Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ståndet blifvit framställd den anmärkning att, ehuru man i allmänhet ansett det vara mindre lämpligt att förlägga skolan i flere särskilda hus, ifrågavarande förslag dock afsåge uppförandet af en ny byggnad, som skulle, icke ensam, utan jemte det nu befintliga lärohuset, till skol—lokal användas.
Åberopande hvad
Utskottet i nästföregående punkt anfört i afseende å förslaget om terminsafgiftens höjande, får Utskottet, med hänvisande i öfrigt till det af Utskottet angående läroverksbyggnaden i Örebro förut afgifna yttrande, deruti finnas fullständigt upptagne de skäl, hvarföre Utskottet ansett Staten böra till utvidgande af denna skolhuslokal bidraga, endast tillägga, att, enär, såsom af den i Utskottets Utlåtande intagna motionen äfven kan inhemtas, ifrågavarande nya byggnad icke är afsedd att bereda utrymme för annat än dels läroverkets bibliolhek och vetenskapliga samlingar, hvilka, enligt hvad upplyst blifvit, äro af betydligt omfång, Bih. till R.
Brot. 1859 & 1860. 3 Sami. 1 Afd. 3 Band. 6 Haft. 3 lii Stats-Utshottets Utlåtande M 178. dels och en större ritsal samt lärorum för den kemiska och fysiska undervisningen, ofvanoinförmälda anmärkning om olämpligheten deraf, att skol-lokalen klefve i flera särskilda byggnader förlagd, vid sådant förhållande icke torde i denna fråga vara af något inflytande.
Utskottet saknar således skäl att, på grund af de gjorda anmärkningarne, frånträda sitt förut afgifna, af tvänne Riks—Stånd godkända yttrande, desto hellre som, enligt hvad Utskottet inhemtat, lärjungarnes antal vid Örebro läroverk på den sednaste tiden vunnit en sådan lillvext, att det numera uppgår till icke mindre än 443, hvarigenom läroverkets behof af utvidgad lokal blifvit ännu mera trängande; — och har derföre Utskottet funnit den från Ridderskapet oeh Adeln erhållna återremiss icke heller i detta fall föranleda annan åtgärd, än att Utskottet hemställer, det Ridderskapat och Adeln mätte i saken fatta beslut. 23:o.
Uti 105:te punkten, sådan den efter meddelad rättelse lyder, hade Utskottet tillstyrkt, att till uppförande, enligt vederbörligen godkänd ritning, af ett nytt lärohus för elementar-läroverket i Jönköping, måtte af Rikets Ständer anvisas ett låneunderstöd af 120,000 R:dr till utgående från Riksgälds-kontoret, emot vilkor att, sedan detta lån, derför en sådan skuldförbindelse borde afgifvas, som af Fullmäglige i nämnde Kontor untages, under fern års tid fått utan ränta innehaft vas, fem procent å detsammas ursprungliga belopp skulle före slutet af hvarje år till Riksgälds-kontoret inbetalas, af hvilka fem procent fyra borde beräknas såsom årlig ränta för det obetalda lånekapitalel samt det överskjutande beloppet såsom kapital-afbetalning å lånesumman afgå intilldess denna blifvit tillfullo gulden.
Denna Utskottets hemställan är i sin helhet bifallen af Preste-Ståndet, hvaremot Borgare-Ståndet, med godkännande af Utskottets yttrande i öfrigt, beträffande räntan och amorteringsberäkningen, beslutat, att »fyra procent å lånets ursprungliga belopp skola löre slutet af hvarje år till Riksgälds-kontoret inbetalas, af hvilka fyra procent beräknas ränta efter tre procent för det obetalda lånekapitalel, samt det överskjutande beloppet kommer att, såsom kapital-afbetalning, å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit lill fullo gulden.» Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet hafva till Utskottet återremitterat förevarande punkt, utan att dock dervid blifvit bos förstnämnde Riks-Stånd i sådan syftning framställd annan anmärkning, än att, då föregående punkter, rörande anslag till läroverkshus i Strengnäs och Örebro, blifvit af del Höglofl.
Ståndet återremitterade, det ansågs lämpligast, att enahanda åtgärd vidtoges med förslaget, angående läroverksbyggnaden i Jönköping.
Hos Bonde-Ståndet åter bade de ledamöter som yrkat återremiss, förklarat sig vara dertill föranledda af Utskottets förslag, angående räntevilkoren för ifrågavarande lån.
Någon röntefrihet ansågs nemligen icke böra cga rum, likasom hvad räntans belopp och amorteringen beträffade, för låneunderstödets åtnjutande borde stadgas enahanda Stats-Utskotlcts Utlåtande M 178.
19 vilkor, som för andra under innevarande riksmöte för industriel förelag anvisade lån af allmänna medel blifvit antagna I anledning af hvad sålunda förekommit, får Utskottet erinra, att den af Utskottet för ifrågavarande lån tillstyrkta räntefrihet under de första åren synts
Ut skottet så mycket billigare som, enligt hvad den örn lånet väckta motionen ock gifver vid handen, det läroverk, till hvars förmån länet är föreslaget att utgå, måst för tillfälligt fyllande af det behof, hvilket genom den nya skolhusbyggnadens uppförande skulle afbjelpas, mot årlig hyra anskaffa en af de lokaler, som för närvarande för undervisningen användas; och om nu läroverket (illika nödgades erlägga ränta å byggnadssumman, innan ännu den dermed åsyftade förmånen kunde vara i någon mån vunnen, skulle sådant, i Utskottets tanke, blifva för läroverket alltför betungande.
Härtill kommer vidare alt, då, för de lån af allmänna medel, som lill befrämjande af industriela företag anvisats, hitintills vanligen blifvit beviljad någon tids räntefrihet, det väl icke kan anses obilligt, att jemväl i förevarande fall, der fråga är om befordrande af ett för den allmänna undervisningen vigtigt ändamål, enahanda förmån medgifves
Vid sådant förhållande och enär, hvad beträffar räntans belopp och amorteringen, de af Utskottet förslagna vilkor icke äro för låntagarne fördelaktigare, än dem’ Rikets nu församlade
Ständer i andra härmed jemförliga fall stadgat — såsom exempelvis i frågan om byggnadslån för Farmaceu tiska institutet — bar Utskottet ansett sig icke böra sitt afgifna yttrande i sjelfva saken frånträda; —• men som den af Borgare-Ståndet i Utskottets förslag vidtagna förändring i redaktionen onekligen på ett tydligare sätt uttrycker hvad Utskottet egentligen åsyftat, har Utskottet trott sig böra understödja antagandet af denna förändring, hvarigenom Utskottets förs!ag i sednare delen skulle erhålla den lydelse, att sedan lånet i fem års tid fått ulan ränta innehafvas, »fem procent å delsammas ursprungliga belopp skola före slutet af hvarje år till Riksgälds-konloret inbetalas, af hvilka fem procent beräknas ränta efter fyra procent för del obetalda lånekapi— talet, samt det ölverskjutande beloppet kommer alt, såsom kapital-afbelalning, å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo gulden.»
På grund af hvad nu är anfördt, får Utskottet hemställa, att Presle-Ständet i så målto ville frånträda sitt fattade beslut, alt det Högvördiga Ståndet förklarar sig antaga Utskottets förslag med den förändring i redaktionen, som här ofvan blifvit framställd; — och tord” Ridderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet angående frågan i sin helhet fatta beslut.
U4:o, Efter derom väckta motioner, bade Utskottet i i07:de punkten tillstyrkt ali, till uppförande, i enlighet med vederbörligen godkänd ritning, af ett nytt läroverkshus i Fahlun, Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 88,000 R:dr alt från Uiksgälds-kontoret, i mån af behof, utbetalas; — och har denna Utskottets ao Stats-Utskoltets Utlåtande M 178. hemställan blifvit af Preste-Ståndet godkänd och af Bonde-Ståndet afslagen; men Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva till Utskottet återremitterat denna punkt, hufvudsakligen af det skäl, att anledning ansågs förefinnas dertill, att Westerås stifts byggnads-kassa vöre i tillfälle att åtminstone i någon mån bidraga till uppförandet af ifrågavarande läroverksbyggnad och att således den af Utskottet för ändamålet tillstyrkta summan kunde tåla någon jemkning.
Till svar härå får Utskottet meddela den upplysning att, enligt Uskottet numera tilihandakommet behörigt
Utdrag af hufvud-redogörelsen öfver Westerås Consistorii kassor och fonder för år 1859, tillgången i nämnde sifts byggnads-kassa vid slutet af samma år belöpte sig till 49,114 R:dr 55 öre; — och vid sådant förhållande samt ehuru en del af dessa medel lära vara afsedda att användas till uppförandet af ett nytt läroverkshus i Sala, har Utskottet, sorn icke kan bedöma, i hvad mån nybyggnad för detta sednare läroverk må vara af företrädesvis angelägen beskaffenhet, likväl trott sig kunna antaga, att det bidrag, som till uppförandet af ett nytt skolhus i Fahlun, hvaraf detta läroverk otvifvelaktigt är i stort behof, från det allmännas sida bör ifrågakomma, skäligen må inskränkas, om icke med hela det byggnadskassans ofvan omförmälda behållning motsvarande belopp, åtminstone med 44,000 R:dr, eller hälften af den summa, som för ändamålet blifvit af Utskottet tillstyrkt.
I öfverensstämmelse härmed, och med afseende å det förändrade skick, hvari ärendet sig nu befinner, får Utskottet, frånträdande sitt i frågan förut afgifna yttrande, hemställa, att Rikets Ständer, till uppförande, i enlighet med godkänd ritning, af eli nytt läroverkshus i Fahlun, måtte anvisa en summa af 44,000 R:dr, alt, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret utgå. 25:o.
Uti 108:de punkten hade Utskottet, i anseende till mer eller mindre ofullständig utredning af åtskilliga, genom enskilda motioner väckta frågor om anslag af allmänna medel dels för uppförande af nya skolhusbyggnader, dels ock för utvidgande af redan befintliga undervisnings-lokaler vid flera elementar-läroverk — e ribi and ^or Oskarshamns skola blifvit till nybyggnad begärd en summa af 30,000 R:dr — hemställt, att dessa motioner icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Denna Utskottets hemställan är af Bonde-Ståndet bifallen, men, såvidt densamma afser elernentar-läroverket i förenämnda stad, afslagen af Preste-Ståndet, som till bidrag för uppförande af en ny skolhusbyggnad derstädes, beviljat det för sådant ändamål äskade anslag af 30,000 R:dr; och har Ridderskapet och Adeln äfvensom Borgare-Ståndet i samma del till Utskottet återremitterat denna punkt; varande af de flesta ledamöter, som inom de båda sistbemälda Riks-Slånden sig yttrat, uttryckt den åsigt, att, om Statens tillgångar kunde anses sådant medgifva, staden Oskarshamn, hvars läroverkslokal för närvarande är uti en dertill förhyrd lägenhet inrymd, Siats-Utskottets Utlåtande M 178. 21 borde företrädesvis ihågkommas med något bidrag af allmänna medel för sin tillämnade nya skolbusbyggnad.
Icke blott den omständigheten, att stiftets bygg— nadskassa ej vore i tillfälle att nybyggnaden bekosta, men isynnerhet de högst betydliga uppoffringar, som det ännu endast föga utvecklade samhället fått underkasta sig för ordnandet af sitt kommunalväsende, påkallade ett dylikt understöd, helst staden icke, i likhet med öfriga städer, erhållit något bidrag till inköpande af den jord, som utgör stadens område.
Dock förordades icke af alla de talare, som tillstyrkte Statens medverkan uti förevarande fall, hela den af motionärerne äskade summan, utan ansågo några, att denna skäligen kunde nedsättas till 20,000 R:dr.
Då Utskottet, i anledning af hvad sålunda förekommit, nu går att afgifva förnyadt utlåtande i detta ärende, får Utskottet till en början meddela deu upplysning att, enligt ett af vederbörande tjensteman bos Ofver-intendents-embetet uppgjordt kostnadsförslag af den 24 sistlidne Juli, som, jemte en af samma tjensteman upprättad planritning, blifvit Utskottet tillhandahållet, för den ifrågaställa nya skolhusbyggnaden beräknats en kostnadssumma af 44,000 R:dr; varande dock, såvidt Utskottet kunnat inhemta, berörda förslag eller ritning ännu icke af bemälde Embete granskade eller godkände.
Hvad nu angår sjelfva saken, eller frågan, huruvida Staten bör till denna nybyggnads verkställande bidraga, har Utskottet, med afseende å här ofvan anförda förhållanden, funnit det svårligen kunna förnekas, att
Statens mellankomst är lika mycket af förhanden varande behof, som af billighet påkallad; men härvid torde emellertid älven böra tagas i betraktande, att Oskarshamns skola är endast ett mindre läroverk med för närvarande blott tvänne klasser, och att, såsom Utskottet redan tillförene antydt, Statens medverkan för uppförandet af nya skolhus vid dylika läroverk, derest sådant till följd af särskilda omständigheter icke kunde alldeles undvikas, dock torde böra i möjligaste målto inskränkas.
Om derföre Rikets Ständer för ändamålet bevilja en summa af 20,000 R:dr, skulle, i Utskottets tanke, på sådant sätt å ena sidan vara fästadt behörigt afseende å merberörde samhälles behof af understöd, utan att å den andra Statsverkets tillgångar blifva alltför mycket tagna i anspråk; — och får af dessa skäl Utskottet, som numera saknar anledning att vidhålla sitt i ämnet förut afgifna yttrande, hemställa, att Rikets Ständer, såsom bidrag lill uppförande af en ny byggnad för elementar-läroverket i Oskarshamn, måtte å Riksgälds-kontoret för en gång anvisa en summa af 20,000 R:dr, dock med vilkor att, innan byggnaden påbörjas, den plan, som dervid bör följas, skall vara af vederbörande myndighet godkänd. 26:o.
Vidare förekom bland de motioner, hvilka Utskottet, på sätt äfven är omförmäldt i 108;de punkten, förklarat sig ej kunna till bifall hos Rikets Ständer 22 Stats-Utskottets Utlåtande JV£ 178. förorda, en hos Preste-Ståndet gjord framställning om anslag lill utvidgande af Lunds kalhedralskolas undervisnings-lokal, i hvilket hänseende blifvit begärd en summa al 20,000 R:dr; och är för berörda punkt jemväl i denna del af Bonde-Ståndet godkänd, men afslagen af Preste-Ståndet, som, med bifall till den väckta motionen, för omförmälda ändamål beviljat det ifrågaställda anslaget å 20,000 R:dr Al Ridderskapet och Adeln åter, äfvensom af Borgare-Ståndet, är denna punkt, såvidt den angår nyssnämnda skola, till Utskottet återremitterad, hufvudsakligen på det Utskottet, efter inhemtad närmare kännedom om tillståndet af de kassor, Domkapitlet hade till sin disposition, måtte blifva i tillfälle att laga i förnyadt öfvervägande, huruvida icke omständigheterna föranledde dertill, att ifrågavarande skola, som till följd af det, synnerligen under sednare tiden, i hög grad ökade antalet af lärjungar tvifvelsutan vore i stort behof af utvidgad undervisnings-lokal, borde, för verkställande af detta byggnadsarbete komma i åtnjutande af, om icke hela det anslag motionen afser, dock ett belopp, motsvarande en, till följd af nådigt förordnande den 18 Februari nästlidet år, till Statsverket indragen, af Domkapitlet i Lund ditintills förvaltad kassa, »Lunds kathedralskolas löningsfond» benämnd, som till en del uppkommit genom under åren 1839—1849 besparad kronotionde och genom årliga räntans läggande till kapitalet, då den till Kongl. Stats-kontoret aflemnades, ökats till ett belopp af 15,968 R:dr.
Vid den förberedande behandling hos Utskottets Afdelning för Statsverkets utgifter, hvarför denna fråga varit föremål, innan Utskottet till Rikets Ständer aflat sitt yttrande i ämnet, hade Afdelningen ansett att den besparing, hvaraf, genom ofvanberörda kassas indragning, Statsverket kommit i åtnjutande, lämpligen kunde användas för ifrågavarande, onekligen högst angelägna behof.
I betraktande häraf och då det bidrag, som utöfver denna besparing för det åsyftade ändamålets vinnande, eller kathedralskolans utvidgande till nödigt omfång, ansåges behöfligt, vore af mindre betydenhet, helst Statsverket hitintills icke varit med någon utgift för läroverksbyggnader inom Lunds stift betungad, hade Utgifts-afdelningen — som visserligen icke förbisett, att något kostnadsförslag eller utarbetad och af ritning åtföljd plan för det byggnadsföretag, dertill anslag äskades, ännu ej blifvit upprättadt, man vid det föehållande, att fråga endast vore om en mindre betydlig tillbyggnad, funnit berörda omständighet icke lägga hinder i vägen för medels anvisande till ändamålet — funnit sig hafva anledning att deri derom väckta motionen understödja.
Som nu denna åsigt, ehuru densamma icke vid frågans första behandling hos Stats Utskottet lyckades göra sig gällande, dock sedermera blifvit ej allenast af Preste-Ståndet godkänd, utan äfven omfattad och förordad af flere ledamöter inom de 2:ne Riks—Stånd, hvilka återremitterat Utskottets afstyrkande yttrande; så och då härtill kommer att, enligt hvad Utskottet af de till Kongl.
Kammar-rätten insända räkenskaperne angående de under Domkapitlets i Lund vård stående kassor Stats-Utskotlets Utlåtande JW 118 25 och fonder inhemtat, behållningen i stiftets byggnadskassa vid 1859 års slut utgjorde endast 6,975 R:dr 20 öre — ett belopp, som, med afseende å de Oera betydligare liiroverksbyggnader inom stiftet, för hvars underhåll kassan fage« i anspråk, icke torde kunna lemna mera än en högst ringa, om ens någon, tillgång för ifrågavarande ändamål — har Utskottet ansett sig icke vidare böra sitt i ämnet först afgifna yttrande vidhålla, utan får, i öfverensstämmelse med Preste-Ståndets i frågan fattade beslut, hemställa, att jemväl de öfriga Riks-Stånden måtte, till utvidgande af Lunds kathedralskolas uridervisnings-loknl, å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 20,000 R:dr. 27:o.
Öfriga framställningar, hvarom Utskottet i samma punkt sig yttrat, afsågo anslag till uppförande af nya eller utvidgande af redan befintliga skolhusbvggnader för läroverken i Warberg, Söderköping, Askersund och Arvika; — och är, hvad beträffar dessa läroverk, utom det i Arvika, Utskottets afgifna yttrande återremitteradt af Borgare-Ståndet; men som detsamma blifvit af öfriga Riks-Stånden godkändt, kan återremissen icke till vidare åtgärd föranleda.
Emot 24:de punkten (angående anslaget lill elementar-läroverket i Fahlun) af Doktor Tellbom, Prosten Källström och Prosten Tegnér.
Emot 26:te punkten (angående anslaget till Lunds katedralskola) af Herr Bildt. 24 Stats-Utskotlets Memorial M 179.
M 179.
Ank. till Exp.-Utsk. den 41 Sept. 1860, kl. 11 f. m.
Memoriali anledning af återremiss d Utlåtandet Jfi 29, an gående hegardt anslag för reparation af S:t Maria kyrka i Siqtuna. (U. A.) Sedan, uti en hos Preste-Ständet väckt motion, Komministern Åsbrinck, med anförande, hurusom kyrkan i staden Sigtuna, S:t Mariae elier Dominikaner-klosterkyrkan kallad, befunnes i så bristfälligt skick, att fara vore för handen, det kyrkan innan kort komme att förfalla till ruin, derest icke bristfälligheterna blefve snart afhulpna, anhållit att, då detta tempel, grundlagdt år 1237, vore i afseende på forntida byggnadskonst ett monument, som framför månget annat minnesmärke för— tjenade omvårdnad, Rikets Ständer måtte, till reparation af berörda kyrka, bevilja ett anslag af 37,000 R:dr R:mt; hade Stats-Utskottet uti Utlåtandet JM 29 — enär de af motionären åberopade förhållanden icke varit föremål för den utredning och pröfning af vederbörande myndighet, hvarförutan Utskottet icke tilltrodde sig att bedöma, om eller i hvad mån allmänna medel borde anlitas för åstadkommande af ifrågavarande reparations-åtgärd —■ med afseende å frågans så beskaffade out redda skick afstyrkt Rikets Ständers bifall till omförmälda framställning.
Detta Utskottets yttrande, som blifvit godkändt af Rorgare- och Bonde-Stånden, är deremot återremitteradt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet; varande inom sistbemälde 2:ne Riks-Stånd till stöd för yrkandet om återremiss anfördt, att, ehuru några handlingar till upplysning derom icke åtföljt motionen, alla erforderliga åtgärder för frågans utredning likväl blifvit vidtagna och ärendet jemväl varit föremål för vederbörande myndigheters pröfning, hvadan önskligt vore, att Utskottet, efter erhållen kännedom om hvad sålunda i ämnet förekommit, måtte ånyo taga denna fråga i öfvervägande.
Af de handlingar, som derefter genom motionärens försorg tillhandahållits Utskottet, inhemtas hufvudsakligen, att, sedan församlingen föranstaltat om besigtning å S.t Mariae kyrka, hvilken af Domaren i orten hållits den 17 September 18S8, samt en Stals-Utskottets Memorial Jt? 179. 23 en af Öfver-intendents-embetets tjenstemän, enligt Embetets förordnande, upprättat kostnadsförslag för kyrkans istånasättande, hvilket förslag, innefattande jemväl upp förandet af en tornbyggnad, slutade sig å en summa af 63,000 R:dr, hade detta kostnadsförslag blifvit af Upsala Domkapitel till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverleranadt och förordadt till nådigt bifall.
Öfver-intendents-embetet, som derefter på nådig befallning afgifvil underdånigt utlåtande i ämnet, hade dervid upplyst: att ifrågavarande kyrka vore byggd under 13:de seklet och skulle hafva blifvit invigd till
Dominikaner-klosterkyrka år 1240; att den fordom varit på taket, midt öfver choret, försedd med ett smalt åttkantigt torn med spira, 46 alnar högt; all såväl taket som detta torn varit beklädt med kopparplåt, som dock i slutet af 17:de seklet borttagits och utbytts mot spåntak; att, vid en reparation 1796, tornet nedtagits, emedan det ansetts skada taket och kyrkan genom sin tyngd och falla sig för dyrbart att reparera; att sedan dess hela taket varit, sådant det ock för närvarande befunnes, slätt och belagdt med spån; att alla fönstren på kyrkans sidoväggar fordom varit till form och storlek lika dem, som ännu finnas på norra långsidan, men att på södra sidan de smärre två och två invid hvarandra belägna fönstren, vid tid elter annan verkställda reparationer, sammanslagits till större fönster, hvarjemte hela sistnämnda sida, som, hvad murens beskaffenhet anginge, vore i ett högst dåligt skick, saknade contreforter och erhållit en förlängning åt öster, inneslutande nuvarande sakristian.
Ehuru Öfver-intendents-embetet erkände värdet af den nu uppgjorda, i och för sig utmärkt vackra ritningen, ansåge dock Embetet, sedan förhållandena blifvit af Öfver-intenöenten på stället undersökta, sig icke kunna underlåta fästa Kongl.
Maj:ts uppmärksamhet derå, att den ifrågaställa tornbyggnaden vore en alldeles främmande tillsats till denna åldriga och i många hänseenden särdeles intressanta kyrka; att den vore föreslagen att uppföras på en för tornbyggnader ovanlig plats eller kyrkans södra sida; att den, i anseende till kyrkans lågländta belägenhet, tätt omgifven al lummiga träd, ej komme att, från någon punkt sedd, göra det intryck, som deraf borde väntas; att den skulle inkräkta en icke obetydlig del af den redan nog trånga kyrkogården och föranleda flera grafvars undanrödjande, samt att ringklockornas ljud icke skulle derifrån kunna höras till den omliggande landsförsamlingen så väl som från den plats, hvilken intages al nuvarande klockstapeln, uppförd på en icke obetyglig höjd i kyrkans närhet.
Till följd af dessa omständigheter, samt med fästadt hufvudsakligt afseende derå, att, då monumenter, synnerligen af sådan ålder och betydenhet, som det ifrågavarande, restaureras, arbetet borde verkställas med den yttersta försigtighet och i fullkomlig öfverensstämmelse med monumentets stil, utan några nya tillsatser eller förändringar, ansåge Öfver-intendents-embetet rättast, att den gamla kyrkan sättes i fullgodt skick, hvarvid södra långsidan borde ombyggas till fullkomlig likhet med den norra i afseende å fönsteröppningar och contreforter m. m., samt att, hvad tornbyggnaden Itih. till R.
Fröt. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Rand. 6 Höft. 4 26 Stats-Vtskotlets Memorial M TI9. anginge, denna ej malte invid kyrkan uppföras, utan i stället byggas en fristående s. k. campanile i närheten af nuvarande klockstapeln, hvilken plats vore, i Embetets tanke, den lör ändamålet lämpligaste; hvarjemte Bmbetet i underdånighet tillkännagifvit, att, vid anställd granskning af de upprättade kostnads-förslagen, anledning till anmärkning icke förekommit; och har, vid ärendets föredragning den 4 November ndstlidet år, Kongl. Maj:t, med afseende på hvad Öfver-intendentsembetet emot den föreslagna ritningen anfört, och då Sigtuna stads samt S:t Pehrs och S:t Olofs landsförsamlingar, ej mindre än andra församlingar i allmänhet, må ste anses lörpligtade att sin kyrka underhålla och, i händelse af behof, ombygga, funnit den gjorda ansökningen om nådig Proposition till Rikets Ständer, angående statsanslag för berörda ändamål, icke kunna bifallas.