Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse N.o 6f.. ling;, oell alt således, när Hernosands Stift ifrån Erke-Sliftet afsöndra des, de domkyrko!minor, soin förut lilllöllo det senare, eller den liden bort tillfalla det förra; samt alt, då derjemte i betraktande tages, nå ena sidan, att vid den lid, när dessa domkyrkoluunor blefvo anslagne, domkyrkor funnos i alla Stift, oell, pä ilen andra, att de, som så kallus, numera, efter Påfvedömels tid& ej skilja sig ifrån de öfrige genom annat, än att de tillböra sätet för ilen andliga styrelsen, kan, i Rikets Ständers tanka, rättigheten lill ifrågavarande tionde icke frånkännas Hernösands kyrka, på den grund, att bon icke bär namn af Domkyrka, och att dess Pastor icke kallas Domprost, enär bon likväl lyder under Biskop samt Domcapitel, och i alla fall är en Sliftskyrka; vid hvilket föi hållande, och enär härtill kommer, att på andra ställen, vid nya Siills afskiljände ifrån äldre, en deremot svarande förändiing. i disposition af domky t kotunnan redan egt rum, samt kyrkan i Hernösand är förfallen och behöfver ombyggas, hvilket icke kunnat företagas af blist på tillgångar; få Rikets Ständer, på dessa grunder, i underd. anhålla, det E. K.
M täckes i Nåder medgifva, det de ifrån Hernösands Still till Upsala Domkyrka nu anslagne 124 så kallade
Domkyi kotuunor må hädanefter tillkomma Stiftskyrkan i staden Hernösand.
Slockholm den 11 Jul ii 1834- N:o 64.
Uppläst och godkäadt hos Ridd. och Adrin den 11 Joli! i8"5f. Preste-Sl "indel den i l — — Borgare-Slåndet dru i i — — Bonde-Siandet dru II — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af väckt motion om ändring i Jude- Reglementet, till beredande af rättighet för medlemmar af Judiska J\ationen, att besöka och njuta undervisning vid allmänna Läroverk.
(Utcoii.
Utsk. N:o 41.) S. A. K.
Då hvarje utväg, att, genom undervisnings erhållande i vetenskapliga Ämnen, vinna en högre bildning, så mycket helhe synes höra slå medlemmar - Expeditions Utskottets Förda* till tind.
Skrifvelse N.o 65. lemmar af Judiska Nationen Öppen, som sådant otvifvelaktigt skall i betydlig mön medverka att införlifva dem med deras nya fädernesland, och bibringa dem interesse för deras sannskyldiga bästa, hafva Rikets Ständer, i anledning af en i sådan syftning vackt motion, ansett sig böra hos E. K.
M. underdånigst anhålla, det E I\. M. i Nåder täcktes förklara, att de Judar, som med vederbörligt tillstånd i Riket inflyttat, och sig härstädes bosatt, äfvensom deras barn, må ega frihet att besöka och njuta undervisning vid alla publika Skolor samt Gymnasierne och Academierne i Riket, med vilkor, att de underkasta sig gällande Skolordning och Lagar, så att, i afseende å undervisningens meddelande, något undantag för Judar icke kommer att ega rum.
Rikets Ständer framhärda Scc.
Stockholm den ii Julii 1834- N:o 65.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Julii 1834- Preste-Ståndet den 11. — — Borgare-Slå lidet den ii —•
— Bonde-Ståndet den :i — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse om ändring af a $. 1 Art. och 16 ,§\ q Art. uti Kongl. Förordningen den 16 ■ Maji i8s>y, angående Lots- och Båk-inrättningen i Riket.
(Oecon. tJtsk. N:o 77.) S. A. K.
Då det i 2 §. 1 Art. af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om Lots- och Båkinrättningen i Riket den 16 Maji 1827 förekommande stadgande i afseende på skyldigheten för fartyg, som från öppna sjön ankomintf, alt taga Lots om bord, så vidt del kan tillämpas'
A mindre båtar, hvilka ej medföra varor, icke synes vara af behofvet påkallad t, utan endast föranleder lill en för båtegaren i hög grad obillig utgift, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet hemställa, at,t Lots-Förordningens 2 §. och 1 Art. måtte i Nåder så förklaras, alt stad gandet om skyldigheten alt taga Lots om bord icke har afseende å öppna rdi. till 11.
Prat. i834- to Simi. 1 A/d. 12 Expeditions-Utskottets Forsla"
Idlund.
Skrifvelse N.o 66.
Svenska båtar, under 5 lästers drägtighet, hvarmed handelsvaror ej transporteras.
I sammanhang härmed, och med anledning af de allmänna klagomål, som under senare "lider försports deröfver, att vinddrifvare-afgift, enligt 16 §.
2 Art. af högstberörda Nådiga Förordning, skall erläggas hvarje gång ett fartyg för storm eller andra tillfälliga orsaker nödgas anlöpa Svensk hamn, få Rikets Ständer jemväl underdånigst anhålla om den förändring uti nu gällande föreskrifter, angående vinddrifvare-, fyr- och båk-agiften, att densamma icke må komma i fråga, då fartyg återkommer^såsoui vinddrifvare lill samma hamn, hvarifrån det utclarerat, utan alt halva lossat eller lastat på mellanliden, äfvensom att berörda afgift icke under samma resa må beräknas mera än en gång, om än fartyget, vare sig Svenskt eller Utländskt, flera gånger vinddrifves.
Stockholm den ii Julii 1834* N:o 66.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Jutii j83J.
Preste-Slåndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Slå odet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående rättighet till enkel tjensteår s-be räkning för Prestman, som till Lärare vid Lancaster-Skola antages.
(TJecon.
Ständer anse vexel-undervisningens värde numera vara så allmänt insedt och eikändt, att de utvägar och medel, som leda till dess framgång, icke böra lemnäs obegagnade; och härtill förnämligast hörer, att
Undervisnings-anstalter af delta slag förses med de mest nitiska och skickliga Lärare, som äro att tillgå, och hvilka, i Rikets Ständers tanka, lämpligast böra sökas inom Presterskapet, hvilket vården och tillsynen öfver barnaundervisningen i första rummet tillkommer, men så beskaffade Lärare skäligen icke kunde från nämnde Embelsmannaclass påräknas, om icke med befattningen förenas nödig bergning och hopp för framtiden att vinna be - Expcditions-Vtskottcts Förslag tili ilnet.
Skrifvelse N.-o 6j. 9« fordran till en mera indrägtig och mindre mödosam syssla än en Lancaster-Lärares; hvarigenom en Vexelundervisnings-skola vore att betrakta för en presterlig lägenhet, som, efter innehafvarens förflyttande till bättre tjenst, emoltoges af en annan med samma hopp om befordran.
Och då Rikets Ständer hålla före, att en Vexelundervisnings-skola, beslående af 5o elever, serdeles på landet, der Allmogens barn i allmänhet äro, vid inträde i Skola, mindre för sig komna, än barnen i städerne, lemnar Läraren full sysselsättning, så vida han åt sitt kall egnar det nit, som för ändamålets vinnande är af nöden5 hafva R.
St. skolat hos E. K. M. i underd. anhålla, att, enär vid en Lancaster-skola, der minst 5o barn undervisas, hvars Reglemente är af Dom-Capillet i Stiftet granskadt och gilladt, och hvilkens stiftelse är sådan, att dess fortfarande bestånd är försäkradt och Lärarens löneförmoner lill det minsta motsvara dem en Adjunct inom Stiftet vanligen åtnjuter, en Prestman blifver af Dom-Capitlet, på vederbörande Skol-Föreslåndares kallelse, tillsatt, samt i öfrigt, i afseende å preslerliga förrättningar, fullgör hvad gällande Skol-Ordning för Skol-Lärare i allmänhet derom stadgar; en sådan Prestman då måtte i
Nåder tilläggas rättighet att tillgodonjuta enkel tjensteårs-beräkning.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 11 Julii 1834- N:o 67.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Julii i834- Presle-Ståndet den 17 — — Borga re--Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 11 — Rikets Stunders underd.
Skrifvelse„ angående upphörande af Riddcrskapets och Adelns rättighet att d frälsee^or anlägga krogar.
Ulsk. Nilis 1 1 & 80.) S. A. K.
Då den i • 4 §• s'sta niora' af adeiiga Privilegierne den 16 Octöber »720 Riddersknpet och Adeln lemnade rättighet, ”att å sine frälse-egor vid bi- och vintervägar samt vid stora stråkvägar på minst en half mils afstånd från Gästgifvaregärdar bygga krogar,” i sig sjelf af ringa betydenhet, dock är hinderlig för hämmandet af den allt mera tilltagande fylleri - Expedilions-Utskotlcls Förslag till und.
Skrifvelse N.o 68. lasten och deraf följande osedlighet, samt för tillämpningen af nödige Police-förfatlningar deremot, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns dertill lemnade samtycke, enhälligt med upphäfvande af sisla momentet i i4§.af Ridderskapets och Adelns Privilegier den i6 October 1723, den derpå grundade rättighet, alt å frälsejord anlägga krogar, må upphöra, i hvars hand jorden än finnes.
Och få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, alt Eder Kongl. Majit läcktes till detta beslut lemna Dess Nådiga bifall.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Juli i iö34* N:o 68.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Julii 18J4.
Presie-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet' den 17 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseangående rättighet för Adjunct er och Docenter inom Juridiska och Medicinska Faculteterne s att beräkna Acaclemisk tjenstgöring vid fråga om befordringar utom Academien. (jOecon.-Utsk. N:o 92.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har motion blifvit väckt, det mätte åtAdjuncter och Docenter inom Juridiska och Medicinska Faculteterne vid Rikets Universiteter, i likhet med hvad redan egde rum inom Theologiska och Pbilosophiska Faculteterne, rättighet beviljas, att, vid fråga om befordringar utom Academierne, få beräkna deras Academiska tjenstgöring, de inom Juridiska lika med tjenstgöring inom Hof-Rätterne och Rikets Collegier, och de inom Medicinska lika med tjenstgöring inom Fält-LäkareCorpsen.
Vid öfvervägande häraf, hafva Rikets Ständer funnit, att Docenter och Adjuncter vid Juridiska och Medicinska Faculteterne, i jemförelse _ med sine Colleger vid de tvänne öfrige, ega en inskränktare utsigt till framtida befordran, enär denna tjenstgöring inom Academien, vid ansökningar utom densamma, äfven vid eljest lika meriter, icke berättiga - Expeditions-Utskottets Förslag lill und.
IV:o 6g. ö3 skräcka den för sin framlid omtänksamme från inträdel på en bana, hvarifrån utvägen sedan visar sig nästan slängd, och der det färre antalet af någorlunda lönade tjenster icke lemnar tillräckligt rom till en eljest förtjent befordran, hvarigenom äfven Universiteten någon gång kommit i saknad af skicklige yngre Lärare inom berörde Faculteter; och hafva Rikets Ständer, i anledning häraf, ansett sig böra hos E. K. M. i underd. anhålla, att Adjuncter och Docenter vid Juridiska och Medicinska Faculteterne måtte, 1 likhet med hvad redan eger rum inom de Theologiska och Philosophiska, vid fråga om befordringar utom Academien, i Nåder beviljas rättighet att beräkna deras Academiska tjenstgöring, de inom Juridiska lika med tjenstgöring vid Hof-Rälter och Rikets Collegier, och de inom Medicinska Faculteten lika med tjenstgöring inom Läkare-Corpsen, dock under förbehåll, att den!, som önskar tillgodonjuta sin Academiska tjenstéberäkning, skall dels låta inskrifva sig i det Embets-Verk, under hvilket han vill söka en framtida fortkomst, dels ock med bevis styrka, det han, utom hällne enskilda eller offentliga föreläsningar, tillika tjenstgjort, Juristen vid någon af ortens domstolar ock Läkaren antingen vid det Academiska eller något annat sjukhus, så vidt han ämnar söka befordan till Provincial-Läkare, eller ock trenne år såsom Batallions-Läkare, i händelse han vill njuta till godo befordringsrätt inom Fält-Läkare-Corpsen.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Julii 1834- N:o 6g.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Julii 1834.
Pieste-Ståndet den 17 — — Borgare-Slåndet den 17 — Bonde-Ståndet den 22 — — \
Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseangående afvittringarne inom Herjeådalen.
(Stats- och Oecon.-Utsk. N:o 2.) S. A. K.
Inom Riks-Stånden har motion blifvit väckt, att, då uti Rikets Norra Län fortgående afvittringar hade till föremål alt gagna hvarje Pro - 94 Expedit iöns-Utskottets Förslag (ill und.
Skrifvelse JST-0 6j. ▼ince serskildt, samt befrämja jordbrukets förkofran, men Herjeådalen, beläget bland snöbetäckta fjell samt på en betydlig höjd af flere tusen fot öfver hafsytan, vöre af en svag och för jordbruket högst otacksam jordraon, hvadan boskapsskötsel utgjorde ortens hufvudsakligaste och enda näring, och hvars bedrifvande icke skulle medgifva, att inbyggarnes arbetsstyrka användes vid afvittringar eller andra sysselsättningar, och det således skulle vara tvifvelaktigt, huruvida de förmoner, afvittringarne kunde medföra för berörde landsort, uppvägde de olägenheter och kostnader, som vid verkställigheten deraf uppslodo, afvittringsförrättningarne inom nämnde Province måtte, om ej alldeles upphöra, åtminstone under några år och intill dess för deras fortgång inträffade mera gynnande omständigheter inställas.
Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer inhemlat, det E. K. M. under den 9 Mars 1825 förordnat, alt afvittringarne i Herjeådalen ofördröjligen borde taga sin början, på det denna orts invånare skulle beredas de fördelar, som med en säker eganderält till jorden äro förenade, och hvilken på annat sätt ej kunde vinnas än genom bestämda skilnader i området, ej mindre emellan Kronan och Hemmansegarne, ändesse senare sins emelian; och skulle dervid gälla till efterrättelse E. K. M:s för Afvittrings-Yerket i Jemtland den 8 December 1820 utfärdade Nådiga Stadga.
Och ehuru Rikets Ständer icke äro i tillfälle att bedöma i hvad mon skäl lill den i motionen gjorda framställningen må finnas; hafva dock, vid det förhållande, att afvittringarne i Herjeådalen, genom den kostnad de för hemmanen medföra, möjligen kunna, om de för hastigt fortgå, motverka det ändamål af landets förkofran, som med dera åsyftats, Rikets Ständer ansett sig böra till E. K.
M. frambära den underd. önskan, det E. K. M., sedan Dess Befallningshafvande och öfrige vederbörande, hvilkas rätt är i fråga, blifvit i ämnet hörde, i Nåder läcktes vidtaga sådana åtgärder, att af v i tlringarnes fortgång icke mätte blifva för nämnde landskap tryckande.
Stockholm den 22 Julii i834 E,i:p editions-Uiskotlels Förslag till und.
Skrifvelse iSbo q o. N:o 70.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Julii 1834- Preste-Slåndet den 17 — — Boigare-Sländet den 17 — — Bonde-Slåndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om ersättning till städernes Borgerskap, dä de till besigtningar m. rn. för Kronans räkning blifva kallade.
N:o 165.) S. A. K.
I anledning af väckt fråga om ersättning (il! städernes Borgerskap, då de till besigtningar för Kronans räkning blifva kallade, hafva Rikets Ständer icke kunnat undgå finna, att om, å ena sidan, städernes Magistratspersoner och Borgare kunna anses skjddige alt för de fördelar släderne i allmänhet åtnjuta, titan serskild ersättning, deltaga i besigtningar m. rn. för Kronans räkning, billigheten, å andra sidan, synes påkalla, att i vissa fall någon ersättning medgifves.
Och då, såsom det understundom inträffar, besigtningar å större Kronan tillhöriga förråd skola anställas, hvartill åtgå flera dagar efter hvarandra och någon gång hela veckor, det icke skäligen kan fordras, att tillkallade Magistralspersoner och Handtverkare skola, utan all ersättning, lemna sina enskilda angelägenheter och yrken, samt uteslutande använda tiden i det allmännas tjenst; hafva Rikets Ständer beslutit, att Magistralspersoner och Borgare, hvilkas biträde för Kronans räkning fordras vid syner, värderingar, inventeringar, m. m., ^brandsyner å Kronans hus likväl undantagnej) inå, när förrättningen varar längre än en dag, undfå lika tractamenle, som är dem tillagdt, då besigtning eller värdering sker utom stad, eller 1 R:dr B:co om dagen.
Jemte anmälan om detta Rikets Ständers beslut få Rikets Ständer tillika i underd. anhålla, det E K.
M. i Nåder täcktes förständiga vederbörande Autoriteler, som förordna om dylika förrättningar, alt, då sådane skola för sig gå, låta, så tidigt som möjligt, förrätlningsmännen derom underrätta, samt i öfrigt tillse, att desse icke i någon nion vid dylika uppdrag onödigtvis betungas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Julii 1834- 36 Expeditions-Utskottet/ Förslag till und.
Skrifvelse N.-o ft. N:o 7r.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 17 Julii 1834- ' Preste-Ståndet den 17 — — Borgare-Slåndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 22 —- — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående af Rikets Ständers till Stuts-, Banco- och Riks g älds-Fe rhen s öfverseende och granskning år 1832 församlade Revisorer gjord anmärkning, i afseende på beviljadt anstånd med Capitalafbetalningarne A de sä kallade Förlagslånen från Mannfactur-Disconten.
N:o 168.) S. A. K. Rikets Sländers till Stuts-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende och granskning år i832 församlade Revisorer hafva, uti den Berättelse de afgifvit, angående de under E, K. M:s och Rikets CommerceCollegium ställde fonder och medel, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, alt då, enligt E. K. M:s Nådiga Bref den g December 18x8, af Manufaclur-Discdnteus tillgångar får användas ett belopp af 200,000 R:dr till förlags- eller så kallade stående lån, hvilka vanligtvis meddelas på 6 års lid emot \ procents ränta samt förbindelse, att under de 3 sista åren på Capitalet årligen afbetala en tredjedel, och en årlig lånetillgång af omkring 33,000
R:dr å förenämnde förlagsfond således borde vara att påräkna, denna tillgång dock nedsältes, derigenom att anstånd med Capitai-afbelalningar icke sällan medgåfvos låntagare, hvaraf den följd uppstått, alt utsigten för n}Ta låntagare att komma i åtnjutande af de dem beviljade förlagslån allt mera inskränktes.
Och som, efter hvad erfarenheten de senare åren visat, anlalet af Fabriks-idkare, som för sina näringars fortkomst behöfva och fått sig beviljade dylika lån, oupphörligt tillväxer, men om anstånd lemnäs med förfallne Capitalafbetalningar, senare tillkomna lånesökande för längre eller kortare tid måste gå i mistning af de påräknade lånebidragen, hvilket mången gång kan medföra flere och betydliga olägenheter; och anstånd med afbet.dningar i stadgad ordning å förlagslån således inverkar på tredje mans rätt; hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet - / Expeditions-VIskollets Forslag lill und.
IV;o 72. 97 ket a nirå lia, ntt sä beskaffade anstånd med Capitalafbetalningar å förlagslån i Manufactur-Disconten hädanefter icke njå beviljas.
Stockholm den 22 Julii iS34* N:o 72.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den *Z Julii 1834.
Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående reglering af löne-vilkoren för Pastorernea Adjuncter.
(OeconUtsk.
Vid öfvervägande af väckt motion, angående reglering af löner för Pastorernes Adjuncter hafva Rikets Ständer funnit det vara ostridigt, dels att Adjuncternes aflöuing på flere ställen erlägges med mindre än skäligt är, dels ock, att tidens ökade kraf på stigande bildning hos LäroStåndets yngre medlemmar äfven påkallar en reglering lill förbättring i deras löne-vilkor; hvadan Rikets Ständer ansett sig böra underdånigst anhålla, det E. K.
M. täcktes anbefalla Domcapitlen, alt, på sätt i flere Stift redan egt rum, vid Pretsmötena tillvägabringa sådana regleringar af Adjuncternes löne-vilkor, att minimi-beloppet deraf må bestämmas till ett afpassädt förhållande efter beskaffenheten af Adjunctérnes göromål.
Rikets Sländer framhärda &c. Slockholm den 34 Julii 1834- Bih. till R.
Pr oi. i83/f 10 Sami. t A/d. 9® Expedition*-
Ut skottet t Förslag till undi Skrifvelse N.&
N:o j3.
Uppläst och godkändt Fios Ridd. oell Adeln den 2$ Julli i834- Prés te-St
Snd et den 2 3 —- — Borgare-Siandet den 23 — — jBonde-Stundet den 24 —•
Skrifvelse* rörande ett utarbetade förslag till en låneinrättning, till understöd för Ber gsmannahandteringen i Riket.
(T)econ.-Utsk. 3N;o 81.) S, Ä. K.
Sedan Rikets vid sista Riksdag församlade Ständer, i anledning af väckt fråga om tillvägabringande af en låne-inrättning, lill lättnad och understöd för Bergsman na-yrket, uti underdånig Skrifvelse af den ro September 1829 anhållit, att E. K. M. i
Nåder täcktes låta utarbeta ett förslag eller plan till en sådan inrättning, samt derefter lemna Bergsmännen tillfälle att sig i ämnet yttra, så att förslaget, sålunda förberedt, kunde vid denna Riksdag Rikets Ständer föreläggas; oell ett sådent förslag derefter blifvit af en dertill i Nåder förordnad Comité utarbetadt, nödigt antal exemplar så väl deraf som af Comiterades underdåniga Betänkande med tillhörande handlingar tryckte och till intressenterne i den föreslagna inrättningen utdelade, samt desses och E. K. M:s och Riket* Bergs-Collegu yttrande i ämnet infordrade; så har E. K. M., uti Skrifvelse af den 8 sistlidne Mars, detta ärende lill Rikets Ständer i Nåder öfver lemna t.
Rikets Ständer hafva tagit kännedom af de utaf Comiterade uppgifna grunder för bildande af ifrågavarande låne-inrättning; äfvensom inhemta t, alt, vid hällne sammankomster, samtligejhy tte- och hemmans-delegare inom Ofvansjö och Thorsåkers Bergslag i Gefleborgs Län, Hellestads f. d. Bergslag uti Linköpings Län, Tabergs Bergslag i Jönköpings Län, samt Nora, Lindes, Lerbäcks, Lekebergs, Nya Kopparbergs, Hjulsjö, Grythytte och Hellefors Bergslager i Örebro
Län alldeles afsagt sig deltagandet uti den föreslagna inrättningen, med undantag af en delegare i Ställdahlshyttan i Nya Kopparbergs Bergslag, hvilken förklarat sig deruti vilkorligen vilja ingå; alt inom Philipstads Bergslag de flesta Bergsmanna-hytlelagen afsagt sig deltagandet, under det endast deiegarae i Stjelpshytte Bergsmanshytla samt egarne af Kungsskogs, Bjurbäcks 0cU Nykroppa Bruks masugnar förklarat sig vilja uti inrättningen ingå.
Expedit ions-TJtskot tels Förslag till und.
Skrifvelse N.O 73.' ■99 hvarjemte inom tio hyttelag, der meningarne varit delade, inleressenter* ne för ungefärligen 3| liela hyttor pä förslaget velat ingå, men för 6§ hyllor frånsagt sig delaktighet; alt, inom Carlskoga Bergslag af Örebro Län, de fleste
Bergslags-intcressenterne uli låne-inrättningen icke velat taga del, men alt inom fem Bergsmans-hyltelag, hvarest tankarne varit delade, serskilda delegare, motsvarande vid p-ass eLt hyltelag, inedgifvit delaklighet; att, inom Öster- och Vester-Bergslags Bergmästaredöme, Bergsmännnen med få undantag enhälligt afsngt sig delaktighet; hvaremot eg*rne af Engelsbergs, Finnbo, Björnhytte, Enre, Dormsjö samt ■|:del i Dräcke masugnar, äfvensom Klosters
Bruksegare för sina andelar uti Långhytte Masugn och Bergsmanshamrar, samt Bruks Palronen S. von Stockenström, för sina egande hyttor och bergsmanssmide inom Norbergs och Öster Bergslager, förklarat sig villige att uti inrättningen deltaga, i händelse Bergsmännen också deruti inginge, eller inträde framdeles beviljades blifvande egare af Bergsmännens hytte- eller hammars-andelar, likasom egarne af de utom Bergslag belägne Furudals, Ickholms, Dalfors, Ulricrebergs, Strömdals och hälften i Löfsjö Masugnar inom Stora Kopparbergs
Län utan förbehåll förklarat sig benägne till deltngande uti den föreslagna låne-inrältningen; och har Bergs-Collegium, med afseende på en del Bruksegares yttranden att för sina Bruks masugnar och egande hytte-andelar vilja uti denna inrättning deltaga, uti utgifvet underdånigt utlåtande anfört, att, som dessa Bruksegare förut vore interessenter uli Jern-Contoret, och afsigten med förslaget, som vore Bergsmanna-yrkets understödjande, i alla fall ej kunde vinnas, om ock de fleste Bruksegare för deras hyttedclar i eller utom Berslag biträdde den för inrättningens bildande uppgjorda plan, Collegium ansett andra utvägar, än den ifrågaställa, böra sökas till uppmuntran för Bergsmanna-yrket och i synnerhet tackjerns-blåsningen i Bergslagerne.
Och ehuru Rikets Ständer funnit det af Comiterade uppgjorda förslag för inrättandet af en Bergslags-Cassa, emot hvilket å de tilläinnade interessenternes sida någon anmärkning ej heller blifvit gjord, vara på rigtiga och fullständigt motiverade grunder uppställdt; likväl och sorn vederbörande, hvilkas fördel med låne-inrätlningen varit åsyftad, icke funnits nog enhälligt benägna, alt på de föreslagna vilkoren ingå, och Rikets
Ständer icke äro i tillfälle alt föreslå något annat sätt för ändamålets vinnande; hafva Rikets Ständer ansett frågan om bildandet af en låneinrättning, till understöd för Bergsmunna-handteringen i Riket, för närvarande icke kunna till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. iqp Expeditions-Utkottcts Förslag till und.
Skrifvelse N:0 74 och 75.
Hvilket, till svar å E. K. M:s i ämnet aflålna Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 14 Julii i834« N:o 74.