Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Akademiens öfrige tjenstemän förunnad; — och då skälet till förenämnda stadgande, enligt ordalydelsen i reglementets 85 §, vore, att »kunnige, arbetsamme och nitiske lärare matte kunna lill Krigs-akademien erhållas, och hvarken i förtid ledsna vid deras trägna och mödosamma befattning, eller till skada för inrättningen nödgas stå qvar längre än deras krafter tillåta», har t. f. Kanslern, utan att föreslå något allmänt pensionsstadgande för Akademiens öfriga tjenstemän, fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på giltigheten af samma skäl, för att med en dylik förmån gynna en bland dessa, Qvartermästaren vid Akademien, Majoren och Riddaren af Kongl. Svärds-orden Johan Gustaf Lyström, hvilken alltsedan år 1836 innehaft qvartermästarebefattningen och dessförinnan vid Akademien tjenstgjort tre år såsom kompaniofficer; i hvilket afseende t. I.
Kansiem vidare andragit, alt, ehuru Majoren Lyström ännu lika nitiskt och omsorgsfullt som förr sköter sin tjenst, måste dock, i betraktande af de många och olikartade bestyr, som med densamma äro förenade, och hvilka kräfva både trägen tillsyn och mycken rörlighet, antagas såsom sannolikt alt han, vid en numera uppnådd ålder af 62 år, icke länge kan komma att dermed fortfara; hvadan och då Qvaitermäslareus goro - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 5. 11 mål, omfattande handhafvandet i allmänhet af Akademiens ekonomiska detaljer, icke utan ett betänkligt åsidosättande af Akademiens intressen kunna åt en person med aftagande arbetsförmåga anförtros, t. f. Kanslern funnit sig föranlåten, såväl af omtanka för Akademiens bästa som med afseende å de förtjensler Majoren Lyström derstädes nedlagt, i underdånighet hemställa, alt han måtte, lör att icke nödgas qvarstå vid qvartermästarebefattningen längre än hans kralter tillåta, varda hugnad med samma förmån, som Akademiens ordinarie lärare, elter en vida kortare tjenstetid än den af honom redan tillryggalagda, fått sig försäkrad samt att Kongl. Maj:l täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet.
Majit har detta ärende i nådigt öfvervägande tagit och vill, med afseende å hvad af l. f. Kanslern sålunda blifvit upplyst, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, alt Majoren Lyström, som förut innehar 600 R:dr pension från Arméens Pensionskassa, må med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked från qvarter mästa retjensten vid Krigs-akademien, få på Allmänna Indraguingsstaten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension af Sexhundra Riksdaler, motsvarande hälften af den lön, han för närvarande på Akademiens stat uppbär.
De lill ärendet börande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, som med detsamma kommer alt taga befattning; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL. A. F. Z.
B,euler skiöld. 12 Kongl.
Maj-.ta Nåd.
Proposition Nio 5.
Utdrag aj Protokollet ofver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 1865.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre Ue Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Chefen för Landtförsvars-departementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Siats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: ■4:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Qvarlermästaren vid Krigs-akademien, Majoren m. m. J. G.
Lyström; Kongl. Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas delta protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle lill Rikets Ständer afgå.
Ex protooollo M. J.
Proposition N:o 6. 13 H:o fi.
Ank. till Exp.-Utsk den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension på Allmänna Indragning sstaten för Regementsstallmästaren vid Lifregementets Husar-korps, Ryttmästaren i Arméen, m. m., Mathias Leijon; Gifven Stockholms Slott den Oktober 1805.
Hos Kongl. Majit liar Regemenls-stallmästarcn vid Lifregementets Husar-korps, Ryttmästaren i Arméen, Riddaren af Kongl.
Svärds-orden, m. m., Mathias
Leijon, uti en af vederbörande Sekund-chef förordad skrift, i underdånighet anhållit, att, då sökanden vid snart uppnådd ålder af 66 år hade föga anledning alt hoppas länge kunna fortfara med bestridandet af innehafvande Stallmästare-befattning, och alltså snart måste vara betänkt på afgång derifrån, men den pension af 600 R:dr, han enligt författningarna kunde vid afskedet påräkna, Liefve för honom, som saknade enskild förmögenhet, otillräcklig för en tarflig bergning, — Kongl.
Majit måtte i nåder bereda honom någon pensionstillökning.
Af den vid ansökningen fogade tjensteförteckning inhemtas hufvudsakligen, ali Leijon, som är född den 27 Februari 1800, blifvit år 1818 antagen till Husar vid f. d. Cederströmska Husar-regementet, 1825 befordrats till Qvartermästare och 1827, på begäran, erhållit afsked, med Fanjunkare namn, heder och värdighet; alt Leijon under åren 1828—1851 varit i utländsk krigstjenst anställd; samt att han, 1852 antagen till Fanjunkare vid Lifregementets Dragon-korps och 1854 till Beridare vid Ottenby stuteri, 1858 utnämnts till sin ännu innehafvande Stallmästare-befattning; äfvensom att Leijon blifvit utnämnd 1854 till Kornett, 1845 lill Löjtnant och 1855 till Ryttmästare i Arméen.
General-befälhafvaren i 4:de Militär-distriktet, som uti underdånigt memorial den 2 Oktober innevarande år till Kongl. Majits pröfning öfverlenmal ifrågavarande ansökning, har dervid anfört, att, — då Ryttmästaren Leijon under en tjenstetid af nära 28 år, såsom Stallmästare vid Lifregementets Husar-korps, skött denna ansträn - 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 6. gande befallning med nil och skicklighet; då han ulgifvil förljenstfulla arbeten om hästkulluren och dermed sammanhang egande ämnen; samt då hans krafter numera, vid snart fyllda 66 år, vore försvagade och således förmågan att länge fortsätta med utöfvandet af Slallmästare-tjenslen i betydlig mån förminskad, — General-befälhafvaren, vid dessa förhållanden och enär möjligheten för Leijon alt begära afsked försvarades derigenom, all den pension of 600 R:dr, gällande pensions-stat för honom bestämde, icke kunde vara tillräcklig för nödtorftig bergning, ansett sig böra i underdånighet hemställa, det Ryttmästare!)
Leijon måtte tillförsäkras att vid afskedet erhålla ett årligt belopp af 900
R:dr utöfver den honom tillkommande pension.
Maj:t har delta ärende i nåder låtit
Sig föredragas och vill, med afseende å Ryttmästaren Leijons långvariga och berömliga verksamhet såsom Regementsstallmästare vid Lifregementets Husar-korps, hans numera upphunna höga ålder samt obemedlade ställning, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att Ryttmästaren Leijon, vid afsked från Regements-stallmästarebefaltningen, må, jemte den pension af 600 Ralr, han enligt författningarna eger ali i Arméens Pensionskassa uppbära, få under sin återstående lifstid åtnjuta på Rikets Allmänna Indragningsstat en årlig pension af Fyrahundra Riksdaler.
De lill målet hörande handlingar skola blifva lill vederbörligt Utskott öfverlemnade; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL. A. F Z.
Proposition N:o 6. 15 Utdrag aj Protokollet ofver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, 11 eutcr skiöld, Carlson.
Chefen flir Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag lill Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 5:o Angående pension på Allmänna Indragningsstaten för Regements-stallmästaren vid Lifregementets Husar-korps, Rytlmästarén i Arméen, m. in., Mathias Leijon.
Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll hilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protoeollo M. J. Bandelin. 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 7. N:o 7.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl 11. f- m.
Maj-.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension å Allmänna Indragning sstaten för j. d.
Kapitenen vid Göta Artilleri-regemente, Nicolas Christiernin von Hess; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober i8G5.
Uti en till Kongl. Majit ingifven skrift liar f. d. Kapitenen vid Göta Artilleriregemente Nicolas Christiernin von Hess underdånigst anhållit, alt han, som varit 22 år anställd i Statens tjenst, bevistat 1808—1809 års fälttåg i Finland och 1813 —1814 års fälttåg i Norge, samt under Finska kriget deltagit i flera träff ningar, mätte, då han, vid numera uppnådd 80 års ålder och i saknad af såväl egna tillgångar som understöd of allmänna medel, ej kunde bestrida de oundgängliga lefnadsbehofven, blifva hos Rikets Ständer i nåder föreslagen till någon pension.
Majit har delta i nådigt öfvervägande tagit; och, med afseende å sökandens krigsförtjenster och behof af understöd, vid en uppnådd ålder af 80 år, linner Kongl. Majit skäligt i nåder föreslå Rikets Ständer, alt f. d.
Kapitenen von Hess må, från och med år 1866 samt vidare under sin återstående lifstid, få på rikets Allmänna Indragningsslat åtnjuta en årlig pension af Fyrahundra Riksdaler.
De målet tillhörande handlingar skola lill vederbörande Utskott öfverlämnäs; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
-G Förtekning, uti Alphabetisk Ordning, uppä Handlingarne i Bihanget till Riks* Ständens Protocoll wid Uttima Riksdagen i Arebro/ Är 1812. stockholm l8if, Tryckt hos henric i?ouZt, Kongl. Boktryckare, i! U. Allmänna Lesrväes- sch ä)ecsiidmia>UtskSttet; Betankandcn, Memorial och Protvcolls-Utdrag:
Din inställande af Eränwins. bränningen; med Bilagor, p. r6y.
OM större frihet kill svedjande. p. Z50.
Om ett järstädt
Läns.
Lazarett för Bohus Län, i Oääo vsils. p. zy2.
Om en del af indeldta Datsmanshallets befrielse fran Rustning tinder fredstid slint erläggande af Vacance» afgift; med Bilaga, p. ;y;> Om uppbyggandet och underhållandet af Byggnader ä Prestcrstapets Boställen- p> gyy.
Om förbättring i Fangfärares förniancr, samt fängars wärd och forslande, p. 401, 1574.
Om Frälse-hemmans deltagande i Hall- och Rescrve.stjuts samt öftige o„era lika ined andre hemman; med Bilaga. p. 459.
Om rättighet för Allmogen att ä Kronans Parker och Allmänningar fritt fa uppbryta Stubbar och borttaga windfällen. p. 6yi.
Om uppläsning af Skånsta Wargeringen. p. 72,?
Om rättighet för Hemans äbocr att läsa Tionde-Spanttmälen med penningar, efter markegång, p. 8 >8- Om Domkyrko- Scbols:- samt andre sä piss usns anstagnr Hemmans försäljande till Skatte; med Bilaga, p. 822.
Om lika skyldighet för Städcrne och Landet att deltaga i BätsmanS uppsättning, p. 828- Om förbud moc Glasförares och Hästhandlares kringfarande. p. 829.
Om upptagande wid Härads-Räkt af mål rörande försummad snöskottning, p. 8g Z.
Om Recognitions-stogarne i Riket. p. io;8- Om Stängsel.styldigheten; med Bilaga, p. 1064.
Om Jndcldte Infanterie-Regementernes bekladnadssatt.
P. roby.
As Om stad - Allmänna Beswärs- och checonomiä-Utfkottet; Om stadgandet af öfverenskommelse rörande Tionde» och öfrige Pastoralier; med Bilaga, p. 1070.
Om högre betalning för kohl, som til!
Bruken lefvereras. p. 1077.
Om Ckeskogarnes wärd och begagnande, p. 1079.
Om inrättning af en praktisk Bergs.Schola, p. 1156, LZ88.
Om Judarnes handelsfriheter, p. n;8.
O>N Hamnen wid kglkcnbceg. p. 1179- Lin Oeconomista Författningars meddelande genom Tid. »ingarne. p. 1161.
Om inrättning af Hushälls-Nämnder; med Bilagor, p. 1162.
Om inskränkning i närings-idkares rätt att biwista Marknader. p. ii 86.
Om semnare fördelning af inqbarkerings-styldigheken emellan Staderne och Landet, p. 14^4.
Om serskildt Landshöfdinge säte i Bohus Län. p. 14;^- Om tillhandahällande ät Kronan af
Säd och Foder mot betalning, p. i4Z7> O>n upplifwande afFörfattningarnc rörande enstiftens anställande. p. 1442.
Om Fyrbäkar pä Holmön »std Qwarken och ä Östergarns holmen wid Gottland, p. ,444.
Om en jemn fördelning emellan Stam- och Strö-Rotar af skyldigheten att underhälla Soldat, p. 1446.
Lin Saltpetter-tillwerkningen i Riket. p. 1477, 1822, 2219.
Om rättighet för Gottlands Jnnewänare, att med däckade Fartyg fä utföra egne produkter till Swensta Städer, och att äfwen dermed idka Stlömmingsftste. p. 1577.
Om öfwerseende af Jagt.Förfaktningarne- p. >578- Om mede! kill Folkets och Landets förbättring, p. i;8i Om Spannemäls Magasiners inrättning pä Gottland, p. Om utwägar till Fabrigucrnes upphjelpande, samt förekommande af Lurendrägeri och Tullförstiillning; med Kikagor. p. 1585.
Om Landtmätare-arfwodet; med Bilaga, p. 1829.
Om Gärd - Allmänna Beswä.cs- sch checsnsmiä-Utskottet; Om Gärdfarihandeln samt Städerne karlis och lölricx. lisinus bandels-frihet; med Bilagor, p. i8Z4- Om nederlagsfriheten för Wisby Stad. p. 1908.
Om Jägeri-Bctjeningens afstaffande, samt Härads-Allmänningarnes anwändande. p. oozo.
Om extra Roteringen. p. 2224.
Om förbud emot införsel af utländskt Drännewin, Sprit, m. m. p. 2Z8?- Sc widare: Bewillnings. och Allmänna Beswärs-sch Oeconomiä-Utflotten, Bewillnings- Lag- samt Allmänna Beswärs- och (veconomiä-Utskotten, Lagsamt Allmänna Beswärs- och (veconomiä.Utstottcn, Stats- samt Allmänna Beswärs- och VeconomiäUtskotte, ,. L. Banco.Utskottet; Detäflkanden, Memorial och Protocolls.
Utdrag:
Om biträde till Jernhandteringrns upprätthällande, p. 928- Om vilconterne, indragning af deras Assignationer, samt om penninge-conjuncluren i Riket. p. 978, i;82.
Om tillökt försträckning af Banken till Manufaktur-Disconten. p. 1548.
Om Banco-Lan för lAIäevslls Stad. p. i z;o.
Lm Banco.
Wcrkets tillständ och förwaltning; med Bilagor. p. IZ59, >97Z Om Riksgälds-Contoirets
Discont-rättighet i Banken, p. 1995.
Om utsträckt beläningstid i Banken för Kabin Bergslag, p. 2292.
Se widare Stats- och Lanco-Utstotten.
Berättelse, om hwad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, p. 17. A z Lerät - Berättelse, rörande Krigs-Redogörelse och Revisions-Werkec. p. 144- Bewillnjngs,Utskottet; Detänkanden, Memoria! och Prytocolls-Utdrag:
Om Dewjllningen, med hwad mera dertill hörer; med Bilagor, p. 210;, 2427, 2478, 2L1Z.
Om Landt-Tulls ersättningens fördelande, samt Sjö-Tullens reglerande, p. 2231, 2527.
Om en förnyad LK->rkT-8iAtUatL-Förvrdnlng: med Bilagor. p. 2ZO2, 2814.
Om Post Taxan. p. 2481.
Huru med det blifwande öfwerstottct af Bcwillningen frän och med är i8«; bör förhällas, p. 2654.
Bewillnings- samt Almänna Beswärs- och <pxconomiä-Utskotten; Dctankanden, Memorial och Protocolls-Utdrag:
Om Tull-Werket. p. 1048, 2069, 2075, rros.
Bewillnings- Lag, samt Allmänna Beswävssch <veconsmiä-Ut sk otten; Detänkanden, Memorial och Protocolls.
Om wilksren och afgifttrne för Brännewins-tillwerkningen samt answaret för Brännewins och andra starka dryckers omätlliga bruk; med Bilagor, p. Z22, 469, 168,, iZiz, 205g, 2060, 2521, 2611, 2701.
Stats- och Bewillnings.
L. L onftitutions-Utskottet; Betankanden, Memorial och Protocolls - Utdrag:
Om Tryckfriheten; med Bilaga, p. 769.
Om granskningen afStats-Rädcls Protocoll. p- 797.
I anledning af en till Utskottets afgörande hänwist fräga, deruti twä ständ stannar emot twä. p. 1580.
Om för.
Lonstit ut iöns-Utskottet; Om förändring i Åtskilliga puncter af Grundlagen; med Bilaga, p. 1644.
Om ett tillagg i 14. §- af Riksens Ständers PEtige-Ombudsmans Instruktion. p.'t664.
Om ändring i 14. §. i Riksdags-Ordningen, p. 1666.
Med Förteckning pä förcflagne ändringar i Grundlagarne. p. 1667.
Om motions-rättighetens inskränkande till en mänad. p. 1671.
Om sättet för Grundlags frägors behandling; med Bilagor. p. 1672.
I anledning af Riksens Ständers PilUtiL-Ombudsmans Embels-Berättelse, i hwad som rörer Konungens rättighet att i brottmål göra Nåd. p. 2250.
Om Riksens Ständers ä"lUti«.
Ombudsmans äliggande att befordra skyndsamhet i den lagliga gängen af Riksens Ständers fattade Beslut och gjorde hemsiällningar. p. 2051.
Om ätskillige Grundlags-frägors hanlande till nasta Riksdag. p. 2052.
I anledning af frägan, huru förhällas bör med enskild mans motion om ändring i Grundlagen, p. 2696.
Constitutions- och Stats-Ut skotten; Betänkande» och Memorial:
Oin en serskild författning med Swensta Ultramariuska Besittningars styrelse och drätsel, p. 184, Lzz. D. E. Expeditions.
Ut sk ottet; Memorial:
Om behofwet af en Cancellist, samt tidig del af Riks-Stäm bens Protocolls-Utdrag, Betänkanden, m. m. p. 19;.
Om Jnstructionen för Riksens Ständers Revisorer öfwer Stats- Banco - och Riksgälds.Werten, p. 412.
Om dagen för Riksens Ständers nästa Sammankomst. p. 2O50. -A 4 .
Om siad.
Expcditions-tttskottet; Om stadgandet att Wattenwerk, hwilka, genom uppdäm. ning, hindra odlingen af odlingsbara landsträckor, bor. de fä läsas af den lidande jordägaren, p. 2;6z. 8- - s. 3- Instruktion för Riksens Ständers Rebisorer öfwer Stats- Banco- och Riksgälds-Werken. p. 414.
Iustitiä-Vmbudoman, Riksens Ständers; Berat, telse rörande Desi Embctes förwaltning är r8n; med Bilagor, p. 44.
— Dito till Riksens Ständer; med Bilagor, p. ?z. R. 2Longl.
Nkajrts Nläd. propositioner; Se Propositioner.
Rongk.
Maj:ts NZdiga Skrifwelser till Riksens Ständer: Angäende Bewillningen. p. Om Revision öfwer förwaltningcn af alla Rikets medel under de sednast framflutne ären p. 988.
— Dito till Sta ts.U ksts t te t; Se; Stato>Utjkotlet. L. Lag-Utskottet; Betänkanden, Memorial och Protocolls.
I anledning af Riksens Stan ders sucki ciT-Ombudsm ans Berättelse; nied Bilagor, p. 250, 420, 465, 1091, noa.
Om präscriptions-tid till andrings sökande uti Stor. och Enskifte», p. 467, rörö.
Om han - Lag-Ut,kottet; Om hänwisning till Befwars anförande öfwer Conststoriernes Utslag, p. 696.
Om Pantffillingars äterberalande efter den wid förpantniiigs-tiden gällande Cours. p. 69g.
Om skärpning i straffet för tjnfwar; med Bilaga, p. 700.
Dm Qwarnars anläggande och ratter tillämpning af 20.
Cap. 4 §.
Dyagmnga Balken, p. 70;, 1099.
Om Stängsel-skyldigheten, p. 709, 109;, 1095.
Om Domare-magtens oberoende af den Epccutiva. p. 8z6.
Om förändring af korum i Post-Rätts mäl. p. 8zy.
Om förkortandet af den tid, efter hwilken bortreste Pttsoners hustrur mä i andre ägtenstap inga. p. 840.
Om stadeständ af Åklagare, som ej med halft lxwis styrkt sitt käromål, p. 84Z.
Om Gördsrättigheten ä Landet; med Bilagor, p. 844, 1448.
Om Nabos och Widerboendes ratt till-lösen, p. 1085.
Om straff för Swensta undersåtare, hwilka, utan Korum, gens tillstånd, söka eller antaga tjenst hos främmande Herrskap. p. 1089.
Om stärpning i straffet för förfalskning afpublique Werks och enskilde Personers förbindelser och Asiignationer. p. roy?- Om förändring i 10. Cap. 21. §.
Balken, i afseende pä tjufwars lagförandc. p. 1189.
Om förpantnings.ratten. p. ny;.
Lin Fullmagrigs eller Sysilomans sticklighet att wittna om hwad i sadan egcnstap blifwit honom anförtrodt. p. 1193.
Om Böters förhöjande till ett emot waruprisen swaran» de belopp, p 1464.
Om Doupptekningars granskande wid Harads.
Rätterue; med Bilaga, p. 1467.
Om stärpning i straffet för Skogs äwerkan; med Bilaga, p. 1612, 1988.
Lag- samt Allmänna Lesrvävs» och cveconomiä» Utskotten; Betänkanden, Memorial och Protocolls» Utdrag:
Om rättighet för Allmogen att fritt fä afyttra allahan» da Mttualie»waror, m. m.; med Bilagor, p. 1201. A 4 Om för» Lag- samt Allmänna Lesrvärs- och tveconsmiä-Utstotten; Om förmedlade
Hemmans deltagande uti byggnad och underhällande af Kyrkor och Preste, Boställen; m. m. p. I4ZY.
Om upplifwande af de emot skattskyldig jords förminstning utfärdade Författningar, p. l6iz.
Om rättighet för den, som ingått i Allmänna Brandför, säkrings-Jnrättningen, att flista stg frän de Härads- eller Soccknewis ingängne Brandsiods-förcningar. p. 1617.
Om Wattenwerks ägares förpligtande, art, da närliggande trakter af Veste Werk lida mehn, derföre taga löfen ester ersättning; med Bilagor, p. 184;, 2226.
Om straffets skärpande för Lurendrägeri och Tullförfnillning--p. 1858- Se widare: Lewillnings-, Lag. samt Allmanna Leswärs- och tpeconomiä-Utskotten.
M. — O. P.
Propositioner, Rongl.
Maj:to Nädiga, till Riksens Ständer:
Om bestämmandet af wilkoren och! afgifternc för Brännewins-tillwerkning, samt answaret för Bränwins och andra starka dryckers omätteliga bruk. p. 6.
Om en särskild Författning med Swensta Ultramarinfla Besittningars Styrelse och Drätsel, p. n.
Om centonalcn till Krigsmanshus-Casta. p. 29.
Om Beklädnaden för extra Noterings-manstapet. p. 91.
Om en förändring i utflrifningssättet af det faststalda Förstärknings-manflapet. p. 176.
Om Mlleflads sä kallade Krono.Säteri med lindcrlydande hemman, p. 218.
Dm Tullwerket. p. 265.
Om medel för en ny wägs anläggande emellan Wermeland och Jemtland; m. m. p. 27g.
Om biträde tili Bergwerkens uppratthällande. p. 298.
Bilaga, p. 299.
Om propositioner; Rongl.
Ma,:ts Nädiga, Om en allmän pastevolance- inrättning för indrldte Infanteri, Negementernes underhällande wid Möten och Mar» cher. p 906.
Om Tryckfrihecen. p. 966.
Om upplösning af Skänfla Wargeringen. p. 6;5.
Om inrättande af ett Jnvalid-hus. p. 791.
Om straff för Swensta undcrfätare, hwilka, utan Konungens tillstånd, söka eller antaga tienst hos främmande Herrskap, p. 795.
Bilaga, p. 7;?.
Med Förslag till förändring och jemkning af wista §-§. i Regerings-Formen, v. 2407.
Sta to-Ut skot t et; Se: Stats-Utstottet. protocoll; Utdrag af de inför Kongl. Maj:t hällne, wid justering af Förslag till Kongl. Majtts Nädiga Propositioner och Skrifwelser till Riksens Ständer eller Deras Utstött, p. 14, 25, i8), 221, 260, 272, 297, Z05, ;6;, 558, 7Zi, 7Z-1, 141?, 2405. protocoll s>U tdra g, Riksens Ständers, innehällander iw.
Bestut, som blifwit fattade, utan föregången handläggning af Utstött:
Om Banko- och Riksgälds-Werkens förwaltande under Riksdagen, p. 24, 99, 140.
Om underdänig tacksägelse till Kongl. Maj:t och H. K. H.
Kronprinsen, i anledning af Rikets styrelse, p. zz, z§, 97, 140, 14;, lyo, 204, 2ii.
Godkännande af Instructionen och Eds-Formulairct för Banco-Utstottct. p. 95, 169, 164, r6s. Wal af Ledamöter i Expeditions-Utstottet. p. »66, 1478, 1919.
Om underdänig tacksägelse till Kongl. Majit samt H. K. H.
Kronprinsen för inrättandet af Landtbruks »Akademien. p. 4«7, 440, 4;?, 5'oWal af Ledamot i Banco-Utstottet. p. 456.
Anmodan pvotocslls«Uti>rag; Riksens Ständevs, Anmodan tili Utskotten, att ffyndsamt inkomma med ut. lätanden i anledning af Konungens Nådiga Propositio, ner. p. 504.
Om underdånig tacksägelse tili Kongl. Maj.-t och H. K. H.
Kronprinsen, i afseende pä tillöktc fri-cadett rum wid Krigs-Aeademien. v. 68;, 685, 687, 710, 745, 74?.
Om Riksdagens förlängande, p. 1881, >91Z, 1917,1928. Wal af Revisorer öfwer Stats, Banko- och Riksgälds» Werten, p. 1882.
Om Högsta Domstolens Ledamöters bibehällande wid de. ras Embeten, p. 2022. Wal af Riksens Ständers stuckitl^-Ombudsman och dest Suppleant. p. 2;9I, 2Z99, 2459.
Om justering, af alia till Bewillningens bestämmande hörande Acker. p. 264;, 2647, 2649, 2650, 2697 2:0 Remisier till nedannämnde Utstått af, under Riksdagen, i Ständen förekomne ämnen samt de derutinnan, äfvensom ä af Utskotten wäcktc frägor fattade Beslut: Allmänna Lesrväcs, och Geconomiä-Utskottek:
Om inställande af Bränwins-Dränningen. p- 54, zy, 42, 144, 162, 16g, lZ6, 187, >88, »89- Om större frihet tili swedjande. p. 165, Z74, Z77, z8o, Z86.
Om Fralse-Hemmans deltagande i Häll- och Reserve-stjuks samt öfrige onerg, lika med andre hemman, p. 19Z, 209, 45;, 457, 508, 2644.
Om förbud emot införsel af utländstt Bränwin. p. 207, 2Z9Z, 2472.
Om uppbyggandet och underhällandet af Byggnader ä Presterskapets Boställen, p. 209, 444, 449, 45;, 454- Om Bränwins-brännings friheten i Larlserona. p. 229.