Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om E. E. Mits Vetenskaps-Academie tillika i Nåder an - 388 Underdåniga Skrifvelser. befallesj att uti de små Almahachorna för åt 1825, sorn under sista fjerderlelen af år 1K24 , böra enligt Författningarne lill salu hållas, meddela tydliga och korrta Tabeller för den gamla fördelningens reduction till den nya och den nyas till den gamla, jemte några underrättelser om Decimal-räkningen, hvilket allt bör å nyo införas uti 1826 års Almanacha; så kan Allmogen på detta satt, utan särskild kostnad, erhålla uti dessa delar all nödig underrättelse. 3:0
De nya beräkningarnes införande Uti Statens Räkenskaper börjas icke förr, än uppbörds-året 1826, för att derigenom lemna tid och tillfälle till nödige reductioners verkställande uti alle bit hörande uträkningar. 4:0
Till förekommande af de gamla måttens bibehållande i framtiden, böra, såsom ett helsösamt, ehuru långsamt verkande, tvångsmedel till de nyas begagnande, Justerare icke tillåtas, att, efter Stats-måieis och Stats-vigtens antagande tilt allmänt bruk, kröna andra Mått, Mål och Vig. ter, än dem, som deruti inbegripas.
Sålunda: af Längdcmåttet endast Folén och Alnen, fördelad uti Decimaltum på ena sidan , hvarest alltid Krö-' nings-stämpeln påslås} af Rymdemättet, Fotingen samt alla deraf handterliga multipler; Kannan samt alla multipler, sorn deraf önskas , och af dess underdelningar 50, 25, lo, 5, 3, 2 och 1 Cubikturn; af Vigierna Rödjor af 1 Centner och dess efter behof och önskan åstundade multipler,’ samt af dess fördelningar 50, 25, 10, 5, 3, 2 och 1 Mark; af Orter ett lika antal, som af Marken; och af Korn ett lika antal som af Orten.
Om Underdåniga Skrifvelser. 989 Om E. K.
M. täcktes i Nåder bifalla hvad Riksens Ständer ofvan föreslagit, om tillåtelse för dem, som sådant önska, att vid Skatte-sädens aflefvererande till Kronans Magaziner, de första 5 åren efter Förordningens införande, begagna Tunnan med dess underdelningar af 5, 4 och | ; så blifver deraf en följd, att dessa måtts Kröning under samma tid äfven får verkställas. 5:0 Dikaremått, Mål och Vigter förskaffas efter hand till alla
Län och ställas under Landshöfdinge-Embetets vård. 6.0
Till undvikande af misstag, böra vidi publike Auclioner, under de första
Fem åren efter Förordningens införande, Mått, Mål och Vigter utsättas, både efter det gamla och nyår delningssättet. 7:0 Bruket af Pyndare blifver tillåtet föc eådane varors vägning, som nu vägas med Betan man, samt i Bergslagen för Malm, Tackjern och Gjutgods, likasom allestädes vid torg och hamnar till uppvägande af hö och halm, med det förbehåll, att Modellen till de hädanefter tillåtne Pyndare blir af Låndtmäteri-Contoiret föreskrifven.
Då sådane någorstädes äro inrättade,' till större qvantiteters uppvägning, bör alltid en satts af allmänna Vigter vara till hands, för att dermed, när så äskas, kunna controllera Pyndarens vigt.
Likväl synes all vägning med dessa Pyndare böra lemnäs åt säljares och köpares frivilliga öfverenskommelse, endast att tillfälle dertill, emot lämpelig afgift, på alla Öppna saluplatser, efter möjligheten, finnes; samt att, i likhet med hvad Kongl.
Kamtnar-Collegium tillstyrkt, \
Bihang till Rikt-St, Prot, 1823.
IO Ide Sami. 2 B. 19 igo Underdåniga Skrifvelser, ingen ändring göres uti redan afslufade Arrén» de-Contracter för ängar, som liqvideras med Parmar hö, men hvilka Contract hädanefter icke måga ställas på Farmar, utan på Pund» Slutligen få Riksens Ständer förena sig med Kongl. Vetenskaps-Academien derutinnan, att justeringen af Mått, Mål och Vigt, förhållandet med Packtunnors kröning i Westerbottniska hamnarne och flere särskilde frågor, sorn, genom åtskillige personers underdåniga ansökningar, bl i f-vit väckte samt öfver hvilka Collegiernas underdåniga utlåtande medföljer den af E. K. M. Nådigst remitterade Acten, utgöra alla sådane föremål, hvilkas afdömande fordrar ett föregående beslut, rörande de här föredragne ämnen.
Ständer få derföre till E. K. M:ts Nådiga reglering underdånigst öfverlemna dessa ärenden, för att, i ett sammanhang med E. IC.
M:ts Höga beslut öfver nu gjorde allmänna framställningar, i Nåder upptagas och bestämmas.
Ytterst, och under erinran af den urgamla samt i erfarenheten grundade klagan öfver mätningssättets obestämdhet, samt de tillfällen derigenom Öppnas för missbruk och underslef, ej mindre i allmän handel och vandel, än uti Kronans uppbörd, få Riksens Ständer till E. K,' Mits
Höga kännedom framställa ett uppgifvet sätt, att motverka öfverfradelsen och hindra de öfverklagade olägenheter.
Detta sätt angifves vara ett väl inrättadt, öfver Målkärlet liggande, flyttbart galler af träd, som verkar att Kärlet, oberoende af Mätarens godtyckliga handlag, alltid intager lika qvantitet af Spannemål.
KrigsRådet Ehrenstam, som uti enskild motion gjort Underdåniga Skrifvelser. 291' denna uppgift, anmäler tillika, att han, under förväntan på en framtida bättre
Construction t redan uttänkt huru ett sådant galler kunde sammansättas, så att det vore svarande mot sitt ändamål ; och erbjuder sig, att biträda med detta Verktyg till den jemna Spannemåls-mätningen, enär Förslaget kommer under någon bestämd AuCtoritets pröfning.
Ständer anse sig derföre böra i underdånighet tillstyrka , att E. K.
M. täcktes låta äf vederbörlig
Auctoritet undersöka det uppgifna gallrets beskaffenhet och, om det finnes förrnonligt samt användbart, i Nåder anbefalla dess anskaffande och bruk på alla Allmänna Magaziner, Uti älla öppna Salubodar, samt vid all lefvere-, ting af publike räntor.
Vid samma undersökning kunde äfven tjenligen utrönas, huruvida några andra anstalter, till förekommande af ofvannämnde missbruk, i afseende på sädens olika packning, kunna uppfinnas, hvaribland må nämnas en öfver Målkärlet anbragt strut ellen huf af bestämd rymd.
Denna strut fylles på ea gång och öppnas sedan i botten, för att låta sädén med jemn fart nedfalla; Dock synes angeläget, att, ehvad slags anstalt, sorn fyärtill nyttjas, den ej omedelbart mi vidröra Målkärlet, hvarigenom
Uti detsamma lätteligen kan uppkomma olika skakning, hvilken nied ett alltid lika mått icke låter sig förena.
Vgi?
Skrifvelse?7. ‘t ' -* N:o 3 t o. Uppl. o. godk. hos Satntl. Riks-St. d. 3 Dec. i8a5.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majis Nådiga Remiss, angående begärd ersättning af allmänna medel för kostnaderne vid tryckning af Lanshöjdingarnes Embets-Kungörelser, * S. A. K.
Sedan ; så val vid sistlidne \ som vid innevarande Riksdag, fråga blifvit vackt, om ersättning till Krono-Betjeningen för den kostnad, som i och för tryckningen af Landshöfdingarnes Embets-Kungörelser kunde åtgå samt Riksens Ständers Stats-Utskott, uti deröfver afgifvet Utlåtande, förklarat, att Utskottet, som ansåg denna kostnad för Krono-Betjeningen medföra en kännbar utgift, hvarifrån befrielse skäligen kunde önskas, likväl hvarken vore i tillfälle, att be-; räkna det härtill erforderliga belopp af Statens medel, eller funne frågan kunna lämpligen i annan ordning handläggas, an efter Landshöfdingarnes underdåniga anmälan derom hos Ei K. M.; genom hvilken anmälan, förhållandet i samtliga Länen blefve utredt och etL generelt förslag upprättadt till grund för ärendets närmare bedömande; så hafva de fleste Landshöfdingarne i Riket numera, uti en till E. K.
M« aflåten skrift, med åberopande af hvad Stats-Utskottet i förrberörde måtto yttrat, underdånigst Underdåniga Skrifvelserl ingifvit, ej mindre särskilde calculér öfver ifrågavarande kostnad för hvarje Län, under loppet af de 5 sistförflutne åren, än ock ett derpå grundadt förslag öfver årliga tryckning9-utgifterne för så väl hvarje
Län särskildt, sorn för alla Länen tillsammans, hvilken skrift med dervid fogade handlingar E. K. M., genom Nådig Remiss af den ga sisth October, till Stats-TJtskottet öfverlemnat.
Vid granskning af förrberörde handlingar, har I103 Riksens Ständer förekommit, att de uppgifne kostnaderne till tryckning af Landshöfdingarnes Kungörelser, i en del Län blifvit beräknade efter medium af utgifterne dertill, under, de sistförflutne fem årenj men i andra åter efter förevarande förhållande 8amt att desse uppgifter för åtskillige
Län icke på något sätt äro bestyrkte, utan innefatta endast en förslags-beräkning, upprättad af dem, hvilkas fördel är deraf beroende, och sorn destomindre kan läggas till grund för ett Stats-anslag, som uti densamma äfven synes vara upptagen kostnaden för sådane Kungörelser, hvilke för enskildes räkning utfärdas och af dem böra bekostas.
Enär således från dessa uppgifter någon tillförlitlig grund icke kan hemtas för bestämmandet af ett anslag till bestridande af de årliga kostnaderne i och för tryckningen af Landshöfdingarnes Embets-Kungörelser samt, efter det Stats-regleringen numera är vorden uppgjord, tillgång för ett sådant anslag saknas, hafva Riksens Ständer ej eller kunnat, i frågans nu varande skick, några Statens medel till omför maldte behof bevilja.
Hvilket Riksens Ständer få, till svar å E. K. M;ts Nådiga Remiss, i under, 2 94 Underdåniga Skrif ve! ser. fånighet anmäla; och Riksens Ständer framhår» da etc.
N:o 371, Uppl. o. godk. hos samtl. Riks-St. d, 3 Pec, 1823.
Riksens Stclnclers underdåniga Skrif velse, i an-* ledning af Kongl.
Maj.ts Nådiga Remiss ä framlidne Landshöfdingen af IVib elis Enkas ansökning> att få bibehålla hälften af den Pension, hennes man å Allmänna, Indragnings-Staten innehaft, §.
A, K* (jenom Remiss af den 23 sistlidne OctQberJ har E, K, M. till Riksens Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnat en af framlidne Landshöfdingen och Commendeuren af Wibelis efterlem» uade Enka, Louise af Wibell , född Eskolin, i underdånighet ingifven ansökning, att i Nåder ■varda bibehållen vid hälften af den Pension» 1000 R:dr årligen, som på Allmänna Indragnings-Staten blifvit hennes man tillagd, vid det tillfälle, då, i anseende till hans ålder och sjuk* lighet, afsked från Randshöfdinge-Embetet * Wermlands Län, honom i Nåder beviljades; Och hafva Riksens Ständer , med afseende å framlid» $e Landshöfdingen t?0! Fädernesland Underdåniga Skrifvelser. *95 det gjorde uppoffringar och allmänt vitsordade förtjenster, velat förrberörde af hans efteriemnade
Enka gjorde ansökning i så måtto bifalla, att, derest efter inhemtad kännedom om boets verkliga tillgång, hvarom, i saknad af Bouppteckning, Riksens Ständer ej kunnat erhålla tillförlitlig upplysning, E, K. M. skulle i Nåder pröfva någon Pension för hennes sorgfria utkomst erforderlig,; Sökanden då må å Allmänna Indragnings-Staten ett sådant understöd till belopp af 500 R:dr Banco årligen åtnjuta, sa länge hon deraf kan finnas i behof.
Hvilket, till svar å E. K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer få i underdånighet anmäla; Och Riksens Ständer framhärda etc. N:o 373.’ Uppl. o^godk. hos sarntl.
Riks-St. d. 3 Dec. 1823* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändring uti nu gällande föreskrift om Allmänna Indragnings-Statens ut gifvande af Trycket. S, A.’ k; Som Riksens Ständer funnit denj uti ^deras underdåniga Skrifvelse den 8|Augusti 1815, föxeslagne och,, genom Rong!, Brffvet den % G i 396 UnJerdän!ga Skrifvelser« samma månad , anbefallde tryckning dch utdelning af Allmänna Indragmngs-Staten, hvartannat 8r, i sammanhang med ti yckningen af Riksens Ständers Revisorers Berättelser och Tabeller öfver Stats-Werkets tillstånd , lämpeligen kunna, med bibehållande af det åsyftade ändamålet, men till förminskning i omkostnaderne, sålunda förändras och inskränkas, att berörde Stat, endast vid hvarje Riksdag, till hela dess innehåll 8 trycket utgifves samt att, vid de emellan Riksalasarne inträffande Revisioner af Stats-Werket, uti deröfver utfärdande
Tabeller upptagas och allmängöra» de förändringar, som sedermera förefallit och hvarigenom denna Stat blifvit ökad eller förminskad ; alltså och i öfverensstämmelse med hvad uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse den 20 nästlidne November, angående Stats-regleringen i allmänhet, blifvit förordrsadt om utgifvande från trycket af Extract utaf Riks-Hufvud-Bokens Capital-Räkning och der-' lill hörande Bilagor, hafva Riksens Ständer nu ibeslutit, att Indragnings-Staten för innevarande är 1823 skall till trycket befordras, samt på ena.
Banda satt, som publika Författningar, utgifvas till allmän kännedom, jemte nyssnämnde Extract af Riks-Hufvud-Boken, hvilka dessutom böra med Post- och Inrikes-Tidningarne utdelas; och iå med anmälan af detta beslut Riksens Ständer förena den underdåniga anhållan, att vederböJ rande må derom, i afseende på verkställigheten,; förständigade varda.
Underddniga Skrifvelser• .2 97 Nm 373.
Uppl, o. godk. hos »amtl.
Riks St. d. 3 Dec. lSaJl Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om utbyte af Iijelprotar, S. A. K. H os Riksens Ständer har klagan blifvit förd deröfver, att å de orter, der Hjelp-roCarne äro på längre afstånd skiljde från Stam-rotarne, ej allenast egare af Hjelp-rotar blottställas för tidsspillan och kostnader, då de antingen »kola bivista öfverläggningac å Stam-roten eller inställa sig till utgörande af arbete vid Kneckte- och Båismans-torpet, utan äfven vid de tillfällen, då Soldaten eller Båtsmannen kommer i behof af hastigt understöd, eller smärre brister åtorpet fordra afbjelpande, innehafvaren af Stam-roten skall, i anseende till omvägarne, att vinna med-interessenternes deltagande deruti , komma att ensam vidkännas kostnaden eller besväret, men deremot få påräkna ingen eller endast ringa er-s sättning.
Riksens Ständer, som hafva sig bekant, att utbyte af Hjelp-rotar, till ömsesidig beqvämlighet,' redan är i Författningarne medgifvet, samt att det är åt E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Colle-t gium uppdraget, att ansökningar derom upptaga,; hafva likväl funnit denna utväg icke vara för andamålet tillräcklig, enär dervid förekommert Underdåniga Skrif velter. å ena sidan, att omgång och kostnader äro fran begagnandet- oskiljakt iga, samt, å den andra, att den Auctoritet, som öfver sådane ämnen skall döma, är afstängd från nödig ~ local-kännedom och bekantskap med de speciella förhållanden, sorn dervid kunna förtjena afseende.
Af sådan anledning hafva Riksens Ständer ansett sig böra hos E, K.
M. i underdånighet anhålla, att, sedan underrättelser örn förhållandet vid hvarje Regemente i detta fall blifvit infordrade, E- K. M. täcktes, genom tillförordnade Commissioner, af enahanda sammansättning, som de, åt hvilka Riksens Ständer anse jemkningen af extra Roteringen i Riket böra uppdragas, i Nåder lita vid hvarje Regemente, der behof af förändring katr förefinnas, i vederbörande Rotehållares närvaro, allmänt undersöka, huruvida och i hvad mån utbyte af från Stam-rotarne af. lägsne Hjelp-rotar och deras sammandragande till närmaste Stam-rotar må kunna ega rum; hvarefter desse Commissioner torde böra upprätta samt E. K. M:ts Nådiga pröfning och stadfästelse underställa förslag till ett sådant utbyte; med ovilkorligt iakttagande likväl, att Indelnings-Werkets hufvudgrunder på intet sätt blifva rubbade, samt att hvarken någon tillökning får beredas i de Rotehållare förut åliggande skyldigheter, eller någon minskning åstadkommas i det hemmantal, hvaraf hvarje Rote, efter Indelnings-Werket, består.
Underdåniga Skrif velter. 299 Nm 374.
Uppl. o, godk, hos sam t T, Riks-St, d. 3 Dec. i8r3. flik sens Ständers underd.
Skrifvelse, angående Gratification till Stats- Co/nniissarien C, Tuli elius, S, A, K.
I följd af E. K. M:ts Nådiga förordnande, har Stats-Cornmissarien Carl Timelius, icke allenast gatt Riksens Ständers Stats-Utskott med erforderliga upplysningar till handa, utan också, ge-, jior» verksamt biträde vid utarbetandet af de innom Utskottet förekomne mångfaldiga ärenden, befordrat dem till ett skyndsammare slut; Och sorn Riksens Ständer funnit skäligt, att, till bevis af deras erkänsla för Siats-Commissarien Tunelli möda, tilldela honom en summa af Ett Tusen Fern Hundra Riksdaler Banco; få alltså hos E. K,. M. Riksens Ständer, med anmälan häraf, förena deras underdåniga anhållan, det E. K, M. täck. tes förständiga vederbörande, att af RiksdagsJtpstnads-medien förenämnde i,5oo R:dr till Stats.
Commissarien anordna och utbetala.
Ständer framhärda etc. 3«o Underdåniga Skrifvelser'.
Uppi. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 4 Dec. 1823^ Preste-Ståndet d. 4 — ■— Borgare-Ståndet d, 4 — — Bonde-Slåndet d. 6 — — Riksens St anders underd.
Skrifvelse, angående jemkning af Roteringen vid Vesterbottens Regemente, S. A. K, X anledning af väckt fråga om en jemnare fördelning af roterings-besväret vid Westerbottens Regemente, hafva Riksens Ständer inhemtat, hurusom, uppå deras, uti underd.
Sk rifvelse den 17 April 1818, framförde anhållan, dels att, då de 10 Socknar inom Westerbottens och Norrbottens
Län, hvilka åtagit sig, att utgöra manskapet vid Westerbottens Regemente, ingått en 6adan förbindelse gemensamt, och icke Socknevis, hvaraf åter följde , att hvarje hemman borde i möjligaste måtto deltaga lika uti Roterings-skyldigheten, men behörigt afseende härå ej blifvit fä-i stadt vid den, år 1765, verkställde Rote-jemknirig,' emedan den samma särskildt inom hvarje Socken företagits och stora olikheter i hemmanens del-j tagande uti roteringen blifvit bibehållne; hvarförutan åtskillige olägenheter uppkommo deraf, att rotarne voro spridde till 15 ä 20 mils afstånd från hvarandra, E K.
M. täcktes, efter infordrade Utlåtanden från Dess och Rikets Krigsoch Kammar-Collegier om allt hvad sorn anginge Roteringen och förut skedd Rote-jemkning vid Underdåniga Skrif Veber. 3oT förenämnde Regemente, i Nåder utse och förordna vissa Committerade , hvilka, enligt den Nådiga Instruction , E. K. M. torde för dem utfärda , borde i orten noggrant undersöka RoteringsWerket, samt för Regementet i underdå; nighet föreslå och till E. K. M.ts Nådiga pröfning öfverlemna en ny Roterings-jemkning, med afseende på alla hemman inom Regementets hela stånd eller läge, utan beräkning af Socknarne hvar för sig annorlunda, än till hemmantalet samt hemmanen* mer eller mindre föri monlighet; dels ock att, i öfverensstämmelse med åberopade Författningar, de inom Socknarne belägne skattlagde Nyhemman måtte i det redan varande ordinarie Knecktehållet indelas, och således från extra Roteringen, hvaruti de ingått,’ befrias, E. K. M. sedan Krigs- och KammarCollegierne öfver, denna underdåniga anhållan sig yttrat, genom Nådigt Bref till Collegierne af den 30 November 18x9, tillkännagifvit, att E. K. M., redan under dea 16 April 1818, i Nåder förklarat: att, innan de i senare tider upptagne
Nybyggen och odlingar undergått skatt-* läggning, det icke kunde med säkerhet bestämmas, i hvad större elier mindre man, den, tili understöd i ordinarie Roteringen, sökte befrielse från extra Roteringen, måtte ega rum; att enär, hvad Westerbotten anginge, det, redan den 2 October 1806, varit forordnadt, att alla rotar, som ansågo sig berättigade till hjelp i den ständiga Roteringen, borde, inom utgången af år 1807, derom anmäla sig hos Landshöfdingen i Länet, hvilken egde att befordra dessa ansök-, ning till skyndsamt slut, men sådant icke hun» 302 Underdåniga Skrifvelstr. nit till verkställighet innan extra Roteringefi förrättades, E. K.
M. tillika i Nåder anbefallt Landsbo di ngarne i Wester- och Norrbottens
Nan, att icke allenast i vederbörandes närvaro under* söka hvad hjelp i ordinarie Roteringen, Starn-rotarne vid Regementet skäligen kunde fordra af Nyh emman och lägenheter, samt huruvida desse, enligt Författningarne, voro berättigade till befrielse från extra Röterings-besväret, utan ock tillse, det
Skattläggningarne å alla då ännu oskattlagde torp och lägenheter fullbordades, samt derefter insända Undersöknings-Instrumentet, med tillhörande handlingar och egne Utlåtanden, till Krigs- och Kammar-Collegierne, som egde*, att E. K. M:ts Nådiga ompröfvande underställa, huruvida någon jemkning i LänenS Extra Rotering blefve nödig} samt att, alldenstund E. K. AI. sålunda redan föreskrifvit de förberedande åtgärder, hvilka borde föregå en allmän Rote-jemkning i IVester- och Norrbottens Län, E. K.
M. fördenskull funna någon annan eller ytterligare åtgärd härvid, innan berörde
Nådiga förordnande blefve fullgjordt, icke vara att vidtaga.
Ständer hafva häraf funnit, det E. K.
M. väl icke afslagit deras begäran om jemkning af Roteringen vid Westerbottens Regemente, men likväl vid denna förrättning fästat ett vilkor, som till en aflägsen framtid måste fördröja dess verkställighet, och 1 öfrigt ansett gamla Roteringen endast till en del böra njuta understöd af de, sedan ljöfc års jemkning, upptagne Nyhemman.
Underdåniga Skrifvelstr. 3o3 Deremot har hos Riksens Ständer förekommit, att, om, såsom i Riksens Ständers ofvanbetörde underdåniga skrifvelse, blifvit på goda skäl antaget, Rotehållarne vid Westerbottens Regemente varit och äro lidande, genom
Roteringsbördans ojemna fördelning och saknaden af det biträde från de 1 senare tider skattlagde lägenheter, hvilket för mer, än ett halft århundrade sedan, blifvit dem lofvadt, fordra också billighet och rättvisa, att detta lidande icke måtte ännu mera föröka#, genom aflägsnande af tiden för den hjelp, som af en allmän jemkning i roteringen kan väntas och genom inskränkning i det understöd från Nyhemman, hvarom Rotehållarne jemväl erhållit
Nådig försäkran; Och då så väl 4:de puncten af det för ineranätnnde Regemente, den 30 Martii 1767, stadfästade Roterings-Werk , som Kongl. Resolutionen den g September 1801, tydligen innehålla, att icke någon viss del af de, sedan år I7G5, upptagne och skatllagde Nybyggen, men alla sådane Lägenheter, utan undantag, borde till ordinarie Roteringens förstärkning användas, hvaraf, enligt Riksens Ständers tanka, följer, det all undersökning om
Rotehållarnes större eller mindre behof af understöd från Nyhemmanen är öfverflödig, samt desto mindre skäl synes vara för handen, att göra den äskade jemkningen beroende af en framdeles skeende skattläggning å oskattlagde lägenheter, som Riksens Ständers afsigt vid jemkningens begärande icke kunnat vara annan, än att dervid endast de Nyhemman borde till ett sådant understöd anslås, hvilkas frihetsår dåredan gått till ända och hvilkas skattläggning re; 3°4 Underdåniga Skrif velser. dan egt rum; SS finna Riksens Ständer n3got •verkligt hinder af ofvan omförmälde omständigheter icke kunna möta för ifrågavarande jemkning* företagande eller anledning eljest sig vi« sa till längre uppskof dermed.
Vid sådant förhållande och i följd afjhvad nu blifvit anfördt , anse Riksens Ständer sig böra bos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes om oftanämnde Rote-jemknings skyndsamma företagande i Nåder låta besörja, på sätt och enligt de grunder, som i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse den 17 April 1818 äro föreslagne, samt med iakttagande tillika; att de gamla hemmanens deltagande i Roteringen måtte bestämmas, icke efter skattetalet, eller 1 förhållande till den ränta, som derifrån utgår j helst, enär densamma icke grundar sig på någon jordens allmänna refning och skattläggning, någon säker anledning deraf icke hemtas kan, u— tan i mån af hvarje hemmans, genom behörig ■undersökning, utrönte godhet och förmåner; atc de i senare tider upptagne
Nyhemman och läJ genheter, hvilkas frihetsår annu icke gatt till ända, äfven måtte vid jemknings-förrättningen antecknas och provisoriskt på gamla Roteringen fördelas, för att, i den mån de, efter frihetsårens slut, varda skattlagde, ingå i nämnde Rotering, samt slutligen, att den blifvande Rote4 rings-Commissionen måtte erhålla enahanda sammansättning, som de Commissioner, hvilka, enligt Riksens Ständers särskildta beslut, angående jemkning af extra Roteringen i Riket, böra densamma förrätta.
Ständer framhärda etc. N :ö Underdåniga Skirfvelser. 3°5 N.o 376.
Uppbo. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 4 Dec. 1823.
Preste-Ståndet d. 4 — — Borgare-Ståndet d. 4 — — BondeStåndet d. ^6 — — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, angående en jenmare fördelning af postförings-skyldigheten. S. A. K.
Cjenom S. t sk il 1 i ge inom Riks Stånden gjorde framställningar, har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad, dels derå att, ehuru de hemman, som ifrån äldre tider tillbaka blifvit till postföring anslagne, tid efter aman, eihållit hvarjehanda friheter och förmåner, hvilka, genom Kongl.