Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr af egendomarnes taxeringsvärde, borde talan om icke fastighetsägares förpligtande tili deltagande uti den för nattbevakningen erforderliga kostnad föregå ärendets slutliga ordnande; äfvensom det skedda medgifvande! af brandvaktsmedels användande i och för underhåll af nattbevakning genom Stadens Polis icke i något afseende finge anses grundlägga framtida anspråk på ett vidsträcktare deltagande å fastighetsägares sida i Stadens nattbevakning, än för det då närvarande ägde rum; samt 4:o alt pensioner eller ersättningar till den personal, sorn i och för nattbevakningens fullgörande eller kontrollerande blef antagen, icke kunde fastighetsägarne eller Brandvaktskassan affordras, och att
Brandvaktskassan icke heller linge belastas med någon pension tili högre eller lägre personal af då varande för nattbevakningen afsedda corps, derest icke, vid inträffande förafskedande, laglig rättighet dertill skulle förefinnas, men i alla händelser icke om pensionären skulle befordras till annan tjenst med lön å Statens eller
Stadens statför mera än som ej motsvarades af den honom tillfallande lönen; och har Stockholms Stads Brandförsäkringskontors Öfverstyrelse, med anledning af fastighetsägarnes berörde beslut och under de deruti omförmälde vilkor, så vidt de voro på kontorels förhållanden till Brandvaktskassan tillämpliga, bifallit att
Brandförsäkringskontoret finge åtaga sig att för en tid af tre år, räknade från och m^d den dag då den föreslagna nya ordningen med nattbevakningen på försök trädde i verket, utöfver nu gällande, efter 35 sk. för 1,000 R:dr af i tolf år försäkrade egendomsvärden beräknade, och från Brandförsäkringskontoret till Brandvaktskasse-administraiionen utgående brandvaktsafgift, såsom ytterligare bidrag för ifrågavarande ändamål, uppå bemälde administrations reqvisition till densamma utbetala särskild tillökt brandyaktsafgift af 13 sk. för hvarje l,000:de R:dr af förrberörde i tolf år försäkrade egendomsvärden, med förbehåll för öfrigt att under tiden någon förändring icke finge äga rum i de tre af Stads-Militär-kompaniet dittills serverade distriktsprutors verksamhet, så att desamma derefter, som dittills, vid eldtillfällen vore att tillgå och, under nödigt befäl, af tillräcklig personal utan någon särskild kostnad betjenades; hvarjemte Stadens
Drätselkommission, af 27 hvilken yttrande blifvit infordradt, huruvida anslaget å 50,000 R:dr B:ko kunde af den till Stadskassan inflytande bränvinsförsäljnings-minuteringsafgiften, under hvartdera af de tre år, för hvilka samma afgift blifvit bestämd, till den nya Polis-organisationen vara att påräkna, uti afgifvet underdånigt utlåtande tillkännagifvit, aLt som, enligt den af Stadens Handels- och Ekonomi-Kollegium meddelade uppgift, berörde minuterings-afgift under år 1850 utgjorde omkring 60,000 R:dr B:ko, tillgång derå för samma år således funnes till det afsedda beloppet af 50,000 R:dr, samt att, då någon minskning i det inflytande afgiflsbeloppet för de 2:ne återstående åren 1851 och 1852 icke syntes komma att äga rum, enahanda tillgång jemväl för hvartdera af dessa bägge år vore att påräkna.
Jemte det Eder Kongl. Maj:t för organisationen af hufvudstadens Polis och Nattbevakning från och med den 1 September 1850 tili den 1 September 1853 i nåder godkänt det af Öfver-Ståthållare-Embetet afgifna förslag, har Eder Kongl. Maj:t tillika, uti Dess ofvan åberopade skrifvelse af den 9 Mars förstnämnde år, bland annat i nåder förklarat, att befälet vid Nattbevakningskornpaniet af Stadens Militärcorps finge under förberörde 3:ne år på af Öfver-Ståthållare-Embetet föreslaget sätt pensioneras, samt att fråga om fortfarande pensionering borde, derest anslaget från Brandvaktskassan icke vidare komme att till Polisen utgå, underkastas Eder Kongl. Maj:ts särskilda nådiga pröfning, sedan Stadens husägare blifvit i ämnet hörde; att, jemte det Eder Kongl.
Maj:t bemyndigat Öfver-Ståthållare-Embetet att vidtaga alla på Embetet ankommande åtgärder, som för förslagets ändamålsenliga genomförande kunde blifva af nöden, Eder Kongl. Majit lät meddela vederbörande
Militärbefälhafvare i hufvudstaden nådig befallning att, efter närmare' aftal med ÖfverStåthållare-Embetet, träffa erforderliga anstalter för åstadkommande af de garnisonsposteringar och militärpatruller, som i den fastställda organisationsplanen för nattbevakningen blifvit beräknade; att derest, efter den bestämda terminen af tre år, husägarnes och Brandförsäkringskontorets bidrag för organisationen skulle komma att upphöra, och nattbevakningen sålunda genom husägarnes förfogande på annat sätt bestrides, Polisen likväl linge, oberoende deraf hvad dagbevakningen samt ordningens och säkerhetens upprätthållande i allmänhet anginge, fortfarande förblifva ordnad efter de af Eder Kongl. Majit genom högstberörde skrifvelse i nåder gillade grunder, så vida icke under tiden inträffande omständigheter till annat förordnande föranledde; samt att det skulle åligga Öfver-Ståthållare-Embetet att sedan tredje organisationsåret ingått vidtaga nödiga åtgärder för att i stadgad ordning bereda af - 28 görandet inom behörig tid af frågan om nattbevakningens organisation, efter det den bestämda terminen tilländalupit.
Då den nya organisationen trädde i verkställighet först den 1 September 1850 kan någon redogörelse för dess verksamhet icke blifva föremål för denna berättelse, som endast sträcker sig till sistnämnde års slat.
I frågan om en ändämålsenligare gatulysning i hufvudstaden har, sedan hufvudstadens röstägande innevånare, hörde å allmänna socknestämmor inom de särskilda territorialförsamlingarne, yttrat sig öfver framställda förslag i frågan, och delta ärende, deruti församlingarne stadnat uti skiljaktiga meningar, blifvit, jemlikt Kongl. Förordningen den 16 Mars 1847, till Sockenslämmonämnden hänskjutet, Socknestämmo-nämnden den 9 Oktober 1850 beslutat att en förbättrad gatulysning i Stockholm skall verkställas genom gas i löpande rör inom Nicolai, Clara och Jakobs församlingar, med afledning, så vidt och snart sig göra låter, till de öfriga församlingarne, der emedlertid en likaledes förbättrad gatubelysning bör äga rum, hufvudsakligen med Argandska lampor, samt för öfrigt med små lyktor, lysande antingen med olja eller portativ gas, och att kostnaderna härför böra bestridas af så väl fastighetsägare som icke fastighetsägare, och att hufvudstadens invånare åtaga sig tills vidare och för en tid af 30 år för en förbättrad gatubelysning: l:o Stadens hus- och tomtägare en årlig afgift af 16 sk. för hvarje tusende riksdaler af husens och tomternes taxeringsvärden; 2:o Stadens hus- och tomtägare en årlig afgift af 5 sk. å riksdalern af den för hus och tomter utgående bevillning enligt 2:a eller motsvarande artikel uti Bevillningsförordningen; 3:o Stadens invånare, både fastighets- och icke fastighetsägare, en årlig afgift för embete, tjenst eller pension af 2 sk. efter 2:a eller motsvarande artikel i Bevillningsförordningen; för näring och rörelse eller sådan handtering, hvarför bevillning erlägges, af 4 sk. å riksdalern efter 2:a eller motsvarande artikel uti Bevillningsförordningen; 4:o De Stadens invånare, hvilka bebo lägenheter emot hyra, öfverstigande 200 R:dr B:ko, men ej i Stockholm betala bevillning för faslighet, embete, tjenst eller pension eller näring och rörelse, en procent af hyressuminan.
Härförutan liar Socknestämmo-nämnden fastställt, bland annat, alt gatulysningen i hufvudstaden må bestridas såsom en för hela staden gemensam angelägenhet, under en särskild styrelse eller administration, bestående af en ledamot från hvarje af hufvudstadens territoriella församlingar, vald af Socknestämmo-nämnden för ett år i sender, samt en ledamot för det allmänna, utsedd af Öfver-Ståthållare-Embelet, jemte ett lika antal suppleanter, på enahanda sätt utsedda, åt hvilken administration 29 borde öfverlemnas ej mindre att uppgöra planen för den förbättrade gatubelysningen i hufvudstaden och underställa densamma Öfver-Ståthållare-Embetets pröfning, än äfven att afsluta kontrakt med vare sig ett bolag eller enskild entreprenör om en förbättrad gatulysnings inrättande och underhållande i Stockholm, allt med iakttagande deraf att beräknade tillgångar icke öfverskridas.
De åtgärder, hvilka i följd af detta beslut af administrationen blifvit vidtagne, komma att i nästa afgifvande berättelse hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
Hvad gatuläggningen vidkommer, har densamma blifvit ombesörjd under fortfarande tillsyn af den Styrelse, som under namn af ”Förvaltningen för Gatuläggningsarbetena”, enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 13
Maj 1845 erhållit uppdrag att bestyret dermed öfvertaga; och i denna berättelse skall längre fram under rubriken ”Stadens inkomster och utgifter” lemnäs redogörelse för Förvaltningens åtgärder under nu ifrågavarande år.
Genom Eder Kongl. Maj:ts nådiga Förordning angående gators och allmänna platsers underhåll i hufvudstaden af den 25 Maj 1849 hafva nådiga föreskrifter blifvit meddelade i afseende på gatuläggningens beskaffenhet och gatuläggnings-skyldighetens fullgörande.
Brandsläckningsanstalterna hafva omsorgsfullt varit underhållna och någon annan förändring deruti har icke ägt rum, än den här ofvan omnämnda, nemligen att 2:ne af de sprutor, som serverades af Stadens numera upplösta Militärcorps, erhållit egen servis af den särskilda Brandsläckningscorps, som aflönas genom den af Brandsläckningskontoret beviljade förhöjning i brandvaktsafgiften.
Uppförandet af nya Cellfängelsebyggnaden har under nu ifrågavarande trenne år fortgått, så att densamma den 1 April detta år kunnat till begagnande upplåtas, men som redogörelse derför icke tillhör förevarande berättelse, är i afseende på förbättringen i fängelserna och fångvården för de nu ifrågavarande trenne år icke något att i underdånighet anmäla.
Ett lika förhållande äger jemväl rum i afseende å skjutsning sanstalterna för hufvudstaden, hvari någon förändring under dessa 3:ne år icke blifvit vidtagen. 30 Angående hufvudstadens Undervisningsanstalters samt Fattigförsörjnings-, Välgörenhets-, Sjukvårds- oell Arbets-inrattningars tillstånd sådant detsamma, enligt vederböraudes uppgifter, befanns vid 1850 års slut, får Öfver-Ståthållare-Embetet meddela följande underdåniga redogörelse, hvilken, till vinnande af en lättare öfversigt, blifvit uppställd under särskilda bestämda titlar, med anteckningar om de förändringar en eller annan af samma inrättningar undergått under den tiderymd, denna berättelse omfattar: A) Undervisningsanstalter. l:o) Läroverk och Skolor lydande under Direktionen för Stadens Undervisningsverk.
Lärarnes antal.
Lärjungarnes antal vid 1850 års slut.
Antal afdel- ningar.
Räntebärande fonder.
Inkomster, Utgifter.
Lärarnes lonebelopj i.
Af andr: slag a) Stockholms Gymnasium i) 8 98 4 4.140 9 7 652 19 9 _ _ 687 13 b) Clara högre Lärdomsskola 2) . . . 8 210 5 1.000 — — 620 — — 4,200 — 560 — c) Maria högre Lärdomsskola 7 135 4 1,437 1 9 5,466 9 8 5,125 — 311 8 d) Jakobs Lärdoms- och Apologistskola 3) 6 149 4 1,233 16 — 241 46 8 1,510 — 241 46 e) Catharina Apologistskola 4).... . 5 114 2 983 16 — — — 450 — /’) Nicolai församlings lägre Apologist- skola 3 45 2 2,273 6 — 112 28 — 840 — 16 32 g) Ulrika Eleonora lägre Apologistskola 2 73 2 183 16 — 11 — — 1,150 — — 150 — h) Hedvig Eleonora lägre Apologistskola 3 52 2 750 — — 37 24 — 1,185 — 120 — i) Adolf Fredriks lägre Apologistskola 5) 3 51 2 300 — — 29 9 — 944 — k) Stadens allmänna Barnskola 6) . . .
I 54 1 1,357 — — 50 — — 490 — 1) Norra allmänna Barnskolan . ] 89 1 490 566 39 m} Södra allmänna Barnskolan 1) . . . 2 30 1 , _ 523 16 — 160 45 n) Kongl. Djurgårdens skola 1 59 1 350 — — 17 24 — 530 — — Summa 50 1,159 31 14,007 17 4 7,238 17 1 17,437 16 — 2,814 33 t) Lärarnes lönebelopp är uppgifvet vara detsamma som vid sista berättelsen, med tillägg af 500 R:dr för en extra ordinarie lärare.
År 1848 måste lärjungarne, som dittills blifvit undervisade på tre afdelningar, till följe af deras betydligt ökade antal fördelas till undervisning på fyra afdelningar, och en ny extra ordinarie lärare tillförordnas. 2) Af de 8 lärarne äro 3 dupplikanter, hvardera med 150 R:dr i arfvode.
Läseordningeu är med början af 1850 såvida förändrad, att 2:ue klasser äro fasta och inom de 3:ne andra undervisa ambulatoriska lärare, hvar i sitt läroämne. 3)
Utom det utförda penningebeloppet af lärarnes löner äro till dem anslagna 65 tunnor spanmål. 4)
Af lärarne äro 2:ne dupplikanter, hvilka åtnjuta tillsammans 450 R:dr i arfvode.
Till Rektors och 2:ne ordinarie kollegers aflöning utgå 180 tunnor spanmål.
Utom uppförde räntebärande fonder har skolan 3:ne premie-kassor, till kapitalbeloppet ej uppgifna. 5) Enligt förra berättelsen hade denna skola räntebärande fonder, donerade af dels Enkefru von Balthasar 4,000, dels en okänd gifvare 300, och dels Bryggaren Hartman 1,000 R:dr. 6) Elevernas antal år 1S47 utgjorde 106.
Minskningen i detta antal uppgifves härflyta derifrån, att en ny folkskola blifvit inrättad i S:t Nicolai församling. 7) Ar 1847 funnos i Norra allmänna Barnskolan 130 och i södra 122 lärjungar. 31 2:o) Skolor, ställda under inseende dels af Stockholms Stads Konsistorium eller Kongl. HofKonsistorium, dels af särskilda Direktioner och Styrelser. t" C5:
Liirj antal åi ► n a Utgifter. 3 w C % es antal. i garnes id 1850 slut. 1 a 0 1 fonder. inKomster i.aranies lönebelopp.
Af andra slag. a) Nicolai församling: Fri- och Fattigskolan 8) 8 381 5 63.346 9 4 7,724 32 6 3,000 — — 2,979 22 — Handtverksskolan 1 70 — 3,447 16 10 359 20 10 100 — — 132 26 8 b) Clara församling:
Folkskolan för gossar 1 103 8 1,000 — — 3.436 44 5 400 — — 2,624 3 ■ 4 Folkskolan för flickor 2 153 8 8,666 32 — 433 16 — 537 24 — 552 30 6 Handtverksskolan 1 obesl. 1 4.400 — — 220 — — 100 — — 120 — — c) Jakobs och Johannis församling:
I Fri- och Fattigskolan 2 200 2 65.900 — — 4,417 17 4 1,145 16 3,472 29 2 Handtverksskolan 1 289 6 — — — — 100 — — — — Nya Folkskolan 9) 1 91 — — — — — 400 — — — — d) Marla Magdalena församling:
Philipsenska skolan eller Maria Magdalena församlings fria läro- och arbetsinrättning 10) . . . . 3 150 — 46.216 32 — 2,473 19 — 1,100 — — 1,098 24 — Folkskolan 3 283 2 3,000 — — 1,823 12 — 928 16 — 786 41 4 Handtverksskolan 1 33 1 — — 103 8 4 66 32 — 32 24 4 é) Catharina församling:
Folkskolor för gossar och flickor 6 472 5 11,178 29 8 4,788 45 3 2,083 16 —•
1,978 1 7 Handtverksskolan ] 36 1 66 32 25 f) Ulrika Eleonora församling:
Flickskolan 9) o 104 1 — — 753 7 2 336 32 — 271 42 4 g) Hedvig
Eleonora församling:
Folkskola för gossar 2 249 2 16,999 14 — 2,467 16 — 966 32 — 1,612 46 10 Dito för flickor ii) o 230 3 — — — — 566 32 — — — Handtverksskolan 1 10 1 — — ——■ — — 66 32 — — — Transport 38 2,854 46 224,154 37 10 29,000 46 10 11,964 24 — 15,687 4 1 8) Denna skola, som år 1847 omorganiserades, utgöres af följande afdelningar: l:o Goss-skolans högre afdelning (f. d. Kraffska friskolan och församlingens fri- och fattigskola för gossar) med 2 lärare; 2:0 Flickskolan med 4, lärare; 3:o Goss-skolans lägre afdelning med 1 lärare; och 4.-o förberedande afdelningen med 1 lärare.
Allmänna folkskole-fonden har, utom ofvanuppgifne fonder, (vänne fastigheter inom Staden till sammanlagdt värde af 45,000 R:dr. 9) Denna skolas utgifter bestridas genom från Stadsnämnden ingående medel. 10) Utom ofvannämnde räntebärande fond har skolan en faslighet, brandförsäkrad för 18,000 R.dr.
Bland ut gifter ”af andra slag” är kostnaden för barnens middagsspisning från den 1 November 1849 till den sista April 1850 inbegripen.
11) Denna skola har gemensamma fonder och inkomster med folkskolan för gossar. 32 Transport h) Adolf Fredriks församling:
Folkskolan för gossar.
Dito för flickor.
. Barnhusskolan i) Kateketskolorua: 12) uti Nicolai församling
Clara dito Jakobs dito Maria Magdalena församl.
2-.ne dito dito dito dito 2:ne Catharina Hedvig Eleonora Ulrika Eleonora Adolf Fredriks Norrmalms slafuiugsklass
Södermalms dito k) Kongl.
Svea Lifgardes församlings skola I) Kongl.
Lifgardes till häst församlings skola 13) m) Kongl. Andra Lifgardes och Kongl Svea Artilleri-Regementes gemensamma skola 14) n) Skeppsholms församlings skolinrä ningar o) Katholska församlingens skola p) Tyska National-Lyceum . . . q) Nya Elementarskolan ....
Transport 38 76 2,854 139 150 82 29 60 72 98 90 36 48 46 24 67 54 28 47 97 34 40 100 4,195 46 224,154 1,300 79 Räntebärande fonder. 21,000 6,200 1,457 8,450 10,000 272,561 37 39 10 10 Inkomster. 29,000 1,274 922 304 4,700 2,100 9,263 47,565 46 18 29 46 10 Utgifter.
I.aranies lönebelopp. 11.964 400 200 500 966 300 316 350 546 300 1.300 8.483 25,627 24 32 32 Af andra slag. 15,687 256 368 51 150 319 4,300 1,593 740 32 23,466 12 12) Dessa skolor underhållas af sällskapet pro fide et Cbristiauismo, hvars fond utgör 21,000 R:dr B:ko, nied räntan hvaraf lärarne allönas och utgifterna för skolorna bestridas.
De 8 äldsta kateketerna åtnjuta i årlig lön 100
R:dr, och de 2.-ne yngsta hvardera 50 R:dr, och de 2:ne lärarne vid stafningsklasserna 33 R:dr 16 sk. hvardera. 13) Beklädnadsfonden vid denna skola utgjorde år 1850: 2,255 R:dr 30 sk. 4 r.-st., och inkomsferne 109 R:dr 9 sk. 7 r:st., deraf 10 barn erhöllo beklädnader för tillsammans 73 R:dr 14 sk. 14) Den uppgifna räntebärande fonden tillhör Kongl. Svea Artilleri-Regementet särskildt, och är icke för skolan allena, utan för regementets barnhus-inrättning i dess helhet. r) Vexel - 33 c p: P P 1 2. f p
3 & ^ 3 t/j P 3 p lgarnes id 1850 slut. crq p P EL r* &- SL fonder. inKomster.
1.aranies lönebelopp.
Transport 76 4,195 79 272,561 39 10 47,565 46 6 25,627 40 23,466 12 2 r) Vexelundervisnings-Säilskapets skol- inrättningar:
Seminarium för folkskolelärare 15) 3 42 2 — — 666 32 — 666 32 — — — Normal-skolan, jemte skolan för flickornas handarbeten 4 227 2 25,000 — — 5,200 — — 2,000 — — 3.000 — — s) Småbarnsskolorna 3 330 3 3,464 35 10 2,170 13 4 1,046 24 — 833 17 — t) Svenska Slöjdföreningens skola 16) 8 201 1 — — 4,481 41 — 1,772 32 — 3,568 29 4 5 47 3 3 3.000 15,407 2,500 5,555 500 w) Technologiska Institutet 7 56 — 40 — 25 8 9,531 28 1 1 x) Carolinska Medico-Chirurgiska
In- stitutet 17) 14 102 2 1,666 3'2 — 16.400 — — 13,000 — — 3,000 — — y) Veterinär-Inrättningen 4 41 3 — — 22,560 — — 12,900 — 9,660 — — z) Skogs-Institutet 2 12 1 — — 3,900 — — 1.200 — — 2,700 — — å) Gymnastiska Central-Institntet 18) 7 2,500 3 — — 5,458 16 — 4,658 16 — 800 — — ä) Abraham Rydbergs Stiftelse för da- nande af skicklige sjömän 19) . . 6 69 2 150,000 — — 6,442 24 — 1,420 — — 3,820 25 4 Summa 139 7,822 104 452,693 11 8 133,253 20 10172,347 25 8 60,880 16 9 15) Folkskolelärare-seminarium är förenadt med normalskolan, oell står under närmaste inseende af Direktionen för Vexelundervisuingens befrämjande.
Utgifterna äro inbegripne i dem för normalskolan.
Stipendier för folkskolelärare-elever hafva enligt Kongl.
Brefvet den 5 December 1845 utgått för hvardera af åren 1848 och 1849 med 1,500
R:dr och för år 1850 med 1,300 R.dr. 16) Utom årsafgifter af Slöjdföreningens ledamöter och elevers afgifter, utgjorde skolans inkomster af statsanslag 2,000 R:dr, anslag af Stadens Drätselkommission 800
R:dr och af Bemedlingskommissjonen 400 R:dr. 17) Under år 1848 undergick Institutets hus betydliga reparationer, alla trädhus borttogos och gårösplatsen förseddes med prydliga planteringar.
Huset vid Glasbruksgränden inreddes till lokaloför bibliothek, chirurgisk instrumenlmakareverkstad, boställe för inspektor, 3 adjunkter och 8 studerande.
Ar 1849 erhölls anslag til! bibliothekets inredning och uppställningen deraf verkställdes under året.
18) Sedan år 1848 har det årliga statsanslaget ökats från 3,900 R:dr till 5,033 R:dr 16 sk.
Bland eleverna hafva 50 genomgått gymnastisk kurs, 1,495 varit skolungdom; 515 män och 339 qvinnor begagnat sjukgymnastik och 101 äldre män friskgymnastik.
Utexaminerade lärare och instruktörer voro 36.
19) Denna undervisningsanstalt, som blifvit stiftad af framlidne Grosshandlaren Abraham Rydberg, har den 4 Maj 1850 af Eder Kongl. Majit erhållit faststäldt reglemente.
— Sedan år 1849 hafva af stiftelsens tillgångar underhållits en praktisk Sjömansskola och en förberedande Navigations-undervisningsanstalt.
Vid förstnämnde skola, som hålles öppen från och med Maj till och med September månader hvarje år, hafva tjenstgjort en öfver- och fyra underlärare, och för meddelande af förberedande navigations-undervisning åt ett mindre antal af praktiska skolans elever, från Oktober till och med April månader, har en särskild lärare varit anställd.
Inkomsterne hafva bestått af räntor å det donerade kapitalet 130,000
R:dr och hyresafkaslning af en till 20,000
R:dr uppskattad egendom.
Utgifterna hafva hufvudsakligen utgått tiH aflöningar, utredning af den stiftelsen tillhöriga Exercis-briggen Carl Johan, öfningsresor till sjös, kosthållning och beklädnad åt stiftelsens fattigaste elever, m. m.
Berättelse öfver Stockholms Stad för uren 1848—1830. ** 34 B) Fattigvårds- och Pensionsanstalter samt andra Barmhertighetsinrättningar.
Hufvudstadens Fattigvård hav under ifrågavarande 3:ne år blifvit af Stockholms Stadsnämnd såsom Öfverstyrelse och af församlingarnes Fattigvårdsoch Ordningsafdelningar fortfarande bestridd i enlighet med de uti Kongl. Stadgan angående Fattigvården i Stockholms stad den 1 April 1843 bestämda grunder.
Till beredande af ökad enhet i fattigvårdsförvaltningen inom de särskilda församlingarne har Stadsnämnden fastställt icke allenast formulärer för Församlingsnämndernas
Fattigvårdsafdelningars räkenskaper, i förening med nödiga kontroller vid deras upprättande, än äfven en tariff för utdelning af kost, kontant understöd och sjukpenningar till fattighus- och försörjningshjonen, i sammanhang hvarmed erforderliga föreskrifter blifvit af Stadsnämnden meddelade beträffande ordningen och sättet för utom hus boende fattiges understödjande.
Angående det under Stadsnämndens öfverinseende, men af en särskild Styrelse förvaltade allmänna Arbetshuset, kommer att under rubriken ”Arbetsinrättningar” lemnäs redogörelse.
Förutom de tillfällen till sysselsättning Allmänna Arbetshuset lemnat, har under vintermånaderna arbetsförtjenst blifvit beredd för ett stort antal fattige vid arbeten, som, efter öfverenskommelse emellan Stadsnämnden och Förvaltningen för galuläggningsarbetena, föranstaltats af sistnämnde Styrelse, emot ersättning af allmänna iättigvårdsmedlen.
Provisoriska sjukhuset, hvarom vidare redogörelse i denna berättelse förekommer under rubriken ”Sjukvårdsanstalter”, har från och med år 1848 förvaltats af en särskild
Direktion, som utgöres af en Ordförande, hvilken Stadsnämnden för hvarje år inom sig utser, 2:ne ständiga ledamöter, nemligen förste Stadsläkaren och den vid Sjukhuset anställde Öfverkikaren, samt 2:ne andra af Stadsnämnden årligen valde ledamöter.
Vid sjukhuset finnes en Underläkare, en Kommissarie samt nödig betjening.
Högsta medeltalet om dagen af de under år 1850 å Fattigherberget in hysta hjon har utgjort 208 och det lägsta 58.
Den allmänna fattigförsörjnings-afgiften, som af Hufvudstadens invånare erlägges, har från och med år 1850 utgått med 24 sk. af hvarje mantalsskrifven person, som fyllt 18 år, samt med 16 sk. för hvarje R:dr bevill ning enligt andra artikeln i gällande Bevillningsförordning. 35 Af Stadsnänmdens räkenskaper för år 1850 inhemtas följande förhållanden :
Stadsnänmdens inkomster nämnde år utgjordes af:
Statsanslag till Läkare och medikamenter .
Influtne fattigförsörjnings-afgifter
Böter lör försummad betalning af kronoutskylder
Dito för uteblifne taxeringsuppgifter ....
Fattigvårdsafgifter från Sjömanshuset ....
Gåfva från Rikets Ständers Bank Hyresmedel Bidrag från Stockholms Brandförsäkringskontor till kostnaden för den vid arbetshuset inrättade vat tenuppfordrings-anstalt
Ersättning för understöd, lemnadt fattige, tillhörande andre fattig vårdssamhällen Räntemedel Tillfällige inkomsler Värdet å inventarier vid provisoriska sjukhuset, hvilket värde förut under året blifvit åsatt ....
Tillökadt värde för inventarier vid arbetshuset .
Värdet å persedlar anskaffade för provisoriska Barnförlossnings-anstalten Tillsammans B:ko R:dr Ut gift erne :
Tillskott åt Fattigvårdsafdelningarne till godtgörande af uppkomne brister i afdelningarnes egne tillgångar för år 1849
Dito till bestridande af 1850 års utgifter vid fattig— och försörjningshusen . .