Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid större marknader eller andra stora folksamlingar, der oloflig tillgång på spirituösa drycker, oaktadt största vaksamhet till förekommande deraf, icke kan utestängas, måste för ordningens upprätthållande biträde af militär vara tillstädes, hvilket vanligen har den goda följden med sig, att våldsamma uppträden uteblifva.
Folkskoleväsendet har på senare åren börjat att af allmogen omfattas med mera omsorg, då det deremot tillförene behandlades såsom en allmogen påtvingad nyhet, för hvilken den icke ville vidkännas någon uppoffring.
Uti Wexjö finnes ett Högre Elementarläroverk, vid hvilket undervisningen bestrides af 8 Lektorer och 10 Adjunkter samt lärjungarnes antal är omkring 300.
Dessutom finnes i staden den Sjögrenska skolan, som underhålles af de medel, aflidne Domprosten Håkan Sjögren och Regements-Läkaren Doktor L.
Hillers dertill testamenterat.
Enligt de för densamma gällande föreskrifter hafva ej allenast gossar och flickor, år 1860 uppgående till ett antal af 202, undervisats i läsning, skrifning och räkning, utan flickorna särskildt undervisats i lämpliga handslöjder.
För handtverkslärlingarne är jemväl inrättad en söndagsskola, sorn flitigt besökes.
Såsom tillämpning sskolor för landtbruket äro att anmärka dels den lägre landtbruksskolan å Gåfvetorp, som, ordnad enligt Kongl. Reglementet den 14 Januari 1851, understödjes med årligt statsanslag till belopp af 4,000 R:dr Runt och lemnar undervisning åt 12 frilärlingar, så väl i landtbruk, som äfven i förfärdigande af dertill hörande redskap, dels ock en mejeiiskola å Bergqvara, som är ordnad enligt Kongl. Reglementet den 22 Juli 1858 med årligt understöd af statsmedel till belopp af 3,000 R:dr samt undervisning för 6 frilärlingar.
Dessa skolor äro för landtbrukets och boskapsskötselns förkofran synnerligen nyttiga; och att de äfven vunnit ett välförtjent förtroende visar sig deraf, att ansökningar om frilärlingsplatserne städse äro flere än som kunna bifallas, samt att de, som genomgått skolorne, redan före deras utträde derifrån blifvit städslade såsom rättare och dejor.
Helsovärden bestrides af 2:ne ordinarie och 1 extra Provinsialläkare, 1 Lasarettsläkare, 1 Hospitalsläkare samt 2 i Wexjö bosatte Militärläkare.
Tre apothek finnas inom länet.
A Wexjö centralhospital, som hösten 1856 öppnades för emottagande af sinnessjuke, kan nu lemnäs omsorgsfull vård åt 150 patienter af särskilde 14 Kronobergs län.
Sjnkvård.
Lagsökningar.
Brandförsäkring m. m. klasser.
Vid detsamma äro anställde öfverläkare, Predikant och Syssloman samt erforderlig sjuk- och ekonornibetjening.
Arliga utgiftsstaten för aflöning, utspisning och beklädnad med mera uppgår till omkring 40,000 R:dr Runt.
Å länslasarettet i Wexjö äro platser för 50 sjuke.
Länets kurhus är ock dermed förenadt.
Tab, N:o ]2.
Länets allmänna kreditinrättningar, sorn alla förefinnas i Wexjö, utgöras af Smålands med flere provinsers hypoteksförening samt en afdelning af Smålands enskilda hank, förutom Kronobergs läns sparbank, om hvilken sistnämnde åberopas bilagde tabell N:o 12.
Tab. N:o13.
Fattigvården är ordnad enligt gällande författning, dels gemensamt för hela sockenområdet och dels rotevis, på sätt och med den kostnad bilagde enligt sockennämndernes gjorda räkenskaper upprättade tabell N:o 13 utvisar.
Fattigvården bestrides i allmänhet så omsorgsfullt man med afseende å de dermed förenade dryga utgifter kan skäligen fordra.
Det är en gifven erfarenhet, att fattigvårdsbidragen ständigt tilltaga, ehuru nämnde tabell synes, hvad landet för åren 1856 och 1857 angår, visa ett motsatt förhållande, men den högre summan för dessa år härrör deraf, att bland fattigvårdsbidragen hufvudsakligen ingår sammanskott af spanmål, hvilken sistnämnde år stått i betydligt högre pris.
Tab. Litt. e. Fullgörandet af kronohref'bäringen och vägarnes underhåll vintertiden är häradsvis ålagdt vissa hemmansinnehafvare mot ersättning af de öfrige; varande kostnaden derför, som inom de särskilde häraderne belupit sig till högst 3 R:dr 9 öre och minst 1
R:dr 63 öre på helt hemman för kronobrefbäringen, samt högst 3 R:dr 67 öre och minst 1 R:dr 50 öre på helt hemman för vägunderhållet vintertiden, upptagen å nedanstående tabell Litt. E. Tab. Litt. f.
Angående lag sökning smålen under ifrågavarande period åberopas tabellen Litt.
F. å motstående sida, hvars förklaring är att finna i penningekrisen åren 1857—1858 och dermed följande rubbningar i den allmänna krediten.
Förutom brandförsäkringsbolag, som bildats inom särskilde socknar, finnes ett gemensamt för hela länet, deri delaktighetssuinman för år 1860 utgjorde 6,796,135 R:dr Runt.
Den i Wexjö varande lifränteanstalten, som vid slutet af år 1855 hade i besparingsfond 3,921 R:dr 84 öre, reservfond 855 R:dr 55 öre samt 73 delegare med 232 lotter, hade vid slutet af år 1860 i besparingsfond 9,902 R:dr 77 öre, reservfond 1,581 R:dr 36 öre samt lil delegare med 569 lotter.
Josefinas räddningsanstalt för vanvårdade barn, stiftad år 1847, har genom bidrag af den enskilda välgörenheten och ett årligt understöd af länets sparbanks räntevinst till belopp af något öfver 1,000 R:dr R:mt, så förkofrats, att fonden vid 1860 års slut utgjorde 13,877 R:dr 24 öre, jemte det att genom dess välsignelserika verksamhet 46 olyckliga varelser, menskligt att döma, ryckts undan olycka och förderf.
Slutligen torde böra anmärkas, att förhållandena inom länet icke kunnat omständligare, än som skett, framställas, dels i anseende till Länsstyrelsens i öfrigt särdeles strängt upptagna verksamhet, dels ock i följd deraf att kronobetjeningen med afseende å dess många göromål, så väl i allmänhet, som särskildt med anledning af nya bevillningsförordningens tillämpning, icke kunnat förr än under sistlidne Juni månad hit in - Tab. Litt. E. Ersättningsbelopp för kronobrefbäringen och vägarnes underhäll vintertiden åren 1856—1860.
För kronobref-
För vägunderhållet bäring. vintertiden.
För år 1856 4,227 71 8,406 3 » » 1857 4,231 57 8,406 3 » » 1858 4,199 31 8,407 20 » » 1859 4,191 58 8,441 41 n » 1860 4,191 58 8,441 41 Summa 21,041 75 42,102 .*.8 Kronobergs län.
Utsökningsmål.
15 komma med från dem infordrade hvarjehanda uppgifter, samt den derefter återstående korta tiden icke medgifvit att i de omständigheter, der berörde uppgifter varit ofullständiga eller saknats, nya sådana infordra eller annorledes förskaffa, helst dertill kommer, att menige man hyser mycken motvilja mot lemnande af statistiska upplysningar.
F. Utsökning smål, afgjorde hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande under åren 1856—1860.
De lagsökte personernes stånd.
De lagsökte personernes antal.
Antal utsö algi genom slutlige utslag. tningsmål, 31'de genom vil- korliga ut- mätnings- resolutioner.
Sammanräknade beloppet af hvad som blifvit till betalning ådömdt.
R:dr R:mt. 1856.
Ridderskapet och Adeln 9 7 1 3,936 — Ståndspersoner 145 90 24 30,022 50 Hemmansägare och brukare af allmoge 507 272 99 61,606 50 Torpare, tjenstefolk m. 11 325 186 114 9,304 50 Samma 986 555 238 104,869 50 1857.
Ridderskapet och Adeln 16 10 2 15,195 — Ståndspersoner 246 160 30 46,995 — Hemmansägare och brukare af allmoge 998 567 131 72,225 — Torpare, tjenstefolk m. 11 718 493 149 11,790 — Summa 1,978 1,230 312 146,205 — 1858.
Ridderskapet och Adeln 61 52 2 12,964 — Ståndspersoner 372 330 23 80,508 — Hemmansägare och brukare af allmoge 1,734 1,443 370 347,620 — Torpare, tjenstefolk m. 11 1,352 1,050 168 53,300 — Summa 3,519 2,875 563 494,392 — 1859.
Ridderskapet och Adeln 57 46 3 10,750 — Ståndspersoner 312 249 31 62,320 — Hemmansägare och brukare af allmoge 1,895 1,006 350 289,850 — Torpare, tjenstefolk m. 11 1,165 711 180 34,240 — Summa 3,429 2,012 564 397,160 — 1860.
Ridderskapet och Adeln 42 35 — 16,896 — Ståndspersoner 298 182 12 71,098 — Hemmansägare och brukare af allmoge 2,036 1,396 293 353,676 — Torpare, tjenstefolk m. 11 729 486 129 43,965 — Summa 3,105 2,099 434 485,635 — Wexjö å Landskansliet den 29 Juli 1862.
CAEL MÖENEE. C. A. Holmberg. E. J. Hagman. 16 Tabb.
Tab. N:o I.
Hela folkmängd en af Deraf frie från mantalspengar. nings- manskap.
År 1856 68,916 73,001 141,917 67,594 72,304 139,898 38,839 42,495 81,334 5,088 » 1857 ... . 69,386 73,542 142,928 67,930 72,444 140,374 39,103 42,754 81,857 5,171 » 1858 70,020 74,153 144,173 68,885 73,767 142,652 40,248 44,099 84,347 5,100 » 1859 70,918 75,184 146,102 69,954 74,742 144,696 40,941 44,797 85,738 5,293 » 1860 Wexjö stad. 72,280 76,716 148,996 71,011 75,846 146,857 41,571 45,625 87,196 5,385 Ar 1856 1,250 1,734 2,984 1,209 1,720 2,929 605 816 1,421 120 » 1857 1,285 1,775 3,060 1,250 1,749 2,999 613 792 1,405 127 » 1858 1,262 1,785 3,047 1,230 1,755 2,985 587 774 1,361 126 » 1859 1,306 1,829 3,135 1,266 1,789 3,055 610 787 1,397 113 » 1860 1,352 1,877 3,229 1,312 1,840 3,152 654 842 1,496 103 Summa i hela länet år 1860 ——.—. 73,632 78,593 152,225 72,323 77,686 150,009 42,225 46,467 88,692 — 5,488 Tab. 1V:« 2.
Arliga utsädet på tunnland af tunnor Arliga behofvet för länet till utsäde * Tunnland åkerjord, använde till odling af Skördebelopp i Tcorntal af utsädet Ärlig förbrukning på person i medeltal Anni.
Denna tabell är uppgjord och beräknad enligt ningen hänvisas till texten.
0,8 362 428 0:e—7:e de i berätte 0,9 19,235 20,745 5:e—0:e Isens text f 1,04 22,695 21,830 5:e—6:e ■ån Kongl. 1,3 26,165 16,866 5:e—6:e Hushållning 1,3 8,854 6,898 5:e—6:e s-Sällskapet Trindsäd. 1 564 567 5:e—6:e meddelade uppgifterne 5,2 57,290 11,240 6:e—7:e .
Rörande 1 1.176 1.176 förbruk- Kronobergs län.
N:is 3 och 5. 17 Tab.
N:o 3. BOSKAPSSKÖTSEL. 1. 2. 3. | 4. 5. 6. 7. 8. 9.
8,008 1,026 19,830 48,967 30,119 69,816 200 20,602 Till Tab. N:o 4 om SKOGSHUSHÅLLNING har Landshöfdinge-Embetet ej varit i tillfälle att lemna fullständigare upplysningar, än de som i berättelsens text innehållas.
Tab. Xso 5.
DÖDADE ROFDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Ridr Rimt. 1856 — 13 — — 528 23 32 — 248 1857 — 16 — — 491 39 29 — 342 1858 — 15 1 — 464 16 28 — 422 1859 — — 1 - 415 31 32 — 378 1860 — 21 2 — 472 46 9 — 265 Summa 1856—1860 — 65 . 2,370 155 130 — 1,655 Medeltal — — — — — — — — - 270-300 Anmärkning:
Denna tabell är upprättad efter de från Länsstyrelsen till KoDgl. Majit årligen ämnet meddelade uppgifter.
Till Tab. N:o 6 AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Länsstyrelsen ej varit i tillfälle att meddela några upplysningar. Landsh.-Emb. uli Kronobergs län und. ber. för åren 1850—1860. 3 18 Tab. N:o 7.
Tab. N:o 7. BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTURINRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERI ER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. ,10111 12. 13. 14. 1 9- 10 11. 12 15., Bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar Handtverkeri er.
0 A landsbygden I städerna. jo. Ar 1860. > 3 B p: £L Ägare.
Mästare, arbetare och biträden af alla slag. > 3 po: t» Ägare.
Deras bi- träden af O CD —i ö K
Deras biträ- den af sr O: O ^ ET < 3. T £ 3- W co *T* ta Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. 5.
a 73 ^ H 3 co W o^ Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. p: co rt- P 3 O CD p: P: p CD 3 s* 03 co 3 p: p 2 ^ P c" p: co p" CD O CD co p: t-i P g*?
1:1! 3 i 03 ZT.
| CD cr? m. q- m. q- 5 § cr snj CD 03 m. q. m. q- CD t-t CTQ P CD P p: 3 CD co pJ OQ P CD P 1 Bagare _ 4 - 1 2 1 91 Barberare — - — — — — 1 Bergverk 5 3 2 17 — 5 — — — — — — — — — — — — Bleckslagare — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 5 Bokbindare — — — — — — — — — — — — — — — — — 3 2 1 1 Boktryckare — — — — — — — - 3 2 1 Bryggerier 5 5 — 8 — 1 — — — — — — — — 2 — 2 — 1 — 1 1 2 Byggmästare — — — — — — — — — — — — — — 2 2 1 — — _ — — 2 Formmakare — — — — - 2 Färgare — — — — — — — — — — — — — — 30 11 13 9 — 2 1 1 1 1!
Garfvare — — — — — — — — — — — — — — 44 18 22 13 — 5 fi 2 2 i!
Glasbruk 2 — 1 82 — 16 — — — — — — — — — — — _ Glasmästare — — — — — — ,— 6 — 1 3 Guldsmeder — — . fi 7 3 l| Gördelmakare — — — — — — — — — — — — — — — — 2 1 2 Handskmakare — — — — — — — — — — — 1 — 3 1 1 Hattmakare — — — 1 2 1 1 2 Jernbruk 13 10 3 154 — 25 — — — — — — — — — — — Jernmanufakturverk Ifi 12 4 48 — 8 — — — — — — — — Kakelugns- och Lerkärlsfabrikör 3 3 — 3 — — — — — — — — — — — — — — — — _ Kakelugnsmakare .. _ — — — — — — — — — — — — 1 — — 1 — 1 2 5 Kardmakare — — — — — — 2 Kimröks-, Harts- och Terpentinsfabrik ... 1 1 — 1 — Klädesfabrik — — — — — — — 1 1 — 48 — 13 12 — — — — — — Kopparslagare — — — — — — — — — — — — — — 7 3 4 — 1 1 3 5 2 1 Linolieslagerier 5 5 — 8 15 Murare — — — — — — —- — — — .— — — 1 — — — 1 — 2 I Mälare 4 1 1 6 1 7 — 1 Nålmakare — — — — — — l| Pappersbruk 10 8 2 59 16 18 13 Pottaskeraffinering . 7 7 — 11 Repslagare — — — — — — — — —- — i — — — — — 1 1 Sadelmakare — — — — — —: — — — — — — — — 1 — 3 1 2 Skomakare — 92 53 5 8 7 42 Skorstensfejare — — — — — — — — — — — — — — — — 1 — 2 —1 Skräddare — 130 85 7 10 9 54 Slagtare 1 1 Smeder — — — — — — — — — — 11 — 12 1 2 1 3 3 0 130 Snickare — — — — — — — — — — 3 — 3 — 10 1 6 3 7 62 Snusfabrik — — — 1 1 — 2 — — — — — — — — — — — — -— Sockerbagare 1 i!
Spegelmakare — — — — — — — — — — — — — — — — 2 — 4 —■ 3 Svarfvare — — — — — — — — — — 1 — — — 2 — 1 — — Sämskmakare 2 3 2 —1 Tegelbruk 10 10 — 15 1 4 — Tegelslagare 1 Tenngjutare 1 --1 Tunnbindare 2 I lj Ullspinneri 1 1 — 1 — 1 2 8 Urfabrik och Urmakare 1 1 — 1 4 1 1 Vagn fabriker och Vagnmakare 2 2 — 10 — 3 — — — — — — — — — — — — — 3 — 1 ll Väfskedmakare — ' - % Summa 81 68 12 418 81 15 2 2 — 50 13 12 113 34 56 1 26246 I 141 89 59 64 4 380j Kronobergs län.
N:is 8 och 9. 19 Tab. Nso 8.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856- 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Längd i mil: Kostnaden q
Antal hästar, utgångne till af h’ slag ai stående re «- £ » P-' o' P-< a i-. » n * 3 ^ p 0,0 p cl ~ » 5* 1 B P Oq O; ri.
P- <r+ rt ä <t r-S O c- 3 för fulländade nya vägar för förbättrade vägar °2.
MO rj < ^ rt ST Kungs- Gästgif- veri-, håll- och reserv- < a 3 P
O O Ol °S ° a “ ffi S-O cs: "T, <t -T* CTQ F.&oq s sf s- p g "** 2 CO P t» B ^ (D rn B g P S*7* O §i p ö O Ar. och krono- skjuts.
Under perioden. rt P re 3 £ co g P rt P !L 5 •
CO 3 c p^ skjuts.
• . R:dr R:mt.
Allmänna landsvägar 54,209 54,209 2,780 — 28,825 8,290 86 32 1856 836 52,206 Häradsvägar 141,867 124,061 0,593 — 2,083 — 36 1857 819 49,639 Socknevägar 197,823 18,448 0,136 — — 1,779 - 1858 895 23,331 | Gästgifverier i städer — - — - 1 1859 1,032 20,102 D:o med införd skjuts-entreprenad — — 2 1860 1,470 19,403 Tab, ]V:o 9.
SJÖFART och HANDEL ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7- 8. 9. II" ii. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.
S j ö f art. —_
H n d e 1.
Lästetal. ! - ..
I Husbönder.
[ Betjening.
Betjening. i - Husbönder.
Sjöfolk. 03 rt 3 P *-t (t Sjöfolk.
Landsbygden 1 88 8 Köpingen Ljungby 3 1 — — — — Uppstaden Wexjö 29 19 — -- 4 • — — — — — — — Summa — — — — — — — — — — 29 19 — — — — 5 — 91 9 — — — 20 Tab. N:o 10.
HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDET, TOMTER och JORDAR I STADEN m. m. ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Å 1 andsbygden.
Hemman och lä- genheter af alla slag, efter olika natur enligt nya i jordeboksord- ningen.
Antal Uppskatt- Mantal. w cr 05 P P-, -J O CD CL. O: •-s 3 CD Öj tö* S1 CL, C re ST 5. r* a Cg o & O "P o PT1 05 dq o p: CTQ CD P er- en CD sista året.
Boställen 322* 213* 456 546 300 — 840,375 Säterier 10* 81 7 36 7 — 39,510 Hemman H 2| 7 11 3 — 11,825 Jordlägenheter — — 5 — 9 5,520 Fiskerier — — — — 1 600 Verk och Inrätt- ningar — — — — 57 66,062 Under enskild disposition. i £ 1 1,270 Hemman m 4* 20 15 3 17 22,871 Jordlägenheter — — — - 16 9,628 Fiskerier — — — — 4 450 Verk och Inrätt- ningar — — — — 3 6,240 S:a 344* 228** 491 613 313 107 1,004,351 Skatte. 20* 171 19 61 9 1(M,870 Hemman 2,481 1,7621* 8,568 4,986 3,269 129 7,863,404 Jordlägenheter 3 tr — 26 — 160 29,330 Fiskerier — — — 1 1,200 Verk och Inrätt- ningar — — — 540 1,260,881 S:a 2,501* 1,780* 8,587 5,073 3,278 830 9,259,685 Frälse.
Säterier och Ladu- gårdar 185 >f 1641* 228 898 219 — 862,535 Rå och Rör 74 481 91 93 23 — 199,420 Hemman 872* 586* 2,224 1,380 736 — 2,931,075 Jordlägenheter • — 1 - 63 28,260 ■ET 1 150
V erk och Inrätt- ningar — — 229 544,597 S:a 1,132* 79811* 2 543 2.372 978 293 4,566,037 Summa 3,978* 2,80711* 11,621,8,0534,569 1,230^14,830,073 i.
Tomter, jordar och lägenheter af alla slag, i staden. 2. 3. Tomter. 4. 5. 6. _ t a d e n. 7. |8. 9. 10. 11.
Antal Wexjö stad.
Tomter Fundationsjord:
Inägor Utägor, stadens andel af Norre Mark Staden samfäldt af Hagar D:o begrafnings-' plats Presterskapets andel af Norre Mark (Prest hagarne) Embetsjord. ...
Lägenheter:
Klostergärdet ..
Stora betet ....
Helgevarma äng Kungsmaden ...
Donationsjord — 182 Jordar.
Tunnland. 71 — — 118,6 0,5 35,28 120 255,16 21,18 7,18 49,30 290,7 23,io 5,28 102,6 5,4 2,26 16,20 649 ) 743,i 102, 0, 89,18 769 182 7,274,7 284,20 1,145,3 1,703,80 10 Uppskattningsvärde sista året.
Af hus och tomter. jordar.
R:dr Rmt. 1,418,013 Af Summa. 1,418,013 91,505 1,418,013,91,505 91,505 1,509,518 Kronobergs län.
Näs 11 och 12. 21 Tab. N:o 11.
LAGA SKIFTEN m. m. ÅREN 1856-1860. 1. 2. 3. 4. | 5. | 6. | 7. | 8. 9. 10. 11.
Skiftade ägor.
0 Aker. nrösningsjorc Ang. .
1856 1857 1858 1859 1860 Summa 1856—1860 57 55 46 37 38 58 34 62 45 49 941 41* 85* 68J 74| 71*1 30* 67* 47* 51** 9,993 5,024 10,498 7,479 9,853 43,335 27,893 47,988 33,151 38,405 713 43 1,851 1,843 893 127,278 83,101 143,661 118,612 131,486 34,762 19,827 47,642 42,645 49,723 76,169 37,656 85,603 67,608 81,799 233 218 365* 269* 42,847 190,772 5,313 604,138 194,599 348,835 Tab. i\:o 12. SPARBANKER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 1 7. - 8. 9. | 10. 11. | 12. 13. 14. 1 > a SL C-. Wftg crq 2° x- O: 2. 3 < cd O: re n *1 hr ■ ” «r?
P &J
O A f del e g a r n e Sparbankens benämning och stiftelsenr.
CD Cfcj P CD ?•«.§ Ess • 2- J o • S 5'rt > aq insatt belopp.
Vid periodens slut 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. 1856.
I 1857. 1858.
1859. • 1860.
Kronobergs läns, stiftad är 1828 6,750 605,398 38,306 137,509 80,0011 55,915 63,746 72,806 80,307 104,091 157,843 85,731 94,562 Landth -Emb. uli Kronoberyt län and. ber. för åren 1856 - 1860. 4 22 Tab. N:o 13.
IVso 13.
FATTIGVÅRDEN. Är.
Fattigvården! ® g EL B 5. 6.1 7. ! 8.| 9. 10.111. 12 13.
Aldre perso- ner vårdade Barn, vårdade i och utom fattig- hus. i fat- i 0 ,. j pa an- ,inåt sätt. hus. ; m. | q. m. [ q. m. | q.
Summa. ; Summa af båda i könen. 14. 15.
I Summa. 17. 18. 19. 20. 21. 22.
Fattigvårdens Inkomster.
Afkastning af egendom, kollekter m. m.
Personliga; Värdet af fattig- ; tillskott vårds- efter hembidrag. mantal.
Ersättning af statsmedel. af annat! fatti gvårdssam- | hälle.
Summa R:dr R:mt. 23.
Samtlig utgifter i och för fattigförsörjningen.
R:drRmt. 1856...| 78 1857.. J 78 1858... 78 1859...! 78 1860... 78 150 150 150 150 150 171 391 717 382 345 846 1,233! 2,079 ii 429 361876 1,239: 2,115 171 379 707 165 402 729 409 352 886 1,246 2,132 ! i ! 171431 732 426 358 930 1,261 85170 444 727 410 343 939 1,240 I _L 2,191 2,179 1,870. 2,955 4,825 1 4,857 4,802 4,756 4,789 l,857t 3,000 1,845! 2,957 1,845! 2,911 I 1,844 2,945 17,283 17,315 17,198 19,192 27 18,431 34 1 11,725 11,876 13,028 13,191 12,878 89,639 30 662 90,732 le 756 85,271 25 743 I 82,711 99 689 85,799 36 830 217 397 305 346 56' 465:64 119,527 121,078 51 116,54683 116,13215 118,405 28 121,044 52 119,894io 115,469 24 116,467; 8 117,963!56 STOCKHOLM, 1862.
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK. ii} Kongl. Maj:ts BefallningshafVandes femårsberättelser.
Ny wjj. LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI CALMAR LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1850- 1.
Länets indelning och iiatnrbesknfTenlict i allniänhct.
Ik förut, afgifne underdåniga femårsberättelser innehålla en i väsentliga delar fullständig geografisk beskrifning öfver detta län, med hänsigt till dess läge, naturbeskaffenhet och politiska indelning, så kunde det möjligen anses öfverflödigt att här upptaga andra, dit hörande förhållanden, än sådana, som innefatta någon märklig förändring.
Men med afseende derpå, att femårsberättelserne nu afgifvas efter en ny, från den förra betydligt afvikande, plan, torde det dock vara lämpligt att nu ånyo meddela en sådan beskrifning och derunder uppgifva dels de förändringar i länets indelning, som under ifrågavarande tiderymd timat, och dels de oregelbundenheter, som uti samina indelning förefinnas.
Detta län utgöres af två afskiljda delar, fasta landet och ön öland.
Det förra består af en omkring 20 mil lång, men i allmänhet endast 4 å 6 mil bred kuststräcka, utbredande sig emellan 56 gr. 19 min. och 58 gr. 16 min. nordlig latitud.
Norra delen af detta kustland omslutes af Östergötlands och den södra af Blekinge län.
I vester gränsar det emot Jönköpings och Kronobergs län.
Uti ett i senare tider utkommet, om mycken forskning vittnande, arbete (C. A. Agardbs försök till statsekonomisk statistik öfver Sverige) antages, att Calmar läns fasta land utgör hela den nedra delen af en stor höjdsluttning, hvilken, börjande från höglandet emellan Almesåkra och Hultsby socknar af Vestra härad i Jönköpings län, begränsas i norr och söder af tvenne derifrån utgående bergsträckningar, af hvilka den norra går österut till trakten söder om Wimmerby och derifrån åt nordost tills den når hafvet vid Waldemarsvik, samt den södra löper från Hultsby i sydostlig rigtning genom Kronobergs samt gränstrakterna af Landsh.-Emb. uti Calmar län urul. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Calmar län.
Calmar och Blekinge län nedåt länsgränsen vid Bröms.
Från dessa begge bergsträckningar utskjuta, äfven med rigtning nedåt hafvet, två sådana, mindre höga, den ena börjande i Whmnerbytrakten och gående i sydost till Misterhultskusten, den andra från höjderna i Uppvidinge härad af Kronobergs län, tagande kosan genom Norra Möre härads nordligaste trakter ned till hafvet emellan Alem och Ryssby.
Härigenom delas Calmar läns fastland i tre stora dalgångar, den norra, omfattande Norra och Södra Tjusts samt de nordligare delarne af Sefvedes och Tunaläns härad, den mellersta, som utgöres af sistnämnde tvänne häraders södra delar samt hela Aspelands, Handbörds och Stranda härad, och den södra, uti hvilken ingå Norra och Södra Möre härad.
Den första af dessa dalgångar är genomskuren af en mängd mellan små bergshöjder framgående vattendrag och sjöar.
Från hafvet inskjuta der dera, föga breda, men ofta en eller två mil långa vikar, och derutanför utbreder sig en stor och vidlyftig skärgård med inånga, till en del bebodda, större och mindre öar.
Denna del af länet är med skäl berömd för sin omvexlande naturskönhet.
Emellan höjderna är en ypperlig jordmån af mylla och stark lera.
Sand och klapper förekomma mera sällsamt och endast på högre platåer.
En rik vegetation af löfskog, hufvudsakligen ek, björk och al, pryder dalarne och stränderne.
Längre uppåt bergstrakterne bnnes barrskog.
Bergen, i allmänhet af föga höjd, äro mångenstädes malmförande.
Flera temligen rika jernmalmstreck äro påträffade, och kopparmalm brytes uti bergen såväl i närheten af Waldemarsvik som vid Misterhultskusten.
Den mellersta dalgången genomflytes af länets största vattendrag, Ernån.
Söder om denna ström framrinner en annan icke obetydlig å, Alsterån.
Emellan begge sträcker sig en bred, men i allmänhet icke hög sandhöjd, omvexlande med bergkullar.
Emådalen utbreder sig på flera ställen till stora sanka ängar, å hvilka flodvattnet stundom uppstiger.
De högre strandtrakterne hafva en särdeles bördig jordmån.
Alsterån genomlöper mera sterila trakter.
Längre ned emot hafvet förena sig begge dessa ådalar med ett lågt kustland, der sandmylla utgör den rådande jordmånen, omvexlande med lera i vattendragens närhet.
Berg, mosand och mossjord utmärka de inre och högre trakterne.
Der finnas länets största och värderikaste barrskogar.
Tallen i Handbörds härad anses för den bästa i hela Småland.
I ådälderne och utefter kusten finnes ymnig löfskog af flera slag, deribland äfven ek, ehuru tillgången på sistnämnde trädslag här är något mindre än i norra dalgången.
Jordytan är också här mera jemn och i ringare mån genomskuren af berg och sjöar.
De från hafvet inskjutande vikarne bilda icke här några långa fjärdar, och skärgårdsbandet har obetydlig bredd.
Södra dalgången är ännu mera jemn samt saknar nästan alldeles både berg, större insjöar och hafsvikar.
Från den jemna samt af endast smärre holmar, men ingen större skärgård, omgifna kusten höjer sig landet småningom och föga märkbart.
Vattnet afledes genom flera små åar och bäckar, som icke förena sig till något större vattendrag, utan hvar för sig söka sin bugtande väg till hafvet.
Härigenom bildas en mängd smärre dalgångar, der vacker löfskog uti ängar och beteshagar omvexlar med bördiga åkerfält.