Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nåden nämna, jorden brukas i cirkulationssäde med produktion af klöfver, tliimotej och andra nyttiga fodervexter, så borde dock kunna antagas, att de fleste innehafvare af hemman på slättlandet försumma att egna tillbörlig uppmärksamhet och omtanka åt boskapsskötseln, och snarare minska än öka antalet af deras boskapskreatur, under det att den öppna åkerjorden allt mer och mer utvidgas, utan att kunna erhålla tillräcklig gödning.
Vidfoga de Tabell öfver landet upptager antalet på der underhållne kreatur.
Af nämnde Tabell, jemförd med den, som åtföljde sista underdåniga femårsberättelsen för Länet, täcktes Eders Kongl. Maj:t i Nåder inhemta, att förhållandet i afseende på kreaturens antal under de begge serskilda tiderymder, som denna och förra berättelserna omfatta, varit följande: Åren Åren 1832—36. 183T—41.
Hästar • 21,997 20,642 Oxar 23,084 24,817 .
Kor 55,862 56,704 Ungboskap 29,749 29,332 Får 92,937 86,117 Svin 30,579 31,732 Getter 1,004 558 3 18 Tillökning har således uppkommit i antalet af Oxar med 1,133.
Kor — 842. och Svin — 1,153. men minskning deremot iigt rum i antalet af Hästar med 1,345.
Ungboskap — 417.
Får — 6,820. och Getter — 446.
De ziffer-uppgifler, som ligga till grund för dessa beräkningar, ärodock icke och kunna icke vara fullt tillförlitliga; ty såsom jag förut haft
Nåden nämna, är det icke gerna möjligt att af allmogen erhålla fullständiga och säkra uppgifter rörande djdika förhållanden.
Priset på ladugårds-effekter, så vidt det kunnat utrönas genom medelberäkning efter de årliga markegångstaxorna, har under ifrågavarande qvinqvennium förhållit sig som följer: B:lo R:dr. sk. r:st.
Ett L:pd Smör Ett dito Ost Ett dito Fläsk — Ett dito torrt Kött 4- Ett dito Talg . 5: 22.
En laggild Oxe om i5 L:pd . . . 33: — — En Ko Ett Svin •
Fl: 9.
Ett Får ....
Ett Lamb Hästafveln synes vara i tilltagande, synnerligast på Öland, der de stora utmarkerna lemna ett närande och för hästar serdeles tjenligt sommarbete.
Det nit för hästafvelns förbättrande, som på Öland och äfven i andra trakter af Länet allt mer oell mer visar sig, torde dock i väsendtlig mån böra tillskrifvas den fördelaktiga inflytelsen af det vid Ottenby på södra udden af nämnde Ö anlagda Stuteri, som förvaltas med mycken omsorg.
Der finnas flera beskällare, både af ädlare utländska och af inhemska slag.
Tre af hingstarne äro af fullblods-race.
Ett stort antal moderston underhålles för afveln, och sammanräknade beloppet af hingstar, ston 15) och unghästar utgjorde sistlidet år ip3.
Årligen försäljas, genom auktion, från Stuteriet äldre ston samt unghästar till betydligt värde.
På Ottenby underhålles ett Schäferi af 534 sh får, alla af ädlare slag.
På några af Länets betydligare egendomar finnas äfven tetn1 igen stora fårhjordar af ädla racer; men allmogen på fasta landet har i allmänhet små och föga ullrika får, hvilkas afkastning knappast är tillräcklig tili ägarens husbehof.
På Öland deremot, der betet är serdeles passande för får, är afveln deraf icke obetydlig, och allmogen försäljer till fasta landet både ull och hvarjehanda deraf beredda väfnader, såsom vadmal, ylletäcken m. m. jemte strumpor.
Till följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande utdelas årligen vid höstmaiknadeine i Borgholm och Fröbygårda premier till de hemmansinnehafvare af allmogen, som uppvisa de största och ullri kaste fåren; och den täflan som derigenom uppstår, skall säkert fördelaktigt inverka på denna gren af ortens landthushållning.
Då det icke kunnat undfalla uppmärksamheten, hurusom den skada, som rofdjuren tillfoga landtmannens kreatur, allt mer och mer ökats, har jag genom kronobetjeningen inbemtat underrättelser om beloppet af denna skatla, hvilken de serskildta Socknarne uppgifvit sålunda, att sammanräknade 42 hästar, 8y5 boskaps-kreatnr, 2,134 får och 541 svin skola under loppet af åren 1841 och 1842 blifvit af rofdjur förstörde: varande värdet, al hvad sålunda förlorats, beräknadt till 29,31 9 R:dr Banko.
Ehuru denna penningevärdes beräkning, uppgjord af Länets innevånare sjelfve, kan vara antingen för högt eller för lågt tilltagen, har likväl antalet af förlorade kreatur synts mig betydligt nog för att påkalla någon åtgärd lill förminskande af en dylik skada för framtiden.
Jag har derföre i underdånigt memorial den q:de Oetober näst 1 irlet år bos Eders Kongl. Maj:t anmält förhållandet, och har Eders Kongl. Maj:t derefter i Nåder anbefallt mig att uppgifva de åtgärder, hvilka, med hänsigt lill lokala förhållanden inom Länet lämpligast må, för ändamålets vinnande vidtagas.
Sedan infordrade upplysningar inkommit, ämnar jag aflemna den underdåniga framställning hvartill omständigheterna kuna föranleda. §• 4* Ofvanföre i denna underdåniga berättelse är omnämndt hurusom arealen af Länets utmark, skog och berg år 1828 anselts utgöra 70,35 qva 3 * 20 dratmil, eller omkring i,63o,ooo tunneland.
De skogstrakter häraf, som icke tillhöra serskildte hemman äro: 1:0 Böda Kronopark, 2:0 Handbörds Härads 'Allmänning och 3:o Norra Möre Härads Allmänning.
Med dessa tre allmänna skogars läge, vidd och hushållning förhåller sig på följande sätt: l:o.
Båda Kronopark är belägen på norra udden af Öland och har af Kongl. Maj:t den 23 April 1836 blifvit i Nåder förklarad vara Kronopark.
Den innefattar en areal af io,243^:dels tunneland, deraf, efter afdrag för impedimenta, ej mindre än 9,784 tunneland äro till skogsproduktion tjenlig mark.
Enligt uppgjord plan är parken indelad till trakthuggning uti fyra så kallade block och turnus är på trenne af dem antagen till 140 samt på det fjerde till 110 år.
Enligt huggningsberäkningen, som afser för de trenne första hlocken och för det 4;de 11 tidsperioder, hvardera inne fattande 10 år, har parken under första tidsperioden ansetts böra årligen afkasta 194,573 cubikfot i skogseffekter, hvaremot afkastningen under sista tidsperioden antagits till 268,034 cubikfot, så att en tillökad produkt af 73,461 cubikfot skulle likaledes årligen uppkomma i framtiden.
Enligt Kongl. Maj:ts
Nådiga förordnande af förutnämnde dag, böra de hemman i Socknarne, Böda, Högby, Källa, Persnäs, Föra, Löth, Alböke, Egby, Köping och Bredsättra, sorn icke hafva egen skog och som tillförene å parken njutit utsyning, i sådant afseende årligen mot Betalning af 8 sk.
Banko per lass erhålla åtta lass ved på hvarje helt hemman och proportionaliter å mindre hemmansdelar, äfvensom Presterskapet derutöfver äger att undfå omkring \o famnar; hvarjemte de hemmansinnehafvare i nämnde Socknar, som behörigen styrka deras behof af Byggnadstimmer, äga att, uppå skeende anmälan hos Konungens Befallningshafvande och i den mån årshugget medgifver, erhålla utsyning af sådant timmer emot betalning af 24 sk.
Banco för 100 cubikfot; varandes det torpare och inhyseshjon lills vidare tillåtet, att, utan betalning från parken, på dagar, som dertill bestämmas, afhemta nedfallna grenar ochqvistar; och skall, hvad som kan öfverblifva sedan utsyningarne utgått, på auktion för Skogsplanterings-Kassans räkning försäljas.
Åtskillige hemman innehafva villkorlig Betesrätt på parken för 34o Boskapskreatur och hästar samt 3a5 får.
Tillsynen öfver parken utöfvas och hushållningen dermed beslrides af Länets Jägmästare, under hvilkens befäl 4 Underjägare äro anställde, en för hvartdera blocket.
Så väl för Jägmästaren som för Underjägarne äro Bo - 21 ställen å parken utsynte, men af brist på tillräckliga medel i Skogsplanterings-Kassan hafva alla dessa boställen ännu icke kunnat uppodlas och bebyggas.
Med parkens administration enligt den uppgjorda planen, skedde början år 183^ och sedermera hafva, enligt inkomne uppgifter, nedannämnde qvantiteter skogseffekter blifvit årligen derifrån dels utsynte till hemmansinnehafvare i omförmälde 10 Socknar och dels på auktion försålde, för hvilka utsynte och försålde trädvaror, beslående af ved, gärdsle, lekten samt timmer och sågstockar, följande belopp till Skogsplanterings-Kassan influtit, nemligen: Skogsåret.
Utsynté och försålde ku- bikfot.
Influten betal- ning i Banko- mynt.
1 »3 7 1 °-gif 120,002 1,736 47 4 1 ft 38 1(y5TT 142,363 1,370 3 7 8 1Ä3 9 10TB 138,121 2,138 35 5 m°i ■ J 50,271 1,821 t 1 1 1 Ö 4 1 1 •••••••••*•• 117,765 1,488 18 6 Hvarjemte för mulbetet å parken under des- sa fem år influtit 227 — — Eller för alla 5 åren tillsammans 668,522 8,782 44 10 hvilket gör i medeltal för hvarje år en afverkningsqvantitet af i33,702§ kubikfot, motsvarande 1,337 famnar samt en inkomst af 1,756 R:dr 28 sk. 2 r:st B:ko.
Det visar sig således, alt årliga skogsafverkningen, öfverhufvud taget, utgjort föga mera än £ af det vid parkens indelning lill traklhuggning beräknade belopp.
Denna årliga brist har vid årsredogörelsernas granskning föranledt anmärkningar af Chefen för Kongl.
Skogsinstitutet; och då Jägmästaren uti afg/fven förklaring sökt att ådagalägga, att den Elev, af nämnde institut, som haft sig ombetrodt att afmäta och uppdela parken, dervid, genom felaktiga he räkningsgrunder, upptagit årliga afkastningen högre, än de verkliga tillgångarne medgåfvo, så har, tillrätta förhållandets utrönande, blifvit förordnadt, att undersökning skulle, i Jägmästarens och bemälde Elevs personliga närvaro, af en clerlill förordnad sakkunnig person på stället förrättas, men hvilken undersökning, i följd af uppstådda hinder, ännu icke kunnat äga rum.
Emedlertid inträffa årligen icke obetydliga åverkningar å Kronoparken, och dessa bidraga i sin mån lill minskning i de påräknade årliga afverkningsqvantiteterne.
De ordinarie utgiflerne i och för Böda Kronopark hafva under ifrågavarande 5 åren uppgått till omkring 6,5oo Rd:r B:ko, hvaribland dock icke äro inbegripne de under samma år bestridde extra utbetalningar till uppodling ocb bebyggande af Jägeribetjeningens boställen och till bestridande af umgälderne för reglering af Kronoparkens rågångar.
Deremot är i den omförmälda utgiftssumman inberäknad det belopp af 3,ooo R:dr B:ko, sorn under detta quinquennium utbetalts till aflöning åt Länets Jägmästare, ehuru Jägmästarens tjensteåligganden icke uteslutande hafva Kronoparkens förvaltning till föremål, utan äfven sträcka sig till Länets öfriga skogar.
När rågångsregleringen hunnit sin fullbordan och alla boställena blifvit sluteligen uppodlade och bebyggde, så att dylika extra omkostnader icke mera erfordras; så kommer parken troligen alt gifva en icke så obetydlig årlig behållning, änskönt afverkningsbeloppet icke kunnat och måhända äfven framdeles icke kan uppbringas till den i hushållningsplanen beräknade qvantitet.
På en för sådant ändamål å Kronoparken uppodlad plats af 6 kappelands rymd, utplanterades hösten 1841 2,000 hvita mulbärsplanlor, hvilka blifvit hitsände från Kongl. Sällskapet lill spridande af inhemsk silkesodling, men denna plantering har sedermera mycket lidit genom inflytelsen af starka nattfroster.
En mängd plantor hafva derföre gått ut, men de återstående trifvas temligen viii och hafva sedermera blifvit förstärkte med en sändning af nya plantor från nämnde sällskap.
Parkens bevakning försvåras mycket af lokala förhållanden.
På tre sidor begränsas den af nu mera nästan skoglöse hemman och flere sådane ligga äfven inom parkens egna rågångar.
Det är således i allmänhet lätt för åverkare, alt föra olofligen tillgripne skogsprodukter in på de enskilde hemmanens område och af dessas innehafvare finna de fleste sin uträkning uti, att biträda åverkarne.
Dertill kominer att innevånarne i de norra Socknarne af Öland, sedan äldre tider tillbaka, vant sig vid att anse
Böda skog för ett commune bonum, hvars egenmäktiga användande till deras nödtorft vore, om än icke lagenligt, dock ingalunda moraliter brottsligt, eller förenadt med någon vanära i medborgeligt hänseende, och när nu lages i be - traktande, alt parken med en högst oregelbunden figur innehåller öfver 10,000 tunnelands rymd, alt de i och omkring parken belägne hemman äro förenade medelst en mängd vägar, som genomkorsa parken och underlätta skogsprodukters .bortförande, att hafvet på Iva sidor tillstöter parken, hvilket vintertiden, när isen är stark, bereder ökade tillfällen att åtkomma och afhemta skogsefTekter, att till hela parkens bevakande icke finnas anställde flere än 4 ^ nderjägare, att dessa icke hafva högre lön än 100 R:dr B:ko hvardera, att deras tid dessutom till en stor del måste upptagas af andra göromål, såsom frösamling, plantering, trädskolors skötsel, skogsutsyning, m. m., och att åverkarnes djerfhet icke sällan går så långt, att de med öppet våld sälta sig emot
Jägeribetjeningen och fullfölja sina brottsliga afsigler, så synes det vara lätt förklarligt, att Öländska allmogens vana och begär att göra åverkningar å Kronoparken, icke kunna fullkomligen motverkas.
Också voro de åverkningar, som föröfvades vintern 1840—41 betydliga, att de, vid stubbarnes granskning, beräknades att uppgå till 89,000 kubikfot.
Underjägarne likväl i allmänhet nitiskt uppfyllt sine åligganden vid bevakningen torde bevisas deraf, att under de ifrågavarande fern åren icke mindre än 1,216 personer blifvit af dem tilltalade för skogsåverkan.
Häraf skulle möjligen kunna dragas den slutsats, att Underjägarne hade att påräkna en betydlig inkomst genom dem tillfhllande andelar i åverkansböter; men så förhåller det sig icke ty ehuru det merändels är hemmansåboarne, som föranstalta och njuta fördelarne af de olofliga skogsåverkningarne, så är det likväl vanligen endast fattiga drängar och lösa personer, som låta bruka sig till sjelfva gerningen, och när det lyckas att få deni öfverbeviste och sakfällde, inträffar nästan alltid, att de sakna tillgång till böterne, som derföre måste umgällas med fängelse vid vallen och bröd å Calmar Slott.
Under den i4 November i83p blef till Kongl. Maj:t från Dess då t. f.
Befallningshafvande i detta
Län med underdånigt tillstyrkande öfverlemnnd en underdånig framställning af Länets Jägmästare, åsyftande dels en i så målto förbättrad lönereglering för Jägmästaren och de fyra Underjägarne, alt den förre i stället för nu åtnjutande 600 R:dr, måtte undfå 1000 R:dr i lön och till boställe ett under Kungsgården Horn afgärdadt, nära intill parken beläget hemman Nygård, samt att de sednare eller Underjägarnes lön mätte ökas med i5oR:drB:ko för dem hvardera, och dels att för de å parken befintlige 2.'ne, ganska vidsträckta flygsandsfäIlens planterande och 24 vårdande måtte få antagas två planteurer, med 100 R:drs lön hvardera; men enligt Nådigt Bref den 4 Maj 1840 har Kongl. Maj:t icke funnit skäl att den underdåniga framställningen bifalla.
Sedan Jägmästaren hos mig anmält, hurusom Jägeribetjeningens bemödanden, att hindra de årligen tilltagande åverkniugarne å Böda Kronopark, i betydlig mån motarbetades deraf, att åverkans-förbrytelserna, äfven när de kunde ledas i bevis, icke blefvo på något kännbart och ändamålsenligt sätt bestraffade, enär de, som egentligen låtit anställa åverkningarne, voro oåtkomlige och deras dervid begagnade drängar eller medhjelpare, som nästan alltid voro utfattige, icke serdeles aktade hvarken skammen eller lidandet af några dagars fängelse vid vatten och bröd, hvaremot det både för anstiftarne och verkställarne af dylika förbrytelser skulle vara mera påkostande, om böterne, vid bristande tillgång, här, likasom för åverkan å Kronoskogarne i Skaraborgs Län blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder förordnadt, förvandlades till motsvarande arbete å Kronoparken, som dymedelst kunde erhålla åtminstone någon ersättning för hvad genom åverkan ginge förloradt; så har jag i denna syftning gjort underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t och dervid i underdånighet upplyst, att antalet af de personer, som under åren i84o och 1841 blifvit med fängelse vid vatten och bröd straffade för åverkan å nämnde Kronopark utgjort g2, och deras intransporterande till Länshäktet och underhåll derstädes kostat Kronan 412 R:dr 44 B:ko; men Kongl. Maj:t har uti Nådigt bref den 18 December sistlidet år förklarat, att Kongl. Maj:t, på skäl, som i det Nådiga Brefvet blifvit anförde, icke kunnat å den underdåniga framställningen fästa Nådigt afseende.
På vigten och angelägenheten af Böda Kronoparks bibehållande och skyddande emot obehöriga åverkningar är så mycket större, som denna skog är den enda af betydenhet på hela det folkrika Öland, hvars hemman, med få undantag, icke hafva egen skog ens till vedbränsle, långt mindre till byggnadsvirke, så synes det vara i högsta måtto maktpåliggande, att verksamma åtgärder snart vidtagas till åverkningarnes hämmande. 2:o. Handbörds Härads Allmänning, belägen i Långemåla Socken, omkring tre mil från närmaste hafskust, innefattar en skogsrymd af 1,704 tunneland och 4 kappland.
Marken är för det mesta stenbunden med mellanliggande kärr och mossaktiga trakter, hvarföre skogsväxten i allmänhet är svag och transporten af skogseffekter mycket besvärlig.
Genom Kongl. Maj:ts 25 Maj:ls Nådiga Bref den a3 April 1831 Lief bestämdt, att denna skog skulle bibehållas såsom allmänning för Handbörds Härad, och att Konungens Befallningshafvande ägde att vidtaga nödiga åtgärder för en behörig skötsel och hushållning med skogen.
Sedermera har Jägmästaren Stenius erhållit befallning, att indela allmänningen till trakthuggning, men som dervid befunnits, alt rågånga i ne på flere ställen voro underkastade tvist och att anledningar förefunnes till ägoutbyten med angränsande hemman lill beredande af räta rålinier, så har Konungens Befallningshafvande åren 1839 och i8/[0 förordnat Landtmätare, att handlägga dessa rågångsförrättningar, med hvilka Landtmätaren dock gått tillväga så långsamt, att Konungens Befallningshafvande sett sig nödsakad, att sistlidet år, genom förelagdt vite tillhålla honom, att fullgöra sin skyldighet.
Efter approximativ taxation har Jägmästaren beräknat, att denna allmänning bör kunna årligen lemna timmer, läkten och ved till omkring 7,400 kubikfot, motsvarande 74 famnar.
Under de nu ifrågavarande 5 åren hafva afverkningsförslagen omfattat endast läkten, gärdsle och ved, men icke något byggnadstimmer och då allmänningen ligger i en ort, sorn ännu har betydliga egna skogstillgångar, samt transporten till och ifrån allmänningen är ganska svår, så hafva Häradsboarne endast i ringa mån begagnat deras rätt till utsyning af de tillgänglige, mindre dyrbara skogseflfekterne.
Efter Häradsboarnes hörande förordnade Konungens Befallningshafvande i83q om antagande af en skogvaktare på allmänningen, hvilken till en början skulle hafva kontant penningelön, ej öfverstigande 100 R:dr R:gs, men sedermera, när skogen blifvit indelad till trakthuggning, förses med boställe inom alimänningens område. 3:q.
Norra Möre Härads Allmänning, som, belägen i Förlösa Socken, innehåller 353 tunneland i5 kappeland.
Genom Nådigt Bref den 16 Februari 1S33 har Kongl. Maj:t förklarat, att denna allmänning skulle, för vederbörande Intressenters behof af skog, under allmän vård och inseende förblifva; hvarjemte åt Konungens Befallningshafvande lemnats det uppdrag, att vidtaga nödiga åtgärder för allmänningens skötsel och vård.
Allmän? ningen har derefter blifvit taxerad och indelad till trakthuggning, men huggningsberäkningarne hafva ännu ej hunnit fullkomligen afslutas.
Bevakningen består af arne vaktare, af hvilka hvarje till aflöning är försedd med ett litet torp, tillhörande allmänningen.
Den årliga afkastningen i timmer, stängselvirke och vedbrand har, efter approximativ taxation, ansetts kunna blifva 8,000 kubikfot eller 80 famnar.
Derifrån har under detta quinquennium 4 26 blifvit ullemnade 39,860 kubikfot eller något öfver 3q8 famnar, hvilket gör på år något öfver 79 famnar.
Inkomsterne för dessa utlemnade skogsta IFekter hafva uppgått till i3a R:dr 1 6 sk. 4 «:st., och utgifterne för skogens indelning till trakthuggning till 5a R:dr 44 s^* Således eger allmänningen en kontant behållning af 79 R:dr 20 sk. 4 i’;st.
Å. de slätter, utgörande 10 tunneland, som uppkommit efter fordna kolhuggningar, är en ung och vacker löfskog uppväxt, så att allmänningen för närvarande öfverallt är beväxt med tät skog.
På Öland funnos, för £:dels sekel tillbaka, utom Böda Kronopark, följande mindre Kronoskogar: 1:0 Köpings Tall om 485 tunnel, rymd. 2:0 Ramsättra, Sörby och Lindby Tallar . . 640^ „ 3:o Rälla Tall 598k|- „ och 4:o Strandskagen 832392- „ eller tillsammans 2,071£J tunneland.
Men enligt Kongl. Maj:ts under åren 1820 och 1821, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, meddelade Nådiga befallning, hafva dessa skogar, indeldta i serskilde lotter, blifvit försållde lill enskillde, under skattemannarätt, emot köpeskilling, bestående af sex års ränta, denna sistnämnda bestämd genom auktionsanbud, som icke fick understiga 6 sk. tunnelandet, med iakttagande, att så väl köpeskillingen, som årliga räntan, skulle utgöras i spannemål, beräknad efter medelmarkegångspriset för de 10 näst före auktionen förflutna åren.
Som dessa parker på flera ställen innefattade temligen stor och växtlig skog och inroparne mera afsågo den ögonblickliga fördel de kunde hemta genom skogens fällande och afytlring, än de beräknade möjligheten, att för framtiden komma ut med den årliga skattens erläggande, sedan skogen blifvit nedhuggen och föga inkomst kunde dragas af sjelfva marken, sorn till större delen bestod af ofruktbar sandmo, så stegrades anbuden ganska högt och det visade sig snart, att de årliga utskylderne för skogslotterne icke kunde utgå.
Sådane skatter innestå för närvarande oguldne till ett belopp af icke mindre än 1.744 R-dr 39 sk. 6 r:st.
De lotter, för hvilka dessa rester belöpa, äro nu alldeles skoglösa och sakna, såsom ofruktbara, nästan allt värde.
Flera auktionsförsök hafva förgäfves blifvit gjorde lill deras afyltrande.
Ingen vill eller kan köpa dem med skyldighet, att fortfarande vidkännas den årliga räntan.
De församlingar, 27 inom hvilka de försållda skogsparkerne äro belägne, beklaga sig öfver en annan af försäljningen föranledd olägenhet.
De nja skogslottsägarne hafva nemligen tid efter annan försa 111 smärre stycken deraf till inflyttande inhyseshjon från andra socknar och landskap, och på sådant sätt hafva å dessa fordna skogstrakter bildat sig små kolonier af till största delen nu mera utfattige personer, hvilka dels redan fallit och dels snart falla socknarnes fattigförsörjning till last.
INär man från hela arealen af Länets skog, utmark och berg, eller i,63o,ooo tunneland, afräknar sammanräknade beloppet eller ungefär i2,3oo tunneland af ofvannämnde, ännu i behåll varande Kronopark och allmänningar, så återstå t,617,700 tunneland såsom tillhöriga Länets serskilda hemman.
Det är likväl klart, att detta förhållande alltjemnt undergår förändringar.
Mycken skogsmark, sedan skogen derå blifvit afverkad, användes till odling för åker- och ängsbruket, såvida jordmånen dertill är tjenlig.
I samma mån en ökad folkmängd påkallar nya bosättningar, måste också skogen mera, än förut, anlitas.
Dertill kommer ett hos landets innevånare, i bredd med en ökad civilisation, ökadt begär alt bygga mera rymliga och beqväma boningshus, än sådane, hvarmed man under en förfluten tid funnit sig belåten.
De ägoskiften, som hvarje år verkställas, gifva också anledning till skogens förminskande, dels emedan den på större eller mindre skogstrakter uli de skifteslag, der skog finnes, vanligen vid sådane tillfällen nedfälles, för att lemna rum åt de nya boningar, med omgifvande odlingsfält som blifva behöfliga för de skiftesdelägare, som utflytta från de förra byalagen, och dels emedan, vid skeende skogsjemkningar emellan dem, som fått hvarannans ägor sig tillskiftade, den jordägare, hvilken haft bästa ståndskogen, oftast icke kan tillfredsställas utan begagnande af den, enligt Skiftessladgan ägaren tillkommande rätt, att inom vissa år afverka den afträdda skogen.
Också höras oftare, än förr, den anmärkning göras, att skogarne allt mer och mer glesna, hvilket också är förhållandet, och detta i allt större mån, ju mera man närmar sig till hafskusten, der afverkning af skogen, för att på utrikes ort afyttras, är, i anseende till den mindre kostnad, som erfordras, för elFeklernes transporterande till skeppningsorlerne, mera lönande, än på de från hafvet på längre afstånd belägne trakter.
Om allt detta är likväl ingenting att säga.
E11 till åker och äng tjenlig jord dertill använd, lemnar i allmänhet högre afkastning, än en derpå växande skog skulle gifva.
En stor folkmängd är landels styrka. 4 * 28 Elt stundom större eller mindre öfverflöd i Iwggnadsväg äfven bos allmogen, borde icke hvarken kunna eller böra bärarnas.