Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär tvister ofta förekommit rörande tullbehandlingen af läderremmar, enligt uppgift ämnade att begagnas i machinerier, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen, till förtydligande af taxans mening i berörda hänseende föreslagit, att under rubriken Läderarbeten måtte införas följande »Anm.
Läderremmar, hopsydda eller med metallnaglar hopnitade och synbarligen ämnade att begagnas till machinerier, tullbehandlas såsom delar af machinerier».
Till detta förslag får Utskottet tillstyrka bifall.
I enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens underdåniga hemställan tillstyrker Utskottet, till förebyggande af möjligen uppkommande villrådighet vid tullbehandlingen af Madrasser, att nämnda persedlar måtte under särskild rubrik i taxan uppföras med hänvisning till sängkläder.
Derjemte hafva bemälda embetsverk upplyst, hurusom, då madrasser numera ofta inkomme försedda med en träram, deri fjedrar eller ressårer vore öfver Bevillnings-UUkollcts Betänkande AV o 8. 37 liela ytan inpassade, och fyllningen blott utgjordes af ett tunnare lager tagel ofvanpå, den för sängkläder gällande tullbehandlingsgrund efter öfvertyget skulle blifva alltför betungande, samt hemställt, att under rubriken madrasser måtte tilläggas följande: »Anm.
När madrasser äro försedda med ramar och fjedrar, tullbehandlas de såsom varor i taxan ej nämnda, arbetade.» tt Afven detta förslag tillstyrker Utskottet matte af Rikets Ständer godkännas.
Den å Mattor af strå eller rötter nu stadgade införselafgift af 3 öre per Nattur. skålpund anser Utskottet, med hänseende till denna varas egenskap att, tillföljd af sitt billiga pris, kunna bereda äfven den mindre bemedlade beqvämlighet och trefnad, skäligen böra nedsättas, och föreslår alltså, att detsamma bestämmes till 1 öre skålpundet.
Derjemte och då under rubriken mattor nu finnas upptagna endast tvänne slag, nemligen af strå eller rötter, men äfven mattor af nära likartade ämnen lära förekomma och någon tullbestämmelse för dem icke är gifven, föreslår Utskottet, i enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens hemställan följande för nämnda rubrik förändrade redaktion: »Mattor, af spån, strå eller rötter, vass eller säf» ; samt att, då bastmattor, äfvensom säckar fyllda med varor, äro fria, samt ofvannämnda slags mattor, hvilka om bord å fartyg användas till lastens skyddande, billigt vis böra åtnjuta samma förmån, under ofvanberörda rubrik måtte intagas följande »Anm.
Använda såsom garnering eller till skyddande af lasten under transporten; fria.» Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva förmält hurusom af Metaller, inkommande metallarbeten, såsom ljuskronor, ljusstakar, taklampor m. m. en del, sainmansatta ehuru till utseendet förgylda, likväl icke undergått en sådan bearbetning, utan endast vore öfverstrukna med så kallad guldfernissa; i följd hvaraf och då taxan under rubriken »Metaller, sammansatta, andra slag, gjutna, smidda eller pressade», endast omnämner »förgyllda, försilfräde eller pläterade» med tull af 7ö öre pr skålpund och »andra slag» med en införselsafgift af 40 öre för samma vigt, dylika fernissade metallarbcten hittills dragit den lägre tullsatsen.
Men dä ifrågavarande arbeten, som i allmänhet benämndes förgyllda och med sådane vore till utseendet så förvillande lika, att de svårligen vid tuilbehandligcn kunde åtskiljas, likväl egde ett högre värde än de metallarbeten, som kunde anses 38 Bcvillnings-Utskottets Betänkande N:n 8.
Munharmonikor, Natron, ältiksyradt.
Nattsäckar m. m.
Oblater.
Terpentin-olja■ - böra inbegripas under benämningen »andra slag», och således syntes skäligen böra vidkännas den högre afgiftsbestämmelsen, hafva embetsverken föreslagit, att till benämningen:
Metallarbeten »förgylda, försilfrade eller pläterade» måtte få tilläggas orden: »eller med så kallad guldfernissa öfverstrukna.»
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva likaledes föreslagit, att i taxan måtte på behöriga ställen intagas Munharmonikor med hänvisning till leksaker, och Natron, ättiksyradt, med hänvisning till kemiskt-tekniska preparater.
Dessa embetsverkens tillstyrkanden hemställer Utskottet till Rikets Ständers bifall.
Nattsäckar och Kappsäckar äro i taxan upptagna under en särskild rubrik med en tullsats af 40 öre per skålpund, hvaremot hattfodral af läder tullbehandlas såsom sadelmakare-arbeten, ej specificerade, andra slag, med 50 öre per skålpund.
Dessa frenne varuartiklar synas dock böra draga lika tull, synnerligast som alla äro föremål för sadelmakeri-tillverkning; och får Utskottet, i enlighet med hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, hemställa, att till ofvannämnda taxerubrik må få läggas benämningen » Hattfodral» ; hvarjemte och då en stor del af dessa effekter, genom de oftast till dem använda jern- eller trädställningar, samt metallbeslag, erhålla ökad vigt, hvilken J85G års tullkoiniterade för kappsäckar funnit uppgå ända till 20 skålpund stycket och deröfver, och hvarå nuvarande tullsats 40 öre skålpundet således utgör 8 R:dr stycket, Utskottet ansett en betydligare tullnedsäitning vara af behofvet påkallad, och föreslår derföre, att tullsatsen å nu ifrågavarande artiklar må bestämmas till 20 öre per skålpund.
Å Nät, alla slag, hvilka nu förtullas lika med det Garn, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 50 procent, torde på förut anförda skäl tilläggsafgiften böra bestämmas till 25 procent.
Likaledes torde, enligt Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag Oblater och Oblatskifvor böra i taxan upptagas med hänvisning till munlack.
Beträffande artikeln Oljor, som i gällande taxa hänföras under de två hufvudrubrikcrna fela och fly g tig a. hvilka begge sorter hemta sitt ursprung från Bcvillnings-Ulskottels Betänkande A7.o 8. 39 don lefvande naturen, har Utskottet, som härvid tagit under öfvervägande en af Herr
Hydin vackt motion (N:o 237) om tullfrihet för rå bergolja, inhemtat att i allmänna förbrukningen förekommer ännu ett slags oljor, som äro produkter af distillation och antingen åstadkommas genom jordvärmens inverkan på träd och andra växtämnen, begrafna under jordytan, d. v. s. äro utan undantag fossila, eller ock framställas genom torr distillation eller konstgjord uppvärmning utaf stenkol, brunkol, ved, torf m. m., men hafva alla karakteren af flygtiga samt ega enahanda beståndsdelar, kol och väte, som vanlig lysgas; och föranledes Utskottet häraf att, med bibehållande af nuvarande tullsatser för de förut specificerade slagen, föreslå att för de flygliga tillägges bestämningen »vegetabiliska”, samt att för de 'öfriga nu omförmälda flygtiga oljorna må till införande näst derefter antagas den redaktion det bifogade taxeförslaget utvisar med der utförd tull af 50 öre per centner för de nativa eller råa samt af 2 öre per skålpund för de genom rectificering renade slagen.
I sammanhang härmed har Utskottet ansett sig böra till behandling företaga dels artiklarne terpentin och terpentinolja, hvarå tullen nu utgör för den förra 2 och för den sednare 4 öre skålpundet, och dels en på sednare tiden i handeln förekommande belysningsvätska, sammansatt af terpentinolja och sprit, äfvensom så kallad kamlin, angående hvilken sistnämnda Kongl. Teknologiska Institutet, i samband med lemnadt yttrande öfver den nyssnämnda belysningsvätskan, upplyst att äfven kamlin utgjorde en lösning af terpentinolja i sprit, ehuru med samma benämning jemväl betecknades en vara, som endast bestode af väl renad terpentinolja.
Och får Utskottet, enär terpentin är ett råämne och närmast jemförlig med Harts, som drager 1 öre tull per skålpund, samt terpentinolja utgör ett material för näringarne, särdeles målarehandteringen, och skäligen icke bör vara belastad med så hög tull som den nuvarande, föreslå nedsättning i tullen å terpentin till 1 öre skålpundet, och i tullen å terpentinolja och terpentinspiritus till 3 öre skålpundet ; äfvensom Utskottet med anledning af hvad Teknologiska Institutet upplyst, hemställer, att genom en vid artikeln oljor införd anmärkning må stadgas, att belysningsvätska, som är sammansatt af flygtig olja och sprit, skall förtullas lika med de genom rektificering renade flygtiga fossila eller mineral-, och genom torr distillation 40 Bevillnings-Ulskoltcts Betänkande N.o S.
Perlor. framställda oljor; hvarjemte dermed öfverensstämmande hänvisning ansetts böra under bokstafven
K intagas för kamlin.
Vid artikeln Papper hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, att en i handeln gängse varuartikel Takpapper, som till sin egenskap vore jemförlig med de i taxan specificerade pappersslagen »förhydning*- och press-», måtte under nämnda rubrik och i sammanhang med sistnämnda 2:no slags papper derstädes intagas såsom tullfri: samt att i slutet af taxcbestämmelserna rörande papper matte införas följande tillägg: »med tryckta linier»; se tryckpapper »linieradt för hand eller machin drager samma tull som papperet.» Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva förmält, hurusom för varuartikeln Peppar, alla slag, åsatt en tull af 11 öre per skålpund, ett visst thara-afdrag vore faststäidt, dock endast i de fall, när varan vore förvarad i bal eller i fat af lätt eller tungt trä, hvaremot, då densamma inkomme på glas flaskor, såsom förhållandet vore med cayennepeppar, tharan hvarje gång måste särskildt utrönas, men hvilket ej utan svårighet läte sig göra.
Embetsverkcn hafva derföre ansett lämpligast, om förtullningen af detta slags peppar skedde utan afdrag af flaskornas vigt, likväl utan att föranleda till nedsättning i nuvarande låga tullbestämmelse för detta slags peppar, som snarare vöre att hänföra till en öfvcrflöds- än nödvändighets-artikel och i norska tulltaxan vore belagd med en afgift af 1 Riksdaler per skålpund, samt i sådant hänseende föreslagit, att under nämnda rubrik mätte i taxan införas följande ■»Anm.
Vid förtullning af Cayennepeppar inberäkna* vigten af de flaskor eller burkar, hvarpå denna vara inkommer.» Utskottet tillstyrker bifall till nämnda förslag.
Vidare hemställer
Utskottet i enlighet med Kommers-kollegii och GeneralTullstyrelsens förslag att, då armband af glasperlor, försedda med platter eller knäppen af glas, som oftast angåfves till förtullning med yrkande af deras tullbehandling efter 40 öre per skålpund eller den tullsats, som för dylika perlor vore bestämd, men ifrågavarande persedlar utgjorde ett fullständigt arbete, och deras tullbehandling såsom bijouteri-arbeten öfverensstämde med- taxe-anvisningen under »Perlor, oäkta, infattade med andra ämnen än guld och silfver», under nämnda taxe-anvisning må få införas följande »Anm.
Efter sådan grund tullbehandlas äfven armband af glasperlor, försedda med platter eller knäppen af glas.» >.
Ut - Bevillnings-Utskollels Betänkande N-.o 8. 41 Utskottet hemställer, att nuvarande afgift å Perukmakare-arbeten af 6 R:dr måtte, perukmakasåsom i allmänhet för hög i förhållande till värdet, nedjem- rearbeten. kas till 3 R:dr per skålpund.
Då Citronskal, torra, enligt nu gällande taxa draga en tull af 6 öre per Pomeransskålpund, torde, i öfverensstämmelse härmed, kn°VJkai °°h den nu med 7 öre skålpundet utgående afgiften å Pomeransknoppur och skal böra nedsättas till 6 öre.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 263) har Herr R.
Trä- Porslin, gärdh fästat uppmärksamheten på behofvet af nedsättning i tullen å porslin, och i sådant hänseende föreslagit följande tullsatser, nemligen: för oäkta: hvitt eller enfärgadt, 5 öre och måladt eller tryckt, 10 öre, samt för äkta: hvitt eller enfärgadt 15 öre, och förgyldt eller måladt i figurer eller med blommor 30 öre per skålpund.
Utskottet delar den af motionären yttrade åsigt oin behöfligheten af en allmän nedsättning i tullbestämmelserna för ifrågavarande artikel, hvars voluminösa och bräckliga beskaffenhet samt höga transportkostnader i allt fall fördyra införseln deraf; men under afvaktan på resultatet af de blifvande traktatsunderhandlingarna med Frankrike anser sig Utskottet, beträffande de under nämnda rubrik förekommande 2:ne slag af äkta porslin, icke nu kunna framlägga förslag till förändring i tullsatserna härå.
Deremot och hvad vidkommer oäkta porslin finner Utskottet intet hinder för vidtagandet af nödiga förändringar; och ehuru det onekligen skulle leda till en betydlig lättnad vid tullbehandlingen, om den under nämnda rubrik befintliga skilnad emellan talrickar och andra pjeser icke längre komine att bibehållas, en skilnad, som, enligt hvad Utskottet inhemtat, uti andra länders tulltarifer icke lärer förefinnas; men den betydliga skiljaktigheten i värdet, relativt till vigten, å de till den ena och andra af dessa rubriker hänförliga pjeser väsendtligen försvårar deras sammanförande under en gemensam tullsats, har Utskottet, som emellertid, på grund af erhållna upplysningar, anser den inhemska porslinstillverkningen kunna äfven med något lägre införselafgifter än de nuvarande uthärda täflan med den utländska, bort inskränka sig att föreslå, det dessa afgifter må nedsättas, för »hvitt eller enfärgadt men omåladt» från ö till 4 öre å »talrickar» och från 10 till 8 öre skålpundet å »andra pjeser», samt för »måladt eller tryckt» porslin från 10 till 8 öre å »talrickar» och från 18 till 15 öre per skålpund å »andra pjeser».
Sl. Brot. 1862 & 1863.
S Sami. 1 A(d. 6 Haft. 6 42 Bevillnings-Utskotlels Betänkande N:o 8.
Potatesmjöl
Till närmare förtydligande af rubriken ■potatesmjöl eller malen potates, eiler maien hemställer Utskottet, att uti tillagd anmärkning må föreskrifvas, pctates- att sådan, genom rifning och vattenpågjutning, utaf potates erhållen stärkelse, som sedermera genom krossning och siktning blifvit försatt i mjolforin, bör tullbehandlas efter hvad taxan bestämmer för rubriken stärkelse.
Prés.sennin Likaledes tillstyrker Utskottet, i öfverensstämmelse med Kommers-kollegii gar. och General-Tullstyrelsens förslag, att i taxan måtte införas en ny rubrik af följande lydelse: »Pressenningar; tullbehandlas såsom väfnader vaxade, mattor.» Redskap och ^ti en Kongl. Maj:t ingifven skrift, som jemte Öfriga till frågan om Machinerier. tullbevillningen hörande handlingar blifvit af Kongl. Majit till Beviilnings-Utskot Tiar öfverlemnad, har Landtbruks-Akademien i underdånighet anhållit, det Kongl. lar, skaror.
Majit vid utfärdandet af förnyad tulltaxa täcktes bereda landtbruket den förmån, Mr SJrM- a^ a**a åkerbruksredskap och machiner, såväl enkla som mera sammansatta, dare-, träd- blefve tullfria.
Till stöd för denna underdåniga framställning har Akademien Vu-^Sägar hufvudsakligast anfört, att, sedan tullfrihet medgifvits för införsel till landet af Sågblad och spanmål och landtbruksprodukter af alla slag, och svenska jordbruket härigenom Sågblads- hänvisadt till en öppen och obegränsad täflan med utlandet, der klimat ämnen.
Bor- c ® „ star: mura- och andra förhallanden beredde jordbrukaren många fördelar, hvilka vart lands re" °Cpenslwr~ odlare måste sakna, det syntes icke vara mera än billigt och rättvist, att hvad Yxor. de för bedrifvande af sitt yrke kunde finna sin fördel vid att hemta från utlandet finge tullfritt hit införas; — att bland de artiklar, som vid jordbruket oundgängligen erfordrades för jordens ans och skötsel, befunne sig redskap och machiner, sorn nu visserligen till nöjaktig beskaffenhet och i det närmaste uti fullt tillräcklig mängd inom landet tillverkades, men ändock i åtskilliga fall kunde komma i fråga att från utlandet införskrifvas, såsom då de utländska ännu till konstruktion eller beskaffenhet i öfrigt befunnes ega företräde framför de härstädes åstadkomna; — att sådana redskap och machiner, enligt 1857 års tulltaxa, varit från tull befriade, hvaremot de nu från och med år 1861 belädes med tull, så framt de ej kunde hänföras till mera invecklade eller af flera olika delar sammansatta fabriksmachiner eller jordbruksredskap, samt sådana delar deraf, som icke kunde användas utan att inpassas i ett visst redskap eller machineri, genom hvilken föreskrift i nu gällande tulltaxa flels alia enklare jordbruksredskap, såsom spadar, liar, skäror, pumpar för uppfodring och spridning af vatten och flytande gödsel med flera redskap, kommit att tullbehandlas såsom manufaktur- och handtverkssmide, ej specifieeradt, dels andra redskap, Btvillnings-Utskollels Betänkande N;o S. 43 såsom plogar med flera, vanligen belagts med tull, hvarigenom osäkerhet uppstått om rätta tydningen af nuvarande stadgande i detta hänseende; — samt att, då redskapsfabrikerna inom landet under de sednaste åren gjort betydliga framsteg och numera i stort icke hade att frukta för konkurrens med utlandet, hvilket ock blifvit erkändt, när för mera invecklade och sammansatta jordbruksredskap och machiner någon skyddstull ej ansetts behöflig, häraf klart framstode, att någon sådan icke heller vore af nöden för enkla och lättare tillverkade redskap, hvarföre den i sednaste tulltaxan under rubriken »redskap och machinerier» tillkomna förklaring syntes vara i allo obehöflig.
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen, som uti sitt oflanämnda utlåtande, rörande de i gällande tulltaxa behöfliga ansedda förändringar, öfver förberörda underdåniga framställning sig yttrat, hafva dervid förmält, hurusom med den under rubriken »redskap och machinerier» tillkomna förklaring, hvilken i öfverensstämmelse med derförinnan af Kongl. Majit i ett särskildt mål fattadt beslut, uti 1860 års tulltaxa inflöt, åsyftats dels att undanrödja all villrådighet derom, att med ifrågavarande redskap och machinerier afsåges de, som erfordrades för fabriker och jordbruk, dels att förebygga att den för berörda artiklar stadgade tullfrihet skulle kunna utsträckas äfven till sådana enklare redskap, som i mängd tillverkades inom landet, t. ex. liar, plogar, spadar med flera.
Men häraf hade den följd inträffat, att de enklare redskapen, äfvensom machindelar, då de möjligen särskildt för sig kunnat användas, blifvit hänförda i vissa fall till »manufaktur- och handtverkssmide» med införseltull af 15 öre för skålpundet, och i andra åter till »slöjdvaror, i taxan ej nämnda», för hvilka införseltullen är bestämd till 20 procent af värdet; och begge dessa tullsatser hade vid tillämpningen åstadkommit missnöje och klagomål, såsom alltför betungande för de industriela yrken, till hvilkas bedrifvande importörerna ansett effekterna såsom nödvändighetsartiklar.
Obestridligt vore ock att, i samma mån ett lands slöjd- och jordbruks-industri ginge framåt och vunne den fullkomligare utveckling, i följd hvaraf produkterna hänvisades till täflan med utlandets, dessa näringar älven vore i behof af att, för sä lindrigt pris som möjligt, kunna från främmande länder tillegna sig de nyare uppfinningar, genom hvilka redskapen för produktionen vunne större ändamålsenlighet.
Denna åsigt hade redan i flera delar gjort sig gällande vid utfärdandet af 1857 och 1860 årens tulltaxor, och äfven blifvit uttalad vid sednare tidens landtbruksmöten.
I Norriges tulltarif för inkommande varor äro af jern förfärdigade redskap och verktyg »till handtverks- och fabriksdrift och jordbruk» med eller utan skaft, i en rubrik sammanförda till gemensam tullsats.
I Sveriges tarif för införseltullen upptages en särskild rubrik verktyg »för slöjderna och handtverke^ lierna», ej specificerade; och då den tullsats, som efter år 1854 för dessa varit bestämd med 5 procent af värdet, af Kommers-kollegium och General-Tullstyrel - 44 Bevillnings-Utskoltels Betänkande N:o 8. sen ansetts kunna, såsom billig och väl afpassad, utsträckas äfven till artiklar, som för jordbruksnäringen utgöra behöfliga arbetsmedel; samt då flera bland de enklare landtbruksredskapen med allt skäl vöre att betrakta såsom verktyg, hafva bemälda embetsverk i underdånighet föreslagit: a) att sistnämnda rubrik »verktyg» måtte i taxan erhålla följande lydelse: »Verktyg för fabriker, handtverk och jordbruk, ej specificerade, R:dr 100 R:mt ....... 5 R:dr;» b) att artiklarne liar. skyfflar, skäror och spadar, hvilka nu äro i noter under linien upptagna med hänvisning till »Jern: manufaktur- och handtsverkssmide, ej specificeradt», måtte, ehvad de äro försedda med skaft eller ej, likasom yxor i tarifen uppföras till behandling såsom »verktyg»; c) att till enahanda tullbehandling måtte hänvisas skräddaresaxar, samt trädgårds- och ullsaxar, nu till särskildt drygare afgift upptagna; d) att till afhjelpande af den oegentlighet, som nu mötte derigenom, att de för sågblad och sågblads ämnen bestämda tullsatser möjligen kunde i verkligheten öfverstiga hvad som belöper för sågar, försedda med skaft, hvilka redan vore till »verktyg» hänförda, alla dessa effekter måtte till denna taxerubrik hänvisas; e) att likaledes murare- och målar ebor star, om hvilkas hänförlighet antingen till »borstbindarearbeten» eller till särskildt i taxan upptagna »penslar», tvekan hittills förekommit, måtte, äfvensom penslarne, till verktyg hänföras; f) att den under tulltaxe-rubriken »redskap och maehinerier» vid sednaste riksdag införda anmärkning, hvarigenom åsyftades en närmare definition af denna varubenämning, måtte alldeles uteslutas; och g) att nyssnämnda rubrik således måtte, utan inskränkning, gifvas följande lydelse: »Redskap och maehinerier eller delar deraf, ej specificerade, till begagnande vid fabriker eller handtverk eller för jordbruket Fria.»
Och hafva embetsverken ansett att, genom dessa bestämmelser och då i allmänhet de i tulltarifen särskildt upptagna »ångmachiner och ångpannor» redan åtnjöte tullfrihet, den inhemska industrien skulle, hvad de materiela produktionsmedlen beträffar, tillförsäkras all den lättnad, som genom tullagstiftningen skäligen kunde tillvägabringas.
Bevillnings-Utskoltets Betänkande N-o S< 45 Utskottet anser sig böra tillstyrka bifall till det af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen framställda förslag till redaktion af taxerubriken ”verktyg” och hänvisning till nämnde rubrik af här ofvan uppräknade artiklar; men be träffande rubriken ”redskap och machinerier” hemställer Utskottet, med biträdande i öfrigt af em bets verkens förslag, jemväl och i enlighet med hvad redan vid fjedrar blifvit föreslaget, att till nämnda rubrik måtte näst efter »jordbruket» tilläggas orden: »samt för jernvägarnes behof».
På det att en lika afgiftsberäkning för nedanstående i taxan ej särskildt Resonansomnänuida artiklar måtte vid tullkamrarne iakttagas, får Utskottet, i enlighet bbalsum med Konnners-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag, hemställa, Rökelse. att desamma måtte med hänvisning om deras tullbehandling på följande sätt i taxan upptagas: »Resonansbottnar, liyflade; se »trädvaror, mer eller mindre arbetade».
Rigabalsam; tullbehandlas med tillämpning af hvad taxan stadgar för »bränvin och sprit».
Rökelse; hänföres till Luktvatten».
Af Rör och rottingar lära, enligt hvad Kommers-kollegium och General- Rör.
Tullstyrelsen upplyst, förekomma åtskilliga arbeten, såsom spröten till paraplyställningar, klufven och hyflad rotting till krinoliner m. m., hvilka ej finnas i taxan upptagna och ej heller vore hänförliga till korgmakarc-arbeten eller andra der specificerade varuartiklar.
Embetsverken hafva derföre ansett behölligt, att förberörda rör- eller rottingsarbeten, deraf en ej obetydlig införsel eger rum, i taxan upptagas under rubriken »Rör: rottingar, vass oeh andra slag» med en lämplig tullsats, hvilken af dem blifvit föreslagen till 15 öre skålpundet eller till lika belopp med hvad taxan bestämmer för »alla mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade, af mahogny, jakaranda och andra utländska trädslag», med hvilka de nu ifrågavarande vore mest jemförliga; och hafva embetsverken, på det att verkliga korgmakare-arbeten af rör, rotting och vass ej må kunna hänföras till den nya taxebenämningen, hemställt, att densamma måtte erhålla följande lydelse : »Arbeten deraf, ej specificerade, som ej utgöra korgmakarearbeten.
» Utskottet hemställer, lika med embetsverken, att en sådan bestämmelse må i taxan under rubriken: »Rör, rottingar, vass och andra slag» inflyta. 46 Bevillnings-Ulskoltels Betänkande N:o S. Derjemte hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett sådana rör, som inkomma såsom underbäddning för skeppsladdningar, böra vara vid införsel fria, enär dessa i allmänhet vore bräckta eller genomdruckna af salt och med allt skäl kunde betraktas såsom emballage; och hemställer Utskottet, att ett stadgande härom måtte, på sätt bifogade förslag utvisar. i taxan införas.
Sadelmaka-