Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Penningevärde.
Tunni. o. kappl.
Kongl. Maj:t och Kronan tillhörige och till
Dess disposition indragna:
Finnas icke.
Boställens, kyrkors, läroverk s och fromma stiftelsers 1856 76,275 17,543: 25.
Se texten.
1857 52,410 11.954: 28. 1858 58,065 13,354: 50. 1859 66,210 15,228: 28. 1860 54,850 12,615: 50.
Häradsallmänningar:
Sockneallmänningar:
Ekeplanteringar:
Mull bärsplanteringar:
Andra skogsplanteringar:
Flygsandsfält 3,294: 23. 1856 42,432 2,678: 85. 1857 66,803 5,057: 85. 1858 26,890 2,537: 70. 1859 23,148 2,399: 35. 1860 28,918 3,042: 16.
Christianstads län. labb.
N:is 5 och 6. 25 Tat». M:« 5.
DÖDADE ROFDJUR. i.
Är. 3. G. 7. Mårdar, I Hillrar Vargar, i Hafvar, j oell | Hermeliner.
Skjälar. 10. Örnar. 11.
Hökar, Ugglor och Ufvar. 12. 13. oell utbetald Glader. | belöningR:dr Rimt. | 1856.. 185 185 185 186 Summa 1856—1860 150 172 175 174 187 858 19 12 99 84 76 69 85 9 10 1 120: 37 133: S 158: 99 178: 1 104: 99 26 413 25 695: 39 Tab. IV:« 6. AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR. i. o Ar. 1856 185 185 185 186 Summa 1856 —1860 Nöt kreatur.
Gäss. Ankor.
Kalkoner. 10.
Höns. 12.
Skadan beräknad i penningevärde.
5 I 154 6 I 152 4 j 151 5 150 4 | 149 24 756 19 57 71 51 33 71 283 14 10 174 152 177 211 263 3,365 977 3 365 Landsh.-Emb. uti Christianstads län and. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Tab. N:o 7. Christianstads län.
Tab. N:o 7. BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 2. 3. 1. 5. 6. 7. 8 1 2. 3. 14. 5. 6. 7. 8.
Bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar.
v Mästare, arbetare Och £are‘ , biträden af alla slag.
Öfver 15 o : års ålder.
Under 15 års ålder. 9. | 10.1 11. j 12.1 13.1 14. j 9. 1 10.' 11. | 12. | 15.
Dera biträden af c p CD P-i I städerna.
Deras biträden af ! > ' o- ss i CD > SS Alunbruk Bagare Bleckslagare Bokbindare Boktryckerier Borstbindare Bryggerier Bränneriet större ?Se texten D:o , mindrejtab.Litt.F. Bränviusdestillering Bundtmakare Byggmästare Färgerier Garfverier Glasmästare Guldsmeder Gördelmakare Handskmakare Hattmakare Instrumentmakeri Kakelugnsmakare Kalkstensbrott Kardmakare Kiselstensbrott Klockgjutare Klädesfabriker Kopparhammare Kopparslagare Krukmakare Krutbruk Limkokare Ljusstöpare Mechanici Murare Målare Nålmakare Orgelbyggare Pappersbruk Qvarnbyggare Qvarnstensbrott Repslagare Sadelmakare Skomakare Skräddare Slagtare Smeder Snickare Snörmakare Sockerbagare Spinnerier Stenhuggare Svarfvare Sämskmakerier Tegelbruk Tenngjutare Timmermän Tunnbindare Urmakare Vad malsstampar Vagnmakare 25 27 1 31 11 70 25 25 43 52 16 1 30 11 36 4 13 89 1 106 74 Summa 126 116 2 446 74| 14,! ll| 15 13 2) 51 12 11 28 1 28 24 5 1 23 12 11 71 116 lil 59 11 13 20 161 14 1 3 22 2 12 2 7 32 51 47 16 48 21 10 38 15 6 127 222 1 125 59 7: 11 2: 7 3 4 6 7 11 2 7 1 3 3 10 14 12 12 1 80 183 2 143 40 12 4 16 7 1 6 13 20 5 7 23 5 9 7 12 10 21 7 36 16 4: 13 38 33 17 22 1 4 7 5 10 39 118 28 V 1 2 19 202 274: 12 278 152 18 4 28 5j 2| 554 129 222] 77] 603| 473| 24ö| 175] 339] 15,1,242 Christianstads län.
N:is 8 och 9. 27 Tab. N:o 8. ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. j Längd i mil
K o s t n a ler för > ^3 gL Antal utgångne hästar af hvarje slag af motstående vägar rn "L w g P ^ Hj Pj e-t- CD ° Sa P S- Vj CO Ms £3 P g: CO Ma rauanaaae nya vägar förbättrade vägar CO ^ S.aq o P:
Pj CO ndelade, skjuts- Dner för- e vägar Ma tJ ä.vS ^ CR ö
Qj p P ST ^ S" ^ ® CO amlagde betydligt )ättrade ragar P Ma CO P e+- CO P p CO P M Ma CO t** 03 o B | p
Ma M- P e+- 03 B p CD P n Ma CD 03 o § CS. CO Ma •s rr, 05 gL M p co’ f*- M ■et o !
S-S- ?T- W- M- O för gäst veri-, 1 och res skjut; vid periodens slut. under perioden.
CO Pj Sj CD 0 g- P CO pj CD CD c co. i d. pJ " P oq O 03 1 1 . poCJC} 7 !r:r; Allmänna landsvägar B:dr R:mt.
R:dr 52,407 R:mt. 48,254 29 1856 1,715 63,497 Häradsvägar 7frR^W 10» ^ Af 892 2,446 4 1857 1,495 61,295 Socknevägar 126 jV i 141 8,100 — 1858 1,551 32,032 I städer 3 1859 1,005 33,179
Med införd skjutsentreprenad 5 1860 6,630 34,339 Tab.
IV:« 9.
SJÖFART och HANDEL.
Fartyg och båtar begagnade
Minut handlare.
Gross handlare. idkande enligt § 3 qvinnor j med inbåde gross-mom.
1 af enligt 4 §j och utoch minut- Handels- Handels- lim dska handel, ordningen, ordningen, varor. med landt manna varor. till utrikes sjöfart. till inrikes sjöfart. med egna tillverkningar.
Besätt ning.
Antal. 557,25 270 301 116 Landsbygden Städerna 189,92 827,25 116 Summa 28 Tab. N:o 10.
Tab. Bf:o 10 A. HEMMAN och JORDLÄGENHETER m. m.
Å LANDSBYGDEN ÅR 1860. 1. 2- 3. 1 4. : 5. ! 6. 7. 8.
Antal Uppskatt- Hemman och jordlägenheter af alla slag efter olika natur, enligt nya jordeboksordningen.
Mantal. tö P-> & o pr » B o h( B. «rt- cr1 P O af i B* g" 3 värde sista året.
Förmedladt. r* s cr? 03 1 •3 cr? o <rt- f? ¥ R:dr R:mt.
Krono-egendomar.
Kungs- och kungsladugårdar Hemman 48A m 23 Otti f 48* 3H 205^4-^ 7 11 397 Boställen 47 Jordlägenheter Fiskerier 318 8 Verk och inrättningar — — 37* Under enskild disposition.
Hemman Jordlägenheter Fiskerier KQl04 269 2 1 JOTTTTTfrfTT
Tf 309 N 752 741 Verk och inrättningar — -—- 53 Skatte-egemlomar.
| Boställen 2 1 Säterier lÅMr 16-Mr 122 23,097,910 Hemman Ifff 1.878HHWH» 9,536 Jordlägenheter Fiskerier 203 175 443* Verk och inrättningar i — Frälse-egendoinar.
Boställen Säteriladugårdar 3 209H 642* 721 mm 3 178J* 3 177 Insockne hemman Utsockne hemman Jordlägenheter 505f&* 614JHJ 1,815 3,565 633 25 Verk och inrättningar A samtlige slagen af egendomar finnas u 5,217 537 257* 1 Summa 2.995A 15,943 5,217 537 3,027 23,097,910 Christianstads län.
N:is 10 och IL 29 Tab. N:o 10 B. JORDOMRÅDE och EGENDOMAR 1 STÄDERNA AR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Tomter, jordar oell lägenheter af alla slag i hvarje stad.
Antal CD >'• ö CT5 C* CD GG s ° p CO? 3
Hus och tomter.
Summa uppskatt- ningsvärde.
Tunnlar) d.
Christianstad med derunder lydande Näsby och Nosaby byar... ■196 6 2,731* 680 342* 3,754 3,097,790 Cimbrishamn 133 5 35(
Vi 326* 676* 3* 448,651 31,276 479,927 Engelholm 127 2 — 633 586,174 79,526 665,700 Summa 456 13 668J* 5,063* 31 1,034,825 110,802 4.243,417 Tab. \:o 11.
Arfvoden Hela be- Ar.
Sökta Skiftade mantal.
Skiftade ägor upptagne i qvadratref. mätare och gode män räknade 1 utgifts- ! autal.
Oförmed- Pörmedlade.
R:dr R:mt. 1856 114 36 42i 18,989 19,980 11,922 44,060 1857 120 20 69* 35,649 28,401 14,201 38,102 1858 91 24 25* 11,793 19,448 8,181 34,255 1859 122 21 42* 20,992 23,031 17,906 36,279 1860 128 40 40* 23,739 19,549 16,145 48,738 Summa 1856—60 575 141 220* 111,162 110,409 (»,355 201,434 Anmärkn.
Utom ofvan antecknade laga skiften hafva förordnanden utfärdats till diverse andra landtmäteriförrättningar, nemi. år 1856: 118; 1857: 96; 1858: 116; 1859: 82 och 1860: 63, eller tillsammans 475.
Några sådana uppgifter sorn de, hvilka omförmälas i 10 och 11 kolumnerne, har Provins-Landtmäterikontoret icke ansett sig böra aflemna, af det skäl, att berörde uppgifter skulle blifva ofullständiga och högst missledande, emedan dels uppgift om många förrättningar, som blifvit fastställda, icke till kontoret inkommit, dels gode mäns arfvodesräkningar ofta icke blifva konceptakterne bilagde, dels ock åtskilliga utgifter i och för skiften icke blifva i koncepthandlingarne synliga. Landsli.-Emb. ali Christianstads län und. ber. för åren 1856—1860.
5 Tab. Nso 12.
SPARBANKER. 03 O 1. 2. 3. 4. 5. 6.
I 7. 1 8. 9. | 10. 11. | 12. 13. 14.
Antal del- egare Hela kapital- tillgången Öfver- skott eller besparing öfver del- egarnes andel
Af delegar ne insatt belopp.
R:dr Rant. uttaget belopp.
R:dr Rant. vid periodens slut. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. 1856.
| 1857. 1858. 1859. 1860.
Christianstads, stiftad 1826 Cimbrishamns, stiftad 1853 Vestra Göinge, stiftad 1840 Ostra Göinge, stiftad 1854 Båstads, stiftad 1859 Norra oeh Södra Asbo, stiftad 1860 Ströfvelstorps, stiftad 1853 Gerds och Albo, stiftad 1860 Summa 7,258 499 1,947 1,403 183 388 421 1.573,818,88 97,026 473,461,20 213,514 11,051 47,631,45 40,392 54.941,71 3,761 32,659,15 7,115 129 427,80 1,360 192,756,37 22.371 76,330,60 37,973 14,209 184,423,15 15,442 73,953,12 41,209 6,216 121,163,43 6,330 34,907,83 17,189 4,007 183,304.53 13,844 69,070,68 47,885 3,269 6,564 166,732.02 38,075 68,183,80 40,353 9,763 48,878.08 9,186 165,976,4 2 5,946 42,166,62 9,405 4,488 152,679,16 3,459 44,086 10,767 2,815 334,331,38 13,855 70,103,22 35,459 8,223 212.102,17 23,193 40,306,25 23,504 4,637 283.480,55 13,896 78,496,03 32,412 1,981 4,744 12,099 2,456,894,53 100,393,66 343,639,97 321,243,27 183,596,76 324 937,21 381,170,90 227,982,04 213,806 16 461,971,60 303,742,4 2 415,009,58 Anmärkning: Som Gerds och Albo häraders sparbank stiftades först i Oktober månad 1860, så hann den under perioden icke till någon verksamhet.
Tab. N:o 13. FATTIGVÅRD. Är. 2. 3.
I Fattigvården 5. 6. 9. 10. 11. 12.
I 13.
Antal fattighjon, som erhållit full försörjning.
Äldre personer vårdade i fattig- i på annat hus. sätt.
Barn vårdade i och utom fattighus. m. | q.
I 14. ! 15. j 16.
S:a. 17. 18. 19. 20. 21. | 22. 23.
Fattigvården inkomster.
I .CD Eli 3* ►ti ö-S? -fl • P.OQ co ps <3 '05 ^ 3. § Ä. <r+- c-tPS CO Ersättning 5 m g t' cö P Summa. R:dr Runt.
Samtliga utgifter i och för fattigförsörjningen.
R:dr R:mt. 1856. 1857. 1858. 1859 1860 136 136 136 137 137 12 : 77 12 ; 77 12 77 11 11 80 81 108 256 506 631 498 466 1,112 1,353 2,465 919 112 252 492 630 460 467 1,064 1,349 2,413 899 112 241 : 482 6511488 , 492 1,082:1,384 2,466 898 112 . 243 j 473 . 619 I 460 496 * 1,045 1,358. 2,403 913 119 238 479 643 476 490 1,074:1,371 2,445 | 925 1,480: 2,399 1.463 2,362 1,458 2,356 1.464 2,377 1,477 2,402 18,298 22,181 24,773 22,870 24,673 27.463 32,620 34,892 38,757 38,174 64.262 64,236 57,207 50,002 50,291 1,464 1,608 1,910 1,674 1,913 304 543 376 581 586 111,791 121,188 119,158 113,884 115,637 105,697 108,472 108,424 104,684 106,543 Anmärkning:
Denna uppgift är sammandragen efter uppgifterne från de särskilda fattigvårdssamhällena, men som fattigvårdsstyrelsen i Christianstad icke kunnat meddela uppgift å samtlige utgif terne i och för fattigvården derstädes, af orsak att dessa i räkenskaperne äro sammanblandade med utgifter för pensioner, stipendier m. m., hvilka, ehuru kapitalerne, deraf de utgå, stå under fattigvårdsstyrelsens förvaltning, icke egentligen tillhöra fattigvården, så utvisa de i kolumnen 23 upptagne summor icke rätta beloppen af de utgifter, som för hvartdera af periodens år i och för fattigförsörjningen i länet utgått.
Antagligen hafva dessa utgifter i medeltal per år uppgått till omkring 12,000 Riksdaler.
P. A. NOBSTEDT (St SÖNER.
Niis 12 och 13.
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK. ti) Kongl. Majits Befallningshafvandes femårsberättelser.
% Mjd.
LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI MALMÖHUS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1850-1860. 1.
Länets indelning oell naturbeskaffenhet i allmänliet.
XTnder ifrågavarande qvinqvennium har någon förändring af Malmöhus läns gränser ej ägt rum.
Ej heller kan rörande länets areal någon tillförlitligare underrättelse för närvarande erhållas, än hvad som derom linnes omnämndt i § 1 af sist afgifna femårsberättelsen.
Länets administrativa indelning i kyrkligt, judicielt, kameralt m. fl. hänseenden har ej heller under sist förflutna fem åren undergått förändring i vidare mån, än att Görslöfs vattenqvarn, som i kyrkligt afseende tillhör Kyrkoby socken i Bara härad, enligt Kongl. Kammar Kollegii Utslag den 10 Oktober 1859, blifvit äfven i borgerligt hänseende dit hänförd, ehuru belägen i Oxie härad; att hemmanen N:o 20 f mantal och N:o 21 1 mantal Lilla Svedala, hvilka i så väl äldre som nyare jordeböcker hänföras till Kerrstorps socken af Oxie härad, men i kyrkligt hänseende räknas till Stora Svedala socken i Wemmenhögs härad, på grund af Kongl. Kammar Kollegii Utslag den 22 Mars 1858 skola hädanefter äfven i borgerligt hänseende räknas till Stora Svedala socken; att Helsingborgs pastorat, bestående af Helsingborgs stads- och landtförsamlingar samt Wällufs och Raus socknar, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 12 Januari 1856, blifvit fördeladt i två regala pastorat, så att stads- och landtförsamlingarne utgöra ett, samt Wällufs och Raus socknar tillsammans ett pastorat; samt att Ausås och Ströfvelstorps församlingar, af hvilka den sistnämnda till en del är belägen i Malmöhus län, jemlikt Kongl. Brefvet den 10 September 1858, blifvit skiljda, så att de nu mera hvardera utgöra ett särskildt regalt pastorat.
Kjells-Nöbbelöfs socken har blifvit förlagd från Rönnebergs till Onsjö kontrakt. Landsh.-Emb. uti Malmöhus län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Malmöhus län.
Af Kongl. Topografiska Korpsens karta öfver provinsen
Skåne hafva hittills endast tre blad utkommit, upptagande vestligaste delen af Malmöhus län jemte angränsande del af Christianstads län.
Adjunkten Doktor N. P. Angelin i Lund har med understöd af Kongl.
Hushållnings-sällskapet i länet utgifvit en geologisk karta öfver Skåne.
Hvad för öfrigt angår länets indelning och qvarstående administrativa oregelbundenheter samt dess naturbeskaffenhet i allmänhet, hänvisas till Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förut afgifna femårsberättelse. 2.
Enligt sista femårsberättelsen utgjorde folkmängden på landet i Malmöhus län vid 1855 års slut 226,708 personer och efter bifogade tabell N:o 1 hade den vid 1860 års slut stigit till 235,823, eller på fem år ökats med 9,115 personer.
Orsaken till denna folkökning är förnämligast att söka uti ökade hemmansklyfningar och jordafsöndringar och i jordbrukets framåtskridande i allmänhet med åtföljande större efterfrågan på arbetare och ökad tillgång på medel för deras uppehälle.
Inom Färs och Frosta härader, belägna i det inre af Skåne, hafva stora sträckor ganska bördig jord, som legat till betes- eller fälads- (fselleds
Sådane ingås ofta af s. k. statfolk å de större herregårdarne utan att familjens ekonomiska ställning är tryggad.
Bland statfolk finnes derföre ett jemförelsevis stort antal, som sjelfve eller genom sina ofta vanvårdade barn falla fattigvården till last.
Arbetarne vid Höganäs stenkolsgrufva, som vanligen redan vid myndighetsåldern erhålla de löneförmåner, som de för sin framtid kunna påräkna, ingå ofta äktenskap mycket tidigt, utan att dock de angående statfolksklassen anmärkte olägenheterna deraf uppstå.
Bland städerne intager Malmö främsta rummet i afseende å folkökningen.
Förhållandet dermed under innevarande århundrade ådagalägges af nedanstående tab. Litt.
Vid 1855 års slut uppgick folkmängden härstädes till 14,439 personer och har alltså under nu ifrågavarande period ökats med 3,526, hvilket hufvudsakligen härrört af arbetsfolks inflyttning från landsbygden.
De inflyttade, som hittills sällan här saknat arbetsförtjenst, hafva vid sin hitkomst ofta varit i så utblottade omständigheter, att de vid inträffande sjukdom nödgats anlita fattigvården.
Enahanda är förhållandet med en stor del af de till staden Lund inflyttade arbetarefamiljer.
Från staden Helsingborg omnämnes, att stadens sunda läge och goda dricksvatten anses utgöra väsentliga orsaken till en förminskad dödlighet bland befolkningen.
Rörande folkmängden i Helsingborg under innevarande århundrade meddelas jemväl uppgift i tab. Litt.
Från öfrige städer i länet förekommer i detta hänseende intet anmärkningsvärdt.
A. Folkmängdstillväxt i Malmö och Helsingborg.
I Malmö.
I Helsingborg.
Antal vid årets slut.
Tillökning sedan näst- förut an- tecknade år.
Ar 1800 3,442 5,056 7,053 8,061 1,741 1,960 2,316 2,813 3,475 3,793 » 1810 1,614 1,997 1820 » 1830 1,008 999 » 1840 9,060 12,176 17,965 1850 3,116 5,789 » 1860 5,356 Malmöhus län.
Utvandring.
Folknöjen m. m. 3 Tjenstefolks utvandring till
Danmark har under ifrågavarande fern år snarare af- än tilltagit.
Dels har det behof af främmande arbetare, som derstädes uppstod till följd af genomgripande förändringar i landboförhållandena, blifvit i väsentlig mån fyldt, och dels har både genom sjelfva utvandringen och genom det inom provinsen pågående jernvägsarbetet samt andra orsaker olikheten emellan arbetslönerne i Skåne och Danmark något jemnats, så att goda och dugliga arbetare numera mindre ofta utflytta till grannriket.
Hvarken utflyttning eller ännu mindre inflyttning hafva haft något anmärkningsvärdt inflytande på folkökningen i länet under förflutna qvinqvenniet.
Annu mindre hafva allmänna farsoter och missväxter derå inverkat.
Några större egendomligheter för länet i afseende på giftermålens talrikhet, nativitets- och mortalitetsförhållandena, vissa lyten m. m. äro ej anmärkte af lokalmyndigheterne, icke ens inom Höganäs bruksförsamling och de tretton i länets nordliga del befintliga fiskelägena, der befolkningen är mera tätt sammanboende.
Några särskilda administrativa förfoganden för innevånare, som tala främmande språk, hafva ej påkallats.
Schismatiska rörelser hafva ej förekommit i vidare mån, än att mormon- och 6opteif-predikanter här och der uppstått, vanligen endast med den framgång, att de förstnämnde lyckats locka jemförelsevis få personer att öfvergå till mormonsekten och utflytta till mormonsamhället
Utah i Norra Amerika.
En i staden
Lund befintlig mormonförsamling, som tillförene bestått, af omkring tjugo personer, har numera förminskats.
Den i senaste femårsberättelsen omnämnda förändringen i byggnadssättet på landet har under nu ifrågavarande qvinqvennium blifvit ännu märkbarare, så att de sjelfegande bönderne och äfven arrendatorer allmänt uppföra bonings- och uthus af tegelsten eller någon gång af korsvirke med mellanmurning af tegelsten, i stället för de gamla korsvirkshusen med mellanfyllning af ler och långhalm.
Uthus af gråsten nyttjas äfven i de orter, der tillgång på sådan sten förefinnes.
Den, oaktadt senare tiders betydliga skuldsättning, likväl ökade välmågan hos den besutne allmogen jemte förhöjdt pris på trädvirke äro orsakerna till den antydda förbättringen i byggnadssättet.
I allmänhet förmärkes i byggnadsväg mera sinne för beqämlighet och snygghet än fordom.
Klädedrägten hos allmogen förändras allt mer och mer till likhet med stadsbefolkningens.
Denna förändring är märkbarast i länets rikaste trakter emellan Malmö och Trelleborg samt omkring Landskrona och Helsingborg.
I många bondfamiljer på dessa orter äro söner och döttrar klädda såsom ståndspersoner.
Äfven i de trakter, der förändringen ej är så genomgripande, utbytas de gamla hemväfda tygerna mot manufakturtillverkningar.
I Färs härad är den gamla snitten på klädedrägten mest bibehållen, likasom i Ljunits och Herrestads härader och i en del af Torna härad.
I dessa orter begagnas allmänt vadmal och verken till kläder.
Öfverdåd i klädsel kan egentligen icke sägas förekomma någorstädes, ehuru tarfligheten på flere ställen försvunnit.
Allmogen i Malmöhus län lefver visserligen enkelt i hvardagslag, men njuter dock kraftigare föda. än allmogen i det öfriga riket.
De vanliga födoämnena utgöras af mjukt, syradt rågbröd, fläsk, kött, sill, potatis, ärter och hvitkål, gröt, mjölk, smör och ost samt svagdricka.
Hembrygdt öl begagnas under helgerna och vid gästabud.
Bäjerskt öl finnes allmänt å värdshus och krogar.
Bränvinssupandet har aftagit, men konsumtionen af kognak, rom och kaffe betydligt tilltagit.
Omtanken för renlighet och beqvämlighet i lefnadssättet är öfverallt i tilltagande.
Folknöjena utgöras vanligen af dans, mindre ofta af lekar.
Om antalet af sockenbibliotheker i länet kan ej närmare uppgift meddelas, än att de äro allmänna i två af länets fem fögderier och att på öfriga orter dylika bibliotheker blifvit inrättade på flere ställen.
I Allerums, Fleninge och Kattarps socknar af Luggude härad finnas sängföreningar bildade under ledning af antagen lärare.
Skarpskytteföreningar eller skyttsällskaper förekomma på nio särskilda ställen å landet inom länet.
Hvad länets städer beträffar, finnes icke mycket att tillägga i fråga om ofvanstående ämnen.
Byggnadssättet i städerne är förbättradt och omtanken för beqvämlighet ökad, men i sanitärt hänseende återstår ännu 4 Malmöhus län.
Jordbruk. mycket att önska.
I Malmö, Lund, Landskrona, Helsingborg och Ystad finnas skarpskyttekorpser.
Folksångföreningar äro äfven bildade i de flesta städerne i länet. 3.
Jordbruk och Boskapsskötsel.
Enär de rörande jordbruks-statistiken till Finans-Komitéen insamlade uppgifter, hvilka uti det af Kongl. Maj:t tills vidare fastställda formulär till femårsberättelse blifvit anvisade såsom bestämde att tjena till hufvudsaklig ledning för behandling af åtskilliga desse näringsgrenar tillhörande ämnen, icke finnas hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillgänglige, och anteckningar om de förhållanden, som till upptagande i femårsberättelsen blifvit anbefallde, endast undantagsvis på större egendomar föras, men ej i allmänhet äro att påräkna bland den jordbrukande allmogen, hafva de från länet nu insamlade uppgifterne, i saknad af källor för deras anskaffande, icke kunnat blifva annat än bristfällige och mindre tillförlitlige.
Hvad som i ämnet kunnat inhemtas följer här nedan.
Tab. Litt. B. Angående geometriska tunnlandtalet af den odlade jorden och den naturliga ängen vid periodens slut, har uppgift endast meddelats från Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fögderi, att nemligen den odlade jorden derstädes beräknats till 164,596 geometriska tunnland och den naturliga ängen till 32,500 tunnland.
I Ljunits och Herrestads häraders fögderi utgör beloppet af den odlade jorden 17,671 tunnland.
Öfver geometriska tunnlandtalet af städernes åker- och ängsjord meddelas nedanstående tab. Litt. B.
Från länets öfrige fögderier saknas uppgifter i detta hänseende.
Jordens beskaffenhet är i allmänhet god.
I vissa delar af Torna, Färs och Frosta härader jemte åtskilliga andra spridda ställen förekommer medelmåttig och svag jord.
Allmänna brukning ssättet är vexelbruk med 7 till 8 skiften, med förändringar efter jordmånens beskaffenhet.
Arliga utsädet å tunnland angifves i allmänhet vara det i tab. N:o 2 omförmälda.
A väl häfdad jord är utsädet dock mindre.
Det slag af blandsäd, som hufvudsakligen användes, består af korn och hafre eller ock af korn, hafre och vicker.
Om tunnlandtalet af åkerjord, som år 1860 användts åt odling af särskilda sädesslag, meddelar följande tab. Litt.
C. de inkomne uppgifterne.
Tab. Litt. B. Tab.
C*).
Areal af städernas odlade jord.
Malmö Lund Landskrona Helsingborg Ystad Skanör och Falsterbo.
Tunnland Aker.
Tunnland Äng. 2,669 148 2,058 30 1,584 31 1,232 — 750 90 407 815 Areal använd till odling af särskilde sädesslag.
Inom Luggude, Onsjö och Eönnebergs häraders fögderi..
Inom Ljunits och Herrestads häraders fögderi .
Tunnland » 6,860 693 22,152 3,725 21,543 6,437 33,113 3,671 8,067 474 8,205 1,689 932 2,564 982 136 *) I detta ämne liar från Oxie, Skytts och Wemmenhögs häraders fögderi den upplysningen erhållits, att af besådda jorden användts till hvete, ^ till råg, 7 till korn, 7 till hafre och blandsäd, 7 till ärter och potatis samt 7 till gräsväxter.
Från de två återstående fögderierne saknas uppgifter härutinnan.
5 Årliga behofvet till utsäde af hvete, råg, korn, hafre m. m. uppgifves i nedanstående tab.
D. för större delen af länet.
Tab- Litt- D Om skörden, uppskattad i korntal af utsädet och med dettas afdrag, under hvarje särskildt år 1856— 1860, af hvarje hufvudsakligt sädesslag meddelar tab.
N:o 2 upplysning.
I fråga om uppskattningen af årliga förbrukningen inom länet af hvarje särskildt hufvudsakligt sädesslag enligt i medeltal beräknadt behof för hvarje person, får Konungens Befallningshafvande, i anseende till nu inkomne uppgifters ofullständighet, hänvisa till den till Finans-Komitéen meddelade uppgift.
Sädesproduktionen har under qvinqvenniet varit tillräcklig för länets behof och dertill lemnat stort öfverskott.
Rörande handelspriserne å de hufvudsakligaste sädesslagen för hvarje år lemnäs en öfversigt i följande tab. Litt. E. Tab- kitt.
E Genom hagelskurar den 15 Juli 1860 uti Bårslöfs, Fjerrestads, Ekeby och Hesslunda socknar af Luggude härad gick en betydlig del på rot stående råg, korn och hafre förlorad.
Uti Nådigt Bref den 10 derpå följande Augusti blef derefter utaf de till understöd vid missväxt afsedde medel af Kongl. Majit anvisad en summa af 10,000 R:dr R:mt, att såsom räntefritt lån tilldelas de personer inom nämnde socknar, hvilkas gröda på uppgifne sätt lidit skada, emot låntagarnes gemensamma ansvarighet för medlens återbetalning med 1 årligen inom Januari månad 1862, 1863 och 1864.
Medlen fördelades på vederbörande efter den förlust hvar och en tillskyndats.