Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag- samt allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottens förslag till förändringar uti Kongl. Förordningen, till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor, af den 22 December t Sfi.
Redactionen uti 1841 års Kongl.
Förordning. §. 34.
Undersökning efter olofligen infördt gods må, å de ställen, soin uti momenterna N:o 1, 2 och 3 i 3 a § uppräknas, kunna anställas af Kronofogde, Länsman, Lands- eller StadsFiscal, Fabriks-Ornbudsrnan samt Öfverbetjente vid Tullverket, hvar inom sitt tjenstgörings-district, äfvensom af dessa sistnämnde derutom, då de, efter föregången anmälan, för tillfället varda af General-Tullstyrelsen till så beskaffad förrättning förordnade
Deremot må dylik undersökning i de lägenheter, som uti \ och 5 momenterne af 32 §, äfvensom uti 33 § omförmälas, endast kunna företagas af Kronofogde, Tullkammare-föreståndare, Kust-Chef, Tull-Fiscal och Fabriks-Ombudsman inom deras egna tjenstgörings-districter, samt i öfrigt af sådane ordinarie tulltjensteman, i lika grad med dem, som för särskilda tillfällen af General-Tullstyrelsen dertill förordnas.
— Behörighet till undersöknings verkställande skall, då sådant äskas, styrkas medelst uppvisande af tjenste-fullmakt, förordnande eller tjenste-tecken.
När behörig person — — — — — — må uppehållas.
Utskottens förslag till ny redaction.
Undersökning efter olof i gen inför dt gods må, å de ställen och lägenheter, som uti 32 och 33 uppräknas, kunna anställas af Kronofogde, rull kammare- Föreståndare, Tull-Fiscal, KustChef och Fabriks-0 mbud smån, så väl inom som utom eget tjenstgörings-district, samt i öfrigt af sådane personer, som för serskildta, tillfällen af Gener al-Tullst yrel sen dertill förordnas.
Dylik undersökning å de ställen, sorn uti momenten N:o t, 2 och 3 i 32 ffff uppräknas, må jemväl kunna anställas af Länsman, Lands- eller Stads-Fiscal, saint andre tjenstemän och betjente vid Tullverket, än de uti usta momentet af denna § om för malde inom eget tjenstgörings-district.
När behörig person — — — — —- — — må uppehållas.
Bevillning-, £«g- sami Allm.
Utsk. BetN.-o 3. 15 §. 35.
Då någon, som till tullplats eller gränseort ankommer, misstankes hafva på sig förstucket gods, må undersökning derefter af Tullkammare- eller Tull-Inspections-föreståndare, samt Öfver-Uppsyningsinän vid Hamnbevakningarne och Befälhafvare på kuststationerne, kunna anställas i vaktstuga eller annat rum, samt i tvänne viltnens närvaro, om undersökningsman eller den misstänkte det äskar.
Anträffas å nämnde ställen sålunda misstänkt person af underbetjente vid Tullverket, då må han endast af dem kunna anhållas, lill dess någon af ofvan uppräknade tjenstemän hunnit tillkallas, för undersöknings verkställande.
— Är den misstänkte qvinnsperson, må undersökningen ej verkställas utan genom tillkallad person af samma kön, i afskiljdt ruin.
— Upptäckes ej dervid beslag underkasta dt gods, eller linner behörig undersökningsman sig ej hafva skäl att å af underbetjent anhållen person undersökning anställa, bote serskildt för en hvar, hos hvilken vid undersökning dylikt gods ej funnits, eller å hvilken, af underbetjent anhållen , undersökning ej af vederbörande ansetts böra vidtagas, i förra fallet undersökningsmannen från tjugu till trehundrade Riksdaler, och i det sednare underbetjent, som anhållnin get» gjort, från tio till elLhundrade Riksdaler, målsegandens ensak, och ans va re undersökningsman dessutom serskildt efter nedanstående 42 §•> §. 35.
Då någon, som till tullplats eller gränsort ankommer, misstänkes hafva på sig förstucket gods, må undersökning derefter af Tullkammare- eller Tull-Inspections-Föreståndare samtÖfver-Uppsyningsmän vid Haranbevakningarne och Befälhafvare på KustStationerne kunna anställas i vaktstuga eller annat rum, samt i tvänne villneps närvaro, om undersökningsman el lör den misstänkte det äskar.
Anträdas å nämnde ställen sålunda misstänkt person af underbetjente vid Tullverket, då må han endast af dera kunna anhållas, till dess någon af ofvan uppräknade tjenstemän hunnit tillkallas för undersöknings verkställande.
— Är den misstänkte qvinnsperson, må undersökningen ej verkställas utan genom tillkallad person af samma kön, i afskildt rum.
—Upptäckes ej dervid beslag underkastadt gods, eller finnér behörig undersökningsman sig ej hafva skäl att å af underbetjent anhållen person undersökning anställa, bote serskildt för en hvar, hos hvilken vid undersökning dylikt gods ej funnits, eller å hvilken, af underbetjent anhållen, undersökning ej af vederbörande ansetts böra vidtagas, i förra fallet undersökningsmannen från jern till femtio Riksdaler, och i det sednare underbetjent, sora anhållningen gjort, från tre Riksdaler sexton skr/lindar, Lill tretton Riksdaler sextori ski/Hilgar. målsegandens ensak, och ansvare undersökningsman leviilnmgs-j i rrg- samt Allm. af honom våld eller oskick vid undersökningen föröfvats.
Å den, som för — — — — — — ega rum. §. 38.
Har behörig man gjort undersökning uli salubodar och bodkammare, eller andra rum, der varor bevisligen lill salu hållas, eller der varuförsäljning förut tinder samma innehafvares tid bevisligen skett; bote, derest olofligen infördt gods vid sådan undersökning ej finnes, ifrån tjugu till tre hundrade Riksdaler.
— Hav han gjort undersökning på de öfriga i 3a §. och sista mom. af 33 §. tillåtna stallen, ulan alt något olofligen infördt gods dervid blifvit upptäckt; bote ifrån tio lill ett hundrade Riksdaler.
Har lian försummat —• — — — till tre månader. §•
3.0- Har behörig man gjort sådan undersökning, sorn i mom. i 33 §. medgifver, ulan att olofligen infördt gods dervid uppläckt blifvit,; böle för hvarje serskildt undersökt rum eller lägenhet, som af samma person i samma hus innehafves, ifrån femtio till trehundrade Riksdaler, och straffes dessutom med suspension från tjenst och lön i tre till nio månader.
Best', och Ekon.
TJtsh Bet., N.o 3. dessutom serskildt efter nedanstående 4a §, om af honom våld eller oskick vid undersökningen föröfvats.
Å den som för — — — — — — — ega rum. § 38.
Har behörig man gjort undersökning uti salubodar och bodkammare, elier andra rum, der varor bevisligen till salu hållas, eller der varuförsäljning förut under samma innehafvares tid bevisligen skett; bote, derest olofligen infördt gods vid sådan undersökning ej finnes, ifrån fern till femtio Riksdaler.
Har han gjort undersökning på de öfriga i 32 § och sista mom. af 33 § tillåtna ställen, utan alt något olofligen infördt gods dervid blifvit upptäckt; böle ifrån tre Riksdaler sexton skillingar till tretton Riksdaler sexton skillingar.
Har han försummat — — — till tre månader. § ^9'
Har behörig man gjort sådan undersökning, som 1 mom. i 33 § medgifver, utan att olofligen infördt gods dervid) upptäckt blifvit; straffes antingen med böter jor hvarje serskildt undersökt rum eller lägenhet, som af samma person i samma hus innehafves, ifrån tio till etthundrade Riksdaler, eller ock med böter till nämnde belopp, jemte suspension från tjenst och lön, från två till sex månader, efter omständigheterna.
STOCKHOLM, Lundberg SC Comp. 1844- Bevillnings-, Lag- samt Allm.
Besv,- o, Ekonomi-Utskottens Memorial, N;o 4- 1 N:o 4.
Ank. till Exp.-Utsk. den ii Dec., kl. 6 e. ra.
Memorial, i anledning af Riks-slåndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin.
Enligt ankomne protocolls-utdrag för den 16, 20 och 3o nästlidne November samt den 2, 4 och 5 innevarande månad, hafva Riks-stånden, i anledning af Utskottens Betänkande N:o 1, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, samt Ståndens sins emellan i ämnet gjorde inbjudningar, fattat följande beslut, nemligen: Höglojl.
Ridderskapet och Adeln, i öfverensstämmelse med hvad i Riksdagsmannen Nils Strindlunds motion blifvit föreslaget, att nu gällande Kongl.
Förordning i detta ämne af den 6 Augusti 184* må intill nästa Riksdag oförändrad bibehållas; deruti Ridderskapet och Adeln inbjudit öfrige Stånden alt sig förena; men hvilken inbjudning icke blifvit af något
Stånd antagen; Högv.
Preste-ståndet, alt högslberörde Kongl. Förordning må fortfarande intill nästa Riksdag gälla till efterlefnad, med den förändring allena, att första momentet af 26 §:n med åtföljande tariff för pannerymdsafgiflen samt 4° §:n i Utskottens förslag till ny Författning godkändes; Vällofl.
Borgare-ståndet, att, med ogillande af Utskottens yttrande öfver Riksdagsmannen Strindlunds omförmälde motion, nu gällande Nådiga Förordning af den 6 Augusti 1841 må, fortfarande intill nästa Riksdag, gälla till efterlefnad, med de förändringar, som innefattas i följande §§. af Utskottens Förslag, nemligen 26 §:n 1 morn., med åtföljande tarilf å panberymds-afgift, samma §:s andra moment, så lydande: ”För enkla pannor under 10 kannors rymd skattas efter 12 sk. kannerummet”, samt 4° och 4i §§., hvilken sistnämnde §.
Ridderskapet och Adeln samt Ilögv.
Preste-slåndet, uppå Borgare-ståndets inbjudning, äfven sedermera godkänt; samt B/h. till R.
Prot, 1844.
S Sami % 2 A/d. 3 Baft. 2 Bevillning-, Lag- sami Allm. Besv.- o.
Ekonomi-Utskollens Memorial, N:o 4, Heclerv. Bondeståndet, att Utskottens Betänkande bifölls nied följande förändringar: 1.
Art. att för enkla pannor i i:a klassen af 20 rymd och derunder må tillgodonjutas den rätt aLt antingen begagna hela året till bränvinsbränning, såsom föreslaget blifvit, eller halfva året, emot den bestämda afgiftens nedsättande till hälften; hvarförutan de med skiljaktig bemärkelse nyttjade benämningarne husbehofsbränning och bränning till afsalu borde uteslutas. 2.
Art. dels att i 23 §:n efter orden: ”Allmänna förvaringsrum” skulle inflyta tillägget: som socknemännen utsett, och dels att 24 §:n skulle så förändras, att, i stället för meningen ”tid och ställe inom districtet” skulle intagas orden: lid och ställe inom socknen. 3.
A r t. att i sista momentet af 26 §:n slutmeningen: ”hvaremot den för första klassens pannor af 20 kannors rymd och derunder bestämda afgift alltid oafkorladt utgår”, i stället borde erhålla denna lydelse: hvaremot den för första klassens pannor af 20 kannors rymd och derunder bestämda afgift beräknas till hälften, när endast halfva året lill bränvinsbränning begagnas; att i öfrigt de i 3i §:n och tariffen sidan 69 förelupne tryckfel, nemligen i den förra ordet ”bränvinsdestilleringen” i stället för bränvinsbevillningen, och i tariffen, att afgiften för panna af 42 kannors rymd i 5:te classen blifvit utförd till endast 1,412 R:dr, i stället för i,5i2 R:dr skulle i behörig ordning rättas. 5.
Art. att i 4o §:n i:a mom. orden ”dock ej under en ankare” skulle helt och hållet utgå, samt sista mom. i samma §. erhålla följande förändrade lydelse: till samma ansvar vare ock den förfallen, som genom gårdfarihandel med bränvin söker att denna vara till större eller mindre qvantitet å landsbygden utprångla.
Och har slutligen Bondeståndet inbjudit öfrige Stånden, att deltaga i besluten, dels om antagande af 11 §:n af Utskottens Förslag, dels angående upphörande af bränvinsbränningsredskapens försegling, och dels beträffande bränvinsbränningsrättigheten, efter den tariff å jordvärdet, Bondeståndet fastställt; hvilken inbjudning likväl icke af något Stånd antagits.
Besv,- 0. Ekonomi-Utskottens Memorial, N\o 4- 3 Då sålanda tvenne Riks-stånd, Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-stånden heslutat, att i:a och a:a arliklarne af na gällande Kongl.
Förordning, hvilka innehålla sådana bestämmelser att bevillnings-afgifternas belopp deraf icke är beroende) skola intill nästa Riksdag gälla till efterrättelse, så och utan afseende å Bonde-ståndets derifrån skiljaktiga, med Utskottens förslag till Författning hufvudsakligen öfverensstämmande, beslut, lärer vid hvad i omförmälde hänseende redan stadgadt är få förblifva.
Hvad åter angår bränvinspannerymds-afgiften, så anse
Utskotten sig först böra till rättelse anmäla det i tariffen vid 26 §:n af Utskottens Förslag anmärkte tryckfel, hvarigenom afgiften för 42 kannors panna i 5:te classen, drifven med ånga, blifvit utförd tili 1,412 R:dr, i stället för i,512 R:dr.
Vidare och då Preste-, Borgare- och Bonde-stånden godkänt Utskottens förslag i 1 mom. af nyssnämnde §. med åtföljande tariff, dervid dock Bonde-ståndet, i sammanhang med frågan om bränningstiden, stadgat det undantag, alt afgiften för enkla pannor af 20 kannors rymd och derunder skulle för 6 månaders bränningstid blifva hälften af hvad nämnde tariff derför bestämmer, men Ridderskapet och Adeln äfven angående pannerymds-afgiften bibehållit nu gällande Författnings stadgande; få Utskotten som, i afseende å det af Bonde-ståndet beslutade undantag för omförmälde enkla pannor, här nedan framställa serskildt utlåtande, för den händelse att Ridderskapet och Adeln icke skulle finna skäl att i Med-slåndens beslut om antagande af Utskottens ifrågavarande förslag sig förena, föreslå följande voteringsproposition; 1:0.
Den, som bifaller Utskottens, af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden godkände, förslag vid Betänkandet 1 i 26 §:n 1 morn. med åtföljande tariff på pannery mds-afgiften , voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer 28 §:n 1 mom. med åtföljande tariff i Kongl. Förordningen den 6 Augusti 1841» enligt Ridderskapet och Adelns beslut, alt gälla till efterlefnad. 4 Bevillnings-j Lag- samt Allm.
Besv,- o.
Ekonomi-Utskottens Memorial, N\o 4- Andra momentet i 26 §:n af Utskottens förslag, hvarigenom beskattningen å enkla pannor under 10 kannor blifvit upptagen till 12 sk. kannerummet, hafva Borgare- och Bonde-stånden godkänt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bibehållit oförändradt samma moment i 28 §:n af nu gällande Förordning, deri nämnde beskattning är föreskrifven för alla slags pannor under 10 kannors rymd.
Då emedlertid denna fråga är af beskaffenhet att kunna på Bevillningsafgifternas belopp inverka, och otvifvelaktigt är, att stadgandet i nu gällande Författning, ehuru icke tydligen uttryckt, haft afseende å endast enkla pannor, hemställa Utskotten, att Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet måtte antaga ifrågavarande af öfrige Riks-slånden godkände förslag; men få, för annan händelse, föreslå, att votering må anställas öfver följande voteringsproposition: 2:0.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, antager Utskottens förslag, att 26 §:n 2 mom. må erhålla denna lydelse: ”För enkla pannor under 10 kannors rymd skattas efter 12 sk. kannerummet”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Preste-ståndets beslut, 28 §:n 2 mom. af nu gällande Förordning att oförändrad bibehållas.
På sätt här ofvan finnes anmärkt, är genom trenne Riks-stånds beslut afgjordt, att bränvinsbränning, äfven med enkla pannor af 20 kannors rymd och derunder, endast må, såsom hittills egt rum, under sex månader af året utöfvas; vid hvilket förhållande den af Utskotten i sista momentet af 26 §:n föraslagne, äfvensom den af Bonde-slåndet i afseende å sista perioden af nämnde moment beslutade förändring torde böra förfalla; men som Bonde-ståndet, i sammanhang med nämnde föräudring, fattat det beslut, att den för i:a klassens pannor af 20 kannors rymd och derunder bestämda afgift skulle beräknas lill hälften när endast halfva året till bränvinsbränning begagnas; så och ehuru detta beslut tillkommit under förutsättning att bränvinsbränning med omförmälde pannor finge under Bevillnings-j Lag- samt Allm, Besv,- o, Ekonomi-Utskottens Memorial, N\o 4' 5 liela året utöfvas, samt all anledning är för handen att förmoda, hvad Utskotten ock hemställa, att Bonde-ståndet, vid det nu förändrade förhållande i afseende å bränningstiden, ville frånträda sitt berörde beslut; få Utskotten likväl, för en motsatt händelse, föreslå följande voteringsproposition: 3:o.
Den, som, lika med Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgarestånden, anser enkla pannor af 20 kannors rymd och derunder böra för 6 månaders bränningstid draga den skatt, som i nu gällande och den af Utskotten föreslagne tarifF finnes för samma tid bestämd, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, i Öfverensstämmelse med Bonde-ståndets beslut, beskattningen å dessa pannor att nedsättas till hälften af hvad nämnde tariffer innehålla.
Utskottens förslag, att dels utesluta 3o §. af gällande Författning, dels införa ändringar i 32 och 33 §§. af 3:dje Artikeln och 3q §. af 4;de Artikeln i samma Författning, har af Irenne Riks-stånd blifvit ogilladt och kommer således att förfalla.
Beträffande åter 4° §• af Utskottens förslag, så hafva Preste- och Borgare-stånden antagit detsamma oförändradt, Bonde-ståndet uteslutit ur i:sta mom. orden ”dock ej under en ankare”, samt förändrat lydelsen af andra momentet; hvaremot Ridderskapet och Adeln bibehållit motsvarande 43 §.
# i gällande Författning oförändrad.
Då, i afseende å lydelsen af i:sta mom. af ifrågavarande §., två Stånd stannat emot två, lärer frågan om förändrad redaclion derutinnan få anses förfallen.
Men som Preste- och Borgare-stånden bifallit
Utskottens förslag i sednare momentet och Bonde-ståndet, ehuru med förändring af redactionen, instämt i det dermed afsedda förbud mot den s. k. gårdfarihandeln med bränvin, samt Ridderskapet och Adeln, då nu gällande
Förordning i sin helhet antagits böra förblifva gällande, icke ingått i serskild pröfning af 6 Bevillnings-, Lag- samt Allm, Besv.- o, Ekonomi-VIskottens Memorial, N:o 5. hvad nämnde förslag innehåller; anse Utskotten sig böra vidblifva samma förslag, och hemställa vördsamt, att Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet ville detsomma antaga.
Som samtlige Riks-slånden godkänt den af Utskotten föreslagne §., kommer dervid att förblifva.
Slutligen oeh då Utskottens förslag till förändrad redaction af 46 §• i gällande Författning blifvit endast af Bonde-ståndet godkändt; hvaremot de öfrige Stånden bibehållit samma §. oförändrad, mäste Utskottens berörde förslag anses förfallet.
Stockholm den 10 December 1844* N:o 5.
Aak. till Exp.-Utsk. d. ia Dec., kl. 1 c. m.
Memorial3 i anledning af Herr Gustafssons uti väckt motion bland annat gjorda framställning om sättet och vilkoren för controll-stämpling af inkommande utländskt guld- och silfver-arbete.
Till Bevillnings-Utskottet har blifvit remitterad en af Herr Gustafsson, C. G., väckt motion, innehållande dels förslag till förhöjda tullbestämmelser å inkommande utländskt guld- och silfver-arbete, och dels det yrkande, att dessa arbeten, hvad controllen beträffar, måtte i alla afseenden behandlas lika med Svenska tillverkningar, nemligen sålunda, alt de, jemte controll-stämpeln, hvilken de ensamt nu inrymma, äfven skola förses med en mästares ansvars-stämplar, samt, i händelse guldet eller silfret vid anstäldt prof icke befinnes ega den halt och lödighet, som författningarne föreskrifva, det icke då, såsom nu sker, bör få åter utföras, utan på Controll-Contoret sönderslås och till inlemnaren återställas, i likhet med hvad i dylika fall för inhemska guld- och silfver-arbeten är stadgadt; hvilken behandling motionären yrkat målté iagltagas äfven i afseende å sådane guld- och silfver-arbeten, som under namn af modeller införskrifvas.
Bevillnings-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekonomi-Utskottens Memorial, N\o 6. 7 Sedan Bevillnings-Utskollet, sorn vid afgifvande af sitt Betänkande N:o 12, angående Tull-bevillningen, tagit sagde motion till dess öfriga delar uti öfvervägande, dervid tillika förklarat, att öfver densamma, i hvad den rörer sättet och vilkoren för controll-stämpling af utländskt guld- och silfver-arbele, yttrande skulle af Bevillnings-Utskottet gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet afgifvas, gå Utskotten nu att sådant fullgöra; och enär inländsk mästare icke lärer kunna tillförbindas att anbringa någon sin ansvars-stämpel å en vara, som han icke sjelf tillverkat, sami då skäligen icke kan fordras, att den, som infört arbetadt guld eller silfver, skall, lika med den inhemska tillverkaren deraf, hafva varit i tillfälle att om delsammas halt göra sig förvissad, innan det af honom, för att i berörde afseende undersökas och controll-stämplas, å Controll-Contoret företes, i följd hvaraf icke eller kan vara med räLt och billighet öfverenstämmande, att låta den förre drabbas af enahanda påföljd, nemligen arbetels sönderslående, som den sednare, utan denna rätteligen synes Utskotten böra inskränkas till arbetets återutförande, anse Utskotten sig böra hemställa, att Herr Gustafssons ifrågavarande framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 29 November 1844* Reservation häremot anmältes af Herrar K. A. Almgren och J. W. Boström.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 12 Dcc., kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Pehr Mattssons fran fVester-norrlands
Län motion i afseende å Handels- och Sjöfarts-tradalen med Ryssland. Till Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten har blifvit remitterad en motion af Pehr Mattsson från Wester-norrlands Län, 8 Bevillnings-, Lag- samt Allm, Besv,- o, Ekonomi-Utskottens Memorial, N:o 6, hvari föreslås, att då den emellan Sverige och Ryssland år 1838 afslutade Handels-och Sjöfarts-tractat med dertill hörande, additionella artikel, hvilken till en del med detta års slut upphörde att vara gällande, haft ett menligt inflytande på Sveriges landtmanna-handel, och behofvet af de förnödenhets-varor, såsom smör, kött, boskap, ved, lärft m. m., hvilkas införande från Finland nämnda afhandling afsett att underlätta, kunde af den inhemska productionen i tillräcklig mängd och till billiga priser fullt tillfredsställas, Rikets Sländer måtte, genom underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, på det kraftigaste utbedja sig att berörde, snart i vissa delar tillän— dagåendé, tractat icke måtte ytterligare förnyas; hvarjemte motionen innehåller förslag till bestämmelser vid Tulltaxans upprättande, angående införseln af en del bland ofvannämnde varor.
Sedan Bevillnings-Ulskottet uti dess Betänkande N:o 12, angående Tull-regleringen, tagit denna motion till dess öfrige delar i öfvervägande, åligger det begge Utskotten att, på sätt i nämnde Betänkande blifvit föreslaget, angående den förevarande frågan, afgifva gemensamt yttrande; och ehuru Utskotten, för deras del, lika med motionären, icke anse skäl vara för handen lill den ifrågavarande tractatens förnyande; likväl och som Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet redan, i anledning af en utaf Herr P.
Berg i enahanda syftning väckt och till nämnde Utskott ensamt remitterad motion, uti dess Betänkande N:o 76 behandlat detta ämne och dervid tillstyrkt Rikets Ständer, ”att hos Kongl. Majrt anhålla, att den uti ”additionel artikel till Handels-tractaten emellan Sverige och Ryssland af ”den 8
Maj 1838 Finska producler vid införsel till Sverige, på sätt en den”na tractat bilagd tariff närmare utvisar, medgifna lindring i tull, hvilken ”med innevarande års slut tilländalöper, icke måtte vidare förlängas, ”utan dessa producter från och med nästa år blifva underkastade sam”ma tull-afgifter, som i allmänhet af Rikets Ständer å inkommande varor ”blifva bestämde”; så, och då Rikets Ständer härom jemväl fattat deras beslut, lärer någon åtgärd i följd af Pehr Mattssons omförmälda hemställan icke erfordras.
Stockholm den 29 November 1844* STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Bebg, 1844. Bevilln.-j Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotltns Utlåtande, N:o 7, 1 N:o 7.
Auk. till Exp.-Utsk. den 24 Febr., kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 3, angående Tullförfattning arne.