Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Länen, af hvilka flere kunde lyda under en Öfver-Rätt, skulle först fördelas i Fögderier, bestående af ett eller flere Härader, efter belägenhet och folkmängd.
Hvarje Fögderi borde erhålla: 1 Fogdt, försedd blott med Constitutorial, att förvalta Civilslyrelsen inom Fögderiet, uppbära Statens inkomster och vaka öfver allmänna ordningen, samt att i öfrigt handhafva Executionsverket, och verkställa Landshöfdingens befallningar.
1 Uppbörds-Controlleur, att debitera utskylderne, upprätta Fögderiets Räkenskaper och controllera Fogdens uppbörd. 1 Contracts-Prost, att ega inseende öfver Ecclesiastikvården inom Fögderiet. 634 Betänkande om Rikets Styrelse-VerJc.
Fögderierne delas i Paslorater, hvilka borde afpassas efter Socknarnes belägenhet, folkmängd och storlek; Ecclesiastikvarden i hvarje Pastorat bestrides af 1 Kyrkoherde, och den lägst subordinerande Civilstyrelsen, af en .Länsman, som vore Fogdens underbetjent.
I hvarje Socken borde finnas en bland Socknens bofaste män vald Nämnd , sorn inom Socknen besörjde uppbörden och andra, allmänna ordningen och hushållningen rörande ärender.
Landshöfdingen åligger: a)
Att hafva den speciella uppsigten öfver viirden af Statens fasta Egendom, såsom Kungsgårdar, Boställen, Kronohemman, Allmänningar, Skogar, Kronoparker och Djurgårdar m. m. b) Alt tillse del Kronans rätt behörigen blifver iakttagen och bevakad, dd Statens inkomster bestämmas, såsom vid Markegångssättningar, Man. tals-skrifni ngar, Taxeringar och Skattläggningar. c) Ansvar derföre att, dels i afseende pä Statsinkomsternas indrifvande, leverering och redovisning, och dels i afseende på de allmänna medlens värd i Ränteriet, samt utgifter, som inom
Länet förefalla, såsom antidpationer, förskotter m. m.t ordenteligen och enligt gällande föreskrifter, tillgår. d) Uppsigt ä Indelnings- och Roteringsveriet, samt att de derom med Innevånarne i Länet slutade Contracier hällas i helgd. e) Tillsyn ä alla anstalter, som hafva afseende pä Landthushåll ningens upphjel pande , såsom Skiftesverket i hela sin vidd och Landtmätarne; befordrande af nya Odlingar; Byggnads - och Stängsel-Ordningar; Skogsvården, o. 3. v. Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 635 /) Att handhafva Författningarne om Näringsfriheten i Städer och på Landet, såsom: tillstånds meddelande till anläggning af Manufacturer och Fabriker, Sågar, Qvarnar och Stampverk, samt till alla slags Naringar och Handt— verkeriers idkande, så i Städerne, som på l andet; äfvensom tillsyn deröfver, att inga band läggas på inrikes handeln och rörelsen. g) Inseende ä allt, som hörer till allmänna ordningen, Polisen och Sundhets-anstalterna inom Länet, såsom Gästgifveriet, Skjuts-inrättningar och allmänna vägar; allmänna säkerhetens och Eandsfridens vård; styrelsen af Xiazaretter, Hospitaler och Barnhus; tillsyn öfver allmänna Fängelser, samt Fångars vård och behandling; Vaccinations- och Quarantaines - författningars handhafvande; anstalter till förekommande af .Lösdrifveri och Tiggeri, af Boskaps sjuka eller Fanads-pest och af skada genom vattuflöden, flygsand m. m.; fattigforsörjnings-anstalter, o. s. v. h) Såsom verkställande maktens förste Representant inom Pronvincen , åligger Landshöfditigen vidare:
Att skyndsamt verkställa Konungens höga Bud och Befallningar.
Att föranstalta om Lagars och Författningars offenteliga kungörande; och
Att med tillbörlig skyndsamhet handhafva Executionsverket, jemte allt hvad verkställande magten i öfrigt tillhörer.
Med Domare-Ämbeten må Landshöfdingen sig ej befatta.
Och få Committerade härvid åberopa det Betänkande, som de i afseende på Rättsfrågors 636 Betänkande om Rikett Styrelse-Ferk. skiljande från de administrativa Verken afgifva gemensamt rned Lag-Committéen.
Landsliöfdingarne stå omedelbarlingen under inseende af Stats-Secreteraren för Inrikes Arenderne, som med dem brefvexlar.
Öfrige Stats-Secreterarne kunna dock afven brefvexla med Landshöfdingarne, hvilka äro skyldige att verkställa allt, hvad dem i Konungens namn anbefalles.
Ej må Eandshöfdingen utfärda några nya Police-Ordningar och Stadgar, utan föregången anmälan hos Konungen och med Dess nådig* bifall.
Om, för verkställigheten af Kongl. Maj:ts Förordningar och andra gällande Författningar i Oeconomie- och Police-mål, det finnes nödigt, att för en menighet stadga Vite, då, men icke i annat fall, må Landshöfdinge dertill ega magt ; och hans beslut derom, likasom i alla sådane Ärender, hvilka till allmän underrättelse i vanlig ordning skola meddelas, få endast kallas Kungörelse.
Landshöfdingarne _ega befäl öfver Police» Betjeningen i Länet, Stockholms Stad undantagen.
Under Landshöfdinge lyda a:ne Expeditioner, nemligen Lands-Cancelliet och Lands-Contoiret, hvarifrån alla Landshöfdingens beslut emanera.
Den fördelning af Arenderne emellan båda desse Expeditioner, som Kongl. Maj:t den a8 April 1752 faststäldt, bibehålles till dess, att den i sammanhang med öfrige Instructioner och Författningar, hinner närmare regleras. \ Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 6 37 För Lands-Cancelliet är Lands-Secreteraren Chef och har till biträde: 1 Läns-Notarie uti de Län, der göromålens mängd det fordrar, samt 1 eller 2:ne Lands-Cancellister.
Efter hvad Committerade redan framstäldt, skulle besvär emot Landshöfdingarnes beslut i åtskillige mål, rörande allmänna ordningen och hushållningen, hvilka förut gått till Collegierne, i stället directe hos Eder Kongl. Majit få anföras ; och få Committerade härvid i underdånighet tillägga, att de, till besparing af omgång och kostnader, anse lämpligast, att Besvären inlemnäs i Lands-Cancelliet, hvarefter Landshöfdingen kunde infordra vederbörandes förklaring och insända Handlingarne, beledsagade af eget utlåtande till det Departementet, dit målet, enligt fördelningen, hörer.
För Lands-Contoiret är Lands-Kammereraren Chef, och har till biträde: 1 Läns-Bokhållare och 1 eller 2.-ne Contorister.
Emot Landshöfdinges beslut i allt hvad som angar inkomster och utgifter inom Länet , fa besvär anföras i Kammar-Rätten, men i mål, rörande Statens Egendom och skatteläggnings- samt Indelnings- och Roteringsverket, i Kammar-Collegium.
Om den Landshöfdingen underordnade Civil-Styrelsen.
I hvarje Fögderi skall Fogden vara den högste administrativa Tjenstemannen.
Han är Landshöfdingen subordinerad och utför dennes befallningar; bestrider Executionsverket; mot - 638 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. täger upphörden af Sockne-Nämnderne, deponerar medlen, så fort de inflyta, i Länets Ränteri, och visar derföre redo.
Han skall ock hafva tillsyn öfver allmänna ordningen inom Fögderiet och öfver hushållningen med den der belägne, Staten tillhörige, fasta Egendom Fögderiets Uppbörds-Control leur , eller Häradsskrifvare tillhörer att, med iakttagande af Uppbörds-författningarne, uträkna och debitera alla Kronans inkomster af Hemmansräntor och personliga utskylder; hålla Controll å Fogden vid Uppbörden och upprätta Redogörelse derföre.
A Häradsskrifvarens Boställe skall ett Contoir vara inrättadt, der alla Handlingar, Räkenskaper, Resolutioner, Förordningar, Instructioner, Memorialer, Skattläggnings-redovisningar och Jordeböcker förvaras.
Om detta Contoir skall Häradsskrifvaren hafva vård, och Landshöfdingen ansvara derföre, att Handlingarne vid Tjenstombyten blifva behörigen inventerade.
Länsmannens skyldighet är, att vaka öfver allmänna ordningen och landsfriden, och, såsom Fogdens underbetjent, verkställer lian hvad denne honom i tjensten befaller.
Om Sockne-Nämnder.
I hvarje Socken skall finnas en Nämnd, som uppbär utskylderne inom Socknen och sorn administrerar Socknens oeconomiska angelägenheter.
Denna Nämnd kan bestå af en Ordförande och, efter Socknens storlek och folkmängd, af 6 till 10 Ledamöter.
De väljas vid allmän Socknestämma bland Socknens bofaste män, utan Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 639 afseende på Stånd.
Ledamöterne utse inom sig Ordföranden och denna nämner en person till Protocollets förande, helst bland Ledamöterne.
Deras befattning varar blott ett är; men, sedan de erhållit decharge, kunna de åter inväljas.
Häradsskrifvaren skail upprätta och till Nämnden aflemna en med Uppbördshoken instämmande specifik
Debiterings-längd ofver ali Kronan* uppbörd inom Socknen.
Nämnden uppbär sedan på Terminer, som blifva bestämde, alla Kronans inkomster inom Socknen, aflemriar dem till Fogden och inger rapport derom till Landshöfdingen.
Härföre kunna sådana föreskrifter stadgas, att Staten, för medlens rigtiga indrifning och leverering, erhåller större säkerhet och controll, än somför närvarande finnes.
Till Nämndens befattning hörer i öfrigt, att verkställa och handhafva de vid Sockriestamma fattade beslut, i sfseende på sådane Socknens allmänna angelägenheter, som angå Uppfostringsanstalterne inom Församlingen; förvaltningen af Socknens enskilda Cassör, såsom Fattig- och Brandstods Cassör m. fl.; fördelningen af allmänna Byggnadsskyldigheter ; Sockne-Handtverkares antagande; Brandstods föreningar; Faltigförsörjnings-anstalter, och frågor om mindre arbetsföra personers inflyttning i Socknen; öfverenskommelser till befoidrande af allmän ordning och sedlighet inom Församlingen; öfverenskommelser om Saltpeterskattens utgörande, väghållning, snöplogning med mera dyliki; Vaccinations befrämjande och Jordegummors antagande; tillsyn å Sockne-Magazinen och Redogörelse 6 4o Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. för deras förvaltning, med flere sådane oeconoiniska ärender, som vid Socknestämmor blifvit afgjorde och Kyrkodisciplinen egenteligen icke angå.
Nämnden ma, när den så nödigt finner, till Soknestämma sammankalla Församlingens bofaste män, samt eger för verställigheten afSocknestämmobeslut, hvarmed,, enligt stadgandet i Kongl. Förordningen om Socknestämmor och Kyrko-Råd den a6 Februarii 1817 bör förfaras, att förrätta Execution, och njuter under tjenstutöfningen samma skydd, som kronobetjeningen.
Vid årets slut bör Nämnden inför allmän Socknestämma aflemna redogörelse för sin förvaltning, och erhåller, genom ordentligt beslut, antingen fullkomlig decharge eller ställes under tilltal vid behörig Domstol, hvarom
Socknestämma efter omständigheterne föranstaltar.
Den inrättning af Nämnd, som Committerade sålunda föreslagit, är inskränkt och så beskaffad, att, genom bifall till dess införande, några vådliga påföljder i ett eller annat afseende icke kunna uppkomma.
Dess verkningskrets kan likväl utvidgas, då erfarenheten deraf fått visa nyttan.
Uti högståberopade Kongl.
Förordning är allmänhetens rätt, att vid Socknestämma besluta, rörande Församlingens enskilde angelägenheter, bestämd; och der finnes väl tillika stadgadt, att Kronobetjeningen, på anmodan af Kyrkoherden i Församlingen, skall befordra till verkställighet - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 641 het Sockenstämmas beslut; men i stora Socknar kunna ärenderne vara af den vidsträckta beskaffenhet, att
Kyrkoherden ej kan medhinna att följa dera nied uppmärksamhet , och dessutom synes det ej böra tillhöra honom, att inblanda sig i Socknens verldslig! angelägenheter, för att tilli se, huru öfverenskommelser och beslut af oeconomisk beskaffenhet , såsom angående Socknens allmänna Byggnader, Vägar, Broar, Socken-Magaziner och Cassors förvaltning, verkställasTvärtom torde olägenheter i åtskillige afseenden deraf kunna uppkomma; äfvensom Krono-' betjeningens åtgärd härvid, hvilken icke af behofvet påkallas , kan medföra dröjsmål och onödiga kostnader, utom det, att Socknemännen af Kronobetjeningen för dess verkställighets åtgärder, icke utan omgång kunna fordra redo.
.På dessa grunder, och då Eder KonglMaj:t i högst åberopade Förordning bestämt gränsorne för Folkets beslutande rätt i allmänna angelägenheter, skulle, efter Committerades tanka, en så dyrbar rättighet till sina följder blifva ännu mer välgörande , derest folket också Singe genom egna Ombud tillse och handhafva verkställigheten af egna beslut.
Desse Ombud skulle Sockne-Nämnden blifva.
Socknens innevånare besluta om gemensamma angelägenheter med frihet och efter eget omdöme.
Nämnden, bestående af Socknens mest ansedde bofaste
Män, hvilkas egna interesse fordrar att ordning och rätt iakttages, skulle verkställa och redovisa.
Bihang till Bikt-St.
Brot, iHm Sami, rSrj. 41 641 JBetänkand$ om Rikets Styrelse-Verk.
Committerade hafva äfven trott , att det sltulle blifva af stor nytta, om första uppbörden af Krono-Utskylderne åt denna Auctoritet anförtroddes.
Innevånarne fingo derigenom tillfälle, att på flere terminer afbörda sig skatten, som då må hända skulle blifva mindre känbar och således lättare utgå.
Till äfventyrs skulle Socknarne sins emellan täfla, hvilken som först kunde erlägga sina Utskylder.
Tusendtals dagsverken, sorn på resor till uppbördsmoten förspillas, blefvo derigenom besparde, Kronans säkerhet, i alseende på Uppbörden, förökad och möjligheten af Uppbördsmäns balancer och underslef alldeles förekomne, emedan Restlängderne af Nämnden, icke af Uppbördsmannen, skulle upprättas, och emedan Landshöfdingen, genom Rapporter från Nämnden, hade säker underrättelse om beloppet af de influtne medlen, hvilka han, i fall af un. derlåten leverering från Fogden , skyndsammeligen kunde infordra.
För Uppbörden hade Kronan större säkerhet hos Socknens bofaste Män, än förut hos Fogden , och de förres gemensamma interesse fordrade noga uppsigt deröfver, att inga missbruk, eller något origtigt förfarande dervid finge ega rum.
Den speciella Debiteringen , som sker i Uppbördsboken , och hvars öfverensstämmelse med debelsedlarne icke kan controlleras annorlunda, än genom de sednares uppvisande vid Restransakningar, hvilka sällan eller aldrig hallas, skulle jemväl genom de Uppbörds-Längder, Betänkands om Rikets Siyrelse-Vtrk. 643 som till Nämnden aflemnades, erhålla all möjlig säkerhet.
Fördelarne af den nu föreslagne förändring i afseende på sättet till Uppbördens mottagande af de skattskyldige, äro således, efter Gom m-i 11 erades tanka, stora och synbara.
Någon olägenhet eller förlust för Kronan kunde deraf svårligen på annat sätt uppkomma, än otn Nämnden finge hela befattningen , då det möjligen kunde befaras, att personer, som hade tillfälle, att afbörda sig sina utskylder, skulle, såsom utfattige, uppgifvas; men Kronans säkerhet i denna tiel skulle hädanefter, sorn förut, blifva lika val förvarad, då Restlängderne aflemnas till Fogden , som med Restantiernes indrifning och redovisning efter Författningarne finge förfara.
Vid en sådan förändrad Uppbörds-method torde likväl någre modificationer vara att iakttaga, särdeles i afseende på tiden för de Uppbördsterminer, sorn i Socknarne hållas, hvilka efter hvarandra borde så afpassas, att Fogden med en resa genom F^ögderiet kunde de aflåtne medlen af Nämnden inom hvar Socken emottaga, hvilket lättast torde kunna verkställas på det sätt, att Fogden arne månader eller 6 veckor förut utsatte dagen, då han ville emottaga uppbörden, hvarefter uppbördsterminerne inom Socknarne så kunde regleras, att uppbörden vid Fogdens ankomst vore förrättad.
Fogdens göromål, i afseende på upphördsbefattningar, blefvo härigenom ganska betydligt förminskade; men Häradsskrifvaren erhåller ett ökadt arbete, genom uppbörds längdernes utskrifning till Socknarne, hvaremot han dock får den (>44 Betänkande otq Rikets Styrelse-Verki stor2 lättnad, att lian undviker vara tillstädes •vid uppbördsstämmorne för att controliera beloppet af de inflytande medlen: en controll, sorn genom Nämndens rappörter till Landshöfdingen blifver lika säker, om ej säkrare, än den för närvarande finnes.
Genom den nu föreslagne förändringen i afseende på utskyldemes uppbärande af de skattskyldige, blifver methoden och ordningen för Landt-räkenskapernes upprättande och afgifvande densamma, som förut; äfvensom medlen på den förr vanliga tiden komma att uttagas.
På det sätt dermed nu tillgår börjas vanligen med uppbörden för det löpande året i Not vember och December månader, då de skattskyldige, som ännu icke känna sitt rätta Debet, betala så mycket de vilja eller kunna åstadkomma.
Men, sedan Markegången är satt och beloppet af de räntor, hvilka, efter förvandling utgå sålunda bestämdt, samt desse räntor debiterade, hvilken sednare åtgärd ofta ej sker förr än i början af påföljande året ; då först infaller den rätta uppbörden för det redan förflutna året, hvilken uppbörd inom loppet af två till tre månader skall vara afslutad och redovisad.
Så har likväl härmed icke alltid tillgått.
Med uppbörden af penningeräntorne för det löpande året börjades fordom i Martii månad.
Men, då en stor del af skatten utgjordes med persedlar in natura, så måste levereringarne afpassas efter tiden för deras producerande.
Således betaltes Sommarskatten, bestående af Smör, Ost, Honung, Tjära, Jern, Oxar, Höns m. m., vid Larsmässotiden; Höskatten, bestående af torr och Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. C45 salt Fisk, Åhl, Talg, Hampa , Lin , Skjälspeck m. m., vid Michaelis-tiden; och Vinter skatten, bestående af Spanneinål, Hudar, Fläsk, Hö, Ved, m. m-, emellan skördetiden och Thomasraässan, som var rätter afradsdag, då uppbörden för året skulle vara slutad.
Dessa fordna förhållanden hafva sedan blifvit förändrade derigenom, att de skattskyldige lingö betala persedlarne med penningar efter Markegångs-förvandling; och som detta pris ej blef bestämdt förr, än i slutet af året, kunde redovisningen för samma års uppbörd ej ske förr, än på den tid af följande året, som nu stadgad är, nemligen April månads slut.
Men, då en Uppbördsman, enligt förra Uppbörds-författningarne kunde, innan han redovist förra Våruppbörden, börja det löpande årets i Maji månad, fick han således tillfälle, att med de medel, som dervid inflöto, betäcka föregående årets balance; hvarföre, till förekommande deraf, uti Kammar-Collegii Circulaire d. 2 April 2794 stadgades, att ingen uppbördsstämma för det innevarande årets Kronoutskylder före hostetiden finge hållas} ett stadgande , som ännu iakttages.
Det torde härvid förtjena att undersökas , om icke, då, under loppet af några få månader, de hufvudsakligaste
Statsutskylderne skola utgöras och flere millioner till Stats-Cassan på en gång öfver hela Riket indragas; de skadligaste följder i afseende på handel och näringar deraf uppkomma: om ej det närvarande uppbördsättet ökar penningeförlägenheten derigenom , att till Stats-Cassan inom ett år inkommer, ej allenast 646 Betänkande om Riktis Styrelse-Verk. den betydligaste delen af föregående årets directa inkomster, jemte Tull-, Post- och ChartasSigillatse-medel m. m., utan jemväl det förskott, sorn höstetiden på det löpande årets inkomst betalas: om icke, i fall Stats-inkomsterne småningom ing.ingo och på samma sätt till Statsbehofven blefvo använde, hvarigenom ingen större rubbning i den vanliga penningecirculat ionen hastigt kunde uppkomma, lika stora utskylder, som för närvarande med svårighet utgå, utan känning kurtde bäras: om det således ej för Eder Kongl. Maj:t och Riket vore af högsta vigt och angelägenhet, att nuvarande uppbörds- och räkenskaps-method förändrades på det sätt, att alla räkningar öfver Statens inkomster och utgifter upprättades efter enahanda princip, så att räkenskapsåret börjades med den 1 Januarii och slutades med den 31 December; att den såkallade Thomasmässo markegång, antingen utsattes för 5 år på en gång, eller om den årligen skulle sättas, att den då finge för påföljande året bestämma utskylderne, och att desse till betalning fördeltes på terminer, inom hvilka bestämda andelar på vissa tider till Stats-Cassan skulle vara leveretade, samt hela uppbörden vid årets slut af Uppbördsmannen redovisad.
Det tillhör ej Commilierade att härom ingå i närmare undersökning; men de hafva ansett sig böra på detta vigtiga ämne fästa Eders Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers uppmärksamhet.
Det återstår nu för Committerade, dels att utveckla orsakerne, hvarföre de icke, enligt Eders Kongl. Majus nådiga föreskrift, jemväl kun - Betdnkand« om Rikets Styrelse-Verk.
647 nät i sammanhang med detta Förslag fullständigt yttra sig, angående ett förbättradt arbetssätt inom de administrativa Verken, och i följd deraf upprätta Förslag till speciela Instructionec och Arbetsordningar för hvarje Departement och derunder lydande Verk; dels att visa, huruvida de ändamål, som Eders Kongl. Maj:t och Riksens Ständer med den nya Organisationen åsyftat, genom Committerades, förslag kan uppfyllas; och dels att utreda huru den af Committerade föreslagne nya ordning för Administrationen, utan rubbning i Styrelsens jemna gång, må kunna sättas i verket, och hvad dervid i öfrigt kan vara att iakttaga.
I första afseendet, eller hvad angår upprättandet af speciella Instructioner, hafva Committerade funnit, att dertill erfordras en så noga kännedom af hvarje Verk, med alla ciithöhörande detaille-befattningar, att den svårligen kan vinnas, utan genom undersökningar inom Verken, till utrönande af beskaffenheten och om. fattningen af alla dithörande Ärender, samt methoden för deras handläggning.
Om än Committerade hade kunnat inlåta sig i en så detaillerad undersökning, hvartill de i öfrigt af det dem lemnade uppdrag icke haft full anledning, och om de derefter företagit sig, att upprätta Förslag till de omnämnde Instructionerne, hade likväl en sådan åtgärd, efter Committerades tanka, varit för tidig och utan ändamål, så länge några allmänna grunder för Regleringen af Eder Kongl, Maj;t icke blifvit pröfvade och fastställde, och så länge man icke ens eger någon fullständig —-"--t särskilde Författningar 648 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. och Föreskrifter, som tid efter annan uti hvarje förvaltningsgren utkommit och af hvilka de nu varande Collegiers oeh Ämbetsverks göromål hufvudsakligast hero.
Att samla och iordningställa dessa Författningar och Föreskrifter är ets arbete, som Eder Kongl.
Majit åt andra Gomir) i tterade uppdragit; och först, när det blifvit fullbordadt, hvilket Comrnitterade ej kunnat afbida, är möjligheten att utreda och närmare granska alla de Administrationen tillhörande befattningar, fullständigt beredd; men då skall det ock, efter hvad Comrnitterade tro sig kanna förese, ofelbart visa sig, att lill införande af en sådan ordning i Statens allmänna hushållning och förvaltning, sorn kan leda till Näringarnes och national-välraågans trefnad och förkofran, en omarbetning ar hela Rikets Geconomiska I.agstifning är af stor nödvändighet.
Vid sådant förhållande, och då den i flere afseenden högst nödige Regleringen af Rikets Ämbeten och Tjenster ingalunda bör uppskjutas, intill dess att ett nytt oeconomiskt Lagverk kan hinna fullbordas , hafva Comrnitterade för det närvarande rr.åst inskränka deras åtgärd dertill *. att upptaga de hufvudsakliga befattningar , sorn komma att tillhöra de Ämbetsverk, hvilka antingen bibehållas, elfer på nytt organiseras, utan att föreslå Lagar och Ordningar för deras laandhafvande.
Således är Committerades förslag till den nya Regleringen derpå beräknadt, att det genom sin öfverensstämmelse med Constitutionen, när som hälst, må kunna införas; att ärenderne, så länge nuvarande Författningar gälia, 'Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
649 med bättre ordning j öfversigt och controll J samt en större verksamhet, än förut, må blifva handlagde; att administrationen genom sjelfva grunden för uppställningen må erhålla en sådan rigtning, att den alltmer och mer måste inse nödvändigheten, att vidtaga de förändringar uti Författningarne om Statens hushållning och Näringar , som, påkallade af den allmänna nyttan, leda till de enskilda krafternas fria utveckling och till minskning af Styrelsens omedelbara inblandning deri; och att följaktligen den nya ad. ministrationen skall blifva ett medel till befrämjande af, icke ett hinder emot, en sådan Revision af den oeconomiska Lagstiftningen; att en mängd ärender och befattningar, som nu onödigtvis sysselsätta Statens Tjenstemän , dels försvinna och dels förenklas , samt administrationen på detta sätt mer och mer nalkas det sökta målet af enhet, ordning, kraft och verksamhet.
Om Eder Kongl. Majit, vid granskning af Committerades underdåniga Förslag, nådigst skulle hnna detsamma i enlighet härmed vara upprättadt, så är det ena och, i Committerades tanka, det hufvudsakligaste af de tvänne ändamålen , som Eder Kongl. Majit och Riksens Ständer med den nya Regleringen åsyftat, att nemligen bereda en enklare och skyndsammare gång i de Administrationen tillhörande ärender, derigenom vunnit.