Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län har, såsom här ofvanföré finnes intaget, blifvit yrkadt, dels alt afskrifning, dels att återbetalning med spanmål in natura af den erhållne undsättningsspanmålen. måtte ega rum, dels att jord, dragare m. m. icke måtle i mät tagas för dylik skuld, äfvensom att, af den inflytande spanmålen, District-magasin, mätte anläggas; hvarförutan i allmänhet blifvit hemstäldt, att lämplige anståndstider med betalningen af spanmålsskulderne måtte undsättningstagarne beviljas.
Utskottet, som tagit under noga öfvervägande hvad härutinnan anfördt blifvit eller för öfrigt förekommit, har i betraktande så väl deraf, att ifrå - Stati-XJiskottets Uö.it >n.le A’\o 597. i5 gavaran.de chMi \V cstérbutlcns
Läns in varlig re sig ådragit, enär .sistnämnde
Län blifvit hemsökta med fyra på hvarandra 'följande missväxtår, sorn ock att Kongl» Majit i detta ämne icke heller framställt något förslag, väl icke ansett sig kunna tillstyrka någon afskrifning; men får deremot hemställa:
I det Rikets Ständer till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna, . alt i Kader dels bevilja ifrågavarande aud sättnings tagare, det anstånd med återbetalningen af deras spanmälsskulder, sorn med iakttagande af Statens rätt och undsältningstagarnes bestånd 'kan finnas förenligt, samt dels anbefalla vederbörande den skonsamhet vid indrifningen af dessa fordringar, att icke jord, ulsädes-säd, erforderlige dragare och åkerbruksredskap tillgripas.
Beträffande frågan om District-miagusins anläggande; så och då, såsom här ofvan andraget blifvit, pieti deras upprättande inom Wester- och Norrbottens
Län, sig företer ett annat förhållande än i Rikets öfrige delar, der lättade sjö- eller landt-communicationer förefinnas och utvägar icke saknas, att, hvilken tid på året som helst, bereda tillfälle för spanmåls anskaffning; • anser Utskottet sig böra afstyrka inrättandet på Statens bekostnad, af de sålunda föreslagne District-magasinen. 8:0.
Afskrifning af den sladd j hvarföre Kustboerne i Orousts och Tjörns Härader ännu häfta till Staten för bekommen undsättning efter i83o års missväxt.
Af enahanda skäl, som uti förestående 6:te punkt blifvit anfördt, eljer att eftergift å Statens fordran för spanmål skulle föranleda till likartade anspråk från andra delar af Riket', som häfta för undsättnings-spanmålsskulder; har Utskottet icke heller funnit sig kunna tillstyrka den nu ifrågavarande eftergiftens beviljande.
' Och torde, i händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet i detta Betänkande tillstyrkt och föreslagit, anmälan derom göras såsom svar å Kongl. Majits i ämnet aflåtne Nådiga Proposition» Stockholm den 22 October 1834- Sto t:-Utskott et i XJtlatanäc ATM 398.
Ani. till Exp.-Utsk, den x5 Oct.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner _, rörande förändring uti de vid sistlidne
Riksdag stadgade grunder för granskningen och approbationen af förslitne smärre Riksgälds-Sedlar. (RGS. A.) Till Stats-Utskottet äro remitterade följande motioner, nemligen: a) inom Borgare-Ståndet: 1:0 Åf Herr Rydin, som, efter framställning af den stora vigt för alla Sveriges invånare, och serdeles för dess Uppbördsman, huru Sedelrnyntet af Commissarierne i Rikets Penninge-verk betraktas, då det Lill inlösen frambäres, anfört: hurusom Rikets Ständer uti 56 § af i83o års Riksdagsbeslut utstakat grunder för Sedlars antagande eller cassation, och hvilka ganska obestämda föreskrifter innefattades uti andra punkten, der det heter: ”alt den fjerdedel nedantill 3 höger, hvarå namnteckningarne befinnas, och "hvilken genom olikheten i det så kallade fina trycket, utvisar ensamt för ”sig Sedelns rälta valeur, inlöses, dä denna fjerdedel är fullständig och sam•"m an hängande, utan att afseende göres å de stycken af andra Sedlar, som ”dervid må finnas bifogade.”
Men om denna föreskrift skulle efter ordalydelsen tillämpas, blefve det, i Motionairens tanka, deraf en följd, att ingen sliten Sedel kunde antagas, ty om äfven en bit af papperet uti den högra fjerdedelen af Sedeln saknades, vöre denna fjerdedel ofullständig.
Rikets Ständer hafva likväl i ingressen till berörde föreskrift förutsatt, att det hädanefter, som hittills, blefve beroende på vederbörande Commissariers urskiljning och uppmärksamhet, alt icke, å ena sidan, genom för långt sträckt eftergifvenhet, hvarjehanda svekfulla företag och försök, lill enfaldiges förvillande, måtte underlättas och befordras, eller Riksgälds-Contoret tillskyndas förlust, medelst dubbel inlösen af en och samma Sedel, men Sedelhafvarens billiga anspråk, ej heller å andra sidan, genom öfverdrifven stränghet vid granskningen, må blifva åsidosatte.
Huruvida vederbörande motsvarat Rikets Ständers förtroende till deras urskiljning och uppmärksamhet, trodde Motionairen sig böra ifrågasätta, enär 3:ne af honom företedde, remissen - Stuts Uukottets Ut\ltnnde N:o a&8 17 missen bifogade Sedlar, den ena på i R:dr, oell de a:ne andre på 16 sk. hvardera, blifvit casserade, fastän alla hafva det gemensamt, att å högra fjerdedelen af dem båda namnen linnas qvar, fullkomligt sammanhängande med så myckel af trycket, att deras valeur ostridigt kan utrönas; hval förutan på en Riksdalers-Sedeln och ena 16 sk. sedeln, endast saknas några bitar af del rena papperet, jemte högst få bokstäfver.
— Vidare är vid 3:dje punkten af ofvan åberopade föreskrifter anmärkt, att Rikets Ständer väl framställt det synbart liberala, men, i Motionairens tanka, oiigtiga stadgande, att om ock båda namnen på en Sedel saknades, skulle densamma, blott det öfriga fanns i behåll, kunna inlösas.
De vid sistlidne Riksdag i detta hänseende gifné föreskrifter motsvara således icke sitt ändamål; och då det vore af stor vigt, att ett principenligt stadgande erbölles för Sedlars antagning eller cassation, föreslår Molionairen, som anser föreskrifterne härom böra grundas på de 3:ne oeftergifliga vilkoren, alt nemligen vara legal, lättfattlig och utestängande ali godtycklighet, att RiksgäldsContorets Sedlar skola inlösas då sd mycket af Sedeln finnes qvar, sammanhängande med namnen, att valeuren med visshet bestämmas kan.
Enär Riksgälds-Contorets Sedlar äro förbindelser åt Sedelhafvaren å en viss summa, så är naturligt, att, då Sedeln har sagde egenskap, utgifvaren måste efter Lag kunna tvingas densamma inlösa.
Delta stadgande vore således legalt; det vore enkelt och lättfattligt , ty äfven den enfaldigaste kan se, när namnteckningen hänger tillsammans med igenkänningsorden, hvilka icke, äfven för en sådan, voro svåra att behålla i minnet; och skulle ett sådant stadgande jemväl utestänga allt godtycke, ty en Sedels egenskap, för alt vara duglig, vore då bestämdt gifven.
Den enda moderation, som härutinnan måhända borde ega rum, vore det, att Sedeln, i öfrigt så beskaffad, som ofvanberördt är, äfven skulle inlösas, em nedersta namnet till någon del eller hel och hållet saknades. 2:0 Af Hr Leffler, som yttrat: att då, vid^sisllidne Riksdag, sedan uti flera
Stånd yrkats förbättrade åtgärders vidtagande för vexlingen af obrukbare Riksgälds-Sedlar, Rikets Ständer beslöto, att vid denna vexling skulle tillämpa* samma grunder, som följdes i Banken, förmodade man, alt det öfverklagade förhållandet dermed skulle blifva afhulpet, men någon serdeles lättnad har ännu icke i den delen inträffat.
Dessa Sedlar, hvilka likväl utgöra en icke obetydlig del af Rikets gångbara mynt, äro, i den nion de blefvo gamla, allt mer och mer afskräckande att mottaga, dels, emedan man Bih, till R.
Frot, x834- 4 Sami. 1 Afd. 3 Bandit, q 3:dje Häftet. !§ ■ S$nts-\3tsltottsts Utlåtande N:o 298, . saknar tillräcklig utväg för deras om vexling, , dels ock derföre, att denna är (Jsoni det vill synas) förbunden med en nog. godtycklig behandling; hvadan juan, vid mottagandet af; en gammal mindre Riksgäl ds-Sedel, icke rätt-kan bestämma, örn den vid utve-xlingen blifver casserad eller icke.
Enär emedlertid ett. sådant förhållande är högst menligt i allmänna rörelsen,, föreslår Molionairen, .alt Stals-Utskottet ville vidtaga bestämda åtgärder till. afhjelpande af denna förlägenhet, och deribland, att, likasom i Banken, vissa säkra, ieke för svara kännetecken bestämdes å en Riksgälds-Sedel, sorn till utvexling borde antagas, och hvilka kännetecken genom
Dagbladen kungjoides allmänheten, så väl i La ndsor terne,, sorn i HufvudStaden; hvarjemte Molionairen, så vida Riksgälds-Sedlårne fortfarande komme att förblifva i omlopp, ansåg, formatet å dem,: likasom slilarncs storlek, för de olika valeurerne, böra bestämdt åtskiljas;. tilläggande slutligen, att Ränterien alltid borde vara forsed de med tillräckligt belopp af till utvexling, erforderlige nya Sedlar, och Räntmästarne erhålla ett lämpligt, mot deras besvär svarande arfvode, helst någon viss procent af den utvexlade summan,.
I. denna motion liar Herr Andersson instämt.. Zf) Inom B onde Slätulet:: 3:o Af Riksdags-Fullmägtigen Eric Norberg från Vesterås Län, som yttrat, att Gommissarierne i Riksgälds-Conloret skola med alltför mycken noggrannhet nagelfara gamla slitna Sedlar, hvarföre ock Räntmästare och Uppbördsman å landet blifvit så nogräknade vid gamlä Riksgälds-Sedlars emottagande, alt allmogen, till stor: skada och föllust, .ej blifver utaf med Sedlar, hvilka efter så stränga granskningsgrunder ansetts cassable; till stöd för hvilken uppgift, Motionairen jemväl företett 3:he, remissen åtföljande Sedlar, deraf en på 2 R:dr och t vänne på; 16 sk. hvardera..
Uti det utlåtande, som Fullmägtige i Riksgälds-Contoret öfver dessa motioner afgifvit, är: af dem anförd t: att innan Fullmägtige yttra sig öfver de uti molionerne framställde förslag till nya och förändrade grunder för sedelgranskningen, .hafva de ansett sig först böra ingå uti en noggrann och» fullständig undersökning:om beskaffenheten a£ dem, sorn vid sistlidne Riksdag stadgades, enär härifrån skulle* enligt Fullmägliges tanka, lunatus säkraste ledningen för bedömandet, huru vida: och i hvad måtto någon förändring beliöfdes, och i sådan händelse, hvari densamma skulle bestå; i hvilket hänseende blifvit yttradi: att om 2;dra och 3;dje punktérne granskas i ett sammanhang, så belinnes, att ,man antagit arné olika och hvarandra anot - Stats-Vttkottets'Ur/.
AT:o 298. salla förhållanden, då slvmpade sedlar skola ovilkorligen lill inlösen godkännas.
— Uti aldra punkten stadgas, att om nedra, högra fjerdedeien af en Sedel, å hvilken fina . lycket och namntecknrngnrne befinnas/är fullständig och sammanhängande, Skall denna fjerdedel ensam för sig inlösas med den valeur, sorn fina trycket utmärker; men, enligt 3:dje punkten, skola jepiväl de öfrige 3 fjerdedelarne inlösas, så framt de äro fullständige., och derjemte sammanhänga med någon större eller mindre hit, antingen af fina trycket eller af namnteckningarne, som tillhöra nedra, högra fjerdedeien.
Härifrån mäste således dragas de slutsatser, att om högra, nedra fjerdedeien företes ensam, men icke är fullständig och sammanhängande, mäste den casseras, emedan den eller de bitar, som saknas, kunna vara sammanhängande med de öfrige 3 fjerdedelarne, hvilka i sådant fäll, och derest de företes i fullständigt skick, jemlikt 3;dje punkten, äro inlösningsbara.
Vill man derföre vara fullt förvissad derom, att dubbel inlösen af en Sedel icke möjligen skall kunna komma i fråga, så kan denna visshet icke vinnas under annat vilkor, än att a:dra och 3:dje punkterne, hvar för sig, med stränghet tillämpas, Åsidosältes denna stränghet, så skulle, oberäknad Riksgälds-Contorets förlust, genom den dubbla inlösen, ett vidsträckt fält öppnas för brottsliga speculationer på vinst, enär clet synes icke kunna vala förenadt med någon serdeles svårighet, att stympa en Sedel på sådant sätt, att nedra, högra fjerdedeien först frånskiljes, dock så, att en liten bit af denna fjerdedel blifver sammanhängande med de öfriga trefjerdedelarne.
Om nu den sålunda tillskapade nedra, högra fjerdedeien först företes och, vid granskningen, man skulle anse något afseende ej höra göras derå, alt en liten hit saknades, utan denna fjerdedel blefve inlöst, så vöre ändamålet med speculalionen fullkomligen vunnet, enär för de öfrige trefjerdedelarne, hvilka derefter företeddes, godtgörelse icke kan eller får vägras.
Det vill också synas, sorn man icke förbisett detta förhållande,' men alt man tillika velat, att, vid Sedlars granskning, en lindrigare behandling skulle kunna få ■ ega rum., utan att svek och bedrägerier härigenom uppmuntrades, och hvilket dubbla ändamål man ansett kunna vinnas derigenom, aft åt vederbörande, hvilka med sedelgranskningen ega befattning, uppdrogs en så godtycklig pröfnings-rättighet, att de stadgade "grunderne, hvilka skolat tjena till efterrättelse, komme att qvarstå , såsom blotta häntydningar.
Stat s-\J: bettet t U Utande N:o 298. 3:driL
Mom af 4^de punkten innehåller: ”Och bör, vid tillämpningen ”af dessa stadganden, tor öfrigt ej lemnäs utan uppmärksamhet, huruvida ”af en Sedels utseende och besk alf*'!: het skulle kunna förmodas, att den antingen med föresats blifvit stympad, för att på ett svekfullt sätt bereda ”vinst genom dubbel inlösen, eller ock visar sig, atl det ofullständiga skick, ”hvari den beli lines, blifvit endast genom tillfälliga händelser eller nötning ”förorsukadt; så att i förra fallet ett strängare, men i del senare, ett Jin"drigare behandlingssätt må kunna ega ruin.”
Att ifrån en utsliten, stympad och uppklistrad Sedels blotta utseende qLuta och bedöma, huru stympningen tillkommit, lärer icke kunna ligga inom möjligheten af mensklig förmåga.
Emedleitid, och i samma inon allni än helen har sig bekant, att vederbörande Embetsmän icke äro bundne af någre positiva och bestämda föreskrifter, utan kunna handla efter godtfinnande, i samma mon skola också anspråken på deras medgörlighet uppstegras.
Sedelinnehafvaren, som för sitt omdöme merendels hämtar ledning endast af sitt interesse, vill icke taga i minsta betraktande, att Embetsmännen, i följd af deras tjenstepligl, måste tillse, att dubbel inlösen af en och samma Sedel icke får, till Contorets skada , ega rum, och att icke heller, genom en beredd lätthet att erhålla valuta för cassable sedelbitar, må gifvas en serskild uppmuntran åt försök lill svek och bedrägerier; hvilken sistnämnde olägenhet synes vara vida öfvervägande den förlust, som, genom tvätydiga Sedlars inlösen, skulle kunna drabba Contoret.
Efter denna utveckling af Fullmägtiges åsigter i afseende på de vid sistlidne Riksdag, för Sedel-granskningen stadgade föreskrifter, framställer sig såsom resultat den hufvudsakliga och vigtiga frågan: om och huruvida, vid granskningen af stympade Sedlar, en lindrigare behandling står att förena med sådane föreskrifter, enligt hvilka sinsemellan olika delar af en sedel kunna vara inlösningsbara.
På förut andragna skäl hafva Fullmägtige ansett svaret på denna båga böra blifva nekande; hvaremot, och om blott någon viss del afen Sedel utmärkes såsom den hufvudsakliga, behöfver man icke fästa serdeles afseende på dess mindre fullständiga skick, ur det »kai, att de felande delarne då icke kunna komma i fråga till inlösen.
Beträffande de i motionerne framställda förslag, så hafva Fullmägtige hufvudsakligen instämt uti Herr Rydins åsigter, och tillstyrkt, i öfverensstämmelse härmed, all såsom grunder för sedelgranskningen, i stället för de nu gällande, matie stadgas: alt nedra, luigia fjerdedelen, hvarå fina trycket och namnteckningarne befinnas, och hvilken förthy är att anse såsom den hufvudsakligaste de - Stan-Vtskotfti Uti.
A:a 198. len af en Sedel, skall, äfven om den företes ensam, eller icke sammanhängande med någon annan del af Sedeln, inlösas med den valeur, som fina trycket utmärker, derest åtminstone öfra namnteckningen är hel och ostytkad; hvarjemte till upplysning är vordet anmärkt, att å en Uud-Riksdalers sedel fina trycket utgör 3:ne rader, hvilka lill höger sluta sig på första raden med ordet hängd, på andra raden med ordet utprånglaren och | å tredje raden med årtalet 18)8.
På £AJ-Riksdalerssedel slutar sig fina trycket på forsta raden med ordet för, a:dra raden med ordet so/h , 3:dje raden med ordet eller, 4-’de med ordet enligt och 5:te med årtalet 1818.
På en Sextonskillings-Sedel slutar sig fina trycket på usta raden med ordet eller, 2:<lra raden med ordet den, 3:dje raden med ordet Förfalskaren, 4:de raden med ordet en och 5:te raden med årtalet 1818, och uppställningen af fina trycket är således olika å hvarje slags sedel.
Deremot, och om å en Sedel nedra, högra fjerdedelen hel och hållen saknas eller ock af denna fjerdedel hlott någon bit af fina trycket till venster är sammanhängande med de öfrige delarne af Sedeln, kunna dessa sedelstycken, ehvad de ock i öfrigt äro fullständige, icke antagas till inlösen, utan komma att casseras.
Efter noggrannt öfvervägande af allt detta, har Utskottet, som till alla delar instämmer uti de af Fullmägtige yttrade åsigter, skolat föreslå såsom förändrade grunder för granskningen, approberingen och cassalionen af förslitne smärre Riksgälds-Sedlar på 2 R;drs valeur och derunder: 1:0 att nedra, högra fjerdedelen, hvarå fina trycket och namnteekningarne befinnas, oell hvilken förthy är att anse såsom den hufvudsakligaste delen af en Sedel, skall, äfven om den företes ensam, eller icke sammanhängande med någon annan del af Sedeln, inlösas med den valeur, som fina trycket utmärker, derest åtminstone öfra namnteckningen är hel och ostyckad; 2:0 att deremot, och om å en Sedel nedra, högra fjerdedelen hel och hållen saknas, eller ock af denna fjerdedel blott någon bit af fina trycket till venster är sammanhängande med de öfriga delarne af Sedeln, kunna déssa sedelstycken, ehvad de ock i öfrigt äro fullständiga, icke anlagas till inlösen utan komma att casseras; 3:o att hvarje innehafvare af smärre Riksgälds-Sedlar, hvilka i följd af de vid sistlidne Riksdag stadgade grunder, i afseende på granskningen och approbationen, blifvit casserade, skall ega öppen rättighet, alt desamma till ytterligare granskning, efter de nu fore»lagne förändrade grunderne, uti Riksgälds-Contoret förete, och sStatt-Utiftotttti 'Ut'.
N:o 5g8.
'4:o att, derest de ,1111 föreslagne grunder för granskningen af • smärre Riksgälds-Sedlar-varda godkände, det måtte uppdragas åt Full magt ige . i Riksgäldskontoret att, genom annonce i ofliciela Tidningsbladet, dessa giunderj till allmänhetens underrättelse kungöra.
Hvad serskildt angar de remissen åtföljande bristfällige smärre Riksgälds-Sedlarne, sa Kafva Fullmägtige yttrat, rörande i ;o De af Herr Rydin företedde: att Sedeln , som benämnes för ;En Riksdaler, består af anie stycken af serskilda Sedlar, hvaraf de från hvardera skiljda stycken, om de sammanhängande företes, äro inlösningshara, och på hvilken grund denne Sedel rätteligen blifvit casserad; alt å den ena Sedeln på 16 sk. saknas venstra sidan och någon del af fina trycket, och om denna vänstra del af Sedeln, med det felande fina trycket företes, måste den äfven inlösas ; alt å den andra -Sedeln på tö sk. saknas ock sådane delar , hvilka, derest de företes sammanhängande, skola inlösas. ->:o De af Herr Halling företedde: att den ena Sedeln på 2 R:dr, (.enligt de före sistlidne Riksdag gällande approbations-grunder, blifvit, efter hvad påskriften visar, godkänd för En R:dr, men, att med tillämpning af de vid sistlidne Riksdag stadgade grunder för granskningen af smärre Riksgäidssedlar, densamma inlöses med Två R:dr; den andra Sedeln, som benämnes för En Kalr, och hvilken förut hke varit till granskning i Riksgälds-Contoret företedd, är sam.man flickad af arne serskilda valeurer, li viltet '.tydligen skonjes deraf, att fina trycket hörer till en Sextonskillings-sedej, och med hvilken sistnämnde valeur Sedeln alltså kommer att inlösas. . 3;o De af Riksdags-FuUraägtigen Harberg företedde: att-desse Sedlar befinnas samtlige endast bestå af sammanflickade sedelbitar, och hvilka förut blifvit af Eullmägtige casserade.
Utskottet, .sorn noga granskat de bär ofvan omnämnde Sediarne, instämmer till alla delar uti Fullmägtiges härutinnan afgifne yttranden, och vid hvilka, såsom väl grundade, Utskottet alitsa tillstyrker mätte få bero.
StQokhoim den 22 Oct. r834« Sist s~Vt skottets Vt!.
Ar;o 399, a3 N:o 399.1 Ank. lill Exp.-Ulsk. den Oct.
Utlåtande, i anledning af IleiT Rosenblads, B., afgifne motion, rörande utdelning af Ridderskapets och Adelns Frotocollför föregående och innevarande Riksdagar. (RGS. A.)
Uti berörde motion, sorn blifvit från Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad, liar Molionairen, för att i någon nion göra den dyra tryckningen af Ståndets Protocoll nyttig och i öfverensstämmelse med hvad som icke endast eger rum i flere utländska länder (r Frankrike utdelas gratis till hvarje Ledamot af Kammaren ett exemplar af Monileuren, som innehåller alla Tal, och i England en massa af Handlingar, sorn tryckas för hegge Uusen^) föreslagit: att till Ridderskapets och Adelns närvarande Ledamöter mätte utdelas Ståndets Protocoll för föregående och innevar.
Riksdagar, i den nion de färdigt ryckas, sedan likväl ett visst antal exemplar blifvit afsatt, så väl för allmänheten, sorn för Archivet, de senare till begagnande af framtida Utskott.
Vid remitteringen af denna motion, har Riddarhus-Secreteraren upplyst: att de delar af Protocollen, hvilka redan äro tryckta, hafva, i enlighet med Rikets Ständers vid nu pågående Riksdag fattade beslut, i Rid« darhus-Cancelliet blifvit sålde till de Ledamöter af Ståndet; hvilka önskat att köpa deni ; samt hemställt, huruvida, i händelse någon utdelning af dessa Protocoll skulle komma att ske, det icke hlefve nödvändigt att någon föreskrift meddelas, huru förhållas skall med de exemplar, sorn redan blifvit sålde, och om icke någon återbetalning för desse exemplar bör ega rum, enär billigheten tyckes fordra, att alla Ståndets Ledamöter skola åtnjuta samma rätt.
Utskottet får härvid upplysa, att Rikets Ständer vid sista Riksdag i afseende på Riks-Ståndens Protocoll vid de nästföregående 2:ne Riksmöten, genom bifall till dåvarande Stals-Utskolts Betänkande N:o 355, förordnat, att uti Riksgälds-Contoret skulle af desse Protocoll innehållas: af Sex Exemplar; vf Till disposition af Öfver-Ståthållare-Enfbetet samt Läns-Slyrelserrue, Ett Exemplar för hvardera, >eller tillhopa 20 Exemplar; *4 Stati-Vnkrtuti Vt1.
Ar:« apg. e) Till disposition af de mindre Läroverken, hvilka med Bibliofhek Arn försedde, Ett Exemplar för hvarje Bibliolhek, eller tillsammans Exemplar; d) Alt hvad som, efter den sålunda skedde afsättningen och utdelningen öfverblefve af desse Protocoll, skulle hållas till disposition af det Riks-Slånd, hos hvilket Prolocollen blifvit förde.
Vid öfvervägande häraf liar Utskottet skolat tillstyrka, alt, sedan utaf Ridd. och Adelns tryckta Protocoll, så vät vid sisliidne sorn vid innevarande Riksdag blifvit innehållne Ett Hundrade exemplar, ej mindre till försäljning, än till utdelning åt de förut omnämnde Autoriteter och Läroverk, till enahanda antal , *oni vid näslförflutne Riksdag, på sätt ofvanberördt är, för sistnämnde ändamål bestämdes, de derefter öfverhlifvande exemplaren må hållas lill Ridderskapets och Adelns disposition; äfvensom att de bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter, hvilka emot betalning erhållit en del af Protocollen vid innevarande Riksdag, må den erlagda betalningen återbekomma.
Stockholm den a3 October 1834* STOCKHOLM, iS34; b°s J* A. Wallsji. ,;J Ståts-Utskottets Utlåtande Nio 3oo. j N:o 3oo. Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Nor.