Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
. samt till bestridande af kostnaden för uppsättningen af den föreslagna nya sappör-truppen äfvensom jag, under ytterligare åberopande af mitt underdåniga förslag till ordnande af försvarsverket till lands, underdånigst föreslår, att Eders Kongl. Majit, jemte det Rikets Ständers bifall begäres till uttagande utur det för krigsbehof bildade reservförrådet för beväringsmanskapet ej mindre af nödiga reqvisita till första uppsättningen af det till vapenöfning påräknade manskaps beklädnad, än ock af remtyg, utredning och tältlags trosseffekter för detsamma, tillika täckes i nåder äska:
Till arbetslöner för munderingarnes förfärdigande samt anskaffning af hufvudbonader och tält åt samma manskap samt för derefter nödig blifvande förstärkning af berörde reservförråd, ä 45,000 Ridr årligen Tillsammans Ridr alla dessa anslag att under 3:ne år med en tredjedel årligen utgå; och torde i sammanhang härmed Rikets Ständers uppmärksamhet böra fästas på angelägenheten deraf, att de för nästkommande år 1848 behöfliga anslag för topografiska korpsens arbeten samt till fästningsbyggnaderne varda särskildt och så tidigt beviljade, att samma arbeten ej, i brist af medel, må komma att afstanna.
44,850 49,080 100,000 10,000 10,000 90,000 315,000: 36,000: 8,995: 130,200: 135,000: 929,725: 65 Eders Kongl.
Maj:ts nådiga bepröfvande vågar jag äfven underställa, huruvida Rikets Ständers bifall må begäras till befälhafvarens för ingeniör-korpsen gjorda anhållan om upphörande af den föreskrifna redovisningen i särskilda liufvudböcker af ordinarie och extra anslagen till fästningsbyggnader, hvilken uppgifves försvåra såväl bokföringen som öfversigten öfver de för samma behof anvisade medel; och hemställer jag slutligen i underdånighet, att alla här ofvan af mig åberopade utredningar och förslag må, till närmare upplysning om de begärda anslagen, varda till Rikets Ständers Stats-utskott öf~ vnrlemnade.” Enligt Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, täcktes Kongl. i\laj:t i nåder förklara, att då, genom besparingar å de för öfningsläger afsatta medel, erforderlig tillgång för detta ändamål ännu funnes, Kongl. Majit icke ville vid denna riksdag af Rikets Ständer dertill äska något särskildt anslag; äfvensom och då, hvad angick den ifrågasatta tillökningen å anslaget för Krigs-kollegii utrednings-afdelning, tillgångar för de uppgifna behofven vore att påräkna dels i följd af den redan beslutade nedsättningen af 17,000 Ridr å beklädnads-anslagen för lif-gardes regementena, dels ock, om, såsom departements-chefens underdåniga hemställan innehåller och Kongl. Majit jemväl vore sinnad i nåder föreslå, Rikets Ständer medgåfvo, ej mindre att öfverskotten å anslaget till lifmundering för indelda armeen äfven finge användas för anskaffning af andra beklädnads-förnödenheter för nämnde del af armeen, än ock att utgifter till underhåll af de kommenderingar utur indelda armeen, som beordras till vården och försvaret af rikets fästningar, kunde anvisas på de å anslaget för durclimarch-kostnader befintliga eller hädanefter uppkommande besparingar, hvarigenom utväg bereddes att för tillfälliga behof af beklädnads- eller utrednings-persedlar äfven kunna använda den del af allmänna besparingarne å riks-statens 4:de liufvudtitel, hvarmed, i brist af andra tillgångar, utgifterna för berörda kommenderingar hittills måst bestridas; Kongl.
Majit under förutsättning att Rikets Ständer medgåfve hvad i dessa afseenden blifver föreslaget oell derjemte bifölle de anordningar och särskilda anslag, som för beväringsmanskapets utredning och beklädnad voro ifrågaställda, fann någon tillökning derutöfver å anslaget för utredningsafdelningens behof icke böra begäras; till följd hvaraf endast följande nya eller tillökta belopp utöfver 4:de hufvud-titelns nuvarande anslag borde äskas, nemligen:
Bil- N.-o i till Kongl. Majlis Prop. i847->
Kaj t t. 9 till löneförbättring åt renritaren och vaktmästaren vid topografiska korpsen . . . . , 200: — — „ bristande ersättning åt Westgötha regemente för tillförene innehafde fördelsräntor . 276: 20. 8. hvadan förslaget om denna ersättningsskillnads anomande af öfverskotten på Statsverkets inkomster komme att förfalla; till ersättning åt Norrbottens fältjägare-korps för det åt Haparanda stad donerade bostället Hapaniemi 284: 20. — „ arfvoden åt 20 reserv-läkare, å 300 R.dr . . 6,000: — — att, på sätt departements-chefen hemställt, tilldelas pensionsberättigade regements-läkare af så väl värfvade som indelda arméen, samt, jemte det redan beviljade resestipendium för militär-läkare, å 4:de Ilufvudtiteln upptagas under rubrik: arméens sjukvård; till instruktions-kompanier vid indelda infanteriet 37,500: — — med begäran af Rikets Ständers medgifvande, att anskaffning af nödiga inventarier för dessa kompaF nier får bekostas af anslaget för första året; till beredande af ytterligare utsträckning af indelda infanteriets regements-möten ....... 17,6.31: — — „ fyllnad i anslaget för lif-gardet till häst . . . 3,177- 20. — „ betäckande af skillnaden i rationsprisen för Kronprinsens hussat-regementes i Götheborg förlagda kommendering samt till anskaffning af kokved och lägerhalm åt regementet under dess möten, på sätt departements-chefen derom hemställt, tillhopa . . . 794: 8. — „ förhöjande af förslags-anslaget till fouragering för värfvade kavalleriets och artilleriets hästar . . 5,923: — — „ ökande af anslaget för fouragering af artilleriets legda hästar 3,000: — —- så vida icke Rikets Ständer, på sätt departementschefen alternativt föreslagit, heldre skulle vilja sammanföra detta anslag, sålunda tillökadt med nyssberörda förslagsanslag till kavalleri- och artillerihästars fouragering; lill en ny Sappör-trupp, i enlighet med departementschefens dei’om gjorda hemställan 3,640: — •— Transport 78,426: 20. 8- 67 Transport 78,426: 20. 8. till beväringsmanskapets vapenöfningar ytterligare 58,000: — — hvarvid borde iakttagas, hvad af departements-chefen blifvit i ämnet föreslaget; till förhöjande af anslaget till ved och ljus i fästnings- och garnisonsorter 5,000: -— — tillhopa födr 141,426: 20. 8- Och behagade Kongl.
Maj:t derjemte i nåder bifalla, att, i öfverensstämmelse med hvad departements-chefen i underdånighet hemställt och föreslagit, framställning till Rikets Ständer linge göras: om den indragna 6:te fördelnings-generals-lönens användande lill pensioner åt så väl general-befälhafvare och inspektörer sorn regements- och sekund-chefer, äfvensom korps-chefer, med iakttagande dervid att general-befälhafvare eller inspektörer, som kommit i åtnjutande af så beskaffad pension, sedermera kunde, mot densammas frånträdande, uppflyttas till erhållande af någon bland de å allmänna indragnings-staten uppförda högre generalspensioner, då sådan blefve ledig; —* om medgifvande till en framtida reglering af kommendant-staten; — om öfverdyttande till allmänna indragnings-staten, af så väl de pensioner och indragna löner till belopp af 4,168
R:dr 25 sk. banko, hvarmed milithe-boställs-kassan nu är betungad, som ock de aflöningar rn. m., å tillhopa 1,702 R:dr 4 sk. 6 r:st., hvilka ännu qvarstå på indragnings-staten för lif-gardet lill häst, och om rättighet för Kongl. Maj:t att äfven framdeles på allmänna indragnings-staten låta uppföra pensioner och indragna löner för’ embets- och tjenstemän, som aflönas från nyssnämnda kassa; — samt slutligen rörande dispositionen af öfverskottet å de rusthållarne vid Bohus-Läns regementes södra bataljon tillförene ensamt förbehållna indelningsräntor, af behållningarna u anslaget till lifmundering för indelda arméen och af reservationerna å anslaget till durch- / marche-kostnader; äfvensom Kongl. Maj:t, enligt departements-chefens yttrade åsigt, ville uppskjuta med pröfningen af de sökta löneförbättringarna för vissa Krigskollegium underlydande tjenstemän och collegii vaktbetjening, samt låta de väckta frågorna, dels om uppförande på stat, af arfvodet för öfver-kommendanten och af rationspenningarna för kommendanten i Stockholm, dels oek om särskildt anslag till militiae-boställs-kassans förstärkande för det närvarande förfalla.
Härförutan ville Kongl. Maj;t i nåder äska Rikets Ständers medgifvande, att de löne- och inqvarterings-anslag för arméen, som vid 68 verkställighet af de utaf Kongl. Maj:t i nåder gillade förslagen till ordnande af försvarsverket till lands och sjös kunna blifva disponibla, må få användas till löner och inqvarterings-ersättning åt befälet vid de särskilda korpser, sorn kunna komma att bildas af sjöbeväringsmanskap, vare sig i förening med redan befintliga sjötrupper, eller utan en sådan förening.
Hvad vidare angick de tillfälliga anslag för försvarsverket, hvilka departements-chefen ansett nu böra utöfver de årliga i nåder äskas, så täcktes Kongl. Majit, uppå stats-rådets öfriga ledamöters tillstyrkan och med gillande af hvad departements-chefen härom yttrat och hemställt, i nåder besluta framställning till Rikets Ständer om beviljandet af alla de af departements-chefen för tillfälliga behof i underdånighet tillstyrkta, här förut upptagna anslag, utgörande en sammanräknad summa af 929.725
R:dr, med förklarande tillika, att dessa anslag borde beräknas att utgå under 3 år med en tredjedel om året.
Och ville Kongl. Maj:t, uti särskild nådig skrifvelse till Rikets Ständers Statsutskott, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att de för år 1848 erforderliga anslagen för topografiska korpsens arbeten samt fästningsbyggnaderna varda, oberoende af den allmänna stats-regleringen, så tidigt beviljade, att arbetena ej, i saknad af medel, må behöfva afbrytas.
Sig vilja i nåder begära Rikets Ständers samtycke till den af befälhafvaren för ingeniör-korpsen föreslagna förändring i redovisningen för de medel., som till fästningsbyggnader användas; och skulle, om hvad Kongl. Majit sålunda i afseende på 4:de hufvudtiteln förordnat, utdrag af protokollet,'innehållande tillika departements-chefens underdåniga betänkande i ämnet, till finans-departementet afgå, för att tjena till grund vid författandet af Kongl Majit nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, i livad den komrne att röra nämnda hufvudtitel; hvarjemte de till detta ärende hörande handlingar skulle till vederbörligt utskott öfverlemnas.
Ex protocollo F- L.
STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1847. 1 Utdrag af Protokollet, öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet ä Stockholms Slott d. g No-v. 1847.
Halls Excellens Jiistitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden:
Friherre Staél von Holstein, Munthe , Friherre Peyron, Silfverstolpe , Wtaini, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fahr (vus.
Gyllengranat anmälte och föredrog i underdånighet: l:o Ett af Departements-chefen, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppgjordt, enligt protokollet för den 18 sistl.
Maj, hos Kongl, Maj:t i underdånighet anmäldt samt vid detta protokoll bilagdt förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös, i sammanhang hvarmed och sedan Kongl.
Majit i nåder behagat förklara
Nio 2 till Kongl. Majits Prop, 1847, Haft. 1. 1 2 sättas i verket, dels emedan alla de erforderliga arbetena icke kunna medhinnas annorlunda, än genom fördelning på en längre tidsföljd, dels derföre, att det icke vore troligt, att rikets tillgångar skulle medgifva anslående på en gång af de för dessa arbeten erforderliga betydliga sumrnor.
Departements-chefen uppbyggnad af ångskepp och ångfregatter till en början ej böra ifrågakomma, helst systemet för ångans användande såsom auxiliärkraft ännu icke vore genom erfarenhet tillräckligt pröfvadt, samt kostnaden för nämnde slags färtvg för närvarande svårligen med någon säkerhet kunde beräknas, då de fleste nu befmteliga linieskepp genom förändring torde kunna användas för utförande af förslaget i förevarande afseende.
Departements-chefen, alt med nybyggnad af de felande tvänne seglande fregatterne kunde tills vidare anstå, emedan, då flottan redan äger sex sådana, det vore af mera vigt, att flottan i första rummet försågs med de afbehofvet så högt påkallade ång-korvellei ne och ångbogserings-fartygen och borde således dessa sistnämnda slags fartyg först anskaffas, i den mån tillgångar kunde dertill beredas genom serskilda anslag utöfver hvad för flottans årliga underhåll anvisas, då deremot nybyggnaderna af de trenne korvetterne eller briggarne och de fem chefs-fartygen, hvilka brista i det föreslagna antalet, efter hand kunde verkställas ulan serskildt anslag.
Uppå Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl.
Maj:t, med godkännande af såväl förrberörde förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös, som hvad i afseende å sättet för verkställighet deraf blifvit af Departements-chefen underdånigst föreslaget, i nåder förklara, att sjöförsvarets ordnande borde i öfverensstämmelse dermed fortgå; Och skidle Kongl. Maj:ts nådiga beslut, till underdånig efterrättelse, meddelas Förvaltningen af Sjö-ärendena, jemte afskrift af Departements-chefens hav ofvan omförmäldte underdånigst afgifna förslag.
Eders Kongl. Maj:t har, under den 29 December näsllidet år, i nåder åt mig uppdragit att uppgöra och till Eders Kongl. Majrts nådiga pröfning framlägga förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till 3 sjös; i sammanhang hvarmed jag skulle äga att uppgifna, hvad i anledning deraf kunde blifva föremål för nådig Proposition till Rikets nästsammantfädande Ständer.
För att kunna fullgöra detta vigtiga uppdrag har jag, lill en början, dels tagit kännedom om, dels återfört i minnet de förhandlingar, hvilka i afseende på sjöförsvarets ordnande, efter Finlands förlust, ägt rum; och det är om hufvudåsigterna vid dessa förhandlingar jag i underdånighet utbeder mig att få redogöra, innan jag skrider till uppgörandet af det nådigst anbefallda förslaget.
Redan 1811 nedsattes en kommitté’ för sjöförsvars-verkets ordnande och i denna deltogo Amiralerne Puke och Virsén, begge män med erkänd erfarenhet.
Att Sveriges sjelfbestånd fordrade underhållandet af så väl seglande, som roddflotta, att båda vapnen voro lika oumbärliga och borde lika vårdas, var deras gemensamma tanka och förslaget uppgjordes i öfverensstämmelse dermed.
— Eders Kongl. Maj:ts örlogs- och arméens flottas sammanslagning till en corps 1823 blef dock snart orsaken till behofvet af en ny plan, och denna utarbetades af en år 1826 nedsatt kommitté, uti hvilken frågan om ångfartyg, ehuru icke såsom egentligt försvar, utan mera såsom fortskaffningsmedel, först kom å bane.
Den plan, som denna kommitté föreslagit, gillades af Kongl. Maj:t och följdes för hufvudsaklig del vid de årliga arbetsplanerna, men, under tidernas lopp, blefvo snart väsendtliga förändringar af nöden och på Rikets Ständers underdåniga begäran, uti skrifvelse af den 19 December 1840, nedsattes en ny kommitté 1842,enligt hvars underdåniga betänkande sjöförsvaret är ansedt böra bestå af såväl seglande, som roddfartyg, begge understödda af ångfartyg.
— Emedlertid hann denna plan icke, före början af sista Riksmötet, att af Eders Kongl. Maj:t i nåder granskas, och erfarenheten har visat, att, äfven på den korta lid af några få år, som förflutit sedan sisla kommittén afgaf sill underdåniga betänkande, så vigliga förändringar inträdt till förbättring i sjöväsendet, att nya åsigter om dess organisation måst göra sig gällande, omständigheter, hvilka i ännu rikare mått inträffat under de 36 år, som förflutit från den tid, då första kommittén afgaf sitt underdåniga utlåtande, och som naturligtvis under hvarje längre tidsperiod alltid måste äga rum, i afseende på 4 ett vapen, underkasladt en sådan mångfald i detaljer oell som oupphörligt fortgår på förbättringens bana.
Den vigligaste af dessa förbättringar är den ökade säkerheten för ångkrigsfarlygen, som vunnits med propellerns begagnande, och ensamt denna förbättring gör, att det af sistnämnde homin i té, uti hvilken äfven jag deltog, förordade förslag numera icke lämpligen kan antagas i de delar, som röra malerielen.
Att Sverige för sitt sjelfforsvar och såsom medlem af det europeiska statsförbundet är i behof af en stark och effektiv flotta, derom lära meningarne, lika litet nu som fordom, vara delade, men så mycket mera skiljda hafva åsigterna varit i fråga om hvilka certer krigsfartyg, antingen seglande eller roende, borde utgöra hufvudförsvaret.
— Den kan ej eller nu mera uppstå, då ingen oväldig, han må vara sjöman eller ej, lärer yrka, hvarken att en seglande eller en roddflotta skall blifva hufvudförsvaret lill sjös för fäderneslandet.
Den lätthet, hvarmed ångfartyg kunna förflytta sig sjelfva från en krigstheater till en annan, och den skyndsamhet, hvarmed de kunna bogsera så väl seglande som roende fartyg lill de ställen, der dessas närvaro erfordras, göra dem redan nu till en oumbärlig del af vårt sjöförsvar; och det vill synas tydligt, att ju mera deras verkningsförmåga vidgas, desto mer blifver deras oumbärlighet ådagalagd.
Utgående från denna synpunkt, och med full öfvertygelse, att tillämpningen kommer att visa sig vid först blifvande sjökrig, har jag således grundat det underdåniga förslag, jag nu inför Eders Kongl. Maj:t vågar framlägga, hufvudsakligast på ångkraftens användande, dels såsom egentligt framdrifningsmedel, dels såsom auxiliär-medel å de mera effektiva krigsfartygen.
Medgifvas måste likväl, att ännu många förbättringar torde vara att föryänta, så i afseende på ångfartygens konstruktion, som i hänseende till de - 5 ras machiner; men detta bör icke kunna uppehålla framläggandet af en plan för sjöförsvarets ordnande till Rikets Ständer, i och för erforderliga medels erhållande.
Jag anser det till och med vara af yttersta vigt, att Eders Kongl. Majit täckes i nåder fastställa en sådan plan, med bestämmande af de fartyg, så till antal som beskaffenhet, hvaraf Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Holta, efter nu för hand varande anledningar, bör utgöras; Eders Kongl. Maj;t dock alltid förbehållet att i dessa afseenden anbefalla de förändringar och förbättringar, hvilka under tidens lopp kunna finnas erforderliga.
Det hade visserligen varit önskvärd t, att de större och mindre krigsångfartygen kunnat byggas och armeras efter en och samma princip, men jag vågar dock icke i underdånighet tillstyrka en sådan enhet, emedan ett skepp icke kan förses med tillräckligt svårt och effektivt artilleri, med mindre det har en derför erforderlig bärighet och, i följd, deraf, större bredd, än som är förenlig med stor hastighet.
Det torde derföre blifva nödvändigt att fördela ångförsvaret i tvänne kategorier, nemligen: l:osådane fartyg, hvilka, förnämligast beräknade på hastighet och försedda med ett mindre effektivt artilleri, begagna ångan såsom hufvudsakligt framdrifningsmedel, samt, i följd deraf, äro lätt tacklade; och 2:o sådane fartyg, hvilka, egentligen byggda för segling och försedda med ett svårare artilleri, begagna ångan som auxiliär-kraft för fortkomsten.
Såsom ytterligare skäl för denna fördelning förekommer äfven den hufvudomständigheten, att ett endast på fartygens snabbhet grundadt ångsystem skulle blifva alltför koslsamt emot artilleri-effekten, och Sveriges tillgångar medgifva dessutom icke så oerhörda kostnader, som härtill skulle erfordras.
Ölvergående från ångfartygen till de seglande och roende, lärer Eders Kongl.
Majit nådigst behaga finna, att de utgöra väsendtliga och oumbärliga delar af sjöförsvaret, användbara på serskilda krigstheatrar, samt de förra dessutom nödvändiga för handelns skyddande.
Af de nuvarande certerne har jag ansett mig i underdånighet böra föreslå bibehållande af fregatter, corvetter, briggar, skonertar, mörsarefartyg, chefsfartyg, canonslupar och canonjoilar; utbedjande mig att, innan frågan om anslag kommer att afhandlas, få i underdånighet yttra mig rörande de öfriga, nu befintliga certerne.
Åberopande hvad jag härhos ofvan i underdånighet anfört, får jag nu till Eders Kongl. Maj;ts nådiga fastställelse i lika underdånighet föreslå, att Eders Kongl.
Majlis flotta hädanefter måtte få bestå af: 8 Ångskepp, 8 ÅngfYegatter, 8 Ång korvetter, 8 Ångbogserings-fartyg, 8 Seglande Fregatter, 8 d:o Corvetter eller Briggar, 8 Skonertar och mindre Exercisfartyg, 8 Mörsare-fartyg, 16 Chefs-fartyg, 72 Canonslupar, och 120 Canonjollar.
"Vid jemförelse emellan delta förslag och uppgiften på det antal fartyg.
Eders Kongl, Maj:ts flotta för närvarande eger, visar det sig, dels att nu finnas fartyg af andra certer, än de här nämnda, dels att af de certer, hvilkas bibehållande är i underdånighet föreslaget, flere fartyg finnas, som kunna och böra användas, samt af en cert, nemligen canonsluparne, ett antal utöfver den föreslagna normal-staten.
I sednare afseendet bör jag i underdånighet upplysa, att Eders Kongl. Maj:ts flotta redan eger 2:ne ång-corvetter, 6 seglande fregatter, 5 seglande corvetter och briggar, 8 skonertar och mindre exercis-fartyg, 8 mörsare-fartyg, 11 chefslartyg, 89 canonslupar och 120 canonjollar; hvaraf synes, att 17 canonslupar finnas utöfver det föreslagna antalet, så att nybyggnad till ersättande af sådane, hvilka, i följd af deras ålder och oanvändbarhet, utrangeras, ännu för längre tid icke beböfver verkställas.
Ingendera af dessa fartygscerter ingår i den nu underdånigst föreslagna planen, men Eders Kongl. Majit lärer otvifvelagtigt nådigst finna, huru vigtigt det är, att de försvarsA'apen, som finnas, icke allenast bibehållas, utan äfven underhållas, så länge de lämpligen kunna användas och intilldess mera ändamålsenliga kunna tillvägabringas.
Detta gäller isynnerhet om de nuvarande såkallade linieskeppen, af hvilka, sådane de nu äro, enligt mitt förmenande, icke några böra framdeles byggas.
Eders Kongl. Maj:ls flotta, skulle, om den af mig nu underdånigst föreslagna plan nådigst godkännes, komma alt bestå af två hundra sjuttiotvå (272) bevarade fartyg, af hvilka 32 skulle blifva ångfartyg, samt de öfriga dels seglande, dels roende.
Hvad de förra beträffar, bör jag i underdånighet nämna, att jag ansett 4 af ångskeppen böra erhålla hvardera 400 hästkrafters machineri, samt de öfriga 4 machiner af 350 hästars kraft, ångfregatterne hvardera 300, ång-corvelterne 2 till 300, samt ångbogserings-fartygen machinerier om 100 hästars kraft hvardera.
Tacklingen och rundhulten torde å ångskeppen, när nybyggnad af sådana fartyg ifrågakommer, kunna något förminskas mot nuvarande linie-skeppens; och någon förminskning torde äfven kunna ega rum å ångfregallernas tackling, emot hvad fartygens dimensioner fordra.
Ang-corvelterna deremot, egentligen beräknade för hastigheten, böra vara lätt tacklade: och anlages det i öfrigt, att alla eller åtminstone de flesta ångfartygen böra förses med propeller.
Vidkommande frågan om de föreslagne fartygens bestyckning, så får jag i underdånighet föreslå, alt ångskeppen bestyckas med 50 till 56 canoner, ångfregatterne med 20 till 26, ångcorvetterne med 6 till 8, de seglande fartygen med 32 lill 52, corvetterne, briggarne med 10 lill 18, skonerterne med 6 lill 8 canoner, mörsare-fartygen, hvartdera med 1 mörsare, canonsluparne med 2 canoner, utom landstignings-sluparne, hvilka böra förses med 3:ne, samt canonjollarne hvardera med 1 canon.
Den betydliga artilleri-effect, som åstadkommes af bomh-canoner, har föranledt den förändring i beslycknings-planerne, att dessa canoner nu måste utgöra en väsendtlig del af försvaret på fartyg af nästan alla certer; att ångbogserings-fartygen och alla canon-sluparne må förses med hvardera en bombcanon, anser jag af vigt.
För att komma lill visshet derom, att den nu i underdånighet fö reslagna flotta kan med den tillgång på manskap, som finnes, vederbörligen bemannas, har jag uppgjort närlagde förslag, hvilket utvisar, att behofvet, om hela flottan utrustas, är 21,628 man, deri inberäknade såväl befäl som underbefäl.
Tillökes denna summa med minst 6 procent för sjuke, samt vidare med omkring 1,100 man befäl och manskap, som fordras för bevakningen och tjenstgöringen vid stationerna, så uppkommer ett totalbehof af omkring 24,000 man, deruti inberäknade öfver- och underbefäl med flere.