Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga pröfning frågan om de Civil-deparlementet tillhörande allmännyttiga ändamål, lill hvilka, under förutsättning, att en väsendtligen högre brännvinsbeskattning varder af Rikets Ständer beslutad, det vore, nied hänsigt till sålunda ökade statstillgångar, lämpligt alt hos Rikets Ständer föreslå anslogs beviljande.
Jag tillstyrker i sådant hänseende, att, vid detta tillfälle, måtto hos Rikets Ständer föreslås följande anvisningar för de 3 åren 1855—1857, som utgöra nästa slatsreglerings-period, nemligen: 1) för anläggning af nija och förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, utöfver hvad vid föredragning af Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader generalplan till anmälda behof föreslagits . . 25,000 R.-dr årligen. 876,360: 3,000: 3,000:
Transport 25,000 R:dr årligen. 882,360: Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket 4853. 49 Transport 25,000 R:dr årligen, 882,360: 2) för befrämjande, medelst lån eller anslag, af utdikningar och aftappning ar utaf sanka trakter och sjöar, till beredande af odlings företag, likaledes 125,000 R:dr årligen, och torde, i afseende på vilkoren för statsbidrags beviljande till arbeten af förenämnde särskilda slag, i allmänhet meddelade föreskrifter böra lända till efterrättelse. 3) för ett ökadt antal Agronomer, sorn i särskilda provinser meddela undervisning i odlings-, utdiknings-, ängsvattnmgs- och sjösänkningsföretag, samt till bildande af elever för framtida sådan undervisning 10,000 R:dr årligen, 4) för ett ökadt antal lägre Landtbruksskolar, i den mån de uti provinser, der sådane förut icke finnas, kunna å lämpliga ställen, under vanliga vilkor, inrättas ....
10,000 R:dr årligen, 5) för ett nytt högre Landtbruksinstitut, hvilket, efter upphörande af det äldre vid
Degeberg, anses nödigt på lämpligt afstånd söder om Ultuna 12,000 R:dr årligen, 6) åt de i Länen inrättade Hushållningssällskap, för hvilka reglementen blifvit af Kongl.
Maj;t fastställde, tillsammans . . . 24,000
R:dr årligen, fördelade på sätt Kongl.
Majit, efter Landtbruks-akademiens hörande, bestämmer, hvarvid, jemte offentlig redovisnings-skyldighet, torde böra stadgas såsom föremål för medlens användande: att genom belöningar uppmuntra mindre bemedlade jordbrukare, hvilka ådagalagt synnerligen nitiska bemödanden för jordbrukets eller annan landtmanna-närings förkofran; att för skäligt pris tillhandahålla dem förbättrade åkerbruksredskap samt goda fröslag af nyttiga vexter; att anskaffa för landtbruket nyttiga modeller, äfvensom att i allmänhet befrämja det med Hushållnings-sällskapens stiftande afsedde ändamål. 7) att såsom räntefria lån, efter de grunder och med de vilkor, som kunna af Eders Kongl. Maj:t varda fastställda, under Hushållnings-sällskapens inseende, tilldelas de jordegare, som å sine hemman inrätta rior eller andra ändamålsenliga torkinrätiningar för sädens bättre förvarande 40,000 R:dr årligen.
Transport 246,000 R:dr årligen. 882,360:
N:o 5 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. om Statsverket 4833. 4 Samt. 4 Afd. 4 tiåft. 7 50 Kongl. Ma]:ts Nåd.
Transport 246,000 R:dr årligen, 882,360: — — 8) att jemte tillgängliga besparingar å 1845 års anslag till stamko lijander iers bildande, användas genom
Stamholländeri-styrelsens försorg för inrättande af sådane holländerier i län, der de ännu saknas 20,000 R:dr årligen, 9) att ställas till Stuteri-öfverstyrelsens disposition för hästnfvelns förbättrande . . 20,000 R:dr årligen.
Tillsammans 286,000
R:dr årligen, eller för 3:ne år 858,000:
Vidkommande i öfrigt behofvet för de jernvägar, hvilka såsom statsbanor kunde komma att utföras, torde jag fä underdånigst åberopa det förslag, som jag särskildt utbeder mig att få Eders"Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning underställa.”
Uti hvad Departements-chefen sålunda tillstyrkt, instämde Statsrådets öfrige Ledamöter.
Med tillägg af det fortfarande anslag, som Kongl. Maj:t den 14 sistlidne Oktober vid pröfning af behofven för ”Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart” beslutat att af Rikets Ständer begära för Skeppsbyggeri-inslitutet i Carlskrona, utgörande å 3,333 R:dr 16 sk. årligen under de 3 år, nästa statsregleringstid komme att omfatta, tillsammans 10,000: skulle sålunda för tillfälliga och extra behof erfordras tillsammans Eanko R:dr 1,750,360: Hvad Statsrådet här ofvan i underdånighet yttrat och tillstyrkt, blef till alla delar af Kongl. Majit i Nåder gilladt; och belällte Kongl. Majit, att utdrag af Protokollet härom, i de delar sådant erfordrades, skulle Finans-departementets Expedition meddelas, till behörigt iakttagande vid upprättandet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof, uti hvilken proposition borde gifvas Rikets Ständer tillkänna, att Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofvanomförmalde berättelse och förslag, rörande verkställda och ytterligare ifrågasatta allmänna arbetsföretag, komme att meddelas Rikets Ständers Statsutskott, äfvensom alt de kartor, kostnadsförslag och öfrige handlingar, hvilka för vidare upplysning i dessa ämnen kunde vara för Rikets Ständer erforderliga, blefve hos bemälde Styrelse att tillgå.
Ex protocollo Joli.
Prop. om Statsverket 1853. 51 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 16 Nov. 1853.
Hans Excellens Herr Juslitiaa-Slats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden, Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, IVa Ilens te en, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Departemenls-chefen, Stats-rådet Fåhraus anförde härefter i underdånighet: »Sedan å sistförlidne Riksdag Rikets Ständer fattat beslut, om statsgaranti till befrämjande af en jernvägs-anläggning, att genom ett aktie-bolags försorg utföras emellan sjöarne Mälaren och Wenern för befordrande af en hastigare förbindelse emellaD rikets tvänne största städer, Stockholm och Götheborg, har, inom de flesta delar af riket, der förbättrade kommunikalions-anstalter visat sig nyttiga och behöfliga, hågen blifvit allmänneligen väckt och alltmera lifvad för åstadkommande af jernvägar i flera riglningar; Såsom följd af ofvan utvecklade förhållanden, anser jag mig böra underdånigst tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t må täckas föreslå Rikets Ständer, för den pröfning och medverkan, sorn på dem ankommer: a) att såsom grundsats antages, att hädanefter icke några jernvägs-stamlinier i Sverige må anläggas och utföras annorlunda, än medelst
Statens omedelbara försorg och på dess bekostnad: b d) att för dylika stambanors framlida utförande i de delar och med den huf vudrigtning, hvarom Kongl. Majit och Rikets Ständer kunna komma att besluta, noggranna topografiska undersökningar ina genom Styrelsens för Allmänna Väg- och Vatten-byggnader försorg få verkställas, samt fullständiga planer med kartor, profiler, de - 52 Kongl. Majds Nåd.
Prop. om Statsverket I8S3. taljritningar och kostnadsförslag på grund deraf upprättas, och att Rikets Ständer må till Kongl.
Maj:ts disposition för utgifterne dervid anvisa 20,000 R:dr årligen i 3 år från och med året 1855; e) att, derest Rikets Ständer, i följd af den särskilda proposition, som från KongJ.
Maj:t nu derom allåtes, vid denna Riksdag besluta väsendligen högre beskattning å tillverkningen af bränvin, Rikets Ständer mätte bemyndiga sine Fullmäktige i Riksgäids-Kontoret alt, såvida uppbörden af denna skatt under året 1855, eller först år 1856, visar sig, utöfver behofvet för derå möjligen, i följd af Kongl. Maj:ts förslag, skeende andra anvisningar, lemna ett netto öfverskott af minst 615,000 R:dr, successivt i män af behof, genom upplåning, på sätt ofvan förmäldt är, anskaffa och till Kongl. Maj:ts disposition utbetala det kapitalbelopp, som enligt ofvan anförda beräkning erfordras för anläggningen af jernvägs-stambanan från Stockholm till Götheborg, med afdrag af sträckningen emellan Köping och Hult, om hvilken anläggning Vägocb Vattenbyggnads-Styrelsen- då borde för Statens räkning genast gå i författning i öfverensstämmelse med de planer och särskilda föreskrifter, som för sådant ändamål varda af Kongl. Maj:t fastställde och meddelade;» Chefen för Finans-departementet,] Statsrådet, Herr Friherre Palmstjerna yttrade i underdånighet: »Af dessa skäl instämmer jag uti det förslag, föredragande
Departementets-chefen afgifvit» — — — — — — — •— — — — — — — — — Kongl. Maj:t behagade, uppå underdånigt tillstyrkande al Stats-rådets öfrige Ledamöter, med godkännande af föredragande
Departements-chefens förslag och derför afförda motiver, besluta, att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition, sådan den vid detta Protokoll finnes bilagd, skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning expedieras. — — — — — — — — Ex protocollo IV.
STOCKHOLM, tryckt hos N. MARCUS, 1853.
Prop. om Statsverket -1855.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-År enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen, i närvaro af Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 9 November 1853.
Hans Excellens Justitia Statsministern Herr Grefve Sparre.
Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
, Chefen för Finans-departementet, Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Majrts
Nådiga ompröfvande de delar af Stats-regleringen vid nu instundande riksdag, hvilka tillhöra nämnde departements' föredragning; hvarvid i första rummet förekom beräkningen af Statsverkets tillgångar för de behof, som vid ifrågavarande Statsreglering borde fyllas.
1 sådant afseende anmälde Herr Departements-Chefen i underdånighet, hurusom, uti den af Stats-kontoret under den 28 sistlidne Juli afgifna Berättelse om Stats-verkets förvaltning, tillstånd och behof, hvilken berättelse, i hvad densamma kunde röra beräknandet af anslagen å riks-statcns 2:dra, 3:dje, 4:de, 5:te, 6:te och 8:de Hufvud-titlar, blifvit vederbörande Chefer för de .Departementer, under hvilka dessa hufvudlitlar lyda, särskildt delgifven, Stats-verkets tillgångar voro, dels med ledning af räkenskaper och handlingar för åren 1847—1851, dels ock på grund af serskilda förhållanden, uppgifne på sätt, som följer:
Bil. N:o 6 till Kongl. Maj:ts Prop. om Statsv. 1855 I Sami. 1 Afd. 1 Haft. 1 Kongl. May.ts Nåd.
Prop. om Statsverket (853.
Stats- Verkets Ordinarie eller Ständiga Inkomster : l:o.
Räntan, hvaraf så väl den indelta, hvilken direkte utgår till vissa personer, Stater och Inrättningar, sorn den Statsverket behållna andelen, hvilken ingår i penningar efter markegång, utförts till de vid sednaste Riksdag beräknade belopp, eller den förra till R:dr 1,690,200. och den sednare till „ 668,450. 2:o.
Afrads-spanmälen, hvilken, i likhet med hvad vid de 2me sednaste Statsregleringarne egt rum, ansetts böra beräknas till 41,725 tunnor, eller, å 6 R:dr per tunna 3:o. Krono-tionde-spanmålen, beräknad såsom vid sista Statsregle ringen, nemligen: den indelta till 104,520 tunnor å 6 ll:dr 627,120. och den Kronan behållna till 18,200 tunnor å 6 Rdr 109,200. 4:o.
Tiondc-spanmålslösen, hvilken, vid sednaste Riksdag upptagen till 4,400 R:dr, nu ansetts endast kunna beräknas till . . . 5:o.
Arrendemedel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter, upptagna, enligt beräkningen vid sednaste Riksdag till Penningar 38,000. och Spanmål 15,000 tunnor å 6 R:dr .... 90,000. 6:o. Silfverliondef Myntarelön och Slagskatt, vid sednaste Statsreglering endast upptagen till 9,500
R:dr, men som nu ansetts kunna beräknas till 7:o. Koppar-räntan, vid 1848 års Statsreglering upptagen till 380 skepp, å 130 R:dr, eller 49,400 R:dr, och vid Statsregleringen år 1851 till 500 skepp, å nämnde pris, eller 65,000 R:dr, men hvilken Stats-Kontoret, med afseende så väl å den alltjemnt tilltagande koppartillverkningen, som den jemväl fortgående stegringen i priset å denna vara, som under innevarande år uppgått ända till 173 R:dr 36 sk., ansett skäligen kunna beräknas till åtminstone 560 skepp, å 130 R:dr, eller 8:o. Tionde- och Hammarskatts-jcrnet, hvaraf det förra beräknats, såsom vid de begge sednaste Statsregleringarne, till 12,000 skepp, å 5 R:dr 32 sk., eller 68,000.
Transport 68,000. 2,358,650. 250,350. 736,320. 4,300. 128,000. 10,500. 72,800. 3,560,920!
P rop. om Statsverket i 850. g Transport 68,000. 3,560,920. men det sednare, som vid nämnde Statsregleringar beräknats till 6,000 skepp ä 14 R:dr, eller 84,000 R:dr, nu ansetts kunnaj upptagas till 6,307 skepp., eller, efter samma pris, 87,500. ^qq 9:o.
Alun-Tionden, såsom vid de begge sednaste Statsregleringarne 500. 10:o.
Svafvelbruks-Tionden, vid de båda sednaste Statsregleringarne beräknad till endast 600
R:dr, men som nu, då produktionen synts vara i stigande, ansetts kunna upptagas till 800. ll:o.
Mantalsp enning arne, vid sista Riksdagen uppsatte från 336,000 till 350,000 R:dr och nu, efter medium under fem år och såsom varande i jemt stigande, utförde till 354,000. 12:o.
Bötesmedel, såsom vid de begge sednaste Statsregleringarne, . 35,000. 13:o.
Kavalleri-Regementernas Hästvakans-Spannmål, beräknad, liksom förut, till 22,250 tunnor å 6 R:dr eller 133,500. 14:o.
Ständiga Rotevakans-afgifter vid de Skånska Infanteri-Rege menterna, som förut, 2,310 tunnor Spanmål å 6 R:dr . . . 13,860. 15:o.
Tillfälliga Rotevakans- och Mötes-afgifter, beräknade år 1848 till 5,000 och 1851 till endast 4,500, men nu, efter medium under åren 1847—1851, åter upptagne till ...... 5,000. 16.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, såsom vid sednaste Riksdag 28,000. 17:o.
Rotevakans-afgift af Utsockne Frälsehemman i Halland, såsom vid de begge föregående Statsregleringarne 10,000. 18:o.
Fourage-afgift af Indelta Kavalleriet, hvilken inkomst, i RiksStaten upptagen på grund af Rikets Ständers skrifvelse den 13 Augusti 1851, beräknats till det deruti utförda belopp, eller . 32,300. 19:o.
Tross-passevolans-afgift, äfven upptagen vid nästlidne Riksdag och, enligt nyss åberopade skrifvelse, beräknad till den då kalkulerade summan 17,680. 20:o.
Båtsmansvakans-afgift, beräknad år 1848 till 30,000 R:dr och 1851 till 32,000 R:dr, samt nu, efter medium under åren 1847—1851, till ett ytterligare förhöjdt belopp af ... . 35,000. 21:o.
Krut- och Salpeter-försäljningsmedel, hvilka, år 1848 beräknade till 95,000 och 1851 till 105,000
R:dr, nu, enär deras medium under åren 1847—1851 utgjort 120,709 R:dr, ansetts kunna kalkuleras till åtminstone ^ ä . . . . . . . 115,000.
Transport 4,497,060.
•T Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket t S53.
Transport 4,497,060. 22:o.
Kontroll-Stämpelmcdlen, upptagne år 1848 till 10,000 R:dr och 1851 till 10,500 U:dr, men nu, efter medium under sednare åren, beräknade till . : 12,000. 23:o. Bak- och Lols-medlcn, beräknade ar 1848 till 75,000 och 1851 till 85,000 R:dr samt nu, efter medium under sednare åren, med en förhöjning af ytterligare 10,000 R:dr, upptagne till 95,000. 24:o.
Danska Fyringsmedel, liksom vid de 2:ne sednaste Statsregle ringarna 26,600. 25:o.
Ersättning af Konvoy-kommissarialet för aflöning utaf Svenska och Norrska Beskickningen i Turkiet, såsom förut .... 14,800. 26:o. Observationsmedel, hvilka år 1848 beräknats till 10,000 och år 1851 till 14,000 R:dr, men som, enär medium under de sednare åren endast utgjort 12,693 R:dr, ansetts böra, med afseende jemväl å denna inkomsts obestämda beskaffenhet, nu endast upptagas till förstnämnde belopp 10,000. 27:o.
Extra medel och upphörder, som vid de begge sednaste Statsregleringarne upptagits till 18,000 R:dr, men nu, efter medium under de sednare åren, ansetts endast kunna beräknas till 12,000. 28:o.
Intressemedel, såsom förut . 3,300.
Säger R:dr 4,670,760.
Stats- Verkets
Extr a-ordinarie Inkomster, hvilka, jemlikt 60' § Regerings-Formen, såsom Bevillning utgå: 29:o.
Tullmedlen, hvilka vid sednaste Statsregleringen beräknats till en netto-inkomst af 3,730,000 R:dr eller, med tillägg af 800,000 R:dr för Tullverkets stat och utgifter, till ett bruttobelopp af 4,530,000 R:dr, men nu antagits till en netto-inkomst af 3,900,000. samt utgifterna till 1,000,000. eller ett bruttobelopp af 4,900,000. 30:o. Salu-accis af städerna, såsom vid sednaste Riksdag . . 2,000. 31:o.
Postmedlen, såsom vid de sednaste tvenne Statsregleringarne, till ett bruttobelopp af 600,000.
Transport 5,502,000.
Prop. om Statsverket -i 855.
Transport 5,502,000. 32:o.
CharIcu-Sigillatce-medien, på grund af Rikets Ständers skrifvelse den 2 September 1851, upptagne, enligt den då fastställda beräkning, till ....... 684,800. 33:o.
Bränvins-afgiften, beräknad år 1848 till 700,000 och år 1851 till 650,000 R:dr, men nu, efter medium under de sednare åren, endast upptagen till 550,000.
Säger R:dr 6,736,800. 34:o.
Restantier, hvilka, liksom vid sednaste Statsreglering, upptagits till 180,000.
Summa Banko R:dr 11,587,560.
Enligt den af Stats-kontoret sålunda uppgjorda beräkning skulle alltså, utom det från Riksgälds-kontoret af bevillningsmedlen lemnade bidrag för statsbehofvens fyllande, hvilket, enligt sednaste statsregleringen utgjorde 1,183,880 R:dr om året, Stats-Verkets årliga tillgångar blifva:
Ordinarie Inkomster : .
R:dr 4,670,760.
Extra ordinarie d:o ,, 6,736,800.
Restantier „ 180,000.
^ 587,560.
Vidare anmälde i sammanhang härmed Herr Departements-chefen i underdånighet:
Kongl. Maj:t och Rikets Bergs-kollegii underdåniga skrifvelse af den 15 sistlidne Juli, deruti, till följd af erhållen Nådig föreskrift att sig yttra i anledning af den utaf
Rikets sednast församlade Ständer, i sammanhang med regleringen af Statsverkets inkomster, väckta fråga, huruvida tionde-tackjerns-afgiften för framtiden skulle kunna beräknas till det högre belopp, hvarmed den före år 1845 utgått, Bergs-kollegium hufvudsakligen anfört: att nämnde afgift länge varit erkänd ej allenast som den tyngsta af de flerfaldiga skatter, hvilka belasta jernhandteringen här i landet, utan ock såsom varande högst ojemnt fördelad; att kol- och spanmålsprisens på sednare tider fortsatta stigande under i allmänhet ganska låga eller fallande pris å så väl tackjernet, som det till export ämnade stångjernet, nogsamt vittnade om jernhandteringens nuvarande missgynnande ställning, hvilken, i anseende till de oftast gängse låga prisen å den Engelska stora jernmarknaden och den täflan med fremmande länders ökade jerntillverkningar, som deraf föranleddes, i sjelfva verket vore sådan, att, efter Kollegii åsigt, snarare afskaffandet af all ordinarie beskattning å Svenska jernhandteringen borde ifrågakomma, än någon slags tillökning i de nuvarande skatterna å denna, i allmänhet föga lönande näringsgren, Kongl. Maj-.ta Nåd.
Prop. om Statsverket ISoS. samt att omständigheterna snarare antydde på försämring, än de gåfvo anledning att emotse någon förbättring i bergsmännens och bruksegarnes ställning såsom näringsidkare; hvadan, och då för öfrigt kändt vore, dels att, under den sednare tiden, många betydliga bruksegendomar icke utan största svårighet kunnat till relativt låga pris afyttras, dels äfven att redan ett icke obetydligt antal bruksegare liksom täflat att begagna sig af den dem sistlidet år medgifne tillåtelsen att, emot befrielse från belöpande utskylder, på bestämd tid nedlägga antingen hela smidet eller ett visst antal stångjerns-verkstäder vid sina bruk, Kollegium ansett sig böra tillstyrka alt bergsmän och bruksegare i allmänhet, som, med undantag endast för de på Dannemora malmfång grundade Vallon-verken, omöjligen i längden kunde bära de dem ålagda dryga skatterna af alla slag, hädanefter åtminstone måtte få tillgodonjuta all den nedsättning i tionde-jerns- och hammarskatts-utskylderna, som af jernhandteTingens närvarande bekymmersamma ställning påkallades.
Efter anmälan af hvad sålunda blifvit dels utaf Stats-kontoret, angående beräknandet af tillgångarne för den blifvande Statsregleringen, dels ock af Bergskollegium beträffande tionde-tackjerns-afgiften, i underdånighet anfördt och hemstäldt, utbad sig
Departements-chefen att få i underdånighet framställa följande: a) Då den till Stats-verket i allmänhet inflytande eller Kronan behållna andelen af Ordinarie Räntan, hvilken uppgått år 1847 till 607,701: år 1848 „ 610,827: år 1849 „ 615,791: ar 1850 „ 617,317: år 1851 „ 625,160: — — blifvit, i anseende till de vid sednaste Riksdag skedda öfverflyttningar, af Rikets Ständer då upptagen till 668,450 R:dr; så och enär nämnde öfverflyttningars belopp beräknats till utöfver 70,000 R:dr, samt den förminskning, som genom förändring af sättet för salpeterhjelpens utgörande i Småland skulle uppkomma, ej kunde uppgå till mer än vid pass 16 å 17,000 R:dr, ansåg DepartementsChefen nu med säkerhet kunna utaf ifrågavarande titel beräknas en inkomst af 678,000 R:dr. b) Enär Afrads-spanmålen år 1851 utgjort 43,799 tunnor, hvaraf endast 1,279 tunnor Hafra, syntes dess belopp kunna med säkerhet antagas komma att motsvara 43,000 tunnor Råg och Korn, och sålunda, efter 6
R:dr pr tunna, böra beräknas till 258,000 R:dr. c) Tionde-Spanmåh-lösen, hvilken vid sednaste Riksdag beräknades till 4,400 R:dr, hade väl under åren 1847, 1848 och 1849 understigit nämnde belopp; men då den sedermera uppgått Kongl. Maj.ts Nådi Prop. om Statsverket -iS55. är 1850 till år 1851 „ 4,450: — och 4,605: ansåg
Departements-chefen densamma böra fortfarande upptagas till oförändrad summa af 4,400 R:dr. d) Då Koppar-räntan utgått: år 1850 med 655 Sk:8£, försålde till 83,080
Ridr och samt koppartillverkningen vore i betydligt stigande och priset derå jemväl under sednaste tiden varit högre än förut, ansåg Departements-chefen denna Statsinkomst kunna fullt beräknas till 82,000 R:dr, helst sannolikt vore, att, äfven om Rikets Ständer lemnade bifall till Kongl. Maj:ts
Nådiga proposition om framtida nedsättning i afraden utaf Fahlu bergslag för Stora Kopparberget, någon minskning icke komme att häraf föranledas under tiden för nu skeende Statsreglering, enär slutliga verkställigheten af ifrågaställa nedsättning icke kunde utan bergslagets hörande ega rum. e) Med afseende å hvad Bergs-kollegium uti dess ofvanberörda underdåniga utlåtande anfört angående Tionde-tackjerns-af'giften, och då, enligt hvad derigenom utredt blifvit, jernhandteringen fortfarande vore uti en ställning, som syntes fordra någon eftergift af under lyckligare förhållanden densamma ålagde beskattning, hemställde Departements-chefen, det Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att nedsätta Tionde-tackjerns-skatten med en tredjedel, och tillstyrkte, i öfverensstämmelse dermed, att denna afgift nu måtte beräknas till endast 8,400 Sk:», å 5 R:dr 32 sk. eller till 47,600 R:dr5 Och ansåg
Departements-chefen, hvad angick beskattningen af stångjerns-smidet och jernmanufaktur-verken, lindring deruti böra ske genom förminskning uti den denna näringsgren för närvarande ålagde bevillning, hvadan Departements-chefen i underdånighet tillstyrkte, det Kongl. Majit jemväl måtte fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på billigheten deraf att, vid nu förestående förnyade pröfning af grunderna för denna bevillning, dessa måtte bestämmas på ett sätt, som för näringsidkarne blefve mindre betungande; hemställande Departements-chefen af sådant skäl, att Hammarskatt] ernet nu måtte uppföras till det belopp, hvartill skatten i medeltal uppgått, eller 6,300 Sk:$[, motsvarande efter 14 Ridr pr Sk:8£ 88,200 Ridr. f) Svafvelbruks-lionden, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 956
R:dr och varit i jemnt stigande, ansåg
Departements-chefen med säkerhet kunna beräknas till 950 Rdr. g) Enär Mantals-p enning arne, hvilka vid sednaste Riksdag beräknades till 350,000 Ridr, utgjort: år 1851 „ 636 „ 82,591 „ 8' Kongl, Maj.ts Nåd.
Prop. om Statsverket \ 833. år 1847 345,466: — — är 1848 351,470: — — år 1849 355,533: är 1850 358,613: är 1851 360,902: samt häraf sig visade, att folkökningen varit i jemnt stigande, så att Mantalspenningarnes summa årligen ökats, ansåg
Departemeuts-chefen denna statsinkomst böra beräknas till det belopp, hvartill den under det sistnämnda året uppgått, eller, i rundt tal, till 360,000 R:dr. h) Tillfälliga Rotevakqns- och Mötes-afgifter, vid sednaste Riksdag beräknade till 4,500