Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter tagen kännedom af hvad såväl Kongl. Majits vederbörande Befallningshafvande som Öfver-direktören för Landtmäteriet, på sätt Stats-Råds-protokollet (pag. 13—18) utvisar, i ämnet anfört, — och hvaraf bland annat inhemtas att Afvittrings-landtmätarnes antal i Westerbottens län ansetts böra ökas från 10 till 15, eller det antal, som i Norrbottens län finnas anställde, äfvensom att ytterligare en äldre landtmätare skulle komma att för storskiftes-ärendenas påskyndande i Stora Kopparbergs län antagas, — har Utskottet funnit sig öfvertygadt om beköfligheten af de begärda anslagen, och får derföre tillstyrka, att, med bifall till Kongl. Majits nådiga framställning, Rikets Ständer måtte, utöfver det i nu gällande Riks-stat för skiften och afvittringar uppförda anslag af 63,000 Ridr, till Kongl. Majits nådiga disposition för enahanda ändamål anvisa en summa af 211,725
Ridr, att under nästa statsreglerings-period med fidei årligen från Riksgälds-kontoret utgå. 22:o)
Vid behandlingen af nyssberörda anslagsfråga har Utskottet jemväl förehaft en af Riksdags-fulimägtigen J. O. Almqvist från Norrbottens län inom Bonde-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, deruti, med anförande, hurusom icke ringa fördelar skulle vinnas, om i de ännu oafvittrade socknarne, Ofrer-Torneå och Pajala, afvittrings- och skiftes-ärenderna företoges till behandling i ett sammanhang, bemälde motionär anhållit, att de för sådant ändamål erforderliga medel måtte anvisas; — men då Utskottet tillstyrkt beviljandet af hela det anslag Kongl. Majit för ifrågavarande ändamål äskat, och hvad motionären härutinnan anfört synes icke innefatta giltig anledning för Rikets Ständer att uttala någon åsigt, beträffande sättet och ordningen för skiftes- och afvittrings-ärendernas behandling, torde denna motion icke böra till vidare åtgärd föranleda.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 27 Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Landtmanna-näringar. 23:o)
Med afseende å de lägre landtbruks-skolornas nyttiga inverkan på jordbruket och det ådagalagda bchofvet af tillökning i dessa skolors antal, liar Kongl. Maj:t begärt, att för inrättande af ytterligare tre sådana skolor i de orter, som Kongl.
Majk kunde finna vara deraf företrädesvis i behof och hvilka uppfyllde de för dylikt understöd stadgade vilkor, Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 4,000 R:dr för hvarje skola, eller tillhopa 12,000 R:dr, att under ofvanstående rubrik i Riks-staten uppföras.
I sammanhang med denna nådiga framställning har Utskottet förehaft följande dels inom Borgare- och dels inom Bonde-Ståndet väckta motioner, nemligen: af Herr A. O. Wallenberg och Riksdags-fullmägtigen Pehr Tjernlund från Wester-Norrlands län, hvilka, hvar för sig, fästat uppmärksamheten derå att, ehuru nämnde län voi-e försedt med en landtbruks-skola, denna inrättning, såsom förlagd i nordligaste delen af Ångermanland, dock icke kunde i anseende till länets vidsträckthet vara af synnerligt gagn för Medelpad; och hafva vid sådant förhållande och då en dylik bildnings-anstalt särskilt för Medelpad otvifvelaktig! skulle i väsendtlig mån undanrödja do hinder, hvarigenom en önskvärd förkofran af jordbruks-näringen inom provinsen nu motverkades, motionärerne föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja erforderliga medel för inrättande derstädes af en lägre landtbruks-skola; af Riksdags-fullmägtigen Johan Johansson från Calmar län, som, enär
Ölands egendomliga naturförhållanden föranledde ett från andra provinser väsendtligen olika jordbruk, och då, i följd häraf, öns jordbrukande innevånare endast i ringa mån kunde draga nytta af den undervisning, som meddelas i landtbruks-skolorne å fasta landet, anhållit att Rikets Ständer för inrättande af en landtbruksskola på Öland, måtte anvisa stats-anslag till enahanda belopp, som för landtbruks-skolor å andra orter kunde blifva bestämde; saint af Riksdags-fullmägtigen Herman Öbom från Norrbottens län, hvilken — med tillkännagifvande att inom nyssnämnda län blifvit af enskildt bolag på egen bekostnad bildad en landtbruks-skola, hvars verksamhet tog sin början den 1 Oktober nästlidna år, samt uttryckande derjemte den förhoppning, att samma skola komma att erhålla ett af de årliga understöd å 4,000 R:dr, hvarom Kongl. Majk, på sätt ofvan förmäles, nu gjort framställning — vidare anfört, hurusom berörde skolas underhåll vore förenadt med vida större kostnader, än som för dylika anstalter å andra orter erfordrades, hvartill anledningen vore att finna dels uti ortens aflägsenhet och deraf följande svårighet att emot vanliga arfvoden erhålla skickliga föreståndare och lärare, dels ock uti andra uppgifna omständigheter; hemställande derföre motionären att, utom det understöd af 4,000
R:dr, som förmodades i vanlig ordning komma skolan till del, Rikets Ständer måtte anvisa ett för skolans fortfarande bestånd oundgängligen nödvändigt årligt bidrag af 2,000 R:dr, beräknadt att utgå från förenämnde den 1 Oktober.
Då erfarenheten visat att nuvarande lägre landtbruksskolor väsendtligen bidragit till jordbrukets utveckling och förkofran samt hos allmänheten väckt en lifligare håg för förbättringar i landthushållningen, finner Utskottet önskvärdt, att flera sådana bildningsanstalter måtte komma till stånd.
Utskottet har likväl ansett sig ej kunna tillstyrka inrättandet af flera än 3:ne nya landtbruksskolor under nästkommande statsreglerings-period, på sätt Kongl. Majk, enligt Landtbruks - 28 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. akademiens underdåniga hemställan, föreslagit.
Beträffande åter frågan, i hvilka orter dessa skolor böra anläggas, så ehuru Utskottet föreställt sig, att de anslagsmedel, som nu varda beviljade, skulle, enligt hvad Landtbruks-akademien jemväl synes hafva åsyftat, företrädesvis användas för de frenne län — Christianstads, Jemtlands och Norrbottens — hvilka ej ännu kommit i åtnjutande af dylikt understöd, tilltror sig dock icke Utskottet att tillförlitligen bedöma, om det måhända kan finnas mera angeläget, att dessa medel användas antingen, såsom ofvanbemälde motionärer anhållit, för särskilda skolor i Medelpad och på Öland, eller för ytterligare en landtbruksskola i Wermlands eller Elfsborgs län, hvarom framställningar inkommit till Landtbruks-akademien.
Det synes ock Utskottet vara lämpligast att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t öfverlemna afgörandet af denna fråga, 1 följd häraf och då — derest särskildt understöd utöfver det vanliga anslagsbeloppet skulle erfordras för Landtbruksskolan i Norrbottens län — tillgång för denna mindre utgift torde kunna beredas af de för jordbrukets befrämjande i öfrigt anvisade medel, finner Utskottet ej skäl att för nu ifrågavarande ändamål föreslå större anslagssumma, än Kongl. Maj:t i nåder äskat, och hemställer således, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition anvisa ett belopp af 12,000 R:dr årligen, att användas såsom understöd till inrättande af tre nya landtbruksskolor i de orter, der Kongl. Majit finner dem vara mest behöfliga, samt utgå med 4,000 R:dr årligen till hvarje skola, under de för dylika understöds åtnjutande förut stadgade vilkor. 24:o.
Till reseunderstöd åt personer, som egna sig åt landtbrukets vetenskapliga eller praktiska studium beviljades vid förra riksdagen ett belopp af 3,000 R:dr årligen, uti hvilket anslag Kongl.
Majit nu begärt en förhöjning af ytterligare 3,000 Ridr; och har Utskottet, med afseende å angelägenheten deraf, att den i sed nare tider betydligt ökade personalen af lärare vid landtbruks-läroverken och agronomer sättas i tillfälle att genom resor i främmande länder förvärfva ökade insigter i sitt yrke, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till omförmälda nådiga framställning.
Agronomer och deras Elever. 25:o.
Med tillkännagifvande, att antalet af de i Statens tjenst anställde agronomer visat sig otillräckligt, har Kongl. Majit i nåder äskat, att Rikets Stän der såsom förhöjning i det under ofvanstående rubrik uppförda anslag, nu utgörande 19,650 Ridr, måtte bevilja till arfvode åt ytterligare tre agronomer, å 1,500 Ridr för hvardera, 4,500
Ridr, samt till resekostnads-ersättning och dagtraktamente åt dem 2,400 Ridr, eller tillhopa 6,900 Ridr, Efter tagen kännedom af hvad Landtbruks-akademien, på sätt Stats-Rådsprotokollet (pag. 23) utvisar, i underdånighet härom anfört, får Utskottet, erkännande vigten deraf, att landets jordbrukare beredes tillfälle till inhemtande af upplysningar och råd i de till agronomernes verksamhet hörande ämnen, tillstyrka, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
29 att ifrågavarande af Kongl. Maj:t begärda anslags-tillökning måtte af Rikets Ständer beviljas. 2ö:o.
Under anförande, hurusom inom Herjeådalen landtmannens bemödanden om ett förbättradt jordbruk och hans förhoppning om en någorlunda god skörd ofta tillintetgjordes genom de förhärjande frostdimmor, som uppstcgo från en mängd derstädes befintliga kärr och sanka trakter, men att dessa olägenheter skulle upphöra, om allmogen erhölle de kunskaper i landtmanna-näringen, som erfordrades för att genom dikning och vattenaftappning förvandla omförmälda kärr och myrer till fruktbärande trakter, har uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion Riksdags-fullmägtigen Pehr Byström från Jemtlands län anhållit, att Rikets Ständer måtte anslå tillräcklig lön på stat för en agronom, som skulle bibringa allmogen inom Herjeådalen undervisning i odling och dikning; — men då Utskottet nu tillstyrkt erforderligt anslag för det tillökade antal agronomer, hvarom Kongl. Maj:t gjort nådig framställning, och hinder således icke kan möta för anställandet inom Herjeådalen af en utaf desse tjenstemän, derest Kongl.
Maj:t finner sådant vara företrädesvis af behofvet påkalladt, anser Utskottet donna motion icke böra till vidare åtgärd föranleda. 27:o.
Uti en hos Preste-Ståndet väckt motion har Doktor Nordlander erinrat, hurusom Sveriges fyra nordligaste landskap, hvilkas areal vore så vidsträckt, att den utgjorde omkring en tredjedel af hela riket, innehölle ofantliga ännu ödeliggande jordsträckor, som, om de blefvo uppodlade, kunde lemna rikligt uppehälle för liera millioner menniskor.
Påskyndandet af odlingsföretagen i dessa trakter på ett kraftigare sätt, än de hittills bedrifvits, vore derföre af oberäknelig vigt för det allmänna, och skulle landet derigenom kunna erhålla en ej ringa ersättning för förlusten af det så mycket saknade Finland.
För jordbrukets framsteg i dessa nordliga trakter mötte icke heller så betydliga hinder uti de klimatiska förhållandena, som man vanligen föreställde sig, ty i samma mån odlingen utbreddes och sumpiga trakter utdikades, blefve klimatet mildare och skördarne säkrare.
En stor del af odlingslägenheterna bestode af så kallade myrer, sorn, behörigen uttorkade, kunde med lätthet odlas och hvarå vexte den vackraste gröda.
Hvarje tunnland, som sålunda blefve uppodladt, utgjorde ett ökadt kapital, hvilket årligen gåfve god ränta, och Kronans egna lägenheter inom de norra länen vore af alltför högt värde, för att fortfarande lemnäs i ödesmål.
Allt efter som de nuvarande ödemarkerna blefve upptagna, skulle arbetsamheten finna uppmuntran och uppehälle, folkstocken tillvexa, införseln af spanmål förminskas, men utförseln deremot ökas, till stort gagn ej mindre för de enskilda än hela samhället.
Om äfven den invändning vore riktig, som man härvid ofta hörde framställas, att det tillhörde den enskilda omtankan att öfvertaga och bedrifva dessa odlingar, så borde likväl
Staten i så måtto understödja den enskilda företagsamheten, att genom dess försorg odlingslägenheterna blefve undersökta och lagda på karta samt kostnadsförslag deröfver upprättade, enär utgifterna för dessa nödvändiga förberedande åtgärder vanligen öfverstege den enskildes tillgångar.
Efter det odlingslägenheterna å de vidsträckta kronoallmänningarne blifvit på detta sätt undersökta och kartlagda, borde de genom Läns-styrelsernas försorg mot bestämd odlingsskyldighet och andra nödiga förbehåll socknevis utbjudas åt den enskilde eller genom associationer förstärkta företagsamheten, hvaraf man då, sedan de första svårigheterna blifvit genom Statens 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. medverkan undanröjda, kunde med säkerhet förvänta en liflig och gagnande verksamhet.
För detta ändamål erfordrades emellertid anslag af allmänna medel, och har motionären i sådant hänseende föreslagit, att Rikets Ständer, jemte underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t täcktes åt Landtbruks-akademien uppdraga att genom skickliga oell pålitliga agronomer låta verkställa de nämnda undersökningarne och deröfver upprätta kartor och kostnadsförslag, måtte till bestridande af de härtill erforderliga kostnader anvisa ett anslag af 20,000 R:dr
R:mt årligen under nästa statsreglerings-period.
Att det ändamål, motionären med detta förslag åsyftat är af synnerlig vigt, kan desto mindre bestridas, som allmänna uppmärksamheten länge varit fästad vid de af honom nu anförda förhållanden; — och har vid flera tillfällen den förhoppning alltmer gjort sig gällande, likasom den redan synes vara i viss mån bekräftad af den sednare tidens erfarenhet, att rikets norra provinser, fastän mindre gynsamma naturförhållanden länge tillbakahållit deras utveckling, dock hafva att emotse en lofvande framtid och måhända en gång skola i kultur och välmåga täfla med de flesta öfriga delar af riket.
För vinnandet af detta mål erfordras emedlertid långvariga och trägna bemödanden af den enskilda företagsamheten, på hvilken, såsom motionären jemväl erinrat, odlingsarbetets fortgång måste hufvudsakligen bero.
Att likväl äfven Staten bör i möjligaste mån understödja och befrämja dessa sträfvanden, lider icke något tvifvel; och är angelägenheten häraf erkänd genom de betydliga anslagssummor, som under en följd af år blifvit af Rikets Ständer beviljade, bland annat, för fortgången af afvittringsarbetena uti de norra länen, hvilka arbetens afslutande torde vara ett oundgängligt vilkor för åvägabringandet af större odlings-företag.
För detta ändamål har Kongl. Maj:t nu föreslagit och Utskottet äfven tillstyrkt anvisandet af större belopp för nästkommande statsreglerings-period än hitintills blifvit dertill anslagna; och, enligt hvad Kongl. Maj:t i nåder förordnat, äro under nästlidna och innevarande år de för sockenkarteverket eller rikets ekonomiska karteverk anvisade medel till halfva beloppet använda för Norrbottens län, hvilket förhållande torde fortfarande komma att ega rum, åtminstone under de år nu skeende statsreglering blifver gällande.
Då Staten således redan lemnat icke obetydliga bidrag för befrämjandet af de norra provinsernas ekonomiska utveckling, har Utskottet tvekat, huruvida det vore lämpligt, att för närvarande tillstyrka anvisandet af det betydliga anslag, motionären till odlingsarbetenas påskyndande derstädes ytterligare begärt; och synas dessa betänkligheter ännu mera grundade, då härvid tages i betraktande dels att innevånarne inom flera andra provinser, der betydliga odlingslägenheter jemväl förefinnas, billigtvis kunde fordra, att enahanda förmån af statsanslag för dessa odlingslägenheters uppmätning och kartläggning blefve dem beviljad, dels att svårighet säkerligen skulle möta för anskaffandet af ett så stort antal skickliga agronomer, som för verkställandet af dylika arbeten i större utsträckning skulle erfordras, dels ock att tillfälle till råd och upplysningar i dessa ämnen kan för innebyggarne i de norra orterna i någon mån beredas, om Kongl. Majit finner lämpligt att en eller flere af de Agronomer, som ytterligare komma att för Statens räkning antagas, blifva i dessa orter anställde.
I följd af hvad sålunda förekommit har Utskottet ej funnit skäl att till bifall hos Rikets Ständer förorda ifrågavarande motion. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 31 Befrämjande i allmänhet af Jordbruk och Landlmanna-näringar. 28:o.
Enligt hvad ofta åberopade Stats-Råds-protokoll (pag. 19) innehåller hade Kongl. Landtbruks-akademien — i anledning af den vid Ättonde allmänna landtbrukaremötet väckta frågan om inrättande af tvänne agrikultur-kemiska iorsöks-stationer vid Ultuna och vid Alnarps landtbruks-institut — beträffande dylika anstalters nytta och behöflighet, i underdånighet anfört, bland annat: att af alla de hjclpvetenskaper, som utgöra föremål för undervisning vid de högre landtbruksläro verken, åkerbrukskemien otvifvelaktig! in toge första rummet och att det vore en alldeles origtig uppfattning att anse denna jemförelsevis nya vetenskaps ändamål endast vara att genom undersökningar af jordarter och gödningsämnen m. m. gå det praktiska åkerbrukets ärenden, då nemligen dess lika vigtiga som höga syftemål vore att utforska lagarne för vexternas och djurens näring, och upptäckten af en enda sådan lag vore af vida större vigt för jordbruket, än hvarje omedelbar handräckning, som af denna vetenskap kunde lemnäs detsamma.
Åkerbrukskemien måste emellertid, i sin egenskap af erfarenhetsvetenskap, till sin utveckling hero af en serie väl beräknade försök, hvilka hvarken åkerbrukaren eller kemisten ensam kunde nöjaktigt utföra, enär desamma borde af dem i föreningverkställas vid för ändamålet organiserade inrättningar; — och det vore på sådan grund, som i flera af Europas stater, och företrädesvis i Tyskland, men äfven i Frankrike och England, agrikultur-kemiska försöksanstalter blifvit till betydligt antal inrättade, nemligen i Preussen 12, i Österrike 8, i Sachsen 4, o. s. v. — Yäl hade den åsigt blifvit uttalad, att Sverige utan att behöfva organisera dylika anstalter, kunde draga fördel af de vetenskapliga upptäckter, som i denna väg göras i främmande länder, och åtnöjas, till besparande af utgifter, med den lägre grad af vetenskaplighet, som vore tillräcklig för enklare agrikultur-kemiska frågors besvarande, men akademien trodde dock icke för sin del, det allmänna meningen skulle vara benägen att tilldela Scheeles och Berzelii fädernesland en så underordnad ställning i en gren af tillämpad naturvetenskap, som voro den i ekonomiskt hänseende vigtigaste af alla i Sverige, der man ännu saknade alla analyser på fodervexter och sädesslag, producerade på Svensk jord, och alla med vetenskaplig noggranhet anställda utfodriugsförsök med svenska vexter, så att, om den svenska landtbrukaren ville lära känna vexternas näringskraft och deras särskilda inverkan på djuren/eller ladugårds-produkternas sammansättning m. m., han nödgades hemta uppgifterna från länder med olika klimat och jordmån, samt åtnöja sig med en blott gissning, det hans egna produkter af djur- och vextriket vore lika med do utländska.
En nästan lika stor obekantskap syntes vara rådande i afseende å den Svenska jordens verkliga beskaffenhet; — och under erkännande af denna brist samt med öfvertygelse om vigten af dess afhjelpande, hade do vid Åttonde allmänna landtbrukaremötet i Jönköping år 1858 församlade jordbrukare, i enlighet med dervid fattadt beslut, ingått med underdånig anhållan, det nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om anslag till inrättande af ofvannämnde tvänne agrikultur-kemiska försöks-stationer.
Instämmande häruti, hemställde akademien i underdånighet, att Kongl. Maj:t jemväl måtte af Rikets Ständer begära nödigt anslag till fullbordande af den vid akademiens experimentalfält under organisation varande anstalt i samma syftning; hvarjemte akademien afgifvit underdånigt förslag, angående kostnaderna för organiserandet af försöksanstalterna vid Ultuna och Alnarp, enligt hvilket de årliga utgifterna skulle uppgå till 4,500 32 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
R:dr för hvardera stationen, samt till verkställande af nödiga nybyggnader för en gång erfordras vid Alnarp 10,000 R:dr, och vid Ultuna, oberäknadt de större byggnader, om hvilkas uppförande särskild framställning blifvit till Kongl. Maj:t ingifven, 3,000 R:dr till uppsättande af försöksanstaltens laboratorium.
Vidkommande särskilt försöksanstalten vid akademiens experimentalfält hade akademien fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derå, att denna anstalt, som ännu vore under organisation, stöde i flera fall uti en helt annan kategori, än de hegge andra; att den icke hade till sitt stöd något stort jordbruk med deraf följande tillgång på djur till försöks anställande samt lätthet att erhålla arbetsocli handtlangningsbiträden, men deremot egde tillgång till ett utmärkt väl ordnadt laboratorium i Stockholm samt de vetenskapliga fördelar, hvilka hufvudstadens närhet ensamt kunde medföra; att den särdeles väl lämpade sig till en Centralanstalt och sammanhållningspunkt för de båda andra anstalterna; att den till sin organisation likväl fordrade något större pekuniära uppoffringar, enär den dels icke hade att disponera öfver någon större jordareal och arbets-styrka, dels ock saknade den ledare af åkerbruks-detaljerna, som vid hvarje Landtbruksinstitut måste finnas i dess föreståndares person, hvilken utan särskild aflöning kunde hafva öfverinseendet öfver det hela; samt att uppgiften i förevarande fall således måste lösas på annat sätt, och anslagen i flera hänseenden ställas olika; -— och hade derföre
Akademien för den ifrågavarande anstaltens försättande i fullständigt skick ansett de utgifter för en gång vara erforderliga, som finnas särskildt omförmälda uti Stats-Råds-protokollet (pag. 21), och hvilka hufvudsakligen äro afsedda dels för inköp af boskapskreatur och inventarier samt uppsättning af ett mindre laboratorium, hvarför kostnaden upptagits till 4,500 R:dr, dels för uppförande af en ny ladugårdsbyggnad jemte andra mindre byggnadsarbeten m. m., beräknade till en kostnadssumma af 31,000 R:dr, hvarifrån dock borde afräknas det vid sistlidna riksdag beviljade, i Riksgälds-kontoret ännu innestående anslag för uppförandet och inredning af en bostad åt gårdsfolket, utgörande 6,000 R:dr, då således endast ett belopp af 25,000 R:dr behöfde såsom anslag för byggnadsarbetena hos Rikets Ständer äskas; — och vore de årliga utgifter, som derjemte erfordrades för anstaltens vidmagthållande på följande sätt beräknade, nemligen: aflöning åt en föreståndare för jordbruket med vetenskaplig bildning .
4,000: — agrikultur-kemistens aflöning 4,000: — samt kyresersättning 600: — 4,600 en assistent med lön af 1,000 reagentier, apparater, kol, m. m 1,500 till försöks anställande och arbetskostnad 3,000 Summa R:dr 14,100: från hvilken summa, under förutsättning att följande redan anvisade anslag finge fortfara, nemligen: agrikultur-kemistens nuvarande lön och hyrescrsättning.
2,600: — nuvarande anslaget till försöks anställande 3,000: — inspektörens nuvarande aflöning 1,500: — borde afdragas tillsammans 7,100: så att blott återstoden eller 7,000 R:dr erfordrades såsom nytt årligt anslag; anmälande Akademien slutligen, att det för agrikultur-kemisterne vid såväl experimental-egendomen som instituten föreslagna löne - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93.
33 lönebelopp möjligen kunde synas nog högt, men att en sådan aflöning vöre nödvändig af tvänne skäl, dels att man måtte kunna erhålla personer med utmärkt skicklighet och mogen erfarenhet, och dels att taxan för analyser och undersökningar måtte kunna sättas så lågt som möjligt, enär erfarenheten visat, att så snart den beräknades så hög, att kemisten erhölle äfven blott den måttligaste ersättning för sin möda, kostnaden afskräckte den stora allmänheten från att begagna sig af hans biträde.