Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om befrielse för förre Departement s-Chef erne i Gen era 1- Tull-Styrelsen _, Presidenten J. P. af Billbergh och Cansli-Rådet J.
D, Valerius samt Kamererare!! _, Kammar-Rätts-Rådet !Vinroth och Controlleuren Middendorff från ädömdt ersättningsansvar i målet j rörande den efter aflidne Tullförvaltaren Finér yppade balans; gifven Stockholms Slott den j December 18 fy. Sedan Rikets sednast församlade Sländer, uti underdånig skrifvelse den i5 Maj [845, hos Kongl.
Majit anmält, hurusom, med anledning af dels Kongl. Majits
Nådiga proposition, angående eftergift af det ersättningsansvar, som, medelst Högsta Domstolens utslag den 6 Maj i843, uti målet, rörande den elier aflidne Uppbörds-lullförvaltaren M. T.
Finér yppade balans, blifvit ädömdt förre Departements-cheferne vid General-tullstyrelsen, Presidenten J. P., af Billbergh och Cansli-Rådet ./. D.
Valerius, dels otk, i sammanhang dermed, väckt fråga om lika beskaffad eftergift för Kamereraren, Kammar-rätts-rådet TFinrotli och Controlleuren Middendorff, Rikets Ständer, efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, väl ansett en fullkomlig eftergift af den genom högsta domaremaktens 8 Kongl. Maj:t$ Nåd.
N:o 53. beslut ofvannämnde personer ådömda ersättningsskyldighet icke vara förenlig med den för betryggande af slatsmedlens ordentliga förvaltning oundgängliga strängbet vid tillämpningen af de för uraktlåtna controller stadgade ansvarsbestämmelser, men likväl, sådant oaktadt, icke kunnat undgå att fästa afseende å de ej mindre i Kongl. Majlts Nådiga proposition, än af enskilde motionärer framställde ömmande förhållanden, hvilka syntes tala för en motsatt åsigt i detta ämne, och deribland hufvudsakligen den långa följd af år, hvarunder nämnde fyra embets- och tjenstemän utan klander hestridt de till deras embeten och tjenster hörande pligter, deras framskridna ålder och försvagade helsa samt det ekonomiska obestånd, hvaruti de, jemte talrika familjer, genom utkräfvande af statens hos dem egande fodringsanspråk, skulle försättas; i betraktande hvaraf och ehuru Rikets Ständer ansett betänkligt, att till den uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition och i sammanhang dermed föreslagna afskrifning samtycka, Rikets Ständer dock funnit godt medgifva, att verkställigheten af Högsta Domstolens den 6
Maj 1843 gifna utslag, i hvad detsamma angick Presidenten af Billbergh_, Cansli-rådet Valerius, Kammar-rätts-rådet Winroth och Controlleuren Middendorff ådömd ersättningsskyldighet i och för den efLer aflidne Tullförvaltaren Finer yppade balans, finge anstå, intill dess Rikets Ständer, vid deras nästa sammanträde, ånyo företagit frågan om ersättningsbeloppets indrifning eller afskrifvande; i sammanhang hvarmed och på det Kronans säkerhet måtte behörigen iakttagas, men, å andra sidan, beinälde personer icke, under afbidan af målets slutliga afgörande, sakna utväg för egen och deras familjers tarfliga bergning, Rikets Ständer förordnat, att, under tiden och intilldess beslut i detta ämne kunde vara meddeladt, den af Kongl. Maj:t anbefallde qvarstad komme att fortfarande ega rum å af BillberghValeri i, Winroths och Middendorffs fasta och lösa egendom, med undantag likväl, på sätt i likartade fall tillförene blifvit medgifvet, af de bemälde embets- och tjenstemän tillkommande löner och pensioner: — så har, vid föredragning häraf, Kongl. Maj:t pröfvat skäligt i nåder bifalla, livad Rikets Ständer sålunda i ofvanomförmälde afseenden, för deras del, beslutat; hvarjemte Kongl.
Majit låtit om innehållet af Rikets Ständers förrberörde underdåniga skrifvelse vederbörande embetsmyndigheter till kännedom och efterrättelse, i hvad på dem ankomme, förständiga; Och har, med anledning af de, efter Kammar-rätts-rådet Winroths tiinade frånfälle, utaf hans efterlemnade enka i underdånighet anförde besvär - Kongl.\Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:t 53. 9 svär öfver Kammar-Rättens den 18 Februari förlidet år gifna utslag, rörande den af bemälde Kammar-Rätts-Råd i lifstiden väckte fråga dels ora utbekommande af den, i och för aflidne Uppbörds-Tullförvaltaren Finers balance, med qvarstad belagde delen af Karnmar-Rätts-Rådets lön, dels om qvarstående tillsvidare på Tullverkets depositionsräkning af auktionsmedlen lör hans försålda lösegendom, Kongl. Maj:t desto mindre funnit skäl att, med ändring af Rammar-Rättens öfverklagade utslag, gifva åt Rikets Ständers ofvanomförmälde, genom Kongl, brefvet den 17 Juni i845 vederbörande till efterrättelse meddelta, beslut den utaf klaganden yrkade retroaktiva tillämpning, som RikeLs Ständer förklarat sig vilja vid innevarande Riksdag slutligen pröfva, om eller i hvad mon eftergift af ersättningsskyldigheten uti det ifrågavarande balans-målet må kunna vederbörande förunnas, samt Rikets Ständer då äfven blifva i tillfälle att sig yttra, huruvida en så beskaffad eftergift, i händelse den af Rikets Ständer rnedgifves, må sträcka sig jemväl till återbäring af sådane medel, som, innan uppskof med ersättningens utkräfvande af Rikets Ständer beviljades, blifvit hos de ansvarsskyldige uttagna och i afräkning på balancen lefvererade.
Hvad sålunda af Kongl. Maj:t tillgjordt blifvit har, med afseende å den förnyade pröfning af frågan 0111 eftergift af den Presidenten af Bi/bergh, Kansli-rådet Valerius, Kammarrätts rådet Winroth och nu mera jemväl aflidne Kontrollören Middendorff' ådömde ersättning i och för den efter Tullförvaltaren Finer yppade balans, hvilken, enligt hvad Rikets Ständer i underdånighet tillkännagifvit, bör vid innevarande riksdag ega rum, Kongl.
Maj:t ansett Sig böra Rikets Ständer härigenom meddela; skolande de berörde fråga rörande handlingar tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling densamma varder af Rikets Ständer öfverlemnad.
Kongl. Majit förbi i Iver Rikets Ständer med all Konglig nåd och ynnest städse välbevågen.
Bih. till Rik.
Brot. 1847 & 1848. t Sami. 1 Afd. 14 Haft. 2 10 Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse, N:o S3.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rädet ä Stockholms Slott den J December 18 fy.
Närvarande: Hans Excellens Justilie-Statsminislern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena Herr Friherre Ihre, Stats-råden, Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Warn., * Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Munthe, uppläste till Justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om befrielse för förre Departements-cheferne i General Tullstyrelsen, Presidenten J. P. af Billbergh och Kansli-rådet J. D. Kalerius samt Kamereraren, Kammar-rätts-rådet Winroth och Kontrollören Middendorff från ådömdt ersättnings-ansvar i målet rörande den efter aflidne Tullförvaltaren Finer yppade balans.
Maj:t behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt.
, samt befalla, att nådig skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex prolocollo C. A. Westerstrand.
STOCKHOLM, tryckt hos Marcus & Comp. 1848.
Proposition, N.o 5j. 1 N:o 54.
Ank. till Exp. Utsk. dc-n 3 Jan. i848, kl. 5 e. re.
Kongl Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljande af låne-understöd åt de genom, eldsvåda hemsökta innevånare i staden Christianstad, för uppförande af nya byggnader i de af brändas ställe; Gifven Stockholms Slott 16 December 1847•
Hos Kongl. Majit har
Dess befallningshafvande i Christianstads län i underdånighet anmält de genom eldsvådan den 5 och 6 Juni innevarande år hemsökte faslighelsegares i staden Christianstad underdåniga anhållan att, till deras tomters återbebyggande, af allmänna medel erhålla ett låneunderstöd, af två hundrade tusende riksdaler banko.
Majlis befallningshafvande har härvid vitsordat de fleste genom branden lidandes oförmåga att, af egna tillgångar, återuppbygga den afbrända delen af staden, hvarjemte Kongl.
Majlis befallningshafvande, såsom ytterligare skäl för det sökta lånets beviljande, i underdånighet anfört, hurusom ett längre fördröjande af de afbrända tomternas bebyggande skulle i betydlig mån stegra de redan nog högt uppdrifne hushyrorne, hvarigenom svårighet uppkommer för de embets- oell tjenstemän, hvilka ovillkorligen måste vistas i staden, äfvensom för stadens öfriga innevånare, att förse sig med tjenliga boningslokaler; och då Kongl. Majrt, på grund af hvad sålunda blifvit i underdånighet upplyst, anser staten icke böra undandraga sig att, på sätt vid förut inträffade större brandskador i städerna egt rum, genom låneunderstöd på billiga villkor komma förenämnde af sådan olycka hemsökta innevånare i staden Christianstad till hjelp, vill Kongl. Majit, med afseende jemväl å angelägenheten deraf, att, till förekommande af större eldfara i framtiden, de nya byggnaderna varda, enligt de gökandes yttrade afsigt, uppförde antingen af sten eller ock af körsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning, samt den betydligare kostnad, som för åstadkommande af så beskaffade byggnader erfordras, härmed föreslå Rikets Ständer att för ofvan omförmälde ändamål anvisa en summa af två hundrade tusende riksdaler banko, att genom
Drätsel-kommissionens i Christianstad försorg, såsom lån utlemnas åt dem, som bygga stenhus, lill trefjerdedelar, och åt dem, hvilka uppföra hus af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning, till hälften af de nya byggnadernas brandförsäkringsvärde, under Bih. till R.
Prot. 1847 och i848 , i Sami. t Afd. 15 Hdjt. 1 2 Kongl. Maj:is Nåd Proposition, N.o 5 de hufvud vilkor, aU lånen må inuehalvas under fem åis Lid, räknadt från den 1 Juli 1848, utan ränta, och sedermera under (re år, eller intill den 1 Juli 1856, mot ränta af fyra för hundrade om året, hvarefter å primitiva Jånesumman höra erläggas årligen sex procent, deraf såsom ränta beräknas tie procent å lånets återstod och hvad derefter hlifver öfrigt afföres på kapitalet, intilldess detsamma blifvit tillfullo guldet, samt under iakttagande i öfrigt af de serskilda bestämmelser, som Rikets Ständer finna lämpligt alt föreskrifva.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 16 December 1847- Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Ilans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-råden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, TV'jern, Friherie Gjllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämelse med Kongl. Maj:ts redan meddelade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer, angåvnde beviljade af låneunderstöd åt de genom eldsvåda hemsökta innevånare i staden Christianstad för uppförande af nya byggnader i de afbrändas ställe.
Proposition, N:« 55. 3 Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla beiörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bi lagdt, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo, C. A. Westerstrand.
Atil. till Exp. Utsi. den 3 Jan 11. 5 e. m.
Kongl Maj:ts nådiga Proposition till Rikets
Ständer 3 angående anvisande af medel till godtgörande af från Stats kontoret3 utaf under händer hafde medel3 uthetaldt understöd till de genom eldsvåda hemsökte Christianstads stads innevånare samt om öfverflyttning på Riksgälds kontoret af befattningen med det bemälde personer beviljade lån; gifven Stockholms Slolt den 16 December 1847- I följd af Kongl. Maj:is, under flen 11 Jut ii innevarande år, meddelade föreskrift, blefvo genast derefter till Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Christianstads län öfversände 12,000 r:dr banko, för att tillhandahållas den i staden Christianstad, efter derstädes den 5 och 6 i samma månad timad brandskada, bildade nödhjelps-kommitie, och hvarutaf 2,(100 r:di linge, genom kommitleens försorg och efter dess ompröfvande, användas till understöd, utan åtei betalnings-skyldighet, åt nödlidande och meddellösa peisoner, som genom branden blifvit lidande, och 10,000 r:dr skulle, likaledes af nöd hjelpskommitleen och under dess gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utdelas såsom lån eller förlag åt dem, som genom eldsvådan beiöfvats utvä garne att fortsätta idkad handels- och handtverksrörelse eller annat näringsfång; hvarjemte stadgades, att de summor, hvilka sålunda i låneväg till behöfvande utlemnades, finge under de 2:ne första åren innehdfvas utan ränta och afbetalning, samt sedermera återgäldas på de terminer och enligt de grun der, dem Kongl. Majtt, efter läns-styrelsens härom afgifvande yttrande och förslag, kunde pröfva skäligt i nåder bestämma; och har Kongl. Maj:t derefter, uppå nödhjelps-kommitteens af Kongl. M<j:ts befallningshafvande anmälda begäran, under den 9 påföljde Juli, i nåder bifallit, att stadens drätsel-kom - i Kongl, Maj.-ts Nåd.
Proposition j N.-o SS. mission, såsom varande en permanent och af Kongl. Maj:t godkänd kommunalkorporation samt egande vården om stadens öfriga allmänna angelagenheter, flage Öfvertaga det af bemälde kommitté förut ombesörjda uppdrag att pröfva de säkerhetshandlingar, som för lånen erfordrades, samt att lånebeloppen och räntemedleifi, efter i nåder bestämmande grunder, framdeles indrifva, under vilkor, att Drätsel-kommissionen vid utlåningen af det för de af branden hemsökte, beviljade anslag, å stadens vägnar, iklädde sig den gemensamma ansvarighet för lånens återbetalning, som varit stadens nödhjelps-kommilte' ålagd.
Sedermera har ock Kongl. Maj:t, under den 23 sisllidne Juli, beträffande lånevilkoren och återbetalningen af de anvisade 10,000 rtdr, i nåder medgifvit, att, under iakttagande af hvad rörande säkerheten för lånet redan funnes föreskrifvet, lånesumman finge i fem år från lyftningsdagen innehafvas, hvaraf de två första åren, enligt förut lemnad tillåtelse, utan ränta, samt derefter emot ränta af fyra för hundrade, som vid slutet af hvarje år, räknadt från lyftningsdagen, borde, tillika med en tredjedel af primitiva kapitalet, erläggas.
Då emedlertid ofvanberörda understöd och lån af tillsammans 12,000 rtdr banko blifvit, genom Kongl. Majtts och rikets Stals-kontor, af under händer hafde medel, anordnade och utbetalde, vill Kongl.
Maj:t härmed tili Rikets Ständer öfverlemna att anvisa erforderlig tillgång för godtgörande af såväl de utan återbetalningsskyldighet beviljade 2,000 rtdr, som äfven deri medgifna lånesumman; hvarjemte Kongl. Majit föreslår Rikets
Ständer att befattningen med uppbärande af stadgade ränte- och kapital-afbetalningar å det utgifna lånet, 10,000 rtdr, måtte, på sätt i dylika fall tillförene tillgått, af Riksgäids-konloret öfvertagas, i hvilken händelse de redan aflemnade låneförbindelserna skola af Slats-kontoret blifva på Riksgälds-konteret transporterade samt öfriga detta lån rörande handlingar varda sistnämnde verk tillställde.
Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd eeh ynnest städse välbevågen.
OSCAR. S. A. Munthe
Ko >gl.
Maj,ls Nåd.
Proposition, N\o 55.
5 Utdrag af Protokollet öfver Finans - ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stat s-rådet å Stockholms Slott den 16 December 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-råden:
Frihet re Stael von Holstein, Munthe , Friherre Pejron, Silfverstolpe , Wcorn , Friherre Gyllengranat, Faxe ocli Fåhreeus.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts redan meddelade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ls nådiga proposition till Rikets Ständer, angående anvisande af medel till godtgörande af från Stats-kontoret utbetaldt understöd till de brandskadade i Christianstad, samt om öfverflytlning på Riksgälds-konloret af befattningen med det bemälde personer beviljade lån.
Maj:t behagade, jemlikt Stals-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att, nådig proposition, i enlighet dermed, skulle lill Rikets Ständer afgå.
Proposition, N.o 56.
Utsk. den 3 Jan,,’kl. 5 «. m.
Maj:ts nådiga Proposition till Pikets Ständer, medförslag till lag om aktiebolag; gifven Stockholms Slott den 17 December 1847- I anledning af gjorda framställningar om behofvet af en lag för aktiebolag, hade Rikets sednast församlade Ständer, som ansett dylika bolag icke kunna hänföras till dem, hvarom talas i handcls-balkens 15 kapitel, utan vara af den egna beskaffenhet, att, såsom erfarenheten ock visat, serskild lagstiftning för dem vore af nöden, för sin del beslutat och medelst underdånig skrifvelse den 15 Maj 1845 till Kongl. Maj:ts nådiga godkännande öfverlemnat en lag för aktiebolag, sådan den i samma skrifvelse N:o 206 vore upptagen.
Viii underdånig anmälan häraf den 9 M*rs innevarande år, har Kongl. Majit väl på de grunder, hvilka i Dess skrifvelse lill Rikets Ständer den 9:de sistlidne
November i anledning af åtskilliga vid sednaste
Riksmöte föreslagna lagförändringar finnas oinförmälde, vägrat antagandet af ifrågavarande förslag; men då frågan är vigtig och saknaden af beliöfliga stadganden i detta ämne utgör en väsendtlig brist i nuvarande lagstiftning, vill Kongl.
Majit, efter att hafva inhemtat Statsrådets och Högsta Domstolens yttranden, nu, i enlighet med hvad härvid bilagde
S alsråds protokoll för denne dag derom innefattar, föreslå Rikets Ständer utfärdandet af en sålydande Lag om Aktiebolag. § *•
De, som vilja ingå aktiebolag, beslående af lotter’, ställda på innehafvaren eller på viss man, och åstunda att försäkra sig om tillgodonjutande af de rättigheter, som §§ 10 och 11 omförmäla, samt denna lag eljest medgifver, begären Konungens stadfästelse af bolagets orduing.
Konungen pröfvar bolagsordoingens öfverensstämmelse med denna lag, samt om och huruvida derutöfver, med afseende på vidden och beskaffenheten af bolagets rörelse, serskilda bestämmelser må erfordras, vare sig angående säkerhet lör fullgörande af delegarnes förbindelser, om tillsyn å gifna föreskrifters behöriga iakttagande, eller i annat syftemål.
Finner Konungen skäl, alt Kongl. Maj:ls Nåd.
Propo ilion, N.-o 56. 7 den sökld stadfästelsen meddela, vardén bolagsordningen och Konungens beslut företedde hos Rådstufvurätt eller Häradsrätt i den ort, der bolagets styrelse enligt bolagsordningen har sitt säte.
Rätten intage innehållet deraf fullständigt i sitt protokoll, och låte underrättelse om bolaget, på detsammas bekostnad, i allmänna tidningarna införas, derest ej, efter Konungens förordnande, allmän kungörelse i ämnet blifvit utfärdad.
Förändring af bolagsordningen ege ej giltighet, med mindre den varder af Konungen stad fästad; och vare om anmälan hos rätten af den förändring, lag som nyss sagd är. § 2.
Uti bolagsordningen skall uppgifvas den benämning, hvarunder bolaget sin rörelse drifver; och skall benämningen utmärka bolagets egenskap af aktiebolag. § 3.
Bolagsordningen inuehålle uppgift om den ort, der bolagets styrelse har sitt säte. § 4.
Genom bolagsordningen bestämmes, huru aktierna hos bolagets styrelse inregistreras, och huru skeende förändringar i aktierätten antecknas. § 5.
Delegare, sorn ej till fullo inbetalt på honom belöpande andel i teckningssumman, skall, för hvad å hans lott är oguldet, afgifva sin skriftliga förbindelse, inom viss i bolagsordningen utsatt tid; och må den förbindelse, innan den är fullgjord, icke återställas med mindre utbyte sker, efter ihy bolagsordningen härom bestämmer, eller ock sådant fall inträffar, att återfåendet är, i öfverenstämmelse med § 6, medgifvet. § 6.
Bolagsordningen utsatte, hvad äfventyr skall följa på delegares underlåtenhet att, inom rätter tid, afgifva sådan förbindelse, hvarom i § 5 förmäles, eller verkställa beslutad inbetalning å aktie.
Bestämmes äfventyret till förlust af aktierätten, då bör tillika i bolagsordningen stadgas om delegaren efter sitt uteslutande från bolaget skall vara fri från vidare ansvar, eller om han ändock förblifver skyldig alt återstående inbetalning till större eller min - 3 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition t N.o 56. dre del fullgöra.
Råkar bolaget i konkurs inom ett år från det delegare efter denna § utesluten blef; vare han ej genom uteslutandet befriad från nyssnämnde betalningsskyldighet, såvidt borgenärers rätt angår; och skall förthy å betalningsskyldigheten afgifven skriftlig förbindelse icke i detta fall återställas förr, än sagde tid förflutit. § 7.
För bolag, hvars aktier ställas till viss man, bör bolagsordningen innefatta föreskrift, huruvida den, som genom öfverlåtelse, arf eller på annat sätt blifvit delegares länsinnehafvare, må, efter skedd anmälan, inträda i bolaget, eller om han är skyldig alt, efter aktiens inbetalda belopp, eller annan grund, för aktien taga lösen, § 8.
Bolaget välje syssloman, en eller flera, att utgöra bolagets styrelse, för de företag, hvarom bolaget sig förenat, samt att å bolagets vägnar lala och svara.
Alla skriftliga afhandlingar, som bolagsstyrelsen för bolaget ingär, skola undertecknas å bolagets vägnart och med utsättande af dess antagna benämning, vid äfventyr, alt eljest styrelsens ledamöter, som afhandlingen underskrifva, skola för fullgörande af bolagets derpå grundade förbindelse ansvara såsom för egen skuld, en för alla och alla för en. § 9.
Innan bolaget upplöses och alla dess gällande skulder blifvit godtgjorda, må icke bolaget af tiilgångarne göra vidare utdelning emellan bolagsmännen, än att, enligt sista bokslut, och det ej äldre än för nästföregående år, öfverskott finnes, i visst förhållande till teckningssumman, hvilket bolagsordningen bestämmer.
Medlemmar af styrelsen eller bolaget, hvilka i något häremot stridande beslut deltaga, varén, i händelse af brist hos bolaget, skyldige ansvara ep för alla och alla för en för återbäring af hvad för mycket utdeldt blifvit.
Yaren ock alltid medlemmar af styrelsen eller bolaget, hvilka i annan måtto öfverträda den af Konungen stad fästade ordning, skyldiga ersätta all genom sådan öfverträdelse uppkommande skada, en för alla och alla för en. § io. Utom i de fall, hvarom här ofvan stadgas, skola aktie-egare, hvilkas bolags-ordning blifvit stadfästad af Konungen och efter §‘ i hos Rätten anmäld, Kongl.
Proposi ion, N:o 56. 9 mäld, ej vara förbunden till ansvar för bolagets skulder med mera, än en hvar insatt eller åtagit sig att insätta, derest de icke till vidare ansvarighet sig serskildt utfäst. § 11.
Upplöses aktiebolag, som efter § 1 kungjordt varit, ege bolaget rätt att årsstämning å borgenärerne söka, såsom i konkurslagen säges. § 12.
Bolaget vare uti de .mål, för hvilka ej annorlunda i lag stadgas, lydande under allmän underrätt i orten, der bolagets styrelse enligt bolagsordningen har sitt säte.
Fråga om afträdande af bolagets egendom till konkurs, eller om årsstämning å dess borgenärer, skall ock, oberoende af bolagsmännens stånd och hemvist, tillkomma rådslufvu-rätt eller härads-rätt i den ort, hvarom nu sagdt är. § 13.
Träder aktiebolag i verksamhet, utan att hafva erhållit sådan stadfästelse, som i § 1 sägs; stånde hvar, som emellertid å det bolags vägnar föi bindelse ingår, derföre i personlig ansvarighet till fordringsegaren, såsom för annan sin föi bindelse efter allmän lag. § 14.
Om bolag, hvilka bedrifva bankrörelse med egna tryckta eller graverade förbindelser, stadgas serskildt. § 15.
Denna lag skall vara till efterlefnad gällande från och med den 1 Januarii 1849.
Den afser icke rättsförhållanden, som derförinnan uppkommit.
Stockholms Slott den 17 December 1847. OSCAR. A. Posse.
Prot. l84l och 1848 j 1 Sami. 1 Afd.
;5 Hofi. 2 10 Kongl. Maj. ts Nåd.
Utdrag af serskildt protokoll öfver Justitie-är enden, hållet Uti Kongl. Maj.ts Högsta Domstol den i8;de Oktober 1847•
Närvarande; Justitie-råden: Stråle 3 Nyblaeus j Backman, Grefve Snoilskys Grefve C. Sparre, af Rolén } Schmidt.
Företogs till handläggning det i Justitie-departementet uppgjorda förslag till lag om aktiebolag, hvilket, enligt Högsla
Domstolens beslut vid föredragning deraf, den 7:de Maj innevarande år, emellan Högsta
Domstolens ledamöter cirkulerat} varande berörde förslag af följande lydelse:
Lag om Aktiebolag. § 1.