Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
tiskt studera den orthopediska och medicinska gymnastiken, lemna fritt tillträde till 12 Stats-Ulskottels Memorial, N:o 2fl. densamma på alla de timmar, sam den manliga personalen gymnastiserar, samt &tt dervid tillhandagå dem med nödiga upplysningarj 3:o att friplatsernas antal vid gymnastiken förhöjas från 4, sorn: de hittills varit, till 7, och 3 patienter erhålla kostnadsfri orihopcdisk vård utom institutet, i likhet med hvad sorn hittills skett ^ samt 4:o att det skall åligga föreståndaren, ej mindre att med' råd och bandagera applicerande vara behjelplig de patienter, som komma i åtnjutande af bandager från institutets, fattigfond, än äfven att till Kongl. Snndhets-kollegiura före Januari månads utgång hvarje år, inlemna rapport öfver de patienter, som under nästförfiut— na år blifvit på statens bekostnad vid inrättningen behandlade.
Vid det förhållande, att två stånd stannat emot två, får Utskottet, derest icke Preste- eller Borgare-stånden skulle finna för godt att, med frånträdande af sitt beslut, godkänna Utskottets, af de öfriga Riks-stånden bifallna, yttrande i denna punkt, föreslå följande voterings-proposition för omröstning i förstärkt Stats-utskott“Den som, lika med Stats-utskottet, anser, alt någon förhöjning i anslaget tsfi. orthopediska institutet ej bör beviljas", voterar Ja y den, det ej vill, Neji vinner Nej, “hafva Rikets Ständer beviljat en förhöjning af iOOO r:dr årligen i- åskslaget till orthopediska institutet i Slockholm, med de af Preste- och Borgare-stsadén föreskrifne vilkor,"
Nionde Hufvud!Hein.
Enligt utlåtandena N:o 90 och 155. 12:o Utskottets, uti 20 punkten af utlåtandet N:o 90, gjorde och i utlåtandet Nte.
155 vidblifne afstyrkande, att det åt Hof-kapellmästaren IIa:[fners enka, Anna Magdalena Schylander, anvisade pensions-underslöd af 200 r:dr måtte, sedan bemäld;,. SiaU-Clikottels Memorial, A':o 2tT. ti ralia
Sr 1848 med döden afgått, öfverflyttas på Häffners oförsörjda dotter, Annette Haffner, har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet, hvaremot Preste- och Borgare-stånden beviljat för berntilda Annette Haffner en årlig pension af 200 r:dr, att af henne, så länge hon lefver ogift, åtnjutas.
Då sålunda två stånd stannat emot två, och frågan följaktligen bör genom omröstning i förstärkt Stats-utskott afgöras, så vida icke någotdera af sistbemälda tväune Riks-stånd skulle finna för godt alt i Ridderskapet och Adelns samt Bondeståndets beslut instämma, får Utskottet föreslå följande voterings-proposition:
„Den sorn, i likhet med Siats-utskottet, anser, att det af Ilof-kapellmäslaren Häffners enka, Anna Magdalena Schylander, i lifstiden innchafda pensions-understöd, ÄOO ndr, icke bör på Häffners dotter, Annette Heeffner, öfverflyttas, voterar Ja j den, det ej vill, Avvinner Nej, Bhafva Rikets St änder för Het-kapellmästaren Häffners dotter, Annette:
Haeffner, beviljat en årlig pension å 200 r:dr, att af henne, så länge hon lefver ogift, åtnjutas*. 13:o Uti 21 punkten af Utlåtandet N:o £0, hade Utskottet afstvrkt. bifall å Kongl. Maj:ts nådiga proposition, att utaf den framlidne herr Justitie-statsministern Törnebladhs numera aflidna enkefru tillagda pension, ett belopp af 200 r:dr måtte på herr Justitie-slatsministerns oförsörjda dotter, Sophie Emilie Törnebladh, öfverflyttas, att åtnjutas så länge hon lefver ogift och är i behöfvande omständigheter.
Detta Utskottets, i utlåtandet N:o 155 vidblifna, yttrande, är af Borgare- och Bonde-stånden godkändt, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, med ogillande al Utskottets framställning, bifallit Kongl. Slaj:ts högstberörde proposition. iwi-jSiSt'"
För afgörande of denna finga, deruti således två stånd stannat emot två, får Utskottet, så vida icke antingen Ridderskapet och Adeln eller Preste-ståndet behaga att instämma i de tvenne öfriga Riks-ståndens beslut, föreslå följande voteringsproposition :: 14 Stats-Utskoltels Memorial, N:o 217.
„Den sorn, i likhet med Stats-utskottet, anser, att utaf den, framlidne Justitiestatsmiuistern Törnebladhs numera aflidna enkefru, tillagda pension, 299 r:dc icke böra å Justitie-statsminislerns oförsörjda dotter, Sophie Emilie Törnebladh, öfverflyttas, voterar Ja; den, det ej vill, Nej-, vinner Nej, „hafva Rikels Ständer bifallit Kongl.
Maj:ts nådiga proposition i ämnet.* 14:o Utskottets, uti 35:te punkten af Utlåtandet N:o 90, gjorda och i Utlåtandet N:o 155 förnyade, afstyrkande framställning om ett årligt pensionsunderstöd åt Collega Scholae Jakob Ekelunds enka, är af Borgare- och Bonde-stånden bifallen, mea deremot af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet afslagen; varande af dessa sistnämnde båda Riks-stånd i stället beviljad för bcmälda enka en årlig pension af 200 r:dr, att åtnjutas så länge hon lefver ogift.
Så vida icke antingen Ridderskapet och Adeln eller Preste-ståndet skulle finna för godt att antaga Utskottets, af de öfrige båda Riks-stånden godkända, framställning, får Utskottet, för frågans afgörande medelst omröstning i förstärkt Statsutskott, föreslå följande voteringsproposition.
„Den, som anser, att någon pension af statsmedel icke bör beviljas för Collega Schöl® Ekelunds enka14, voterar Ja; don, det ej vili, Nej; vinner Nej, “hafva Rikets Ständer för Collega Schöl® Ekelunds onka bifallit ®n årlig pension af 200 r:dr, alt åtnjutas så länge hon lefver ogift.
Skatt-VttKottet* Memorial, ti:c HT, Reservationer:
Vid 7, 9 och 10 punkterne: af Herr Warn. •TOITKHOI iM, f. 4 SkbaMj!i*'s B *kUrr »keti, V8u4.
Stals-Utskotlets Utlåtande, N:o 218.
1 \:o sts.
Ank. till Exp.-Utsk. d, 4 Juli 1851, bl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af er hällne äter remiss er ä betänkandet N:o 51, angående beräkningen af Statsverkets inkomster. a. a.)
Sedan vid föredragning af Stats-Utskottets betänkande N:o 51, angående beräkningen al statsverkets inkomster, detsamma blifvit af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgarestånden uti åtskilliga delar, samt af Bondeståndet i sin helhet återremitterad!, får Utskottet, med anledning häraf, förnyadt utlåtande nu afgifva: kommande Utskottet att framdeles meddela de på beräkningen af serskilde inkomst-titlar inverkande resultaterne af Pikets Ständers blifvande beslut, med anledning dels af Utskottets betänkande N:o 51 Litt. Å, angående serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande emot statsanslag, dels af Utskottets yttranden, angående väckte motioner om liemmaotalsräntans upphörande, om kopparräntans i Stora Kopparbergs Bergslag nedsättning oeh om rolevakans-afgiftens i Halland upphörande m. m.; hvadan Utskottet hemställer, att de beslut, som i afseende å inkomsttitlarnes beräkning fattas, icke må lägga hinder i vägen för de ändringar, hvilka kunna blifva en följd af hvad Rikets Ständer uti omförmälda frågor kunna komma att besluta.
Så val ingressen till betänkandet, deruti Utskottet förklarat sig oförhindradt att framlägga beräkningen af statsverkets inkomster, ehuru åtskilliga väckta frågor cm grundskatternes förenkling och vissa indelda räntors indragning till statsverket då ännu icke blifvit af Utskottet behandlade och af Rikets Ständer afgjorda, som ock första punkten, angående ordinarie räntan, andra punkten, angående afradsspanmålen och tredje punkten, Hilt. till R.
Prof. 1850 $ 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 22 Haft. \ 2 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:n 218. angående tiondespanmålen, hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet bifallna, men af Borgare- och Bondestånden återremitterade, på grund af anmärkningar, uti hvilka, på de skäl, som innefattas uti de emot dessa punkter afgifna, betänkandet vidfogade, reservationer, blifvit yrkadt, att ej mindre skatteförenklingsfrågan, än de frågor i öfrigt, hvilkas afgörande kunde hafva inflytande på inkomsttitlarnes beräkning, bordt hafva varit afgjorda, innan Utskottet med förslag till inkomstberäkningen till Rikets Ständer inkommit.
Men som, på sätt nämndt är, tvanne Riksstånd bifallit hvad Utskottet uti ingressen och ofvanberörde 3:ne punkter föreslagit, samt Utskottet numera afgifvit utlåtanden ej mindre rörande skatteförenklingsfrågan, än uti öfriga på inkomsttitlarnes beräkning inverkande frågor, har Utskottet ansett sig böra vidblifva sina i dessa punkter afgifna tillstyrkanden.
Som fjerde punkten, angående tiondespanmåls lösen efter bestämda priser blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet bifallen, och af de tvänne öfriga Riksstånden lemnats utan anmärkning, får Utskottet densamma vidblifva.
Femte punkten, angående arrendemedel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter.
4r bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, och lemnad utan anmärkning af Bondeståndet, hvaremot densamma blifvit af Borgareståndet återremitterad, af anledning, att ej mindre Kongl. Maj:ts till Stats-utskottet aflåtna skrifvelse, angående åtgärder för verkställighet af beslutet om indragning till statsverket af vissa arrenden af statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, än ock Utskottets återremitterade förslag i 7:d# punkten af betänkandet N:o 51 Litt. A., hade på ifrågavarande inkomsttitel inflytande.
Som de förändringar uti beräkningen af denna inkomsttitel, hvilka till följd af ofvan smförmälde frågors slutliga afgörande kunna blifva nödige, komma att, i enlighet med det af Utskottet här ofvan föreslagna förbehåll, framdeles iakttagas, har
Utskottet ansett sig för närvarande böra vidblifva sitt i denna punkt afgifna. af tvänne Riksstånd godkända, yttrande.
Enär sjette punkten, angående silfvertionde, myntarelön och slagskatt, blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen och icke till någre anmärkningar inom de trenne öfrige Riksstånden föranledt, får Utskottet sitt deruti afgifna förslag vidblifva. Stats-Utskotlets Vflätande, N:o 2/8.
3 Sjunde punkten, angående Kopparräntan, hafva Ridderskapet och Adeln samt Presleslåndet bifallit oell Bondeståndet lemnat utan anmärkning, hvaremot Borgareståndet återremitterat densamma, enär beräkningen af denna inkomsttitel berodde af det beslut, Rikets Ständer komma alt fatta med anledning af väckte motioner om nedsättning af Kopparräntan i Kopparbergs bergslag.
Utskottet, som i afseende å återremissen från Borgareståndet, åberopar sitt här ofvan för dylikt fall föreslagna förbehåll, har icke funnit skäl att sitt i denna punkt afgifna af tvänne Riksstånd godkända förslag frånträda.
Åttonde punkten, angående tionde- och hammarskalts-jem. lista momentet af denna punkt, deruti Utskottet hemställt, att tionde-tackjernet måtte fortfarande intill nästa statsreglering utgå med samma belopp, hvartill den vid sista riksdag bestämdes, har af Ridderskapet och Adeln bifallits samt af Bondeståndet lemnats utan anmärkning, hvaremot detsamma blifvit af Preste- och Borgarestånden återremitteradt.
De anmärkningar, som föranledt återremisserne, innehålla hufvudsakligen, att, då den för tackjernstillyerkningen mindre gynsamma konjunktur, som vid 1844 års riksdag föranledde tackjernstioridens nedsättning för tiden intill derpå följande statsreglering, redan år 1848 upphört och konjunkturerne fortfarande vore för tackjernstillverkningen fördelaktiga, hade alltså orsaken, som vållade afgiftens nedsättande, försvunnit, hvadan densamma na borde återföras till sitt fordna belopp; att då Rikets Ständer vid förra riksdagen stannade vid 50 procents förhöjning, endast af orsak, att en hastigare återgång till den förra afgiften skulle känbarare, än som vederborde, drabba tackjernstillverkarne, hade Rikets Ständer derigenom uttryckt den åsigt, att en återgång till tioncieafgiftens fordna belopp vid denna ■riksdag lämpligen skulle kunna för sig gå; samt att, enär nedsättning af skattebördorne äfven för andra näringar icke kunde på samma gång ega rum, det ej vore lämpligt, att bergshandteriogen ensam af en sådan komme i åtnjutande.
Derjemte har Utskottet från Bondeståndet fått emottaga ett af Riksdagsfullmäktigen Johannes Olsson från Wermlands län, med anledning af Preste- och Borgareståndens återremisser å detta moment, afgifvet anförande,' deruti, under omförmälande af de med taekjerns-tillverkningen förenade flerfaldige kostnader, yrkas, att Utskottet måtte sitt förra yttrande i detta ämne vidblifva.
Och har inom Borgareståndet emot beräkningen 3f tiondetackjernet den erinran •blifvit gjord, att då, enligt Bergs-kollegii berättelse för år 1849, deri - 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 218. na tionde för nämnde
Jr utgjort öfver 10,000 skeppund, ifrågavarande inkomst-titel bordt, med tillägg af den vid sista riksdag beslutade förhöjning af 50 procent, upptagas till 15,000 skeppund, i stället för de af Utskottet utförde 12,000 skeppund. 1 afseende å sistberörde anmärkning emot det utförda beloppet, får Utskottet upplysa, att uti Bergs—kollegii berättelse för år 1849, tionde-tackjernet för nämnde år, då den af Rikets Ständer vid 1848 års riksdag beslutade förhöjning redan vidtagit, blifvit utfördt med 11,471 skeppund: och då det sålunda icke uppgått till 12,000 skeppund, har Utskottet saknat anledning att derutöfver höja medel-beräkningen af denna inkomst-titel.
Då för öfrigt af tvänne Riksstånd, det ena bifallit och det andra lemnat
Utskottet* tillstyrkande i detta moment utan anmärkning, samt i de tvänne öfriga Riksstånden någre sådane anmärkningar icke förekommit, hvilka icke vid ärendets förra behandling tagits i öfvervägande, har Utskottet ansett sig böra sitt förra tillstyrkande vidblifva.
Andra momentet af samma punkt, deruti Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, att hos Kongl.
Majit, efter utredning af förhållandena i afseende å bergshandteringens ställning, samt efter nådig pröfning, huruvida tiondetackjerns-afgiften kunde till sitt förra belopp förhöjas, täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet, har blifvit af Ridderskapet och Adeln afsfaget, af Bondeståndet lemnadt utan anmärkning samt af Preste- och Borgarestånden återremitteradt, på grund af anmärkningar, hufvudsakligen stödjande sig på den af Herr Doktor Stenhammar emot denna punkt afgifna, betänkandet vidfogade. reservation.
Då således några andra skäl emot förslaget icke blifvit anförda, än de, hvilka redar, vid ärendets förra behandling af Utskottet i betraktande tagits, har Utskottet saknat anledning att sitt i detta moment gjorda tillstyrkande frånträda.
Som tredje momentet af åttonde punkten, angående hammarskatts-jernet, blifvit at Ridderskapet och Adeln bifallet och i de Irenne öfriga Riksstånden lemnats utan anmärkning, vidblifver Utskottet sitt deruti afgifna förslag.
Nionde punkten, angående alun-tionden, tionde punkten, angående svafvelbrukstionden, och elfte punkten, angående mantals-penningarne, hafva blifvit af Ridderskapet Stals-Utskottets Vtidt ande, N:o 218. 5 och Adeln san,t Presteståndet bifallne och af Borgare- och Bondeståsden lemoade »ilan anmärkning; vid hvilket förhållande
Utskottet funnit sig böra vidblifva hvad i dessa Irenne punkter blifvit föreslaget.
Tolfte ‘punkten, angående gernings-ören af handtverkare på landet, hvilken af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitterad i sammanhang med nittonde punkten af Statsutskottets betänkande N:o 51 Litt. A, har af do trenne öfriga Riksstånden blifvit lemnad utan anmärkning, och får Utskottet hänvisa till dess förnyade yttrande, rörande förbemälde 19:de puukt af betänkandet N:o 51 Litt.
Som trettonde punkten, angående bötes-medlen, blifvit af Ridderskapet och Adel* samt Presteståndet bifallen, samt af Borgare- och Bondestånden lemnad utan anmärkning, vidblifver Utskottet den deruti föreslagna beräkning.
Fjortonde punkten, angående kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål, som blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, och lemnad utan anmärkning af Bondeståndet, har af Borgareståndet återremitterats i den del, hvilken angår fourage-afgiften, såsom egande sammanhang med den återremitterade Irsta punkten af Stats-utskoltefs betänkande N:o 51 Litt. A; vid hvilket förhållande Utskottet, med hänvisning i afseende S fourage-afgiften, till ofvan omförmälde förbehåll, funnit sig böra vidblifva hvad i denna punkt blifvit föreslaget.
Femtonde punkten, angående ständiga rotevakans-afgifter, och sextonde punkten. angående tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter, hafva blifvit af Ridderskapet och Adela samt Presteståndet bifallna, samt af de tvänne öfriga Riksstånden lemnade utan anmärkning; hvadan Utskottet vidblifver sina uti dessa punkter afgifna tillstyrkanden.
Sjuttonde punkten, angående rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, som af Presteståndet blifvit bifallen och af Bondeståndet lemnats utan anmärkning, har deremot blifvit af Ridderskapet och Adeln återremitterad i sin helhet samt af Borgareståndet i den del, som angår Halländska utsockne frälsehemmanens rolevakansafgift.
Som ifrågavarande återremisser endast afse den förändring, hvilken til! följd al Rikels Siäadm blifvande beslut i den väckta frågan om Halländska utsockne-frälsehemmanens 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 218. befrielse från nämnde afgift kan komma ait ega rum, har Utskottet, med åberopande af sitt här ofvan för sådane fall föreslagna förbehåll, ansett sig böra tills vidare vidblifva hvad i denna punkt blifvit föreslaget.
I afseende å adertonde punkten, angående båtsmans-afgiften. hvilken är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, och lemnad utan anmärkning af de tvänne öfriga Riksstånden, vidblifver Utskottet alltså den i samma punkt föreslagna beräkning.
Vid nittonde punkten, angående krut- och salpeter-försäljningsmedel, hvilken blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet bifallen, och af Borgareståndet lemnats utan anmärkning, har inom Bondeståndet blifvit yrkadt, att denna inkomst-titel måtte höjas till 115,000 r:dr; men då tvänne Riksstånd bifallit den af Utskottet föreslagna beräkning, har Utskottet funnit sig böra densamma vidblifva.
Som tjugonde punkten, angående kontroll-stämpelmedlen, blifvit af Ridderskapet oeh Adeln samt Presteståndet bifallen, och lemnad utan anmärkning af Borgare- och Bondestånden, får Utskottet sitt deruti afgifna tillstyrkande vidblifva.
Tjugonde för sta punkten, angående bak- och lots-medlen, som blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, har'’ af Borgareståndet lemnats utan anmärkning; och ehuru inom Bondeståndet blifvit yrkadt, att donna inkomst-titel måtte förhöjas till 90,000 r:dr, saknar likväl Utskottet anledning att frånträda sitt af tvänne Riksstånd bifallna förslag.
Tjuguandra punkten, angående
Danska fyrings-medlen, tjugulredje punkten, angående ersättningen af Konvoy-kommissariatet för aflöning af Svenska och Norska beskickningen i Turkiet, tjugufjcrdc punkten, angående observations-medlcn, tjugu femte punkten, angående extra medel och uppbörder, samt tjugusjelte punkten, angående intressemedel, äfvensom Utskottets förslag, angående restantierne, hafva blifvit bifallne af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet och lemnats utan anmärkning af Borgare- och Bondestånden.
; vid hvilket förhållande Utskottet -vidblifver sine i dessa .punkter afgifna tillstyrkanden.
Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 219.
7 Tjngusjunde punkten, angående tull-rned!en, tjuguåttonde punkten, angående »alu-accisen af städerne, tjugunionde punkten, angående post-medlen, trettionde punkten, angående karta-sigillata-medlen, och trettiondelörsta punkten, angående bränvinsafgiften, hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln och Borgareståndet lagde lill handlingarne •arnt af Presteståndet uppskjutna.
Och har uti Bondeståndet blifvit yrkadt, att beräkningen af extra ordinarie inkomsterne borde höjas sålunda, att tull-medlen upptagas till 4,000,000 r:dr, post-medlen till 120,000 r:dr samt karta-sigillata-medel till 600,000 r:dr; men då beräkningen af dessa inkomst-titlar är beroende af de beslut, Rikets Ständer, med anledning af Bevillnings-utskottets förslag, fatta i afseende å grunderne för dessa inkomsters åtgörande, lärer det för närvarande icke tillkomma Stats-utskottet, att någon framställning härom till Rikets Ständer afgifva.
Stockholm den 30 Juni 1851. X:o 219.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Juli 1851, kl. 1 e. t».
Utlåtande, i anledning af er hällne återremisser å Utlåtandet N:o 51 Litt. A. (/• A) Utaf förenämnde utlåtande, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, angående serskilda, till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande mot statsanslag, bar Stats-utskottet erhållit återremisser i följande delar, nemligen: l:o Passevolans-medlen.
Häraf är morn. b, angående fourage-passevolansmedlen, återremitterad! från Borgareeeh Bondestånden, i anledning af erinran, dock endast inom förstbemälde riksstånd, att enär d> t vere en farlig princip, att i riksstaten upptaga nya, ständigt föränderliga förslags - 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 219. gustag, hvilka skulle blifva beroende icke af större eller mindre behof, ulan af omvexlande varuvärden, borde förslagsanslag, som alltid försvårade öfversigten af statens behof och tillgångar, så vidt möjligt, undvikas och fourage-passevolanskassans inkomster mot bestämdt anslag utbytas.
Som detta moment är af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet bifallet, och anuiätkningar deremot endast inorr ett Riksstånd förekommit, finnér sig Utskottet böra sitt förra tillstyrkande härutinnan vidblifva. 3:o Militie-boslällskassans medel.
Med undantag af hvad som angar sälerifrihets-afgifterne, har denna punkt blifvit af Borgare- och Bondestånden återremitterad, i följd af anmärkning hus förstbemälde Riksstånd, att då det föreslagna sättet för bestämmande af ersättningen till kassan vore vidlyftigt och med mycken omgång förenadt, samt hvarken någon korporations eller någon enskild persons rätt blefve förnärmad derigenom, att denna ersättning en gång för alla bestämdes, lämpligast vöre, att denna ersättning i riksstaten uppfördes icke såsom förslags- utan såsom bestämdt anslag.
Deremot är denna punkt bifallen, af Ridderskapet och Adeln ovilkorligen, samt af Presteståndet med den förmenta rättelse, att de i utlåtandet å 4:de raden sidan 12 förekommande orden: “ökas med'’' förändras till: uöltas till".
Då endast inom ett Riksstånd uppstått fråga derom, att ersättningen till kassan skulle i riksstaten såsom bestämdt anslag uppföras, och den af Presteståndet beslutade rättelse desto mindre torde vara erforderlig, som, i Utskottets tanka, det begagnade uttrycket “ökas aied£i icke är felaktigt, får Utskottet sitt härutinnan förut gjorda tillstyrkande vidhålla. 3:o Wadstena Krigsmansliuslcassas medel.