Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rsllad till ledamot af det Utskott st Kvsr8 förkeredsnde ätgärd mslet blifvit öfverlemnsdt ksr jsg sn8ett mig desto mer skyldig att underkasta det8smms den 8smvel8granns8le pröfning, som de ädömde ersättningsrnes belopp gifver skälig anledning till den förmodan stt deras utgörande icke kunde allöps utsn att betydligt inverka pä den «r - L e t ä n k a n d e n, lV.o ^i. §07 sältningsgikvandes existence.
Isg kar verkställt denna pröfning: jsg kar genomläst de vidlyftiga Oandlingsrne, oek det är mig derföre ieke svart att öfver mälet gifva en csracteristik.
Ilen fullständigket, kvarmed rsnsskningen inför den serskildta i wälet förordnade RädstukvuRätten blikvit förd framställer de kandlande personerna i en obeslöjad dag.
Nan linner der ä ena sidan en underordnsd Ijensteman, nedrig, men slug, väl kevsndrad i tjenstemannalikvets olika körkällanden ock djerf i medvetandet sk sin oumbärligket, ssmt ä den andra, en Obek, som i utbyte mot ett kekölligt kiträde, skänker ett förtroende som slutar med kans undergång.
Kin värd Oedamot, llr v.
Hartmansdorff, ksr redan fästat R.
8l:rs uppmärksamket pä vädorna sk det keslut k vari Utskotten slädnät. lag delar kans åsigt, men utkeder mig att säsom ytterligare stöd för kans mening fä tillägga nägra anmärkningar.
Händelserna inom kandsLanrliet i Wermland, I,afva nemligen fört min tanka pä de Rekordriugskagar som räda inom witt Ifädernesland.
Redan under den sä kallade Rriketstiden inkördes inom Svenska -Krmcen bruket att emot erläggande ak en sä kallad fkccord-Summa bereda sig kekordrsn till en ledig varande rasslat det var likväl först under de 2!ne decennier som följde pä 1772 ärs revolution, som detta kruk utbildades neli utvidgades.
Oen Regering som omedelbart följde pä Oustak den IIl:s död fann sig redan vid äterbesättande ak ledige tjen»ter Kögst kesvärad af det inkörda ^Kecords8^stemet, Av8 8 taks- ocli Lanco-Dtskottens men ansäg detta onda redan sä rotfästadt att det blott småningom kunde akskaffss; ocb säsom en dertill ledande åtgärd utfärdade; det bekanta ^KccordsReglementet, enligt bvars innebäll ^Kccorderna ester gifven 'Rarikk borde under
Ao är successivt förminskas samt ester nämnde tids utgäng alldeles försvinna.
Rrfarenbeten siar sedermera visat att detta Reglemente, längt isian att uppodla sitt ändamäl, just motverkat detsamma; veR ieke blott IVIilitairer utan bvar ocb en som bar ankorvandter eller vänner inom Lrigs8tändet bar sig väl bekant buruvida den i Reglementet gifna försäkran om Longi, onäd mot den RegementsLbef som vid Rörslagens upprättande tilläter någon afvikelse fran Reglementets föreskrift, mäktat bereda detsamma efterlefnad eller icke.
Det börer till sakernas ordning att inom lVkonarkiska 8tater, iVIiIitair8tändet är det mäst tongifvande: ^ccords8^stemet, uppkommet ocb utdildadt inom Armeen, !>ar ocksä derisrän öfvergätt till LiviI8tändet der det redan börjat utbreda förderlliga verkningar, ocb man är redan derbän kommen att man som oftast uti iknnonsLladen ser civila tjenster offentligen utbjudna till salu.
Hittills bakva val sädane annoncer endast angatt lägre tjenster, men det ar dock icke okändt att ^ceorder bäde fordra; ocb erbällas äfven inom tjenstegrader som icke kunna räknas bland de lägre; äfvensom rkllmänbeten bar sig rätt väl bekant att ikccorder betydligen inverka pä bandsböldinge-tillsättningarne. l»är en bandsbökding ämnar taga afsked bör man belt öppet omtalas buru mycket R e t ä n k a n d e n, L:o /jr.
Aog ban fordrar i accord, buru mycket som bjudits ak den ena ocb den andra ocb slutligen underrättar en officiel
Artikel att ev bän«8t^relse blifvit uppdragen at den som ryktet redan utmärkt såsom den bögsta bjudaren.
Huruvida bandsbäfdingen ak ^Vingärd genom Accord utverkat sin befordran vet jag icke bestämdt; men jag vet att ban förut var lVlajor vid ett Oarnirons-Regemente, ocb det s^- ves mig troligt, att, bvilka Rmbetsmanna-egenskaper ban än under sin (äarnirons-tjsnstgöring ma bakva adagalagt, dessa svärligen vunnit afseende om ds icke gjort sig gällande medelst en erbjuden ocb erlagd ^Kccord8umma> Hans öde visar att Rmbetswannavana icke köpes lika lätt som man accordsrar sig till Rmbetot.
Denna bandel med 8tatens Rmbsten ocb Rjenster som man förgäfves söker bemantla under den mildare benämningen ak ^.ccorder, ses med oro ak bvsrjs Räderneslandets uppriktiga vän, ocb betraktas med likgiltigbet endast af den, som, glömsk ak en forntid; minnen, utan förmäga att uppfatta tankan pä en eftertid, framlelver ett vegeterande lik för dagen, ^ccords8vstemet bestämmer, enligt sin natur, en annan egenskap än skickligbet såsom vilkor för befordran; ocb i samma stund som skickligbeten icke ensam utgör competence till befordran är steget gjordt till bela den Livila RmketsmannaLorpsens demoralisation: en demoraliserad Rmbetsmannaborps är likväl ett plägoris tor Regering ocb för Rolk. dag anser det existerande /tccords8^stemet uppmana R, 8t:r att aksia don afskrifning som ak bands - 0lo 8 lats- oell llsnco-Dtskottens Ilökliingen ok Wingärci blifvit begärci; t^ om tjermo afskrifning beviljas sä fruktår jsg stt bugacie 8peculanter pä banlisbökliinge-s^sslor skola uppkomma i allt kör stort antal, enär ett rolian inträikat prsejuliieat skall gikva riem en skälig anlelining att boppas bekrielse kr än ersättning sk lie körluster som genom lieras bristanlie skickligbet brinns uppkomma bäcle kör 8taten neli kär enskiita; sksläs äter afskrifningen sä tollie en sällan utökning sk iXational-representationens besiutanlie rätt blifva eil nvttig erinrirsn om nöcivänliigbeten kär verierböranlie stt utom ^Kecorlis8ummor kunna riisponero en 8umms motsvaranlie beloppet sk öe ersättningsr som sk en rättvis
Domaremakt i kramlilien kunno komma stt sclömmas.
Dä jsg säiecies ciels pä lie sk llr v.
Dsrtmsns6orik reöan snkärcie, <iels pä lis sk mig nu ant^licis skäl skst^rker öen sk bancisbökliiogen sk ^Vingärci begärlio afskrifning, tillstyrker jsg, stt II. 8t:r, mell kastacit skseenrle pä clenna bimbetswans personliga retlligliet vell sktninzsvärlis carskter, mätte bevilja lie mäst linliriga tletalningsvilkor kär lie Iiooom äciömlie ersält»ings-Ilelopp.
Om viri lians inträtkanöe liäci än största lielen ak skulllen vore obetsili, anser jag ak käga bet^lienket. binnes ieke tillgäng i lisas 8terl»lius sä mä clet Illikva kominanlie 8t:rs sak stt pä sällan sulelining antingen bevilja akskrikniiig eller anbefalla korliringarnes balancersnlie i Itäkenskaperne.
I ett mäl säciant som lietta är 8ummans belopp intet livall jag täger i beräkning: bär sr krägs om en princip, mer värö än stt lien werl rilkror kan uppskattas; clet sr Il e t a n k s n c! e n, iV:s 4l, 42.
Zli emot ett riet slllraväclligsste prsejutlieat jag vägat böja min räst.
^Kk llr ^ke/skttgruslemte clet jag instämmer uti ^en ak llr v. vttralie mening, kär jag särskillit mig rese, vera emot sjelkva reliaction sk lietänkanliet, bvillet jsg anser meci onöliig vicil^ktigbet upptaga IlättegängsIIancllingarne i mälet; clet balle, ekler min tanke, varit tillk^IIestgörancle om cietsamma allenast upptagit inneliället sk X. äi:ts Utslag i wälet tillika mell X. ä-i:ts iVäli. 8krikvelse i lietta ämne, oell jag tror till ocb meli, stt en närmare pröfning krän II. 8l:rs silia ak llättegangsllancilingarne, sellas mälet blifvit ak bogsta Oomaremagten skgjorlit, är, om jag sä kär sägs, strilisrxie mot gruncilagarn e. lag anbäller alt lietta mitt ^ttranlie mä ka till Iliks8tZncIen ätkölja expeclitionen. llr //egerer^ llr 6-rossbancilaren /k^,l5>crg samt llrr lläcimännen oeb bskvs sig körenat uti cles ak llr vo/l skgikna reservation, I^:o 42.
Letänkgnlle, i 3nIe«IninZ sk lil' IHiberre 6.
II. elisrsvväicls motion om inIÖ8en sk usAiu k. cl. k'ilisl-l)i8eoutei ue8 vill 8i8tl. kiIi8lit>Z ^resentei-scle ^88iZnstioner.
^1. lliclcierskspet oell ^köeln bar till 8tatsDtskottet remitterat ett bos samma Itiks8tänli ak llr kriberie <7. //., akgikvet ^Kuköranlle, ak innebäil: ZI2 8tats- ock
Lan co-IItskottens att ibland bagstiftningsns vackraste egenskaper vore utan tvifvel körmägan att godtgöra föregående 8tänders misstag, keist i ds fell, der rugsten gjort sig gallente pä rättvisans, eller till ock med klott pä billigketens bekostnad:
K.tt det, vici ,8a3 ärs Liksdag i Kämnd genom omröstning fattade keslut rärancle sedane filialDisconternes lkssignationer, kvilia icke inom pr-eseriptionstiden, >8lg, voro presenterade, innefattade, i llr frikerrens tanke, en elgart, som pekellads II. 8l:rs' uppmärksamket till äntring uti tet obilliga litante, som öfvergå» tem, kvilka, till följt ef en, mot ali lagstistningsgrund, alltför korrt utsatt pröscriptionstid, blifvit kränkande sin egentom till alltför obetydlig vinst för LiksgäldsVerket, men till ett kännbart litants för tem tet öfvergå»: att statgantet uti ,8,8 ers 8tänderr beslut, räreote prescriptionsliten inom tag ock er för filisl-Oiscontcrnes Ikssigvationers inlösen, innebure uti sjelfva ordalydelsen, att 8tänderne blott kate för afsigt, att, genom åtgärder,, vinna ordning: ock te bela tet utelöpande, icke inom prescriptionstiten reclamerate beloppet, vid 182Z ers Liksdag, endast utgjorts 0000 L:dr, kvarak e^ cfc/ rec/asyntes all önsklig or dning vara vunnen; kvatan llr Eliber ren koppates, att, enär ten askkläde ordningen vore vunnen, II.
II. 8t:r skulle linne bagstiftande Uektens vartigbet fortr-e, att te, som, genom beslutet vit sistl. bakstag, gingo miste om teres, i llr Ifrilieraens tanka, se kögst billiga anspråk ä inlösen af clr! /)/'c§errte,'ac/e filial-Discont-lkssignationer-, Letänkanden, K:o 42.
513 matte af nu församlade 8t:r förbjelpas till åtnjutande af teras rätt. 8etsn 8tatsD»kottet, af ten anledning att ten salunda än^o väckta frägan om berörde
Discont-Kssignationers inlösen egentligen rörte Länkens rätt, anmodat Laneolltskottet att i ökverläggningen om detta ämne deltaga, kafva bägge Utskotten detsamma öfvervägat ock dervid inkemtat, att, vit ,823 ers Likstag, motioner blifvit gjorda kos V.
Lorgsre8tändet samt kos D. Londe8tändet om en allmän förlängning af ten, genom K.
Kungörelsen af t. 2g 8ept. 1818, stadgade ock med t. 1 Decemb. >8ig tillandalupne iprescrptionstit, icke blott i afseende pä s. t. filial-Discont-Inrättningernes utelöpande Kssignationer, utan ock dessa
Disconters öfriga, oliguiterate 8kulter; äfvensom att till dä varande 8tatsbltskott blifvit i Keder ökverlemned en gf llr Ökverstebieut. <^. till K. äl.t i un derd. ingifven 8brikt, deri kan, ä sin lVloders vägnar, förnyat en förut gjord underd. ankellan om återvinning af försuten tid till erkellante afbetalning för atskillige, benne tillkörige, ä 2tne bifogade ock ak vederbörande tjenstemän vid
Discoot-utredningen i LiksgäldsLontoret bestyrkte förteckningar, till nummer, dato ock summor specificerade DiscontlKssignatiooer, nemi. utgikns ak f. t. Direetionen för Oötkeborgs Discont L:dr 28o5:
Dito för Oötka Lansi Lolags Discont . . ,633: 16.- lotalbelopp L:dr 4438: ,6. - 5r4 8tats- ocb La n co-D t sk o tl e n s
Dä lii' k', ille, ro ^nckarsvärcls if, ägavarante motion blott afser ocb liar till loremäl sätane iblant te uteva,ante ^Kssignationerne, 8om vit förra Likstagen blifvit presenterats, liva, met mäste förstus, att ägaren sjelf ailemnst specifik förteckning a cle ikssignationer, för bvilka betalning reelamerats; men ett sätant förbällants icke ägt rum, i alseente pä nägra antra ^kssignationer, än tem, för bvilka klr Öfverstel-ieut. lljerta, ä sin Möllers vägnar, betalning reclamerat, anse Utskotten sig icke böra, i anleclning af förevarante motion, ^ttra sig öfver antra eller liera, än sistnämnde -kssignationer.
Oell beträlkante sälecles först lie af bemälte Dr Öfverstebieutenant presenterats oeb af s. cl. Directionen för Oötbeborgs DiseontVerk utgilns lkssignationer; sä, enär clenna Discont blifvit, reta» är 1826, till tet enskilta Lolaget äterställt, lärer frägan om inlösen, af te terilrän utgikoe ^Kssignationer icke kunna, säsom rörante bolagets rätt, komma unter L. 8t:rs pröfning.
Ilvat setermera angär te af f. t.
Directionen för Oötba OanalLolags
Discont tragne ^ssignationer, sä bar rörante tesamma bos Utskotten förekommit, att 8tats- vcb Lanco-Dtskotten vit sistl.
Likstag, uti teras afgifns gemensamma
Dtlätante, till grunt för tet tillstvrkte afslaget pä te bär förut ownämnte, bos 2:ne Liks8tänt tä gjorta Motionerne, liufvutsakligen äberopat, att -Kssignationerne ocb lie procents Leverserne icke äro nägra of 8taten utfärtate 8kultförbintelrer: att 8taten» ätagants att lala ombesörja L e t
S n k a n t s n , lV:s Ha, Hä. 5,5 I,hviten ak tessa f. t.
LilialDisconternes 8kulter varit frivilligt oeb vilkorligt: att om , efter octro^ernes slut, Disconterne kommit att i bebörig ortning upplösas samt Xrsstämningar utfärtas, sä Iiate altrig kunnat blifva kräga om betalning af sätane skulter, bvilka icke inom ten, genom LoncoursLagen, bestämta tit af natt,vcb är, blifvit anmälts; äfvensom, i bäntelss af en ortentlig Loncvursulretning, lortringarne skolat inom 8ex mönster bevakas.
Vit bvilket förbällante vcb tä Utskotten ansett sig böra instäinma uti n^ssomlörmälte, af i8r3 ärs 8tats- ocb LaneoDtskott vttrate samt al
Ilikets tä församlats 8länter gillate åsigt, att nemi. 8tatens ätagante att läts ombesörja ligviten af f. t.
LilialDisconternes ifrägavarante 8kulter varit frivilligt ocb vilkorligt, fä bos II. D. 8t:r Utskotten vörtsamt tillstyrka, att ten af Dr bb iberre ^kncksrswärt väckts f, äga om merberörte
Discont^kssignationers inlösen mätte förfalla.
Den 3 December 182c).
I^:o 4Z.
Dtlätanäe, ökver väelcta Motioner, nnZ:cle ätZär^ers victtci^gncle tilt slt^nclsamt 8lut ntreöninzen i HiIr8»äIcl8Lontoiret ak Oötba 6anaILol!i»8 8r>mt Malmö k. cl. lincon tVei Ii, 3kven8vm an"äen6e k. cl. HiIi8l)i8c:ontV6iIiet8 äter8tä6vcle korclrinAar. ^ti tessa ämnen aro bos V. Lorgare8täntet afgifne 2!ne Memorial, tet ena al Dr leuns Hemberg, (remitte - 3i6 8tats- octi Lanco-Dtskottetis raclt enclast till 8tats - Utskottet,) ak följande l^ öelse:
Det torcle vara öfverflödigt, att beskrifva clen mindre noggranbet, rom använcles ak Oireeteurerns för Dötba (lansl oell Alalmö s, cl.
OiscontVerk vicl unclersökningen af cle personel» veöerbäktigbet, som bärle sökte ocl, borgacls sör Dan, emellan cleo är allmänt käncl oell liv»,as icke Illott cle» följö inträffat, att 8taten mast viclkännas en betvcllig förlust, utan äfven att unga medborgare, som vicl mognacl älcler kunnat blifva n^ttige bäcle för sig oell samhället, blifvit urstänclsatte att göra sig något bopp om utkomst, i anSeencle clertill, attingen säl' clem kunnat b^sa sorti oencle, enär man allticl skulle frukta, att
Oiseonten kuncle göra anspråk bäcle pä cleras personer oell pä lierås omlletroclcle egenclom.
Den ticl är nu körlluten, bvaruncler cle, som kast större eller minclre tillgängar, skböröat sina förbinclelser oell äterstär icke annat än personliga säkerbetvn.
Denne kan val vora nyttig att Ilalia om; men jag tror ieke, alt cle» är värö clet besvär som orsakas sä väl II. 8t:rs som statens tjenstemän, meclelst unclersökningars anställancls ocb upplysningars meclclelanöe om
Dälclenärernes körsnöracle vilkor.
Dä privata personers LoncurslVlsssor sluteligen skola upplösas, visar erlarenbeten, att osäkre sorclringar antingen säljas pä Auction eller oek antages ett sccorö, som Dälclenären pröfva» Kunna utgöra; ocb öesse utvägar äro sä maekel mera nöclvänöige, som en (loncourslklassas utreclning i annat kall icke vore tänkbar.
Dä 8tateu inläter Letänkan6ek>, N:o HZ. lnläter sig uti trsnsactioner, bvilka äro lika beskaktacie, som lVIeclborgarens, mäste clen sörre 6e facto ba underkastat sig samma billigkets tagar, som clen senai-es känsla söreskrifver; ocb kan jag clersöre ej föreställa mig något skäl, bvarföre icke 8tatens Ilepresentantei' skullv.^för sin Illassas ulreclning, vilja följa samma regler som clen private.
8laten bar i mitt omclöme mintlre skäl än clen senare, att ogilla förenämnöe realisations-sstt, emeclan 8talen allticl bär vinst pä bvarjs Ztgärcl, svin leöer till någon medborgare» välstäncl eller bereclancle till verksambet, okeräknaö förlusten genom en långsam utredning. lag anser förclenzkull clet vara nöilväncligt, att cle pä Utreclning ställcle
Diseonterne bringas till slut i förmoclsn, att ilen förlust blif^ ver minclre för 8taten, som vicl en skeencls realisering af Oiseonternes osäkre sorclringar pä körutnämncle sätt kan intrslka än om ytterligare försök skola mot <KälclenLrerne använclar, b varigenom en större Ijenstemannskersvnal är beböklig att uncleiballäs; ocb jag vägar clerfore bemställa, att antingen fullmäktige i R:g»Lontoiret mätte lemnäs sribet, att efter förekommancls omstänrligbeter antaga cle acenrcl som kunna erbjuclas öels genom Oälöenärerne sjelkve ocb clels genom cleras ansörvanöter till 5 , co, 20, 3o, Ho ocb ä>o procit af skulclbeloppet, eller ock att
DiseontVerken, sorclringar mätte till clen bögstbjuclancle försäljas, ocb bvilket jag tror förmånligast verkställas om bvarje reversal utbjucles särskilcit oeb i 6en 8tacl bvsi ikrän Kälclenären teeknat sin körers; likväl anser jag clet för - 5,8 §tals- ocb L a n co - Iltsk o t tens sia alternativet vara staten mera äclelt, t^ clerigenom fredas olycklige meclborgare, som kunna äga ankörvanäler, bvilka ömma för cleras belägenbet, ock, clerin, e aro benägne till nägon uppoffring för cleras kramticla väl, än att underkasta sig clen smärtancle Besättningen; men i annat fall toröe Ltaten böra visa cleN menskligbet, att försäljningen sker mec! clet uttrzcckliga köibebäll, att Besättning icke ma kunna äskås för ifrågavarande 8kulclebref eller Loncours ätvingaz.
Ocb clet snöra af klr <7ar/ ^frosen/u^ (remitteraclt till Ltats- ocb Lanco-Dtskotten) cle, i snföres, burusom, uncler utreöningen af f. cl. BiksDisconten ocb Oötlia Lanals Discont lärer öet stunciom bafva inträffat, att Lan^uerouteracl Oälclenär, efter wänga ars förlopp, genom någon väns eller gennares beweclling, kunnat erbjucla Verket full betalning af DäneLapitalet, sä vicia clen upplupne räntan blekve bonvm efterskänkt. förlattningarne förbjucla
Disconterne i allmänbet att någonsin antaga accorcler.
Detta staclgancle bär också visserligen sin gocla gruncl för en ännu i activite varancle Discont; men förbällanclet senes ej vara cletsamma för en upplöst samt uncler utreclning ställcl lVIassa, cler allt, som möjligen kunnat inclrikvss, reclan erbällits, ocb cler enclast genom cle äterstäencle forclringarne; försäljning, antingen pä Auction eller uncler bancl, något ytterligare kan vara alt förboppas.
Ocb föreslår clertöre
Dr brosenius, att clet mä lemnäs fullmäktige i Lanken ocb B:gsllontoiret rättigbet att för cle upplöste
Disconternes äterstäenöe koiclrin - Letänkanclen; IV o Hä.
2ig gar antaga säclana anbucl, som innebära fulla gälclanclet af (kapitalet ocb cler enclast räntan bel eller till någon clel mäste afskrifva?. fburu, pä sätt berörcit är, Dr
Dembergs motion blifvit remitteraö enclast till LtatsIItskottet, likväl ocb som cle cleri sramställclle förslag äro ak sällan beskakfenbet, att clesamma röra Bankens rätt, sä bakva 8tstsocb Länco-Dtskotten bäcla motionerne, sä viclt cle anga f. cl.
Oötba Oanal Bolags- ocb Llalmö f. cl.
DiscontVerks koröringar till gemensam öfverläggning körebaft; men cleremot icke ansett sig böra vill, öra clen ut!
Dr ^rosenö motion tillika väckta fräga om f. 6.
LiksDiscontVerkets ko, cl, ingar, enär Laneolllskottet bärom reäau särskilclt Letäukancle (IV:o 72 VI äawl.) akgikvit Leträlfancle slltsä förslaget, i akseencle pä försäljningen akOötba dana!
Bolags- samt lVIalmö f. cl. DiscontVerks vsäkre forclringar, sä framställer sig l,är vicl alclraförst clen frägsn: om ocb liuruvicls, genom en säöan Ltgärcl, skulle k^nna vinnas ett Lcrrö,«c/t oc/i c/c^n/k/ut s/ut utrec/u/nge/r / /l.-gsConto/ret cr/c/essa />ac/u
Dc sco/rte^ ocb bvarmecl mäste lörstäs, att clet penningebelopp, som en gäng till BtgsContoiret influtit, (försäljningssumman bäri inbegripen) icke skulle någonsin komma i flaga, att till större eller minclre clel älerbäras, ocb att, efter skeclä försäljning, Ltatevs befattning mecl lorenämncle 2:ne
Disconter skulle komma att i allo uppbära. lill utreclancle ak clenna, i förenscle
Dtskottens kanka, sä vigtiga kraga, torcle först upplysningsvis bära §20 8tats- ocli baneo-IItskottens anmärkas, att pä spriclcla Orter i biket, merberörcle 2.'ne
Oisconter gro inveeklscle uti mer eller minöre utreclcla Ooncourser till ett antal ris emellan ^ ä §00: att clä clet icke varit ovanligt, att 8^sslomännen förskingrat
IVlassornes tillgängar oeb clerefter banc^uerouterat, flir fullmäktige sunnit angeläget att staclga, säsom en allmän grunclsats, i afseende pä Viscontutreclningen i b:gs6ontoiret, alt kräu Oiscontsrnes sirla, bnrcle )'rkas partiella utclelningar ester sörsta OoncoursOome», pä sätt oeb i <len orclning Ooneoursbagen bjixler; livarom kärr fullmäktige äsven lätit, till veclerllörancle 8vsslomsus unöerrättelse, fungörelse uti olbeiella ficlningsblaclet insöra.
Oell eburu clet lättligen lärer kunna inses, att när truga varit om en sä stor mängcl Onncourser, en fullkomlig verkställigbet barak icke kunnat äga rum, bakva likväl partiella utclelningar frän ganska manga Ooneourslklsssor inkommit; oell saknas icke lieller exempel clerpä, att ätskilliga säclane inklulne utclelningar mäst till nägon större eller minclrs clel restilueras, i köljcl ak sedermera agängne clomar, sä väl uti sjelfva Ooneoursmälen, som uti anclra Rättegångar, riem OoncourslVlassorne, Ilvarifrän utclelningarne erliällits körloraclt; vell livarak en för» minskning i lVIassornes förut utclelacle tillgängar blifvit en nöllvänclig köljcl. fnligt Ombudsmannens Oiarier för Oötba Oanal bolags f. cl. Oisconls kltsöknings-ärenrlen, saknas ännu 8lut-reclogörelser för omkring roo LoneoursIVIassor; bvsclsn icke osannolikt är, alt restitutioner kunna ytterligare komma i fräga; utom rict att Rättegångar b e t s n k a n cl e n, bl:o 4Z. §21 emot Viseonterne reclan äro anslällcle oell fortgä, rorancle Återvinning af till clem gjoröa inbetalningar.
IVägon toröe likväl anse clemia säluncla ^ppacls betänkligbet kunna unclanröcljas clerigenom, att köparen ikläcler sig ansvarigbet för alla ersättaingsanspräk, bvilka, vicl färsäljningz-tillfället vore käncla eller framdeles kuncle ^ppas, samt för uppk^llanclet ak clenoa förbinclelse allemnar veclerbäktig borgen eller annan säkerbet, som sk lfrr fullmäktige goclkännas. bien om oek, vill försäljningen kästacles ett säclant vilkor, sä kumle likväl b:gsLontoiret ieke blifva i allo skiljcl krän villars befattning mecl Oiscont-utreclningen, enär borgenärens lagliga rätt att för korclriugens gocltgörancle balla sig till bigsLontoiret säsom clen rätta Oälcler.ären, svnes icke kunna föränclras eller tillintetgöras genom nägon ak b:gsLontoiret mecl 3;clje man, utan borgenärens begifvande, akslutacl ölverenskommelse eller aflianijling.
Oenom borgen eller annan af Xönaren ställcl säkcrbet, si kall nägon speculant skulle vilja unclerkasta sig ett sä äkvent^rligt vilkor, som clst, att ikläcla sig ansvarigbet för okäncla oeb till beloppen obestämda ersättnings-snspräk,) skulls väl ät b,:gsLontoiret inöjligtvis kunna bereclas gocltgörelse al bvacl som Lontoiret kuncle komma att förskjuta; men clet vill clock 1 allt kall s^nas mioclre förenligt mecl Öfverstyrelse»; ak b:gsOontoiiet värcligliet, om, genom försäljningen, clenna Ökverät^relse skulle komma att försättas i säclant sörbällancle till Xöparen, att, i bänclelse i,f anmärkning vicl cle, för lians räkning lörskottsvis veik - §22 8tats- ocli Lanco-Iltsk alteus ställde utbetalningar, Ösver8t):relsen, > egenskap ak köparens 8^ssloman eller Ombud, skulle förpligta» till redovisning, äfven utom Domstolen; kvarutan det icke s^nes osannolikt, alt LlgsOontoiret kuncle blifva nödsakadt, att i rättegängsväg sök» ersättning säl' sine förskott. linder öfverläggningnrne, kar jemväl kommit i fragg, kuruvida icke, genom Zrs-slämningar, kvilka borde käregä försäljningen, LrgsLontoiret skulle kunna betryggas emot alla framtida ersättnings- ock rest, tu tions-anspräk.