Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bankens fordringar bos Staten, nemligen: a) För af Riksgälds-kontoret begagnadt kreditiv emot ränta till 1823 års slut R:dr 4,014,852: 16. 3. b) För inlösen af Riksgälds-kontorets kreditsedlar och koppar-skiljemynts-poletter, efter afdrag af de sednares metalliska värde . 3,693,165: 25. 2. c) För den af f. d. Allmänna Magasins-inrättningen begagnade invisningsrätt, mot ränta, åren 1812 till och med 1823 . 800,000: — — d) För lyftadt kreditiv af f. d. Allmänna Magasins-inrättningen till det belopp denna fordran eftersista bok slutet utgjorde, komma fortfarande alt uti Bankens räkenskaper inom linien balanseras ; och skola emedlertid i Bankens vård förblifva följande, till densamma utfärdade skuldförbindelser, nemligen:
Riksgälds-kontorets af den 17 Mars 1792 å 600,000: — — Stals-kontorets af den 7 September 1812 å 400,000: — — och Riksgälds-kontorets af den 28 September 1815 å 1,000,000: — — hvilka förbindelsers belopp är inbegripet uti Riksgälds-kontorets här ofvan under Litt.
A upptagna kreditiv-skuld.
Hvad som efter innevarande års början kan varda afbetaldt å de i denna §. uppräknade fordringar, kommer att upptagas bland Bankens vinst för året. 3:o. Bankens hos Södertelje kanal-bolag återstående fordran af 100,000
R:dr för år 1815 lemnadt låne-biträde, kommer än ytterligare att inom linien balanseras.
Under titel: »Allmänna bestämmelser,» innefattar Andra afdelningen af ofvanberörde artikel följande stadganden, nemligen: Uti §. 149: »Rikets Ständers Bank utlånar penningar och meddelar kreditiver, på sätt bär nedan säges, men Fullmäktige åligger, då de linna sådant för Bankens säkerhet - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3 4. 9 kerhet nödigt och med dess fördel öfverensstämmande att vägra nya lån och kreditiver, äfven när intet är att anmärka mot den erbjudna säkerheten.» Detta Fullmäktiges åliggande är närmare bestämdt genom Reglementets 121 §., som angår sättet och ordningen för minskning och indragning af låne- och kreditivrörelsen.
Utskottet anser för den skull, att, till undvikande af misstydning, uti förutnämnde §., bör hänvisas till den Reglements-föreskrift, hvilken kommer att motsvara 121 §., samt tillstyrker alltså, att 149 §. må erhålla denna förändrade uppställning: 4:o. Rikets Ständers Rank utlånar penningar och meddelar kreditiver på sätt här nedan säges; dock åligger det Fullmäktige, att, då de finna sådant för Rankens säkerhet nödigt, vidtaga de i 121 §., anvisade utvägar för låne- och kreditiv-rörelsens förminskning och indragning.
Uti §. 150: »För hvarje gren af den låne- och kreditiv-rörelse, som bedrifves genom Ranken och Diskonterne, bestämmes ett maximum.
Finnes någon del af de fonder, hvilka blifvit anvisade för belåning af aktier och publika papper eller af guld och silfver samt jern, koppar, m. fl. vågförde effekter obegagnade, ega Fullmäktige att, under en tid af högst tre månader, öfverlemna de icke använde medlen till den af dessa lånerörelsegrenar, som deraf kan vara i behof, med förbindelse för Fullmäktige att, i händelse berörde medel före nämnde tid varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga, desamma efter hand och så fort ske kan återtaga.»
Fullmäktige hafva, i anledning af detta stadgande, uti 19 §. af den till Utskottet aflemnade berättelse anfört, att, då, under förutsättning att nu gällande föreskrifter i fråga om tiden för begagnande af lån, utgifne från ofvanberörde fonder, bibehållas oförändrade, den i åberopade reglements §. bestämda tid af Ire månader synes vara allt för kort, Fullmäktige velat härå fästa Utskottets uppmärksamhet, för att, i sammanhang med låne-rörelsens reglering på det hela, tagas under öfvervägande.
Med fästadt afseende å hvad Fullmäktige anfört och med anledning af de utaf Utskottet i detta betänkande afgifna förslag lill förändrad reglering af åtskillige för låne- och kreditiv-rörelsen anvisade fonder, anser Utskottet det vara angeläget, att den rättighet till öfverflyttning af medel från en till annan lånerörelse, ofvanberörde föreskrift innefattar, må erhålla någon utsträckning; hvadan Utskottet hemställer, att samma föreskrift måtte undfå denna lydelse: 5:o.
För hvarje gren, af den låne- och kreditiv-rörelse, som bedrifves genom Ranken och Diskonterne, bestämmes en viss fond. fiefin nes någon del af dessa fonder obegagnad, ega Fullmäktige alt Bih. till B.
Prot. 1833 & I8S4. 6 Samt. 1 Afd. 4S Haft. " 2 10 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. under en Ird af högst set månader öfverlemna de icke använde medlen till den eller de låne-rörelsegrenar, som deräf kunna vara i behof, med förbindelse för Fullmäktige att, i händelse berörda medel före nämnda tid varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga, desamma efter hand och så fort ske kan återtaga.
Dock niä icke i något fall Öfverflyttning al medel ske (ill fonderna för fastighets-belåning eller för utlåning med omsättningsrätt.
Som, beträffande föreskrifterna i 151, 152 och 153 §§., fråga om förändring deraf icke uppstått och ej heller synes vara af nöden; hemställer Utskottet att desamma må bibehållas så lydande:. 6:o.
Lånen utgifvas ej annorlunda, än å fullt Riksdalertal, utom hvad angår lånen mot pant af fast egendom i städerna och på landet, hvilka lån, utöfver minimi- och under maximi-beloppet, utgifvas endast å följande slutsummor, nemligen: 16f R:dr, 33 j R:dr, 50 lLdr, 66f R:dr, 83 j R:dr och 100 R:dr. 7:o.
Ranken emottager af sina gäldenärer. när de det åstunda, i afräkning å deras skuld, albetalningar utöfver hvad i förbindelserna blifvit utfäst; dock under vilkor att, der sådan öfverbefäl ning särskildt för sig verkställes', den sker å fullt Riksdalertal och ej till ringare belopp än tio Riksdaler Ranko. 8:o.
Det i allmänna lagen intagna förbud mot beräkning af ränta på ränta iakllagcs äfven i afseende på Rankens fordringar.
De angående belåningen nf guld och silfver till efterrättelse gällande föreskrifter innefattas uti §§. 154—159, lydande som följer: Af Rankens Låne-Afdelning utgifvas lån mot pant af guld och silfver, arbeladt eller oarbetadt, som är försedt med Svensk kontrollstämpel, Svenska och Holländska dukater samt guld- och silfver-meduljer, dock ej något lån till mindre belopp än tio Riksdaler Ranko.
För lån mot ofvanberörde pant utställer gäldenären ej någon skuldförbindelse, utan undfår ett bevis eller så kallad pantsedel, gällande uti innehafvarens hand för utlösen af panten eller omsättning af lånet, såvida det namn eller den chiffer, som, enligt Rankens böcker, tillhör samma pantsedel, tillika kan af honom uppgifvas.
Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 11 Utlåningsvärdet är bestämdt till En Riksdaler Banko för eli lod kontrolleradt silfver, och Feni Riksdaler Banko för en dukat i guld; andra halter, t. ex medalj-silfver och kontrolleradt arbetsguld, belånas i lika förhållande, enligt evalvation efter balten.
De sålunda bestämda lånebeloppen utgå oafkortade och utan allt afdrag å fullt Riksdalertal; en hvar likväl obetaget, att på sin pant kunna undfå ringare lån, om han så för godt finner.
Räntan förblifver
Fyra procent årligen och beräknas från den dag lånet utgått, till dess Ranken blifvit för detsamma godlgjord.
Efter förfallodagen blifver det under en tid af 3:ne månader pantegaren öppet lemnadt att antingen panten utlösa, eller det erhållna lånet, mot erläggande af den derå upplupna ränta, för en tid af 12 månader omsätta; skolande, till upplysning för vederbörande låntagare, kungörelser införas uti Post- och Inrikes- Tidningar samt Stockholms Dagblad, trenne uti hvarje månad, nemligen så väl den månad, uti hvilken lånen förfalla, som äfven de 2:ne nästpåfoljande mänaderne, med erinran att sednast inom femtonde månaden från pantsedlarnes utgifningsdagar sina panter infria eller lånen omsätta, vid påföljd af lösningsrättens förlust.
De panter, för hvilka ullösen eller omsättning försummas, blifva till försäljning utbjudna å öppen auktion, sorn, i närvaro af någon utaf Fullmäktige, anställes inom Bankohuset; och hvarvid iaktlages, att panterna för Bankens räkning inropas, så. vida anbud derå icke sker till myntvärdet.
Skulle, sedan Bankens fordran i kapital, ränta och omkostnader blifvit godfgjord, öfverskott uppstå, bör detsamma hållas pantegaren tillhanda under en tid af 10 år, efter hvilkas förlopp han förlorat all vidare rätt till nämnda öfverskott, som då kommer att öfverföras på Fullmäktiges dispositions-räkning.
Sedan, — med anledning af de förluster, som tillskyndats Banken deraf, att pjeser af oädel metall-komposition, åt hvilka, genom deruti inlödda, konlrollstätnplade silfverbilar samt försilfring gifvits utseende af kontrolleradt verksilfver, blifvit derstädes belånade, — Fullmäktige förständiga!
Bankens Under-Styrelse alt föreslå nödiga åtgärder till förekommande af falska panters belåning i Banken samt bemälde Styrelse, på grund häraf, bland annat, anlört att, enär bedrägeriernas mångfaldighet och den allt mer och mer stegrade färdigheten att dem utöfva, i följd af städse skeende nya uppfinningar, icke kunna ens anas, långt mindre förutses, och vid en lånerörelse, sådan sorn den ifrågavarande, såvida den skall kunna skötas på ett sätt, som någorlunda motsvarar ändamålet, tid och utrymme icke medgifva alt hvarenda inlemnad persedel underkastas en så fullständig kemisk och analytisk behandling, som erfordras för att densammas äkthet och halt vetenskapligt skulle kunna alldeles ofelbart bestämmas, hvilken behandling dessutom icke torde stå tillsammans med vederbörande lånsökandes anspråk att antingen skyndsamt erhålla län på de såsom pant erbjudne persedlarne i det skick de blifvit inlemnade, eller ock, derest lån icke kan erhållas, återbekomma persedlarne i samma skick, — Under-Styrelsen änsåge sig icke kunna föreslå något sådant ändamålsenligt sätt, hvarigenom absolut skulle kunna förekommas, att vid belåning i Banken af guld och silfver falska eiler oriktiga panter lill äfventyrs må blifva antagna eller hvarigenom Banken ovilkorligen för framtiden blefve betryggad mot förluster i detta afseende; så hafva Fullmäktige hos Utskottet hemställt, att belåningen i Banken af arbetadt guld och silfver måtte få upphöra.
Fullmäktige hafva, i sådant ändamål, fästat Utskottets uppmärksamhet derå, dels att nämnde belåning ingalunda är förenlig med en Riksbanks verksamhet, utan rätteligen utgör föremål för s. k. assistans-inrättningar, och alt, då denna belåning endast 12 Banko-Vlikolféts Betänkande, N:o 34. är att betrakta såsom en undsättnings;- eller välgörenhets-anstall för de fattigare folkklasserna inom hufvudstaden och i dess grannskap, Stockholms stad eger en dylik inrättning, hvarest personer af alla klasser kunna, mot pant af guld eller silfver, erhålla lån, dels att ifrågavarande lånerörelse icke är för Banken lämplig, enär Banken, i följd af den hvarje pantsedel-innehafvare tillförsäkrade rätt att kunna lånet oupphörligen omsätta, saknar tillfälle att, i händelse af behof, lånesumman återbekomma, samt dels att i och för denna lånerörelse, som gifver full sysselsättning ät flere tjenstemän, Banken tillskyndas så betydliga utgifter, att det deruti använda kapital lemnar ringa afkomst.
Utskottet har tagit detta förslag i behörigt öfvervägande; och då det vore önskvärd! att åt Bankens verksamhet, såsom låne-anstalt, må gifvas den riktning, att näringar och industri bereddes verkliga fördelar; har Utskottet ansett ali sådan lånerörelse böra från Banken afskiljas, som borttager de tillgängliga lorlagskapitalerna till föremål, alldeles fremmande för en Riksbanks utlåning.
Att den lånerörelse, hvarom nu är fråga och som upptager en summa af 300,000 R:dr, å 400,000 R:dr, hvilken, afsedd för annan låne- eller kreditiv-rörelse, sannolikt skulle för handel och näringar vara af särdeles gagn, icke är fördelaktig för Banken och ej heller, åtminstone i allmänhet, synes medföra nytta för den enskilde, skall Utskottet söka alt ådagalägga.
Den ränta af 4 procent, Banken i denna rörelse beräknar, har under de sednast förflutna åren uppgått till 12,000 ä 13,000 R:dr årligen.
Förvaltningskostnaderna, särskildt för låne-rörelsen mot pant af guld och silfver, utgöra omkring 5,000 R:dr hvarje år, hvilka, i händelse denna låne-rörelse skulle för framtiden bibehållas, än ytterligare komme att ökas, genom nödvändigheten alt anlita sakkunnig person för de till belåning inlemnande pjesernas granskning, i och för undvikande af eljest möjliga förluster.
Bankens behållning på denna rörelse kan sålunda icke uppskattas till mera än 2 procent å det deruti fästade kapital.
Som nu gällande Reglemente ovilkorligen berättigar pantsedels innehafvare, att, medelst omsättning, behålla lånet huru länge som helst, har, efter hvad erfarenheten gifvit vid handen, sådan omsättning för en del panter egt rum ända till tjugu ä tretio år, — en rättighet, som väl kan synas vara af fördel för den mindre bemedlade, men ofta leder endast lill hans förlust och skada, alldenstund, genom de stadgade inbetalningarnes fullgörande, honom åbringas en visserligen för hvarje gång mindre kännbar, men i längden ganska tryckande utgift, med minskad förhoppning att kunna återlösa panten, hvilken, då medel till räntans fortsatta erläggande omsider saknas och omsättningsrätten således går förlorad, på Bankens auktion försäljes till ett pris, mången gång understigande det, hvartill han, ulan att hafva blifvit belastad med någon ränteutgift, kunnat genast, i behofvets stund, panten afyttra.
Denna skildring är icke, i något hänseende, öfverdrifven, hvilket bäst visar sig deraf dels, att ett större antal förfallna guld- och silfverpanter å auktion i Banken, fyra gånger årligen, försäljas, och dels att en stor del af dessa panter inropas till jemförelsevis ganska lågt pris af personer, som icke äro innehafvare af pantsedlarne å de försålda panterna.
Förevarande låneinrättning medför jemväl ett annat ondt, det nemligen, att genom densamma stulet gods af guld eller silfver lätt kan undandöljas; ty enär lånsökanden ej behöfver, i och för låns erhållande, uppgifva sitt namn och styrka sin behörighet att lån å den erbjudna panten upplaga, kan någon kontroll öfver åtkomsten till det pantsatta godset icke utöfvas.
Med anledning af hvad sålundp anfördt blifvit, anser Utskottet sig ega allt skäl att instämma uti den af Fullmäktige yttrade åsigt, att lånerörelsen mot pant af guld Banko-Utskottets Betänkande, N:o 54.
13 och silfver bör upphöra.
På det att emedlertid en så beskaffad förändring ej må leda till förlust för den enskilde, har Utskottet, i betraktande deraf, att pantsedel tillförsäkrar innehafvaren att få lånet omsätta, funnit det stadgande böra meddelas, att alla, som vid tiden för lånerörelsens upphörande redan erhållit lån, må berättigas alt på 12 månader lånet omsätta, med respil-tid af 3 månader derutöfver; hvarigenom slutlig liqvid af ett näst före förändringens vidtagande erhållet lån icke skulle ifrågakomma förr än två och ett halft år derefter.
Då dessutom svårighet icke bör möta, att hos så väl välgörenhets-inrättningar, hvilka utlåna penningar, t. ex. spar-banken, som hos enskilde personer, på billiga vilkor, undfå lån mot pant af guld och silfver; tillstyrker Utskottet dels 9:o att utlåningen från Banken mot pant af guld och silfver må med innevarande års slut upphöra; och,dels, i händelse af bifall härtill, 10:o att föreskrifterna i 154 med 159 §§. af Banko-reglementet må från blifvande reglemente uteslutas, samt genom utdrag af Utskottets protokoll Banko-Fullmäktige delgifvas, med tillkännagivande: att desamma fortfarande komma att intill utgången af detta år tjena till efterrättelse; att utgifningen af nya lån mot pant af guld och silfver derefter upphör; alt pantsedlarne för de lån, hvilka från och med början af år 1855 omsättas, undfå den lydelse, att det ovilkorligen skall åligga pantsedel-innehafvaren att, utan rätt lill lånets vidare omsättning, vid påföljd af lösningsrättens förlust, del omsatta lånet inom 15 månader från den dag, då omsättning blifvit beviljad, lånet infria; att omsättning sålunda icke får efter slutet af Mars månad 185G beviljas; samt att Fullmäktige skola, i den mån låne-rörelsen minskas, verkställa indragning af obehöfliga tjenster.
Utskottet har härvid bordt anmäla, att det, beträdande dispositionen af de i sednare punkten af Reglementets 159 §. omförmälda auktions-öfverskott, kommer att afgifva yttrande och förslag i sammanhang med upprättandet af Reglementets 7 artikel, rörande »anordningar utom stat.»
På gifven anledning af ett från Banko-Fullmäktige i ämnet inkommet förslag, har Utskottet öfvervägt frågan, huruvida i Reglementet må införas något stadgande, som berättigar till belåning af oarbetadt guld och silfver; dock som Banken inköper både guld och silfver samt det icke bör kunna antagas, att egare af dessa, under alla förhållanden, lätt säljbara metaller skola hnna med sin fördel öfverensstämmande att derå upptaga lån samt belasta sig med ränte-utgift, 11 :o afstyrker Utskottet omförmälda förslag. 14 Banko-Vtslcoltets Betänkande, N:o 3i.
Angående belåningen af jern, koppar och andra vågjforda effekter, uppräknade i 160 §. af reglementet.
Då benämningen »bultjern» äfven omfattar »sänksmide eller rundt bultjern;» då bandjern skiljer sig uti »smidt» och »valsadt,» olika i värde; då »gallerjern» numera icke särskildt förekommer; då jernplåtar öro antingen smidda eller valsade, med olika pris; då s. k. smältstycken eller ämnen för valsjern vågittras oell sålunda torde böra tilläggas belåningsrätt; då namnet »bomeras» icke begagnas ; då valsad koppar äfven bör få belånas; samt då »extra kopparbleck» och »blindmynt» ej vågföras; har Utskottet skolat tillstyrka, att föreskriften i oinförmälda 160 §. må erhålla följande lydelse: Jemf. §. 160.
Ä stångjern, bergsmansjern, bultjern, sänksmide eller rundt bultjern, bandjern, skärjern, gallerjern, knippjern, saltpanneplåtar, jernplåtar, bomeras eller plogäinnen, skyfflar, jernankare, ankarkedjor och kjelIingar, storspik, småspik, förtent jernbleck, garfstål, brännstål, arco eller gjulmessing, latunmessing, messingstråd, garkoppar, smidd koppar, extra kopparbleck, blindmynt, kopparspik, alun och Svenskt bly utgilväs lån, ej mindre vid Bankens Låne-afdelning i Slockholm, än vid Låne-kontoret i Götheborg, efter den fördelning, att utlåningen mot pant af dylika effekter, stående på vågarne inom detta Låne-kontors distrikt, besörjes derstädes, men för öfriga delen af riket i Slockholm. 12:0.
Åstå ngjern, bergsmansjern, bultjern, smidt bandjern, valsadt bandjern, skärjern, knippjern, saltpanneplåtar, smidda jernplåtar, valsade jernplåtar, plogämnen, skyfflar, jernankare, ankarkedjor och keltingar, smältstycken eller ämnen för valsjern, storspik, småspik, förtent jernbleck, garfstål, brännstål, arco eller gjutmessing, latunmessing, messingstråd, garkoppar, smidd koppar, valsad kop Ear, kopparspik, alun och Svenskt, ly utgifvas län så väl vid Bankens Låne-Afdelning i Stockholm, sorn vid Låne-konloret i Götheborg, efter den fördelning, alt utlåningen mot pant af omlormälde effekter, stående på vågarne inom nämnde Låne-kontors distrikt, besörjes derstädes, men för öfriga delen af riket i Stockholm.
Sorn fråga om förändring af föreskrifterna i 161, 162, 163, 164 och 165 §§. af Reglementet icke förekommit; tillstyrker Utskottet, att dessa §§. mätte, så lydande, fä i utfärdande Reglemente införas, nemligen: 13:o.
Lånen utgifvas till högst trefjerdedelar af pantens försäljningsvärde, enligt mäklare-attest eller eljest kända förhållanden; och Fullmäktige bestämma i Juni och December månad hvarje år belånings-priset för påföljande halfår.
Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 15 14: a.
Räntan förblifver fyra procent årligen, och betalningstiden utsattes för belåning af vågförda effekter å Stockholms och Götheborgs vågar till den 15 November, och för lån mot dylik pant, liggande å andra vågar inom riket, till slutet af Oktober månad, året näst efter det, då lånen blifvit upptagna. 15:0.
Då Fullmäktige, vid fastställandet för en ny låne-period af belånings-priseu å jern och andra vågförda effekter, finna skäl alt nedsätta berörde pris under det förut gällande, skall uti summa kungörelse, som derom utfärdas och i allmänna lidningarne införes, alla efter de högre belånings-prisen li;ån Banken och Lånekonloren i Götheborg utgifna dylika lån med detsamma uppsägas till betalning sex veckor efter den dag, då de nya belånings-prisen vidtaga; dock så, alt låntagarne än vidare må få behålla lånen, om de inbetala skillnaden emellan hvad, efter de gamla och nya belånings-prisen å de pantsatta effekterna kan få lånas, utan rättighet att dervid erhålla någon motsvarande relax af desamma.
På Fullmäktiges pröfning ankommer äfven, huruvida deremellan, vid inträffande större fall af försäljnings-prisen, en dylik åtgärd, till Bankens betryggande, bör vidtagas; skolande uti formulären till skuldförbindelserna inflyta, att uppsägningen kommer alt ske genom tidningarne. 16:o.
Effekter, upplagda på extra vågar eller lastage-platser, de der icke äro med vederbörliga privilegier och ansvarige embetsmål! försedda, få ej till belåning antagas.
Vid belåning af jern och andra effekter, liggande annorstädes, än å Stockholms och Götheborgs vågar, skall uti våg-attesterna vara uttryckligen uppgifvet, huruvida panterna finnas antingen i sjelfva våghuset eller å andra särskilda förvaringsstälien. 17:o.
Hvarje halfår, före den tid, då belånings-prisen å effekter för en ny låne-period fastställas, skall uppgift meddelas Fullmäktige öfver nvantiteterna af sådana effekter, som å hvar och en våg utom Stockholm finnas såsom Bankens pant förvarade; hvarefter Fullmäktige, enligt sig föréleende anledningar, bestämma, om inventering eller besigtning öfver panternas behöriga vårdande bör, genom särskildt utsedt ombud, å flera eller färre vägar verkställas.
Fullmäktige ega derjemte att, så ofta och på det sätt, Fullmäktige finna lämpligast och för Bankens säkerhet nödigt, låta anställa in - 16 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. venteringar i Stockholms jern- och metall-våg å det derstädes förvarade, för Bankens räkning pantsatta, jern samt öfriga exportabla effekter.
På det att föreskrifterna i 166 §. må erhålla en bestämd form, hemställer Utskottet, att desamma undfå denna uppställning: Jemf. §. '166.
»Ilvad för öfrigt, i afseende å belåningen af de i §.
160 uppräknade effekter, är vordet stadgadt, ej mindre i allmänhet, än ock särskildt för Stockholm och Götheborg, kommer än vidare att tjena till efterrättelse, dock med följande förändringar, nemligen: a) att intet slag af vågförda effekter hädanefter må i Banken eller Götheborgs Låne-konlor belånas, som icke under loppet af de näst före belåningen förflutna tio åren undergått uppvägning samt dervid blifvit, enligt författningarne, till sin fullgoda beskaffenhet granskadt och pröfvadt, hvarom våg-attesten skall innehålla bestämdt intyg; b) att egare till belånta effekter å Stockholms eller Götheborgs vågar äro fritagna från åliggandet att, vid reqvisition lill erhållande af våg-attest, specihcera panten, till stämplar, dimensioner, stång- och stycketal, äfvensom från skyldigheten att dylik specifikation, jemte våg-attesten, till Banken eller Låne-konloret aflemna. c) att alla hos Banken eller Lånekontoret nu befintliga eller framdeles ingifvande våg-attester öfver effekter, liggande å Stockholms och Götheborgs vågar, skola, -så vidt de deremot utgifna län icke under liden varda inbetalda, inom tolf månader från deras utgifningsdag, på det sätt förnyas, att ett ytterligare, genom låntagarens försorg, anskafifadt bevis af våg-betjeningen derom, att panten finnes i behåll och att derför ansvaras, tillställes Banken eller Låne-kontoret; börande således skuldförbindelserna för belåning af dylika effekter i Stockholm och Götheborg jemväl innefatta åliggandet för låntagaren att, vid påföljd af lånets utsökning, berörde föreskrift iakttaga; 18:o. Mom. 1. 1 afseende på belåningen af de i ('160) §:n uppräknade effekter gäller för öfrigt till efterrättelse: a.) Våg-attesterna skola innefatta bestämdt intyg derom, att de effekter, sorn belånas under loppet af de näst före belåningen förflutna tio åren undergått uppvägning samt dervid blifvit, enligt författningarne, till sin fullgoda beskaffenhet granskade och pröfvade. b.)
Uti attester från Stockholms och Götheborgs vågar upptages panten allenast till namn, sort och vigt; men uti attester från öfriga vågar jemväl till stämplar, dimensioner, stång- eller stycketal. c.)