Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen, mätte antingen föreslå Rikets Ständer tillsättande af ett set skildt Utskott för Lagförslagets granskning, eller begära Lag-Utskottets förstärkning medelst flere Ledamöter; äfvensom Peter Persson, under åberopande af sin förut vackla motion, om utarbetande af en liy Executions-stadga, förmält sig anse detta kunna, utan olägenhet, tillvägabringas, genom frånskiljande af utkasten till Utsökning. s- och Handels-Balkarne från öfriga delar af Lagförslaget. —■
Och har Bonde-Siåndet i allmänhet hörts instämma uti Peter Perssons omförmäljle anförande.
De uti Högsta Domstolen, vid granskningen af Civil-Lagförslaget, förde protocoll, äro, enligt Kongl. Majlts (illkännagifvande i derf Nådiga Skrifvelsen, från Justitiae-Revisionen till Utskoltet öfverlemnade; och bär Utskottet från Riddarhus-Archivet bekommit protocollen öfver de vid i^3i och 1^34 årens Riksdagar hållna öfverläggftingar öfver förslaget till 1^34 års
Lag, af hvilka handlingar Utskottet tagit kännedom i så vidsträckl måtto, som för det närvarande ansetts, nödigt.
Efter noggrannt öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, ha* Utskottet funnit sig böra biträda deras mening, hvilka ansett tiden ännu 8 Lag-Uishottets Utlåtande N.o 8t. ieke vara inne för Rikets Ständer, att företaga någon hufvudsaklig granskning af det nya Lagverket.
Från denna åsigt utgår det Betänkande, som Utskottet nu får till Rikets Höglofl.
Ständers pröfning framlägga.
Rikets Ständer förklarade vid nästlidne Riksdag, att de funno icke allenast nyttigt, utan äfven oundgängligen nödigt, att'en lätt åskådlig allmän öfversigt af hela Lagförslaget, eller en kort uppställning af den plan, efter hvilken arbetet blifvit utfördt, jemte uppgift af dj grundsatser och åsigtei’, från hvilka Lag-Comiteen utgått, förbereder, leder och sammanhåller granskningen af detailerne, hvadan Rikets Ständer, uti deras här ofvan omförmälda underd. skrifvelse N:o i^5, hos Kongl.
Maj:t anhållit, att bemälde Comité' kunde få sig uppdraget, att, sedan hela lagförslaget blifvit färdigt och kommit uti det skick, i hvilket Kongl. Maj:t, efter StatsRådets och Högsta Domstolens hörande, funne detsamma böra, genom Nådig Proposition, till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas, författa och i god tid före påföljande Riksdags början, från trycket utgifva en sådan framställning, inrättad efter de grunder Rikets Ständer närmare antydt.
Denna tableau är ännu icke uppgjord, och sådant har ej heller kunnat ske i enlighet med ordalydelsen af Rikets Ständers begäran, emedan Lagverket hittills icke kommit i det skick, som den underd. skrifvelsen förutsätter.
Uti omdömet om angelägenheten af en sammandragen jemförelse af de hufvudsakliga skiljaktigheterne i nu gällande stadganden, och i dem som Lag-Comiteen föreslagit, instämmer emedlertid Utskottet fullkomligen, med det tillägg, att Utskottet anser det böra närmare uttryckas, att berörde framställning, för att motsvara sitt ändamål, måste innefatta uppgift på sådane, i 1734 års Lagbok intagne stadganden, hvilka Lag-Comiteen ansett vara af oeconomisk beskaffenhet samt derföre utur förslaget uteslutit.
Vidare förekommer, att, i följd af det antagna systemet, till skillnad emellan den civila och criminela Lagstiftningen, Lag-Comiteen utur förslaget till Civil-lag uteslutit alla sådana ansvars-bestämmelser, hvilka icke höra till rättegångs-ordningen; och det är således klart, alt Civil-lagen ej kunde, utan att medföra ett i vissa hänseenden strafflöst tillstånd, sättas i verksamhet annorlunda, än i sammanhang med Criminal-lagen, äfvensom att en granskning af den förra ensam icke kunde blifva annat än en preliminair åtgärd, möjligtvis utan allt väsendtligt inflytande på den slutliga pröfningen. ■— Att åter nu genast utsträcka granskningen äfven till Criminal-lagen, lärer, äfven om andra förhållanden sådant medgåfvo, desto hellre finnas för tidigt, som Hof-Rätterna och Högsta Domstolen ännu icke yttrat Zäg-UtsJiOtteti Utlåtande W.-o 8/. 9 yttrat sig öfver denna del af Lagverket, samt således för det närvarande saknas den ledning för omdömet, hvilken af omförmälde yttranden är att förvänta, och som, i afseende på Civil-lagen, redan finnes alt tillgå.
Dessutom lärer det kunna för säkert antagas, att den möjligen återstående delen af Riksdagen är alldeles otillräcklig för fullbordande, å Rikets Ständers sida, af en utförlig granskning utaf Civil-lagförslaget, och anna mera för en sådan granskning af förslagen till både Civil- och Criminallag.
En förstärkning afLag-Utskottet, medelst flere Ledamöter, för ifrågavarande ändamål, skulle tilläfventyrs vara påkallad utaf sakens vigt, men förmodeligen icke bidraga till sakens skyndsammare behandling; och tillsättandet af ett serskildt Utskott synes icke heller kunna leda till någon ökad skyndsamhet, emedan nästan alla de strödda Lagfrågor, som blifvit till Lag-Utskotiet remitterade, innefattas under den allmännare lagstiftning, med hvilken det serskilda Utskottet finge att göra, och borde således rätteligen dit öfverlemnas.
Ärendets första handläggning inom detta eiler annat Utskott skulle ofelbart komma att ensam medtaga en ansenlig tidrymd; och då man tillika tager i betraktande den ytterligare tidsutdrägt, som måtte uppkomma vid öfverläggningarne inom Stånden, samt i följd af återremisser, jemknings-förslag m. m., så återstår säkerligen icke något tvifvel om lidens otillräcklighet, för att vid denna Riksdag, å den ena Statsmagtens sida, komma till något resultat.
Sedermera skulle ändock, till erhållande af Kongl.
Maj:ts Nådiga sanetion å Ständernes förslag innan de åtskiljas, fordras ytterligare granskningar i Högste Domstolen och StatsRådet, i saknad hvaraf alltsammans komme att bero på nya beslut vid ett annat blifvande Riksmöte.
Alla dessa anmärkningar äro, örn än i något mindre grad, gällande äfven i afseende på den gjorda hemställan derom, att Handels- och Utsoknings-Balkarne af förslaget-till Civil-lagen måtte serskildt granskas.
Jemväl härvid möter, att en åskådlig jemförelse emellan det gamla och det nya saknas, alt alla hithörande straffbestämmelser måste uppsökas i Criminallagen, och der stå i sammanhang med ett förändradt straff-system, samt att ifrågavarande delar af Lagverket, i sakens nuvarande skick, icke med någon sannolikhet skulle hinna pröfvas, först af Ständerne och sedan af Kongl. Maj:t, under innevarande Riksmöte, med iakttagande af den varsamhet och omtanka, som det vigtiga förehafvande! kräfvér.
— Utskottet har redan i ett föregående Betänkande, N:o 44, yttrat sig anse icke lämpligt Bih. till R.
Prot. i83Å. 7 Sami. 1 Afd. a 14; de Häftet.
JO Lag-U tskottits Utlåtande N.o 81. att boi ja med granskning af Utsöknings-Balken, lösryckt från det öfriga, och Utskottet finnér ej heller nu skäl att frångå denna mening.
Hvad åter vidkommer den gjorda framställningen om ett annat sätt att partielt behandla ämnet, nemligen så, att Utskottet skulle afgifva Betänkande öfver de vigtigaste grundsatserne, såsom till exempel angåend« principerne för äktenskaps-Ugarne, arfsrätten, testaments-rätten, sakrätten, m. m., jemte en tabellarisk uppställning, som innefattade jemförelse emellan den gamla och njra Lagens stadganden; så, enär berörde grundsatser icke kunna rätteligen uppgifvas, eller till deras värde bedömas, på annat sätt, än genom jemförande af de specielare stadganden, hvari grundsatserna vinna tillämpning, lärer det inses, att ifrågavarande åtgärd förutsätter granskning af hela Lagverket.
Ett af närvarande
Ständer uttaladt omdöme öfver principerne skulle föröfrigt, efter Utskottets tanka, icke leda till något resultat, svarande emot den tid, som häråt måste egnas, på bekostnad af andra vigtiga värf, ej heller i någon väsendtlig nion underlätta kommande Ständers arbete, helst desse i allt fall sjelfve måste granska samma principer å nyo, och då möjligen godkände helt andra åsigter, än deni som nu kunde göra sig gällande.
Men ehuru Utskottet följaktligen icke biträder någondera meningen, hvarken om serskildt företagande af Handels- och Utsöknings-Balkarne, eller om en granskning, som inskränkte sig till de allmänna grunderne för Lagstiftningen, tror
Utskottet likväl de iförslagen härom åsyftade ändamål i det liufvudsaklignste vinnas, enär Utskottet, i anledning af hit remitterade motioner, dels redan afgifvit, dels kommer att afgifva yttranden öfver åtskillige, i mer och mindre nära Öfverensstämmelse med Lag-Comitéens åsigter föreslagne, väsendtliga Lagförändringar.
Sålunda har Utskottet redan meddelat Betänkanden i frågorna om äktenskapsskillnad, förmyndarevården, hypotheksrätten, utsöknings-ärendens behandling, med flere eredit-förhållanden, och för Utskottet återstår att yttra sig öfver gjorda förslag till ändring i giftorätten, arfsrätten, testamenlsrätlen, domslolsinrältningen och rältegängs-ordningen m. m., så att en stor del afdehufvudprinciper, hvarå de af Lag-Comitéen i Civil-lagen föreslagne Lagförändringar äro bvggda, varda, på grundlagsenlig väg, föremål för Rikets nu församlade Ständers öfverläggningar.
Blifver följden deraf, att Stutsmagterne gemensamt fatta beslut, som instämma med Comiteens förslag, så är antagandet af Civil-lagen vid en annan Riksdag, i mon deraf, underlättadt.
Skulle åter besluten utfalla annorlunda, så lärer det också böra Lag-Utskottets Utlåtande N.o 8t. 11 erkänna*, att cn omständligare pröfning af samma förslag lör det närvarande vore nästan utan ändamål.
På grund af hvad här ofvan blifvit anfördt, och då Utskottet för närvarande, innan tillfälle blifver, att taga närmare kunskap om det förevarande Lagförslaget, icke tror sig böra tillstyrka någon omarbetning deraf, hvarken till saken eller redactionen, men deremot anser nyttigt och nödigt, såsom en ytterligare förberedande åtgärd, utom den redan omförmälda sammandragna jemförelsen, att de till allmänna Civil- och Criminal-lagen hörande stadgandeu, som nu gälla och äro intagne, dels i 1734 års Lagbok, dels i sedermera utkomne Författningar, varda uti en codex samlade, hvarigenom Ständerne komma i tillfälle att lättare inse, i hvilka delar den nuvarande Lagen kan behöfva förbättring, får Utskottet, som, vid förehafvande af de serskilde Lagfrågor, hvilka af väckta motioner uppkomma, ej vill underlåta alt rådföra sig med Lagförslaget, härmedelst vördsammast tillkännagifva: det Utskottet anser berörde förslag till allmän Civil-Lag ej kunna vid innevarande
Riksmöte till slutlig granskning företagas, hvarken i dess helhet, eller till vissa allmännare grundsatser, eller till serskilda delar; och tillstyrker Lag-Utskottet, 1:0 att någon omarbetning af detsamma, väte sig till redae tiorfen eller sjelfva saken, icke för det närvarande må beslutas, äfvensom att den väckta frågan, angående underd. anhållan hos Kongl. Maj:t, om aflemnande af Criminal-Lagförslaget till Rikets nu församlade Ständers granskning, ej måtte till någon åtgärd föranleda; 2:0 att Rikets Ständer, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med deras vid sistlidne
Riksdag i ämnet aflåtna underdåniga skrifvelse, måtte hos Kongl. Maj:t i underd. anhålla, att LagComile'ens Ledamöter, eller, derest hinder för dem skulle möta, andre skicklige personer kunde ofördröjligen förordnas att författa, och i god tid, innan nästa Lagtima Riksdag bör infalla, från trycket utgifva en sammandragen och lätt öfverskådlig framställning af de, så väl till allmän Civil- som Criminal-Lag, afgifne förslagens plan samt allmänna grundsatser, med hänvisning till de i Lagförslaget upptagne motiv, jemte uppgift och jemförelse af de väsendtligaste skiljak -*u—T. qp-ens stadeanden och 12. Lag-Utskottets Utlåtande N.-a St. «!era, som till antagande ära föreslagne; hvarvid sådane i jy34 års
Lag befintlige föreskrifter, sorn Comiteen ansett vara af oeconomisk beskaffenhet och derföre utur förslaget uteslutit, böra tydligt utmärkas, med förslag lill stadgandea härutinnan, tjenlige jemväl att, om så nödigt pröfvas , i LagComiteens förslag införas;, äfvensom anvisning, hör lemnäs, hvarest i den föreslagne Griminal-Lagen de ansvars-bestämmelser igenfinnas, sorn fiån Civil-Lngförslaget ära uteslutne, så att denna framställning, under fortgången af Rikets Ständers gransknings-arbete, ehvad deli kammer att å en eller flere Riksdagar försiggå, må kunna tjena tilt ledning och rättelse; samt 3to att Rikets Ständer derjemte till Kongl.
Majit frambära den underd. önskan, att, till förenkling af vårt Lagverk, alla ira gällande stadganden, sorn höra* till 1734 års
Lag, och uti serskilda författningar ära intagne, måtte, till deras hufvudsäkliga rälta innehåll, införas i berörde
Lag, i sammanhang med densammas öfriga text, uti den ordning ämnenas natur fordrar, samt att berörde arbete kunde i möjligaste måtto påskyndas, sä att det ifrågavarande Lagverket niå i god tid, innan nästa Lagtima Riksdag bör infalla, genom, trycket komma till allmänhetens kännedom.
Beträffande sättet för verkställande af Lagförslagets granskning vid en blifvande Riksdag, i afseende hvarå Lag-Utskottet blifvit anmodadt att med yttrande inkomma, anser Utskottet nuvarande
Ständer icke kunna grundlagsenligt fatta något beslut, hvadan Utskottet också anser sig obehörigt att dertill uppgifva förslag; ntcn för att möjligtvis lemna någon vägledning för omdömet samt å berörde fråga än vidare fästa uppmärksamheten, vill
Utskottet göra en kort framställning rörande förloppet, då förslaget tHl in34 års Lag, af Rikets Ständer granskades.
Sedan, uti skrifvelse till Kongl. Majit, den 21.
December 1730, den dåvarande Lag-Coramissionen i underd. anmält Lagverkets fullbordan, samt Rikets Ständer i derpå följde Januarii sammankommit, har Kongl. Majit till Seereta Utskottet öfveiiemnat berörde skrifvelse, för alt med Ständerna Lag-Utskottets Utlåtande N.-o 8f - 13 eotnmumceras, och bemälde Utskott deruppå afgifvit ett sådant förslag,; "att samtelige Rikets Råd och Ständer måtte träda tillhopa på Riddarhuset och der låta för sig uppläsas Lagförslaget, dä Lag-Commissionens Ledamöter ock skulle vara tillstädes, för att gifva upplysning och besvara de påminnelser, sorn kunde göras, hvarefter deröfver skulle antingen straxt resolveras, eller ock, i fall påminnelserna, vora mera vigtiga, remiss ska till Lag-Commissionens vidare och skyndsamma betänkande, så att Lagen, som i så många år varit under revision, och efter Rikets Ständers längst förut förklarade åstundan, omsider blifvit färdig, måtte kunna varda vedertagen, eller åtminstone pä en viss lid sättas in praxi och försökas,” hvilket förslag jemväl blifvit af samtelige Riks-Ständen gilladt.
— Af sådan anledning samlades alla Riks-Stånden, första gången för detta ärende, den 3 Mars 1781, hvardera åtföljdt af dess Secreterare, såsom protocollsförande.
Rikets Råd anmodades att, ”Sländerne till biträde”, bivista öfverläggningarne, och infunno sig äfven till följd häraf.
Ständerne fattade i öfrigt följande preliminaira beslutr att ett Capitel i sender skulle uppläsas, och att, sedan det skett, påminnelser vid de serskilda punkterne finge framställas; att, sedan Lag-Commissionens Ledamöter svarat derpå samt utredt skälen för deras mening, Landtmarskalken skulle göra proposition på bifall till densamma; samt att om dervid svarades yn, punkten skulle anses godkänd, men i fall disput uppstod, hvarje Stånd, i ordning efter hvatt annat, yttra sig, eller ock punkten gå tillbaka till Lag-Com missionen.
Första dagen genomgicks redan de ellofva första Capitlen af GiftermålsBalken, utan votering eller annan skiljaktighet, än att Preste Ståndet i en fråga och Borgare-Ståndet i en fråga yrkade uppskof med afgörande!: tilt en annan dag, hvilket de öfrige Stånden bi foliooch blefvo endast några mindre förändringar beslutade, samt tvänne frågor lill LagCommissionen återremitterade-.
Den 5 Junii voro de fyra första Bulkarne samt Missgernings-Balken granskade.
Handels-Balken samt StrafF-Balken, Utsöknings-Balken och Rättegångs-Ralken uppskötos deremot till 1784 ^rs Riksdag..
Dä fortsattes och slutades granskningen efter enahanda plan; och tilläts harild, att äfven personer utom Representationen, hvilka egnat sig ål lägfarenlieten, fingo vara tillstädes, dock, såsom orden lyda, ”utan rätt alt votera”.
— Det beslöts också, vid den för detta ärende först-inträffade sammankomsten, att ”den som gjorde påminnelser, tillika borde gifva vid handen, på hvad sätt det tydligare och bättre uti §. kunde utsättas, ”' — Lag-Commissionen inkom nu med Betänkanden öfver de vid bägge Riksdaga ine till Commissionen återremitterade frågor, hvilka, tillika» *4 Lag-Utskottets Utlåtande IV.-o 8/. med en del uppskjutna ämnen, blefvo senast afgjorda.
Af Protocollen har icke kunnat inliemtas, att, vid någondera af dessa Riksdagar, Lag-Commissionens förslag undergått granskning i den så kallade Justi tiae-Deputationen, svarande, i visst hänseende, emot nuvarande Riksdagars LagUtskott.
Utskottet redan yttrat derom , att Utskottet anser något beslut rörande methoden för blifvande Ständers gransknings-arbete icke nu kunna fattas, följer, att Utskottet ej heller kunnat understödja den gjorda hemställan, att Juslitise-Ombudsmannen måtte komma att föredraga Lag-Comiteens förslag inför Rikets Ständer, vid hvilket förhållande, och då den serskilda frågan om föreslående af en punkt i Justitias-Ombudsmans-Instruetionen derom, att Juslitice-Ombudsmannen skulle egna synnerlig omsorg åt det nya Lagverket, icke lärer böra med detta ärende sammanblandas, Utskottet anser sistberörde hemställan ej kunna till någon dess åtgärd föranleda.
I sammanhang med ofvanberörde frågor om Lagförslagets granskning, har Utskottet äfven förehaft en motion af Herr Friherre Boye derom, att de hos Högsta Domstolen förda Protocoll öfver Laggranskningen måtte till trycket befordras, samt Rikets Ständer hos Kongl.* Majit anhålla, det anstalt härom varder anbefalld; och som Utskottet delar Herr Friherrens mening om nyttan och angelägenheten deraf, att berörde Protocoll, i likhet méd. hvad som skett i afseende å sjelfva Lagförslaget och Hof-Rätternes utlåtanden, m. m., genom trycket komma till allmänhetens kännedom, så och då Utskottet tror det vara mest lämpligt, att tryckningen ombesörjes, icke af Rikets Ständer, utan i enahanda ordning, som vid tryckningen af öfrige till Lagverket hörande handlingar egt rum, får Utskottet härmedelst föreslå, det Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underd. anhålla, att de hos Högsta Domstolen, vid derstädes förehaftbgranskning af Lag-Comitéens förslag till allmän Civil-lag, förda Protocoll måtte, så fort ske kan, till trycket befordras, samt ett erforderligt antal exemplar hållas allmänheten, för ett modereradt pris, tillhanda.
Lag-Utskottets Utlåtande N.-o 8t. »5 Flere Ledamöters serskilda meningar bifogas.
Stockholm den ig Junii 1834- Reservationer. ilo af Herr Friherre Stael von Holstein: ”Grundlagnrne föranleda ieke dertill, att några andra ärenden, med undantag af Rikets Ständers JustiliEe-Ombudsmans Embets-berättelse, böra till Lag-Utskottet remitteras, eller kunna blifva föremål för dess behandling, än Kongl. Maj:ts aflåtna Nådiga propositioner, samt de hos Riks-Stånden väckta motioner, angående stiftande af ny, eller ändring eller upphäfvande af gällande Lag.
Då förslaget till ny Civil-Lag icke undergått sådan granskning i Kongl. Maj:ts Högsta Domstol och Stats-Rådet, som, jemlikt 87 §.
Regerings-Formen, ovillkorligen måste föregå, innan Kongl.
Majit meddelar Nådig proposition om Lagförändring, kan Kongl. Majits i förevarande ämne aflåtne skrifvelse# icke heller anses innefatta egenskap af sådan proposition.
Motion om Civil-LagförsIagets antagande är icke väckt.
Af de två fall, i hvilka frågor om Lagförändringar kunna grundlagsenlig! blifva föremål för Rikets Ständer» och dess Lag-Utskotts öfverläggningar, är således intetdera för handen.
Det »kulle alltså vilja synas, som någon Remiss till Lag-Utskottet icke erfordrats eller bort meddalas; men då sådant skett, lärer ock Lag-Utskottet böra något yttrande i ämnet afgifva.
På de af Utskottet derutinnan anförde skäl, till hvilka ännu flere skulle, om så nödigt vore, kunna läggas, har jag delat Utskottets tanka derom: att det icke vore lämpligt, eller ens verkställbar!, hvarken att utur Civil-Lagförslaget till antagande lösrycka en eller flere Balkar, eller att till efterföljd fastställa Civil-Lagförslaget, innan Förslaget till ny Criminal-Lag jemväl vinner fastställelse.
Likaledes har jag med Utskottet fullkomligen instämt deruti, att det vore i höggrad olämpligt och origtigt samt i allo ändamålslöst, om Lag-Utskottet företagit sig alt nu föreslå och Rikets Ständer beslutade huruledes blifvande
Ständer boide tillvägagå när fråga en gång uppstår om Lagförslagens granskning till hufvudsaklig pröfning.
Behofvet af ett förbättradt lagverk är så allmänt erkändt, att något tvifvelsmål om verkligheten af ett sådant behof icke eger rum.
Huruvida det fjlles genom de af Lag-Comiléen utarbetad* Lagförslagen, derom äro tankarne delade.
Att Civil-Lagförslaget i mångå delar icke af Statsmagterne godkännes, hvarken till innehåll eller uppställning, det hafva Rikets Ständers så väl vid förra som innevarande Riksmöte, »arnt Kongl.
Majus vid sistlidne Riksdag meddelade Beslut nogsamt utvisat^ Zag-Ut skottets Utlåtande N.o Si. eftersom åtskillige af Lag-Utskottet föreslagne, utur Ci vil-Lagförslaget hemtade och ordagrannt återgifne
Lagförändringar ansetts ej kunna antagas.
Det lider alltså icke tvifvel att ju åtminstone Civil-Lagförslaget mäste undergå väsendtlig omarbetning, innan detsamma varder af de bägge Statsmagterne gilladt.
Den sorn, med kännedomen om
Grundlagarnes föreskrifter rörande ordningen för behandlingen af Lagfrågor,' förenar någon erfarenhet om Riksdagsgöromålens gång, skall svårligen för sig sjelf kunna göra fullkomligt fattligt och begripligt, mindre öfvertyga andra, huruledes pröfningen af ett helt nytt Lagverk, innefattande både Civil» och Criminal-lag, någonsin skall, med våra nuvarande constitutionela former, kunna medhinnas, så vida icke den Riksdag, då fråga derom förekommer, skall fortfara åtminstone fem år.
Man besinne blott hvad tid som nu åtgår för behandlingen af det enklaste ärende.
För dess bringande till slut kunna erfordras oeh erfordras stundom följande omgångar och tidsutdrägt: väntning på remiss från Stånden: bordläggning i Utskottet: läsning derstädes; öfverläggning, ytterligare bordläggning, beslut, upppsättning af expedition, justering, utskrifning, tryckning, föredragning af Betänkandet i Stånden med bordläggning 2 gånger, discutering der, verkande till återremiss, uppsättning af discussions-protocollet, utskrift deraf, föredragning och bordläggning i Utskottet, uppläsningen derstädes, öfverläggning, beslut: uppsättning af Utlåtande, justering, utskrift, tryckning, föredragning och bordläggning hos Riks-Stånden, öfverläggning, olika beslut; uppsättning och meddelandet deraf åt Utskottet; ny öfverläggning derstädes till jemknings-förslag; detsammas uppsättning, justering, utskrifning, tryckning, föredragning och bordläggning hos Stånden; öfverläggning och beslut derstädes; meddelande deraf åt Expeditions-Ulskottet, uppsättning af underd. skrifvelse, justering deraf, föredragning i Högsta Domstolen, författande och justering af dess prcrtocoll, föredragning i Stats-Rådet, svar å Rikssalen; contra-proposition och sedermera allt detsamma om igen.
Man besinne detta och ihågkomme, att endast för läsningen af Civil- och Criminal-Lagförslagea med motiven derföre samt de vid förslagen gjorde mångfaldige anmärkningar jemte svaren derå, äfvensom hvad vid förflutne
Riksdagar i åtskilige ämnen förekommit, skulle för ett blifvande Lag-Utskott erfordras åtminstone ett halft års tid.
När man derjemte vet, att allt hvad Riket* Ständer, i afseende å stiftandet af Allmän Civil- och Criminal-Lag för deras del besluta, till all kraft och verkan förfaller, samt förthy blifver till intet, så vida ej Kongl.
Maj:ts fastställelse derå meddelas före Riksdagens afslutande; Lag-Utskottets Utlåtande N.o 8i. *7 afslutande; så lärer det ock vara temligen uppenbart, hvilka nästan oöfvervinneliga hinder, som möta för Lagförslagens pröfning och antagande lill efterföljd, så vida granskningen skall begynnas och verkställas hos blifvande Sländers Lag-Utskott.