Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Riks-Stånden, vid behandling af Utskottets Betänkande N:o 3 angående allmänna bevillningen, i nedannämnda hänseenden dels fattat sinsemellan och från Utskottets förslag skiljaktiga beslut, dels återremitterat ärendet till Utskottets förnyade öfvervägande, får Utskottet nu, efter tagen kännedom af de diskussioner, som rörande de återremitterade delarna inom Riks-Stånden egt rum och kommit Utskottet tillhanda, härmed i ämnet afgifva utlåtande. § 2.
Denna paragraf har af Borgare-Ståndet blifvit återremitterad i syftning, att den för bevillning af fast egendom nu gällande skiljaktiga beräkningsgrund, hvars bibehållande Utskottet tillstyrkt, mätte bestämmas lika för jordbruksfastighet och annan fastighet.
De tre öfriga Stånden hafva deremot gillat Utskottets förslag och får Utskottet, som vid sådant förhållande icke funnit skäl att detamma frånträda, hemställa, att Borgare-Ståndet måtte, lika med de öfriga Stånden, bifalla att fastighetsbevillningen bibehålies vid nu stadgade belopp, nemligen för jordbruksfastighet 3 öre och för all annan fastighet 5 öre för hvarje fulla ett hundra Riksdaler af uppskattningsvärdet; i hvilket fall någon särskild åtgärd i anledning af den återremitterade punkten icke erfordras.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 A fd. 8 Haft. 2 Bevillnings- Utskottets Utlåtande JV2 9. § 9.
Det af Utskottet framställda förslag till förändrad lydelse af första och andra momenten i denna paragraf, (2:dra och 3:dje mom. i Utskottets förslag) hvilka momenter innehålla bestämmelser om orten der bevillning hör påföras annat bolag, än bankbolag, äfvensom fabriksegare, handlande samt annan yrkesoch näringsidkare, har af såväl Ridderskapet och Adeln som Borgare-Ståndet blifvit återremitteradt, enligt hvad af de dervid förda diskussionsprotokollen kunnat inhemtas, hufvudsakligen på den grund, att de föreslagna tilläggen skulle vara obehöfliga och möjligen kunna vid tillämpning föranleda oreda; men då de tvänne öfriga lliks-St ån den godkänt Utskottets hemställan och af hvad anfördt blifvit anledning icke förekommit till afvikande från Utskottets åsigt om lämpligheten af berörda tillägg, har Utskottet icke funnit skäl att frånträda sitt i detta hänseende förut afgifna förslag. § 16.
Den af Utskottet gjorda hemställan om vidblifvande af hvåd nu i denna paragraf är stadgadt i afseende på bevillningen af utländske handlande och handelsagenter har blifvit afslagen af Borgare-Ståndet, som deremot lemnat bifall till den af Kongl. Maj:t framställda nådiga Proposition, enligt hvilken denna bevillning borde nedsättas till dess halfva nuvarande belopp; men då såväl Ridderskapet och Adeln som Preste- och Bonde-Stånden godkänt Utskottets förberörda förslag, får Utskottet inbjuda Borgare-Ståndet, att biträda de öfriga Riks-Ståndens beslut att nu gällande bestämmelser, angående beloppet af den utländske handlande och handelsagenter åliggande bevillning, böra bibehållas oförändrade. § 32.
Utskottets hemställan om införande i denna paragraf af föreskrift, att den person, som Kongl. Maj ris Befallningshafvande bör förordna till ordförande i bevillningsberedning på landet, skall vara “helst inom distriktet boende" har af Ridderskapet och Adeln blifvit afslagen.
De öfriga Riks-Stånden hafva deremot gillat den af Utskottet föreslagna ändringen, och då stadgandet är af reglementarisk natur samt således tre
Stånds sammanstämmande beslut utgöra Rikets Ständers, har Utskottet endast skolat sådant anmäla. § 38.
Denna paragraf, i hvilken Utskottet föreslagit införande af bestämmelsen, Beviltnings- Utskottets Utlåtande J/s 9. 3 att den af taxeringskomitéens ledamöter, som på kommunalstämma blifvit dertill utsedd, bör afhemta bevillningsberedningens förslag och detsamma till taxeringskomitéens sammanträde medföra, vid bot af 10 R:dr, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden blifvit utan någon inskränkning gillad, hvaremot Borgare-Ståndet godkänt samma paragraf endast med uteslutande af orden “vid bot af 10 R:dr;“
Då emellertid tre Stånd fattat sammanstämmande beslut i frågan, torde densamma finnas icke böra till någon Rikets Ständers vidare åtgärd föranleda.
Det af Utskottet framställda förslag till förändrad lydelse af § 7 i berörda instruktion, hvilket förslag innehåller att, sedan fast egendom år 1867 blifvit till sitt verkliga värde uppskattad, må detta värde under tre år bibehållas oförändradt, har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitteradt i anledning af den, under disskussionen härom af flere talare anförda mening, att Rikets Ständer icke borde genom ett dylikt, för en tidrymd af tre år gällande stadgande ingripa i kommande riksdags beslutande rätt; Då likväl den föreslagna ändringen, som endast afser en reglementarisk föreskrift, blifvit af tre
Stånd gillad, torde denna fråga böra anses derigenom vara af Rikets Ständer afgjord.
Borgare-Ståndet har likaledes till förnyadt öfvervägande återförvisat
Utskottets förslag om införande vid slutet af ofvannämnda instruktion af ett nytt moment, afsedt att tjena till ledning vid tillämpning af de i § 8 af Bevillningsstadgan förekommande bestämmelser om rättighet till befrielse från eller lindring i bevillning för inkomst af kapital eller arbete, när den skattskyldiges sammanräknade årsinkomster icke uppgå till 400 R:dr eller icke öfverstiga 1,800 R:dr; men då äfven detta förslag blifvit af tre Stånd godkändt, torde icke eller ifrågavarande återremiss böra föranleda till någon åtgärd.
Reservation: af Herr Lagerbjelke B. J. S. “Mot Utskottets beslut att, utan afseemis å den återremiss tvänne af Riks-Stånden meddelat, vidblifva Utskottets förslag till 4 Bevilhiinffs-Vtskottets Utlåtande JQ 9. förändrad lydelse af 9 § 2 morn., får jag mig vördsamt reservera; och har jag för min del ansett, att större tydlighet vid tillämpningen af detta stadgande skulle vinnas, derest detsamma erhölle följande lydelse: annat bolag, der dess rörelse hufvudsakligen drifves; men försäkrings-, jernvägs-, kanal- med flera bolag, som drifver allmännare, inom de särskilda taxerings-distrikten ej begränsad rörelse, der bolaget har sin styrelse. “ Stockholm K. A. Lindström 1866.
Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o IG. 1 A7.*© lO. Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Maj 1866, kl. 1 e. tu.
Utlåtande, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa, delar, dels ock Piks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 4, angående ståmpelpapper saf giften.
Vid behandling inom Riks-Stånden af nämnda Betänkande liar detsamma, jemte dervid fogade författningsförslag, blifvit af samtliga Riks-Stånden bifallet, med undantag af följande delar deraf, hvilka dels blifvit till Utskottet återremitterade, dels föranledt från Utskottets förslag skiljaktiga beslut.
Ofver hvad sålunda förekommit får Bevillnings-Utskottet härmed afgifva utlåtande, § 3.
Utskottet hade hemställt, att karaktersfidlmagt för den, sorn varit eller vore i Kronans eller annan offentlig tjenst, måtte, oafsedt om karaktersfullmagten blifvit meddelad i samma eller annan tjensteväg än den, hvaruti den dermed hugnade varit eller vore embets- eller tjensteman, beläggas med stämpel till belopp motsvarande 15 procent af den lön, som åtföljde dylik eller dermed jemförlig tjenst, Med utslag å Utskottets berörda hemställan har Bonde-Ståndet beslutat att nuvarande föreskrift i ämnet fortfarande skidle förblifva gällande.
Då emellertid Utskottets förslag blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt. får Utskottet inbjuda Bonde-Ståndet att, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, antaga Utskottets af de öfriga Riks-Stånden gillade förslag. §§ 6 och 7.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets hemställan, afstyrkande väckt förslag att stämpelafgiften för bouppteckBih. till Ii.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 9 Iläft. 2 B ev illning s-Utskottets Utlåtande N:o 10. liing måtte, i fråga om deri upptagen fast egendom, beräknas efter det egendomen sist åsätta taxeringsvärde; hvaremot Preste-Ståndet, med afslag å berörda hemställan, för sin del beslutat, att stadgandet i 6 §, under rubriken Bouppteckningar i nu gällande författning angående stämpelpappersafgiften, skulle för mom. 2 erhålla följande förändrade lydelse:'»Bouppteckningar, hvari fastighet hör upptagas till taxeringsvärdet, förses med stämpel enligt den författning, som gäller då de till domstol ingifvas».
Enär den skiljaktighet, som uti förevarande hänseende yppat sig, således icke afser grunderna för beräkningen af stämpelpappersafgift i förhållande till boets behållning, utan den af Preste-Ståndet uttalade särskilda mening åsyftar införandet af en bestämd föreskrift i afseende å sättet för bouppteckningars upprättande, torde frågan icke kunna anses röra stämpelafgiftens belopp; Och då, vid sådant förhållande, tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, lärer Preste-Ståndets från de öfriga Riks-Ståndens skiljaktiga beslut böra anses hafva förfallit.
Af Utskottets författningsförslag hafva §§ 6 och T blifvit från Borgare Ståndet återremitterade i de delar, som icke med föranledande af särskilda framställningar i Betänkandet blifvit af Ståndet godkända.
Enligt hvad af diskussionsprotokollet inhemtas, har återremissen varit föranledd, bland annat, deraf, att Utskottet bibehållit de i nu gällande författning befintliga föreskrifter dels om stämpel å »Mästarebref till fabriks- och handtverksrörelse» samt »Tillståndsbevis till handels idkande utan burskap», dels derom att »Gesällbref» vore från stämpel fria, hvilka alla stadganden ansetts böra, såsom numera öfverflödiga, ur författningen uteslutas; Och som, på grund af de förändrade förhållanden, hvilka inträdt genom utfärdandet af Kongl. Förordningen angående utvidgad näringsfrihet den 18 Juni 1864, ofvan omförmälda handlingar, enligt Utskottet meddelade upplysningar, icke vidare lära utfärdas, anser Utskottet sig böra hemställa, att de från nu gällande författning om stämpelpapper bibehållna föreskrifterna om stämpel å »Mästarebref till fabriksocli handtverksrörelse» samt »Tillståndsbevis till handels idkande utan burskap», äfvensom derom, att »Gesällbref» äro från ali stämpel befriade, må ur författningsförslaget utgå.
Beträffande åter jemväl framstäldt yrkande om borttagande af föreskriften angående stämpel å »Tillståndsbevis till anläggande af bergverk, manufakturier, sågar, pappers- och andra bruk», har Utskottet inhemtat, att sådana bevis fortfarande af vederbörande embetsverk utfärdas.
På grund häraf oell då hvad i öfrigt Under diskussionen angående dessa §§ hos bemälda Riks-Stånd förekommit, icke synts Utskottet vara af beskaffenhet, att böra föranleda ändring i det afgifna för-» slaget, får, vid det förhållande att inom de tre öfriga Riks-Stånden någon anmärkning icke blifvit framställd emot de delar af förslaget, hvilka från nu gällande författning i ämnet bibehållits oförändrade, Utskottet förklara Bevillning*- Utskottets Utlåtande N:ö 11. att Utskottet i öfrigt icke funnit anledning frångå sitt framlagda förslag. § 10.
Beträffande förevarande §, har en ledamot inom Borgare-Ståndet — under anförande att, oaktadt han för sin del ansåge af denna §:s stadganden tydligen framgå att, likasom embetsman eger rätt att emot borgen erhålla stämpelpapper, han tick är berättigad att från länets Landskontor få sådant mot kontanta penningar kostnadsfritt sig tillsändt, erfarenheten likväl visat, att på något ställe en motsatt tolkning gjort sig gällande — hemställt, att Utskottet måtte taga under öfvervägande, om ej ett förtydligande härutinnan lämpligen kunde ega rum; hvarjemte föreslagits att, likasom försäljningsman å landet ega rätt att till
Kronofogden i orten aflemna den för stämpelpapper inflytande betalningen, försäljningsman i städerna borde berättigas sådana medel hos Magistraten leverera; och har, på grund häraf, Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterat denna §.
Utskottets förslag i afseende å förevarande § blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, och i denna fråga tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, lärer återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda.
O O Stockholm den 8 Maj 1866.
T:o IM.'
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Maj 1866, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återrerniss af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 7, i fråga om den för de Kongl. Per söner ne och Utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet, m. in.
Vid behandling inom de särskilda Riks-Stånden af Utskottets Betänkande N:o 7. deruti, med anledning af en utaf Herr Dalman, W. F., väckt motion om upphörande af den för deKongl.Pex-sonerne och Utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf deni erlagda tullafgifter, Utskottet hemställt, att nämnda motion icke måtte 4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 11. till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, har berörda Betänkande bifallits af Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet., hvaremot detsamma blifvit af Höglofliga Ridderskapet och Adeln samt Yällofliga Borgare-Ståndet återremitteradt, hufvudsakligen i det syfte, att Utskottet måtte sättas i tillfälle att föreslå andra kontroller i afseende å sålunda införda varor, än de som nu äro stadgade; men då med motionen icke afsetts, att den ifrågavarande tullfriheten borde försvinna, utan endast, såsom anfördt år, att belöpande tullafgifter skulle i vanlig ordning erläggas och sedermera till vederbörande återställas, och frågan vid sådant förhållande icke kan anses röra någon grund för tullbevillningen eller sättet för tillämpningen af en sådan grund, samt icke heller sjelfva bevillningens fördelning till utgörande, lärer Herr Dalmans motion, derigenom att två Stånd bifallit Utskottets ofvanberörda hemställan, hafva, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, förfallit, hvilket Utskottet skolat härigenom anmäla.
Rumstedt, 1866. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Ank. till Eip.-Utak. dea 8 Maj, 1866, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Eiks-Ståndens skiljaktiga beslut angående tullbevillningen.
Sedan, vid behandling af Bevillnings-Utskottets Betänkande Jtä 8 angående tullbevillningen, detsamma blifvit af en del Riks-Stånd i vissa hänseenden återremitteradt, nemligen af Preste-Ståndet i afseende å artikeln Kaffe, med derunder upptagna rubriken brändt och alla till kaffesurrogat användbara brända vexler, — af Borgare-Ståndet, i fråga om artikeln oraffmeradt Kok- och Bergsalt, — samt af Bonde-Ståndet, beträffande Utskottets hemställan å sidan 20, att, såsom orden lyda, »hvad i öfrigt angående införselstarifen blifvit yrkadt och föreslaget måtte lemnäs utan afseende», men i alla andra delar af samtliga Stånden afgjordt, får Utskottet, som genom särskildt utlåtande kommer att öfver återremisserna sig yttra, nu afgifva förslag till sammanjemkning af de redan fattade beslut, vid hvilka skiljaktighet förefinnes, samt till de voteringspropositioner, efter hvilka, der sammanjemkning icke kan tillvägabringas, omröstning lärer böra anställas i Förstärkta Bevillnings-Utskottet; och bör Utskottet härvid anmäla, att de delar af nyssnämnda Betänkande med dervid fogadt förfaltningsförslag, hvilka icke här nedan omförmälas, blifvit, med undantag för’ nyssnämnda återremitterade punkter, af samtliga Riks-Stånden gillade och godkända Hvad nu vidare angår förslagen till sammanjemkning af de skiljaktiga besluten, äfvensom uppställandet af voteringspropositioner, har Utskottet dervid följt samma grunder, som under sednare tider blifvit tillämpade, nemligen: a) i afseende å sammanjemknings-förslagen: att, då tre Stånd varit om ett beslut ense, Utskottet inbjudit det fjerde att, med frånträdande af sin skiljaktiga mening, biträda den, som de öfriga Stånden omfattat, samt att, när två Stånd bifallit Utskottets förslag, de två andra, som fattat derifrån afvikande beslut, af Utskottet inbjudits att med de förra sig förena; och b) i afseende på omröstningarne: att såvida förslagen till sammanjemkning icke antagas, omröstningar böra ega rum i alla de fall, der Stånden stadnat i olika beslut om tullafgifternas belopp; äfvensom Bih. till B.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 10 Häft. 1 2 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Kött. att, till lättnad vid öfversigten af de olika besluten, iakttagits, att Utskottets förslag alltid blifvit intaget i ja-propositionen och dervid omförraälts huruvida tre, två eller blott ett Stånd i enlighet dermed beslutat.
Vid den nu följande framställningen rörande de skiljaktiga besluten, har Utskottet följt den af Riks-Stånden äfven iakttagna ordning, hvartill Utskottets Betänkande JVs 8 föranleder.
Utskottets förslag, att å artikeln Fläsk måtte bestämmas en införsels-afgift af 2 R:dr per centner, har blifvit gilladt af Preste- och Bonde-Stånden, men underkändt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, hvilka bibehållit den för varan nu stadgade tullfrihet.
Utskottet hemställer till sistnämnda begge Stånd, att de ville förena sig med de två andra om den af Utskottet föreslagna tullsatsen; men i annat fall lärer omröst ning böra ske enligt följande proposition: 1.
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, att artikeln Fläsk bör beläggas med en införselstull af 2 R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer för denna artikel att bibehållas derå nu stadgade tullfrihet.
Likaledes hafva såväl Preste- och Bonde-Stånden biträdt Utskottets hemställan om bestämmande för Kött, alla slag, af en medeltull utaf 1 R:dr per centner, som ock Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet äfven å denna artikel bibehållit nu gällande tullfrihet.
Dessa begge sistomnämnda
Stånd inbjudas derföre att åsätta Kött den af Presteoch Bonde-Stånden antagna införselstull; men, för den händelse att denna hemställan icke vinner afseende, föreslås omröstning sålunda: 2.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, godkänner Utskottets tillstyrkan - de, att Kött, alla slag, bör åsättas tull af 1 R:dr centnern, röstar Ja; BeviUnings-Ulsholtets Memorial N:o 12.
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, förblifver denna artikel fortfarande tullfri vid införsel.
Den af Utskottet för
Ost föreslagna tull, 3 R:dr per centner, är också antagen utaf Preste- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet ansett jemväl denna artikel böra såsom hittills få tullfritt införas; och jemte det Utskottet till de begg$- sednare Stånden hemställer, att de måtte med de två andra sig förena om berörda' tullsats, får Utskottet, för det fall alt denna inbjudning icke antages, föreslå följande omröstning: 3.
Den, som biträder Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända hemställan, att å Ost, alla slag, bör bestämmas en till 3 Rd:r centnern beräknad införselstull, röstar Ja-, Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer denna artikel att äfven hädanefter kunna afgiftsfritt införas.
En lika införselsafgift, eller 3 R:dr per centner, är af Utskottet föreslagen samt af Preste- och Bonde-Stånden bestämd å Smör, men för hvilken artikel de begge andra Stånden likaledes beslutat bibehållande af nuvarande tullfrihet; och derest icke dessa sednare skulle vilja frångå denna mening, lärer härom böra sålunda röstas: 4.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, antager Utskottets förslag, att å Smör bör stadgas tull af 3 R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att Smör skall fortfarande vara vid införsel tullfritt.
För artikeln Ister, alla slag, har Utskottet föreslagit en införselstull af 2 Rdr centnern, hvilket Preste- och Bonde-Stånden godkänt, men Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ogillat, och för varan bibehållit nuvarande tullfrihet.
Utskottet inbjuder de begge sistnämnda Stånden att instämma i det af de två andra fattade beslutet; men, om denna hemställan icke bifalles, lärer frågan böra genom följande omröstning afgöras:
4 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Spanmål. 5.
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade hemställan; att Ister, alla slag, bör åsättas tull af 2 R.dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; 1 Vinner
Nej, bibehålles nuvarande tullfrihet för denna artikel.
Å följande slag omalen och malen spanmål har Utskottet tillstyrkt antagande af tull, nemligen för omalet hvete 15 öre per kubikfot, omalen råg 10» » » mjöl af hvete 80 » » centner, mjöl af råg 50 » » » gryn, alla slag 50 » » » Häri har Preste-Ståndet till alla delar instämt.
Bonde-Ståndet åter bar väl godkänt de föreslagna tullsatserna å mjöl af hvete och af råg samt å alla slags gryn, men afslagit de ifrågasatta tullafgifterna å omalet hvete och omalen råg; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet icke antagit någon af berörda tullsatser, utan bibehållit samtliga förenämnda varuslag vid nu för dem stadgad tullfrihet.
För sammanjemkning af de sålunda fattade olika besluten inbjuder Utskottet Preste-Ståndet att, lika med de tre andra Stånden, medgifva tullfrihet för omalet hvete och för omalen råg, samt Ridderskapet och Adeln jemte Borgare-Ståndet att biträda Preste- och Bonde-Ståndens beslut, att mjöl af hvete och af råg samt gryn, alla slag, böra åsättas de af Utskottet föreslagna tullafgifter; men om dessa inbjudningar icke antagas, lärer om dessa frågor böra röstas sålunda: 6.
Den, som instämmer i Utskottets af Preste-Ståndet gillade förslag, att omalet hvete skall åsättas en införselstull af 15 öre kubikfoten, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns samt Borgare- och BondeStåndens beslut, denna vara att fortfarande få tullfritt införas Bevillning ^-Utskottets Memorial N:o 12. 5 7.
Den, som biträder Preste-Ståndets beslut, att omalen råg skall beläggas med den af Utskottet föreslagna införselsafgift, nemligen 10 öre per kubikfot, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är de tre andra Ståndens mening, att nuvarande tullfrihet för detta sädesslag skall framgent bibehållas, af Rikets Ständer antagen. 8.
Den, som gillar Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända förslag, att mjöl af hvete bör beläggas med tull af 80 öre centnern vid införsel, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer den nuvarande tullfriheten att bibehållas för denna vara. 9.
Den, som, enligt Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade tillstyrkande, vill, att mjöl af råg skall åsättas införselstull till belopp af 50 öre per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att rågmjöl skall fortfarande få till riket tullfritt införas. 10.
Den, som bifaller att gryn af spanmål, alla slag, skola, på sätt Utskottet föreslagit samt Preste- och Bonde-Stånden beslutat, draga tull af 50 öre centnern, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles den för dessa varuslag nu gällande tullfrihet vid införsel.
Alla slag
Bönor kunna för närvarande tullfritt införas.
Utskottet har hemställt och Preste-Ståndet beslutat, att trädgårdsbönor skola vidkännas tull af 50 öre per Bönoi\ 6 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Humle. centner, samt åkerbönor, med bibehållande af tullfriheten för dem, af sådan anledning upptagas i taxan under särskild rubrik med hänvisning till spanmål, omalen, andra slag.
Äfven Bonde-Ståndet har godkänt den föreslagna tullen å trädgårdsbönor, men, i följd, påtagligen, af sitt beslut om tullfrihet för omalet hvete och omalen råg, utur den nyssnämnda hänvisningen för åkerbönor, hvilken i öfrigt gillades, uteslutit orden »andra slag» — Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva deremot ansett tullfriheten böra bibehållas äfven för trädgårdsbönor, vid hvilket förhållande den föreslagna särskilda rubriken för åkerbönor borde utgå.
Hvad först angår Bonde-Ståndets särskilda beslut, att ur hänvisningen för åkerbönor till artikeln spanmål orden »andra slag» böra uteslutas, påkallar det icke något förslag till sammanjemkning, enär bibehållandet eller utelemnandet af dessa ord blifver beroende på slutliga afgörandet deraf, huruvida omalet hvete eller omalen råg skall vidkännas tull eller om de skola åtnjuta tullfrihet.
Utskottet bör derföre endast till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hemställa, att de ville förena sig med Preste- och Bonde-Stånden om antagande af Utskottets förslag till införselstull å trädgårdsbönor, i hvilket fall hänvisningen för åkerbönor till spanmål, omalen, andra slag, bör i taxan inflyta, oförändrad, derest tull åsättes omalet hvete eller omalen råg, men med uteslutande af orden »andra slag,» om tullfrihet medgifves både för omalet hvete och omalen råg.