Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare, Stander och Hedcrwärda Bonde-Ståndet tillåta sammanstaendet af Brän nings - Den i8 Julli. kör? mnaSrättigheten för Hemman, som ffötas med ägarens eller Brukarens egne bade Folk och Dragare, nar Hemman äro belägne inom en mils afstånd fran det ställe, der Ägaren eller Brukaren ar wistande, boende eller Mantalsffrifwen.
Utskottet förestår detta till antagande. y:de Momentet.
Föstande proportioner för Städerne hafwa alla Fyra Standen stadgadt: 80 Mantalsskrifne Personer ssola fa begagna 50 Kannors Panna 120 — — 60 Dito. — — 70 Dite. 2§s — — 80 'Dsto. Z02 — 90 Dito. Wallof!.
Vorgare^Standet orkar för 50 mantalsffrifne personer begagnandet af en Z4 KannorS Panna.
Utssottet finner ei ffäl wara, att denna Wälstlofl. Borgare-Standels tanka tillstyrka. roche och utteMomenttn.
Beträffande Bränwinsbränninam och Distillerinqen i Stockholm, Götheborg och Carlskrona.
Alla Stånden hafwa bestulit, att Kongl. Mant nia derom förordna ester
Desi Nådiga godtfinnande och till Statens bästa fördel.
— Enligt Höglofl, Nidderffapet och Adelns, Wallof!. Borgare - och Hedcrwärda Bonde-Ståndens Bestut skall Svannemals-förbrännings-gwantiteten beräknas ester antalet af mantalsskrifne personer- — Höglofl.
Nidderffapet och Adeln samt Hederwärda Bonde-Ständer saga, att samma grunder > box - rsi8 Den ,8 Julik. börte der följas i afseende pä Pannornes storlek, som för andra Skader är Stadgadt. Walloflige Borgare - Ståndet anhäller, att i fall deija StaderS Bränningscäkt stuve upplätas ät Arrendatorer, Borgerstaj)<! i deija Skader matte aga förmånsrätt.
Utstottet förestår:
Att för deke Städer matte tillätaS begagnandet af större Pannor än blott go KannorS rymd; att Kronan ma fa förarrendera V-tänningsrältighetens utöfwandc uti de§ egna Werk, men ej förarrendera Branningsrättighetens begagnande i Arrendatores cnssilda och mindre Werk, emedan k detta sednare fall controllen synes bli omöjlig. raue och rz:de Momenten.
Ridder» stapel och Adeln samt det Wällofl. Borgare-Ståndet haswa bifallit de af Utstottet förestagne Pannevch Consumtionö - afaisterne. Högwördige PrestStandet har yttrat sig wilja aswakca Högloft. Bewillnings - Ucstvttets projcct; men likwäl i sin till sainma Utskott aftatne remisi förklarat sig halst önsta Consmntions- och Pannerymds, afgift.
Hederwärda Bonde-Ståndet har förklarat sig för Paulie - och Hemmans - afgift a Landet, samt Panneoch Personal-asgift Scadcrne.
Utstottct förestår Parme- och Consumtkons-afgift; den sednare beständig; den förra upphörande för de mannder, Bränwinsbranningen förbjudes, r^de Mom.
Utstottet förestår följande nya af Högloft.
Ridderstam och Adeln, Wällofl.
BorgareStandet och Hederwarda Bonde-Stander gillade redaction af Momentet, rörande Branwinsbranningsfördud:
Hos Kongl. Maj:t anser Utstottet Riksens Högloft.
Ständer böra i underdånighet achalia, att förbud mot Branwins/tillwerkning icke malte fä äga rum
Den ir Julik. 1819 ruin för längre eller kortare tid. utan högst wigtige vrsaker, och dä RiketS behof af Spannemäl icke kan fyllas pä annat satt, än genom besparing af den, som k annat fall stuve ätgä till Bränwinsbränning» Enär ett sädank förbud emot Bränwinsbxäukilng under en eiler siere mannder as den tillärna BränwinLbrannlngsaiden bliswit ansett nödigt, kommer denna förbuds tid att ställas pä sä manga mävader, räknade frän October mänads början, som nödwändigheken fordrar; Ächensom förbudstiden alltid kommer att wara uti oafbruten fortsättning och således utan mellanskofaf tillätne elier icke tillätne bränncri-terminer; Hwarförutan hos Kongl, Masit bör underdänigst anhällas, att enär Brännvinsbränning för längre eller kortare tid anses böra inställas, Kongl, Maj:L täckes derom sä tidigt som möjligt ar, meddela allmän underrättelse» pä det
Hushällare mage blifwa k tillfälle derefter stalla de härmed i sammanhang
" stående enstilde hushälls-anstalter
Alla inskränkningar uti Branwins-tillwcrknmgstiden böra wara lika, och inträffa under lamma tid i alla Städer och pä Landet öfwer hela Riket, i8:de Mom, Hwad BränwinS-Redstapcns be» ssaffenhek angar, förestär Unkottet följande af Högwördige Prest, Ståndet, Wällofl. Borgare-Ståndet och Hedcrwärda Bonde-Ständer antagne redaction, Jnaen Branwinsöranneri - Panna fär i Stad eller pä Landet öfwerstiga KannorS rymd eller storlek; Wid mätningen af en Panna med wänlig
Hatt, mätt ifrän bottnen till halsen, och pä en Panna med Ermst Hatt ifrän bottnen upp till Kranen; Dock sä att wid all mäming afseende icke göres pä Twä till högst Tre Kannors större rymd för Let sä kallade kokrummel»
Ev 1820
Den 18 Julik.
En Bränwins-panna, hwars höjd understiger en Tredjedel af dest diameter får ej öfwerstiga hälften af den Pannerymd, ägoren är berättigad att nyttja efter den , här ofwanföre antagne beräkning; Hwiikct allt till Riklens Haglöfs.
Ständers widare ompröfwande wördfammeligen vfwerlemnas.
Orebro den iz-de Julii 1812.
Pä .röSgloff.
Adclns Pä Höaw.
Prcst-StänLedam. wägnae, dets Lvdam. magnar, läl. 6/Il6nborZ. O. v. lä o sen srein.
Pä Wällust.
Borgarc-Stän- Pä H^derw.
Bonde-Stän, dets Ledam. magnar, dets Ledam. magnar, Olot Lzösteät. O. k. Lekare. ^lox. I/-lZ6r^ien.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 18 Julli. - - - - Prest-Ständet den 18 - - - - - - - Borgarc-Ständct d. 18 - - - - - - - Bonde-Ständet d. l8 - - - Wördfamt Memorial! ex Oran Högloft.
Ridderstapet och Adeln och Hederwärda Bonde-Ståndet hafwa 2:ne särstildta Memocialer blifwit till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna BeswärS- och Economie-Utskott remitterade, nemligen.- i:o. Af Friherre C. L.
Stael von Hollstein; derutinnan han anför, att, med förökande af Sweriges stridskrafter, Riksens Ständer afwen böra wara betänkte pä anskaffandet af Krutets förnämsta ingrediens Saltbikter, sä att dels denna wahra icke mä genom betz upphandling frän Utrikes Orter be - ' Den r8 Julik. r82l belasta Handclswägen, dels Riket icke stadna i be roende af Utrikes Magcer för erhällande af samma wahra, som ganska läkt och lil! öfwerflöd kan produceras i Riket.
Att orsaken till Saftbttter-tillwerkningens aftagande i Riket härleder sig förnämligast frän den rättighet Hemmanöägarne äro förunnade, att för en elter tidernes pris ringa ersätt ning lösa sig frän Saltbitter-gjarden, som dä samma ersättning, stadgades wäl swarade mot inköpspriset för wahran; men hwarpä Kongl. Mas:t och Kronan wid upphandlingarne efter de derä nu gängse priser gör betydelig förlust, ej mindre än fran den allmänt radande okunnoghet uti Saltbitter-riilwerkningen, hwiiken mer och mer tilltagit sedan Saltbitter-siudningen efter r8oo ars Riksdag för Kronans räkning upphörde, och widare stall tilltaga; lawida ej genom alagd skyldighet att tillwerka och in natura till Kronan lefwerera denna wahra, samt genom särstilte pa wettenskaplige grunder skeende Salt. bitter-Sjuderie.
Inrättningar, denna handtering bibehållas och utwidgas samt kunnige
Sjudare frän sädane ställen kunna blifwa att tillgå:
Och stuteligen att berörde tillwerkning icke lärer kunna utan förlust i smätt werkställas, sä att Asiociationer af Härader eller Socknar torde blifwa en nödwändigbet.
Pä desie grunder föresiär Friherre Stael von Hollstein; att Saltbitter tillwerkning och lefwerering af denna wahra in natura bör förbindas såsom en owillkorlig plikt med hwarje Hemman:
Att Bolag Härads- eller Socknewis i och för Saltbitter, tillwerkningen torde böra säsom werkställbarast blifwa en nödwändig fölgd af en sädan lefwereringsstylldighet i sjelfwa wahran, och att med eftergift af den ersättning eller betalning till 36 si. pa hwarje
Hem - r8rs Den rz Julli.
Hemman, för ett halft Lispund Saltbitter beräknad , ftin Kronan förbundit sig erlägga, och hwilken ersättning
Författaren anser för sa obetydlig att eftergifwa, Seminarier för Saltbitter, tillwerkningen borde, med den deraf till circa 50,222 Rwle Banco ärligen uppgående besparing, af Kongl. Majtt och Kronan pä desi bekostnad i Landsorterne inrättas, derifrån kunnige Saltbitter-Sjudare kunde lill betjening för de enstilta Corporationers tillwerkningar
Utgå och andre ater derstädes tilldanas.
L:o. Af Riksdagsmannen Anders,Erlandsson fran Olands Södra Mot, derutinnan han af anförde orsaker förmenar alla Skader i Riket, hwil, ka lika med Landets Jnnewänare njuta enahanda fördel as Rikets förswar, böra deltaga uti Saltbit, ter-tillwerkningen kill Rikets behof och att alias gemensamma stylldiahek bör wara, att hwar i sin mohn anskaffa hwad som tjenar till gemensam nytta.
Hwad beha Memorialer således innehålla, och Utskottet i öfrigt krodt wara med detta ämne sören, ligt, har Utskottet noga öswerwägak, samt deraf funnit:
Att Rikets hitintills paraknade Krut-behof utgjord!
6,loo Centner, deraf 1274 Centner åtgå till arliga Erercitier, Z022 Centner till Bekgwerken och det öfriga eller 2026 Centner endast blifwer att påräkna kill Kronans förrader och pakommande krig:
Att för denna Krut-tiltwerkning, som äfwen öfwerensstämmer med de för Krutbruken i Riket utfärdade Privilegier, erfordras ärligen något öfwer 52,202 Lispund Saltbitter, hwilket i det närmaste instämmer med det guantum
Saltbitter till ett halst Lispund per Hemman beräknad, som nu med penningar till största delen löses af Hemmans-ägarne.
Den »8 Julik. iLLz och eljest wörö akt påräkna af Rikets till omkring 65,2cm uppgående Hemmantal utom 8 a 12,-220 Lispund Saltbitter, som deiutöswer ärligen erfordras till Skedwattens-Fabrikerne, Glasbruken, Laboratorierne och Apoteken m- m.
Det har dessutom lika liket kunnat undfalla Utskottet, att genom förlusten af Österbotten, hwarifrån förut omkring kwa tredjedelar af Rikets Saltbiltec-behof kunnat päräknas, och äfwen genom ett sedermera tillkommit förbud fran Kejserliga Ryska Regeringen mot utförsel af denna wahra, en sadan tillgäng alldeles blifwit tillstängd, som Utskottet tillika trodt sig inse, att med Krigsmagtens förökande, och dess ärliga Exercice säsom en följd af Europas Politiska förhållande och hwarje Magrs nödwändigyet, akt wara beredd pä kraftigt förswar, i händelse af anfall, ett betydeligare förräd af Sa'tbmer bör wara akt påräkna; och om Rikets behof af denna wahra, som i sednare ären knappast till en ättondede! blifwit inom Riket tillwerkat, skulle frän Utrikes Orter upphandlas, medförde sadan upphandling icke allenast en ganska ofördelagtig inflytelse pä handelswägen, som ärligen wore att beräkna i tilltagande, utan äfwen wid möjeligen upphörande tillfälle att pä sadan wag, änskönt med Rikets märkeliga skada fylla behofwet, Riket kunde igenom brist pä denna wahra, som inga andra förswarsanstallter möjeligen skulle kunna uppwaga, raka i största förlägenhet och wada.
Utskottet har äfwen icke heller förgätit, hwad nagra fä
Häraders erfarenhet under de sednare ären bekräftat, hwarest öfwerenskommelser om egen Saltbitter »tillwerkning, Ladors anläggande och inköp af dertill nödige karl blifwit träffade och i werket ställde, r824 Den !8 Julik. de, att denna handtering, utom hwad til! inköp af Pannor och Saltbitter, Ladorms första inrättning och anläggning algar, fordrar föga förlagcr och kostnader samt wid gansta matteliga priser, wida under de nu gängse, inbringar ät anläggarne ester fa ars förlopp en Icke vbetydelig afkastning, som, om den cn widare utwidgades, ssulle öfweroa till en i bade allmänt och enskilt hänseende gansta lönande näring, sardeies för anläggningar inwid Städerne, hwarest öfwerstödig tillgång i allmänhet finnes pa sadane ämnen, som, rätteligen tiliwarawgne och begagnade, i betydelig matto befordra Saltbitterns danande.
Da erfarenheten jemwäl besannat, att wedätgängen icke öfwerstiaer, med nu warande föga kännedom oin lindrigaste och fördelaatiaaste sattet för denna tillwerkning, en fjerdedelS Cubik-famn för hwarfe 2:ne Lispund, och Utstoltet af de wcttenskapligc undersökningar och anställande försök, uti denna handtering, som Kongl. Maj:t i Nader täkts uppdraga at en särskilt dertill förordnad
Direction af sakkunnige
Män, har säker anledning förwänta åtskilliga wiatiga Resultater, som ofelbart komma att sördelagtigt werka till en ymnigare Saltbitter-fangst, genom jordens behöriga wahl och tillblandning, Saltbikter, Ladornas förmånligare inrättningar, och Sim deri - förrättningens ordenteligare behandlingssätt, samt, såsom en fölgd deraf, äfwen leda till besparing af bade tid, arbete och bränsle af flere handa stag, tror Utffottet att denna handtering icke allenast bör såsom en pligt aläggas, utan äfwen uppmuntras, synnerligen i stort, Härads- eller Socknewis, genom antingen Jnnewanarnes astvciationer, eller ock genom enskiltas anläggningar under Entreprenad och med full. ansvarighet samt säkerhet för fullgörandet
Den is Julik. >82; af de Corporationers lefwereringsstyldighet, som med Entreprenören contraheras.
Med godkännande af den ej bestridde grundfatts, att alla Medborgare aga lika rätt till förswar, följer äfwen den Reciproqua förbindelse för alla Medboras-Closter, att gemensamt bidraga dertill, pch da Utffottet icke kunnat winna någon upplysning, akt Stadernes Jnnewanare genom särstilte eller allmänna Privilegier eller Resolutioner warit eller aro mera än Landtmänncn sritagne fran den allmänna skyldigheten att bidraga till erhållande af RiketS Saltbitter-behof, utan det twärtom ar i mannaminne, det Saltbitter Sjuderi blifwit utöfwadt i åtskilligt Rikets Städer och Jorden under Uthusen i deste Städer dertill anwänd, har Utffottet icke funnit något hinder, att ju Städernes Jnnewanare jemwäl k någon mohn böra bidraga till delta ändamål.
Enär Kongl. Maj-t, ledd af behofwet och den ärligen aftagande Saltbitter, tillwerkningen i Riket genom Nådigt Circulaire af den z December förledit ar, funnit sig nödsakad stadga, att fran och med ar l8i6, Saltbitter af Swensk tillwerkning bär lefwereras in natura till det belopp som för hwarje Hemman är genom Kongl. Majus Nådiga Författningar den 26 October 1821, och den-8 Febr. 182s föreffrifwit, och att da samt sederstiera
Hem, mans-ägare icke fa med penningar lösa denna gärd, utan att införsel af Saltbitter i Riket fran samma tid blifwer förbuden, har Utffottet trodt sig äfwen deraf böra hämta det starkaste stöd för dest här ofwanföre yttrade tankar i ämnet, hwarföre ock Utffottet, med underdånig anledning deraf, sä wal som i Bihang.
N:o nz.
Krund »826
Den »8 Julik. zrund af förrberördc stal, anser sig böra till Riksens Ständers pröfning öfwerlämna följande förslag till ålgården, rörande Saltbitter - tillwerkningen i Riket: no.
Att fran och med 18»6 eller deflförinnan, om sia sa göra later, hwarje Hemmans-ägare eller Innehafware stall owillkorligen wara förbunden, att in natura lefwcrera Saltbitter för desi innehafwande Hemmantal, beräknadt efter ett halft Lispund pä hwarje helt Mantal och i proportion för de mindre. 2:0.
A:t sedan en- Nådig påminnelse härom bliswit allmänneligen kungjord, Kongl.
Masils Befallningshafwande ma åligga, att, pa sätt de för hwarje Län finna lämpeligast.
Svckne-wis, Häradswis eller Läns-wts bereda överenskommelser om Saltbitter-tillwerkningen, pa de orter eller trakter, der denna wahra hittills icke bliswit tillwerkad, pä det sädane anstalter genast och sist inom z:ne mänader efter Kungörelsen ma blifwa widtagne, hwar, igenom till allmän och enskild säkerhet och winst Saltbitter matte uti alla Rikets särskilta Provincer blifwa tillwerkad. z:o.
För bade det allmänna och för de skattskylldige sjelswe blifwer förmånligast, att tillwerkningen göres i stort, och med biträde af ordentcligen anlagde och wardade Saltbitter-Plant-Lador, till besparing af bade wed och arbetskostnad, hwarföre det sones tjenligast, alt den besörjes för hela trakter, antingen genom Entreprenad af enstilte, hwilka dertill hafwa erforderlig drift och förmögenhet, eller genom Bolag, om hwilket allt Jordägarena ma sinS emellan, pä satt ofwanförmält är öfwerenskomma. 4:0.
Den »8 Julli. 1827 4w.
Som okunnoghet hos Rikets Jnnewänare och brist pa stickelige Saltbitter-Sjudare torde a de flesta ställen i bör/an hindra tillwerkningarncs uppbringande till den högd, som omtanka», förenad med omnige tillgångar af tjenlige ställen och jordarter pä de fleste orter erbjuder, tror Utskottet, att om i hwarje Län, särdeles inwid de Städer, der Läns-Styrelsen har sitt säte, pä Kongl.
Mahrs och Kronans förskjutande kostnad, en större SaltbilkerZnrättning anlaöes och bleswe drifwen under behörig tillsyn af någon dertill utaf Kongl. Mahl
Nädlgst tillförordnad Styrelse i hwarje Län, och underwisning der kunde crhällas uti denna handteringS alla delar, samt stickelige Saltbitter - Sjudare tilldanas skulle förenämde hinder snart undanrödjas och handteringen inom fa ar winna det förtroende, som, jemte uppmuntran för anläggarne, genom behållen winst tillika försätter
Riket i ctk alldeles oberoende tillstånd, hwad denna tillwerkning widkommer, och bereder en fördelagtig inflytelse pä handelSwägen.
Och tror Utskottet alt en snart meddelad underwisningsashandling i detta ämne, skulle medföra en wigtig förmohn till anläggningarneö befordrande r:o. Pä del Kongl. Maj-.t och Kronan ma återfå de förskott, som efter behörige räkningar an, wändas ä sädane föresiagne underwisnings- och tillwerkningsanstalter samt ätgär för tillsynen, controlIcn och uppbörden af Saltbitter-tillwerkningen, ej mindre än till Premiers meddelande någon gäng wid inrättningarnes början, har Utskottet trodt sig böra föreslå, att af den betalning till En R:dlr 24 tz.
Banco per Lispundet, som till Hemmans-ägare ä Landet är bestämd, sä möckel ärligen innehälles, som, r * ester 1828 Den 18 Julik. ester sseende redowisning och uträkning till Läns, Styrelserne, swarar emot dese kostnader:
Och torde det leda till formenlig »verkan, om efter sscende anmälan genom Konungens Befallningöhafwande, Kongl. Mant och Kronan förssottswis under enahanda ersättnmgswillkor af de»n, som sadane requirera, anstaffade de erforderlige Siudningskäril, som någon ort kunde åstunda och sak-kännedomen såsom förmonligast förut till Construction och storlek bestämt. 6:0.
Harwid anmarkes dock, att de Orter, Socknar eller enskilte Jordägare, som utan att besvära Kongl. Majtt och Kronan med underdånig anhållan om förskott af Kokpanna eller andra omkostnader, ssola njuta oafkortad betalning a r R:dlr 24 tz.
Banco per Lispundet för deras arliga Saltbitter-lefwerants. 7:0.
Rikets Städer förbindas äfwen, att r mohn af deras Jordägor eller Hemmantal lika med Landet och mot samma pris och willkor till Kongl.
Mant och Kronan ärligen aflämna Saltbitter in nakura; och kunna de om tillwerkningen deraf samt om Saltbitter.
Plant, Ladors upprättande till dest större och mera forkskyndande tillwäxt, antingen sjelfwe föranstalta, eller derom med en eller flere nära belägna Socknar sig förena. 8:0. ^ Städernes och Landets Jnnewanare ma wara tillåtit, att In- eller Utrikes obehindrat afyttra den Saltbitter luttrad eller oluttrad, som uköfwer deras således aliggande ssylldighet kan af dem tillwerkas. ^ Dock warder detta till Riksens Högloflige Ständers widare ompröfwande wördsammeligen öfwerlämngt.
^ - Herr Den r8 Julik. >8-29 Herr Borgmästaren K i el landers särssilta tanka är härwid wördsammeligen bilagd, derutinnan Herr Borgmästaren Hellman äfwen instämde.
Orebro den 8 Julli 18".
Pä HSgl.
Prest-Ständet* Ledam. »vägnar, Ledam. magnar, L. v. Kosen stei 17.
Pä Wallof!. Dorgare-Stän- Pä Hederw.
Bonde-Stän dets Lcdam. wägnar, dets Ledam. wägnar, Olss Ö8tLst t. O. 1^. 8 c bäre. ^Isx. I.n§sr§7-Ln.
Uppläst hos Ridd. och.
Adeln den 78 Julli. - - Prest-Ständet den 78 - - - » Borgäre-Ständet den iL - - - - Bonde-Ständet den i8 - -- wördsamt Memorial! 3-apItainen Högwälborne Friherre Henning C.'
Wrangel har uti ett till Höglofl.
Ridderssapet och Adeln dcn^LL sistl.
Junii ingifwit och. till Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Economie-Utssott remitteradt Memorial yrkat, att den ändring uti grundcrne för Landturätarcs arfwoden malte sse, att de i Författningarne nämnde bercdelsedagar och regndagar m. m., såsom bade betungande för Jordägarne wid arfwodelS beräknande, del§ swara att kontrollera, matte alldeles upphöra att considereras, och Förcättningsinännens arfwoden endast och allenast bestämmas efter Tunneland-talet af all flags mark ester des' olika beskaffenhet sa wäl i afseende - i?;» Den *8 Julik. stende pa mötningarne, som Charle-renoveringar och transporkeringar, uträkningar, gradcringar, utbrytningar och Ragangs - förättningar m. m., och har Författarn derwid fogat icke allenast en Tabell, utan a wen ett Prolect till en dylik Landtmäteri,Ta» xa, derwid Herr Baron, n under det malek i Utskottet förewarit, ejon det tillägg:
"Akt för sa kallade semkalngar v6) rätt-.lser al redan werkstäilde delningar, samt Cbarrans deral nödwändiga jemnfö, rande med marken, serskildt arfwode af t. ex. z r-st. per Tunneland stuve i Taxan äfwen bestämmas.'' Hwad Författaren i förenämnde matto anfört och det bilagde Prosectet semke Tabellen i öfrigt innehålla, har Utskottet noga öswerwägat; Och som Utskottet deraf inhämtat, alt Friherre Wrangel asyftar uteslutande fran Landtmateri-Förfatkningarne af de deri för Förrättningsmännen befintelige tillfällen, att utan Jordägarnes nytta, pa desse sistnämndes bekostnad öka sina arfwoden, ei mindre än att genom det ingifne Prosectet till ny Taxa för Landtmätare, sadane tilläfwentyrs inträffande missbruk kunna förekommas; Sa anser Uiffottet sig böra tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Mast underdanigft anmäla detta Friherre Wrangel s förslag, med lika underdånig anhållan, det täcktes Kongl.
Mastt dcröfwer i Nader infordra wederbörandcs utlåtande, och om färsiaget till det hela eller i betydelig matto finnes werkstälibart, da i Nader laka upprätta Taxa för Landtmätare med grund deraf, som i afseende pa ersättningen eller arfwodet, är förenlig med bade Förrattnlngsmannens bestånd och Jordägarnes båtnad; Hwilket till Rik, Den i8 Julik. iZzi sens Högloft.
Ständers widare vmpröfwande wördsammeligen öfwerlemnas.
Orebro d. »o Julii »8l2.
Prest-StändctS Ledamöters magnar^ L. v. K osen st Lin.
Bonde-Ständets Led. magnar, OlokLcliäre.
Bihang till ben pr-jecterade nya Landtmäteri-T ax an. anledning af Remissen får sag äran meddela mina tankar, pa hwad sätt Landtmäteri-Taxan efter närwarande tider enligt min tanka borde bestämmas, och har sag genom egen erfarenhet da flere Landtmätare för min räkning wörö sysselsatta med en gansta »vidlyftig förrättning, kommit uti stor förlägenhet, Hwad medel som stuve amvändas till controllens »vinnande och snart fann jag att Tunnelands-Mäkningen war det enda; således får jag äran projecte, wiS förestå: , §.
Att för hwarse Tunneland tat skogbewuxen mark bör betalas X ss. Banco, da jemkning likwist bör ske wid större skogars uppmätande i samma proportion som i i?8z ars förbättrade Landt, mätare-Taxa z mom. stadgad är.' 2 §.
För hwarse Tunneland aker af hwad beskaffenhet som hälst X ss. Banco. r §.
Ridd. och Adelns Led- wägnar, Pä Wällofl. Borgare-Ständets Led. wägnar, OI.
L^östestt. »8Z2 Den r8 Julik. 3 §.
För hwarje Tunneland äng af hwad beskaffenhet ftin hälst X ss. Banco. 4 8» För hwa.ie Tunneland stoglös utmark af hwad beskaffenhet som hälst X ss. Banco. r §'
Flere flags local - omständigheter eller impedi!nenta till undwikanöe af widlyftighet får ej beräknas tvid mätningen. 6 §.
Under påstående mätningar pä fältet beräknas tädan, om den ej bestäs Landtmätaren, till X ss. per Tunneland, dessa X ss. aro upptagne till - ett medium emellan förefallande regn - ecb uppehållsdagar, sa att i törra fallet blifwer winsten mindre, men i senare fallet sa mycket mer, samt lika mycket för ljus och rum. .7 §> För Renoveringen af hwarje Charta, inberäknad bcssrifningen antingen den är pa serskildre
Ark eller pa Chartan, Papper ock Färgor m. m. bär betalas för hwarje Tunneland X r:st.
Banco saint för födan X r:st. samt lika mycket för ljuv och ruin per Tunneland. 8 §.
För Uträkningen och Graderingen eller Upplkottningen X r:st. per Tunneland, för fDan X r:st. samt lika mycket för ljus och rum per Tunneland. 9 §.
För tranSporkeringen af Chartor ifrån större tili mindre eller twettom X r:st.
Banco per Tunneland och för födan X r:fl. samt lika mycket för ljus och rum per Tunneland. ro §.
För Utbrytning af de k samfällighet belägna ägor i Stor-- eller Enskifte betalas med rs K.
Banco per Tunneland och för födan X r:st. samt lika mycket för tius och rum per Tunneland. »i §.
Gärdesgards - delningar, Diken m. m. betalas med X r:st. för hwarje ,s:de famn och hälften för födan samt lika mycket för ljus och rum.
Den »8 Julii. r8;z is §.