Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departementet att, till förekommande af misstag vid debiteringen af så beskaffad bevillning, vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom en säker och fullständig upplysning vunnes, till huru stor del, i förhållande till konungariket .Norriges bidrag tili minister-staten, de utrikes beskickningarnas löner utaf samma bidrag utgjordes; så och enär, på grund af de förenade konunga-rikenas åliggande att hvart i sin mån deltaga i edla för de minisleriella ärendenas behandling erforderliga utgifter, hvartdera rikets andel i de utrikes beskickningarnes aflöningar och traktamenten, m. ni., icke kunde annorlunda bestämmas, än efter det förhållande, som egde rum emellan det ena och andra rikets bidrag till minister-staten på det hela, tillstyrkte
Departementschefen i underdånighet, det Kongl. Majit, Lill beredande af rättelse för framtiden af det hittills följda, emot nyss omförmälda grunder stridande, debiteringssätt, i afseende på diplomatiska embets- och tjenslemäns bevillning, måtte täckas i nåder förordna: att i alla af minister-staten utgående aflöningar, tråk la men ten och pensioner, m. m., norrska medel skola anses för hvarje år hafva ingått och ingå till den andel, som JNorriges hela bidrag till minister-staten för samma år utgör, i förhållande till Sveriges hela bidrag till nämnde stal; samt att det i följd häraf bör åligga Stats-ministern för utrikes ärendena att hvarje år underrätta Slals-kontoret om det förhållande, som då eger Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 30. 29 rum emellan Sveriges och Norriges anslag lill minister-ståten, hvarefter del ålåge Stals-konloret alt, sednast vid niedlel af November månad, meddela Öfver-slålhållare-embelel behörig u]>pgi('i 0111 det allönings-, traktamentseller pensions-belopp, nr. m., som af svenska slats-verket, enligt nyssnämnda beräkningsgrund, för året tillkommer hvar oell en af de till ministerstaten hörande em bets- och tjenstemän.
Hvad åter angick frågan om restitution af den bevillning, som, utöfver propotionen af Sveriges andel i den samfälda anslagssumman för minister-staten, redan blifvit för dithörande aflöningar erlagd, och i afseende hvarå en i möjligaste måtto fullständig utredning nu blifvit, genom utrikes Departementet, tillvägabragt, så ansåg
Deparlemenls-chefen, under de förhållanden, som i närvarande fall egt rum, ej mindre rättvisan mot enskilde, än statens värdighet kräfva, att verkan af den förklaring af gällande föreskrifter i fråga om diplomatiska embels* och tjenslemäns taxerande till bevillning, sorn genom ärendets behandling hos Rikets sednast församlade Ständer blifvit åstadkommen, jemväl varder till den föregående tiden utsträckt, men trodde derjemte, att något beslut om rättighet för vederbö* rande att återbekomma ifrågavarande bevillning icke kunde, ulan Rikets Ständers serskilda medgifvande, af Kongl. Maj;t meddelas, enär statens rätt till nämnde bevillning vore genom laga kraftvunna debiteringar och beslut sladfäsfad, hvadan Departements-chefen, sorn icke betviflade, att Rikets Ständer äfven för deras del skulle erkänna rättvisan och billigheten deraf, att en staten på origtiga grunder tillfluten inkomst varder af densamma återgäldad, i underdånighet hemställde, om icke Kongl. Majit skulle täckas till Rikets nästsammanlrädande Ständer aflåta nådig proposition i förevarande fråga och dervid, med öfverlemnande af såväl förrberörde genom utrikes
Departementet uppgjorda utredning, som öfrige handlingar i målet, föreslå Rikets Ständer, att den bevillning, som från och med år 1836 till och med 1846 blifvit för å minister-staten uppburna traktamenten, aflöningar och pensioner m. m. erlagd utöfver hvad, som, enligt författningarne, belöper försvenska stats-verkets, i öfverensstämmelse med ofvan anförda grund, bestämda andel i samma traktamenten och aflöningar, m. ra., må, utan hinder af något, rörande slik bevillning meddeladt, laga kraftegande beslut, eller någon i sådant hänseende gjord debitering, vederbörande embets- och tjenstemän eller deras rätts innehafvare restitueras, i hvilket afseende anmälan om slik restitution borde i behörig ordning göras inom natt och år 30 Kongl, JUajits Nåd.
Proposition, N:o 30 efter det: beslutet bärom blifvit genom utrikes
Eli detta underdåniga tillstyrkande instämde Statsrådets öfrige ledamöter, med undanlag af Herr Stals-minislern för utrikes ärendena, som, i öfverensstämmelse med sitt i målet förut afgifna utlåtande, i så måtto vav af skiljaktig mening, att lian ansåg någon framställning till Rikets Ständer om rättighet för vederbörande, att den för högt påförda bevillningen, återsöka icke vara erforderlig, och att utrikes
Departementet borde inträda i deras rätt, som icke inom den bestämda tiden af natt och år sig om restitution anmälde.
Majit biföll i nåder, hvad föredragande
Departementschefen, jemte de fleste af Statsrådets öfriga ledamöter, i förevarande fråga i underdånighet föreslagit och hemställt.
Ex prolocollo L. Chr.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-A rondén, hållet inför Flans Maj:t Konungen uti Statsrådet d Stockho!ras Slott deri a December 1847.
Hans Excellens Juslitie-Stalsminislern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe , Friherre Pejron, Silfverstolpe, l Vaern, F riherre Gjllengranal, Faxe, Fåhreeus.
Nåd, Skrifvelse; Kia 33. 31 Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe upplåste lill justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:Is den 24 sistlidne September fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, rörande befrielse för de vid Kongl. Maj:ts beskickningar å utrikes ort anställde embets- och tjenstemän från bevillning å den del af deras aflöning, som utaf norrska statens medel beslås; Och behagade Kongl. Majit i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protocoll bilagdt, samt befalla, att nådig proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo L. Ciir.
Joach.
Ark tilljExp.
Utsk, den 18
Da em ber kl. 12 mield.
Maj:ts nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständers Stats-Utskottj angående en Staden Lund tillhörande jords, K agn munsjör den kallad, rotering; gifven Stockhol ms Slott den 8 Oktober 1846.
Sedan, efter verkställighet af den under den 21 September 1839 i nåder anbefallda extra roteringjtiil båtsmanshåll af den, städerne tillhörande, priviligierade jord, som i ordinarie roteringen icke ingått, Kongl. Majit, af de inkomne bandlingarne, i anledning af den inom Malmöhus län för sig gångna så beskaffade roteringsförrällningen, i nåder inhemtat, att en i staden Lund belägen jord, Wagnmansjorden kallad, såsom icke af privilegierad natur, bort ingå i ordinarie roteringen, men att sådant icke skett, och att samma jord, i anseende till berörde natur, icke eller blifvit till extra rotering upptagen, bar Kongl. Majit, uppå Dess Förvaltnings af Sjöärendena samt Dess och Rikets Kammar-kollegii, uti utlåtande den 10 December 1840, afgifna underdåniga tillstyrkan, under 1 Februari påföljande året i nåder förordnat, att frågan om denna jords extra rotering skulle förfalla, men vederbörande roterings-kommission deremot ega att, efter samma jords beskaffenhet, värde och afkastning, i förhållande till jord å landet, derå bestämma rotemantal till ingående i städernes allmänna båtsmanshåll, på det sätt, att, till undvikande af rubbning uti den redan skedde regleringen i detta afseende, 32 Kongl, Majlis Nåd.
Skrifvelse, N:o 32. vakansafgift årligen intill nästa'
Riksdag af staden borde utgöras för de rotenummer, hvartill jorden blef uppskattad, hvilken afgift i ränteiiet skulle insättas, för att af nästsammanlrädande Rikets Ständer användas.
Efter det kommitterade till roleringens förrättande sedermera belagt den så kallade Wagnmansjorden med ordinarie rotering, samt upptagit densamma lill ~ rote, hvaraf vakansafgift komme att utgöras, hvilket blifvit intaget i en upprättad förnyad, af Kongl. Maj:t i nåder fastställd, extra roteringslängd, har Kongl. Maj:t härmed velat ofvanberörde särskildta förhållande, i afseende å roteringen af den Lunds stad tillhörande så kallade Wagnmansjorden, Rikets Ständens Stals-utskott i nåder meddela, till den åtgärd från Rikets Ständers sida, som deraf kan föranledas, och på det alt förenämnde tillökning af \ båtsmansnummer må kunna tagas i beräkning, i sammanhang med möjligen uppkommande frågor om jemkning i båtsmanshållel.
Majit förblifver Rikets Ständers Slats-utskolt med all Kongl, nåd och ynnest välbevågen.
Datum ut supra. OSCAR. C. A• Gj Ilen granat.
JtS 32.
Ankom till Exp. Utsk. den 18 Dec., kl. 12 midd.
Majlis nådiga Skrifvelse till Rikets S änders Statsutskott, om medels anvisande till Topographiska corps ens arbeten, samt till fortsättning af de pågående fästningsbjggna derna under nästkommande är; gif ven Stockholms Slott den 3 December 1847•
Vid sista Riksdagen uppförde Rikets då församlade Ständer, såsom extra anslag under fjerde hufvudtileln, till Topographiska corpsens arbeten 36,000 riksdaler, och till fortsättande af fästningsbyggnaderne vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona sammanlagdt 405,000 r:dr, allt banko, att under åren 1845, 1846 och 1847 ulga med en tredjedel ärli - Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 32.
33 gen; oell då dessa arbeten under tiden oafbrutet fortgått, finnas alltså vid slutet af innevarande år icke vidare några medel att till deras fortsättande använda.
Af sådan anledning bar Kongl. Maj:t, uti Dess under den 9 i sistl. månad till Rikets
Ständer aflåtna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, bland andra anslag under fjerde hufvudtiteln af Rikels Ständer, för de Irenne nästkommande åren, äskat: till topografiska corp» sens arbeten 36,000 riksdaler, till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad 90,000 r:dr samt till fortsättning af fästningsbyggnadsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, att af Kongl.
Majit efter omständigheterna årligen fördelas, tillhopa 315,000 riksdaler, allt banko; men som den för nästinstundande år 1848 belöpande tredjedel af nyssbeiörde summor erfordrats vid årets början, då regleringen af riksstaten ännu icke kan vara i sin helhet afgjord, finnér Kongl. Maj:t
Sig häraf föranlåten att nu serskildt af Rikets Ständer begära, att de för ifrågavarande behof under år 1848 erforderliga anslag må, oberoende af den allmänna stalsregleringen, varda med 12,000 riksdaler lill topographiska corpsens arbeten, med 30,000 Riksdaler till Carlsborgs fästningsbyggnad och med 105,000 riksdaler till öfriga ofvan omförmälda fästningsbyggnads-arbelen så tidigt anvisade, att dessa angelägna arbeten ej, i saknad af medel, må, till skada för det allmänna, behöfva afbrytas, samt derigenom, hvad särskildt angår fästningsbyggnaderne, det vid dem använda krono-arbetsmanskap komma att blifva utan sysselsättning.
Kongl. Maj:t förblifver Rikels Ständers Slats-Ulskolt med all Kongl, nåd och ynnest välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Landt för svar s-är enden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet d Stockholms Slott den 3 December 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministérn, .
Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Bih. till R.
Brot. 1847 4 1848, 1 Sami. 1 Afd. 8 Uäft. 5 34 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 33.
Friherre Stael von Holstein , Munthe, Friherre Peyron j Silfverstolpe j JUtern , Friherre Gyllen granat, Faxe, Fåhreeus.
Departementschefen uppläste lill justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majrts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, om medels anvisande till topographiska corpsens arbeten samt till fortsättning al de pågående fäslningsbyggnaderne under nästkommande år.
Och täcktes Kongl. Maj t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt befalla, att, i enlighet dermed, nämnde skrifvelse skulle i vanlig ordning expedieras.
Ex prolocollo A. Ekman.
M 33 Ankom till Exp. Utsk, den 18 Dcc., kl. 12 midd.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, rörande beviljandet af anslag för Nya Dockbyggnadens fullbordan samt förändring af flintlåsgevär till slagkrutsantändning, i så god tid, att arbetena i dessa hänseenden icke behöfva af bryt as.
Gifven Stockholms Slott den 3 December 1847.
Maj:t vill härmedelst fästa Rikets Ständers Stats-Utskotts uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att frågan om de uti Kongl. Majlis Kongl. Maj is Nåd.
Skrifvelse, N:o 33. 35 Nådiga Proposition lill Rikets Ständer om statsverkets tillstånd och behof, äskade anslag till Nya Dock byggnadens i Carlskrona fullbordan samt förändring af flinllåsgevär lill gevär med slagkruls-antändning, varder i så god tid behandlad, att, derest anslag beviljas, arbetena från början af nästinstundande år kunna fortsättas, emedan det vid dessa arbeten anställde betydliga antal arbetare, hvilka med kostnad och möda blifvit inöfvade, i händelse anslag för arbetena icke är att tillgå, måste afskedas.
Majit förblifver Rikets Ständers Slats-Ulskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. C A. G yllen nr anat.
STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri. 1847.
Skrifvelse , N.o 34- 1 N:o 34.
Ank. till Exp. Utsk. den 20 Dec., kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af deras vid sednaste Riksdagen gjorda underdåniga framställning, i jråga om National- representation ens ombildning; Gijven Stockholms Slott den 12 November 1847.
Uti skrifvelse af den 24 Maj 1845 hafva Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t behagade, på sätt Kongl. Majit lämpligast funne, låta till nästderpåföljande
Riksdag bereda en ytterligare utveckling af frågan om na tio na 1-re presenta tionens ombildning.
Serskildt har ock Borgare-ståndet, i skrifvelse den 22 i nyssnämnda Maj månad, till Kongl. Majit öfverlemnat det beslut, hvaruti Borgare-ståndet, gemensamt med Bonde-ståndet, i omförmälda fråga stannat.
De vilkor och den form, under hvilka ett folk utöfvar sina grundlagsenliga rättigheter, ega på hela samhällets välstånd och utveckling ett så stort inflytande, alt Kongl. Majit ej kunnat undgå att med uppmärksamhet följa sednaste Riksmötes förhandlingar, i afseende på frågan om representationens ombildning.
Om ock dessa inneburit ett nära allmänt erkännande, att en sådan är af behofvet påkallad, hafva de ej mindre otvetydigt ådagalagt, alt åsigterna om nuvarande representationens brister och sättet alt dem afhjelpa äro väsendtligen skiljaktiga, samt att frågan ännu icke erhållit den fullständiga utveckling, som är ett oundgängligt vilkor för dess tillfredsställande lösning.
På grund af öfvertygelseu härom, beslöt Kongl. Majit den 3 Februari 1846, vid underdånig föredragning af Rikets Sländers och Borgare-ståndets serskilda skrifvelser, att en Kommitté skulle i Stockholm sammanträda, för att, jemte sämlandet af statistiska och andra erforderliga upplysningar i ämnet, fullständigt utveckla grunderna för national-representalionens ändamålsenliga ombildning samt yttra sig angående de grundlagsförändringar, som deraf kunde föranledas.
Denna Kommitté, Ilvars öfverläggningar Kongl. Majit uppdrog åt JustitieStatsministern att, så ofta hans embetsgöromål det medgåfve, såsom ordförande öfvervara, utan att i besluten deltaga, trädde i verksamhet den 30 Mars 1846.
Till inhemtande af tillförlitlig kännedom angående åtskilliga förhållanden, som ansetts kunna inverka på frågan om grunderna för representationens förändrade sammansättning, uppgjorde Kommittén tabeli-förmulärer, i enlighet med hvilka statistiska uppgifter blefvo, på Kongl.
Maj:ts till vederbörande Bilt. till B.
Prct. tSfj och 1848, 1 Sami. 1 Afd. g Haft. 1 2 Kongl. Majds Nåd.
Skrifvelse, N.o 34- gifna nådiga befallning, samlade.
Kommitteen uppdrog åt en afsina ledamöter att författa en, på autheutika källor grundad, historisk afhandling om svenska folk-representationens uppkomst och dess utveckling intill närvarande tid; företog under förberedelserna till sittarbete en närmare utredning af nuvarande representations brister, i hvad formen för dess sammansättning och arbetssätt angår; samt sökte, för jemförelses skull, vinna kännedom om representationsformerna i andra konstitutionella stater.
Kommitteen, som fortsatt sina öfverläggningar och arbeten intill början af sistlidne Juni månad, har den 5 i samma månad till Kongl. Maj:t öfverlemnat underdånigt betänkande i ämnet, jemte förslag till ny Riksdagsordning och till förändrad redaktion af Regeringsformen och rikets öfriga grundlagar, äfvensom
Kommitteens vid dess sammanträden hållna protokoll , utvisande de skiljaktiga meningar, som inom Kommitteen blifvit afgifna.
Uppå Kommitteens underdåniga hemställan, har Kongl. Majit sedermera anbefallt tryckning af samma betänkande, förslag och protokoll, för att, likasom de förut tryckta statistiska generalsammandragen, hållas Rikets Ständer tillhanda samt, genom försäljning, vara för allmänheten tillgängliga.
Maj: t, som sålunda gått Rikets Ständers, uti skrifvelsen den 24 Maj 1845, uttryckta önskningar till mötes, vill åt allt, hvad med denna rikets angelägenhet har gemenskap, oafbrutet egna synnerlig uppmärksamhet; men har, med afseende å det skick, hvari ärendet sig befinner, ansett
Sig icke för närvarande böra vidtaga annan åtgärd, än att Rikets Ständer till kännedom meddela, hvad derutinnan blifvit efter sist hållna riksdag tillgjordt; varande Kongl. Majit förvissad, att Rikets Ständer skola, i den ordning grundlagarna föreskrifva, åt detsamma egna den lugna och oväldiga pröfning, sorn fosterlandets sanna väl och sakens vigt kräfva.
Slott den 12 November 1847.
Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slott den 12 November 1847•
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens, Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Kongl. Majsli Nåd.
Proposition, No 35.
3 Statsråden:
Sedan, vid underdånig anmälan, den 7 sistlidne Juli, angående tryckning af betänkande, förslag och protokoll, som den i nåder förordnade Kommittén för behandling af frågan angående national-represéntationens onabilduing i underdånighet insändt, Kongl, Maj:t läckts bifalla, det saken framdeles blefve för Kongl. Maj:t vidare föredragen , anmälde Herr Justitie-Statsministern denna angelägenhet; hemställande Hen Justitie-Statsministern, att till rikets nu sammanträdande Ständer finge i ämnet aflåtas nådig skrifvelse, i enlighet med dertill uppgjordt förslag, som upplästes; Och blef den föreslagna skrifvelsen, sådan den finnes detta protokoll bilagd, på Statsrådets underdåniga tillstyrkan, af Kongl. Maj:t i nåder gillad, för att till Rikets Ständer expedieras.
Ex prolocollo
Sv. P. Ekstrand.
Ani. till Exp. Utsk. den 20 December, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtande åt Ulltuna Landtbruks'Institut af Kronoparken lilla Djurgården; gifven Stockholms Slott den 2 December 1847•
I sammanhang roed öfverlemnande af förslag till stadgar för ett tillämnadt kandtbruks-institut på Ulltuna kungsladugård i Bondkyrko och Dannemarks socknar samt Ulleråkers och Waksala härader af Upsala län, hafva kommitterade för organisationen af nämnda Institut, jemte förmälan, hurusom å den år 1816 öfver Ulltuna kungsladugård sednast uppgjorda chartaebeskrifning kronoparken lilia Djurgården, innehållande endast 101 tunne- 25 4 Kongl. Maj.-is Nåd.
Proposition, N.o 35. lappland, funnes iubeiäknad i kungsladugårdens areal, hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhållit, att, enär del för ifråga varande landtbruks-inslitul vore af vigt, att berörda kronopaik, hvilken till en del omslutes af Ulltuna egor, blefve, så länge kungsladugården är lill omförmälda ändamål upplåten, med densamma förenad, hvarigenom institutets vedbehof, utan kostnad, till stor del kunde erhållas, undervisning å tjenliga tider der lemnäs i skogshushållning och trädplantering samt äfven bele vara att tillgå, hvilket förmodades blifva så mycket behöfligare, som det under arrendeåren medgifna betel å kronoparken Asen efter arrendets slut sannolikt kornme alt upphöra, Kongl, Majit täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig proposition, det kronoparken lilla
Djurgården, hvilken i medeltal lemnat skogsplanterings-kassan en årlig inkomst af endast 9 r:dr 9 sk, 10 rsf., måtte, såsom för institutet i flera afseenden behöflig, få öfveriemnas till dess disposition, så länge Ulltuna kungsladugård är till ett allmänt landtbruks-institut upplåten.
Öfver denna underdåniga framställning har Kongl.
Maj:t inhemtat underdåniga utlåtanden af t. f. chefen för skogs-institutet, Kongl.
Majlis befallningshafvande i Upsala län, efter öfver-jägmästarens i länet hörande, samt Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium; och som Kongl. Maj:t, med afseende å det vid Ulltuna kungsladugård anlaggda landtbruks-instituts framtida verksamhet och förkofran, anser det vara af vigt, att, genom tilldelning af erforderlig skogsmark, icke allenast institutet erhåller tillräcklig tillgång å vedbrand och bete, utan ock för de derstädes anställde elever beredes ökadt tillfälle att praktiskt inhemta kännedom i skogshushållning och trädplantering in. m., vill Kongl. Majit, enär kronoparken lilla
Djurgården, såsom till en del omsluten af kungsladugårdens egor, vore för afhjelpande af dessa behof särdeles lämplig, härmed föreslå Rikets Ständer, att ifrågavarande kronopark måtte, för den tid Ulltuna kungsladugård är till landlbruks-institut upplåten, få till institutets disposition lör ofvanomförmälda ändamål öfveriemnas, under vilkor, att densamma skötes efter den år 1840 uppgjorda och stadfästade hushållningsplan, samt att den derifrån genom försäljning af 21 famnar virke årligen till skogsplanterings-kassan ingående inkomst af institutet, efter markegångspris, nämnda kassa ersättes.
Kongl. Majils Nåd.
Proposition, N.o 36.
5 Utdrag af Protokollet öfver Finans ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 2 December 1847- Närvarande : Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe , Friherre Peyron, Silfverstolpe, Wuirn, Friherrre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet Munthe, uppläste till justering felt, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till K ongl.
Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer angående upplåtande åt Ulltuna landtbruks-inslitut af kronoparken lilla Djurgården.
Maja behagade, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Bäck. N:o 36.
Ank. till Exp. Utsk, den 20 Dec.j kl. 2 e. no. Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående den sd kallade kurhus-afgiften ; gifven Stockholms Slott den 3 December 1847•
I Öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sistförflutne riksdag fattade, p& Kongl.
Maj:ts nådiga proposition grundade, beslut om fortfarandet af den 6 Kongl. Maj.ls Nåd.
Proposition, N.o 35. så kallade kuihus-afgiften, för att dermed vidmakthålla kurhusen och länslazarelten i riket, har Kongl. Maj:t, i nådig kungörelse af den 8 Maj 1845, förordnat, att, ti i 1 veneriska smittans hämmande och utrotande, årligen från och med år 1846, till och med det år, då nu ingångna riksdag slutas, skall af hvarje mantalsskrifven person utgöras berörda kurhus-afgifi, för Stockholms siad med högst Tolf ski 1 lingar och minst
En skilling, samt inom öfriga delar af riket med minst En skilling och högst