Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr R:mt. 1856 11 12 514 81 373 2,354 50 1857 3 12 558 38 274 2,194 — 1858 5 8 543 60 257 2,122 50 1859 2 2 650 71 410 2,321 — 1860 3 11 754 30 347 2,788 — Summa 1856—1860 24 45 3,019 280 1,661 11,780 — Medeltal 5 9 604 56 332 2,356 Till Tab. N:o 6 AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande ej varit i tillfälle att lemna något bidrag. 64 Tab.
N:o 7. Westmanlands län.
Tab. N:o 7.
GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTURINRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 2. 3. 4. ! 5. 6. 7. I 2. | 3. 4. | 5. | 6. 7. 9.
Iiolll! 12. 13. i4. r 9. 10. 11.1 12. 15.
Grufvor, Bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar.
Ar 1860. » S. 3:P.
Ofver 15 års ålder.
W Mästare, arbetare och biträden af alla slag.
Deras biträden af |Crq „ p CD P I städerna.
Deras biträden af CD P et- Qj ?r t1* • p ö ' a> £5 Bagare Benmjölsfabrik Bleckslagare Blyertsbokerier Bokbindare Borstbindare Bresiljefabrik Bryggare Bundtmakare Byggmästare Färgare Garfvare Gelbgjutare och Gördelmakare Glasmästare Grufva, koppar-, och kopparverk Grufvor-, jern Guldsmeder Hagelfabrik Handskmakare Hattmakare Jernbruk och hyttor Kakelugnsmakare Kalkbränneri Kammakare Karduansmakare Kimröksfabrik Klädessömmerskor Kopparslagare Linneväfveri Låsfabrik Mekaniska verkstäder och gjuterier..
Mekanisk fabrik af finare jern- och stålarbeten samt kirurgiska instrumenter Messingsfabrik Metallfabrik Murare Målare Mösstillverkare Nålmakare Papparbetstillverkare Perukmakare Plåtslagare Repslagare och Sejlare Sadelmakare Silfververk Skeppsvarf Skomakare Skorstensfejare Skräddare Slagtare Smeder och Hofslagare Snickare Sockerbagare Spegelfabriker Stenhuggare Svarfvare Tegelbruk Teknisk och Kemisk fabrik Tenngjutare Tobaksfabrik Tunnbindare Urmakare Vagnmakare Valkverk för sämsk- och ylleväfnader Summa 1 28 77 41 24. 18 11 29 336 14 10 1 543 80 67 11 2 — 3 25 34 22 21 10 5 137 68 48 1,083 2 109 38; 34 21 34 2 14 3 221 7 2 19 2 20 10 13 28 74 2 90 106 33 22 2 23 117 25 4 401 28 106 - 285 9 68 7 15 2 2 10 2 3 J i 6 21 5 11 40 52 25 20 28 21 29 12 1 .— 1 12 8 23 17 8 18 4 2 2 29 242 106 219195195 22 1 3 89 70 49 46 20 5 1 1 1 1 48 1 21! 9, 3 29 4 6 274 204: Westmanlands län.
Nås 8 och 9. 65 Tab. ]V:o 8.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856-1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6.
I 7- I 8. ! 9. 10. 11. 12. 13.
Längd i mil: Kostnaden O p: Antal hästar, ntgångne till af lr slag al stående fj fD S ° SS.S-g. 5 » g- 2. p c. <1 “ ? ^ tri £L. P P CR?
^ P- d- CO _ a <-t o < o? o- B för fulländade nya vägar för förbättrade vägar C2. po 5* ** q )-*■ 2- Kungs- Gästgif- veri-, håll- och reserv- < a 2 P: B *2. W O (?
P «P r1 elade, jutssta- för- vägar. 'i" o. § g: g ® B- 7 p: PL 2. p* p r» ^ cT p
B af kommu- nernas medel.
EO B 2 03 af kommu- nernas medel. O"} D O P P a Ar. och krono- skjuts.
Vid periodens slut.
Under perioden. q. P (A £L p w 2L skjuts.
Allmänna landsvägar &7-iVo9ö"o 33 iVtnnr 73537 * TFumr — 1,950 3,568 25 1856 841 41,249 Häradsvägar 20tWiro 9100 t sinni — 250 1,034 5 1857 1,914 39,639 Socknevägar ^rArra — 400 — 1858 1,126 24,467 Gästgifverier i städer — 4 1859 900 20,490
D:o med införd skjuts-entreprenad — 30 1860 896 21,425 Summa 147} JSfyJ ^3,VVA 0 4500 ‘■Tgtnnr QJ 9 7 2 ^Tsouö _ — 2,200 5,002 Anm.
Något nytt gästgifveri har icke under denna femårsperiod blifvit anlagd t, ej heller har något gammalt blifvit indraget.
Till kungsskjuts hafva utgått år 1857: 409 hästar och år 1860: 40 hästar.
Tab. N:o 9. SJÖFART och HANDEL ÅR 1860. 1. 2. | 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. ii. 12. | 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.1 S j ö f art- H a n d e 1.
Fartyg och båtar, begagnade till Gross- Minut- Han dia n d e inrikes sjöfart. utrikes sjöfart. handlare. handlare.
Idkande både gross- och minut- handel.
Enligt g o mom. 1 af Qvinnor, enligt 4 § Med m- och ut- Med landt- Med egna tillverk- i Besätt- . . Besätl- Antal.
Ordningen. ländska varor. varor. ningar.
Antal. ri Sjöfolk. 11 Skeppare.
Lästetal. ► p SL Lästetal. 1 Skeppare.
Husbönder. CO q q O 5' cnj Husbönder.
Westerås fögderi Strömsholms d:o 2 64 | | 37,18 2 2 ! 64 128 - 3 Dito våg 8 281 | 8 15| — ..... - Kungsörs fögderi 10 175 1 10 15 — — — — — — — — — - — — — — Bergslags d:o 9 CO o CO l-i GO — — — — — - — — — — — 9 3 — — Salbergs d:o — —i “ — — — — — — — — — _ 8 6 — — — — | Wäsby d:o 2 31 | 2 3 - - Westerås 22j 656,74 8 5 — — — — _ 44 41 — — 2 — 10 1 Arboga 22 827,19 27j 35 10 18 — — 2 2 1 Köping 9 341,84 9 17 15 Sala — j —j — Summa 148 2,439,951 139| 238 - — 97 83 - _ 4 2 16 1 22 9 2 2 _ — Anm. 64 fartyg, sorn passerat Strömsholms kanal, äro icke uppmätte i lästetal, men bära tillsammans en drägtighet af 18,630 Sktt Bergsvigt.
I Arbona äro 2 ångfartyg inberäknade uti fartygens antal.
Bland sjöfolk äro för Arboga icke upptagna de, som seglat med stadens fartyg, men sm- norstädes påmönstrat.
— För Arboga äro här icke upptagna andra Handlande, än de sorn hålla öppna salubodar, men liela antalet at burskaps- ägande Handlande och Enkor utgjorde vid 1860 års slut 34.
Af de för Sala uppgifna 15 burskapsägande Handlande hafva under år 1860 endast 8 sin handelsrätt utöfvat. jMndsh.-Emb. uti Westmanlands län und. ber. för åren 1856—1860.
Tab. lV:o 10, A. HEMMAN och JORDLÄGENHETER m. m.
Å LANDSBYGDEN ÅR 1860. 1. 2. 3. ! 4. 5. 6. 7. 8.
Hemman och lägenheter af alla slag, vid^periodens slut, med specificerad hemmansnatur.
Mantal. td 0- B5 O Oj | ningsvärde Oförmed- ladt. 3 i o. aT Oj Pj C ! n Pr1 sr 5 « 5 crq cn O •-* Oj O j 0 PV CO c CO?
O p: ort?
CD ! B ty- co CD sista året.
Kronohemman.
1 Under allmän disposition. i Kungsladugårdar 411 411 9 21 ' 4 21 353,840 — 331 281 37 21 7 1 161,404 — Boställen 197H 184U 233 120 103 34 1,168,176 37 Jordlägenheter 4 46 211,590 87 Summa 272}f 25144 279 166 114 102 1,895,011 24 Under enskild disposition.
Kronosäterier 4 2 4,530 — Hemman 1U| 108 178 49 36 43 589,259 50 Boställen 1 1 1 5,520 — Jordlägenheter 119 25 68,356 — Summa 1131 1094 181 168 36 68 667,665 50 Sammandrag.
Under allmän disposition 272M 25444 279 166 114 102 1,895,011 24 ; Under enskild disposition 1131 1094 181 168 36 68 667,665 50 :
Summa 385|| 36344 460 334 150 170 2,562,676 74 Skatte-egendomar.
Boställen Ifrrr 1 7 12 1 2 2 22,982 25 Säterier 371 374 30 61 15 9 345,676 33 !
Hemman 1.997US 1,925444 6,332 1,945 2,154 601 12,237,285 33 Jordlägenheter 6 127 109,895 62 Summa 2,0391 1,9664 6,374 2,013 2,171 739 12,715,839 53 Frälse-egendomar.
Säterier och ladugårdar 991 974 85 214 154 10 1,050,269 55 B.å och rör 25* 204 44 35 12 140,567 78 Hemman 441|f 401J4 742 382 209 80 2,465,282 — Boställen 1 T 1 2,790 — i Jordlägenheter 10 47 20,261 50 Summa 56611 52(y, 872 641 375 137 3,679,170 83 Sammandrag.
Krono 385JI 460 334 150 170 74 Skatte 2,0394 1.966J 6,374 9 om 2,171 7£JQ Frälse 56614 520^5- 872 641 Summa 2,992* 2,850^ 7,706 2,988 2,696 1,046 18,957,687 10 Sågar och qvarnar 271 748,134 Westmanlands län.
N:is 10 och 11. 67 Tab. ]V:o 10, B.
TOMTER och JORDAR I STÄDERNE ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. | 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Tomter, jordar och lägenheter af alla slag, sista året i hvarje stad.
Tomter.
Uppskattningsvärde sista året.
Antal ►><> PT* a> <^i c- S- t» 1 a gr Po l5 S o B &
Summa tunnland jord.
Hemmantal. bebyggde. obebyggde.
Af hus och tomter.
Af jordar.
Westerås ') 361 59 870 I 391-rVj 1,569* 2,830* 2,444,701 73 363,332 53 2,808,034 26 Arboga 2) 348 17 605 686 2,432 3,723 27 751,600 — 213,750 — 965,350 — Köping 3) 230 20 540 294 85 919 154 656,589 50 141,340 50 797,930 — Sala *) ~ 248 21 1,189 3,189 j 12,892 17,270 424 472,792 — 642,535 — 1,115,327 — Summa 1,187 117 3,204 | 4,560*1 16,978* 24,742* OO 4,325,683 23 1,360,958 3 5,686,641 26 Anmärkningar: 1) A Kronans och fromma stiftelsers m. fl. egendom har något värde icke varit åsatt, emedan de varit från bevillning fria. 2) 49 tunnland 13 kappland åker, tillhörig Arboga landsförsamlings kyrka samt Pastors och Komministers boställen, äro belägna inom stadens område, men ingå i Kungsörs fögderis räkenskaper, och äro derföre ej i ofvanstående jordareal inbegripne. 3) Köpings stad äger dessutom den så kallade
Slyta allmänning om 194 tunnland, belägen i Odensvi socken. 4) Ä de Sala stad tillhörige fastigheter hafva några värden hittills icke blifvit satte.
Fast egendom tillhörig
Kronan eller fromma stiftelser finues icke inom staden.
54 backstugor samt bergslagsarbetares s. k. tilldelningar äro icke uti antalet å här uppgifne tomter inbegripna.
Tal». i¥:o 11.
LAGA SKIFTEN m. m. ÅREN 1856-1860. 1. 2. ! 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 1 10. | 11.
Fastställda sk i f t e n.
Hela be- räknade utgifts- ersättningen.
Skiftade ägor i Qv.refvar.
Odlings- mark. 1856 44 86 40| 11,642 18,616 77,467 19,298 43,332 1857 43 69 76J 23,950 26,540 530 109,713 43,483 120,590 1858 28 92 63| 19,132 26,550 616 100,326 39,457 109,424 1859 25 122 75f 27,089 31,906 224 126,761 49,925 138,455 1860 36 109 75| 21,197 16,784 1,261 71,694 29,794- 82,645 Summa 1856—1860 176 478 3314 103,010 120,396 2,631 485,961 181,957 494,446 68 Tabb.
Nås 12 och 13. Westmanlands län.
SPARBANKER. 1. 2. 3. 4. 5. T 6. 7. 8. 9 10. 11. 12. 13. 14 Sparbankernes benämning och stiftelseår.
Antal delegare.
Hela kapital- tillgången R:dr Rrut.
Öfverskott eller besparing öfver delegar- nes andel.
Af del insatt belopp.
Erdi'
R:mt. e g a r n e uttaget belopp.
— Vid periodens slut. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Westerås, stiftad år 1826 1,531 231,768 22 13.41715 | | 1 50,508 5 e138,647 3 4 33,648! c 3 38,898 50 59.258 79 24.275 4 4 40,560 81 43,224 26 34,726 52 41,88054 Arboga, stiftad år 1859 249 14,335 ci 558)28 —! j—i 6,313 87 8,427 95 — 135 42 1,41704' Köpings stads och Åkerbo hä- rads, stiftad år 1814 486 69,045 36 3,943 - 11,094 78 11,288 4 4 13,523 28 12,254 30 13,409 01 14,389 34 12,430 03 15,068 90 12,210 38 12,983 — Sala stads, stiftad år 1828 ... 897 64,676 78 5,780 54 6,333 25 7,695 63 6,571 44 8,005 94 11,744 06 5,578 90 8,360 62 7,942 12 9,683 06 12,219 12 Heds, stiftad år 1852 30 1,954 05 453 6 7 83 94 146 03 99 264 - 288- 267 69 333 87 100 34 182 43 3 87 | Simtuna Sparbanksförening, stiftad år 1860 58 5,800 02 41)67 I~l |__ - 5,757j— —i — 1— — — 355)97'
Summa 3 251 387,580 04 24,194 31 68.020 53 57.777 44 53,842 35 65,736 61 98,884 81 44,511 37 61,685 33 i 1 66,335 62 56.937 81 68 859 54' Tab. X:o 13. FATTIGVÅRD. 1 1- 2. o 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23.
Fattigvården > P 2L p* dÅ P* C CO Antal fattighjon, som erhållit full försörjning.
Antal af fattig- vården under- stödde, som ej fått full för- sörjning.
Fatt i g v ilie n s crq a> B rn CD » 5 B p mB 1—1 »-ta CD O: <-t- t-j fOO P-I 0 2 !L ri g ST 2 cd* ^ £f§ ~ 2- pT £ 1 3 I*
Äldre perso- ner vårdade Barn, vårdade i och utom fattig- hus. * Summa.
Summa af båda könen.
Samtlige utgifter i och för fattigför- sörjnin- gen. cd"crq > sr s s? CD pj P ** o Mi- p9 hj er* ££ cd *-• Z?. puiyq cd < £ & PO 3 crq -s 'zr.
P" — » B<1 B P? £: 3 S-i p n **■ Ersättning Summa R:dr i fat- tig- hus. på an- nat sätt. P B CD co «J ^ PS SS- P“ 2L
P ' S-7 P ' m. q- m. q- m. q- m. q- m. j Sum- ) ma. 3 ?■» » 3?
P • ST CD^ g. • ' CD g, g. R:mt.
R:drR:mt.
Landsbygden.
1856 36 1 150119 76 259 120 295 202 205 398 759 1,157 695 1 1,481 2,176 21,487 5,594 34,252 • 155 61,490 68,585 1857 35 150,121 77 262 118 284 219 206 414 752 1,166 666 1,475 2,141 23,884 6,132 30,873! 42 139 61,070 66,288 1858 35 150124 72 254| 127 293 207 208 406 755 1,161 629 1,427 2,056 22,911 6,642 28,670 42 241 58,506 59,964 1859 35 156 124 67 238!
129 298 203 199 399 735 1.1 4 601 1,409 2,010 21,203 7,479 26,323 42 829 55,876 56,828 1860 35 152 122 67 240! 122 294 192 198 381 732 1,113 590 1,383 1,973 21,065 7,236 27,226 42 136 55,705 57,226 Städerna 1856 3 6 4 34 81 15 26 76 71 125 178 303 148 644 792 6,603 25.136 1,388! - 156 33,283 33,002 1857 3 6 4 37 81 9 28 78 83 124 192 316 119 544 663 6,517 23,492 1,965 1 — 574 32,548 32,258 1858 3 6 4 29 78j 10 33 73 85 112 196 308 68 391' 459 7,384 21,281 1,613 _ 341 30,619 28,410 1859 3 6 4 31 81 j 14 30 80 91 125 202 327 55 360 415 6,158 19,495 1,697 17 27,367 26,367 1860 3 6 4 31 80. 10 28 77 85 118 193 311 61 392! 453 5,895 19,740 1,629 — 627 27,891 26,918 Hela länet ... 1856 39 156 123 110 340! 135 321 278 276 523 937 1,460 843 2,125; 2,968 28,090 30,730 35,640 2 311 94,773 101.587 1857 38 156 125 114 343 127 312 297 289 538 944 1,482 785 2,019 2,804 30,401 29,624 32,838 42 713 93,618 98,546 1858 38 156 128 101 332i 137 326 280 293 518 951 1,469 697 1,818' 2,515 30,295 27,923 30,283 42 582 89,125 88,374 1859 38 162 128 98 319! 143 328 283290 524 937 1,461 656 1,769 2,425 27,361 26,974 28,020 42 846 83,243 83,195 1860 38 158 126 98320 132 322 269283 499 925 1,424 651 1,7751 2,426 26,960 26,976 28,855 42 763 83,596 84,144 Anmärkning. 3 socknar 3 landet äro ej upptagna i denna tabell
Jfr berättelsens text sid. 58.
STOCKHOLM, 1862.
MOESTEDT Ä SÖNER.
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK. #ij Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser.
LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI STORA KOPPARBERGS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1856-1860. 1.
Länets allmänna beskaffenhet och indelning;.
Stora Kopparbergs län har, sedan sist afgifne berättelse, till sina gränser icke undergått någon förändring.
I sådant afseende anhängiggjorde frågor, i och för afhjelpande af oregelbundenheter i den administrativa indelningen, så att delar af Äppelbo och Orsa socknar, uti ecklesiastikt hänseende redan från länet afsöndrade, komme att blifva det jemväl i öfriga förhållanden, voro vid 1860 års utgång ännu icke komne till slutlig behandling.
Länets vidd kan i följd deraf uppgifvas, såsom oförändrad, till 288 qvadratmil.
Vid ofvannämnde års slut befanns detta län indeladt i 38 hela kyrkosocknar jemte ofvannäinnde tvenne till Rämens och Loos socknar förlagde delar af Äppelbo och Orsa socknar, 37 pastorater, 21 härader eller tingslag, 7 prosterier, 4 domsagor, 35 länsmansdistrikter, 7 fögderier och 7 häradsskrifv ar edistrikter, sedan VesterDalame i sådant afseende år 1858 afskiljdes från Vester-Bergslagen.
Vid nu varande pastorers afgång är bestämdt, att från Rättviks socken afsöndras till eget pastorat Boda kapell-lag, från Mora socken Wåmhus kapell-lag, från Stora Tuna socken Silfbergs eller Nikolai kapell-lag, från Grangärdes socken Ludvika kapelllag och från Lima socken Transtrands kapell-lag.
Utom ofvannämnde oregelbundenheter i den administrativa indelningen, för hvilkas afhjelpande yppade frågor till behandling förevarit, äro jemväl till handläggning i sådant afseende anmälde, i Statistiska CentralByråns berättelse för åren 1851—1855 omförmälde förhållanden i afseende på angränsande delar af Svärdsjö o och Sundborn, Leksand, Ahl och Bjursås, Stora Tuna och Aspeboda, Stora Tuna och Grangärde, Näs och Landsh.-Emb. uti Stora Kopparbergs län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Stora Kopparbergs län.
Bygnadssätt.
Föda.
Säfsnäs, hvartill äfven numera kommit fråga om gränseförhållandet emellan Avesta bruksförsamling och Grytnäs socken.
Öfver Falu stad har blifvit utgifven, år 1856, af Herr Professoren och Riddaren J. S. Bagge en Karta, grundad å C.
Linderoths år 1805 affattade, äfvensom, på föranstaltande af Komitéen för undersökning af grunderne till städernes beskattning år 1858 af dertill förordnade Ingeniören vid Kongl. General-Landtmäteri-Kontoret Gustaf Ljunggren en Karta öfver staden Falun med dertill hörande ägor; äfvensom genom Undersöknings-Komitéens för Statens Jernvägar försorg en Karta, som omfattar äfven en del af Stora Kopparbergs län. 2.
Tab. N:o 1.
N:o 1 upptager folkmängden, särskildt för landsbygden och städerne, för hvartdera af åren 1856 till och med 1860, efter mantalslängderne, och för hela länet sistnämnde år, hvarvid dock, enär mantalsskrifning i Särna socken icke äger rum, befolkningen derstädes är beräknad efter uppgift från vederbörande presterskap; och inhämtas deraf, vid jemförelse med hvad härom är oinförmäldt i berättelsen för år 1855 (enligt 1854 års mantalsskrifning) att för derpåföljde år länets befolkning blifvit ökad med 8,581 personer.
Då orten i någon väsendtligare mån icke varit hemsökt af allmänt härjande farsoter, torde derifrån kunna till en del härledas befolkningens nyssomförmälde tillväxt, men då tillökningen efter 1856 års felslagna skörd visar sig ganska obetydlig och först under år 1860 uppgått till samma höjd som under året 1856, synes deraf uppenbart huru befolkningens bergningsförmåga, återställd genom fördelaktigare skördar och ökade tillfällen till inkomstgifvande arbeten, i förening med öppnade lättade kommunikationer, öfvat ett mägtigt inflytande på folkökningen.
Någon annan giltig grund kan ej heller framställas dertill att, oaktadt den manliga befolkningens förökning under dessa år, antalet af utskrifningsmanskapet likväl årligen befinnes minskadt, än att allmogens bergningsförhållanden för 20 år tillbaka voro i följd af ogynsamma skördar och ringa arbetsförtjenster ganska ofördelaktiga.
Flerestädes inom länet, förnämligast inom Mora, Orsa och Elfdals socknar, hafva redan förut yppade schismatiska rörelser fortfarit, måhända tilltagit, men verka nu mindre störande än tillförene.
I nämnde socknar uppgår antalet af Baptister tillsammans till 760 personer, och odöpta barn inom Orsa och Elfdals socknar äro uppgifne till 118.
För deras religionsöfningar hafva i nämnde tre socknar separatisterne uppfört särskilda byggnader, men de hafva icke i stadgad ordning bildat särskilda församlingar.
Allmogens hygnadssätt har föga undergått förändring.
Bostäderne äro i öfre
Dalorten i allmänhet trånga och anspråkslösa, men i de nedre delarne af länet bättre, ansenligare och beqvämligare.
Förbättrade, mera värmegifvande och vedbesparande eldstäder än de tillförene brukliga öppna spislarne införas der mera allmänt och nya tak läggas både på manbyggnader och uthus, der tegel icke lätt är att tillgå, af spån eller stickor, kallade »pertor», såsom vida ändamålsenligare och mera virkesbesparande än förut brukliga med näfver och takved eller bräder.
I Dalsocknarne bibehållas väl hufvudsakligen folkets enkla hemgjorda drägter, ehuru äfven der främmande tyger börjat i någon mån begagnas, såsom i länets nedre delar länge varit och ännu är förhållandet, utan att denna förändring bidrager till att sprida en önskvärd förbättring i renlighet och snygghet, vare sig i bostäderne eller beklädnaden.
Mera, än odlingen af höstsäd inom länet, har allmogens användande deraf till brödföda tilltagit, hvadan sådan vara måste från andra orter köpas, men förbrukningen af spritdrycker har å landet allestädes, der utskänknings- och minuthandelsställen icke förefinnas, högst väsendtligen aftagit, utan att andra drycker derstädes i stället mera allmänt begagnas; hvaremot, der så beskaffade försäljningsställen äro inrättade, likasom i städerne, någon minskning i förbrukningen af spritdrycker eller deras omåttliga förtärande icke torde kunna anses äga rum, ehuru så kalladt bäijerskt öl derstädes till ganska betydligt belopp numera äfven förtäres.
Handelspriser å säd.
3 Större eller mindre boksamlingar förefinnas inom de flesta af länets socknar, mer eller mindre flitigt begagnade, allt efter den håg dertill, som gifves och upplifvas af dem, hvilka handhafva bokförråden; men för särskildta folknöjen och frivilliga öfningar i vapenbruk hafva under ifrågavarande år några åtgärder icke blifvit vidtagne. 3.
För att vid slutet af hvarje, eller något visst bestämdt år, tid efter annan kunna uppgifna geometriska tunnlandtalet af den odlade jorden och den naturliga ängen, efter den förändring de till följd af odlingarne undergå, skulle oundgängligen erfordras en fullständig och fortgående ägo-affattning; men då en sådan anstalt icke förefinnes och icke heller lärer kunna åstadkommas, så torde detta tunnlandtal få angifvas i öfverensstämmelse med de beräkningar, som för uppgifterne till Finans-Komitén ägde rum, eller, med antagande af någon årlig förhöjning, uti mera runda tal, såsom till 140,000 tunnland odlad jord och 170,000 tunnland ängsmark.
I Kopparbergs och Näsgårds samt en del af Säters och Vester-Bergslags fögderier anses jorden vara af medelmåttig beskaffenhet, men i öfriga delar af länet torde den allmännast vara att hänföra till svag, ehuru den äfven å kalkformationen inom Mora, Orsa, Sofia Magdalena, Ore och Rättviks socknar i Ofvan- och NedanSiljans fögderier derifrån gör ett fördelaktigt undantag.
Vexel- eller så kalladt koppelbruk är i Kopparbergs, Näsgårds, Säters och Vester-Bergslags fögderier det allmännaste bmkningssättet, med 7 till 9 års omlopp af gödsladt träde, höstsäd, 3 år gräs, eller flere, samt 2 eller 3 år hafre.
I de öfriga tre fögderierne förekommer mest tredingsbruk, eller 2 år säde och 1 år träde, hvilket dock i mån som foderodling på åkern tilltager, efter hand synes småningom undergå förändring.
N:o 2 utvisar beräknade årliga utsädet per tunnland af hvarje sädesslag, behofvet deraf Tab. n;o 2. för utsäde årligen i länet, samt år 1860 för odling af hvarje sädesslag använde tunnlandtalet och skördebeloppet i korntal, beräknadt för hvartdera af åren 1856—1860, äfvensom årliga förbrukningen deraf på hvarje person i medeltal.
I enlighet med dessa beräkningar och i öfverensstämmelse med den erfarenhet, som äfven under senare åren vunnits, vill det synas som uti vanliga år produktionen af höstsäd icke är tillräcklig för, men att vårsäd, förnämligast hafre, skördas utöfver åtgången inom länet; varande den blandsäd, som i vissa trakter begagnas af mycket olika sammansättning, såsom af vårråg, korn, ärter och hafre, råg, korn och hafre, korn och hafre, till olika blandningsförhållanden, men hufvudsakligast § hafre och J korn.
Icke utan framgång utsträckes inom länet och i delar deraf, der sådant för icke många år sedan ansågs omöjligt, odlingen af hvete både såsom höst- och vårsäd.
Handelspriserne äro från olika delar af länet uppgifne att hafva varit de i nedanstående tab. Litt.
Tab. litt. a. A. anförde.
Jordegare i Bjursås, Gustafs, Leksands och Rättviks socknar hafva för skada å grödan genom hagel år 1858 åtnjutit understöd af allmänna medel, utan återbetalningsskyldighet, till belopp af 1,000 R:dr Rint.
Lika - Tab. Litt.
R:dr Rmt.
R:dr Rmt. R:dr Rmt. R:dr Rmt. R:dr Rmt.
R:dr Rmt. R:dr Rmt.
År 1856 34 å 34,50 21 k 24 18 å 20 14,75 k 18 9,50 k 14 22,50 ä 24 6 å 8 » 1857 27 16,50 k 27 16,50 k 20 11 ä 20 7 k 10,50 24 6 k 11 » 1858 20 12,75 k 18 11 ä 14 8,62 ä 12 5,75 & 8 18 4 » 1859 18 k 20 12 k 20 10,50 k 19 8,62 k 18 5,75 å 10 14 å 16 4 k 9 » 1860 21,50 k 22 13,50 å 26 11,50 ä 21 9,12 ä 18 5,50 k 10 16 4 k 9 4 Stora Kopparbergs län.
Trädgårds-och boskapsskötsel.
Handelspriser å ladugårdsalster. ledes hafva utan återbetalningsskyldighet, men mot förbindelse att använda medlen för arbete å vissa vägarbeten, Särna socknemän och Öije kapellsboer till understöd i följd af 1855 års för dem svaga skörd utbekommit 1,750 K:dr, äfvensom Stenbergs byamän i Orsa socken, af enahanda anledning, under vanliga bestämmelser ett gåfvoanslag af 300 R:dr.
Mot förbindelse att med J årligen försträckningen återgälda hafva jordägare i Westerdals samt Ofvan- och Nedan-Siljans fögderier åtnjutit understöd för afhjelpande af behofven i följd af 1856 års missväxt, med ett sammanräknadt belopp af 114,610 R:dr 50 öre, som sedermera är vordet till fullo återbetaldt, äfvensom utan återbetalningsskyldighet tillsammans 6,350 R:dr Rmt, att användas till understöd, dels genom för orten gagneliga arbeten, dels åt behöfvande, som saknade förmåga att genom arbete sig försörja.
Derförutom hafva, i följd af berörde allmänna missväxt och skada å grödan genom hagel, understöd blifvit under ifrågavarande fem år utgifne af länets Nödhjelpskassa till ett sammanräknadt belopp af 16,638 R:dr Rmt, dels mot återbetalningsskyldighet, dels mot förbindelse att dermed utföra gagneliga arbeten inom orten och dels såsom gåfvoanslag.
De understöd, hvartill 1860 års missväxt föranledt, hafva icke under ifrågavarande tidsperiod kommit länets befolkning till godo och blifva i följd deraf föremål för den berättelse, som framdeles kommer att i ämnet afgifvas.
Trädgårdsskötseln och fruktträdsodlingen bedrifvas ännu i högst ringa mått, kämpande mot föreställningen om dess osäkra och föga lönande afkastning och fördelar; dock börjar i närheten af städerne en och annan att deråt egna mera omsorg och uppmärksamhet, så att, på framgången af sådana försök, en förhoppning kan byggas derom att trädgårds-, fruktträds- och blomsterodlingen skall blifva äfven här i orten allmännare känd och värderad samt i följd deraf äfven utöfvad.
. N:o 3.