Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det var så lustigt — alldeles sig fram öfver hans läppar — och så kom- som förr å t dockorna.
Och hvad det kunde smaka!
Ibland var det ju inte så mycket mo tårarne — ändtligen.
Syrenerna där framme berättade om och a t t laga af — &gt; n ä r det inte fanns köpare om igen, huru rikt lifvet kan vara, när man till deras arbeten — men ibland — ja, en gång hade han kommit hem med kronärt- är två.
Och n u!
Huru väl mindes han inte, när de möttes skockor och kräftor och en half cham- första gången — h a n var endast tjugutvå pagne.
Då blef det kalas!
Och hvad hennes ögon kunde stråla!
år då.
Det var uppe på konstutställningen för fem år sedan.
Han hade gått upp dit Hon hade blifvit yngre i stället för äldre för a t t se, huru hans lilla duk tog sig ut de sista åren.
Ah Gud, hvad hon hade blifvit a l l t för bland allt det andra där.
Det var en helt liten duk, som nästan honom — mor, syster, kamrat, maka — ja, fylldes af en enda härlig kvist hvita syre- hon var hans älskade.
Välsignade hvita ner.
Men han visste, a t t den var bra gjord syrener, som skänkt honom allt d e t t a!
Ja, de två skulle blifva någonting stort — det hade kamraterna sagt, och det såg tillsammans — ett riktigt konstnärspar.
han själf förresten.
Det var lif och doft!
Man nästan såg, Om ett par år, när de sparat ihop litet, huru blomklasarne svällde och lefde mel- skulle de resa till Paris — kanske få in lan den ljusa grönskan.
Och där — framför någonting på salongen — åh, härliga konst- hans tafla — stod en kvinna.
Hon var inte närslif Och nu — ja, nu låg hon där framme i i sin första ungdom — kanske närmare trettio än tjugu år — men det tänkte han den svarta, trånga kistan.
inte på då.
Huru hade det gått?
Jo, de hade slitit Han såg bara hennes strålande, själfulla så ondt under vintern — frusit och svultit ögon, som i djupaste andakt voro fastade ibland.
De hade nästan ingenting fått sälja, på hans blommor.
och hon hade arbetat för tre • — lagt sele Det var, som om de hade hypnotiserat på sig för de usla pängarne — - och renskrif- henne.
Blicken blef glänsande och fuktig, vit ibland långt in på nätterna.
Hon hade och h a n hörde, huru hon hviskade: o, mina tyckt sig vara den starkare af dem, och älskade, hvita syrener!
det var hon nog, men den fuktiga leran till- Och sedan — ja, sedan hade de lärt känna sammans ' med allt det andra, kölden, för- hvarandra.
Hon var också konstnär — bild- sakelserna, var ändå starkare än hon.
Och D En Smyma-Fikon, extra qualité.
SOM FÖRR EJ TILL STOCKHOLM IMPORTERATS, FÖRSÄLJES HOS när hon så låg där utarbetad — • utan hopp — hade han inte kunnat göra något annat än tigga döden om försköning.
När hör väl döden på böner?
— Den natten, då de hade stridt sin hetaste strid om henne, och man- nen med timglaset hade gått som segervin- nare, då hade hon själf varit så lugn och förnöjd.
» Tack, gossen min, » hviskade hon, » tack för dessa härliga å r!
Tänk, a t t få dö — midt ibland hvita syrener — • ser du —, huru de — svälla och • — brista » Och så lade hon armarne om hans hals för sista gången — och blommorna på taflan öfver sängen fingo hennes sista blick Han hade slumpat bort en tafla för fem- ton kronor, och för dem hade h a n fått tre kvistar hvita syrener, — syrener i mars.
En på kudden bredvid hennes kind, en höll hon i handen, och den låg med sina klasar uppöfver det nu så stilla bröstet.
Det var uppdrifna, genomskinliga syrener — så bländande hvita.
Och den tredje kvisten skälfde på kistlocket där framme i solske- net.
Min älskade hvita syren!
Och tårarne droppade heta och tunga mellan de magra fingrarne.
De gjorde mörka fläckar på roc- kens grönskiftande ludd.
Nu stannade fattiglikvagnen, åkaredro- skan stannade.
De voro framme vid kyrkogårdens grin- dar.
Alldeles invid muren syntes högar af sand och fuktig, svart mull bredvid en ny- uppkastad graf.
» SMÅTTINGARNAS SKOLA ».
O M JAG E J misstar mig, utkom för några år sedan en liten lärorik bok med titeln: » Mamma, hvad ska jag göra? » Och den arma mamma, som ej visste, hvar- med hon skulle kunna sysselsätta sina småttingar, fann sannolikt i det lilla nyt- tiga arbetet anvisning på en hel del medel därtill.
Detta påminner mig om en klagan, som man i våra dagar ofta nog får höra från de unga s. k. familjeflickorna, jag menar där- med i allmänhet de unga flickor, som ej ha tillfälle eller behof af a t t försörja sig själf va, nämligen denna: hvad ska vi göra?
— Det förefaller, som om det hos vår tids ungdom skulle finnas ett otvifvelaktigt kraf på a t t få göra någon nytta, men, egendom- ligt nog, får man på samma gång det öfver- raskande intrycket af, a t t ingenting mer skulle finnas a t t uträtta, när man ändå ständigt och alltjämt åter hör klagoropet: Hvad skola vi göra?
Vi h a ingenting a t t göra, och vi vilja så gärna göra någonting.
Och ändå finnes det åtminstone ett verk- samhetsfält, som är oändligt stort och rikt och oändligt välsignelsebringande: barnen.
Verksamhetsfältet är för öfrigt icke ny- upptäckt.
Det finns redan någonting, som kallas Kindergarten (man frågar sig, I för- bigående, hvarför det inte kan få ha ett svenskt namn?
), ett slags lek- och hand- arbetsskola för små barn, och det finnes också s. k. barnkrubbor, där fattiga mö- drar, som tvingas a t t hela dagen arbeta utom hemmet, under den tiden kunna vara vissa om, a t t deras småttingar få vård och tillsyn.
Men det, som är n y t t — åtminstone alldeles nytt i vårt land — är den » Småt- tingarnas skola », som fröken Margit Holm- gren I höst öppnat i Upsala.
Det är en skola för barn från och med två till och med sex år, således för åren efter C a r l A .. B e r g, F. D. MARTIN MATTSSON, AIIM.
TE !.
56 96.
5 ARSENALSGATAN 5 RIKSTEL.
5 84 '
— 4 — » SMÅTTINGARNAS SKOLA »: barnkrubbaris, för åren innan barnet boijar i folkskolan, en skola med afgiften satt så lågt — fem öre om dagen — a t t det äfven för de fattigaste mödrar blir möjligt att skicka dit sina barn.
Detta är också sko- lans ändamål och idé — a t t t a g a h a n d om o c h g i f v a h ä g n å t de s m å b i a n d samhällets minsta.
Innan jag går till en närmare skildring af » småttingarnas skola », vill jag tillåta mig några citat ur en längre artikel om den i Upsala Nya Tidning.
» Skolans ändamål är i främsta rummet a t t gagna b a r n e n.
Men hur vill man då gagna barnen, på hvilket sätt befordra de- ras utveckling?
Jo, först och främst ge- nom a t t helt enkelt ö f v a t i l l s y n öfver dem, och en tillsyn, som icke o n ö d i g t - v i s e l l e r s k e m a t i s k t ingriper och hämmar det, hvari intet ondt är, utan som, grundande sig på en under lifligt samråd med föräldrarne vunnen kännedom om hvarje barns individuella anläggning, smi- digt anpassar sig därefter Till » småttingarnas skola » kan sannerligen den allra varmaste vän af barnens möjligaste fria utveckling, den allra ängsligaste mor sända sin lille pys eller sin lilla tös.
Och hon b o r d e med tacksamhet begagna det tillfälle, som nu erbjudes, till den goda och nyttiga vård och u p p f o s t r a n åt hen- nes barn, som hon själf är hindrad att ge dem, till a t t slippa ifrån det vanligen led- samma alternativet att, då hon går till sitt arbete utom hemmet *, antingen stänga in den lille till ofruktbar sysslolöshet eller ock öfverlåta honom till sannolikt lika ofruktbara och säker- ligen mycket tvifvel- aktigt nyttigare irr- färder på diverse ex- periinentalfält utom- hus. » Jag hörde ofta en begåfvad och erfaren äldre dam på tal om den ena eller andra till det yttre bildade personen, säga: » Ja, FRÖKEN MARGIT HOLMGREN.
* Eller, likaväl, uti hem- met.
S. MALTIDSSTUND.
men han har icke fått någon sjuårs-upp- fostran. » Och hou vidhöll, a t t det blott säl- lan kan lyckas senare års bildning och ar- bete a t t helt utplåna spåren af en bristande eller vårdslösad uppfostram i de första bar- naåren.
Man ser ju hos barn på 5 — 6 år, ja, stund- om ännu tidigare, redan fullt utpräglade anlag och böjelser.
Men en egendomlig idé- föreställning tycks förbjuda, a t t man bör- jar sysselsätta sig med barnets uppfostran, förrän det fyllt sina sju år!
Anledningen gar, i Upsala.
J a g var icke särskildt vän- tad, jag gick bara helt enkelt dit en för- middag och knackade på dörren.
» Stig in! » E t t ljust, helt enkelt rum med ett lågt träbord och små trästolar med roliga rit- ningar eller målningar på — planscher och taflor på väggarna — och så, rundt bordet, en hel hop småttingar, som t i t t a i bild- böcker, se där den första ögonblicksbilden.
Lätt kan scenen förändras.
På den ena fotografien, som tagits för Iduns räkning, se vi småttingarna vid deras måltid — • på den andra äro de ute på den rymliga gården till skollokalen, där » småttingarnas skola » särskildt fått hyra två rum och ett kök.
Ständigt växla sysselsättningarna också: än få de små höra sagor, som sysselsätta och odla deras fantasi, än ställes det till lekar inom eller utomhus eller promenader eller gymnastik.
Eller få de roa sig med arbete i lera — så såg jag en hel rad runda spisbrödskakor i lera, som hängde till tork- ning i ett hörn af rummet!
— eller med teckning eller färgläggning af planscher eller andra enklare saker.
Och genom all- ting går tendensen a t t framför allt gagna de små, utan a t t dock lägga på dem något skoltvång, a t t hos dem inplanta snille för ordning och snygghet, t. ex. » bordsskick », förmåga a t t sysselsätta sig, a t t göra någon nytta och finna nöje i det, lusten och för- mågan a t t hjälpa sig själfva och tänka för sig själfva.
Allt detta förklarar fröken Holmgren för mig.
Jag har fått henne för mig själf en stund ute i det ljusa och trefliga köket, och jag bjuder just till a t t interviewa henne, medan vi bägge, som äro gamla goda bekanta, inte kunna låta bli a t t skratta åt situationen.
Bäst vi sitta där, komma två små flickor in med hvar sin lilla stol och sätta sig i ett » SMÅTTINGARNAS SKOLA »: härtill har jag icke lyckats upptäcka.
Ty det är just genom a t t varsamt och lika kär- leksfullt som klokt ansa och leda de första anlagen hos barnet, som man kan lägga grunden till en sund karaktärsutveckling och göra den blifvande samhällsmedlem- men en varaktig nytta.
Och härmed har jag kommit fram till min egentliga afsikt: a t t visa de unga syss- lolösa flickorna med god vilja på en vacker och gagnrik uppgift.
* Eör en liten tid sedan aflade jag ett be- sök i fröken Holmgrens skola för småttin- LEKSTUND.
hörn af rummet för a t t visa hvarandra bil- derna i en bok.
Här är det inte frågan om någon skolrespekt, där lärarinnan förefal- ler som ett sällsamt mellanting af högre väsen och buse, och där barnen ej kunna få känna sig fullkomligt lika fria i hennes närvaro som i hennes frånvaro — då skulle » skolans » hela vackra idé vara förfelad.
» Småttingarnas skola » är för småttingarna en källa till glädje, och det är på den vägen, icke respektens eller disciplinens väg, som den vill verka till barnens nytta.
» Nå, hur går det med ekonomien? » Ja, det är det värsta.
De fem örena om
— 5 — jag inte kunde få bli det, for jag ut till Berlin till Kindergarten-seminariet där, Pestalozzi-Fröbelhaus, det var på hösten 96.
Jag var där ett år, och så har jag ju haft en liten Kindergarten för betalande små elever här i Upsala. » Så erfarenheten tycks gå hand i hand med den goda viljan.
* Det är roligt att ibland få tala om någon, som velat och som fått u t r ä t t a någonting, utan a t t låta sig hindras af sin ungdom, detta egendomliga fel, som vanligen inger de äldre så mycken misstro!
Jag hade i dag i rikt mått det nöjet, ty fröken M a r - g i t H o l m g r e n är verkligen, så a t t säga, ovanligt ung.
Hon är född den 9 januari 1880.
Några öfriga data och biografiska upp- lysningar är det emellertid svårt att få ihop.
Hennes föräldrar äro framlidne pro- fessor Frithiof Holmgren och fru Ann-Mar- gret Holmgren, född Tersmeden; själf är hon född i Upsala och uppfostrad där, om man undantager den ofvan omtalade ut- i GINA IIJORN OSELI0-B.IÖRNS0N.
dagen för hvar småtting, de räcka ungefär till måltiden, som klockan § 6 b judes de små, innan de gå hem.
(Skoltiden är mel- lan 1 — 7 hvar dag.)
Och för detta år äro nog omkostnaderna garanterade.
Men se- dan — ja, man får hoppas på den frivilliga hjälpen från ett eller annat håll.
Och frö- ken Holmgren tillade förtröstansfullt: » Det m å s t e gå.
Om man bara är öfver- tygad om det, så går det nog. » Jag hoppas det hjärtligt.
Men en reflex- ion tränger sig ovillkorligt fram: skulle det kunna tänkas, a t t kommunen, k o m - m u n e r n a, taga en smula hand om före- tag som detta?
Skulle det ej kunna tänkas, att det organiserades en hel ring af sådana här » småttingarnas skolor » kring hela lan- det '; Det behöfver väl knappt utläggas, hvilken betydelse för framtiden det skulle få, om det toges litet hand om detta yngsta Sverige, hvars möjligheter eljes i de flesta fall bli att utveckla sig uteslutande — i rännstenarne.
BJÖRNSON.
Emellertid har det blifvit tid för de små a t t få sig en promenad.
De ha, sedan kap- por och rockar väl kommit på, ställts upp i en lång rad af de två unga damer, som i dag biträda fröken Holmgren.
(Flera af stadens unga flickor aflösa hvarandra i detta värf.)
De äro nära trettio i dag, de små — inalles kommer skolan a t t taga emot högst femtio elever — de stå där och mysa och stampa af otålighet a t t få kom- ma ut.
» Hur var det nu tant sa ' om mössorna inne i rummen? » — Genast dansa ett par mössor ned från ett par ljusa små hufvuden, och det blir allmänt löje i raden.
Så öpp- nas dörren, och hela skaran tågar ut i fin ordning, för a t t sedan fritt få sprida sig, när man väl kommit fram till lekplatsen.
» Hur kom du a t t hitta på det här hela? » frågar jag fröken Holmgren, innan också jag går.
» Jag har alltid varit så förtjust i barn.
Förr ville jag bli barnjungfru, men när DROTTNING VICTORIA TAK A F S K E D SINA AF SOLDATER.
bildningstiden i Berlin, det är alltsam- mans.
Men kanske är det däremot ej nu sista gången vi få höra talas om den modiga ini- tiativtagerskan till en skola, den första i sitt slag i vårt land.
Ty jag hoppas, att hennes begynnelseverk en dag skall komma att bära frukt vida om- kring uti landet.
MARK VÅRA FRÅN KEJSARMÖTET I POTSDAM DEN 8 DENNES.
STERN.
TT / TT NORSKT KONSTNÄRSPAR kommer i nästa vecka att härstädes låta höra sig från kon- sertestraden, nämligen B j ö r n B j ö r n s o n och fru G i n a O s e l i a B j ö r n s o n, hvilka i öfvermorgon, måndag, gifva konsert i Musikaliska Akademien, med biträde af hr Wilh.
Mos hufvudstadens musikaliskt intresserade publik torde fru Björnson lefva i friskt minne sedan den tid hon såsom fröken I n g e b o r g A a s räknades till vår Kgl.
operas mera begåfvade artister.
Spel- året 1880-81 var fröken Aas med engagement fästad vid vår lyriska scen, hvarefter hon uppträdde å itali^ enska och engelska operascener.
Under åren 1888-91, då hon tagit sig konstnärsnamnet Gina Oselio, hade
— 6 — SON, ÄR FÖDD I KRISTIANIA ÅR 1859, GENOMGICK DEN MED KONSERVATORIET I WIEN FÖRENADE SKÅDESPELARESKOLAN, HADE NÅGRA ÅR ANSTÄLLNING VID » MEININGAMAS » BERÖM- DA TRUPP OCH STUDERADE SEDERMERA I PARIS FRANSK SKÅ- DESPELAREKONST.
UNDER ÅREN 1885-93, DÅ HAN VAR AN- STÄLLD SOM SKÅDESPELARE OCH REGISSÖR VID KRISTIANIA TEATER, ISCENSATTE HAN PÅ ETT KONSTNÄRLIGT SÄTT IBSENS NYASTE DRAMER SAMT ÅTSKILLIGA AF SIN FADERS SKÅDESPEL OCH ETT FLERTAL AF SHAKESPEARES STYCKEN.
SOM SKÅDE- SPELARE HAR HAN TALANGFULLT FRAMSTÄLLT ROLLER SÅVÄL INOM DEN MODERNA SOM KLASSISKA DRAMATIKEN.
HUFVUDSTADENS PUBLIK KOMMER RTU ATT FÅ, HÖRA BJÖRN- SON UPPTRÄDA SOM DEKLAMATÖR AF NORSKA DIKTVERK.
* HUGO EDWARD.
SOPHIE HAUSER-BURSKA.
STOCKHOLMARNE ÅTER TILLFÄLLE ATT HÖRA HENNE VID NÅGRA KORTARE GÄSTSPEL HÄRSTÄDES.
TILL HENNES MEST FRAM- STÅENDE ROLLER TORDE KUNNA RÄKNAS MARGARETA OCH HELENA I » MEFISTOFELES », ELISABETH I » TANNHÄUSER », DES- DEMONA I » OTELLO », MARGARETA I » FAUST » OCH VALENTINE I » HUGENOTTERNA ».
SEDAN 1883 ÄR HON GIFT MED BJÖRN BJÖRNSON, DEN FRAMSTÅENDE SCENINSTRUKTÖREN, HVILKEN NU ÄR LEDARE FÖR DEN NYA NORSKA NATIONALTEATERN, HVARS TILLKOMST JUST I HONOM HAFT EN AF SINA VARMASTE IFRARE.
BJÖRN BJÖRNSON, SKALDEN BJÖRNSTJERNE BJÖRNSONS TZ EJSÅRMÖTET I POTSDAM.
FRÅN DENNA HÄNDELSE, VID HVILKEN VÄRLDSPOLITIKEN SYNES FÄSTA EN VISS VIKT, BJUDA VI VÅR LÄSEKRETS EN TILLTALANDE BILD: EN PROMENAD I VAGN, SOM DE BÅDA SUVERÄNERNA, KEJSAR NIKOLAI OCH KEJSAR WILHELM, UNDER SAMMANVARON MED HVARANDRA FÖRETOGO I DEN MINNESRIKA GAMLA PARKEN SANS-SOUCI VID POTSDAM.
» FALKEN » EFTER SAMMANSTÖTNINGEN.
BEORDRATS MOT FIENDEN, - OCH HON HAR PERSONLIGEN TAGIT FARVÄL AF DEM, ÖNSKANDE LYCKA OCH FRAMGÅNG ÅT DERAS * VAPEN.
DENNA BILD UR KRIGSKRÖNIKAN ÄR ÅTERGIFVEN I TYGLANDS DROTTNING TAR AFSKED AF SINA SOL- VÅRT DAGSNUMMER.
* DATER.
DET STORA ÖRIKET HAR UNDER DE SENASTE VEC- KORNA SÄNDT MASSOR AF SINA BÄSTA TRUPPER ÖFVER HAFVEN TJ^RÅN GUSTAF-ADOLFS-FESTSPELEN I BERLIN MED- TILL DET FJÄRRAN AFRIKAS SLAGFÄLT.
ENGLANDS ÅLDRIGA DROTT- DELA VI I DAGSNUMRET PORTRÄTTEN AF HOFRÅDET HUGO NING SER MED SMÄRTA, HUR LANDETS SÖNER DAGLIGEN DRAGA EDWARD OCH FRU SOPHIE HAUSER-BURSKA, AF HVILKA DEN UT I KRIGET.
NU SENAST HAR HENNES KÄRA LIFREGEMENTE FÖRRE INSTUDERAT DET DRAMATISKA VERKET OCH SJÄLF UT- U P P * *; julen 1 m ETT SOLIDT, MODERNT SIDENTYG ÄR DEN BÄSTA JUL- GÅFVA!
SKRIF TILL SIDENTYGS-EXPORTHUSET SCHWEIZER &amp; C:O I LUZERN (SCHWEIZ) OCH BEGÄR PROFVER PÅ SVARTA, KULÖRTA ELLER HVITA SIDENTYGER.
NI SKALL OMGÅENDE ERHÅLLA SÅDANA GRATIS OCH FRANKO.
SÄNDNINGAR AF DE EFTER PROFVERNA UTVALDA TYGERNA ERHÅLLAS TULL- OCH PORTOFRITT.
DIREKT FÖRSÄLJNING TILL PRIVATPERSONER!
— 15 STUREPLAN 15.
— HVARD.
TELEFON 58 48.
TANDLÄKARE Slakteriaktiebolaget Norrmalms, PRAKTISK NYHET FÖR HEMMET- ALLA SOM ÄRO RÄDDA OM SINA MATTOR M.
BÖRA VID ASKANS UTTAGANDE UR KAKELUGNAR STOCKHOLM, NE BEGAGNA SIG AF DEN NU I MARKNADEN U SLÄPPTA PATENTERADE ASFC-UTTAICAREN, K O N C E N T R E R A D E SOUILLON MED HVILKEN ASKAN UPPSAMLAS I KAKELUG- NEN OCH AFLÄGSNAS UTAN MINSTA OLÄGENHET REKOMMENDERAS SÅSOM DEN BÄSTA OCH BILLIGASTE I HANDELN FÖREKOMMANDE BOUILLONSSORT.
AF DAMM.
KAN ÄFVEN MED FÖRDEL ANVÄNDA TILL SOPSKYFFEL.
FINNES I HVARJE VÄLSORTERAD BOSÄTTNINGS-OCH JÄRNAFFÄR„ SAMT I PARTI HOS C. W. DAHLSTEDT &amp; SVENSSON, NORRLANDSGAT M J Ö L K S O C K E R, 25, STOCKHOLM.
I ÅTERFÖRSÄLJARE ANTAGAS PÅ ALLA PLATSER.
BÄSTA NÄRINGSMEDEL FÖR DIBARN OCH BARN MED KLENA MAGAR.
RELOMMENDERADT AF FRAM- STÅENDE LÄKARE.
- John V. Lindh-Hygrell, 11 BIRG-ERJARLSGATAN 11.
RÅDFRÅGNINGSTID 1-2.
TEL. 13057. vråns JBidell, 1 1 KUNGSGATAN.
- ~ ?«FANNY GELINS P A R F Y M M A G A S I N STOCKHOLM, MALMTORGSGATAN 5.
STÖRSTA LAGER AF FINASTE FRANSKA, ENGELSKA OCH TYSKA PARFYMER, EAN DE COLOGNE OCH ALLA TILL EN VÄLSORTERAD PARFYMAFFÄR HÖRANDE ARTIKLAR FRÅN VÄLKÄNDASTE FIRMOR O TILL BILLIGASTE PRISER.
TILL LANDSORTEN MOT EFTERKRAF.
RIKSTELEFON 2225.
BIRGER JARLSGATAN 8.
DROTTNINGGATAN 68, STOCKHOLM.
M.M M.M.
TVÄTTAS BILLIGT OCH TANDLÄK.
ELIAS WIDFOND, VÄL, ÄFVEN- 25 KEG-ERING-SFFATAN 25.
SOM EMOT- TAGES KLÄ- TRÄFFAS KL. 10 — 2 OCH VAS — V26 E.
ER TILL FÄRGNING.
KLÄDERNA BEHÖFVA EJ SÖN- PLOMB, OCH INSÄTTNING AF ARTIFICIELLA TÄNDER DERSPRÄTTAS.
GODS AFHÄMTAS TACKSAMT.
XCIFFÖRSÄKRI NGSB OLAGET Mutual JLif e TANDLÄKARE G.
WIDFOND DROTTNLNGG.
1 GARANTI FÖR HÅLLBARHET.
MOTTAGNINGSTID 10-12, 6-7 RIKS 163.
TEL. 7 8 5 8.
* HILDUR ANDERSSONS Ä.
9 Ä OXTORGSGATAN, BUTIKEN.
4 1 SOLIDT: FÖRSÄKR.
FOND KR.
8 6 9, 0 0 0, 0 0 0 VINSTFOND » 165,000,000 POPULÄRT: VÄLSORTERADT LAGER AF FINASTE FRANSKA, ENGELSKA, TYSKA OCH SVENSKA ' PARFYMER, E A U DE COLOGNE OCH TVÅLAR KR.
4 8 0, 0 0 0, 0 0 0 BRAND UNDERVISNING I LINNESÖMNAD.
KARIN EGNÉR, NYBROGATAN 53, 4 TR. {S.
66603) FÖRSÄKRINGS FRU SOFLA LARSSON, JÖNKÖPING.
A K T I E B O L A G E T " ÖRTMIXTUR " FÖR MAGSJUKDOM.
HAR RÖNT EXEMPELLÖS FRAMGÅNG.
FLERA TU- SEN MÄNNISKOR VÄLSIGNA DEN.
REKOMMEN- DERAS AF LÄKARE OCH BARNMORSKOR.
PÄ EN SATS KOSTA 4: 40 PR SATS.
SÄNDES PÅ JÄRN- VÄG MOT EFTERKRAF, PÅ BÅTAR ENDAST DÅ DEN ÄR FÖRUT BETALD.
TJPPGIF DEN SORT, SOM ÖN- SKAS AF DE TRE SORTERNA.
ENDAST HEL SATS JAKOBSTORG SÄNDES.
N:R 1.
HELLÖSANDE FÖR KRONISK FÖRSTOPP- NING, MAGKATARR M.
M. BANKAKTIEBOLAGET N:R 2 HALFLÖSANDE FÖR MAGSYRA, KOLIK, GALLSTEN M.
M. STOCKHOLM — ÖFRE NORRLAND, N:R 3.
BINDANDE FÖR TARMKATARR, DIARRÉ M.
- — JÖNKÖPING I JANUARI 1899.
DROTTNINGGATAN 6.
Sofia Zarsson, Östra Storgatan 63, Jönköping.
F E N I X 4 1 NYA FÖRSÄKRINGAR 1 8 9 8 TANDLÄKAREN RO OÖFVERTRÄFFADE GENOM SIN TYSTA, LÄTTA D:R E R I K 0.
Å K E R L U N D Ä GÅNG SAMT VACKRA SÖMNAD OCH UTSTYRSEL.
HAR EFTER FLERÅRIGA STUDIER OCH PRAKTIK I NORNANS SYMASKINS-VERKSTAD, NORD-AMERIKAS FÖRENTA STATER ÖFVERTAGIT OCH BIRGER-JARLSGATAN 6, STOCKHOLM.
FORTSÄTTER TANDL.
CARL ROSANDERS PRAKTIK I N:R 36 MALMSKILNADSGATAN.
RÅDFRÅGNINGSTID 12-1.
JULPRESENTER!
VINSTGIFVANDE: 4 1 ÖKNING I VINSTFONDEN 1 8 9 8 Prospekt begäran.
D U F V Å 4 1 EROT-BNIAGG.
4 1 (ETABLERAD 1849) Rekvisitioner från 4 1 landsorten mot efterkraf.
33,000,000 MUTUAL LIFES LIFFÖRSÄKRINGSBREF ÄRO YTTERST LIBERALA OCH LÄMPA SIG UT- MÄRKT SOM SÄKERHET FÖR BORGENÄRER.
LÄRS A. ENEQUIST, 000300® 008® 9 0 9 9 0 0 0 8 8 0 » 9 » 9 9 » • 0 0 0 S 9 0 9 9 9 9 T I L L U T S T Y R S L A R.
DUKTYGER, HANDDUKAR, NÄSDUKAR, LAKANS- OCH ÖRNGÄTTSLÄRFTER HOLLANDS MADAPOLAM, LONGCLOTH, PIQUÉ.
MORGONROCKAR, VADATENASPETSAR OCH BRODERIER.
SIDENBLUSLIF, I.ÄGA, BESTÄMDA PRISER.
UNDERKJOLAR VADSTENABODEN BILLIGAST HOS HANNA Peterson &amp; C:o. BRÖDERNA SVENSSON &amp; Co, REGERINGSGATAN 1 6 HAMNGATAN 1 6.
(B) 0 « 0 S 0 0 S 0 0 0 0 8 T 9 9 9 9 9 9 9 0 1 9 9 9 9 9 1 9 0 9 9 9 9 9 T 9 9 9 9 9 VERKST.
{DUN 1899 — 7 — fört Gustaf Adolfs roll och den senare spelat den svenska drottningen Maria Eleonora.
Stycket, i hvil- Ket för öfrigt endast dilel tanter medverkade, lär ha ut- märkt sig för stor prakt och de lifliga folkscenerna ha ej gifvit de på sin tid beryktade » Meiningarnas » efter i åskådlighet och natursanning.
I H Y L I N &amp; C s | i § * * QKEPP, SOM MÖTAS I NATTEN. » Våra läsarinnor erinra sig tvifvelsutan den svåra ångbåtskolli- sion, som nyligen ägde rum utanför Draghällan vid Sundsvall, hvarvid tyske ångaren » Norrköping » sam- manstötte med finske ångaren » Falken », som så när borrats i sank af den förre.
En af våra tecknare har med ritstiftet framställt den svårt skadade ångaren sådan den tedde sig, efter att ha blifvil inbogserad till Sundsvalls hamnka] och länspumpad.
Å styrbords bog synes den väldiga läckan, hvilken sträcker sig från relingen oqh ända ned- till kölen.
E E K Ä N D T FÖRNÄMSTA MO- S KANDINAVIENS DEBLAD ÄR IDUNS MODETIDNING, som för helt år kostar endast 5 kr.
P r e n u m e r e r a på prof från det nya kvartalet 1 STOCKHOLMS FABRIKSAKTIEBOLAG
Hr L. utförde själf på ett ypper- ligt sätt Bachs d-moll-toccata och fuga, en orgelsonat af Capocci och preludium och toccata af Lachner.
Dessutom biträdde hr Zetterqvist med Beethovens vackra romans, fru Davida Afzelius med Rossinis Domine Deus och fru Lang med Hasselmanns harp- ballad.
Den gedigna och lyckade konserten afslöts med Händels aria i arrangement för sång, harpa, vio- lin och orgel, i hvilka samtliga de nämnda artisterna medverkade.
\:: \ T) EN UNGE PIANISTEN OCH KOMPOSITÖREN * - * LENNART LUNDBERG hade i måndags anordnat en » piano- och romansafton », vid hvilken endast hans egna kompositioner utfördes.
Visserligen befunnos ej dessa ännu vuxna, att ensamma bära upp aftonens stämning; men där funnos goda detaljer, som ställa i utsikt, att komponisten med vunnen mognad och fram- för allt — genom personlighetens genombrott — ökad o m e d e l b a r h e t framdeles bör kunna infria gifna löften.
Af de pianonummer, han nu utförde, sätta vi främst » Idyll » och » Legend », där ingifningen var mest okonstlad och äkta.
En enhetligare och därför star- kare verkan än de rena pianostyckena gjorde de små sångerna, som också stöddes af fru Möllers nobelt konstnärliga utförande.
» Dold förening » med sitt böl- jeglittrande ackompagnement och » Violoncell », 1 ill Ernst Josephsons bekanta dikt, där musiken verkligen bar något af » cellosträngens vemod » öfver sig, voro sär- skildt erkännansvärda.
Den talrika publiken visade sig varmt och välvilligt intresserad.
UTSTÄLLNINQSTVÅLAR: \ I Viol, Hyacinthe, Heliotrope, Syren m. fl.
j THEA-ROS-PARFYM M. fl.
i \ prisbelönta vid i8Q7 år \ I N T E C K N I N G S - G A R A N T I - A K T I E B OLA GS BRAND- o c h DYRKFRIA GULDMEDALJ j Försäljes i våra butiker samt kos alla finare Parfym 8 S e g e r l n g s e a t a n — " CeaterlAnest&amp;tan 16: A.
14 97.