Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
» 2,535 2,790 5,029 3,765 3,613 5,344 Utom ofvannämnde slags trävaror hafva, såsom tillförene, fortfarande i smärre qvantiteter utförts läckter, skeppsvirke, båtshaksskaft, åror, boktunnor, takstickor, trädgårdsstolar, m. m.
Af öfriga varor, som vanligen utgöra föremål för skeppning till utrikes ort, förtjena följande företrädesvis att nämnas, och har deraf utförts: 30 1827-30. i medeltal. 1831—40. i medeltal.
1841—45. i medeltal. 1846.
Alun SM. 1,754 1,157 1,250 1,616 Ben 1,571 2,714 1,291 88 Brunsten 251 2,803 1,695 180 Färgmossa LU. 5,295 27,840 9,120 2,265 Linfrö T:r 1,116 6,445 5,936 2,013 Oljekakor SM. 1,152 1,714 3,479 3,314 Spanmål, hufvudsakligen Hafre T:r 13,496 10,403 34,122 50,277 Mursten och Taksten St. 228,891 476,376 655,140 379,193 Tjära T-r 905 1,614 2,113 1,021 Af ortens betydligare Fabriks-lillverkningar hafva under sednare åren Segelduk och raffineradt socker äfven utom riket (hufvudsakligen i Norrige) vunnit afsättning; och utskeppades 1841—45. i medeltal. 1846. alnar 23,479 13,789 U. 209,456 588,333 Socker, raffineradt Hvad i öfrigt afsättningsorterna för de utskeppade varorna angår, så halen väsendtlig förändring sedan år 1836 föregått med jern.
Ända till nämnde tid var afsättningeu af Svenska jernet i Norra Amerikas förenta stater större än i något annat land, men aftog derefter hastigt, så att heloppet af jern, som härifrån till Norra Amerika sedermera årligen skeppats, knappt uppgått till tredjedelen af hvad tillförene årligen funnit afsättning i nämnde land,— en följd dels af den förkofran, som detta lands egna bergverk under sednare åren vunnit, dels af den större svårigheten, att täfla med det Engelska jernet, sedan differentialtullen derå i Norra Amerikas förenta stater blifvit afskaffad.
Skäligen antages likväl, att afsättningeu af Svenskt jern i förenta staterne icke i vidare mån skall komma att inskränkas, enär det framgent måste blif va erforderligt för vissa behof, såsom till stål, deraf en större mängd använ - 31 des lill verktyg och redskap, och synnerligast till vagnsfjedrar, hvaraf behofvet för rörelsen å jernbanorna är i ständig tillväxt.
Under åren 1842—46 har utförseln från Götheborg af jern, stål och manufaktursmide!! till norra Amerikas förenta stater inalles utgjort 159,425 SkU, eller i medeltal för året 31,885 SkU Under samma tid har af dessa varor utförts till England inalles 388,125 SkU., eller i medeltal för året, 77,625 SkU, samt i medeltal årligen till Hanover och Bremen 15,800 SkU, till Frankrike 12,600 SkU, och till Danmark 5,500 SkU, hvarförutan under de 2:ne sistnämnda åren afgått årligen till Java omkring 6,000 SkU, till Algerien 2,400 SkU. och till Brasilien 2,200 SkU Af utskeppade Trävaror har omkring hälften afgått lill England, något mera än en fjerdedel till Frankrike, icke fullt en åttondedel till Belgien och återstoden till Algerien, Spanien, Brasilien och Danmark.
Den betydliga tillökning, som i trävaru-skeppningen de sednare åren ägt rum, är hufvudsakligen att tillskrifva nedsättningen af trävaru-tullen i England, hvilken år 1840 utgjorde 6 £ å svensk läst, men sedermera efterhand nedgått till 2 £ p:r läst.
Hvad Götheborgs irnpdrthandel angår, så utvisa nedanstående, på officiella uppgifter grundade sammandrag, att den upder de sednaste 25 åren likaledes vunnit en betydlig tillväxt.
Synnerligast anmärkningsvärd är denna tillväxt för sådane bufvudsakligare införselsartiklar som utgöra råämnen för fabrikernas och handtverkeriernas behof, och i afseende hvarå den tillika innebär en måttstock för omfånget af landets inhemska slöjder och konstflit.
Socker rått.
Tobaksblad och Stjelk.
Åren 1822—24 infördes i medeltal.
» 1825—30 d;o d:o » 1831—35 c!:o d:o » 1836—40 d:o d:o » 1841—45 d:o d:o år 1846 d:o d:o 165,448 219,038 397,672 636,469 1,981,335 2,604,709 förtull. efter värde 208,509 539,077 834,408 1,279,419 1,688,279 « 521,495 388,512 583,607 560,756 640,904 636,790 3,170,195 3,765,255 4,242,962 4,578,128 7,522,635 7,781,141 1,314,857 1,002,268 1,289,887 1,294,246 1,478,430 1,507,087
Af lifsmedel och dryckesvaror utgöra följande de mest betydande importföremål, hvarvid likväl bör anmärkas, att hvad de egenteliga vällefnads-artik - 32 larne angår, de växande siffertalen i införselstabellerna otvifvelaktigt till någon del äfven äro att tillskrifva en sorgfälligare tullförvaltning ocb införselsafgifternas nedsättning i den mån att mindre retelse till tullförsnillning ägt rum.
Arrac, Cognac, och Rumm.
Åren 1822—24 infördes i medeltal 348,869 47,723 41,427 18,899 f Cognac » 1825—30 d:o d:o 628,330 47,847 47,023 44,386 22,869 „ 1831—35 d:o d:o 937,796 49,304 48,941 49,328 42,278 X 1836—40 d:o d:o 1,158,449 60,435 49,854 58,211 38,117 * 1841—45 d:o d:o 1,909,999 64,487 53,340 68,624 60,891 År 1846 d:o d:o 2,270,392 75,223 76,045 86,138 82,948 Utländska väfnader voro, med få undanlag, till införsel förbjudne intill år 1825.
— Derefter har införseln år efter år stigit synnerligast af Bomullsooh Ylleväfnader, deraf tullspecialerna upptaga i medeltal för åren 1825—30 alnar 114,593. » 1831—36 » 472,564.
» 1837-41 » 649,930.
» 1842—46 » 186,021.
Härvid gäller likväl samma anmärkning, som nyss anförts i afseende å vällefnads-artikla r i allmänhet.
Att spanmål numera endast undantagsvis i någon större mängd införes, ådagalägges af följande sammandrag, som dock omfattar 3:ne svårare missväxt-år.
Införseln till Götheborg af spanmål, af alla slag utgjorde åren 1827—30 i medeltal i . . .
Tunnor 8,738.
» 1831—35 d:o » 6,670.
» 1836—40 d:o » 23,457.
» 1841-45 d:o » 3,843. år 1846 » 3,247.
Till 33 Till betydligare införselsartiklar böra äfven räknas oberedda Hudar och Tran, hvarmed förhållandet synes vara enahanda, som nied förut anförda råämnen af utländskt ursprung, hvilka till förädling eller vidare beredning här införts.
S Kannor.
Å ren 1827—30 infördes i medeltal 192,565 36,999 » 1831—35 d:o d:o 429,033 58,943 » 1836—40 d:o d:o 352,533 58,044 » 1841—45 d:o d:o 1,227,931 62,754 År 1846 d:o d:o 1,449,726 96,284 Öfriga varor, som varit föremål för införsel under den tid, som denna berättelse omfattar, änskönt, sammantagne, af icke ringa tyngd å handelsvågen, hafva dock hvar för sig, jemförelsevis varit af mindre betydenhet.
Egentlig transitorörelse har härstädes fortfarande varit ganska inskränkt, så att nederlags-inrättningen varit att betrakta föga annorlunda, än som en kredit-upplags-anstalt.
Hvad Sjöfållen imellan Götheborg och utländska hamnar angår, så har äfven den vunnit betydlig utsträckning, — en påtaglig följd af varuvexlingens ökade omfång.
Följande tabeller, upptagande inkomna fartygs antal och lästetal under åren 1836 och 1846, kunna bilda ett omdöme om denna sjöfartens förkofran, som synnerligast måste vara tillfredsställande med afseende å den jemförelsevis mera ökade andel deruti, som Svenska handelsflottan vunnit.
Berättelse öfver Götheborgs och Bohus Län för åren 1842—1846. 5 34 Antal.
Vid Götheborgs Tullkammare inklarerades från ut- rikes orter.
Svenska fartyg 195 12,784 Norrska » (utom Post-ångfartygen) .... 306 19,134 Engelska » 44 3,665 Amerikanska » 36 5,799 Danska » 21 458 Hanoveranska » 4 122 Summa 606 41,962 År 1846.
Svenska fartyg 401 26,569 Norrska » (utom Post-ångfartygen) .... 528 36,146 Engelska » 41 3,481 Amerikanska » 5 873 Danska » 31 780 Hanoveranska » 6 203 Kyskt » 1 108 Finska » 2 421 Franska » 20 1,372 Belgiskt » 1 57 Oldenburgskt » 1 80 Bremiska » 2 335 Mecklenburg-Schwerinskt fartyg 1 73 Summa 1,040 70,498 Götheborgs utrikes handels och sjöfarts betydliga tillväxt ådagalägges ytterligare genom tillgängliga uppgifter om stadens tullintägt och vexelrörelse.
Enligt tullkammarens handlingar har tulluppbörden härstädes, inberäknadt lastpenningar, nederlags-rekognition, transito-afgift, fyr- och båkaf - 35 gift samt afgift till Handels- och sjöfarts-fonden, men utom konfiskationsmedlen, ulgjort: Banko. åren 1816—20 i medeltal ....
517,562 ii » 1821—25 d:o .... 609,267 22 » 1826-30 d:o .... 704,773 34 » 1631—35 d:o .... 852,682 46 » 1836-40 d:o ....
1,083,918 2 » 1841—45 d:o . . . . 1,332,631 20 år 1846 1,590,743 12 6 I afseende å de för förstnämnda 2:ne Femårs-skiften upptagne summor bör anmärkas, alt deruti inbegripes äfven den tull, som enligt 1816 års tulltaxa utfått i Hamburger Banko och hvilken här beräknats till Svenskt Banko o r» efter en antagen medelkurs af 128 sk.
Den betydliga tillväxt, som Götheborgs tulluppbörd enligt förestående sammandrag vunnit, är så mycket mer bevisande om rörelsens förkofran, som under den tidslängd, hvilken sammandraget omfattar, åtskillige i tulluppbörden ingående afgifter, såsom Konvoy-afgiften å utgående varor, lästetals-afgiften och stämpel-afgiften, upphört, samt tullafgifterne å utgående varor till största delen försvunnit eller blifvit betydligt nedsatte, och å en stor del inkommande varor dels alldeles upphört, såsom för Bomull och Stenkol, dels i mer eller mindre mån blifvit förminskade.
Angående Götheborgs vexelrörelse upplysa meddelade officiella uppgifter, att vexelslulen härstädes utgjort: £ Sterling.
Hamb. B:ko m:k.
År 1842 . . . 179,859 1,332,000 1,223,000 145,000 » 1843 . . . 180,000 2,786,000 1,818,104 165,000 » 1844 . . . 245,000 2,448,000 2,044,400 152,000 » 1845 . . . 283,500 2,426,000 2,309,000 139,000 » 1846 . . . 314,300 3,032,000 3,800,000 102,000 36
Frakterna hafva i allmänhet under ifrågavarande 5 år varit mer än vanligt lönande.
Stadens Skeppsrederi-r'örelse har ock i anseende dertill vunnit någon förkofran, dock icke i den mån, som kan anses svara emot den utrikes handelns tillväxt.
Götheborgs handelsflotta, som år 1827 utgjorde 96 fartyg om tillsammans 8,008 läster, men 1836 minskats till 69 fartyg om » 6,114 » hade 1841 åter ökats till 97 » om » 9,552 » och 1846 åter ökats till 102 » om » 10,210 »
De flesta staden tillhöriga fartyg äro af utmärkt byggnadsart, kopprade och snällseglande, samt användas till stor del i fart på transatlantiska orter, hvilket med fördel kunnat ske under åtnjutande af den tull-lindring, sorn ägt rum för å sådane orter producerade med inhemska fartyg direkte derifrån införde varor.
Minuthandeln uppgifves hafva under ifrågavarande 5 år varit jemn och lönande och varu-afsättningeu till förbrukning inom landet i ständigt tilltagande.
Förnämligast har detta varit fallet med manufaktur-artiklar och i allmänhet med mode-varor.
Någon grund för omdömet om den inrikes rörelsens tillväxt lemnar följande från Tullförvaltningen meddelade uppgifter om antalet af fartyg, som från andra inrikes orter till Götheborg med förpassning ankommit och af dem, som härifrån till andra inrikes orter med förpassning afgått.
Åfgångne.
Åren 1822—25 utgjorde antalet af sådana fartyg medeltal 350 378 » 1826—30 d:o d:o 351 621 » 1831—35 d:o d:o 508 768 » 1836—40 d:o d:o 678 1,058 » 1841—45 d:o d:o 570 1,014 år 1846 d:o d:o 577 1,171 Antalet af Handlande i Götheborg har, enligt de lill Lands-kontorel inkomne taxerings-längder, utgjort 37 åren 183G—40 i medeltal 447.
» 1841—43 (h« 447. år 1846 495.
Hvad Götheborgs Fahriksrörelse angår, så har under de 5 år, som denna Berättelse afser, densamma fnrkofrats till mer än hälften högre tillvei kningsbelopp.
Meddelade officiella uppgifter ut visa antalet af de å Götheborgs stads område aniaggde fabriker, antalet af dervid anställde arbetare samt värdet af dervid åstadkomne tillverkningar för åren 1842 och 1846 sålunda: 1 8 42. 1 8 4 6.
Bomulls- Linne- och Ylleväfnads- R:dr Banko.
R:dr Banko. fabriker 8 478 99,207 7 394 96,667 Kattuns- och Ylle-tryckerier 3 14 5,090 2 9 5,380 Kemiskt Tekniska fabriker — — 9 7 1,885 Färgerier 3 11 5,922 4 18 6,783 Garfverier 2 11 12,690 2 20 26,892 Hattfabriker 4 11 1,640 3 10 2,383 Klädesfabrik — — 1 9 4,674 Lackfabriker 3 3 3,220 3 3 2,560 Ljusfabrik 1 2 4,166 — — Mekanisk verkstad — — 1 150 120,000 1 Musik-Instrument-fabriker . . 3 5 1,233 2 16 8,000 Nålfabrik — 1 7 2,000 Oljeslageri 1 2 1,900 — — Parfymerifabrikcr 2 2 6,953 2 2 5,854 Repslagerier 4 17 4,654 4 22 6,266 Segelduksfabrik 1 15 5,977 — — Sockerraffinaderier 2 49 353,087 2 49 502,487 Spegelfabriker 3 17 4,602 3 18 4,935 Såpsjuderier 2 3 3,400 — — Tapetfabriker 1 1 150 5 7 1,970 Tobaksfabriker 17 86 72,892 16 186 161,510 Urfabriker 6 15 1,921 6 15 1,673 Attickebryggerier 1 2 5,000 1 2 3,333 Öfrige mindre fabriker . . . 6 11 1,801 7 14 2,397 Summa 73 ^ 755 595,505 74 958 967,649 38 I förening med den mekaniska verkstad, som i förestående tabell omförmäles, och hvarvid efter dess anläggning år 1842 afverkats årligen till och med 1845 i medeltal 750 Slcfé. gjutgods, men är 1846 1,700 Slc'£i. —, är sistnämnda år anlagdt ett puddlingsverk för 2 eller flere ungnar med behöfligl antal ånghamrar.
Men, för att få fullständigt begrepp om vidden af Götheborgs fabriksrörelse, måste jemväl alla de fabriker inbegripas, som, ehuru icke på stadens grund, dock i stadens närhet inom Götheborgs fögderi äro anlaggde, helst de fleste af dessas idkare tillhöra Götheborgs samhälle, och fabrikernas anläggande utom staden allenast afsett antingen ett beqvämligare läge i afseende å vattenfall eller sjötransport eller, med eller utan sådan förmån, lindring i kommunal-utskylder och allmänna besvär.
Antalet af Fabriker i Götheborgs fögderi och af dervid anställde arbetare samt värdet af deras tillverkningar år 1846 utgjorde enligt ofliciella uppgifter.
Bomulls- och Linnefabriker Porterbryggeri ....
Segelduksfabrik ....
Färgerier Garfveriet' ....
Oljeslageriet1 Pappersbruk Skeppsbyggerier ....
Sockerbruk Tobaksfabriker ....
Diverse mindre fabriker .
Su mma Fabriker.
O* ra P ra Tillverknings- värde. 3 302 R:dr Banko. 260,339 1 68 126,533 2 465 225,386 4 49 38,264 4 20 43,592 4 23 122,830 2 15 8,366 2 220 112,500 1 208 1,271,165 2 33 22,253 17 393 178,381 42 j 1,796 2,409,609 Värdet af Götheborgs stad som vid början s.g till samtlige omkring under Götheborgs Hallrätt förut lydande, så väl i som i af detta århundrade 150,000 R:dr Banko utgjorde Götheborgs fögderi anlaggde, Fabrikers tillverkningar, enligt ofliciella anteckningar, inskränkte 39 år åren R:dr 1,295,615.
» 1,406,297.
» 1,932,803.
» 3,377,258. 1827 1832—36 i medeltal ....
» 1837—41 » .... och år 1846 Fabrikernas antal inom samma område var år 1832 89 stycken med 1,069 arbetare.
» 1836 101 » med 1,500 » » 1846 116 » med 2,754 »
Så tillfredsställande det må vara, att se fältet för den industriela verk samheten så hastigt och så betydligen vidgadt och försörjnings-utvägarne i samma mån för arbetsklassen ökade, påkalla imellertid de vådor i moraliskt hänseende, för hvilka de vid spädare ålder antagne, talrikt sammanförde fabrikslärlingar äro blottställde, allvarlig uppmärksamhet, och det måste blifva en omsorg för den närmaste framtiden, att ordna förhållandet härmed på ett sätt, som med villkoren för den allmänna uppfostran till sedlighet och samhälls-ordning kan linnas förenligt.
De egentliga handtverksyrkena i Götheborg synas, hvad utsträckningen af deras verksamhet angår, icke hafva förkofrat sig i samma mån som handel och fabriker, ehuru en stor del af dessa yrken ovedersägligen lilleg nät sig fullt så mycken konst-skicklighet som man i andra rikets städer finnér.
Att likväl den ekonomiska ställningen inom dessa yrkens idkare under dea sednare tiden något förbättrats, bör vara att sluta deraf, att de på HandtverksCorpsens egne uppgifter grundade afkortningar å bevillnings-utskylderna för Stadens handtverksidkare i allmänhet under sednare åren varit vida mera sällsynta än tio till femton år tillförene.
Enligt de af Commerce-Collegiuin offentliggjorda Statistiska uppgifter, har af Götheborgs handtverkare, inberäknade idkarne af sådane näringar, som icke egentligen varit att hänföra till handel eller handtverk, och icke lydt under Hallrätt, (Slagtare, m. fl.) äfvensom af hos dem anställde arbetare antalet under nedannämnde tidrymd, förhållit sig sålunda: Mästare.
Åren 1831— -35 voro i medeltal 336 252 430 » 1836- -40 d:o d:o 324 293 454 » 1841- -45 d:o d:o 330 379 483 « Ar 1846 d:o d:o 347 430 575 40
Enligt upprättade taxerings-sammandrag liar beloppet af den kronobevillning, som utgått af bandel och rörelse i Götheborg, utgjort för Handlande och Skeppsredare.
Fabriksidkare och Skepps- varfsägare.
Idkare af handtverk och andra bor- gerliga yrken.
Krog- och Värdshus- idkare.
Summa. åren 1836—40 i medeltal 30,471 33 1,724 2 5,125 38 1,454 — 38,775 25 ■"ö in 1 OO r-f Ä 29,821 43 2,705 10 4,914 27 1,245 14 38,686 40 år 1846 d:o 36,043 44 5,688 24 6,905 8 1,260 - 49,897 28 Den mångsidiga och hastiga utveckling, som på sätt genom det ofvananförda är skildradt, den industriela verksamheten i Götheborg under sednare tid vunnit, har icke allenast befrämjat stadens eget välstånd.
Den iifliga afsättning, som landtmannens produkter och slöjdarbeten här funnit, vittnar derom uppenbart.
Jemlikt anvisning i de fastställde formulär-föreskrifterna, får jag vidare i korthet redogöra för Götheborgs Undervisnings-anstalters samt Sjukvårds-, Fattigvårds- Arbets- och andra välgörenhets-inrättningars tillstånd, sådant det enligt vederbörandes uppgifter befanns år 1846. l:o Undervisnings-anstalter.
A Offentliga läroverk och andra stiftelser för undervisning i allmänhet. a) Gymnasium, med 13 lärare och 50 lärjungar.
För aflönande af Gymnasii lärare-personal anslogs år 1652 Kronotionde från vissa socknar i Götheborgs och nästgränsande län till ett belopp af 870 eller, sammanräknadt med anslaget till det lägre allmänna läroverket på stället eller Trivial-skolan, 1,090 tunnor spatimål, hvarjemte ett prebende-paslorat anvisades åt hvardera af de 2:ne Theologie-Lektorerna och ett prebende-hemman åt hvardera af de öfrige Lektorerna.
Dessutom har lärare-personalen under sednare tid fått sig tillslagne hushyre-medel, som till bestämda belopp utgå från Götheborgs Stads kassa.
Till läroverkets nytta äro betydliga fonder att 41 alt tillgå, hufvudsakligen medelst de i Bohus län belägna så kallade Hvitfeldtska Stipendii-godsen, tillsammans 141^ förmedlade mantal, som testamenterats af frami.
Enkefru Margaretha Hvitfeldt den 22 Jannuari 1663, af hvilka gods likväl 52-^f mantal sedermera blefvo till kronan indragne, men omedelbart derefter till det genom testamentet afsedda ändamål åter donerade. b) Högre Lärdoms-skolan, med 9 lärare och 81 lärjungar. c}\Apologist-Skolan, med 6 lärare (inbegripne 2:ne för Gymnasium gemensamme Sång- och ritlärare) och 57 lärjungar. d) Real-Gymnasium, med 7 lärare och 60 lärjungar. e) 'Folkskole-lärare-Seminarium, med 2 lärare och 48 lärjungar, upprätthålles med ett årligt stats-anslag af 666 R:dr 32 sk. f) Domkyrko-församlingens Folkskola, med 3 lärare och 250 lärjungar. g) Christines församlings Folkskola, med en lärare och 90 lärjungar. h) Småbarnsskolan, med en lärarinna och 62 lärjungar.
Denna uppfostrings-anstallt, hvars fond från början tillkommit genom enskildes frivilliga gåfvo-bidrag, erhöll af stadens invånare, vid allmän rådstuga den 17 December 1841, till anstaltens underhåll och utvidgning ett årligt anslag under påföljande 3:ne år af 1,000 R:dr, samt ytterligare, vid allmän rådstuga den 2 Jannuari 1846, 2,000 R:dr. i) Kjellbergska Flickskolan, med 6 lärare och 30 lärjungar.
Banco och hvilken fond år 1846 ökats till 45,735 R:dr 26 sk. 10 r:st. åtnjuta fattiga flickor af bättre härkomst undervisning i Christendom, geografi, arithmetik, historien, språk, musik och finare handarbeten. k) Willinska Fattigfriskolan, med 6 lärare och 227 lärjungar.
— Till bestridande af kostnaderne för slöjdklassen uti denna skola, hvarest 24 fattiga barn från och med deras 12:te till och med deras 14:de år njuta fri undervisning i Smeds-, Snickare-, Vagnmakare- och Svarfvare-handtverken, samt tillika erhålla fria boningsrum, underhåll och kläder, hafva stadens invånare, enär de tillgångar, som till denna stiftelse och densammas underhåll från böl jan hemtats af enskildes gåfvor och bidrag, vid 1841 års början voro till stor del medtagne, vid allmän rådstuga den 17 December samma år för kommande året, eller 1842, anslagit 2,500 R:dr Banko, hvilket belopp jemväl under nästpåföljande 4 år, eller till och med år 1846, årligen utgått såsom af stadens invånare beviljadt anslag till samma inrättning.
Berättelse öfver Götheborgs och Bohus Län för åren 1842—1846. 6 42 l) Skolan å Stadens Barnhus, med 2 lärare och 37 lärjungar, af hvilka sistnämnde 12 äro å landet utpensionerade. m) Prins Oscars Skola, för soldat-harn vid Kongl. Götha Artilleri-regemente, med 5 lärare och 48 lärjungar.
Skolans årliga bidrag beräknas till 600
R:dr och dess kapitalfond uppgick år 1846 till 31,545 R:dr 20 sk. i r:st.
Af denna Skol-inrältning finnas filial-afdelniugar å Marstrand och Carlsborg. n) Fruntimmers-Föreningens Flickskola, med 3 lärare och 28 lärjungar och en utlånt kapital-fond af 11,000 R:dr. o) De Fattiges Vänners skola, med 2 lärare, 24 lärjungar och en fond af 2,000 R:dr. p) Societets-Skolan, med 6 lärare och 62 lärjungar, ursprungligen bestämd för döttrar af Evangeliska Brödraförsamlingens medlemmar, men sedermera utsträckt till skolungdom i allmänhet. q) Göthilda-Föreningens skola, för gosse-barn tillhörande Mosaiska församlingen, med 4 lärare, utom skrif- och musik-lärare.
Lärjungarnes antal åren 1841—46 var i medeltal årligen 28.
O B.
Lär o-anstalter med afseende å särskilda praktiska yrken. r) Chalmerska Slöjdskolan.
Denna för det allmänna och synnerligast för orten gagneliga stiftelse, grundlagd genom en testamenterad fond af numera framlidne Kansli-rådet Chalmers, understödjes derjemte genom ett stats-anslag af 4,000
Utom Föreståndaren, som undervisat i fysik, tillämpad på näringar och konster, samt mekanisk och kemisk Teknologi, har skolan haft 4 lärare, af hvilka en undervisat i Elementar-kemi samt tillika haft ledningen af de arbeten, som af eleverne i kemiskt-tekuiska laboratorium blifvit företagne, en annan i matbematik, mekanik och ritning; den tredje i frihand-teckning, ornament- och så kallad klots-ritning samt lavering, och den fjerde såsom verkmästare haft ledning af arbetet i modell-verkstaden.
— Antalet af elever, sorn begagnat undervisningen vid skolan arbetsåret 1845—46 uppgick tili 71, det bogsta som ägt rum sedan skolans öppnande år 1829. sJ Navigationsskolan, hvartill staden låtit uppföra ett passande hus, har af statsmedlen årligen åtnjutit såsom aflöning till 2:ne lärare 1,400 R:dr och till underhåll af instrumenter, kartor, böcker och inventarier 300 R:dr.
— År 1846 var elevernas antal 50. 43 t) Sjömanna-Sällslcapets t äckel-skola, med 2 lärare och 36 lärjungar, har utom afgälden af en till 8,000 R:dr uppgående kapital-fond från och med år 1839 från den under Sjömanshus-direktionens förvaltning ställda så kallade Nationalkassan haft ett bidrag af 500 R:dr årligen. u) Militärskolan, med 2 lärare och 6 elever. v) Handels-lnstitutet, ställdt under Handels-föreningens inseende och förvaltadt af en bland dess ledamöter vald styrelse, med 5 lärare och 17 elever, underhålles genom årligt bidrag af stadens medel, stort 2,000 R:dr, jemte afkomsten af inrättningens kapital-fond, som 1846 uppgick till 19,554 R:dr 25 sk. 6 r:st. wj Handtverks-skolan, med 4 lärare och 130 elever, samt med en kapitalfond, utgörande enligt uppgifL 8,700 R:dr. 2:o Sjukvårds-anstalter. a) Sahlgrenska Sjukhuset, grundadt genom enskilda donationer, hvaraf en räntebärande fond samlats, som år 1846 uppgick till 108,627 R:dr 8 sk. — Sjuksängarnes antal är 60 och der vårdade sjuke utgjorde år 1846 ett antal af 820.' b) Stadens Sjuk- och Kurhus, hvarest likaledes finnas 60 sjuksängar och der år 1846 vårdades 196 sjuke.
Staden har anskaffat ett för ändamålet väl passande hus och vidkännes äfven bristen i underhållskostnaden utöfver beloppet af den i staden inflytande kurhus-afgift. c) Garnisonssjukhuset, försedt med 75 sjuksängar, underhålles genom passevolans imellan Kongl. Krigs-Kollegium och Batteri-cheferne vid Kongl. Götha Artilleri-regemente.
— År 1846 vårdades här 507 sjuke. d) Fattigförsörjnings-inrättningens skjukhus, med 74 sjuksängar och en sjuknummer år 1846 af 345, underhålles genom de medel, som till stadens fattigförsörjning i allmänhet inflyta. 3:o Fattigvårds- och andra Yälgörenhets-anstalter. a) Allmänna fattigförsörjnings-inrättningen, sora med en räntebärande fond af 51,426