Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Val har, vid åtskilliga tillfällen, klagan af en del jordegare blifvit förd angående provincens oförmåga att prestera rustningen; men en dylik uppgift har åter af en mängd andra hemmansegare, likasom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet blifvit förnekad och motsäges jemväl af erfarenheten, på sätt i den Nådiga Skrifvelsen vidare omförmäles.
Det lärer derföre så mycket hellre böra antagas, att eftergift af någon del Båtsmän i Blekinge icke är i verkligt behof grundad, som Länets Fullmägtige vid denna Riksdag något yrkande derom icke framställt; och anse Utskotten, i anledning häraf, och med afseende å de betänkliga följderne af en förlust utaf 249 sjövane Båtsmän nära Flottans hufvudstation, icke något vara att erinra dervid, att all vidare fråga om berörde jemkning, hvilken dessutom funnits lida af flere andra fel och brister, må, sådan den af Comiterade blifvit uppgjord, förfalla.
Att åter tillvägabringa en jemn fördelning af rustningsbesväret, genom ett förändradt sätt för öfverskotts-räntornes liqviderande, eller deras förvandlande, antingen till effectiv rustning, eller lill deremot svarande penningebelopp efter markegång, synes vara lika öfverensstämmande med rättvisa och billighet, som påkallad t af behofvet för de hemman, hvilka af rustningen äro mest tryckta.
Huru med berörde räntor och deras liqvi - Stats- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Utskottcns Betankande N-o 4-3, 19 derande hittils sig förhållit, är förut nämndt; och det torde härvid endast behöfva, såsom obestridligt, anmärkas, att vid Indelningstiden afsågs: alt all dea lill Båtsmanshållet anslagna jord skulle deltaga i rustningen lika; att det emellan ränta och effectiv rustning, hvilka då motsvarade hvarandra, sedermera genom myntets försämring uppkomna ojemna förhållande icke förutsågs vid Indelningstiden; samt att det ena hemmanet icke bär draga rustning för det andra, emot en ringa och obetydlig ersättning.
Då denna olägenhet undanrödjes, samt Indelningsverket och Båtsmans-conlractet till sina hufvudgrunder och rälta tillämpning återföres genom den i
Nåder föreslagne reglering af öfverskoltsräntorne, företer sig icke någon betänklighet för dess antagande, vidare än så vidt derigenom inträffar rubbning i de räntetillskott-gifvande hemmanens värden, hvilka naturligtvis skola nedsättas i samma nion, som ränte-tillskottet, genom den ifrågasatte förvandlingen, ökas.
Men denna omständighet får- dock, efter Utskottens tanka, icke hindra förslaget, utan endast föranleda någon inskränkning i afseende å verkställigheten.
Om det härvid, å ena sidan, måste medgifvas vara med sträng rättvisa öfverensstämmande, alt de ränteöfverskott-tagande hemmanen genast komma i åtnjutande af förhöjningen, såsom Riksdagsfullmäktige från Blekinge jemväl yrkat; lärer dock, å den andra, icke böra förbises, att, på sätt den Nådiga Skrifvelsen innehåller, det närvarande missförhållandet emellan ränlebeloppen och rustningskostnaden vållats af tiden och ett försämradt myntvärde, samt derföre bör af tiden botas, utan våldsam inverkan, hvarken på eganderälten eller på hemmanens bestånd; att, likasom, vid fastighetsköp i allmänhet, de fasligheterne åtföljande besvär inverka på. köpeskillingarne, har ock det olika förhållandet med Blekingska hemmanens rustnings-skyldighet på de för hemmanen betingade köpevilkor haft ett sådant inflytande, att köpeskillingarne blifvit för hemman med rustning öfver räntan, med afseende å det otillräckliga vederlaget aflillskottsränlan, nedsatte, men ökade för hemman med lägre rustning an räntan, i anseende till förmonen att få utgöra ränte-återsloden med en ringa penning; samt att följaktligen, i händelse alla ifrågavarande hemman genast skulle åläggas att i rustningen deltaga lika, det förhållande i sjelfva verket inträffade, att en del åboer utan vederlag åtkomme förmonen af en ränle-förhöjning, som drabbade andra åboer, hvilka för samma förmon utgifvit lösen.
Det vore således, i Utskottens tanka, billigast, att icke låta det nya förhållandet inträda förr, än efter en viss tids förlopp, hvilken, med afseende å den redan förflutna tiden, ifrån det frågan härom väcktes, synes 20 Stats- samt Allm.
Besv. och Oecon.-UIskottens Betänkande N:o 43, lämpligen kunna bestämmas till hälften af hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit.
Utskotten, som ej finna något hinder möta, att ju de vid 1826 års Extra Roteringsjemkning i Blekinge tillkomne circa 25 nya Ordinarie
Båtsrnans-numer må disponeras till understöd för Båtsmanshållet i provincen, få alltså tillstyrka Rikets Ständer, att för sin del besluta och bifalla: att Riket nu och framgent bibehåller de i5oo IndelningsBåtsmän, som Blekingska provincen hittils uppsatt; att I11- delnings-Verket lill sina lmfvudgrunder och dess rälta tillämpning återföras så, att tillskotts-räntetagare framdeles komma i åtnjutande af sina räntor, lill det belopp, som efter roarkegångs-förvandling motsvarar den effectiva rustning, de för räntorne proestera, men öfverskottsgifvarne likväl åtnjuta
Tio års ytterligare anstånd med ränteförhöjningen och derjemte skälig lindring i räntebeloppet, der hemman befinnas deraf mera betungade, än andra med dem jémngoda i orten; samt alt, lill betäckande af den brist, som för räntelagarne, förmedelst berörde lindring, uppkommer, må, jemte Kronans behållna Indelnings-öfverskotts- eller reserv-räntor, användas de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omförmälde circa 25 nya Ordinarie Båtsmansrotar, att från och med nästinstundande år komma den gamla Båtsmans-indelningen till godo; och lärer i öfrige ämnen, i anledning af den Nådiga Skrifvelsen, något utlåtande å Rikets Ständers sida icke erfordras.
Stockholm den 21 Nov. i 834* Reservation af Riksdags-fullmägligen Olof Månsson från Blekinge, som ansett det i Betänkandet föreslagne förändrade liqvidalions-sätt af öfverskolts-räntorne genast böra taga sin början.
STOCKHOLM, hos B. M. Bredberg, 1B34* Stais- samt Allm, Eejv, och N:o /,l Antom till Exp. Utsi;. den 28 NoV.
Betänkande, i anledning af vackt fråga om indragning, helt och hållet, eller till en del, af tjensler vid skoga- och jäger i-stater ne.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet hafva i förevarande ämne serskilda motioner blifvit. väckte af Riksdags-Fullmäglige Daniel Danielsson från Örebro Län, Per Nilsson från Christianstads, Peter Persson ['vin Jönköpings, Gustaf Appelqvist från Blekinge, Olof Olofsson från östergöl lil au ds oell Anders Svensson från Halland* Län, af innehåll, att sedan Kronoparker oell Allmänningar nu mera blifvit lill större delen reglerade, åt enskilde personer upplåtne, eller å hemmanen fördeide, samt, till följd af Kongl.
Förordningen den 28 Ocldber ;i83o, ekeskogen å Krono» skatte-jord äfven blifvit från Kronan inlöst; så vöre både Öfver-Jägmästare samt skogs- och jägeri-bel jeningen öfvei flödige, enär tillsynen å boställs- ooh kronobemmans skogar, äfvensom å jngtlagarnes efterlefnad, kunde åt Kronobetjeningen uppdragas; 1 anledning hvaraf och till beredande af besparing för Statsverket af mera än 1-1,000 Rdr B:co årligen, sorn för närvarande uti indeile räntor, spanmål och contante penningar till skogs- oell jägeri-staterne utgå, oberäknadt den mängd boställen ecb lägenheter ifrågavarande tjenstemän innehafva, Molionairerne föreslagit, att berörde Stater måtte, allt efter limande afgång, upplösas, deras löner oell räntor till Siats-Verket indragas saint deras boställen och oskattlagde lägenheter, sedan desse sistnämnde blifvit till hemman ekattlagde, utarrenderas eller lill skatte lörsäljas; vid hvilket förslag en Motionair ansett undantag böra ega ruin, i afseende pä Kronoparkers och odelade Allmän» Iiingars tillsyn och bevakning, derföre ifrågavarande tjenstemäns bibehållande, dock lill så inskränkt antal som möjligt, förmodats vara nö ligt.^ "I j&r
Desse motioner, af hvilka Daniel Danielssons blilvit till Uukottens gemensamma behandling, men de öfrige endast till Oeconomie-Utskotlel remitterade, liafW
Utskotten i eLt sammanhang till pröfning företagit, dervid det icke undfallit Utskottens uppmärksamhet, alt dej föränMili. till R.
St, Prat. io:<je Häftet, s. Stats- samt Allm.
Besv. celi Oecon.-Utsk. ‘Betänkande
N:o 44* drade förhållanden,, sorn med Kronopark er och Allmänningar jemte dispositions-rätten öfver ekeskogen tid efter annan inträffat, påkalla en reorganisation af skogs- och jägeri-staterne, I flere Län finnas icke Kronoparken eller Allmänningar, och skogs-beljeniagens åtgärder äro der, sedan ekeskogen å Krono-skatte-jord nu mera blifvit från Kronan inlöst, hufvudsakligen inskränkte till uppsiglen öfver boställs.- och fcronohemroansskogar, jemte det nämnde tjenstemän, i egenskap af jägeri-betjening, ega tillse jagtlagarnes efterlefnad.
Det vill synas, som skulle i sådahe orter förrbemälde tjenstemän antingen kunna nfskaffas och deras få qvarvarande åligganden öfverflyttas på Kronobetjeningen, eller åtminstone en högst betydlig minskning i deras antal ega rum,* så mycket angelägnare, sorn tillfällen till åtal och deraf följande inkomster af bötes-andelar nästan försvunnit, hvarigenom denne åklagare-personal, sällan så lönad, sorn för dess bergning varit nödigt, än mera blottställes för armod, hvilket utan tvifvel hitintills ofta föranledt de missbruk, som från flera landsorter öfverklagas, och sorn beröfvat desse tjenstemän alltför mycket af det förtroende och anseende, hvarförutan ett kraftigt handhafvande af' förlfudslagar icke lärer kunna förväntas, Å de Kronan behållne eller ännu odelade Parker och Allmänningar torde deremot en tillräcklig och lämpligt aflönad bevakningspersonal vara oumbärligj,, så vida en ändamålsenlig skogshushållning vill påräknas; men då Utskotten ej äro i tillfälle att ingå i pröfning af alla de serskilde olika förhållanden, hvilka vid en förändrad reglering, 1 omförmälde afseende, måste komma i betraktande, eller anse en sådan pröfning af Utskotten lämpligen kunna företagas, finna Utskotten sig böra på det sätt understödja Motionairernes förslag, att Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Högloflige Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det en förnyad organisation af ifrågavarande Tjenstemanna-Stater mätte verkställas och dervid ali den indragning och minskning i personal iakttagas, sorn Kongl. Maj:t med vården om Kronans enskilde skogar och, öfrige omständigheter i Nåder finner förenlig.
Hvilket dock till Rikets; Högloflige Ständers; närmare pröfning vörd*amt öfverlemnas.
Stockholm den 28 November 18:34- Stats- 4amt Allm, Besv. och Oecon.-Vtsh Utlåtande N:o 4$.
Ankom till Exp. Utsi., den 28 Nov.
Ytterligare Utlåtande, i fråga om lindring uti den, hemmansegarne i Jemtland åliggande roterings- och rustningsskyldighet'
Utskottens i detta ämne afgifna Betänkande, N:o 29, sorn vunnit Högvördige Preste-Ståndets och Hedervärda Bonde-Ståndets hilall, har deremot af de arne öfrige respectiye Riks-Stånden Blifvit återremitterad*, på grund af gjorde armärkn ingar: aj) Tios Högloft ige Ridderslcapet och Ädeln: 1:0 af Herr von Törne, som åberopat sin vid Betänkandet fogade reservation, hvaruti anföres, att det för Utskottens förslag om nedsättning i Jemtlands Regementes styrka nyttjade skäl, att all rotering borde grundas på jordens värde, och icke tillvägabringas genom penningebidrag från Rikets öfrige in vånare, vöre gällande, om ny rotering skulle verkställas, mea icke lämpligt till närvarande fall, der fråga ej vore om . annat än en interims-åtgärd under kort tid, intill dess nya hemman kunde hinna roteras, då bidraget upjjhörde; att ett bidrag till Jemtlands Rust- och Rotehållare, som Utskotten tillstyrkt för en tid af högst 3 år, i fall Regementet nedsältes, vore mer beböfiigt, om någon nedsättning icke sker; och att, då Kongl. Majit bestämdt afslagit en sådan nedsättning, samt bägge Stats-Magternes bifall fordrades för åstadkommande af ändring i Indelningsverket, följde deiaf, att, om Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition icke bifalles, vunnes ej heller någon lindring för det Jemtländska folket, hvars bergning och räddning från undergång berodde på denna frågas afgörande; 2:0 af Friherre Boije, hvilken, efter ati hafva granskat förhållandet med Jemtlands rotering och rustning, ifrån dess första uppkomst, hufvudsakligen förklarat, att enär provincen, så viii i följd af contract som Kongl. Brefvet den 2 Oetober 1S06, egde rätt att i rotel ingskostnad.en komma till likhet med Rikets öfrige provincer, borde frågan behandlas efter sin natur af contraötsfråga, men icke förvexlas med en mililair administra tionsfråga; hvarföre Friherren ”önskat, att Utskotten ville gå till roten 'af provincens klagan samt derefter tala rent språk och föreslå Ständerne, att hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det, utan hinder af de 4 Stats, samt Allm, Be sv, och Oecon,~ZJ(sh. Utlåtande N:o "mellankomne besluten, frågan må återfå sin ursprungliga natur af ee-h”tractsfråga och såsom sådan varda behandlad;” 3:o af Friherre -Kantzow} sorn gillat första delen af Utskottens förslag, eller angående Jemtländska rustningens och voteringens jernnande till likhet med densamma i det öfriga Sverige;
mert deremot yrkat, att något Statsanslag, på sätt Utskotten till-styrkt, icke måtte beviljas, enär detsamma vore olämpligt och allenast tjenande alt fördröja roteregleringen; 4:o afHerr Stuart, sorn anmärkt, dels att vrd en ny roteje/rkning i Jemtland, till likhet med hvad i andra provincer eger rum, bör fästas afl seende ej mindre å pi hemmanens förmåga att dem utgöra, än ock å roteringskostnadernes olika be-* lopp; dels att, i händelse något Statsanslag, i och för ifrågavarande ändamål, skulle egarurrt — hvilket Talaren likväl beslridde —■ vore nödvändigt, att Utskotten bestämde, om detta anslag skulle utgå från RiksgäldsConloret eller uppföras på 3:dje Ilufvud-1 iteln.
Med de 3:ne sistnämnde Talarne har Herr Dalman, FVilhelm Fredric, sig förenat, hvaremot Friherre Cederström instämt med Herr vart Törne, och har Herr Gunther yttrat, att det af Utskotten tillstyrkte anslag af 4,000
Rdr årligen borde beviljas, icke blott för 3 år, utan ända till dess roterings-jerokningen hunnit fullbordas, hvilket ej kunde puhakna* inom en sådan tid. 1)) Inom Vållofligc Borgare Ståndet: iso afHerr Rubin, hvilken ansett, alt nyssnämnde årliga anslag borrie utgå, älven om någon nedsättning i Regementets styrka icke varder af Kongl. Maj:t medgifven ; 2'o afHerr Ekstrand, som deremot instämt i Herr Prosten Åstrands, vid Retänkandet fogade, reservation, innehållande, att då, efter de undersökningar, som föregått dea föreslagna jemkningen, Jemtländska roteringen borde innan 1 So5 års slut kunna verkställas, vore merberörde-anslag obehöflig!; a 3:» af Herr Ile&ile, som likaledes ansett, att något Statsanslag icke hörde ega rum.
Hvad sålunda förekommit hafva Utskotten öfvervägat, och funnit, att budo billigheten och lältvisan af Jemtländska voteringens bringande tili likhet med hvad som eger rom i det öfriga Sverige blifvit ej mindre i Betänkandet än uti Rikets .
Ständers ä förra Riksdagen i ämnet aflåtne Stats sa m t Alim.
Besv« och Oecon.-Utsh U llktnncle iho 45. § underdånig» skrifvelse, som i Betänkandet åberopas, så fallsliindrgt utvecklade och ådagalagde,- ali Utskotten anse något i afseende derå icke vara af t förändra eller tillägga; äfvensom, dåroleringskostnaderncs olika belopp j olika provincer lärer bero på hemmanens beskaffenhet samt tillgången ]>§• torplägenheter åt manskapet, och, efter Utskottens förslag, hemmanens godhet skall vid den nya rotejemkningeil i Jemtland afses; så torde, hvad i denna del blifvit anmärkt, jemväl böra förfalla.
Beträffande anmärkningnrne, rörande det af Utskotten tillstyrkte anslag; lå Ul>kotlen erinra, att, på sätt Betänkandet äfven utvisar, den nurmi ande roteregleringen i Jemtland endast blifvit för en lid af 8 år, räknade från 1828 års början, af Bolehållarne antagen, och således tilländalcper med år i835-, samt att, enligt 80 §.
Hegelings-Uormen, någon förändiing i Indelningsverket icke kan ega rum utan bägge Stats-magternes Infall.
I händelse nu Kongl. Majit, uppå en förnyad underdånig anhållan, icke samtycker till Jemtlands roterande i likhet med Sveriges öfriga provincer, kommer, i Utskottens tanka, någon annan rotering ellert rustning icke att af Jemtland utgöras, än den, som, efter 1689 års Contract, ålåg samma province, eller att bålla 100c man, befriade från commendering utom provincen; och i detta fall har något bidrag å Statens sida, till lindring i Jemtlands rustning och rotering, icke blifvit ifrågasatt, samt lärer cj heller böra ifrågakomma.
Om åter den förut begärda och nu ytterligare föreslagna rotejemkningen vinner bifall, så inträffar, att densamma icke kan komma till verkställighet på samma tid eller med början af år i83f>> då Contractet arn den nuvarande interims-i egleringen går till ända.
Att feiff den korrt» tiden emellan sistnämnde Contracls slut och den nya jemkningens början låta en återgång ske till det första Knektecontractet3 har förefallit Utskotten olämpligt, dels i anseende till det täta ombyte af roteringssätt, rom derigenom uppkomme och ej kunde annat än vara af ofördelaktig verkan för provincen, dels ock enär Jemlländska styrkan, i sådant fall, cj kunde under nämnde tid påräknas till Rikets försvar i allmänhet, Utskotten, sorn derföre trott, att den nuvarande regleringen bör fortfara intilldess nya jemkningen hunnit verkställas, hafva, enär sådant icke kan stan ersättning fordras, tillstyrkt ifrågaslälide årliga anslag af 4°°°
Rdr, hvars beviljande utöfver den föreslagna tiden af högst 3;ne år, från i836 års början, icke synes behöffigt, då med visshet bör kunna antaga», att den nya jemkningen inom nämnde tid kan tillvägabringa; läraiide an - 6 Stats- samt sfilm.
Betänkande JS~'.o /\6. slaget, såsom tillfälligt och sedan Riks-Statens 3:dje HufvudTitel nu mera är uppgjord, böra af Riksgälds-Contorets medel utgå.
Efter att sålunda hafva besvarat de framställde anmärkningarne, få Utskotten, vidhållande hvad i Betänkandet N:o og är yttra dt. och tillstyrkt, hemställa, alt Högloflige
Rid der skap et .och Jldeln samt Välloflige Burgare-Ståndet måtte om bifall till samma Betänkande med de öfrige respective Riks-Stånden sig förena; samt att derjemte beslutas må, att det tillstyrkte anslaget till Rote- och Rusthällarne i Jemtland af 4000 Rdr Banco årligen i högst 3:ne år, från och med 7336 års början, lör af Riksgälds Contorets medel till Stats-Verket utgå, .'Stockholm den 28 iNov. 1834.
Ankom till Exp. Utsk. den 28 Nerv*.
Betänkande, angående sättet förj'utgörandet af städernes inqvarteringshe&vär samt en jemnare och rättvisare fördelning deraf’ Efter erhållen remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse i detta ämne (N:o 87) har Stats-Utskottet gemensamt med Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet, till hvars befattning ärendet jern val ansetts lioja, detsamma till behandling företagit; hvarvid de förenade Utskotten ansett nödigt, alt försl i korrthet redogöra för de åtgärder och beslut, som å föregående Riksdagar blifvit i frågan .vidlagnö; i hvilket afseende Utskotten få anföra; att Rikets Sländer, vid Riksdagen 1810, uti afbiten underdånig skrif\tlse de med rättvisa oell en jemn fördelning af skyldigheter medborgare cm ellan, att in vå nar né uti de städer, hvarest garnisoner voro födande, icie ensamme borde vidkännas kostnaden af en anstalt, sorn i sin mon för Statens och alla dess medlemmars säkerhet vöre vidtagen; men äfven, Hör till Stats- samt Allm. Besv.- -och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-9 ^6.
A. Sammandrag öfver Inqvarlerings - Tola gens belopp, samt kostnaden för Inqvartering och Service.
Inqvarte 33a lis rings- ‘Tolagens belopp. snqvarteringfi- Utgifter.
Inqvarterings- kostnad.
Service- kostnad.
184 3,980 562 1,526 1,703 817 817 184 184 606 581 153 — — 2,977 — — 2,224 — — 571 — — 1,146 8,741 * 8,287 514 100 100 1,961 1,961 806 — — ** 3,464 — — ** 665 — — 1,130 — — 275 14,452 — — -t 25,098 — — * 18,757 __ — 3,874 „ — 572 405 308 34 405 200 34 308 — — — — — — f 29 — — a |26,189l— - 44,6951— — 33,931 1- - 5,888 — Södermanlands Östergöthlands Gottlands . . . Blekinge . . . Jönköpings . .
Christianstads Malmöhus . . Hallands . . .
Götheborgs . . Gefleborgs . Norrbotten Nyköping .
Norrköping Wisby . . .
Christianstad Malmö . . .
Landskrona Helsingborg Ystad . . Warberg .
Götheborg Uddevalla Marstrand Gefle . . . Hudiksvall Piteå . . .
Summa /Fri från inqvartering af Flottans I. trupper.
Garnisonen inqvarterad å CasleUet, * inberäknad service. fri fran invartering. ’då inqvartering icke utgöres in na* j tura, bestås 5o procents förhöjning ( utöfver öfverenskommelsen.
j** inberäknad afbetalning till Riks* \ gälds-Contoret, reparationer m. m. f f inberäknad ränta, asturanee > un* derbäll. ersattes af Staten. för i Officer och 4 »nan vid Helsinge Regemente, som hafva tillsyn öfver Regementets beväring»- och beklädnads-förråd.
Obs. i83a års Inqvarterings-kostnad och Service har, till följd af mindre fullständighet 1 de inkomne uppgifterne, icke alltid kunnat bestämdt åtskiljas, hvadan under den ena af dessa titlar tilläfventyrs upptaga* medel, som tillhöra den andra.
Prot. 1834. 4 Sami. 2 Afd. 10: ds Haj tet.
1 Mur lill Stats- samt Allm. Bisv.- och Oecon.-TJtsh. Brlänkande IV.e 46 Litt. B.
Sammandrag öfver Garnisonernes styrka samt sättet huru den är ingvart enid. "Wisby Carlshamn . . Jönköping . . Christianstad Engelholm . . Malmö . . . . Landskrona .
Helsingborg , Ystad Götheborg . . Gefle Öfverste.
In natura Summa Uti Wisby . . .
„ Carlshamn .
. „ Christianstad „ Engelholm .
„ Malmö . . .
Landskrona , Helsingborg.
„ Götheborg . j) Gefle .... 200:3 a * 166: 32 666: 32 Öfverste-Lieu tena liter, Majorer, Tygmästare, Commendantj Place-Major.
In natnra 1 1 4 5 1 1 Regements-Q varter mästare, Ryttmästare., Capitainér, Regements-Läkare, Regements-Pastorer.
3 In natura. 12 1 4 18 Subalt.-Officerare, Auditeurer; Reg.-Skrifvare, Commissarier, Bokh., Bat.- Pred.; Tygvakt., Am.- Vakt.y Mat.
Bokh, Sqvadrons-Predikant.
Contant. 3 2 30 2 17 39 In natura, 4 10 16 Inqvar 80 100 100 162: 32 133: 16 200 — 266: 32 120 200 240 285 131: 32 terings - 38 Penningar 60 66: 32 80 78 100 * 48 Og- 96 g- 133: 16 108 166:
4 Läkare 80 142: 24 hafva 96 sålanda 36 53: 16 36 Läkare 16 40 62 Cornett 33: t6 og. 40 g. 60 og. 36 og. 60 g. 80 g. 96 blifvit | 48 95 22 r Under-Offieer, Rustmäst., Tygskrifv., Mönsterskrifvare, Under-Läkare, HästLäkare, Handtverksmästare.
Contant. 8 8 64 8 23 23 2
In natura 18 7 10 9 44 144 beräknade 16 27 24 22: 1 o. 9 32 40 21 33: 16. 18 36 g. 36 og. 24 16 a 26: 3 2.
45 50 60 40 90 (- Gemenskap, Handtverks^ Gesäller.
Contant. 24 20 hand tv. 19 300 96 13 472 10 handtv. 4 gifta 25 a 26: 3a ogifta 10 gifta 18 og. 8 g. 24 10 15 16:32
In natura 13 581 100 150 104 937 13 1,898 Ogifta.
Åtnjuter Service, hela styrkan idqvarterad i Castellet.
("häraf bo 1 Capit.-; 2 Subalt.- och 18 Under-Officerare, ( samt manskapet uti Kronans Caserner. f* deraf 8 gifta hussarer hafva inqvartering, dels contant, '11 na*ura» och 92 ogifta hussarer alla in natura få Fästningen förlagde 4 Subalt.-Oilicerare och 7 Under< Officerare njuta hervifce, de förra å 24 R;dr och de se( nare a 13: 16 med 5o proc. förhöjning för de gifta, fbo 1 Kronans hus, manskapet förmodl. inqvarteradt å l Fästningen.
Service bestås.
^Cascrnéradei Staden tillhörigt hus, sorn inrymmer Und< Officerarne och Truppen med undantag af 3:ne gilta \ Under-Officerare.
( I tuppens antal ej uppgifvet, hvadan Regementsstyrlan 1 upptagits, enligt Staten, till g5ö man.
Manskapet bor i Casetn, som förut varit Tullhus, Service-mei!«l. Inqvart. och Service (NB. föreslaget år 1824.) * vistas ständigt i Staden.
(Service, kostnaden summariskt Uppgifven till 100 R:dr ( på det hela.
(Service för Under - Officerare och manskap samt lys* \ ning i Stallen y enligt Contracty 666: 3a. Bihang till R.
Prat. l834- 4 Sdml. 2 Afd. t o: de Häftet.
Finnes eller inrymmer.
Citadellct, £16 Officer.} >120 man. j Hot lill Stals- saint Allm Be sväs- och OeconXJtsh, Betänkande N.-o 4(1.
C. Sammandrag öfver till Inqvartering tjénlige eller hembjudne Byggnader, tillhörige Kronan, städer eller enskilde. (utom Stockholm.) * t. d. fuil-hni. 3 Bilt. till R.
Fröt. 1834* 4 Sami. 2 Afd. io:de Häftet.
Enskildes.
Citadellct begagnas för fdngafr ffinnes för närvarande 5 Offi1 cerare, 4 Civile personer, 2 v Und.-Officerare och 82 nian.
NB. garnison finnes ej här, 4 Under-Officerare och 120 matt.
I Officer, 2 Civile, i Underofficer och i3 man. ahmälesj att flere persöner kutt^- de ingvar teras i Kronans hus, än för närvarande inrytnmesj Städernes.
Inrymmer, Pris. Kronans.
Stockholms Gottlands Calmare .