spannmålspriser, beräknas från 1,233 R:dr 16 sk. lill 1,333 R:dr 16 sk.; samt enär, enligt gällande lönereglering vore bestämdt, alt yngste professorn inom theologiska fakulteten skulle uppbära den Kalsenianska lönen, har, vid detta förhållande och då lönecirkulationen inom fakulteten omfattade endast fyra lärareplatser, hvarigenom lätteligen kunde inträffa, alt den efter fullmakten yngste professoren under största delen af sin lefnad finge åtnöjas med nämnde ringa lön, hvil ket åter kunde menligt inverka på de theologiska lärostolarnes värdiga besättande, E. K. M:t, uppå vederbörandes tillstyrkan, i nåder föreslagit Rikets Ständer att, till lönefyllnad åt Kalsenianske Professoren vid Upsala universitet, bevilja ett årligt belopp af 600 R:dr; och hafva Rikets
Ständer med hänsigt till hvad sålunda förekommit, den ifrågavarande lönefyllnaden bifallit. ll:o.
Då genom Universitets-bibliothekets i Lund ständigt växande samlingar, Bibliolhekariens göromål blifvit så förökade, att lian åt dem måste odeladt egna sin tid, och i följd deraf nu icke kan, såsom förr egt rum, tillika innehafva annan tjenst, hafva Rikets Ständer, med hänsigt derjemte lill ifrågavarande befattnings vigt och de egenskaper, sorn dess innehafvare måste besitta, funnit sig böra, på sätt E. K.
M:t i nåder föreslagit, till lönefyllnad at Bibliothekarie!) vid universitetet i Lund, anvisa ett årligt belopp af 800 R:dr. 12:o.
I afseende på väckt fråga hos Rikets Ständer om lönefyllnad för en del Professorer vid rikets universiteter, har i betraktande förekommit, huruledes en universitetslärare, då han erhållit en lärostol i sin vetenskap, hunnit spetsen af sin bana, enär inom den icke finnes någon högre grad, hvartill befordran kan vinnas.
Att denna högsta lärareplats, som vanligen icke uppnäs utan stora ansträngningar och uppoffringar, samt först vid en mera framskriden ålder, bör lemna sin innehafvare tillräcklig och anständig bergning, lärer icke kunna bestridas, utan åsidosättande af billighetens fordran och vetenskapens sannskyldiga interesse.
Med erkännande häraf hafva Rikets Ständer jemväl sökt, i mån af statens tillgångar, afhjelpa de mest framstående behofven, och i sådant hänseende vid 1840 och 1841 årens riksdag anvisat medel, hvarigenom de 6 äldste professorerne i de verldsiiga fakulteterna undfått en löneförbättring af 300 R:dr hvardera; hvarefter vid 1844 och 1845 arens riksdag ytterligare beviljats ett anslag af 3,000 R:dr till likartad löneförhöjning åt 10 professorer i nämnde fakulteter vid universitetet i Upsala.
För att bereda Lunds akademi en lika förmån äskade E. K. M:t af Rikets sist församlade
Ständer ett anslag af 2,400 R:dr, att användas till ökning af endast 8 professorslöner inom de verldsiiga fakulteterna, emedan Expeditions-Utsko(tets förslag till und.
435 inom den filosoliska tvenne prabenden voro å stat beräknade; men med afseende ej mindre dera, alt lie! professorslön vid sistnämnde universitet med 75 tunnor spannmål öfversköte sådan lön vid det i Upsala, samt att under de då nästföregående åren spannmålsprisen i Skåne varit höga, än ock å statsverkets inskränkta tillgångar, funno Rikets Ständer sig då icke kunna bifalla det äskade anslaget.
Den fördel professorerne i Lund ega framför sina vederlikar i Upsala, att nemligen hafva under lönerne en större qvantitet spannmål, torde emedlertid fullt motvägas, dels af det fastare högre pris de sednare erhålla för sin spannmål, dels ock af förmånen utaf boställsrum eller hyreshjelp, samt ved in natura, hvaraf desse äro i åtnjutande; och vid uppgjord beräkning af de ömsesidiga löneinkomsterne, grundad på medelprisen under de 3 seduaste åren å de båda universitetens försålde lönings-spanmål, bar jemförelse!) icke utfallit ofördelaktigt för Upsala akademi, vid hvilket förhållande Rikets Ständer ansett de skäl, som föranledt beslutet i denna fråga vid sistlidne riksdag, numera icke förefinnas; och Rikets Ständer hafva på grund häraf å stat uppfört ett belopp af 2,400 R:dr, att såsom lönefyllnad med 300
R:dr utgå till hvardera af de 8 till de verldsliga fakulteterna börande, å Lunds universitets stat uppförde professorer, hvilka äro närmast i ordningen efter de sex, som en sådan fyllnad redan erhållit; men med uteslutande af dem, som innehafva prsebenden eller åtnjuta andre deras tjenst åtföljande löneförmåner, som motsvara den ifrågavarande tillökningen. 13:o. Ilos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om inrättande af 3:ne nya professioner vid Upsala universitet, nemligen två i använd kemi och en uti zoologi; tili stöd för hvilken framställning i hvad densamma rörer behofvet af de 2:ne kemiska professionernas inrättande, hvaraf den ene, under benämning af physiologisk, omfattande kemiens tillämpning på växt- och djurlifvet samt farmacien, och den andre, benämnd geologisk, hvars föremål borde vara geologi, mineralogi och de vetenskapliga grunderne för jernbandteringen, blifvit anfördt, att, så framt universitetet skulle utgöra medelpunkten för landets intellektuella bildning, vore det oundgängligt, att en utvidgning af dess läroområde egde rum i samina mån sorn dels de serskilda vetenskaperna utvidgade sig eller nya uppväxte, dels samhällslifvets utveckling kräfde bistånd af vetenskapens tillämpning; alt den kemiska vetenskapen i nyare tider vunnit en allt större utveckling och en så vidsträckt, ännu i början af detta århundrade knappast förmodad tillämpning äfven på bela omfånget af den organiska naturen, att det numera vore omöjligt för en enda person att så omfatta alla de serskilda riktningarne af kemiens undersökningar, att han i dem alla kunde på ett fullt tillfredsställande sätt vägleda alla dem, som, nu ellef framdeles, i 436 Expeditions- Utskotlets Förslag till und.
Ökad mängd för vetenskapens, industriens och jordbrukets serskilda ändamål sökte utbildning i kemisk insigt och experimenlering; att ingen vetenskap utöfvade på det industriella lifvet en mägtigare inverkan än den ifrågavarande, hvarföre de kostnader, som för densammas fullständiga bibringande användes, skulle staten mångdubbelt godtgöras genom den stigande utvecklingen i bergshandteringen, jordbruket och näringarne samt deraf ökad national-välmäga; att vid universitetet måste finnas en bildningsanstalt för de lärare i den kemiska vetenskapen, hvilka i allt större myckenhet erfordrades för bergs-skolor, landtbruks-skolor, techniska och slöjdskolor, samt att Upsala universitet, i anseende till dess närbelägenhet till hufvudstaden och rikets betydligaste bergverks-distrikter, företrädesvis egnade sig till medelpunkt för ett sådant studium, och slutligen, att alla främmande civiliserade nationer, under erkännande af de kemiska vetenskapernas stora praktiska nytta, icke tvekat att bevilja anslag för deras befordrande och utbredande af insigter i dem, samt för detta ändamål inrättat vid de flesta universiteter 3, men vid några ända till 7 lärostolar; och är, i afseende på nyttan och nödvändigheten af den föreslagna zoologiska professionen, uppgifvet: att de öfriga naturveten skapernas studium vore i hög grad beroende af zoologien, hvars resultater egde äfven för den nyare medicinen en stor vigt, att
Upsala universitet troligen vore det enda i Europa, som saknade en särskild lärostol för zoologien, samt slutligen, att härigenom en betydande och kännbar lucka i organisationen af hela den aka demiska undervisningen måste uppstå.
Att naturvetenskaperna utöfva en genomgripande inverkan på ej allenast bildningen i allmänhet, utan ock på det praktiska lifvets olika yrken och förhållanden, lärer lika litet kunna förnekas, sorn att den kemiska vetenskapen numera vunnit den utsträckning, att en enda lärare för densamma vid högskolorna ej mera kan motsvara vetenskapens egna fordringar, än mindre de anspråk, samhället gör på hans undervisning och spridande af kemiska insigter.
De kemiska vetenskapernes äfvensom zoologiens oskattbara nytta, har i främmande länder blifvit praktiskt erkänd genom inrättandet af serskilde lärostolar för hvarje af dessa vetenskaper.
Enahanda har förhållandet icke varit i Sverige, hvarest vid Upsala universitet det missförhållande eger rum, att ingen undervisning meddelas uti växtoch djur-kemi, samt ingen serskild profession finnes uti zoologi, oaktadt dessa kunskapsarters vigtiga tillämpning, serdeles på åkerbruk och medicin, länge varit insedd och vid föregående riksdagar äfven föranledt framställningar till afhjelpande af den anmärkta bristen.
Rikets Ständer hafva derföre ansett det i sådant hänseende gjorda förenämnde förslag vara förtjent af synnerlig uppmärksamhet, meri Expedilions-Utskotlets Förslag lill und.
Skrifvelse, N:o 173. 437 föreställa sig, att det behof, som dermed velat fyllas, kan till någon del afhjelpas genom användandet af lönen vid en nyligen ledigblifven lärostol inom medicinska fakulteten, så vida det göres för E. K. M:t möjligt, att, från undervisningen uti de egentligen så kallade naturvetenskaperna, skilja undervisningen uti materia medico med hvad dertill hörer och förena denna sednare med undervisningen uti växtoeh djur-kemien.
Om en sådan fördelning kan verkställas, hvarom det icke tillkommer Rikets Ständer att inlåta sig i någon pröfning, ldifver det, efter Rikets Ständer tanka, möjligt att afhjelpa det anmärkta hehofvet, genom inrättandet af endast 2:ne nya professioner, nemligen en i kemi och en i zoologi.
Pä grund af dessa förekomna omständigheter hafva Rikets Ständer, för att bereda undervisning vid Upsala universitet så väl uti den rena kemien och dess tillämpning på jordbruk och bergsbruk, som uti zoologien, beviljat ett anslag af 2,000 R:dr för inrättande af en ny kemisk profession och ett af 2,000 R:dr för inrättandet af en profession uti zoologien vid universitetet i Upsala, att åtnjutas i tur med öfrige professors-löner uti de verldsliga fakulteterna.
. 14:o. I enlighet med E. K.
M:ts ofvanberörde nådiga proposition den 15 November sistlidet år, har det i anslaget för universiteten ingående anslaget: mantalspenningar för Upsala akademi upptagits till 600 R:dr i stället för 620 R:dr.
Elem eniar-Läroverken. 15:o.
I anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning om anslag till förökade löner för Lärarne i Naturvetenskaperna vid rikets Elementar-läroverk, har i betraktande tagits, icke allenast att naturvetenskapen utgör ett bland de hufvudsakligasle och ädlaste bildningsmedel, utan äfven att dess stora vigt för näring och industri af alla slag berättigar densamma till en väsendtlig plats bland de undervisnings-ämnen, hvilka hvarken kunna eller böra försummas vid Elementarläroverken, om de skola uppfylla det kraf, som ej mera later sig afvisas, samt att följaktligen naturvetenskapen behöfver vid hvarje fullständigt läroverk en serskild lärare, hvilken mäste afiönas i förhållande till undervisningsämnets vigt och det arbete, man af honom kräfver.
Rikets Ständer hysa intet tvifvel derom, att, vid den väntade regleringen af våra Elementar-läroverk, denna grundsats skall vinna fullt afseende; att i en utkommande skol-lag varder bestämdt, hvilket rum naturvetenskapens studium hör intaga i undervisningens kedja och att lärarnes aflöning blifver i förhållande dertill bestämd.
För att från 150 till 600 R:dr fylla lönerna för lärarne i naturvetenskapen vid samtlige fullständiga Elementar-läroverk, erfordras 5,950 R:dr, hvilket belopp dock minskas derigenom, alt, på åtskilliga 438 Expediiions-lltskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 173. ställen, läraren i denna kunskapsgren redan erhållit löneförhöjning; och då vid 1850 års slut funnos å det vid nästlidne riksdag beviljade anslag för Elementarläroverken, 56,820 R:dr 38 sk. 4 r:st. reserverade, hvartill kommer beloppet af inflytande terminsafgifter, hvilket ännu icke kan med noggrannhet beräknas, så kari för den närmaste framtiden någon förlägenhet om medel för det nu uppgifna ändamålet icke uppkomma.
En ytterligare besparing, tillräcklig måhända för hela behofvet, torde äfven snart nog kunna beredas, om för de yngste bland hädanefter tillträdande lärare, lönevilkoren nedsättas till 400
R:dr banko, hvilken summa synes böra motsvara alla billiga anspråk; och sökande till platser med denna mindre lön, men med utsigt att, i pin tur, blifva af en högre delaktige, skola visserligen icke komma att saknas.
På grund häraf få Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anhålla ali, intilldess slutlig reglering af läroverken varder i nåder beslutad och i verket satt, vid hvarje fullständigt Elementarläroverk, der en motsvarande löneförhöjning icke redan blifvit beredd, årliga lönen för läraren i naturvetenskap förhöjes till 600
R:dr banko, samt att, derest E. K.