Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tab. X:o 8 A. ALLMÄNNA VÄGAR. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Länge i mil Kostnaden för p p *-+5 M g: IS cg w <£*.
» " a p S.S-I s* i' !' ^ 5' 5 03 Cu O P p p £_ <i p: 0 Ms P O; « ms ■< a- . ° p: p:
O- 3 03 M CD ^ fulländade nya vägar omlagde eller betyd- ligt förbättrade vägar Särskilde slag af vägar. ** § 2L pj p CD 05 5 s?® (gsB g, p p sr CD cj "* P 'p-CTQ £■“ ti a3L
M co C+T P af ko nernes p Ma CO P B CD P cd fr* CO 0 vid periodens slut. under perioden. g O PP O mmu- I medel. I i 0 Pj CD Ig CP p CD 1 R:dr R :mt.
R;dr R:mt.
R:dr R:mt. 89 \ 88| 3i 10,600 17,400 11,469 11,900 32 H 2344 i 1 US Socknevägar 45H U 14,260 Summa 1674 11344 44 4* 10,600 17,400 11,469 26,160 Tab. X:o 8 B.
GÄSTG1FVERIER ocii SKJUTSNING. 1 2 3 4 5 Gästgifveriernas antal g CD PJ O ►pT p p-1 Södra Ånger- manland.
Norra Ånger- manland.
Summa i hela länet.
Antal hästar, utgångne till År.
Gästgifveri-, häll- och reservskjuts. vid allmän landsväg .. 13 24 16 53 1856 1,184 46.500 » häradsväg 3 4 — 7 1857 333 46,700 » sockneväg 2 — — 2 1858 881 40,300 i städer 1 1 — 2 1859 203 42.700 med införd skjutsentreprenad 10 10 15 35 1860 1,092 45,100 Summa 3,693 221,300 Anm.
Jemför de i berättelsens text, sid. 29, meddelade upplysningar.
Tab. Xso O. SJÖFART och HANDEL, ÅR 1860. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 S j ö 1 a r t.
Fartyg och båtar, begagnade till Gross- Handlare.
Minut- Handlare.
H a n d 1 a n d e inrikes sjöfart. utrikes sjöfart. idkande både gross- och minut- handel. enl. § 3 mom. 1 af Handels- Ordn. qvinnor enl. § 4 Handels- Ordn. med in- och ut- ländska varor. med landt- manna- varor. med egna tillverk- ningar. > t! P Lästetal.
| Sjöfolk.
Betjening. j Husbönder.
Ä landsbygden 35 609 35 58 _ 111 21 2 32 2 62 13 14 1 » Hernösand 16 377 — 40 6,357 — — 13 1 48 19 _ 62 90 12 _ » Sundsvall 10 417 43 6,787 — — 10 n 66 25 5 10 5 Summa 63 1,435 35 58 85 13,206 — — 23 12 127 58 5 10 62 90 18 — lil 21 — — — — Anm.
Jemför tabb.
S—X samt Z—Ä i berättelsens text, ur hvilka detta sammandrag upprättats i Statistiska Central-Byrån.
N:o 10. 55 Tab. Xso 10.
HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDET, TOMTER och JORDAR I STÄDERNE m. m. ÅR 1860.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12-13 14 15 16 17 18 19 i Å 1 a n d s b y g den.
I städe n a.
Heraman och jord- lägenheter af alla slag, efter olika natur, enligt nya jordeboks-ord- Hemman.
Uppskattningsvärde.
Mantal. W B cr p p B P-> Uppskatt- Tomter, jordar Antal. 0 0 , B" £>0 cT co g- B C/2 B 3 a E:dr R:mt.
Oförmedladt.
Förmedladt.
B^ s* crq CO >1 P-> O 73 fr CO £~ cr; Oq’ 0 B nings- värde. och lägenheter af alla slag. cr CD o-1 '■< O C CD O- wk crq S 0 s 3- «g*P r-J e-t- Pj b • B B B . P B g-w 0 B B S
CD P >-* ps CD CD <~i E:dr B,:mfc. crq Pj CD crq CD1 Tunnland.
B^ p1 B SL CD O •* B P saä CD 1 Medelpad.
Hernösand... 259 17 539 1,025 1,564 — 797,803 93,365 891,168 13 Bl 432 1 q 1 b 2 4_q 9 17 0 29 32 121 68,800 3,952,240 3854 1,042 3,043 4,085 4.
R 1 1,448,230 200,770 1,649,000 2,639 1,621 75 c, 5 7505 ‘STtt 26 30 58,250 Summa 453mu 453 2,694 1,651 153 4,079,290 Södra Ångerman- land. 4.03 0 1 « ^UÖTff¥ 40|%f 67 207 OQQ ACR 37 Ort 0 0 JJÖ(n CG) Ö 0 598HW» 2,988 1,774 295 4,242,223 q rt 7 q rt7 16 32 53,582 Summa 648BS8 648J4K 3,071 1,806 502 4,527,870 Norra Ångerman- land. 16A 559JB4 15B1 514.VA 82 71,855 3,277,977 2,362 1,428 599 1 2,700 Summa 5758414 530jS4n 2,362 1,428 599 82 3,352.532 Eller tillsammans för hela länet. 70.1.1 fl a 0 fl 5 70 03775 96 321 372,720 1.590AVAVÅ 1 fl 0 r 5 0 ljOiÖTUTTöTnJ 7,989 42 4 823 416 11,472,440 62 114,532 1 Summa l&WMu 1,632iVVöu 8,127 4,885 737 11,959,692 Summa 6444 1,581 4,068 5,649 4tsV 2,216,033 294,135 2,540,168 56 Tabb.
Nås 11 och 12.
Tab. NiO 11.
LAGA SKIFTEN m. m. ÅREN 1856—1860.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 År.
Sökta skif- tens antal.
Arfvoden till landtmätare och gode män för laga skiften.
R:dr R.-mt.
Hela beräk- nade utgifts- ersättningen.
Skiftade qvadratrefvar.
Förmed- lade.
Afrös- nings- jord.
Odlings- mark. 1850 185 185 185 186 Summa 1856—60 53 64 38 65 56 25 29 35 29 42 28J 30M 4211 29U 8,497 7,680 10,308 9,724 16,624 20,440 16,042 31,000 32,313 32,675 4,140 5,078 4,235 5,696 7,993 270,207 271.578 393,266 413,809 379,283 31,720 31,401 51,725 54,718 70,859 30,056 30,424 37,430 53,016 67,520 276 160 164** 52,833 132,470 27,142 1,728,143 240,423 24,042 12,021 218,446 Approximationsvis utföras ytterligare följande kostnader:
Lösen för renoverade kartor och skifteshandlingar till 10 procent af a rf
För ägodelningsrätters sammanträden inom skifteslagen, i följd af besvä Atgångne dagsverken samt jordägarnes tidspillan under förrättningen m r, med 5 procent dito . m. 20 procent af arfvoden, som tilläggas de i sista kolum- 48,084 266,530 016 Summa 276,486 543, Tab.
IVso 12.
SPARBANKER. 1 | 2 3 4 5 6 7 8 9 10 | 11 | 12 | 13 14 Sparbankens benämning och stiftelseår.
Antal del- egare Hela kapital- tillgån- gen R:dr Öfver- skott eller besparing öfver del- egarnes andel R:mt
Af del egarne insatt belopp.
R:dr R:mt. uttaget belopp.
R:dr R:mt. vid periodens slut. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Hernösands, stiftad 1827, med 21 filialafdelningar i socknarne Sundsvalls, stiftad 1848 Summa 1,133 460 150,541 99,189 10,575 7,184 35,897 19,846 24,103 12,587 30,374 10,372 50,319 20,768 28,945 20,240 13,143 8,480 19,182 9,293 24,539 16,067 31,469 10,083 61302 7,214 1,593 249,730 17,759 55,743 36,690 40,746 71,087 49,185 21,623 28,475 40,606 41,552 68,516 Westernorrlands län.
FATTIGVÅRDEN. Tab. N:o 13. 57 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Ar.
Fattig- vården Antal fattighus.
Antal fattighjon, sorn erhållit full försörjning.
Antal af fattig- vården under- stödde, som ej lätt full för- sörjning.
Fatt i g v å r d e n s gemensam, för hela samhället. delad på nedanstående antal rotar eller kretsar.
Aldre personer vårdade
Barn vår- dade i och utom fat- tighus.
Summa af båda könen. inkomster. samtliga utgifter i och för fattigför- sörjnin- gen. i fattig- hus. på annat sätt.
Afkastning af egendom, kol- lekter m. m.
Personliga fattig vårds- bidrag.
Värdet af till- skott efter hemmantal Ersättning p 1 s s1 Summa.
M. Q. M. Q. M. Q. M. Q. M. Q. S:a. CD t» Qj c+- cT r -- oi i SS. grew § »i < B F7 8- R:dr.
R:dr. R:dr. R:dr. R:dr.
R:dr. R:dr, 1856 52 162 40 27 77 125 204 174 176 326 457 783 436 838 1,274 13,263 15,166 33,840 63 24 62,356 58,798 1857 52 162 40 27 76 140 211 179 172 346 459 805 455 878 1,333 12,941 14,959 35,015 362 63,277 65,095 1858 52 162 40 28 78 127 215 190 196 345 489 834 410 897 1,307 15,758 16,815 35,268 20 110 67,971 66,718 1859 52 162 41 30 78 132 226 205 203 367 507 874 431 912 1,343 13,752 13,590 38,063 4 244 65,653 69,322 1860 52 163 44 31 79 130 217 201 207 362 503 865 445 973 1,418 15,463 18,754 38,967 576 98 73,858 73.896 STOCKHOLM, 1862.
P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARB. BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK hj Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser.
LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI JEMTLANDS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1856—186©.
Den statistiska och ekonomiska berättelse för perioden 1856—1860, hvilken jag härmed går att rörande det mig i Nåder anförtrodda Jemtlands län underdånigst afgifva, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det förslag till förändradt formulär för dylika berättelser, som af t. f. Chefen för Statistiska Central-Byrån blifvit framställdt, har icke kunnat erhålla den fullständighet och noggrannhet, som vore önskvärd.
Dertill skulle hafva erfordrats en under hela perioden fortgående iakttagelse af alla de förhållanden, som skola utgöra berättelsens föremål och icke äro af beskaffenhet att efteråt kunna ur tillgängliga officiela handlingar utredas.
Men de brister, hvilka, i saknad af en sådan fortgående iakttagelse, måste vidlåda ifrågavarande berättelse, bevisa derföre allsicke, att fordringarne, enligt formulärförslaget, öfverstiga hvad i framtida berättelser kan och bör fullständigt efterkommas. 1.
Länets indelning och naturbeskaffenhet t allmänhet.
Någon förändring i länets gränser har icke under perioden blifvit vidtagen; och, enligt hittills kända förhållanden, beräknas länets areal utgöra 43 3,362 qvadratmil.
Den från afvittrings-, socken- och skifteskartor sammandragna nya och till planen fullständigare harta öfver hela länet, som, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut den 21 December 1860 blifvit i ofulländadt skick från aflidne Förste Landtmätaren J. A. Albins sterbhus inköpt, och med hvars komplettering arbetet fortgår, har ännu icke hunnit sin fullbordan.
Hvarken före eller under ifrågavarande period hafva några topografiska eller geologiska karteverk öfver länet blifvit utgifna; men så snart den Albinska kartan hinner full Landsh. -Emb. uti Jemtlands län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Jemtlands län.
Karteverk.
Administrativ indelning och oregelbundenheter deruti. bordas och kan tjena till ledning vid geologiska undersökningar, hvilka i flere hänseenden äro af stort vetenskapligt och praktiskt intresse påkallade, synes arbetet dermed kunna och böra företagas.
Öfver Kyrkås socken har ekonomisk karta under perioden blifvit upprättad, och numera finnas dylika kartor öfver länets alla socknar, med undantag allenast af Lith och Frostviken, öfver Jivilka socknar kartearbetet, sedan flera år tillbaka börjadt, af tillfälliga orsaker blifvit afbrutet; hvarjemte anmärkas bör, att o o äfven sockenkartorna öfver Berg med Åsarnes kapell, Offerdal, Mattmar, Aspås och As i vissa delar sakna nödig fullständighet, samt att kartan öfver Alsen, ehuru fullständig, likväl, i anseende till afvikelser från det för dylika arbeten fastställda formulär, icke kunnat såsom sockenkarta godkännas.
Om också några af öfriga kartor, såsom upprättade tidigare än allmänna grunder för sådana arbetens form och innehåll blifvit stadgade, icke kunna tillfredsställa alla förväntningar af ett dylikt karteverk, enligt nyare fordringar, är det emellertid ett lika lyckligt som anmärkningsvärdt förhållande, att Jemtlands aflägsna och vidsträckta län, der afvittringsverket knappast kan sägas vara fullkomligt afslutadt och en betydlig del af jorden icke heller undergått laga skifte, likväl redan är i besittning af ett fullständigare ekonomiskt karteverk, än måhända något annat län i riket.
Länets judiciela, administrativa, medicinska och militära indelning har icke under femårsperioden undergått någon förändring.
I kyrkligt hänseende deremot hafva följande nya regleringar under samma tid dels inträdt, dels blifvit beslutade.
Enligt Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref af den 2 Februari 1856 är f. d. Offerdals pastorat, som utgjordes af Offerdals, Alsens och Mattmars socknar, deladt i 2:ne, af hvilka den förra moderförsamlingen utgör det ena samt Alsens och Mattmars socknar, med Alsen till moderförsamling, det andra.
På grund af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 27 Juni 1856 är bildadt
Näs pastorat af Näs socken, som frånskiljdes Brunflo pastorat, och Hackås socken, sorn förut tillhörde Ovikens pastorat.
Efter inträffad kyrkoherdeledighet i Föllinge pastorat, afskiljdes derifrån år 1860 Frostvikens kapellförsamling och blef eget lappmarkspastorat, enligt Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 20 April 1849.
Härförutom har Eders Kongl. Maj:t dels den 31 Mars 1857 i Nåder bifallit, att, vid inträffande kyrkoherdeledigheter, Stuguns kapellförsamling af Ragunda pastorat och Borgvattnets kapell af Hammerdals pastorat skola jemte några byar från Refsunds och Liths pastorater af Jemtlands län och från Ramsele af Westernorrlands län få bilda särskildt pastorat; dels ock den 13 April 1859 meddelat Nådigt tillstånd för vissa aflägsna byar af Hackås socken att bilda Gillhofs kapell-lag; men ingendera af dessa regleringar har ännu kommit till utförande.
Den å följande sida upptagna tabellariska uppställning, Litt. A, öfver länets indelning i kyrkligt, judicielt, administrativt, medicinskt och militäriskt hänseende vid periodens slut lemnar en, så vidt möjligt, enkel öfversigt af dessa förhållanden; och har socknarnes areal jemväl blifvit i tabellen intagen, till upplysning angående de olika distriktens omfattning.
Till oregelbundenheter i länets indelning, hvilka under perioden blifvit afhjelpte, torde kunna räknas: a) att hemmanet Hvitvattnet om | mantal, enligt Kammar-Kollegii skrifvelse den 3 Mars 1857, omflyttats från Föllinge socken och Liths tingslag till Hammerdals socken och tingslag; och b) att hemmanen Qvarnsjö N:is 1 och 2, hvartdera om ^ mantal, Skåland N:is 1, 2, 3 och 4, hvartdera om 3 mantal, samt Digerberget N:is 1, 2 och 3, hvartdera om l mantal, jemte kronotorpet Digerberg, jemlikt Kammar-Kollegii skrifvelse den 20 Augusti 1857, blifvit skiljde från Bergs socken och tillagde, Qvarnsjö och Skåland, Klöfsjö socken samt Digerberget Rätans socken, allt inom samma pastorat och tingslag.
Såsom qvarstående oregelbundenheter må anmärkas: a) att byarne Stamsele och Texan i judicielt och administrativt hänseende tillhöra Ramsele tingslag och Westernorrlands län, oaktadt de, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 27 Januari 1832, i ecklesiastikt hänseende äro lagda till Ströms socken af Jemtland; Jemtlands län.
Administrativ indelning och oregelbundenheter deruti. 3 b) att byn Björkvattnet, likaledes i judicielt och administrativt hänseende hörande till Ramsele tingslag af Westernorrlands län, åtnjuter kyrkorätt i Borgvattnets kapellförsamling, och, jemlikt Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref den 31 Mars 1857, framdeles skall i ecklesiastikt hänseende tillhöra Stuguns och Borgvattnets blifvande nya pastorat; äfvensom att byar inom Liths och Refsunds tingslager skola läggas till samma pastorat, hvars hufvudsakliga delar dessutom tillhöra 2:ne olika tingslag och länsmansdistrikt, nemligen Hammerdals och Ragunda; Tali.
A. Länets administrativa indelning.
Socknar oell pastorat.
(Moderförsamlingars och pastorats namn kursiverade.)
Geom. tunnland.
Domsaga.
Länsmans distrikt.
Provinsial läkare distrikt.
Militär indelning.
Hammerdal med Borgvattnets kapell..
Ström, Alanäset Frostviken Föllinge med Hotagens kapell Lith Häggenäs Kyrkås Ragunda Fors Hällesjö Håsjö Stugun Refsund Sundsjö Bräcke Bodsjö Brunflo Marieby Lockne Näs Hackås Rödön As Aspås Näskott Offerdal Alsen Mattmar Undersåker Åhre Kall Mörsill Sunne Frösö Norderö Hallen Marby Oviken Myssjö Berg med Åsarnes kapell Rätan Klöfsjö Hede med Storsjö kapell Wemdalen Tännäs Sveg Linsell Elfros Öfver-IIogdal Lillherrdal Staden Ostersund, tillhörande Brunflo pastorat 402,500 472,180 1,014,477 701,409 163,597 97,590 25.922 192,266 102,109 170,570 82,711 143,023 164,688 109,750 120,938 119,741 65.900 6,896 37,546 27,987 76,867 23,512 22,157 47,552 21,622 418,590 93.901 25,038 450,219 428,594 463,545 65,781 23,276 15,389 5,069 168,888 19,768 245,530 21,315 238,887 205,577 52,145 698,193 222,511 433,480 309,296 239,468 88,153 44,686 487,646 927 Norra Södra Södra Norra Hammerdals Liths Ragunda Refsunds Brunflo Ovikens Rödöns Offerdals Undersåkers Sunne Hallens Ovikens Jemtlands norra Södra Norra Södra ITelsingl:ds Vestra öfre Södra d:o Hede Svegs Hammerdals Lapplänsmans Liths Ragunda Refsunds Brunflo Lockne Ovikens Rödöns Offerdals Undersåkers Lapplänsmans Sunne Hallens Ovikens Bergs Hede distr, för I Hede och Wemdalen.
Tännäs för Tännäs och Storsjö.
Norra Södra Herjeå dalens - Lillherrdals jurisdiktion och administration.
Norra Södra Norra Södra Norra Westra Södra Westra Södra Herjeå dalens - Rotar 1 52 Fältjägare ( 28 d:o 17 d:o 21 Hästjägare 5 d:o 4 d:o \ 23 Fältjägare 17 d:o > !6 d:o 8 d:0 ) 11 d:o 25 d:o 17 d.o 9 d:o 9 d:o 20 Hästjägare 18 d:o 4 d:0 .12 d:o ! 8 d:o och 1 10 Fältjägare 16 Hästjägare 12 d:o 9 d:o 6 d:o I 21 Hästjägare oc j 9 Fältjägare 18 Hästjägare 7 d:o oc 1 Fältjägare d:o 17 d:o 21 d:o 7 d:0 13 Hästjägare 6 Fältjägare 6 Hästjägare oc 8 d:o 31 d:o 9 d:o 45 d:0 25 d:o 36 d:o 12 d:o 5 d:o Norra Befriade från rotering, emot viss afgift.
Båtsmanshåll 4 Jemtlands län.
Naturbeskaffenhet i allmänhet. c) att Öfver-Hogdals församling af Svegs tingslag och Herjeådalens fögderi utgör annex till Ytterliogdal inom Norra Helsinglands fögderi och domsaga af Gefleborgs län samt lyder under Upsala erkestift, då deremot hela det öfriga Jemtlands län tillhör Hernösands stift; d) att byarne Lenstersjö, Kroknäs, Öfver- och Ytter-Turinge, i judicielt och administrativt hänseende tillhörande Rätans socken och Bergs tingslag af Jemtlands län, hafva kyrkorätt i Hafverö socken af Westernorrlands län; e) att af det nybildade
Näs pastorat moderförsamlingen tillhör Jemtlands norra domsaga och fögderi samt Lockne och Näs länsmansdistrikt, men annexförsamlingen Hackås deremot södra domsagan och fögderiet samt Ovikens länsmansdistrikt; f) att byarne Qvittsle och Hökbacken, belägne inom Mattmars socken, i ecklesiastikt hänseende tillhöra Alsens pastorat af Offerdals tingslag, men i judicielt och administrativt hänseende lyda under Hallens tingslag; och slutligen g) att byarne Rotnäset och Granön tillhöra Frostvikens socken samt i judicielt och administrativt hänseende lyda under Hammerdals tingslag, men åtnjuta kyrkorätt i Tåsjö socken af Westernorrlands län.
Frågor om afhjelpande af flera bland dessa orgelbundenheter äro för närvarande på pröfning beroende.
Om naturbeskaffenheten af Jemtlands utefter fjellryggen utsträckta landskap råder i allmänhet föga kännedom och den föreställningen, att det hufvudsakligen utgör ett af berg uppfylldt, föga odlingsbart land.
Ingen föreställning kan dock vara mindre grundad.
Om man undantager sjelfva gränssträckan emot Norge och de derifrån till det inre landet skjutande fj ellar mar, såsom i Frostviken, Föllinge, Offerdal, Undersåker, Oviken och Klöfsjö, hvarest förekomma fjellhöjder, hvilka dock ofta förete hög gräsvegetation samt ända till 1,500 fot öfver hafvet och till och med deröfver på sluttningarne erbjuda tillfälle till odling samt frambringa rika skördar af råg, korn och potatis, framställer sig det inre landet såsom en vidsträckt högslätt, omkring 1,000 fot öfver hafvet, genomskuren af otaliga vattendrag samt emellan dessa bildande mot vattendragen sluttande jordhöjder; men endast undantagsvis uppreser sig på hela denna landsträcka någon naken ofruktbar bergsrygg.
Från Ströms stora vattendal i norr till Klöfsjöfjellen emot Herjeådalens gräns i o söder eller på en sträckning af omkring 20 mil i denna rigtning samt från foten af Areskutan i vester till Refsunds tingslag i öster eller till en bredd af omkring 12 mil utbreder sig denna högslätt med kalkblandade eller på kalkgrund hvilande jordlager, hvilka i allmänhet äga stor fruktbarhet och föga, om ens i någon mån, stå tillbaka för rikets öfriga mest gynnsamma jordarter.
Om jordmånernas beskaffenhet i synnerhet, äfvensom om de naturrikedomar i öfrigt, hvilka Jemtland äger, har Agrikulturkemisten vid Kongl.
LandtbruksAkademien, Professoren och Riddaren Alex.
Miiller år 1860 afgifvit en särdeles upplysande berättelse, hvilken är från trycket utgifven och till hvilken jag underdånigst hänvisar.
I följd af markens allmänna och ganska starka sluttning mot vattendragen förekomma endast undantagsvis några vidsträcktare kärrtrakter af horizontelt läge.
Men icke destoinindre gifves måhända icke inom någon annan del af riket så mycken vattensjuk mark, som i Jemtland.
Ända upp till spetsen af de betydliga jordhöjderna är det öfre jordlagret ofta så genomdränkt af vatten, att dessa högländta och starkt sluttande marker både gifvas och förtjena »myr»-namnet.
En otalig mängd af s. k. kallkällor bildar denna jordens allmänna vattensigtighet, hvilken i följd af källvattnets låga temperatur och kemiska beståndsdelar endast tillåter en klen växtlighet af dåliga foderarter och i allmänhet småväxt skog, oaktadt sjelfva jordlagrets goda beskaffenhet i och för sig skulle, om marken vore utdikad, förete hög fruktbarhet.
Icke nog härmed, förorsakar dessa kallkällors vatten en jordens och luftens afkylning, långt utöfver deras eget område, hvilken i hög grad nedsätter äfven den utdikade och odlade eljest ypperliga jordens växtkraft samt öfver de odlade fälten, i synnerhet då fjellvindarne någon längre tid fortfara, utbreder härjande nattfroster.
Det är hvarken Jemtlands nordliga läge eller dess höjd öfver hafvet, som hufvudsakligen motverkar landtbrukets utveckling.
Jemtlands län.
Folkmängd och dess tillväxt.
De under senare 20 åren, synnerligen i början af 1840-talet, med statsbidrag understödde utdikningar af frostländiga och frostförande myrtrakter inom Jemtland hafva redan ådagalagt ett så märkbart inflytande på klimatet i allmänhet och på fruktbarheten och frostfriheten hos de utdikade och närbelägna fälten, att intet tvifvel, icke ens hos allmogen, återstår derom, att en allmännare genomförd utdikning utgör det första och angelägnaste vilkoret för Jemtlands uppbringande till en hittills knappast anad höjd af odling och fruktbarhet.
Provinsen Herjeådalen deremot utgör ett synnerligen i vester berguppfylldt och öfverallt stenbundet land med föga’ fruktbara jordlager.
Men äfven derstädes förefinnas vattensjuka och vidsträckta myrtrakter, genom hvilkas allmännare utdikning och odling, synnerligen af gräsväxter, boskapsskötseln skulle kunna ganska betydligt upphjelpas, samt den i allmänhet fattiga befolkningen beredas rikare utkomst. 2.
Enligt mantalslängderna utgjorde länets hela folkmängd vid 1850 års slut 51,364 personer, och Tab. N:o ökades under följande qvinqvennium med nära 6 procent eller till 54,272.
Bilagde tab.
N:o 1 redogör för folkmängden under hvartdera af de 5 år, som nu äro i fråga, dels enligt husförhörslängderna och dels enligt mantalslängderna; utvisande de förra en folkmängd vid femårsperiodens slut af 61,218 och de senare af 59,919 personer.
Skilnaden emellan dessa olika källor för uppgifterna utgör icke mindre än 1,299 personer eller omkring 2 procent af det hela.
Huruvida den till Jemtlands län hörande lappbefolkning, som uppgår till omkring 800 personer, är upptagen i de ur husförhörslängderna från Statistiska Gentral-byrån lemnade uppgifter har jag mig ej bekant.
I mantalslängderna inbegripes ej denna befolkning.
Endast under förutsättning af en i detta hänseende olika beräkningsgrund borde den betydliga skiljaktigheten mellan slutsummorna kunna förklaras, ehuru en jemförelse mellan husförhörs- och mantalslängderna för staden Östersund, der ornförmälda förklaringssätt icke är möjligt, framställer en ännu betydligare skiljaktighet, då husförhörslängden redovisar för 1,496, men mantalslängden endast för 1,270 personer, och således uppgiften i den senare understiger den förra med 226 personer eller med mera än 15 procent.
Om också anledning förefinnes, att en och annan person saknas i mantalslängden af de i husförhörslängden rätteligen upptagne, helst mantalsskrifningen ännu år 1860 förrättades af en på landet bosatt och med stadens förhållanden mindre bekant tjensteman, förekomma likväl långt öfvervägande skäl att antaga den ojemförligt största felaktigheten ligga husförhörslängden till last.
Oaktadt stadens starkt tillväxande folkmängd, uppgick nemligen denna vid sist och med synnerlig omsorg verkställda mantalsskrifning (2 år senare än omförmälde husförhörslängd afser) till endast 1,425 personer *).
Vid jemförelse af folkmängden, enligt mantalslängderna — eller den grund, som ensam i tidigare femårsberättelser blifvit följd —- visar sig emellertid en tillväxt under femårsperioden af 5,647 personer eller 10,f procent, och således starkare än under något af nästföregående qvinqvennier, — en lika naturlig som lycklig följd af de i allmänhet för Jemtland och dess jordbruk gynnsamma år, som sista perioden omfattar.
Jemte goda skördar och den deraf förnämligast beroende folkökningen inom länet har också af det i samma mån ökade välståndet samt en vaknande företagsamhet framkallats större och mindre nya arbeten dels för jordens odling, dels ock i flera andra industriela rigtningar, hvaraf åter icke obetydliga inflyttningar af arbetsfolk från andra orter blifvit föranledde.
Bland större allmänna företag, som i detta hänseende utöfvat inflytande, förtjenar att särskildt omnämnas den af ett bolag med understöd af så väl statsverket som en stor del bland länets socknar under perioden började och snart fulländade nya väg- och vattenkommunikationsled emellan Bräcke, ej långt från Medelpad, och Norska gränsen till en utsträckning af omkring 22 mil. *)