Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att något bestämdt förordnande måtte stadgas, huru Båtsmän höra beklädas och utrustas, då de förrätta tjenstgöring* för halft år eller 7 å 8 månader; hvarvid de hittills skola erhållit full beklädnad, sådan som för helt år dem tillkommer. 4:0 Att vid Båtsmännens uppfordring till tjenstgöring, Rotehållarne atmindstone en månad förrän afmönstring sker , blifva antydde, att hälla Båtsmännen i beredskap till aftåg , på del' Bo-" tehållarnes kostnader ej genom en alltför stor brådska måtte förökas.
Utskottet har, till närmare utredande af ofvanstående punkter,' granskat de Författningar s som röra ifrågavarande ämnen, och hvad angår den första punkten , ibland annat inhämtat , att uti 45 Mom. af Kongl. Majus Nådiga Resolution uppå Allmogens Besvär den 17 Septemb. 172 3 , 20 Morn. uti Resolutionen på Allmogens Besvär den 1 Äng.
1727 samt g punkten uti Kongl. Resolutionen uppå samma Stånds Besvär, den 28 Juni 1731, sådana föreskrifter redan äro meddelade, hvarigenom Rotehållarnes rätt, vid inträffande Cassations-mönstringar, synes böra vara i det närmaste bevarad; men då miss» bruk härvid likväl möjligen kunna inträffa, får Utskottet, till förebyggande häraf, tillstyrka, dels att Den 7 Juli* 78g att alla nu gällande Författningar i detta ämne måtte af vederbörande med behörig nöggranhet handhafvas-, dels att Kongl.
Maj:ts befallningshafvande, antingen sjelfve elier genom Ombud, vid Cassations mönstringarne bevaka Köteliållarnes rättigheter; hvilket Utskottet anser §å mycket mera nödigt, som Botehållarne oftä genom längre afstånd ifrån Mönstringsstället, ellet af andra omständigheter kunna Vara hindräde att sjelfve, vid sådana tillfällen , vara tillstädes; hvarförutan Botehållarne ej under någon förevändning böra förnekas, att, om de för godt finna, sådana Mönstringar öfvervara, för att derunder sin rätt behörigen iakttaga.
Beträffande den ana punkten, liat Utskottet dervid inhämtat, det 7 §. af Kongl. Besolutronen på Allmogens Besvär den a i jan.
1748 uttryckligen stadgar, att eri Hoga insigt bör hafvas med Utrednings persedlarries förvarande i så måtto , att när en Kneckt eller Båtsman på kommendering dör , genast ma upptecknas hvad af deras monderingar öfverblifva, samt till godheten utsättas, och samma förteckning, tillika mecl kläderna, uti en säck, under Capitainens signetö förvarad, Boten tillställas, då jemväl noga tillsyn vara bör , att kläderna icke på vägen varda förderfvade, hvarförutan de Officerare eller betjening, sorn äro Manskapet följaktige från cornmenderingarne till deras hemvist, skola blifva ansvarige för. monderingarne, samt ersätta hvad deraf brister J hvilket stadgande äri ytterligare blifvit förnyadt genom 43 §. äf Kongl.
Maj:ts ^Resolution uppå Krigs-Befälets Allmänna Besvär jjje Bandet, tjg.
10m den 78(5 Den 7 Juli. den 11 Jan. 1757; och da Utskottet häraf funnit att Båtsmans Rothållares rättigheter, genom dessa föreskrifter, äro i möjligaste måtto bevarade, har Utskottet endast trott sig böra tillstyrka, att de rörande denna omständighet utfärdade Författningar mätte med all omsorg och noggranhet handhafvas och iakttagas.
I anledning af det uti 3:dje punkten gjorda yrkande, har Utskottet funnit lämpligt tillstyrka , att när en Båtsman erhållit full beklädnad , sådan som honom för ett helt års tjenstgöring tillkommer, men han dermed endast gjort tjenst en del af året, bör han vid nästföljande tjenstgöring begagna den gamla beklädnaden innan han erhåller någon ny, så lång tid som återstod af årets fulla belopp, när den sist förflutna tjenstgörir.gen upphörde.
Hvad sluteligen den 4:de punkten beträffar, att Rotehållare åtmindstone en månad förr än afmönstring sker, måtte blifva i tid underrättade om den förestående Båtsmans marchen , för att kunna hålla Båtsmännen i beredskap till aftåg; så anser Utskottet detta vara ett commando-mål, hvaröfver, enligt Regeringsformens uttryckliga föreskrift, ensamt tillkommer Kongl. ]Vlaj:t . att i Nåder förordna; hvilket likväl allt till Riksens Höglofl.
Ständers egen pröfning vördsammeligen öfverlemnas.
På Högv. Prest-Stån ochwAd Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen.
På Deri 7 Juli - 787 På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters Vägnar And, Fredin.
Bonde Ståndets Ledamöters vägnar Nils Mänsson, M. M.
Rosbeck, Uppläst hoS Höglofl.
Ridel, oell Ad. den 7 Juli, Högvötd.
Prest-Ständet den 7 Vällofl. Borgare-Ståndet den 10 — Héderv.
Boiide-Ståndet den 7 Vördsamt Memorial! Riksdags-Fulimägtigen Anders Larsson från Elfsborgs
Län bar uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet Memorial väckt fråga om nödvändigheten af följande ändringar och rättelser uti Kongl. Förordningen, angående Stängsel-skyldigheten, af den g Febr. 1802, nemligen: 1:0 att till förekommande af det uppehåll, som vid. hägnads fullbordande imellan ägolotter inom byuppstår, att förmå tredskande delägare till verkställande af de hägnader, som, efter skedd delning deraf imellan grannarne, hvar och en af dem tillhör att upprätta, det må stadgas, att sedan till delningens förrättande Landtmätare är vorden tillförordnad, Byernännenä skyldighet, att vid förrättningen sig inställa och att lemna Landtmätaren nödig handlangning, borde blifva enahanda, sorn i afseende a Storskiftes delningar är förordnadt, äfvensom att hvarje delägare bör vara pligtig, alt genast upprätta den andel i hägnaden , som vid nämnde delning varder honom 788 Den 7 Julii honom tillagd, denna dock obetaget, att, otk han till klander tror sig äga fog, sin talan genom stämning å alla vederbörande saint landtmätaren till det Ting, som näst efter en månads förlopp efter förrättningen inträffar, utföra , vid underlåtenhet hvaraf delningen bör såsom laga kraft vunnen anses och till efterrättelse lända; 2:0 att skillnad i Stängsel-skyldigheten för olika slags ägor må upphäfva®, och hvarje jordägare förklaras skyldig att, för hvad jord som heldst, vidkännas lika hägnads besvär; och 3:0 att hvarje jordägare ulan åtskillnad för in- och utägor samt för rågång bör för ägande större eller mindre hemmansdel alltid till hälften emot sin granne uti stängseln deltaga.
Eag-Utskotret, som fått berörde Memorial till sig remitteradt, har ansett nödigt, att i förening med Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet till pröfning företaga omförmälte af oeConomisk beskaffenhet varande ämnen, i följd hvaraf de ock uti dessa Utskott i sådant ändamål förekommit.
Vid öfvervägande af hvad så väl i ofvanomförmälte måtto är vordet föreslaget, som ock de skäl, hvilka till de sökta rättelser och ändringar uti förtberörde Författning blifvit anförde, hafva Utskotten väl ansett dessa sistnämnde innefatta så beskaffade åsigter , hvilka vid en fullkomlig omarbetning af författningen synas böra komma i betraktande; men som verkställigheten deraf lämpligast synes kunna företagas i förening med det öfverseende af nu gällande Enskiftes och Storskiftes Författningar, hvarom Bik sens - Den 7 Juli. 7*9 sens Högloft., Stander vid 180g och t8io arens Riksdag hos Kongl. Majit gjort underdånig anhållan, och hvilket arbete, efter hvad Utskotten hafva sig kunnigt, är af Kongl.
Majit till vissa dertill i Nåder förordnade Committerade uppdraget; alltså, och enär de föreslagne ändringarjemväl äro af den beskaffenhet, att de oundvikligen skulle, vid antagandet deraf, rubba de grunder, hvarå stadgandet i hela dess vidd sig stöder, hafva Utskotten funnit flera betänkligheter möta för vidtagandet af sådana partiela anstalter, heldst efter Utskottets tanka fråga äfven kan vara, huruvida Författningen i alla hänsenden är för alla orter i Riket efter local och andra omständigheter passande och verkställbar ; utan tillstyrka Utskotten, att emedlertid och intilldess en fullständig granskning deraf, hvarom Riksens Högloft.
Ständer borde hös Kopgl.
Majit anmäla underdånig önskan, kan. hinna fullbordas, stadgandet må blifva i dess befintliga skick o. rubbadt.
Hetta varder dock Riksens Högloft.
På Riksens Högloft.
Ständers Uag- samt Allmänna Resvärs- och Oeconom ie - Utskotts vägnar.
På Högh Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar H. F■ Strömfelt.
A■ Lantingshausen.
På Högv. Prest-Ståfidets Ledamöters vägnar Johan Olof Wallin, J.
VI 79» Den 7 Juli.
Borgare'-Ståndets Ledamöters vägnar E. G. Holm.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström, Jöran Jönsson. A. J. Wahlstjerna.
Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. den 7 Juli, Hogvörd.
Prest-Ständet den 14 Vallofl. Borgare-Stånde; den Hederv, Bonde-Ståndet den 7 , Vördsamt
Ridd. och Adeln har, genom Pro* tocolls Utdrag den 22 sisth Juni, till Riksens Höglofl Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott återremitterat
Utskottets den 131 samma månad afgifna Betänkande, i anledning af det utaf tvänne Hedervärda Bonde - Ståndets Ledamöter gjorda yrkande, att de på Gottland vsrande Strandridare - Boställs - byggnader samt Lastage bryggor, deni öns Allmoge byggt och underhållit, måtte hädanefter, gemensamt med AUmogen, underhållas jemväl af Wisby Stad, vid hvilket Betänkande Herr Öfverste-Lieutenanten m. m.
Friherre Jacob Cederström dictando till Höglofl.
Ridd. och Adelns Protocoll gjort följande, till Utskottet likaledes öfverlemnade, påminnelser, så lydande: 5’För min del kan jag ej instämma med Oeconornie-Utskottet deri, att anse frågan af den beskaffenhet, att den bör öfverlemnas till Bonde Ståndets Enskildta Besvärs* Den 7 Juli. 79l Besvärs-Utskott.
Dec finnes ingen T/andsort i Sverige, dqr Allmogen är så tryckt, som på Gottland; den betalar der full tionde ti) 1 Presterna, nödgas dessutom förrätta en mängd arbeten till Prestgårdarne, tyngder som aro på andra ställen okände.
Intilldess Allmogen, vid 1809 och 1810 arens Piksdag, erhöll rättighet, att få begagna däckade båtar och fartyg till sina producters transporterande öfver hafvet, kunde Köpmän efter godtycke bestämma priset på alla de efiecter, Uandtmännen kunde aflåta.
Som. exempel, må det tillåtas mig att få anföra, att Skeppsverke af Ek betaltes, då jag var på Gottland , med 2 Ridr per lass, utan afseende på transportens längd , hvarigenom ofta knappast forlön var betalt.
Byggnads - skyldigheten af Strandridare-Boställen samt af Lastage-bryggor i hamnarne, anser jag icke kunntf, utan obillighet , åläggas Landtboerna ensamt, utan bör ons Handlande, sorn begagna dessa iLastage bryggor, efter min tanka, äfven i Byggnads-skyldigheten deltaga.
Jag får derföre anhålla, att Betänkandet återremitteras, samt föreslår, att Utskottet, i fall det för tillfället saknar nödiga upplysningar , för att kunna föreslå någon ändring i nu gällande författningar, Utskottet då måtte föreslå en underdånig skrifvelse till Hans Majit Konungen, hvari anhålles, att en noggrann undersökning mätte anställas öfver förhållandet af den vinst, vederbörande Handlande draga af dessa Allmänna Byggnaders vidmagthållande, genom dessas iner eller mindre begagnande, och att Hans Majit Konungen derefter i Nåder ville be - 79* Ilen 7 Juli: bestämma, huru stor del af detta besvär
Iean t» läggas hvar och en af deni , sorn dessa Bygg» naiier begagna.
Hvaremot Herr General - Majoren in. m.
Grefve lantingshausen anfört följande:
Dä Oe» conoinie-Utskottet uti sitt Utlåtande, i anled* ning af Gottlands Hernmans-åboers anförde besvär öfver en dem ålagd skyldighet att hålla last» bryggor samt bygga Strandridare-Roställen, yttrat den tankan, att detta ärende icke hörde till Utskottets handläggning , utan att detta besvärs*» mål borde till det Hedervärda Bonde-Ståndets Enskildta Besvärs-Utskott remitteras, lärer det» ta Oeconomie-Utskottets yttrande skäligen icke kunna bestridas.
Huruvida de af Oeconomie» Utskottet uti dess Betänkande meddelta' upplysningar, hvarifrån den Gottlands Allmoge ålagde skyldighet sig härleder , kunna gifva anledning till den begärta äterremissen , då nämde upplysningar äro med rätta förhållandet enliga, och Utskottet, af redan yrkade skäl, undandragit sig att ingå uti någon pröfning af Besvärandernes anförande, hemställer jag till Höglofl.
Ridd. och Adeln; efter min tanka är återremiss -i detta fall icke antaglig, då irigen anmärkning blifvit gjord emot Utskottets Utlåtande, att detta mål icke tillhörde dess befattning; och anhåller jag, i anledning häraf, att den begärta äterremissen måtte af Höglofl.
Ridd. och Adeln ogillas, heldst densamma troligen endast skulle hafva till på» föjld, att, utan ändamål, öka Oeconomie-Utskot» tets redan nog trägna arbete \Jtskottet Ce - Den 7 Juli, 79 3 Cederströms ofvanstående anmärkningar, vo räsa ml igert förklara, att da den elle-de bland Allmogen på Gottland , hvilka hafvt sig ålagdt att underhålla de derstädes befintligt StrandridareJJoställs-byggnader och Lastage-biyggor, äga oppen rätt, ätt, om de sig dertill jefogade finna, i laga ordning söka antingen befrielse frän era sadan skyldighet eller ock densanmas förflyttande, till större eller mindre del, >å sådana personer, bland Wisby Stads invånae, hvilka kunna anses böra jemte Allmogen dltaga uti ifrågavarande underhållsskyldighet 3 hr Utskottet icke fuhnit anledning tillstyrka biäli til! det af Herr Ofverste Ljeutenanten Bribere Cederström gjorda förslag, att uti underdåni: skrifvelse till Kongl. Majit anhålla otn tmdersanings-anbefallande till utrönande af den vinst, tom de Handlande kunna hämta af ofvanberöåe Byggnaders vidmagthållande , heldst då de 351a öfriga Bespectiva Riks-Stånden redan bifallit Ttskottets i detta ämne afgifna förra Betänkande Stockholm cl, 6 Juli 1815.
Lantingshausen, På yällofl.
Borgareståndets Ledamöters På Hoglaft.
Biddersk. pch Ad-, Ledamöters vägnar
På Hgv. X5rest-Ståndet Ledamöters vägnar JSry.
Hesselgren, vägnar A nd, Frolin, På lederv.
BondeStånets Ledamöters vägnar Ns Mänsson» JvL M.
.Vördsamt 794 Den 7 Juli.
Uppläs: hos Höglofl. Ridd. och Ad. den 7 Juli, Högvörd.
Prest-Stånclet den 7 _ Vällofl.
Borgare Ståndet den 10 Hederv.
Bonde - Ståndet den 7 Vördsamt Memorial!
Uti ett til Hedervärda Bonde Ståndet ingifvet Memoral liar Biksdags-Fullmägtigen Jonas Andersson från Calmar Län anfört, att Kg!.
Förordningen ien 2 Febr. 1807, angående Enskiften , skulle, i afseende på Sodra Möre Härad i nämnde
Län vid verkställigheten för Jordägarne medföra åtskilliga olägenheter, bestående deruti , att uti de flesta byar ägorna redan voro genom Storskilen imellan delägarne skiftade , som för dem redfört betydlig kostnad: att enär vid skeende Inskiften en eller flere delägare i by anses icke kunna bibehållas vid sina förra tomtplatser, utn pröfvas böra till andra tjenliga ställen å byns mark utflytta, många svårigheter så väl fördessa åboer, som för dem, hvilka vid sina »rut innehafde tomtplatser qvarblifva , skola upstå: att ägornas delning i enskifte skulle föranida till en större mängd hägnader samt kostnä till de sammas uppförande och underhållande; och att det understöd i Spannemdl, eller mel foder, gödsel, eller arbets-biträde, som, enigt 7 §. i omförmälta Kongl. Förordning, borie i vissa fall af Byemännen tilldelas den utflyttalde Hemmans-åboen , förorsakade de förre en känbar utgift; i anledning af hvilket allt Jonas åndersson så mycket mera yrkat ändring utiberörde Författning, som sådant jern väl
Den 7 Juli.'
795 jemväl instämde med hvad Riksens Höglofl.
Ständer, vid 1809 och 1810 årens Riksdag , hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit; och hafva många af Hedervärda Ståndets öfriga Eedajnöter uti berörde framställning sig förenat, hvarvid tillika är vordet föreslaget, att Enskiftesmål måtte af Härads-Rätterna i vanlig ordning få upptagas och afgöras.
Uag-Utskottet, som fått denna motion till sig hänskjuten, har, i anseende till det ifrågasatta ämnets oeconomiska beskaffenhet , funnit sig böra det samma gemensamt med Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet till pröfning företaga , på hvilken grund det ock i dessa sammansatta Utskott i sådant ändamål förekommit, Vid öfvervägande af hvad i förrberörde måtto blifvit andraget, hafva Utskotten väl insett , att högstberörde Nådiga Författning angående Enskiften kan i åtskilliga omständigheter fordra jemkningar och rättelser; men som tillika hos Utskotten i betraktande kommit, att Riksens Höglofl.
Ständer redan, enligt hvad jemväl Riksdags-Beslutet af den 2 Maj 1810 innehåller, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om Nådig anstalt till öfverseende af de så väl för Storskiften sorn Enskiften i allmänhet gällande Författningar, på det de samma må i de delar deraf, som för vissa orter erfordras, rättas och förbättras , och Utskotten tillika erfarit att detta arbete förehafves af en dertill af Kongl. Maj:t i Nåder förordnad Commitée, som i berörde ändamål äfven från Konungens Befallningshafvande infordrat nödiga upplysningar i äm - 79&
Den 7 Juli. ämnet t alltså hafva Utskotten funnit sig icke böra vid ett sådant förhållande vidtaga någon vidsträcktare åtgärd i frågan, än att tillstyrka, det Riksens Höglofl.
Ständer må hos Kongl. Majit anmäla underdånig Önskan, det Kongl. Majit i Nåder täckes låta föranstalta , att nyssberörde arbete må, så skyndsamt möjligt är, varda fullbordadt, och derefter till Nådig prof» ning af Kongl. Majit företagas.
Detta varder dock Riksens Höglofl.
Dag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts vägnar.
På Höjrl.
Ridd. och Adelns Dedamöters vägnar H. F. Strömfelt. A.
På Högv. Prest-Ståndets Dedamöters vägnar Joh. Olof Wallin. J. Fk.
Dedamöters vägnar E, G. Holm. And..
Bonde-Ståndets Dedamöters vägnar Hetter Jernström.
Jöran Jönsson. A. J, Wahlstjerna.
Den 7 Julu 797 Uppläst hos Högloft.
Ridd, och Ad. dan 7 Juli.
Prsst-Ståndet den 7 Vällofl.
Borgare-Ståndet deri 10 .
Bonde-Ståndet den 7 Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande öfver Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs motion, om ersättning för Inqvartering m. m.
Uti afgifvet yttrande under den 31 sistl.
Maj öfver Herr Lagmannen Grefve Henning J.
Gyllenborgs Memorial, har Stats - Utskottet förklarat sig icke kunna tillstyrka, att, på sätt Herr Grefven och Lagmannen föreslagit, till den ersättning, utom hvad Kronan består, vid tågande Troppars inqvartering, eller 8 sk. för hvarje med 2:ne mål om dagen förplägad man, kunde böra tillkomma Inqvarterings-gifvare, må anslås medel på
Stat utöfver det redan varande belopp till durch-marche-kostnader, samt i öfrigt ansett Utskottet éj kunna till åtgärd upptaga hvad Herr Grefven framställt emot så kallade Provins-mötens hållande eller sammankomster af Länens Innevånare till beredande af penninge-bidrag för allmänna behof; men hvilket ärende, i anledning af gjorda anmärkningar hos Hög* loll.
BorgareStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, blifvit till Utskottets ytterligare handläggning åter-resiitteradt.
Ds 79» Den 7 Juli.
De hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkningar, åsyfta egentligen att sä tillräckliga medel mätte anslås och vara att tillgå för betalningen af tågande Troppars underhåll, att de hemmans-ägare, som få vidkännas deras förplägning under marcher, derföre erhålla en efter tiden och ortens gångbara pris lämpad ersättning af Staten , och ej genom öfverenskommelser och tillskott af de aflägse från allmänna vägarne boende hemmans-innehafvarne; äfvensom att tillika stadgas måtte, om och i hvad mån ersättning bör meddelas, då det manskap, för hvilket mat varit betingad , antingen alldeles uteblifvit, eller till fullt antal ej ankommit; hvarigenom de Inqvarteringsskyldige blifvit genom förgäfves gjorda kostnader i ett storrö lidande forsatte; och att i öfrigt Utskottet, i sammanhang med dessa frågor , borde yttra sig om afskaffandet, af Provins - möten ; uti hvilka erinringar det sorn bos Vällofl. Borgare- samt Hedervärda Bonde
Ståndet anmärkningsvis blifvit andraget äfven i mer och mindre mån instämmer.
Stats-Utskottet anser sig , vid besvarandet häraf, väl böra, i likstämmighet med dess förra yttrande, medgifva , att de Inqvarteringsskyldige måga komma i åtnjutande af verklig och full ersättning för hvad de till handa hålla tågande Troppar , samt att så vidt den i Kongl.
Mars 1813 bestämda betalning af 8 sk. för hvarje man, som erhåller 2Ine mål om dagen, icke godtgör ett sådant underhåll, betalningen derföre bär okas ; och Stats-Utskottet - Den 7 Juli. 799 tet finnér äfven , att denna ersittning lämpligast kan utgå af allmänna medel, samt ali öfverenskommelse hemmansägarne imelhn om utgörande af fyllnaden i sådan ersättning upphöra; men Stats-Utskottet kan, uppå förut anförda skäl, icke föreslå eller tillstyrka något särskildt eller föihöjdt anslag härtill ä Stat, utöfver de till durch- marche-kostnader förut uppförde 30.000
Kidr , hvilka, i fredstid synas tillräckliga; hvaremot kostnaden härvid, då krig infaller, bör utgå af Krigs fonden.
Ett anslag utöfver behofvet, sorn kunde lemna besparing under fredstid, ökade onödigtvis de allmänna bördorna och skulle tilläfventyrs dock finnas otillräckligt när krig infölle.
Den åtgärd anser Stats - Utskottet likväl, med föranledande af de gjorda anmärkningarna , sig böra föreslå, att Riksens Höglofl
Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t yttra den önskan, att Författning i Nåder vidtages, hvarigenom Inqvarterings-gifvarne varda fullt ersatte för det underhåll de lemna, saint att betalningen måtte dem tillfalla efter ett visst, vid Markegängs* sättningen bestämmande pris; i följd hvaraf uti Markegångs-Taxorna skulle utsättas hvad för en mans förplägning med ett eller 2:ne mål om dagen , samt dessutom äfven för en ration, kommer att betalas, såsom ock, att Kongl. Majit täcktes låta vederbörande till godo njuta denna ersättning af Stats-medlen i fredstid , och under krig af den fond , sorn för kostnaderna dertill inå vara att tillgå; hvarförutan Kongl Majit torde behaga, vid förekommande tillfallen, efter - 8oo Deri 7 Juli, ter vederborandes börande förordna, hvad skalig ersättning, som, i det fali Troppar ej skulle ankomma, för hvilka inqvartering och underhålls anskaffning blifver påbuden , må böra liernmansägarne tilldelas.
Men i öfrigt beträffande frågan om Pro» vindelia sammankomsters afskaffaruie i allmän* het, kan Utskottet , enär detta är. ett till dess handläggning icke hörande ämne, dermed icke taga någon vidare befattning; hvilket dock vördsamt hernställes Riksens Höglofl.
Ue« pröfvande.
Stockholm den 4 Juli 18a 5.
Prest-Starr - Ståndets .Ledamöters vägnar Carl Fr, Landberg« och Ad.
Led anio ters vägnar Carl de Geer.
Borgare - dets Ledamöters vägnar Gustaf Murray, På HedtrV.
BondeStåndets Ledamöters Vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius* Uppläst kos Höglofl.
Ridd, och Ad. dea 7 Juli.
Prest-Ståndet den 7 _ Vällofl.
Borgare-Ständer den 10 Hdderv. Bonde-Ständet deri 7 „ Vördsamt Memorial!
Ridderskapet och Adeln har till Lag-Utskott remitterat de särskildta Memorial, hvil - Deri 7 Juli, hvilka af Herr Landshöfdingen JB. W. Fock; och Herr Friherre C. t„ Stael von Hollstein blifvit ingifne, uti hvilka den förre föreslär eri så beskaffad Lagförändring , hvarigenom för skogs-åverkan och våld å trädplanteringar utstakas enahanda straff, som för tjufnad, eller att åtmindstone de derå nu stadgade böter må för” höjas samt förbrytareti åläggas Uppenbar Kyrkor plikt, enär skadan öfverstiger tre JR:dr 16 skiih varde , saint Herr Friherre Stael von Hollstein åter yrkar, att flen, sorn beträdes ttied åverkan å annors skog, bör, om han till krigstjenst funnes duglig , vara dertill förfallen, men i annat fall, och om én sådan person i afseende på ålder ejler andra hinder icke kan till nämnde tjenst användas, blifva dömd till arbete å Fäst* ning eller vid allmänt arbetsställe uti ett halft års tid.
Hvad beträffar den del af förstberörde trio* tion, sorn angår förhöjdt ansvar för åverkan af trädplanteringar, har Utskottet redan denna dag, genom särskildt betänkande, i artledning af .Kongl. Maj:ts i detta ämne til Riksens Högloft.
Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, deröfver sig utlåtit, hvarföre ock Utskottet tror sig endast böra åberopa hvad omförmäldte Betänkande, denna fråga rörande, innehåller, äfvensom de af Utskottets Ledamöter, hvilke varit af skiljaktig tanka, förblifva vid sina derom afgifna yttranden.
Vid öfvervägande åter af den föreslagnä ändring uti bestraffningen för annan skogsåverkan, hafva väl Utskottets Ledamöter deruti ge5-fe Bandit, 10,1.