Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brot. l84o. 4 Sami. 2 A/d. 7 Haft. 2 i o Stats- samt Alin. Besv.- och Ekon.-Utskottens betänkande, N'.o 10. skepps-värf, och således är i tillfälle att utvidga sin sjöfart, hvilken dessutom redan för närvarande är mera utsträckt till utrikes, än inrikes orter; samt af Herr P. II.
Lindström, hvilken, under enahanda yrkande för staden Wisby, såsom skäl dertill anfört, att lästetalet af fartyg i nämnde stad öfverväger detsamma i stäJerne Calmar, Westervik, Malmö, Carlshamn och Carlscrona, och att staden drifver en betydlig utrikes sjöfart; hvarförutan stora svårigheter och kostnader uppstode för Gottländska sjömän att, efter slutad fart, om hösten begifva sig till fasta landet, för att der begagna undervisningen i yrket, samt att om våren, innan sjöfartens början, derifrån kunna återvända.
Utskotten, sorn tagit kännedom af hvad sålunda blifvit anfördt, hafva trott sig böra, vid angifvande af detta Betänkande, först redogöra förde åtgärder, som i afseende å Navigations-skolors inrättande, och dermed gemenskap egande ämnen, blifvit i senare tider vidtagne, äfvensom det skick, hvaruti frågan derom sig befinner; och få Utskotten, af sådan anledning, omnämna; att Kongl. Maj:t, redan den 23 Januari 1827, icke allenast meddeladt förordnande, angående skyldighet för Coopvaerdie-Skeppare att undergå examen, hvarom allmän Kungörelse den 21 Mars samma år blifvit utfärdad, utan äfven funnit fem Navigalions-skolor böra inrättas, en i hvardera af släderne Stockholm, Götheborg och Gefle, samt någon af Stapelstäderne i Malmöhus och Calmar Län, och derefter vid 1828—i83o årens Riksdag till Rikets Ständer afgifvit Nådig Proposition om anslag af medel till desse Navigations-skolor; men att desamme, i anseende till bl ist på erforderlige medel, icke blifvit inrättade; att, sedan hufvudstadens handlande och skepps-redare hos Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, i egenskap af Stor-Amiral, under liilkännagifvande af en i senare åren förbättrad conjunctur för skeppsröreisen, ådagalagt, att antalet af öfvade sjömän vore otillräckligt för en utvidgad rörelse; att i synnerhet skicklige ämnen till befälhafvare å handelsfartyg saknades; att de Navigations-skolor, sorn funnos, icke motsvara deras ändamål, och att blotta föreskriften om högre kunskapsmått för Coopvaerdie-Skeppare, snarare skulle öka än minska bristen på dugligt befäl, då utvägar saknades att inhämta de påbjudne kunskapevne m. m.; så hade Kongl. Majrt, efter härom gjord underdånig anmälan, den a3 Febr. i838, förordnat en Comité, för att inhemta och utreda NavigalioDSskol-verkets tillstånd, Sjörnans-husens beskaffenhet, och förhållandet med hvad i öfrigt till Coopvaerdie-sjöfarten i allmänhet, jemte sjöfolkets vård ogh Stats- samt Allm.
Bern- och Ekon.-Ut sk ottcns betänkande, N:o 10. ii behandling hörde, samt att derom lill Kongl. Maj:t afgifva underdånigt Utlåtande, åtföljdt af förslag lill de förändringar i gällande Författningar, eller lill nya reglementariska stadganden, som det åsyftade ändamålet påkallade; att vidare Kongl. Maj:t, som, uppå framställning af Stockholms Sjömanna-söllskap, den 6 Mars i83j5 beslutat att, genom serskilde Committerade , låta granska en läro-curs i sjömanna-yrket, hvilken, på Sällskapets föranstaltande varit under arbete, derjemte uppdragit åt samma CommitLerade att, så fort ske kunde, utarbeta förslag till Navigations-skolor i Riket, äfvensom till föreskrifter, rörande examina för såväl Navigations-lärare, som befäl och underbefäl vid Idandels-flottan; och att, i anledning deraf, sistnämnde Comité utarbetat och afgifvit ett förslag, jemte Utlåtande i ämnet, hvilket, lill följd af Kongl. Majrts gifna föreskrift, blifvit till ofvanberörde förut nedsatta Comité ingifvet, utan att något vidare i afseende härå blifvit tillgjordt.
Utskotten, som erhållit del af berörde förslag, och det underdåniga Utlåtande, Corailéen sålunda afgifvit, har deraf inhemtat, bland annat hurusom denna Comité i underdånighet föreslagit: alt fem Navigations-skolor måtte med lörsta inrättas, en uti hvardera af städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar; att, i sammanhang med Navigations-skolan istockholm, ett läro-verk måtte organiseras, för bildande af skicklige Lärare uti Navigations-skolorne; att en embetsman måtte tillsättas, under namn af Navigations-Direcleur, hvilken skulle, närmast Chefen för Kongl. Maj:ts flotta, hafva inseende öfver Navigalions-undervisningen i Riket, samt dessutom vara den ende examinatorn vid Styrmans- och Capitaines-examina; derlill Committerade funnit så mycken större anledning, som Committerade ansett Lärare ej böra vara tillika examinatorer; och har i det förslag, som af Corninitierade upprättats öfver kostnaden för Navigations-skolornes inrättande, blifvit uppfordt 2,5oq R:dr till lön åt Navigalions-Directeuren, för hvilken Committerade dessutom ansett ett belopp af 4öö
R:dr komma att åtgå till rese-kostnad och dag-tractamente, 3,5co R:dr till Navigations-skolan i Stockholm, i,/[Oo R;dr till hvardera af Skolorne i Götheborg och Gefle, samt 1,200 R:dr till hvardera af desamme i Malmö och Calmar, äfvensom i,5oo Ridr, allt årligen, att fördelas emellan Skolorne lill inköp af instrumenter, böcker m. m., hvarförutan ett belopp af 16,609 Ridr, allt Banco, ansetts erforderligt till inköp af instrumenter, böcker och andre inventarier vid de föreslagne fem Navigalions-skolorne.
Att Rikets handel hufvudsakligen grundar sig på dess sjöfart, och att, i samma nion sjöfarten förminskas, äfven handeln lider, tro Utskotten xa Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut skottens Betänkande, N.o 10. vara tillräckligen erkändt, likasom att till en utvidgad, och för landet nyttig, sjöfart fordras ett' tillräckligt antal sjömän, som innehafva erforderlig skicklighet i sitt yrke.
Den klagan, som allmänneligen förspörjes öfver kristen pu dugligt och användbart sjöfolk, samt i synnerhet på befäl och underbefäl vid Handels-flottan är, efter hvad Utskotten kunnat finna, icke ogrundad, och då en sådan brist ej kan annat än högst menligt inverka på Rikets sjöfart, och lägga hinder i vägen för Svenska fartygs befragtande å utrikes orter, anse Utskotten det vara en magtpåliggande angelägenhet, alt åtgärder vidtagas, hvarigenom Riket må kunna erhålla ett tillräckligt antal skicklige sjömän.
Då man undersöker orsaken till förenämnde brist på duglige sjömän och dervid tager i betraglande, alt sjöfarten utgör ett yrke, derför Sveriges invånare i forntiden egt och ännu ega en stor fallenhet, så kan man icke undgå finna denna orsak bestå förnämligast deruti, att allmänna undervisnings-anstalter saknas, der de för sjöfarten erforderliga kunskaper stå att inhemta.
I anseende härtill hafva Utskotten, med fästadt afseende å det stora inflytande, som sjöfarten utöfvar å landets välstånd, trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer att fästa synnerlig uppmärksamhet vid Navigations-undervisningen och för ifrågavarande ändamål anslå erforderlige medel, under den öfvertygelse, att inom få år desamme, rätt använde, skola gifva mångdubbel frugt.
Med erkännande af Kongl.
Nådiga omtanka, äfven i denna del af landets näringar, hafva Utskotten funnit nödige förberedande åtgärder för tillvägabringande af undervisnings-anstalter för sjömanna-yrket redan vara vidtagne; och med tillfredsställelse hafva Utskotten tagit kännedom om det utlåtande och det förslag, som blifvit afgifne utaf ofvanberörde, genom Kongl. Maj:ts Nådiga beslut den 6 Mars iS3g, förordnade Comité’.
I öfverensstämmelse med hvad såväl denna Comité, som vice Talmannen Herr Halling föreslagit, och jemväl med afseende å öfrige motioner i ämnet, få Utskotten tillstyrka, att Navigations-skolor måtte inrättas uti städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar, samt förses med de Lärare, som för Skolornes framgång äro behöflige, för hvilka Lärare, Utskotten lika med Committerade, i årlig lön förslå för Navigations-Läroverket i Stockholmi Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N\o i o. i3 Lön till i:ste öfver-Lärare . : B:co R:dr i,5oo: Arfvode till Astronomiae-Professoren. . . 400: „ till t. f. Läraren i Skeppsbyggeriet . 20*0: „ till dro i Ångmachin-Skolan . 200: till Under-Läraren . « » » 200: Navigations-Skolorna i Götheborg och Gejle. Hvardera Läraren vid Skolan » 1,200: Under-Läraren , . . . 200: 2,5oo; hvardera i,4oo: —• 2,800: — Navigations-skolor ne i Malmö och Calmar.
Hvardera Läraren vid Skolan . « 1,000: Under-Läraren * . 200: hvardera 1,200: — 2,400:
Summa B:co R:dr 7,700: — hvarförutan Utskotten äfvenledes tillstyrka, att Rikets
Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af i,5oo R:dr till instrumenler, böcker m. m. att fördelas emellan Skolorna med 3oo R:dr till hvardera.
Yifjande
Utskotten härvid förklara, att, ehuru, efter Utskottens tanka, flere Navigations-skolor, än de nu föreslagne, skulle medföra nytta och tilläfventyrs vara af behofvet påkallade, Utskotten likväl ansett sig ej böra föreslå Rikets Ständer flere dylika Skolors inrättande för närvarande, i anseende till, dels det större anslag, som i sådant fall skulle erfordras, dels svårigheten att för närvarande erhålla ett tillräckligt antal skicklige Lärare dertill, och dels, samt hufvudsakligen på det skäl, att innan flere dylika Skolor bildades, man först borde af dem, som blefve inrättade, erfara, huruvida de uppfylla det med dem åsyftade ändamål.
Som de städer, der dessa Skolor komma att inrättas, deraf draga största fördelen, anse Utskotten det villkor för anslags meddelande dertill böra fästas, alt desse städer bekosta de, för Skolornes inrättande erfordsrlige, i4 Steir- samt Allm. Bern.- och Ekon.-Utskottens betänkande, N.o 10. lius och byggnader, samt alt, om de ej inom viss föreskrifven tid denna skyldighet uppfylla, Kongl.
Maj:t i Nåder måtte täckas tillåta, att den en sådan stad förut tillerkända rättighet att få Navigations-skola der anlagd, må å annan stad öfverflyttas.
Då de föreslagne Navigations-skolorne dock icke skulle komma alt uppfylla deras ändamål, med mindre sådane instrumenter och böcker, m. m. derstädes funnes att tillgå, sorn vore för undervisningens meddelande af nöden; så och enär det förslag i detta hänseende, som af sistnämnde Committerade blifvit afgifvet, efter Utskottens tanka, upptager de inslrumenter, m. m., som till de föreslagna fem Navigations-skolorne erfordras; samt kostnaden derför, som endast en gång skulle ega rum, ej är af någon betydenhet, i jemnförelse med den nytta för landet, sony genom Navigationsskolorne otvifvelagtigt skulle inom kort tid tillvägabringas, få Utskotten tillstyrka, att desse instrumenter, böcker, chartor m. m. anskaffas, i enlighet med berörde förslag, upptagande en kostnad, i ett för allt af 16,600 R:dr; hemställande Utskotten, att Rikets Ständer ville anvisa alla dessa anslag att utgå från RiksgäldsContoiret.
Som Utskotten anse, att de till den föreslagne Navigations-Direcreurens befattning hörande göromål ej äro af den beskaffenhet och magtpåliggande egenskap, att en embetsman med en så betydlig lön, som blifvit föreslagen, dertill erfordras, få Utskotten en sådan persons antagande afstyrka, Då Utskotten vidare inse nödvändigheten deraf, att de Navigationsskolor, som komma att inrättas, stå under inseende af någon å stället varande styrelse, vilja Utskotten tillstyrka, att hvarje IVavigations-skola måtte erhålla en Direction, vald bland handlande, skeppsredare, skeppare och andre sakkunnige män i den stad, der Skolan finnes, med skyldighet, att hafva närmaste tillsynen vid Skolan, och rättighet att höras vid tillsättandet af Lärare, hvilken
Direction dock bör lyda under Chefen för Civil-Departementet; anseende Utskotten, Stats- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 10. i5 sorn ej Velat närmare föreslå eller tillstyrka någon serskild inspection öfver dessa Skolor, att detta ämne bör till Kongl. l\laj:ls Nådiga godtfinnande öfverlemnas.
ULskotten hemställa äfvenledes, att enär skyldighet åligger dem, som vilja blifva skeppare, att taga examen, det måtte hädanefter tillåtas sådane personer att, när som helst, och då de sig dertill anmäla, denna examen i de fastställde Navigations-skolorne undergå, under de villkor och controller i allmänhet för examina derstädes, som kunna blifva bestämda.
Utskotten hafva för öfrigt trott sig icke böra in gä i förslag till närmare bestämmanden af Navigations-skolornes organisation, Lärarnes bildande och tillsättande m. m., helst dertill fordras en närmare kännedom om ämnet och serskildte locala förhållanden, än af Utskotten kan väntas; Och få Utskotten derföre tillstyrka Rikets Ständer, att uttalande, på sätt här ofvan blifvit föreslaget, de grunder, efter hvilka Rikets Ständer anse Navigations-skolorna böra inrättas, öfverlemna desammes närmare organisation till Kongl. Maj:ts Nådiga omsorg, och för ändamålet anvisa det anslag, Rikets Ständer kunna anse behofvet påkalla.
Vidkommande det af Herr Hegardt väckta förslag om upphörande af rättigheten för vissa orters allmoge att å sine till Norrige och Danmark, samt till andra utrikes orter seglande fartyg, till skeppare antaga personer, som ej undergått vederbörlig examen eller vunnit burskap i stad; så, enär detta förslag åsyftar en inskränkning i den såkallade landtmanna-seglatio nen, i fråga hvarom Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet kommer att afgifva serskildt Betänkande, tro Utskotten sig ej böra bär något yttrande derom meddela.
Hvad beträffar 3:dje punkten af sistnämnde motion; deruti blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Nådigt afseende fästes å en af Strömstads Borgerskap till Kongl.
Ma j:t vid början af sistlidne år ingifven underdånig ansökning, innefattande klagan öfver sjöfartens olofliga och skadliga bedrifvande m. m., städer - i6 Stats- samt Allm.
Hes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o IO. nes invånare, och i synnerhet Strömstads Borgerskap till men; så, enär denna fråga, elter hvad motionären förklarat, ännu beror på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, och Kongl. Maj:t icke lärer underlåta att, med anledning af omförmälda klagan, der den befinnes ega grund, i Nåder meddela de rättelser, sora äro med gällande lag öfverensstämmande; anse Utskotten sig böra i tillstyrka, att motionärens ifrågavarande förslag måtte förfalla.
Och anse Utskotten slutligen sig genom detta Betänkande äfven hafva besvarat de af Herrar Foenandcr och Lindström gjorde yrkanden, samt hemställa, att densamma för närvarande må förfalla.
Stockholm den 3o Juli 1840.
Emot Betänkandet anmäldes Reservationer af Herr af Schmidt'.
”Då sjöfarten äfven i Rikets nordliga tragter är i stort tilltagande, hvarpå jag exempelvis får nämna Westerbottens
Län, der inom Umeå stad finnas 18 fartyg, hvilka till större delen besegla alla haf— och utgå dessutom ett icke ringa antal större fartyg ifrån Skellefteå, Löfångers, Byggdeå samt Säfvars socknar, hvilka ock påkalla examinerade Skeppare.
Ett ungefärligt lika förhållande är så väl inom Norrbottens som Westernorrlands
Län; så får jag, med anledning häraf, äran föreslå den högst nödvändiga, och med rättvisan förenliga förändringen i Stats- samt Ekonomi-Utskottens förslag osia Navigations-skolors placerande inom Riket —- att den Skola, som är föreslagen att anläggas i Gefle stad, må blifva förflyttad till Sundsvall, hvarigenom de nordligaste sjöfarande kunde få någon lättnad i den långa Väglängd, de med betydande kostnader ändock komma att vidkännas, och sorn troligen öfverstiger de flestas förmåga.
Då man som motskäl anfört, att största skepps-byggerler samt skeppsfart verkställes i Gefle stad, och att sådant borde anses som en verkande orsak till Skolans förläggande derstädes, så får jag vädja till hvars och ens bedömande, sorn eger närmare kännedom om allt hvad som lill, så väl den practiske sam theoretiske kunskapen hörer — om, under den vanliga Navigalions-gursen: skeppsbyggeri elles skeppstackling hörer eller då inheintas.
Genom Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon-Utskottens Betänkande, N\o ii. 17 Genom denna af mig föreslagne förändring kunna Gefle stads Skeppare-candidater besöka Stockholm på 18 mil och Sundsvall circa mil, och ega således val af arne Skolor, då deremot, om Skolan blifver förlagd i Gefle, måste Haparanda-boer resa q4 m'h Luleå-boer 77 mil, Piteå-boer 72, Umeå-boer 5o mil, Hernösands-boer 27 mil och blifver ett proportioneradt förhållande med alla de Öfriga, norr om Gefle belägna, städer, oberäknad! det större antal af landtboer inom alla nordliga tragter som egna sig åt sjöyrket.” Häruti instämde Herr Professoren A. A. Grafström.
Af Herr Foenander, som ansåg Utskotten böra hafva fästat mera afseende å hans yrkande om inrättandet af en Navigations-skola i Carlshamn, helst Staten ej behöft bidraga dertill med större anslag än 400 ^ 5oo R:dr.
Ank. till Exp. Utsk. d. 1 Aug., kl. 10 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion om inrättandet af RealSkolor.
Uti en af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Siats-Utskottet remitterad, Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet delgifven motion, har Herr Bråkenhjelm anfört: att, ehuru Läroverk, som afse konstflitens upphjelpande och ungdomens bildning, för inträdandet i näringarne, redan alltsedan 1649 förefunnits, och dessa på senare tider blifvit än mera utvecklade genom inrättande af högre Tillämpnings-skolor, såsom Technologiska Institutet, Bergs-skolor, Navigations-skolor, Landtbruks-Institut m. m.; så spörjes ändock en temligen allmän klagan, att dessa Inrättningar icke uppfylla de med dem åsyftade ändamål, samt att den practiska bildningen inom landet, oagtadt dessa Skolors mer eller mindre fullständighet, dock är ganska ofullkomlig.
Motionären söker orsaken härtill i den brist på förberedande Skolor, som efter motionärens förmening förefinnes; hvaraf en följd blifvit, att Tillämpnings- eller Applications-skolorne, som endast borde luli. till B.
Brot. 1840, 4 Sami. 2 Afd. 7 Haft. 3 18 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut shott ens betänkande, N'.o 11. omfatta den practiska tillämpningen af redan inhemtade theoretiska kunskaper, nu måste inom sig bereda tillfälle äfven till desse elementarkunskapers meddelande, enär, som motionären uttryckt sig, en omogen barnskara nu fyller de lärosalar, uti hvilka disciplin och tillsyn äro beräknade för 18, 19 års ynglingar, samt flertalet af Järjungarne tarfva undervisning uti de törsta elementen af moral, språk, historia, mathematik 111. m.; och har motionären ansett, att genom denna brist på för-kunskaper alla dessa Tillämpnings-skolor blifvit neddragne under den verkningskrets, som i början med deni varit afsedd.
Motionären drar häraf den slutsats, att en förberedande Skola, i hvilken barn skulle erhålla de för begagnande af Tiliäinpnings-skolorne nödige kunskaper, är af behofvet högt påkallad, helst, efter motionärens tanka, dessa kunskaper ej ens af dem, som genomgått de högre graderne af våra lärda Skolor, blifvit inhemtade på det sätt, som för Tillämpningsskolorne är af nöden.
Motionären anser nemligen, att kunskaperne och bildningsgraden bör vara lika för ali ungdom, men att undervisningen deruti bör behandlas ifrån början på ett mera practiskt sätt för dem, som egna sig åt näringarne i alla deras utgreningar än, för dem som beslutat att gå den lärda eller einbetsmanna-banan.
På dessa skäl och då för närvarande det i och för Tillämpnings-skoiorne icke funnos några allmänna förberedande Läroverk, med undantag af Apologist-skolorne, hvilka, enligt hvad erkändt vore, icke uppfyllde ändamålet, har motionären, som trott det icke låta sig verkställa att förena en förberedande Skola, i och för den egentliga lärdomen, med en förberedande Skola, i och för de mera practiska kunskaperne, föreslagit: 1:0. att alla serskilda Apologist-skolor och Apologist-classer, såväl i Stockholm som i Rikets provinser, måtte indragas och lönerne användas till inrättandet af Sexton på tjenliga orter inom Riket förlagde Reat-skolor; 2:0. att hvarje Real-skola organiseras med fyra classer och fyra Lärare, nemligen en uti mathematiken, en uti mechanik, chemie och physik, en uti historia, geografi, moral och botanik, samt en uti Fransyska, Tyska och Engelska språken, hvardera med 600 R:dr Banco lön, hvarjemte till underhåll af laboratorium föreslagits 100 R:dr; 3:o. att alla Läro-ämnena må uti Real-skolan, i anseende till deras omfattning och grundlighet, komma, att innehålla de anförda vetenskapernes elementer uti deras vidsträckta bemärkelse, föredragas med serskildt afseende på practisk användbarhet; samt att, till följe deraf, ingen lärjunge uti dessa Skolor må antagas under 12 års ålder; Stats- samt Allm. Bcsv.- ock Ekon - Utskottens Betänkande, N'.o i i.
IC) 4:o. att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t anmäla deras underdåniga önskan, att alla Real-skolornes arbeten måtte inrätlas efter den under namn af ämnes-läsning med lii flyttning allmänt kända undervisnings-method; 5:o. att sedan dessa Skolor under 6 år varit i verksamhet, ingen elev antages vid de af Staten underhållne Tillämpnings-skolorne, som ej blifvit behörigen utexaminerad li an någon Real-skola, eller ock blifvit godkänd uti Bergs-examen vid Universitetet; samt att de inom hvarje Tillämpnings-skofa befintlige Läro-inrättningar indragas; 6:0. att 2,000
R:dr mätte anslås att endast under 5 år utgå till underhåll för ett Lärare-Seminarium uti Slockholm i och för Real-skolorne, nemligen; 5oo R:dr till hvar och en af de fyra medlemmar af Kongl.
Vetenskaps-Academien eller andi e kunnige män, åt hvilka Kongl. Majit, genom nämnde Academi, kan finna för godt att uppdraga bildandet af Candidater till Real-skolans fyra Läro-stolar, inför hvilket Seminarium äfven de nu varande Apologisler, som vilja uti Real-skolorne såsom Lärare inträda, böra qualificera sig; 7:0. att Rikets
Ständer i deras underdåniga skrifvelse uttrycka den förhoppning, att, då detta Seminarium varit ett år i verksamhet, räknadt från den i;sta nästkommande Augusti, Real-skolorne genast kunde träda i verksamhet; 8:0. att Real-skolans alla Lärare utnämnas af Kongl. Majit, efter upprättadt förslag af Skolans Direction, som utgöres af ortens Landshöfding, eller den person han i sitt ställe kan föreslå, om Skolan ej är belägen i Läne-Residenset, och tvänne andre ledamöter, dem Kongl.
Maj:t utser; g:o. alt, till förbättring af redan befintliga Apologist-skol-hus och, der så nödigt pröfvas, uppförandet af nya byggnader, i och för Real-skolorne, må anvisas det första årets elier t 84» års aflönings-anslag; att hvarje Skol-byggnad bör innehålla en större och en mindre läro-sal och ett rum för naturalie-sarnlingar, som tillika tjenar till laboratorium, för öfrigt utan all kostsam pragt; 10:0. att då Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t anmäla den underdåniga önskan, att Real-skolor uti Riket måtte, enligt dessa grunder, inrättas, och anvisa de dertill erforderlige medel, Rikets Ständer derjemte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes från Styreiserne öfver alla Ti 11- lämpnings-skolorne, Landtbruks-Instilut och Landtmäteri-Contoiret infordra Utlåtande om vidden och beskaffenheten af Läro-ämnena och deras föredragning; låta utfärda Nådigt Reglemente för Real-skolorne i möjligaste aO Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:0 i i. ofvensstämmelse dermed; samt att alla dessa Utlåtanden, jemte Reglementet, meddelas Seminarii-lärarne till kännedom och efterrättelse; att dessu tom alla Tillätnpnings-skolornes Styrelser ifrån och med den tidpunkt, då de börjat emottaga elever från Real-skolorne, till Kongl.
Maj:ts Ecclesiastik-Departement årligen inlemna Utlåtande öfver hvad, som vid Real-skolornes arbeten kan vara att anmärka, äfvensom att transumt deraf bör Real-skolornes Directioner meddelas, med förständigande att rätta de brister, som anmärkas.
Utskotten hafva motionärens berörde förslag i noga öfvervägande tagit, men inseende och medgifvande vigten af det med motionen åsyftade ändamål, likväl ansett sig ej kunna för närvarande tillstyrka bifall till det af Herr Bråkenhjelm i ofvanomförmälde afseende framställda förslag, helst en reglering i Skol-väsendet, äfven omfattande den del af undervisningen, som i motionen blifvit ifrågaställd, helt nyligen blifvit af Kongl.
Maj:t i Nåder vid tagen, och hvaraf resultaten ännu icke hunnit framträda.
Stocholm den 3o Juli 1840.