Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande åter sättet för statsbidragets meddelande, i hvilket afseende blifvit föreslaget, att staten antingen skulle för ett visst antal aktier ingå i jernvägsföretaget eller ock garantera det blifvande jernvägsbolaget en årlig inkomst af samma företag, så enär, i händelse af statens deltagande i berörde industriföretag, det icke blefve möjligt att på förhand bestämma ett maximum för de utgifter, det allmänna i förevarande afseende kunde komma att vidkännas, har
Utskottet trott företrädet böra lemnäs åt det sednare alternativet, i hvilket fall och derest, såsom Utskottet jemväl synes lämpligt, den garanterade årliga inkomsten blefve bestämd till 4 procent af den beräknade kostnadssumman, statens ansvarighet icke komme att något år utsträckas utöfver 129,600 r:dr.
Deremot har Utskottet ansett tiden för garantiens fortfarande kunna inskränkas till lä år från jerubanans öppnande för allmän trafik, samt staten, i ersättning för berörde ansvarighet, skäligen böra berättigas ej mindre att, sedan någon tid rörflutit efter det jernvägen blifvit till begagnande upplåten, årligen tillgodonjuta hälften af det belopp, hvarmed bolagets inkomst kan öfverskjuta 6 procent af dess utbetalde kapital, än ock att, der så lämpligt finnes, inlösa banan med tillhörigheter, äfvensom att bålla hand öfver banans framtida underhåll.
I öfverensstämmelse med dessa grunder och med fästadt afseende, dels å angelägenheten af jernvägsanläggningens befrämjande, dels å statens skäliga anspråk på ersättning för de bidrag, som dertill kunna varda anvisade, bar Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte, till svar å Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga skrifvelse, i underd. förklara, det Rikets Ständer för sin del beslutat, som följer: l:o Staten förbinder sig att, i händelse under ett eller flera af de femton år, som förflyta näst efter den ilrågaställde jernbanans emellan Örebro och Hult öppnande till allmän trafik, jernvägsbolagets årliga netto inkomst skulle, enligt behörigen granskadt bokslut, understiga 129,600 r:dr, motsvarande fyra procents ränta å den beräknade anläggningskostnaden, 3,240,000 r:dr, godtgöra bolaget fyllnadeu i nämnde räntebelopp; kunnande denna statens ansvarighet i intet fall utsträckas utöfver 129,600 r:dr för året, hvaremot, derest anläggningskostnaden icke skulle uppgå till förslags-summan, berörde ansvarighet inskränkes till ett beBih. lill It.
Prot. 1847 och 1848■ 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 37 Baft. 2 Slals-Ulskottels Ullålande, N:o 262. lopp, svarande emot fyra procent å den verkliga utgiften, deruti likväl inberäknad fem procents ränta å aktie-kapitalet under byggnadstiden; 2:o Bolaget åligger att, i öfverensstämmelse med det reglemente, som af Kongl. Maj:t i nåder utfärdas, fortfarande underhålla jernvägen i fullt ändamålsenligt skick; skolande sådant genom vederbörlig besigtning årligen styrkas, innan utdelning å jernvägs-aktierne får ega rum; 3:o Staten må, när så pröfvas lämpligt, ega att från bolaget inlösa jernbanan med verkstäder, lokomotiver, vagnar och öfriga tillhörigheter.
Sker sådan inlösen inom femtio år efter banans öppnande till allmän trafik, skall lösesumman sålunda bestämmas, att, sedan egendomen blifvit värderad af en utaf ojäfvige och sakkunnige personer bestående kommitté, hvars ledamöter utses till ena hälften af Kongl. Maj:t och till den andra af bolaget samt sjelfve utom sig välja en ordlörande, det af bemälde kommitté fastställda värde förhöjes med tjugufem procent.
Eger åter dylik inlösen rum efter nyssnämnde femtio års förlopp, utgår löseskillingen, utan förhöjning, till det af bemälde kommitté bestämda värde-belopp; 4:o
Om, efter förloppet af de första tio åren, sedan banan blifvit öppnad för allmänt begagnande, bolagets inkomst något eller några år skulle öfverstiga sex procent af dess i och för banans anläggande och underhåll utbetalde kapital, åligger det bolaget att till staten afstå hälften af det överskjutande beloppet, intilldess staten njutit full godtgörelse för det kapital, densamma, i följd af den ingängne garantien, utbetalt; 5:o
Staten eger rätt att genom ombud, som af Kongl. Maj:t i nåder utses, deltaga i granskningen af förvaltningen utaf bolagets angelägenheter; 6:0 Bolaget eger att, jemte de i Kongl.
Maj:ts nådiga resolution af den 27 Nov. 1845 medgifne rättigheter, tillgodonjuta följande förmåner: a) att, utan kostnad eller årlig ersättning, erhålla upplåtelse af den för jernvägsanläggningen erforderliga, kronan tillhöriga, jord; dock att, då fråga är om boställs-jord eller annan åt enskild person upplåten krono-jord, ersättning derför bör af bolaget lemnäs, i enlighet med hvad gällande expropriations-lag derom stadgar; b) att, för jernvägsanläggningen, från kronans parker inom Orebro län, efter utsyning, kostnadsfritt erhålla nödigt, för andra ändamål icke Slals-Utskollels Utlåtande, N:o 262.
11 disponeradt, virke, äfvensom begagna disponibla, å kronans egor belägna, kalk- och stenbrott; och c) att åtnjuta enahanda skattefrihet, som beviljats Götha kanalbolag och andra dylika bolag.
Genom förestående utlåtande anser Utskottet sig jemväl hafva besvarat en af friherre Alströmer, Jonas, hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion, innefattande hemställan, att, till understöd för inhemska jernvägsanläggningar, staten måtte upptaga lån, motsvarande förslagskostnadens halfva belopp, hvilket lån helst borde återgäldas genom vissa procents amortissement; att den återstående hälften af förslagskostnaden måtte ställas på aktier, hvilkas egare försäkrades om en viss årlig inkomst, och att staten måtte ega rätt att jernbanorna efter vissa år inlösa.
Stockholm deu 18 Juli 1848.
Af herr Rääf, L. F. »Mitt yttrande har varit afstyrkande; icke af detta förslag, icke af dessa beräkningar, icke af denna vägsträckning; utan af alla dylika.
Vore saken i allmänhet god och nyttig, kunde jag ej ett ögonblick tveka att bidraga till ett utförande, som skulle ledas af herr grefve von Rosen, hvars kunskaper och stora förmåga bäst bevittnas af den uppnådda möjligheten att hafva kunnat, genom klarheten i bevis, undanrödja hos Utskottet alla tvifvel om tid, ställe, sätt och framgång.
Mina motskäl leda icke åt detta håll och vidröra ej dessa föremål; de äro af helt annan natur, gammalmodiga, följaktligen besynnerliga.
Samhällets lycka består, enligt min tanke, i att ega medborgare, hvilkas själsoch kroppsförmögenheter uppnått den största möjliga styrka.
Ångkraften förslappar båda.
Hvilken beslutsamhet i omdömet, hvilken raskhet och kraft i utförandet, inplantas ej hos dess besättning!
Deremot på ett paddlande fartyg, hvilken uselhet! en eller par halfstekta gryteldare!
Formannen och oftast den resande, som på urgammalt sätt färdas, måste använda omtanka och uppmärksamhet; de måste, i flesta fall, vänja sig att uthärda väderlekens omvexlingar, emedan veklighetens beqvämligheter falla sig ganska dyra, och de medhinna, under denna måttliga fart, att något aktgifva och något lära.
Vid ångvagnens flygt eger man ingen styrelserätt.
Intet förstånd, ingen personlig styrka kan begagnas, ingen fara afvärjas.
Man forsslas såsom ett an - 12 Slals-Ulskollets Ullålande, N:o 262. nät packgods.
Klemmighet och redlöshet skola, genom det låga priset, införas hos ett långt större antal resande än förut, och de komma att genomila landet utan minsta vinst i kännedom derom.
Samhällets lycka består vidare i att ega det största möjliga antalet af sina medlemmar väl burgna; att idoghet och förmögenhet äro någorlunda jemnt spridda, och att följaktligen sammanpressning af rörelsen på några få ställen, dess upphörande på andra, rikedomens och fattigdomens motsatta ytterligheter, böra, så långt görligt är, undvikas i stater, som önska sitt bestånd.
Jernvägar verka, liksom alla raacbinerier, motsattsen.
De uppdrifva handeln, handtverkerierna, produktionen, vid sina ände- sammanträffhings- och hvilo-punkter; men de utrota, enligt alla länders erfarenhet, näringsmedlen på frånliggande orter, som utarmas.
Skall detta onda undvikas, måste ett jernvägsnät genomkorssa hela landet; men det moraliska onda blifver då så mycket större; användandet af kapital och skog ofantligt.
Hvilka olyckor kapitalernas oformliga begagnande i detta fall åstadkommit hos penningerikare nationer, är bekant.
Skogen, vår dyrbaraste egendom, utan hvilken Sverige icke blifver beboeligt, kan icke räcka till ökad byggnadslux, ökad utskeppning, ökad metallproduktion och derjemte att genom ånga forssla oss både till vatten och land.
Man vill, till ersättning för andra länders stenkol, trösta oss med möjligt bruk af bräntorf.
Tillgången derpå är dock hvarken stor eller allmänt fördelad, och uti de orter, der han något ymnigare finnes, är han redan i anspråk tagen för de alldagliga behofven.
Jag har nämnt machinerierna, dessa missbörder af enskildt snille, fram födda att döda allmänhetens omdömesförmåga, kraft och välstånd.
Upplysare, gäckare och tviflare hafva lyckats att utestänga en stor del af folkens massa, serdeles städernas arbetare, från hoppet om tillflyckt och sällhet i ett tillkommande lif; machinerna utestänga dem frän möjligheten att med trefnad lefva i det närvarande.
De taga förstörelsens hämnd på dessa sina fiender och tyranner, vid hvilkas kringdrifvande de blifvit slafbundna, de taga samma hämnd mot alla samhällen, som varit nog oförnuftiga att uppställa mechanismen såsom sitt och lifvets hög sta mål.
Måtte Sverige, så sent som möjligt, blifva delaktigt af ett sådant framskridande!» Af herr Lind af Hageby. Slats-Ulskotlels Utlåtande, 2Y;o 262. 13 Af Professor Thomander: »Emot förevarande betänkande får jag mig vörd samt reservera.
Underdåniga Skri/v elstri N:r 140.
Uppl» och godk, hos Sanjtl.
Rika-Stånden d. j3 Maj iSi8‘ Riksens Ständers ynderd.
Skrifvelse , i anledning af Kongl, Maj;ts JSådiga Proposition angående serskilde anstalters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det gro fva brödet.
Uti Nådig Proposition af den 17 .December sistlidet åt-, har Eder Kongl. Maj:t, jemte Nådigt jtillkännag ifvan de om yidtagne anstalter till Landets förseende med Spannemål och deribland huruledes Eder Kongl. med enskild uppoffring plit sedan Augusti månad 1816 låtit ensamt för Hufvud-Statens behof använda 45,000 R-.d BanJto, för att genom Bagare»Embetets förseende med råg tili nedsatt pris kunna, till förmån för den behöfvande och obemedlade mängden af Stadens invånare , bibehålla Taxan på det grofva brödet utan förhöjning , tillika velat i Nåder fästa Riksens Ständer uppmärksamhet på angelägenheten deraf att, emedan Eder Kongl. Maj:t ej anser sig kunna för framtiden fortfara , att med Dess enskilda tillgång bestrida en så beskaffad utgift, sådana utvägar varda vidtagne, hvarigenom en hastig stegring i brödpriset ej allenast i Stockholm utan ock i Rikets större Städer må kunna genom Allmänna Magazins Inrättningens försorg afböjas , enär till detta Verks vigtiga bestämmelse det utan tvifvel hörer, att i både bättre och sämre år bibehålla Spanmålen vid ett någorlunda jemnt pris och att följaktligen så beskaffade bidrag, som ifrågavarande, icke böra för Magazins-Inrättningen kunna anses främmande. 300 Underdåniga Skrifvelser.
Med djup vördnad hafva Riksens Ständer af högstberöda Nådiga Proposition erfarit ett förnyadt vedermäle af Eder Kongl. Maj:ts ömma.och Landsfaderliga omvårdnad för Dess trogna undersåtare.
Eika lifligt Riksens Ständer erkänna denna utmärkta
Nåd, lika noggrant hafva de ock ingått i pröfning och öfvervägande, huruvida Statens tillgångar kunna medgifva så beskaffade bidrag, som Eder Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit,' och om dessa bidrag möjligen stå att förena med de allmänna grunder, som ovilkorligen synas böra följas, då de Stadens fonder , som till Allmänna Magazins-Direktionens förvaltning blifvit öfver-1 lemnade , mäste användas för att afvärja en ho-; ande nöd , föranledd , endera af inträffad missväxt
Eller andre händelser, derigenom stora och ovanliga behof kunna komma att uppstå.
Efter den kännedom , som Riksens Ständer om Allmänna Magazins - Inrättningens tillstånd haft tillfälle inhemta , och i öfverensstämmelse med de principer, som synas böra ligga till grund för detta Verks styrelse och förvaltning, anse väl Riksens Ständer å ena sidan , att MagazinsInrättningens åliggande vara bör, att tillhandahålla Undsättnings Spanmål för de orter, som deraf äro i behof, men finna doek å den andra, att, så vida grunderna för Inrättningens-åtgärder i detta afseende ej så tili efterföljd bestämmas , att Inrättningen varder skadetös för dess utlag-’ de förskotter , skola fonderna småningom medtagas och Inrättningens obestånd deraf omsider blifva en oundviklig följd.
Dessutom hysa Riksens
Ständer för sin del den öfvertygelse, alt lika principer vid. undsättnigärs meddelande böra iakttagas, och att följaktligen invånarne i en Underdåniga Skrifvelser' gol Provins eller Stad icke må vederforas större förmån , än hvaraf en annan ock kan komma i åtnjutande , helst all rubbning i denna princip synes stridande bade mot rättvisa och billighet.
Annorlunda än i enlighet med dessa skäl och grunder synes , efter Riksens Ständers tanka » Stockholms och Rikets öfrige Städers framtida rättighet till Undsättnings-Spanmåls erhållande, då en verklig nöd sådant fordrar , ej böra medgifvas, och efter andra förhållanden lärer ej heller Magayiins-Inrätfningén anses böra kunna med denna medverkande åtgärd sig befatta.
Sedan nu Riksens Ständer meddelt sitt Underdåniniga yttrande i hvad sorn med sjelfve hufvudsaken och ett framtida förordnande derom eger gemenskap, hafva Riksens Ständer ansett sig ej böra underlåta , att serskildt taga i betragtande ris skäl och omständigheter , som för närvarande synas påkalla, att råg till nedsatt pris än vidare någon tid må Hufvudstadens Bagare - Embete i förut berörde ändamål från Magazins-Xnrättnin-? gens härvarande förråd tillhanda hållas.
För att i Stockholm kunna bibehålla det grofva brödet vid ett jemnt pris utan förhöjning, har ej allenast Eder Kongl. Maj.'t fått vidkännas en ganska betydlig uppoffring , utan ock Allmänna Magazins-Inrättningen én ungefärligen lika stor förlust å det anslag af 1000 tunnor oriad låg i månaden, som till 8 R:d
Banko tunnan från Inrättningens förråd utgått och blifvit jemte de 1000 tunnor , sorn genom Eder Kongl. Majus.
Egen Höga försorg månatligne anskaffats , tili Banare-Embetet inlemnade.
Vet knincarne af des O O sa anstalter hafva ock för Hufvudstadens min#lre bemedlade Folkklasser varit ganska välgörande: 30a Underdåniga.
Ätt fm, di tillgången på råg i allmänhet är knapp och priserne högt uppjagade, låta denna umlsättnings-itgärd upphöra , skulle förorsaka ett känbar! lidande för deri fattige, sorn 6n längre lid varit
Van ätt få det gtofva brödet till nedsatt värde och sannolikt ej mäktade betala denna första nödvändighetsvara efter det pris, hvartill den* samma utan allmänna bidrag på en gång skulle uppstiga.
På sådana grunder, och då härtill kommer f att Magazitis - Inrättningen , på flere or* ter inom Riket uppköpt råg af sistlidet års skörd till skäligen modererade priser och således derigenom ej kan komma att vidkännas en sä väsendtelig förlust hädanefter sorn hittills å undsättningen till Stockholms Städ, hafva Riksens Ständer beslutit, att denna undsättning må fortfara och med Maj månads ingång ökas till 2000 Tunnor råg i månaden eller det parti, hvarmed Bagarne blifvit försträckte , efter hittills bestämdt pris å 8 R:d Banko Tunnan oriad, eller g R.d Banko Tunnan riad, råg; dock att dessa utlefvereringar från Magazins - Inrättningens härvarande förtåd alldeles upphöra med nästinstundande Augusti månads utgång, då säd af innevarande års blifvande skörd är att förvänta ; Hvilket allt Riksens Ständer till svar å den Nådiga Propositionen i underdånighet få meddela.
Riksens Ständer framhärda SCc, N:r 141, Uppl. oell godk, hos Samt], Riks-Stånden d. 23 Maj 1818, Riksens Ständers underd.
Skrifvelse om Ta- temäns - Tafflarnes indragande.
Ständer hafva , i anledning af der - Underdåniga Skrifveher. 3° 3 öln vackt fråga, beslutit, att Taleman» - Tafflarfie vid denna Riksdag nu skola indragas och en. dast godfgöras kostnaden till Stånds - klubbarne Samt öfrige oumgängelige utgifter för den Representation , som af Herr Ear.dtmarskalken och Talemannen måsle iakttagas ; Om verkställighet af hvilken sistnämnde utbetalning utaf Riksdagskostnads-Summan Riksens Ständer i underdånighet anhålla , att Eder Kongl.
Maj:t i öfverensstämmelse härmed täckes utfärda Dess Nådiga Be» fällning.
Riksens Ständer framhärda Scc. N:r i4a.
Uppl. och godk. hos Samtl. Hiks-St§nderi d. 2.3
Maj 1818 Riksens Ständers anderd.
Skrifvelse angående utbetalning af framlidne RegeringsRudet von Seli ewens Pension.
I anledning af Eder Kongl. Majus Nådiga Remiss af den tg November nästlidet år, på framlidne Regerings-Radet von Schewen* Sterbhusdelägares ansökning , om utbekommande af bemälte Regerings-Råds hos Stats-Verket innestående Pensjon af 66 R:d 32 sk» årligen , från och med sednare hälften af år 1809 , hafva Riksens Ständer ansett skäliga anledningar förekomma, att, enligt den af Riksens Ständer vid sista Rikdag i dylike fall följde princip, bifalla, att vid nu för hand varande Stats-reglering uppföras att utgå 500 R:d på en gång, såsom hos Stats-Verket innestående Penäion för Regerings-Rådet von 304 Underdåniga Skrifvelseri Scheven; om utbetalning hvaraf Eder Kongl. Majit lärer täckas meddela Stats-Kontoret Nådig befall* ning.
Rik sens Ständer framhärda 8Cc. N:r 143; Uppl. oell godk, hos Sanitl. Riks-St, d. 23 Maj 1818.'
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående medel af Staten till Kassern åt Kongl. Andra Gardes- Regimentet.
Uti Nådig Remiss af den i3:de nästlidne Januari har Eder Kongl. Majit i Nåder till Riksens Ständers åtgärd öfverlemnat Sekund.Chefen för Kongl. Andra Gardes-Regimentet, Öfversten rri. m. C J Lorichs underdåniga Memorial, som jemväl genom serskild gjord Motion vid denne Riksdag blifvit understödt, af innehåll , att, sedan de s:ne andra här i Hufvudstaden varande Gardes - Regimenterne af Staten eller på dess bekostnad blifvit försedde med Kasserner, rnen Andra Gardes - Regimentet ännu vidkännes olägenheterne deraf , att sakna en Regiments-Kassern, det måtte nödige Statsmedel varda anslagne till inköp eller uppbyggande af en sådan åt detta Regimente, i hvilket afseende blifvit föreslagit, att, då de hittills för Kassernbyggnaden åt Eif-Gardet till Häst, på Riks Sta-1 tens Åttonde IIufvud-Titel bestådde 15,000 R:d årligen , nu mera sedan denna byggnad blifvit fullbordad, icke dertill behöfva», denna Summa kunde anslås, att fortfarande utgå i och för TJnderdaniga Skrifvelser'. ifrågavarande behof, sä hinge och Intill dess Ani dra Gardes Regimentet med Kassern varder försedt.
I anledning häraf hafva^Riksens
Ständer inhämtat, huruledes de andra arn® Gardes-Regimenterne i Hnfvudstaden hafva sig upplåtne och bestådde Regimems-Kasserner uti de vid Fredrikshof dels al alder varande, dels i sednare tid uppförde Byggnader ; Men att deremot Andra Gardes-Regimentet icke af någon annan förmån i detta hänseende kommit i åtnjutande, än den,' som de atne förstnämnde äfven Innehafva, att uppbära 1 n q v arteri ngs-pe n ni n gar i Staden.
Då Andra Gardes Regimentet för öfrigt e_ger samma rättigheter och skyldigheter, som Lif* Gardet; synes ock billigheten fordra, att det förstnämnde af ifrågavarande förmån äfven får sig begagna, helst både svårighet skall mota,' att kunna erhålla lämplige rum till KompaniKasserner och äfven olägenheter uppstå i Och för Tje nstgöringen, samt i Militäriskt hänseende genom aflägsenhet emellan Kompanierna.
Det förslag som blifvit uppgifvit, hvarigenom, utan nytt anslag af medel, det sökta ändamålet må kunna befordras, har derföre fästat Riksens Ständers uppmärksamhet; men härvid har likväl förekommit, att ehuru Kassern-byggliaden vid Fredrikshof med detta ar blifver fullbordad, så skall dock Stats-anslaget påräknas till godtgörande af en Summa stor 60,000 R;dr, som till denna byggnads fortskyndande, dels blifvit af Eder Kongl. Majit af egne medel förskjuten, Sikting tiU Rtkt-Sl, Prat, i$>7— 181S.
W,</t Sami, AV 5g, 4«. 3°6 Underdåniga Skrifvelser. dels som Lån af Nummer-Lotteriets Fond upp? tagen, efter Eder Kongl. Maj:ts Nådiga förorduande, och dels ännu är obetald af de efter räkning uppgångfte utgifterna; i anseende hvartill berörde Stats-anslag af 15,000 Rdr icke ldifver- disponibelt för ifrågavarande behof, med mindre sådan utväg tages, hvarige/iöm omforinäldte 60,000 R:dr varda godtgjorde.
•Det utaf Lotteri - fonden upptagna
Lån 20,000 R:dr synes dock, såsom ”varande Statens medel, kunna afskrifvas; och af innevarande års anslag blifver, efter hvad Riksens Ständer inhämtat, en behållning af 8000 R:dr, så att endast en Summa af 32,000 erfordras, sorn nu skulle anvisas; Och som tillgång dertill finnes af öfverskotterne på detta års Stats-intrader, så få Riksens Ständer i underdånighet tillstyrka , att, genom afskrifning utaf berörde
Lån 20,000 R:dr och de bristande medlens 32,000 R:dr ut« betalning af nyssnämnde tillgång, samt användandet af återstoden på detta års Stats-anslag liqvideras förenämnde 60,000 R:dr, så att ofvan, uppgifne Stats-anslag 15,000 må kunna med nästa års början och intill nästa Riksdag disponeras till anskaffande af Kassern åt Andra Gardes - Regimentet, på sätt Eder Kongl. Maj:t i Nåder lämpligast finner, hvarvid dock Riksens Ständer i underdånighet föreslå att något der till tjeniigt hus matte varda inköpt, på det den större kostnad, som nybyggnad medförer, må •undvikas, äfvensom det vilkor härvid underdånigast föreslås, att då Gardes-Regimenterne af Stockholms Stad åtnjuta inqvarteriags-penningar, desse Regimente! mätte sjelfve tor framtidea Underdåniga Sirifvelser.
307 bestå underhålls-kostnaden för de på.
Statens bekostnad åt dem upplätne eller anskaffade Regiments-Kasserner, s-å att någon utgift Härtill aldrig ina komma, att Staten belasta; hvilket allt i underdånighet understäiles Eder Kongl. Maj:ts Nådiga bepröfvande.
N:r J44.
Uppl, och godh. hos Ridd, och Ad. d. 23 Maj i8i§. -- Preste-StSndet d, 25 — — — Borgar-Ståndet d. 25 — — — Bonde-Ståndet d, 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Bätsmans-Indelningen i Blekinge.
Uti Nådig Proposition af den 14 ststledne April angående Båtsmans-Indeiningen i Blekinge, har Eder Kongl. Majit, som funnit att denna Landsorts Indelning, sådan den nu utgöres, skall vara ojemn och tryckande, enär erfarenheten visat, att af 1500 Båtsmän, Blekinge bort utgöra, ofta ett stort antal måst vara vacant genom en del Rusthållares oförmåga, att dem upprätta och utrusta, och att den rättighet Författniflgarné vid uteblifven Båtsmans uppsättning lemna, att utskrifva de rustande sjelfve, rycket skattdragande Jordbrukaren till etc yrke, sora. deraf föga vinner, hämtat anledning; att ej aflägsna den tidpunkt, då rättelse härutinnan kant åstadkommas, på det att det antal Bauert, Bio - 3°8 TJmlerdaniga SArlfvelseri lunge derefter ålägges, verkligen må Jeunna ut* fordras, utgå och påräknas, samt författningarna emot försummelse derutinnan behörigen handhafvas.
I öfverensstämmelse således med 80 §i Regeringsformen tiar Eder Kongl. Majit i Nåder framställt till Riksens Ständers bifall, attén ny Indelnings-jemkning uti Blekinge må under vissa i den Nådiga Propositionen föreslagna förbehåll och vilkor verkställas.
Utaf hvad ej mindre de Riksens Ständer nu meddehlte handlingar innehålla och upplysa, än vid 1815 års
Riksdag i detta ämne blifvit anfördt och beslutadt, hafva Riksens Ständer funnit det varg utom allt tvifvelsmål, att Båtsmans-lrrdelningen i Blekinge, sådan den nu utgöres med 1500 man Indelnings-Båtsmän af 911 Mantal, icke allenast är högst ojemnt fördeld, Utan ock skall för ganska många Hemmans-egare vara till dea grad betungande, att,! efter hvad erfarenheten vitsordat, ofta ett stort antal Båtsmans-numrner, antingen måst vara vacant genom de Rastandes oförmögenhet att dem uppsätta och utrusta, eller ock att den Rustan, de, när vacans ej kunnat tillåtas, sjelf måst ut-, skrifvas, til! skada och förfång för dess eget ■Hemmansbruk.
Vid Indelningens upprättande 1685 föreslogs högst 20 -Daler Silfverrnynts ränta för hvarje Indelnings Båtsmans presterande,* tSen de Hemman, hvilkas ränta ej uppgick till det belopp, att den kunde anses svara emot en Båtsmans utgörande, skulle undfå fyllnaden antingen af andra högre rantade