Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Huriji uppenbart vanlottade, huru ofantligt högre i detta afseende beskattade, äro då ej dessa angränsande Landskap, jernförde med det rikare begåfvade Blekinge?
Kan rättvisan, billigheten och Borgerlig känsla medgifva, att lätta dettas Besvär, och låta det arbetssamma Kronobergs
Län i sträfvande nit se sig jemt bibehållet vid besvären , och deras rika grannar från sig väldigt afvälta en mindre börda?
bör man ge Lagliga skäl, till så rättvist fattade missnöjen?
Jag tror det icke, utan yrkar formligt afslag å Motionen • tn ändring i Blekingens Båtsmans-Indelning.”
Och skulle denna särskilta tanka genom Utdrag af Protocollet åtfölja Utskottets Utlåtande till Riksens Höglofl.
Ex Protocollo C, Tunelius.
Vörä. 3134 Den 2 2 Juli.
Vppliist hos Häglof!. Ridd. och Ad. dén 22 Juli» Högvörd. 1'rest-Ståndet den 22 Vallöf!. Borgare-Ståndet den 23 Hederv.
Bonde-Ständet den 21 _ Vördsamt Memorial!
Bankens Commissarier hafva hos Banco-Utskottet anmält nödvändigheten af en efter tidernas förändrade skick lämpad reglering af BancoStatens Böne vilkor, såsom både på rättvisa och billighet grundad, och derjemte för en fortfarande drift och pålitlighet vid bestridandet af de mångdubbelt ökade och dageligen tilltagande göromålen oundgängelig.
Vid detta ämnes behandling, har det ej kunnat undfalla Banco - Utskottet, att de skäl Kongl. Majit uti dess Nådiga Proposition till ^Riksens Ständer åberopat, för en nödig förbättring af Statens samtliga Embetsmäns Eöne-vilkor , äio lika, och i vissa delar, tilläfventyrs, ännu mera talande för Bankens Tjenstemän.
Den som ingått i Bankens tjenst, har redan derigenom förlorat den utsigt som Kongl.
Majus och Kronans Tjenstemän likväl ej alldeles sakna , att genom utmärkta féuyjenster kunna bana sig vägen till Statens högre Embeten.
Och då fn tarflig men säker bergning således är dess högsta syftemål och enda hopp, synes han ej skäligen böra deruppå blifva bedragen.
Blott* med långsamma steg, och sällan förr än på ålderdomen , hinner äfven den skickligaste till den inkomst som oundgängeligen erfordras för FainiUes underhåll j och den oafbrutne tjenstgöring - Den 2 2 Juli. 2135 göring Banco-Verket krafvel-, medger hvarken X*’erier, som af de flesta andra Verk begagnas, eller någon möjlighet för mängden af dess JEmbets- och Tjenstemän, att genom särskilda befattningar vinna en förbättrad utkomst.
Dessa omständigheter, jemte det med Bankens högre sysslor, i synnerhet Commissarie-tjensterna, förenade vigtiga ansvar, hafva vid framfarne tiders Löne-regleringar för Banco Staten ej blifvit lemnade utan afseende.
Redan vid Bankens första inrättning år 1668, fastställdes en Banco Commissaries
Lön till 1000 Daler Caroliner in natura, belöpande enligt Myntfoten , vid uppmyntning, till 55g Specie Riksdaler.
De flera påföljande
Regleringar hafva i allmänhet varit lämpade efter Cours- och Silfver värde.
Men någon tillämpning af den för Bankens Tjenstemän år 1770 fastställde rättighet att utbekomma deras aflöning i hardt Specie-mynt, ehuru genom ingen sednare författning upphäfven , har ej kunnat äga rum under en tid , då inskränkning i detta afseende för Samhällets öfriga lika berättigade Medlemmar befunnits nödvändig.
I betraktande af alla omförmälta considerationer, och under nödig omtanka för det angelägna Banco-Verkets säkerhet och sannskyldiga fördel, samt Allmänhetens nöjaktiga betjenande af skickliga personer, äfven hädanefter, har Banco-Utskottet efter Herrar
Fullmägtiges hörande och enligt deras yttrade tankar ansett sig äga grundade skäl att hos Riksens Ständer tillstyrka en billig förbättring äfven uti Banco?
Statens Löne-v ilkor; men att de från Banken utgå - Dm 2 a Juli.
Löner blifva hädanefter s»m hittills endast i Penningar beräknade, X öfrigt, och då den Löne reglering för Banco-Staten, sorn år t8lo af Riksens Ständer fast ställ tes , va? grundad på en progressivt mindre tillöknings procent i mån af Ijönernas högre Belopp, lära Riksens Höglofl.
Ständer lika med JBanco-Utskottet finna lämpeligt att tillökningsprocenten deremot nu får blifva lika för alla; och får BancoUtskottet vördsamt hemställa, att Samtliga Bankens TJenstemäns, jemte Vakt-betjeningens, enligt omförmälta Aflönings -Stat innehafvande
Löner må ifrån och med år 1816 med 5Q procent blifva förökade: hvarunder jemväl, likväl utan prejudicat för framtiden, fyra ålderstegne Commissarier, sorn på Pensions-Stat åtnjuta deras innehafle Löner, men af berömlig nit uti tjenstgöringen fortfara , torde fä innebegripas; äfvensom Förvaltaren, Skrifvaren och Pappers Mästaren vid Bankens Pappersbruk.
Börande likväl omförmälta tillökning, såsom endast af nuvaran e tillfälliga omständigheter föranledd , efter Utskottets tanka endast temporairt fastställas , och åt blifvande Riksens Ständer öfverlemnas, att, vid ett förbättradt skick uti Allmänna Pennioge-ställningen, återföra Banco Statens Löner till ett belopp, som enligt dåvarande omständigheter befinnes med Verkets förmån och säkerhet förenligt, och för betjeningens tarfliga bergning oundgängeligt.
Ärliga arfvedel för tillsynen och vården öfver Bankens kostbara Vattenuppfordxings-Verk, jemte Sprutor och complette Bxand-redskaper af alla Den 2 2 Juli. 1137 alla slag , hvarvid , utom underhållandet af.särskilda inöfvade arbetare, hvarjehanda kostnader förefalla, finner Baned-Utskottet, uppå derom ingifven ansökning af Capitaine - Mechanicus Böngren, åt hvilken nämnde befattning är anförtrodd, böra på grundade skäl, jemlikt Herrar Bullmägtiges och Bankens Cornmissariers gjorda hemställan, förokas ifrån dess sedan äldre tider fastställdte belopp af 33!
R:dr till 100 R:dr Banco årligen.
Likaledes, och uppå gjo d anhållan af Bot-Kyrka Sockens Läkare, sorn besörjer Sjukvården vid Bankens Pappersbruk, anser BancoUtskottet sig böra hemställa , om icke det årliga arfvode af 50 B:dr Specie , som, utom fastställd betalning för hvarje Sjuk-besök, år 1809 blef honom tillagdt, får ifrån och med nästkommande år till 66y R:dr förökas.
Hvad Banco-Utskottet i det föregående andragit och hemställt, underkastas vördsamt de Respectiva Ståndens upplysta ompröfning och godtfinnande.
Stockholm den 18 Juli a 8 I 5- På Högl.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Joli.
Henning Gyllenborg. E. A. Almqvist.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. D. Wilcke. Daniel Andersson. G.
Helsingius. fm Dm 5 st Juli.
Vro Memoria Är 1770 voro i Bankens tjenst 154 persöner , som aflönades med 558,100 Daler K:rrit eller ä 9 Daler - - R:dr 62,100: —■ 1779 148 Personer - - 32,412: 1737 — 120 - - - 31,843
Enligt en uppgjord jemförelse imellan 1770 och 1814 års Markegångs-Taxor, befinnes att priserna på de förnämsta nödvändighets-varor nu emot då förhålla sig ungefär som 4J till 1.
Artikeln hyra åter förhåller sig såsom 9 till x.
När således en Banco-Commissaries
Lön redan år 1668 fastställdes till ett värde af 559 B:dr Specie in natura, kan med full visshet antagas att en dylik
Lön, om den nu fastställes till 1500 R:dr i Banco Sedlar, i sjelfva verket, i jemförelse mot varornas värde, ej utgör hälften af dess dåvarande belopp.
Den Lön tillökning Stats-Utskottet föreslagit för en Löntagare med 1,000 B;drs
Lön utgör å 30 procent - - B;dr 300:
Af den uppkommande totala summan 1,300 R:dr utgår hälften eller 650 B.dr ä 4* B:dr något öfver 144 Tunnor Spannemål, sorn beräknade blott efter 6 R:drs pris uppgå till ett värde af 86,4 R:dr.
Sammantagne
Lönen blifver således mindst 1.514 R:dr, och följaktligen i sjelfva Verket tillökningen något mera an jo procent.
Den 2 2 Juli. 2139 Uppläst hos Samtliga Riks .Ständen dtn 22 Juli.
Genom särskildta Memorial, sorn under ilen 16 och 22 Maj blifvit från Vällofl. Borgare-Ståndet'till Banco - Utskottet remitterade, har Handelsmannen Herr G.
Stabeck yrkat så beskaffad jemkning af Bankens uti Författningarna stadgade rättighet till försäljande på egen Auction af dess Fastighets-Panter, att enskilde
Personers välfärd ej må äfventyra genom hinder och uppehåll uti deras, efter Banken ägande, intecknade Fordringar.
Bankens rättighet att på egen Auction försälja sina Fastighets-Panter, hvarvid en Egendom alltid för Bankens räkning före Auctionen mäste uppbjudas och erhålla Laga stånd, medförer, så vidt Banco-Utskottet kunnat inse, ej i och för sig sjelf någon olägenhet för Bankens MedCreditorer , utan tvärtom i de flesta fall den förmån, att en Egendom, som på Banco Auction försäljes, erhåller en ökad begärlighet, emedan ostridig rättighet till Laga Fastas erhållande är i förväg derigenom vunnen.
Emedlertid har försäljning in loco af Bankens Panter, uppå yederbörandes af särskilta anledningar derom gjorda anmälan, alltid fått äga rum, enär sådant med Bankens säkerhet och hittills gällande Författningar kunnat förenas.
Det är således egenteligen genom den föreskrift uti 1766 års Reglemente, som icke tillåter en i Banken Pantsatt Egendoms-försäljning i Orten, i annat fall än då dess värde ej öfverstiger 3 å 4,000 3140 Den 2 2 Juli.' 4,000 D:lr S:mi, och hvilken summa år i8o« blifvit till högst 3,000 R:dr utsträckt , som olägenhet och förlust för enskilde kan uppkomma, och någon gång verkeligen inträffat.
Nämnde Författning anser Banco-Utskottet, i enlighet med hvad Herrar Banco-Fullxnägtige äfven för deras del anfört, kunna , utan äfventyr för Banken, men deremot vid vissa tillfällen med verkelig förmån, till sin verkan upphöra: och att således försäljning af Bankens Fastighets-Panter, då den af ett eller annat skäl blifver nödvändig, må, utan afseende på den Pantsatta Egendomens uppskattade värde, få i Orten lagligen verkställas; under förbehåll , att Bankens säkerhet för dess uti Egendomen intecknade fordran, genom de lindrigaste vilkor, sorn för hvarje särskildt fall kunna af BancoStyrelsen bestämmas, blifver iakttagen och bevarad; med befrielse derjämte för Banken ifrån all, med Banco-Auctioner i föreskrifven vanlig ordning, förknippad ansvarighet.
Genom en härefter lämpad föreskrift för Banco-Förvaltningen förmodar Utskottet, att enskilda personers rätt, i afseende på ett skyndsamt och obehindradt utbekommande af deras i Bankens Panter ägande Fordringar, skall blifva fullkomligen iakttagen och bevarad.
På Högv. Prest-Stånoeb Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar Joli.
Henning Gyllenborg. vägnar E. A. älmqvist.
På Den ? 2 Juli. 3141 På Vällofl.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar O Gust. D. Wilcke.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Dan.
Andersson. G.
Uppläst hos Samtliga Riks Stånden den 22 Juli.
Prest-Såndet och Vällofl. Borgare-Ståndet hafva, genom Utdrag af deras Protocoll under den 15 och ig sistl.
Juni, till Banco-Utskottet behagat remittera Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Betänkande, af den 6 i samma månad , angående rättigheten för Lumpsamlare att kringresa i Ilandet, samt om lumpors anskaffande för Pappers Brukens behof; för att deröfver, så vida det angår Tumba Pappers Bruk, dess Utlåtande afgifva.
Banco-Utskottet får af sådan anledning vördsamt tillkännagifva, att så vidt välbemäldte Utskotts Betänkande åsyftar uteslutande rättighet för Banken, att inom Stockholms Stad upphandla lumpor, och derjemte uppgifver sådana utvägar, hvarigenom Bankens behof, i händelse, enligt hvad Banco-Utskottet anser sannolikt, tillräckelig tillgång inom Stockholm saknas, må genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes försorg från Landsorterna kunna fyllas, finner Banco-Utskottet för dess del ej dervid aagot att erinra.
Hvad åt et 2142 Den a 2 Juli. åter angar det förslag, att för alla de lumpor, hvilka Banken låter i Stockholm i minut elier skålpund* tals inköpa , betalningen skulle ovilkorligen uti Speciemynt erläggas; anser Banco-Utskottet ett slikt stadgande ej vara under närvarande omständigheter lämpeligt; utan lärer till Herrar Banco-Fullmägtiges omsorg böra öfverlemnas att genom en sådan betalning som för de levererande kan medföra en skälig vinst , i möjligaste måtto söka ernå det åsyftade ändamålet.
Stockholm 18 Juli 1815.
På Högv. Prest-Stån och A.d. Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Joli.
Gyllenborg. _E. A. Almqvist.
Ridd. och Ad. den 42 Juli.
Prest-Ståndet den 22 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 Hederv. Bonde-Ståndet den 22 .
Riksens Högloft- Ständers Stats-]Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om medel till understöd för Den a a Juli• 2143 får utgifvamiet af Skriften Svensk Botanik.
Vid Stats-Utskattets den 30 sistlidne Juni afgifna Betänkande i anledning af Herr Professorn och Riddaren Doctor Trafvenfelts Motion om understöd af Allmänna medel för utgifvandet af Skriften Svensk Botanik, hvilket af Utskottet ansågs ankomma på Kongl. Majtts
Nådiga bepröfvande och åtgärd att meddela utaf deri till extra Utgifter på Stat anslagne Sunarna, hafva anmärkningar blifvit gjorda af en Ledamot hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, som andragit, att då detta Verk i flera afseenden län»' der till heder för Fäderneslandet, borde ingen tvekan kunna uppstå att bevilja det begärdta understöd, sorn vore obetydligt i jämförelse till andra anslag och hvartill medel kunde lätteligen finnas, utan att dermed gravera de Summor sorn Konungen till
Dess enskilta disposition kunna anslås; hvarförutan flera Ledamöter inom Högv.
Prest-Ståndet anmärkt, att när gagneligheten af denna Skrift vore erkänd af Utskottet, hade ock det föreslagna ringa understöd af 150 R:dr för hvarje utkommande häfte deraf bordt tillstyrkas, och att i öfrigt nödigt syntes, att Kongl. Maj:t, genom ett förökadt anslag för Vetenskaperna och de Fria Konsterna i allmänhet, sattes i tillfälle, att, efter pröfvadt behof, understödja utgifvandet så väl af denna, som af andra allmänt nyttiga och Tidehvarfvet hedrande Skrifter samt deribland Svensk Zoologie.
Och som dessa anmärkningar funnits af den beskaffenhet - 2144 Den a 2 Juli. fenhet att de föranledde till återremiss; sa hafva Högloft.
Kidd. och Adeln samt Högvördig!
Prest-Ståndet i sädant afseende derutaf leinnat Stats-Utskottet tiel.
I anledning häraf får Stats-Utskottet förklara, att
Utskottet ej funnit eller nu kan finna lämpligt, att med särskildt anslag öka Stats-Utgifterna för detta och dylika behof, ehuru varande af erkänd angelägenhet, utan trott, att Kongl. Majrt nogsamt skall i Nåder finna tillgång för detra understöd, heldst Kongl. Maj:t till estra Utgifter har på Stat en Summa af X00,000 R:dr uppförd till dess Nådiga disposition, samt dessutom äger inom Hufvud titlarna använda uppkommande besparingar.
Maj:t icke eller äskat några ytterligare medels anslående för utgifter af denna egenskap, samt Statsregleringen är fulländad och bifallen af Riksens Höglofl.
Ständer, synes någon rubbning deruti för i frågavaiande behof icke kunna göras; hvilket dock vöidsamligen hemställes Riksens Höglofl.
Stockholm^ den ig Juli 1815- På Högh Riddersk.
.Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Carl de Geer. C. v. Rosenstein.
Jon Jonsson. G.
Den 5 2 Juli. 314 i X/jfiplast hos Htfplofi. Ridd. och Ad. den 22 Juli.
HögvArd. Prest-Siåndct den 22 VöUofl.
Borgare*S'.1ndet de/i $3 Hederv.
Ronde-isiändet den 22 _i_ Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående Landsbo] dingens m. m.
Grefve Ankarsvärds och Lands-K amer evar ens KammarRätts-Rådet Stråles sökte befrielse från ansvarighet för aftidne LandtRentiiiäs t ar en von Sy doves balanee.
Sedan hos Kongl. Majit, ej mindre f. d.
Landshöfdingen i Calmar Län Herr GgneralLieutenanten m. m.
Grefve Ankarsvärd , än. Lands Kamereraren derstädes Kammar-Katts Rådet Stråle, hvar för sjg i underdånighet anfört Besvär öfver Kammar-Rättens den 27 April 1812 méddeldte Utslag, angående dem ålagd ansvarighet för den Balancö aflidne I^andt - Rentmästaren i samma Län C. F. von Sydow af J,andt-Renteri Uppbörden i lifs:iden sig ådragit, som ännu till ett belopp af 2,gg4 R:dr 40 sk. 5 r.
Banco är oersatt: samt ej mindre Kongl.
Kammar-Collegiutn, Kongl. Stats Contoiret och Kongl. Kammar Rätten , än vederbörande KronoActor sig häröfver i underdånighet yttrat, och Målet derefter uti Kongl.
Domstol blifvit föredraget'; så har Kongl.
Maj t under den 6 i denna månad öfverlemnat Handlingarna till Stats-Utskottet, att om den sökta eftergiften hos Riksens Ständer göra anmälan. 5.-te, Ilandet. 2G9. 270.
Stats - 2146 Den a a Juli.
Siats-Utskottet har utaf de till detsamma i Nåder öfverlemnade
Handlingar om detta
Måls beskaffenhet gjort sig noga underrättadt, och dervid funnit Kongl. Kammar-Rättens öfverklagade Utslag vara på Författningarna grundadt.
Men i anseende till de af Besväranderna anförde bevekande skäl och omständigheter, samt hvad Högsta Domstolen, uti dess härhos i afskrift bilagde yttrande, anfört, har Stats*Utskottet funnit sig äga anledning, att till Riksens Högloll.
Ständer vördsarnligen hemställa, om icke den sökta eftergiften och befrielsen från det ålagde ansvaret må Besväranderna beviljas, samt Balancen i Räkenskaperna afskrifvas, dock utan att sådant må lända till prejudicat hvarken nu eller i framtiden för andra att söka och erhålla en slik eftergift.
Om Riksens Höglofl, Ständer härtill täckas lemna bifall; så lärer underdånig hemställan härom till Kongl. Maj:t böra göras, på det vederbörande måtte undfå Nådig befallning, att en sådan afskrifning uti Räkenskaperna iakttaga.
Stockholm den Ig Juli 18x5.
På Högv. Prest-Stånoeh Ad.
Uedamöters ' dets Uedamöters vägnar vägnar Carl de Geer. C. v. Rosenstein.
På Vällofl. Borgare-’
BondeStåndets Uedamöters vägnar Jon Jonsson.
Ståndets Uedamöters vägnar Carl Jr.
IDen 9 2 Juli. 9147 Note ur Protocollet, hållet uti Kongl.
May.ts Hogsta Domstol den 29 Juni igl5. Justitire-Rådet Petterson återlemnade Handlingarne, angående de Besvär ej mindre f. d. Landshöfdingen i Calmar Län, General-Lieutenanten, Riddaren och Commendeuven af Kongl. Majrts Orden Herr Grefve Michael., Ankarsvärd, än ock Lantis-Kammereraren, Kammar-Rätts-Rådet A. P. Stråle, hvar för sig L underdånighet anfört öfver Kammar.Rättens den 27 April 1812 meddeldte Utslag, angående klaganderne ålagd ansvarighet för den Balance aflidne LandtRentmästaren i samma Län, C. F. von Sydow i lifstiden utaf Landt-Renteri-Uppbörden sig ådragit.
Högsta Domstolen , som på anförda skäl i underdånighet tillstyrkt fastställelse å KammarRättens ofvanberörde Utslag , har vidare yttrat:
Sökandernes anhållan, att. af Nåd varda från ofvanberörde ersättnings-utgifvande förskonade, så har Generalen Grefve Ankarsvärd förmält, som skulle, vid de månatliga inventeringarna , af den uti ett underjordiskt och fugtigt hvalf förvarade Renteri-Cassan, han icke möjeligen kunnat med den noggranliet förfara, att alla sedlar ovilkorligen blifvit uppräknade, enär sådant isynnerhet om hösten, då Uppbörden vanligen inflyter och 30 till 40,000 R:dr uti mesta delen sandriga 12, 16 och 3148 Den ga Juh. och 24 sk.
Sedlar funnits i Cassan , skulle for» <lrat ett oafbrutet flera dagars arbete, och äfventyrat hälsan för bade honom, och de öfriga som dermed haft befattning-, äfvensom Generalen åberopat , hvad i allmänhet skall vara kändt och antaget, att i alia större Penninge-Verk , vid inventeringar vanligen sä tillgår, att blott enoch annan utan ordning framtagen Sedelbunt noga uppräknas , till erfarande huruvida innehållet må finnas öfverensstämmande med den summa, som på Sedelbunten är antecknad, och hvarefter, då vid flera sådana försök, någon skiljaktighet ej inträffar, de öfriga Sedelbuntarne, utan vidare uppräkning, anses innefatta hvardera det Penninge-belopp som anteckningen utvisar; och lemnade Handlingarne för öfrigt den upplysning, att Lands-Karnereraren hållit riktig månads-calculation öfver Landt Renteriets Uppbörd och utgift samt att Uandt-Rentmästarens deremot förde förteckning, blifvit vid månatliga Cassa-inventeringarna undersökt, och med calculation befunnen öfverensstämmande, vid hvilket förhållande Lands-Kamereraren Stråle förment vara uppdagadt, att han för sin del uppfyllt allt hvad honom i anseende till Controllen öfver Renteri* Uppbörden tillhört att iakttaga.
I betraktande häraf, och då således någon annan efterlåtenhet i afseende pä Controllen öfver Renteri-Uppbörden icke kunnat
Sökanderne till last läggas, än dels att vid de månatliga inventeringarna, en, ehuru i större Penninge-verk vanligen antagen, likväl ej till erforderlig säkerhet ledande method för Penningarnes räknande, stun - Den a a Juli.
S149 stundom blifvit nyttjad , dels ock hvad LandsKamereraren särskildt angick, att en mindre noggran tillsyn vid Uppbörds-medlens intag och utgifvamle kunnat aga runi , enär han , af orig-i tigt begrepp om vidden af den honom öfver Rentmästarens göromål genom författningarna å« lagde controll, varit ledd till den öfvertygelsen, att en sådan controll icke kunde sträckas vidare än till Räkenskapernas och månads-calculationernas behöriga uppgörande , men ej mindre Landshöfdingen än Lands-Kamereraren i allt öfrigt, hvad deras till detta ämne hörande befattningar fordrat, sina pligter hvar för sig ordentligen fullgjort, hvartill kotnrne, att LandsKamereraren, hvars hela Egendom, till ett belopp, af 742 R:dr 20 sk., nu vöre för denna Balance med qvarstad belagd, skulle genom förlusten deraf blifva till sin välfärd förstörd, ansåg Högsta
Domstolen sig böra i underdånighet hemställa, ätt Kongl. Maj:t täcktes på dessa till
Nåd och eftergift för dem bägge talande omständigheter fästa ett Nådigt afseende och till Rikets nU församlade Ständers Stats-Utskott öfverlemna Handlingarna i målet, att om den sökta eftergiften anmälan gora. * • m • • Ex Protocollo Dan.
Montelius. yord. 215® Dm 2 2 Juli.
Uppläst hos Höglo!].
Ridd. och Ad. den 22 Juli. * Högvörd.
Presi-Standet den 21 Vällofl. Eorgare.Ståndet elen 21 Hederv.
Bonde-Ståndet den 21 Vördsamt Memorial!'
I anledning af Constitutions- Utskottets Memorial, rörande tillstyrkta förändringar i Tryckfrihets-Lagen, har det Högvördiga Prest-Ståndet meddelat Constitutions-Utskoltet den anmärkning, att lill vinnande af större tydlighet i 5 §.
1 Mom. matte utsättas, att Jury äger rätt att pröfva endast åtalade Skrifters Laglighet, då det nu varande uttrycket kunde så förtydas, som skulle alla Pocker och Skrifter- böra af Jury pröfvas.
Enligt den 56 §.
Regeringsformens föreskrift, får Constitutions-Utskottet till följe af denna anmärkning , och för att söka sammanjemka RiksStåndens meningar, föreslå, att samtliga RiksStånden måtte förena sig till antagande af en så lydande redaction af den första meningen i 5 §.
I Momentet:
Hvarefter, om Riksens Ständer denna jemkning bifalla , detta sålunda beredde förslag hvilar till afgörande vid nästa Riksdag.
Stockholm den 20 Juli 1815.
Ledamöters Ledamöters vägnar Rudolf (.jederström. vägnar C. v■ Rosenstein, På Den 2 2 Juli.
S151 På Vällofl.
Ledamöters vägnar J. Wegelin.
BondeStåndets Ledamöters Ji, J:Son Hyckert. vägnar G. A.
Ridd. och Ad. den 22 Juli; Högvörd.
Prest-Ståndet den 22 Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 Hederv.
Ständers Stats- och Bevillnings - Utskotts gemensamma Betänkande, angående Herr Lagmannen och vice Talmannen Låndbergs Memorial om Qyarn-Tullens eller Mant als-penningarnas beräkning och erläggande af Stockholms Stad, samt eftergift af en deruti för sednare åren yppad brist.
Ifrån Vällofl. Borgare-Ståndet har till Statsoch Bevillnings-Utskotten blifvit remitteradt ett af Herr Lagmannen och vice Talmannen Landberg dit ingifvet så lydande Memorial: ”Då all Uppbörd af Landtull äfvensom af accis för varor , som ifrån inrikes ort till Stad föras, i grund af Biksens Ständers år 1810 vidtagna Beslut, samt Kongl. Maj:ts Nådjga Kungörelse af den 30 November samma år, ifrån och med den 1 Januari .18x1 kommit att upphöra, hafva Biksens Ständer i frågan om Kronans er - sätt - a i 5 «
Den 2 2 Juli. sättning för de inkomster, som genom denna Uppbörd influtit, förklarat, att af <ie 15,000 B:dr , hvartill Ovarn-tullen i Stockholm, Götheborg och Carlskrona uppgått, och sohl af dessa Stader särskildt bör godtgoras, kummer sä mycket som svarar emot Mantalspenningar att der uppbäras , i lika förhållande som annorstädes, samt i alla Städer enahanda summa som hittills, under namn af Salu-accis, utgått af vissa Näringar, att uttaxeras, men att del öfriga, innefattande Husbehofs-accis och Uandttull, att fördelas i den man innevånarne kunna finnas draga nytta af Landt-tulla mes afskaffa tide.’’ ”På lika sätt hafva Riksens Ständer vid Urtima Riksdagen i Örebro år 1 S 12 , i enlighet med hvad Kongl. Förordningen den 10 Fehr.
1813 innehållet;, hos Kongl. Maj:t i underdånighet tillkännagifvit, att Riksens Ständer, hvad angår fördelningen af Uandttulls - ersättningen inom hvarje Stad, beslutit: