Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På sätt af här ofvan i berättelsen rörande Kongl. Stuteri-öfverstyrelsen intagna tabell inhemtas, aiföras i nämnde
Öfver-styrelses räkenskap för revisionsåret såsom leverering till Ottenby stuteri-inrättning 11,388 R:dr; men enär i detta stuteris redogörelse för samma år uppdebiterats endast 11,186 R:dr, eller 202 R:dr mindre än vederbort, ta Revisorerne detta förhållande anmäla.
Denna räkenskap, som i Kongl. Kammar-rätten granskats med anmärkningar, redogör för inkomster och utgifter på följande sätt; — 151 Debet.
Tillgångar Balans från år 1859:
Arrendemedel Försäljningsmedel för kreatur m. m....
Betäckningsmedel Betesmedel Leverering från Stuteri-öfverstyrelsen 354: 50. 9,584: 33. 1,392: — 1,260: 64. 10,340: — 15,000: 22,931: 47.
Summa 37,931: 47.
Skulder 267: 12.
Aflöning 5,656: 97. - 372: 50. 146: 43. 467: 25. 4,494: 11. 2,384: 51. 370: 25. 182: 67. 181: 37. 1,470: 74. 15,000:
Beklädnad till stallbetjeningen Rese- och traktamentspenningar Skrifmaterialier och expenser, ved m. m Byggnader och reparationer
Inköp af foder Dito af inventarier och förbrukningspersedlar Kronoutskylder m. m Medikamenter
Diverse utgifter Afskrifning • 30,726: 80.
Kontant behållning 6,937: 55.
Summa 37,931: 47. § 1.
Enligt den af Inrättningens styrelse afgifna berättelse, hade antalet af stuteriets hästar, vid revisionsårets början utgörande lil, ökats under årets lopp med 11.
Deremot blefvo 17 hästkreatur försålda samt 3 för ålderdom kasserade och dödade, så att vid årets slut hela antalet utgjorde 102, af hvilka 35 voro beskällare, 21 moderston och 46 unghästar i olika åldrar.
Af ofvannämnde 35 hingstar qvarstodo likväl endast 15 vid stuteriet och af de öfriga hade utplacerats 16 inom de Skånska länen, 2 i Halland och 2 i Östergöthland.
Dessa hingstar hade under revisionsåret verkställt inalles 934 betäckningar.
— 152 — Försäljningen af här ofvan omförmälda hästkreatur, sorn, med undantag af 2 utrangerade äldre hingstar och ett sto, utgjordes af stoföl i 4:de och 5:te åren, inbringade stuteriet en summa af 9,272 R:dr Runt.
Helsotillståndet bland hästkreaturen vid denna stuteri-inrättning hade under revisionsåret varit ovanligt godt och ingen af dem för anstalten gått förlorad, ett förhållande, som, efter hvad Styrelsen yttrat, är sällsynt bland ett så stort antal hästar.
Flyinge kungsgårds åbyggnader hafva under revisionsåret undergått betydliga reparationer, hvarför kostnaden uppgått till 4,408 R:dr 85 öre.
Under rubriken rese- och traktamentspenningar upptages, bland annat på en räkning, ersättning till en Kronofjerdingsman för lemnadt biträde vid en höleverering.
Jemte det all slags upplysning saknas af hvad anledning
Kronofjerdingsmans biträde vid ett dylikt göromål ansetts erforderligt och påkallats, förekommer, att skjuts beräknats för resa fram och åter hvarje dag emellan Fjerdingsmannens hemvist och Flyinge kungsgård under sju förrättningsdagar, utan att visadt blifvit, det höleverans under så många dagar egt rum.
— Enahanda anmärkning gäller äfven i afseende på ersättning till samma kronobetjent för dylikt biträde vid foderleverering under nio dagar.
Räkenskapen, som hos Kongl. Kammar-rätten granskats med anmärkningar, redovisar inkomster och utgifter sålunda: §• 2 § 3.
Tillgångar 8,080: 47 Uppbörd:
Arrendemedel Försäljningsmedel för kreatur, furage m. m.
Dito för 2:ne aktier .....
Betäckningsmedel Leverering från Stuteri-öfverstyrelsen 170: 75. 24,179: 47. 550: — 3,537: — 28,566: — 57,003: 22.
Skulder 271: 41.
Summa 65,355: 10. - 153 — Credit.
Skulder 1,040: 16.
Aflöning 15,050: 66.
Pensioner 516: — Fattigvård 276: 64.
Medikamenter och sjukvård 1,327: 48.
Transport och underhållskostnad för landtbeskällare 8.780: 53.
Upphandling af inventarier och förbrukningsper sedlar ra. ra . 8,067: 16.
Beklädnad till stallbetjeningen 119: 95.
Brandförsäkringsafgift 591: 78.
För hingstars underhåll på ridstallet i Upsala 1,254: 56.
Diverse utgifter 5,175: 47. 41,160: 23.
Kontant behållning 5,017: 86.
Förskott 217: 14.
Fordringar 17,919: 71. 23.154: 71.
Summa 65,355: 10- § 1.
Ur den af Stuteri-styrelsen afgifna berättelse rörande förhållandena vid nämnde Stuteri-inrättning få Revisorerne meddela följande:
Af de vid inrättningen öfver stät befintliga hästar, blefvo 6 hingstar använda till landtbeskällare och 4 ston till moderston, hvarjemte 13 hingstar och 9 ston afyttrats å auktion för en summa af 13,032 R:dr, utgörande i medeltal något öfver 592 Rdr för hvarje försåldt ! reatur.
Under revisionsåret har, dels till följd af sjukdomar, dels af andra omständigheter någon .minskning i kreatursantalet egt ruin.
Totalantalet afgångne hästar utgjorde 30, eller en mindre än de tillkomne, så att vid revisionsårets slut befunnos vid Stuteriet inalles 195 hästkreatur, bestående af 42 beskällare, 40 moderston, 1 vallack och 112 yngre hästar.
Helsotillståndet bland Stuteriets kreatur har under året varit tillfredsställande, och, med undantag af en lindrigare qvarka, som under vintren angrep mest ettårsfölen, voro hästarne fria från smittosamma sjukdomar.
De i provinserna utskickade beskällare befunnos under sagda år sålunda fördelade, att 2 voro stationerade inom hvartdera af Stockholms, Upsala, Gefleborgs, Skaraborgs och Nyköpings län, 13 i Östergöthlands, 5 i Elfsborgs, 3 i Kalmar och 4 i Westerås län, hvilka 35 hingstar betäckte inalles 1,355 ston. 20 — 154 — § 2.
Af det under år 1859 besparade furage försåldes under revisionsåret å auktion 9,774 lispund hö, 280 tunnor hafra och 815 lispund höfrö samt betaltes med tillhopa 10,622 R:dr 23 öre. § 3.
I årets räkenskap finues bland diverse utgifter affördt ett belopp af 13 R:dr 50 öre för leornad föda åt förrättningsmännen vid en den 18
Maj 1860 ä Stuteriets byggnader hållen brandsyn; men då de personer, som verkställt denna förrättning, utan tvifvel derför åtnjutit traktamente, synes denna utgift icke bort drabba stuterikassan. § 4.
Af sistlidet års Revisorer erinrades, hurusom ,uti den vid 1859 års redogörelse fogade balansrelation upptagits osäkra fordringar till belopp af 1,742 R:dr 71 öre, utan att visadt vore om och hvilka åtgärder till dessa fordringars indrifning blifvit under året vidtagna.
Såsom förklaring öfver hvad sålunda blifvit anmärkt anförde Stuteri-öfverstyrelsen i sitt den 31 December 1861 afgifna underdåniga utlåtande, att Intendenten, hvilken redovisningen för förstnämnda år ålegat, redan den 1 Januari aflidit, hvarigenom svårighet mött att vinna tillförlitlig kännedom om hans åtgöranden i berörda hänseende.
Enär jemväl i balansrelationen vid 1860 års räkenskap hänvisas till föregående årets, och den åberopade omständigheten, att den i detta afseende redovisuingsskyldige tjenstemannens död timat å första dag nyssnämnda år, icke skäligen bort utgöra hinder för upplysnings meddelande huruvida under årets lopp åtgärd till de osäkra fordringarnes utkräfvande vidtagits, anse nu församlade Revisorer sig böra den härom förut gjorda erinran förnya. § 5.
Såsom något ovanligt, anse Revisorerne sig böra omförmäla, att i 1860 års förteckning öfver »utnötte och till begagnande oduglige» inventariepersedlar vid detta stuteri upptagas, bland annat, två stycken likkistor.
Af årets i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning granskade räkenskap inhemtas, i afseende på inkomster och utgifter, följande: — 155 — Debet.
Balans från är 1859:
Tillgångar Uppbörd: Statsanslag ..' Räntemedel Arrendemedel ....
Försäljningsmedel Betäckningsmedel Credit.
För inköp af kreatur » vård och underhåll af dito Transportkostnader in. m Resekostnadsersättning
Diverse utgifter Balans till år 1861:
Kontant behållning Utlånta medel 3,065: 46. 437: 22. 1,254: 67. 4,412: 52. 24: — Summa 9,659: 18. 9,193: 87.
Summa -T. ..W. . ... . , 18,853: 5. 7.624: 48. 2,851: 47. 2,686: 95. 500: — 126: 59. 13,789: 49. 2,563: 56. 2,500: — 5,063: 56. 18,853: 5. 8 I Af den utaf Stamholiänderi-styrelsen under den 31 December 1860 afgifna underdåniga berättelse om statens stamhoilärideriers förvaltning under revisionsåret inhemtas nedanstående, sora Revisorerne ansett vara af allmänt intresse och derföre böra meddelas.
De för statens räkning år 1859 i England inköpta tjurar hafva, efter undergången karantän och besigtning, blifvit, i mån af behof och förekomna omständigheter, fördelade pä statens holländerier och sedermera, utom en som uppställts å Marienlund i Halland, befunnits friska.
Det med nämnde tjurars inköp afsedda ändamål ansågs visserligen för tillfället vara vunnet; men på det behofvet af racedjur under de närmast följande åren skulle kunna fyllas, blef det nödvändigt, att äfven från utlandet inköpa erforderligt antal qvigor, i ändamål att af dem, jemte tvenne af de sist inkomna tjurarue, bilda ett nytt holländeri, såvidt någon lämplig lokal för djurens uppställande kunde beredas.
Emellertid inkom från Elfsborgs läns hushållningssällskap till Styrelsen framställning derom, att ett mindre holländeri af Ayrshire-race måtte inrättas inom hvartdera af de begge i länet befintliga hushållningssällskaps distrikter,'hvarvid hushållningssällskapet tillika föreslog de egendomar, som för djurens emottagande ansågos lämpliga.
Då likväl inom länet ej saknades egendomar af den beskaffenhet och omfatt - — 156 — ning, att ett holländeri med det för hvarje sådant föreskrifna antal djur kunde å dem uppställas, fann Styrelsen sig förhindrad att hos Kongl. Maj:t förorda en dylik fördelning. utan blef, sedan denna åsigt meddelats vederbörande, säteriet Gräfsnäs i Erska socken och Björke härad af Styrelsen utseöt till station för ett fullständigt holländeri.
I sammanhang härmed beslöt Styrelsen, att på denna synnerligen lämpliga egendom låta uppställa det holländeri, som, genom inköp af qvigor direkte från Ayrshire, skulle bildas, hvilket beslut under sommaren 1860 gick i verkställighet, då, sedan 2:ne af de år 1859 inköpta tjurarne blifvit vid Gräfsnäs emottagna, i början af nästpåföljande Augusti månad dit förflyttades 20 stycken från England ankomna qvigor, hvilka uppställdes i en från andra boskapskreatur afskiljd lokal för karantänsbehandling.
Yid revisionsårets slut hade dessa djur befunnit sig å Gräfsnäs nära fem månader efter ankomsten till Sverige, utan att ringaste tecken till smittosam sjukdom bland dem försports, och Styrelsen har, på grund häraf, ansett sig kunna uttala den åsigt, att Styrelsen vore försäkrad om framgången af hvad i denna väg till stamholländeriernas förädling företagits. § 2.
Enär Stamholländeri-Styrelsen ansett sig förpligtad, att, med stöd af vunnen erfarenhet, fortfarande vidtaga sådana åtgärder till boskapsskötselns i riket befrämjande, som synts vara af behofvet påkallade, ingick Styrelsen den 5 Oktober 1859 till Kongl. Maj:t med begäran, att ett anslag af 30,000 K:dr årligen under trenne år måtte hos Rikets Ständer äskas, dels till inrättande af nya stamholländerier och dels till underhåll och förädling af redan befintliga; men som, med hänsigt, till de dryga kostnader, hvarmed inrättandet af nya stamholländerier vore förenadt, Kongl.
Majit ansåg åtgärderna under dåvarande förhållanden hufvudsakligen böra inskränkas dertill, att genom införskrifning af utländska racedjur, söka förädla de vid Kronans holländerier förut varande stammar, föreslog Kongl. Majit hos Rikets Ständer, att för detta ändamål samt till inrättandet af nya stamholländerier, i den mån sådant kunde verkställas, ett anslag af 10.000
R:dr måtte beviljas, att årligen under nuvarande statsregleringsperiod utgå, hvilken framställning af Rikets sednast församlade Ständer bifölls. § 3.
Jemlikt nådigt bref den 7 December 1859, har, på framställning af hushållningssällskapet i Gottlands län, Kongl.
Majit funnit godt befria nämnde sällskap från dess gjorda åtagande, att inom länet underhålla afvelstjurar af Ayrshire-race. § 4; Beträffande stamholländerierna i de län, hvarest sådana äro uppställda, inhemtas af den underdåniga berättelsen följande:
Det för länet afsedda stamholländeri af Ayrshire-race, som varit uppställdt å egendomen Kasimirsborg, blef, efter innehafvarens frånfälle, behörigen uppsagdt och i Augusti månad 1860 förfiyttadt tili den i Gladhammars socken belägna och för ändamålet i alia hänseenden särdeles lämpliga egendomen Sundsholm. — 157 — Länets södra hushållningssällskap, som önskat, att, utom det af nyssnämnde holländeri påräknade gagn, kunna än ytterligare verka för boskapsafvelns förbättring inom länet, har, på gjord framställning och enligt upprättadt kontrakt, till sin disposition af Styrelsen erhållit tvenne Ayrshire-tjurar, af hvilka den ene användes på Öland Och den andre på fasta landet, i södra delen af länet.
Då Stamholländeri-styrelsen genom dessa tvenne tjurars stationerande inom länet haft till syftemål att bereda nytta åt mindre jordbrukares ladugårdar, har Styrélsen vid kontraktens uppgörande jemväl uttryckt den önskan, att afgiften för tjurarnes begagnande måtte bestämmas till den möjligast lägsta; — en framställning, som hushållningssällskapet äfven beredvilligt efterkommit.
Inom delta län är under revisionsåret uppställdt ett stamholländeri af Ayrshirerace å Lyckås, hvilken egendom är särdeles passande för uppfödandet af boskapskreatur; och befunnos djuren vid sednast verkställda inspektion i godt skick.
Å Gammalstorps egendom, der länets holländeri sedan längre tid varit uppställdt, har detsamma befunnits, såsom vanligt, utmärkt väl vårdadt.
Samtliga kreaturen voro under revisionsåret i godt skick.
Enligt upprättadt kontrakt hade under året skolat till Kronan levereras 25 stycken kor. af hvilka likväl, på grund af särskildt aftal, endast fem blifvit aflemnade, hvaremot de återstående voro afsedda att under nästpåföljande år användas vid upprättandet af nya stamholländerier.
På sätt ofvan omförmäles, är nämnda läns holländeri uppställdt å Gräfsnäs säteri och befanns vid revisionsårets slut i godt skick.
Örebro låfi.
Länets, af Ayrshire-race bestående, holländeri befanns under revisionsåret fortfarande på egendomen Riseberga, hvarest djuren på det sorgfälligaste vårdades, enligt hvad vid inspektionstillfället utröntes.
Utom den sedvanliga höstauktionen, har auktion jemväl i April månad 1860 anställts och dervid från detta holländeri afyttrats 5 qvigor och 6 tjurar till fördelaktiga priser.
Yid länets, jemväl Ayrshirerace-djur innehållande stamholländeri, som är uppställdt å Warpnäs nära Carlstad, hafva vid sednast anställda inspektion samtliga djuren befunnits väl vårdade och i godt skick. — 158 — Westerås län.
Under revisionsårets lopp har ett stamholländeri, äfvenledes af Ayrshire-race, uppställts å den nära Westerås belägna egendomen Lycksta, som dertill blifvit af länets hushållningssällskap föreslagen och af Styrelsen befunnits för ändamålet lämplig.
Holländeriet, sorn, på grund af kontrakt, erhållits från Ultuna landtbruksinstitut, utgöres af vackra kreatur, hvilka vid besigtning visat sig vara i godt skick.
Upsala lån.
Länets holländeri befinnes fortfarande på Ultuna, hvarest, vid verkställd inspektion, djuren befunnos särdeles väl vårdade, hvilket jemväl var förhållandet med ungkreaturen, som voro vackra och tidigt utbildade.
Sedan länets hushållningssällskap hos Stamholländeri-styrelsen, på anförda »skäl, anhållit, att tvenne mindre holländerier måtte, i stället för ett större sådant, inom länet inrättas samt Kongl. Majit täckts, efter Styrelsens hörande, tillåta, att ett mindre stamholländeri, bestående af endast 10 kor och en tjur, finge inom länet organiseras, hade Styrelsen gått i författning om uppställandet vid Näsgårds kungsgård inom Husby socken af ett dylikt holländeri, tillsvidare bestående af endast en tjur och åtta kor; men som kungsgårdens innehafvare sedermera förklarat sig vilja till Kronan återlemna de hos honom uppställda djuren, har åtgärd af Styrelsen redan vidtagits för holländeriets förflyttning till annan egendom inom länet.
Detta läns stamholländeri, sorn består af Voigtländer-race, är uppställdt på kungsgården inom Ofvansjö socken.
Vid sednaste inspektionstillfället befunnos kreaturen i utmärkt godt skick och väl hållna.
Ehuru djur af denna race synas fortfarande sakna förtroende hos ortens jord brukande befolkning, ett förhållande, som bekräftas af afvelsdjurs ringa efterfrågan, men vid ett i Ofvansjö socken hållet landtbruksmöte den mening uttalats, att ifrågavarande race än vidare borde inom länet bibehållas, har Styrelsen, i förhoppning att större efterfrågan å unga djur skall vid staniholländeriet uppstå, förordnat, att detsamma tillsvidare bör i länet förblifva.
Vid sednast anställda inspektion af detta läns, utaf Pembrokeshire-race bestående stamholländeri befunnos djuren vackra och korna särdeles mjölkgifvande, hvartill orsaken ensamt får sökas i den omständigheten, att till bete åt sistnämnda djur upplåtits oslagna klöfvervallar.
Enligt hvad Styrelsen upplyser, skall detta förfaringssätt, fastän ej ovanligt i andra länder, likväl, såsom ansedt alltför kostsamt, ännu icke här i landet, med undantag af provinsen Skåne, hafva vunnit något allmännare insteg. — i 59 — Östergöthlands län.
På egendomen Haddorp nära Linköping är iurättadt ett stamholländeri, som uteslutande utgöres af Svenska kor och tjurar, hvilka vid derå sednast hållna besigtning befunnos i godt skick.
Tvenne af länets hushållningssällskap anskaffade tjurar af oblandad Svensk härkomst, hvilka uppgifvits vara de bästa, som inom orten stått att erhålla och derföre måst af Styrelsen antagas, hafva emellertid befunnits sakna flera af de, för åstadkommande af en ändamålsenlig förbättring, af der redan befintliga kreatursstam, erforderliga egenskaper.
Den af Stamholländeri-styrelsen i förut afgifven berättelse uttalade åsigt örn svårigheten att genom detta holländeri kunna åstadkomma något, gagn för länets boskapsskötsel, tyckes numera inom länet allmänt delas, enär ett aktiebolag bildats för inrättande af ett utaf Ayrshire-djur bestående holländeri.
Nyköpings län.
I detta län, hvarest vid revisionsårets slut något stamholländeri icke fanns, hade, på särskild genom länets hushållningssällskap gjord framställning utaf hushållsgillet inom Oppunda härad, hvarest hågen för en förbättrad boskapsafvel synes jemväl hos allmogen vara i lifligt tilltagande, tvenne
Ayrsliire-tjurar blifvit på olika ställen stationerade, för hvilkas begagnande låg afgift lärer bestämts. § 5.
Inventarieförteckningen öfver Kronan tillhöriga boskapskreatur vid stamholländerierna visar följande förhållande vid revisionsårets slut:
Kor. på Gammalstorp i Skaraborgs län af Ayrshire-race 2. 20. » Riseberga » Orebro d:o » dito 2. 20. » Ultuna » Upsala d:o » dito 1. 20. » dito » dito d:o » korthornsrace 1. — » Lycksta » Westerås d:o » Ayrshire-race 1. 20. » dito » dito d.o » korthornsrace ]. — » Warpnäs » Wermlands d:o » Ayrshire-race 2. 20.
» Lyckås » Jönköpings d:o » dito 2. 20.
» Sundsholm » Kalmar d:o » dito i 2. 18. » Gräfsnäs » Elfsborgs d:o » dito 2. 20.
» Näsgård » Stora Kopparbergs län af Ayrshire-race 1. 8. » Marienlund (Susegården) i Hallands d:o » Pembrokeshire-race 2. 20. » dito dito » dito d:o » Ayrshire-race 1. » Kungsgården i Gefleborgs län af Voigtländer-race 2. 20.
» Haddorp » Östergöthlands d:o » Svensk race 2. 20. uppställda i Kalmar län, Ayrshire-race ’ 2.
— Dito i Nyköpings d:o, dito 2. — Inköpta å Gammalstorp, för att år 1861 disponeras, Ayrshire-race — 20.
Summa 28. 246.
Ungboskapen vid statens stamholländerier bestod vid samma års utgång af följande: — 160 — Å Gammalstorp, Ayrshire-raee 7. 20. » Riseberga, dito 16. 25. » Ultuna, dito 12. 22. » Warpnäs, dito 5. 8. » Lyckås, dito — 5. » Marienlund, Pembrokeshire-race 7. 11. » Kungsgården, Voigtländer-raee 8. 7. » Haddorp, Svensk race 2. 11.
Summa 57. 109. § G.
Ur det från statens holländerier meddelade sammandrag af' uppgifterna under året 1859—1860, beträffande kor aUutländsk race, meddelas följande:
Litt. U.) § 7.
I årets redogörelse för stamliolländeri-fonden upptages ett belopp af 2,980 R:dr, som influtit för 2:ne försålda Smålands hypotheksförenings 41 procents^ obligationer med derå upplupen ränta, ehuru den såsom verifikation för denna inkomst åberopade räkning slutar sig på 2,980 R:dr 50 öre R:mt. § 8.
Af Kongl. Maj:ts den 3 Februari 1860 till Kongl. Stats-kontoret aflåtna nådiga bref hafva Revisorerne iuhemtat, att ett arfvode af 450 R:dr anvisats till ett kanslibiträde hos Stamholländeri-styrelsen; men dessa medel äro icke till finnandes i Styrelsens redogörelse, oaktadt de lära blifvit till vederbörande utbetalta. § 9- Vid anställd inventering befunnos säkerlietshandlingarne i god ordning.
IIos Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkningar, redovisar denna räkenskap inkomster och utgifter sålunda: D ebet.
Balans från år 1859: Tillgångar 428,143: 56.
Transport: 420,143: 56.
Bilaga Litt U. till 1862 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 160.
Län. Race.
Marienlund (Susegården) Gammalstorp Hallands Skaraborgs Örebro Ayrshire Upsala Gefle borgs Östergöthlands Westmanlands Warpnäs Wermlands Jönköpings Dito Kalmar Dito Elfsborgs Näsgård Kopparbergs
Dito o « År. 7,85 6,60 7,35 7,05 6.78 8.78 '> % t} <v a CO cö C Sh O W fö uppgift saknas 991.5 1,052, L120, 741.5 uppgift saknas .E 5- o H Kannor. 15,083,37 ! 13,196,90 ! 13,692,52 11,459, 12,646,62 9,577,30 i Mjölkafkastning i medel- ital för hvarje ko, efter afdrag för qvigor och gallkor.
Mjölkens gräddhalt.
. Sommarfodringens el- 1 ler betestidens längd.
Mjölkafkastning under hela sommaren.
Miölkafkastnine om dagen.
I medeltal har hvarje ko dagligen mjölkat.
Vinterfodringens längd.
Foder-konsumtion för hela holländeriet under vintern, i hövärde.
Foder-konsumtion för hvarje dag, i hövärde.
Daglig foder-ration för hvarje ko, i hövärde.
Foder-rationens förhål- lande till lefvande vigten.
Mjölkafkastning under hela vinterfodringen.
Mjölkafkastning om da- gen för hvarje ko, i me- deltal under vintern.
Till produktion af en kanna mjölk har for- drats i hövärde. 1 Kannor.
Procent- Dagar.
- Kannor.
Centner. u. ti.
Kannor Kannor. ti. 754,17 12,20 137 9,105,62 66,46 3,32 228 1,021 448 • 20,37 5,977,75 1,31 15,52 813,40 12,28 122 5,511,50 45,17 2,38 243 2,023 833 37,86 3,84 7,686,40 1,66 23,91 720,66 10,09 134 5,367,16 42,42 2,12 231 1,566 678 33,07 3,14 8,325,36 1,80 18,81 658,88 11,22 137 5,618,00 41,01 2,41 228 1,293 567 26,37 2,35 5,841, 1,31 20,08 789,36 H, 122 4,635,53 37,99 1,90 243 1,920 790 31,21 4,20 8,011,09 1,57 19,88 547,61 13,07 122 4,959,87 40,65 2,26 243 1,111 457 25,39 4,617,43 1,05 ' 24,07 Ifrån dessa Holländerier, såsom dels nyligen organiserade, dels från andra ställen förflyttade, hafva fullständiga rapporter ännu icke kunnat inkomma.
- 161 - Uppbörd:
Statsanslag Räntor Hyror Experimentalfältet Balans till år 1861: Skulder Credit.
Skulder Utgifter: Aflöning Pension Expenser Fastighetsonera Husreparationer Extra utgifter Jettoner Experimentalfältet
Lönförhöjning ät experimentalfältets Inspektor Fraktkostnader m. iu Afskrifning Transport: 428,143: 66. 4,938: 91. 11,320: 48. 2,950: — 5,902: 17. Summa 5,700: — 50: — 657: 6. 220: 58. 983: 74. 1,010: 1. 844: — 9,291: 97. 1,5(0: - 408: 9. 987: 72.
Kontant behållning 3,730: 29.
Dito, enligt experimentalfältets räkenskap, 360: 74. 4,091 Fastigheters oell inventariers värde 179,221 Utlånta medel 234,625 Fordringar 12,123 3. 18. 35.
Summa § 1. 25,111: 56. 17,971: 67. 471,226: 79. 19,513: 6. 21,65.3: 17. 430,060: 56. 471,226: 79.
Å de under forskottstitel uppförda och från år 1859 inbalanserade 3,700 R:dr, som utbetalts för de samina år vidtagna större reparationsarbeten, äro under revisionsåret amorterade 800 R:dr, hvadan förskottssumman nedgått till 2,900 R:dr R:mt. 21 / — 162 — § 2.
Det extra statsanslag, som vid 1856—1858 årens riksdag med 6,000 R:dr till utgående från Riksgälds-kontoret beviljades såsom bidrag lill uppförande och inredning af ett nytt, för tjenstefolket afsedt, boningshus å experimentalfältet, liar af Akademien under revisionsåret utreqvirerats, under förväntan, att en del af de utgifter, sorn af anslaget borde bestridas, redan samma år skulle till gäldande förekomma; men då vederbörande handtverkares räkningar först efter årets utgång inkommit,- har anslaget till hela sitt belopp måst såsom Akademiens skuld vid årets slut upptagas. § 3.