Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogos ånyo oell biföllos Stals-Utskottets Utlåtanden: N:o 44, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, angående upplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. iäslnings-område till Jönköpings stads disposition för ny tomt-reglering derstädes; N:o 45, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbyte af indragne Militie-boställena N:o 1 Steglinge och N:o 8 Plöninge vid Skånska Husarregementet eniot Höganäs stenkols-verks egande andelar i kronoskatte-hemmanen N:o 1 Vestra Klappe och N:o 1 Östra Klappe i Malmöhus län; samt N:Ö 47, i anledning af väckt motion om rättighet för allmogen inom Åse härad af Skaraborgs län att erhålla utsyning å kronoparkerne Hunne och Halleberg; hvaremot Utlåtandet N:o 46, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 18, angå ende Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorers berättelse om verkställd granskning af Stats-verket samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1852 och 1853, icke ansågs erfordra någon Ståndets åtgärd, utan lades till handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: ' N:o 22, i anledning af väckta motioner om förändring i vissa delar af hvad stadgadt linnes, angående damm-luckas öppnande; N:o 23, i anledning af väckt motion om införande af en s. k. summa appellabilis; N:o 24, i anledning af väckta motioner, angående upphäfvande eller ändring af hvad finnes stadgadt i afseende på i’evisioris—skilling, samt N:o 25, i anledning af väckt motion, angående förmåns-rätt för socken magasiner.
Prot.-Utdrag den 23 och 28 Mars 1857. 267 S. I).
Ett af Bengt Nilsson från Kronobergs län ingifvet, sedan den 23 i denna månad på Ståndets bord hvilande, anförande om jernvägarne i riket, föredrogs nu ånyo och remitterades till Stats-Utskollet.
Likaledes föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet ett af Per Nilsson i Ahlestad från Malmöhus län inlemnadt anförande jemte bilaga, i fråga om hofveriskyldighetens upphörande.
Den 28 ålars.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskotlets den 26 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 48, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en med Danmark afslutad Traktat om upphörande af Öresundska tullen m. m.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottels Utlåtande N:o 48, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en med Danmark afslutad Traktat om upphörande af Öresundska tullen m. m. S. D. Vid föredragning af Expeditions-Utskoltets Memorial N:o 5, i anledning af återremiss å Skrifvelse-förslaget N:o 46, fann Ståndet, som efter den anmärkta rättelsens iakttagande nu godkänt berörde Skrifvelse-förslag, ifrågavarande Memorial icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Den 23 och 28 Mars. Frän Högv. Preste-Ständet.
SS. DD. Till förnyad handläggning förekom Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 5, angående ifrågaställda förändringar i föreskrifterna om Allmänna Bevillningens utgörande, hvilket Betänkande föredrogs punktvis tillsammans med hifogadt ”Förslag till ändringar i gällande Bevillnings-stadga”, och stadnade Ståndet dervid i följande beslut: Prot.-Utdrag den 23 och 28 Mars 1857.
Vid § 10 i ofvanberörde förslag erinrades om iakttagande af den rättelse, att den å sidorna 4 och 5 stadgade afgift i 4:de klassen för ”Aktörer och Aktriser, Sångare” ni. fl. utföres med 3 ll:dr 75 öre i stället för 3 R:dr 7 öre.
Med afslag å Utskottets hemställan beträffande § 37, beslöt Ståndet, att 3:dje Artikeln eller §§ 37 och 38 i nu gällande Bevillnings-stadga skulle uteslutas.
Utskottets å sidorna 17 och 18 i Betänkandet förekommande yttrande i anledning af Doktor Säves motion, att egandet af hundar måtte åläggas bevillning, återremitterades.
Det af Utskottet föreslagna nya moment under § 45, innehållande stadgande att studenter skola mantalsskrifvas vid det universitet, der de idka studier, alslogs.
Med ändring af Utskottets, med afseende på §§ 67, 71 och 109, å sidan 22 af Betänkandet framställda skrifvelse-förslag, beslöt Ståndet, för sin del, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t mätte täckas, antingen genom en för sådant ändamål nedsatt Kommitté eller pä sätt eljest kan finnas lämpligt, låta verkställa en utredning af de förhållanden, som ligga lill grund för de under namn af allmän bevillning utgående skattebidrags fördelning och belopp, med ledning hvaraf Rikets näst sammanträdande Ständer må blifva i tillfälle att bestämma den bevillning, som skäligen kan anses böra för framtiden utgå; hvarjemte Ståndet återremitterade ofvanberörde §§ 67, 71 och 109, så vidt de afse den Bevillnings-förordningen bifogade s. k. minimi-tarif öfver värdet af hemman, hvilken minimi-tarif, äfvensom dermed sammanhang egande § 49 uti nu gällande Bevill nings-stadga, jemväl återremitterades. §§ 72 och 73 återremitterades.
Med ogillande af Utskottets yttrande vid § 80, beslöt
Ståndet att de i denna § förekommande orden: ''''hvilken alltid bör vara öppen1'' skulle utbytas mot orden: ”hvilken alltid bör ske medelst slutna. sedlar71.
Utskottets under §§ 87, 88 och 116 framstälda förslag, att urrycket ”Presieståndel”, der det i Författningen förekommer, må utbytas emot ordet: "Prester skap et'\ afslogs; kommande alltså de redaktions-förändringar, som detta förslag föranledt, att förfalla. § 104 återremitterades i sammanhang med den beslutade återremissen af § 67.
Hvad Utskottet under § 119 uti sednare momentet tillstyrkt, afslogs; och antog Ståndet den lydelse af ifrågavarande §, som Friherre Sköldebrand uti sin, Betänkandet bifogade, reservation, 'föreslagit.
Öfrige, bär ofvan icke nämnde, delar af förevarande Betänkande blefvo af Ståndet godkände, äfvensom Ståndet gillade lydelsen af de i bifogade förslag upptagne §§, så vidt den icke finnes emot förestående beslut stridande.
Prot.-Utdrag den 26 och 28 Mars i857. ^9 Den 28 Mars.
Från Högö.
S. D. Fprcdrogos ånyo och biföllos Bevillnings- Utskottets Betänkanden: N:o 6, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse med förslag till förnyad fpronlnlng, angående Sveriges och Norrjges ömsesidiga handel pch sjöfart; och N:o 7, i anledning af Riksdagsfullmäktigen Anders Janssons frän Warmlands län motion, angående förtullning af varor, som från Norrige införas.
S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en med Danmark afslutad Traktat om upphörande af Öresundska tullen, m. m. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades: l:o Handlingar, som Herr Wählin denna dag inlemnade, hörande till hans motion, N:o 45, angående uppmuddring af hamnen vid Piteå stad; och 2:o En skrift af Herr Wennerström, med handlingar, hörande till Herr Danielssons motion, N:o 87, angående ett anslag till fullbordan af sluss-anläggningar vid Dejeforss och Forshaga i Clara eif. S. D. Med godkännande af Expeditions-Utskottets numera rättade förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, N:o 46, angående inteckning af aftal om nyttjanderätt till fastighet i stad, lade Ståndet Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 5, till handlingarne.
Den 26 pch 28 Mars. Från Vällofl. Borgare-Ständet. SS. DD. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 5, angående ifrågaställda förändringar i föreskrifterna om allmänna Bevillningens utgörande.
Prot.-Utdrag den 28 Mars 1857.
Vid behandlingen af Betänkandet förekommo: l:o Följande yttranden och hemställanden, nemligen: trenne, pag. 5, det lörsta, pag. 8, det fjerde och det sjette, pag. 10, samt angående nedannämnde §§ i Bevillnings-förordningen: vid §§ 19, 24, 25 och 26, vid §§ 27 och 28, pag. 12 och 13, det första, andra och fjerde, — vid § 35, det första och andra, — vid §§ 36 och 37, vid §§ 42, 43 och 44, det andra och tredje, — vid §§ 55, 84, 86, 107, 110, 116, m. fl., vid § 61, de trenne första, — vid §§ 80, 87, 88, 116, 90, 109 (pag. 24), 114 och 118, § 119, det första, — vid §§ 123, 127 och 128, vid § 141, det andra, — vid §§ 145 och 148, samt i afseende på formulär till debetsedel, det första yttrandet.
Biföllos. 2:o
Det tredje yttrandet, angående § 35 i Bevillnings-förordningen, och det andra yttrandet, angående formulär till debetsedel.
Dervid lät Ståndet bero; och 3:o
Följande yttranden och hemställanden, nemligen: pag. 7, samt vid nedannämnda §§ af Bevillnings-förordningen: § 7, § 10, det första, andra, tredje, femte och sjunde, — §§ 33 och 34, — §§ 45, 67, 71, 109, 72, 73 och 154, samt § 141, det första, äfvensom Utskottets yttrande, pag. 17 och 18, angående ifrågaställd beskattning å hundkreatur.
Återremitterades, hvarvid i afseende på yttrandet, pag. 7, ansågs, att 1 procents bevillning bör ega rum äfven för näring och rörelse.
Derjemte up,pskötos uti Betänkandet intagna yttranden vid följande §§ af Bevillnings-förordningen, för att pröfvas i sammanhang med behandling af uppstäldt förslag till en sådan ny författning, nemligen: §§ 2 och 9, §§ 27 och 28, det tredje och femte, — §§ 42,. 43 och 44, det första, — § 61, det fjerde, — § 63, § 119, det andra, — samt § 142.
Granskning af vid Betänkandet fogadt förslag till ändringar i gällande Bevill— nings-stadga företages uti nästkommande Plenum.
Den 28 Mars. Frän Heden. Bonde-Ståndet.
S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Ulskottels Utlåtande N:o 48, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en med Danmark afslutad Traktat om upphörande af Öresundska tullen m. m. Fröt.-Utdrag dm 28 Mars 1857. 271 S. D. Jemlikt Ståndets förut fattade beslut företogos nu val af Revisorer med deras Suppleanter för granskning af Banko-diskont-verkets samt Låne-kontorens i Götheborg, Malmö och Wisby tillstånd, styrelse och förvaltning.
Och befunnos, efter det voterings-sedlarne blifvit aflemnade och öppnade, följande hafva blifvit utsedde:
För granskning af Banko-diskont-verket:
År 1858: till Revisorer: Johan Lekberg från Nerikes län och Johan Johansson från Östergöthlands län; till Suppleanter: Erik Olsson från Södermanlands län och Erik Larsson från Westmanlands län; År 1859: till Revisorer: Nils Pehrsson från Calmar län och Johan Andersson från Kopparbergs län; till Suppleanter: Lars Johansson från Westmanlands län och Anders Andersson från Calmar län.
För granskning af Låne-kontorets i Götheborg förvaltning:
År 1858: till Revisor: Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län; till Suppleant: Johannes Andersson från Elfsborgs län; Proi.-Utärag deh 28 Éars 1857.
År 1859: till Revisor: Carl Tholsson från Skaraborgs län; till Suppleant: Johannes Linder från Skaraborgs län.
År 1858: till Revisor: Nils Svensson från Christianstads län; till Suppleant: Nils Hansson från Christianstads län; År 1859’: till Revisor: Jöns Pehrsson från Blekinge län; till Suppleant: Sven Haraldsson från Blekinge län.
För granskning af Låne-kontorets i Wisby förvaltning:
BIHANG tili Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnnde,' såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823.
Elfte Samlingen.
Särskildta Utskottets Betänkanden.
STOCKHOLM, Tryckt hos Elmén och Granberg, J. P. Lindks Eulia, F. B. Nestius, Z.
Haggström, A. E. Ortman, samt a Ecksteinska och Marquardska Boktryckerierne, 1823 och 1824.
Bihang till Samtliga Riks-Ståndens Protocoli vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823, Elfte Samlingenj innehållande Särskildta Utskottets Betänkanden* STOCKHOLM, tryckt hos Fr.
B, Nestius, 18*3.
Betänkande angående inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare •
Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet väckta frågor, dels om löneanslag för vissa åmbeten och tjenster, och dels om indragning af Bergs-Tings-Rätterne och af Biskops- eller Dom-Prosts-ämbetena. u« Protocolls-Utdrag af den 20 dennes, har Riksens Ständers Stats-Utskott tillkännagifvit, att, sedan Riksens Högloft.
Ständer, med anledning af Kongl, Maj;ts derom erhållne Nådiga skrifvelse, beslutit att till ett Särskildt
Utskotts förberedande åtgärd öfverlemna de yttranden och förslag, som af i Nåder förordnade Committerade blifvit afgifna till Styrelseverkens förändrade organisation, så hade, på Stats-Utskottetg hemställan , Riksens Högloft^Ständer bifallit, att, bland andra, äfven nedannämnde till Stats-Utskottet remitterade motioner, såsom med berörd® ämne stående IV i mer eller mindre direct sammanhang , finge till detta Utskott öfverlemnas, nemligen: l:o Herr Printzenskölds Memorial , om tillökning i lönernes antal inom Stats-expeditionerne af Konungens Cancelli 3 2:o Herr M. Bagges Memorial, om förbättring i Arfvodet för Ledamöterne i Rikets Allmänna Ärenders Beredning. 3:0 Riksdagsfullmägtigen Anders Henrikssons från Stora Kopparbergs
Län, Memorial, om indragning af Bergmästare-ämbetena och Bergs-Tings-Rätterne.
, 4:0 Riksdagsfullmägtige Anders Joachimssons, frän Östergöthland, Olof Janssons och Johan
Svt nssons, från Elfsborgs Län, samt Nils Håkanssons, från Kronobergs
Län, Särskildta Memorialer, om jemkning, förändring eller indragning af Biskopars eller Dom-Prostars lönevilkor.
Särskildta Urskottet, egentligt tillförordnadt i ändamål, att granska vissa Committera* des förslag till ny reglering af Rikets Styrelseverk, tror, att dessa motioner antingen alldeles icke, eller ock endast i några få omständigheter, höra till dess befattning, och får derföre, jemlikt föreskriften i 44 af Riksdags-Ordningen, vördsamt framställa skälen till den af Utskottet yttrade öfvertygelse.
Af beskaffenhet att icke tillböra Utskottets pröfning anser Utskottet i Herr Print~ zenskölds Memorial vara frågan om flere Joners anslående för tjenstemännen i Konungens Cancelli, emedan Utskottet hvarken känner Statens tillgångar, eller kan förutsätta, att dess blifvande förslag till Cancdli-expeditior.ernesorganisation af Kongl Majit och Riksens Ständer godkännas, dä, i vidrigt fall, den af Mo tionairen åsyftade fördel för Kronans tjenst och vederbörande ämbetsmän emedlertid bomme att gå förlorad.
I afseende på Herr Bagges Memorial, tror Utskottet sig böra uplysa , art Rikets Allmänna Ärenders Beredning blifvit af Committerade till indragning föreslagen i men om sådant af Riksens Höglofl.
Siänder, så val som af Kongl. Maj:t i den Nådiga Propositionen, skulle anses rigtigt, kan, då denna myndighet är i Grund-Lagen upptagen, dess indragning icke ega rum förr, än vid nasta Riksdag, och Utskottet, af samma skäl, som, i afseende på Herr Printzen skölds Memorial, är yttradt, icke utlåta'sig öfver den lönförhöjning, sorn emedlertid kunde eller borde åt Beredningens Ledamöter beviljas.
Anders Henrikssons Memorial, så vidt det angår Bergstings-Rätternes upphäfvande, anser Utskottet icke tillhöra dess befattning, emedan frågor om Domstolars tillvaro eller organisation icke blifvit till dess behandling öfverlemnade.
VI Hvad sluteligen beträffar Riksdagsfullmäktige Hilders Joackimssqps Olof Jonssons, Johan Svenssons och Nils Håkanssons motioner om jemkning , förändring eller indragning af Biskopars eller Dom-Prostars lönevilkor ; så tror Utskottet dess befattning lika litet sträcka sig till den speciella organisationen af Ecclesiastik- som af Militaire-Staterne, utan endast angå den civila ämbetsbehandlingen af de förras eller sednares angelägenheter.
Dock varder detta allt Riksens Stan ders eget mogrL ompiöfvande vördsammeligen U: derstäldt, S ockholm den 29 Maji 1823.
På Böglofl.
Riddersk. och På Högv.
PresteStånAdelns Ledamöters dets Ledamöters vägnar: vägnar: B.
Franc Sparre. M. Wallenberg.
På Vällofl Borgare-Stån- På Hedervärda Bondedets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar: vägnar: • C. U. Egge. Jon Jonsson.
VII N:o '2.
Hemställan rörande utlemnande i Bokhandeln af de Exemplar, som , sedan utdelning i Riks - Stånden ske-tt, öfverblifva *af Comrnitterades till reglering af Rikets Styrelseverk afgifna och genom Särskildta Utskottets föranstaltande tryckta underdåniga Betänkande med dertill hörande Handlingar.
Ständers beslut, liar Särskildta Utskottet föranstaltat om tryckning af Committerades till reglering af Rikets Styrelseverk afgifna underdåniga Betänkande, jemte de särskildta, från pluraliteten skiljaktiga, yttranden, som 2:ne af Commitéens Ledamöter författat; och då ämnets vigt synes påkalla en större offentlighet, har Utskottet bestämt Upplagans storlek till 1,200 exemplar, i ändamål, att, sedan utdelning i Riks-Stånden skett, de öfriga exemplaren, som utgöra 3 å 400, må kunna lemnäs i Bokhandeln till försäljning för Allmänhetens räkning.
Utskottet, som tror, att icke någon inkomst för Statsverket, utan blott en mot trycknings- och inbjndnings-kostnaden svarande er - VIII sättning, härvid bör afses, har bestämt försäljningspriset till Tvä Skiliingsr tor hvarje tryckt ark , hvartill Lahdshöidingarnes frän trycket utgängne Ämbetsberältelser försälj, samt derjemte trott sig böra förordna, att de Bokhandlare, sorn åtaga sig försäljningen, skola, emot åtnjutande af vanlig försäljningsprovision, eller 10 proCent, de inflytande medlen , pä sätt vid Riksdagshandlingars försäljning förut varit vanligt , redovisa.
Hvilket Utskottet ansett sig böra till Riksens Höglofl.
Ständers pröfning vördsammeligen hemställa.
Stockholm den 26 Maji JCB23.
V . Betänkande, rörande Reglering af Rikets Styrelse-Verk.
Särskildta Utskottet, åt hvars granskande åtgärd Riksens Högloft.
Ständer öfverlemnat d« till ny Reglering af Rikets Styrelse Verk afgifne förslag , har sökt fullgöra detta uppdrag , och går nu att för Riksens Högloft.
Ständer framlägga de resultat , till hvilka dess arbete föranleda Det Betänkande Ut skottet har att afgifva är af vidsträckt omfattning , och kommer att innehålla ; 1:0
En i korthet sammandragen berättelse af hvad förut i detta vigtiga ämne förefallit. a;o Kort öfversigt af bristerne i Styrelse-Verkens närvarande organisation ; och såsom förslag till rättelser: 3:0
Yttrande i afseende på rätts frågors skiljande från Förvaltningsverken. 4:0
De af Utskottet antagne allmänna åsigter i afseende på Stats - Rådets sammansättning , Collegial - Styrelsen , samt de locala ämbetsmyndigheterna, jemte Municipal- eller Me Sarsk, Utsk, Betänk, I 2 nighets-Styrelsen. 5:0 Förslag till Styrelseverkens organisation , upprättadt i öfverensstämmelse med antagne allmänna grunderne , och efter granskning af de till Utskottet öf« verlemnade förslag. 6:0
Slutligt yttrande i afseende på planens verkställighet , Ämbetsmännens bildning , befordran , löner och pensioner. l:o Berättelse.
Förlusten i Rikets område 1809 och samma års Statshvälfning , synes i början hafva fästat uppmärksamheten på behofvet af förvaltningskostnadens förminskning för den återstående delen.
Första anledningen till den na frågas undersökning gaf Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Stats-Utskottet, den 5 julii nämde år, deruti Kongl. Maj:t förklarade dess Nådiga benägenhet, att, till lindring i Statsbördorne , göra alla de indragningar , som med Riksstyrelsens tillbörliga handhafvandc voro förenlige , samt uppdrog åt Utskottet, att uppgifva de besparingar, som kunde verkställas , under förutsättning , att iirenderne , genom en förbättrad method för deras handläggning, skulle, lika noggrant som förut, kunna skötas af ett mindre antal, bättre lönade Ämbetsmän.
Af den berättelse Särskildta Utskottet 3 vid sista Riksdagen rörande detta vigtiga ärendes behandling afgifvjt *) inhemfas hufvudsakligen: att Riksens Ständer den 3 Januarii 1810 annöilo , att till frågans undersökning en Committé måtte tillförordnas, och dess förslag , äfvensom andra enskildta , för hvilka belöningar utsattes , Riksdagen derefter
Ständerna föreläggas; att denna Committé, som den 4 October 18 ir utnämdes och bestod af Utrikes Stats-Ministern , Presidenten och en Ledamot från hvart Collegium, den 31 Martii 1812 inkom med sitt Betänkande, deruti ingen hufvudsakelig förändring af Styrelseverken var föreslagen ; att Ständerne vid sistnämde års Riksdag begärde, det en särskild Committé till ifrågaställde reglering måtte nedsättas , för hvilket behof 3000
R;dr årligen till påföljande Riksdag anordnades, med anvisning dessutom på öfverskotten af Jnkomsttitlarne , i händelse nämnde anslag icke var tillräckligt; att 1815 års Ständer, då nämnde Committé ännu icke hade blifvit nedsatt, förnyade deras derom gjorda anhållan och anordnade, på sätt Riksdagsbeslutet visar, till kostnadernes bestridande och handlingarnes tryckning, 3000 R;dr årligen, hvilka borde afsättas och Committeen oförryckte tillhanda hållas 3 och att Kongl. Majit , i anledning häraf, täcktes den 24 Januarii 1816 förordna Öfver-Directeuren Rönbeck, att företaga åt - Ijihanget till Riks-Ståndens Protocoll 8 Bandet, p, 461 och följande. 4 skillige för nödiga ansedda förberedande undersökningar, rörande Rikets Styrelseverk.
I detta skick stod saken, då Urtima Riksdag år 1817 inföll , hvamnder Riksens Ständer förordnade ett särskildt Utskott , att utarbeta allmänna grunder för indragning och sammanslående af öfverflödiga ämbeten och tjenster, samt en förbättrad arbersmethod.
Uti de yttranden , som Särskildta Utskottet den 6 Maji och den 17 Julii 1818 aflemnade , framställas de hufvudsakliga åsigter, att, ehuru besparing i Statsutgifterne , genom eu ny Styrelseverkens reglering , kunde påräknas , sådant dock icke vore hufvudföremålet, hvilket borde sökas i en lämpeligare inrättning af den inre Styrelsen, tillvinnande af mera skyndsamhet, enhet och ordning i de allmänna ärendernes gång *)j att vid införande af en sådan ny sakernas ordning den Collegiala styrelseformen, af flera skäl, icke vore lämpelig att bibehålla**); att deremot en Minister-styrelse, sedan alla rättsfrågor från förvaltningsverken voro skilde , ocji domsrätten deri till de allmänna domstolarne öfverlemnad , så att den större magt, som för Ministrarne medgåfves, endast hade inflytelse på allmänna frågor och således icke kunde för friheten blifva vådlig, vore den, *) Bihanget til!
Riksens Ständers Protocoll vid Riksdagen 1817 och x818, 8;de Bandet, sid. 657 och 658- **) 8:de Bandet af Bihanget, sid. 656 och följande, samt 883 och följande. 5 som med ändamålet närmast instämde, emedan Nationen då först kunde till fullo begagna sin rättighet att för Ministerens förvaltning fordra redo c) ; men att, jemte en sådan ny reglering , de oeconomiska författningarnes genomseende och förenklande , på sätt förutnämde Committé föreslagit, nödvändigt borde företagas **).
Öfver Utskottets förslag meddelte Riksens Ständer icke något yttrande, utan anhöllö uti underdånig skrifvelse, den 2 Julii 1818) att en Committé, på sätt Riksens Ständer under då nästförflutne Riksmöte i underdånighet begärt, måtte tillförordnas, att genast och verksamt företaga ny reglering af Rikets ämbeten och tjenste^ samt ett förbättradt arbetssätt inom Rikets Styrelseverk, på det Committerades förslag dertill kunde , vid denna Riksdag, Rikets Ständer föreläggas.
Nådiga förordnande för den sålunda ytterligare begärde Committeen utfärdades också den 2 Februarii 1819 » och den 21 påföljande Maji befallde Kongl.
Majit desse Committerade, tillika med Lag-Committe'en och de till ceconomiske författningarnes öfverseen- / de förordnade Committerade , att under utarbetandet af deras Förslag, noga tillse, det alla rättsfrågor från förvaltningsmyndigheterne blefvo skilde , på det att de 2:ne stora ändamålen : kraft och verksamhet i Statsförvalt - *) 8:de Bandet af Bihanget, pag. 662 och följande. **) Bihanget pag, 67f och §81» ningen å ena sidan , samt noggrann vård af enskild rätt och säkerhet , genom Lagarnas oväldiga skipande af en oberoende
Domaremagt å den andra, må kunna vinnas *).
Denna Nådiga befallning fullgjordes på det sätt, att alla tre Commitiéerne sammanträdde och efter gemensamma öfverläggningar i detta ämne den 6 April 1820 afgåfvo underdånigt Betänkande