Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, som kunde blifva erforderligt, och derjemte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Serafimer-ordens-gillet måtte erhålla nådigt uppdrag att i samråd med erfarne och nitiske läkare, arkitekt och vederbörande myndighet, uppgöra plan för anläggningen oell cjensamma sedermera ombesörja; och har motionären derjemte, i afseende på kostnaden för hospitalets underhållande, föreslagit, att densamma skulle bestridas, dels genom ett årligt bidrag från Danviks hospital, Lill belopp motsvarande medium af de tio sistförflutne årens underhållskostnad lör der vårdade sinnessjuke, hvilka borde till det nya hospitalet förflyttas, dels med de, enligt redan gällande eller framdeles skeende föreskrifter, utgående års-afgifter för patienter och dels genom anvisande af halfva kortstämplings-afgiften; samt af Herr L.
Billström, som föreslagit, att Ulriksdals kungsgård, hvilken, belägen en knapp half mil från hutvudstaden, hade, jemte många rymliga byggnader, ett sundt och vackert läge, samt för närvarande, efter invalid-inrättningens upphörande, icke för annat behof begagnades, måtte upplåtas till en kur-anstalt för sinnessjuke, helst densamma borde kunna med ternligen obetydlig kostnad till en dylik anstalt inredas, samt att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Danviks hospital finge dit förflyttas och dess ansenliga inkomster användas såväl till inredandet som underhållet af det nya hospitalet, äfvensom att, derest Danviks hospitals egna medel icke lemnade full tillgång till den föreslagna anstaltens första ordnande, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om anvisande af det tillskott, som derutöfver erfordrades.
Utskottet, som vid behandlingen af dessa frågor jemväl tagit kännedom af det underdåniga betänkande om erforderliga förbättringar i hospitalsväsendet i riket, som den 31 Juli 1850 blifvit af utsedde
Kommitterade afgifvet samt af tvänne från trycket utkomne, af Öfverläkaren vid Danviks hospital Doktor Sonden och Professoren m. m.
Doktor Huss utgifne besk l if - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 212. 9 beskrifningar öfver nämnde hospital, jemte öfriga till ämnet hörande handlingar, byggnadsplaner och kostnadsförslag, haf åt detta maktpåliggande ärende egnat all den uppmärksamhet, detsamma onekligen förtjenar, hvarvid Utskottet icke förbisett det här ofvan jemväl vidrörde förhållandet, att Rikets Ständer vid 1847 och 1848 årens riksdag sjelfve tagit initiativet till en mera genomgripande förbättring af hospitalsväsendet i Sverige och erkänt nödvändigheten att genom förändrande af hospitalerne småningom förskaffa hela riket en god och ändamålsenlig vård för sinnessjuke, i följd hvaraf ock torde böra antagas, det Rikets Ständer äro beredvillige att anvisa de medel, som för ändamålet erfordras och i saknad hvaraf denna vigtiga del af den allmänna sjukvården icke kan på ett lämpligt sätt ordnas.
Hvad nu först angår frågan om uppförande af nytt hospital för liufvudstaden och dess närmaste omgifning, anser Utskottet det vara allmänt kändt, att det nuvarande dårhuset vid Danviken, till följd af lokalens beskaffenhet, hvarken är eller genom någon förändring kan blifva en ändamålsenlig anstalt för sinnessjukes behandling och vård, utan att nybyggnad å annan, fullt lämplig lokal är enda utvägen att åt liufvudstaden bereda en emot tidens fordringar och mensklighetens kraf svarande sjukdoms-anstalt af detta slag.
Rikets sednast församlade Ständer funno äfven
Danviks hospitals ordnande till ett bättre skick vara af högsta behof påkalladt, men ifrågaställde i sådant afseende en utvidgning af hospitals-inrättningen vid Upsala, hvarigenom större delen af de kurativ-hehandling underkastade sinnessjuke från Stockholm och dess omgifning kunde erhålla plats vid Upsala hospital.
Då det emedlertid, jemlikt den nådiga propositionen, blifvit behörigen utredt, att behofvet icke kan på detta sätt afhjelpas, återstår alltså endast den utväg, att å någon tjenlig plats i eller invid liufvudstaden åvägabringa en dylik anstalt.
De lokaler, som i sådant afseende nu blifvit föreslagna, äro dels en å Kungsholmen belägen egendom, bestående af lägenheterne Hedvigsberg och Conradsberg, dels ock Ulriksdals kungsgård.
Hvad den sednare lokalen angår, har Utskottet, som inhemtat, att Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt beslut den 5 Juni 1849, förordnat, att, efter invalid-korpsens upplösning, de af denna korps der begagnade byggnader skulle till Ståthållare-Embetet å Ulriksdals slott öfverlemnas, funnit att, om äfven denna lokal finge för ändamålet begagnas, ett hospital derstädes, i följd af sin aflägsenhet från de större sjukvårdsanstalterna i liufvudstaden, icke blifver så lätt, som önskligt vore, tillgängligt för de unga läkare, hvilka genomgå lärokurser vid dessa anstalter och jemväl böra lemnäs tillfälle till erhållande af undervisning vid det nya hos Bih. till R.
Prot. 1863—1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 32 Häft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 213. pitalet i sinnessjukdomarnes behandling.
För öfrigt torde icke heller genom inrättningens förläggande å Ulriksdal någon betydlig minskning i kostnaden kunna beredas, i anseende dertill, att de erforderliga byggnaderna utan tvifvel måste efter annan plan från grunden uppföras.
Maj:t föreslagna lokal å Kungsholmen eger deremot det företräde att vara belägen i närmaste granskap af Stockholms fleste större sjukvårds-inrättninr gar, så att, om det nya hospitalet der förläggas, nyssnämnde förmån af ett lättadt tillfälle för den unge läkaren till åtnjutande af undervisning i de sinnessjukes behandling vinnes, utom fördelen af vetenskaplig kontroll å inrättningen; och då denna lokal för öfrigt förenar de vilkor, som vid en kur- och vård-anstalt för sinnessjuke erfordras, såsom ett vackert och sundt läge, tillräckligt utrymme för de sinnessjukes vistande i fria luften samt sysselsättande med trädgårdsodling och landtbruk m. m., synes ock denna plats vara för en dylik anläggning särdeles passande.
Utskottet anser sig derföre böra understödja Kongl.
Majrts nådiga förslag om uppförande derstädes af en ändamålsenlig och emot tidens fordringar svarande kurativanstalt för sinnessjuke; och då härför, enligt hvad upplyst är, erfordras en summa af 300,000
R:dr, deraf likväl under den lid, nästa Statsreglering omfattar, endast 225,000
R:dr behöfva utgå, med ett belopp af 75,000
R:dr årligen, får Utskottet alltså tillstyrka, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning, må, för uppförande å den föreslagna platsen invid hufvudstaden af ett hospital för sinnessjuke, nu bevilja en summa af 225,000 R:dr, alt från Riksgälds-kontoret, i man af behof, utgå med 75,000 R:dr årligen för hvartdera af åren 1855, 1856'och 1857.
Varande härigenom jemväl besvarade ofvannämnda i denna fråga väckta särskilda motioner.
Beträffande derefter de uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition jemväl ifrågaställa nybyggnader vid Wadstena, Götheborgs och Hernösands hospitaler; så är härutinnan upplyst, att Wadstena hospital, ehuru i sednare tider betydligt både utvidgadt och förbättrad t samt med skäl numera ansedt såsom Sveriges bästa kurativ-inrättning för sinnessjuke, dock larfvar en ytterligare utvidgning, som med minsta kostnad kan tillvägabringas genom till- och påbyggnad af det nu befintliga så kallade gamla hospitalet, hvilket sednare, för vinnande af fullständig afsöndring afdebådahuf- - vud-afdelningarne för man- och qvinkön, skulle bestämmas uteslutande för Stats-UtskotteU Utlåtande, N:o Z1Z. 11 delta sednare, hvaremot den förra klosterbyggnaden, eller det nu såkallade Stora hospitalet, komme ensamt att upptagas af sjuke utaf mankönet; att Götheborgs hospital likaledes är i behof af utvidgning och förändring medelst uppförande af 2:ne flygelbyggnader, hvarigenom en fullständig afsöndring af könen inom och utom hus äfvensom de erforderlige under-afdelningarne efter olika sjukdoms-arter för hvartdera könet kunde tillvägabringas, samt att Hernösands hospital jemväl är alltför inskränkt för emottagande af det inom de nordliga länen betydligt ökade antalet af sinnessjuke, så att, utom den nuvarande af träd uppförda hospitals-byggnaden, , en ny byggnad af sten funnits böra der uppföras; — Och som det måste anses oundgängligen nödigt för en ändamålsenlig behandling och vård af sinnessjuke alt de för dem afsedde anstalter, med hänsigt till lokal och byggnader, blifva på lämpligt sätt ordnade, så att de kunna emottaga alla de personer, hvilka af hospitals-vård äro i behof, helst, i annat fall, den händelse måste inträffa, att patienter, hvilka kunnat botas, om de genast vid sinnes-sjukdomen början blifvit på ändamålsenligt sätt behandlade, skulle, i saknad af tillfälle dertill, möjligen varda obotlige, äfvensom att separation och fördelning af patienterne efter deras olika kön och vilkor, samt sjukdomens art och grad, botlighet eller obotlighet, må kunna tillvägabringas, finner alltså Utskottet den föreslagna utvidgningen af ifrågavarande
Irenne hospitaler vara af högsta behof påkallad, hvarföre, i Utskottets tanke, de härför erforderlige anslagsmedel böra beviljas, utgörande för Wadstena hospital 50,000 Ridr, för Götheborgs 100,000 R:dr och för Hernösands 50,000 R:dr eller tillsammans 200,000 R:dr.
Med afseende derå, att vid denna riksdag
Statens tillgångar blifvit för andra angelägna utgifter strängt anlitade, anser emellertid Utskottet, att utbetalningen af berörde anslag skäligen kan, lika med hvad Utskottet här ofvan tillstyrkt i afseende å anslaget för ett nytt hospital invid hufvudstaden, ställas på 4 år, så att blott ett belopp af 150,000 R:dr kommer att under nästa Stats-regleringsperiod utgå, dock med rättighet för Kongl. Maj:t att för de särskilda byggnads-arhetena använda medlen i den ordning Kongl. Majit pröfvar lämpligast.
Utskottet hemställer fördenskull, att, till utvidgning och förbättring af Wadstena, Götheborgs och Hernösands hospitaler, en summa af 150,000
R:dr nu anvisas för den tid nästa Stats-reglering omfattar, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, utgå med 50,000 R:dr årligen, samt af Kongl.
Majit för de särskilda byggnadsföretagen disponeras i den ordning, Kongl. Majit i Nåder kan finna lämplig. 12 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 212.
För öfrigt har Utskottet, som förmodar, att
Öfver-intendents-embetet erhåller nådigt uppdrag att om byggnadernas uppförande gå i författning, trott sig höra föreslå, att Rikets Ständer, vid den nådiga Propositionens besvarande, jemväl uttrycka den önskan, att Sundhets-kollegium, innan byggnads-arbetena företagas, må blifva i ämnet bordt.
Stockholm den 27 Juli 1854. STOCKHOLM, tryckt hos N. MARCUS, 1854. Stats-Utskottels Memorial, N:o 213. 1 l¥:o 213.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Augusti 1854, kl. 11 f. m.
Memorialj med förslag till Voterings-proposition, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut., rörande Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till efter Närings-idkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf.
Cl. AO Sedan Stats-Utskottet uti sitt Utlåtande, N:o 56, a,fstyrkt Rikets Ständers bifall till högstberörde nådiga Proposition, samt Utskottet uti sitt, med anledning af erhållna återremisser afgifna Betänkande, N:o 133, vidblifvit sitt förra Utlåtande, hafva, enligt Utskottet tillhandakomna Protokolls-utdrag, Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallit Utskottets omförmälda yttrande, hvaremot Preste- och Borgare-Stånden, med afslag derå, bifallit hvad Kongl. Maj:t i den nådiga Propositionen behagat föreslå.
Då således två Riks-stånd stadnat emot två samt följaktligen, derest ej någotdera af sistnämnde två Riks-stånd skulle finna godt, att uti godkännande af Utskottets yttrande, med Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet instämma, frågan måste genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott afgöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, i likhet med Utskottet, anser, att Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition icke bör af Rikets Ständer bifallas, Bil,, till R.
Prat. 1853—1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 33 Baft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 214. voterar:
Vinner nejj hafva Rikets Ständer, på sätt Kongl. Maj:t behagat i nåder föreslå, medgifvit, att Kronans rätt till danaarf efter Närings-idkerskan Johanna Emilia Hollander, må till förmån för Carlstads stadsförsamling, eftergifvas, under vilkor, att medlen blifva till inrättande af ett arbetshus för församlingens fattige använde.
Stockholm den 27 Juli 1854. nfco 314.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4,Aug. 1854, kl. 11 f. m.
Memorialj med förslag till voterings-propositiorij i anledning af Riks-ståndens stridiga beslut rörande Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enkehus-inrättning af kronans rätt till dana-arf efter Enkan.
Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström. (I. A.) , Sedan Stats-Utskottet uti sitt N:o 57 afgifna Utlåtande afstyrkt Rikets Ständers bifall till högstberörda nådiga Proposition, samt Utskottet uti sitt med anledning af erhållna återremisser afgifna Betänkande N:o 134 Stats-Utskottets Memorial, N:o 214. 3 vidblifvit sitt förra Utlåtande, hafva, enligt Utskottet tillhandakomne Protokolls-utdrag, Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallit Utskottets omförmälda yttrande; hvaremot Preste- och Borgare-Stånden, med afslag derå, lemnat sitt bifall till hvad Kongl. Majit i den nådiga Propositionen behagat föreslå.
Då således två Stånd stadnat emot två samt följaktligen, derest ej någotdera af sistnämnde två Riks-ståud skulle finna godt att uti godkännande af UtskoLtets yttrande med Preste- och Borgare-Stånden sig förena, frågan måste genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott afgöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, lika med Utskottet, anser, att Kongl.
Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition icke bör af Rikets Ständer bifallas, voterar:
Ja den, det ej vill:
Vinner Nejj hafva Rikets Ständer medgifvit, att, på sätt Kongl. Majit behagat i nåder föreslå, kronans rätt till danaarf efter Enkan Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström må till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enkehus-inrättning eftergifvas, med vilkor dock, att beloppet af samma dana-arf skall utgöra ett stående, nämnda inrättning tillhörande kapital, liyaraf endast räntan får årligen användas till de å inrättningen varande personers underhåll.
Stockholm den 27 Juli 1854. 4 Stats-Utskottets Memorial, N:o 215.
S:o 213 Ank. til Exp.-Utsk. den 4 Aug. 1854, kl. 11 f. m.
Memorial, med förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-ståndens stridiga beslut, rörande Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift för Notarien E.
Lundblad, såsom Arrendator af Strömsholms kungs-ladugård, af halfva spanmåls-arrende-beloppet för år 1852. CL A.) Sedan Stats-Utskottet uti sitt, N:o 63, afgifna Utlåtande tillstyrkt Rikets Ständers bifall till högstberörda nådiga Proposition, samt Utskottet uti sitt, med anledning af erhållna återremisser, afgifna förnyade Utlåtande N:o 137 sitt förra Betänkande vid bli f v i I, hafva, enligt hvad Utskottet tillha ndakom ne Protokolls-utdrag utvisa, Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet bifallit Utskottets berörda tillstyrkande; hvaremot detsamma är af Borgare- och Bonde-Stånden afslaget; och då således två Riks-stånd stadnat emot två samt följaktligen, derest ej något af de två sistnämnde Stånden uti godkännande af Utskottets yttrande sig med Ridderskapet oell Adeln samt Preste-Ståndet förenar, frågan måste genom votering i förstärkt Stats-Utskolt algöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voterings-proposition:
Den, sorn, i likhet med Utskottet, anser, att Rikets Ständer böra, med bifall till hvad Kongl.
Maj:t i Nåder föreslagit, ej mindre bevilja den af Notarien Lundblad, såsom arrendator . . af « Stats-Utskottets Memorial, N:o 215. 5 af Strömsholms kungs-ladugård, begärda eftergift af 1852 års halfva spanmåls-arrende för kungsladugården, utgörande 66 tunnor 28 5 kappar råg, 66 tunnor 28 i kappar korn och 51 tunnor 16 kappar bafra; än äfven, såsom ersättning åt Strömsholms Kongl, stuteri för den minskning i dess inkomster, som genom denna eftergift skulle uppkomma, anvisa ett emot värdet af berörda halfva spanmåls-arrende, beräknadl efter 1852 års af Kongl.
Kammar-kollegium för Westmanlands län fastställda markegångspris, svarande kontant penninge-belopp af 1,309 R:dr 5 sk. 10 rst., att af Riksgälds-konlorets om händer hafvande medel utgå, votera r:
Ja; den det ej vill:
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna till Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition lemna bifall.
Stockholm den 27 Juli 1854. lith. lill ,/>•
St. Prot. 1858—1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 38 Haft. i STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1854.
Stats-Vtskottete ilemorial, A’:o 246. 1 mo »te.
Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Aug. 1854, kl. 11 f, m.
Memorial, f anledning af verkställde omröstningar angående Tullbevillningen. (U. A.) Sedan, genom antagande af en del utaf de i Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 16, i anledning af skiljaktiga beslut, angående tull-bevillningen, till särskilde Riks-Stånd framställde inbjudningar, åtskillige uti samma Memorial föreslagne voterings-propositioner förfallit, har förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt 31 §.
Riksdags-Ordningen, vid sammanträden den 31 nästlidne samt den 1, 2 och 3 innevarande månad, anställt omröstning öfver följande, af samtlige lliks-Stånden gillade Propositioner: hs/a voteringen (2:dra punkten i förenämnde memorial).
Den som godkänner Utskottets af tre Stånd bifallna förslag, att införsels-tullen å »Aska: pott-, raffinerad och kalcinerad,» skall nedsättas till 8 sk. per lispund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles den för denna artikel nu gällande lull, 16 sk. lispundet.
Omröstningen har utfallit med 68 Ja och 51 Nej; och hafva alltså Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 2:dra voteringen (4:de punkten).
Den som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att införsels-tullen å Linblår skall nedsättas till 2 R:dr 24 sk. skeppundet, samt i följd deraf Hamp- och Linblår, såsom med samma tull belagde, under en rubrik i taxan sammanföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma nu gällande tulltaxas bestämmelser för artikeln Blår att utan förändring bibehållas.
Bih, till Ii.
Prot. 48S3 & 4SS4. 4 Sami. 4 Åfd. 2 Band. 34 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o SI6.
Voteringen har utfallit med 78 Ja och 41 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 3:dj<: voteringen (5:te punkten).
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, »Broderade arbeten, andra slag» (än guld- och silfver-), »fullfärdiga broderade persedlar eller delar deraf, såsom kragar, slöjor, manchetter, färdiggjorda eller i våder tillklippta klädningar m. m.,» skola draga tull lika med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 50 procent, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma fullfärdiga broderade persedlar, eller delar deraf, att draga tull lika med tyget, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 100 procent.
Denna votering har utfallit med 72 Ja och 47 Nej; och då således Ja vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 4:de voteringen (8:de punkten).
Den som bifaller Utskottets af två Stånd gillade förslag, att införsels-tullen å »Fisk, saltad eller inlagd:» »Kabiljo, Långor och Torsk,» skall bestämmas till 1 R:dr 6 sk. tunnan, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies å denna artikel nu stadgade tull, 2 R:dr 12 sk. tunnan.
Omröstningen har utfallit med 63 Ja och 56 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 5:te voteringen (9:de punkten).
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd beslutat, införselstullen å »Fisk, saltad eller inlagd:» »Lax,» bestämmes till 1 R:dr 16 sk. tunnan, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna tull fortfarande att utgå med 2 R:dr 32 sk. per tunna.
Som denna omröstning utfallit med 62 Ja och 57 Nej, hafva Rikets
6:te voteringen (10:de punkten).
Den som till kontra-proposition i hufvud-voteringen rörande artikeln »Fisk, saltad eller inlagd: Sill,» antager Preste-Ståndets beslut, att införsels-tullen härå skall förblifva 30 sk. per tunna, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages, till kontra-proposition, Bonde-Ståndets beslut, att Sill skall vara vid införsel tullfri.
Voteringen har utfallit med 57 Ja och 62
Nej; i följd hvaraf till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antagits Bonde-Ståndets beslut. Stals-Vtskoltets Memorial, N:o 316. 3 7:de voteringen (11 :te punkten).
Den som, i öfverensstämmelse med Utskottets af två Stånd godkända förslag, vill att införsels-tullen å »Fisk, saltad eller inlagd: Sill,» skall bestämmas till 16 sk. tunnan, röstar Ja t
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Bonde-Ståndets beslut.
Denna votering har utfallit med 63 Ja och 56 Nej; hvadan Rikets Ständer be slutat i enlighet med Ja-propositionen. 8:de voteringen (12:te punkten).
Den som vill att till kontra-proposition i hufvud-voteringen rörande artikeln »Fisk, saltad eller inlagd: Strömming,» antages Preste-Ståndets beslut, att gällande in försells-tullj 30 sk. per tunna, fortfarande skall bibehållas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages, till kontra-proposition, Bonde-Ståndets beslut, att denna artikel skall vid införsel vara tullfri.
Omröstningen har utfallit med 57 Ja och 62 Nej; hvadan till kontra-proposition i hufvud-voteringen antagits Bonde-Ståndets beslut. 9:de voteringen (13:de punkten).
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd beslutat, införselstullen å »Fisk, saltad eller inlagd: Strömming,» bestämmes till 16 sk. tunnan, röstar Ja ; Den det ej vill-, röstar Nej; Vinner Nej, antages Bonde-Ståndets beslut.
Som voteringen utfallit med 63 Ja och 56 Nej, hafva Rikets
Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. i0:de voteringen (14:de punkten).
Den som bifaller Utskottots af två Stånd godkända förslag, alt införsels-tullen å »Fisk, saltad eller inlagd:» »all annan,» skall utgöra 1 R:dr tunnan, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer nu gällande tullsats, 1 R:dr 42 sk. tunnan, att bibehållas.
Omröstningen har utfallit med 67 Ja och 52 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen. ihle voteringen (15:de punkten).
Den som i hufvudsakliga voteringen, rörande »Fisk, torr eller rökt:
Gråsidor och Sej,» till kontra-proposition antager Preste-Ståndets beslut, att införsels-tullen härå skall bibehållas vid dess nuvarande belopp, 10 sk. lispundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; 4 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 2 4 (!.
Nej, antages till kontra-proposition Bonde-Ståndets beslut, att denna artikel skall vid införsel vara fri från tull.
Som voteringen utfallit med 56 Ja och 63 Nej, har till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antagits Bonde-Ståndets beslut. i2:te voteringen (16:de punkten).
Den som. gillar Utskottets af två Stånd bifallna förslag, att införsels-tullen å »Fisk, torr eller rökt:
Gråsidor eller Sej,» skall nedsättas till 6 sk. lispundet, röstar Ja j Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Bonde-Ståndets beslut.
Omröstningen har utfallit med 63 Ja och 56
Nej; hvadan Bikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-proposilionens innehåll. y3:de voteringen (17:de punkten).
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och i öfverensstämmelse med två Stånds beslut, införsels-tullen å »Fisk, torr eller rökt:
Lax och Ål,» skall utgöra 30 sk. lispundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull fortfarande till 1 R:dr 12 sk. lispundet.
Enär denna omröstning utfallit med 68 Ja och 51 Nej, hafva Bikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. ii.de Den som anser att, i likhet med hvad Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, införsels-tullen å »Fisk, torr eller rökt:
Långor och Torsk, med derunder inbegripne Rotscher samt Klipp-, Stock- och Platt- eller Bredfisk,» bör nedsättas till 8 sk. lispundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles denna tull vid nuvarande belopp, 16 sk. per lispund.