Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Professoren Hasselroth bar instämt uti Hr Friherre Wrangels ofvan intagne Motion, och, i anseende till det oförskyldta lidande flere personer nu mera få vidkännas i och för ofvannämnde Bytesfordringars godtgörande till Kronan, ansett R.
M:t i underdthet öfverlemna, att för hvarje serskildt fall pröfva och efter omständigheternes föranledande i Nåder besluta om eftergift af Kronans så beskaffade fordringar antingen till det hela eller någon del.
N:o 121 Utlåtande, i fråga om tillåtelse för Capitainen C. R. af Robsahm, att med 33y procent få inlösa sin borgens förbindelse för KronoFogden Karströms uppbördsbrist.
(I.-A.) Hos K.
M:t har bemälde Capitaine den 11 November sistlidit år i underd.het anhållit, att, sedin han, som, jemte Öfversten J. D.
Silfverstolpe, iklädt sig ansva - 203 Stats-Utskottets righet för fullgörandet af den betalningsskyldighet, hvilken b.lifvit ålaggd f. d. Kammarherren J. G. Lil— jenheim, i följd af dess löftesförbindelse på j5o R:dr B:co för en hos KronoFogden J. T.
Karström yppad Uppbördsbrist, blifvit föranlåten, att, lika med desse 2:ne förstnämnde, till borgenärers förnöjande afträda all sin egendom, men Sökandens Concursmassa, hvarest uppbördsbristen till fulla beloppet är vorden bevakad, efter det fasta egendomen blifvit föryttrad till två tredjedelar af hvad Sökanden derföre erlaggt, icke lemnade utdelning åt oprioriterade fordringar utöfver 10 å 12 procent af deras belopp, nådig tillåtelse kunde beviljas K.
M:ts och Rikets KammarRätt, att, vid verkställighet af hvad någre Sökandens vänner sig erbudit, nemi. att på denna K.
RI:ts och Kronans fordran i Sökandens Concurs öka utdelningens belopp till 33^ procent eller 25o R:dr B:co, så vida Sökanden och dess Concursmassa deremot blefve från allt vidare kraf i följd af ifrågakomne Borgens förbindelse frikände, anse samma förbindelse, derföre 2.*ne andre personer tillika med Sökanden slå i ansvar, fullgjord dermed, att den på Sökanden belöpande tredjedelen deraf inbetaltes.
Uti den härom ingifne underd. ansökningen har Sökanden vidare anfört: att nästan alla af hans Borgenärer, med behjertande af Sökandens utan eget förvållande iråkade olyckliga belägenhet, förklarat sig vilja åtnöjas med den ringa utdelningen af io å 12 procent och återställt sine fordringsbevis: att ibland
Sökandens få ännu oguldrie förbindelser ofvanberorde Betän kanden, N:o iat. 2o3 borgen vore den betydligaste: att till dess gälldande
Sökanden saknade all annan tillgång än den Concursmassan erbjöde; samt att han vore lika öfvertygad, att Statens sannskyldiga fördel skulle befordras genom antagandet af det gjorda anbudet, sora det vore säkert, att, i fall det förkastades och Concurs-tillståndet för Sökanden fortfore, något hopp icke ens för framtiden återstode om räddning för honom och hans 5 minderåriga barn, enär han derigenom komme att qvarhållas i den förstörande overksamhet som vore en följd af Concurs-tillståndet efter Sveriges Lag.
Hvarjemte Sökanden bifogat: 1:0
En skriftelig försäkran af Kammarskrifvaren i K. KrigsCollegium J. H. Bagge, daterad den 4 Nov. 1828, att hos honom blifvit deponerade 2.5o R:dr B:co, hvilka komma att i afräkning på KronoFogden J. T.
Karströms uppbördsbrist, derföre f. d. Kammarherren och ÖfversteLieutenanten J. G. Liljenheim afgifvit förbindelse, lill K. M:t och Kronan genast lefvereras, om och så snart K. M:t nådigst tilläte att Capitainen af Robsahms borgen, för uppfyllandet af samma förbindelse, må anses vara med berörde summa liqviderad. 2:0
Ett af tillförordnade Sysslomannen i Sökandens Concurs, HofRättsFiscalen J.
S:son Moberg den 8 i samma månad utgifvit bevis att utredningen af Capitainen af Robsahms gäldbundna bo då ännu icke blifvit så fulländad, att redogörelse derföre kunde lemnäs, eller bestämdt uppgifvas, i hvilken mohn dess tillgångar svara emot de uti Concursen till betalning fastställde fordringarne; men att i Calcul dock redan 204 Stats -Utskottets visade sig uppenbart, att utdelningen å oprioriterade fordringar, om den än öfverstege io procent af deras belopp, med hvilken utdelning en del Borgenärer förklarat sig vara nöjde och till bevis derå sine fordringsbevis återställt, likväl ej i någon händelse kunde komma att uppgå till 3o procent af CapitalSummorne.
Af de till målet hörande handlingar har vidare inhämtats:
Att, sedan K.
KammarRätten till ett belopp af ig48 R:dr 27 sk. 1 r:st. fastställt aflidne KronoFogden Karströms Uppbörds-balance; så har, i följd af dess AdvocatFiscalsEmbetes talan, bemälte Rätt, genom serskildta af K. M:t gillade Utslag, ej allenast ålaggt Karströms UppbördsCautionister att betala, nemligen f. d. Kammarherren Liljenheim Borgens halfva belopp 7Öo R:dr och aflidne Secreteraren Strömbergers rättsinnehafvare hvad efter godkänd Guratelsräkning kunde belöpa i utdelning ur dennes Concurs för de återstående 750 R:dr, än äfven förklarat Karströms Uppbörds-Controlleurer, LandsKamereraren Hjerpe och LänsBokhållaren Holm skyldige, att gemensamt ersätta hvad i betalningen af balancen brista kunde, men från hvilken skyldighet K.
M:t likväl af gunst och nåd Hjerpe och Holm sedermera befriat.
På underd. ansökning af f. d.
Kammarherren Liljenheim täcktes K. M:t den 3 Junii 1824 i Nåder tillåta honom, att emot ställd borgen, på 5 år, sin betalningsskyldighet af ådömde 700 R:dr fullgöra, och en sådan borgen iklädde sig Öfversten Silfverstolpe och Capitainen af Robsahm, hvilkas säkerhet och veder - Betänk anden, N:o 121. ao5 Jiäftighet för Summan den tiden icke betviflats, men sedan Liljenheim och Öfversten Silfverstolpe året derpå gjort Cession, föranledde sådant icke allenast till bevakning uti deras Concurser utan äfven till lagsökning mot Capitainen af Bobsahm, sorn jemväl af LandsböfdingeEmbetet i Stockholms
Län förpligtades, att den då till betalning förfallne andelen af borgen godtgöra, hvarefter K. M:t den 23 November 1825 täckts i Nåder förunna honom, att på sex års tid med en sjettedel hvardera året uppfylla sin för Liljenheim i ofvanberörde måtto ingångna borgensförbindelse, men hvilket dock icke till någon del hlef fullgjordt, i anseende till Capitainen af Robsahms mellankomne Cession. K.
KammarRättens AdvocatFiscalsEmbete, som öfver den nu ifrågavarande ansökningen hördt blifvit, har, i betraktande så väl af den ringa utsigt Sökandens Concursmassa erbjöde till någon betydligare utdelning, och den vid sådant förhållande med anbudets antagande förenade fördel, som ock af de utaf Sökanden till behjertande anförda omständigheter, trott sig destohäldre böra till Nådigt afseende hemställa den underd. ansökningen, som K.
M:t förut täckts af nåd befria aflidne Karströrns UppbördsControlleurer ifrån en ersättningsskyldighet, hvilken vittnat, att de, genom bristande uppmärksamhet i sin mohn varit vållande till den upptäckta balancen, då deremot, utan någon bekantskap dermed, blotta godtrogenheten fört Capitainen af Robsahm i ansvarsförbindelse för samma balance, den sjelfva löftesmännen för Uppbörden ingalunda kunnat afvärja. 206 Stats-TJtskottets Och, efter det K.
KaramarRätten i afgifvit underd. utlåtande öfver Capitainen af Robsahms ansökning, på de af AdvocatFiscalsEmbetet anförda skäl, hvilka i K.
KammarRättens tanka synts förtjena afseende, i underd:het tillstyrkt bifall till densamma, har K.
M:t den 22 sistlidne Januarii, i följd af det om tillgångarne i Capitainens Concursmassa upplysta förhållande, samt i betraktande tillika af de för gäldenären förekomne serskildta omständigheter i Nåder öfverlemnat handlingarne till Utskottet, på det R.
St:r må komma i tillfälle, att tillse, huruvida af Robsahms gjorda anbud må kunna bifallas och återstoden af den ifrågavarande borgens förbindelsen följaktligen i StatsVerkets räkenskaper afskrifvas.
Utskottet, som äfven ansett afseende böra fästas på det i förevarande fråga upplysta förhållande med Capitainen af Robsahms Concursmassas tillstånd och de för honom i öfrigt förekomne omständigheter, får, med framställningen deraf till R.
St:r, i följd af den erhållne Nådiga Remissen, vördsamt tillstyrka: att antagandet af det gjorda anbudet af 33f procent, för StatsVerkets hos bemälde Capitaine, såsom löftesman för ofvanberörde j5o R:dr B:co ägande fordran, må af R.
St:r bifallas, och samma fordran således anses godtgjord efter skedd inbetalning af de erbudne 200 R:dr, så att återstoden 5oo
R:dr derefter må i räkenskaperne afskrifvas. Hvilket, i händelse Utskottets berörde tillstyrkande af R.
St:r bifalles, till Svar å den Nådiga Re - Betänkanden, Nro 122. 207 Remissen torde böra hos K.
M:t i underdånighet anmälas.
Den 3o Maji 182g.
Utlåtande, i anledning af Kamereraren G. A. af Sillens underd. ansökning om förhöjning 1 Lön. K. M:t har, genom Nådig Remiss den 10 December sistiidit år, behagat till Utskottet öfverlemna en af bemälde Kamererare till K.
M:t ingifven underd. ansökning, hvaruti han i underd. anhållit, att då, vid den reglering af Allmänna MagazinsStyrelsen som på K. M:ts Nådiga befallning skedde år 1819, den princip följdes, att den Tjensteman som indrogs och ägde lön på annat ställe ej finge bibehålla den han vid MagazinsDirectionen innehade, men deremot R.
St:r år 1823 antogo, att hvar och en, vare sig med eller utan lön vid annat Verk, som indrogs, skulle bibehållas vid sin innehafvande lön vid MagazinsDirectionen; denna senare princip kunde i afseende på Sökanden, som i egenskap af Ordinarie Tjensteman i 23 år tjent vid Direetionen, men till följd af K.
December 1821 blott åtnjöte en extra lön af 200 R:dr B:co årligen, få gälla, samt honom således tilläggas full Revisors-lön ifrån den tid dess Revisorstjenst indrogs, i likhet med hvad de Revisorer åtnjutit och åtnjuta, hvilka sedan år 1823 blifvit indragne. 2 B.
1 H. i5 2o8 Stats-Utskottets
Uti häl öfver afgifvit uoderd. yttrande har K.
Mits och Rikets StatsContor upplyst: att, vid den förnyade organisation, som f. d.
Allmänna MagazinsDirectionen, i följd af K.
M;ts under den 25 Februarii 1818 mecldeldte Nådiga förordnande erhöll, allenast 5 Revisorer, i stället för 4> å den den nya Staten uppfördes: att Kamereraren af Sille'n, sorn då var Revisor vid Verket, iugifvit en alternativt ställd ansökning, att antingen blifva befordrad till RevisionsCommissarie, eller erhålla afsked med bibehållande af sine löneförmöner på ExpectanceStat; i anledning hvaraf Allmänna MagazinsDirectionen beviljade afskedet och föreslog i underd. utlåtande till K.
M:t den a6 November nämnde år, att Revisorslönen 33.3
R:dr 16 sk. måtte på ExpectanceStat blifva af Sillen tillagd; men som K. M:t i Nådigt Bref den 23 Januarii 1819 förklarade, att de genom nya regleringen indragne Tjenstemän, hvilka å
Stat innehade ordinarie löner (ibland hvilka af Sillen, såsom Kamererare i KrigsCollegii MilitiaeContor räknades) icke kunde komma i åtnjutande af Expectanee-löner på Allmänna Magazinsfonden, så blef icke eller Kamereraren af Sillen delaktig af sådan förmon.
Brefvet af år 1821 erhöll likväl
Kamereraren sedermera en extra lön af 200 R:dr om året, i anseende till den kännbara omständighet, att, utan ersättning för innehafde löneför möner, hafva nödgats afgå ifrån ett Verk, der han i längre tid gjort tjenst, hvilken extra lön af Magazinsfonden borde utgå intill dess han å annan Staterhölle motsvarande löneinkomst.
B e t ä n k a n d e n, N:o 122. 209 Och då således Karaereraren af Sille'n icke innehade någon egentlig Expectance-lön, utan af en extra lön, sora vore att anse såsom en af gunst och nåd gifven ersättning för bortmistade inkoraster, samt, i alla fall, principen för ersättning åt de Tjenstemän, hvilka genom 1824 års indragning förlorade sina beställningar, icke kunde hafva tillämplighet på dem, hvilka många år förut, under helt olika förhållanden, erhöllo afsked och efter andra grunder godtgjordes för förlusten af löner efter den tidens beräkningssätt, har K.
StatsContoret funnit sig sakna all anledning att tillstyrka något afseende å Karaereraren af Sille'ns ifrågavarande underd. ansökning.
Instämmande uti detta af K.
StatsContoret yttrade omdöme kan Utskottet icke föreslå, att Kamereraren af Sillens ofvanberörde ansökning må af R.
H. St:r bifallas.
Hvilket, till svar å den Nådiga Remissen, torde böra hos K. M:t i underddiet anmälas.
Den 3o Maji 1829. "! ■ ? •> ;■ j ,) <|. ^ /■! ^.9»;> &i r, i, >. . i ' ■" - .... ii. ' 1 -i ; : . 'ii ■ • .. ' - T.. !W,'. ■ ,-i stil ...ni., ■ - •< ;>ir . . itiif *- ■ .. • .... • . . !. - . . ..t \j 4 • '* yi’-# •/ . <•[ ' ■. : ' ;:-.u . ... ;i - f i'i ’■ ... .>{> it , it • ' - - - - Stats- Utskottets Betänka nden under Lagtima Riksdagen i Stockholm 1828—1829.
Fjerde Samlingen Andra Bandet andra häftet af Bihang till Riks Ståndens Protocoll. STOCKHOLM, Tryckte lios Johan Hörberg, 1829.
Utlåtande, i anledning af de inom respective RiksStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 54, angående beräkningen af StatsVerkets Inkomster. a.-A.) öedan alla de inom RiksStånden vid nämnde Betänkande gjorda anmärkningar kommit Utskottet tillhanda, får, vid desammas besvarande, Utskottet först anmäla, att, då af dessa anmärkningar, tillsammans upptagande icke mindre än 100 skrifna ark, en stor del inom de respective Stånden blifvit i Utskottets tanka fullständigt vederlagde, Utskottet ansett sig icke behöfva eller böra redovisa för hvarje från Utskottets åsigter skiljaktig mening eller ingå i förklaringar öfver frågor, utom det egentliga ämnet eller Statsinkomsternas beräkning, utan inskränka sitt svar till de framställningar, hvilka antingen allmännare blifvit understödda eller innebära helt och hållet nya grunder för beräkningens verkställande; äfvensom Utskottet på förhand velat tillkännagifva, att det icke vidrört de InkomstTitlar i förslaget, hvilka lemnats oanmärkte: varande vid slutet bifogad eu Tabell, som summariskt upptager resultatet af denna förnyade granskning och de jemkningar, hvilka Utskottet trott sig böra verkställa. 1 ~ 4 4 Stats-Utskottets
Såsom anmärkningar af mera generell egenskap har Utskottet betraktat hvad som i alla RiksStånden, ehuru mer och mindre talrikt, blifvit yttradt, dels att inkomsterna i allmänhet beräknats för lågt, dels ock att den bland Statsintraderna ingående spannmål upptagits till endast 5 R:dr per tunna, då likväl StatsContoret föreslagit priset derå till 5|
R:dr, hvilket äfven med verkliga förhållandet vöre närmare öfverensstämmande.
Vid uppgörandet af StatsVerkets Inkomst-beräkning följde Utskottet den grundsats, att å ena sidan icke upptaga intraderne till ett så ringa belopp, att man med säkerhet kunde förese det betydliga öfverskott å dem skulle uppkomma och derigenom framkalla nödvändigheten, att, för de oundgängliga Statsbehofvens fyllande, tillöka det nu genom allmän bevillning utgående bidrag, men att ock å den andra sidan icke uppdrifva inkomst-calculen till det hogsta möjliga och derigenom måhända föranleda till Statsbrist, ett resultat som säkert af hvar och en erkännes såsom stridande mot all klok beräkning och af högst betänkliga följder.
Ur sådane synpunkter upprättadt, understiger väl Utskottets förslag den i K. Mits Nådiga Proposition upptagne Inkomst-summa, men uppgår deremot nära till hvad StatsContoret projecterat samt vida öfver hvad R.
St:r vid senaste Riksdagen beräknat.
Dä Utskottet i öfrigt, på sätt den vid det återremitterade Retänkandet bifogade Tableau utvisar, följt den ledning, de föregående årens räkenskaper lemnat, tror Utskottet sig ej hafva ådaga - Betänkande, N:o 123.
5 Jagt någon ensidighet vid Inkomst-förslagets upprättande.
Beträffande åter upptagandet af den till Statsverket under serskilte Titlar ingående Spannmål lill ett värde af endast 5 R:dr per tunna; så får Utskottet upplysa att Riksmarkegångspriset å denna artikel, då man undantager det för år 1826, under flera föregående år uppgått samt äfven för närvarande uppgår till emellan 5 och 6
R:dr eller så lågt att det, förden under lönerna inbegripna spannmål, stadgade minimipris af 6 R:dr per tunna måst tillämpas; och enär man för den kommande tiden icke med visshet kan antaga, att ju icke priset något år möjligen kan ytterligare sänkas, så fortfar Utskottet hysa den öfvertygelse, att, ehuru K.
StatsContoret, i likhet med det pris som bestämdes vid 1823 års Riksdag, äfven nu föreslagit värdet å spannmålen till 5 R:dr 16 sk. för tunnan, säkrast torde vara att bestämma detta värde till endast 5 R:dr i öfverensstämmelse med hvad K. M:ts Nådiga Proposition i denna del innehåller.
Och förekommer härvid i öfrigt, att en stor del af Kronans Spannmål är indelt, för hvilken alltså beräkningen af ett högre pris verkar hvarken till vinst eller förlust.
I sammanhang med dessa allmänna åsigter har Utskottet äfven ansett sig böra besvara den af Herr Hjerta, Gustaf, gjorda framställning om anvisande af ett Creditiv på R:g:sContoret, för att tillitas i den händelse, att StatsVerkets inkomster ej skulle ingå till påräknadt belopp.
Och får Utskottet förklara att, då ett sådant anvisande skulle kunna föranleda till en 6 S t a t s - U t s k o 11 e t s godtycklig beräkning af Statsinkomsterna och någon annan utväg, till R:g:sContorets godtgörande för hvad detsamma kunde komma att förskjuta, icke gåfves än medelst den allmänna Bevillningens förhöjande och hvars återförande till ett mindi e belopp sedermera icke torde med samma lätthet låta verkställa sig, kan Utskottet, ehuru vid i8a3 års Riksdag R:g:sGontorets Fullmägtige erhöllo R:s St:rs befallning, att fylla den Statsbrist som möjligen kunde yppas, dock icke understödja berörde framställning. 1:0 Ordinarie Räntan.
I anledning af hvad uti serskilta RiksStånd blifvit yrkadt, att förslagssumman å denna Titel borde beräknas högre än efter 5 gånger Kronovärdet, får Utskottet anmäla, att Utskottet, som i denna del handlat i likhet med hvad senast församlade R.
St:r gjort, så mycket hellre har anledning att icke för den kommande tiden böja den ifrågavarande beräkningsgrunden, sorn räkenskaperna lemna den väsendtliga upplysning att densamma nära öfverensstämmer med verkliga resultatet för de föregående åren, utom för år 182&, då en ovanlig missväxt förorsakade Markegångsprisens stegring, och enär denna förslagsberäkoing är lämpad endast till den delen af Ordinarie Räntan, som är indelt, uppkommer af dess höjning eller sänkning, sorn. lika vid Inkomst och Utgift bör observeras, ingen förändring i Tiilgångarne vid Statsregleringen.
Den öfriga eller StatsVerket behållna delen af Ordinarie
Räntan är deremot, utan afseende å förhållandet emellan Kronovärdi och Markegångsbelopp, af Utskottet upp - Betänkan de, N:o 125. 7 tagen sådan den, vid jemförelse emot de föregående årens Inkomst-summor, förmodas närmast kunna ingå och Utskottet anser sig derutinnan äfven ej böra frångå dess förra förslag. t öfrigt hafva de anföranden, som inom RiksStånden blifvit afgifna, i afseende på denna InkomstTitel, egentligen afsett den olikhet, som nu äger runi vid räntans utgörande, i det att den uti Skåne, Blekinge och BohusLän, till ett belopp af 93,982 R:dr 21 sk. 10 r. utgår utan förvandling, då den deremot i öfriga delar af Riket erlägges efter den i hvarje ort gällande markegång.
Riksdag förevar äfven frågan om grunden för Statens Ordinarie Räntors utgörande i Skåne, Blekinge och BohusLän, i anledning af den vid 18iB års Riksdag gjorda framställning om serskild ersättning till Befälet vid Skånska DragonRegementet, för den minskning i inkomst detsamma finge vidkännas genom fördels- och hästhemmans-ränlornas utgående i penningar efter Kronovärdet; och tillstyrkte StatsUtskottet uti Memorial den 20 Maji 1823, att R.
M:t i underdånighet anhålla om anställandet af undersökning till utrönande af anledningarne till denna olikhet; men då 2:ne RiksStånd stadnade i olika beslut emot de andra 2tne, blef frågan nedlagd.
Utskottet har dock, sedan H:r af Sillen, L. G., vid nu påstående Riksdag ånyo bragt detta ämne under öfverläggning, uti utlåtande N:o 91 tillstyrkt, att förhållandet med denna olikhet i beskattning må genom vederbörlig undersökning varda utredd. 8 Stuts-Utskottets IIos Hederv.
BondeStåndet har RiksdagsFullraägtigen Casper Wijkman dels förklarat Utskottet hafva varit obefogadt, att verkställa den nedsättning af9000 B:dr, som i förslaget blifvit gjord emot hvad K. M:ts Proposition upptager såsom:
Statsverket behållen Ordinarie Ranta, dels ock hemställt, alt RegementsSkrifvarnes befattning med uppbärandet och redovisningen af indragna och besparde militice- Rönings- och boställsräntor måtte upphöra och detta åliggande af Kronans Uppbördsman öfvei tagas.
Genom den uti det återremitterade Betänkandet pag. 147, vid slutet af Titeln Ordinarie Ränta, införda anteckning, det den med gooo R:dr uppkomna minskning emot innehållet af K. Mits Nådiga Proposition härrörde deraf, att de för Strömsholms Stuteri anslagne liemmansräntor, som hittills upptagits bland SlatsVerkets behållna andel, nu, jemlikt verkliga förhållandet, blifvit öfverflyttad till den del sora åter utgår såsom indelt, synes anledningen till det, såsom obefogadt anmärkta afdraget, redan vara erforderligen utredd, — Beträffande åter uppbördssättet, anser Utskottet detsamma icke i någon roan inverka på beräkningen al inkomsten, och finner sig för öfrigt äga sd mycket mindre anledning, att, på grund af Riksdagsfullmägtigen Wijkmans i denna del gjorda hemställan, föreslå någon åtgärd, sora, genom K. M:ts Nådiga Kungörelse af d. i5 October sisth år, den af Wijkman åsyftade förändring i Uppbörds- och Redogörelse Verket redan blifvit påbuden.
Betänkande, N:o 123. q 2:0 AfradsSpannmålen och 3:o Kr onoT'i onde Spannmålen.
Vid dessa Titlar är ingen annan anmärkning gjord än i afseende å värdet , hvartill spannmålen blifvit upptagen, men hvilken, genom hvad derom här ofvan i allmänhet yttrats, anses besvarad. 4:0 KronoTiondeeller såsom Utskottet, i följd af inom Högv.
PiesteStåndet gjord framställning, ansett denna Titel lämpligare böra benämnas:
Krono- och KyrkoTionde-lösen efter bestämda, pris.
Anmärkningarne i denna punkt äro egentligen riktade mot Utskottets tillstyrkande att en undersökning må ske, lill utrönande af de orsaker, som föranledt denna tiondes lösning efter olika pris inom serskilda provinser samt åtgärders vidtagande till vinnande deraf, alt KrouoTionden icke efter olika grunder må beräknas och utgöras.
— Innefattande anmärkningarne hufvudsakligen den åsigt, att slika undersökningar, utan alt medföra bestämda resultaler eller någon vinst för Staten, sprida oro i den ort der de verkställas, såsom åsyftande en rubbning af de rättigheter och vilkor, hvarmed nuvarande innehafvare ärft eller förvärft sin jord.
Äfvensom från Hederv.
BondeSlåtidet blifvit inlemnade åtskilliga handlingar till bestyrkande, att vederbörliga undersökningar i berörde hänseende blifvit hällne inom Blekinge Län.
Utskottet har behörigen öfvervägat hvad härom blifvit anfördt, men har, då här visar sig en olikhet i beskattning, till förlust så väl för Kronan som indelningshafvare, utan att grunden Lill en sådan ojemn - io S t a t s - U t s k o 11 e t s liet är tillförlitligen känd, trott sig, destoliellre böra •vidhålla sitt redan afgifna tillstyrkande, såsom enda sättet att utröna anledningarne till de uppgifna afvikelserna från allmänt gällande ordning och en jemn bördornas fördelning, som Utskottets förslag, af någre klandradt, af andre åter blifvit understödt och tillstyrkt. 7:0 SilfverTiondej Myntarelon och Slagskatt.
Då denna intrad, i K. M:ts Nådiga Proposition upptagen till 3ooo R:dr Silfver-Speeie, af StatsContoret blifvit föreslagen till 25oo R:dr, samt medium af de föregående årens belopp af samma inkomst icke uppgår fullt till 3ooo R:dr, har
Utskottet ansett sig ej kuuna understödja den af H:r Skogman, C. D., yrkade förhöjning till hvad den Nådiga Propositionen innehåller. 8:0 Koppar Ränta och Slagskatt.
Med lemnadt afseende å det inom RiksStånden allmänt yttrade omdöme, att Utskottets förslag i denna del kunde tåla någon förhöjning, har Utskottet i den beräknade qvantiteten skolat tillstyrka en förhöjning af i5 Säl, äfvensom att, då Kronan för den tredjedel af hela Kopparräntan, som vanligen hvarje år utmyntas, kan beräkna omkring i4o R:dr B:co på Skeppundet såsom behållen inkomst, priset må förhöjas lill 125 R:dr per Skepprd.
Den häraf uppkommande tillökning utgör 4875 R:dr. 10:0 Tionde- och Hammar skatts-/ernet.