Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad först beträffar kommissionens inkomster, har någon annan förändring af anmärkningsvärd beskaffenhet icke ägt rum, än att då kommissionens utgifter för 1854 och 1855 icke påkallat den extra ordinarie kontribution, som hufvudsakligast lill riksdags-arfvodens betäckande sedan år 1845 intaxerats, någon annan inkomst under dessa två år å denna titel icke förekommit, än som utgjort restantier ifrån föregående år, samt att det bidrag ifrån stadskassan till navigationsskole-byggnadens underhåll, hvilket år 1852 uteblifvit, sedermera är vordet inbetaldt.
Vidkommande åter utgifterne, hafva dessa förökats derigenom, alt kommissionen öfvertagit bekostandet till Kongl. Serafimer-Iasarettet af sjukvård för stadens militärkompani, samt att Borgerskapets Äldste, med hänsigt till en under sednare åren inträffad betydlig stegring af pris å lefnadsförnödenheter, beviljat ej blott Chefen för nämnda kompani en summa af 1,333 R.dr 16 sk. b:ko såsom bidrag och underhåll af kompaniet, utan äfven löneförbättring för större delen af kom - 99 missionens tjenstemän; hvarförutan enligt borgerskapets
Äldstes beslut år 1855 utgått 500
R:dr årligen lill underhåll af borgerskapets gubbhus-inrältning och, enligt beslut år 1851, 1852 och 1855, 600
R:dr om året såsom hyresbidrag till Slöjdföreningens skola här i staden. 100 Kommissionens inleom~ Ordinarie kontribution Extra ordinarie kontribution Borgerlig bro- och hamnbyggnads-afgift d:o inqvarteri ngs-afgift
Räntor på kommissionens kapitaler Inqvarteringspenningar för Stadsmilitär-kompaniet För Navigationsskolan Inkomst af Börshuset Öfverskott af inqvarteringsmedel Summa R:dr Hvaremot utbetalningarne varit följande:
Drätselkommissionen bro- och hamnbyggnads-afgift . » Inqvarteringskommissionen borgerlig inqvarterings-afgift .
Underhåll af stadens militärkompani Löner, arfvoden och pensioner
Ved och ljus till Corps de Gardes och kontoren Borgar-ståndets kansli Skrifmaterialier m. m
Extra utgifter i kommissionen Ränta å en donation till enkehuset Donation till gubbhuset Pensioner af kommissionens fonder Underhåll af Navigationsskolan Riksdagsarfvoden Till Slöjdföreningens skola Taxeringskostnad llluminationskostnad den 9 Februari 1853 Förplägning till fattige vid aftäckandet af Birger Jarls staty Reparation af Börshuset Summa R:dr 101 sier hafva utgjort: 1851, 1852. 1853. 1854. 1855. 33,996 16 _ 34,195 8 35,032 40 ____ 34,493 36 36,144 24 8,910 — 4,267 6 — 4,194 34 — 89 26 — 3 8 — 7,902 8 7,820 24 — 8,277 44 — 8,257 28 — 8,594 16 — 6,863 8 3,208 22 — 4,098 38 — 4,119 36 — 8,497 24 2,397 16 4,044 37 4 3,133 9 4 4,845 2 — 3288 45 4 1,620 32 6 1,620 32 6 1,528 32 6 1,620 32 6 1,620 32 6 200 — — — — — 225 — — 200 — — 200 — — 3,343 3 10 1,117 27 — 807 44 11 4,069 19 1 1,883 12 3 4,000 69,392 36 4 56,274 12 10 59,299 2 9 57,696 13 7 60,232 18 1 8,114 36 7,673 44 8,261 36 _____ 8,072 20 7,993 16 __ 4,814 6 — 3,686 34 — 2,518 36 — 2,599 32 — 5,355 46 — 20,573 — — 20,170 — 20,120 — — 20,120 — 21,453 16 — 5,140 4 — 5,190 4 — 5,190 4 — 5,165 4 — 6,390 44 — 593 23 — 552 15 — 620 34 — 677 45 6 672 31 6 100 542 3 539 39 — 495 26 8 487 36 — 532 25 — 100 — — 100 — 100 — — 100 — — 100 — — 333 16 333 16 — 333 16 — 333 16 — 333 16 — — — — — — — 500 —•
— 500 — — 500 — — 2,710 32 — 2,839 40 — 2,755 8 — 2,747 16 — 3,230 21 4 340 21 148 30 — 221 2 4 136 12 — 516 36 8 12,416 32 — — — — 2,350 — — 17,050 — — — — — — — 1,200 — — 600 — — 600 — — 600 — — 350 — — 330 — — 350 — — 350 — — 376 32 — — — — — — 1,842 20 — — — — — — — 1,247 23 — — — — — 8,163 24 5 1,019 38 — 3,o3o 16 - 36,128(29 — 42,804(30 — 54,422(15 5 61,207 2 6 51,339 12 6 102 Af Stockholms stads UdtsmanshåUs-kommission, som har sig uppdraget debi-- gifter blifvit lemnade om kostnaderne för båtsmanshåll^:
Båtsmans-vakans-afgift för 437 man Förvaltnings-omkostnader Summa R:dr eller i medeltal för hvarje af ifrågavarande 5 år 22,928 R:dr 4 sk. % rst. banko.
Enligt hvad af föregående femårsberättelse upplyses, äro de, som i staden äga stadens båtsmanshållsskyldige invånare, och medel för ofvanuppgifne kostnaders hålls—afgift, hvilken utgått år 1851 och 1852 med 5 sk., för åren 1853 och 1854 lande bevillningsförordnings 2:dra artikel beräknadt.
För brandvaklskassan och dess förvaltning har Brandvakts-kasse-administra - Inkomster : Brandvakts-afgift Räntor å lån Diverse inkomster Summa R:dr Utgifter:
Afgift för bestridandet af nattvakts-patrulleringen i hufvudstaden Pensioner till afskedade officerare och soldater vid f. d. brandvakts-kompaniet .
Inrättningens administrationskostnad Summa R:dr Kassans kapitalfond var vid slutet af år 1851 74,538: 42. 2. » 1852 ...... 82,128: 33. 9.
» 1853 86,517: 2. 1. » 1854 88,272: 14. 4.
» 1855 92,616: 43.
3. tering, uppbörd och redovisning af stadens båtsmanshålls-afgift, hafva följande upp - 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
17,908^8 8 16,895 16 4 23,874 20 _ 19,410 28 8 24,016 12 8 2,122112 — 2,115 20 — 2,095 22 — 2,102 4 — 2,100 — — 20,030|40 8I 19,010 361 4 25,969|42 — 21,512 32 8 26,116 12 8 fastigheter, samt borgare, och de, som erlägga skatt till staden för borgerlig rörelse, bestridande hafva anskaffats genom en å de båtsmanshållsskyldige uttaxerad bätsmansmed 6 sk. samt för år 1835 med 12 sk. allt på bevillniugs-riksdalern, efter gäl - tionen Iemnat följande uppgifter: 1851. 1852. 1853. 1854. 1855.
40,005 14 5 41,029 45 5 42,113 16 8 42,253 28 11 44,636 38 9 2,633 16 — 2,798 29 4 3,023 3 10 2,991 32 — 3,134 38 8 75 — 3,221 4 10 125 3 42,713 30 5 47,049 31 7 45,263 23 6 45,245 12 11 47,771 29 5 37,496 47 3 37,764 31 39,022 29 __ 41,491 24 8 41,738 6 625 — — 587 32 — 520 40 — 437 24 434 8 — 1,215 21 — 1,107 25 — 1,331 34 2 1,561 — — 1,254 40 — 39,337120 3 39,459140 — 40,875 7 1 2 43,490 — | 8 43,427 -1 6 io4 Hvad stadens inqvarterings-inrältning angår, har Inqvarterings-kommissioneti Inkomster:
Andel 33/i50:delar af allmänna tolagen Dubbla vägpenningar Hyror af kasernhusen Intressen af utlånte medel Husägarnes inqvarterings-afgift
Borgerskapets dito Diverse inkomster Summa R:dr Utgifter: Inqvarterings-utgifter
Förvaltningskostnader - Uppbördskostnader Summa R:dr Kassans kapitalfond var vid slutet af år 1851 132,728: 43. 6. » 1852..... 132,719: 8. 6. » 1853 127,431: 9. 5.
» 1854 128,121: 42. 5.
» 1855 135,772: 19. 6.
Den högre summan af inqvarterings-utgifter för år 1855 härleder sig från 16 sk., efter afdrag af hvilket belopp den egentliga årsutgiften utgör 52,686
R:dr meddelat angående verkets inkomster och utgifter: 105 1851. 1852. 1853. 1854. 1855. 49,125 46 45,913 43 43,577 19 47,890 7 56,060 4 602 26 11 782 45 5 459 34 7 469 13 1 535 42 11 970 — — 986 32 1,145 — — 1,070 — — 1,371 18 8 1,731 32 — 2,056 32 — 2,056 32 — 2,209 26 4 2,623 43 4 4,814 6 — 3,686 34 — 2,518 36 2,599 32 — 5,355 46 — 4,814 6 — 5,686 54 — 2,518 36 2,599 32 — 5,355 46 — 83 3 — 461 34 1 — — — 1,645 24 16 28 — 62,141 23 11 57,575 12 6 52,276 13 7 58,483 58 5 71,319 36 11 53,457 38 52,581 5 9 53,084 22 2 53,347 37 4 59,193 5 1 3,078 40 6 2,869 36 — 2,841 14 8 2,804 46 — 2,809 15 — 2,047 8 4 2,134 7 9 1,638 23 10 1,640 18 1 1,666 39 9 58,583 38| 10 57,585 1 6 57,564 j 12 8 57,793 5 5 63,669 11 10 inriiknad kostnad för norra kasernens påbyggnad och reparation med 6,506 R:dr 57 sk. 1 rst. banko.
Berättelse öfver Stockholms Stad för årén 1851—1855. 14 406 Förvaltningen för gatuläggnings-arbetena i hufvudstaden, som, till följd af Kongl. Brefvet den 43 Maj 4845, har sig uppdraget underhållet och omläggningen af stadens gator och allmänna platser jemte grusning af stadens vägar, har öfver sin verksamhet afgifvit följande uppgifter:
År 4854 skedde omläggning af Dödgräfvargränd, Malmtorgsgatan, Arsenalsgatan, Grefgatan, Nybrohamnen, Lilla Badstugatan, Mäster Samuelsgränd och Jakobs Bergsgränd samt delar af Skeppsbron, Prestgalan, Stora Kungsholmsgatan, Drottninggatan, Stora Skinnarviksgalan, Besvärsgatan, TimmermanSgatan, Pihlgatan och Tavastgatan, till en areal af 12,937 qvadratfamnar.
Kostnaderne härföre, deruti jemväl inberäknade grusningsarbeten, afloppstrummors underhåll, aflöningar, upphandlad trottoir-slen, uppgingo till 57,935 R:dr 14 sk.
År 1852 omlades Norra Tullportsgatan, Stakensgränd, Allmänna gränd och Trappgränd samt delar af Kornhamnstorg, Nya Kungsholmsbrogatan, Jakohsgränd och Stadsgården, tillsammans utgörande, tillika med betydliga reparationer fi flera andra gator, 9,015 qvadratfamnar.
Kostnaderne bestego sig detta år till 47,826 R:dr 45 sk.
År 1853 blefvo omlagde Karduansmakaregriind, Jungfrugatan, Norra Smedjegatan, Gullgränd, Hötorgsgränd, Gustaf Adolfs torg och Myntgränd samt delar af Stadsgården, Riddarholmen och Hornsgatan, tillsammans 12,191 qvadratfamnar.
Kostnaderne utgjorde 60,534 R:dr 4 sk. 2 rst.
År 1854 omlades Stora Träskgatan, Stora Nygatan, platsen emellan Stora Trädgårdsgatan och Carl XIII:s torg, Strandgatan, Lilla Wattugränd samt delar af Skeppsbron, Stora Badstugatan, Malmskillnadsgatan och Hornsgatan, tillsammans 11,576 qvadratfamnar.
Kostnaderne uppgingo till 73,506 I{:dr 8 sk. 1 rst.
År 1855 skedde omläggning af Göthgatsbacken, Näckströmsgränd, Myntgatan, Kocksgränd, Källar- och Urvädersgränd, Schaleniigränd samt delar af Skeppsbron, Malmskillnadsgatan, Hornsgatan och Adolf Fredriks torg, Spetsens backe, Fredsgatan, Drottninggatan, Mäster Samuelsgränd, tillsammans 9,604 qvadratfamnar.
Kostnaderne, inberäknade ofvannämnde utgifter, uppgingo till 65,264 Ralr 40 sk. 5 rst.
Härförutan hafva troltoirer af huggen och tuktad sten, då husägarne velat sådan bekosta, samt, i annat fall, af fältsten blifvit anbragte å alla sådana gator, hvilkas bredd tillåtit trotloirers anläggande.
Härjemte bifogar Öfverståthållare-Embetet i underdånighet en tabell, hvaruti de uppgifter, angående hufvudstaden, hvilka, enligt formulärerne för femarsberättelserna, 107 skola i tabell meddelas, blifvit upptagne, sä vidt det lälit sig göra, och hufvudsakligen efter samma grunder, sorn äro följda vid upprättandet af de till ÖfverståthållareEmbetels förra berättelser hörande tabeller.
Dervid fogas i underdånighet följande upplysningar: l:o.
De i tabellen förekommande penningebelopp äro uppförde efter sak för— hållanderne år 1835. 2:o.
Olikheten emellan antalet af hus och tomter uti denna tabell, der de, i enlighet med Stads-Ingeniörens meddelade uppgift, äro upptagne till 4,576, och deras antal i den vid sednaste berättelsen fogade tabellen, härleder sig deraf, alt till hvarannan gränsande tomter, då de haft samma ägare, blifvit, ehuru försedda med olika tomtnummer, räknade för en enda tomt, äfvensom af de tomtestyck ningar, som efter år 4850 ägt rum.
I fastigheternas uppförda taxeringsvärde äro åtskillige uti det i tabellen uppgifna antalet af hus och tomter inbegripna fastigheter, hvilka ägas eller disponeras af Kronan, vissa allmänna bolag och fromma stiftelser, icke beräknade, emedan de ej blifvit uppskattade för bevillnings erläggande.
A bruk, manufakturverk och qvarnar har taxeringsvärdet ej kunnat särskildt upp gifvas, utan är det intaget i värdet af de egendomar, der dessa inrättningar belinuas, äfvensom den del af slädens jord, som af enskilde disponeras, ingått i fastigheternas utsatta uppskattningsbelopp 5:o.
Såsom bränvinsbrännings-afgift är i tabellen införd den årliga afgift, som för rättigheten att distillera bränvin erlägges till stadens kassa. 4:o. Hvad under rubriken Klereciets underhäll finnes infördt är det belopp lerritorial-församlingarnes pastorer, komministrar och kyrkobetjente samt tyska och finska församlingarnes presterskap och kyrkobetjening åtnjutit i löneförmåner och inkomster, sådane dessa blifvit uppskattade vid bevillnings-taxeringarne. 5:o.
Under benämning fattigförsörjnings-medel äro upptagne: a) allmänna fattigförsörjnings-afgiften af stadens invånare 162,955 R:dr 4 sk. 10 rst.; b) böter för underlåtenhet att betala krono-utskylder 2,719 R:dr 15 sk. 5 rst.; c) kurhus-afgiften 21,785 K:dr; d) de inom hvarje församling åtagne och uppburne, till fattigvården disponerade fattig- och armbössemedel, samt vanliga afgifter vid bröllop, barndop och begrafningar, tillsammans approximativt beräknade till 16,000 R:dr. 6:o.
Väghållningskoslnaden har blifvit uppförd med det belopp, hvartill utgifterne af förvaltningen för gatuläggnings-arbetena i hufvudstaden för år 1855 utgått. 7:o.
Till diverse onera äro hänförde och beräknade: 108 Bränvinsminuterings-afgift 9,331 12 Folkskole-afgift 11,238 12 — Afgift till Wadstena Krigsmanshuskassa för fastighetsköp (för år 1831) 2,339 10 5 Böter, ådömde vid stadens domstolar 237 16 — Afgift till Riddarhuskassan 497 — — Brandvakts-afgift af fastigheter 44,630 58 9 Inqvarterings-afgift af hus och borgerlig rörelse 10,711 44 — De å borjrerskapet uttaxerade medel, som ingått till bemedlings- — kommissionen 36,147 32 — Afgifter till kyrkors och skol-inrättningars underhåll, omkring . 25,000 — — Kostnad för gatulyshållning 53,791 — Dito för gators renhållning, approximativt 50,000 — — Summa B:ko R:dr|244,144 21 2 Af de orsaker, som i föregående femårsberättelser äro nämnda, har icke heller nu i tabellen influtit någon uppgift på kostnaden för stadens styrelse eller för skjutshållningen; äfvensom Ofverståthållare-Embetet icke är i tillfälle meddela upplysningar om utsädet och medel-afkaslningen å den till hufvudstaden hörande jord, eller på antalet af der underhållna kreatur.
Med djupaste vördnad, nit och trohet framhärdar Stormäktigste, Allernådigste Konung Eders Kongl. Maj.-ts Underdånigste och Iropligtigste tjenare och undersåte: JACOB HAMILTON.
Stockholm den 30 September 1836. CARL TELANDER. TABELL, tillhörande ÖfverståthåHare-Embetets berättelse om Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende under åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
T:d. 1,669 T:d. 261 » ro ro I T:d. 538 32 C 3 3 2,468 30 Utsäde af T:r. T:r.
T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. Medelafkastning, sedan utsädet är aldraget.
T:r. T.t. T:r. Underhållna Kreatur.
Uppskattningsvärd e. * t n t
Jt i d r u fj. Hus oell Tomter.
R:dr. 48,686,373 R:dr.
Bruk, Manufaklurier och Fabriker.
R:dr. Bevillning efter 1855 års förordning.
Efter Salje Artikeln.
R:dr. — | 48,686,378 r R:dr. 8 11,590 36 R:dr. 163,037 40 R:dr.
271 R:dr. 9,531 12 Summa.
R.dr. 184,431 19 Ständiga Räntor.
R:dr. 130 R:dr. 16,691 12 - Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrättningar.
R:dr. R:dr. 16,821 Arrende medel.
R:dr. Kostnad för rotering (Båtsmanshåll).
Kostnad för Stadens Styrelse.
R:dr. 19,410 28 R:dr.
Ecclesiasti k-Statens underhåll.
Pasiorers.
Kyrko- heden in gs. Summa.
R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. — — — — ' - — 60,011 2 5 Fattig försörjning.
R:dr. 203,439 20 Skjuts.
Summa R:dr.
R:dr. 63,264 40 R:dr. 244,144 21 R:dr. 793,523 Anm.
Någon uppgift å utsädet, medelafkastning eller underhållna kreatur har Öfverståthållare-Embetet ej kunnat anskaffa, och värdet af stadens jord samt manufaklurier och fabriker finnes inbegripet i uppskattningsvärdet af hus och tomter.
Uti Ecclesiastik-Statens underhåll inbegripas så väl Pastorers och Kapellaners som Kyrkobetjeningens inkomster.
Af Stockholm utgå ej tionde eller Räntor och ej heller na8ra Arrende medel Stockholm den 30 September 1856.
Jacob Hamilton.
Till Berättelsen öfver Stockholms stad för åren 1851—1855.
KONGL. MAJ:TS liF.FALLNINGSIIAl-VANDES UTI UPSALA LÄN TILL *' underdånighet afgifva FEMÅRSBERÄTTELSE ' . , för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. STOCHHOLM, 185?.
NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE. I Underdånig Berättelse om tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Upsala Län för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. I.
Uti förut afgifna berättelser samt, så väl genom en år 1850, i sammanhang med Topografiska Corpsens karta öfver Länet, af trycket utkommen skrift, kallad »Topografiska och Statistiska uppgifter om Upsala Län», som genom den af Lektor W.
Tham samma år utgifna beskrifning öfver
Länet, är detsammas allmänna beskaffenhet så fullständigt angifven, att dervid föga eller intet är att tillägga; hvarföre omförmälde berättelser och skrifter torde i detta afseende få åberopas.
Under den tiderymd, denna berättelse afser, har Länets indelning hvarken i administrativt, judicielt eller ecklesiastikt hänseende blifvit förändradt, vidare, än att Strömsnäs säteri vid Sagån, tre mantal frälse, blifvit, med tillämpning af äldre beslut, skildt från Breds socken i Åsunda härad och åter förlagdt till Simtuna socken i Simtuna härad af Westmanlands
Län, såväl i afseende på kyrka och presterskap, som fattigvård och alla dermed sammanhängande frågor.
Genom rothuggning, utdikning och plöjning hafva åtskilliga större mossar och sidvallsängar inom flera socknar uti södra delen af Länet blifvit gjorda fruktbara.
Trögdbo dike, beläget på gränsen mellan Lagunda och Trögds härader, är utvidgadt och fördjupadt, till hvilket arbetsföretag Staten lemnat 2,300 R:dr Banko, såsom lånebidrag, och 200 R:dr, äfven Banko, såsom anslag.
Härigenom hafva omkring 500 tunnland förut vattendränkt mark blifvit till odling tjenliga.
Förberedande åtgärder äro äfven vidtagna för utdikning af det så kallade Domdalskärret i Hjelsta socken inom Lagunda härad, likaledes utgörande en ägovidd af omkring 500 tunnland.
En liten sjö, benämnd Ållsjön och belägen uti Järlåsa socken och Hagunda härad, bar älven, pä bekostnad af enskilde personer, uttappats, och lemnat en odlingsbar mark till omkring 80 tunnland.
Med anledning af de ofta öfverklagade olägenheterna af 0!ands-åns och dermed sammanhängande vattendrags öfversvämningar, hvaraf omkring 8,000 tunnland jord anses svårt lida och hindras Irån odling, hafva, i anledning af väckt fråga om utvidgning och fördjupning af nämnde å, Dera sammanträden hållits med strandägare i Upsala och Stockholms Län, och är denna mark, som utgör en längd af omkring 5 mil, af vice Kommissioris-Landtmätaren, Löjtnanten m. m.
C. A. Rudbeck uppmätt och lagd å karta, hvarjemte förslag öfver kostnaden för arbetets utförande blifvit uppgjordt, upptagande en summa af nära 100.000 R.dr Banko, deruti inberäknats lösen för Walde qvarn, belägen i närheten af Gimo bruk, och kostnaden för ombyggnad af åtskilliga broar.
Då likväl grunden för delningen af detta kostnadsbelopp ännu icke kunnat bestämmas, har framställning om bidrag af statsmedel till detta betydliga och för orten särdeles vigliga arbetes utförande icke kunnat göras.
Rensning af åar och mindre vattendrag har försiggått
Derstädes inom mellersta och norra delarne af Länet.
Någon egentlig vinst genom sådana arbetens utförande kan likväl icke sägas uppkomma, enär den med dem åsyftade nytta för ängsmarker och åkerfält endast är synbar det år arbetet äger rum, hvilket förklaras deraf, att dessa arbeten utföras både utan fullt tjenliga redskap och sakkunniga ledare.
Att genom frivilliga öfverenskommelser få sådana arbeten mera sorgfälligt, och sålunda till mera vinst för framtiden, utförda har erfarenheten visat vara omöjligt.
Kungörelsen den 28 December 1822, hvarigenom upprensning af strömmar, åar och bäckar anbefalles, borde visserligen också bringas till en nu saknad Öfverensstämmelse med lagens stadganden uti 6:te Kap. Byggninga-Balken och Kongl.
Förordningen den 30 November 1841, angående vissa vilkor för vattenaDedningar till beredande af samfällig jords odling.
I öfrigt hafva nyodlingar blifvit verkställde till bearbetande af de landvinningar, sorn erhållits genom utdikning af Bälinge mossar med Dere dylika, medelst bidrag från Statens sida understödda, uti förutgående statistiska berättelser omnämnda, arbetsförelag af större och mindre utsträckning.
Ehuru visserligen icke tillhörande tiderymden för denna underdåniga berättelse, torde dét. vid denna korta teckning af Länets allmänna beskaffenhet och de åtgärder, som till förbättrande deraf blifvit vidtagne, icke böra med lystnad förbigås, att sedan, uppå Hushållnings-Sällskapets i Länet underdåniga framställning om de stora fördelar, sorn en inom riket spridd allmännare kännedom om landets geognos,tiska beskaffenhet skulle medföra, ej allenast för vetenskapen, utan ock i praktiskt hänseende för så väl landets egentliga hufvudnäringar, jordbruket, skogshushållningen och bergsbruket, som äfven industrien i allmänhet, Kongl. Maj:t den 7
Maj 1836 beviljat statsanslag till belopp af 4,000 R:dr Banko, att med halfva beloppet utgå under detta och nästföljande år, till verkställande af geologiska undersökningar och upprättande of en geognostisk karta öfver Länet, till hvilket ändamål Hushållnings-Sällskapet jemväl anvisat en lika summa, så lia, under Professoren m. m, A. J.
Lidmans sakkunniga ledning, sådana undersökningar börjats och fortsatts under sommaren och höstmånaderna detta år från Wattholma bruk förbi Upsala till Mälaren vid Flottsund.
Karta med beskrifning öfver de olika bergs- och jordlagren uti den undersökta trakten lärer komma att under instundande vinter utarbetas och till trycket befordras, och början har sålunda blifvit gjord äfven i vårt land med arbeten, som i andra länder omfattats med så mycket deltagande, att för deras utförande der högst betydliga summor blifvit använda, och som lemnat så många vigtiga och oväntade upplysningar till tjenst både åt vetenskap och industri. II.
Enligt mantalslängden^ för år 1855 uppgick folkmängden till 89,275 personer; deraf voro Skattskrifne:
Mankön 22,751.
Qvinkön 26,290. 49,041.
Skattfria Mankön 19,106.
Qvinkön 2!,128. 40,254.
Enligt nativitets- och mortalitets-tabellerna deremot skulle folkmängden nämnde år uppgå till 90,828.
Sammanställer man uppgifterna om folknummern uti förut afgifna femårsberättelser, så finner man att folkmängden, som uppgick år 1810 till 78,452 och år 1817 till 80.212, utgjorde år 1822 .... 79,578. 1827 1832 1837 1842 1847 1850 81,323. 81,343. 84,280. 84,968. 86,238. 86,793.
Då, enligt hvad här ofvan blifvit uppgifvet, folknummern kan anses utgöra minst 89,275, hvartill skulle kunna läggas antalet af den studerande ungdomen vid Akademien och Läroverken i Upsala, uppgående till omkring 1,200 personer; så synes, att folkmängden alltsedan 1822 varit i ett temligen jemnt, ehuru visserligen icke särdeles betydligt, tilltagande.
Jemnför man förhållandet i detta afseende åren 1850 och 1855, så visar sig, att folkökningen under de sista 5 åren utgjort 2,482 personer.
Folkets bildning är obestridligen år från år i framåtgående.
Folkskolorna, äfven i deras närvarande skick och fastän icke alltid skötta och öfvervakade med det nit och den omsorg, som vore önskliga, hafva likväl hos allmogen väckt hågen för upplysning och kunskaper i flera riktningar.
Skyldigheten att deltaga i kommunala befattningar, visserligen ett tvång, som allmogen ofta endast med motvilja underkastar sig, har äfven börjat att vidga synkretsen och väcka deltagande för det allmänna.
Derigenom hafva äfven både viljan och förmågan att utföra sådane uppdrag undergått en märkbar förändring hos allmogen.
Den känner också bättre, än förr, både sina rättigheter och skyldigheter; både att göra de förra gällande och att icke underlåta de sednare.
Dessa framsteg äro emedlertid, till följd af folkets skaplynne, föga i ögonen fallande.
Trög, såsom slättlandsboen vanligtvis, saknar Upplänningen i allmänhet förmågan, att uppfatta fördelarne af konst och näringsflit med de beqvämligheter och den trefnad de medföra; men deremot äger han tålamod och allvar samt den arbetsamhet, som väl sällan öfverskrider en af vanan betingad gräns, men deremot är jemn och uthållande samt förenad med ett undergifvet uthärdande af försakelser och umbäranden af flera slag.
Påtagligt är äfven, att, isynnerhet under sednaste delen af nu ifrågavarande tidervmd, sedligheten gjort betydliga framsteg i afseende både å äganderättens helgd och nykterheten.
Frestelsen att öfverträda den förra har naturligtvis äfven minskats för den obemedlade, men arbetsföra, klassen, genom en under de sednare åren ovanligt god tillgång på arbetsförtjenst, och förändringen uti lagstiftningen för bränvins tillverkning och försäljning har redan visat de mest helsosamma verkningar, genom det betydligt minskade bruket af denna dryck, som dyrheten deraf gjort till en nödvändighet.
Att deremot förhållandet emellan könen icke är sedligare, än förr, måste medgifvas; och en förändring i detta afseende lärer väl endast kunna emotses i den mån föräldravårdens pligter bättre inses och förmågan att gifva den uppväxande ungdomen en omsorgsfullåre uppfostran blir allmännare, än nu är fallet.
Af folkets lynne och fallenheter följer äfven, att större brott och lagöfverträdelser äro mycket sällsynta.