Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dertill fordrades, enligt hans förmenande, en högst betydlig öfning och sådant kunde icke ske så vida icke båtsmännen under flera är hölles i oafbruten tjenstgöring å sjögående fartyg, hvarigenom det åter blelve nödvändigt att hålla så många fartyg i sjön, all kostnaden derföre medtoge vida mera medel, än hvad som derför kunde påräknas, utan att ändock ändamålet all erhålla verkliga sjömän på detta sätt kunde vinnas.
Andra mera ändamålsenliga och mindre kostsamma medel för flottans be manning borde derföre sökas, och Reservanten hade föreställt sig, att, i likhet med hvad som egde rum i England, man borde söka förmå det sjöfolk, som tillhörde kofferdiflotta:), att ingå i Statens tjenst derigenom alt dem tilldelades viss årlig lön, med 28 Expeditiuns-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 744. förbindelse att någon lämplig tid tjenstgöra å Kronans fartyg och sedermera vid påfordran inställa sig till tjenstgöring, derunder de borde erhålla betalning såsom å handelsfartygen.
Om de derjemte tillförsäkrades något understöd på ålderdomen, så skulle behofvet af sjövandt manskap åt Kronans fartyg snart kunna fyllas på ett sätt, som ådagalade att handelsflottan vore den rätta skolan för örlogstjensten, och att örlogsmarinen hade sitt säkraste stöd i en kraftig handelssjölart.
Reservanten hade dock ifrågasatt huruvida, med afseende å nu mera inträdda förändrade förhållanden inom sjö försvaret, någondera af dessa utvägar att anskaffa det för den blifvande örlogstjensten erforderliga sjöfolk, vore behöflig eller ens lämplig, helst del kunde antagas att Svenska örlogsmarinens uppgift hädanefter blefve hufvudsakligen inskränkt dertill att å rörliga batterier försvara inloppen till skärgårdarne och alt bemanna ett mindre antal sjögående fartyg, och uti intetdera fallet förefunnes då hehof af någon talrikare besättning af öfvadt sjöfolk.
Hela behofvet af sådant manskap komme sannolikt att inskränka sig till några hundra man utöfver det antal, hvaraf den nuvarande matros- och jungmanskorpsen, efter Komiléens förslag, skulle komma att bestå, och den enklaste, likasom troligen den minst kostsamma utvägen att fylla ett sådant behof syntes då vara att något öka nyssnämnda korps, hvarför några särskilda åtgärder knappast vore behöfliga, då de af Staten nu underhållna skolor redan lemnade det nödiga manskapet icke allenast till jungmans-korpsen, utan ock till de olika handtverksstaterna, hvilka i framtiden icke blefve i behof af en sådan rekrytering, åtminstone icke i samma män som hittills.
Likasom antalet af sagde korps sålunda med lätthet bestämdes och vid behof ökades, så blefve det ock möjligt att, utan något Statsverkets ytterligare betungande, bibringa detta manskap en sjömannabildning, som grundades på en prölvad fallenhet och en jemn öfning frän yngre åren.
I dessa förhållanden hade Reservanten funnit en ökad anledning att alldeles afstyrka förslaget att utbilda båtsmännen till sjömän, hvarjemte han ock trott, att för närvarande man endast behöfde tillse, att den personal, som tillhörde nuvarande matros- och jungmans- samt kanonier-korpserna, erhölle nödig öfning; hvarföre besättningarne å de fartyg, som utrustades för öfning, hufvudsakligen borde tagas från nämnda korpser.
Åtgärderna för öfningen kunde då inskränkas sä, att anslagen derföre icke behöfde någon synnerlig tillökning.
De öfriga förändringar, som kunde böra vidtagas i anordnandet af manskapet, hade Reservanten ej tilltrott sig att förutse, än mindre att föreslå, helst han föreställt sig att båtsmanshållet, med det undantag Komitéen föreslagit, borde bibehållas åt flottan för bemanning hufvudsakligen af skärgårdsfartygen, intilldess desse blefve ersatta af andra, som kräfde en jemförelsevis ringa besättning.
I sådant fall skulle det betydligaste antalet af båtsmän kunna indragas eller annorledes användas.
Emellertid borde båtsmännen erhålla en sådan rekrytöfning, att de kunde anses tjenstbara för striden till lands, och måhända vore delta sistnämnda förslag till förändring i afseende på båtsmän n e n s öfning det enda, som kunde anses fullt motiveradt.
Dessa äro de förslag, som, jemte de af Sjölörsvars-komitéen och vederbörande
Departements-chef afgifna, blifvit i fråga om flottans personal, dess organisation och öfningar framställda, alla åsyftande att åt så väl befäl som manskap bereda den bästa möjliga sjömannabildning och duglighet för krigstjenst.
Huru detta mål säkrast skall kunna ernås och hvilka åtgärder, som derför böra vidtagas är emellertid i närvarande ögonblick ganska svårt att bestämma.
På samma gång det ej kan bestridas, att den sednaste tidens tilldragelser i afseende å sjökriget föranledt förändrade åsigter angående beskaffenheten af de blifvande krigsfartygen, mäste det äfven medgilvas, att, i fråga om den erforderliga bemanningen, åtskilliga förändringar i nuvarande anordningar synas föreslå och blifva nödvändiga.
Synuerligast lärer detta blifva förhållandet i vårt land, om Expedition s- Lils ko (tels Forslat/ lill underd.
29 nemligen den åsigt fortfarande godkännes, att
Sverige icke kan såsom egentlig sjömagt uppträda på aflägsnare farvatten, utan att den sjökrigsmateriel, som nu bör anskaffas, hufvudsakligen skall afse försvaret af egna kuster och flottan för öfrigt erhålla sådan organisation, att endast ett mindre antal sjögående fartyg behöfva utrustas och bemannas.
Häraf och dä, till följd af ångkraftens användande på krigsfartyg i allmänhet, bevärade roddkanonbåtar icke numera kunna anses tidsenliga, utan antagligen komma att ersättas med andra lör nuvarande förhållanden lämpliga fartyg, måste blifva en naturlig följd både att flottans personal kan inskränkas och att ölningarne på annat sätt höra ordnas.
I hvad mån ofvan omförmälda från
Deparlemenls-chefens framställning väsendtligen alvikande förslag härvid kunna eller höra tillämpas, derom anse sig Rikets Ständer icke kunna uttala något bestämdt omdöme, men då en del deri åberopade förhållanden måhända icke torde böra lemnäs utan allt afseende, hafva Rikets Ständer trott sig böra härå fästa E. K.
Majits nådiga uppmärksamhet, på det att, vid afgörande af detta vigtiga ärende, dessa frågor må kunna tagas i betraktande.
Hvad nu angår de olika framställningarne i detta ämne och beträffande först E. K.
Maj:ts nådiga förslag, att af de medel som beviljas för exercis af flottans bemanning, vissa belopp måtte afsättas särskildt för det yttre och särskildt för det inre sjöförsvaret, så enar Departements-chelen erinrat om nödvändigheten deraf, att, i och för Officers-korpsens utbildning till högsta möjliga tjenstbarhet och duglighet, hvarje Officer kommer att egna sig åt den ena eller andra delen af vapnet, hafva Rikets Ständer, öfvertygade, alt E. K.
Majit vid flottans reorganisation i allt läll vidtager de åtgärder, som kunna bidraga dertill att sjöförsvaret komme alt motsvara fäderneslandets fordringar, ansett ofvan förstberörda, hos Rikets Ständer framställda förslag, såsom innefattande en afvikelse frän hvad E. K.
Majit i berörda afseende funnit lämpligt, icke böra af Rikets Ständer bifallas.
I fråga åter om beloppet, så inhemtas väl af den nådiga Propositionen, att hittills varande anslag icke varit tillräckligt för dessa öfningar och att den af Sjölörsvars-komitéen föreslagna, af E. K.
Majit äskade summa vore för ernående af delta ändamål behöflig; men enär någon tid måste förflyta innan åtskilliga af de fartyg, hvaraf den nya flottan skall bestå, hinna färdigbyggas samt i allt fall, genom roddllottans upphörande, personalen tvifvelsutan kommer att förminskas, hafva Rikets Ständer, då besparingar äfven i afseende å detta anslag måste, så vidt möjligt är, tillväga bringas, ansett nedsättning i den af E. K.
Majit äskade tillökning af berörda anslag kunna, utan synnerlig olägenhet, ega rum; och hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse härmed,'pröfva! skäligt på det sätt bifalla E. K.
Majits nådiga Proposition, att nuvarande anslag lill exercis med flottans bemanning, 360,000 R:dr, må ökas med 120,000 Ridr årligen eller till 480,000
Ridr, samt alt af denna anslagssumma 110,000 Ridr bör afsättas för det inre sjöförsvarets behof. 7:o.
För att bereda någon särskild tillgång hvarigenom, medelst lemnade understöd, yngre officerare vid flottan och dess ingeniör-korps kunde sättas i tillfälle att under längre tids vistande i främmande länder förvärfva noggrannare kunskap om der vidtagna förbättringar och förändringar i sjökrigsväsendet samt vinna vidsträcktare utbildning i yrket, har E. K.
Majit föreslagit, att Rikets Ständer måtte, till stipendier för Officerare vid flottans korpser under anställning i utländsk tjenst eller kommendering utrikes, bevilja ett nytt årligt anslag af 15,000 Ridr; Och enär det måste vara af stor vigt för flottan att ega ett skickligt befäl och detta ändamål bör i väsendtlig män kunna främjas äfven derigenom att yngre Officerare lemnäs tillfälle att tjenstgöra synnerligast inom de större utländska marinerna, hafva Rikets Ständer, då nu ifrågaställda anslag således bör kunna medföra stort gagn för det 30 Et:/)editions-Uts kottets Förstay till under<1.
Skrifvelse, N:o 144- allmänna, ansett sig böra till E. K.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall. 8:o.
Gemenskapens vid Flottans korpser natura-underkåll.
På sätt här ofvan linder 4:de och 5:te punkterna finnes oinnämndt, bar E. K.
Majit äskat att till de två der omförmälda beklädnadsanslag måtte från reservations anslaget till gemenskapens vid flottans korpser natura-underhåll öfverlöras tillhopa 28,755
R:dr 6 öre; hvarjemte, ehuru sistnämnda anslag genom lemnad utredning om årliga utgifterna derå, visats blifva, äfven efter berörda minskning, under vanliga förhållanden för dermed afsedt ändamål fullt tillräckligt, E. K. Maj:t likväl, till förekommande af brist å anslaget i händelse af ovanligare stegring i prisen på proviantartiklar, äskat att de på detsamma redan befintliga och än vidare uppkommande reservationer måtte der få qvarstå.
Af Statsråds-prolokollet inhemtas, bland annat, hurusom Förvaltningen af Sjöärendena upplyst, alt utgifterna å ifrågavarande anslag, hvilket vid sistförflulna riksdag blifvit förändradt från förslags- lill reservations-anslag och hvars summa då äfven jemnats lill 248,600 R:dr, under åren 1858 med 1861 utgjort i medeltal årligen 212,044: 44, så att besparingarne i medeltal årligen uppgått lill 36,555 R:dr 56 öre.
I sammanhang med förevarande fråga hafva Rikets Ständer tagit under öfvervägande särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar, hvari yrkats, att den för bättring i mathållning, som Rikets Ständer, med anledning af E. K.
Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, kunde finna skäligt bevilja garnisons-regementena af arméen, jemväl måtte komma gemenskapen vid flottans korpser tillgodo; och har, till stöd härför, blifvit vitsordad!, att knappheten af den för flottans manskap gällande ulspisningsstat vore ofta öfverklagad och föranledde svårigheter vid båtsmäns rekrytering.
I saknad af närmare utredning i denna fråga hafva Rikets
Ständer ej kunnat anställa någon jemförelse emellan värfvade arméens spisordning och den för gemenskapen vid flottans korpser fastställda, men af de upplysningar Rikets Ständer varit i tillfälle inhemta, har det synts Rikets Ständer ådagalagdt att för sistnämnda manskap, ehuruväl detsamma hittills torde varit uti ifrågavarande hänseende i någon mån bättre lottadt än värfvade arméen, någon förhöjning i matportionen dock är af behof påkallad.
Enligt hvad ofvan är anlordt har emellertid anslaget till gemenskapens vid flottan natura-underhåll, med tillämpning af nu gällande utspisningsslat, lemnat ej obetydliga öfverskott och Rikets Ständer hafva derföre ansell, alt, derest delta anslag fortfarande upptages till oförändradt belopp och de på detsamma redan befintliga och än vidare uppkommande besparingar der få qvarstå, till fyllestgörande förbättring i spisordningen skall kunna, inom de sålunda befintliga tillgångarne, för flottans manskap beredas, helst om någon inskränkning i antalet af uppfordrade båtsmän skulle kunna ega rum, så att de endast för exercis eller nödvändiga arbeten blefve i tjenstgöring inkallade.
På grund häraf hafva Rikets Ständer beslutat, ali för beredande af tillgång till den påyrkade förbättringen i spisordningen för gemenskapen vid flottans korpser, det för nämnda gemenskaps natura-underhåll i Riks-staljen uppförda anslag, 248,600 R:dr, må till oförändradt belopp bibehållas, samt all de på samma anslag redan befintliga eller än vidare uppkommande reservationer der få qvarstå.
Expeditions-Utskiit tels Förslag lil! under d. Skrifvelse, J\:o i Ad. 31 För Handeln. 9:o. R eser va t i o n s-a n s lag c l till Lotsen- och Fyring s-stater na.
Det under denna rubrik förekommande anslag blef vid sistlidna riksdag å Riksstaten upplördt till lika summa med den, hvartill inkomsten af lots- och båkmedlen i samma stat beräknades, eller 240,000 R:dr, med tillägg af 460 R:dr, indelta räntor, och upptogs således sammanlagdi lill 240,460 R:dr.
Uti berörda anslag, hvilket E. K.
Majit ansett hädanefter böra benämnas:
"Lots- och Fyr-inrättningen med dertill hörande personar, är af E K.
Maj:t äskad en årlig förhöjning af 122,440 R:dr, motsvarande dels det belopp, 110,000 R:dr, hvarmed hittills beräknade statsinkomsten af båk- och lotsmedel blifvit vid innevarande riksdag ökad, och dels ifrågastäldt vederlag, 12,440 R:dr, föi' Förvaltningens af Sjöärendena andel i upphörden vid Landsorts fyrbåk, hvarigenom detta anslag komme alt upptagas till 362,900 R:dr; hvarjemte E. K.
Majit begärt, alt de på nyssnämnda statsinkomst, utöfver beräknade beloppet deraf, uppkommande öfverskott fortfarande mätte såsom hittills, fä för de med ifrågavande anslag alsedda behof användas.
Enär Rikets Ständer vid föregående riksdagar medgifvil alt bela Statsverkets inkomst af lots- och båkmedel fått användas lör lots- och fyringsväsendets behof, samt E. K.
Maj:ts nu gjorda nådiga framställning grundar sig på den af Rikets Ständer godkända beräkning öfver Statsverkets inkomster af dessa medel, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad E. K.
Majit sålunda föreslagit och på sätt hittills iakttagits, funnit sig böra såsom tillgång för Lotsverket under instundande statsregleringsperiod, såsom hosföljande tabell öfver Hulvudtiteln, litt. A, närmare utvisar, uppföra : a) inflytande båk- och lotsmedel, beräknade till 110,000 R:dr högre, än hvartill de i nu gällande Riks-stat upptagas, eller lill 350,000: — b) vederlag för Förvaltningens af Sjöärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyrbåk 12,440: — c) indelta räntor 460: — tillsammans 362 900: — eller den af E. K.
Majit för sagda ändamål äskade summa; kommande det sålunda beräknade beloppet, tillhopa 362,900 R:dr, att under den rubrik E. K. Maj:t föreslagit, för bestridande af de med lots- och fyringsväsendet förenade utgifter och på sätt hittills skett, såsom reservationsanslag, i Riks-staten upptagas. 10:o.
I afseende på öfriga under denna HuiVudlilel uppförda anslag, deri förändring icke ifrågakommit, hafva dessa anslag blifvit uppförda till enahanda belopp, som vid sistlidna riksdag bestämdes; dock att för jemnande af Hufvudlitelns slutsumma, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser m. m.
Jör Sföpirsvars-deparlernenlets Kansli-expedition blifvit ökadt med 10 R:dr 74 öre; hvarigenom Hufvudtitelns samtliga ordinarie anslag komma att uppgå till en summa af 3,593,700 R:dr.
Uti Högstberörda nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof har E. K.
Majit, under åberopande af de i Stalsråds-prolokollel utvecklade skäl, äskat följande, till fyllande af utomordentliga behof vid sjöförsvaret erforderliga, särskilda eller extra anslag, alt, dels på en gång, dels med en tredjedel ärligen, under nästa statsregleringsperiod utgå, nemligen: 11:o.
Till åtskilliga angelägna arbeten och anskaffningar vid flottans stationer 200,000 R:dr, att med en tredjedel årligen utgå under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866. 3*2 Exp edit io n s - Uts k otte ts Förslag till underd.
Departemenls-chefen meddelat, hade, på grund af uppgjorda förslag, följande anslagssummor blifvit af vederbörande begärda, att under nästa stalsregleringsperiod utgå : vid Carlskrona station 242.450 R:dr, ,, Stockholms dito 196,800 „ „ Göteborgs depot 95,434 ,, samt dessutom för en vågbrvtare och till hamnens vid nämnda depot iståndssättande, likasom vid föregående slalsregleringar, en summa af 100,000 Ridr; dock hade, vid anmälan af dessa förslag, Förvaltningen af Sjöärendena upplyst: att bland de uppgifna behofven förekomme dels mindre arbeten, hvilka Förvaltningen ansett kunna af ordinarie statsmedel bekostas, dels ock byggnader och inrättningar, hvilkas behöflighet måste mer eller mindre blifva beroende af sjökrigsmaterielens förändrade beskaffenhet, hvarefter de vid stationerna erforderliga inrättningar, verkstäder m. m. mäste lämpas; samt ali innan, enligt Sjöförsvars-komitéens hemställan, en detaljerad plan för varfvens och dervarande inrättningars ordnande efter de genom sjökrigsmaterielens förändrade beskaffenhet framkallade nya förhållanden, äfvensom för denna maleriels anskaffning och underhållande, hunnit af sakkunnige personer uppgöras, några större arbeten vid varfven icke borde, enligt Förvaltningens tanke, företagas; hemställande likväl Förvaltningen, all, då angeläget vore, att, äfven under nästa statsregleringsperiod, medel funnes att tillgå, för att i tidsenligt skick försätta stationernas varf och dervarande inrättningar samt till uppförande af angelägna byggnader derstädes, den af E. K.
Majit nu föreslagna summa mätte för sådant ändamål al Rikets Ständer äskas.
Ehuru det visserligen icke varit för Rikets Ständer möjligt att tillförlitligt bedöma hvilka byggnadsarbeten och anskaffningar, som egentligen böra med nu äskade anslagssumma bekostas; så, enär uti E. K.
Majlis nådiga Proposition antydes, att dessa arbeten stå i förbindelse med åtskilliga förändringar, som ansetts nödvändiga att vidtaga för att bringa stationernas varf i tidsenligt skick, samt angeläget torde vara att berörda arbeten icke i brist på medel komma att uppskjutas, hafva Rikets Ständer funnit sig böra bevilja åtminstone någon del af den summa, E. K.
Majit för detta ändamål begärt; och hafva Rikets Ständer alltså på det sätt bifallit E. K.
Majits ifrågavarande nådiga framställning, att, lör angelägna arbeten och anskaffningar vid flottans stationer, blifvit för nästa statsregleringsperiod anvisadl en summa af 150,000 Ridr, att med en tredjedel utgå under hvartdcra året 1864, 1865 och 1866. 12:o.
Till anskaffande a/ ett obeväradl mindre ångfartyg får Stockholms stations behof : 30,000 Ridr, alt på en gäng utgå.
I afseende å delta anslagsbelopp inhemtas af Stalsråds-protokollet, att från nämnda station gjorts framställning derom alt ett belopp af 32,000 Ridr måtte beviljas till anskaffning af tvänne obevärade mindre ångfartyg, ämnade att ersätta ångfartygen Ägir och Nordstjernan, hvilka snart blefve otjenstbara: alt Förvaltningen af Sjöärendena äfven vitsordat beholvet för stationen af tvänne så beskaffade fartyg, men ansett alt tillgång lill byggande af det ena af dessa fartyg luinde inom anslaget lill flottans underhåll beredas; hvaremot i afseende å del andra, hvilket, enligt Förvaltningens åsigt, borde blifva något större, än vid stationen varit afsedt, för att kunna användas äfven i yttre skärgården, Förvaltningen ansett nödigt att särskilda medel härtill af Rikets Ständer anvisades, helst kostnaden derför icke lämpligen borde uppföras å nybyggnadsanslaget, såsom afsedt uteslutande för bevärade fartyg.
Då Expeditions-Utskottats
Förs lag till under cl. Skrifvelse, IS: o 144. 33
Då, enligt hvad sålunda blifvit upplyst, tillgång kan beredas lill anskaffande af en utaf de ångbåtar, sorn för Stockholms station befunnits behöfliga; och någon synnerlig olägenhet ej torde vara att befara i fall vid denna riksdag, då Statens medel tagas i anspråk för mångfaldiga andra vigtiga behof och då följaktligen besparing i utgifterna, der sådant låtit sig göra, måst iakttagas, den af E. K. Maj:t för ofvanberörda ändamål äskade summa ej beviljas, hafva Rikets Ständer ansell sig ej böra bifalla E. K.
Maj :ts härutinnan gjorda nådiga framställning. 13:o. Beträffande E. K.
Maj:ts nådiga framställningar dels om anvisande af 2,208,000 R:dr till flottans nybyggnad eller anskaffande af ny krigsfarlygsmateriel, dels om ett anslag af 100,000 R:dr till anställande af försök för utrönande af så kallade pansarplålars af svenskt jern förmåga att motstå skott, äfvensom för bestämmande af lämpligaste konstruktionen af refflade gjutna jernkanoner, för fartygs bestyckning, få Rikets Ständer hänvisa, rörande förstnämnda fråga, till hvad här ofvan i 3:dje punkten finnes anlördt, samt i afseende å sislberörda ämne, till sin härom, äfvensom angående anslag till anställande af skjutförsök med arlilleripjeser, redan den 18 sisth Februari särskildt aflåtna underdåniga skrifvelse, enligt hvilken för gemensamt anställande af omförmälda skjutförsök blifvit anvisad en summa af 160,000 R:dr; varande de af Rikets Ständer för dessa behof anvisade anslagsbeloppen upptagna å närlagde tabell, Litt. B. 14:o.
Under åberopande af den vid sistlidna riksdag gjorda framställning om hehofvet af förbättrade pensionsvilkor för flottans embete- och tjenstemän samt betjente äfvensom det då afgifna förslag om så kallade fyllnadspensioners tilldelande åt afskedstagande personer utöfver de pensionsbelopp, dessa åtnjöto från amiralitets-krigsmanskassan, dervid, bland annat, uti första punkten af de sä kallade vilkoren blifvit stadgadt, att pensionerna kunde tilldelas endast från och med år 1861 afskedstagande och till pension ur denna kassa berättigade, Amiraler först vid 65, Kommendörer med vederlikar äfvensom civile embets- och tjenstemän vid 60 samt alla öfriga vid 55 års ålder, dock icke förr än lönen innehafts af Amiraler i 5 och af öfrige i 2 års lid. är i Departe ments-chefens betänkande erinradt: hurusom, för alt till verkställighet bringa berörda förslag lill förbättrad pensionering af bemälde embets- och tjenstemän och tillika sätta amiralitets-krigsmanskassan i stånd att framdeles kunna utan uppskofs vållande genom bristande tillgång, såsom då en längre tid varit fallet, utgöra stadgade pensioner efter 1838 års reglemente till dem, som dertill efter erhållet afsked vore berättigade, väl på anförda grunder antagits, alt för dessa ändamål en årlig summa af 80,000 R:dr kunde i en framtid komma att erfordras, men äfven alt dertill under den närmaste liden en tillgång af 50.000
R:dr skulle blifva tillräcklig; all Rikets Ständer, under sådan förutsättning och i enlighet med E. K.
Maj:ls nådiga förslag, beslutat, alt anslaget å 5:te '.'ifvudtiteln lill flottans reservstat, 50,000
R:dr, hvilket genom ifrågavarande nya pen■onering blefve öfverflödigt och hvarå då omkring 20,000 R:dr funnos oanvända samt lågon öfverflyttning icke vidare skulle ega rum, finge, i den mån det sålunda var och framdeles genom afgång bland derå uppförde officerare kunde blifva disponibelt, i och för samma pensionering användas; samt att derutöfver för åren 1861—1863 ett kreditiv af 30,000 R:dr årligen skulle på Riksgäldskontorets stal uppföras, med
Direktionen öfver amiralitelskrigsmanskassan leinnad rättighet att, dels till fullgörande af den pensionering enligt 1838 års reglemente, hvartill kassans egna inkomster ej lemnade tillgång, och dels till de nya pensionerna, å k red it i vet under hvarje års lopp lyfta hvad för omförmälda ändamål funnes behöfligl, under förbehåll deremot, ali af följande årets kreditiv icke något finge reqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreBih. till II.
Prot. 1862 j 1863. 10 Sami. 1 Afd. 11 Flöjt. 5 34 di tiv lill pensioneringen ålgått; dock att hvad under ett år af kreditivet icke för ändamålet erfordrades finge under följande året användas, äfvensom att Rikets Ständer särskildt medgilvit, alt pension för officerare vid Flottans konstruktions-korps finge beräk nas efter nuvarande aflöning på korpsens interims-stat.
Enligt de från
Direktionen öfver amiralitets-krigsmanskassan infordrade uppgifter hade, efter hvad Deparlements-chefen vidare förmält, år 1861, del första hvarunder ifrågavarande nva pensionering egt ruin, af då derför å anslaget till flottans reservstat disponibla behållning, 27,800
R:dr, endast behölt användas: till den kassan enligt 1838 års reglemente åliggande pensionering