Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid ölverlemnandet af nyssnämnde tvänne kostnadsförslag med tillhörande ritningar samt deröfver afgifna utlåtanden, hafva fullmäktige yttrat, att sedan Riksgälds-kontoret numera kommit i besittning af den åt Riks-arkivet förut upplåtna flygeln af Kontorets hus, voro ofvanberörda uthusbyggnader för Riksgälds-kontoret öfverflödiga, samt att förändrandet eller ombyggan - 8 Stats- Utskottets Memorial, N:o 230. det af dessa byggnader, hvilka eljest icke skulle kunna bibehållas, koinme. att medföra kostnader, vida öfvertigande den nytta, af desamma kunde förväntas.
Fullmäktige föreslogo derföre, att meranämnde byggnader måtte få undanrödjas och för sådant ändamål utbjudas till försäljning å auktion, med skyldighet för köparne att dem inom utsatt tid nedrifva och borttaga.
Vidkommande gårdsplatsens planering, så syntes denna kunna lämpligast och med minsta kostnad verkställas, om gården, på sätt i det ena kostnadsförslaget förutsattes, blefve inskränkt till en bredd af 27 alnar, samt återstoden af den Riksgälds-kontorets hus tillhörande jordrymd, hvarom nu är fråga, öfverlemnades till Stockholms stad, emot vilkor, att staden icke allenast bekostade den af Ofver-ståthållare-embetet ifrågaställde kaj-anläggning, utan äfven deltoge i utgifterna för stängseln omkring gårdens öppna sidor; i hvilket fall de härmed förenade kostnader kunde på det sätt fördelas, att staden tillsköte hvad som fordrades för uppförandet af den långs efter Riddarholmskanalen föreslagna gråstensmur samt anbringandet af en parapet af jern å samma mur, jemte en muren genomskärande, för vattenhemtning, synnerligen vid inträffande eldsvåda, behöflig trappa med dertill hörande jerngriudar; hvaremot Riksgälds-kontoret skulle bestrida den till 3,000 r:dr beräknade kostnaden för den bibehållna gårdens planering samt muren och jernstaketet å södra sidan; och hemställde fullmäktige alltså, att tillåtelse måtte dem beredas att ej allenast, under nu antydda eller andra för Riksgälds-kontoret förmånliga och efter sig då företeende omständigheter lämpade vilkor, till Stockholms stad öfverlemna så stor del af oftanämnda gårdsplats, som för Riksgälds-kontorets eget behof icke erfordrades, utan ock derefter gå i författning om den återstående platsens planerande, för att tjena till gård invid kontorets hus, äfvensom om uppförandet af ett jernstaket på gråstensmur vid södra sidan af samma gård.
Till här ofvan anförda upplysningar, angående ifrågavarande gårdsplats, har Utskottet ansett sig böra tillägga, att, enligt de i omförmälde kostnadsförslag åberopade och med Ofver-intendents-embetets påskrifter försedda planritningar, är afståndet mellan Riksgälds-kontorets hus och Riddarholmskanalen, vid nordöstra hörnet af samma hus, 73 alnar och vid husets sydöstra hörn 46 alnar.
Då den emellan Riksgälds-kontorets hus och Riddarholms-kanalen belägna del af den med detta hus förenade tomt, genom sin olämpliga och förfallna åbyggnad, sin bristfälliga stängsel och sitt nuvarande skräpiga skick, onekligen utgör en serdeles märkbar vanprydning för en bland de mest Stats-litskottets Memorial, N:o 230. 9 mest besökta och för öfrigt bäst bebyggda delarna af hufvudstaden samt ingalunda motsvarar de anspråk, man, hvad beskaffenhet och utseende beträffar, med skäl eger å en staten tillhörig och till lokal för ett allmänt embetsverk anvisad egendom, delar Utskottet den af fullmäktige och öfrige vederbörande yttrade åsigt, angående borttagandet af de å nämnde tomt befintliga, missprydande och för Riksgälds-kontoret icke behöfliga uthus samt gårdens planerande och förseende med en ny, mera ändamålsenlig och passande stängsel.
Likaledes instämmer
Utskottet i Fullmäktiges yttrande, angående verkställigheten af uthusbyggnadernas borttagande genom deras ,försäljning med skyldighet för köparen att inom viss tid från platsen bortföra de materialier, deraf desamma bestå; hvarvid dock, på sätt fullmäktige jemväl tillstyrkt, torde böra undantagas de källarhvalf, som befinnas under vestra delen af norra uthusbyggnaden och hvilka sammanhänga med hällarne under en del af stora huset ; varande kostnaden för dessa källarhvalfs förseende med en i samma plan som den öfriga gården liggande, betäckning beräknad till endast 300 r:dr.
Enär nu ifrågavarande gård, serdeles norra delen deraf, eger en större bredd, än som erfordras för en passande och tillräckligen rymlig gårdsplats utanför ofvannämnde sida af Riksgälds-kontorets hus; och då den härtill icke erforderliga jordrymd hvarken för närvarande eller framdeles torde kunna med någon egentlig fördel för statsverkets räkning användas, har Utskottet, till besparing af den ansenliga utgift, hela denna mycket ojemna gårds planerande och förseende med ett efter läget lämpadt stängsel skulle medföra, ansett sig böra understödja det väckta förslaget, angående den för Riksgälds-kontoret icke behöiliga gårdsdelens öfverlåtande till allmänt begagnande åt Stockholms stad, vid hvilken öfverlåtelse dock, enligt Utskottets åsigt, bör fästas det vilkor, att staden, som i sådant fall naturligtvis kommer att bekosta anläggningen af kajen vid Riddarholmskanalen samt den till staden upplåtna jordrymds planering, jemväl åtager sig att bestrida kostnaden för uppförandet af den föreslagna muren och stängseln, ej mindre emellan samma jordrymd och den återstående delen af oftanäinnda gård, än äfven mellan denna gårdsdel och den utanför dess södra sida belägna öppna plats.
Dessutom synes vid besagde öfverlåtelse böra göras de förbehåll, att den derigenom afträdda andel af Riksgäldskontorets nu egande tomt icke får af staden föryttras, eller till begagnande för enskild räkning upplåtas samt att något hus derå ej får uppföras, der - Uih. till R.
Prat. 1847 och 184S. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 24 Iluft. 2 -10 Stals-Utskottets Memorial, Ko 230. est icke sådant skalle anses nödvändigt, i hvilket fall dock endast en mindre byggnad må på norra sidan af plalsen anbringas.
Utskottet tillstyrker och föreslår således:
Uo att byggnaderna å den mellan Riksgälds-kontorets hus och Riddarholms-kanalen sig sträckande del utaf den detta luis tillhörande tomt må borttagas och i sådant afseende å auktion
Cj försäljas, med skyldighet för köparen att inom den tid, fullmäktige utsätta, hafva låtit nedrifva dessa byggnader och från platsen bortföra de materialier, hvaraf desamma bestå; 2.0 att vid denna försäljning likväl böra undantagas de under vestra delen af norra uthusbyggnaden befintliga källarhvalf, hvilka må för Riksgälds-kontorets räkning bibehållas och efter nämnde byggnads borttagande förses med en i samma plan som den öfriga gården liggande, ändamålsenlig betäckning; börande nedgången till dessa källarhvarf samt de under stora huset varande källare flyttas inuti samma hus; 3:o att gårdsplatsen vid nordöstra sidan af Riksgälds-kontorets hus må inskränkas till en bredd af 27 alnar långs efter hela denna sida af huset; 4:o att den vid Riddarholmskanalen, på mer än 27 alnars afstånd från meranämnde hus, belägna del af ifrågavarande tomt må till allmänt begagnande åt Stockholms stad öfverlåtas, under följande vilkor och förbehåll, nemligen: a) staden låter, så fort lämpligen ske kan, på sin bekostnad, i öfverensstämmelse med den derför redan uppgjorda och af Öfver-intendents-embetet godkända ritning, uppföra ej allenast en mur af huggen gråsten med parapet af gjutet jern mellan den för Riksgälds-kontorets räkning bibehållna del af tomten och den till staden öfverlåta plats, ulan ock ett högre jerngaller på huggen gråstensfot vid södra sidan af samma tomtedel; b) likaledes bekostar staden anbringandet af en stentrappa mellan Riksgälds-kontorets gård och den nedanför liggande planen samt ej mindre jerngrindarna vid samma trappa, än inkörsportarna på gårdens södra sida; Stats-1 tskottets Memorial, N:o 230. 41 c) den till staden öfverlemnade andel utaf den med Riksgälds-kontorets hus hittills förenade tomt får icke af staden förytlras eller lill begagnande för enskild räkning upplåtas och får ej heller något hus derå uppföras, derest icke sådant skulle anses nödvändigt, i hvilket fall dock endast en mindre byggnad må på norra delen af platsen anbringas; 0:0 att den efter merberörde öfverlåtelse inskränkta gårdsplatsen må genom Riksgälds-kontorets försorg och på dess bekostnad utjenmas i vågrätt höjd; och 6:0 att. den framtida underhållsskyldigheten af stängseln omkring denna gårdsplats må af Riksgälds-kontoret öfverlagas.
Stockholm den 30 Juni 4 84-8.
Reservationer: af Herr Rääf, F. L.: ”Att afhända staten dess fasta egendom, uti andra än de mest trängande fall eller för ändamål, som icke äro serdeles angelägna, synes mig vara en mindre lämplig åtgärd.
Hvarken den ena eller andra af dessa bevekelsegrunder förefinnes uti närvarande fråga: icke är någon så beskaffad nöd för staten å färde, altman, blott mot putsningen af en gårdsplan, skulle nödgas afträda större delen af grunden: icke eller är Stockholms stad i oundvikligt behof af denna tomtrymd.
Tvertom skulle kronan här afstå ett uti hufvudstadens beqvämligaste och följaktligen dyrbaraste trakt beläget ansenligt område, bestående, med undantag af en smal remsa vid kanalen, af Riddarholmens fasta grund, redan nu lemnande plats för betydliga nya byggnader, hvaraf staten ofta förr varit, och ganska säkert äfven hädanefter skull komma i behof, och hvartill vida mindre tjenlig plan skulle få mot dyrbart inköp sökas på aflägsnare malmar; etl område af sä myckel större vigt att i detta afseende bibehålla, som det gränsar intill kronans andra tomter, hvilka, med de ifrågavarande sammanlagda, kunde lemna tillfälle för en både ganska stor och välbelägen praktbyggnad
Icke eller är den erbjudna enda ersättningen af qvarblifvande gårdsplans städning och instängning jemvägande förlusten i omfånget.
Sedan de 2:ne smärre och nu högst förfallna uthusen blifvit borttagna, återstår för det ön - 12 Stals-Utskottets Memorial, N:o 230 skade ändamålet af större prydlighet endast 3:ne åtgärder: att med mur oek jernstaket instänga den kortaste eller södra sidan; att förbättra och uppmåla planket långs kanalen, och slutligen att grässå och med några sandgångar eller trädplanteringar städa planen, bland hvilka utgifter endast den första är af någon, ehuru ringa betydlighet.
Äfvenså lyckas den föreslagna båtbryggan och det ifrågasatta kaffehuset icke vara för staden synnerligen angelägna.
På samma eller norra sidan om Riddarholmsbron finnes redan en båthamn, som ännu är för rörelsen derstädes tillräcklig; och med sä kallade förlriskmngsställen torde hufvudstaden redan vara försedd, något utöfver behofvel.” af N. Strindlund från Westernorrlands län och Gustaf Glad från Westerbottens län.
Slalt-UttkolleU Memorial, N:o 231 1 N:o 231.
Utsk. den 4 Juli, kl. 11 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till Statsr eg leringen hörande frågor.
Sedan samtlige Riks-stånden godkänt de uti Slats-utskottets Memorial N:o 210. intagne förslag till voterings-propositioner, i anledning af skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till Siatsregleringen hörande frågor; så har Förstärkta Stats-utskottet, jemlikt 69 § Regeringsformen, denna dag anställt votering öfver nedannämnde, sålunda antagne propositioner: l:o (enligt 2 punkten.}
Den, som bifaller, att förslags-anslaget till fångars vård och underhåll m. m. ökas med 300,000 riksdaler eller till 750,000 riksdaler, voterar Ja; den, det ej vill, voterar rn N*j 5 vinner Nej, kommer berörde förslags-anslag att bestämmas till 800,000 r:dr.
Voteringen har utfallit med 67 Ja och 52 Nej’, och sorn följaktligen ja vunnit, kommer förslagsanslaget för fångars vård och underhåll m. m. att uppföras med 750,000 riksdaler. (enligt 4:de punkten.}
Den, som bifaller, att de af Kongl. Maj:t för inrättande af instruktions-kompagnier vid indelta infanteriet äskade anslag, tillsammans 37,500 Bih. till fl. St.
Prat. 1847 oth 1848. 4 Sami, 1 Afd., 2 Band., 25 Haft. 1 2 Stats-Utskolleli Memorial, N;o 231. j-tdr för året, nemligen för personalens underhåll 35,000 r:dr samt för sängoch husgeråds-persedlars in. ni. vidmakthållande 2500 r:dr, må af Rikets Ständer till uppförande å stat anvisas, äfvensom att kostnaderne för anskafFningen af ofvanberörde säng- och husgeråds-persedlar in. m. för instruktionskompagnierne må få bestridas af första års-anslaget för dessa kompagniers underhåll, voterar vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit Kongl. Maj:ts
Nådiga proposition oai anslag för inrättandet af instruktions-kompagnier vid indelta infanteriet.
Voteringens resultat har varit 59 ja och 60 nej; och sorn Nej således vunnit, har Kongl. Majus ifrågavarande nådiga proposition om anslag för inrättande af instruktions-kompagnier vid indelta infanteriet blifvit af Rikets IStänder afslagen.
Den, som vill, att stats-anslaget för salpeter-uppköp bestämmes till 180,000 riksdaler, voterar vinner Nej, kommer berörde anslag att uppföras med 194,000 riksdaler.
Resultatet af omröstningen har varit 69 ja och 50 nej; och som alltså Ja vunnit har anslaget (ill salpeter-uppköp blifvit fastställdt till 180,000 riksdaler.
Hvilket Förstärkta Stats-utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla. den, det ej vill, voterar 3:o (enligt 5:te punkten.) den, det ej vill Stockholm den 3 Juli 1848.
Siati-Uukotleti Memorial, N:o 232. 3 N:o 232.
Ank. till Exp. Utsk. den 4 Juli, kl. 11 f. m.
Mt mortah angående verks fäld omröstning i anledning af ItiksStåndens skiljaktig a beslut, rörande anslag tiil Fänyelsebyggnader.
Sedan, vid pröfning af Slats-utskottets Memorial N:o 211, Presteståndet, med antagande af Utskottets inbjudning, funnit godt instämma i liidderskapet och Adelns beslut rörande ifrågaställde anslag (ill fängelsebyggnader, och, i töljd häraf, den andra af de i nyssnämnde Memorial framställda vnterings-propositioner förfallit, har Förstärkta Stats-utskottet, i öfverensstämmelse med 69 § Regeringsformen, denna dag öfver de öfriga i berörde Memorial föreslagna, af samtliga Riks-stånden godkända propositioner anställt omröstning i följande ordning: 1:0
Den, som vill, att till konfra-proposition vid den slutliga voteringen antages Bonde-ståndets beslut, nemligen: att Rikets Ständer, för uppförande af fängelser efter cellsystemet, utöfver hvad vid 1840—1841 årens riksdag dertill anslagits, anvisa ett ytterligare belopp af 300,000 r:dr, att utgå med 100.000 r:dr under hvartdera af åren 1849, 1850 och 1851; dock att de å äldre anslagen reserverade medel, hvilkas begagnande till fortsättning af redan påbörjade fängelse-byggnader, utan hinder af den vid 1840—1841 årens riksdag stadgade fördelning emellan läns-, stads- och härads-fängelser, Rikets nu församlade Ständer medgifvit, böra, i den mån dessa medel blifvit till andra än vid ofvannämnde riksdag bestämda ändamål använde, af nu anvisade belopp varda godtgjorda, så att den ursprungliga fördelningen blifver bestående, voterar Ja) den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej. antages till konfra-proposition Ilidderskapet och Adelns, af Preste-slåndet biträdda, beslut, (att, på det att redan påbörjade fängelser 4 SlaU-Utskollels Memorial, N:o 232- mätte blifva fullbordade, samt de delar af riket, hvilka ännu icke erhållit länsfängelser eller förvarings-häkten af syftesenlig beskaffenhet, måtte blifva dermed i man af tillgångarne försedda, innan andra mindre behöfliga fängelse-byggnader företagas, till förstnämnde begge ändamål anvisas, utöfver hvad Rikets Ständer redan till fängelser anslagit, 600,000 r:dr, att utgå med 200,000 r:dr under hvartdera af åren 1848, 1849 och 1850.)
Efter denna votering, som utfallit med 69 Ja och 50 Nej, och hvarvid
Ja följaktligen vunnit, har omröstning i hufvudsaken blifvit verkställd öfver nedanstående proposition:
Ben, som bifaller Siats-utskottets, af Borgar-stundet godkände, hemställan uti Utlåtandet N:o 41, att Rikets Ständer måtte, för uppförande af fängelser efter cellsystemet utöfver hvad vid 1840—1841 årens riksdag dertill anslagits, anvisa ett ytterligare belopp af 600,000 r:dr, att utgå med 200,000 r:dr under hvartdera af åren 1848, 1849 och 1850; dock aU de å äldre anslagen reserverade medel, hvilkas begagnande (ill fortsättning af redan påbörjade fängelse-byggnader, utan hinder af den vid 1840—1841 årens riksdag stadgade fördelning emellan läns-, stads- och häradsfängelser, Rikets nu församlade Ständer medgifvit, böra, i den mån dessa medel blifvit till andra än vid ofvannämnde riksdag bestämda ändamål använda, af nu anvisade belopp varda godtgjorda, så att den ursprungliga fördelningen blifver bestående, voterar Ja; den, det ej vill Nej; vinner Nej, hafva Rikets Ständer antagit Bonde-ståndets besiut.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 49 Ja och 70 Neji och som följaktligen
Ständer beslutat i enlighet med kontra-propositionens lydelse.
Hvilket Förstärkta Stats-utskottet skolat bos Rikets Ständer anmäla, Stockholm den 3 Juli 1848.
Siali UiskolleU Memorial, N:o 233.
Ank. till Evp.Utsk. den 4 Juli, kl. 11 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens olika beslut rörande grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för deras tillämp ning.
Sedan Borgare-ståndet, enligt protolls-utdrag af den 17 näsllidne Juni, funnit godt antaga den uti Bevillnings-utskottets memorial N:o 17. i anledning al Biks-ståndens skiljaktiga beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, framställda inbjudning att med de öfriga 3:ne Riks-stånden sig förena i fråga om bevillning å karaktersfullmakler, erhållne under påstående krig eller i och för krigstjenst, oell, såsom följd häraf, den uti 4:de punkten af nyssnämnde memorial för bestämmande af kontrapropositionen föreslagna voteringsproposition förfallit, men öfrige uti berörde memorial upptagne voteringspropositioner, med afslng å Utskottets i vissa delar gjorda inbjudningar, deremot blifvit af samtliga Riksstånden godkända: så har förstärkta Stafs-utskottet, vid sammanträde denna dag, i stadgad ordning öfver berörde propositioner anställt votering, nemligen: lista Voteringen (”enligt lista punkten).
Den, som bifaller Bevillnings-utskottets, af tre Stånd gillade förslag att lemna utan afseende Herr Friherre Cederströms motion om återgång till de grunder för allmänna bevillningens fördelning, som vid riksdagen 1809 fastställdes, för så vidt progressiva afgifter för den högre inkomsten derigenom bestämdes, röstar den, det ej vill, röstar Ja; Nej; G Stals-Vtskollets Memorial, N:o 233. vinner Nej, kommer, enligt Bonde-ståndets beslut, den tillökning i bevillningen, som, i händelse brist skulle, sedan bevilluingssumman blifvit till beloppet bestämd oell inkomsterna af bränvinsbränningen, tullen och stämplade papperet kunnat beräknas, uppsta, kunde blifva af nöden alt såsom fyllnadsafgift utgöras medelst progressiva afgifter för den högre förmögenheten eller inkomsten.
Voteringen har utfallit med 82 ja oell 37 nej; och sorn alltså ja vunnit, hafva Rikets ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja propositionens innehåll. 2:dra Voteringen (enligt 2:dra punkten) Den, som bifaller Utskottets af tre stånd godkända hemställan, att nuvarande föreskrifter om afgifter efter 2:dra artikeln af arbetsfolk må bibehållas oförändrade, löstalja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner’ Nej, skall, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, någon bevillning efter 2:dra artikeln icke för arbetsfolk ega rum.
Resultatet af omröstningen har varit 108 Ja och 11 Nej; och som alltså ja vunnit, komma nuvarande föreskrifter om afgifter efter 2:dra artikeln af arbetsfolk att bibehållas oförändrade. 3:dje Voteringen (enligt 3:dje punkten.)
Den, som, lika med Preste- Borgare- och Bonde-stånden, bifaller Utskottets förslrg till lydelse af 35 § i bevillningsförordningen, innefattande den ändring i hvad förut varit stadgadt, att bevillning bör af enskilta banker utgöras med fem procent af den årliga behållning, som icke öfversegelSex för hundradet, men med femton procent af det belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, allt beräknadt efter hvad af teckningssummaii eller grundfonden blifvit kontant tillskjutet, och endast förslagsvis hvad de antagna procent-beloppen angår, röstar Ja;. Stats-Utskottels Memorial, N.-o 233. 7 den, det ej vill, röstar Avvinner
Nej, kommer enligt Ridderskapets och Adelns beslut, bevillningen af enskilla banker att utgöras, på sätt nu finnes stadgadt, nemligen nied förslagsvis bibehållna tern procent af utdelningen, och den-ifrågavarande paragrafens nuvarande lydelse att bibehållas, endast med utbyte i l:a mom. af benämningen „privatbanker„ mot „enskiita banker.,, Voteringen har utvisat 90 Ja och 29 AV/; och som Ja följaktligen vunnit, hafva Rikets Ständer bifallit det i Ja-propositionen intagne förslag lill lydelse af 35 § i Uevillnings-förordningen. 4:de Voteringen (enligt 5:te punkten.)
Ren, som vill, att konlra-propositionen i hufvud-voteringen angående bevillning å kai akters-fullmakter skall utgöras af Preste-ståndeis beslut, att, med bibehållande af Irsta, 2:dia och nuvarande 4:de momenten i 37 § och af 38 %, och med godkännande af Utskottets förslag till ett nytt moment i 37 Si, hvilket skulle få sin plats emellan det 3:dje och 4:de; det nuvarande 3:dje momentet i sistnämnde § skall lyda sålunda: „den, som erhållit högre karakter, än sorn åtföljer innehalvande tjenstegrad, och efter behörigt förordnande, minst ira månader förrättat den tjenst, som motsvarar den högre karakteren, samt sådant vederbörligen styrker, skall icke under löpande året eller derefter för densamma erlägga någon karaklers-bevillning,„ löstalja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, blifver Ridderskapets och Adelns beslut, att all bevilln'ng för karakters-fullmakter skall upphöra samt 37 och 38 §§. alltså ur bevillningsstadgan utgå, kontra-proposition i hufvud-voteringen.
Voteringen liar utfallit med 85 Ja och 34 Nej', och som Ja vunnit, u gör kontra-proposilionen i nästa votering Preste-ståndets ifrågavarande beslut.
Härefter har votering egt rum i hufvudsaken, jemlikt följande proposition: - Siats-Utskottets Memorial, N:o 233.
Den, som gillar Utskottets af Bonde-ståndet, godkända förslag, att hvad nuvarande 37 och 38 §§ i Bevillnings-förordningen innehålla angående afgifter för karaktersfullmakter bör bibehållas oförändradt, endast med tillägg i 37 § af ett nytt moment näst efter det tredje, så lydande:
„Den, som under påstående krig, eller i och för krigsförtjenst erhåller en högre karakter, utan åtföljande lön på stat, erlägger för fullmakten derå ingen bevillning,, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages Preste-sfåndets beslut.
Vid öppnandet af voterings-sedlarne hafva befunnits G9 Ja och 50 JSej; och som följaktligen Ja vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll.
STOCKHOLM, p. dalman, 1848. Stats-UUkoSleiå Memorial, JV;o 234, t N:o 231.
Aok. till Exp.-Ulsk. I.
5 Juli, kl. 10 f. m Memorial, med förslag till samman jemkning eller voterings-pro position, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut angående arrendet för kronosäteriet Boda. (1. A.) Enligt äflåtne protokolls-utdrag, Kafva lYeste- och Bonde-stånden bifallit Stnts-utskottels i Utlåtandet N:o 171 gjorda och i Utlåtandet N:o 2 1 2 förnyade hemställan, ali Rikets Ständer mätte lill Kongl. Majit aflåta underdånig skrifvelse med förklarande, det Rikets Ständer för sin del medgifva, alt det genom afslutadt kontrakt emellan Kongl.
Majit och kronan samt R eg e me n
I ssk r i f v a re 11 Erasmi bestämde årliga arrende för indragne kornetls-bostället Boda må, från och med midfaslan nästkommande år 1849, »edsältas från 184 tunnor 16 kappär till i5o tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn.