Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Staten inbringar och det deraf följande behofvet af nogranna controller emot missbruk eller förfalskning af sådant papper, samt då dessa controller, hvilka bestå, dels i papperets beskaffenhet och uppsigten vid dess tillverkning och dels i den serskildta stämpel, hvarmed detsamma förses, innan det blifver gällande, kunde ernås, i förra hänseendet, derigenom att sådant papper alltid komme att tillverkas vid Rikets Ständers pappersbruk Tumba, hvarest nu mera både större konstfärdighet hos arbetarne, bättre materialier och sti ångare controller emot underslef vid tillverkningen, än vid något annat pappersbruk i Riket, erbjuda sig, samt, i senare hänseendet, genom upphörandet af den så kallade livitslämplingen, hvilken, enligt i Rikets Ständers Bank anställde försök, vore högst otjenlig, och begagnandet af Bankens stereotyperings-anstalt för stämplarnes anbringande, föreslagit, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes anbefalla Dess och Rikets Stats-Contoir Stats- och Bevillnings-Utskottens Betänkande ^ N.o 24. 5 att vid Tumba pappersbruk låta tillverka det för Chartfe-Sigillatas-Contoiret nödiga papper, så väl till skrifnings-, som biläggnings-chartor, och hvilket papper borde, i afseende å lätthet att från annat åtskiljas och svårighet att eftergöras, erhålla all möjlig fullkomlighet; samt att Rikets Ständer måtte tillika besluta, att, i stället för den nu i Riksgälds-Contoiret verkställande hvitstämpling, en annan, af möjligste svårighet att eftergöra, bör, med biträde af Bankens stereotyperings-anstalt och under derstädes för sedeltillverkningen införda controller, begagnas; hvarjemte Herr Rosenblad föreslagit, dels att, då den stämpel, som å spelkort anbringas, är högst ofullständig och svårligen kan åtskiljas från en utan serdeles konstfärdighet anbragt falsk stämpel, samma method, som i flera andra länder vidtagits, äfven här mätte införas, eller att sjelfva convolutet, hvari spelkort skola inneslutas, förses med en större och ändamålsenligare stämpel, än som å ett kort kan anbringas; att conVoluten förfärdigas af papper, som i sin egna beskaffenhet lemnar säkerhet mot eftergöring och derjemte icke riiedgifver öppnande, utan att papperet förstöres, samt att Kort-fabrikörerne vid strängt vite åläggas förse sig med stämplade eonvolut, hvaruti hvarje kortlek, som till salu utbjudes, äfvenledes bör, vid ett lika vite, inneslutas, och att den konstskicklighet, Bankens Pappersbruk och S tereo typerings-a lis ta 111 erbjuda, äfven måtte för dessa ändamål anlitas; samt dels att, till förbättrande af de stämpelsedlar, hvarmed inkommande tyger m. m. vid Tullverkst beläggas och hvilka nu under de mest ofullständiga controller af Verkets egen betjening tillverkas.
Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Högstdensamme täcktes anbefalla Dess General-Tullstyrelse att tillse, det stämpelsedlarne blifva tillverkade på ett ändamålsenligare papper och på ett sätt, som i möjligaste måtto försvårar deras efterapning, samt att så väl vid deras tillverkning som förvarande all noggranhet iagttages, med tillkännagifvande, att vid den i Rikets Ständers Bank inrättade stereotyperings-anstallt tillfälle finnes, att under den strängaste controll och med möjligaste konstskicklighet erhålla dessa stämplar förfärdigade; och 2:o Herr Ribbing> Arvida hvilken, såsom tillägg till Herr Rosenblads ofvanberörde motion, yrkat, att det papper, som är ämnadt till så kallade Skrif-chartor, måtte skäras till enahanda format och storlek, på det icke, såsom nu bänder, olika och ojemna ark må linnas i expeditioner, som från Domstolar och Embets-verk utgå.
Härförutan har Höglofl.
Banco-Utskottet uti Protocolls-Utdrag af den 15 sisllidne Juni tillkännagifvit, att Utskottet, sedan, i anledning af väckt fråga, Bih. till Rt St.
Fröt, 1S40I 4 Sami. 2 A/d. 10 Häftet.
% 6 Stals- och Bevillniogs- Utskottens Betänkande, N. o 24- huruvida Tumba Bruk kunde med fördel åtaga sig lefvereringar af vanliga papperssorter för allmänna Verks och enskildes räkning, Banco-Fullmägtige, uti deröfver infordradt utlåtande, förklarat sig anse det vara förenadt med ^Brukets fördel, om för arbetspersonalens oafbrutna sysselsättning och öfning mti fabrikationer af olika slags papper, derstädes äfven fick tillverkas serskilde papperssorter till afsalu och synnerligast sådane, som i och för controll erfordra serskilde vattenmärken, såsom papper till Chartce-Sigillatae Contoiret samt till Tullverkets stämpelsedlar, beslutit, att vid Tumba må, så väl för allmänna Verks som enskildes räkning, efter beställning och emot betiugadt pris, tillverkas papper, serdeles för sådane behof, som fordra längre uthållighet och serskilde vattenmärken och vid tillverkningen h varaf strängare coutroller således måste iagttagas, likväl under det uttryckliga förbehåll, att den nuvarande arbetspersonalen vid Tumba Bruk icke för detta ändamål får i något fall ökas; hvarjemte Banco-Utskoltet ' öfverlemna t ett af Bruksförvaltaren vid Tumba, Professoren J.
Baggej afgifvet utlåtande af hufvudsakligen samma innehåll, som Herr Rosenblads ofvan omförmäldte motion.
Utskotten hafva, efter noggrant öfvervägande af hvad sålunda förekommit, funnit de förändringar, som af motionärerne föreslagits, i afseende så väl å beskaffenheten och stämplingen af Chartae-Sigillatae-Contoirets papper och Tullverkets stämpelsedlar, som ock å sättet för spelkorts stämpling, vara af behofvet högligen påkallade; och få derföre vördsamt tillstyrka Rikets Ständer att, med bifall till hvad sålunda blifvit föreslaget, uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta anbefalla vederbörande Embetsverk och myndigheter att vidtaga de åtgärder, som för verkställigheten af de föreslagne förändringarne äro erforderlige.
Hvarjemte och som stämplingen å spelkort-convoluten ensamt lemnar controll vid kortens försäljning, men den nu begagnade stämpeln, å sjelfva spelkorten tillika afser en controll deröfver, att ostämplade kort icke kunna, utan fara att upptäckas, af enskildte personer innehafvas och begagnas, Utskotten ansett nödigt att äfven denna stämpling framgent bibehålies, hvarföre Utskotten hemställa; alt å sjelfva korten, på sätt hittills egt rum, äfven hädanefter må anbringas stämpel, svårare att efterapa, än den nu varande.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon,-Utskottens Betänkande, N\o 25. 1 3N:o 25.
Anti. till Exp.-Utsk. d. 12 Sept., kl."2 e. m.
Betänkande, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående frågan om lindring uti den hemmansegarne i Jemtland åliggande voterings- och rustnings-skyldighet, oth dels nedan upptagne, inom Rihs-Slånden i ämnet, väck le motioner.
Genom remisser, under serskilde dagar, hafva ifrån Riks-Stånden Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten fått emottaga Högstberörde, under den 24 Februari innevarande år utfärdade, Nådiga Skrifvelse, af innehåll, att, sedan genom den provisionella role-jemkning, som, lill följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 21 Juni 1825, blifvit verkställd, Jemtlands Fäll-Jägare-Regemenles styrka blifvit nedsatt från 1,000 tili 800 man, och de derigenom uppkomne vacanta rotar, iemte föruioroterade hemman, anslagna till de qvarblifna stam-rotarnes understöd, med ett bidrag af 8 R:dr för tunnlandet, samt det upprättade interims-roterings-verket, med den dervid föreslagne afgift, under vilkor af Regementets skyldighet till activ tjenstgöring, blifvit af Kongl. Majit under den 21 November 1827 fastställdt att gälla från och med år 1828, intilldess, efter afvittringens afslutande i orten, en fullständigare och på mera bestämda grunder byggd rotering i provinsen kunde för sig gå; så, och med anledning af Riksdags-fullmägtiges från orten, vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag, gjorda framställning, hade Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 18 Februari 1830, i afseende å de allmänna grunder, hvarefter ifrågavarande rote-jemkning skulle verkställas, innan den Grundlagsenlig! till Rikets Ständers pröfning förekom, yttrat: att, om Jemtlands Regemente, efter Norriges förening med Sverige, skulle kunna uppfylla sitt ändamål, bidrag till Rikets krigsmagt i det liela, så måste väl det gamla vilkoret för ortens rotering, eller manskapets användande endast inom landskapet, upphäfvas, och Jemtlands soldater följaktligen åläggas samma skyldigheter, som kronans indelta manskap i det öfriga Riket, vare sig i krig eller i hänseende till arbets corumenderingar under fredstid; men att, enär således contract med rote-hållarne å Statens sida upphäfdes, någon annan billig
St, Brot, 184,0, 4 Sami, 2 Afd, II Haft, 1 Stats- samt Altm.
Bcsv,- och Ekon.-TJtskottens Beiänkandej N\o 25. grund för det nya förhållandet dem emellan icke syntes böra fastställas, än den redan i Kongl. Brefvet den 2 October 1806 uppgifna, eller jemlikhet med roteringen i det öfriga Riket, nian afseende å den möjliga minskning, sådant kunde verka i Regementets på förhand till 800 man Kådigt bestämda styrka; i öfverensstämmelse med hvilka åsigter, i händelse desamma vunno Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall, Rikets Ständer anhållit, dels att Kongl. Maj:t täcktes, till efterrättelse vid den skeende nya roteringen inom Jemtland, i Nåder förordna, det Jemtlands soldater åläggas samma skyldigheter, som öfriga indelta manskapet i Riket, men att, utan fastställelse af den provisoriska regleringen af rote-hållet derstädes för längre tid, än de 8 år, lör hvilka densamma blifvit af Länets invånare antagen, roteringen derefter måtte, oberoende af den måhända aflägsna tidpunkten för afvittringens fullbordan, jernnäs till likhet med det öfriga Sveriges, sedan hemmanens godhet, grundränta och öfriga utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning, hvarefter de i Jemtland Lil 1— kommande nyhemman borde öka den gamla roteringen med ny, dels ock att de sålunda för Jemtlands Fält-Jägare-Regemente tillstyrkte vilkor jemväl måtte sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Esquadron, så att rust-hållarne dervid finge åtnjuta all den lindring i deras skyldigheter, som antingen redan blifvit elier framdeles kunde varda rote-håilarne inom provinsen beviljad.
Majrt har, efter det Kongl. Krigs- och Kammar-Collegiernes: underdåniga Utlåtanden öfver ofvanberörde Rikets Ständers hemställan inkommit, i betraktande af de flere, i nämnde Utlåtanden, framställda olägenheter, hvilka skulle uppstå af en, före afvittringens fullbordan, företagen definitiv rote-jemkning i Jemtland, icke kunnat samma hemställan bifalla, utan i Nåder pröfvat det så mycket hellre böra emedlertid förblifva vid Kongl.
Maj:ts den 21 November 1827, rörande interims-roteringen derstädes fattade beslut, som all anledning vore att förvänta, det afvittrings-verket kunde afslutas inom förrberörde tid af 8 år, räknadt från och med år 1828, samt emedlertid tillagt rust-hållarne i rustnings-bördan ett understöd till belopp af 1,000 R:dr årligen, att från och med 1882 lill och med 1834 af Stats-medlen utbetalas och i nion af bördan vederbörande tilldelas; hvarefter Kongl.
Majrts Befallningshafvande, i följd af erhållen Nådig befallning, uti underdåniga skrifvelse!’ den 1 Februari och 14 Augusti 1833, hemställt, att, vid omförmälde förslags upprättande, måtte få hafvas afseende på hemmanens godhet, grundränta och utskylder, deraf hemmans-värdet säkrast utröntes, samt att icke allenast taxerings - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-TJlskottcns Betänkande, N.-o 25. 3 värdet, utan äfven Härads-Rätternas uppbuds-förteckningar för flere år» hvilka utvisade det pris, hvarföre hemmanen frivilligt såldes, borde undersökas, dä ett medium af det henimansväide, hvarföre en soldat eller ryttare hålles i Rikets öfi ige 23 Län, borde utgöra grunden för bestämmandet af roteringen i Jemtland, så att en soldat eller ryttare derefter borde hållas för samma hemmansvärde, som det medeltal utgjorde, hvarföre soldat hålles i Rikets öfriga provinser; hvaremot Krigs- och KatnmarCollegierne, uti häröfver afgifne underdåniga Utlåtanden af den 13 Maj och 21 October 1833, på anförde skäl, icke ansett sig kunna dela Landshöfdingens åsigter.
Uti derefter till Rikets Ständer allåten Nådig Skrifvelse af den 22 Februari 1834, har Kongl. Maj:t förklarat: att, enär de af Landshöfdingen i Jemtland för rotejemkningen i provinsen föreslagne grunder skulle, i tillämpningen, leda till en ytterligare minskning i nummer-styrkan, utöfver den redan medgifna, hvilken minskning hvarken vore förenlig med Kongl.
Majrts omsorg om landets försvar, ej eller påkallad af provinsens verkliga behof och ställning, då afseende icke allenast fästades å hemmanens laverings- eller försäljningsvärden, jemforda med hemmanens i andra orter, utan äfven, på sätt skäligen borde ske, å de serskilde förhållanden, hvarigenom tungan af roterings-skyldigheten i Jemtland utfoile vida lättare, än annorstädes i allmänhet, Kongl. Maj:t altså icke kunde berörde grunder antaga, utan funne, med godkännande af Krigs- och Kam* mar-Collegiernes åsigter, att, vid Regementets lill 800 man förut nedsatta styrka, borde tills vidare förblifva; att hvad rustningen vidkomme, Kongl. Maj:t väl funne någon nedsättning deruti icke kunna medgifvas, eller någon förändring i sjelfva indelningen böra ega rum; men som nedsättning i provinsens rotering blifvit med l i Nåder bifallen, sami billigheten fordrade, att en motsvarande lindring äfven i rustningen bereddes, pröfvade Kongl.
Majit skäligt föreslå Rikets Ständer att, utom ersättning för de 444 R:dr 42 sk. 2 rist., som ruslhållen hittills i augments-räntor, utan förvandling, uppburit, men hvilka räntor, då augments-hemmanen kommo att i roteringen deltaga, borde af dem sjelfva få innehafvas, de rustande måtte för hvarje nummer, med bibehållande för öfrigt af hittills varande rustnings-understöd, tilldelas i contant ett sammanlagdt ärligt bidrag af 2,000(
Ridr; i sammanhang hvarmed Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att vidtaga det beslut, att de ny-hemman, som hädanefter kunde i Jemtland upptagas, borde, efter tilländalupen frihetstid, till Stats-Verket erlägga årlig vacance-afgift för roteringen, beräknad efter 40 Ridr för hel 4 Stats- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JV.-o 25. rote, intilldess Kongl. Maj:t med Rikets Ständer kunde besluta om denna prsestations utgörande med manskap.
Rikets Ständer, som, uti underdånig skrifvelse af den 5 Januari 1835, på anförda skäl, förklarat sig icke kunna antaga Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en sådan ny rotering oell rustning i Jemtland, att, med nedsättning af Infanteri-Regementets numerär till 800 man och bibehållande af Häst-Esquadronens styrka af 100 man, Stats-anslag måtte beviljas, för att sätta de rolerings- och rustnings-skyldige i tillfälle att draga nämnde tunga, hafva deremot funnit sig öfvertygade, att den lindring för Jemtlands rote- och rusthållare, som så högt af behofvet påkallades, kunde lika enkelt som billigt och rättvist tillvägabringas på det sätt, Rikets Ständer förut föreslagit, eller att roteringen och rustningen jemnades till likhet med densamma i det öfriga Sverige; och hafva Rikets Släxrder, utan att vara i tillfälle alt uppgifva, lill hvad belopp nedsättning i nummertalet derigenom, under viss tid eller för alltid, inträffade, och således utan att kunna ingå i pröfning om nödvändigheten af Infanteri-Regementets och Häst-Jägare-Esquadronens bibehållande vid deras närvarande numerär, utan afbidan på den tid, då roteringen och rustningen kunde ökas med nya hemman, som deruti ingingo, eller om lämpligheten och behofvet af att fylla antalet genom uppsättandet af värfvad trupp, destomindre dragit i betänkande att ånyo framställa sistnämnde förslag, som detsamma vore öfverensstämmande ined Kongl.
Brefvet den 2 October 1806; hvadan Rikets Ständer, under åberopande i öfrigt af de skäl, Rikets Ständers vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag i ämnet aflåtne underdåniga skrifvelse innehölle, hos Kongl. Maj:t förnyat den underdåniga anhållan, att, jemte det Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter, som Kronans indeldta manskap i det öfriga Riket, roteringen i Jemtland måtte jernnäs till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundränta och öfriga utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförda och tagna i beräkning; hvarefter de nya hemman, som i Jemtland tillkommo, skulle öka den gamla roteringen med ny samt att de sålunda för Jemtlands Fält-Jägare-Regemente tillstyrkta vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Esquadron, så att rusthållarne dervid kunde komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, som antingen redan blifvit, eller framdeles kunde varda rolehållarne inom provinsen beviljad; äfvensom att roteringsförrättningen i Jemtland, såsom å andra orter, måtte komma att på Statens bekostnad verkställas.
Besv,- och Ekon.-Utskollens Betänkande, N:o 25. 5 Kongl. Majrt, som efter Nådigt öfvervägande af hvad Rikets Ständer uti nyssberörde skrifvelse i underdånighet anfort, funnit det af Rikets Ständer deruti framställda förslag, rörande roteringen i Jemtland, icke kunna af Kongl. Maj:t gillas och fastställas, enär sådant skulle leda nära nog till upplösning af hela Jemtlands Fält-Jägare-Regemente, eller nedsättning till en nummer-styrka af 300 man, och således till en för Rikets försvar vådlig minskning i den i de norra orterna indeldta, förut otillräckliga, militärstyrka, har detta ärende till Rikets Ständers bepröfvande nu ånyo öfverlemnat, med förklarande, det Kongl. Maj:t anser den definitiva regleringen af roterings- och rustnings-besväret i Jemtland böra verkställas, enligt de af Kongl. Majrt redan gillade och Rikets Ständer vid senaste Riksdag meddelade grunder, samt att, då Kongl. Majrts
Nådiga vilja och önskan är att bereda de roteringsskyldige all den lindring i deras besvärs utgörande, som med landets försvar är förenlig och öfriga omständigheter kunna medgifva, Kongl.
Majrt förmodar, det Rikets Ständer, efter noggrannt öfvervägande häraf samt af hvad Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse i ämnet vid förra Riksdagen innehåller, ej längre dröja att för deras del antaga Kongl. Majrts nu förnyade förslag, angående lindring uti roterings- och rustnings-besväret i Jemtland, destomindre, sorn af en sådan tvekan å Rikets Ständers sida måste blifva en följd, att roleringsbesväret återförsättes i dess, före år 1827, egande skick, så att Jemtlands Regemente blifver uppsatt till dess ursprungliga styrka af 1,000 man.
Flir öfrigt har Kongl. Majrt till Rikets Ständers kännedom meddelat, att, då den vacance-afgift af 8 Rrdr Brco årligen af hvarje tunnland skatt eller gårds mantal, som, vid 1827 års rotejemkning, de 200 vacante rotarne, de oroterade hemmanen och inqvarteiings-hemmanen till en del, såsom ytterligare understöd för de bibehållne 800 rotarne, sig åtagit, icke skulle, efter öfverenskommelse!!, utgöras för längre tid än 8 år, eller till och med 1835 års slut, har Kongl. Majrt, genom Dess Befallningshafvande i Länet, låtit höra rotehållarne och öfrige vederbörande roteringsskyldige, huruvida de, emot det att Regementet tillsvidare förblefve nedsatt till 800 man, ville från 1836 års början fortfarande utgöra den, genom Kongl.
Brefvet den 21 November 1827, till lindring i roteringen bestämda vacance-afgiflen, och hafva de roteringsskyldige på denna Nådiga framställning ingått, sålunda att dét genom berörde Nådiga Bref fastställda interims-roterings-verk fortfarande skulle gälla lill innevarande års början; vid hvilket antagande Kongl. Majrt äfven låtit hero. 6 Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskollens Betänkande, N\o 25, Härjemte hafva från Riks-Stånden följande motioner om lindring i Jemtlands voterings- och rustnings-skyldighet till Utskottens behandling öfverlemnade blifvit, nemligen: Från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln: Af Herr von Törne, Michael, som, efter en historisk framställning om Regementets uppkomst, de flera tillfällen, då det varit till tjenstgöring commenderadt, samt angående de åtgärder, som alltifrån den 2 October 1806 blifvit till lindring af roteringen i Jemtland vidtagne, anfört: att Jemtlands Regemente icke varit annat än ett Landtvärn, som icke kunde commenderas utom länsgränsen; att elen ersättning af 20 daler silfvermynt, rotehållarne erhöllo for hvarje sådan landtvernist, svarade under Konung Cail den XI:s tid emot 10 silfver-Riksdaler, hvarföre kunde köpas 10 tunnor korn; att betalningen då var så förmon lig, att egare funnos af helt hemman, som åtogo sig att hålla 6 till 7 soldater; att dessa 20 daler silfvermynt utgöra nu blott 6 R:dr 32 sk.
Banco-sedlar, hvarföre i Jemtland icke köpes en tunna korn; att, då omkring hvar 19:de mantalsskrifven karl är soldat i det öfriga Sverige, livar 9:de mantalsskrifven karl är soldat i Jemtland; att för ett jorrlvärde af 4,257 R:dr Banco betalas uti Stats-Hielrag i det öfriga Sverige 177 R:dr Banco, men för samma jordvärde i Jemtland 454 Rfdr Banco, i anseende till den stränga rust- och roterings^skyldigheten derstädes; att hemmanen i jemtland dock icke äro lågt taxerade, enär försäljningssumman för de sista 10 åren försålda hemman blott ofverstiger desammas taxeringsvärde * > O med 27 procent eller ungefär lika med hvad i öfriga delar af Riket eger rum; och har motionären yrkat, att Rikets Ständer på alla dessa skäl måtte, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts Nådiga Proposition och med motionärens, i egenskap af Landshöfding i Jemtland, den 14 Augusti 1833 afgifne ofvanomförmälde underdåniga förslag, bereda provinsen Jemtland en billig och i 34 år förgäfves påkallad lindring i utgörandet af dess rotering.
A f R i k sd a g s f u 11 m ä g ti ge från Jemtland Eric Nilsson oell Anders Mårtensson, som öfver de förhållanden, hvilka med roterings- och rustnings-åtgärderne inom.
Jemtland, från äldre lill senare tider, egt rum, uppdragit en omständlig historik, under åberopande hvaraf motionärerne kommit till den slutföljd, att, enär både Konung och Ständer erkänt, att Jemtland är håde ojemnt och för tungt roteradt, den jemnkningoch lindring, sorn. af rättvisa och behof förestafvas, icke längre böra uteblifva; och således yrkat och hemställt, att Jemtlands Regemente, både tili häst och fot, måtte nedsättas till det antal ryttare och soldater, som på landet belöper, beräknadt efter medium på de öfrige pro - Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon-Utskottens Betänkande, N:o 25. 7 vinserne, antingen efter mantals-beiåkning, taxerings-värde eller folkmängd, samt att landet, intilldess detta hinner verkställas, måtte hugnas, i ersättning för hvad det för närvarande är öfver-roteradt, med 24,000 R:dr Banco årligen.
För att bereda en tillgång dertill, utan ökade Stats-anslag, hafva rnotionärerne hemställt, att vid något värfvadt Regemente en indragning, svarande mot sistnämde summa, kunde lilivägabringas; om de nuvarande ryttare och soldater i Jemtland anses behöflige för försvaret i de norra orterna, så vore det i molionärernes öfvertygelse icke Jemtland ensamt, men Staten i det hela, sorn det ålåge att fylla ett sådant behof.
Härjemte och vid så väl den Kongl. Skrifvelsens, som motionernes föredragning
Lill remiss ifrån Stånden har inom Vällofliga Borgare-Ståndet, Herr Petre, T., skriftligen yttrat sig; äfvensom inom Hedervärda Bonde-Ståndet: Sven Heurlin från Kronobergs
Län, Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län, Petter Classon från Elfsborgs Län, Jan Olsson från Gefleborgs Län, Jacob Kihlblom från Södermanlands Län, Eric Nilsson från Jemtland, Nils Pehrsson från Södermanland, Hans Jansson från Elfsborgs Län, Nils Strindlund från Vester-Norrlands Län, Johan Jacob Rulberg från Norrbottens Län, m. fl., dels skriftligen dels muntligen sig utlåtit.