Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänhetens anspräk pä deras werksamhet sä utsträckt, att jag för min del aldrig i unberdänighet tillstnrker, att priwatg commitzioner mä blifwa en Embetspligt; derigenom skulle Rättegängar och klagomål fä nya och betänkliga anledningar, och den parten, som nu endast har att skylla sin egen försummelse för livander, dem dan förmär undanhälla sig, fär tillfälle att kasta den pä Embetsman, jemwäl i afseende pä ersättningen.
Den, som utgifwer ett Län, har ju ett godt tillfälle att förbehålla sig uti förstrifningen rättigheten till Jntekning och dä winner han, enär han behagar, utan communication, en sadan förmon.
Om jag täger för afgjoM att den, som utlänar penningar eller gods pä ett blott stuldebref, ej söker Jntekning, förrän han mitztänker Gäldenärens »vederhäftighet, sä är det klart, att han derigenom söker utestänga andra fordringsägare och göra andras rätt mindre gällande, än de ägde wid den tiden gemensamt.
Lyckas det honom: gitter han fullgöra alla Lagens fordringar, sä mä han ostörd njuta de härmed förenade fördelar till godo, men att genom ny
Lag underlätta denna beredning, anser jag, för min underdäniga del, medföra betänkliga följder.
Sällan yppas nägon Coneours. der icke mer eller mindre wälwilja emellan Gäldenären och Borgenärerne sig wisar.
N.o sZ, 24.
Det 178 Den 17 Aug.
Det stolle wara oförmodadt om ett annat förhållande inträffade, sä wida relationerne mäste, i afseende pä ffyldstap, wänffap och egennytta, wara närmare eller fjermare.
Säledes enär uti en Concours förekommer, att ej läugt förut Jntekningar blifwit bewjljade; witze effecter blifwit upplätne pä en eller siere Borgenärer i afräkning pä deras fordringar; lösörepanter aflemnade; wiste säkre fordringar transporterade, och sädant allt under det andre lemna! nya penninge. eller waru-försträckningar, kan nog slutas, att, fastän Gälvenärs tillständ icke warit allmänneligen kändt, det icke undgätt en del fordringsägares bekantskap.
Närmare stulle sädane understes befrämjas, om blott en Jnteknings.
Ansökning medförde nägon werkan.
Pä deste och de flere stöl, hwilka utaf mig, samt de Högste Domstolens Ledamöter, som med mia warit af enahanda tankar, blifwit i uuderdänighet anförde, wägar jag för min del ej i underdänignet tillstyrka nägon ändring uti 7'-de Cap. Rättegångs'Balken, men, om dest tydlighet ej skulle leda till en allmännare fattning och begrepp, en sädan förklaring deröfwer mätte göras, att den, hwars sökte Jntekmng ej är lagli. gen afgj rd innan Concours inträffar, nägon förmonsratt deraf ej borde hämta, äfwensom att den Intcknings Ansökning, svin ej inom den af Domstolen rörelagde tid med Gäldenären communiceras, »nätte anses förfallen och han äga att genoin ny Ansökning st: pästäende fullfölja om han sig dertill befogad simier.
Stats - Den 17 Aug. 179 Stats-Rädets öfrige Ledamöter hemställde l underdänighet, att med afseende ä hwad a alla sidor angående detta ämne blifwit anfördt, och i ändamäl att dels befordra en stadgad Lagstipning härutinnan, dels förekomma bwarjehanda mistbruk och olägenheter, som möjligen kunde uppkomma, Kongl. Mast täcktes till Riksens nu församlade Ständers underdäniga yttrande Zfwerlemna, huruwida genoin en serstild för, fattning stadgas mätte: i:o
Att derest Gäldenär,' i hwars fasta egenbom Jntekmng blifwit sökt, skulls, innan wederbörande Domare öfwer Jntekmngs-Ansökningen sig slutligen utlätit, antingen »ned döden afgä, fasta egendomen till annor person öfwerläta, eller till Borgenärerne all sin egendom genom Concours afstä, mä Inteknings-Ansökningen derigenom icke anses förfalla, utan Sökandens rätt, efter hivad allmänna Lagen och denna författning i öfrigt bjuder, pröfwas och bestämmas. 2:0
Att den Borgenär, sorn Jntekmng sökt men icke, inom nitio dagar derefter, af Domarens dcrröfwer meddelte Domboks-Utdrag lemnät
Gäldenären del, eller inför Domaren wid det Domstolens sammanträde, som infaller näst efter sedan trekio dagar förflutit frän berörde tid af nitio dagar, bestyrker att, ä dek ställe Gäldenären är mantalsffrifwen han icke träffas kunnat, eller om dsst »vistelse-ort ingen anwisning kunnat erbällas, bör nägon förmon af Inteknings.
Ansökningen icke till godo njuta. Z:o AtL 180 Den 17 Aug. z:o Att en Inkokning, som blifwit sökt rm« der de före GäldenärS Ceftions.
Ansöknings in« gifwande föregängne tretio dagar, men af
Do. maren icke blifwit fastställd, icke mä i Contour, sen nägon förmonsrätt medföra. 4:0
Att dä i fast egendom Intekning blif. rv>t sökt, men Domaren ej öfwer den ffedde Jntekningens beständ fig utlåtit. och Gäldenä. ren emedlertid sökt Ceftions. förmon, det dä ConcourS.
Domaren skal! tillhöra att frägan om Jntekningens beständ upptaga och pröfwa.
Hwad Stats» Rädets fleste Ledamöter säle. des i underdänighet hemställt, täcktes Kongl. Maj:t bifalla: och stuve i likhet dermed Propo. sition till Riksens Ständer utfärdas. kr?rotocollo L. Lerzeockölä.
Wörd» Den Z September. 181 VppläA K05 Kiäck, ock ^.ckeln cken 7 rZiS» - krslis - 8r3ncker cken - - d - LorzLre-8rLncker cken 7 - » Lsocke-ätäncker cken 7 * - Wordsamt Memorial!
Maj:t har i näder täckts aflemna til Riksens Högloft.
Ständers Stats-Ulstott följande: "Kongl. Maicks Nädiga Proposition till Riksens Ständers Stats.
Utskott angående
Ränta och afbetalning pä Capitalet af de försträckningar, hwarmcd Riksgälds.
Csntoiret, i stället för Riksens Ständers Banque kunde komma att biträda Eraks-Werket till godtgörande af skulder för lefwerantser till det sist öswerständna Kriget.
Gifwen wrebro Slott des 2L Augusti i8lo." ^Iti i8> §. af Riksens Ständers Beslut, dateradt den s sistlidne Maji hafrva Riksens Ständer bestämt de Läne-summor, hwarmed Banquen intill 1812 ärs stut borde biträda StatsWerket till Krigs.Skuldens afbördande, och uti 7.
Mom. af denna §. stadgat, att Banque» sä wäl för defte, som de till Krigets utförande Stats.Werket förut försträckte medel, ärlige» ifrän detta ärS början borde erhälla 720 000 Riksdaler eller 180,000 Riksdaler quartaliter. 18» Den Z September. till gäldande af 2 Procent ränta och 5 Prv, cents Capitals afbetalning pä desi werkeliga förskott"
"I följd af den förbindelse som Stats.
Contoiret, enligt af Banco.
Fullmägtige meddelt Fmmulair, med Kongl. Maflts
Nådiga antori, satton för detzs, dels erhällne, dels återstående läne luträden, till en sammanräknad summa af 11,416,943 Riksdaler, 40 si. 9 r:st., den 22 nästledne Znnii till Banqnen afgifwit, hafwa ock 360,000 Riksdaler för första bälften af detta är, blifwit till Banqnen betalte, ehuru dest werkdliga ftrckott wid Junit Mänads flut, dä denna betalning erlades, ej pä längt när, uppsteg till den beräknade summan/'
"Af 4.
Momentet i 8.
Art. af Riksens Ständers för deras Riksgälds.
Contoir i April Mänad utfärdade Reglemente, inhemtas äter, att cm Contoiret, pä sätt de föregäende Mo, menterne i denne Artickel innehäila, af för. wäntade län, kan inlösa större eller mindre dek af de Jnwisningar pä Lefweranteurers frän 1311 ärs början, gwartaliter förfallande fordringar, sädant bör ste.
Och som Banquens tillitande i lika mon undwikes, tillegnas Riksgälds.
Con. loiret rättighet, att uti Liquid med Stuts-Wer. ket om de 720,000 Riksdaler som till Ränte och Capital afbetalning pä Krigsskulden b!if. rvit anflagne, af Sjö.
Tulls medlen borde utgä, och af B?wi!!nin.gen ersättas StatS-Werket, af. draga 7 Procent för beloppet af hwad Contoi. ret sälunda utbetalt/'
"Möj. Den L2 September. 18Z "Möjeligs-eten för Riksgälds Contoiret att »verkställa en sudan inlören, är ännu icke gif. wen, och tidm dertill icke ck er nära för banden, mea pä det Stats , Werkct ej mä belastas med e:r opåräknad utgiit, derest Riksgälds, Csn» toiret inlöser nägon del af förenämnde Ja-visningar och Vanqum erhäller hela den summa, sorn till deras samt hela Krigsffuldens afdordands blifwit anslagen, bär Kongl.
Maj t ansett sig föranläten, att för Riksens SränderS Stars Utskott framställa fsrhällandet till den ät. gärd, som med Riksens Ständers afsigt kan finnas öfwrrensstämmande." ^ "Kongl. Majck förblifwer Riksens -L-tän. ders Stats-Utskott med all Kongl. Näd och Pnnest wälbcwägen."
Ut supra. kllsnz jjärks.
För att ät ämnet för denna Kongl. Maj is Nådiga Proposition gifwa deu utrednings sorn för pröfningeu deraf blifwer Rrkiens Höglost.
Ständer nödig, fär Stats Urskottet om bockas, senheten af de försträckningar. hwarom Riksens Ständers Banque blifwit tillitad, samt om wil. koren derwid, meddela följande rrppiysningar.
Först utgöres Banquens Capita! fordran af de sju Millioner Riksdaler, rnbrräknadt det är 18O8 af Kongl. Maj,t disponerade Credtti. vet pä en Million Riksdaler, hwarmcd, Ban quen - ,84 Den z September. qven tilt Krias utgifterne, redan före utgängen af nästledne är 1809, biträdt.
Widare bar Banquen alt utbetala:
De Stnts-Contoirets Medel, som i Landt.Rön. terierne bliswit uttagne och till Kriget aiiwände, utgörande . R-d. 515,703. 1. 8.
Stats bristen för är 1809 200,000.
- - Euskilte personers i Landt.
Ränttrierne nedsatte och för -Kriget förffottswis begag. ^ nade Medel .... 16,096. 29.
- Ätsktlstqe publigue Werks pä lika sätt disponerade
Me« del ...... 28,557. 47. 1.
Armeernes innestäende Aflöning, kostnaden för Flottornes hemtransport, Sjö.
Statens Aflöning och af. mönstring, Fartygs Hy. ror, samt päbudne och ut. skrifne lefwerantser jemte sädane, som med dem äro af lika beskaffenhet . . 1,485,545- 2-;. - Tillsammans R:d. 2,245,903. 6. 9.
Men utbetalningen af dcste 2,243,903 R.d. 6. st. 9. rst., war dock icke ämnad att träffa Banquen genast, till större belopp än för hwad Stats Werket och private dcpositaricr i Landt.
Rän erierne deraf borde undfä med 731,799- Rld. zo st. 8- rst.
De öfrige 1,514,103.
R:d. 24- st. 1. rst. skulle utfalla i lika delar pä 3me Ter.
Den 1 September. 185 Terminer, nemligen i nästsörflutne
Iunii samt innewarande September och nästkommande De. eember mänader detta är.
Slutligen äligger det Banque» att godtgöra öfrige Lefwerantörers fordringar till en sörflagswis uppgifwen summa af 1 971,040 R:d. st 2. rst. hwartill uibetalningarne af Ban. gurn bliswit ställde pä 8 Terminer, samt be. gym as först med nästkommande är, och werkstall's sedan quartaliter till dest de rvid 1312 äro flut bliswit fullbordade; men i händelse ge. rum Inrikes län, ett öfwerskott, utöfwer hwad af d st- tän först och förnemligast bör anwän. das till de Patriotiske länens infriande, skulls erbällas, kominer Lefweranteurerne att deraf godigöras och B.rnquens biträden derigenom r saunna mon förminff s.
Deste nu uopraknade sumnwr, tillika med de af Riksens Högloft.
Ständer till läa för Tackierns Bergslagerne af Banquen bewiljads 200,000.
R ksdaler utgöra sammanlagde de 11,416,943.
R:d. 40- st. 9 rst., dels redan er. hällne, dels Återstående Läno biträden, för hwil. ka, enligt hwad Konungens Nädiga Proposition tii kännagifwer, Stats.
Contoiret lill Banquen afgifwit sin förbindelse.
För deste Läns. biträden har Banquen ge. nom 18- §> i Riksdags Beflutet af den 2. näst. lcdne Maji, bliswit försäkrad att till sin ersätt, ning frän och med innewarande ärs början er. hälla en ärlig summa af 720,000.
R.d. eller quartaliter 130,000.
R.d., till gäldande af 2 Pro. 186
Procent ränta och g.
Procents afbetalning pä desi werkeliga förskott.
Utaf hwad Stats - Utskottet nu anfört lara Riksens Högloft.
Stander finna, dels att Ban. quen, utom de 7 millioner, som redan sörledit ar moro af densamma utbetalte, icke ännu, i närwarands stund, kan wara graverad med större
Läneförsträckningar än blott en del af den summa, som detta är bor utgä, samt att Banquen icke förr än pä fastställte Terminer ända till 1812 ärs stut, kommer att utgifwa totala beloppet af desi förfträckningar, hwaraf desiutom, större eller mindre del, genom anwändande af de inrikes län Riksgälds.
Contoiret upptager, torde kunna umbäras, dels ock att dä Banquen icke blifwit försäkrad om högre ränta än 2 Procent samt 5 Procent Capital afbeta!- ning pä hwad den werke!igen förstutit, kan den icke wara berättigad att utbekomma den till ränta och Capitals afbetalning pä hela Krigs, skulden anflagne summa af 720,000 Riksdaler ärligen, utan synes Banquen böra ätnöja sig med sine betingade 2 Procent interesie och 5 Procents Capital afbetalning för äret, beräknade pä de summor för hwilka densamma i sjelfwa werket ligger i förftott.
Jemte det att detta afbctalningssätt grundar sig pä den af Riksens Högloft.
Ständer ivid sista Riksdag fastställte Finance-planen, fär Stats. Utskottet wördsamt tillkännagifwa, att uti sammanträde i detta ämne emellan Deputerade af Stats, och Banco.Utssolten har Stats Utstot - Den 22 September. 187 Utskottet inhemtat, att samma betalningssätt tillika hfwcrensstämmer med Riksens Högloft.
Ständers Banco.
Utstötts rmd berörde Riksdag för Banco Förwaltningen utfärdade JnstructionS 9. x,, hwilken, pä lika sätt som här ofwan anfördk blifwit, uppräknar de summor Banquen dels redan utbetalt och dels ätagit sig att efter behofwet förskjuta.
Stats mstoltet får fördenskull tillstyrka, det behagade Riksens Ständer förklara: 1:0 Att Banquen ända till 1312 ärs stut, uti liquiderne med Stats Werkrt om Ränte och Capital afbetalningarns, icke mä päföra detsamma högre än 2 Procent ränta och g Procent Capitals afbetalning pä Banquens werkeliga förftott. 2:0
Men att efter 1312 ärs utgång, dä alla utbetalningar af Banquen för Krigsutgifterne böra wara fullbordade, kommer Banquen att, endast med afdrag af 7 Procent pä hwad Riksgälds Contoiret af Leveranteurers fordringsinwisningar, utan Banquens tillitande kunnat inlösa, uppbära genom Stats. Werket hela den till Krrgsstuldens afbördande af Bewillningen anftagne summa 720,000.
Riksdaler ärligen eller 180,000 quartaliter, till gäldande af 2 Procents ränta för äret samt för öfrigt till Capita! afbetalning pä de af Banquen mesdelte försträckningar, sä länge nägot af desie försträckningar, till.
Ränta eller Capital äterstär till godtgörande.
Stats - 138 Den Z September.
Utskottet har genom särffilt Betän. kande, som tilt Riksens Högloft.
Ständer ingär, föreslagit, huru och pä hivad sätt den besparing, som härigenom intill r?.i2
Lrs flut upp. kommer pä berörde 720.000 Riksdaler ärligen, skulle, efter Statsutskottets tanka, disponeras.
Hwrlket dock allt till Riksens Högloft.
Stän. ders pröfning wördsammeligen hemställes.
Öre. bro den Z September 1310. ^.äelnL L.eä3mScerr vä^nsr: clet5 I.e6LmLterL väZNLr: (7. dlsmilton. ll-nävig ^törner. kL 8c>rxsr--5t?näet; k>5 N-äsrvrrä-i.
Ronäs-5r»»- I-eäLMorsr; ctets I.e63moter5 vägnar -^br.
LnZsl. ^väers ^okr»vsto». I..
I.llooiur^ Utdrag Den 22 Aug. 18S Utdrag af Protokollet öfwer Handelsoch Ftnance.
Ärenden, hället inför Hanö Maj:t Konungen pä Örebro Slott den 22 Aug. 1310.
Deras Excellencer Justitiä. Stats-Ministern Herr Grefwe Gyl. lenborg och Stats.
Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Friherre von Engeström samt Stats« Räden Hans Excellens Herr Grefwe von Essen.
Friherre Rosenblad. — von Platen.
— Adlerbeth. — Adlercreutz.
Hof.Eantzleren Friherre af Wetterstedt.
Stats.Secreteraren Järta. ^§tats-Secreteraren uppläste i underdänighet till Justering underdäniga Förslag tia Kongl. Majestäts Nädiga Propositioner till Riksens Ständers Stats utskott, angäende 1:0
Ränta och afbetalning pä Capitalet af de Försträckningar-hwarmed Riksgälds-Contoiret i stället för Riksens Ständer- Bank kunde komma att biträda StatSwerket, till godtgöra». de 190 Den Z September. de af skulder för lefverantser till det sist öfwer. ständne kriget: — — — — — — — Hwilke, lydande säsom de i Protocollet finnas intagne, Kongl. Majestät, uppå Stats'Rådets underdäniga tillstyrkande, i Räder gillade.
Lx krotocollo dsrl v. LkvAmari.
Rätteligen transumeradt, intygar I.. l-aonius. ilppILA Ko? kiäck. ock ^.ckelo cken z 8ept. kreLe - ätäncket cken z - - körnare - 8täncket ck-:n z - - Loricks - ätäoäer ckcri 7 - - Wördsamt Memorial. 8!9älloflige Borgare Ständet, har till Bcwill. nings-Utstottet remitterat ett af Herr Handell mannen Kjellander dit ingifwet Memorial, af innehäll: att som uti Carlstads Län, enligt bifogadt Extract af rxo8 ärs Mantals längd, befinnes gansta fina Hemmans delar, hwilka likwäl, efter helt Mantal räknadt, stola uppgä i wärde af 10 till och med 60,000 Riksdaler Banco, men Riksens Högloft.
Be« willnings-Förordning as den 28 sistledne April icke omnämner huru Skydds. afgift för sädane mindre eller klufne delar, utan allenast hwad - för Den z September. rsr för helt Hemman af högre wärde än 4000 Riksdaler Banco bör utgöras; det mätte alltsä widare förcstnft i detta ämne meddelas; hwarjemte Herr Handelsmannen anmärkt, burn som det stall blifwa smärt att i enlighet med Kongl. Masits
Nädiga kungörelse af den iz sistledne Junii, rcktigt kunna uträkna Brän» wias afgiften, för en del mindre eller klufne Hemmansdelar inom förenämnde Län.
Dä, i följd häraf, Bewillnings.
Utskottet öfwerwägat detze anmärkningar, bar det, i af. seende pä den första inhemtat, att äberopade B?wiklnings.
Författning uti 1.
Art. 2. 1.
Mom. stadgar: att sedan alla flags Hemman wid första ärcts taxering efter ortens gängbara pris blifwit uppstattade, borde de indelas pä det sätt, att de, som äro wärde 2000 R d. och derunder, sättas i första eller lägsta Clatzen; de, som wärderas dervfwer till och med Z,ooo R-d., i den andra; och de, som anses högre och till och med 4,000 R.d., i den tredje Clas. sen, allt räknadt efter helt Mantal: att för mindre eller klufne Hemmansdelar, bär iagtta. gas samma efter det helas wärde beräknade för. hällande: att om nägot Hemman eller Hem. mansdel befinnes af ännu högre wärde, mä af. giften, enligt Taxeringsmannens ompröfwands ökas; dock stall sädartt högt värdes utsättande ej grunda sig- pä Åbyggnader eller serskildt dyrbara och betydelige anläggningar; samt att afgifterne för lälunda Clasificerade Hemman eU ler Hemmansdelar, hwarunder Ägarens person. 192
Den Z September. liga Bewillning äfwen är inbegripen, stall alltid utgä efter Tariffens N:o 2. uttryckelig!, inne. häll, utan alt flyttning emellan eller under nä. gon af de faststälde Claflrr mä äga rum; men att den, som äger eller brukar fler» klufne eller mindre Hemman belägne inom samma Taxerings.
District, hörande till en och samma Cmfl, ware berättigad att dem tillhopa räkna och erlägga endast den afgift, som för det deraf uppkom, mande Hemmantal är faststäld.
I anledning häraf, och dä berörde Tariff innehäller, att för Hemman mindre än Elt tjugufjerdedels Mantal, bör betalas lrka afgift som för det af sistnämnde storlek utsatt är, sä wida begge Hemmanen höra till en och samma Clatz; samt nägot undantag eller förändring härutinnan, i afseende pä de Hemman, hwilka, efter helt räknadt, äro af högre wärde än 4000 Riksdaler, icke blifwit stadgad; alltsä och enär genom anförde exempel, pä sätt pagina 48 i Tariffen innefattar, anwisning jemwäl är lemnåd huru stydds.afgift i jemförligt förhällande till de der upptagne Clafler bör utgöras för Hemman utöfwer 4000 Riksdalers wärde, fin. ner Utskottet nägon widare föreskrift i ofwan« nämnde afseende icke behöswas, och kan sä mycket mindre tillstyrkas nägon ändring uti hwad Bewiknings-För/attningen i detta fall stadgar, som, utom det pä förrberörde sätt redan är öf. werlemnadt ät Taxeringsmännen, att efter Hem. manens mer eller mindre wärde och godhet be. stämma styddsafgiften, den för Bewillningcns Den Z September.
19Z utgörande antagne grund dä blefws rubbad, och ägarne af de bättre Hemman kommo att winna en förmon, hwilken Jnnehafwarne af de sämre ej singe ätnjuta; hwarförutan derigenom skulle uppkomma en icke obetydlig minskning i den afgift, som till Statens behof blifwit pä. räknad, och skäligen bör sässm Minimum utgä, ras för hwarje serskild bebodd Hemmansdel, i nion af desi wärde, helst som ägarens personliga Bewilluing deruti äliven är inbegripen.
Hwad äter beträffar den anmärkte iwärig. heten as Bränwins Bewillningens uträknande för mindre Hemmansdelar; sä, enär z. H. af Kongl. Maj:ts Nädiga kungörelse den ,z näst. ledne Junil innehäller: att af hwarje helt Hem» man betalaS Twä R.dr samt för större eller mindre Hemmansdelar i proportion derefter, likwäl att ingen Hemmansdel, sä liten den helst mä wara, päföres mindre än 8 fl., anser Ut, stöttet berörde anmärkning förfalla.
Dock warder detta allt till Riksens Högloft.
StänderS egit bepröfwande wördsamligen öfwerlemnadt.
Äfwensom härhos bifogas, nägre Le. damäters serstildta tanka i ämnet.
Orebro d. z September 1810. vs UAglotl. kiääertlcspet ock ks UAgvörälzs kretre-8r8a^äelas I-eäsmZler» v-ignsr äers vertsmorerr )»cob Oronkeär. ^ob. ^ijscmsrl Lzxptan. p-i U^Aiätsäe 8orAsrs-8r!n(tels Nedera rräs konäs-8r!a I. säLmArsr; vägnar (tets Neäcmärers vK-nsr ä- bolmer. kvlsgn. WexlinA. l.. ?. k^sllsnb-rz.
N o 2Z, 26.
Ut. 194 Den 89 Allg.
Utdrag af Protokollet hällit utt Rikets Höglofl.
Ständcrö BewilluingS^Ut. flott wid Urtima Riksdagen t ^)re. bro den 29 Arrgusti i8lo.
Herr Professor Köhlmark anförde, akt om till exempel en Hemmansdel af Ett niohundra sertiondcdels Mantal ffulle taxeras till lika Be. wrllning med Ett tjugefjerdedels Mantal af 40,000 R:drs wärde efter helt räknadt, och derwid föl. jas den progression, som för de i Tariffen N.o 2. bestämde Classer är iakttagen; sä lomme, pä sätt Herr Handelsman Kjellanders Memorial innehäller, ägaren af berörde
En niohundra sextiondedel, att under nägra är betala i Skydds, afgift hivad samma Hemmansdel were wärd; i anseende hwsrtill Herr Professoren ansäg be. skattnings metboden, ätminstone hwad Carlstads Län angäc, der Hemmannen i afseende pä ser. ff!dte locala omständigheter äro mer än i öfri. ^e Orter af Riket klufne i mindre delar, utan serskild förklaring swärligen kunna äga rum, men att lämpeligaste och enda billiga utwägen more St Taxermgsmännen öfwerkemna, att, efter förefinnande omständigheter, bestämma Skydds, afgiften för sä beskaffade mindre Hemmansdelar.
Härmed förenade sig Herr Borgmästaren Lindström och Herr Handelsmannen Kjel. lander, suxrs. kx ?rotocollo I.. k. liLtleobeez. u??-
Den 16 Aug. 195 livs Xiää. ocli selein den ? 8ept. rZlO. ?rekis^ 8cwnciet - - - - den Z - - öorgnre-8rändet - - ^ » den Z - - Londe - klänker - - - - den Z - - WLrdsamt Memorial. 2ill Lag.Utskottet hafwa samtelige Respective R.ks.
Ständen remitterat en af Riksens Stän. ders Justitiä Omlttdsman, Commendcuren med Stora Korset af Kongl. Wasa Orden Herr Fri. herre 8. A. Mannerheim afgifwen Embets. berättelse af innehäll :
Att, efter det Herr Fri. herren och Justitiä Ombudsmannen utsett de per. söner, som wid EmbetSgöromälen skulle honom biträda, samt Embetsrum för dess Expedition bltfwit anskaffade, han, genom kungörelser i Tidningarne, lälit till allmänhetens kunskap kom. ma, hwarest och pä hwad sätt dess Embetes bi. träde borde sökas: att Herr Friherren och Ju. stitiä.
Ombudsmannen, i det ändamäl 17. §. af dess Jnstruction omförmäler, icke allenast besökt de i hufwudstadcn warande fängelser- samt om fängarncs skötsel och underhäll sig underrättat, utan ock, genom Circulairer till samtelige Her. rar Landshösdingarne, erinrat dem, att skynd. sammast till wederbörande Hvf.Rätt insända de efter den 6 Junii 1809 upprättade fänglistor, men att sädane ifrän Hof.
Slätterne ännu icke blifwil Herr Friherren och Justitiä Ombudsmannen tillställde: att witz de till honom inkom, ne klagoskrifter, hwilka han ansett innefatta grundad klagan, den handräckning blifwit med.
Den 16 Aug. delad, som Jnstructionen föreskrifwer: att Herr Friherren och Justitiä-Ombudsmannen widare wäl beflutit, wid medlet af Junii mänad, söre. taga en resa till Rikets södra Provinccr, för att om Lagjkipningens tillständ inhämta nödige upplysningar, men dock samma rela mäst in. ställa, dels för att bewista den nf Öfwer.
Stät. hädare Embetet i Stockholm förctagne undersökning, augäende Högstsalig Hans Kongl. Hög. hets Kronprinsens död, dels ock för alt wid Riksens Högloft.