Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Han nyttjar da alla möjeliga utwagar att i hast öka sin Bränwinstillwerkning och sitt lager, i fall han derwid ser någon förmon, da den deremot, som ar mera aflägse fran Hufwudstaden och således icke torde fa någon kunskap om förbudet förrän det fran Predikstolen uppläses, emedlertid later Vranwinstillwerkningen ga sin wanliga gang, och således icke consumerar mera Spannemal an den förre, oagtadt han har längre frihetstid dertill.
Men skulle också något enskildt intereste härigenom blifwa förfördelat, sa bör sadant icke komma i beräkning da del gäller att rädda hela Landsorten fran en hotande Hungersnöd.
Min oförgripeliga tanka är alltså den, att Utskottet tillstyrker Riksens Ständer, att äfwen öfwerlemna denna omständighet at Kongl. Maj:tS wisa godtfinnande, och att enligt med hwad Herr Grefwe» och Ordföranden redan förestagit, endast i underdånighet begära, det Kongl. Mast täcktö, pa anförde skäl, sa fort sig möjeligen göra later, förbjuda Bränwinsbränningen i Riket till den »:sta nästkommande October, si framt Kongl. Majit och Riksens Stander under loppet af Riksdagen icke skulle annorlunda förordna, hwad tiden, till att ater fritt fa bränna, angar.
Och r?4 Den 29 April.
Utskottet att ofwanstaende anförande skulle till Respective Standen åtfölja Utskottets Betänkande, rörande Bränwinsbränningens inställande.
Vt supra. krotocollo, ^.lex. s-aZerZreir.
Utdrag af protocollet, hellek L Riksens högloft.
Ständers Allmänna Beswärsoch Economie-Utskott den 29 April 1812.
S. D. Inlemnade Majoren Walborne D.
G. tz-il fwer stolpe ett anförande till Protokollet, sa lydande
Med fullkomligaste medgifwande utaf sanningen deraf, att Högloflige Ekonomie- och Beswars,Utskottet, redan förliden gårdag fattade och justerade betz Beftut, i den till detsamma, fran Riksens Etander remitterade fraga, om Branwinsbranningens snara inställande, utbeder jag mig Högloft.
Utskottets benägna tillåtelse, att uti detta ämne, fa något närmare utwekla mina oförgripelige tankar.
Del tillkommer wiserligen icke mig, såsom högst oerfaren uti de wigtige arenders behandlande, som till det Utstött nödwändigt stola inkomma, hwarutaf jag har den äran wara en Ledamot, att wilja leda detta upplysta Utstötts uppmärksamhet pa wigten af det mai, nu förewarit till afgörande; men jag tror dek tillhöra mig, att med yttersta noggranhet, för min enskildta del, behandla detta ämne:
Ett ibland de flere wigtiga stal, som dertill föranleda, tror jag wara, att ej allenast Samhällets Lagstiftande Magt, utan alwen hela Swensta Allmänheten, och i synnerhet den torftigaste delen deraf, stall med strang rätt - Den 29 April. rättwisa bedömma Utskottets utlakande uti denna wigtiga sak, och att en aterremih till Utstottet wore högst stadelig, såsom ledande till tidsutdrägt.
Jag har den öfwertygelsen, att ett Samhälles Lag, stiftande Magt, aldrig bör upphäfwa en gällande Författning, utom da högsta nöd, eller en sadan Författnings patagliga förbättring sadant kräfwer.
Att knapp tillgång pa bröd, detta mennistans nödwändigaste födoämne, pa flere orter, redan tv warr, lärer wisa sig inom Fäderneslandet, bewises ester min tanka, säkrast deraf, alt Spannemalspriserne, natt sagt pa alla ställen i landet, stigit till en oerhörd >öjd.
Att deremot Bränwin finnes tillwerkat till ttt öfwerflödigt belopp, bewises ju deraf, att detsamma, för det närwarande, åtminstone i de fleste Landsorter, icke gäller mera, än da Spannemalen warit till 2, L ZOO Procent lägre pris än nu.
Är det icke da hög tid, att inställa Bränwinstillwerkningen, och detta sa snart möjeligen ffe kan, emedan en befarad hungersnöd sadant fordrar?
Jo witzerligen.
I anledning deraf, får jag den äran lill Högloft.
Utskottets ompröfwande hemställa, om cke Utskottet uti detz till Riksens Högloft.
Ständer ofgifwande Betänkande, skulle behaga tillstyrka, att ms Konungen i underdånighet anhalles, att Kongl. Majtt, som i anledning af Herrar LandöhöfdingarS nkomne raporter, säkrast och bäst känner ställningen Landet, ma i Nader afgöra, huruwida Förbudet emot Bränwinstillwerkningen, bör, pa en och samma dag öfwer hela Riket sättas i »verkställighet, Iler ock Länöwis werkställas, sa fort Författningen »erom, till och inom hwarje Län, kan hinna expedieras- Det synes »nig wara orätt, att i afseende pä det sednare alternativet, uppehålla sig wid den tan - -76
Den 29 April. tankan, att i händelse dst widtagcs, icke alla Swea Inbyggare, fa begagna lika lang tid till Bränwinstillwerkning.
Om Allmänna behofwet sädant kräfwer, bora ju alla andra considerationer upphöra:
Derutom, hwilken ar den Swenste Medborgsman, som stuve kunna anse sig förfördelad, derföre att han 7 a 8 dagar förr an en annan, bliswer betagen den usla rättigheten att förwandla bröd till bränwin, da hungersnöd möjeligen kunde wara att befara.
Till Swensta Nationens heder, hoppas jag att en sa dan icke finnes.
Slutligen får jag den aran hos Högloft.
Utstöttet anhalla, att det afseende mätte göras pä dehe mine yttrade tankar, som de kunna finnas förtjena och omständigheterne medgifwa.
Och besiöt Utstottet att ofwanstäende anförande stuve till Respective Standen åtfölja Utskottets Betänkande, rörande Branwinsbränningens instäl lande- silors. k!x krotocollo, ^.lex. I>3ZerZrL^n.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. l Maji ----- Prcste-Ttändet deN l - - - - - - Borgare-Ständet d. l - - - - - - Bonde-Ständet dm r - - Longi.
Maj:ts t7?ä-iga Proposition till Rikets Ständer om ^ en förändring i utskrifningsfätter af det fast sitäida .förstärknings-manskapet.
Gifrveti Orebro Slott den Zo April 1812. ^a Kongl. Maj-k, under den r
Maj r8ro, Nader antog och gillade Riksens Ständers bestal rörande Förstärknings-manstapek, iofwade Kongl, da Mas.!
Den zo April. '-77 Masik att med afseende pä de hufwudgrunder Riksens Ständer faftstäldt, och efter ytterligare wunnen erfarenhet om deras anwändbarhet wid tillämpningen, meddela Riksens Ständer de ändringar, som kunde anses nödige, till beredande af den högsta möjliga fullkomlighet i ett ämne sä wigtigt, ftm det i fräga warande.
Majit gär nu att uppfylla detta löfte och att, med oinskränkt förtroende, päkalla en förnyad borgen af Riksens Ständers alfwarliga känsta för Fäderneslandets förswar och sjelfständighet.
Maj.-t tror
Sig ei behöfwa inga i några widlöftiga bewis om nödwändigheten att bereda tillräckliga och anwändbara förswarsmedel, emot de anfall, som möjligen kunna hota Rikets lugn.
I ttt tidehwarf, dä swagare Stater ej mera hämta aagot städ af de mägtigares inbördes motweginde korka; dä Länders sjelfständighet ej mera bewaraS ienom främmande förbund, oftast förenade med wiloret af en blind undergifwenhet; äger ett manligt och stridbart Folk, ^ som will bidehälla sina Lagar och sin frihet, ej nägok annat wal, än att i wapnens, wiljans och enighetens förenade kraft söka en oy borgen för framtiden.-
Om ett förmänligt lage >ch instränkta behof, gifwa en ytterligare wigt ät oenna alfwarligare föresats; om förtroendet till Reringen befästar hwad konstan för Fäderneslandet lrundadt; om den lugna ständaktigheren pröfwar faforne, innan den sänkes wid deras möte, om nitet ör allmänt wäl utestuter alla enskifta afsigter, stall >ttta Folk, hwilande wid egen kraft, äfwen bibehäla eget warde och egen jord.
Ständer kände lifligen denna sanning, de, med afseende pä den närwarande krigsmag- N:o -s. rens 178 Den Z2 Apell.
Den zo April. tens otillräcklighet, till Kersi.
Maj:t öfwerlemnadel rättigheten att för Rikets förswar upptaga 50,201? »vapenföre Män.
Wid tillanpninaen deraf, i am seende till de 15,020 man af Förstärkningsmanffg. pet, som Kongl. Mast under den 2; April förledi! ar uppbodade, har erfarenheten nogsamt »visat, al> en fortsättning af detta utstrisningssätt blefwe, föi framtiden, bade för tryckande för wista klaster af Med borgare, och för kostsamt för landet i allmänhet; c.l! den faststälde aldem, incm 20 och 45 ar, wäckt! en för wida utsträckt osäkerhet i enikilta förhallan den och yrken; att de reglcmentarista stadgande som i sjelfwa författningen influtit, förswarade ha stigbcten af dest gang och Armeens deraf beroent! förstärkning; att de allmänna bidragen till Förstärk mngSmanstapets utgörande genom le!ning,afenper. sonlig skyldighet att förswara Fäderneslandet, endas! stapade en penningegärd, och sluteligen, att eM och tydliga grundsatser i detta ämne, endast kunna akwända de förwillade begrepp, s'm afunden etli mistlroendet alstrat och hwaraf bedröfliaa följder' wista af Rikets Provincee blifwit svorde.
Kongl- Mant twekar derfö.-e icke att för Rik sens
Ständer framlägga wista allmänna grunder sören ny inrättning af Förstärknings, eller Bewä ringsmanssapct.
Derwid har först förekommit den wigtiga frä ga, huru wida inom det inskränktare antal ar, seni NN af Kona'.
Mast stal! förestås, det ma wara tik latit för h»var och en som ej friwM»Lwll! inga krigstjenst, att sätta tjenstbar karl t^Malle, eller, om såsom en vwilkorlio ssvldighet bör ansts, att mel egen person förstärka Armeen^ Kongl. t 79 Kona!.
Mast, som, a ena stdan, bör önska att göra Statens bördor sa aiimanna ock jemt fördelade, som möjligt för dest trogna undersåtare, har, a den andra, med afseende pa de olika meningar som häröfwer uppstått, welett öfwerleinna denna fragas beswarande at Rikets Ständer, utan att derwid yttra någon annan önskan än den, attcheraS beflut, ma blifwa uttr»)cket af Swensta Folkets tänkesätt och fordringar.
För öfrigt anser Kongl. Mast! 1:0
Att skyldigheten till deltagande i BewäringsmanstapetS utgörande, ma börja med sylda 22 och vwilkorligen upphöra med fylda 25 ar» 2:0 Att Kongl. Maj:t, i mohn af behofwet kill Rikets förswar, äger att detta Manskap, klast efter klast, uppbåda och till krigstjenst inöfwa. zro Att Berväringsmanstapet antingen stall förstärka den indelta Armeen, eller Batsmanshallet, eller ock utgöra särstildte Korpser under särskildt befäl. 4:0
Att under den '.id tjenstgöringen warar, Bewaringsmanstapet är befriadt fran alla arbetskommenderingar, undantagande sadane, som under tjenstgöring i fält förefalla, afwen som fran erläggande af arlige mantalspenningar 5:0
Att Bewaringsmanstapet under tjenstgörringsliden, äger, pa lika sätt som i afseende pa Soldater redan förordnadt är, eller framdeles stadgas kan, att öfwa det handtwerk det län, äswensom lika rätt till penston och underhall, som ordinarie Soldater och Sjömän i lika belägenhet. 6:0
Att inga andra undantag fran skyldigheten att i Bewäringsmanstapet deltaga ma äga ruin, än för dem, svin redan äro i krigstjenst; dem sou» genom sjuklighet eller lyten äro tili krigstjenst oför * * mögne; i8<» Den zo April. mögne; dem som redan tjent wid förra Landtwärnet och ej friwilligt wilja ater inga i tjenst; Lotsar, Lvtsdrängar, Postförare och Postiljoner, jemte Arbetare i Kronans sörräd och Werkstäder, samt sluteligcn Kronans, Staders och af Kongl. Majit erkände allmänna Inrättningars nu warande Ordinarie EmbetS- och Tjenstemän. 7:0 Att, fran och med nästkommande ars början, ingen tili något Statens Ordinarie Embete eller Tjenst befordras, eller erhåller Burskap eller Borgarerätt, eller i något handtwerkeri till Mästare antages utan att wara, intill solida 2; ars alder, inskrifwen i de under Nationalbewäringcn hörande klasier och underkastad alla dermed förenade skyldigheter. 8:0 Att om Riksens Ständer, såsom allmän regel antaga, att hwar och en till utskrifning förbunden Person, inom de faststälde s arén, äger rättighet att, i filt ställe, sälta tjenstbar och behörigen approbera!) crsättningskarl, som, i detta fall, ikläder sig den förres rättigheter och skyldigheter; desia ersättningskarlar likwäl ej fa sökas inom de för Nationalbewäringen bestämde aldrar, utan deremot endast tagas bland de Medborgare, som äro mellan fyllda 25 och 37 arS alder. 9:0 Att Kongl. Majit, genom Desi Befallningshafwande, äger rätt att pröfwa de ansökningar som i anseende till den i ofwanstaende §. omsörmälte lejning kunna göras. 12:0 Att Bewärkngsmanskapet af Kongl- Majit och Kronan förses med beklädnad, bewäring och nödige utredningspersedlar; och will Kongl- Maj-t till Riksens Ständer öfwerlemna, att, till undwikande af betungande forslingar genom landet, särskilte för wa - Den zo April. 13» waringsställen för dcsie effekter, ware sig Häradseller Socknewis, i Otterne ma upprättas. n:o Att den indelta Armeen wid utbrottet af ett krig, bör, enligt för densamma nu gällande Författningar, kompletteras; hwarefter Rust- och Rothallares Rekruteringsskyldighet förfwinner, endast under sa lang tid kriget warar, och widtager, efter öterstald fred, Tre mannder sedan Trupperne återkommit till hemorten. 12:0
Att den i kraft af Kongl.
Förordningen af den 2 3 April i8n redan uppbadade delen af Förstärkningsmanskapet, enligt derom assiutade Kontrakter eller ingangne förbindelser, i tjenstgöring fortfar.
I händelse af fred och detta Manskaps deraf säljande upplösning, inträda de personer, som möjligen kunna wara inom Bewäringsaldren, i alla de skyldigheter som i denna Lag komma att stadgas. iz:v Att den pa Gottland antagna allmänna Bewäring i desi närwarande stick förblifwer. 14:0 Attoni någon, som är skyldig att förstärka Armeen, i afsigt att sig derifrån undandraga, antingen rymmer eller afstympar sig någon lem, han med wanära ma anses, och desiutvm straffas efter Krigs-Lagarne.
Ager han förmöaenhet, anwändes deraf sa stor del som erfordras att anskaffa duglig ersättningskarl i desi ställe. r;:o Och stuteligen, att alla Reglementariska Författningar och stadganden, som wid desia allmänna grunders werkställighet och tillämpning, pröfwas nödiga, ma till Kongl- Majtts Egit bestämmande öfwerlännäs.
Maj:t tror Sig äfwen wid detta tillfälle böra tillägga och Riksens Ständer meddela, att Hans Majit redan, i anseende till de i Krigs - Den zc> April. artiklarne hittills faststälde bestraffningar, widtagit de förändringar och jcmknlngar, som med tide, hwarfwets lynne och National-bcwäringens stora ändamål, aro förenliga.
Äfwen will Kongl. Majit wara betänkt att förordna nödigt Befäl, sa wäl.för de nu warande som för de, genom den härutinnan förestagne BewäringSmethodep, uppkommande Bälsmans-Kompagnier.
Mant har nu, utan förbehåll, för Riksens Ständer framställ
Dest tankar i ett ämne, hwaraf öar lkorligen beror Rikets bade närwarande och framtida trygghet.
Det är med afseende pa detta dyrbara föremäl, som Kongl. Malit, med grundad tillförsigt, förwäntar Riksens Ständers eniga och skyndsamma swar.
Sveriges wapenföra
Ungdom bör med glädje wilja samlas under den Hiel lev ledning, uppå Hwilkew allas förhoppningar hwila; som Sjelf uppfödd i farornas iköte, äger kraft och förmåga akt dem aflägsna; och som främst af alla pa äranS bana, först af alla, will rigta Sitt swärd och ställa Sitt Eget bröst, mot hwarje fiende af SwerigeS lugn och sjelfständighet.
Ma Hans ädla och alswarliga beslut lisma en sann nationlig anda hos hwarle redlig Medborgare; och Swensta Folket stall annu, segrande öfwer öden och ttdchwarf, känna sin förbindelse att dö för Fäderneslandet och uppfylla den.
Mast förblifwer Riksens Ständer med 68 Kongs. Nåd och Annest walbewagen.
XV- Carpelan.
Den Zv April. 133 Utdrag af protocollet, hältet pä wrebro Slott inför Sans Longi.
Macht uti ScarsRadet, hwarwid Hans Longi.
Höghet Leon-prinsen war tillstädes, den zo April ^8i2.
Närwarande: Hans Excellence Justitie-SlatS-Ministern Herr Grefwe Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Arenderne Herr Friherre v. Engeström.
Hans Excellence Stats-Rådet Herr Friherre Rosenblad.
Hans Excellence Stats-Radet Herr Grefwe Wrede. Stats-Rådet Herr Frikerre Fleming. Stats-Rådet Herr Friherre Adlercreutz. Stats-Rådet Friherre v. Platen.
Stats-Rådet Friherre Adlerbeth. Hof-Cantzleren Friherre af Wetterstedt, och Stats-Secreteraren Friherre Carpelan.
Upplästes i underdånighet en till följd af KonglMaj:tS Nadina Befallning författad Proposition till Riksens Ständer, angående förändring i UtstrifUngssatlet as det faststalle Förstärknings-Manstapet.
Hans Kongl. Mant, som uppå Stats-RadetS enhälliga tillstyrkande till alla delar gillade denna Proposition, befallte i Nader, att densamma pa wanligt satt till Riks-Stånden expedieras stulle.
In stclem ?roto colli, kk. H..
UinäZren - WZc». >84 Den zo April.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. zo April. - - - - Preste-Ständet den zo - - - - , - Borgare-Ständet d. zo « - - - - - Bonde-Ltändet den zo - - Wörbsamt Memorial! ^edan i anledning af skedda kemister ifrån det Högwördige Preste-Standel och det Wälloflige Borgare-Standel Konungens Näbiga Proposition, rörande en särskild författning med Swensta Ultcarnarinska besittningars Styrelse och Drätsel, bltswit föredragen, har Constitutivns> Utskottet wäl i de orden i ingresten lill Regeringsformen att för Swea Rike och thy underliggande Länder stadga följande, igenkänt anledningen till den gjorda remisten, men tror sig tillika böra förklara, att da Konungens Nådiga Proposition, föranledd af desta Länders särskilda läge och deraf härrörande särskilda behof och förhållanden, äsyftade derefter lämpade politiska matt och steg, hwilka af Grundlagens föreskrifter wore i de siesta delar oberoende, ansag Corn stllutions-Utskottet sig i dcsta afseende» icke kunna inga> någon pröfning, eller fatta ett definitivt beslut, utan trodde sig böra detta ärende till de Nespective Stånden ater öfwerlemna, da Utskottet ester sin mening anser de ur Regeringsformen införde orden: Swal
Rike och thy underliggande Länder, icke till aila delar kunna lämpaS till andra än dem, hwilkas ombud i Swensta Lagstiftningen icke deltaga.
Örebro den zo April i8>2.
Pä Constituuons-Utskottets wägnar, 6. björnen.
Hl- lingstÄ^iusJotr. k. LsnckberZ. ei-s. XlrerA. 6. L. Lilverftol^e.
Den ZO April.
I8s Uppläst hos Ridd. och Ndcln d. zo April. - - - - Prest-Ståndet den zo - - ----- Borgare-Standetd. zo - - - - - - Bonde-Ständet d- zo - - Wöcbfamt Memorial! ^enom Utdrag af Protocollet, under den 27 i denne manad, har Höglofl.
Ridderstam och Adeln behagar infordra Banco-Utskottets yttrande, i hwad matto, medan större delen af Herrar Banco-Fullmägtige, i och för Riksdagen, härstädes wistas, Banco-.ärendernes stjötsel kan lampeligen blifwa besörjd?
Öfwer hwilket ämne Wälloft.
Borgare - Ståndet, jämnlikt Utdrag af dest Protocoll under den 21 dennes, sig utlåtit:
Huruledes, da icke mindre än Nio af de till Banqvens Styrelse, af Riksens Ständer utsedde Fullmagtige, kommo att i egenskap as Riksdagsmän bewista detta Riksmöte, samt genom Werkers Secreterare alla huswndsakelige för Bancv-Utstottets göromål nödige Handlingar wörö hitförde; hwarigenom, i händelse uti de härwarande Fullmagtiges ställen Suplöanter sörordnades, de, i saknad sä af Handlingar, som af en endast genom längre deltagande i göromalen, niöjelig erfarenhet om Wer, kets styrelse, skulle söga eller intet till dest nytta kunna uträtta: föliaktcligen, med afseende a allt sadant, något hinder icke motte, med mindre BancoWerlet under nuwarande Riksdag kan lämpesigen salunda förwaltas, att Föredragninas-Listor pä inkommande mål, blifwa uppsatte ock h>t öswersände, till inhämtande af de härstsdes wistande Fullmägtiges tankar; Och hade Högwördige Preste-Ståndet, jämnlikt Protvcolls-Utdrag under den -s:te dennes, samt Hederwäkda Bonde-Ståndet, enligt Ut - r86 Den g» April drag af dess Protocol! under den 2z:dje dennes, uti Walloft. Borgare-Ståndets vmförmaldte yttrande instämt.
Banco-Utstottet, som öfwer den ifrån Högloft.
Ridder,kapel och Adeln stedde Remiss, bör dess wördsamma Utlåtande afqifwa, finner för dess del, att, under ett sa belkaffadt förhållande, som nu inträffande, da största delen af Herrar Banco, Fullmägtioe ej kun, nät undgå att till Riksdagen afresa, hos hwilka der, jamte, det för arendernes afstutande och befordran till »verkställighet, fastställde antal, härstädes icke saknades; någon osäkerhet eller olägenhet uti Wer, tets Styrelse, ej wore att befara, om under denna Riksdag den Herrar Banco, Fullmägtige samfält åliggande befattning besörjcs pa sätt de z:ne Re, spective Standen ansett, wid. detta tillfälle blifwa emot ändamälet swarande.
Orebro den zo April 1812.
Fao. Oe Is Osrclis. dlsAn.
LrsZneliusV, . XV.
LerAsr. L. Ölnnsrr. ^1. Uelsin^iu§.
Lika lydande med de till Nespective Standen afgangne Memorial, intygar 6.
Lrskel.
Utdrag af protscsllet, hältet hos högloft.
Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den zo April 1312.
D- föredrogs a nyo Allmänna Beswärs- och Cconomie-UtffottetS förleden gårdag pa bordet lagda Me - Den ZO April. 187 Memorial, rörande BränwinSbränningens snara in, ställande, och blef hwad Utstött, t deri söreftagit af Högloflige Riddcrstapet och Mein lill alla delar Madl och bifallit.
Vt supra. kx krotocollo, 6. 8rlv erstolpe. .
Utdrag af protocollet, hillet hos Högloft.
Ridderftapet och Adeln, wid Urtima Rikkdagen i Örebro den zo April 1312.
D- 8)eftöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln ctt at Bcwillnings, Utstottet, till den åtgärd Utstot, let kunde finna nödig, öfwerlemna ett Memorial af Herr Silswersköld, Nils, Landshösdinae, anMnde befrielse fran Mantalspenningar och Bewillning för arbetarne wid Husgwarna Gewärs,Factorie.
Vr supra. kx krotocollo, ^ 6. 8ilverstolpe Utdrag af protocsllet, hället i <,ägw. prestStändet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den zo April 1312.
S. D- ^wad Allmänna Beswärs, och Ekonomiekllstottet uti dess nästl. gårdag pa bordet lagde Betänkande, rörande fria BränwinSbränningens snara inställande söreftagit och tillstyrkt, blef af PrestStandkt gilladt.
Vt suxrs. kx krotocollo, V. ^Imcfurst.
Ut, -88 Den z-> April.
Utdrag af Borgare-Ståndets prstscoll, hillet wid Urtima Riksdagen i Orebro den zo April 1312. S. D. Ä§id förnyad föredragning af Allmänna Beswärs- och Econymie-Utssvttets under d. 23:0c uti innewarande manad meddelte utlåtande, i anledning af den till Utssottet förwiste fraga om Allman inställelse af Bränwinsbränningen, fann Stander för godt, alt gilla samma yttrande.
Lx krotocollo, Lergstrom.
Utdrag af Hrstscollet, hället hos Hederwärda Bonde - Ständct den zo April 1812.
T:ll Bewillnings- Lag- samt Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utskotten: Riksdags-Fullmäktige Pehr Nilssons fran Christianstads, Johan Erssons fran Stora Kopparbergs och Anders HakansfonS fran Elfsborgs Län ingifne Memorialer, angående inskränkning i Bränwinsoränningcn samt skärpande af answaret för fyllm och dryckenskap.
Ut supra. / ktx krotocollo, 6. örrnkman.
Den I Majk. 189 Utdrag af protocollet, hället r Hederwärda Londe-Ständets pleno den zo April 18 l2. S.
D Äf förekomne ssal har Bonde-Standet bifallit Allmänna Beswärs- och Economie-Ulssottets Betänkande, att Bränwinsbränningen ma inssränkas lil! den 16 nästkommande Maji och ifrån den dagen upphöra, med den frihet till inmässnings-afbrännande som Utssottet förestagit, samt alt underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t göres om »verkställighet af detta bestut med de af Utssottet ssedde tillägg.
Uc kapra.
Utdrag af protocsllet, hället hos Högloft.
Ridderfkapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i (örebro den r Maji 1812.
S- D. westör Högloft.
Ridderssapet och Adeln, för stn del, att Kongl. Majus Nådiga Proposition vm en förändring i utssrifningssattet af det faststälda Färstarkningsmanssapct borde till ett särskildt Utssott, sammansatt af Tre Ledamöter af hwart Stand, remitteras, i chwilket bestut de öfrige respective Standen wänligen ssulle inbjudas att sig förena.
Ut kapra.
Lx krotocollo, 6- Lilverstolps.
Ut - ryo
Den i Maji.
Utdrag af protocsllet, häller hos Högloft. Ridder;? ^pet och Adeln, wid Urtima Rike» dagen i Orebro den c Maji 1812.
S. D. ^Äid förnyad föredragning af BancoUtffottets förledne gårdag pa bordet lagda Betan, kande, h varuti Utskottet yttrar sig anse någon ofä. kerhet eller olägenhet icke wara att befara, om un. der denna Riksdag, Banco-Werket förwaltas pa det af Herrar Fullmägtige provisorifft widraane satt, blef detta Banco-Ulffottets yttrande af Högloflig?
Ut supra. Lx krotocollo, 6.
Utdrag af protokollet, haller hss Högloflige Riddcrskaper och Adeln wid llrtima Riksdagen i Orebro den i Maji 1812. S. D.
Änsäg Högloftige Ridderffapet och Adeln för sin del lämpeligt, att den underdåniga Adressen till Kongl. Maj:t, innefattande Riksens Ständers godkännande af Hans Kongl.
Höghet Kron-Prin. fens förordnande, att Riksstyrelsen under Hans Ma,:ls siukdom färesta, ffulle med Constitulions-Utskottet, till dess efterrättelse, communiceras.
Ur supra. klx krotocollo, 6. 8ilverstolpe Ut - Den r Maji. igk Utdrag af protocsllet hältet hss Högloft.
Ridderfkapet ^sch Adeln wid Urrima Riksdagen i (örebro den r Maji iZis.