Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
. ° gingo den tiden så väl som nu, för de förre i eontante penningar, men den sednare egde och ännu har rätt, att utfordra Räntorne i persedlar eller med förvandling i penningar efter ärlig Markegång och denna skiljagtighet vid Indelningstiden icke medförde någon olikhet för LÖningstagarne, enär Jordeboks-priserne voro jemngode med persedlarnes gångbara värden, deremot Jordboks-persedlarnes värde nu mera mångdubbelt
Ö höjt sig öfver de vid Indelningstiden å satte priser, så att när en Krono-fogde Stats-Utskottets Betänkanden. 1759 i Bohus-Län med 2:ne Fogdetjenare-Löncr Resepenningar och Boställs-räntan , för det närvarande åtnjuter i årlig
Lön 226 R:dr 32 sk. och en Härads-Skrifvare med Resepeningar 142 R:dr 32 sk., har deremot i gamla Sverige den förre 1000 till 1200
R:dr och den sednare minst 600 R:dr, så skola Sökanderne, i anseende till deras trägna resor och dermed förenade kostnader, sorn fordras till bevistande af 2 :ne årliga Uppbörds-Stämmor Restentie-möten, Taxeringar, Huscsyner, Wägsyner, Kronoskjutsningar och hvarjehanda andre förrättningar, samt utgifter till Skrif-Materialier och Lön till oumbärlige
Skrifvare ej omöjligen kunna hafva deras utkomst med den dem nu tillfallande
Lön, hvarföre de i underdånighet anhållit, om Nådigt afseende å deras utmärkta lidande, och att dem i Nåder måtte tilläggas nödig Lönförbättring i likhet med Krono-Betjeningen i gamla Sverige.
Stats-Utskottet får härvid anmäla, huruledes Landshöfdingen i Götheborgsoch Bohus-Län, enligt hvad handlingarne upplysa, år 1818 i underdånighet hos Kongl. Majit anmälte en af bemälde Kronofogdar och Häradsskrifvare gjord enahanda underdånig anhållan, om förbättring af deras innehafvande Löner, hvar - 1760 Stats-Utskottets Betänkanden. öfver Kongl.
Kammar-Collegiutn och Kgl. Stats-Contoiret, uti underdånigt Utlåtande af den 19 Martii samina år, väl förklarade sig anse sistnämnde Krono-Betjente vara i verkligt behof af förbättrade Löner, men funne dock i anseende dertill, att de innehade Boställen, sig icke kunna, emot innehållet af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, angående Lönförhcjningen, af den 23 Julii 18x5 , tillstyrka beviljande af den sökte förbättringen ; Likväl hemstälde Kongl.
KammarCollegium och Kongl. Stats-Contoiret till Kongl. Maj:t
Nådiga bepröfvande, om icke frågan kunde öfverlemnas till Riksens Ständers Stats-Utskott, för att vid då förestående Stats-reglering komma under öfvervägande.
Men uti Nådigt Bref af den 15 April förenämnde år 1818, täcktes Kongl.
Maj:t förklara
Sig icke hafva funnit anledning, att till den underdåniga ansökningen lemna Nådigt bifall, och ansåg ej eller frågan derom böra, vid dåvarande Riksdag, såsom snart fulländad, till Stats-Utskottct öfverlemnas.
Uti afgifvet Utlåtande öfver, vid denna Riksdag, af enskilde Riksdagsmän väckte frågor, om Löneförbättring för Krono-Betjeningen på Gothland och i Bohus-Län, har Stats-Utskottet medgifvit Stats-Utskottets Betänkandcn. jyGi att sådan olikhet i Krono-Betjeningens aflöning, uti särskilde orter eger rum, att jemnkning deruti synes nödig, men att, innan förslag till en allmän reglering blifvit upprättadt, någon åtgärd dervid af Riksens Ständer icke kunde tillstyrkas, utan ansåg dervid tillämpligt hvad Riksens Ständer vid sistl.
Riksdag yttrade i anledning af Landshöfdingens påGothland, då gjorde, underdåniga anhållan, om Lönförbättring för Lands Stats-Betjeningen derstädes , att nemligen Riksens Ständer funno någon jemnkning till närmare öfverenstäminelse härutinnan eller påökning för en del Lands Stats-Tjenstemän icke ega rum, annorlunda än i ett sammanhang på det hela och efter den allmänna reglering af Styrelse-Verket i alla dess qrenar som förestår.
Detta yttrande har jemnväl blifvit af Riksens Högloll.
Ständer bifallet och får således nu af Utskottet åberopas till styrka derföre, att någon Löntillökning för Krono-Betjeningen i Bohus-Län icke kan föreslås, samt derjemte, såsom ytterligare skäl dertill, Riksens Ständers beslut vid 1815 års Urtima Rikdag, då Löntillökning i allmänhet beviljades Fenninge Löntagande Ämbets- och Tjenstemän, att nemligen ingen finge af sådan Lön - 17G2 Stats-Utskottets Betiinkanden, tillökning komma i åtnjutande, som vid sin tjenst innehade större eller mindre andel af Lönen indeld, eller ock dervid njöt fördelen af Boställe, Bohemman eller jord m. m.
Men då erkändt är, att Krono-Betjeningen i visse orter af Riket innehafva emot deras trägna sysselsättning och skäliga utkomst icke svarande Löneinkomster, hvilket förorsakar ofta förnyade ansökningar, om förbättring deruti, har Utskottet trott sig härifrån böra hemta anledning till den hemställan, om icke Riksens Höglofl.
Ständer skulle finna lämpligt att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att undersökning om Krono-Betjeningens och Lands Stats Tjenstemånnens Lönevilkor i allmånnhet måtte varda anbefald och generelt förslag till deras jemnare och i förhållande till Tjensternes beskaffenhet mera afpassade aflöning, derefter upprättadt samt förelagdt Riksens Ständer vid nästa Riksdag, som då torde blifva i tillfälle att det öfverklagade lidandet afhjelpa.
Detta varder vördsamligen hemstäldt till Riksens Höglofl.
Stockholm den 9 Julii 1823. Stats-Utskottets Betänkanden. 1^63 N:0 289.
Ankom den Julii 1023.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid dess yttrande ofver Herr Rosenblads motion om» ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliothekct.
Vid StatsUtskottcts den 3:dje sisi.
April afgifne utlåtande, öfver Herr Berh.
Rosenblads motion, om tillökning med 3ooo R:dr uti det för Kongl. Bibliotheket i hufvudStaden på Stat bestådde årliga anslag af 1000 R:dr, hafva anmärkningar blifvit gjorde inom Högloft.
Ridderskapet och Adlen, Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet, som föranledt frågans återreinmitterande till förnyad åtgärd af Utskottet.
Med dessa anmärkningar är åssyftadt ådagalägga, att det Statsanslag, som hittills är Kongl. Bibliotheket bestådt, aldeles icke svarar mot behofven dels till inbinda mgskostnad af alla inom Sverige utkommande skrifter, dels till inköp af utländske vetenskapliga verk, dels och till utgifvande af de gamla Landskapslagarne m. m.; Och då 1^764 Stats-Vtskottets Betänkanden. det Kongl. Bibliotheket vöre ett National Bibliotliek fordrade ej blott det allmännas väl utan äfven Nationens värdighet, att det erhölle ett för ändamålet mera tillräckligt anslag, hvartill den af Herr Rosenblad uppgifne stimma syntes erforderlig och i alla fall icke jemnförlig med hvad för sådane behof i andra länder bestås.
Uti Stats-Utskottets förra Utlåtande öfver Herr Rosenblads motion är anfördt, hvad som inom de 3:ne Stånden funnits anmärknings värdt, att
Utskottet icke såg sig i tillfälle att med säkerhet bedöma det uti ifrågavarande hänseende uppgifne behofvet, men att pröfningen deraf syntes egenteligen tillkomma Kongl. Maj:t.
Om rigtigheten häraf, har Utskottet fullkomlig öfvertygelse , emedan bestämmandet af ständiga anslag icke bör grunda sig på enskiltes lösliga uppgifter och förslag, utan på erhållen visshet om verkliga behofvet genom behörige undersök o o o ningar och efter vederbörlig pröfning.
Sjelfva de gjorde anmärkningarne synas bevisa rigtigheten häraf enär någre ansett de medel, sorn för Kongl. Bibliotkeket kunna bestås, böra företrädesvis användas till inköp af Utländske Lärde Verk, Stats-Utskottets Betänk anden. 176$ Verk, men andra deremot trott ingifvande* af äldre i Bibliotheket förvarade handskrifter böra föregå uppfyllandet af det förra behofvet.
Att i dylika ämnen anskaffa de upplysningar, hvarmed motionären egentligen bordt vara försedd och derefter pröfva en efter så olika åsigter framstäld angelägenhet, liar Utskottet ansett icke vara dess åliggande; Men med den kännedom Utskottet egde, alt det till Extra utgifter an vista årliga anslag af 100,000 R:dr blifvit stäldt till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för sådane föränderliga utgifter, som icke kunna till deras årliga belopp bestämmas och dervid äfven lärer kommit i beräkning Vetenskapernes och Litteraturens understödjande med nödige medel, trodde Utskottet desto heldre Kongl.
Bibliothekets i behörig ordning pröfvade behof blifva af denna tillgång afhjelpt, som erfarenheten ådagalagt, att Kongl.
Maj:t hittills med frikostighet omfattat äfven Yetenskaperne.
A.f dessa skäl finner Utskottet sig böra förblifva vid si tt förra yttrande; Och får endast med föranledande af anxnärkningarne tillägga, att Utskottet anser sig icke tillhöra att meddela yttrande huruvida Böcker och Skrifter böra från Kongl. (4 Sami. a:dra II.)
IO7 i r(jQ Stnts-Utskottets Betänkanden.
Biblioteket till allmänheten utlånas eller 0111 någon annan Reglementarisk del af detta Bibliotheks förvaltning i undersökning ingå.
För öfrigt får Utskottet anmäla att dess förra Utlåtande i detta ämne blifvit bifallet af Hedervärda Bonde-Ståndet den 11 sith April.
Stockholm den 9 Julii 1820.
N:0 290.
Ankom den 14 Julii i8a3.
Majds Nådiga Proposition, om upplåtelse af den under Gripsholms Kungs-Ladugård lydande Lägenheten, Tegelhagen kallad. J^onql.
Maj:t har, under den 9 sistlidne April, täckts till Stats-Utskottet i Nåder aflåta följande Proposition, angående söndring från Gripsholms Kungs-Ladugård och försäljning till enskilde af den, under nämnde Kungs-Ladugård lydande, så kallade Tegelhagen: ”Hos Kongl. Maj:t hafva Intressenterne uti de vid Gripsholm anlagde technisk - Stats- Utskottets Betänkanden. ij6j cliemiska Fabriker i underdånighet anhållit, att genom köp af alla byggnader, lägenheter och den jord, sorn tillhört Gripsholms f. d. Krono .Bränneri, och hvilka nu af Sökanderne på arrende innehafvas och begagnas för omförmälde fabriker, blifva försäkrade om en orubbad besittning af denna Egendom, emot en erbuden köpeskilling af i5,ooo Ridr Banco; och sedan genom anställd undersökning blifvit utrönt, att den jordrymd som omgifver byggnadernc vid Gripsholms f. d.
Krono-bränneri, jemte sjelfva tomt-platserne fordom utgjort en del af Gripsholms Kungs-Ladugård och således är en Kongl. Majus och Kronans, men icke allmänna Magazins inrättningens enskilda tillhörighet, hafva förbemälde Sökander ytterligare i underdånighet begärt, det Kongl. Majit vid detta förhållande måtte, i fråga om köpe afhandlingen med Allmänna Magazins-Inrättningen bevilja så stort afdrag å köpeskillingen, sorn svarade mot värdet af förberörde Jordrymd, upptagen till 9 tunnland i8§ kappeland, äfvensom att dä detta utrymme för Fabriksrörelsen vöre mycket för inskränkt, Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer göra Nådig framställning, om tillåtelse för sökanderne att få jy68 Siats-Utskottets Betänkanden, inköpa hela den så kallade Tegelhagen, inom hvars område Gripsholms f. d.
Krono-Bränneri med alla dess tillhörigheter finnes beläget.
I anledning häraf vill Kongl. Majit, sorn i frågan om förenämnde byggnaders försäljning tills vidare uppskjutit att meddela Dess Nådiga yttrande, hafva Rikets Ständer föreslaget, att emot de Vilkor som Rikets Ständer kunna finna skäligt befetäittma, i enlighet med hvad i dylika fall varit vanligt, bevilja söndring från Gripsholms Kungs-Ladugård och försäljning till Sökanderne af hela den jordrymd, sorn de funnit för i fråga varande Fabriker behöflig, och hvars öfverlåtelse skulle betrygga en nyttig inrättnings framtida bestånd, utan någon olägenhet för Kungsladugården.
De till detta mål hörande Handlingar skola blifva Riksens Ständers Statsutskott tillstälde; Och Kongl. Majit förblifver Stals-Utskottet med Kongl. Nåd och ynnest Välbevågen.
Datum Ut Supra.” GARL JOHAN. C, D. Skogman. Stats-Utskottets Betänkandcn. i 769 Utaf de sedermera i Nåder pieddejte handlingar inhemtas, att de 9 Tunnland 185 Kappland af Gripsholms Kungs-Ladugårds Egor, hvilka tillförene ansett? tillhöra Gripsholms f. d. Krono-Bränneri, jemte Bränneriets alla Byggnader, med undantag af ett Magazinshus och dertill hörande tomtplats, som för Kongl. Maj:t.s och Kronans Räkning begagnas, för närvarande under arrende innehafves utaf Intresenterne uti Gripsholms technisk chemiska Fabriker, emot en årlig afgift af 4oi R:dr 12 sk. 6 rst. samt att desse under arrendet inbegripne Lägenheter, vid en i Maji månad sistlidet år derå anstäld värdering, blifvit uppskattade, Jorden till . . . 53g: 22, 6.
Och Byggnaderne till 15,848: 6, 4.
Tillsammans 16,187: 28, 10.
Hvarifrån Fabriks-Intressenterne påstått afdrag för åtskillige dem tillhörande C Ofverbyggnader och Inrättningar, till ett belopp af 2,486 29 7*» så att återstående värdet af nämnde Jord och Byggnader skulle utgöra x 3,700 47 '2-J-, Och har Allmänna Magazins-Directionen, i ämnet hörd, i underdånighet tillstyrkt 177O Stats-Utskottets Betänkanden. antagandet af Fabriks-Intressenternes anbud af x 3,ooo
R:dr för samina Jord och Byggnader, dock med följande förbehåll nemi: att Planen framfor omförmäldte, för Magazins-rörelsen undantagne, Magazins-Hus kommer att blifva orubbad, att ett utrymme af 4- a 5 Famnars bredd omkring Magasinets öfriga sidor aftages till Materialers förvarande och ställningars uppförande, då Magazinet miste repareras : att fri och öppen väg ifrån allmänna Landsvägen till Magazins-Huset, och derifrån till Sjö eller Lastbryggan alltid finnes; att denna Brygga, emot gemensam underhålls skyldighet af Magazins Inrättningen får fritt och obehindradt begagnas: att de fartyg, som för Kongl.
Majus och Kronans räkning &c. eller inlasta tillåtas ej allenast lägga intill berörde
Brygga utan äfven ankra i Sjöviken utanföre hvar heldst sådant finnes lämpligast; samt sluteligen att köparne tillförbindas erlägga 6 Procent Ränta å den del af köpeskillingen, som på terminer kommer att erläggas; äfvensom handlingarne, i afseende på den så kallade Tegelhagen, upplysa, att den samma inberäknade Gripsholms f. d.
Krono-Bränneris ofvanberörde område af 9 Tunnland jgf kappland, innefattas: Stats-Utskottets Betänkanden. 1771 Tomtplatser, gårdar och vägar vid och omkring f. d. Bränneri -Byggnaderne . • 5T:d 23| Kappl. Backar, bergige och stenbundne samt beväxte med EkSkog 19 3, mer och mindre stenbundne Backar, utan Skog . • 4 — Sank mark utmed Mälaren . 1 26, Jemn mark, dels odlad , dels ock till Odling tjenlig . 11 2 |, Tillsammans 4i T:d 23 Kappl. Varandes Tegelhagen, enligt ett bilagdt Utdrag af j8i5 års Special Jordebok för 4:de fögderiet i Södermanlands Län, särskildt skattlagd till 35 sk» 11 rst.
Försäljningen af ifrågavarande Byggnader, hvilka en längre varit och ännu äro för allmänna Magazins-Inrättningen umbärlige, anser Stats-Utskottet, äfven Hör sin del icke möta något hinder, i händelse Fabriks-Intressenterne äro hugade att förberörde
Byggnader erlägga en efter den derå sist haline Besigtning och Värdering, lämpad köpeskilling af *77'a Stats- Utskottets Beta rikan elen. minst 13,ooo R:dr B:co; Och fastän Utskottet, vid derom förut väckt fråga, yttrat sin tanka vara, att allmänna Magazins-Inrättningens, fastigheter icke utan föregången Auction böra försäljas, synas likväl flere omständigheter tala för ett undantag i detta fall, och deribland den, att Räntan å berörde Köpeskilling uppgår till vida mer, än det årliga arrende som nu, enligt Contract af FabriksIntressenterne, betalas för begagnandet af omförmälde Byggnader, jemte 9 Tunnland 18* Kappland Jord.
I fråga om upplåtelse till FabriksIntressenterne af den, under Gripsholms Kungs-Ladugård lydande Tegelhagen, inom hvars område Gripsholms f. d. Krono-Bränneri med alla desse tillhörigheter finnes beläget, förekommer väl: att StatsUtskottet, i saknad af närmare kännedom så väl om Localen, som angående Fabriks-Inrättningens beskaffenhet, ej kan bedöma, huruvida hela denna Lägenhet må för Inrättningens behöriga bedrifvande finnas erforderlig; Men sådant tager Utskottet för gifvet, enär någon anledning icke förefinnes att betvifla Fabriks-Intressenternes uppgift i nämnde omständighet; Och sorn ^egande rätten till detta nödiga utrymme otvifvelaktigt skall Stats-Utskottets Betänkandeti.
177^ stadga och bidraga till ytterligere utvidgning af ifråga varande Inrättning, hvilken ej mindre i anseende till dess större omfattning, än för det tillfälle, den lemnar ortens Innevånare till afsättning och Arbetsvinst, förtjenar uppmuntran och understöd, samt härtill kommer, att Tegelhagen , utan all olägenhet, kan frånskiljas Gripsholms Kungs-Ladugård, heldst en del af denna särkildt skattlagde Lägenhet hittills begagnats under Gripsholms f. d. Krono-Bränneri, och den öfriga delen, på sätt Fabriks-Intressenterne i underdånighet uppgifvit, utaf dem innehafves, enligt derom med Arrendatoren af Kongs-Ladugården träffad öfverenskommelse, har Utskottet trott sig böra tillstyrka , att Tegelhagen, så vidt det med nu gällande Arrende-Contract, om Gripholms KungsLadugård, står att förena, må till FabriksIntressenterne under skattemannarätt upplåtas, sedan de förut, genom ordentlig afhandling, blifvit egare af de Byggnader, uti hvilka- Fabriken är anlagd.
Vidkommande åter villkoren för Tegelhagens upplåtelse , så ehuru den Löseskilling af 800 R:dr B:co jemte 80 R:dr årlig Ränta, som Fabriks-Intressenterne för denria Lägenhet hos Utskottet skrifteligen erbjudit, betydligen öfverstiger 1774 Stats-Utskottets Betänkanden. hvad derföre kunde erhällas i den händelse att vanliga grunderne för skatteköp af Krono-Heihman härvid skulle tillämpas, anser Stats-Utsottet likväl, i betraktande af Tegelhagens Natur och dess förmänliga belägenhet, att den erbjudne Löseskillingen bör kunna förhöjas till 1000, och ärliga räntan i samma förhällande till 100 R:dr, hvilken sednare summa likväl efter Stats-Utskottets tanka, icke bör i Penningar betalas, utan utgå i Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, då beloppet, efter nästlidet års markegång i Södermanlands
Län blifver 17 T:r 29 kappar, som jemt till 18 T:r synes bör» utsättas; Och torde vid skatteköpets meddelande å denna Lägenhet, förutan de utaf allmänna Magazins-Direetionén i ofvanberörde måtto gjorde förbehåll, afven böra fästas det vilkor, att Gripsholms Slott bibehålies vid dess inom Tegelhagens område anlaggde Iskällare, derest icke köparne heldre åstunda att, å annan lika beqväm och tjenlig Plats, på egen bekostnad för Slottets Räkning, en ny och lika god Iskällare uppföra.
Ständers närmare bepröfvande öfverlemna!* detta vördsammeligen, med hemställan, att RiketsHögloft.
Ständers härutinnan fattande be - Stats-Utskottets Betänkanden.
177a slut, matte till svar å den Nådiga Propositionen hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
N:0 291.
Ankom den i4 Julii i8a3.
Utlåtande, i anledning af Herr Commerce - Rådet Santessons Motion, om förhöjning af de så kallade Djekne Penningarne.
XJ"d ett dll Yällofl.
Borgare-Ståndet ingifvet Memorial, har Herr CommerceRådet Sanlesson anfört, att den fattige Gymnasii och Scholae Ungdomen, från äldre tider tillbaka, haft sig till understöd anslagen en afgift af 6
Ohre på matlaget, som, under namn af Djeknepenningar, utgått, och hvilken afgift vederbörande sjelfve egt att, under kringgående i Socknarne, hopsamla, hvarvid de merendels, genom enskild välvilja, erhållit hvarjehanda andra bidrag dels i Contant, dels och i motvaror, samt öfrige lefnads förnödenheter; Men atty ijjS Statx-Utskottets Betänkanden. 6edan Soknegången blifvit förbjuden, skall ungdomeh kommit att förlora desse särkilde förmåner, hvilka hufvudsakeligen satt dem i tillfälle att fortsätta sine Studier; I anseende hvartill, oell då Djeknepeningarne, genom myntets försämring i sednare tider, blifvit ännu mer otillräcklige för ändamålet, saint härtill kommer, att den nya Schol-ordningen skulle stadga såsom ett vilkor för Barns antagande i Scholor, att de böra styrka sig hafva nödige medel för sitt underhåll derstädes, Herr Coramerce-Rådet hemställt, att ifrågavarande afgift till minst fyradubbelt belopp måtte förhöjas; Deruti flere af Ståndets Ledamöter jemväl instämt.
Efter härå erhållen Remiss, får StalsUtskottet upplysa, att Djekne-penningarne, sorn enligt Riksdags-Beslutet den y:de April 1625, äro påbjudne till hjelp och understöd för fattige Schol-Lärare och ScholPiltar, utgöras med 6 Öre af hvarje matlag på Landet.
Genom så kallad Socknegång uppburo Schol-Betjeningen och de Studerande sjelfve nämnde saminaskott ända till år 1780, då, medelst Kongl. Brefvet den 6 November, förklarades, att detta uppbördssätt, såsom förknippadt med hvarjehanda olägenheter, skulle upphöra, samt att medlen i stället, borde af Stats-Utskottets Betänkanden. 1777 Krono-Betjeningen för vederbörandes räkning emottagas och redovisas; Och sålunda förhålles ännu med uppbörden af desse medel, som sedermera afiemnas till Lands-Contoiren, och derifrån tillsändas Consistorierne , hvilka det åligger att upptaga dem till redovisning uti den generella redovisningen för stiftens Läroverks öfrige Inkomster.
Stats-Utskottet medgifver väl , att Djekne-peningarne, i anseende till de af Herr Commerce-Rådet Sanlesson uppgifne orsaker, för närvarande, äro mindre svarande mot behof vet, än förr; Men, då Läro-Verken, i sednare tider, erhållit betydlige Donationer till de Studerandes uppmuntran, och erfarenheten visat, att Innevånarne i de Städer, der Gymnasier och Scholor äro inrättade, alltid funnits beredvillige, att lemna hoppgifvande Ynglingar det understöd, de till sine Studiers idkande kumla behöfva, utöfver hvad de af Djekne-penningarne hafva att påräkna; samt, hvad beträffar Lärare-Staten, som jemnväl ifrån början, på vissa Orter haft sin andel af desse medel, dess ställning så ansenligen blifvit förbättrad, genom de tillökte anslag, Riksens Ständer vid sista Riksdag dertill beviljat; anser Utskottet något ytterligare bidrag, för omför - 1778 Stats-Utskottets Betänkanden. målde ändamål icke erfordras; och kan på denna grund, icke tillstyrka bifall å Herr Commerce-Rådet Santessons nu gjorde framställning, heldst sådant skulle föranleda till vidare tillökning af redan varande utskylder; Hvilket till Riksens Högloft Ständers närmare beprofvande vördsamt öfverlemnas.
N:0 292.
Ankom den 14 Julii. i8a3i Utlåtande i anledning af Herr Grefve Cronhjelms Memorial, om Löne anslag för Lärare i Statshushållnings Vetenskapen samt de fria Stats-Författningarnes kritiska Historia.
Ud memorial som Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet öfverlemnat, har Herr Grefve P. Cronhjelm, yttrat sig anse Statshushushållnings-Veienskapens bibringande, genom muntlig undervisning, vara nyttig och derföre föreslagit, att ett årligt
Stats-anslag mätte beviljas för en eller Q:ne af Regeringen utsedde Lärare, att i Hufvud-Staden, der de fleste administrativa Verken åro förlaggde, Stats- Utskottets Betänkandcn.
1779 hålla föreläsningar i Statshushållnings-Vetenskapen, samt i de fria Stats-Författningarnes Politiska Historia.
Med motionairen inseende nyttan och angelägenheten, så val för Nationens Representanter, som afven dem, hvilka utgöra delar af eller Organer för den verkställande magten, att förvärfva en allmännare kännedom uti den så kallade Statshushållnings-Vetenskapen, med hvilken står i ett nära sammanhang eller heldre till hvilken hörer kunskapen om alla Constitutionella Stats-För lattningars kritiska Historia; kan Utskottet likväl icke erkänna behofvet af Lärares anställande i Hufvud-Staden, till bibringande af dessa kunskaper.
De meddelas redan af vissa dertill förordnade Lärare vid Rikets Akademier och kännedomen deraf utgör en növåndig del uti en ynglings fullkomnade bildning.
Fortsättning af detta Studium sålunda grundlagdt, men sorn likväl i tidens fortskridande alltid Jemnar nya ämnen att inhemta och använda år visserligen nödvändig, men därtill fordras inga särskilda Lärare, emedan den utbildade ynglingen eller mognade mannen eger inom sig en till verksamhet bragt förmåga, att af tjenliga afhandlingar i ämnet draga fördel och gifva den en gagnande tillämpning.
Hvad Herr Grefve Cronhjelm egenteligen afsedt med sin motion, år således redan föranstaltadt på 1780 Stats-Utskottets Beiuvkanden. de ställen eler den allmänna undervisningen egen tel igen bor fulländas; Och Utskottet finner i följd af allt detta ej anledning, att tillstyrka det afseende å framställningen, att något Statsanslag för omförmåldte ändamål må anvisas.
No 293.
Ankom den 14 Juli 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner, om upphörandet af nu varande Stånds-clubbar och inrättande af en gemensam Clubb.
Imm Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Herr C. von Becker och inom Vallöf!. BorgareStåndet Herr J.
Hagander föreslagit, att de nu varande särskilde Stånds-clubbarne, såsom icke befordrade ändamålet hvarföre de åro inrättade, måtte upphöra, och i stället bildas en allmän eller gemensam