Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S- D. ^§id förnyad föredragning af Allmänna Beswärs- och Ekonomie - Utskottets den 16 i denne Mänad meddeldte Betänkande, angående rättighet till inlösen af Krsyö - Tionden; blef Let af BvndtiB Ständet bifallit»
Ut supra» kx krotvcoUo, Lrinknran.
Ut - 862 Den 22 Junti.
Utdrag af protscollet, hillet hos He-erwärda Bon-e-Stan-et wid Urtima Riks-agen i Orebro -en 22 Junii 1812.
S. D. 9!ar nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Economie-Utstöttes den 18 sistledne af, gifne Betänkande, öfwer Riksdagsmannen Longbergs fran Gefleborgs Län Motion, om förbud emot Patz utdelande ät sa kallade Sköljare, Tartarer och annat löst folk; Blef det samma af Bonde-Ständet till alla delar gilladt och godkant. lät suxis.
Lx krotocollo, 6.
Lrinlrman.
Utdrag af prstocsllet, hållet hos >§edrrwär-a Bonde Gtän-et wid Urtima Riksdagen i Orebro -en 23 Junii 1812.
S- D- Ää nu ytterligare föredrogs Allmänna Besvärs- och Economie-Utstottels den 19 i denna manad , afgifne och dagen derefter pä Bordet lagde Betänkande, öfwer Kongl. Majus den 9 föregående aflätne Nådiga Proposition, angående Skönsta Wargerinoens upplösande; Fann Bonde.
Ståndet enhälligt lika billigt som rättwist att bifalla Utstottets tillstyrkande i hufwudsaken; Men dä Utstottet till desi tilllagde önstan, i afseende pa andre WargeringsCorpser, icke af Kongl. Mains högstberörde Nådiga Proposition haft anledning, lemnar BondeStänder den utan widare uppmärksamhet.
Ut Laxra.
Lx xrotocollo, 6.
Lrinkman.
Den 22 Junit. 86z Utdrag af prstoeollet, hället hos >6ederwär-a Bon-e-Stän-et wid Urtima Niks-agen i Orebro -en 22 Junii 18^2.
S. D. ^öid förnyad föredragning af Riksens Högs.
Ständers, till upptagande-af Kongl. Majus Nä, diga Proposition, rörande en allmän PatzevolanceJnrättning, nedsatte serstilta Utstötts, sedan den -s i denna manad, pa Bardet hwilande Betänkande, pröfwade, i anledning af de derwid nu gjorde anmärkningar.
Bonde, Ständer nödigt, att remittera de samma till Högloft- Serstilta Utstottet; med anmodan att taga dem under närmare öfwerwägande, och med yttrande deröfwer till Ständer benäget inkomma.
Ut 5uxrs.
Utdrag af prstocsllet, hället hos He-er°> wärda Bon-c-Gtän-et wi- Urtima Riks-agcn i Orebro -en 22 Junit 1812.
S- D-^emitterades Till Stats-Utstottet Vice Talmannen Jon Jonssons Memorial, angående inrättande af Casierner för Båtsmannen m. m. i Carlskrona.
Till Bewillnings Utstottet: Riksdagsmannen Olof Ericssons frän Norra Helsingland, Memorial, angående Bewillning a wike öfwerflödS - artiklar.
Tik' 864 Den -z Jun!?.
Till Lag- samt Allmänna Bescvärs- och Economie, Utskotten:
Vice Talmannen Jon Jonssons Memorial, angående upplifwande af de emot Skaltffyldig Jords förminssning Ukgifne Författningar m. m.
Ut 8U^)rr Lx krotocollo, 6.
Lii »k. msn.
Uppläst hos Ridd och Adeln den 2; Juni!, s - - - Prest-Ständet den 2; r - ----- Borgare-Ständrt d. Lz - s - - Bonde-Ständer den 2Z - s Riksens Ständers Stars-Utskotts betänkande, angående tillökning i Hans Long!.
Höghet Lrsn-prinscns GtatS-Gumma, j ansende till densammas otrllräcklighet, att deraf äfwen kunna bestrida de tillökte Resekostnader, som wid Statens upp görande icke kunnat beräknas. ^lfrän de Nespective Riks-Standen har tillStatsUtffoltet blifwit Remitteradt ett af Friherre Jacob Otto Cronstedt ull Höalofl.
Ridderffapet och Adeln ingiswit Memorial, angående tillökning i Hans Kongl.
Höghet Kron-Pnnfens Stats-Summa till fulla ico^oo R:dr, sa lydande: WZrdsamr
Da Ridderffapet och Adeln alltid wisat sig lifwade af den adla kansta, att främst bland sina MedStander wäcka deraS uppinärsamhet pä allt hwad svin befäster Fäderneslandets ära och sjelfständighet; har Ridderffapet och Adeln e> eller någonsin underlåtit an, vm an uppoffring dertill warit vand wik^- - Den Lz Justi!. M wkkelig — Uppfylla billighetens fordringar, dä dt grunda sig pa erkansta och tacksamhet.
Da wi inom wart ffvke äge den ädle Furstepä hwars höga egenffaper, Sweriges framlida hopp grundar sig, och hwars mödor, stora uppoffringar och alldrig hwilaNde »vaksamhet för sitt nyFädernesland, bör Med hwarje dag föröka war underdåniga tillgifwenhet, sä synes war pligt wara» att t allt hwad pä osi kan ankomma, lätta Desi bekymmer, och ätminstone aflägsna de omsorger som kunna uppkomma af en okillräckelig Star.
Hans Kongl. Höghet Kron Prinsens befattning med en Utwidgad Armee, fordrar störte kostnader, än i Staten kunna wara beräknade.
D« resor i Landet, som stola tillfredsställa hwarje Inbyggare, som sär den lyckan nalkas desi höga Person, och giswa Soldaten Wid sine öfningar tillsE att känna och wörda den Hjelte, som, om Fäderneslandets Jnteresie det fordrar, förer honom en dag till striden och segren, — bllfwa alt uppoffringar af Hans Kongl.
Höghet för wär tycka, wär fördel. — Hwad benne Furste äger, bklas osta med den behöfwande, den nödlidande.
Alt stines dä förena sig, att kräfwa Riksens Ständers omtanka, pä iillräckeligheten af Hans Kongl- Höghet KrsnPrinsens Stat; hwarföre jag ödmjukast fak föresia, om intet Ridderffapet och Adeln ffulle finna lampeligt för sin del, att i underdänighet erbjuda Hans Kongl. Höghet
KronPrinsen en tillökning i Desi Stat till fulla ros,000 Ridr banko.
Hky.
Otts LrvNsteät. Hwad Friherre Cronstedt sälunda anfört ^ är i Stas-Utffottkts öfwertygelse sa tvål smndadtj.
Kihgng.
N:» Z§.
M «66 Den -z Juni». att Staks-Utstottet för sin dek ej annat kunnat, än till alla delar deruti instämma.
— Och ehuru härtill ej behöfwa hämtas andra skäl, än Nationens allmänna kärlek och »vördnad, hwartill Hans Kongs.
Höghet gjort och »ned hwarje dag gör sig mer och mer berättigad genom Desi »visa och vuttrötteliga omsorger saint ömma tillgifwenhet för Swensta folket och desi bade närwarande och framtida sällhet och sjelfständighet, bör dock Stats-Utstottet fästa Riksens Högloft.
Ständers uppmärksamhet dera, att, pä sätt Friherre Cronstedt rätteligen anfört.
Hanö Kongl.
Höghet KronPrinsens befattning med en förökad Artner, i egenstap af Generalissimus, samt de flera resor i Landet, Hans Kongl. Höghet, sa wäl i detta som andra afseenden, enligt Nationens önsta» kan pröfwa nödigt, alt i Nader företaga, fodra ofelbart wida större kostnader, än som, tvid bestämmandet af Hanö Kongl. Höghets HvfStats-Summa, kunnat förutseö eller koinma i beräkning.
— Att de för Hans Kongl. Höghet nu a
Stat uppförde 66,666 R:dr Z2 si. alldeles icke kunna i närwarande tid blifwa tillräckclige, akt dermed, jemte Desi Hofhållning, äfwen bestrida alla de utgifter, som i ofwannämnde afseenden ej kunna undwikas, tarfwar icke något bewis; En tillökning är således nödwändig, ock den har StatS-Utstottet icke kunnat förestå till mindre, än zz,;zz N:dr »6 si. om äret, sa att Hans^ Kongl. Höghets Stats-Summa till
Desi Hofhållning och Resekostnader hädanefter och ifrån innewarande ars början ina pä
Stat uppföras och utgå med fulla 102,002 N:dr B:co om aret.
Om en sadan tillökning icke swarar emot hwad Riket under lyckligare omständigheter bade bordt och kunnat åstadkomma, magar dock StatS-Utstottet söra sig dm Den 26 Junk». 8§7 ben Underdänlga förhoppning, akt Hans Kongl. Höghet KrvnPrinsen mindre stall fasta sig »vid Summans obetydlighet, an den »varma underdåniga »vördnad och kärlek för Hans Kongl. Höghets dyra Person, sorn föranledt
Desi erbjudande, vä) att följakteligcn Hanö Kongl. Höghet torde med Nådigt »välbehag upptaga detta Riksens Ständers anbud, såsom ett prof af deras underdåniga tillgifwenhet.
Tilli Riksens Högloft.
Ständers eget^ vmpröswandr hemstalleS detta »vördsammeligen.
Orebro den rs Junii I8l2.
Ridd, och Pa Högw.
Prest-Stäm Adelns Ledarn, »vägnar, dets Ledam. magnar, Larl förner.
Lust, KLvrrttz,.
Bonde Ständets Led. »vägnar, Ståndets Led. wagnar, ä Wedelin.
O. 'tu nelitts.
Uppläst hoö Ridd. och Adeln den 26 Irmid' , ss - Prest - Ständer deN 26 - - cess Borgare-Ständet d. 26 , - ssss BondesSrändet dett 26 » - Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utftotts Betänkande, rörande Hushäklningen wi^ Strömsholms och Lungsöhrs Lungsgärdar samt Stuteri-Inrättningen wiö Strömsholm m. m i Nådig Proposition till Okäts.UlstoM af dm 29 sistl.
Maji, har Kongs Majis i Wder kill Ut-. 868 Den 26 Junti. stöttet öfwerlemnat handlingar angående hushällnw» ningen ivid Strömsholms och Kungsöhrs Kungsgårdar, samt Stuteri-Znrättnkngen wid Strömsholm, och till Riksens Höglvfl.
Ständers widare åtgärd sramstalt de ämnen, som dermed äga gemenskap, hwarom Utskottet nu får kill Riksens Höglvfl.
Stander wördsam berättelse och utlåtande asgifwa.
Af handlingarne har Utskottet inhämtat, att Riksens Ständer uti underdånig skriswelse af den sr Mars »8ro anmält huruledes derefter öfwerlläggning om förwaltningen af Strömsholms och Kungsöhrs Kungsgärdar samt Stuteri-Inrättning beflutit, att Stuteri-Inrättningen pä Strömsholm särskildt borde såsom nyttig widmagthällas, samt t underdånighet anhällit att till reglering deraf Kongl.
Maj:t i Nader täcktes förordna en Committee af äfwen i Landthushällningm kunnoge man, hwilka ha, de att utarbeta och föreslå en tjenlig plan, hwarwid likwäl såsom owilkorlig grund för deras åtgärd borde antagas, sa wäl att Slaten med någon Utgift för Stuteriets underhall icke finge belastas, som ock, att Le till detta ändamål anflagne Krono, dagswerken matte ester Markegängcn löfås och medlen till Stuteri,Cafian inflyta:
Och borde denna Förwallning wid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Ständers pröfning och afgörande öfwerlemnas.
Kungsgård ater borde med betz tillhörigheter hel och hallen skiljas fran den blifwande Stuteri-Inrättningen och serskildt till Stats,werkets förman disponeras efter de grunder som för öfrige Kungsgårdars anwandande blefwo faststalde:
Och förmodade Riksens Ständer, att kill Kungsgardarnes skiljande fran hwarandra m. m. skulle åtgå arne sr, under hwilken tid Riksens Stander anhöllo, att den Den 26 Junik. 869 ben Committee, som tillförordnades matte, med iagtkagande af hwad förskrifwit bliswit, förwalta Kungsgärdarne och befordra werkstalligheten, sa att samma Kungsgårdar, efter eune ars förlopp wederbörligen afskiljde frän hwarandra, kunde ställas under Kammar-Collegii inseende att med tem, likasom med de öfrige Kungsgärdarne i Riket, taga befattning och enligt
Le för deras behandling faststälde grunder vm framtida hushållningen och dispositionen förordna. Hwad Riksens Ständer salunda funnit nödigt och äskat, har med utmärkt omtanka och drift bliwit i »verkställighet satt.
En är rZoZ äfwen i afseende pä Hushällningens förbättrande wid Stuteriet förordnad Commitlee, som funnit början dertill böra göras med Räqängarnes undersökning och Kungsgärdarpes samt Stuteri-ägornes affattande pa Caria samt om werkstalligheten deraf gätt i författning, upplöstes och en ny Committee af erfarne och nitiske
Män, blef i Näder tillförordnad, med Instruktion försedd samt i förwaltningen af Kungsgärdarne och Stuteriet insatt.
Under wistande pä Kungsgärdarne tidetals, ha§ enligt till Utskottet aflemnade Handlingar, Comr mitteens samtelige Ledamöter tagit den nogaste kännedom om defie Egendomar och Lägenheter, samt genom twanne dertill föreflagne i Nader förordnad^ och i orten boende Ledamöter ombesörjt Förwaltningen och inhemtat hwad ytterligare funnits af nöden att undersöka och utreda för att med all möjelig noggranhet fullständigt kunna förestå den plan som säkrast befrämjade bäde ändamäl och »verkställighet af Riksens Ständers föreskrifter.
Det är ester salunda utrönte föchällanden och fullföljde åtgärder, samt derunder sa wäl wid Dom st» - 672 Den 26 Juni!» stolarne afflutade, sam särskildt sörekomne, i dänighet anmälte och i Noder afgjordt frägor och vmständigheter, som ej blott alla rägängar emot angränsande jordägare blifwit fastställde och Domfäste , utan ock Kungsgärdarnes under hwarderas särffildke och i Skattläggningvrne .inbegripne vinräden, Stuteriets af alder tkllagde Angar och Lägenheter samt Strömsholms och Kungööhrs
Slotts enfiildte oumbärliga mark för Byggnader och Trädgårdar m. m. blifwit hwar för stg afffiljde och närlagde.
Wid derefter, fä wäl i Kongl. Kammar-Coltegio som pä Westerås Lands-Cantzlie, ä Kungsöhrs Kungs--Ladugärd hällen Arrende-Auction, har, ehuru utbuden i 2:ne delar, högsta anbudet 729^ Tunnor Spannemäl likwäl blifwit gjort för KunasLadugärden ostyckad och hwilket Arrende atrsä ifr«n Len 14 Mars detta är, dä Kungs-Ladugarden af Arrendatorn tillträddes, ärligen tillfallit SkatsWerket tillika med wärdet efter Markegängen för 4630 Dränge dagswerken som förut warit anslag, ve till Kungs,Ladugardens häfd och^ ffjötfel.
För Stuteri-Inrättningen aker, som borde grundaS uppä och underhällas utaf afkastningen i Hö af Stuteriets Ängar och Lägenheter saint inkomsten af Strömsholms Kungsgård och wärdet -efter Markegängen pa de Krono dagswerken som lill berörde Ängars och Kungsgårds bergande och häfd wore bestädde men med 1312 ars början borde upphöra att in natura utgöras, hade Committerade utarbetat och i underdänightt föreslagit en derefter
Dämpad plan, som Kongl. Maj:t i Näder fastställt och enligt hwilken, sedan nödige och till Lete tjenlige Lägenheter blifwit undantagne alla öfrige Angar, Holmar och Lägenheter, med afseende Den -» Junit. r?r
M bergnkngs och stängningskostnaden m. m. uppskattades till wist ränta per Tunneland i Hö och Hafra, att utgöras och erläggas af den, som för en tid af zo ar pä utsatt Auction till Arrende gjorde högsta öfwerbudet i Hafra, För de nära Strömsholm belägne Stuteriets Angar, bestämdes Hö,räntan för de.första femören till zo Lispund och för de öfrige Ängarne rill 25 Lispund af Geometriska Tunnelandet, men med willkor, att för de följande 25 arén för alla ökas med ro Lispund Tunnelandet, efter hwilken beräkningsgrund Hafre-ranlan lika allmänt uppsattes till atta Kappar.
Och som pa denna tillgäng af Hö och Hafra, Stuterie-Jnrältningen till en början sans kunna bestä af 200 Hästar, utom ars fohl, med en brist i Hafre af blott 557^ Tunnor, som genom öfwerbud wid Arrende Auctionerne förmodades blifwa minskad, men med ett öfwerskott af 9157 Lispund Hö, som för sjette Arrende,äret af den päföljande tiden borde ökas till Stuteriets utwidgning med Z4,tlo Lispund ärligen: och inkomsten af Strömsholms Kungs-Ladugårds bliswande Arrende samt den lösen soin för Krono dagswerken borde till Stuteri - Taflan inflyta m- m. förmodades gifwa erforderligt medel till inköp ej mindre af all Halmen 29,248 Lispund och den bristande Hafran, än till aflöning ät Betjeningen wid Stuteriet samt öfrige omkostnader; sa blef Stuteriets Häst-styrka i Näder fastställd till förenämnde belopp af 20» Hästkreatur eller lika med hwad den tillförene utgjordt; och skulle defla Hästkreatur bestå af Beställare — — 16.
Transport ^
Den -s Junii. i M äret i.
4rde dita ! zrdjedita t 2.:dradur Transport »2 — rq r2 E- «- 58 «- i?
12 — 12 —- 12 Ttllsamrnans Bärande Stoén Hwilande dika Skeen i ;:te äret i 4:de dita i z:dje d.o t a:dra. d:y Wattendraggrp Aom Fohl,ungar.
Aflöningen för Stuteriets till minsta möiliga
Men tillräckliga antal bestämde Betjening, hwilken aflöning förut till betydlig del bestätt i allehanda förmoner hemtade af Stuteriets och Kungsgärdarnes ägor och förjwunne genom den antagne förbättrade hushållsplanen att ställa alla desse undcp Arrende , har blifwit förestagen förnämligast i penningar, nägon Spanmäl samt wisst Lispundtal Hö vch derefter lempade beten för mjölke-kor, Hwarförptan en hwar wid sitt Boställe erhållit pä den för Stuteriets Byggnadstomter undankagne platsen sin tappa för jordfrugter; och har för öfrigt Schole--' inrätlnlngen vllfwit bibehållen och bättre organiserad samt en liten summa af Stuteri-medlen afsatt tils pensioner för äldersteqne till widare tjenstgöring oförmögne och fattige Skuteist-bekjenke och deras lika WstW EM, .
' Ak - Den 26 Junit, 87Z Ätikillige sä wäl af Strömsholms som den förut wid Kungsöhr antaane Stallbetjeningen, hafs tva dock wid den nu werkstälde regleringen blifwit indragne och tjenstlös samt komma alltså jemte de flere ät hwilka personlige förmoner pä Stuteriets fordna tillgångar warit anwiste, att för hwad dem tillkomma kan, flyttas pä Rikets allmänna indragningsstat i ställer för Stutcribetjeningens wid 181E qrs Riksdag pä samma Star uppförde förra ordinarie aflöning, hwilken med innewarande ärs början förswinner.
' Af Stuteriets nu blifwande tillgångar kunna förenämnde till indragning ställde personers fortfarande
Löner ock förmoner desto mindre Utgå som dessa tillgångar icke medgifwa andre utbetalningar än sädane, forn för Stuteriets underhåll och bestånd aro oumbärlige: äfwemom Stats-BZerket icke eller kan undgå , att för Strömsholms vch Kungsöhrs
Slott »vidkännas en lempelig
Stat för nödig Betjening och Slottens widmagthallande, sedan hwad dertill af Strömsholms Kungsgärds och Stuteriets revenuer och tillhörigheter tillförene blif, wik qnwändt, nu mera till Stuteriets underhäll äs disponeradt, Wid de anställde Arrende-Auckioneme blef högsta anbudet för Strömsholms Kungsgärd, äfwen »styckad, 1625 Riksd- Banco, utom 21; Tunnop Kappar Spannemäl, hwarmed pä rz Tunnor nära all Stuteribetjeningens aflöning i Säl) kan bestridas; och as Stuteriets Angar, Holmar och Lägenheter fördclte i flere serffildke ffisten, hafwa en del gatt betydeligen högre i Hafre, än den bestämde ärliga räntan samt någre Ängslotter af de sq kallade Kungsörs, mast utställas till ytterligare Auction; men Stuteriers ÄNM/ KöpinMhn och 874 Den 22 Junit.
Boslätten, innehallande 8°4 Tunne-och 4 Kappland eller nära en fjerdedel af Stuteriets Angar och alisa för Stuteriers bestånd och underhall af största wigt, haswa ännu icke kunnat till Arrende utbjudas.
Maj:t har i Desi Nådiga Proposition vm denna Stuteri-inrättning och de ämnen som dermed äga gemenstap, täckts anmärka, hurusom Riksens Ständer i deras underdåniga fkrifwelse af den 22 MarS >8ro ibland annat anmält, att hos dem blifwit yrkat, det Köpings Stad, som enligt Donationer och Privilegier fran äldre tider stall innehaft den förmon, att emot wisie willkor fa begagna betet a de under Kungsöhr lydande men nu M Stuteri-inrättningen wid Strömsholm anstagne Angar, Köpingsön och Boslätten, jemte fistel wid wiken der nedanföre, matte äfwensom Förwaltarne af Gästgifwcriet och Postföringen derstädes, till hwilkas underhäll Kungsgårds Lägenheten Hushagen blifwit emot fastställde wilkor uplaten, bibehallas wid desie förmaner af förenämnde Lägenheter, öfwev hwilken anhållan Riksens Ständer icke annorlunda sig yttrat, än alt med detta ärende borde förfaras ester de grunder, som, vm siika Lägenheters framtida begagnande blefwe i Allmänhet stadgade vch förestrifne.
Nagra grunder för begagnandet af fadane Lägenheter som med Ängarne KöpinMn och B)stätten samt Lagenheten Hushagen äro af lika egenskap, stola dock sedermera icke blifwit af Riksens Ständer förestrifne.
Och som wid sadant förhållande ocy da ä ena sidan Köpings
Stad, under förnyat påstående att fa bibehallas wid betet a Köpingsön och Boslätten, dels ärbudit för desie Lägenheter ett mindre Arrende, än hwad för de öfrige Stuteriets tillhörigheter erhallas, dels ytterligare - Den 26 Junik. 875 gare hörd, om Staden jemte detta Arrende äfwen stulle wilja ataga sig ben extra rotering som a Ängarne kunde komma att belöpa, yttrat, att da, gerom berörde rotering, Arrendet as Ängarne med ny utgift blifwit förknippadt, Staden ansäge sig icke kunna det förut gjorde Arrende anbudet widare fullfölja, utan nödgades derifrån assia, likwäl med påstående arc fa begagna Betes rättigheten; men a den andra sidan förekommer, att förberördc Betes rättighet om Staden derwid stulle bibehallas, bliswer i wäsendrelig mohn hinderlig för desie
Ängars förmsnliga ut,arrenderande, och stulle för Stuteriet medföra betydande förlust i den för desi bestånd påräknade afkomsten; sa har Kongl. Majit funnit
Sig böra uppskjuta med fluteliga afgörandct af den fragan, huruwida Köpings
Stad ma äga rätt, alt äfwen framdeles fa begagna sig af betet a Köpingsön och Boslätten, äfwensom rörande framtida hushållningen med desie Ängar och Lägenheten Hushagen; öfwerlemnade Kongl. Majit till Stats,Utstottet, att hos Riksens Ständer föreslå dels hwilka widare anstalter t anseende till förwaltningen af den angelägne Stuteri,inrättningen wid Strömsholm kunna till befrämjande af det dermed asyftade wigtiga ändamål anses nödige, dels huru och pa hwad fatt med hushållningen sa af desie Ängar som Lägenheten Hushagen bör förhallas, icke allenast till Ängarnes bergning detta ar, utan ock för framtiden , i hwilken afsigt de rörande desia Lägenheter till Kongl- Majit inkomne Handlingar blifwit Stals-Utstottet tillsände.
Af desie Handlingar har Utffottet inhemtat, att Konung lil, pä Köpingsboernes kla gan deröfwer, att de icke finge njuta de wilkor de af ?76
Den 2s Junik af alder ägt, att beta Kronans
Äng
Ohn kallad samt pä deras anhållan, att wid betes förmanen warda bibehallne, den 7 Sept r?9» förklarat, ^att efter Köpings inbyggare bärga
Hö pa samma Äng till Kronans hästa, tili nägra Hundrade Las' ärligen, derföre de ock sedan hafwa warit wäne, att slappa deras Hästax, Boskap och Söer pa samma Äng efter Höbergningm; sa wille Konungen bewilja och efterlåta, att de sa derefter, som de tillförene hafwa plägat, mage släppa deras Hästar, Boskap och Söex pä samma Äng efter Höbergningen.
Denna Resolution som är den äldste Staden kan förete, Confirmerades med enahanda uttryck af Konung tzigismunst den 4 Junst 1594 och Staden förblef wid Betes förmanen till är j68v da den indrogs till Kronan och beaganaderill bete för LiftDrabant,Hällarne till 1696 da f^eteSrätten pa Boställen, den Staden bergane, Sterstäldes till des Khnung L»rl XH den s4 Sept. 1700 pä Landshösdingens i Westmanland anhållan
Mät att muhlbetet pa Köpingsöhn, sedan Höet war afhergqt, ater matte upplätaS Köpings Stad, emedan som orden lyda berörde bete stod öppet och ledigt sedan Drabante-hästarne icke widare wistades pa berörde ort.
Boslätten, utgörande föga öfwer tiondedelen af Köpingsöhn, har fordom warit serskildt afstängd: men som Gärdesgården förfallit, och Landshöfdingen, enligt Ka.nmar.'Colleoii skrifwelse gsort påminnelse om dest återupprättande, an« höll Stadens Fullmagtig wid 1748 arv Riksdag att Köpings StadS Borgerskap sa derefter som ditsntill mätte till bete för sine Kreatur fä nyttja heila Kronoängen Ohn kallad emot den Höbergning som de pä en del af samma äng prestera, hwilken Den 26 Junii. 87"?
söMiän skulle betagas dem i fall Gärdesgården emellan den delen af Ängen som Boraerssapet bergar och den som af Allmogen inhöstas, ater blifwit upprättad.
Med åberopande af ofwannämnde izyr, 1594 och 1722 ärS Resolutioner och Skrifwelse, samt Konungens Försäkran att Städerne wid deras gamla Privilegier och Rättigheter skulle bibehållas , blef denna ansökning pä Riksens Ständers Underdåniga föreställning den Z Februarii 1748 bifallen och i följd deraf förklarat , att Gärdesgården emellan Bystätten och Ängen Köpingsöhn icke widare finge upprättas.
Desi ätcruppsättande i anledning af uppkommen fräga emellan Stallmästaren wid Stuteriet samt Köpings Magistrat och Borgerskap, blef wäl den z
Julli 1789 i Nader anbefaldt dä Staden bibehölls wid betet ä Boslätten, och betet a Köpingsöhn blef Stuteriet förbehållit; men den 8 Apr. 1792 återfick
Staden pä underdånig ansökning best fordna ^Betningsrätt, emedan Stuteriet ansags, denna Äng förutan, äga tillräckligt bete för dest Hästkreatur; men Staden deremot wara L behof deraf, Sadane aro de grunder, hwara Köpings Stad äfwen wid den nu widtagne förmånlige Hushållsförändringen wid Stuteriet, stödjer påståendet att bibehallas wid BetningSräktigheten ä deste widsträck!e och ypperlige Ängar, och sadane de anledningar hwara Kongl. Maj:t behagat till Riksens StänderS afgörande i Nader framställa frägan derom.
^ Att pä sätt Magistraten och Stadens 'Äldste t en till Committerade ingifwen Skrift förment, denne Betesrätt skulle wara bekräftad genom 77 §» k Regeringsformen desi 6 Junii r8c>s, hwarrill
Sia-- 878 Den sr Ann k k. den förmodeligen hemtat anledning deraf, att berörde §. förklarar: