Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär de hos Styrelsen anställde tvänne Vaktmästares göromål i ganska betydlig mån ökats, så att deras tjenstgöring nästan uteslutande upptager hela deras tid och verksamhet, hvarigenom de äro förhindrade att på annat sätt förskaffa sig något bidrag till sin bergning, har Styrelsen, i enlighet med hvad Styrelsen i dess underdåniga förslag till stat för år 1850 hemställt, för dem föreslagit en löneförhöjning af 50 ridr för dem hvardera.
I anledning deraf, att
Sekreterarens tid är fullt upptagen med de göromål, som honom i denna egenskap tillkomma, samt det understundom visat sig hinderligt för göromålens gång, att Sekreteraren, som nu tillika är ombudsman, måste i denna egenskap uppvakta vid härvarande domstolar, då hans närvarande i embetsrummet påkallats, har Styrelsen, i enlighet med det underdåniga förslag till instruktion för Styrelsen, som nu är under pröfning Bil. jY: o 1. till K. Maj.ts Prop. om Statsverk. 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 4- 26 Kongl. Maj.ls Prop. om Statsverk. i$50. och innan kort kommer att underställas Eders Kongl. Maj:t, funnit sig böra undcrdånigst föreslå, att en serskild ombudsman måtte få antagas och i sådant afseende i det underdåniga Statsförslaget uppfört ett arfvode af 200 r:dr.
Dti det arfvode, som hittills utgått till lika belopp med Kanslisternas aflöning åt en extra Notarie, som tjenstgör vid protokollet öfver, och expeditionen af, anmärkningsmål, har Styrelsen trott sig böra föreslå samma löneförhöjning som för Kanslistererne och Karnmarskrifvarne.
Till uppmuntran åt e. o.
Tjenstemän i Styrelsens Kansli för flitig tjenstgöring och biträde vid göromålen upptager nu gällande nådiga Stat ett belopp af 400 r:dr, men då detta har befunnits vara otillräckligt och de extra ordinarie tjenstemännen understundom funnit sin fördel vid att mera uteslutande egna sig åt andra sysselsättningar, har Styrelsen, enär de ordinarie Kanslisterne, som det tillika åligger att handhafva och ansvara för brefexpeditionen, icke medhinna all den i Kansliet förefallande renskrifning, för hvars verkställande Styrelsen icke ansett lämpligt att föreslå ordinarie tjenstemän, funnit sig föranlåten att i ofvanberörde hänseende upptaga ett belopp af 600 r:dr.
I enahanda afseende har Styrelsen jemväl funnit sig nödsakad att i förslaget uppföra ett belopp af 250 r:dr till uppmuntran för flitig tjenstgöring i Kammar-Kontoret, hvaremot dtet nu i Staten för biträde vid uppgörande och utskrifning af de årliga Statsförslagen uppförde belopp af 50 r:dr blifvit uteslutet.
Då de extra ordinarie tjenstemännen på Revisions-Kontoiet genom flitig tjenstgöring derstädes kunna genom observations-procent bereda sig någon godtgörelse, har något anslag i detta hänseende för ifrågavarande kontor icke blifvit upptaget.
Hvad nu angår de vid Fångvårds-anstalterna anställda tjenstemäns aflöning, har Styrelsen jemväl deri, på sätt här nedan förmäles, ansett sig böra föreslå åtskilliga förhöjningar och jemkningar, nemligeu i Staten för:
Kommendantens och Direktörens aflöning har sedan längre tid tillbaka utgjort 1,000 r:dr, hvilka i de för sednare åren fastställda nådiga Stater blifvit fördelade sålunda, att 333 r:dr 16 sk. skulle utgå såsom Kommendants-arfvode och återstoden 666 r:dr 32 sk. såsom Direktörs lön; hvarjemte Eders Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 8 April 1843 tillagt denne tjensteman 333 r:dr 16 sk. såsom arfvode för tillsyn öfver de arbeten, som vid fängelset bedrifvas.
Detta sistnämnda belopp utgår under nuvarande innehafvarens tjenstetid, Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1850. 27 enligt nu gällande stat, i stället för 2 procent å fängelsets arbetsinkomst, som eljest är Direktörerne vid de fängelser, der arbeten för fångvårdens räkning bedrifvas, anslagne.
I det underdåniga förslaget har Styrelsen trott sig böra så förändra denna aflöning, att Kommendants-arfodet nedsättes till 200 r:dr, hvaremot Direktörs-lönen förhöjes till 1,000 r:dr, med rättighet till 2 procent af fängelsets arbets-inkomst, då de genom ofvanberörde nådiga bref anslagne 333 r:dr 16 sk. komme att indragas.
Läkare-arfvodet vid detta fängelse utgör nu 400 r:dr samt personell för nuvarande Läkaren 66 r:dr 32 sk.
Då likväl, med afseende å detta fängelses aflägsenhet från staden, Läkaren är hindrad att derstädes genom enskild praktik bereda sig någon inkomst, har Styrelsen ansett sig böra underdånigast föreslå, att Läkare-arfvodet med nyssnämnde personell anslagne 66 r:dr 32 sk. måtte ökas.
I nu gällande stat för detta fängelse finnes en Bokhållare, med lön af 300 r:dr uppförd, men då denna tjenst, efter nuvarande innehafvarens afgång, är ämnad att indragas, har densamma i det underdåniga förslaget icke blifvit upptagen, hvaremot skrifvare-arfodet till redogöraren, hvilket nu utgör 200 r;dr, med tillökning af 100 r:dr, då Bokhållaren, som en längre tid af sjukdom varit förhindrad att^sin tjenst förrätta, icke är tjenstgörande, blifvit uppfördt till 300 r:dr. Straff- och Arbetsfängelset i Malmö.
Då detta fängelse är af jemförlig storlek och beskaffenhet med det å Långholmen, har Styrelsen underdånigst ansett, att aflöningen til! de dervid anställde tjenstemän bör bestämmas till lika belopp med den för fängelset å Långholmen, och har sålunda upptagit Kommendants-arfodet, som nu utgår med 333 r:dr 16 sk., till 200 r:dr och Direktörslönen, utgörande, enligt gällande stat, 666 r:dr 32 sk., till 1,000 r:dr; hvaremot det nu såsom skrilvare-arfode utgående belopp af 100 r:dr skulle komma att indragas.
Likaledes har arfvodet till Läkaren, af enahanda skäl som här ofvan i afseende å Läkaren vid Långholmen blifvit anfördt, upptagits till 466 r:dr 32 sk., hvaraf nu 400 r:dr utgå såsom bestämdt, och 66 r:dr 32 sk. såsom personelt, arfode.
Ett enligt den för nästkommande år i nåder* fastställda stat utgående arfode af 90 r:dr till en Klockare och Skolmästare, har Styrelsen trott sig böra föreslå att förhöjas till 100 r;dr. ; 28 Kongl. Maj.ts Prop. om Statsverk. 1850.
I Staten för detta fängelse liar Styrelsen icke ansett sig böra i underdånighet föreslå någon ändring.
En genom Kongl.
Brefvet den 17 April 1828, förre Föreståndaren, Majoren Venus, tillagd pension af 333 r:dr 16 sk. att utgå af arbetsförtjensten vid detta fängelse har icke synts
Styrelsen vara af beskaffenhet att den i förevarande underdåniga Statsförslag bort upptagas.
Straff- och Arbetsfängelset i Norrköping.
Direktören vid detta fängelse, hvilken tillförene dermed förenade redogörare-befattningen, åtnjuter, enligt nu gällande stat, i lön 700 r:dr och Skrifvare-arfode 100 r:dr jemte 3 procent af fängelsets arbets-inkomst, hvarförutan proviant-uppbörden, hvaraf någon inkomst genom stadgad afskrifnings-procent understundom kan erhållas, af Direktören fortfarande handhafves.
Då detta förhållande, enligt Styrelsens underdåniga förmenande, är mindre lämpligt, men likväl icke kunnat afhjelpas, enär nuvarande
Direktören, vid förenade Direktörs- och Redogörare-tjenstens tillsättande blifvit försäkrad om tillgodonjutahde af de då dermed förenade förmåner samt dessutom procenten å arbets-inkomsten torde vid detta likasom vid öfrige fängelser, enligt Styrelsens tanka, böra fördelas med §:delar till Direktören och J:del till Arbetsförestånderskan, har Styrelsen, i likhet med hvad förhållandet är vid fängelset a Norrmalm, med hvilket fängelset i Norrköping ungefärligen kan jemföras, upptagit
Direktörens lön till 1,000 r:dr samt Skrifvare-arfode 100 r:dr jemte 2 procent af arbetsinkomsten.
Redogöraren åtnjuter, enligt nu varande stat, 500 r:dr i lön och 100 r:dr i skrifvarearfode, men har Styrelsen trott sig böra häri föreslå den förändring, att lönen, i likhet med hvad vid de öfriga större fängelserna nu är förhållandet, upptages till 666 r:dr 32 sk. och att deremot skrifvare-arfvodet indrages.
Läkarens arfode utgör nu endast 150 r:dr, men då någon förhöjning häruti synts Styrelsen hillig, har detsamma blifvit uppfördt till 200 r:dr.
Likaledes har Styrelsen, vid det förhållande, att den vid fängelset anställde Klockare nu, sedan en i Norrköping inrättad FruntimmersSkyddsförening till fängelsets kyrka skänkt ett orgelverk, tillika tjenstgör som orgelnist, föreslagit en förhöjning i arfoaet för orgelnist- och klockare-befattningen af 33 r:dr 16 sk.
På sätt förut är antydt, skulle löne-förmånerne för Arbetsförestånderskan komma att ökas med en procent af fängelsets arbetsinkomst.
Korrektions-lnrättningen i Götheborg. 29 Direktören, sora vid detta fängelse tillika är redogörare, åtnjuter, enligt nu gälla»de stat, 500 r:drs lön och 100 r:dr såsom personelt arfode, äfvensom likaledes persorielt 10 procent af arbets-inkomsten, enligt Kongl, brefvet den 15 Maj 1838.
Då vid delta mindre fängelse skäl icke är att besätta nämnde befattningar med serskilda personer, har Styrelsen, på det jemväl arbets-procenten måtte knnna bestämmas till likhet med hvad vid öfrige fängelser är förhållandet, trott sig böra underdånigst föreslå, att lönen för berörde förenade be fattningar måtte uppföras till 606 r:dr 32 sk. jemte två procent å arbets-inkomsten, samt att en procent deraf måtte få tilläggas Arbetsförestånderska».
Fästnings-fäng elser ne i Carlskrona, Carlsten, Christianstad, Landskrona och Ny-Elfsborg.
Enligt gällande stat utgör äflöningen för förenade Direktörs- och Redogörare-befattnin gen vid fästningsfängelset i Carlskrona, inberäknadt Skrifvare-arfode 333: 16. å Carlsten . . 500: — i Christianstad 333: 16. i Landskrona 466: 32. och i Ny-Elfshorg 416: 32.
Dessa aflöningsbelopp äro visserligen ganska ringa, men då ifrågavarande fängelser dels äro mindre än de flesta öfriga Straff-fängelserna, der arbeten för fångvårdens räkning bedrifvas och hvaraf en mängd göromål uppkomma för tjenstemännen, dels ock till en del förvaltas af de å nämnde fästningar anställde Kommendanter, har Styrelsen icke ansett sig böra i underdånighet föreslå någon annan löneförhöjning för dessa tjenstemän än att för erhållande af likhet emellan lönebeloppen vid fängelser af ungefärligen samma storlek, aflöningen för
Direktör och Redogörare vid fästningsfängelserne i Carlskrona, Christianstad och Ny-Elfsborg måtte i nåder bestämmas till lön 400: — Skrifvare-arfode 33; 16. samt vid Carlsten och Landskrona, lön Skrifvare-arfode . . . . . . . S:a 433: 16. . 466: 32. . 33: 16.
S:a 500: — 30 Kongl. Maj-.ts Prop. om Statsverk. 1850.
Enligt 1850 års i nåder fastställde stat, tillkommer Predikanten vid Carlskrona fästnings-fängelse, hvilken det åligger att jemväl besörja religionsvården vid det i Carlskrona Då Styrelsen ansett lämpligt, att serskildt arfvode utginge för religionsvården vid fästnings-fängelset och serskildt vid Krono-arbets-kompaniet, har Styrelsen, med minskning i löneförmånerne, efter nuvarande innehafvares afgång, af 12 r:dr, uppfört återstoden af förenämnde belopp med 200 r:dr till en Predikant vid fästnings-fängelset och 200 r:dr för dylik tjensteman vid Krono-arbets-kompaniet.
Detta fängelse, som nu till en del är under byggnad och nästa år anses blifva färdigt, torde framdeles komma att innesluta 400 straff-fångar.
Enär aflöningen till fjenstemännen vid detsamma i nu gällande stat är, med afseende derå, att endast ett mindre fångantal under byggnadstiden derstädes kunnat inrymmas, upptagen till serdeles låga belopp, har Styrelsen nu ansett sig för detta fängelse böra uoderdånigst föreslå en fullständig löne-reglering, samt i sådant afseende uppfört, till en Kommendant för Garnisonen : arfode 200:
— Lön till en Direktör. 800: — jemte 2 procent af arbets-inkomsten, Lön till en Redogörare 666: 32.
Arfvode till en Predikant ,•.... 266: 32. d:o till en Läkare. 200: -- samt lön till en Arbetsföreståndare, . . . . . , 333: 16'. jemte en proeent af arbetsinkomsten, Då, enligt den för nästkommande år i nåder fastställde stat, Direktörens aflöning är upptagen till 500 r:dr, Redogörarens till 200 r:dr, Predikantens till förenämnde 266 r:dr 32 sk. och Läkarens till 150 r:dr, samt Direktören och Redpgöraren, såsom Arbetschef och Redogörare för Byggnads-arbetena, uppbära arfvoden, den förre med 300 r:dr och den sednare med 200 r:dr, hvilka dock med byggnads-arbetenas fullbordan komme att upphöra, utgör den underdåniga föreslagna förhöjningen i sjelfva verket endast 516 r;dr 32 sk. utom förlagda 5:te Krono-arbetskompagniet, i lön för 30 tunnor spannemål under lonen inqvarterings-ersättning 350: — 30: — 32:
— S:a 412:
Straff-fängelset i Warberg. kongl, Maj:ts Prop. om, Statsverk. 1850, 31 den nya lön af 333 r:dr 16 sk., som uppföres till en arbets-föreståndare, hvilken ansetts nödig för ledning af, och tillsyn vid, de arbeten, som derstädes för fångvårdens räkning komme att bedrifvas.
Kr ono-Ar bets-Kompanier na.
I de för år 1850 nådigst fastställde
Stater för dessa kompanier har Styrelsen, utom den liär ofvan omförmälda fördelning af Predikants-arfodet emellan fästnings-fängelset i Carlskrona och 5:te Krono-arbets-kompaniet, endast trott sig underdånigst böra föreslå de ändringar, att de åt Bataljons-Cheferne för 2:dra, 3:dje och 4:de samt 9:de och 10:de Krono-arbets-kompanierna anslagna personella arfoden af 200 r:dr till hvardera, uppföras såsom en bestämd arfodes-tillökning, då Bataljons-Chef ej åtnjuter aflöning för annan tjenst, samt att Bedogörare-arfvodena, som nu endast utgöra vid l:sta och 5:te kompanierne 33 r:dr 16 sk. samt vid 2:dra, 3:dje och 4:de: 266 r:dr 32 sk., måtte förhöjas till 100 r:dr för hvarje kompani, såsom förhållandet är vid 9:de och 10 kompanierne.
Stockholms Stads Kronohäkte å Långholmen.
Då Läkare-arfvodena vid Cellfängelset är af ungefärligen lika storlek med ifrågavarande med celler försedda häkte för fångar af mankön, äro i 1850 års nådiga Stater upptagne till 200 r:dr, men vid detta fängelse endast till 100 r:dr, har
Styrelsen ansett en förhöjning deri vara behöflig.
Då likväl denna befattning lämpligast kan bestridas af den vid StratT-fängelset å Långholmen anställde Läkare, torde denna förhöjning kunna inskränkas till 33 r:dr 16 sk., så att Läkare-arfodet komme att utgöra 133 r:dr 16 sk.
I öfrigt har Styrelsen icke funnit skäl att i denna stat i underdånighet föreslå någon ändring.
Länsfängelserna i Christianstad, Gefle, Fahlun, Wexiö, Mariestad, Stockholm, Carlstad och Östergöthland.
Aflöningen till
Direktörerne vid dessa fängelser utgör nu 666 r:dr 32 sk.
Då likväl dessa fängelser äro af betydligt olika storlek och göromålens mängd i mån deraf beroende, har Styrelsen ansett billigheten fordra, det löne-beloppen för
Direktörerne vid de större fängelserna i någon mån förhöjas; och har i berörde afseende för Direktörerne vid Länsfängelse med 78 och 90 celler, eller fängelserna i Christianstad, Wexiö, Marie - 32 Kongl.
Majds Prop. om Statsverk. 1850. stad, Stockholm och Carlstad, upptagits ett lönebelopp af 800 r:dr och för fängelset i Linköping, som innehåller 103 celler, 1,000 r:dr; varande i öfrigt de aflföningar, som 1850 års nädiga stater upptaga, i det nu underdånigst afgifna förslaget uppförde.
Sedan Styrelsen nu i underdånighet redogjort för det af Styrelsen uppgjorda underdåniga förslag till den bestämda afdelningen af fångvårds-anslaget, har Styrelsen härvid skolat erinra, att
Styrelsen deruti icke ansett sig böra beräkna de löneförmåner af boställs-rum eller hyres-ersättning, ved och ljus samt planteringsland och personella arfoden, som kunna tillkomma de vid fångvårds-anstalterne anställde tjenstemän.
Enligt nämnda underdåniga förslag, skulle det bestämda fångvårds-förslaget komma att utgöra 81,336 r:dr 32 sk., deraf 39,803 r:dr 16 sk. arvoden och 41,533 r:dr 16 sk. löner.
Innnefattande denna summa en förhöjning å de i staten för 1850 nådigst anslagna lönebelopp af 3,900 r:dr för Styrelsens och 3,481 r:dr 16 sk. för Fångvårds-anstalternas tjenstemän, deruti likväl inbegripet det belopp af 1,250 r:dr, som ansetts erforderligt för reglering af tjenstemännens vid Warbergs straff-fängelse aflöning; hvilken reglering i alla händelser, enligt Styrelsens underdåniga förmenande, innan kort måste verkställas.
Hvad härefter vidkommer öfriga utgifter för fångvården, hvilka skulle innefattas i ett förslags-anslag, så för den händelse Eders Kongl. Majit, på sätt Rikets Ständers Revisorer föreslagit, skulle finna lämpligt, att för bestämmande deraf, medium af sist förtlutne fem årens kostnader härvid lägges till grund, får Styrelsen underdånigst upplysa, att, enligt Styrelsens hufvudböcker, fångvården kostat staten: år 1844 691,466: 22. 11. år 1845 737,642: 46. 6. år 1846 878,461: 22. 11. år 1847 844,024: 11. 8. år 1848 769,350: 23. 1, eller tillsammans B:ko R:dr 3,920,945: 31. 1.
Fördelas denna summa lika på förenämnde fem år, så visar sig, att kostnaden per medium utgjort . : 784,189: 6. 3.
Om nu härifrån afdrages det bestämda anslags-beloppet 81,336: 32. —, så skulle förslags-anslaget efter denna beräkning komma att utgöra . 702,852: 22. 3.
Då Kongl. Maj:ts Prog. om Statsverk. 1850. 33 Då Styrelsen icke finnér något giltigt skäl, hvarföre Riksstatens sjunde hufvudtitel, på sätt som nu sker, skall med 4,000 r:dr för reparationer och underhåll af Läns- och Kronofängelserna bidraga till bestridande af fångvårds-kostnaderna, får Styrelsen uuderd. hemställa, att, med indragning af detta serskilda anslag, förslags-anslaget för fångvården måtte bestämmas till 693,663 r:dr 16 sk., hvarigenom hela fångvårds-anslaget, som nu, inberäknadt ofvannämnde 4,000 r:dr, utgör 773,707 r:dr 32 sk., komme att uppgå till en jemn summa af 775,000 r:dr eller 1,292 r:dr 16 sk. högre.
I sammanhang härmed och då Styrelsen sålunda underdånigst föreslagit, att kostnaderne för fångvården måtte i dess helhet få utgå af det för fångvården anvisade anslag, utan bidrag af de å riksstatens sjunde hufvudtitel för underhåll af Kronans hus och byggnader i landsorten uppförde medel, så anser Styrelsen underdånigst det å andra sidan vara lika litet lämpligt, att fångvårds-anslaget belastas med utgifter, som med fångvården sakna all gemenskap: och då i detta hänseende förekommer, att i de nu gällande nådiga stater för fångvården är uppfördt: aflöning till en Predikant å Carlshamns kastell 36: 32. — ,, till en Läkare derstädes 33: 16. — ,, till en Vaktmästare 172: — — ,, till en Kapellan vid Dalarö skans 50: — — ,, till en Vaktmästare derstädes 165: — — ,, till Kyrkoherden i Waxholm för garnisonens själavård . 200: — — „ till en Vaktmästare i Waxholm 172: — — Summa lV.dr 829: — — så, enär dessa tjenstebefattningar äro helt och hållet främmande för fångvården, får Styrelsen, som jemväl tillförene i underdånighet å detta förhållande fästat Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet, nu underd. hemställa, det Eders Kongl.
Maj:t, derest bemälde tjenstemän och betjente fortfarande äro af nöden, täcktes föreslå Rikets Ständer, att å de titlar, hvarå desamma äro hänförliga, för ifrågavarande ändamål anvisa erforderliga medel.
Slutligen får Styrelsen underdånigst fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet å en efter Styrelsens åsigt ganska vigtig omständighet, att nemligen, enligt Eders Bil.
N:o 1. till K. llaj.ts Prop. om Statsverk. 1 Sami. 1 Afd. 1 Baft. ^ 34 Kfingl.
Maj.ts Prop. om Statsverk. 1850.
Maj:ts nådiga Bref den 24 Maj 1841, endast ett jemförelsevis ganska ringa antal tjenstemän vid fångvården äro till pension å allmänna indragningsstaten berättigade.
Då. på sätt högstberörde nådiga Bref innehåller, Rikets Ständer erkänt billigheten deraf, att de vid fångvården anställde tjenstemän och betjente, hvilkas befattningar voro både besvärliga och ansvarsfulla, icke utestängdes från delaktighet uti en, alla andra civila tjenstemän och betjente förbehållen, rättighet, att då ålder och bräcklighet göra dem oförmögna att längre sköta sina tjenster, kunna undfå afsked med bibehållande af sina löneförmåner såsom pension, så hyser Styrelsen den tillförsigt, att hinder för utsträckning af den medgifna pensionsrätten till de vid fångvården anställde tjenstemän, som dertill nu icke äro berättigade, icke möter.
Men då Styrelsen varit i tillfälle att erfara, det' de vid fångvårdsanstalterna anställde tjenstemäns och betjentes göromål äro af en med andra befattningar icke jemförlig, mödosam och svår, samt så väl kropps- som själskrafter hastigt medtagande beskaffenhet, hvaraf följer, att innehafvarne af dessa befattningar i allmänhet, utan mehn för desammas behöriga skötande, icke kunna med sina tjenster uthärda till den höga ålder af 65 år, som för pensions erhållande för andra tjenstemän i allmänhet är föreskrifven, så anser Styrelsen underdånigst, att en lägre lefnadsålder bör för pensions erhållande af de vid fångvårdsanstalterne anställde tjenstemän och betjente bestämmas.
På grund häraf får Styrelsen, utan afseende derå, om, på sätt Styrelsen här ofvan underdånigst föreslagit, en del af de vid fångvården anställde tjenstemäns aflöning varder på ordinarie stat uppförd eller icke, i underdånighet hemställa, att ej mindre de i det underd. statsförslaget med löner uppförde embets- och tjenstemän samt betjente måtte varda berättigade till erhållande af pension till belopp motsvarande lönen, än äfven bevaknings-personalen i allmänhet till nedannämnde belopp, nemligen:
Bevakningsbefälhafvare 300: — — Vaktmästare och Vaktfru 200: — — Vaktknektar, Fånggevaldiger och Vaktqvinnor . . . 133: 16. —; Styrelsens personal, enligt de för civile tjenstemän i allmänhet gällande grunder samt de vid fångvårds-anstalterne anställde tjenstemän och betjente vid 60 lefnads-år och efter a,tt, på sätt i ofvanberörde nådiga Bref är stadgadt, vid fångvården hafva tjenstgjort minst 10 år, hvarförutan den. tjenstemännen i allmänhet genom oftanämnde nådiga Bref förunnade rättighet, att, då de i och för tjensten blifvit genom af fångarne begånget våld Kongl. Maj.ts Prop. om Statsverk. 1850. 3ä skadade till lemmar eller helsa och derigenom oförmögna till vidare tjenstgöring, utan afseende på ålder eller tjenstetid, få behålla hela sin ordinarie löne-inkomst, sådan den, genom 1840 års gällande stat, vore bestämd, torde i den mån böra utsträckas, att pensionsbeloppet finge i dylikt fall beräknas till samma summa, sorn arfvodet eller löuen, enligt gällande stat, utgjort, deruti dock icke inberäknadt de löneförmåner såsom skrifvare- arfvode, boningsrum, hushyres-ersättning, ved och ljus m. m., som åtfölja tjensternas innehafvare.
Det har härvid icke undgått Styrelsens uppmärksamhet, att de af bevakningspersonalen, som hafva större aflöning, än de här ofvan föreslagna pensions-belopp, skulle erhålla en större pensions-inkomst, om de genom våld af fångar, än genom ålder, blefve urståndsatte att sin tjenst vidare förrätta, men Styrelsen anser underdånigst en sådan förde! böra dem med rätta tillkomma, enär bevakningen, som det tillhör att öfver fångarne ega den närmaste tillsynen och med dem nödgas stå i ständig beröring, oftast, i mån af dess nit och verksamhet i tjensten, är utsatt för sådant våld.
Då Styrelsen icke trott sig kunna underdånigst föreslå pensionsrätt för fångvårdsanstalten^ tjenstemanna-personal vid lägre ålder än 60 år, får Styrelsen, för att bereda ej mindre denna än Styrelsens personal den fördel, som i allmänhet är förunnad alla civila tjenstemän och deras enkor och barn, att äfven vid en tidigare ålder än den för pension å indragningsslat bestämda, då själs- och kroppskrafter så aftagit, att de af dem innehafvande befattningar icke behörigen kunna skötas, kunna erhålla afsked, med tillgodonjutande af något understöd för sig och sina familjer, underdånigst hemställa, att alla vid fångvården anställde tjenstemän och betjente måtte berättigas till inträde och delaktighet i Civilstatens pensions-inrättning; och synes det Styrelsen, som hinder så mycket mindre härför borde möta, som en stor del af vaktbetjeningen vid fångvården, såsom vaktmästare vid läns- och de flesta fästnings-fängelser, jemte fång-gevaldigerne, redan äro i samma inrättning delegare; varande vid denna underdåniga skrifvelse fogade ej mindre utdrag af Styrelsens i ärendet hällne protokoll, innefattande dertill afgifne yttranden, än äfven följande; 36 Kongl.
Maj.ts Prop. om Statsverk. t850.
Förslag till Stat för Fäng vården i Riket. A) Bestämdt Anslag.
Sinn ni a Banko.
Fångvårds-Styrelsen:
En Ordförande oell General-Direktör öfver fängelserne och Arbets-Inrättningarne — — 4500: — — 4500: — En Kansli-ledamot . — — 2000: — — 2000:
En Kameral-ledamot — — 2000: — — 2000: _
En extra ledamot för handläggning och före- dragning af revisionsärendena .... 900: — — — — 900: — - Kansliet.:
En Sekreterare , — — 1500: 1500:
En Notarie — — 1000: — — 1000: