Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle någon af Iduns erfarna läsarinnor vilja gifva mig beskrifning på, hur konstbroderi skall utföras, så vore jag därför mycket tacksam.
Plvar fås något vackert applikationsmönster, passande till den uti Idun n:r 10 föreskrifna sofFdynan.
N:r 5 2 6.
I Idun n:r 5 årgången 1889 står en beskrifning pächocoladpraliner, frågas nu, huru sockrad chocolad sinades; försökt med både stark och svag värme.
Vore tacksam för snart svar.
Jve.
N:r 5 2 7.
Skulle någon af Iduns läsarinnor vilja säga mig, hur mycket smör anses kunna gå åt i veckan i ett hushåll, när herrskapet består af tre personer och 4 tjänare samt ett tre-årigt barn.
Jag menar nu hade bords- och matsmör samt till alla bak.
Tacksam för ett svar vore en sparsam husmoder.
N:r 5 2 8.
Frågas om någon har modell till eller skulle vilja visa ett utmärkt vackert och ovanligt sidenlapptäcke.
Hvarmed skall man göda jorden, då den efter omplantering af blommor beiin- nes vara mager?
Något billigt och bra medel mot liktoraar?
Något medel mot sönderspruckna händer?
Edla N. Svea Mineralvattenfabrik 3 3 T E R G S G A T A N REKOMMENDERAR ÄRADE LÄSARE AF TIDNINGEN IDUN SINA TILLVERKNINGAR AF ALLA SORTERS L Ä S K E V A T T E N JÄMTE brygdt H KOLSYRADT SOCKERDRICKA, CHAMPAGNEDRICKA, CHAMPAGNELEMONAD, HALLON- OEH F R U K T L E M O N A D.
OE BELLTELEF.
" ^ÄT ORDER PR POST ELLER TELEFON EXPEDIERAS OMGÅENDE.
64 77- TILLVERKNINGEN KONTROLLERAS AF PROFESSOR SEVERIN JOLIN.
[17271 Flickor &amp; G o s s a r!
Svenska 1889 års provisoriska fri- märken, brukade, köpas alltid till 4 a 5 kronor pr 100 st. SVAR.
S:r 4 0 4.
Fullständigast läres sjukgyrana- sfik och massage å Gymnastiska Centralinsti- tutet i Stockholm, men tager denna kurs en tid af 2 år, och är det för^n^dt med ganska stora svårigheter att där vinna inträde; när- mare upplysningar å pris m. in.
lemnas af professor Törngren (föreståndare).
Läroböc- ker i ämnet finnas utgifna af professor Har- telius och Gustafson, men är naturligtvis omöjligt att läsa dem på egen hand samt utan förstudier i anatomi.
A f egen erfaren- het kan upplysa om, att en van och skicklig lärare i dessa ämnen finnes att tillgå Hamn- gatan 1 B, n. b.
, hvilken som jag tror när som helst emottager elever.
» Lifvets skyddsengel » af C.
Ekbobrn, » Konvaljen » af A. F. Lindblad, » Sån- gen » af Nordblom; i Vallins » Dödens engel » finnas äfven lämpliga verser.
Dessa ha vun- nit mycket bifall.
Önskas de afskrifna, kan Vera uppgifva sin adress.
N:r 447.
Ett medel, som jag sjelf försökt, mot de små hvita djuren och funnit ganska bra, är att vattna blomman en gång med kar- bolvatten, ej för mycket.
Djuren dö, och blomman är räddad, Rosalie — S.
af kontrolleradt silf- ver, delvis förgyld och oxiderad, natur- lig storlek; pris 10 kr.
T1724] m nya priskurant öfver Träd- gårds- och blomsterfrön samt foderväxtfrön är nu utkommen och tillsändes gratis på begäran.
G L Ö M iiinnuu Naturskönt läge vid Dansjön och intill Kronobergshed.
15042) [1782] A D.
H A GR M A N, TT&gt;OI-T, STORA MANSVÄSTAR 11 • OJ att O. Williamson, Borås, säljer prima helylle marinblå GOSSTRICOTKOSTYMER från 3 till 10 års för 3:50.
med ärmar till 3: 50 pr st. [1573] O. W I L L I A M S O N, G - R E N N A F O R S S A Vexiö.
SPARSAMMA FRUAR.
GAMMALT YLLE OCH ULL EMOTTAGES DAG- LIGEN T L I L SPANAD, VÄFNLNG AF TYGER, SCHA- LAR, FILTAR M.
HVAR OCH EN FÅR SITT YLLE T L I LBAKA I FORM AF GARN ELLER VÄFNADER.
NEDSATT SPÅNADSAFGLFT.
OBS, ETT PARTI SCHALAR REALISERAS FRÅN 5 KR.
OBS, ETT PARTI F L I TAR REALISERAS FRÅN 5,75.
TELEFON 26 53, JLILDUR ANDERSSON, [1361] FADD SUNDEMAN.
K R A 12 KLARA NORRA KYRKOGATA 12, W @ A 6 D K e!
S GFIOEOLADE g CACAO, LNN E H ÅL 1 SFÖR TECKNING:.
I välgörenhetens tjänst; af Adolf ' Hellander: (Med porträtter af lady Plunkett, madame Millet, baronessan Pfustersclimid, madame Busch, grefvinnan von Plåten, markisinnan de Giiell, grefvinnan Sparre och madame de Bille.)
— An die S e e; dikt af Carmen Sylva.
(Autotypi.)
— Till hafvet; öfvers.
— Stor pristäfling.
— Från forna dagar; strödda blad ur minnets album, samlade af Mathilda Langlet.
V: Nummer trettioåtta, Triumf.
— Till nordens blonda m ö; dikt af Daniel Fallström.
I I I: En baklexa.
— När våren kom; skiss af Elisabeth Kuylenstjerna.
— » Tjugonde århun- dradet »; nyaste pariserchic, kåseri af Richard Kaufmann.
— Hemlif; af Lisscy.
I L — Mat och matlagning; af O. H.
— En liten själfhjälp vid klädsömnad; hedersomn.
svar ä prisfrågan X I V; af Bissan.
— Striden om hjärtan; ur ett kvinno- lifs historia; af Jolian Nordling.
V: Autonio Bosca.
Förslag till matordning för veckan 28 april — 3 maj.
— Husge- rådet.
Stockholm, Prenumerationspris pr år I d u n ensam ._ kr.
3: — Barn garderob en » 3: - Byrå: Klara Södra K y r k o g.
Itedaktionssekr.
Fredagen den.
18 januari 1895.
N:r 3 (370) Idvns fredag.
Lösnummerpris 1 5 öre (lösn:r endast för kompletteringar.)
Aiiiioiisjpris: 35 ö r e p r n o n p a r e i l l e r a d.
F ö r » P l a t s s ö k a n d e » o. » L e d i g a platser » 25 öre för h v a r j e p å b ö r j a d t tiotal stafv.
Britte-Sophie Raab.
Då man genom skil- dringar från vår storhetstid ser, huru kvin- norna med kraft o c h klok- het under männens från- varo förvaltade godsen, hvilkas värde de stundom t. o.
ökade, frågar man sig, hvart all denna kvinn- liga duglighet nu tagit vägen.
H a r den gått för- lorad sedan den tid, då just den svenska kvinnans hushällsforstånd i så hög grad bidrog att möjliggöra landets ofantliga kraftut- veckling utåt?
Eller slumrar denna duglighet i brist på anledning att framträda?
Dessa anled- ningar borde emellertid ej saknas.
Mången änka eller ogift kvinna är godsägare, men godsen skötas m e d manliga huf vuden o c h hän- der; endast sällan g ö r ägarinnan någon personlig insats af värde vid j o r d - brukets eller affärernas förvaltning.
D e t är ett af dessa sällsynta undantag, Idun denna gång vill framställa som ett till efterföljd ma- nande föredöme.
I Sunnerbo härad i Små- land — bredvid det gamla, för vår sägen- och odlings- historia så rika W ä r e n d — ligger v i d en vacker, skogomkransad, af öar fylld insjö egendomen Ugglansryd.
Den har omkring hundra år varit i släkten Raabs ägo.
Men att den ännu så är, beror uteslutande på den nuva- rande ägarinnans, fröken Britte-Sophie Raabs för- valtning.
R a a b föddes på Ugglansryd d.
31aug.
Hennes föräldrar voro kap- tenen, frih.
R a a b o c h hans första hustru J.
Denna dog ti digt, men den lilla Britte- Sophie oeh hennes fyra yngre systrar fingo en m o - derlig vård af den lärar- inna, J u l i a Belfrage, hvii- ken meddelade d e m deras första undervisning, o c h hviiken senare blef deras styfmoder.
Ä n n u är den- na vördnadsvärda nittio- åring medelpunkten i det h e m, inom hvilket hon lika kärleksfullt fostrade sina styfdöttrar som de egna båda döttrarna.
Sin bildade, begåfvade o c h musikaliska styfmor har B.
R a a b att tacka för en uppfostran, hyilken var allt annat än vanlig på svenska landsbygden för 50 år sedan.
O c h som Britte-Sophie R a a b själf m e d brinnande håg sökte kunskaper o c h med stor lätthet tillägnade sig dem, blef hon ej blott ovan- ligt kunnig: hon blef äf- ven verkligt bildad, ty hon gjorde insikterna
Betänk, att du är gäldenär Till dem, som armods bojor trycka, Och deras rätt densamma är Som din till denna jordens lycka.
WWW WWWWW w ^WWWWWWW till sin personliga WWW WW WW egendom under y WWWW det yyyyyyyyyy WWWWW yyyyy yyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyy WWW WWW stilla som oberedd kastar sig in på en bana, o c h fördjupande, hvilket landtlifvet i lika h ö g grad därtill gynnar uppfostran lynnet lägger hinder i vägen.
som Hennes inåtvända sen gjorde, att i en stad försvårar.
sinne o c h tillbakadragna vä- man i hemmet mindre lade märke till hennes stora intellektuella än till och hennes stora kvinnliga tillfälle att begåfning olust f ö r hushållssysslor handarbeten.
Hon fick också på ett annat område vara nyttig i en bana, för hviiken det naturliga skap- italienska.
G e n o m dessa språkliga kom hon i tillfälle som tolk åt att färdigheter göra utländska släktingar, framför allt trettio som åren.
att den O c h detta vill säga hon haft detsamma, sin dryga del att bära af kris, under hviiken Sveriges j o r d b r u k betat dessa sista tiotal.
varit kännbar ar- I n o m " Småland har mer än på många D e n, s o m kunde skrifva fasta vänskap, s o m hon ägnar dem, o c h främst bland d e m m o r o c h systrar, hvilka m e d hängifven.
kärlek omfatta henne.
beundrarinnor, ingen följt icke är de småländske jordbrukarnes — den historia, för hvars försökte yttersida heter hypotekslån, växlar och hvars innersida visar sömn- sig kontorsstolarne som arrendatorer jordbruks- utvecklas — kunna dana sysselsättningar, diktens form, liksom hennes musikaliska begåf- ning gjorde henne till en g o d pianist.
hennes hem anlag bidrogo i h ö g grad att angenämt, och glada friheten artade där det slaget; Dessa göra det sin lugna Ugglansryd var gäst- hjärtligheten Britte-Sophie och På tillbragte gammaldags, liga munterheten hon hon ungdom.
af i enkla o c h stor- o c h den ungdom- öfversvallade i den grad, B a a b själf hennes brukar systrar komna anländande i berätta, sin ifver att huru att väl- gäster mer än en gång — • skrämde deras hästar 1 När den innan den lig de stora äldsta, för det utom Britte-Sophie, saknade denna egent- Hon vistades då mesta hos en släkting i grannskapet, friherrinnan holm.
v u x i t upp o c h sedan alla bildade egna barn, verksamhet i hemmet.
I d a K o s k u l l (född Tillsamman med R a a b) på Enga- denna sällsynt älsk- värda, rikt begåfvade o c h fint bildade väninna hade att Britte-Sophie Raab tellektuella utveckling.
nom anledningar hvars H o n förlorade den kära sjukdomsår hon lyst u p p ge- sin egen ljusa själ, året innan h o n miste sin far.
om hvad Hon besparades som var derns frånfälle att många ytterligare fördjupa sin personliga o c h in- väninnan, således all tvekan hennes plikt när, vid fa- 1866, familjen stod inför valet: m e d stor förlust sälja den gamla fäderne- att gården eller Någon son fanns icke, o c h mågarnes själf sköta den, men huru "?
omständigheter omöjliggjorde, att Sophie, hviiken till allas förvåning erbjöd sig sterbhusets Det de kunde öf- denna å uppgift.
lefnads- vertaga att blef då Britte- vägnar förvalta Ugglansryd.
När hon sålunda utstakade sin lefnadsbana, var det icke, såsom af det föregående torde framgå, någon praktisk henne in med håg på eller fallenhet, s o m denna bana.
T v ä r t o m var dref det cn mången gång tung själfförsakelse, hon nu vände sig från den andliga värld, i hviiken hennes alla drömmar o c h intressen voro hemma, till de förde.
sakna hon föra hjälpa nya kall med- olägenheten sig g e n o m att honom af skrifva ifver hafva insikt, att — faderns affärsbref i det fått och fat- ersatte hon genom sin praktiska, betala lärpenningarne — i f o r m räkningar under H v a d hon för öfrigt kände teoretisk outtröttliga säger hennes lifligt inhämtat, böcker.
i mödor kände de nödiga förkunskaperna — några hade dock lifstid, tas otaliga Hon sade, ehuru hon de vanliga dyra af misstag o c h miss- hvilket den alltid måste erlägga, sammanhålla den att f ö r mångas det hela.
på ett lysande sätt, att M e n hon vi- det i andra seenden väl odlade förståndet sin från också Britte-Sophie R a a b s oaf- låtliga, bekymmer-fulla sträfvan, räkning också kan af- finna väg på det brydsamma ekonomiska områ- det, o c h att hjärtats ihärdighet äfven där föra till seger.
H o n skötte från kan och skönhetssinne fröken som af nyodlingar handhade och alla slags förbättringar.
Hon därjämte affärerna så, att skulder småningom afbetalades.
sedermera, 1881, af vänner djärfhet i att Men denna förenas hos Britte- tillsyn i det enskilda, hviiken är kvinnans styrka.
drifver af allt för m y c k e n kontroll minskar ansvarskänslan.
denna hos sitt folk, ken H o n har tvärtom väckt s o m hon väljer m e d m y c - noggrannhet o c h uppfostrar en gång lugnt o c h skaffar hon Hon d o c k ej denna tillsyn m e d förbiseende den sanningen, att genom ett bestämdt väsen.
på Sålunda h o n sig goda medhjälpare.
Å t dem kan lugnt lämna detaljerna, på Ugglansryd, där den gamla, lika fortfarande m y c k e t all h o n icke skyr öfvas.
lärd omtanka Värdin- o c h fåfänga, eller uppoffring f ö r sig själf.
ett stort gods kräfvas rätt- kraft, systrar våga sig in i det m e d den samvetsgranna Raab Nu D å hon saknas hos kvinnliga Sophie också visa o c h godhet lika m y c k e t s o m klokhet o c h och affärsidkare.
U n g o c h varm är sterbhu- medan hon är på och hon egenskaperna lika den fulla gästfriheten husbonden p å nu har stor skuld på — erhöll hon än mer frihet visa så- hålla sig ung o c h varm, strålar hon af välvilja, när h o n ser skyr Af de att se lif spira och skulle den icke, under välbehöflig hvila oeh trefnad inlöste gården — s o m hon sålunda, för egen del, ovissa, s o m annars oftast förr enkla som genom ladugårds- H e l a kvin- Britte-Sophie R a a b vid sina 63 år.
rummen stora dref u p p detta eller ordna, att huru tresselöst arbetssläp!
ensam — - endast m e d en rättares hjälp — det utan stället städerna, medan den nu så ofta förtorkas under ett in- nan jordbruket, huru nans håg att omhulda, uppfostra, att m e d smak 1866 ej blott sets systerskaran skildra slitna i o c h trädgårdsmästare!
fäderneärfda eller själf odlade jorden — den skulle sig ännu — uttryck sköflade om i ja, tar förhoppningar, slåss och blödande Och dock, kvinnor kunna utveckla, o m de, i att nätter, sig ofta — brustna hennes exempel.
hem hjärtan, äfven många många af sina mest personliga egenskaper skulle den mödans, kampens o c h lidandets historia, s o m borgensförbindelser, H o n har bland hvilka m i g veterligt dock lösa litteratur.
Hennes poetiska sinne skapa dock äfven bland sitt eget att Skandinaviens må, ge dem sitt erkännande än kvinnorna.
F r ö - tränga in i de nämnda språkens, lika väl s o m tog och resor, vara ofta förr färdiga många vänner, hvilka ge henne samma tro- af veckla denna under de sista kris och det B.
R a a b har att håll i landet.
hvilka hon, till sin kunskap i tyska, fran- att område kön har haft andra ska o c h engelska, också lade den i latin hvad värden, äro männen hon denna nom på verkliga ken Samtidigt h o n sina egna studier, ge- H o n mottog en nor, invecklad o c h bekymmersam affärsställning, o c h hemmet, genom att undervisa sina yngre systrar.
fortsatte IAngg.
senare.
stor, släkt om det äfven de möjligt, Hennes när och äger i, förstnämnda högre grad förståndiga än ömhet är gäller underhafvande s o m vänner.
O c h hon ger hvarken sin hjälp eller sina råd m e d den myndighet, hvii- ken så m y c k e t försvårar het.
de hjälptas tacksam- H o n äger tvärtom i hela sitt väsen den stilla, anspråkslösa försynthet, hviiken så sällan förenas med stor energi.
Hennes sannings- kärlek o c h öppenhet, hvilka äro ovanliga, för- leda henne dock underlydande icke till skärpa, älska i henne o c h hennes den på en gång omutliga, allvarsamma o c h välvilliga husbonden, som aldrig sparar egen m ö d a, utan är i selen lika bittida s o m de, o c h själf leder den tidiga morgonbön, m e d hviiken deras dag börjar.
sina resor till S t o c k h o l m, G ö t e b o r g, Skåne o c h V a r e sig det är i en affärslokal, på en järn- K ö p e n h a m n eller ortens marknader för att göra affärer, k ö p a oxar eller sälja timmer, s o m hon själf varit m e d o m att utsyna.
handla med henne, ytterst redbar ty A l l a vilja gärna hon är känd s o m en » affärskarl », hviiken genom ord- vägsstation eller i ett sällskap, man möter den lilla, alltid svartklädda damen, hviiken i sin toalett ofta visar sig oberoende af såväl m o d e r s o m årstider — förblir hon icke obemärkt.
Iaktta- ning, punktlighet o c h klokhet vunnit en stadgad gande välvilja lyser ur de själfulla, milda, bruna kredit.
ögonen o c h spelande lif ur det intelligenta an- att Till med denna små bidrager resurser taga hennes förmåga sig fram o c h så långt s o m möjligt undvika skuldsättning.
har som landtbrukare ling, utan att ilade kraftprof, samt men följt därunder säkert som m e d tidens utveck- företaga några o c h det har Hon öfver- därför varit lång- Ugglansryd blifvit en af de bäst iståndsatta o c h skötta egendomarne i K r o n o b e r g s län.
mest Man kan där få höra de konservativa herrar, f ö r hvilka emancipationen » » kvinno- är en styggelse, s o m sin m e - ning tillkännagifva tala mindre att, » o m kvinnorna om sina rättigheter och i ville stället siktet, så fort ett samtal m e d innehåll omkring henne — o c h h o n har rika personlighetens förmåga att höja samtalet till sin nivå.
intressen; H o n bibehåller alla sina vittra musik eller en g o d b o k äro hennes bästa vederkvickelser från med af arbetet.
allt, som främjar kvinnans verkliga frigö- relse, men anser, att den praktiska utbildningen därvid är af lika m y c k e n vikt s o m den intel- lektuella, många ty, hundra år, » världen har alla kräftar män O c h denna djupa ägna en gammal aktning, fröken B.
R a a b, b e - erfarenhet att, när kvin- de icke kvinnorna hus, skulle den stått sig illa. » erkännande! » hade hon, utan att latin, som men säger Sophie fulla H o n följer tidens rörelser o c h är särskildt intresserad uträtta något dugligt, s o m t. e x.
fröken Britte- R a a b, då skulle de gärna ge dem sitt föres den innehålls- V a r m t fosterlandsälskande ifrig kunnat stått i kunnat sköta sitt är h o n tillika en fredsvän, o c h sammanblandningen af krig och böner, religion o c h rustningar, med sitt blida, humoristiska leende » e n komedi, kallar hon
spelad m e d vår H e r r e.
» E n djup oeh innerlig kristendom är medelpunkten i hennes lif, oeh den förenas hos henne m e d vidd i blicken o c h fördragsamhet i sinnet.
Så som denna märkliga kvinna går o m - kring på landsbygden nere i Småland, stilla fyllande sin stora oeh ovanliga lifsgärning, är hon ett af de yppersta vittnesbörden o m att hufvud o c h hjärta icke » taga u t » hvarandra hos kvinnan, utan att, j u ljusare hufvudet är, dess varmare är ofta hjärtat.
H o n är tillika ett älskvärdt föredöme för hvarje kvinna m e d en stor offentlig lifsgärning, g e n o m sin sällsynta gåfva att ena kvinnlig mildhet o c h mjukhet med en äkta manlig dådkraft.
E l l e n K e y.
Bearbetning efter Swinburne.
~ !fSm du såsom rosen vore &gt;fp&gt; och jag som dess gröna blad, vi skutte tillsamman spira och fröjder som sorger fira, då vinden på blomjakt fore och sommaren rådde glad, om du såsom rosen vore och jag som dess gröna blad.
Om du finge toner vara och jag finge vara ord, vi skulle harmoniskt blandas, i rytmer gemensamt andas, likt fåglar hvarandra svara, när kvällen för sång är gjord, om du finge toner vara och jag finge vara ord.
Och vore du lif, du kära, och jag kunde blifva död, Mkt solsken och snö vi lyste, likt mars, då han blidast myste med liljor så oskuldsskära och starar i öfverfiöd, om du vore lif, du kära, och jag kunde blifva död!
Om fröjdernas jxtge jag blefve och sorgens slafvinna du, vi lekte med skratt och tårar likt ungdom i ljusa vårar, jag lidandets natt fördrefve och bjöäe dig rosigt nu, om fröjdernas page jag blefve och sorgens slafvinna du.
Och kunde som maj du blifva och jag som april ändå, så skutte vi dygnets stunder förvandla i tusen under, åt dagrarna skuggor gifva och solglans ät skuggor grå: ack, kunde som maj du blifva och jag som april ändå!
Om du vore glädjens drottning och jag vore smärtans kung, vi kärleken skulle fånga för timmar oändligt långa och enas i ljuflig brottning en morgon så, skön som ung, om du vore glädjens drottning och jag vore smärtans kung.
Farrar om barnauppfostran.
^ J K n ^ j e n äfven i vårt l a n d g e n o m sina reli- giösa skrifter: » J e s u l i f », » E v i g h e t e n s &lt; ^ ^ ^ p h o p p » m.
i v i d a kretsar k ä n d e och u p p b u r n e a n d l i g e talaren o c h skriftstäl- laren, ä r k e d i a k o n e n F a r r a r i L o n d o n har n y - ligen i en artikelserie i den e n g e l s k a tidskrif- ten The Young Woman uttalat sina tankar om kvinnans v e r k s a m h e t i h e m m e t såsom dotter, m a k a o c h m o d e r.
V i tillåta oss att här nedan för I d u n s läsarinnor återgifva nå- gra a f dessa hans tankar, h v i l k a synas oss i h ö g g r a d behjärtansvärda.
D e t gifves tre sätt, säger F a r r a r, p å h v i l k a m ö d r a r k u n n a d a n a det u p p v ä x a n d e släktets hela f r a m t i d; Det första är, att med alla medel, som stå d e m till b u d s, s ö k a g ö r a sina söners o c h döttrars b a r n d o m så l y c k l i g, s o m omstän- digheterna tillåta.
M å lifvets m o r g o n få sin naturliga s o l!
D e m ä n o c h k v i n n o r, h v i l k a k u n n a se t i l l b a k a p å en l y c k l i g b a r n d o m, hafva åtminstone fått njuta en uppfriskande d r y c k a f d e m, p å h v i l k a lifvet k a n b j u d a; o c h deras själ har d ä r a f ej b l o t t ett veder- k v i c k a n d e m i n n e, utan o c k en u p p e h å l l a n d e kraft under de dagar, o m h v i l k a litet h v a r måste b e k ä n n a, att » d e b e h a g a oss e j ».
H v a r m o d e r b ö r studera den konsten att s k a p a l y c k a f ö r sina barn.
D e n läres visserligen ej ur b ö c k e r, utan därtill fordras en g u d o m - lig själfuppoffrings inspiration.
Fattigdomen b e h ö f v e r ej v a r a ett hinder att hinna d e n.
L y c k a n är visserligen i c k e en j o r d i s k, utan en h i m m e l s k p ä r l a; m e n den moder, s o m försöker ä l s k a sina barn så, att h o n d a g l i g e n har sin u m g ä n g e l s e i himmelen, skall ofelbart därifrån m e d f ö r a den till sina små.
Det a n d r a är, att m e d vishet fostra eller — o m uttrycket tillätes — - » t r ä n a » viljan hos barnen.
I n g e n t i n g kan v a r a for- rycktare än en d e l oförståndiga föräldrars b e m ö d a n d e n att bryta viljan hos sina barn.
D e t t a försök k a n ofta l e d a till r a k a motsat- sen, j a, barnets vilja b l i r d ä r i g e n o m under- s t u n d o m rent a f förstenad, så att ingenting rår p å d e n.
M e n äfven där det frambringar åsyftad v e r k a n o c h m a n l y c k a s tilltvinga sig oinskränkt l y d n a d, är den s k a d a, ett sådant förfaringssätt å s t a d k o m m e r, o t r o l i g.
D e t k a n v a r a fullt ut l i k a o l y c k s b r i n g a n d e s o m det p e d a g o g i s k a m i s s g r e p p e t att för att u n d g å o b e h a g g i f v a efter för barnets vilja.
Exem- pelvis m å o m t a l a s, h u r u ett barn v a r nära att h u n g r a ihjäl samt å d r a g a sig fallandesot g e n o m dess fars f ö r s ö k att tvinga det att äta ett s t y c k e b r ö d, f ö r h v i l k e t det till att börja med ej h a d e s m a k, m e n hvilket, allt efter som striden framskred, blef för det stackars barnet ett f ö r e m å l för v e r k l i g vämjelse o c h fasa.
B ä s t o c h naturligast är att l e d a o c h behärska barnets vilja, i c k e med en annan persons vilja, utan m e d andra s j ä l s f ö r m ö g e n - heter hos barnet själft.
U n d v i k b å d e efter- låtenhet o c h motstånd, o c h en v a n a att l y d a s k a l l u p p k o m m a, så snart barnet b l i r m o g e t för att medvetet b e h ä r s k a sina h a n d l i n g a r.
J a g s k u l l e vilja fästa alla m ö d r a r s u p p m ä r k - samhet p å en praktisk m e t o d, s o m k a l l a s att » s l ä t h a m r a », f ö r att ö f v e r t y g a d e m o m o d u g - ligheten o e h ohållbarheten a f ett uppfostrings- system, s o m utgöres a f tvångsåtgärder.
En j ä r n p l å t, s o m i c k e är alldeles flat, utan står u p p litet p å ett ställe, säges v a r a b u c k l i g.
N å v ä l, o m för att g ö r a den slät, m a n sloge hårdt p å detta ställe, s k u l l e ä n d a m å l e t helt o c h hållet förfelas.
E t t d y l i k t t i l l v ä g a g å e n d e s k u l l e ej allenast g ö r a s k a d a n värre, utan o c k k o m m a den yttre kanten att b u k t a sig.
E n d a sättet att u t h a m r a b u c k l a n är » slät- h a m r i n g », d. v.
s. att g e n o m väl riktade små stötar m e d h a m m a r e n p å andra ställen an- g r i p a det o n d a; således ej direkt utan indi- rekt.
D e n p r o c e d u r, s o m erfordras, är min- dre e n k e l än h v a d d u trodde.
» E j ens en metallskifva k a n med f r a m g å n g behandlas efter metoder, s o m t y c k a s själfklara för van- ligt sundt förstånd, » säger Spencer.