Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I ovisshet, huruvida Kongl, Maj:t kan finna för godt att, under nu påstående Riksdag, till Rikets Ständer aflåta Dess Nådiga Proposition i förevarande än.ne, hafva Motionairerne, sorn genbm den skedda undersökningen anse tillförlitligen utredt vara, huru stort fog Jemtlands Rusthållare ega till klagan öfver ett med alla andra orter ojemförligt betungande rustningsbesvär, samt då någon lindring derutinnan ej kan vara att förhoppas, sorn följd hvarken af den i Kongl. Majlts Nådiga Skrifvelse antydda ali. manna åtgärd vid roteringen öfver hela Riket, dermed någon början ännu icke blifvit gjord, eller af den nu i Provincen pågående afvittring, enär de nyhemman, som derigenom möjligen uppkomma, icke förr, än efter erhållen odling och tilländalupne frihetsår, blifva i stånd att uti roteringsbördorne deltaga, ansett sig åligga att, i egenskap af ortens Riksdagsfullmägtige, ärendet inför Rikets Ständer framlägga, med hemställan, att Rikets Ständer, till beredande a£ en för Rusthållarne i högsta måtto billig och behöflig lindring i deras tryckta belägenhet, täcktes bifalk, antingen att Jemtlands Häst-Jägare-Esqvadion måtte varda reducerad till den styrka, som, med en till rustningen Stais-samtAllm.
Besv.ö,Oec.'Utsk.
Utl.N-.öy^é 33 rustningen i öfrige delar af Riket jemförlig grund, kan af de
Rustande skäligen anses böra underhållas, eller ock att Escadronen helt och hållet må indragas och de utskylder, som Rusthållarne framgent böra vidkännas i utbyte mot rustningen, till Staten besparas, i hvilket senare fall behofvet af Cavallen inom Provincen lämpligast kunde med värfvad Trupp ersättas; och hafva Motionairerne slutligen anhållit, att, i den händelse afslag skulle möta båda de af dem framställda alternativen, Rikets Höglofl.
Ständer behagade bevilja de rustande ett understöd i penningar från Stats Verket, svarande mot den minskning i rustningsskyldigheten, hvartill skäl kan finnas.
Hvad sålunda anmäldt och hemställdt blifvit hafva Utskotten tagit i behörigt öfvervägande, och då förhållandet med det indelta Cavalleriet i Jemtland svarar mot förhållandet med det indelta Infanteriet i samma Eandskap, samt Rusthållarne följaktligen icke mindre än Rotehållarne derstädes ärm i behof af lindring; så få Utskotten, under åberopande af hvad deras Betänkande, N‘o 73'j angående Roteringen i Jemtland omständligare innehåller, vördsamt föreslå: ‘Bih, till Rikt-St.
Prat. 1828 och I82g. 4 Sami. 9 Åfi. ig;e H
Stockholm den 6 October i8ag.
N.-o 75.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Oct, 1829- Utlåtande, i anledning af framställd erinran mot de Contract, som med åtskilige Rotar vid Jemtlands Fält-Jägare-Regeménte skola vara afslutade om underhållandet af Hästar i stället för Manskap.
Med hermad anledning af de Motioner, hvilka afRiksdagsfullmägtige Lars Olsson och An - Stats* samt Allm. Eesv.o, Oec.■ Utsi Uti.
N'o75. 3 5 ders Ersson från Jen.Ilands Län inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit väckte angående jemkning i roteriogen vid Jemtlands Fält-Jägare Regemente, samt
Rustningsskyidighetens lättande vid den inom samma Province förlagde Häst-Jägare-Escadron, har Riksdagsfullmägtigen från Norrbottens Län J. J. Rutberg, uti ett den r7 nästförflutne
December till det Hedervärda Ståndets Protocoll aflemnadt Memorial, som till Statssaint Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens
Utlåtande blifvit remitteradt, anmält, att, sedan Kongl.
Majit, med anledning af ett af Chefen för Jemtlands Fält-JägareRegemente afgifvet förslag till förändrad organisation af samma Regemente, såsom följd hvaraf detsamma skulle komma att utgöras af Artilleri, Fot-Jägare och Häst-Jägare, genom Nådig Skrifvelse den ig
December 1827, uppdragit åt Dess Befallningshafvande i Jemtland att, gemensamt med Regements-Chefen, höra Rotehållarne, huruvida 100 Rotar ville åtaga sig att i 30 år hålla en häst för hvarje Rote i stället för Jägare samt bestå utfodring under möten, mönstringar och marcher, har, enligt hvad Motionairen derjemte förmäler sig känna, sådane Contract jemväl blifvit afslutade och hästar till en stor del anskaffade; men då, enligt Motionairens öfvertygelse, den af Kongl. Maj:t sålunda vidtagna åtgärd in. nefattar ''rubbning i Roteringsverkets grun’’der, hvilka, utan Rikets Ständers bifall, ej 36 Stats-samtAllm. Besv.o.Oec-Utsk.
Uti- N:o7$. ”kunna förändras,” har Mutionairen ansett sig böra föreslå, att ifrågavarande åtgärd ’må af ”Rikets
Ständer ogillas samt det beslut fattas ”och hos Kongl. Maj:t i underdånighet an”mälas, att
Indelningsverkets grunder ej bö”ra undergå någon annan förändring, än den ”af Lars Olsson och Anders Ersson, i fråga otn ”Rotejemkningen inom Jemtland, i deras of”vanberörde Motion, begärda.”
Hvad sålunda yrkadt blifvit hafva Utskotten i öfvervägande tagit ; och som Riksdagsfullmägtigen Rutbergs anmärkning, mot den af Kongl. Maj:t
Nådigst vidtagna ofvanomförmälda åtgärd, endast på det sätt 29 §. 2 mom.
Riksdags ordningen föreskrifvre får framställas, samt en underdånig anmälan, att Indelningsverkets grunder ej böra undergå någon annan förändring, än den, sorn blifvit begärd af Riksdagsfullmägtige från Jemtland, är desto mera olämplig och öfverflödig, som 80 § Regeringsformen tydligen innehåller, att sådan förändring icke kan lillvägabringas utan Konungens och Rikets Ständers samfällda Beslut; alltså tillstyrka Utskotten, att Riksdagsfullmägtigen Rutbergs ifrågavarande Motion må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 6 October 1829, Stats'samt Allm, Besv-o Otc -Uts^-Mem.N-o^^.^^ AV 76.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 14 Oct. 1829.
Memorial, med förslag till undanrödjande af missförstånd vid tilldelandet af den utaf Rikets Högloft.
Ständer, med anledning af Utskottens Utlåtanden N:ris 23 och 59, beviljade belöning för införde förbättringar i väfnadskonsten.
Tin Stats- samt Allm.
Besvärs* och Oeconomie-Utskotten hafva Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet öfverlemnat Rikets Högloft, Ständers ExpeditionsUtskotts, under N:o 180, afgifna Memorial, deruti bemälde Utskott tillkännagifva, att, vid handläggning af förstbemälde Utskotts, af Rikets Högloft.
Ständer bifallna Betänkanden N:ris 23 och 59,angående beviljad belöning för FabriksIdkaren J- E. Ekenmark, dess Hustru och tvänne Systrar, för införda förbättringar i väfnadskonsten, förekommit, att, emot hvad ofvanåberopade Betänkanden innehålla, i afseende på de personer, sorn af ifrågavarande förmon skulle komma i åtnjutande, enligt erhållne uppgifter, Fabriks-Idkaren J. E. Ekenmark skall vara ogift, men dess Broder Gu - 38 Stats-samt Allm.
BIHANG TILL SAMTLIGE RIKS-STÅNDENS PROTOCOLL, VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM, ÅREN 1828 OCH 1829. ^Femtc Samiittöen, Utröra &fö?lningcu, innehållande Bevillnings- samt Allmänna Besvärs* och Oeconomie- m. fl.
Utskotts gemensamm a Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. pvwv/w/wwvw/vwvwwvwvywwvwv/w^ N:o i.
Utlåtande, i anledning af Herrar N. G. Donners och Carl Valleijs väckte Motioner om ändring af 4
Borgare - Ståndet har till Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten remitterat: 1:0 E11 af Herr JY. G. Donner väckt Motion, deri han anfört, huruledes stadgandet uti 4;de § af underrättelserna till TullTaxan af den 16 Mars 1826, ”det Svenskt Fartjg bör , för helfri tulls åtnjutande, vara försedt med Commerce-Collegii Fribrefj gällande för ett är f medförde den stora olägenhet för Wisby Stad och andre från Stockholm aflägsne orter, att deras handels - sjöfart, genom tidsutdrägt^ vid Fribrefs anskaffande från Commerce-Collegium, uppehälles i följande a:ne fall:
Då ett nybygdt Fartyg skall företaga första resan, roen nödgas, änskönt både last och fartyg vore färdiga att afgå, afbida postgången till och från Slockholm; 4 Bevilln. samt Occon.
Utsk. Utl.-de. N.o 1. b')
Då tillfälle oförmodadt yppas att begagna ett förut inrikes seglande Fartyg till utrikes sjöfart; i anseende hvartill, och då Fribref ej hunnit anskaffas, Tullkammaren i Wisby skall, med förra Tull-Styrelsens begifvande, tillåtit, att under tiden begagna Magistratens Certificat; men hvaremot anmärkningar skola blifvit gjorde emot Tullclareringar utan Fribref, och vederbörande, på den grund, ålagda ersätta skillnaden emellan helfri och ofri tull, att, ehuru Commerce-Collegii Kungörelser af den 4 Maij i S18 och den i5 Maij 1823 medgifva helfri tull för inkommande Fartyg på Magistratens certificat, under deras förpligtande, att inom a månader Fribrefvet anskaffa, sådant icke gällde för utgående Fartyg. i afseende på hvilka ordalydelsen i underrättelserna till Tull-Taxan borde bokstafligen tillämpas, och hade vid sådant förhållande, samt enär samma ändamål kunde vinnas, om Magistraterne i Städerne finge, efter enahanda grunder, som gälla för utgifvandet af Commerce-Collegii Fribref, utfärda dessa Fartygs Certificater, till likhet med hvad i Norrige skall ega rum, Herr Donner föreslagit; att, uti \ § af underrättelserna till Tull-Taxan, måtte införas den tillåtelse för begagnande af Magistratens Certificat, som, genom CommerceCollegii ofyannämnde
Kungörelser blifvit Bevilln. saint Oecon.
Utsk. inkommande Fartyg efterlåten, samt att ett lika medgifvande måtte jemväl för utgående Fartyg deruti införas; Xo Ett med förenämnde mål gemenskap egande, men ensamt till OeconomieUtskottet från Vällofl.
Borgare-Ståndet remitteradt Memorial af Herr Carl Valleij* hvilken, i anseende till framställde olägenheterne deraf, att ofvanomförmäldte
Fribref borde ovilkorligen förnyas efter hvarje års förlopp, föreslagit den förändring i stadgandet derom, att Fribrefvet, liksom Turkiska och öfriga Skepps-Documenler, måtte, vid Fartygets återkomst i Svensk hamn, blifva vid inclareringen gällande, om resan ock fortfarit öfver året huru länge som helst.
Utskotten, som insett de för Sjöfarten flerfaldiga olägenheterne af nu gällande stadganden, att Fribref för Fartyg till utrikes resa endast i Stockholm ifrån Kongl. Commerce-Collegium kunna erhållas, och att sådane Fribref icke äro gällande vid inclareringen, utan måste förifras, om resan fortfarit öfver ett år, finna äfven obilligheten deraf, att, då medgifvet är, att ett Fartyg, hvars Fribref, såsom öfver ett år gammalt, vid hemkomsten är utlupet, må tillgodonjuta helfri Tullclarering, emot företeende af Magistratens Certificat och borgens presterande för nytt Fribrefs an» 6 Bevilln. samt Oecon.
Utsk. skaffande, en sadan förmon likväl icke är förunnad Fartyg, som afgå till utrikes ort, oansedt det ofta blifver en omöjlighet för Skeppsredare att förse sig med ett sådant Fribref, utan att till sin skada uppehålla Fartyget flere veckor.
Denna senare omständigheten tro likväl Utskotten lämpligen och snarast, utan rubbning i nu gällande föreskrifter, kunna afhjelpas, medelst följande tillägg vid 4 § af underrättelserna till Tull-Taxan: Intilldess Kongl. Majit annorlunda, om
Fribrefs anskaffande och tiden för deras gällande kraft, täckes i Nåder förordna, komma Kongl. CommerceCollegii Kungörelser den 4 Maji iS18 och den i 5 Maji 1823 att tjena till efterrättelse; dock, att hvad stadgadt är 0111 tilländalupet
Fribref för ett ifrån utrikes ort hemkommet Fartyg, äfven skall gälla vid Fartygets utgående ; Men för att vinna de af behofvet lika mycket påkallade rättelser uti Stadganderne angående Utrikes Sjöfarten, hvarigenom
Fribrefven utan ökad kostnad och tidsutdrägt må kunna erhållas och icke oftare behöfva förnyas, än ae trafiquerandes egen säkerhet det fordrar, anse Utskotten sig böra tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer, att i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, Sevillu, samt Oecön.
JJtl.de N.o ?. 7 anhålla om sådane, lill hillig lättnad för handeln och sjöfarten, förändrade föreskrifter: Att Fribref, eller hvilken handling Kongl.
Maj:t täckes autoriserä såsom gällande lill certificeiande af Svenska Nationaliteten, må, efter behofvet, vara att tillgå i alla Stapelstäder, och att deras förnyande icke oftare föreskrilves, än nödvändigheten sådant oundgängligen fordrar; Hvilket dock Rikets Höglofl.
Ständers ytterligare pröfning vördsamt underställes.
Mars 1829* På Höglofl.
Bevillnings-Utskotlets vägnar:
Ridd. o. Adelns Pä Högv.
Preste-Ståndets
Led amSters vägnar : Ledamöters vägnar : A.
Leyonhufvud.
Uddo Widén.
På Hcderv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar :
Erik Paulsson.
Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets vägnar:
Ridd. o. Adelns På Högv. Prcste-Ståndets Ledamöters vägnar:
Arv. Arv:son Posse.
På Hcderv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar:
Aer. J. Hiessleiter.
Lagergrén.
8 Bevilln■ samt Oecon.
Vtl.-de N.o 2.
Utlåtande, angående Herr Friherre E. v. Saltzcis
Motioner om förbud emot införsel af, eller Tull å Utländsk Tvål, Ull och Ost.
Ridderskapet och Adeln hafva till Bevillnings-Utskottets handläggning blifvit remitterade 2:ne Motioner af Herr Friherre Edvard v. Saltza, uti hvilka blifvit yrkadt: 1:0 att utländsa tvålsorter antingen måtte till införsel i Riket förbjudas eller ock beläggas med 8 sk.
Tull per Skålpund och: 2:0 att då, änskönt resultatet af IOO års möda 00I1 kostnad på Schäferierne motsvarat önskningen, den inhemska
Ullen likväl saknade afsättning till antagligt pris af den orsak, att Utländsk Ull finge emot låg Tull införas; den utländska Ullen alltså måtte beläggas med 12 sk* Tull på hvarje Skålpund; i sammanhang hvarmed, och då ett lika förhållande ansetts ega rum i afseende på tillverkningen och afsättningen af Svensk
Ost, Motionairen äfven begärt denna varas förbjudande till införsel eller ock en Tullafgifts bestämmande derå till Fyra Riksdaler B:co per Lispund; yarandes jemväl inom Heder - Bevilln. samt Oecon.
Utsk. dervärda Bonde-Ståndet af Olof Olofsson från Östergöthland, uti en till Bevillningsutskottet öfverlemnad Motion, jemte flere Ledamöter, yrkanden gjorde, det
Ull uppå samma skäl, som Herr Friherre Saltza på ofvannämnde sätt anfört, måtte till införsel förbjudas.
Sedan förberörde Motioner, i de delar som innefatta framställningar om förbud mot införsel af de deruti omnämnde varor, genom Bevillnings-Utskottets åtgärd äfven blifvit föremål för Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets öfverläggningar; — meddelas derom vördsamt följande utlåtande :
Hvad först beträffar det gjorda förslaget i afseende på Utländsk Tvål; så hafva Utskotten kännedom derom, att hvarken Tvål eller, såsom Motionairen förmenat, Grönsåpa äro till införsel förbudne, samt anse icke någon anledning vara för händen att sådant förbud för framtiden tillstyrka; och vill för öfrigt Bevillningsutskottet uti dess förslag till Tull-Taxan noga iakttaga j hvad Tull derå må kunna erfordras.
Till utredande dernäst af frågan om Utländsk Ull, hafva Utskotten inhemtat Bih, till R.
Brot. 1828 och 1829. 5 Sami. a Afd■ 2 10 B evilla, samt Oecon.
Ut sk. tillförlitlige uppgifter i ämnet, som upplysa, alt minst en million Skålpund Ull årligen hit i landet införas, såsom fyllnad i det behof af denna vara, som erfordras, ej mindre för Svenska Fabrikerne, utan måhända i högre grad för husväfnaden af yllevaror; och anse Utskotten detta förhållande bevisa att Svenska Schäferierne ännu icke hunnit den höjd, att productionen af Svensk Ull motsvarade Fabrikernes, Handtverkeriernes och husväfnadernes behof, hvilkas undergräfvande således i mer eller mindre mon skulle genom det yrkade förbudet beredas; hvadan alltså Utskotten funnit merberörde förbud desto mindre lämpligt, som i slikt fall varan skulle, liksom många andra förbudna artiklar, i oloflig väg, eller genom Lurendrägeri, till Landet insmygas; men frågan om förhöjd Tull å denna vara skall, vid Tull-Taxans utarbetande, af Bevillnings-Utskoltet tagas i behörigt öfvervägande.
Hvad slutligen beträffar Motionen angående Utländsk Ost, hafva Utskotten ansett icke någon anledning vara för handen till förbud emot denna artikels införande j enär behofvet deraf icke eller af Landets egna tillgångar kan fyllas, utur hvilket skäl, Ost äfven alltid varit till införsel emot Bevilln. samt Oecon.
Tull tillåten; viljandes Bevillnings-Utskot tet äfven i detta fall lämpa Tullbeloppet efter rätta förhållandet och Svenska producentens behof af beskydd.
Ständers vidare bepröfvande vördsamt underställdt.
Stockholm den 6 Mars 1829. STOCKHOLM, P. A. Norstedt &
Söner, 1829.
Bevillnsomt Allm. Beh.o.Oec.'
Bet• 2V:o 3, i N:0 3.
Ankom lill Exp,-Utsk. d. 2 Maji 1829. * Betänkande öfver Motioner af Herr \ Rosenqvist, Fredrik Leonhard, med ^ flere, angående beskattning å Caracterer utan motsvarande Embete och Tjenst. t rSn Högloft.
Ridderskapet och Adeln har remiss lill Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oecon o mie-Utsk otten blifvit meddelad å. ett af Herr Rosenqvist inlemnadt Memorial, hvaruti, med framställning, huruledes så kallade Caractérs-Fulimagter, utan motsvarande Embete och Tjenst, skulle innefatta obillighet och orättvisa, samt genom den högfärd och luxe, som genom dem underhålles, skadligt inverka på Samhället, Herr Rosenqvist, till undanrödjande af sådane befarade menliga följder, föreslagit, dels att Rikets Höglofl.
Ständer mätte i underdånighet till Kongl. Majit hemställa detta granlaga ämne, med anhållan, att utfärdandet af Titel- och Caractérs-Fulimagter kunde hädanefter upphöra, och dels att, derest Motionen härutinnan ej skulle af Rikets Höglofl, Ständer Bih, till Riks. St.
Prot. 1828 ock 1829- 5 Sami. 2 Afi. 2 :a H:t. 1 2 jBevillm-samt Allm. Besv.ö.Oec.-Utsk.Bet.
N:o §. understödjas, bifall åtminstone måtte lemnäs till den grundsatts, att en hvar, som genom Caractérs-Pullmagt, med eller utan befordringsrätt, förskaffat sig Titel på annat Embete eller Tjensr, än han bekläder, bör derföre erlägga till Staten en årlig Bevillnings-afgift, hvars belopp Herr Rosenqvist föreslagit till hälften af valeuren å det stämplade Papper, hvarmed Fullmagten är försedd, % Derjemte har Bevillnings-Utskottet fått ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet emottaga remiss å en Motion af Anders Andersson från Östergöthlands
Dan, sorn likaledes ansett
Be* villning böra utgå afCaractére utöfver innehafvande Embete och Tjenst, samt derföre framställt den mening, att hvarje medborgare, hvilken nu är eller framdeles varder benådad med Fullmagt på högre värdighet, än han i sin tjenst bekläder, borde i Landets Utskylder till Statens behof deltaga med en skatt, svarande emot hälften af Lönen vid det Embete, hvarå Fullmagten lyder, och, i likartad syftning till ett så beskaffadt beskattningSsätt, har äfven Casper Wijkman från Upsala Län, i sammanhang med sin hos Hedervärda Bonde-Ståndet ingifne, och derifrån till Bevillnings-Utskottet remitterade Motion om Capitations- eller Skydds-afgiftens uteslutande, ansett densamma kunna ersättas genom Bevillning, bland annat, å Caractérer ut» öfver innevarande tjenst.
Bevilln-- samt Allm, Besv,o.OecVtsk, Bet, N.o 3. 3 Herr Rosenqvists Memorial, i den del det Ssyftar underdånig framställning, ali CaractérsFullmagter ej vidare måtte utfärdas, har varit föremål för Allmänna Besvärs och Oeconomie* Utskottets behandling; men ehuru Utskottet inser, att Caractérs-Fullmagter, utan åtföljande Tjenst eller Embete, någon gång kunna förorsaka missförhållande, och att deraf uppkomna anledningar till ett öfverflödigt lefnadssätt förtjena uppmärksamhet, samt Utskottet således, för sin del, medgifver, att dylika Fullmagter så mycket hellre böra högst sparsamt utdelas, som ett motsatt förhållande utan tvifvel leder till menliga följder; likväl och som Caractérs-Fullmagter, med urskiljning och måtta beviljade^' såsom vedermälen af Konungens Nådiga välbehag eller af Förmåns serskilda uppmärksamhet, innefatta en utmärkelse af den sanna förtjensten och ett bevis derpå, att den bordt, om utväg dertill funnits, verkligen belönas; sa anser Utskottet sig, vid sädant förhållande, icke kunna biträda Motionairens hem." ställan om underdånig framställning i detta ämne till Kongl. Majit, I fråga om serskild Bevillning å Innehafvare af sådane Caractérs-Fullmagter, har Herr Rosenqvists Motion, i förening med de utaf tvänne Ledamöter af Hedervärda BondeStåndet afgifne, ofvanomförmäldte förslag, kom< mit i öfvervägande hos Bevillnings-Utskottet; och som Caractérs-Fullmagter, ehvad de i Nåder 4 Bevilln-saint Allm.
Besv.o,QecrlJtsk.
Bet.N‘,o 3. tilldelas af Konungen, eller utfärdas af de PuJalike Embetsverk, hvilka ega att vissa sådana Fullmagter meddela, alltid hafva för ändamål, att belöna och uppmuntra långvarig och tro* gen tjenst eller andra nitiska och gagneliga bemödanden för Fäderneslandet, samt desse Fullmagter, hvilka således ej böra anses annorlunda, än såsom vedermälen af välbehag och uppmärksamhet för verkliga förtjenster, skulle, om de med ifrågasatt bevillning belädes, tillskynda åt dem, hvilka de äro ämnade att vedergälla och hugna, en årlig tunga och besvär, som kännbart, i mon af hvars och ens tillgångar, beredde den mera förmugne ett uteslutande tillfälle, att emottaga hvad den mindre bemedlade vore nödsakad att sig undanbedja, samt härtill ock kommer, att denna af Motionairerna anvista inkomstkälla, sorn, under den åsigt Utskottet om Caractérs Fullmagter nu yttrat, minst synes vara värdig en Stat med inskränktare tillfällen till andra mera båtande utmärkelser åt förtjensten, icke eller skulle, såsom beskattnings, grund kunna, utan orättvisa, begagnas emot dem, hvilka hittills, på en tid, då Bevillningsskyldighet för Caractérs-Fullmagternes innehafvare ej egt rum, sådane Fullmagter emottagit; hvaraf vidare det missförhållande uppsiode, att ibland flere personer med Caractérer utöfver innehafvande Embete och Tjenst, den ene finge för sin Fullmagt vidkännas Bevillning, under det att den andre vore derifrån fri; alltså har, i betraktande af alla dessa anförda omständigheter, Eevilln.‘ samt Allni' Besv.o.Oec.-Utsk. Eet,N'o 3.
5 Bevillnings-ZJtskottet icke ansett sig kunna understödja Motionerne derutinnan, att för Fullmagt ä Caractére annan Bevillning nu till erläggande fasställes, än den9 som, genom Stämplade Pappers-af giften, enligt Chartte Sigillatre Förordningen, möjligtvis kan komma att utgå.
TJnJer bifogande af en Uedamots inora Bevillnings-Utskottet i ämnet afgifne Reservation varder sådant allt till Rikets Höglofl, Ständers bepröfvande vördsamt öfverlemnadt.
Reservation af Herr Kyrkoherden Lyth: ”1 afseende på föreslagen Bevillning å Titlar och Caractérs - FuIImagter har jag reserverat mig emot Utskottets beslut, icke der-' före som skulle jag velat understödja deras exalterade anspråk, hvilka föreslagit halfva lönens eller halfva Charlas-beloppets årliga ut« görande i Bevillning.
An mindre har jag kunnat åsyfta något slags inskränkning i Kongl. 6 Bevillnr samt Allm, Besv.o.Oec..Utsk, Bet, N.-o 3« Maj:ts Huga rätt att med sådan uppmuntran oell utmärkelse bugna den af tide och omständigheter vanlottade förtjenst, som härigenom erhulle en Nådig försäkran om framtida åtanka till redbarare belöning.
— Jag har endast trott, att en Bevillning, om t. ex. i Procent af den verkliga tjenstensjsammanräknade inkomst, skulle utan obillighet kunna påföras Caracteriserade och Titulerade Svenske Medborgare, hvilka, der de skulle befinnas till den grad utarmade, att de saknade förmåga till dennas erläggande, säkerligen också blefve af en mild och rättvis Konung annorlunda än med en Titel belönade; jag har trott, att denna inkomstkälla icke borde försmås och tillstoppas, och jag har ändtligen trott, att Konungens Höga Namn ej borde i dessa eller dylika frågor missbrukas.” STOCKHOLM, tryckt i Maksuaxdska Boktryckeriet, 1829- I ■ l BeviUn.-s:t Allin'.
Besv.o.
OecrUtsk.Mem.N:o4, 1 N:0 4.
Antom lill Exp.AJtsk. d. 11 Maji 1829.
Memorial, angående anmärkning emot det, i anledning af Herrar Donners oqh Valleys Motioner om ändring af 4:de §. i underrättelserna till 1826 års Tull-Taxa, afgifne Utlåtande.
Oenorn återrerniss hafva Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie-Utskotten erhållit del af Herr Presidenten Poppii anförande, hos Högvördige Preste-Ståndet, emot förenade Utskottens Utlåtande N.o x, hvaruti, med anledning af Herrar Bonners och Valleys Motioner, Utskotten, i fråga om Fribrefs utfärdande för Svenska Fartyg, föreslå dels ett i nyssnämde Utlåtande intaget tilllägg vid 4 §. af underrättelserna till TullTaxan, och dels en underdånig anhållan hos Kongl. Majit; och innehåller berörde anförande hufvudsakligen framställning derom, att de föreslagna åtgärdeme varit mindre nödige, då Motionairerne egt en genare väg att vända sig till Fegeringen, och de nu Bih, till Rikt' St.
Proa 1823 och l82<> 5 Sami. 2 Afd, 3;e H:t. 1 a Bcvillns.t Allm. Besv.ö.
Oec. •
N".o 4. gällande, på goda skal, tillkomne stadganden om Fribref dessutom icke skola medföra några egentliga olägenheter.