Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jantiarii innevarande år, sammankomma, och hvarom Yår Allernådigste Konung, Hans Kongl. Majt, Konung CARL JOHAN, uti Öppet Bref af den 28. sistlidne November-, behagat
Oss i Nåder påminna, håfve Yi förstnämnde dag i Stockholm Oss infunnit.
Den HÖgstes välsignelse åkallade
Vi öfver Våra företag; och efter det vi den 23. sistlidne Januarii erhållit Kongl. Majus Nådiga Berättelse, om hvad i Rikets Styrelse, sedan sista Riksdag, sig tilldragit, samt Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, blifvit den 5i. i nyssnämnde månad till Vårt Stats-Utskott, i Nåder allåten, bafve Vi, efter föregångne öfverläggningar om de vigtiga frågor, hvilka dels genom Nådiga Propositioner till
Oss blifvit öfverlemnade, och dels inom Riks-Slånden i laglig ordning väckte, stadnat uti följande Beslut: 5- i.
I Nådig Skrifvelse af den 1.
Februarii täcktes Hans Kongl. Majit meddela
Oss underrättelse om den, emelian Kongl. Maj;ts Kärälskelige Herr Son, Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, Joseph Frans Oscar, och Hennes Kongl.
Höghet, Prinsessan, Josephina Maximiliana EuciEJSTA af Leuchtenberg och Eichstädt, afslutade Giftermåls-afhandling.
Lifligt rörde af detta nya föremål för glädje och hopp, skyndade Vi att i underdånighet lyckönska Hans Kongl. Maju och Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen; och sedan, vid det högtidliga 3 tillfälle, då Hennes Kongl.
Höghet, beledsagad af vår länge saknade
Drottning, beträdde för första gången den Svenska jorden, Yi hemburit så väl till Hennes Majtt, som till Hennes Kongl. Höghet
Våra vördnadsfull lyckönskningar, håfve Vi, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga kallelse, bivistat Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens och Hennes Kongl. Höghet Kron-Prinsessans Förmälning i Hufvudstadens Storkyrka, den ig Junii.
I trogna böner håfve
Vi anropat deri AUsmägtiges skydd öfver de Höga Personernes förening; och genom en präglad skådepenning Velat förvara minnet deraf, §. n. Efter inhemtad underrättelse, att skrifter ^blifvit författade och kringspridde, hvilka ej haft mindre afskyvärdt ändaniål, än att slita de heliga band, Som förena Sveriges Konung med Sveriges Folk, håfve Vi enhälligt inför Hans Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet
KronjPrinsen tolkat
Våra känslor af harm och förtrytelse öfver hvarje försök, sorn kunde vägas inot Nationens heder, Lagarnes helgd och den allmänna säkerheten.
Vi håfve för ett älskadt Konungahus nedlagt förklaringen af Vår undersåteliga vördnad, tillgifvenhet och erkänsla; hvarjemte hos Kongl. Maj:t
Vi underdånigst anhållit, att alla de medel, Lagarne lagt i Kongl. Maj:ts hand, måtte, till upptäckande af illgerningens upphof, vidtagne varda. §. 3.
Med anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse, till Oss afiåteu den i5, sistlidne Fe - bruarii, samt till betygande åf
Vår vördnad för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens, Joseph Frans Oscars, dyra Person och utmärkta höga egenskaper, håfve Vi bifallit, att, vid de tillfällen, då Hans Kongl. Majit antingen går i fält, eller till aflägsnare inrikes Orter, eller till Konunga-Riket Norrige reser, Högbemälde Hans Kongl. Höghet, Joseph Frans Oscar, må kunna af Hans Kongl. Majit, när Hans Majit så nödigt pröfvar, förordnas lill Ordförande uti den Regering, sorn i Mål, hvilka Kongl. Majit föreskrifver, och i öfverensstämmelse med Regerings-Formens 43. §., då af Hans Majit utnämnes; samt att klans Kongl. Höghet dervid skall ega aine röster, och, jemte de öfriga Ledamöterne i samma Regering, underteckna de Beslut, som i Kongl. Majits namn utfärdas; kunnande för Hans Kongl. Höghet, i förenämnde egenskap, någon ansvarighet inför Riksens Ständer ej ega rum. §. 4.
Vi håfve pröfvat alla, ifrån 1817 och 1818 årens Urtima Riksdag hvilande, lagligen beredde Förslag lill förändringar i Grund-Lagarne, samt, under den 11. sistlidne Junii, till Kongl. Majit öfverlemnat sådane, som Vi. enhälligt gillat och antagit; och komma följande, af Kongl. Maj:t, under den 4.
September, i Nåder stadfästade nya Redactioner af GrundXiagarnes stadganden, medelst hvilka de förra äro, i dessa delar, till all kraft och verkan upphäfne, att hädanefter gälla såsom GrundLag: - 5 Regerings-Formen. 61. §.
Alla afgifter, sorn Riksens Ständer; under de i föregående §. nämnde Titlar, beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under, hvars lopp den nya bevillningen af Riksens Ständer faststäld blifver. 97. §.
Denne Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnde Electorer, hvilka, till detta vals förrättande, sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är.
Desse Electorer skola, samfäldt och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstande Electorernes antal, på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anst alles, med iakttagande af hvad 69. jjj., om lika rosters förekommande, stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, som de fleste rösterne erhållit, eller, om han icke antages, af den, som, näst honom, blifvit af de fleste Electorerne kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen etc. Riksdags-Ordningen. i3. §.
Universiteten i Upsala och Lund ege att till Riksdagsmän, i PresteStåndet, utse hvartdera Tvänne Professorer, 6 från de verldslige Faculteterné.
Likaledes må af Vetenskaps-Academien Tvänne Ofrälse Civile Ledamöter väljas till Fullmägtige, i nämnde Stånd, dock utan rätt till Riksdagsmanna-underhåll. ' * i4. §. 3, och 4.
Mom. eller 6., 7., g.* 9.,,och 10. puncterue. - - - Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega ruin, enär antingen någon Stads samtelige valberättigade Innevånare, eller ock en eller flere Classer bland dem, hos Konungen anhålla om fastställande af en ny valordning för Staden, och Konungen, efter vederborandes hörande*, finner skäl att härtill samtycka.
Da valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och icke af Electorer, beräknes rösterne, efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar* samt för Fahlu Bergslag, efter Fjerdeparts Grufvedelarne.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutne sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedde Electorer, må.
Riksdags,- Fullmägtig icke kallas.
Götheborg ege rätt, att sända Tre, Städerne af Forsta och Andra Classerne hvardera Två, samt alla öfriga Städer, äfvensom Fahlu Bergslag, hvardera En Fullmägtig.
Alla Städer af de Tvänne Högsta Classerne vare förbundne, att sända minst En Fullmägtig, men af de öfrige kunna Två högst
Tre förena sig om en Person, hvilken dock måste vara till Rikdagsman vald för en af desse Städer, der han sjelf Magistrats-person eller Borgane är. 38. §.
Alla omröstningar i Ut skottan skola ske per Capita, mellan Utskottets sämtelige Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anstalles, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken Öppnas endast i det fall, alt ros te me, vid uppsummerandet, skulle befinnas lika delade.
År, pluralitet redan vunnen, bör den aflagde sedeln genast förstöras.
Inom Banco-Utskottet skola, i de mål, der Utskottet, med Riksens Siänders rätt, besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds D.edamöter vara närvarande. 44. 5.
5. puncten. - - - Vill Utskott återlemna något, från ett eller flere Riks-Ståod remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande, åligge Utskottet att, sist inom åtta dagar, afgifva sitt utlåtande, med deruti anförde skäl, till sämtelige Riks-Stånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra.
Äro de fleste etc. 61. §.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, ege Riksens Ständer att i deras särskildta Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd - - - Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmanna-rätt i Stånden, men träde tillsamman dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterne orri en person sig förenat.
Hvar och en af Nämnden uppgifve, ibland dein af Stånden föreslagne, den han anser böra utköras.
Falla dervid röaterae, tili mer än hälften af de röstande? anil 8 tal, på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så delade, att en sådan full pluralitet icke eger rum, anställes, enligt det i 55.
§. beskrifna votering,s-sätt, ny omröstning, till antagande af den, som fleste rösterne erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse etc. 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å Riks-Salen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskildta Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per Capita och icke Ståndsvis, ora de af Plena till antalet bestämda förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Val-Lista de Män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerne utsatte antal, Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes pd sätt i 55. §. stadgas, först den, sora fleste rösterne erhållit, under ny omröstning, då Nämn-» dens pluralitet gifve Utslaget.
På samma sätt förfares m. m. 63. §.
I 5. puncten. - - - Denne Riksens Ständers Justitise-Ombudsman - - - och skiljes ej åt förr, än valet fulländadt är.
Desse ' Dlectorer skola, samfäldt och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som de anse böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterne, till mer än hälben af de röstande Electorernes antal, på 9 En Man, vare han behörigen vald.
Äro röslerne så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes, med iakttagande af hvad 53.
§. om lika rosters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de fleste rösterne erhållit etc. 65. §.
I 2. puncten.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna Sex för kunskaper och lärdom kände
Män, jemte Justitise-Ombudsmarmen, som bland dem före Ordet.
Desse Committerade, af hvilka Två, utom Justitise-Ombudsmannen, skola vara lagfarne, väljes al Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Stånd dertill utsedde Electorer, hvilka enligt det i 6i. 62. och 63. §.
§. föreskrifne sätt, röste samfäldt och icke Ståndsvis.
Afgår mellan Riksdagarne någon etc.
Varande dessutom af
Oss besluten och af Kongl. Majit sanctionerad nedanstående fördelning, i numererade Moment, af följande §. §. i Riksdags-Ordningen. 11. §. 1:0.
Med de i 2. - - för Bon de-Ståndet. 3:0.
Om tiden för de - - - Hof-Rätterne underrätta. 14. §. 1:0.
Hufvudstaden
Stockholm - - - årliga utskyld er. 2:0
De öfriga Rikets brukande Bergsmän. 3:0.
Valen skola ske icke kallas. 4:0.
Götheborg ege rätt - - - eller Borgare är. 5:0.
Ingen må för Städerne - - från annan.
Stad. 17. §. 1:0.
Uti Rikdagsmanna-valen - - - sjelf föra Protocollet. 2:0.
Vid alla Riksdagsmanna-val -. - - uppbäras och redovisas. 20- §. i:o. Samma dag då - - - sina Talmän. 2 to Landtmarskalk och Talmän - - - till lif och själ! 5:o.
De i denna Ed - -- - Talmansställen företräda. 24.. §, 1:0.
Uti hvart Stånd - - - derom förord ne. a:o. Bonde-Ståndets, Secreterare - - - till lif och själ! 27. §, 1:0.
Propositionen, angående - - - å Rikssalen hållas. 2:0., Propositioner, rörande - - - till- eller afstyrkande, 2g. §. 1:0.
Constitntions-Utskottet, som utgöres. - - - enligt Tryckfrihets-Lagen, ansvara. 2:0.
Constitutions-Utskottet åligger - - - pröfning underställas, 5:o.
Då hos Riks-Stånden - - - i deras ställe, derom besluta. 5o. $. 1:0 Stats-Utskottet, som skall böra fyllas, 2:0.
Detta Utskott bör utgöras. 5:o.
I händelse kunna förrättas. 31. §. 1:0.
Bevillnings-Utskottet - - - Plena underställas. 2:0 Yppar sig den - ; - ofvan föreskrifvet är. 53. §.. i;o. Lag-Utskottet - - j? utom Krigs-^ Staten. 2:o. Justitise-Ombudsmannens - - - denna berättelse förvises. 34. §. 1:0.
Allmänna Besvärs - - - är stadgadt u:o Vilja Riksens Ständer - - - böra afgöras.. 36. §. 1:0.
Utom förenämnda - - - Konungens, yttranden. 2:0.
Stånden kunna. besvär och angelägenheter. 3:o. Skulle Riksens, Ständer * Constitn-* tions-Utskottet. 4:0.
Blifva göromålen - - - förfalla frågan., 37. §. 1:0.
Alla Riksens.
Ständers - - - till Ståndens Plena inkomma. 2:0.
Utskott - - - omedelbarligen ö£- \rerlemnas* ■44. §. 1:0* Konungens.
Propositioner - - Be-; tänkandens afgifvande. 2:0.
Hvarje Riksstånd härom meddelas.. 3:o. Vill Utskott frågan bör förvisas. ’4g. §. 1:0.
Hvar och en allmän fråga - - - ovägerligen fattas* 2:0., Då saken - - - Acter och Handlingar. 3:o.
Återlörvises - —- till expedition betagas, $7. §. 1:0..
De allmänna beslut uppehållas.. 2:0.. Af Protacolls,-Utdragen högt upp läsas. 63. §. 1:0..
Till följe af Regorings-Formens • behörigen fullgöras. 2:0.
Denne Riksens, (Ständers, - - •» dertill åter väljas. 3.;o.
Justitia-1Ombudsmannen Justitiae Cantzler. . 4:0.
Electorerne böra
Till Fullmägtige - - - skyndsamt föranstalta. 2:0.
Fullmägtige och Revisorer - - - Riksdagsmän tillägga, 5. 5.
Delande med Svenska Folket Dess hjerteliga glädje öfver den så efterlängtade och i Helt gedomen stadfästade föreningen, emellan Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen och Dess Höga Gemål, håfve Vi, på sätt Vår till Kongl. Maj:t, under den 19.
Julli aflåtne underdåniga Skrifvelse närmare innehåller, faststält och anvisat till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition, för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens räkning, en summa af 600,000 R-.d.
Banco, till godtgörande ej mindre af nödige utgifter, i och för berörde Förmälning, än af de med Hans Kongl.
Höghels förlidet år verkstälde utrikes resa förenade kostnader. §. 6; Ud den Nådiga Propositionen, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, hade Kongl. Maj:t till
Oss öfverlemnat, att reglera Hans Kongl.
Maj:ts och Hans Kongl, Höghet KronPrinsens Hofhållnings-summor, på ett sätt, som öfverensstämde med Rikets värdighet och svarade mot de nya utgifter, hvartill Kongl.
Majit ansåg förekommande omständigheter leda; Och sorn Vi, å ena sidan, insett otillräckligheten af de hittills för så väl hans Majit Konungens, sorn Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens Idof - i 3 ' hållning anslagne summor, samt, å den andra, med välvilja omfattat tillfället, att ådagalägga Yår underdåniga vördnad och tillgifvenhet för ett älskadt Konungahus; så håfve Vi 1:0. beslutit, att Kongl.
Maj:ts Hofhåliningssumina må, ifrån nästa års böran, förökas med 100,000 R:d.
Banco, och sålunda sarnmanlagdt komma att utgöra Fyrahundrade Tjugu Tusende Riksdaler Svenskt Banco årligen, samt 2:0 erbjudit, uti den för Hans Kongl. Höghet
KronPrinsen anslagna Holhållnings-summa, en årlig tillökning af 5o,ooo Rid.
Banco; hvarförutan Vi anvisat, till handpénningar för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, en särskild summa af 20,000 Rid. årligen, så att hela anslaget för Deras Kongl.
Högheters
Hofhållning utgör Ett hundrade Sjutio Tusende R:d, Banco årligen. $• 7» Sedan Riksens, åren 1817 och 1818, församlade Ständer, i öfverensstämmelse med innehållet af deras underdåniga Skrifvelse, den 3o April sistnämnde år, åt Hennes Kongl. Maj:t Drottningen utsett Ulricsdahls Kongl. Lust-Slott, att, i händelse Hennes Kongl.
Maj:t blefve i Enkestånd försatt, af Hennes Majit, för lifstiden begagnas och disponeras, samt derefter, enligt underdånig Skrifvelse af den 8.
Junii samma år, då Rosersbergs Kungsgård, hvilken i följd af Riksens Sländers, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, fattade beslut, tillhört Högstsalig Konung CARL XIII. och Dess Gemål för Deras lifstid, blifvit, genom Hennes Majit En - 14 ke-Drcttningens frånfälle, ledig att till Stafett återfalla, upplåtit till Hans Kongl. Maj:t
Vår nu Regerande Allernådigste Konung, för Dess lifstid, dispositionen af nyssnämnde Kungsgård, med hvad dertill hörde, och följakteligen äfven eler, för byggnadernes underhåll, på Stat uppförde belopp, 2000 Rid. om åretj men Hans Kongl. Majst, uti Proposition den 19. sistlidne Augusti, gifvit Oss i Nåder tillkänna, att Kongl.
Majit, med begagnande af Dess, uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse den 16.
Julii 1812, medgifne rätt, anslagit Ulricsdahls Kongl. Lust-Slott till en Invalid.Inrättning för ålderstigne och blesserade Krigsmän, vid hvilket förhållande berörde Lust-Slott ej mera kan an vän.' das till Enkesäte för Hennes Kongl. Majit
Drottningen; så håfve, i likhet med hvad Kongl. Majit i ofvanrtämnde
Nådiga proposition föreslagit, Vi åt Hennes Kongl.
Drottningen i underdånighet erbjudit och öfverlåtit dispositionen a£ Rosersbergs Kungsgård, på lika sätt och villkor, sorn den till Hans Majit Konungen blifvit Öfverlemnad, och att af Hennes Kongl. Majit begagnas i det bedröfliga fall, det Gud Nådeligen länge fördröje, att Hennes Kongl, Majit i Enkestånd blefve försatt, §. 8, Efter inhemtad kännedom om åtskilliga af Hans Kongl. Majit, under den 4 sistförllutne Junii, Oss i Nåder meddelade Articlar uti det den 8 November förlidet år, i Eichstädt, emellan Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen och Hennes Kongl. Höghet Prinsessan, Josephina *5 'af Leuchténberg och Eichstädt, afslutade och undertecknade Giftermåls-Contract, samt med anledning af Kongl. Maj.-ts, på grund deraf, gjorda Nådiga framställning, bafve Yi dels godtfunnit, att för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i den sorgeliga händelse, att Hennes Kongl. Höghet varder i Enkestånd försatt, bevilja en lika underhålls-summa, sorn för Elen. nes Kongl, Majit
Drottningen i 5 §. af Riksdags.
Beslutet den 21.
Julii 1818 eller 60,000 Rid.
Banco, dels ock velat förkla. ra och utfästa, att Tullgarns Kungsgård, hvil. ken för närvarande innehafves af Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Abbertina, för Dess lifstid, men, enligt Riksens Ständers, genorn underdånig Skrifvelse den 2.
Martii 1818 , tillkännagifne förordnande, kommer att Sedermera af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, likaledes i DeSs lifstid, begagnas, skall, med alla till samma Kungsgård hörande Hemman, Lägenheter och Inventarier, i förrberörde händelse, tillträdas såsom Enke-säte af Hennes Kongl.
Höghet KroU-Prinsessan, samt uti Hennes lifstid, under full nyttjande rätt, enligt Kongl. Brefvet den 1.
Junii 1807, rörande Kungsgårdens nu gällande öfverlåtelse, åtnjutas» §. 9- Sedan Kongl. Maj:t funnit det vara af erfarenheten ådagalagdt, att följden af de vid Riksdagen åren 1817 och 1818, till beredande af en mera verksam och förmånlig penningerörelse, af då församlade Biksens Ständer beslutne åtgärder icke svarat mot Kongl. Maj:ts förmo - i6 dan, och Kongl. Maj;t, af sådan anledning och under Bess oafbrutna omsorger så val för Närin-J garnes och Handelns förkofran, som för den enskildes bästa, i Nåder uppdragit åt en tillför.' ordnad Commitlc, att utarbeta och till Kongl. Maj:t ingifva Betänkande och Förslag, som kunde tjena till ledning för Riksens Ständers öfverläggningar om Penninge-Verkets reglering} så har Kongl. Maj:t, genom Nådig Remiss, under den 19. sistlidne Februarii, låtit tillställa Vårt Sats-Utskott Committéns arbeten i förenämnde afseende, samt uti skrifvelse af samma dag, med öfverlemnande åt
Oss att besluta i ett mål, som så nära rörer Nationens välfärd, förklarat Dess Nådiga önskan, det Vi måtte finna tjenliga utvägar, att på en gång belästa den allmänna förmögenheten och det enskildta förtroendet, att bereda större liflighet i penninge-rörelsen och att afhjelpa den förlägenhet, hvari särskilde Medborgare-Blasser råkat, genom äldre financiella anstalter, eller andra tillfälliga orsaker; Och håfve Vi, efter öfvervägande utaf innehållet af ofvan åberopade Betänkande och Förslag, jemte de flere i sammanhang härmed inom Riks-Stånden väckte motioner, efter nogasta pröfning, fattat, öfver Rikets Penninge-väsende och de med detsamma gemenskap egande äm-r nen, följande Beslut; 1:0 Utvexling af verkligt mynt, till inlösen af Rikets Ständers Banques Sedlar, må icke nu företagas. 2:0 Af Banquens behållna vinst bör en simuna af 366,666 R:d. 53 sk.
Transport - t 9 jport-Sedlar årligen afsättas och anslås, att för Banquens räkning inköpa myntbara metaller af Gnid och Silfver, efter den Instruction, sorn, för Banco-Fullmägtiges förfarande i denna del, sär?
skildt faststäld blifvit. 3:0
Det skall vara hvar och en tillåtet, att tlti Banquen mot myntbara metaller tillvexla sig Banco-sedlar, beräknade till det förhållande, sorn Banco-Fullmägtige särskildt för hvarje år, vid det föregåendes slut, bestämma, efter föranledande af Vexel-Coursens medelbelopp det sistförffutna året, jemfördt med det inom Landet gångbara priset på Silfver, som genom behöri-’ ge betyg från Auctions-Kamrarne utrönes, dock likväl icke under 120 sk. och icke öfver 128 sk. för 1 R:d.
Specie. 4:0 Hvad som vid denna Silfver-invexling i öfrigt bör iakttagas, bestämmes genom särskild Instruction för Banco-Fullmägtige; men det år ja 818 till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition intill nästa Riksdag anvisade Creditiv, för inköp a£ myntbara metaller, kommer nu att upphöra. 5:0
Från och med nästkommande års början intill nästa Riksdag upphörer all ränte-beräkning å Stats-Verkets skuld till Banquen; men å Capitalet afbetalas årligen intill nästa Riksdag [150,000 R:d.
Cjo I enlighet med 63.' §. uti RegeringsFormen, kommer, äfven för denna gång, det så kallade stora Creditivet att till utgående från Banquen anvisas. 7:0
För inlösen äf Riksens Ständers Riksgälds:Contoirs CrediFSedlar öppnas, från och 2 i8 med början af nästkommande år 1824, en egeft räkning uti Vexel-Banquen, i hvilken de till im lösen uppföras efter det belopp, hvartill de vid samma tid äro utelöpande. 8:0 All Riksgäds.Contoirets skuld till Banquen bibehålies, såsom hittills, i Banquens Räkenskaper, Riksgälds-Contoiret till last.
Men ali Ränte-beräkning å samma skuld upphörer intill nästa Riksdag.
Den del af det för detta år beräknade behof af Discont-biträde från Banquen, hvilken innnan årets slut icke blifvit af Riksgälds-Contoiret begagnad till inlösen af då förfallne, men ouppvisade Obligationer, bör dock, vid slut-liquid detta år, beräknas såsom begagnad, samt öfverflyttas på Riksgälds-Contoirels nya räkning med Banquen öfver i vanlig ordning insatte och utassignerande medel,, så att deraf, i nion af behofven, må kunna fullgöras ofvannämnde, endast uppskjutne, utbetalningar. g: o
Från och med början af nästa år upphörer Riksgälds-Contoirets hittills varande obegränsade Creditiv-rätt till Assignering på Banquen; men på det att Riksgälds-Contoiret ej måtte för Ögonblicket sakna tillgång att fullgöra de af Oss föreskrifne utbetalningar, må Riksgälds-Contoiret ega, att, uppå Banquen assignera, i den mon behofvet för dagen ej skulle genom dess egna
För handen varande tillgångar kunna fyllas.
För de Banquens medel, hvilka sålunda af Riksgälds-Contoiret för en tid begagnas, erlägges ingen Ränta; men deremot böra de, så snart tillgångar inflyta, ovillkorligen genast återbetalas. s9 io:o Hvad som af Banquens behållna vinst
För hvarje år återstår, sedan dess Förvaltningskostnader blifvit bestridde, och afdrag skett för den till inköp af myntbara metaller anslagne Summa, bör, jemte den till Banquen inflytande årliga Capital-afbetalniogen i5o,ooo R:d. å Stats-Verkets skuld, vid ett påföljande års början uppföras å Riksgälds-Contoirets räkning med Banquen, såsom till Riksgälds-Contoirets disposition genom Assignering aflemnadt; och kommer Riksgälds-Contoiret, att dermed bestrida de utbetalningar och anslag, sorn vid denna Riksdag af Oss föreskrifne blifvit, Öfverskotten uppå Statens Ordinarie och Extra Ordinarie inkomster användas till de utbetalningar, som möjligen kunna komma att äskås å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från RiksgäldsContoiret anvises. lilo För sä stor Summa, som desse af Oss till utbetalning från Riksgälds-Contoiret fastställde anslag, kunna komma att • öfverstiga den tillgång, hvilken öfverskottet af Banquens inkomster lemnar, äfvensom för hvad uti betalningstillgångar hos Riksgälds-Contoiret kan brista, då Kongl, Maj:t äskar att lyfta medel af det så kallade mindre Creditivet, må Riksgälds-Contoiret ega, att upptaga
Lån emot Obligationer till Sedelhafvaren, uppå Yaleurer af 5oo, 2 5o och 125 R:d.