Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Chefen ville sådant iakttaga i afseende på, ej mindre en då nyligen utnämnd Cornette, än de Ynglingar, som framdeles till sunumeraire Cornetter anmäldes, dervid Utskottet, efter vunnen upplysning att Konungens åberopade beslut icke fattats, hvarken i StatsRådet eller i Commando-väg, funnit det ligga StatsSecreteraren till last, att han, likmätigt 38 §.
Regerings-Formen, sjelf Constitutiom-Utshottets Betänkanden.
167 ansvarig för befallningens öfverensstämmelse med Protocollet, underlåtit att i Statsrådet anmäla detta, i sjelfva verket till befordrings-ärenden hörande mått och steg och från ett ordentligt Protocoll hemta grund för Expeditionen.
Att ändteligen, vid föredragning den 26 Junii 1821, af Förvaltningens af Sjö-Ärendena förfrågan, rörande Contracts afslutande med enskild man, om en succesif lefverans, under fyra år, af Furu- och Granvirke samt Bräder för Örlogsflottane behof, till ett värde af omkring 100,000 R.
Banco, SlatsSecreteraren, oansedt dylika upphandlingar för Kronans räkning vanligen och Rättast verkställas genom offentlig
Auction eller förseglade anbuds ingifvande, och dessutom andre personer erbjudit sig att till lindrigare pris leverera enahanda virke, likväl, med kännedom af förhållandet och tillgångarna, understödt antagandet af ett både enskildt och högre anbud, hvilket ock, enligt i officiel väg bekomna underrättelser, i följden ledt dertill att leveransen kunnat på annor man öfverlåta contractet i vissa delar, med sig sjelf betingad vinst af 18 procent å betalnings summan. 2:0 Mot Herr StatsSecreteraren för 168 Conskitutions-Utskottets Betänhanden.
Kammar-Ärenden, Friherre Ehrenborg, att sedan under sista Riksdag, dels Riksens Ständer, dels Fullmägtige för Bonde-Ståndet från Konga och Upvidinge Härad af Kronobergs
Län, anhållit, att, då för skattläggning af Husbehofs mjöl- och såg-qvarnar, som tillkommit med vederbörligt tillstånd, någon grund ej kunde hemtas från sådana, vid hemmanens skattläggning förut befintliga qvarnars intagande i Calculen för bestämmandet al hemmansskatten, hvilken egenteligen grundas på öpna åkerjorden, deremot qvarnlägenheterna ej borde betraktas annorlunda än som öfriga förmåner i Äng, Skog, och Fiske, Kongl. Maj:t täcktes vidtaga den författning, att dädanefter skattläggning å husbehofs-qvarnarnar ej måtte ega rum, samt att egarne af så beskaffade, redan skattlagda qvarnar finge, så länge dessa blott nyttjades för egit behof} tillgodonjuta befrielse från årliga räntan, StatsS-creteraren under den 17 November 1818 afstyrka bifall till ansökningarna, följakteligen äfven så vidt de åsyftade upphörandet af en då för hand varande, och frikallelsen från en kommande skattläggning; hvarvid Utskottet ansett i synnerhet anvärkningsvärdt att han, med underlätet urskiljande af föredragnings-ämnets olika delar, i ett sammanhang tillstyrkt, Constitutions°-Utskottcts bet änkan deri; 169 styrkt ej allenast de äldre skattläggningarnes fortfarande bestånd, hvilket skäligen kunde pröfvas lämpligt och nödigt, enär Riksens Ständer icke anvisat medel till bristens fyllande, utan jemväl en fortsatt ny skattläggning å tillförene derifrån befriade Mjöl- och Såg-qvarnar, hvaraf dittills ingen ränta eller inkomst varit för Staten påräknad, samt att, oaktadt målets likhet med verkliga beskattningsfrågor, Stats-Secreteraren utsträckt denna sin negativa åtgärd ända till den positiva, att, emot Allmänna Beredningens yttrande, tillstyrkt utfärdandet, på sätt KammarCollegii Circulaire den 16 December 1818 innehåller, af allmänna Kungörelser om beslutet; en anstalt, som föranledt oredor, missnöjen och locala undantag. 5:0 Mot Herr StatsSecreteraren för Handels- och Finance-Ärendena, Klintberg, att han den 25 Februarii 18185 på en enda Ämbetsmans förslag till organisation af Magazinslnrättningens Öfverstyrelse, tillstyrkt hufvudsakliga förändringar i ett Allmänt Verks Styrelseform, entledigandet af fem äldre Ledamöter, hvilkas skickligehet och nit vitsordats och hvaribland en var med fullmagt försedd, samt tre nyas tillsättande, med betydligen förhöjda lo» Bihang till R, S, Fröt, 3idje Sami. 22 170 Constitutions■ Utskottets Betänkanden. ner.
Derförutan StatsSecreteraren den 8 Julii nämnde år tillstyrkt, utöfver gjorda beting och företedde kostnads-räkningar, särskilda commissions-arfvoden för verkstälda Spannmåls-uppköp: utgifter, dem Magazins-fonden till en början fått vidkännas, men som sluteligen drabbat undsättnings-tagare, i följd af den, mot återbetalning i penningar, till låns erhålla Spannmålens såmedelst ökade dyrhet.
Grundlagen medgaf ej åt Constit.-Utsk. någon dispositionsrätt, något godtyckligt undandöljande af hvad det funnit förtjena anmärkning.
Utskottet har derför, under tillämpande af 107 §.
RegeringsFormen, framstält en sammandragen öfversigt af detaillerna, och sålunda härutinnan fullbordat sitt grannlaga och ansvariga värf.
Utan alla förmätna anspråk på ofelbarhet, skulle tvärtom för Nationens heder och för de Ämbetsmäns rättfärdigande, mot hvilka anmärkningar förekommit, Utskottet helst önska att anses hafva yttrat för stränga omdömen.
Ständer tillhör nu att ogilla eller bekräfta desamma, och, äfven i sednare fallet, att, efter pröfningen af en högre nödvändighet, återhålla Constibutions-TJtskottets betänkcinden.
I71 och nedlägga den underordnade Beredningens talan.
Emedlertid har, å andra sidan, Uskottet med tillfredställelse erfarit, att de i Administrationen här och der framstående afvikelser och brister icke förryckt eller ens rubbat den stora ordningen, och att många föremål, hvaröfver sjelfva den tysta patriotiska farhågan spridde en mörkare färg, uppträdt, efter oväldig undersökning af motiv och förhållanden, i en bättre och renare dager.
Utskottet tror sig åt sanningen skyldig uttrycket af den gemensamma opinion, att Konungens Rådgifvares handlingssätt och rådslag , under den nästförflutna femårs-perioden, allmän* ligen och öfverhufvud bära stämpeln af redligt nit, sorgfällig omtanka och oafbruten verksamhet; och, efter detta vitnesbörd, återstår blott för Utskottet, att i ett helt underställa Dess Yördsamma Betänkande Riksens Ständers slutliga pröfning, med afseende jemväl på den decharge, hvars vilkor och egenskap i 76 §.
Riksdagsordningen stadgas.
Ytterst får ConstitutionsUtskottet vördsammeligen anmäla följande, under Stats - i/jl Constitutions-Utshottets betrinhanden. jRåds
Protocollens granskning förekomna särskilda omständigheter, med bestämdt förklarande att ingen anmärkning dervid kunnat eller bordt göras : 1:0
Att ehuru ordalydelsen i åtskilliga Regerings-Formens Jf.§. tyckas förutsätta, det StatsSecreterarne och Justitia Cancelleren må nämnas, genom verkliga fullinagter och till ständiga sysslor, de fleste StatsSecreterare- likasom JustitifeCancellersBeställningarne ändock en längre tid innehafda af endast tillförordnade Ämbetsmän. 2:0
Att, under åberopande af vanlig praxis, giftermåls-dispence blifvit tillstyrkt för personer, som med hvarandra begått horsbrott, och äfven i följd deraf samman, aflat barn, —■ en dispence icke medgifven i 2 Cap. Giftermåls-Balken och dessutom af menligt inflytande på sedligheten ock Äktenskapets helgd; 5:0
Att mötes,-passevolence-medel någon gång disponerats för fremmande ändamål, såsom till exempel, ett extra arfvode för Krigs-Coliegii vice Ordförande, och en gratification i afslagne TafFel-penningars ställe. 4:q
Att vissa tillstyrkta förändringar Constitutions-Utskottets betänkanden.
173 i det föröfrigt stadfästade förslaget till nytt Reglemente för Allmänna Brandförsäkrings-Verket synas stå mindre väl tillsamman med privata
Delegarnes förvaltnings- och revisions-rätt och med deras öfvervägande interesse i fonden, samt 5:0
Att beslut om Smålands DragonCorps’s Uniforms förändring till HusarUniform blifvit, fattadt i Commandoväg, fastän det sedermera anmälts uti StatsRådet och i dess Protocoll intaget.
Stockholm den lo Junii 1823.
Ankom d. 1 Julii 1323.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag tilljemkad ny Redaction af 37 §.
Re geringsFormen, Under Riksdagens lopp har Constitutions-Utskottet, tid efter annan, emottagit åtskilliga förslag till ändring i sista puncten af 37 §.
RegeringsFormen, hvilka åsyftat, dels Svenska Adelns återbringande till ett enda helt, genom värdighetens tillerkännande åt den Adlades eller ujphöjdes 174 Constitutions-Ubskobtets betänhanden. alla Bröstarfvingar, dels Ärftlighetens inskränkning blott till äldsta Manliga Bröstarfvingen af äldsta grenen; dels Expectantens inträde i Hufvudmannens rättigheter, först efter dennes död, med bestämmande derjemte af sättet, huru förhållas må, enär genom arf Adligt Stånd tillfaller en i detsamma förut upphöjd, äfvensom, då Adelskap blifvit förverkadt, den äldste Sonens förklarande för Adelsman redan under Fadrens lifstid, dels ändtligen Adelskapets öfverflyttning, i vissa fall från äldsta sonen till den andra i ordningen.
Utskottet, som, vid pröfningen af berörda förslag, nogsamt insett nödvändigheten att medelst fullständiga föreskrifter om Adliga värdigheternas Ärftlighet, redan invecklade förhållanden och undanrödja skiljaktiga tolkningar, har trott sig härvid böra välja medelvägen emellan en onödig utvidgning, icke ingående i Lagstiftningens princip , och en obillig inskränkning, ledande till nya olikheter; och, såsom correctiv emot begge, skall, efter Utskottets öfvertygelse, ej fordras annat än ett förtydligande, en med Lagstiftningens afsigt instämmande förklaring af det nu gällande stadgandet.
På dessa grunder, och då tillika Ut» Constitutions-Usthottets betcinkanden.
175 skottet fuitnit irsta puncten tarfva någon mindre jemkning i Ordsställningen, samt andra puncten en bättre articulation af den successiva upphöjelsen i Friherrlig och Greflig värdighet får Utskottet, för den behandling 56 §.
RegeringsFormen anvisar, vördsamligen tillstyrka Riksens Ständer antagandet af en så lydande förnyad
Re» daction af nämnde Grundlags 37 §.
”Konungen äger att i Adligt stånd upphöja Män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiska tjenster, gjort sig af Konungen och Riket synnerligen förtjenta.
Konungen må jemväl, såsom belöning för stora och utmärkta förtjenster, tilldela Adelsmän Friherrlig och Friherrar Greflig värdighet.” ’Ej må Adelskap eller Friherrlig eller Greflig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfalla flera än den, hvilken Adlad eller upphöjd blifvit, och, efter hans död, i rätt nedstigande, led efter led, hans äldsta manliga Rröstarfvinge af äldsta grenen, samt, efter denna utgång, Stamfaderns närmaste manliga Afkomling af då lefvande äldsta Slägtgren, och så vidare.
Om genom arf Adligt stånd tillfaller den, som redan blifvit deruti sjelf upphöjd eller genom närmare
Arf insatt, upphöra hans e - Cons ti tu tior. s- Utskottets bctänknnden. get Adelskap,' så framt detta icke är af högre värdighet, i hvilken händelse Stamfaderns Adelskap öfvergår till närmaste slägtgren ; linnes ingen sådan, utslockne Ätten.
Förklaras någon sitt Adelskap förlustig, tillfälle detsamma den, som dertill, enligt här stadgade grunder, närmast berättigad är.’’ Stockholm den 21 Junii 1825.
N o gi.
Ankom den x Juiii 1823.
Memorial, till Riksens Ständer, med hemställning om en underdånig anmälan, i afseende på innehållet af Q mom. 4 §.
För hägnandet af yttrande rätten i tryck, sådan den genom Grundlagen linnes Svenska Folket tillerkänd har ConstitutionsUtskottet redan tillstyrkt Riksens Ständer •det förslag att 8 momentet i 4 §•
TryckfrihetsFörordningen måtte aldeles upphäfvas, hvilket förslag jemväl
Tre Riksstånd, till behandling enligt 56 §.
Regerings Formen, antagit.
Men om sålunda något gagneligt kunnat främjas för en osedd kom - Constitutions-Vtskottets Betänkanden.
177 kommande tid, återstår ännu något att härutinnan försäkra åt den närvarande ; Och det är i detta ändamål, som Utskottet tilllåter sig följande vördsamma framställan, icke åsyftande ett Lagförslag, mindre en anmärkning, utan blott helgden af en hittills uraktlemnad formalitet.
Jemlikt hvad Protocollen öfver KamarÄrenden upplysa, har^ vid 7^ningars dragning, den praxis egt rum, att JustitiaeCancellern uppkallats i StatsRådet och der till Protocollet aFgifvit sitt utlåtande i frågan om Dagbladets vidare fortsättning.
Icke dessmindre stadgar Grundlagen, såsom oföränderliga, de principer att endast StatsRådets
Ledamöter kunna yttra sig till dess Protocoll, samt att endast i det fall 26 §- Regerings-formen anlydex-, eller vid föredragning af Justitiae-Ärenden^ JustitiaeCancellern bör rådslagen öfvervara, med Rådgifvare ansvarighet.
När nu JustitiasCancellern skall utlåta sig öfver andra arnnen, måste det naturligtvis ske i enahanda Ordning och Form, som öfriga Ämbetsverk eller Ämbetsmän åligger att iakttaga, eller genom skriftligt besvarande af erhållen Remiss.
Brot. 3-'dje Sami. £§ *78 Constitutions-UtskottPti Betänkanden.
Till beredande af erforderlig kraft åt
Grundlagens garantie för yttrande friheten, i förening med det stora vilkoret för dess rätta bruk: sanning och moderation,-—ett villkor, som skulle tryggast uppnås genom offentligheten af motionen för indragningsåtgärden, och deraf verkad ömsesidig varsamhet hos den bevakande och de bevakade, får Utskottet alltså Riksens Ständers eget ompröfvande underställa nyttan och nödvändigheten af att, medelst en underdånig anmälan, fästa Konungens Nådiga uppmärksamhet på det förhållande att Justitiae-Cancellern vid behandlingen af frågor om Tidningars indragning, ej kan, efter Grundlagen, anses som Ledamot af StatsRådet, men blott som en detsamma subordinerad Autoritet, och att han följaktligen endast äger att, sedan HofCancellerens berättelse om indragningen af ett Dagblad, blifvit jemte skälen härtill, honom communicerad, deröfver sitt skriftliga utlåtande afgifva.
Stockholm den 21 Junii 1885, Constitutions-Utskottets Betänkanden. 179 N:o 32.
Ankom den 1 Julii 1823.
Memorial till Riksens Ständer, rörande en af Grefve C. II; Posse uppgifven anledning till anmärkning mot H. E. Herr Stats Minis tern för Utrikes Ärendena.
Jemte Högloft.
Riddersk. och Adeina Remiss under den 14 dennes, å numera framlidne Kammarherrens Grefve Carl H. Posses anledning till anmärkning mot Han9 Excellence Herr StatsMinistern för Utrikes Ärendena, Grefve von Engeström, har Constitutions-Utskottet emottagit en af Grefve Posse undertecknad skrift hvaruti han, med vidrörande af åtskilliga Andra Ämnen, fram* stalt, såsom Anmärkningens egentliga föremål , Hans Excellences den 28 October till Konungens Befallningshafvande aftåtna CircuIairHandbref, angående särskilda föreskrifter med hänsigt till i Riket inkommande Utländska Resande.
Utskottet finner det visserligen i allmänhet innebära en afvikelse från behörig form, att Konungens Nådiga Befallningar utfärdas på ett sätt, som kunde betaga dem gällande verkan till åtlydnad} Men XQo Constitutions-XJtskottets Betänkanden. * då ofvannämnde Handbref icke innefattar några nya stadganden i ämnet, utan blott en erinran om efterlefnaden i allmänhet af Kongl. Förordningen den 19 Februarii J8n samt om ännu subsisterande, redan förut, till förmån för vissa Makters undersåter, medgifna dispenser från samma Förordning, och då för öfrigt Hans Excellence Herr Grefve von Engeström härvid icke handlat i offentlig characlére af StatsMinister för Utrikes Ärendena, till hvars
Departementmål af denna egenskap icke heller synas höra, saknar Utskottet tillräckliga skäl för Anmärknings-anledningens godkännande.
Stockholm den 2t Junii 1825.
Anl?em den 1 Julii 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med hem• ställan om anslag af Tractamente för en Waktmästare.
När åt ConstitutionsUtskottet, för dess sessioner, uppläts en del af KammarCollegii Rum, antog äfven Utskottet till sin uppasping tvenne Collegii Vaktbetjenter.
Då ConstitutionsUtskottet$ Betänkanden. i8± emedlertid blott en af dem blifvit till Riksdagstractamente anmäld och uppförd, men begge icke allenast förrättat verklig tjenst, utan ock befunnits hittills oumbärlige, får Utskottet vördsamligen hemställa att, för deras disposition, ett ytterligare Vaktinästare-tractamente måtte beviljas och anslås, från och med den i sistlidne Februarii till och med denna dag eller innevarande månads slut, hvarefter Utskottet hoppas blifva belåtet med en enda Vaktbetjent.
Stockholm den 50 Junii 1825.
Ankom den 16 Julli XÖ25.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett nytt Moment vid slutet af 68 Jf.
Med kännedom af de flera vigtiga fördelar, som särskildta inom Riket, efter vederbörligt tillstånd, grundade Verk och och Inrättningar beredt och vunnit både åt Staten och sig sjelfva genom en Administration, oberoende af allt annat än In - i8a Constitutions- Utskottets Betänhanden.
I ■ i eressen tern as egna föreskrifter, och nied ©fvertygelsen tillika att Medborgerliga Föreningar till allmänt nyttiga företag bäst skola uppmuntras af den fullkomliga säkerheten om medlens sjelfständiga förvaltning, får, i anledning af emottaget förslag, Constitutions-Utskottet, för den åtgärd 56 RegeringsFormen stadgar, vördsamligen tillstyrka att, vid slutet af samma RegeringsForms 68 ett så lydande nytt Moment må införas ; ”De till särskildta lofliga Verk och Inrättningar hörande Medel förvaltas enligt de grunder och Reglementen, som Delegarne sjelfve derom föreskrifva.” Stockholm den 50 Junii 1825.
Ankom den 16 Julli 1823.
Memorial till Riksens Ständer, vied föreslående af ett tillägg i 15 §.
Hos ConstitutionsUtskottet har en Riksdagsman af Hedervärda BondeStåndet föreslagit det tillägg, i 15 §.
RiksdagsOrd - Constitutions- Utskottets Betänhanden.
183 ningen |att Frelsehemmans-Egare bland-"Allmogen måtte blifva berättigade att välja och väljas till Riksdagsman» och sålunda äfven skyldige att deltaga i FuIImägtigsallöningen.
Då detta förslag 6ynes desto mer grundadt på billighets- och jemlikhets-principer» som, från den stund det tilläts hvarje Svensk Medborgare att besitta Frälsejord, denna redan till stor del kommit och troligen mer och mer skall komma i Allmogens hand och då dessutom, för Frelseegares intagande i Representationen, något giltigt hinder ej förefinnes, i en olika jordbeskattning, helst, vid Bevillnings-Taxeringarna, Frelsej ordens immuniteter behörigen considereras, så att ett Frelsehemman, i öfrigt af enahanda godhet med ett Krono- eller Skattehemman i samma Ortt alltid uppföres till högre värde, får med gillande af förslaget, ConstitutionsUtskottet, för den i 56 §.
RegeringsFormen stadgade behandling vördsamligen tillstyrka en så lydande förändrad Redaction af 15 $.
Riksdagsordningen : ’’Allmogen i hvart Härad välje, efter Hemmantalet, till Riksdagsman af BondeStåndet en, inom Häradet boende och besutten, Krono-, Kronoskatte-, Frelse- elles s84 Cons bi tudora-Utskottets Bebcinkcinäen.
Frelseskatte Hemmansegare, hvilken icke tillförene m. m.” Stockholm den 50 Juuii 1823.
Utdrag af Protocollet, hållet uti R. H. S. Constitutions - Utskott den 8 Julii 1823.
S. D. Vid justeringen af Utskottets Protocoll för den 30 nä^tlidne Junii och dess Memorial till Riksens Ständer af samma dag, med förslag till ändring i 15 §.
Riksdags-Ordningen, uppläste och ingaf RiksgäldsContoirs Fullmägtigen Jan Ericsson ett så lydande Dictamen: ’’Sedan jag, tillika med de fleste af Hedervärda BondeStåndets utsedde Ledamöter i detta Utskott, varit af särskild tanka emot Utskottets pluralitet i fråga om tillägg till 15 §.
Riksdags-Ordningen rörande föreslagen Representations-rätt för Frelsejordegare inom Hedervärda Bondestånd et går jag nu att vidare förklara och utveckla motiverna för mina å§igter i detta ämne.” ”Ge - Vonstitutions- Utskottets bilänkanden. ”Genom devid 1810 3rs Riksdag emellan Ständerna ingängna Concessioner blef val hvarje Svensk Man berättigad, att förvärfva och besitta fast egendom och jord^ af hvad natur och beskaffenhet som heldst, följaktligen äfven Säteri och annat purt Frelse; men såsom en grundpelare derföre var äfven denna concession förenad med det uttryckliga förbehåll för egaren, nemligen att fastighetens ursprungliga egenskap icke förändrades, utan skulle bibehållas vid sin natur, med densamma tillhörande förmåner och skyldigheter; i följd hvaraf en utsträckning öfver denna gränslinea, till meddelande af andra rättigheten För Frelse-egare, än den de förut innehafva, skulle bryta helgden af den grund-be6tämmelse, som förenämnde beslut åsyftar.” vJag fasthåller så mycket heldre mitt omdöme efter denna grundsats, som vid de förflutna, äfvensom vid denna Riksdag, i fråga om förslag till ernående af likhet i beskattning emellan Frelse- och Skattejords-egare, man städse hört åberopas med hvilken helgd Frelse-egarens Privilegier vore befästade, samt att en förändring deruti vore stridande emot egande-rätten.
År egande-rätten helig och bör njuta skydd, hvarföre ej bibehålla den, äfven för $kabB i hang till R, -S. Troi, 3: ij* Sami. &4 i86 Constitutions■ Utskottets Betänkanden. tejordsegaren ?
Invändning härvid han göras, att sedan besittningen å all slags jord blifvit oinskränkt upplåten åt alla Rikets Invånare, hvarigenom Allmogen har rättighet till innehafvande af Frelse- och Säteri, så eger äfven Allmogen att inom sig åtnjuta de fördelar, som denna besittningsrätt åtfölja, hvarmedelst de förut existerade olikheterna tyckas blifvit jemnade, och" man synes nu hafva kommit till det rätta ändamålet.
— Hvad besittningsrätten angtr, så medgifver jag förstnämnde uppgift sorn ganska rigtig; men månne derigenom att en Bonde är innehafvarare af Frelsejord, den öfriga Skattejordsegaren derigenom fått en lättnad i de bördor, som åtfölja possession af Skattejorden?—
Man svarar derpå, Nej [ — Olikheterna i jordens natur och olika beskattning äro desamma, i hvilken hand som heldst; följaktIigen. måste egaren med rättigheter och skyldigheter göras beroende af jordens natur, men icke denna af egaren.” O ”Såsom Ledamot i detta Högloft.
Utskott, vid innevarande Riksmöte, har jag, då fråga förevar, om åtskilliga Grundlagsförändringar, ofta hört åperopas och tilllämpas 81 > RegeringsFormen, nemligen att Grundlagsförändringar icke utan i högst nödvändiga fall böra tillstyrkas.
•— Jag Consbitutions-TJtskottets betänkanden.
I87 har äfven hört, att, under öfverläggning angående förbättring i nu varande Representations-rätt, det Riksstånd, som närmast varit beroende af förändringen, inom sig sjelft, uppgjort framställningen, om, med antagandet af förslaget, det kunnat anses af förutnämnde egenskap ; oell på grund af allt detta, har jag, som önskat likhet i princip och handlingssätt, ansett Frelseegarens rätt obehöiigt utsträckt, genom en ny tillstyrkt representationsrätt på Skatte» mannens lagligt besfästade område; hvarföre jag äfven ansett mig pligtig att, såsom Representant af BondeStåndet, protestera emot Utskottets förslag, och får der» jemte ödmjukeligen anhålla, att denna min reservation må få åtfölja Utskottets betänkande till Rikets Höglofl. Ständer.”
Och skulle denna särskildta mening, hvari jemväl Riksdagsmännen Olof Olofsson och Nils Håkansson samt Bancofullmägtigen Johan Olsson Longberg instämde, Memorialet, genom ProtocollsUtdrag, åtfölja.
Ex 1’rotocollo J. D. Valerius. 188 C?s>qstituiighs^tJtskottets bttänKanden, fJjO 36.
Ankora d. 16 Julö 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 23 §.
Riksdags- *■ Ordningen, Såsom nyttig och med RiddarhusOrdningen instämmande, får ConstitutionsUtskottet, för behandling enligt 56 §.
RegeringsFormen, vördsamligen underställa Riksens Höglofl.
Ständer den hos Utskottet föreslagna ändring, i 23 §.
Riksdagsordningen, att i stället för Orden : ”den efter Matrikeln första närvarande Grefven,” må ditsättas: ”den främste närvarande Ledamot ten enligt RiddarhusOrdningen.” Stockholm den go Junii 1823.
Ankom d. 13 Julii 1325.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till upphäfvande af ett tillägg i 6 morn.
I Tryckfrihets För ordningen.
Stadgandet i 6 mom. 1 §.
Tryckfri» hetsFörordningeu, enligt hvilket de tvän» Constitutions-Utshottets betänhanden.
183 ne män, som påtecknat namnsedeln och intygat uppgifternas rigtighet, äro underkastade författare-ansvar, i händelse skriften Stålås, OGh författarens namn och hemvist befmnas orätt eller aldeles icke uppgifna, har, medelst ett vid 1812 års Riksdag godkändt tillägg, blifvit i så måtto utsträckt, att enahanda ansvar åligger Attestanterna, äfven om Författaren, utan laga förfall, ifrån Svaromålet uteblifver.