Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 11 SeJ tember 1840.
Ank, till Exp, Utsk. den 11 Sept., kl. il f. m.
Memorial till Riksens Ständer j med s:ne förslag till ändring uti 9 $. Regerings-Formen. lie gerings-formens 9 §., som bestämmer, hvad Konungens Rådgifvare uti denna deras egenskap i allmänhet hafva att iagtlaga och, i afseende på deras ansvarighet, hänvisar till 106 och 107 §§. af samma Grund-Lag, ålägger dem val att göra kraftiga föreställningar, i fall någonsin den oförmodade händelse skulle inträffa, alt Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Grundlag eller Allmän Lag, d. v. s. i de fall, der tillit» nrpning af 106 §. kan komma i fråga, men anbefaller deremot icke tydligen lika beskaffade föreställningar emot sådana beslut, som afses i 107 §, eller dem, som äro stridande emot Rikets sannskyldiga nytta.
Enär dock Rikets bästa kräfver, att Slals-Rådets Ledamöter, i båda lallen, ega samma åliggande, och alt de skola vara pligtige, så vidt på dem kan bero, alt motverka för Riket uppenbart skadliga regerings-åtgärder, har Constitulions-Utskottet, för alL jemväl bringa 9 §. i ordalydelsen till lika öfverensstämmelse med 107, som med 106 ansett sig böra i delta ämne hos Riksens Ständer gora framställning.
Utskottet bar likaledes vid stadgandet uti 9 §.
Regerings-formen, alt den Stats-Rådets Ledamot, som ej serskild mening till Prolocollet Bih. tili R.
Sf, Prot. 1840. 3 Sami. 20 Hä/t. 2 6 Constitutions-Utskottets Memorial, fl:o 43- anfört, skall för Konungens beslut vara ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta, uppå hvilket stadgande en ej obetydande del af Stats-Rådets ansvarighet beror, anmärkt, alt orden ”serskild mening'' i så måtto äro obestämde, som dels en till Stats-Rådets Protocoll serskildt anförd mening kan, om än på andra skäl än dem, på hvilka beslutet grundas, hafva detsamma understöit, dels ock den serskilda meningen kan innehålla helt annat, än afstyrkan af beslutet; och har Utskottet derföre trott ett förtydligande i berörde hänseende vara af nöden.
Utskottet får alltså till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig behandling, öfverlemna nedanstående 2:ne serskilda, af hvarandra oafhängig», förslag tili ändring i Regerings-formen.
A. Uti olla mål — —*■ — besluta.
Skulle någonsin inträffa , all Konungens beslut voro uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlag, eller Allmän Lag, eller Rikets sannskyldiga nytta, åligge det då — — — B.
Sista perioden.
Den närvarande Ledamotsom icke till Prolocollet anfort serskild af styrkande mening, vare för beslutet ansvarig — — fatta.
Stockholm den 11 September 1840.
STOCKHOLM, Eijaw ocu Granbergs Tryckeri i8.\o. !iConstitutions-Ulskoltets Memorial, JY.-o 44- % N:o 44.
Ånk. till Exp. XJtsk. den 18 September, kl. 3 e. m.
Memorial till Borgare-Ståndet angående en af Ståndet yrkad, men af Talmannen vägradj proposition. -Af Borgare-Ståndets
Protocolls-utdrag för den 4 innevarande månad, hvilket den j4 kommit Constitutions-Utskottet tillhanda, har Utskottet inhemtat, att, sedan vid å nyo skedd föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 21, hvaruti blifvit bland annat föreslaget, att Biskops-Embetena måtte indragas, i den mon derefter nuvarande innehafvarnes afgång, varda lediga, flere af Ståndets Ledamöter yttrat sig för bifall till Betänkandet, och fråga uppstått om proposition i öfverensstämmelse dermed; så hade Herr Talmannen förklarat, att, då Erke-Biskopen och Biskoparne så till vida utgjorde en del af Préste-Ståndet, hvilket för det närvarande bildade en fjerdedel af Svenska folkets representation, att ErkeBiskopen vöre sjelfskrifven Talman för, och Biskoparne sjelfskrifne Ledamöter al samma Stånd, och då förändring af represenlations-sättet, vare sig till större eller mindre del, måste tillvägabringas i den för grundlagsförändring i allmänhet uti 81 §.
Regerings-formen stadgade ordning, genom, förslag Irån Constitutions-Utskottet, hvilket det uteslutande tillkomme att i frågor af sådan beskaffenhet yttrande till Rikets Ständer afgifva, men detta icke vore händelsen, utan sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten framlagt ifrågavarande förslag, utan att dervid fästa något förbehåll om Grundlagens, i behörig ordning, skeende förändring, och. utan att ens såsom vilkor föreslå, att den andra Statsmagtens sanction skulle vara erforderlig, för att från förslaget härleda ett grundlagsenlig! resultat, funne sig Talmannen, hvars pligt det vöre att vaka öfver helgden af Grundlagen , som han ansåge i förevarande fall vara förbisedd, försatt i den obehagliga nödvändighet att vägra proposition å bifall till de sammansatta Utskottens Betänkande i denna del, sådant det funnes uppstäldt; i anledning hvaraf, enär Ståndets pluralitet icke godkänt Talmannens sålunda framstälda mening, det blifvit till Constitutions-Utskottet öfverlemnadt att, inom Atta dagar efter erhållen del af remissen, till Ståndet inkomma med motiveradt utlåtande, huruvida berörde vägran af proposition vore med Grundlagen Bih. tilt R.
Prot. 18/fo. 3 Sami. aG.-le Iiåft. i 2 Coust it ut ions-ULskottels Memorial, IS.-o 44- enlig eller icke, hvaremedlertid frågan hos Ståndet lomme att förblifva hvilanda.
Utskottet har tagit den till detsamma sålunda hänskjutna fråga i öfvervägande; och då Utskottets, i dess vid innevarande Riksdag afgifna Memorial N:o io, angående Grundlags-enligheten af en yrkad, men vägrad, proposition, framstälda åsigter, äfven på närvarande fråga ega full tillämpning, inskränker, med åberopande af nämnda Memorial, Utskottet sig här blott till att återupprepa, att, då Riksdags-Ordningen, hvarken i 23 §. i morn., eller 45 §., omtalar Talmans rätt alt vägra proposition, den tillåtelse tili en sådan vägran, som Riksdags-Ordningens 55 §. innehåller, synes Utskottet icke, utan förbiseende både af nyssnämnde §:s ordalydelse och sammanhang med nästföregående 54 §•, kunna utsträckas utöfver de af Ståndens Ledamöter i Ståndet väckta motioner, till Utskotts Utlåtanden; hvadan Utskottet förklarar den af Borgare-Ståndets majoritet yrkade proposition lill bifall å Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-LUskottens Betänkande N:o 2r, i den del, som angår Biskops-embetenas indragning, såsom icke grundlagsstridig, icke kunna af Talmannen vägras.
Slockholm den 17 September 1840.
Af Herr Grefve Spensj som åberopade sin, vid Memorialet N:o 10, afgifna reservation.
Af Herr Prosten Hallström: ”Under åberopande af den reservation, som jag förut, vid Conslitutions-Utskottets Memorial N:o 10, afgifvit, får jag, i afseende på det speciella mål, som till Utskottets bepröfvande nu varit hänskjutet, allenast tillägga, att, då 81 §.
Regerings-Formen stadgar, alt frågor om Grundlagarnes ändring eller upphäfvande ej må uti Ståndens Plena väckas, jag än mindre finnér, att någon derhän syftande, men icke i behörig ordning förberedd, önskan skulle af Rikets Ständer kunna inför Konungen frambäras, således ej eller någon framställning derom grundlagsenligl, till afgörande utaf Riks-Stånden, föredragas af Deras resp. Talmän.” Af Herr Professor Geijer och Herr Doctor Morenj som instämde i Prosten Hallströms reservation.
Conseil utions-Utskottets Memorial, N:o 4$' 3 N:o 45.
Ank. till Exp. Utsk. den 23 September, kl. i e. m.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ett stadgande i 4i Riksdags-Ordningen , om Stats-Rådets föredragande Ledamöters tillträde i alla Stånds Plena.
Enär den högre administrationens Ledamöter, hos hvilka en större kännedom och erfarenhet af allmänna angelägenheter och förhållanden hör förutsättas, för närvarande äro alldeles utestängda från representationen , så framt de icke antingen äro af frälse hörd eiler såsom Wetenskaps-Academiens Medlemmar blifvit till Preste-Ståndet invalde, i hvilka fali de likväl endast uti Ett Stånd ega inträde; mep det under närvarande förhållanden, då Representationen är fördelad på fyra serskilda Kamrar, utan annan gemensam beröringspunkt, än vederbörande Utskott, skulle lända samtlige
Stånden till stor fördel att under deras öfverläggningar hafva närvarande personer, som kunna gå tillhanda med de för fullständig utredning af förekommande ärenden möjligen nödiga upplysningar, samt det jemväl synes vara af vigt för en constilutionell regering att inom representationen ega organer, som uttrycka hennes åsigter och utveckla Statsförvaltningens system. och grundsatser; har Konstitution1;-Utsk o t let ansett sig böra , i likhet med nästlidne Riksdags Constitutions-Ulskott, hos Riksens Ständer göra framställning om rätt för Stats-Rådets föredragande Ledamöter att bivista Riks-Ståndens Plena, för att meddela upplysningar i ämnen, som röra hvar* deras Departement; och får i sådant afseende, för den händelse, att Utskottets redan afgifne förslag tdl förändring i nu varande representation ej skulle vinna framgång, Utskottet lill grundlagsenlig behandling, föreslå följande tillägg och ändring i 41 §•
R* O. Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitiae-Canzleren och Juslitias-Ombudsmannen, kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds serskilda Ordningar stadga, dertill berättigade äro.
Stats-Ministrarne och föredragande Stats-Räd ege rätt att jemväl bivista andra Stånds Plena , än der de hafva säte och stämma, för att i frågor, som röra deras Departement, kunna upplysningar meddela.
Bärande de dock, före beslutens fattande. 4: Constitutions-Ulskottets Memorial, N.o 4^- ajträda.:
Då Stats-Rådets Ledamöter med Konungslig magt styra Rikets ege de ej i något Riks-Stånd tillträde.
I Utskott — — — ej besluten, öf yer vara..
Stockholm den 17-September, 1840,. Reservationer., Af Hans Jansson: ”Då jag uti förestående förslag till tillägg i 4f §•
Riksdags-Ordningen icke kunnat instämma, anhåller jag få afgifva mili; vördsamma reservation deremot.
Nyttan af Konungens.
Rådgifvares tillträde och deltagande i öfverlägga ningarne inom alla Riks-Stånden, under nuvarande fyrdelning af representationen, synes mig ganska problematisk, men olägenhelerne deraf falla genast i ögonen.
Så snart ett vigtigt ämne i något
Stånd förekommer till öfverläggning och afgörande, är del till; befarandes, att försök icke uteblifva, som inverka på frågans, afgörande; och om man rådfråga!’ erfarenheten, torde åtskilligt deraf vara att, inhemta från det Riks-Stånd , der de nu hafva säte och stämma.
Vill i man inrymma dem detta tillträde så sorn- .en- rättig- ~ h.etj så bör, man. äfven ålägga, dem såsom en skyldighet att på kallelse infinna sig hos hvarje Riks-Stånd, ,sorn det äskar, och meddela de upplysningar, .sorn begäras, samt* svara på de frågor, Ståndet har af nöden att* till dem framställa., Ty annars kunde hända, att desse höge ledamöter ej oftare bevistade Ståndens, plena, .än då vissa ömtåliga frågor skulle afgöras, eller nya, Statsanslag genomdrifvas; och härigenom stärkes ingalunda förtroendet, utan snarare misstroendet emellan de båda Statsmagterne.
Jag afstyrker derföre, detta , förslag, så länge vår Representation bibehålies i sin , nuvarande form, och anser tiden då först vara inne till Konungens Rådgifvares deltagande i Representationens öfverläggningar och beslut, när desse ■ hållas och fattas uti en gemensam kammare.” Eric- Norberg och > Anders •
Jonsson förenade sig med i Hans Jansson.:
Grefve Spens och Herr Brinck, som vid ifrågavarande besluts fattande icke, varit tillstädes, . instämde äfven uti Häns Janssons reservation ; , dock utan att på förhand vilja yttra sig om , hvad, .sorn kan blifva rådligt eller icke rådligt, om och;, när Svenska Representationen blir sammanförd på en, kammare.
Cönstitiitions-Ut slottets Memorial, N.-o J6. 5'j Af Jacob Kihlblom: ”Emot den föreslagna förändringen af 411 §•
JRiks-- dågs-Ordningen, som Höglofl.
Utskottets pluralitet beslutat, måste jag reservera! mig.
I: händelse Departementschefer och Stäts-Råd skola i Ståndens plena få uppträda och der ega yttrande-rätt, befarar jag, att Stånden i stället för upplysningar —erhålla missledningar; man uppmanas af erfarenheten att vara aktsam, ty då man erinrar sig: de många anmärkningar, Utskottet nödgas göra å Regerings-personaléns misstag,. så synes mig,.att förtroendet icke kan serdeles långt utsträckas.
Men då nationen får anledning hoppas sanna underrättelser om fäderneslandets ära och belåtenhet —då — och först då —är tiden inne för Bépartements-Ghefer och Stats-Råd'att i Stånden uppträda^ och lemna upp-- lysningar,.oclr för nationen att tacksamt erkänna deras bemödanden.’ N:o 46,.
Ånk...till lExp. Utsk. den 6 October; kl.1 12 midd.
Mémorial' till Riksens Ständer> med!f örslag:, till ändring, och tillägg: i 38 ■§,.
■ Regerings-formens 38 §•> sorn bestämmer, när Föredragande skall å Honungens beslut: vägra contrasignation, gör sådant till-i Föredragandens rättighet och pligt endast i det fall, att han finner beslutet stå i strid mot Regerings-formen.
Men det inses lätt, att beslut, stridande mot Allmän Bag, den der, .liksom Grundlag, stiftas af Konung oclhStänder gemensamt, äro till sin natur af nära nog lika svår beskaffenhet, sorn Grundlags-öfverträdelser och kunna till följderna blifva fullt lika vådliga.
ConstitutionsUtskottet har således ansett af vigt, att vederbörande Föredragande äro uti Grundlagen bestämdt ålagde att, i hvad på dem ankommer, genom vägran af contrasignation, motverka utfärdandet af beslut, sorn strida mot Allmän Lag, i händelse, emot förmodan, sådane skulle komma i fråga.
Härvid torde likväl finnas lämpligt och < billigt,-att en sådan vägran icke må ovilkorligen åligga Föredragande, då ett ifrågasatt besluts lagstri - 6 Conslitutions-Viskottets Memorial, JV-o dighet ej är klar och tydlig, utan olika omdömen underkastad.
Stridighet mot Grundlag, hvilken, jemlikt 83 §.
Regerings-formen , i hvarje serskildt fall skall efter ordalydelsen tillämpas, bör förutsättas vara lätt att inse; sådant är deremot icke förhållandet med Allmänna Lagens stadgandcn , hvilkas tillämpning i flere fall är beroende af domarens pröfning.
Af detta skäl har Utskottet trott jemväl det tillägg böra och , utan rubbning af betydelsen utaf hvad 38 §. hittills föreskrifver, kunna i denna §. inflyta, att fägran af contrasignation endast då bör vara Föredragandens oeftergifliga pligt, när beslutet uppenbarligen strider mot Grundlag eller Allmän Lag.
Den nu ifrågakomne Grund lags-ändring är, i Utskottets tanka, äfven af nöden för att bringa 38 §. till närmare öfverensstämmelse med g och io6 §§.
Uti den förra af dessa båda §§. äro nemligen Stats-Rådets Ledamöter förpligtade att göra kraftiga föreställningar emot beslut, uppenbarligen stridande mot Allmän Lag, och för underlåtenhet häraf fastställer den senare påföljden af åtal inför Riks-Rätt.
Men Föredragande kan icke anses hafva mot ett beslut af berörde beskaffenhet gjort ”kraftiga” föreställningar, derest han genom sin contrasignation befordrat detsamma till verkställighet; och då klafver billigheten ovilkorligen, att
Föredragande äfven eger den hans stränga pligt motsvarande rättigheten att vägra contrasignation å beslut, som uppenbarligen strider emot Allmän Lag.
Ur sådan synpunkt är ifrågavarande Grundlags-bestämmelse endast ett förtydligande eller en förklaring af g. § , i hvad denna afser Föredragande Ledamot af StatsRådet.
I sammanhang härmed har Utskottet slutligen , enär vid innevarande Riksdag orden ”denna Regeringsform” uti g och 106 §§. blifvit förändrade till Rikets Grundlagd trott enahanda förändring böra ega rum äfven i 38 §.
Utskottet får alltså hos Riksens Ständer, för den i Grundlagarne anvisade behandling, hemställa, att 38 §.
Regerings-formen må erhålla nedanstående ändrade lydelse: — -— — Skulle den Föredragande finna något
Konungens beslut vara uppenbarligen stridande emot Rikets Grundlag eller Allmän
Lag, gore lian derom i Stats-Rådet föreställning; yrkar — — — bibehållen.
Stockholm den 5 Oclober i84o. Constitutions-Utskottets Memorial, N.o 4l> 4$- 7 N:o 47.
Ank. till Exp. Utsk. den 6 October, kl. 12 midd.
Memorial till Bonde-Ståndet j i anledning af dess åter remiss på Memorialet, JS:o 3z.
Enligt Constilutions-Utskoltet tillhandakomne Protocolls-Utdrag för den g och 12 nästlidne September, har Utskottets Memorial N:o 32, hvari Utskottet förklarat sig icke kunna fastställa en af Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs
Län anmäld anmärknings-anledning, rörande Kongl.
Maj:ts Nådiga Kungörelse den 4 April innevarande år, om nedsättning af utförselstullen å stångjern, blifvit af Bonde-Ståndet återremitteradt tili Utskottets förnyade handläggning, men deremot af de trenne öfrige Stånden godkändt.
Då berörde anmärkningsfi åga sålunda, till följd af Riksens Ständers beslut, förfallit, har Utskottet deraf sett sig förhindradt att de inom BondeStåndet vid Memorialet N:o 3a gjorda anmärkningar till pröfning och besvarande upptaga; hvilket Utskottet, i anledning af återremissen, får härmed lill Bonde-Ståndet anmäla.
Stockholm den 5 October 1840.
Memorial till Riksens Ständer, angående en af Stats-Utskottet anmäld anmärknings-anledning.
Stats-Utskottet, som hos Riksens Ständer, uti Memorialet N:o 270, anmält anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare, hvarå samtlige Riks-Stånden behörig remiss beviljat, har, medelst ett ConstitutionsUtskottet tillstäldt Protocolls-utdrag för den 3i sistlidne Juli, uppgifvit (Constilutions-TJtskottéls Memorial} N:o ^8.
;anmärkningen vara beslutad mot vederbörande Rådgifvare, för det de underlåtit tillstyrka Kongl. Majit att, med begagnande af den i 35 §.
Regerings-formen medgifna rätt, meddela Nådigt afsked åt f. d. Stats-Secreterarne (Grip ■ och von Hartmansdorff, innan Kongl, Majit i Nåder stadfästat Riksens Ständers för deras del lättade beslut om införandet af Departemental-styrélse.
Sedan Constitutions-Utskottet, sorn för frågans fullständiga utredning ansett nödigt att från vederbörande inhemta upplysning, om icke möjligen Stats-Rådets 'Ledamöter hos Kongl. Majit i underdånighet tillstyrkt StatsSecreterarne Grips och von Hartmansdorffs entledigande före sanctionen å förslaget till Stats-Rådets nya organisation, genom sin Ordförande hos Herr Stats-Rådet och Cornmendeuren Ihre gjort förfrågan i ämnet, samt derå till svar erhållit, att de i Stats-Rådet förda Protoeoll icke innefatta någon af Konungens Rådgifvare i förrherörde afseende gjord underdånig framställning, har Utskottet företagit detta anmärknings-mål till pröfning.
Men då bemälde båda Stats-Secreterare, så vidt Utskottet bär sig bekant, fortfarande åtnjutit Konungens förtroende, hvadan i detta hänseende anledning icke gifvits till en hemställan om deras entledigande, samt en dylik hemställan dessutom så mycket mindre kunnat från Konungens öfrige Rådgifvare väntas, sorn desse med de tvänne förre utgjorde medlemmar af samma administration och i det hela godkänt deras rådgifvande åtgärder, har Utskottet icke funnit skäl att förevarande anmärknings-anledning godkänna 'till påföljd, vare sig efter 106 eller 107 §.
Stockholm den 5 Octoher iS/fO.
Reservation af Herr Petré: ”Stats-Secreterarne von Hartmansdorff och Grip kunna, efter mitt förmenande, icke ställas i samma categori.
Den förre har under flere år varit Stats-Secreterare endast till namnet.
Den senare bar deremot ända till sista ögonblicket af gamla styrelseformens fortfarande varit verklig Stats-Secreterare.
Vid upphörande af Herr von Hartmansdorff Landshöfdinge-förordnande, inträdde han icke i utöfningen af sitt StatsSecreterare-embete.
Han återgick deremot till enskilda lifvet och var, då Departemental-Styrelsen infördes, endast att betragta som privat man.
Vid denna Constäutions-Utskottets'
Memorial..
N.o 48*. 9 denna* tidpunkt hade således Herr von Hartmansdorff inga anspråk på lön-- inkomst af Staten.
Han var i sjelfva verket från Ecclesiastik-Expeditionen förafskedad, icke de jure men de facto.
Under sådana omständigheter anser jag Constitutions-Utskottet hafva, med föranledande af Stats-Ulskottets anmärknings-memorial, bordt såsom anmärkningsvärd hos Rikets Ständer anmäla Rådgifvare-ålgärden, i afseende på Herr von Hartmansdorffs uppförande på Indragnings-stat för en Stats-Secreterare-lön, stor 4000 Rdr B:co”.
R ä 11 e 1 s er:
Mém; N:o 43, sid. 6, r. 14 står:
Skulle någonsin inträffa, läs:
Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, l5 står: voro läs i vöre Eih. till R.
Fröt. iS4°- •?
Sami. 26.1c Haft. 2 saxern® <©&***, TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN>. 18 4 0. Constitutions-Utikottets Memorial, Nxo 49• t N:o 49. * Ank, lill Exp, TJtsk. den 8 Oct., fel. 5 e. m.
Memorial till Piksens Ständer, i anledning af Pi eite-Stdndets å. er remiss på förslaget Litt.
J. uti Mern.
N:o 4$' Af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkändt till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, har det af ConstitutionsUtskottet i Mern.
N:o 43 under Litt.
A. afgifna förslag till ändring uti 9 Regerings-Formen, åsyftande Stats-Rådets förpligtande att, i händelse, emot förmodan, Konungens beslut skulle vara uppenbarligen stridande emot Rikets sanskyldiga nytta, deremot göra kraftiga föreställningar, blifvit af Preste-Slåndet under den 3o nästlidne September återremitteradt, med Ståndets förklarande, såsom dess gemensamma tanka, att berörde ändring icke kunde hänföras till de högst nödiga eller nyttiga.
Då någon samman jemkning emellan de meningar, i hvilka 3:ne Stånd å ena och det 4;de & andra sidan sålunda stannat, rörande förenämnde förslag, icke är möjlig, får, med anmälan härom, Constitutions-Utskottet hemställa, om icke Preste-Ståndet skulle vilja, med frångående af dess ge mensamma tanka i denna fråga, foga sig efter Med-Stånden.
För den händelse att så ej sker, föreslår Utskottet votering i Förstärkt Utskott öfver denna proposition: ”Den, som, till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, godkänner nedanstående, af Constitutions-Utskottet i Memorialet N:o 43 föreslagna tillägg i 9 §. Regerings-Formen.
””Uti alla mål besluta.
Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlag, eller Allmän Lag, eller Rikets sannskyldiga nytta, åligge det då — — —”” röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; Bih. till R.
Prot. 1840. 3 Sami. 27 Häft.
x 2 Constitutions-Utskotlets Memorial, N:o 5o.
Vinner nej, kommer berörde Grundlags-förslag icke alt hvila till behandling vid nästa Riksdag.”
N:o 5o. Ant. till Exp.
Ut«k. dsn 8 Oct,, kl. 5 e. m.
Memorialangående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t med anhållan, alt Kongl. Majit täcktes complettera StatsP. ådet.
Conslitulions-Ulskctlet, som, i sammanhang med det i Memorialet N:o 38 til! Riksens Ständers pröfning öfverlemnade Vallags-förslaget, företagit den omarbetning af Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, som fordras för att bringa deras stadganden till öfverensstämmelse med nyssnämnde förslag, bar det icke kunnat undfalla, huru mycket de svårigheter, hvilka från ett sådant försök äro oskiljaktig», ökas genom ovissheten om det beslut, som Kongl. Maj:t kan komma att fatta, i afseende på åtskilliga Grundlags-ändringar, hvilka Riksens Ständer vid denna Riksdag för sin del beslutil.
Utskottet har, i följd deraf, ansett sig pligtigt att, så vidt nå Utskottet beror, söka förekomma, alt sistnämnde svårighet skall möta Riksens Ständers blifvande öfverläggningar, rörande det af Utskottet afgifvande Utlåtandet; och då Konungen icke kan, på sätt Regerings-Formen §. 81 fordrar, inhemta hela Stats-Rådets tankar öfver Riksens Ständers omförmälda förslag, så länge Stats-Rådet ännu icke utgöres af så många ledamöter, som Regerings-Formen §. 5 föreskrifver, får Utskottet härigenom, med anledning af Riksdags-Ordningen §. 3^ mom. 2, föreslå, att Riksens Ständer måtte genom en underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t ville bringa Stats-Rådet till den fulltalighet, som RegeringsFormen §. 5 föreskrifver; hvarigenom Kongl. Maj:t lomme i tillfälle att fatta och meddela Riksens Ständer Sitt beslut rörande de af Riksens Ständer vid denna Riksdag till Kongl. Maj:t aflemnade, men af Kongl.
Maj;t ännu icke gillade, förslag till Grundlags- ändring och såmedelst sätta Rik - Constitutions-Ulskottets Memorial, N:o 51. 3 sens Stiinder i stånd att stadga sin åsigt i de (lera frågor af detta slag, sorn Riksens Ständer motse.
Slockholm den 8 Oclober iS4o.
Ank. till Exp. Utsk. den 8 Oct., kl. 5 e. na.