Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B;co i penningar, vågar Konsistorium, för siu de-l, i underdånighet anse, attingen afkortning i haus inkomster, som äro af tillfällig natur, bor äga run>, helst det eljest lärer blifva svårt att med skicklige tjenstemän förse ett Embetsverk, hvars göromål nästan dagligen förökas.
Kalmar Stifts Konsistor» underdåniga Utlåtande.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl, Muj.rts Nådiga Remiss, i anledning af hvad Rikets Ständers sednuste Revisorer anmärkt, angående de inom Konsistorierna beräknade uppbörds- och redovisningsprovisioner för upptagande af åtskilliga medel, får hä> varande
DomKapitel i underdånighet anföra alt inom detsamma hittills icke kommit i fråga beräkning af annan provision eller procent, än den Notarien tillkommande för uppbörd af stamboks- och kollekt- samt lasarettsmedel; för de förra beräknad, med ledning af Kongl. Brefvet den 17 Mars 1760, till 6 procent, och för de sednare, i stöd af Kongl.
Brefvet den 7 Juli 175.5, till 3 procent.
Att denna provision icke bör anses för hög, i anseende till hvarjehanda besvär, som åtfölja uppbörden af nämde medel, är Dom-Kapitlets öfvertygelse, Besparda pastoralier af vakanta Pastorater uppbäras och redovisas af Hector Gymnasii , utan beräkning af provision.
Carlstads Stifts Konsistor» underdåniga Utlåtande.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts, den 12 innevarande månad gifna, Nådiga befallning, får Dom-Kapitlet öfver hvad Rikets Ständers Revisorer, i sin Berättelse om den sistlidet år förrättade Stats-Revision, anfört och framställt, angående uppbörds- och re - — 365 redo visningsprovisioners "beräknande vid Konsistorierna och Direktionen öfver Stockholms Stads Und-erv-isnings-verk, afgifva följande underdåniga tillåtande, i hvad frågan rörer Konsistorierna.
Hvad först angår skälen för uppbörds- och redovisningsprovisions beräknande, anser Dom-Kapitlet vara alldeles obestridligt, att Konsistoriernas Notarier, med de, i oell för sig sjelfva, helt oell hållet otillräckliga löner på stat af omkring 3o T:r spanmål, de för närvarande vid sina mödosamma och ansvarsfulla sysslor åtnjuta, ingalunda kunna, titan särskilt arfvode, åläggas uppbörd, förvaltning och redovisning af medel.
Om således de skola fortfara, såsom hittills skett och hvilket visat sig ledande till enskilt och allmän nytta, att hafva befattning med medels uppbörd, vård och redovisning; så är Dom-Kapitlets underdåniga tanke, att de derför också måste erhålla särskilt arfvode.
Och för att ett sådant arfvode mätte stå i riktigt förhållande till arbete och ansvar, finner Dom-Kapitlet i underdånighet säkrast, att det utgår med vissa piocenf af de redovisade medlen; hvilket är desto mera skäligt, enär lönerna på stat äro allestädes ungefärligen lika, ehuru platserna äro sig emelian i arbete och ansvar ej obetydligen olika.
Under antagande således, icke allenast att Konsistoriel tias Notarier boia erhålla särskilt arfvode för medels uppbörd och redovisning, utan oek att detta arfvode bör utgå med vissa bestämda procent af de redovisade medlen, är Dom-Kapitlets underdåniga tanke, att dessa procent böra vara lika vid alla Konsistorierna och af alia medel, så vida ej, genom särskilta författningar, någorstädes och om några medel redan finnes annorlunda stadgadt.
Beloppet åter af dessa procent anser Dom-Kapitlet i underdånighet, emedan sådant synes så väl skäligt som ©ck det hittills i allmänhet ägt rum , böra bestämmas till 6 af alla byggnadskassornas årliga inkomster, vare sig kaduk-och vederlags- eller räntemedel.
Hvad angår de, med tillämpning af Kongl. Brefvet den 17 Mars 1768, af alla Konsistorie-Notarierna innehållna 6 procent af kollektoch stam boks-medel, anser Dom-Kapitlet underdånigst, att detta Bref, genom dess intagande i den, på Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning, år c813 författade och utgifna Samling af författningar och stadgar, hvilka ändra eller förklara Kyrkolagen af år 168S och ännu äro till efterlefnad gällande, hafva erhållit egenskapen af allmänt gällande stadga; så att hvad Rikets Ständers Revisorer i den delen anfört bör förfalla, helst, i Dom-Kapitlets underdåniga tanke, ingen ändring häruti kvarken behofves eller bör äga rum. — 366 — Beträffande de af Notarien vid detta Konsistorium erhållna 3 procent för uppbörd och redovisning af ersältningssumman för djeknepenningarna, hyser Dom-Kapitlet den underdåniga öfvertygelse , att denna provision, som af Notarierna åtnjutits från år 1789, hör oförändrad härefter utgå, åtminstone ingalunda minskas, så länge Notariens lönelörmåner i Öfrigt ej vinna någon förbättring af betydenhet.
Slutligen och för den händelse, att Eders Kongl. Maj:t skulle i Nåder linna för godt att, såsom Dom-Kapitlet underdånigst föreslagit, fastställa Konsistor ie-Notariernes uppbörds- och redovisningsprovisioner i allmänhet till 6 procent, vågar Dom-Kapitiet yttra den sin underdåniga öfvertygelse, att detta Nå diga stadgande ej bör komma i Iråga att tillämpas på nuvarande redogörare, så vida de derigenom skulle lida någon minskning i de inkomster, de hittills innehaft och påiäknat, då de sina sysslor sökt och ei hållit.
Hvad sist beträffar provisions beräknande hos Direktionen öfver Stockholms Stads Undervisningsverk, äger icke Dom-Kapitlet örn förhållandena dervid den kännedom, att Dom-Kapitlet kan tilltro sig här-, om i underdånighet något yttra.
Hernösands Stifts Konsistor» underdåniga Utlåtande.
Eders Maj» har i Nåder läckts anbefalla Konsistorium att inkomma med underdånigt yttrande, i anledning af de anmärkningar, Rikets Ständers år 184 1 församlade
Revisorer framställt vid provisions-beräkningen å de medel, som vid Dom-Kapitlen förvaltas; oell får Konsistorium sitt Utlåtande i detta ämne barbos i underdånighet afgifva.
Konsistorium, som nogsamt inser olämpligheten deraf att, på sätt Stats Revisorerne anmärkt, uppbörds- och redo visningsprovisionei na blifva efter olika grunder beräknade för olika medel, och olika inora olika Stift, vågar dei före, för siri del, i underdånighet tillstyrka, det täcktes Eders Maj» i Nåder, genom en allmän författning, bestämma, om och, i sådant lall, lill hvilket belopp, provision eller procent af hvarje slags ecklesiastika medel får af uppbördsmannen eller den redovisande beräknas.
Om ock, i afseende å lämpligheten af denna provision, någon anmärkning möjligen kunde framställas, torde dock indragandet af denna, under en längre tid, utan åtal åtnjutna löneförmån strida emot billigheten och emot ändamålet, att genom skälig lön uppmuntra tjenstemanna-skicklighet, enär Konsistorie-Nolarierne, sem vanligtvis uppbära de flesta ecklesiastika medlen oell för desamma redovisa, hafva så ringa löner å stat sig anslagna, alt dessa meia iiro att betrakta såsom måttliga skrifvare-arfvoden, än som löner för så trägna, mödosamma och ansvarsfulla tjenslebefattningar, som Konsistorie-Nolarierne nu innehafva, och vid hvilka befattningar göromåleri, i följd af dea stigande folkmängden inom Stiften, allt mer och mer förökas; och får Konsistorium, hvad i sådant afseende detta Stift särskilt angår, i underdånighet fästa Eders Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derå, att Konsistorie-Notarien härstädes, som redan förut, genom sina åligganden i och för Lappmarksförsamkingarnes angelägenheter, mer än andra Konsistorie-Notarier är betungad, dertill i sednare tider .sett sina göromål betydligen förökade genom de många nya Pastorater, som inom detta Stift blifvit bildade.
1 den underdåniga förhoppning, att Eders Majit i Nåder täckes stadfästa den ofvannämde, af behofvet så högt påkallade och, genom åldrigt bruk, nästan häfd vunna provisionen å de medel, som vid DomKapitlen i Riket förvaltas, får Konsistorium, till följd af Eders Majlis Nådiga befallning, i afseende å provisionens blifvande belopp, i underdånighet hemställa: 1:0 Att Eders Majit täcktes i Nåder bevilja Konsistorie-Notarierne rättighet att beräkna 6 procent af kollekt- och stambeksmedlen, enär denna löne-inkomst, genom Kongl. Brefvet af den ij Mars 1768, blifvit Notarien vid Åbo Dom-Kapitel förunnad, och sedermera i långliga tider af öfrige Konsislorie-Notarier tillgodonjuLits , utafn att af vederbörande Aukloriteter någon anmärkning, förr än år $84o, deremot blifvit gjord. 2:0 Att Konsist or ie-Notarierne, eller den redovisande, likaledes hädanefter måtte få, vid redovisningen, beräkna sig i provision 6 procent å kadukmedel och andra intrader af lediga ecklesiastika lägenheter, enär Konsislorie-Notariernes besvär med denna uppbörd icke är ringa, och denna provisions beräkning tillförene ansetts så billig , att Kongl. Kammar-Rätten, som granskat redogörelsen för ofvanberörde medel, icke funnit skäl vara att dervid göra någon anmärkning. 3:o Att då Konsistorierna, i sednare åren, fått sig ålagdt att emottaga och utdela från Stats-Kontoret remitterade lönemedel , Eders Maj:t Nådigst täcktes till Konsistorie-Notarierne anslå något arfvode för det ej obetydliga besvär, som dem genom detta nya åliggande tillskyndats.
Deremot vågar Konsistorium i underdånighet afstyrka aII provisionsJjeräkning å de från Stals-Konloret, såsom ersättning för djeknepenningarne, utgående medel, då Konsistorie-Notarim dermed ej'har annat besvär, än att dessa medel1 &
Landt-Ränleriet qvittera och dem sedermera till Dom-Kapitlet aflemna^
Hvad slutligen angår procenten af intressem ed leri, anser Konsistorium med billigheten öfverensstämmande, att ett arfvode af åtminstone 5 procent af räntan,, biefve uppbördsmannen eller den redovisande tilldelad t.
Kongl. Bergs-Kollegii underdåniga Utlåtande, angående Revjsoreraes Berättelse om granskningen af Bergikolans i Fahlun Räkenskaper.
Stormakt i gste Allernådigste Konung!
Genom Nådig Remiss af den 10 dennes, liar Eders Kongl.
Majit befallt Bergs-Kollegium, att inkomma med förklaring öfver Riketsilöglofl.
Ständers Revisorers Berättelse om den år 184* förrättade revisionen, i hvad den angår Fahlu Bergskolas Räkenskaper.
Hvad Rikets Ständers Revisorer derom anföit är, efter K. ol leg ii underdåniga lanke, mindre att anse såsom anmärkning emot Räkenskaperna, än såsom en anmälan till Rikets Höglofl.
Ständer af hvarjehanda vid Skolan förekommande förhållanden: såsom alt Räkenskapei ne icke åtföljas af någon Berättelse om Bergskolans förvaltning, blott.
Berättelse om verkställda reparationer å Beriskolans egendomar; alt JernKontorel lemnar ett betydligt bidrag till Läroverkets undeihåll; att Elever nes antal är omvexlande; samt att Läroverkets verksamhet utsträckts till utvidgande af Fädei neslandels geologiska kännedom.
Med anledning af hvad som Rikets Ständers Revisorer sålunda anföit, anser sig emedlertid Bergs-Kollegium böra följande i underdånighet yttra och upplysa, nemligen: ilo Att inseendet öfver Bergskolans förvaltning, i afseende på de vid Bergskolan förekommande läromelhoder, Lärarnes fullgörande af deras åliggande, Elevernes uppförande och flit, samt medlens användande till nödiga malerialier och inventaiier, enligt Instruktionen, tillhör Bergs-Kollegium, som derom årligen emottager Föreståndarens Bejältelse, hvilken uti Jern-Kontorets Annaler sedermera varder offentliggjord; hvaremot penninge-redogörelsen , som genom behörigen qvitlejade räkningar visar, att utgiften veikligen är gjord, äfvensom, genom påskrift å räkningen, för hvilket ändamål den ar gjord, tillika med qvitlerade förteckningar å de inventarier, som under året tillkommit, samt uppgift å de förbättringar eller förändringar, som blifvit gjorda å Bergskolans gårdar, efter att hafva blifvit granskad i Bergs-Kollegium, öfverlemnas till Eders Kongl. Majlis Kammar-Rätt, för att derstädes behörigen revideras. 210 Att, enligt Eders Kongl. Majrts
Nådiga skrifvelscr till BergsKollegium af den 28 September 1824 samt dea 22 Januari 1829, det är Kollegium tilla tet att låta de besparingar, som kunna göras på en utgiftstitel vid Bergskolan, användas till fyllande af inträffade brister på en annan.
Den Nådiga Remissen återställes härjemte i underdånighet; och Bergs-Kollegium framhärdar med djupaste vödnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj;ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, D. Y.
Tribler; F. A. Berndes.
Adolf Hallgren. N. G. Sefström,’ Referent.
Götheborgs Konsistor» Underd.
Utlåtande, angående Revisorernes anmärkning i afseende på Götheborgs Biskopshusfondt Stormäktigste Allernådigste Konung!
Den af Rikets Ständers Sr 1841 församlade Revisorer väckta fråga om Biskopshuskassans ställande under Konsistorii vård och medlens förräntande var redan den 4 November 1840 föremål för Konsistorii Utlålande, hvilket ock, under samma dag, till Kongl.
Kammar-Rätten ingick, till följd af dess Öfver-Revisions-Kontors anmärkning vid Konsistoiii 1837—1S38 års Räkenskaper; Konsistorium upplyste då, alt Kongl.
Brefvet af den 3 Februari 1819, sorn angår inköp af nytt biskopshus, i det sist afbrändas ställe, anbefallde köpeafhandlingens äfslutande åt Konungens Befallningshafvande, i samråd med Biskopettj men icke med Konsistoriumi Enligt Kongl. Brefvet den 13 December 1821, åligger det Konsistorium alt årligen afgifva räkning öfver de inkomster, hvilka tillfallit biskopshuset; men icke finnes i samma Kongl. Bref den mening uttryckt, alt
Konsistorium äfven skall föra räkning öfver utgifterna, hvilket ock skulle blifva hardt nära omöjligt, enär Konsistorium, såsom embetsmyndighet betraktadt, val in pleno skulle, utan för hvarje särskilt fall tagen besigtning, hafva svårt att kontrollera, huruvida en anmäld reparation å biskopshuset påfordrade en påkallad Utgift.
Konsistorium skulle ock, genom vården af biskopshuset^ kassamedel, iklädas åliggandet af ettslags ekonomiskt inspektorat öfver Stiftets Biskop, hvilket Konsistorium år 1840, i skrifvelsen till Kongl. Ka mmar-Rätten, förklarade, såsom för sig opassande och äfven obehöf3igt, alldenstund Biskopen sjelf afgifver räkning öfver utgifterna för embetshusets vårdnad, hvilken läkning hvarje år bifogas Konsistorii räkenskaper och, genom Konungens Befallningshafvande, till Kongl.
Kammar-Rätten insändes.
Konsistorii räkenskaper underskritvas af Notarien och Revisorerhe; Biskopshuset af Biskopen.
En räknings äkthet lärer ej bero på underskriften, men huruvida den öfverensslämmer med bifogade verifikationer.
Alt Biskopshuskassans medel skulle genom utlåning göras fruktbara, (aller sig så mycket svårare, som Konsistorium ofta icke katt få ut - — 372 lånta rle summor, som tillhöra de kassor, hvilka redan slå under Konsistorii vård, och del dessutom later synas afgjordt, att en kassa eller ett kapital, sorn är bestämdt för underhåll af ett embetshus, icke gerna kan utlånas, emedan en större eller mindre reparation å ett dylikt lius eller någon annan utgift, som för detsamma af innehafvaren ansågs nödvändig, skulle måhända ofta påkalla uppsägningar af större eiler mindre belopp af de utlånade medlen; — en åtgärd, sorn skulle medföra både besvär och tidspillan, och kanske vålla, att låntagaren, efter flera dylika uppsägningar, sjelf uppsade hela lånet till inbetalning; ock det torde blifva omöjligt sedermera att, under sådana omständigheter, få till afkastning någorstädes insätta ett kapital, hvilket möjligen, genom större eller mindre uppsägningar deraf, komme att minskas.
Med undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärdar, S tor mä k tig s te Allernådigste Konung?
Eders Kongl. Maj:ts anderdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, A. BRUHN.
David M. Hummel.
Helander.
D. W. Dunckel.
Anders Godhe. B. Wadström.
Niclas Beckman.
Joh. Gust. Ek. N.
Hagborg. G. T. Ljundgren.
Götheborg den 2 Mars 1842.
Ku - — 373 — Kuratorern.es feldtska Stipendieinrättningen iMidf-rd.
Utlåtande, i anlednng af Revisorerne» Berättelse om granskningen af denna Inrättnings Räkenskaper, Stormaktigste Ållernädigste Konung?
I anledning af hvad Rikets Ständers år 1841 församlade Revisorer-, i a:ne punkter, anmärkt vid Kongl, och Hvitfeldtska Gymnasie-Stipendieinrättningens Räkenskaper för år i83p, få Kuratorerne öfver denna Inrättning, i följd af Eders Kongl, Maj:ts Nådiga Remiss under den 12 nästlidne Februari, afgifva underdånigt Utlåtande, Rörande första anmärkningen, eller den vid ett lån å 1/0O0 Rdr, med ogulden ränta, har Eders Kongl, Maj:ts och Rikets Kammar-Rätts Utslag af den 1 April 1840 blifvit fullgjordt, och således den Stipendieinrättningen tillerkända ersättning redan kommit samma Inrättning till godo, på sätt 1841 års Räkenskaper utvisa.
Hvad åter angår sedan anmärkte arrendemedel för åren 1816 med 1820 af egendomen Toftestad, 4-756 Rdr 24 sk., åberopa Kuratorerne under dånigst Eders Kongl. Maj:ts i afskrift bifogade Nådiga Bref af den 22 Maj 1835, enligt hvilket Eders Kongl. Majit, med upphäfvande af Kongl. Kammar-Rattens Utslag den 3 Juni i833, Nådigst befriat då varande
Kuratorerne från dem ålagd ersättning af nämde arr.endemedel samt då äfven ifrågaställa sådana medel för Stipendieinrättningens säterier Åby och Sundsby; hvarjemte Kuratorerne få underdånigst tillkännagifva , att sedan Stipendieinrättningens fordran hos Arrendatorn af Toftestad, sedermera aflidne Majoren och Riddaren C. L. de Mare, för obelaldt arrende, 3,iii Rdr Bco, och ränta derå blifvit i hansgäldbnndna bo till betalning med förmånsrätt fastställd, och nu mera äfven aflidne Kronofogden, Assesoren C. G. Carlen, som antagits till Syssloman i nämde bo och jemväl innehaft enahanda befattning med oek* iå döde Fändriken F. G. de Mares konkursmassa, fiån hvilken betydligaste tillgången för Majorens borgenärer vore att påräkna, först efter långvarig rättegång, afgifvit redogörelse för massorna; men dessa redogörelser icke visade tillgång för Stipendieinrättningens fordran hos Majoren de Maré, och alltså blifvit, å Stipendieinrättningens vägnar, klan 48 - — 374 — drade; så liar, efter det Carlen under tiden med döden afgått och fordringen bevakats i hans afträdda bo samt fått betalningsrätt, utan företräde, till det belopp, som blefve fuststäldt i särskilta redogörelse-tvisten, Eders Kongl. Muj:ls och Rikets Götha IIof-Rätt, — till hvats pröfning
Stipendieinrättningen, genom vad från Wartofta Härads-Rätt, i Dimbo Tingslag, emot Sysslomannen i Carlens konkurs, der ingen af Majoren de Mares borgenärer anmält fordringsanspråk, dragit denna tvist, — genom Domden 24 sisllidne September, gillat anmärkningar till en summa af i,3ai Rdr 28 sk. 9 rst Bco, dock stadgat, i afseende på sådana poster, emot hvilka anmärkningar först i Kongl. Hof-Rätlen Blifvit godkända, att Stipendieinrättningen icke deraf agde att få mera än å dess fordran, i förhållande till öfrige de Mareske borgenärers kraf, om dessa hade anmälts , kunde sig belöpa; varande 5 procents ränta från lagsökningsdagen Stipendieinrättningen tillagd.
Med rättelse af hvad Rikets Ständers Revisorer anfört, få Kuratorerne tillika underdånigst upplysa, alt de
Stipendieinrättningen tillhörande in- och utsockne hemman utgöra tillsammans i^i UJ12 mantal, hvaraf 54 1/6 mantal äro donerade och de öfriga, eller 87 Sfi mantal, testamenterade.
Kuratorerne, som underdånigst återställa remisshandlingarna, framhärda med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts aiferunderdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, G. EDENHJErMv A. Bruhn.. F. Ekman..
Götheborg den 26 Mars 184.2’. Joh, Bruzewitz.. 375 Afskrift.
Majis Nådiga Bref till Rvitfeldtska Stipendie-Kur ator erne, angående anmärkningar vid Stipendieinrättningens Räkenskaper.
Vår ynnest och Nådiga benägenhet etc.
Hos Oss håfven J anfört underdåniga besvär emot Vår och Rikets Kammar-Rätts, i anledning af f. d.
Femte Revisions-Kontorels anmärkningar vid granskningen af 1824 års Räkenskaper för Hvitfeldtska Stipendieim ättningen, den 3 Juni 1833 meddelade Utslag.
I afseende på föremålet för de underdåniga besvär, som angå arrendeafgiften för Stipendieinrältningens egendomar Toftestad, Sundsby och Åby, bafve Vi af handlingarne inhämtat: 1:0 att, sedan afvelsgården Toftestad, 1/2 mantal frälse, efter fötegången arrendeauktion, blifvit, genom kontrakt den 6 Juni i8i5, på 3o års tid, räknad från Midfastan 1816, upplåten till Majoren Carl L. de Mare, mot årligt arrende, 153 Tenor korn, lör hvilken afgifts erläggande under de 5 första åren Häradshöfdingen H. G. Bråkenhjelm och Kapitenen A. F. Rosenborg borgat, en för begge och begge för en, såsom lör egen skuld; men M ajoren De Maré saknat Lillgång att gälda första årets arrende, hvadan J lagsökt löftesmännen, bland hvilka Bråkenhjelm inbetalt sin andel för 2:ne år med tillsammans
Rdr 24 sk., dervid dock förekomma, att, i anledning af yppad särskild rättegång, efter Bråkenbjelms sedermera inträffade död, om gillligheten af den utaf honom , jemte äfven aflidne Kapitenen Rosenborg, ingångna omförmälda borgensförbindelse, Högsta Domstolen, genom slutlig
Dom den 5 Maj i8a4> befriat desse kautionisters sterbhusdelägare frän all påföljd och verkan af berörde borgen, i följd hvaraf Slipendiekassan måst återbära förenämde af Häradshöfdingen Bråkenhjelm inbetalda medel; så håfven J derförinnan, efter det De Mare' sökt cessionsförmån, Stipendiekassans fordringsanspråk i laga ordning bevakat; varande likväl, enligt vederbörandes anmälan5, redovisning af massan ännu icke verkställd, oaktadt de flera försök J gjort att dertill Sysslomannen, Kronofogden Carlen förmå: 2:0 att, i fråga om Sundsby säteri, hvilket Kronofogden Olof Frössberg arrenderat på 3o år från Midfastan 1816, mot 167 T:r korn årligen, med borgen af Gästgifvaren C.
Bågenholm och Magasins-Kommissarien R.
Unaeus, efter det Bågenholm gjort cession och aflidit före utgången af första arrende-året, vid hvilket förhållande J förständigat vederbörande 376) — att, i Bågenholms ställe, en ny Löftesman anskaffa, samt Frössberg deni 19 April 1817 ingifvit cessions-ansökning,. o&h andre Löftesman nen * Unaeus, derefter afståtfe sin egendom till sina kreditorers förnöjande, J anställt bevakning uti sistnämde 2:ne konkurser, nied den påföljd, att 1816' och 1817 årens arrende-afgift,. jemte bestämd husröte-ersättning,. från Frössbergs konkursmassa ingått till Stipendiekassau, hvilkens andel för hennes uti Unasi konkurs, fastställda fordran uppgått till tjS Rdr g sk. j rstj men alt då J vägrat antaga Sysslomannens uti Frössbergs. gäidbundna bo erbjudande att år 1818 arrendet till Slipendiekassan afträda, Sundsby säteri blifvit för berörde år, gfnom Sysslomännens föranstaltande ,, bortarrenderadt för en samma af 300 Rdr,. sorn Stipendiekassan tillgodokommit, så att en brist i arrendebeloppet af l;,o36 Rdr uppstått; och håfven J den 11 Augusti I1818 genom auklion upplåtit Sundsby på nytt arrende, att tillträdas derpå följande fardag, samt vidare den 18 Augusti 1828; förordnat, att som hvarken uti Frössbergs eller hans kautionisters konkursmassor någon tillgång funnes att ersätta förenämde bristande i,o36 Rdr, så skulle delta belopp a-fskrifvast; och 3::o vidkommande det af Carl Gudmundsson Bagge* mot 210 T:nor korn om året,, arrenderade säteriet Åby, för hvilket arrende Rådmannen D. B.
Bagge och Handlanden John Bagge borgat,, att sorn ej mindre Arrendatorn än Löttesmännen,,under loppet af åren 1820 och 1821:, sökt cessionsförmån, J besörjt bevakning i konkaRSmassorna för l*8ig, och 1820. årens arrenden m. m.; men att uti Arrendatorn Bagges massa ingen tillgång funnits, hvaremot från Rådmannen Bagges influtit 2o5, Rdr 36 sk. 4* rst., och från Handlanden Bagges, konkursmassa 7-4 39 s^- Genom det öf verk lagade Utslaget, har Kammar-Rätten förklarät* att,, jemlikt 1 1 §, uti de om ifrågavarande arrenden utfärdade kontrakt* Eder ålegat att, genast efter det
Arrendatorerne brustit i uppfyllandet af sina skyldigheter,, dem från deras arrenden skilja, samt att, hvad: särskilt anginge Sundsby säteri,,detsamma bort af Eder, genom auktion,, å nytt arrende utbjudas ett år tidigare än sorn skett; utgörande de förluster, sorn, i följd af berörde åsidosatta åtgärder, Kammar-Rätten ansett* hafva uppkommit, för Toftestad 5m00 Rdr, för Sundsby i,o36 Rdr och för Åby 2,7-30, Rdr; Och som Kammar Rätten funnit Eder icke kunna undgå att bålla Stipendiekassan skadeslös, men anledning tillika förekommit, att arrendeafgifterna varit allt för högt uppdrifna samt oförenliga med Arrendatorernes bestånd , har Kammar-Rätten ansett * att, emedan, vid hållna sednaste auktioner, Tonestad blifvit utarrenderadt för 82.
Tinor G kpr korn,, Sundsby för i:i,i: Tyta ,. och Aby för n.as — 37T T:nor 26 kpr korn årligen, borde ersättningen derefter bestämmas y i följd hvaraf, enligt uppgjord beräkning, Kammar-Rätten ålade