Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, hvarifrån merbemälde kolräntor för närvarande utgå, förklaras berättigad alt erlägga mantalspenningar oell hemmantalsränta i öfverensstämmelse med de för dessa skatters utgörande i allmänhet stadgade grunder, eller mantalspenningarne i contant till deras för orten bestämda belopp och ränte-kolen efter Länets ■markegångspris.
Hvad derefter angår de vites- eller så kallade tredsko-böter för uraktlåten kol-leverering, hvilkas upphörande blifvit af motionärerne yrkadt, så grunda ig desamma ursprungligen på Kongl.
Förordningen af den 12 October 1725, deruti, till förekommande af det binder för koppar-tillverkningen vid Fahlun, som förorsakats genom bristande leverering af dit anslagne skatte- och mililie-kol, den skallskyldige allmogen blifvit förpligtad alt hvarje år på fförsta åkeföret utleverera sin skatt i kol, vid vite af 10 Daler Silfvermynt första gången, 20 Daler andra gången och tredje gången vid förlust af dess skatte- eller besittnings-rällighet; varande vid samma vite förbjudet dem, som sjelfve ega skog, att för skattens utgörande af andra tillhandla sig kol, derest icke oundvikliga hinder möta för kolnings anställande å egna skogar.
Sedan ifrågavarande tredsko-böter blifvit genom Kongl. Brefvet den 2 Juni 180c) fastställde lill en fjerdedel af kolens nrarkegångs-värde, bar, i anledning af den vid 1812 års
Riksmöte gjorde ansökning om dessa böters försvinnande, Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 1 Mars 1820, förklarat, att enär Bergslaget tilläfventyrs blefve försatt i saknad af påräknade koltillgångar, utan en slik till bättre ordning ledande controll, Kongl.
Maj:t ansett lämpligt, att 1809 års ofvanberörde Författning till dess grunder au vidare bibehölles, men dock, till afböjande af oskäligt ocker, funnit godt Bill. lill R- St.
Prot. 1840 och 1841• 4 Sami. 1 Afd. 3 Band.
Q.-de Haft. 3 IB Slats-Utskotlets Utlåtande, N;0 medgifva, att desse vitesböter, närmare jemkade efter omständrgheternes kraf, finge nedsättas till en åttondedel utöfver allmänna markegångsvärdet, att, såsom tillförene, Stora Kopparbergslaget tillfalla.
Enligt hvad 1725 års ofvanåberopade Kongl.
Förordning antyder, bar med föreläggandet af meranämnde tredsko-böter ingalunda åsyftats att bereda Stora Kopparbergs Bergslag någon vinst, utan endast att inom densamma förekomma brist af behöflige kol.
Då det numera synes kunna antagas, att bemälte
Bergslags i följd af koppar-tillverkningens successiva aftagande Betydligt minskade kol-behof skulle, i händelse någon del af den skattskyldige allmogen underläte att sina kol-räntor in natura leverera, utan svårighet kunna fyllas genom inköp af kol inom de närmast belägne socknarne , och sådant till ett pris, sora, enligt hvad inom Riks-Stånden blifvit upplyst, aldrig öfverskjuter, men oftast understiger ortens markegängsvärde å berörde vara, torde det böra medgifvas, att dessa böters fortfarande ingalunda är för Bergslaget af verkligt behof påkalladt, likasom det å andra sidan icke är med billighet förenligt, att den räntegifvare, som endast med största uppoffring kan in natura praestera honom åliggande kol-räntor, skall för denna oförvåiiade oförmåga genom böterne vidkännas en ytterligare beskattning.
Utskottet befarar emedlertid, att, så länge Dal-ulimogens nuvarande kol-levereringsskyldighet qvarstår samt de Författningar, hvarigenom dels Stora Kopparbergs
Bergslag eger företrädesrätt till inköp af sälje-kol, dels den skattskyldige allmogen endast, så vida den bevisligen saknar egen skogstillgång, är medgifvet, alt medelst upphandlade kol fullgöra sina till Bergslaget utgående räntor, fortfarande ega gällande kraft, ett fullkomligt upphäfvande af de nu stadgade tredsko-böterne skulle från Bergslagets sida kunna framkalla en strängare tillämpning af ofvannämnde Författningars föreskrift och derigenom tillskynda skatte-allmogen olägenheter, Öfverstigande den fördel, sorn med böternas försvinnande åsyftats.
På grund häraf har Utskottet, med frånträdande af hvad uti ifrågavarande hänseende blifvit i Utlåtandet M:o 235 föreslaget, trott sig för närvarande böra hemställa, att de för underlåtenhet att inom stadgad tid till Stora Kopparbergs bergslag in natura leverera ränte- och mantals-kolen nu föreskrifne vites- eller tredsko-böter måtte nedsättas från en åttondedel till en sextondedel utöfver kolens inom orten fastställde markegångsvärde; och torde, i händelse detta förslag af Rikets Ständer godkännes, underdånig skrifvelse böra Lill Kongl.
Maj:t aflåtas, med. anhållan,, alt Kongl.
Maj;t läcktes,, med bifall lill berörde nedsatt - tSlals~Utskotiels Utlåtande, IV:o 19 ning uti tredsko-böternas belopp, Kungörelse derom, till yederbörandes efterrättelse, i Nåder utfärda, Stockholm den 2 Mars 184 r• N:o 460.
Utsk. den 4 Mars i84i > kl. 5 e. m.'
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående förhöjning i anslaget för Tullverket och Tullbevakningens förstärkning. (U. A.)
Uti tvänne inom Ridderskapet och Adeln väckte, till Utskottet remitterade, motioner hafva, i anledning af Rikets Ständers beslut, angående Tullbevillningen, dels Herr Trytz, L. A., yrkat: att det anslag af 562,000 R:dr, som hittills af Tullmedlen utgått för Verkets alla så väl aflönings-, som omkostnads-, pensions- och indragnings-stater, måtte förhöjas lill 1,000,000 R:dr årligen, på det tillgångar derigenom må beredas till förstärkning af hevaknings-personaien och till dess a (lönande på ett sådant sätt, att möjligheten af en oberoende ekonomisk ställning må minska retelserne till åsidosättande och glömska af oftast mödosamma och svåra tjenstepligter, men deremot gifva en ökad anmaning till deras redliga och noggranna uppfyllande, dels Hans Excellens, Herr Grefve Lövenhielm, G., framställt angelägenheten deraf, att, till förekommande af smuggleri, en flytande tullbevakning, medelst dertill byggda smärre ångfartyg , mätte komma att under seglationstiden ega rum i farvattnen utanför de kuster, der lifligasle trafiquen förefinnes.
I anledning af dessa motioner har Herr Petré till Borgare-Ståndets Protocoll afgifvit ett till Stats-Utskottet äfvenledes remitteradt anförande, deruti blifvit framställd den åsigt, att en förbättrad och utvidgad tullbevakning till lands skulle komma att medföra större fördelar, än den föreslagna utsträckningen af den tili sjös, samt att tillökning i Tull-verkets anslag icke syntes erforderlig till så stort belopp, som i dea ena af omförmälde motioner blifvit ifrågasatt. 20. Stats-Utskoltets Memorial, N.o föu Då Rikets Ständer, vid pröfningen af Stats-Utskoltets Utlåfanden , angående regleringen af Riks-Statens nuvarande Andra Hufvud-Titel , redan beslutat uppföra det till Kongl. Maj:ls disposition i och för Tullverkets aflöning ra. ra. ställde anslag af Tull-medlen, till en summa af 56a,ooo
R:dr, eller lika mycket som förut varit för nämnde ändamål, beräknadt och som af Kongl. Maj:t, i Dess Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, blifvit, i öfverensstämmelse med Kongl.
Stats-Contoirets underdåniga utlåtande i ämnet och Stats-Rådets tillstyrkan , föreslaget för nu ingångna Stats-regleringstid, och då ifrågavarande belopp utgör ett förslags-anslag, samt Kongl. Maj:t följagtligen, enligt Rikets Ständers beslut vid föregående Riksdagar, deruti förändring nu icke egt rum,, icke allenast bär sig öppet lemnadt att af Tullmedlen disponera hvad som erfordras för Tullbevakningens vidmagthållande, m. fl.
Tull-verkets behof,, utan äfven tillförene, jemlikt hvad Riks-Hufvudbokens Capital-räkningar utvisa, för nämnde ändamål anvisat under vissa år en högre summa , än sorn sålunda varit beräknad , såsom, för år 1837, då Tull-verkets aflöning och omkostnader medtagit icke mindre än 726,771 R:dr 20 sk. 6 r.
Banco* anser Utskotteti sig icke böra, i anledning af motionerne,, Rikets Ständer någon, åtgärd tillstyrka».
Stockholm: den 2 Mars. i84.i»- N:o 461c.
Ant, tilliExp. . Utsk. dén 4 Mars- i84f ? kl. 5’e. m. Memorial, angående tiden för nästa revision af Stats-,, Banco— och Riksgåhls-verhens förvaltning, och räkenskaper. (KA.) Sedan samtliga Riks-Stånden; godkänt Stats-Utskottets under N:o 4°4 afgifne Utlåtande, deruti Utskottet afstyrkt det inom 3:ne Riks-Stånd väckte förslag, att Utskottet mätte företaga revision af Stats- och Riksgälds-verkens afslutade räkenskaper, har, med anledning af stadgandet uti 68- §.
Riksdags— Stats-TJtskottets Utlåtande, N.-o ^62. 21 Ordningen, det Rikets Ständer skola utsätta tiden för den revision af Stats-, Banco- och Riksgälds-verkens räkenskaper, hvilken näst efter Riksdag skall cga rom, och till hvilken förrättning de af Rikets Ständer valde Revisorer böra af Kongl.
Maj:t kallas, Stals-Utskoltet, på sätt vid sistlidne Riksdag iagttagits, skolat, i öfverensstämmelse med hvad 1889 års Stats-Revisorer föreslagit, hemställa, att då, hvad Stats-verket beträffar, 1807 års räkenskaper äro de sista, som undergått granskning, och afslutade räkenskaper för åren 1833 och i83q blifva nästinstundande höst att tillgå, tiden för Rikets Ständers Revisorers- nästa sammanträde, till granskning af Stats-, Banco- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning,, mätte bestämmas lilli deni 15> September innevarande år..
Stockholm den 2 Märs 184’r..
Nio 462.
Äak. till Exp>.
Utsk. den 7' Mars- i84r,|kl. 12 midd.
CJ-ilåtandCj i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrif veise, ifråga om Mötes-passevolancens upphörande och de deraf bestridda kostnaders öf verfjttande på Stats-verket' samt i ämnet väckt motion*- (U; A.); Uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 22' sistlidne Februari (intagen under N:o io5 i irsta Samlingen af Bihang till Riks-Ståndens Protocoll),' hvilken af samtlige Riks-Stånden blifvit till Stats-Utskottets handläggning öfverlemnad, har Kongl. Majrt, med föranledande af Rikets Ständers, för deras del, fattade beslut, att såsom vederlag för den af Rust- och Rotehållare hittills utgjorda Mötes-passevolance , 7 Rrdr Banco årligen, till ryttarens eller soldatens underhåll, från innevarande års början, uppå RiksStaten anvisa, till Kongl.
Majrts disposition, en summa stor 176,000 Rrdr årligen, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, enligt ett af Kongl, Krigs-Collegium afgifvet Utlåtande, detta anslag val fullt motsvarade de tillgångar, 22 Stals-Utskollets Utlåtande, IV.-o 462. som för Armeens underhåll under möten och mönstringar af Rust- och Rote-' hållare hittills blifvit lemnade, enär den effectiva numerstyrkan, uppgående tillsammans till 24,854 numer, efter 7
R:dr per numer, icke erfordrade mera än 173,978
R:dr, men deremot icke motsvarade behofvet, om den af Rikets Ständer åsyftade lindring för jordbruket skulle komma att utsträckas jemväl till sådane numer, hvilka för närvarande hållas vacante till serskilde ändamål, mot praeslationer, vid hvilkas bestämmande beloppet af den årliga Mötes-passevolancen blifvit i beräkning tagen; i följd hvaraf och enär Kongl. Maj:t ansåg en slik utsträckning äfven till dessa numer vara af rättvisa och behof påkallad, Kongl.
Maj:l i Nåder föreslagit, att då för dessa numer, i,8i3 till antalet, erfordrades, efter 7 R:dr per numer, ett belopp af 12,691 R:dr, eller, tillsammans med ofvanuppgifne 173,978 Rldr, en summa af 186,669 R:dr, Rikets Ständer måtte anslå skillnaden emellan denna summa och de redan beviljade 176,000 R:dr, utgörande 10,669 R:dr Råneo, att på enahanda sätt utgå; hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder tilikännagifvit, alt Kongl. Majit har för afsigt att bifalla Rikets Ständers underdåniga förslag i fråga om Mötes-passevolance-afgiftens upphörande, så snart Kongl. Majit fått inhemta, att Rikets Ständer, lill uppfyllande af Kongl. Majits Nådiga önskan, anvisat den, såsom vederlag för Mötes-passevolancen , rätteligen erforderliga summa 186,669 R:dr Banco årligen, samt att Kongl. Majit emed;- iertid, under den ?5 sistlidne Februari, anbefallt Chefen för LandlförsvarsDepartementet alt underrätta Kongl. Majits Befallningshafvande om Kongl.
Majlis Nådiga vilia, att uppbörden af 1841 års mötes-passevolance-afgift af Rust- och Rotehållare, till ryttarens eller soldatens underhåll, skall lills vidare och intilldess annorlunda kan varda i Nåder förordnad t genast inställas.
Härförutan har Utskottet jemväl, genom remiss från Hedervärda BondcSlåndet, fått emottaga en af Petter Jonston från Jönköpings
Län väckt motion, att de rotar, som, enligt serskilde med Kongl. Majit och Kronan upprättade contract, i stället för att underhålla krigsmanskap, betala vacanceafgift, måtte å denna afgift få njuta afdrag af de deruti såsom Mötespassevolance inräknade 7 Ridr Banco för hvarje rote, elier ock derför undfå ersättning af Stats-verket.
Då Rikets Ständer, med bifall till Stats-Utskotlels under Nio 52 afgi 1 ne och uti Nio 212 vidhållne förslag, för deras del, medgifvit, att mölespassevolance-afgiften för manskapets underhåll vid indeldta Cavalleriet och Infanteriet borde med sistlidet år upphöra, anser Utskottet deraf följa , alt Rust- och Rotehållare uti intet fall efter samma tid skulle kunna en dylik Stats-Utskotlets Utlåtande, IWo 23 afgift underkastas; och har Utskottet vid bestämmandet af det anslag till Armeens vapenöfningar, som, i stället för berörde afgift, skulle anvisas, följt den uppgift å rotar, hvilka borde sådan afgift erlägga, som Utskottet ifrån Kongl. Krigs-Collegium erhållit.
Då det emedlertid numera blifvit utredt, alt jemväl för sådana numer, som, enligt meddeldta stadganden, hållas vacanta emot afgifler, som för vissa ändamål äro anslagne, och hvilka således icke till Passevolance-fonden erlagt mötespassevolance-afgift, dylik afgift blifvit godlgjord antingen serskildt eller derigenom, alt den tagits i betragtande vid vacance-afgiftens bestämmande och således varit disponerad till enahanda ändamål, hvartill sistberörde afgift blifvit bestämd, följer deraf, att, i alla de fall, då vacance-contracten icke bestämdt serskildt utsätta passevolance-afgiflen, Rust- och Rotehållare, så länge dessa contract, hvilka, enligt Utskottets meddelade upplysningar, äro ställde dels på vissa år, dels på obestämd tid och dels på ömsesidig uppsägning, fortfara att lända till efterrättelse, icke komma i åtnjutande af den genom mölespassevolance-afgiftens upphörande afsedde lindring, samt att åter, i händelse antingen berörde afgifl för vacante rotar är serskildt utsatt och således kommer att upphöra eller vederbörande kunna genom förändrade vacance-contract bereda sig motsvarande nedsättning, de genom ålskillige rotars indragning beräknade och till vissa behof, hvaribland Armeens lönereglering, disponerade tillgångar blefve förminskade.
Vid sådant förhållande synes det icke kunna undvikas, att, om det med passevolance-afgiftens upphörande, utan rubbning i deraf härflytande tillgångar åsyftade ändamål skall kunna vinnas, ersättning på stat anvisas, icke blott för de effectiva numer, fördivilka afgift till mötes-passevolance-fonden blifvit erlagd, utan jemväl för de numer, som till serskilda behof blifvit indragne och anvisade.
Och sorn, på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse utreder, samnianlagde antalet af alla dessa numer utgör 26,667, hvarför afgiften, å 7 R:dr, uppgår till 186,669 R:dr samt Rikets Ständer redan anvisat 176,000 ,, hvadan ytterligare erfordras * 10,669 R;dr tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, utöfver de förut anvisade 176,000 R:dr, bevilja en tillökning af ofvannämde 10,669 R:dr, eller tillsammans 186,669 Rrdr, att ifrån och med detta år på Riks-staten uppföras, att användas till godtgörande af de kostnader, hvartill mötespassevolance-afgiflen eller deremot svarande andel af vacance-afgifter för till vissa behof indragne rolar varit afsedd, samt under vilkor att, förutom hvad redan 1 afseende å mötespassevolance-afgiflén är 24 Slals-Ulskottets Utlåtande, IS.o 4^2- beslutadt, alla -sådana indragne rotar, hvilka icke serskildt erlagt nämnde afgift, jemte vacance-afgiften, sistnämnde afgift, fiån och med innevarande ar, Sju R:dr per numer nedsättes.
Och anser Utskottet sig härigenom äfven hafva besvarat förut omförmälde, af Petter Jönsson från Jönköpings
Län väckta motion.
Slockholm den 4 Mars 1841 •
Reservation af Herr Hallenborg, C. J.: ”Enligt en vid Kongl.
Maj:ts nu ifrågavarande skrifvelse bifogad officiell uppgift, alt vid Skånska Infanteri-Regementena 386 numer vacante för Kronans räkning, emot en årlig afgift al 6 tunnor spanmål, deri mötespassevolance-afgiften är inbegripen.
Då Siats-Utskottet nu tillstyrkt, att alla de, lill lönereglering med flere behof vid öfriga Armeen emot viss vacance-afgift indragne numer skola erhålla en emot upphörde mötespassevolancen svarande nedsättning uti berörde vacance-afgift af 7
R;dr per numer, till betäckande hvaraf serskildt Stats-anslag blifvit föreslaget, anser jag både rällvisa och billighet fordra, alt enahanda nedsättning medgifves för ofvarinämnde vacante rotar vid Skånska InfanteriRegementena, hvilka väl icke böra svårare behandlas derför att deras afgift ingår till Stats-verket; och reserverar j^g mig också deremot att Utskottet icke föreslagit en dylik förmon, hvilken jag yrkar böra berörde rotar beviljas, medelst afdrag å den vacance-afgift, de skola erlägga och bland Stats-verkets inkomster upptages”.
Rättelse: uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435, pag. io, rad.
13, står ”arbeten” — läs ”föremål”.
TRYCKT HOS J. A. WAI/LBÉW, 18 41. Slats-Ulskoltets Memorial, Nio 465.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Mars, il. 5 e, m.
Memorial med framställning angående resultatet af Stats-regleringen, saint beräkning af Statsfyllnadssumman, jemte dermed sammanhang egande frågor. (U. A.) Sedan de fleste till Stats-regleringen hörande ärenden numera blifvit afgjorde och endast några få dermed sammanhang egande frågor ännu äro på Rikets Sländers slutliga pröfning beroende; så har Stats-Utskottet, förtidens vinnande, och på det Bevillnings-Utskottet måtte kunna erhålla nödig ledning för afgifvande förslag till allmänna Bevillningens bestämmande, ansett sig böra, för Statsfyllnads-summans beräknande, resultatet af Statsregleringen framställa, med serskildt utmärkande af de utgifts-poster, som äro tillstyrkte, men på Rikets Ständers ytterligare pröfning beroende, och hvarvid Utskottet, då utgifterne uti alla hittills afgifne Betänkanden förekomma under den gamla Titel-fördelningen, ansett sig, för alt underlätta en skeende jemförelse, höra anslagsbeloppen efter samma fördelning upptaga, nemligen: irsta Ilufvud-liteln . .it i ....... . 719,700: a:dra d:o 2,468,572:3o. 7. 3:dje d:o 3,862,040: 39.
4- hvartill, om föreslagen tillökning i ersättningen för mötes-passevolancen bifal les, kommer ! 0,669: 3.873.700: 3g. A 4:de Hufvud-titeln . . 1,315,457: — 5:te d:o . 55,245: 16. — örte d:o 194-876:45.
4- 7:de d:o 65,000: — — 8:de dro 795,731:22. 6. grde d:o 223,490:17.11. hvartill, i händelse af bifall till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, INT:o i35, kommer ^ fi*keri“ 3,ooo: - - 226,490:17.. 1. frih. till R.
Prat. 1840 och 1841, 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 10 Häftet. 1 Stats-Utskottets Memorial, ]\f:0 465. io:de Hufvud-titeln 697,449* 8.
— Allmänna Indragnings staten 3o5,gfå:få.g. hvartill, om Rikets Stander bifalla SlatsULskottets Utlåtande, N;o fåg, om löneersättning till f. d. Ledamöterne af Ri ketsallmänna ärenders beredning, komma 8,000: 31 3,r)^2: 43. o. Summa 1 o,n 20,1 få: 3 1. 5.
Tillgångarne äro:
Stats-verkets ordinarie inkomster, infieräknadt restantierne, samt med iagttagande af den minskning uti quantiteten at indeldt spatimål, som i följd af utgifts-staternes reglering uppkommit .... 4>566,3o3: 16. — Stats-verkets extra ordinarie inkomster, hvilka ännu icke äro närmare bestämde, upptagas, enligt den af Stats-Ulskottet förut calculationsvis följda beräkning, till . ...... 4'b6f),ooo. q,432,3o3: 16. — då bristen således skulle utgöra ......... 1,292,872:: i5.
5. hvartill statsfyllnadssumman elter förutnämnde beräkning skulle komma alt uppgå, men hvilken naturligtvis förändras, så framt de här förut upptagne, ännu icke definitivt pröfvade, utgifter ej fastställas, sådane de blifvit föreslagne, eller extra ordinarie inkomsterne bestämmas till andra belopp, £n Utskottet calculationsvis beräknat.
Börande Utskottet jemväl fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att enär den af Rikets Ständer numera till visst belopp bestämde ersättning för under lönerne beräknad spanmål, enligt Utskottets ännu icke definitivt afgjorde förslag, uti Utlåtandet N:o 4^8, är å staterne upptagen, i stället att dylik ersättning, då den hittills, i den mon Riks-markegången öfverstigit 6 R:dr, utgått, blifvit godtgjord af öfverskotten å Statsverkets inkomster, derigenom uppkommit en tillökning uti det på stat uppförde utgiftsbelopp af tillsammans 94,908 R:dr 21 sk., som i sjelfva verket icke utgör någon ökad utgift, enär devid högrespanmålspris uppkommande öfverskott ä inkomsterne numera, utan berörde afkortning, komma Riksgäids-Contoiret tillgodo och öka dess tillgångar; och skulle således statsbrisLsumman, örn dessa medel icke varit deruti intagne,, utgjort 1,197,903 R:dr få sk. 5 r., eller 52,713 R:dr få sk. 5 r. mera än vid förra Riksdagen. Stats-Utslcotlcts Memorial, JS:o 463.
3 Härvid får Utskottet tillika anmäla, att, ehuru Utskottet förut uti Utlåtandena, angående reglering af Riks-statens pide och torde Hufvud titlar, beräknat att, i händelse Rikets Ständer skulle bifalla Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens derom afgifna nedan omförmälde Utlåtanden, borde å vederbörliga Hufvud-titlar upptagas följande årliga anslag, nemligen: enligt N:ris 5 och 128, lill Lärare-Seminarier 6,5oo: — — ,, Stipendier för E lever derstädes . 9,000: — —i5 5oo* „ Nrris 9 och 85, till Skeppsbyggeri-Institut: för Lärares aflöning 3,333: 16.— „ Elever . . . . 3,333: 16.- 6 666; 3a> _ ,, N:ris 10 och 86, till Navigations-skolor först föreslag ne 9,200
R:dr, men sedermera tillstyrkte . .10,700: har likväl Utskottet vid det förhållande, att uti de förenade Utskottens sedermera afgifne till en del redan afgjordeoch bifallne förnyade Betänkanden i dessa ämnen, blifvit föreslaget, att utgifterne borde å Riksgälds-Contoiret anvisas, icke ansett sig böra dem å Hufvud-tillarne upptaga.
Äfvenså torde å Riksgälds-Contoiret böra utgå det, enligt ofvannärande Utskotts Utlåtande, JNT:o 12, tillstyrkte årliga anslag för ullsorteringsanstalter af ........ . 2,000: 34,866: 3a. — Härförutan har Utskottet ansett sig vid detta tillfälle böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att då, vid uppgörandet af förslaget öfver tillgångarne för Extra Stats-regleringen, öfverskotten af 1840 och 1841 årens Bevillning, efter afdrag af hvad för Riksgälds-Contoirets utgifter åren 184* och 1842 deraf bordt användas, skolat tagas i beräkning, och ibland dessa utgifter äfven förekom den så kallade slatsbrist-summan för nämnde år, hvilken likväl, i saknad af Rikets Ständers beslut i flere frågor, som derpå egde väsendtligt inflytande, då ännu icke kunde bestämmas, hvadan Utskottet, enligt hvad anmäldt blifvit, ansett sig böra calculationsvis upptaga den statsbrist-summa af 1,145,190
R:dr, hvilken finnes uppförd uti nu gällande Riks-Stat, och öfversteg det uti Utskottets senaste sammandrag öfver Stats-reglerings-förslagen beräknade belopp, visar det sig nu, på sätt förr nämndt är, att, med beräkning af åtskillige nyligen 4 Stats-Utshottets Memorial, JS:o 465. tillstyrkte stämde till anslag hvad och om förslagsvis gor . . .
. och att således, uppkommer en calculerade utgifter af som, sammanlagdt uti ofvannämnda de Extra Ordinarie inkomsterne Llefvo är vordet beräknadt, statsbrist-summan . . i,292,872: i5. efter afdrag af förslagsvis beräknade .
. uti Riksgälds-Contoirels förut beut-J 5. 1,145,190: •— — tillökning årligen b„„ för de båda åren 1 84 t oc^ gått uti ofvannämnde calcul, utgör Härförutan bör, i sammanhang härmed, och då, enligt Utlåtandet, N:o 455, en odisponerad tillgång af i3ö.5i2 R:dr 35 sk. 8 r. blifvit reserverad för betäckande af brister uti förslagsvis upptagne tillgångar, eller då icke beräknade utbetalningar ifrån Riksgälds-Contoiret, iagttagas, att, enligt numera kände förhållanden, och med beräkning af föreslagne, men ännu icke definitivt afgjorde anvisningar, komma att af desse medel åren 1841 och i842 otgå följande till beloppet uppgifne anslag:
Här förut upptagne anslag till Skol-lärare-Seminarier ocl Stipendier för Elever derstädes, å i5,5oo R:dr årligen d:o för Skeppshyggeri-irislilut, a 6,666