Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För bestyrkande af den ödeläggelse, hagelskadan åstadkommit, och de skadades utblottade belägenhet, har samma motionär till Bonde-ståndet ingifvit åtskilliga, till Utskottet sedermera öfverlemnade, handlingar, utvisande bland annat, att den skada, 75 hemmansegare samt torpare och undanlagsmän med flere jordinnehafvare derigenom lidit, vid skedde besigtningar och värderingar blifvit uppskattade till 57 tunnor 9 kappar råg, 192 tunnor 32 kappar korn, 280 tunnor 28 kappar blandsäd och 43 tunnor hafre; hvilken spanmåls värde beräknats till 7,814 r:dr 2 sk. r:gs. Sedan Utskottet uppgifvit de mångfalldiga ansökningar och yrkanden, som nu blifvit framställda för erhållande af eftergift eiler lindring i betalningsskvl - 22 Stats- l lskutte!a Utlåtande, N:o 102. digheten för nästan alla under sednaste åren utdelade undsättningslån, samt derjemte anmält de till stöd för dessa framställningar anförda skäl och förhållanden, anser sig Utskottet , till upplysning för Rikets Ständer vid afgörandet af förevarande, i både allmänt och enskildt hänseende högst vigtiga, frågor böra meddela de under sistförlidna riksdag för omförmäldta understöds beviljande stadgade grunder, äfvensom beloppet af de bidrag utaf allmänna medel, som, till följd af inträffade missväxter och hagelskador, sedermera utgått samt hvad, af undsättningslånen hittills blifvit återbetaldt; och då härvid jemväl torde böra tagas i betraktande hvad, som från Riksgäldskontoret utanordnats till arbetsföretag inom de län, för hvilkas undsättningsskulder afskrifning till större eller mindre del hos nu församlade Ständer blifvit sökt, så har Utskottet likaledes velat medelst uppgift å alla sådana under tiden emellan sednast förflutna och innevarande riksdagars början utbetalda anslags- och lånesummor.
Enligt Rikets sednast församlade Ständers underdåniga skrifvelse, angåenT de hehöfvandes undsättning vid och efter inträffade missväxter, borde vid dylika understöds meddelande iakttagas: att, så vidt omständigheterna medgåfve, tillfällen bereddes för de behöfvande att genom sysselsättning vid allmänna arbetsföretag förskaffa sig medel till sitt uppehälle; att, af de till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för undsättningsåtgärder ställda medel, högst 50.000 r.dr borde användas till understöd utan återbetalningsskvldighet, och endast tilldelas sådane behöfvande, som icke egde att påräkna något bidrag från sine kommuner, icke vore i tillfälle att genom arbetsförtjenst sig försörja eller af egna tillgångar åstadkomma någon återbetalning; samt att för öfrigt de anvisade medlen borde disponeras till räntefria låneunderstöd med bestämd återbetalningstid och mot menigheternas gemensamma ansvarighet eller annan af Kongl. Majrt godkänd säkerhet.
Efter hvad Utskottet dels af bilagorna till Kongl. Stats kontorets vid slutet af nästlid le Oktober månad till Kongl.
Maj t afgifna och sedermera Utskottet tillställda berättelse, angående de till undsättningar anvisade tillgångar, och dels at andra Utskottet meddelade upplysningar inhemtat, hafva de län, hvilka under sednare åren lidit af missväxter, hagelskador eller ofördelaktiga skördar, åtnjutit följande understöd, nemi.:
Upsala
Utaf härtill disponibla allmänna medel anvisades till detta läns behöfvande innevånare:
Stats-1 tskoltets Utlåtande, N:o 102.
23 år 1843 mot återbetalningsskyldighet . . . r:dr 25,000: — — och efter 1845 års missväxt mot dito 300,000: — — och utan dito 15,000: — — 315,000: tillsammans r:dr 340,000: —- — Häraf äro före nyssförlidne
Februari månads slut återlefvererade ..... 164,429: 3. 5.
Återstoden af de såsom lån utanordnade medlen 160,570:44.
7. skall, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga föreskrifter, erläggas under innevarande och nästkommande år, eller vid uppbördsstämmorna för 1847 och 1848 års kronoutskylder.
De till åtskilliga arbetsföretag, såsom vägförbättringar och vattenaftappningar m. m. inom ofvannämnda län från Riksgälds-kontoret, sedan början af sistlidne riksdag, utbetaldte medel hafva utgjort ..... 64,251: 18. 5. hvaraf 7,370 r:dr 24 sk. 9 r:st erhållits såsom lån.
Utom de gåfvomedel, som efter 1843 års hagelskada och 1845 års missväxt blifvit direkte till de nödlidande kommunerna eller Upsala läns undsättnings-kommitté öfversände. har, enligt den här i Stockholm bildade gemensamma undsättnings-kommittéens afgifna redovisning, detta läns invånare erhållit kontant . . . 43,453: 16. — samt 461 tunnor 11 kappar spanmål, hufvudsakligen råg och korn.
De till dervarande behöfvande efter 1845 års missväxt utanordnade undsättningsmedel utgjorde: med återbetalningsskyldighet ..... r:dr 326,800: — — utan dito . . . . „ 10,000: — — tillsammans r:dr 336,800: — — hvaraf före sistförlidna månads slut återbetalts .... r:dr 130,702: 2.
4. skolande de återstående lånemedlen „ 196,097: 45. 8. 24 Stais-Utskottets Utlåtande, N:o 102. godtgöra» vid uppbördsstämnaorna för nästlidne och innevarande års utskylder.
Till vågförbättringar och vattenaftappningsarbeten inom Stockholms län har under förrberörda tiderymd ett belopp af r:dr 44,539: 20. — blifvit genom Riksgälds-kontoret utbetaldt, deraf allenast 5,354 r:dr 36 sk. utgått i egenskap af lån.
De samma läns nödställde invånare, enligt ofvanåberopade redovisning, tilldelade gåfvomedel hafva utgjort i kontant ......... 44,150: — — jemte 508 tunnor 21 kappar spanmål.
Undsättningarna till behöfvande inom Westerås län efter 1845 års missväxt utgjorde: med återbetalningsskyldighet r:dr 215,000: — — och utan dito ....... 10,000: — — tillsammans r.dr 225,000: — — hvaraf återbetalts .... r:dr 98,670: 15. 8. börande, af återstående lånesumman „ 116,329:32.
4. hälften liqvideras vid uppbördsstämmorna för 1847 års och hälften vid dito för 1848 års utskylder.
Utom den med 50,000 r:dr årligen utbetalde anslagssumma för Strömsholms kanals ombyggande, hafva till arbetsföretag inom Westerås län utgifvits af Riksgälds-kontorets medel ......... 57,403: 16. —- hvaraf 22,070 r:dr i låneväg.
Från den gemensamma undsättnings-kommittéen hafva Westerås läns nödlidande invånare emottagit kontanta gåfvomedel . 34,700: — samt 570 tunnor 5 kappar spanmål.
För dess invånares undsättning efter oftanämnda missväxt blefvo utaf allmänna medel utanordnade med - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. med återbetalningsskyldighet .
. r:dr 50,000: — — och ulan dito . . „ 3,000: tillsammans r:dr 53,000: — — af hvilken summa återbetalts . . ..dr 16,604:20. — så att de oguldna undsättningslånen, deraf ena hälften skall liqvideras vid uppbörden för 1847 års och den andra vid uppbörden för 1848 års ut skylder, utgöra .... 33,395:28.
— De från Riksgälds-kontoret till allmänna arbetsföretag inom Nyköpings län utan återbetalningsskyldighet utgifna medel hafva uppgått till ..... r.dr 15,497: 16.
— Genom ofvanbemäldte kommitté äro såsom gåfvomedel till de behöfvande i detta län öfversända . . . 8,500: Östergöthlands Län.
Efter 1845 års missväxt samt en då inträffad hagelskada, beviljades för behöfvande inom vissa delar af denna provins såsom lån r.dr 41,550: — — deraf återbetalts . . . r:dr 10,775: — — och skulle återstoden . . „ 30,775: erläggas med . . . r:dr 775: — — vid sistlidet års slut, samt med . „ 15,000: — -— vid uppbörden af samma års utskylder och „ 15,000: — — vid dito af innevarande års dito.
Det till allmänna arbeten inom Östergöthland under ofvanberörde tid från Riksgälds-kontoret utbetalda anslag har utgjort . . . . . . . 6,700: — — Gottlands
Till undsättningar för detta läns behöfvande invånare hafva följande summor utanordnats, nemi.:
Prot. 1847 och 1848. 4 Sand. 1 Afd. 29 Höft. 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. efter 1845 års missväxt, mot återbetalningsskyldighet r:dr 60,000: — — efter 1846 års missväxt, mot dito r:dr 26,666: 32. — och utan dito „ 1,800: — — 28,466: 32. — tillsammans r:dr 88,466: 32 — hvaraf dock redan återbekommits . rdr 37,402: 7. — den öfriga lånesumman ... „ 49,264: 25. — skall betalas vid uppbördsstämmorna för 1847, 1848 och 1849 års utskylder.
Till arbetsföretag på Gottland, bestående af hamnbyggnader vid Wisby och myrodlingar, hafva utaf Riksgälds-kontorets medel utbetalts . . . .
. 71,100: — — af hvilken summa i egenskap af lån utgått 36,100 rdr.
Genom förenämnda undsättnings-kommitté hafva Gottlands invånare såsom gåfvomedel mottagit .... 6,742:23. 11.
Utaf allmänna undsättningsmedlen hafva till behöfvande inom detta län utanordnats: efter 1845 års missväxt, mot återbetalningsskyldighet rdr 30,000: och utan dito . . . . „ 5,000: 35,000: efter 1846 års missväxt mot dito. rdr 60,000: och utan dito . „ 254: — — 60,254 samt efter 1847 års skörd med dito. . . . . 3 711 tillsammans rdr 98,965
Varande häraf återbetaldt ett belopp af rdr 35,760. 11. 3. och skall den återstående lånesumman „ 57,950: 36.
9. till största delen liqvideras vid uppbördsstämmorna för sistlidet och innevarande år samt det öfriga jemte uppbörden för nästa år. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. 27
Till understöd för arbetsföretag inom Kalmar län äro från Riksgälds-kontoret utbetalda . . . r:dr 21,683: — — hvaraf såsom lån .... r:dr 4,733:
Genom oftanämnda undsättnings-kommilté hafva Kalmar läns nödställda invånare af de insamlade gåfvomedlen erhållit . . . . . . ... 2,300: — — Blekinge
För undsättningar inom detta län efter 1846 års missväxt äro af allmänna medel utanordnade: mot återbetalningsskyldighet . r:dr 49,000: — — och utan dito : . . , . )f 1,000: — — tillsammans r:dr 50,000: — — deraf redan återbetalts . . . r:dr 13,802:45. 4.
Det öfriga af lånesumman, eller . „ 35,197:. 2. 8. skall erläggas vid uppbördsstämmorna för nästlidet och innevarande års utskylder.
Oberäknad! de för hamnbyggnader vid städerna Carlshamn och Sölfvesborg, beviljade lån å tillsammans . 40,000: — — hafva för arbetsföretag inom Blekinge, under ofvanberörde tiderymd, af Riksgälds-kontorets medel utgifvits . . „ 5,933:44.11. hvaraf 900 r:dr såsom lån.
Utaf det lill understöd för nämnde läns invånare efter 1846 års missväxt anordnade belopp ......... r:dr 10,000: återlefvererades .... r:dr 9,000: — — och skall den emot återbetalningsskyl dighet mottagna summan . . „ 1,000: liqvideras vid uppbördsstämmorna för sistlidet och innevarande år. 28 Stats-l'/skottets Utlåtande, N:o 102.
Efter 1846 års missväxt disponerades til! undsättningar för delta län en summa af r:dr 20,650: — — deraf återlefvererades . .
. r.dr 4,680: — — och borde af återstoden . . , „ 15,970: — — inom den 15 nästlidne Januari erläggas .
. r:dr 650: — — samt vid innevarande års uppbördsstämma „ 7,660: — — och vid nästa års dito „ 7,660: — — För vägförbättringar och odlingsföretag inom
Jönköpings län har utbetalts ett sammanräknadt belopp af . . r:dr 73,333:25.
4. häruti dock inberäknade de till 2:ne för nyssnämnda och Kronobergs län gemensamma företag anordnade summor; börande utaf dessa medel . . r:dr 43,003: 16. — återbetalas.
För dess behöfvande invånare hafva utaf undsättningsmedlen ulanordnats: efter 1845 års missväxt, mot betalningsskyldighet r.dr 5,000: utan dito „ 1,000: efter 1846 års skörd, mot dito 6,000: 23,000: tillsammans r:dr 29,000: — — hvaraf, med inberäkning af obegagnade gåfvomedel, 133 r:dr 40 sk., återlefvererats . . . r:dr 9,567: 8. — utgörande alltså återstoden af låne-un derstödet „ 18,566:32. — hvilken summa bör betalas vid uppbördsstämmorna för 1847 och 1848 års utskylder.
I)e för tvänne arbetsföretag inom både Jönköpings och Kronobergs län utbetalda låneunderstöd oberäkna - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102.
29 de, hafva till vattenaftappnings- och vägförbättrings-ar beten i sistnämnda län från Riksgälds-kontoret utbetalts r:dr 30,690: 9. 4 deraf såsom lån utgått 10,510 r:dr. r
Till undsättning efter 1846 års missväxt har för detta län anordnats ett låne-understöd af . . . . . .
• • r:dr 41,300: utaf hvilken summa redan återbetalts r:dr 29,513:44 — Det härefter återstående beloppet . „ 11,786: 4. — skall godtgöras under innevarande och nästkommande år.
För vägförbättrings- och vattenaftappnings-arbeten inom Skaraborgs län äro under förut omförmälda tiderymd från Riksgälds-kontoret utgifna ..... r:dr 15,170: — — deraf i egenskap af lån endast 1,000 r:dr, hvarförutan af anslaget lill hamnbyggnaden vid Lidköping under samma tid utbetalts 42,375:
Det för dess behöfvande invånare efter 1846 års missväxt ulanordnade belopp utgjorde ........ r.dr 60,000: hvaraf återlefvererats . . . r:dr 26,079: 16.
7. och utgör således återstående lånesum man ....... 33,920:31.
5. hvars halfva belopp skall återbetalas vid detta och andra hälften vid nästa års uppbördsstämmor.
Till understöd för vägförbättrings- och vattenaftappningsarbeten inom Elfsborgs län hafva under tiden mellan sistlidet och innevarande riksdagars början från Riksgälds-kontoret utbetalts ...... 46,854:26. deraf i egenskap af lån 5,600 r:dr. 30 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102.
För alt emot återbetalningsskyldighet användas till undsättningar inom detta län har, efter 1846 ärs missväxt, utanordnats . . . r:dr 30,000: — — hvilken summa skall vid förenämnde uppbördsstämmor liqvideras.
Till allmänna arbeten inom Bohus län har från Riksgäldskontoret utbekommits ett sammanlagdt belopp af . . „ 5,351: — -- Hallands
Efter 1846 års missväxt utanordnades för behöfvande inom Halland utaf härtill disponibla medel ett belopp af . . . . r:dr 81,400: deraf utan återbetalningsskyldighet . r:dr 600: — — återstoden eller ....
„ 80,800: — — skall vid uppbördsstämmorna för 1847 och 1848 års utskvlder betalas.
Utaf den för vägförbättringsarbeten anvisade anslagssumman hafva, i November månad 1846, för omläggning af vägen öfver Hallands ås i Riksgälds-kontoret lyftats . „ 21,000:
Jemte här uppräknade, med undsättningslån under sednare åren försedda, län, hafva under samma tid äfvenledes nedannämnde län kommit i åtnjutande af enahanda låneunderstöd, fastän någon framställning om eftergift eller lindring i den för dessa lån stadgade betalningsskyldighet nu icke blifvit serskildt föreslagen nemligen: Wermlands län, efter 1846 års slut .... r:dr 10,000: hvaraf återlefvererats . . . r.dr 1,731:41. — Stora Kopparbergs län, efter 1845 års dito, utom 300 r:dr, som erhållits utan återbetalningsskyldighet . „ 5,100: — — hvaraf återbetalts . . . r:dr 1,700: Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. 31 Gefleborgs län, efter 184-5 års slut, utom 2,000 r:dr, som erhållits ulan ål erbetalningsskyldighet . . . r:dr 6,000: — — hvaraf återbekommits . . . r:dr 1,997: 24.
— Jemtlands län, efter 1846 års dito „ 1,700: — — hvaraf återbetalts .... r:dr 848: 45.
— Med tillägg af hvad, som häraf var obetaldt, skulle alltså återstoden af alla nu ifrågavarande undsättningslån vid slutet af sistlidne Februari månad utgöra ett sammanräknadt belopp af . . . . r:dr 889,147:28. 5.
Den allmänna nöd, som åtföljde 1845 års ovanligt svåra missväxt inom flera af rikets folkrikare provinser, och den bekymmersamma och utblottade belägenhet, hvaruti en del af dessa provinsers invånare derigenom försattes, behöfva icke af Utskottet vitsordas.
Enär berörde missväxt i synnerhet hemsökte sådana orter, der de begge nästföregångne årens ofördelaktiga och felslagna skördar åstadkommit skuldsättning samt spanmålsbrist och hvarest jordbruket utgör snart sagdt hela befolkningens enda sysselsättning och näringsgren, hafva föjderna af densamma varit alltför kännbara, för att ännu kunna utplånas.
Den till någon del inom samma, men hufvudsakligen inom andra orter under år 1846 inträffade missväxt och klena skörd har, i förening med derefter oerhördt uppstegrade spanmålspriser, jemväl på många ställen ökat förlägenheten och påkallat ytterligare understöd af allmänna medel samt för nämnda provinsers invånarne försvårat skyldigheten att återbetala så väl dessa, som förut erhållna enahanda understöd.
Ehuruväl den mest hotande nöden under begge missväxtåren kunde undanrödjas medelst då vidtagna undsättnings-anstalter, måste dock återbetalningen af de derunder utlemnade och begagnade låne-understöd högst menligt inverka på ställningen under den närmaste framtiden.
Och, på sätt motionärerne uppgifvit, är det troligen att förutse, det en del låntagare skola befinnas oförmögna att dem åliggande liqvider fullgöra samt att deras löftesmän följaktligen blifva nödsakade vidkännas ytterligare uppoffringar i och för dessa liqviders behöriga verkställande.
Men då Utskottet sålunda medgifver, att vederbörande menigheter mångenstädes kunde ega grundad anledning lill bekymmer i afseende på det betalningsansvar, de varit föranlålne sig ikläda, anser Utskottet sig tillika böra erinra, hurusom de uti de fleste motionerne förekommande uppgifter angående de befarade följderne af detta betalningsansvar samt den inom motionärernes hemorter af missväxterna föranledda förlägenhet, synas öfverskrida verkliga förhållandet.
Emed - 32 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 102. lertid vill Utskottet icke bestrida, att ju erfarenheten om statsmakternas tillförene vid likartade fall meddelade beslut kan anses hafva gifvit vederbörande låntagare anledning att hoppas och motionärerne att yrka eftergift eller lindring i den föreskrifna och åtagna betalningsskyldigheten.
Enligt hvad ifrågavarande, här förut till sitt hufvudsakliga innehåll anförda, motioner och framställningar utvisa, hafva motionärerne, af hvilka de Heste uteslutande afsett sine hemorter, yrkat, dels att skulderna för omförmälda undsättningslån måtte helt och hållet eftergifvas, dels att af dessa lån en viss andel måtte alskrifvas, dels att de undsättningstagare, som saknade egna tillgångar till lånens betalande, måtte derifrån befrias, dels att fast egendom elier vissa lösören icke måtte för berörda skulder utmätas, och dels slutligen att borgens-ansvarigheten måtte antingen helt och hållet upphäfvas eller åtminstone upphöra i afseende å de undsättningslån, hvilka gäldenärerne sjelfve voro oförmögne att återbetala.
Vid anvisandet af de medel, som, jemte mindre kreditivet, sedan sistlidne riksdag måst anlitas för undsättningar inom de många landsorter, hvarest missväxter eller svaga skördar derefter inträffat, förklarade Rikets Ständer uttryckligen: att, utom den till beloppet fastställda summa, som afsågs att utan återbetalningsskyldighet tilldelas de mest hjelplöse och nödställde, borde besagde medel, emot menigheternes gemensamma ansvarighet eller annan godkänd säkerhet, utlemnas såsom räntefria lån med bestämd betalningstid.
Då nu detta stadgande vid alla sedermera sökta eller ifrågasatta undsättningars beviljande blifvit af Kongl. Majit i nåder tillämpadt samt dermed öfverensstämmande förbindelser af vederbörande afgifna, förmodar Utskottet, att Rikets nu församlade Ständer icke vilja medgifva en så fullkomlig afvikelse från nyssberörde stadganden och deri uttalade grundsatser, som en allmän eftergift af betalningsskyldigheten för de en eller annan landsort tilldelade undsättningsmedel ovedersägligen skulle innefatta.
Enär Utskottet, på grund af de förhållanden, motionärerne uppgifvit, icke kan med full tillförlitlighet bedöma och jemföra de inom hvarje serskildt län af missväxterne förorsakade följder eller härigenom uppkomna förändringar i dervarande ekonomiska ställning, så finner Utskottet sig ej heller kunna bestämdt yttra sig, om och i hvad mån någon ort möjligen kan framför andia vara i behof af lindring i de betalningsvilkor, som af Kongl. Majit blifvit för samma Slals-Utskottets Utlåtande, N:o 102.
33 samma ort föreskrifna.
Utskottet anser sig dock böra fästa uppmärksamheten derpå, att i de landsorter, hvarest arbetande klassernas belägenhet uppgifves vara mest ofördelaktig och bekymmersam, sådant, på sätt motionärernes egna uppgifter jemväl ådagalägga, ingalunda kan ensamt eller ens hufvudsakligast tillskrifvas de omständigheter, som vid undsättningsmedlens anvisande och disponerande egentligen varit afsedda.
För öfrigt vill Utskottet icke förneka, att ju den nuvarande förlägenheten i afseende på undsättningslånens återbetalande möjtigtvis inom en eller annan ort kan vara lika behjertansvärd, som vid föregående tillfällen, då lindring eller eftergift uti ifrågavarande betalningsskyldighet blifvit af Rikets Ständer beviljad.
Men om ock ett sådant förhållande kan och bör antagas, synes detsamma likväl, enligt Utskottets öfvertygelse, ingalunda innefatta ett tillfyllestgörande skäl för Rikets Ständer att allt framgent vidtaga enahanda beslut.
Erfarenheten visar nemligen allt mer och mer angelägenheten deraf, att det allmänna, på lika sätt som hvarje enskild, kan och får påräkna uppfyllandet af ingångna skuldförbindelser.
Vanan vid eftergifter och undantag i detta afseende måste en gång upphöra.
Och hvad undsättningsåtgärderna serskildt vidkommer, måste det, så vida dylika undsättningar äfven hädanefter skola af staten kunna meddelas och af de behöfvande påräknas, vara af obestridlig vigt, att de vilkor, hvarunder dessa undsättningar sökts och lernnats, hållas i vederbörlig helgd.
Enskilda eller tillfälliga eftergifter i afseende på de för allmänna lånebiträden bestämda belalningsviikor äro dessutom vid de flesta fall serdeles betänkliga, ej allenast med hänsigt till det allmännas förmåga att, vid framdeles uppkommande behof, kunna lemna enahanda understöd, utan äfven och hufvudsakligast genom de föreställningar och anspråk samt det missnöje, dylika eftergifter nästan alltid framkalla.
Jemte det Utskottet, till stöd för sine åsigter härom, kan åberopa erfarenhetens vittnesbörd, får Utskottet i sådant afseende äfven hänvisa just till de motioner, som föranledt det utlåtande, Utskottet nu afgifver.
Alla häruti förekommande framställningar hafva nemligen blifvit grundade på dels redan erhållna, dels nu förväntade ytterligare prejudikater; och åtskillige motionärer hafva till och med sjelfve uttryckligen förklarat, att deras yrkanden endast voro föranledde af den uti ifrågavarande hänseende för andra orter begärda lindring eller eftergift.
Det torde också med temlig visshet kunna förutses, att en dylik förmåns beviljande för en och annan landsort samt vägrande för de öfriga, äfven vid detta tillfälle, skulle komma att väcka missbelåtenhet och måhända äfven grun Bi/i. till R.
Prot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 29 Häft. 5 34 Stats-lita kottets Utlåtande, N:o t02. dadé klagomål öfver orättvisa, helst det icke är möjligt för Rikets Ständer att, utan ledning af vederbörande embetsmyndigheters upplysningar, bestämma, huruvida någon eller hvilken serskild landsorts invånare böra, företrädesvis och med andras uteslutande, erhålla en förmån, som för mer än halfva riket blifvit på en gång och på samma grunder yrkad.
Att åter bifalla samteliga nu gjorda framställningar lärer, om också de mångfaldiga vigtiga skäl, som för öfrigt häremot förekomma, icke afses, i allt fall svårligen kunna ifrågasättas vid betraktande af statsverkets nuvarande ställning samt betydligheten af de utdelade lånesummornas sammanlagda belopp.
Utskottet har ofvan upplyst, hurusom högst ansenliga summor utaf statens medel under och efter missväxtåren, utom de egentliga undsättningsmedlen, utgått till arbetsföretag inom de af missväxterna hemsökta orter, hvadan således tillfälle icke saknats alt, på sätt Rikets sednast församlade Ständer, bland andra undsättnings-åtgärder, besloto, bereda de behöfvande sysselsättning och förtjenst genom allmänna arbeten.
Vidare har Utskottet uppgifvit en del af de bidrag, som de nödlidande provinserna efter 1845 års missväxt erhållit genom den enskilda välgörenheten, hvilken sällan, om någonsin, samtidigt visat en så allmän och följderik verksamhet.
Utskottet har nemligen trott, att, då fråga nu är om ytterligare uppoffringar af det allmänna för samma provinsers förmån, ej heller omförmälde, högst betydliga, bidrag böra helt och hållet förbises, helst det vid deras meddelande och insamlande sannolikt icke förutsattes, att de än betydligare understöd, till föremålen för denna enskilda välgörenhet utaf allmänna medel anslogos, äfvenledes skulle i egenskap af gåfvor varda till dem utdelade.