Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jl* rån Stats-Utskottet har Constitutions-Utskottet emottagit ett ProtocollsUtclrag för den 4 dennes, af innehåll att, sedan Kongl. Majit, genom meddeladt Beslut den a3 Sej)tember i83o, i Nåder godkännt den af serskilda Comiterade föreslagna förändrade organisation med åtföljande Lönings-Stater för Gardes-Regementena, uppgående till i8,564 R:dr 19 sk. 6 rst., och derjemte i Nåder förordnat att samma organisation och Lönings-Stater borde med den 1 Januarii 1831 taga sin början, så framt, å Tredje Hufvud-Titelns besparingar, nödiga medel derför blefve att tillgå, hvarom Stats-Contoret anbefalldes att med upplysning inkomma, sådana Stater, efter vunnen underrättelse, det erforderliga tillgångar på ofvannämnde besparingar kunde med visshet påräknas, blifvit, under den 15 Januarii i83r, af Kongl. Majit i Nåder fastställda och till Stats-Contoret öfverlemnade, för att tjena till efterlefnad, såsom Interims-Stater, intilldess Kongl. Majit vid nästa Riksdag sattes i tillfälle att anslag på Stat, för utgiftens fulla betäckande, af Rikets Ständer äska; att, enär möjligheten för Rikets Ständer att beräkna Stats-Verkets utgifter i det hela och att derför anslå nödiga tillgångar, väsendtligen beror derpå, att partiela Staterna förblifva inom de för dem bestämda anslagssummor, och då, enligt Utskottets tanka, de på Titlarne sig yppande, till Kongl. Majits disposition öfverlåtna besparingar måste vara hufvudsakligen påräknade för sådana behof, som, icjte föresedda, emellan Riksdagarna uppkomma, men ingalunda för utgifter af Löneanslag, hvilka, såsom i närvarande fall, varit före Statsregleringen kända, och af Rikets Ständer pröfvats, men ej beviljats, Stats-Utskottet ej kunde annorlunda betrakta den, genom Kongl. Brefvet den i5 Januarii i83i, i sammanhang med gillandet af nya Stater, å Tredje Hufvud-Titeln gjorde disposition till förhöjning i Gardes-Regementenas aflöning, än såsom ett öfver skridande af de för samma Regementen af Rikets Ständer fastställda Anslag; hvadan och som ett så beskaffadt dispositionssätt skulle kunna medföra det vådliga resultat att, medelst besparingarnes användande till bestämdt utgående löneförbättringar, de å Titlarna uppförda förslags Bihang till R.
Prot. 1834* 3'Aje Sami. 5:te Häftet.
2 Constitutions- Utskottets Memorial N:o 12. anslag, i händelse af otillräcklighet, måste fyllas genom anvisning å öfverskotten på Stats-Verkets inkomster och Statsbrist sålunda förorsakas, StatsUtskoltet funne sig, till fullgörande af dess i Riksdags-Ordningens 3o §. bestämda åligganden, och med ytterligare hemtadt stöd från föreskrifterna i 64 och 65 §§.
Regerings-Formen, föranlåtet att, medelst anmärkning mot den Föredragande för Krigs-Ärenden, som contrasignerat merberörde Nådiga Bref af den i5 Januarii i83i, öfverlemna detta ärende till Constitutions-Utskottets behandling.
För. besvarande af samtliga Riks-Ståndens härå aflåtna Remisser, får Constitutions-Utskottet vördsamligen andraga alt Utskottet, i sammanhang med den ordagrannt likalydande anmärknings-anledningen vid en förutgående åtgärd i enahanda ämne, hvarom Utskottet åberopar sitt Memorial N:o 7 af den 22 Maji, jemväl behörigen granskat Föredragande- och Rådgifvande-ålgärden till ifrågavarande, under den 8 Januarii 183r, fattade och den i5 i samma månad utfärdade beslut, innebärande verkställighet af det förra i grundlaglig ordning expedierade, samt att Constitutions-Utskottet, enär nya skäl till anmärkning mot Konungens Rådgifvare och Föredragande icke blifvit af Stats-Utskottet förebragta, följaktligen icke heller kan till pröfning upptaga den nu remitterade anledningen, såsom förutsättande ny granskning af ett redan pröfvadt och utan anmärkning lemnadt mål.
Constitutions-Utskottet, som väl icke anser sig af Grundlagarne förbundet att för Rikets Stander redovisa de skäl, sorn föranledt Utskottet att ogilla inom Utskottet väckta anmärkningsfrågor, har dock, vid ett förhållande som detta, der den af Rikets Ständer remitterade anmärkningsanledningen redan blifvit inom Utskottet väckt, pröfvad och förkastad, och då en närmare utredning af ämnet möjligen kan leda till ett säkrare bedömande deraf, trott sig böra vördsamligen upplysa: att Utskottet grundat sitt beslut på den inom Utskottet enhälligt delade öfvertygelse om Kongl. Maj:ts af Rikets Ständer raedgifna rätt att fritt och obehindradt disponera de å Utgifts-Titlarne uppkomna besparingar för de inom Tillarne förefallande behof.
Denna öfvertygelse har Utskottet vunnit efter en noggrann undersökning om förhållandet med Stalsregleringarne, hvarvid inhemtats: att Rikets Ständer, den 10 April 1810, vid första Stats-regleringen, öfverlemnat åt
Konungen ofvannämnde rättighet i följande ordalag: ”Med skyldigt afseende ej mindre pä Riks-Styrelsens befriande ifrån olämpliga inskränkningar i Dess dispositionsrätt öfver Statsmedlen, än äfven på försäkrandet åt Nationen af desse medels användande till bestämda ändamål^ ConstltutioTls-XJlsloilets Memorial N:o 12'. 3 hafva Rikets Ständer enhälligt fastställt följande Hufvud-Titlar och för hvarje af dem anslagit nedannätnnde summor , att inom sjelfva Titeln af Kongl. Maj:t fritt och obehindradt disponeras”; att Rikets Ständer 1812, i anseende till då varande krigiska förhållanden, genom underdånig skrifvelse den 2g Junii samma år, förordnat, att besparinga,me skulle öfverlemnas till Kongl. Maj:ts
Höga disposition i och för '-Arméen och Försvarsverket; att Rikets i8i5 församlade Ständer, enligt underdånig skrifvelse den 23 Julii samma år, ansett Kongl. Maj :ts rätt att fritt disponera öfverskott och besparingar instämma med förr gällande grunder, och derjemte beslutil att öfverskotten på intraderne skulle insättas i Banken för Riksgälds-Contorets räkning: att 1818 års
Ständer uti detta beslut icke gjort någon ändring; att i8a3 års Ständer, under erkännande af föregångna Ständers heslut, genom skrifvelse den 20 Augusti samma år ”förklarat , att de å Utgifls-Titlarne uppkommande besparingar derefter endast finge disponeras för de behof, som inom Hufvud-Titlarne kunde förefalla, samt att i händelse något återstode, sedan alla sådane utgifter blifvit bestridde, dermed borde förhållas på lika sätt som med öfverskotten å lnkomstTitlarne och samma återstod följaktligen levereras till Riksgälds-Contoret, för att användas i den af Rikets Ständer, vid 180g och 1810 årens Riksdag föreskrifne ordning, hvarjemte Rikets Ständer i af seende på 8: de Hufvud-Titeln, i underdånighet anhållit, att Kongl. Ma]:t icke ville derefter bevilja några utbetalningar å samma Titels förmodade besparingar;” att 1828 års Ständer häruti icke gjort någon förändring; och slutligen att innevarande Riksdags Stats-Utskott, uti dess Utlåtande N:o 78, under erkännande att denna Kongl. Maj:ts, af alla föregående Ständer medgifne rätt, är ostridig, endast funnit sig höra, i afseende på tillämpningen deraf, på hestämda löneanslag för framtiden tillstyrka ”Rikets Ständer, att hos Kgl.
Maj:t underdånigst anmäla sitt beslut, att de under Riks-Statens HufvudTitlar uppkommande besparingar icke må, anvisas till bestämda löneanslag pä Stat”.
I öfrigt får Utskottet tillägga att dylika löneanslag blifvit tid efter annan på besparingarne anvisade, utan att föregående Ständers Stats-Utskott emot anordningarne, eller Constitutions-Utskotten vid Rådgifvare-åtgarderna gjort anmärkning; — till bevis hvaraf Utskottet torde tillåtas åberopa Kgl. Majrts Nådiga Bref den 20 Mars 1821 om inrättande af en Hof-Rätt öfver Skåne och Blekinge, äfvensom Kongl. Majrts Nådiga Bref den 17 Augusti 1823 och 11 Julii 1827 hvarigenom 5,35o Rrdr af ifrågavarande anmärkte i\8,564 Rrdr blifvit Gardes-Regementena på besparingarne anvisade; 4 Constitutions- Utskottets Memorial N:o i3. att till åtlydnad af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 23 September i83o, hvarå Föredraganden icke egt grundlagsenlig rätt att vägra contrasignalion, Statskontoret i Utlåtande den p:de derpåföljde December upplyst, att Tredje Hufvud-Titeln med säkerhet årligen lemnade besparade tillgångar för de af Kongl. Maj:t anordnade interims-lönestaler, samt att, vid ett sålunda befunnet förhållande, Constitutions-Utskottet icke ansett sig grundlagsenligen kunna vid behandlingen af målet gora någon anmärkning.
Stockholm den io Junii 1834- N:o i3.
Antom till Exp.-Utsk. d. ii Junii.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 29 §.
Då, genom stadgandet i 2g §.
Regeringsformen, att med Erke-Biskops och Biskopars val förhälles ef ter förra vanligheten , Rikets Stift i allmänhet försäkrats om rättigheten att genom fritt val uppsätta Biskopsförslag, men Erke*Stiftet ensamt blifvit i så måtto vanlottadt, som alla Rikets Consistorier och Consistorium Academicum, med fjorton röster tillsammans, välja Erke-Biskop, och Stiftets Presterskap blott får med En röst eller för en femtondedel i valet deltaga, har Ledamoten af Högvördige Preste-Ståndet Contracts-Prosten Doctor P. Ruus till Constitutions-Utskottet inkommit med det förslag, att ofvannämnda §. mätte erhålla följande ordalydelse: ”Till Erke-Biskop och Biskopar utnämne Konungen en af de tre, som föreslagne blifvit.
Förslagen uppsättas, efter förra vanligheten, i alla Stift, men med den ändring för Erke-Stiftet, att alla Ledamöter i Rikets Consistorier och Consistorium Academicum skola efter personalen i Erke-Biskopsval deltaga.”
Vid återgåendet till förra Riksdagarnes förhandlingar, har Constitutions-Utskottet inhemtat, att, i anledning af en, kort efter Regeringsformens antagande, väckt fråga om jemkning i den gällande valröst-beräkningen, 18og års Riksdags Constitutions-Utskott, med uppmärksamheten fästad på ErkeBiskopens egenskap af Svenska Presterskapets Chef och Preste-Ståndets sjelfskrifne Talman, men derjemte på Upsala Stifts billiga anspråk, att vid Erke-Biskopsval företrädesvis höras och någorlunda inverka, föreslagit, att samma Stifts röst måtte, i sådant fall, beräknas lika med fem Consistoriel; att ,äfven i8i5 års Constitutions-Utskott tillstyrkt och 181S års Ständer Constitutions-Utslotteta Memorial
Nio 1/f - gillat enahanda förändring, hvarigenom doek röstberäkningen inskränktes till likhet med tre Consistoriel^, samt ändtligen att Kongl. Maj:t, enligt Dess tal på Riks-Salen den i5 Juna 1818, icke täckts härå Nådig sanction lemna.
Nuvarande Constitutions-Utskott delar visserligen ofvanberörda allmänna jemkningsåsigter, såsom grund för ömsesidiga rättigheters bestämmande; men enär föreskrifterna om Erke-Biskops- och Biskopsval egentligen tillhöra Kyrko-Lagen, uti hvilken de ock finnas införda, med närmare förklaring deröfver, hvad serskildt Biskopsvalen beträffar, genom Kongl.
Förordningen den 3o Maji 1759, och Utskottet för öfrigt eger sig bekant, att ett Förslag till ny Kyrko-Lag för närvarande är under granskning och slutlig beredning, anser Utskottet det nu åsyftade ändamålet kunna på en annan och lämpligare väg sökas och vinnas.
Hellre således än att, i denna del, tillstyrka Kyrko-Lagens ändring medelst ett Grundlagsbud, tror Constitutions-Utskottet sig böra understödja borttagandet ur Grundlagen af hindret för samma ändring, och får derför vördsamligen öfverlemna till grundlagsenlig behandling nedanstående redactionsförslag: Regeringsformen §• 29. ”Till Erke-Biskop och Biskopar, med hvilkas val förhålles enligt Kjrrko-Lagj utnämne Konungen en af de Tre, som föreslagne blifvit.” Stockholm den 11 Junii i834.'
Ankom till Exji.-Utsk. d. n Junii.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till en redactionsändring i 60 §.
Enär, jemlikt Rikets Ständers redan vid 1809—10 årens Riksdag fattade beslut och Kongl. Majrts, i anledning deraf, under den 3o November sistnämnde år utfärdade kungörelse, Landttulls- och Accis-afgifterna upphört, så att af dem numera endast återstår den så kallade Salu-accisen, men Landttulls-afgifterna icke dessmindre i Regeringsformens 60 §. upptagas bland de slag af Bevillning, hvarmedelst Statsbehofven böra fyllas, har hos Constitutions-Utskottet Riksdagsfullmägtigen i Borgare-Ståndet för Malmö Stad, Hr Halling, föreslagit följande ändrade redaction af berörde §:s bör - 6 Constitutions- Utskottets Memorial N:o i5i jan: ”Till dessa senare räknas Sjötulls-afgifternaj Sa/u-accisenj Postmedlen etc.”
Ehuru nuvarande ordalydelse veterligen icke föranledt någon misstolkning, anser dock äfven Constitutions-Utskottet den anmärkta redactionsbristen förtjena att aflijelpas, helst hvarje Grundlagsbud måste vara af egenskap att medgifva tillämpning.
Men, i sammanhang med denna brist, företer sig en annan, —• den nemligen att ordet ” Sjötulls-af gif terna” icke synes nog helt och omfattande uttrycka alla de i tulluppbörden ingående medel, hvaraf behållningen tillflyter Statsverket, och som bestå icke blott af Sjötull, utan ock af Gränstull, Lastpenningar, Nederlags-recognition, Transito-afgift, Stämpel-afgift, Confiscations- och Bötes-medel, inkomst af strandfynd och ahandonnerade varor samt extra inkomst genom försäljning af fastigheter och inventarier m. m.
Salu-accisen deremot ingår väl ej i Tull-uppbörden, utan påföres och redovisas jemte Städernas öfriga Krono-utskylder, men tillhör icke dess mindre Tull-bevillningen, såsom utgörande en Landttulls-ersättning.
Efter den af ofvananförda omständigheter påkallade ordjemkning och med en ytterligare deraf föranledd rättelse, genom utbyte af ordet : ”Stora Sjötullen” mot det enklare och rigtigare: ”Tullen”, får således ConstitutionsUtskottet, för behandling enligt 5G och 81 §§.
Regeringsformen, vördsamligen underställa nedanstående Förslag till ändring i i:a och a:a perioderna af samma Grundlags 60 §.
”Till dessa senare räknas Tull- och Accis-medlen Post-medlen, Charta:
Sigillalas-afgiften, Husbehofsbränneri-medlen, samt hvad Riksens Ständer dessutom serskildt hvarje Riksdag såsom Bevillning sig åtaga.
Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Rikets Ständers samtycke kunna förhöjas, Tullen å inkommande och utgående spanmål allena undantagen.” Stockholm den 11 Junii x 834- * N:o i‘5>.
Ankom till Exp.-Utsk, den i3 Junii.
Memorial, med förslag till ändring af: 18 §.
JRiTcsdagsOrättingen, i fråga om Cessionants,1 obehörighet till Hiksdagsmans-lcallet.
Riksdags-Ordningens 18 §. stadgar, bland annat, att ”till
Riksdagsman ej må i något Stånd godkännas den, som, efter ingifven eessions-ansökning Constitutions-Utskottets Memorial JV:o i5. 7 och utfardadt proclama, icke blifvit frän sina Borgenärers kraf genom laga dom befriad.”
Denna föreskrift tillkom på en tid, då Concurs-stadgan den 28 Junii 1798 ännu var gällande, och sålunda, enligt dess 14 §• 1 morn., en Cessionant kunde i vissa fall, genom laga dom, frikallas från Borgenärernes krafs-talan, utan att hafva dem förnöjt.
Nu åter förutsätter ConcursLagen af den 12 Mars i83o ingen dylik händelse, utan fordrar i 4^ §., det Gäldenär skall inför Rätten styrka, att han till fullo förnöjt sina Borgenärer, för att vara fri från allt vidare ansvar.
" «e?
Enär 83 §.
Regeringsformen bjuder, att Grundlagarna skola, efter deras ordalydelse, i hvarje serskildt fall tillämpas, men Riksdags-Ordningens 18 §. i denna del ej kan, sådan den för närvarande lyder, efterlefvas i förening med Concurs-Lagens bestående kraft och verkan, får, med gillande af Riksdagsfullmägtigen för Malmö Stad, Hr HaUings_, derom ingifna motion, Constitutions-Utskottet, för grundlagsenlig behandling, vÖrdsamligen underställa Rikets
Ständer följande förslag till ändrad redaction i i:a perioden af 18 §. Riksdags-Ordningen: ”Till Riksdagsman må ej i något Stånd godkännas — — — under förmynderskap; ej den, som, efter ingifven cessions-ansökning och utfardadt proclama, icke kan, ådagaläggaj det han inför Concurs-Domaren styrkt> att 'ljum sina Borgenärer till fullo förnöjt; icke heller den, hvilken — —■ —• till straff skyldig.” Stockholm den i3 Junii 1834- Reservation: af Herr Cederschiöld j Pehr Gustaf:
Då det ifrågavarande gamla vilkoret för möjligheten att återvinna den genom cession förlorade representations-rätten numera blifvit omöjligt att uppfylla, sedan den Concurs-Lag, hvarpå det grundade sig, blifvit förändrad; och det förslag, Constitutions-Utskottet nu afgifvit, grundar sig på den nu gällande Concurs-Lagen, samt sålunda måste, i händelse den framdeles komme att förändras, kunna sjelf blifva lika omöjligt att tillämpa, som det gamla stadgandet nu är; så anser jag, till undvikande af just samma fel, som den förste grundlagsstiftaren begick, att nemligen inrätta stadgandet efter ett specielt stadgande i civil lag, det vara nödvändigt att uttrycka vilkoret på ett så allmänt sätt, att det blir oberoende af alla möjli - 8 Constilutions-Utshottets Memorial IV:o i5. t ga ändringar i Concurs-Lagen.
Och som för öfrigt cession nu kan ega rum, utan att Gäldenär derom ingifvit någon ansökning; så får jag vördsammast föreslå följande, i dubbelt afseende förändrade redaction: ”Till
Riksdagsman må ej i något Stånd godkännas — under ”förmynderskap; ej den, som ”efter gjord cession” och utfärdadt proclama, icke ”på sätt lag förmårvisa gitter, att lian” från sina Borgenärers ”kraf ”fri är”; icke heller den, hvilken — —• — till straff skyldig.” STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, i834* Constitutions-Utskottels Memorial IV:o 16. t N:o 16.
Antom till Exp.-Utsl. den 17 Junii.
Memorial till Vällojl.
Borgare-Ståndet, angående yrkade, men af Talmunnen vägrade återremiss-propositioner pä Utskottets Memorial JV:ris 6 och y.
Åf tvänne denna dag Constitutions-Utskottet tillhandakomna Utdrag ur Vällofl. Borgare-Ståndets
Protocoll för den 5 innevarande månad, har Utskottet inhemtat, att, sedan, vid serskild föredragning af Utskottets Memorial Nnis 6 och 7, rörande Stats-Utskottets anledningar lill anmärkning, dels vid afskrifningen af Con voj-medel, använda lör ombyggnad af Svenska Consulatshuset i Tanger, dels, med afseende å löne-regleringen för Gardes-Regementena, hvilka anledningar Conslitutions-Utskottet ej funnit skäl alt gilla, fråga blifvit väckt om återremisser af dessa bägge Memorial, Herr Talmannen, på anförda grunder och förnämligast med stöd af 107 §, Regerings-Formen, förklarat sig ej kunna undgå alt de yrkade återremissproposilionerna vägra, men Ståndet icke i någotdera fallet en sådan vägran godkänt; vid hvilket förhållande öfverläggningen ansetts böra hvila, och målen, enligt 55 §.
Riksdags-Ordningen, förvisats lill Conslitulions-Utskottet, som egde alt, inom åtta dagar efter delfåendet, inkomma med bestämdt och motiverad t utlåtande, huruvida Herr Talmannens omförmälda proposilions-vägrande ”bort ske, eller icke”.
.Dessa, lika beskaffade och följaktligen en gemensam behandling medgifvande mål har Constitulions-Ulskollet i ett sammanhang tagit under behörigt öfvervägande.
Och emedan, jemlikt 107 §. Regerings-Formen, Constilutions-Ulskottct ensamt är berätligadt alt, efter pröfning af skäl och omständigheter, grundad på granskningen af Stats-Rådels Protocoll, hvilkas äskande är Utskottet ensamt förbehållet, antingen låta en anledning till anmärkning förfalla, eller ock densamma fastställa, för alt, såsom anmärkning, Rikets Ständer tillkännagifvas, och denna §:s senare moment, egentligen blott antydande, att frågor i ämnet kunna äfven utom Constitntions-Utskottet väckas, hvartill formen och ordalagen i Riksttags-Ordningens 29 §. närmare utvecklas, står i oskiljaktigt samband med förra momentet, som icke tillerkänner Rikets Ständer något afgörande, så framt ej Utskottet anmärkt, hvadan oek föreskriften, att frågor i detta ämne icke ilih till R.
St, Prot. 1834. 3 Sami. 6:Ce Häftet* 2 Constitutions- Utskottets Memorial N.o må afgöras, förr än Utskottet blifvit bordt, förutsätter, att en anledning till anmärkning, för hvars granskning Utskottets åtgärd påkallats, öfvergått, medelst godkännandet, till anmärkning; ty enär, för öfrigt, berörda 107 §. ådagalägger Grundlags-stiftarens visa åsyftning lill den nödiga jemvigt, att, om Constitutions-Utskottet obefogadt anmärkt, Riks-Ståndens veto måtte dem förvaras i pröfningen af hvad Rikets val klafver, och, om åter en obefogad a n märk ni ngs-au ledning från Stånden remitterats, Utskottets veto uttalas genom anledningens ogillande, samt då 56 §.
Regerings-Formejn ej uttryckligen tillåter återremisss på annat än förslag, som kunna ytterligare granskas och jeinkas; men Utskottets Memorial Riris 6 och 7 icke innefatta några förslag eller till beslut ledande framställningar, utan endast underrättelser om vidtagna, ytterligare granskning eller jemkning ej underkastade beslut öfver redan förfallna frågor, finnér, i betraktande af allt detta, Constitutions-Utskottet, att de af Yällofl. BorgareStåndet å samma Memorial yrkade återremisser varit stridande mot Grundlagen, och fördenskull Herr Talmannen grundlagsenligen vägrat propositioner derå.
Junii i834.
Antom till Exp.-Utsk. den 3 Julin Memorial, rörande Prosten O. Bolanders anledning till anmärkning emot Föredraganden af Ecclesiastik-är enden.
Högvördiga Prestc-Ståndet liar, genom Protocolls-utdrag för den 20 dennes, till Conslitutions-Utskottet remitterat en af Prosten O. Bolander, i grundlagsenlig ordning, framställd anledning till anmärkning mot Föredraganden af Ecclesiastik-ärenden, Herr Stats-Secreteraren von Prinzencreutz, såsom Contrasignant af Kongl. Majrts Rådiga Utslag den 5 Julii 1827 och den 8 Maji 1829,, bägge gifna i likartade besvärsmål, rörande förslag till Pastorat af första classen , men, efter Motionairens tanka, stående i rak inbördes strid, med afseende å befordrings-grundernas tillämpning; yrkandes han, att Berednings- och Stats-Råds-Protocollen i detta ämne måtte infordras och granskas, till den påföljd Grundlagen stadgar.
Constitutions-Utskottets Memorial N:0 18.
Conslitutions-Utskottet liar tagit behörig kännedom af de företedda handlingarna; och som Utskottet icke eger att ingå i pröfning af den Föredragande och Rådgifvande åtgärd, hvilken varit underkastad granskning af förra Riksdagens Constitutions-Utskott; så, enär Utskottet, efter redan fullbordad granskning af samtliga, från nästlidne lill nu påstående Riksdags början, öfver Regerings-ärenden förda protocoll, icke hemtat anledning till anmärkning emot den senare åtgärden under den 29 April 1829, sorn beredt Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut af den 8 derpåföljde Maji, och Motionairen, i afseende derpå, icke heller förebragt några nya skäl, förtjenande serskild uppmärksamhet, finnér, vid sådant förhållande, Constitutions-Utskottet den remitterade anmärknings-anledningen dels icke utgöra föremål för Utskottets pröfning, dels icke påkalla ytterligare behandling.
Stockholm den 28 Junii 1834- N: 0 18.
Ankom till Exp.-Utsk. den 5 Julli.
Memorial till Hedervärda Bonde-Ståndetj med äskad upplysning om ett Stats-Råds-Protocolls datum.
På Hedervärda Bonde-Ståndets anmodan till Constitutions-Utskottet, genom Protocolls-utdrag för den 3o nästlidne Junii, att meddela Ståndet underrättelse om dagen, då hos Kongl. Maj:t i Stats-Rådet förevarit och blifvit afgjord den i Memorialet N:o 9 omförmälda fråga, angående ett Halländskt kyrkohemman, i hvilken Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag, dateradt den 7 November 1828, finnes utfärdadt, får Utskottet vördsamligen lemna till svar, att, enligt redan före den remitterade anmärknings-anledningens föredragning, från Ecclesiastik-Expeditionen begärd och erhållen aulhenthik upplysning, högstberörda, under justeringsdagen utfärdade beslut af Kongl. Maj:t fattats i Stats-Rådet den 29 October 1828, och i öfrigt tillägga, att Protocollet för samma dag, jemlikt förra Riksdagens Constitutions-Utskotts Memorial N:o 36, af den 20 Junii 1829, befunnits bland de Utskottet tillställda och då granskade.
Stockholm den 3 Julii 1834- 4 Constitutions-Utshottets Memorial N:0 1$, N:o ig.
Antora till Exp.-Utsk. den i5 Julii.
Memorial till Höglofl.
Ridderskapet Och Adeln, angående yrkad, men vägrad proposition på återremiss af Utskottes Memorial N:o 8.
Sedan, på sätt Högloft.
Ridderskapets oell Adelns, under gårdagen, Constitulions-Ulskottet tillliandakomna Protocolls-utdrag för den 3o nästlidne Junii utvisar, åtskilliga Ståndets Ledamöter begärt proposition till återremiss af Utskottets å nyo föredragna Memorial N:o 8, angående Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundssons anmärknings-anledning vid rådgifvande åtgärden till Resolutionen på Rikets Ständers underdåniga framställning, rörande Halländska kyrkohemmanet!, men Herr Landtmarskalken, på anförde skäl, förnämligast herntade från ordalydelsen af 107 §.