Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Intill dess sådan förändring föregått, anser jag mig icke på de af Kollegium anförda skäl bora föreslå annan ändring i den för Kollegium nu gällande Stat, än att Eders Kongl. Majit behagade hos Rikets Ständer äska förhöjning i aflöningem vid Su ekholms utredningsförråd, för Förådsförvaltaren med Ridr 300. » Förrådsskrifvaren » » 100.
» Vaktmästaren » » 125. 72g vid Göteborgs utredningsförråd, för Intendenten med Ridr 600.
» Förrådsförvaltaren med » 500.
» Vaktmästaren » » 150.
|(2S0. af Krigs-Collegii vaktbetjening, för 5 Kammardrängar, å 50 Rdr hvardera, med Ridr 250. eller en årlig förhöjning i Krigs—Kollegii anslag af ...
Ridr 2,225. Generalitets-Staten.
— Då, jemlikt meddelad föreskrift, anslaget till Generalitets-Staten skall minskas med 6:te Fördelnings-Generalslönen, som till Statsverket indrages i den mån derå anvisade utgifter upphöra, samt detta anslag för närvarande egde en odisponcrad tillgång af 2,200 Rdr, har Krigs-Kollegiurn hemställt, att berörde anslag må med motsvarande belopp nedsättas.
1 anledning häraf torde få erinras, att å denna Generalslön, ursprungligenutgörande 9,000
Rdr, indragning redan vid förra Riksdagen skedde till belopp af 650 Rdr; och då nu, enligt hvad Krigs-Kollegium anmält, skedda anvisningar å samma lön till belopp af 2,200 Rdr ytterligare upphört att utgå, tillstyrkes i underdånighet, att anslaget till Generalitets-Staten med sistnämnda belopp förminskas, samt alltså nedsättes från 84,450 Rdr till 82,250 Rdr.
To - Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 9 Topografiska Corpsen.
Chefen för Topografiska Corpsen har anmält behofvet af ytterligare en Vaktmästare för Corpsens behof.
Corpsen eger för närvarande aflöning för endast en Vaktmästare, hvilken betjening kunde vara tillräcklig, då Corpsen blott hade en embetslokal af 4 rum; men med Corpsens nu utvidgade verksamhet, då rum måste anskaffas på särskilda ställen för Corpsens gravörer, för dess ritare och dess kommenderade Officerare, för ett särskildt inrättadt karttryckeri, samt för en fotografisk och en galvanoplastisk inrättning, så förekommer så många budskickningar och så mycken uppassning, att den omöjligen kunde bestridas af en person.
Corps-Chefen hade derföre under de sednare två åren nödsakats antaga en extra Vaktmästare med aflöning af 50 Rdr i månaden, som blifvit bestridd af Corpsens arbetsanslag.
På grund häraf, och då den på Corpsens stat upptagna Vaktmästare-afiöningen vore alltför ringa, har Corps-Chefen föreslagit, att, i stället för nuvarande 4 Vaktmästare med 450 Rdrs lön, anslag för 2 Vaktmästare vid Corpsen måtte varda beviljadt, den ena med lön af 775
Rdr och den andre med lön af 650 Rdr; hvilket alltså fordrade ett lillökningsanslag af 975 Rdr: — hvilket äfven af Krigs-Itollegium blifvit i underdånighet förordadl.
Det här anförda behofvet af 2:no Vaktmästare är, i anseende till embetslokalernas spridda läge, ovedersägligt; och anhåller jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer föreslå, ej allenast en tillökning af .
R:dr 50 uti den nuvarande Vaktmästarelönen vid Corpsen, hvarigenom denna lön komme alt förhöjas till 500 Rdr, utan äfven anvisandet af en ny Vaktmästarelön derstädes, med » 500 eller lika med den för Krigs-Kollegii Kammardrängar här ofvan af mig föreslagna aflöning: och skulle derigenom Topografiska Corpsens aflö nings-anslag ökas med tillhopa Rdr 550.
Uti underdånig skrifvelse den 11 Augusti 1860 hafva Ri- Ak^'f^en kets då församlade Ständer, i anledning af väckt fråga om förändrad organisation af nu varande Krigs-Akademi å Carlberg, tillkännagifvit sin åsigt vara, att denna krigsskola borde blifva en Militär-tillämpnings-skola:
— Och då med detta ändamål icke öfverensstämde, att krigsskolan till en del förblefve en läroanstalt nästan endast för sådana humanistiska ämnen, hvaruti undervisning meddelas i de allmänna elementar-Iäroverken och rättast der inhemtas; då genom den hittills bibehållna organisationen tillämpnings-kursen för eleverna onödigtvis förlängdes, så att endast ett mindre antal, än hvad eljest skulle blifva fallet, kunde vid statens krigsskola utbildas och, till skada för Olficersbildningen, behof uppstode af en mängd enskilda läro-anstalter för nämnda ändamål; då denna organisation dessutom medförde den väsendtliga olägenhet, att de ynglingar, som vilja genomgå krigsskolan, nödgas alltför tidigt bestämma sig för val af lefnadsyrke, innan de uppnått den ålder, att deras större eller mindre anlag för militäryrket kunna med säkerhet bedömas; samt då, Bih. till R.
Prot. 1862 A 1863. 1 Sami. 1 Afd. 4 Haft. 2 10 Bil.
N:o X till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o i. om Statsverket 1862. om än ställningen vid de allmänna läroverken förut lagt hinder i vägen för borttagande af de hufvudsakligen för undervisningen i humanistiska läro-ämnen afsedda delarne i krigsskolan, ett förändradt förhållande härutinnan syntes hafva genom tillämpning af den sednaste skolstadgan inträdt; — så hafva Rikets Ständer ansett tiden nu vara inne att, med afskiljande från krigsskolan af nyssnämnda delar, göra densamma endast till en tillämpningsskola, der, om möjligt, alla Arméens Officerare kunde för sitt yrke utbildas: hvadan Rikets Ständer anhöllo, det Kongl. Maj:t, så snart sig göra låter, täcktes vidtaga sådana förändringar i organisationen af krigsskolan på Carlberg, att inträdet derstädes icke mätte ske vid så tidig ålder som hittills, äfvensom att läroverket kan blifva en allmän tillämpningsskola för bildande af officerare vid Arméen, så att behofvet af enskilda läro-anstalter för detta ändamål må upphöra.
Kongl Maj:t anbefallde, i anledning häraf, Kanslers-Embetet vid Krigs-Aka demien att, sedan Guvernörs-Erobetet vid Akademien yttrande i ämnet afgifvit, till Kongl. Maj:t inkomma med underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers förrberörda framställning; och har Guvernörs-Embetet, uti det till följd häraf afgifna betänkande, hvilket Kanslers-Embetet såsom eget utlåtande i ämnet åberopat, hufvudsakligen anfört: att framställandet af ett förslag till förändring af Krigs-Akademien i den syftning, som Rikets Ständer i sin underdåniga skrifvelse antydt, redan länge varit af läroverkets styrelse tillämnadt, men att detta, af giltiga skäl, icke bordt ske förrän elementar-läroverkens länge emotsedda reorganisation hunnit genomföras, emedan, om en så beskaffad förändring, hvartill i främsta rummet skulle höra ytterligare stegrade anspråk på kunskaper vid inträdet, tidigare blifvit företagen, följderna deraf, nemligen ökadt behof af privat-undervisning, en i allmänhet mindre grundlig underbyggnad hos eleverna, men en betydligt större kostnad för föräldrar och målsmän, m. m., snart skulle visat sig uti ett minskadt antal inträdessökande och deraf följande mindre antal från läroverket till Arméen och Flottan årligen utgående officeraré; att emellertid, under sednare åren, elevernas inträdesålder vid den Svenska krigsskolan icke varit spädare än vid andra Staters läroverk af samma slag, enär, uti Norriges, Danmarks, Frankrikes, Österrikes, Preussens, Sachsens, Räjerns, Wiirtembergs, Finlands och Nord-Amerikanska Fristaternas krigsskolor den föreskrifna inträdesåldern innehålles emellan medelgränserna 14,3 och 17,5 år, utgörande således i medeltal 15,9 år; att de vid krigsskolan å Carlberg under loppet af år 1860 antagne kadetters medelålder utgjort 15,8 år; men att under den tid, som förflutit sedan föreskrifterna i Kongl.
Brefvet den 18 Januari 1850, till följd hvaraf läroverkets dåvarande lista klass blifvit indragen, började tillämpas, ett icke obetydligt antal elever inträdt vid 17, 18 och 19 års ålder, hvarjemte intet hinder möter, enligt Bil.
11 dessa föreskrifter, för ynglingars intagande i läroverkets 2:dra och 3:dje klasser så vida de härtill förvärfvat erforderliga kunskaper; att, vid bestämmandet af den ålder, som för framtiden borde såsom vilkor för inträde vid krigsskolan föreskrifvas, komme i betraktande, huruvida eleverna anses der böra intagas, antingen vid afgången från någon af de lullständiga elementar-läroverkens högre klasser, eller vid afgången från nyssnämnda läroverks högsta klass, eller ock efter aflagd student-examen; att den medelålder, som elever af nyssnämnda tre kategorier innehafva, upplystes .af följande uppgifter: l:o enligt de från läroverken afgifna redogörelser för elevernas ålder m. m., utgjorda denna 1860 i medeltal inom den klassiska liniens 5:te klass 16,5 år, 6:te klassens nedra afdelning 17,5 år, samma klass’ öfra afdelning 18,2 år, 7:de klassens nedra afdelning 18,6 år, samma klass’ öfra afdelning 19,5 år, samt inom Real-liniens 5:te klass 16,5 år, 6:te klassens nedra afdelning 17,2 år, samma klass’ öfra afdelning 18,3 år, 7:de klassens nedra afdelning 19,2 år, samma klass’ öfra afdelning 20,1 år; 2:o de under läsåret 1859—1860 från rikets 23 fullständiga elementarläroverks högsta klasser till Universiteten afgångna lärjungars medelålder utgjorde 20,1 år; 5:o de ynglingar, som vid Upsala Universitet under år 1859 undergått godkänd student-examen, hade en medelålder af 19,8 år, samt under år 1860 der städes examinerade och godkände en medelålder af 20 år; att af de elever, som under åren 1859—1861 blifvit till Officers-examens undergående beredde vid den i hufvudstaden varande privata Militär-läroanstalt, hade de, som anmält sig till kursens genomgående 1859—1860, aflagt studentexamen vid en medelålder af 18,6 år, men 1860—1861 vid en medelålder af 19,4 år, motsvarande under alla dessa år en medelålder vid student-examens full bordande af 19 år; att
Landt-kadetternas lärokurs vid krigsskolan borde framdeles kunna genomgås på en tid af 21/'2 och Sjökadetternas på 3V2 till 4 år; och om det antages, att de till Arméen eller Flottan från läroverket afgående kadetter icke böra vara äldre än 19V2 till 20V2 år, följde deraf, att inträdet vid läroverket borde ske vid en medelålder af 17 år, hvadan af de ofvan anförda uppgifterna 5 lärjungarnes medelålder inom elementar-läroverkens högre klasser syntes, att inträdet till krigsskolan borde ske vid afgången från berörda läroverks 5:te eller 6:te klasser; att, då skolstadgan föreskrifver, det ingen får till lärjunge vid Statens elementar-läroverk antagas, som ej uppnått en ålder af 9 år, samt att lärotiden för hvardera af läroverkens 4 lägsta klasser skall beräknas till 1 år och för hvardera af de 3:ne följande till 2 år, skulle, under förutsättning, att kunskapsfordririgarna 12 Bil.
N:o 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. inom hvarje klass härefter lämpas, flitige lärjungar i allmänhet kunna befinna sig i 6:te klassens nedra afdelning vid 16 och i dess öfra afdelning vid 17 års ålder, ehuru, såsom af det föregående synes, detta icke var förhållandet under läsåret 1859—1860, men hvaruti, i mån af skolstadgans fortgående tillämpning, någon förändring möjligen kan inträda: förekommande dervid i öfrigt att under omförmälda läsår lärjungarnes medelålder inom läroverkens l:sta klass var 11,S år; att, innan inträdesåldern för krigsskolans elever bestämmes till omkring 17 år, Guvernörs-Embetet likväl hemställde, att sakkunnige och erfarne män af Kongl.
Maj:ts Flotta måtte få yttra sig, huruvida icke, såsom vilkor för antagning till Sjökadett, det borde föreskrifvas att dessförinnan hafva såsom extra kadett bevistat 1 eller 2 års sjö-expeditioner; att Guvernörs-Embetet ansåge uppskof med elevernas intagning vid krigsskolan, till dess de genomgått hela elementar-läroverket eller undergått student-examen, medföra ett så sent inträde vid krigsskolan, att Guvernörs-Embetet icke kunde detsamma tillstyrka, enär sådant skulle, bland annat, hafva den påföljd, att Staten sannolikt blefve nödsakad alt inrätta en särskild sjökrigsskola, ty sjöofficersbildningen, med den dervid så oumbärligt nödvändiga praktiska öfningen, måste enligt Guvernörs-Embetets tanke börja vid tidigare ålder; och att, hvad slutligen angick Rikets Ständers begäran, att läroverket å Carlberg mätte förändras till »en allmän tillämpningsskola för bildande af officerare vid Ar»méen, så att behofvet af enskilda läro-anstalter för detta ändamål må upphöra», ansåge Guvernörs-Embetet, att, med beräkning af Arméens och Flottans behof af officerare, samt under förutsättning att lärokursens genomgående skulle för Arméens officers-elever erfordra 2'/2 och för Flottans omkring 3V2 till 4 år, krigsskolan kunde, med ett elev-antal af 210 till 220, årligen aflemna ett för fyllande af Arméens och Flottans vakanser åtminstone för närvarande tillräckligt antal officerare; och med någon i allt fall behöflig utvidgning af byggnaderna vid Carlberg kunde detta antal elever der beqvämligen inrymmas, hvadan å läroverkets sida intet hinder mötte för tillvägabringandet af den enhet och fullständighet uti alla officers-elevers theoretiska och praktiska bildning, som Rikets Ständer syntes hafva åsyftat: tillåtande sig Guvernörs-Embetet blott att erinra, att, på det officersbrist icke måtte vid Arméen uppkomma derigenom att de Underofficerare, hvilka, möjligen i följd af bristande tillgångar, genomgå de privata militärskolorna, skola, då denna väg till officersbefordran icke mer finnes att tillgå, måhända se sig nödsakade att välja andra yrken, tillfälle torde beredas för krigsskolan att kunna något nedsätta pensions-afgiften samt att föröka antalet af de så kallade hel- och half-betalande frikadeltsplatserna.
Efter den utredning af frågan, Guvernörs-Embetet sålunda lemnat, täcktes Kongl. Maj:t den 10 Januari 1862 anbefalla t. f. Kanslern för Krigs-Akademien att, när undervisningen vid de allmänna elementar-läroverken hunnit att bringas Bil.
13 till sådan öfverensstämmelse med fordringarna i då gällande skolstadga, att den af Guvernörs-Embetet föreslagna förändring af kunskapsfordringarna för inträde vid Krigs-Akademien kan företagas, derom göra underdånig anmälan och i sammanhang dermed föreslå de åtgärder, som för den tillämnade organisationsförändringens genomförande må erfordras; — hvarjemte, och med afseende å hvad Guvernörs-Embetet anfört rörande Sjökadetters antagande vid Akademien då organisationsförändringen kan komma till verkställighet, Kongl. Maj:t uppdrog åt Chefen för Sjöförsvars-Departementet att, efter öfvervägande af de i detta hänseende förekommande särskilda förhållanden, afgifva sitt yttrande om hvilka bestämmelser för sådana kadetters inträde, vid Krigs-Akademien efter förändringen må vara af nöden.
Härom har Chefen för Sjöförsvars-Departementet, efter samråd med kunniga personer inom sjövapnet, sig utlåtit: att fastän fullt tillräcklig erfarenhet ännu saknades om lärjungarnes vid de fullständiga, i 7 klasser fördelade elementarläroverken medelålder, då examen för afgång från 7:de klassen af dem aflägges, torde denna ålder dock, utan äfventyrande af något väsendtligare misstag, kunna antagas till 19 eller 20 år.
En sådan ålder vore likväl alldeles för sen för att uppfostran till Sjö-officer då först skulle begynna, åtminstone så framt icke lärjungen redan förut bestämt sig för yrket och gjort åtskilliga sjöresor, hvarigenom emellertid hans afgång från elementar-läroverket nödvändigt ytterligare fördröjdes; och måste alltså, för att
Sjöofficersbildningen fortfarande skulle kunna ega rum vid den på ifrågaställdt sätt förändrade Krigs-Akademien, lägre såväl ålder som kunskapsmått särskildt bestämmas för Sjökadetters inträde derstädes.
Men utom den underordnade ställning, Sjökadetterna då, i följd af deras ringare kunskaper, komme att intaga till de öfriga kamraterna, skulle en sådan åtgärd tillika medföra nödvändigheten att för vissa humanistiska ämnen fortfarande bibehålla särskilda lärare, som eljest för Laridtkadetternas undervisning möjligen kunde undvaras.
Detta allt måste blifva så menligt och olämpligt, att Departements-Chefen, för sin del, ansåge läroverket för Sjöofficerare omöjligen med fördel kunna inpassas i en så beskaffad tillämpningsskola som Krigs-Akademien på Carlberg blefve, om den på ofvan uppgifna grunder reorganiserades i enlighet med Rikets Ständers derom uti underdåniga skrifvelse!) den 11 Augusti 1860 uttryckta önskan.
Om fördenskull så höga fordringar, som de ifrågasatta, anses böra antagas för Landtkadetters inträde vid Krigs-Akademien, följde deraf i Departements-Chefens tanke nödvändigt, att en särskild Sjökadettskola måste inrättas.
Skulle åter kunskapsmåtlet för inträdet i allmänhet så bestämmas, att detta kunde inträffa vid 17 års ålder, så ansåge Departements-Chefen Sjökadettskolans inpassande i KrigsAkademien blifva åtminstone möjligt, om än önskas kunde, att inträdesåldern vore något lägre; men såsom vilkor för inträde vid nämnda ålder måste då likväl fordras, att sökanden redan gjort alldraminst en sjöresa, så att han kunde genast IA Bil.
Prop. N:o l, om Statsverket 1862. inträda såsom Sjökadett, helst efter 17 års ålder tiden icke mera medgifver någon så kallad profresa.
För öfrigt borde inträde vid ända till fyllda 20 års ålder vara Sjökadett medgifvet, om sökanden visade sig antingen hafva farit till sjös någon längre tid, eller innehafva sådana kunskaper, att hans kurs vid KrigsAkademien antagligen borde medhinnas på kortare tid än den normalt beräknade.
Slutligen, och ehuru ingalunda borde föreskrifvas, att profresa eller annan, före inträdet vid Akademien, verkställd sjöfart ovilkorligen skulle hafva skett å örlogsartyg, blefve det likväl nödvändigt att för ynglingar, som ämnade blifva Sjökadetter vid Krigs-Akademien, bereddes tillfälle att, till lämpligt antal, årligen deltaga i de fran Flottans station i Carlskrona utgående exercis-expeditioner.
Vidare har t. f.
Kanslern för Krigs-Akademien, till åtlydnad af Kongl. Maj:ts den 10 Januari 1862 gifna föreskrifter, uti underdånigt Memorial af den 17 Juni 1862 till Kongl. Maj:ts pröfning öfverlemnat ett af Akademiens GuvernörsErnbete uppgjordt förslag till lämpligaste sättet för den å Carlberg förlagda KrigsSkolaixs ombildning; hvarvid t. I.
Kanslern yttrat, att ehuru den för organisationsförslagets afgifvande i nyssnämnda Kongl. Bref förutsatta tidpunkt ännu icke inträde t. f. Kanslern dock vore, lika med Guvernörs-Embetet, af den tanke, att de föreslagna reformerna, om deråt gifvas vissa öfvergångsmodifikationer, icke behöfva uppskjutas, intilldess skolstadgan hunnit att till alla delar och öfverallt fullt genomföras; och har slutligen den af Kongl. Maj:t tillförordnade Landtförsvars Komitén afgifvit förslag till Officersbildningens lämpligaste ordnande; deröfver GuvernörsEmbetet och t. f.
Kanslern vid Krigs-Akademien, i hvad rörer denna läroanstalt, sig utlåtit.
Med anledning af hvad härvid förekommit tillstyrker jag i underdånighet: att ehuru en fullständig tillämpning af den för Rikets allmänna ElementarLäroverk sednast utfärdade stadga icke ännu hunnit genomföras, förändringen af Krigs-Akademiens organisation likväl, om deråt gifvas nödiga öfvergångsmodifikationer, nu bör kunna företagas, och att Kongl. Majit således måtte, med ändring af vissa förut gällande stadganden, anbefalla en ombildning af berörda läroverk, grundad på följande bestämmelser: l:o Krigs-Akademien förändras till en militärisk tillämpnings-skola för bildande af alla vid Arméen och Flottan behöflige Officerare. 2:o Denna tillämpnings-skola, som erhåller namn af Krigs-Skola, indelas i tvenne klasser, nemligen : en landthlass (motsvarande Krigs- Akademiens nuvarande III:dje och IV:de landtklasser) för bildande af Officerare för Arméen, och en sjöklass (motsvarande Krigs-Akademiens nuvarande III:dje och IV:de sjöklasser) för bildande af Officerare för Flottan:
N:o 3 till Kongl. Maj-.ls Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 15 3:o Undervisningen inom sjöklassen fortgår tills vidare i öfverensstämmelse med förut i afseende härå gällande föreskrifter. 4:o
I afseende på inträdet i landtklassen skola följande bestämmelser till efterrättelse blifva gällande: a) Den inträdessökande bör hafva blifvit till H. II.
Nattvard admitterad. b)
För att tillvägabringa ett sådant samband emellan Statens Krigs-Skola och dess allmänna Elemeritar-Läroverk, att en yngling vid hvarje af de högre bland dessa sednare läroverk må kunna beredas lill inträde vid Krigsskolan och således ej behöfva bestämma sitt blifvande lefnadsyrke förr än vid afgången från det ena läroverket till det andra, böra kunskapsfordringarna för inträde i Krigs-Skolan så afpassas, att de motsvara fordringarna för inträde i den klass af Elementar-Läroverket, dit lärjungarne ingå vid en medelålder emellan 17 och 18 år, hvilken ålder de vid Krigs-Skolan inträdande elever helst böra innehafva; och då, för närvarande, lärjungars uppfattning från VI:te till VII:de klassen inom Elementar-Läroverket i medeltal inträffar emellan 17:de och 18:de åldersåret, bör alltså inträdesexamen vid Krigs-Skolan omfatta: 1) för yngling, som åtnjutit undervisning vid högre Elementar-Läroverk, det kunskapsmätt, som, under genomgåendet af Läroverkets VI första klasser, bör vara inhemtadt af dem, som icke läsa klassiska språk, samt 2) för yngling, som åtnjutit enskild undervisning, följande kunskapsämnen:
Svenska språket:
Grammatik och Rättstafning; förmåga att redigt och följdriktigt framställa sina tankar på papper.
Språkens grammatik: förmåga att någorlunda obehindradt tyda Franska d:o lättare författare; öfversättning från Svenska med tillhjelp af ordEngelska d:o i bok.
Mathematik:
Arithmelik:
De fyra räknesätten i hela tal, bråk och sorter; decimalbråk; enkel och sammansatt regula de tri med användning på intresseräkning m. m.
Algebra:
De fyra räknesätten i hela tal och bråk; digniteter och rötter; eqvationer af Usta och 2:dra graden med en eller flera obekanta; vana vid problemers uppställning och behandling samt vid begagnandet af logarithmiska tabeller.
Geometri: till det omfång, som motsvaras af Euclidis 4 första böcker; proportionslära med dess användning på geometrien; Stereometri; någon vana vid geometriska problemers behandling.
Naturvetenskap:
Fysik:
De fysiska grundbegreppen; läran om ljudet, ljuset och värmet; Kemi:
Läran om frändskapslagarna och om de kemiska proportionerna; oorganisk kemi till läran om metallerna. 16 Bil.
Historia och Geografi:
Allmänna historien i kortare öfversigt; nyare tidens historia utförligare intill tiden för Spanska Successionskriget:
Fäderneslandets historia.
Allmän fysisk och politisk geografi; utförligare för Sverige, Norrige, Danmark och de vigtigare kulturländerna; allt efter vid Elementar-Läroverken antagna läroböcker.
God handstil samt öfning i Frihandsteckning. c) med yngling, som aflagt godkänd Studentexamen med iakttagande af hvad Kongl, förklaringen den 14 Juli 1837 föreskrifver eller, efter fullbordad lärokurs vid högre Elementar-Läroverk, derstädes undergått fullständig afgångs-examen i öfverensstämmelse med Kongl. Stadgan den 11 April 1862 och önskar vid krigsskolan vinna inträde, anställes der ingen inträdes pröfning.
Endast i den händelse, att hans kunskap i mathematik icke vid sistnämnda afgångsexamen blifvit godkänd, anställes med honom, före inträdet, särskild pröfning i detta kunskaps-ämne. d) Inträde vid Krigsskolan eger rum vid begynnelsen af hvarje läsetermin.
Undantag härifrån må af Guvernören beviljas endast i den händelse att sjukdom eller annat giltigt skäl förhindrat en Elevs inställelse vid läroverket å förenämnda tid. 5:o Undervisning inom Krigs-Skolans landtklass skall omfatta följande Läroämnen: Logik och Svensk Ämnesskrifning.
Fransyska.
Historia: allmän och fäderneslandets från 16 Seklet, med särskildt afseende på krigshändelserna.
Trigonometri, Analytisk Geometri, Mekanik och problem-öfningar.
Krigsartiklar.
Infanteri-Exercis-Reglemente.
Tjenstgöriogs-Reglemente.
Krigskonst med de 3:ne vapnens stridslära.
Artilleri och handgevärslära.
Refästnings- och broslagningslära.
Topografi.
Militär-Sundhetslära.
Förbandslära.
Hästkännedom.
N:o 3 till Kongl. Majis Nåd.