Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derpå följde granskningen af alla de vidlyftiga beräkningar och förvandlingar, som grundlägga bestämmandet af hvarje hemmans och lägenhets framtida räntor, innan dessa, särskilt för hvarje hemman och lägenhet, kunde af Kollegium på föreskrilvet sätt fastställas.
Härtill komme alt, när vid granskningen upptäcktes någon skiljaktighet mellan de särskilta uppgifterna om hittills varande förhållanden eller någon, efter den granskandes åsigt, oriktig beräkning, Kamtnar-kollegii beslut deröfver skulle skriftligen meddelas och åtfölja ulräkningarne, när de, jemlikt ofvan åberopade föreskrift, fögderivis återsändes till Kongl. Maj:ls Befallningshafvande.
Det härpå följande uppgörandet af sjelfva jordeböckerna är i § 4 af Kongl, instruktionen för Häradsskrifvarne den 10 November 1855 upptaget såsom en deras tjenstepligl, för hvars fullgörande särskild godlgörelse icke ifrågakomma; hvaremot sådan ät Lands-kamererarne för biträde vid jordeböckernas granskning är, på sätt här ofvan omlörmäles, vore beroende af vederbörande Läns-stvrelser sanmälan och af sjelfva granskningens mer eller mindre omfattande beskaffenhet.
Denna ersättning, sammanräknad för hela riket, kunde skäligen antagas till samma belopp, som för Lands-kontorens granskning af lörvandlings-uträkningarne är kalkyleradl, eller 4,800 R:dr R:ml.
Slutligen vid jordeböckernas pröfning i Kammar-kollegium förekomme hufvudsakligast att tdlse öfverensstämmelsen med lörvandlings-uträkningarne och riktigheten af hvad i dessa icke förekommit, nemligen oförmedlade mantalet, rustnings- och roteringsskyldigheten samt åtskilliga anteckningar.
Dessa frågors behandling blefve hufvudsakligen enahanda som beträffande granskningen af förvandlings-ulräkningar redan är besk ri Iven.
Med anledning af Kammar-kollegii underdåniga framställning i utlåtande af den 14 Mars 1856 om en för ifrågavarande arbeten nödig ansedd tillökning i Kollegii personal, förklarade Kongl. Majit, den 16 påföljde Maj, Sig vilja taga denna fråga i öf - 8 Stals-Ulsl:otlets Utlåtande N:o /85. vervägande på förnyad anmälan af Kollegium, när personal-tillökningen komme att erfordras; och hade Kollegium numera, under den 11 nästlidne September, ånyo anfört, att arbetena i Kollegium med granskning såväi af förvandlings-uträkningarne, som af jordeboken i alla öfriga delar, blefvo vidlyftiga, besvärliga och långvariga, utan att bestämmas kunde, när slutet deraf vore alt motse, och för detta arbete, som al de tre Provins-kontoren omöjligen kunde medhinnas, ett särskildt Kontor, under benämning af Jordeboks-kontoret, mäste inrättas, med 3 kamererare, minst 9 kammarskrifvare och ‘2 kammar-drängar; att de mänga ärenden, som för upprättandet, pröfningen och fastställandet af ny jordebok komme att anhängiggöras, ej heller kunde af Kollegii ordinarie ledamöter handläggas jemte skötande af deras öfriga mångfaldiga och maktpåliggande göromål; att följaktligen i Kollegium erfordrades särskilde ledamöter, sorn endast med jordeboks-väsendel finge befattning och, enligt Kollegii åsigt, borde till en början vara minst 3; att, när förvandlings-uträkningarne börja frän orterna till Kollegium inkomma, eller den 1 Februari 1858, Jordeboks-kontoret borde inrättas och derefter anställandet af extra ledamöter vidtaga den 1 Juli samma år, då Kontoret någon lid varit i verksamhet och således hunnit bereda mål till föredragning; att för jordeboksgöromålen borde vid sistnämnde lid anställas dels i Kansliet 2 notarier och 2 kanslister, dels ock ytterligare en kammardräng vid Kollegium ; samt att aflöningen för denna personal borde blifva alldeles lika med den, som för Kollegii ordinarie embets- och tjenste-män samt betjente i samma grader är eller varder bestämd att såsom arfvoden utgå; — och bade Kollegium hemställt, alt de personer, som vid jordeboks-verket blifva anställde, mätte i Nåder försäkras, icke blott alt de, när deras arbete dervid icke mera tarfvades, skulle än vidare fä på indragnings-staten uppbära sina arfvoden, intilldess de i ordinarie tjenst med motsvarande aflöning blefve befordrade, dock med skyldighet för dem alt under tiden eller intill dess befordran vunnes, inom Kollegium förrätta det arbete, som uti tjenster,
likartade med deras vid jordeboks-arbetet innehafde befattningar, kunde deni uppdragas, utan ock att deras enkor och barn berättigades tili pension af allmänna enke- och pupill-fonden, i enlighet med de för pensions erhållande å denna fond i allmänhet stadgade grunder, men alt de ordinarie embets- och tjenstemän, sorn vid jordeboks-verket kunde blifva anställde, borde, när arbetet blefve fulländad!, lill sina förra embeten eller tjenster återgå.
Vid pröfning af detta förslag hade Kongl. Majit väl, lika med Kammar-kollegium, funnit både de förberedande arbetena till nya jorde-böckers upprättande och sjelfva dessa böckers granskning vara afen sådan omfattning och besvärlighet, att dessa göromål omöjligen kunde af Kollegii ordinarie embets- och tjenstemän, i bredd med deras öfriga åligganden, medhinnas, helst när arbetet, enligt gifna föreskrifter, borde ske med den största skyndsamhet, som läte sig med erforderlig noggranbet förena.
Majit ansåge likväl, alt den för jordeboks-verket nödiga tillökning af Kollegii personal kunde, med afseende jemväl på svårigheten alt för delta arbete finna så många skickliga, pålitliga och i alia hänseenden användbara personer, väsentligen inskränkas, så myckel hellre, som kostnaden härför i allt fall blefve ganska betydlig.
I öfverensstämmelse med Kollegii förslag fann Kongl. Majit nödigt, att, med afseende å göromälens fördelning i provins-kontor, vid jordeboks-kontoret anställdes 3 kamererare såsom chefer för hvar sin afdelning af verket, hvaremot Kongl. Majit ansåge att antalet af desses biträden kunde inskränkas till 2:ne för hvardera, eller tillhopa G underordnade tjenstemän, hvilka, med afseende pä hufvudsakliga beskaffenheten af sina göromål, lämpligen kunde benämnas revisorer, dock icke med högre aflöning, än som Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 485. 9 sorn åtföljer kammarskr!fvare-graden i Kollegium.
Och då kamererarne, under hvilkas tillsyn och ansvar, hvar lör sin afdelning, ärendena i Kontoret utarbetas, vore bäst i tillfälle att med lull sakkännedom i Kollegium föredraga de till deras pröfning hörande frågor, hvarigenom älven inhesparades en vidlyftig och tidsödande skriftvexling mellan Kontoret och Kollegium, ansåge Kongl. Majit flere extra Ledamöter icke erfordras än en, hvilken skulle blifva chef för jordeboks-kontoret och. jemte skyldighet att öfvervara jordeboks-ärendenas föredragning och deltaga i besluten derom, få lill åliggande att ordna arbetena inom hela Kontoret och tillse, att de blefve efter lika plan eller tillämpning af förlättningarne handlagde; börande för sådant ändamål, och då behofvel afförhållnings-reglor och upplysningar blefve störst vid arbetets början i Kontoret, denna chef samtidigt med den öfriga kontors-personalen förordnas.
När målen hunnit så utarbetas. att förekommande frågor borde Kammar-kollegii pröfning underställas, komme för dessa ärendens handläggning alt bildas en särskild division, beslående af jordebokskonlorets chef, den föredragande Kamererare!! och, enligt Presidentens förordnande, antingen en af Kollegii öfrige ledamöter eller en af de öfrige jordeboks-kamererarne, hvilken division pä
Kol logii vägnar meddelade beslut.
Den iif Kollegium, för jordeboks-arbelets bedrifvande, ifrågasatta anställning af tillförordnade notarier, kanslister och vaktbeljening, hade Kongl.
Majit desto mindre funnit nödigt att på förhand bestämma, som jordeboks-arbelets inverkan på göromålen i Kollegii kansli icke kunde annorlunda, än pä grund af någon tids erfarenhet, bedömas och Jordeboks-kontoret, hvars verksamhet vore af beskaffenhet att blott sällan påkalla budskickningar utom verket eller annat vaktmästare-biträde, borde i sådant afseende kunna beljenas af de 6 ordinarie vaktmästare, hvika, utom möjligen antagne extra, finnas vid sjelfva Kollegium anställde; dock ville Kongl. Majit hafva
Sig förbehållet att, i den mån jordeboks arbetet framdeles befunnes, i ena eller andra hänseendet, framkalla behof af särskilt afiönade biträden, derom, på underdånig framställning af Kammar-kollegium, förordna, lör hvilket ändamål nödige medel borde lill Kongl.
Maj ils disposition anvisas.
Kostnaden för den omlörmälda förstärkningen af Kollegii personal kunde för åren 1858, 1859 och 1860 sålunda beräknas: 1 tillförordnad ledamot och chef för Jordeboks-kontoret skulle i årligt arfvode uppbära enahanda belopp som till lön för yngre Kammar-råd är i Kongl.
Majlis Nådiga Proposition den 30 Oktober 1856 angående Stals-veikets tillstånd och behof föreslaget, nemligen Runt R:dr 4,500: — 3 tillförordnade Kamererare i Jordeboks-kontoret, med arfvoden, motsvarande Kamererare-lönen, enligt samma förslag å 3,500 R:dr . . . 10,500: — 6 tillförordnade Revisorer med arfvoden, motsvarande föreslagna Kammarskrilvare-lönen, å 1,000 R.dr 6,000i •— så ali årsarfvodena blefve tillsammans 21,000: — och skulle under år 1858, då arbetet organiseras den 1 Februari oell en månads arfvoden följaktligen afdragas, utgå R:dr Riml 19,250: — år 1859 21,000: - samt är 1860 . . . 21,000: — Tillsammans Rimt R:dr 61,250: — Bih. till B.
Prot. 4856 & 4851.
4 Samt. 4 Afd. 3 Band.
Hafi. 2 10 Stats-Utskottels Utlåtande Nio 485. hvartill komme 10,000 R:dr, som borde ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att, i mån af behof, användas till arfvoden för biträden i Kollegii kansli och för ökad vak (betjening.
Deremot, då anställning i Jordeboks-konloret eller såsom Chef derför icke borde utgöra hinder för befordran inom andra, på ordinarie stat uppförde embetsverk och korpser, utan fastmera, om jordeboks-arbetet med nit och skicklighet bandhaldes, innefatta en merit, sorn berättigade till uppmuntran och fortkomst, men den af Kammarkollegium ifrågaställa rätt för hvarje vid detta Kontor förordnad tjensteman att allt framgent, med eller utan sysselsättning, uppbära enahanda aflöning, skulle vid det tillfälliga om än långvariga jordeboks-arbetets slut belasta Stats-verkef med pensionering al en myckenhet tjenstemän, som möjligen, ehuru fullt arbetsföre, kunde finna sin fördel vid att icke vidare söka någon fast anställning; bade Kongl. Maj:t icke pröfvat skäligt att bifalla Kammar-kollegii förslag om exspektans-arlvoden efter jordeboksarbetets slut; likasom pensionsrält af allmänna Enke- och Pupill-fonden för enkor och barn efter ifrågavarande för ett tillfälligt uppdrag förordnade embets- och tjenstemän icke läte sig förena med de stadgade grunderna för denna fonds förvaltning.
Efter ofvanstående beräkning; af de utgifter, som intill 18G0 års slut skulle lör jordeboks-arbetet föreslå, komme de att uppgå till följande summor: vedergällning till Ilärads-skrifvarne lör biträden, vid uppgörande af förvandlingsuträkningärne, äfvensom lill Lands-kamererarne för dessa uträkningars och sjelfva jorde böckernas granskning, omkring • 55,000: — arfvoden för Kammar-kollegii Jordeboks-konlor och dess Chef . 01,250: — afsätta medel att användas till arfvoden för biträden i Kollegii Kansli m. tn 10.000: tillsammans Riksmynt R:dr 126,250:
— När härifrån afdroges nuvarande behållning på anslaget till skatleförenkliugens verkställighet, ofvanberörde 16,063 R:dr 16 sk.
B:ko, eiler R:mt R;dr . 25,445: — så återstode behofvet, under åren 1858, 1859 och 1860, af ytterligare R:dr R:mt 100,805:
— Och då för utförandet af ifrågavarande vigliga arbeten, hvilka blifvit nödiga till följd af Kongl.
Maj:ts och Rikets Ständers sammanstämmande beslut, icke några medel nu funnes tillgängliga, hade Kongl. Majit ansett
Sig böra för Rikets Ständer framlägga det yppade behofvet. och alltså i Nåder öfreslagit att Rikets Ständer mätte, till betäckande af kostnaderna för skatteförenklingens och det nya jordeboks-verkets fortgång intill 1860 års slut, anvisa till Kongl. Maj:ts disposition ett extra anslag af 100,000 R:dr R:mt, att, efter behof, utgå under åren 1858, 1859 och 1860.
Stats-Ulskottel, hvars utlåtande i anledning af högstberörde Nådiga Proposition samtliga Riks-stånden infordrat, anser det vara af synnerlig vigt alt de åtgärder, som erfordras för verkställigheten af Kongl. Majlis och Rikets Ständers i skatteförenklingsfrågan meddeldta beslut, varda med ali skyndsamhet utförda, på det att de med denna reform åsyftade fördelar såväl för de skaltskyldige som i afseende å uppbörds- och redogörelse-verket måtte utan alltför lång tidsutdrägt komma till ständ; och under jörutsältning att, hvilket Utskottet dock ej tilltror sig att bedöma, arbetet med de nya fordeböckernas upprättande kan, med de förändringar, Kongl. Majit i Nåder vidtagit uti det af Kammar-kollegium uppgjorda förslag, binna alt med erforderlig noggranhet och skyndsamhet verkställas, anser äfven Utskottet dessa förändringar ändamålsenliga, så - Stats- (Jtskottels Utlåtande N:o /85.
11 som ledande till större enkelhet vid göromålens behandling och jemväl till besparing för Statsverket.
1 följd häraf tillstyrker Utskottet, alt det al Kongl. Maj:t för ifrågavarande ändamål äskade anslag, 100,000 R:dr R:mt, måtte af Rikets Sländer beviljas och anvisas lill utgående fran Rikets Ständers Riksgälds-kontor under nästkommande 3:ne år, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit.
Tryckt hos isaac Marcus 1857.
Stals-Utskotlets Memorial JVi 186. i M 186.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Dec. 1857, kl. 3 e. m.
Memorialangående kostnaderna för tryckningen af Riks-Ståndens Protokoller vid nuvarande Riksdag, jemte dertill hårande Bihang.
(R:gs-Afd.) 1 afseende på ej mindre korrekturläsningen vid den tryckning af ofvannämnde Protokoller, som kan återstå, då innevarande Riksdag slutas, ån upprättandet af registren öfver samma Protokoller, hafva Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, uti sitt afgifna och i Stats-Utskottets Memorial JV2 34 omförmälda förslag, angående arfvodena och traktamentena för den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda kansli-betjening, föreslagit, att följande, efter skiljaktigheterna i stilar och tryck lämpade, ersättning för besörjandet af denna korrekturläsning m. m. vid såväl Protokollernas som Registrens tryckning måtte beviljas och fastställas, nemligen: för hvarje, efter Riksdagens slut tryckt, ark af Ridderskapet och Adelns äfvensom Presteståndets Protokoller En R:dr 24 sk. samt af Borgare- och Ronde-ståndens Protokoller En R:dr 8 sk., äfvensom att vedergällningen för registrens upprättande likaledes måtte bestämmas efter samma skiljaktigheter och sålunda, med beräkning efter tryckt ark, fastställas till 24 R:dr arket för registren öfver Ridderskapet och Adelns samt Preste-ståndets och till 48 R:dr, allt Banko, för registren öfver Borgare- och Bonde-ståndens Protokoller. 4:o.
Då den af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän föreslagna godtgörelse för omförmälda korrekturläsning gundar sig på anställd jemförelse emellan de särskilta Ståndens Protokoller; och då denna beräkningsgrund, hvilken vid ifrågava Bih. till B.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 5 Band. 25 Häfl. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 186. rande ersättnings bestämmande under de föregående Riksdagarne varit tillämpad' äfven nu synes böra iakttagas, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad sålunda blifvit föreslaget, eller att, såsom ersättning för besörjandet af korrekturläsningen m, m. i och för den vid nuvarande Riksdags slut återstående tryckning af Riks-ståndens Protokoller, jemte dertill hörande register, må till vederbörande utbetalas för hvarje, sedan Riksdagen är afslutad, tryckt ark af Ridderskapet och Adelns äfvensom Presteståndets Protokoller 2 R:dr 25 öre, och af Borgare- och Bondeståndens En R:dr 75 öre R:mt. 2:o.
I fråga om godtgörelsen för upprättandet af registren öfver meranämnde Protokoller, torde samma bestämningsgrund, eller papperets storlek och tryckets beskaffenhet, äfvenledes böra tillämpas; hvadan Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän föreslagit, hemställer, att denna godtgörelse må bestämmas till 36
R:dr för hvarje tryckt ark af registren öfver Ridderskapet och Adelns samt Preste-ståndets Protokoller och till 27 R:dr, allt R:mt, för hvarje sådant ark af registren öfver Borgare- och Bonde-ståndens Protokoller. 3:o.
Beträffande derefter ordningen och sättet för liqviderandet af bär ofvan omförmälda, jemte öfriga med tryckningen af innevarande Riksdags Protokoller förenade kostnader, hemställer Utskottet, att samma beslut, som vid de sednare Riksdagarne i detta hänseende varit fattade, måtte fortfarande tjena till efterrättelse, så att kostnaderna för tryckningen och bäftningen af Riks-ståndens Protokoller böra af Riksgälds-kontoret omedelbart godtgöras på enahanda sätt, som i afseende på andra Riksdags-utgifter blifvit af Rikets Ständer föreskrifvet, samt att boktryckarnes och bokbindarnes räkningar skola grunda sig på gjorda och af vederbörande Riks-stånd antagna anbud eller enligt Ståndets beslut upprättade kontrakter, och, hvad det verkställda arbetet beträffar, vara af Ståndets Sekreterare till riktigheten bestyrkta.
I sammanhang med sina nu gjorda framställningar, har Utskottet trott sig upplysningsvis böra meddela, att upplagorna af Stånds-protokollerna under denna Riksdag, enligt inhemtade officiela uppgifter, utgöra följande exemplar, nemligen: 'Slats-UlskoUels Memorial M 186. 3 upplagan af Ridderskapet och Adelns Protokoller 500 exemplar, » » Preste-ståndets d:o 500 » » » Borgare-ståndets d:o 250 » » » bilagorna till sistbemälde Stånds Pro tokoller, innehållande de inom detsamma väckta motioner . . . 300 » » » Bonde-ståndets Protokoller ....
400 »
Vidkommande åter bihanget till Riks-ståndens Protokoller eller de af Utskotten afgifna betänkande!) samt från Riks-stånden expedierade protokolls-utdrag, jemte Expeditions-Utskottets förslag till underdåniga skrifvelser, bar Utskottet erhållit den upplysning, att utaf de 1,350 exemplar, som upplagan af nämnde bihang under likasom under flera förutgående Riksdagar, utgjort, a (lemnäs till Ridderskapet och Adeln 450 exem » Preste-ståndet 75 » » Borgare-ståndet 85 » » Bonde-ståndet 136 » » Utskotten 44 » » några af Stats-departementena samt åtskilliga embetsverk och embetsmän 80 » hvarjemte till Riksgälds-kontoret öfverlemnas för att prenumeranter tillhandahållas 40 » tillsammans 910 exemplar.
Utaf de öfverblifna exemplaren komma ....
400 » att tillställas Riksgälds-kontoret, för att, enligt de föreskrifter, som derom blifvit af Rikets Ständer meddelade, antingen genom nämnde Kontors försorg utdelas, eller till framtida disposition derstädes förvaras.
Härefter återstående 40 » äro afsedda att hos Expeditions-Utskottet, vid skeende särskilda reqvisitioner från vederbörande Utskott, finnas att tillgå.
Stockholm den 15 December 1857. Slats-Ulslcollets Memorial JYi 187. JfS 187.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Dec. 1857, kl. 3 e. m.
Memorial, angående dels tillagg till förut meddelade stadganden i afseende på utdelningen af de tryckta riksdags-handlingarne, dels förhöjning af arfvodet för dermed förenade bestyr.
Uti de af Rikets åren 1853 och 1854 församlade Ständer, i fråga om utdelningen af de till Riksgälds-kontoret aflemnade tryckta riksdags-handlingar, meddelade beslut och föreskrifter, har nuvarande Stats-Utskoit, hvarken genom någon hos Riks-stånden väckt motion eller någon framställning från Fullmäktige i Riksgälds- kon toret, erhållit anledning föreslå förändring; dock har, enligt hvad nyssbemälde Fullmäktige för Utskottet anmält, fråga uppstått om ett tillägg till dessa beslut i nedannämnde hänseende.
Föreståndaren för Kongl. Bibliotheket här i hufvudstaden, Kongl. Bihliothekarien A. I. Arwidsson, har nemligen, sedan Rikets Ständer inedgifvit, att utaf de hos Riksgälds-kontoret förvarade tryckta Riksdags-protokoller samt dertill hörande bihang, fyra kompletta exemplar finge tillställas sagde Bibliolhek för att användas såsom gengåfva åt boksamlingar inom fremmande länder, från hvilka detsamma fått emottaga mer eller mindre dyrbara gåfvor, hos Fullmäktige anhållit, att, för enahanda ändamål, från Riksgälds-kontoret utbekomma lika många exemplar utaf Protokollerna och bihanget för sistlorllutna Riksmöte; dock sorn det af Rikets Ständer meddelade och till stöd för denna anhållan af Kongl. Bihliothekarien Arwidsson åberopade beslut, enligt Fullmäktiges åsigt, icke, utan Rikets Stiinders särskilda medgifvande, vore tillämpligt på de Riksdags-handliogar, hvilka, efter samma besluts fattande, blifvit af Riksgälds-kontoret ernottagna, så hafva Fullmäktige väl ansett sig icke kunna bifalla bemälde Kongl.
Bibliothekaries gjorda anhållan, men, med afseende å de skäl, som föranledde Rikets Ständer att vid sednaste Riksdag bevilja det för samma ändamål begärda utlemnandet af föregångna Riksmötens Protokoller och bihang, hafva Fullmäktige funnit sig böra hos Stats—Utskottet anmäla och förorda denna anhållan; och får Utskottet, i öfverensstämmelse med Fullmäktiges härvid framställda förslag, tillstyrka: att Fullmäktige ina ega rättighet tilldela Kongl. Bibliotheket, för att till allmänna Bibliotheker i andra länder öfversändas, fyra exemplar af ej allenast Protokollerna och bihanget för sistförflutna Riksdag, utan äfven enahanda handlingar för innevarande och kommando Siats-Utskottets Memorial JYl 1517.
5 Riksmöten, i den män sagde handlingar varda i komplett skick till Riksgälds-kontoret aflemnade; och torde, på sätt Fullmäktige jemväl hemställt, dessa protokolls- och bihangs-exemplar, innan de Kongl. Bibliotheket tillställas, få, såsom Rikets sednast församlade Ständer, med hänsigt till de redan för samma ändamål aflemnade exemplaren, medgåfvo, på Riksgälds-kontorets bekostnad inbindas i pappband med clothryggar.
Beträffande det under flera förflutna Riksdagar beviljade särskilta arfvode för befattningen med de till Riksgälds-kontoret aflemnade tryckta Riksdags-handlingars och Kommitlé-betänkandens mottagning och utdelning samt redovisande, hafva Fullmäktige likaledes hos Utskottet anmält en af t. f. Notarien vid Kommissariatets Expedition A. Neijber, åt hvilken sagde befattning alltsedan år 1850 varit uppdragen, gjord ansökning om detta arfvodes förhöjning; med anledning af hvilken ansökning Fullmäktige, utom andra af sökanden uppgifna förhållanden, anfört: att Rikets Ständer vid 1828, 1829 och 1830 års
Riksdag för omförmälta bestyr anslogo tvänne arfvoden å ett sammanlagdt belopp af 1,000 R:dr; att dessa arfvodens belopp vid 1834 och 1835 års Riksdag minskades till 900 R:dr och vid Riksdagen åren 1840 och 1841 ytterligare nedsattes till 800 R:dr, allt Banko; hvarjemte befattningarne då sammanslogos; att, med hänsigt till den från 5 till 3 år förkortade tiden mellan Rikets Ständers lagtima sammanträden, hela arfvodet vid 1844 och 1845 års
Riksdag bestämdes till endast 500 R:dr sagde mynt, vid hvilket belopp detsamma under de trenne derpå följde Riksdagarne bibehållits; att således vedergällningen för ifrågavarande befattning tid efter annan icke obetydligen minskats, oaktadt göromåien blifvit besvärligare och af flera orsaker förökats; att förrådet af Riksdags-tryck i sednare tider utvidgats och en stor mängd Kommittébelänkanden tillkommit; att härigenom utdelningen, förut omfattande ett färre antal särskilda handlingar, fördubblats; att rättigheten att erhålla dylika handlingar småningom blifvit utsträckt samt kännedomen om dessa handlingars utlemnande genom cirkulärer och offentliga kungörelser mera spridd, till följd hvaraf större och talrikare reqvisitioner ingått; att den förut summariska räkenskapen erhållit en omständligare och mera åskådlig uppställning; att, till vinnande af nödigt utrymme för handlingarne, tidsödande omflyttningar och jemkningar af det gamla boklagret ofta måst företagas; samt alt, på sätt Rikets sednast församlade Ständer beslutit, Riksdags-bandlingar blifvit försända till de flesta Läns-residenser.