Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majt afgifna underdåniga berättelse hafva, till följd af Kongl, brefvet den 23 Februari 1858, under revisions-årets lopp följande telegrafanläggnings-arbeten blifvit fullbordade, nemligen: en tredje ledningstråd emellan Stockholm och Helsingborg, afsedd uteslutande för den utländska korrespondensen och upplagd från Stockholm genom Linköping till Jönköping å der förutvarande telegrafstolpar, från sistnämnda stad fortsatt till Halmstad genom nyanläggning längst utåt den så kallade Nissastigen, och från Halmstad utefter den äldre linien till Helsingborg; en ny telegraf-linie emellan Södertelje och Arboga,, med mellanstationer i Mariefred, Strengnäs och Eskilstuna, alla tre den 1 Oktober upplåtna till allmänhetens begagnande, hvilken linie blifvit satt i förbindelse å ena sidan med Stockholms och å den andra med Örebro telegraf-station; samt en telegraf-linie emellan Wenersborg och Carlstad, med en den 17 September öppnad mellanstation i Amål, hvilken linie, fortsatt till Götheborg genom tråduppläggning 13 på deh äldre liiliens stolpar, i förening med den nya Södertelje-Arboga-ledningen samt den år 1856 fullbordade Orebro-Carlstaås-linien, bildar en ytterligare sammäribindningstråd emellan Stockholm och Götheborg; äfvensom nya telegraf-stationer blifvit öppnade i Engelholm den 3:dje och i Enköping den 12 Oktober; hvarförutan den förutvarande optiska telegraf-förbindelsen emellan hufvudstaden och Dalarö blifvit utbytt mot en elektrisk telegrafledning, hvilken sedan den 17 Augusti varit i verksamhet.
Slutligen har ock den, på grund af Kongl, brefvet den 30 Oktober 1856, under loppet af påföljde år inrättade telegrafstationen i Råneå, hvilken, af brist på tjenlig lokal, icke förut kunnat inredas, blifvit den 31 Augusti 1858 upplåten till allmänhetens begagnande.
Kostnaden för ofvan omförmälda anläggnings-arbeten samt för stationernas inredande och förseende med nödiga machiner och redskap m. m. har uppgått till 302,697 R:dr 69 öre Rnnt.
Genom samma anläggningar har telegrafnätet vunnit en ytterligare utsträckning af 76,8 geografiska mil samt längden af samtliga telegraf-ledningstrådar, dubbellinierna deruti inberäknade, ökats med 92 mil.
Sammanlagda längden af samtliga telegraflinierna uppgick vid revisiöns-årets
Utgång till 663,3 geografiska mil, samt af ledningstrådarne till 888,7 mil.
Utom förutnämnda åtta, under loppet af år 1858 öppnade statstelegraf-stationér, hafva privata jernvägs-telegrafstationer blifvit inrättade i Dylta, Frövi och Fellingsbro, och är med vederbörande jernvägsbolag öfverenskommelse träffad om befordran af telegrammet emellan dessa orter och Statens telegrafstationer.
Antalet under året afsända telegrammer från samtliga stationer uppgår till 155,359. § 2.
På sätt af den underdåniga berättelsen inhemtas, har den uti ofvanstående tabell upptagna brist, 41,776 R:dr 39 öre Runt, blifvit fylld derigenom att, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 15 December 1854, Chefs-embetet, för utbetalningen af 3:dje qvartalefe aflöning till Telegraf-verkets embets- och tjenstemän, fått från Kongl.
Stats-kontoret förskottsvis utbekomma 63,500 R:dr, hvilka sedermera, jemlikt Kongl, brefvet den 2 September 1859, blifvit Kongl. Stats-kontoret godtgjorda af handels- och sjöfarts-fonden, för att framdeles ersättas nämnda fond af Telegrafverkets inkomstmedel, så vida dessa dertill lemna tillgång. § 3.
Af Elektriska telegrafverkets räkenskaper hafva Revisorerne inhemtat, att utgifterna under året varit 409,562 R:dr 16 öre, hvareftiöt tillgångarne, hvaribland upptages é'n post å 30,806 R:dr 8 öre, erlagd af Kongl.
Danska telegrafstyrelsen för Oresunds-kabekr, — 99 — endast uppgått till 367,785 R:dr 77 öre, utvisande alltså en brist för året af 41,776
R;dr 39 Öpe, allt Riksmynt, Bland betydligare utgifter förekomma:
Tjenstemännens aflöning:
Ordinarie tjenstemän 239,294: 6.
Extra stations- dito 9,989: 28.
Extra biträden 1,918: 33.
Dito uppassare 6,786: 39.
Dito linievaktare 4,190: 98.
Natt-tjenst 11,765: 17. Summa 273,944: 21.
Ipventariers underhåll ...... 60,216, 14.
Rese- och traktamentskostnader 11,764: 56.
Diverse utgifter 9,189:. 22.
Habler och husgeråd 3,344: 72. § 4.
Bland1 diverse utgifter upptages hyra till följande belopp: uti Stockholm ,,,, 3,450; — (utgående likväl såväl för sjelfva stationen sorn fö;- Kongl. Telegrafverkets öfrige embetsrum).
» Upsala 400; — /-(•ii » Orebro 275- » Mariestad » Wenersborg » Södertelje » Götheborg » Halmstad » Helsingborg ». Rund, » Mals,nö Summa 7,175: § 5.
Enär de flesta städer,^hvarest stationer för telegrafering finnas inrättade, dertill kostnadsfritt upplåtit lokal, och hufvudsakliga grunden härtill torde få sökas uti den större fördel, sorn genom anbringandet af station för telegrafering tvifvelsutan beredes städernas innevånare, anse Kevismjerne, att jemväl ofvanuppräknade städer, i hvilka för närvarande hyror, till större eller mindre belopp, för ofvan antydda ändamål erläggas, jemväl böra, genom öfverenskommelse eller på annan väg, tillförbindas upplåtandet af kostnadsfri lokal för så beskaffade stationer, helst, enligt Re-visorernes åsigt, hvarje, tillfälle bör begagnas för att söka bereda lämplig besparing i utgifterna, vid ett. verk sorn icke lemnar någon behållning. — 100 — § 6.
I hvad mån de olika stationerne lemnat behållning eller orsakat förlust, inhemtas af bifogade tabell.
(Se bilagan Litt. N.) § 7. Enligt hvad af det ofvanstående inhemtas, visar sålunda räkenskapen för Telegrafverket en icke obetydlig brist, tillkommen, som det vill synas, visserligen af ringa intrader vid åtskillige stationer, men i grunden af dryga förvaltningskostnader.
Om än, hvad Revisorerne icke förbisett, inrättningar af beskaffenhet som ifrågavarande, de der afse lättade tillfällen till hastiga kommunikationer eller meddelanden samhällsmedlemmar emellan till och från rikets spridda delar, mera gagna samhället genom den indirekta vinst de medföra, än genom den behållning de kunna tillskynda Staten, torde dock man böra i möjligaste måtto söka sträfva derhän, att med den indirekta vinsten måtte förenas något öfverskott, helst, enligt de grundsatser, som nu vilja göra sig gällande, sådana öfverskott torde innebära säkraste möjligheten till Telegrafverkets framtida utveckling och nätets vidare utsträckning till de landsdelar, hvilka nu nödgas sakna fördelarne af en inrättning, som allt mer och mer antager naturen af ett samhällsbehof.
Det förhållande, att vid vissa stationer brist visas, torde dock icke alltid ådagalägga att dessa stationer böra upphöra, enär hvarje station alltid i sin mån bidrager till ökade intrader vid andra stationer och sålunda medverkar till derstädes uppkommande behållningar, samt dessutom vid vissa stationer också från intraderna utgår betäckning af sådane utgifter, hvilka egentligen ej böra drabba stationen, såsom sådan, utan rätteligen böra beräknas på Telegrafverket i dess helhet; hvarförutan vissa af de mindre stationerne jemväl torde vara sådana, som på längre afstånd erfordras, såsom mellan-stationer, i och för tillsynen å linien och andra ekonomiska tillgöranden.
Genom minskning af tjenstemanna-personalen vid åtskilliga stationer synes deremot besparing kunna vinnas, likasom en betydlig sådan torde stå att erhålla genom användande af de förbättrade methoder för telegrafstolparnes konservering, som sednare tiders uppfinningar erbjuda, och i öfrigt genom de administrativa och ekonomiska reformer, som alltid stå en omtänksam förvaltning till buds.
Med stöd af allt detta och då, änskönt under revisionsåret det nya portot icke varit tillämpadt samt bestämd ledning för bedömande af dettas inverkan på Telegrafverkets ställning sålunda saknas, Revisorerne likväl befara att en sådan inverkan kommer att göra besparingar ännu nödvändigare, hafva Revisorerne trott sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att sådana förfoganden vidtagas, som kunna för Telegrafverket åstadkomma ett bättre resultat.
Dess räkenskaper, hvilkas granskning såväl i Kongl. Kammar-rätten som ock hos Revisorerne försiggått utan anmärkning, innehålla följande uppgifter, rörande inkomster och utgifter; Bilaga JAtt.
N till 1860 års revisions-lerättelse, angående stats-verket, sid 100.
Uppgift å behållning eller brist vid samtlige Elektriska Telegraf-stationer år 1858.
Stockholms norra Telegraf-station Dito södra dito Upsala Telegraf-station Westerås dito Orebro dito Mariestads dito Lidköpings dito Uddevalla dito Wenersborgs dito Götheborgs dito Warbergs dito Halmstads dito Helsingborgs dito Landskrona dito Lunds dito Malmö dito Ystads dito Christianstads dito Carlshamns dito Carlskrona dito Kalmar dito Oscarshamns dito Westerviks dito Linköpings dito Söderköpings dito Norrköpings dito Nyköpings dito Södertelje dito Grislehamns dito Gefle dito Söderhamns dito Hudiksvalls dito Sundsvalls dito Hernösands dito Motala dito Wadstena dito Jönköpings dito Wexiö dito Arboga dito Christinehamns dito Carlstads dito t» % Örnsköldsviks dito Nordmalings dito Umeå dito Skellefteå dito Piteå dito Luleå T» ° * dito Kanea dito Nederkalix dito Haparanda dito Alingsås dito Borås dito Ulricehamns dito Grenna dito Askersunds dito Skara dito Köpings dito Åtvidabergs dito Sölvesborgs dito Trelleborgs dito Engelholms dito Mariefreds dito Strengnäs dito Eskilstuna dito o Amais dito Enköpings dito Dalarö dito Behållning.
Brist. 16,606 75 22,813 92 289 3,907 3,193 704 800 286 143 75 44 86 98 518 350 4,989 19 31 45 51 36 413 1,047 1.632 96 Summa R:dr Runt 57,718 99 1,601 288 6,236 1,813 1,172 64 57 89 34 13 1,336 64 1,435 19 1,314 60 6,1S4 62 489 7 628 82 2 24 4,953 92 814 37 697 44 1,226 98 424 77 903 71 2,705 97 1,402 53 123 99 2,904 18 2,188 84 4,353 52 452 99 1,767 6 633 62 73 83 1,135 31 2,545 — 13 90 — — 614 2 147 58 969 38 1,950 77 1,136 95 1,843 89 1,101 27 1,255 — 1,395 92 1,742 19 944 77 945 40 1,656 96 578 5 304 39 218 i 70 292 154 248 ! 77 168 * 6 360 31 89,730 60 : i fl i- •. — 101 — Debet.
Kontant behållning 1,727: 27.
Anslag af postraedlen 10,468: 66.
Dito af Konvoj-kommissariatets medel 18,253: 33.
Influtne portomedel 1,942: 50.
Dito hyresmedel — 321: — 30,985: 49.
Summa 32,712: 76.
Aflöning 24,477: 70.
Underhåll 3,520: 17.
Resekostnader 727: 85.
Leverering till Post-verket 1,942: 50. 30,668: 22.
Kontant behållning 2,044: 54.
Förvaltningen af Sjöärendena med Lots- ochFyrings-verket, Sjökarte-kontoret äfvensom Kongl. Flottans Stationer i Carlskrona oell Stockholm samt
Depot i Götheborg.
Detta verks räkenskaper, som ännu icke undergått fullständig granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisa inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar 967,060: 5.
Uppbörd: 5:te liufvudtitelns anslag för året 3,241,530: — Transport: 3,241,530: — “ 967,060: 5. — loa — Transport: 3,241,530: — Ersättning för förskjutne rese- och trak taments-penningar 4,878: 5.
Dito fcjr dito begrafningshjelp 8,150: 23.
Dito för dito aflöning till lotsar på indragnings-stat 60: — Lotspenningar fö.r fartyg, som år 1857 passerat Dalarö och Sandhamn .... 17,092: 69. ^ gjj 770- 97 1856—1858 årens extra stats-anslag för sjöförsvaret 716,653: 72.
DjtP dito för lots- och fyr-inrättningen 117,500: — 834 153- 72 Ersättnings- och försäljnings-medel m. m- 839,259: 85.
Skuld till Riksg^lds-kontoret Summa Credit.
Skuld till Riksgälds-kontoret Utgifter: Aflöning: » Uepartementets Jxansli-expedition » Dito Kommando- dito » Förvaltningen af Sjöärendena samt Flottans Materielen: Kongl. Flottans underhåll 488,402: 25.
Dito nybyggnad
Båtsmännens förseende med kojer och täcken ....
Båtsmännens beklädnad & waring, ka,u9nj,prer, n^rp^r yfo Spanmål ...
Diverse anslag:
Durohmarsch-kostnader Gemenskapens vid Flottans korpser natura-un - Spanmåls-upphandlings- och bageri-kostnader.
För sjukvård 15,000: — 18,900: — 4,100: — 961,514: 45. 161,9*12: — 488,402; 25. 76,745: 90. 12,989: 5. 3,837: 9. mm 9.7. 37,800: 32.^2: 37. 20,983: 16. 187,981: 64. 10,991: 38. 41,136: 62.
Transport: 2,493,890: 88. 967,060: 5. 4,945,124: 54. 3,210: 63. 5,915,395: 22. 16,469: 50. 16,469: 50.
— 103 — Transport: 2,493,890: 8$.
För diverse behof 24,685: 87.
Rese- och traktaments-penningar 16,043: 80.
Skrifmaterialier och expenser m. m. för Förvaltningen af sjöärendena samt Departementets Kommando-expedition 5,791: 86.
"Dito för Departementets Kansli-expedition 1,241: 56.
Dito för Fiottäné Stätiönér Och Depot ............. 30,985': 76.
Extra utgifter 13,594: 11.
För handeln:
Lotseri- och fyrings-staterne samt Sjökarte-verket 305,492: 88.
Af behållne aflönings-medel 76,247: 66. » dito underhålls- dito 117,281: 5. » dito nybyggnads- dito 17,932: 92. » influtne medel till uppköp af spanmål 75,576: 91. » dito dito för årliga öfnings-éxpeditioner till sjös 78,629: 83. » influtne ersättning^- och försäljhings-medel 138,149: 1.
Båtsmans-beklädnads-medel 124,603: 85- 1850—1851 årens extra stats-anslag för sjö-försvaret 39,611: 49. 1853—1854 årens dito dito 137,705: 30.
1856—1858 årens dito dito 180,684: 74.
Dito dito för Lots- och Fyi-inrättningen 5,154: 48.
Anticipation 46,060. 55, Diverse utgifter 231,999: 3.
Kontant behållning 645,173: 68.
Förskotter 985,863: 95.
Fordringar 106,524: 55. 16,469: 5é. 4,161,363: 54. 1,737,562: 18.
Summa 5,915,395: 22. § I Enligt från Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena erhållna uppgifter, daterade den 30 Juni 1860, består Kongl. Maj:ts Flotta af följande bevärade fartyg, nemligen:
Ångfartyg: 2 skruf-liniéskepp med hjelp-ångmaskiner, med tillsammans 144 kanoner; 4 korvetter med tillsammans 25 kanoner; 3 kanonslupar med dito 5 dito.
Segelfartyg: 8 linieskepp, hvaraf 2 i tjenstgöringsstånd, och af dessa tvenne det ena inredt till sjukskepp och det andra bestyCkadt med 66 kanoner; 104 1 linieskepp, i användbart stånd, med 74 kanoner; 4 dito, ur tjenstgöringsstånd, och 1 dito, i docka under reparation; 5 fregatter, hvaraf 4 i tjenstgöringsstånd, med tillsammans 154 kanoner, samt 1 dito, i användbart stånd, med 20 dito; 4 briggar, deraf 1 i tjenstgöringsstånd med 10 kanoner och 3 till exercis med skeppsgossar; 16 skonertar, hvaraf 14 i tjenstgöringsstånd, med tillsammans 107 kanoner, och 2 ur tjenstgöringsstånd, men använde till travalj-fartyg.
H oddfartyg: 8 mörsare-fartyg, hvaraf 6 i tjenstgöringsstånd, bestyckade med sammanräknade 6 mörsare, och 2 i användbart ständ, med 1 mörsare hvardera; 64 bombkanon-slupar, deraf 47 i tjenstgöringsstånd med tillsammans 94 kanoner, 11 i användbart ständ med tillsammans 22 kanoner och 6 ur tjenstgöringsstånd; 12 landstignings-kanonslupar, hvaraf 9 i tjenstgöringsstånd med sammanräknade 18 ka noner, 2 i användbart stånd med tillsammans 4 kanoner och 1 ur tjenstgöringsstånd; 12 kanonslupar, alla i tjenstgöringsstånd, med tillsammans 24 kanoner; 123 kanonjollar, deraf F6 i tjenstgöringsstånd med tillsammans 86 kanoner, 13 i användbart stånd med sammanräknade 13 kanoner samt 24 ur tjenstgöringsstånd.
Dessutom äger Kongl.
Flottan: 6 obevärade större och mindre ångfartyg, 7 seglande lastdragare och ett större antal smärre fartyg. § 2- Beträffande Kongl. Flottans räkenskaper, hafva Revisorerne ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å det icke fullt tillfredsställande bokföringssätt, sorn tillämpas vid redovisningen för anslagen till Flottans materiel, hvaraf följden också är, att dessa räkenskaper, vid företagen granskning, icke lemna de upplysningar, som desamma kunde och borde erbjuda.
Räkenskaperna visa nemligen endast huru de beviljade anslagen, såväl de extra som de ordinarie, dels hafva blifvit använde till uppköp af materialier m. m., hvilka ingått uti förrådet i en gemensam massa och dels utgått i utbetalningar för dagsverken; men att vidare spåra dem uti specifikationer för hvarje verkställdt arbete, finnes ingen möjlighet.
Redovisningen för anslagen till Flottans underhåll och Flottans nybyggnad omfattar icke någon fördelning eller kostnadsberäkning öfver utgifterna för dagsverken och åtgångne materialier, som underhållet af hvarje särskildt fartyg erfordrat.
Icke heller finnes någon redogörelse för de nybyggnader, hvartill nybyggnadsanslagen blifvit använde.
Nuvarande redovisningssätt hindrar således icke, att ju icke anslagen till Flottans nybyggnad användas till Flottans underhåll eller tvärtom.
Denna ofullständighet i räkenskapen och den föga upplysning, som af denna kan erhållas, anse sig Revisorerne icke kunna undgå att anmäla. — 105 — Enligt
Revisorernes åsigt bör hvarje fartyg hafva sitt särskilda konto, upptagande dels kostnaden för fartygets såväl nybyggnad som underhåll, medelst en noggrann specifikation öfver de för detsamma under årets lopp utgifne belopp för dagsverken, dels uppgift å qvantiteten af förbrukade materialier, upptagne i värde efter medelpris, äfvensom den slutliga utgiftssumman balanserad från det ena till det andra året; börandes den sålunda balanserade utgiftssumman, enligt Re vit orernes åsigt, icke inflyta i stationernas hufvudredogörelse för året, i annan mån, än att deri intagas endast utgifterne för hvarje fartyg under samma år.
Så beskaffade upplysningar lemnar icke nuvarande räkenskap, och Revisorerne kunna således icke, så önskligt det än vore, inför Rikets
Ständer framlägga någon beräkning öfver den årliga kostnad, stats-verket får vidkännas för underhållet af t. ex. Flottans ännu återstående segellinieskepp.
En dylik kostnadsberäkning skulle dock vara af vigt, enär densamma obestridligen underlättar bedömandet, huruvida dessa till modeller föråldrade segelskepp förtjena att ytterligare underhållas, eller om det för fäderneslandet och Flottan icke vore gagneligare, att dylika qvarlefvor af en i andra länder redan utdömd krigsmateriel finge ostörd gå förgängelsen till inötes, hvarigenom betydliga besparingar på Flottans underhåll skulle uppkomma och såmedelst ökade krafter vinnas till nybyggnad af mera tidsenliga örlogsfartyg.
Med sålunda fästadt afseende ej mindre på vigten deraf, att hvarje fartyg får sitt särskilda konto för dess nybyggnads- och underhållskostnad, än ock på den billiga fordran, Staten med skäl synes kunna äga, att de betydliga belopp, som årligen användas till sjöförsvaret, redovisas nied noggrannhet i förening med en upplysande och lättfattlig uppställning af deröfver förda räkenskaper, hafva Revisorerne trott sig äga giltig anledning att erinra om nödvändigheten deraf, att en förändrad räkenskapsföring för redovisning af anslagen till Flottans materiel anbefalles.
Till detta yrkande anse sig Revisorerne så mycket mera befogade, som det af dem nu förordade bokföringssätt icke innebär sådan vidlyftighet, att deraf föranledda göromål ej skulle kunna medhinnas; ty Revisorerne hafva sig bekant, att dylik bokföring begagnas inom de största mariner, hvarest antalet fartyg är mångdubbelt större än det Svenska marinen sannolikt kommer att uppnå.
Deremot bör medgifvas, att ett ej så obetydligt förberedande arbete måste föregå, innan det blir möjligt att från det gamla redovisningssättet öfvergå till det nya; men Revisorerne föreställa sig att, om detta arbete öfverlemnades åt en kommitté af sakkunnige män och ej hänskjutes till embetsverk, som förut äro öfverhopade med andra göromål, ej allenast ett sådant arbete skulle kunna temligen lätt och utan synnerlig tidsutdrägt verkställas, utan ock andra svårigheter, som möjligen äro förknippade med införandet af en förändrad bokföringsmethod, ganska snart undanrödjas.
Intilldess Rikets Ständer härnäst åter sammanträda, synas vederbörande myndigheter hafva tillräcklig tid att låta utarbeta fullständigt förslag till ifrågavarande, af Rikets Ständers Revisorer nu förordade räkenskapssätt. § 3.
Afven anse Revisorerne sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på den nuvarande icke väl beräknade fördelningen af anslaget till Flottans materiel, hvilket anslag sedan 1850 års riksdag utgått i 2:ne skiljda delar, den ene under titel: »Flottans underhåll», och den andra: »Flottans nybyggnad»; den sednare nära en fjerdedel af den förra.
Om ock en sådan fördelning hittills varit ändamålsenlig, synes det likväl
Revisorerne som vore densamma mindre tillämplig i närvarande tid, då sjökrigsmaterielen med stora steg utvecklar sig till förut okända former.
Möjligheten att hålla Flottans mate 14 - 106 — riel i stridbart skick beror åtminstone för det närvarande företrädesvis på nybyggnad utaf tidsenliga fartyg, men den ifrågavarande fördelningen af anslagen till denna materiel nästan omöjliggör all nybyggnad och lem nar endast öfrigt att fortsätta reparerandet och förbyggandet af den gamla materielen, som svårligen lärer kunna sättas i fullt brukbart stånd eller så, att densamma motsvarar nutidens fordringar.
Revisorerne tillstyrka derföre bikets Ständer, att låta de nu skiljda anslagen till Flottans materiel hädanefter, likasom före 1850 års riksdag, utgå under titel: »till underhåll och nybyggnad.»
Härigenom lemnäs
Flottans slyrelse friare händer att företaga de mest ändamålsenliga arbeten, och Rikets Ständer kunde då förvänta, att, i förhållande till tillgångarne, få Flottans materiel försatt i ett sådant skick, att densamma, bättre än hittills, komme att öfverensstämma med tidens fordringar. § 4.
Revisorerne hafva varit i tillfälle att taga kännedom om resultaten af den, till följd af Rikets Ständers beslut, under år 1858 verkställda inventering af materialförråden i Carlskrona.
En på grund häraf upprättad värdeberäkning på befunna öfverskott och brister visar, att de förra uppgått till R:mt 505,190: 13. och de sednare till » 314,664: 92. hvarigenom ett öfverskjutande värde af R:mt 190,525: 21. uppkommer på öfverskotten.
Dessa summor ådagalägga vigten utaf den skedda inventeringen; och hemta Revisorerne häraf anledning till den hemställan, att likartad inventering hädanefter, t. ex. hvart sjette år eller oftare, må verkställas af materialförrådet vid Kongl. Flottans station i Carlskrona, enär det största förrådet der förefinnes.
Då ett specifikt upptagande i revisions-berättelsen af alla de vid den under revisions-året hållna inventering befunna öfverskott och brister skulle föranleda till alltför stor vidlyftighet, och Revisorerne hafva sig bekant, att vederbörande embetsmyndigheter med synnerlig uppmärksamhet följa detta hos dem anhängiggjorda ärende, få Revisorerne blott meddela, att, med ledning af det vid inventeringen upprättade instrument, en rescontrering i afseende å befintlige öfverskott och brister jemväl är under handläggning, och att anledning är til! den förmodan, att genom denna åtgärd Statens rätt varder till fullo iakttagen. § 5.
Under den med innevarande år tilländalöpande statsreglerings-period hafva 360,000 R:dr R:mt varit anvisade för lots- och fyr-inrättningen i riket.
Härför utförde fyr-anläggningar äro: vid Gottska Sandön, der fyrarne tändes den 10 Oktober 1859; på klippan Björnen, der fyrarne tändes den 29 September 1859; vid Agön-, fyren tänd den 10 September innevarande år; — 107 - vid Bjuröklubb; fyren tänd den 17 September 1859; vid Bremön; fyren tänd den 15 Oktober 1859; derjemte har å Finngrundet blifvit utlagdt ett fyrskepp i Juli månad sistnämnde år, då. äfven den derå befintliga fyr tändes.
Till såväl fasta som flytande sjömarken, företrädesvis norr om Stockholm, har hittills blifvit användt ungefärligen hälften af den för ändamålet anslagna summan.
Sedan den plats för fyr-anläggning å Hernöklubb, hvilken varit dertill anvisad, befunnits olämplig, och Rikets nu församlade Ständer lemnat bifall till denna fyr-anläggnings förflyttande till Lungön, kommer detta arbete att nästa år verkställas.
För de under sistlidne riksdag beviljade extra statsanslag voro, enligt uppgift, den 30 Juni 1860 följande krigsfartyg under nybyggnad, nemligen: 1 ångfregatt, afsedd att föra 22 kanoner, samt 6 ängkanonslupar, förande tillsammans 12 kanoner; de sednare enligt kontrakter med Motala och Nyköpings mekaniska verkstäder. § 6.
Under granskning af räkenskaperna för spanmåls- och proviant-uppbörden vid Kongl. Flottans proviantmagasin i Carlskrona, har Revisorernes uppmärksamhet fästats derå, att afskrifnirigsprocenten för proviant-levereringar från Kronans dervarande förrådsmagasin utgått efter 2 § af Kongl. Maj:ts den 11 Augusti 1812 utfärdade nådiga reglemente för uppbördsman och redogörare vid alla Kronans magasiner, ehuru, enligt Revisorernes åsigt, berörde procent bordt beräknas i öfverensstämmelse med § 4 i nämnde reglemente.