Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departement för sig: börande de närmare föreskrifterna härom intagas i Arméförvaltningens gemensamma Arbetsordning; att inom Arméförvaltningen må äfven för lista och 2:dra gradernas tjenstemän utfärdas fullmakter på viss befattning efter staten, samt att således KrigsKollegii vid 1865 års slut varande tjenstemän af berörda grader, sedan de, för öfvergång till Arméförvaltningen, blifvit slutligen placerade till viss befattning derstädes, må derefter anses vara, hvar och en, på samma befattning befullmäktigad, dock under villkor som|jstadgas i Kongl.
Cirkulär-Brefvet den 9 November 1860; att Regements- och Korps-Chefer, hvilka hittills aflagt sin embetsed inför Krigs-Kollegii plenum, '■efter 1865 års utgång, endast hafva att sin tro och huldhets- samt embets ed skriftligen insända till Landlförsvars-Departementets Kommando-Expedition; hvarom General-ordres torde få utfärdas; och att Krigs-Kollegii befattning med Regementsskrifvares förordnande, samt 186 Bil.
N:o 3. b. till Kongl. Majus Nåd.
Prop. lS:o l. ont Statsverket 1865. pröfning och förvarande af deras original-uppbörds-borgenshandlingar, må öfvergå till Civila Departementet af Arméförvaltningen.
Hvad särskildt angår Kommissionens på anförda skäl gjorda hemställan, att alla årsredogörelser från Arméförvaltningen underlydande eller landtförsvaret eljest tillhörande allmänna verk och inrättningar, direktioner, regementen och korpser, förråder, m. fl., för dem tilldelade kontanta anslag, eller under deras vård ställda dersedlar och materiaiier, måtte från 1866 års början få ingå till Kammar-Rätten för att endast inom Öfver-Revisions-Departementet granskas, ansåg Stats-Rådet, i betraktande al hvad Kammar-Rätten i sitt häröfver afgilna underdåniga utlåtande anfört, sig icke böra tillstyrka Kongl. Maj:ts bifall dertill, utan hemställde i underdånighet, att den granskning af dylika och andra redogörelser, hvilken nu eger rum i Krigs-Kollegium, framdeles må verkställas inom Arméförvaltningen.
Då likväl den al Kommissionen, under förutsättning af bifall till berörda dess hemställan, för Arméförvaltningen beräknade
Revisionspersonal möjligen icke blir fullt tillräcklig för densamma åliggande granskningsgöromåls bestridande, samt således någon tillökning af denna personal kan komma att erfordras, men detta säkrast torde kunna bedömas först sedan Arméförvaltningen någon tid varit i verksamhet, ansåg Stats-Rådet åt Arméförvaltningen böra öfverlemnas att, när behofvet af en sådan tillökning är för handen och icke kan afhjelpas genom revisions-arbetets lämpliga fördelning inom
Departementerna och anlitande af de kamerala tjenstemän, hvilka till en början icke kunna förflyttas till beställning på stat i Arméförvaltningen, utan tillsvidare blifva öfvertalige. dock med tjenstgöring»- skyldighet emot åtnjutande af sina nu i Krigs-Kollegium egande lönförmåner, till Kongl. Majit inkomma med förslag till Revisions-personalens slutliga bestämmande, då Kongl. Majit lärer täckas taga i Nådigt öfvervägande, hvilka åtgärder i anledning häraf böra ytterligare vidtagas.
Den af Kommissionen föreslagna personal-stat för Arméförvaltningen tillstyrkte Stats Rådet måtte i Nåder gillas, endast med den förändring att, i stället för en Hufvudbokhållare i Bokslutskontoret, der må, såsom för närvarande, och med af seende å de med chefskapet för detta kontor förenade flera vigtiga åligganden, blifva anställd en Kamererare; hvarjemte Stats-Rådet tillstyrkte Kongl. Majits godkännande af Kommissionens förslag, såväl om Registrator»-kontorets indragning, emot det att i hvarje Departement föres särskildt Diarium, som ock att AdvokatFiskals-kontoret må tillhöra Civila
Departementets personal-stat, dock med skyldighet för kontorets tjenstemän att jemväl åt de öfriga Departementerna bestrida de göromål och den handläggning, hvilka ett Advokat-Fiskals-embete tillhöra, på sätt instruktionen närmare bestämmer; hvarförutan Vaktbetjeningens personal skall lyda under det Civila Departementet, för så vidt Vaktbetjent icke under viss tid eller tillsvidare är indelad till tjenstgöring på annat
Departement efter den tjenstgöringsordning för betjeningen, som af Arméförvaltningen bör utfärdas.
N'o 3 b. till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 157 Vidkommande den af Kommissionen uppgjorda och till Kongl.
Maj:ts pröfning öfverlemnade Aflöningsstaten för Armé-förvaltningen, hemställde Stats-Rådet, att, i stället för den deruti förekommande aflöning 2,500 rdr för en Hufvudbokhållare i Bokslutskontoret, hvilken tjensteman Stats-Rådet föreslagit att utbytas mot en Kamererare, lön för en sådan tjensteman må i staten upptagas med 3,500 rdr, hvarigenom slutsumman uti denna stat komme att uppgå till 112,000 rdr Till betäckande häraf ansåg Stats-Rådet böra användas, utom det på Krigs-Kollegii stat nu uppförda anslag af 108,000 rdr jemväl ett belopp af 4,000 rdr från behållningarne på den 4:de Hufvudtiteln tillhörande f. d.
Chefslönen vid Adelsfane regementet, hvilken I. d. Chefslön, bestående af indelta räntepersedlar, enligt meddelad uppgift, under senare åren utgjort omkring 10,500 rdr ärligen och således lemnade tillgång ej allenast till den derifrån påräknade fyllnad i aflöningen vid Lifregementets Grenadier-korps, samt Uplands och Södermanlands regementen med tillhopa 6,287 rdr 44 öre årligen, utan äfven till betäckande af förrberörda för Armé-förvaltningens organisation behöfliga 4000 rdr, hvaruti jemväl innefattas det för t. f. Presidenten i Krigs-Kollegium nu utgående årliga arvode 5000 rdr. hvilket af samma tillgångar bestrides; men som i allt fall inkomsten af omförmälda f. d.
Chefsindelning, såsom af de indelda räntepersedlarnes markegångspris beroende, vore af oviss beskaffenhet, hemställde Stats-Rådet. det Kongl. Maj:t läcktes föreslå Rikets Ständer, alt berörda indelning må tillflyta statsverkets allmänna inkomster, mot det att på Riksstatens 4:de hufvudtitel uppföras kontanta anslag af dels 6,287 rdr 44 öre, såsom tillökning i anslaget till »Indelda Kavalleri- och Infanteri-regementena, » och dels 4000 rdr, såsom tillökning i anslaget för Armé-förvaltningen (n. v. Krigs-kollegium).
Derjemte och då Stats-Rådet, lika med Kommissionen, ansåg, att det af Rikets Ständer sedan längre tid beviljade, nu med 500 rdr årligen utgående extra anslag, för upprättande af de så kallade statistiska tabellerna, hvilket jemväl hädanefter måste afses till godtgörelse för en del af arbetet inom Armé-förvaltningens Boksluts-kontor, borde förändras från tillfällig tili ständig eller ordinarie egenskap, hemställde Stats-Rådet, det Kongl. Maj:t vidare måtte föreslå Rikets Ständer, alt nämnda belopp måtte, såsom ytterligare tillökning, tilläggas Arméförvaltningens aflönings-anslag, med vilkor att det så kallade statistiska tabellverket, rörande 4:de Hulvudtitelns anslag, allt framgent inom Armé-förvaltningen upprättas och dess årliga hnfvudböcker åtföljer: börande, så vida detta af Rikets Ständer bifalles, beloppet tilläggas det i Aflönings-staten upptagna anslaget till gratifikationer åt extra tjenstemän och vaktbetjente, hvarigenom samma anslag varder ökadt til! 3650 rdr och aflöningsstatens slutsumma till 112,500 rdr.
Med olvanberörda förändring af aflöning för en Kamererare i stället för en Hufvudbokhållare i Bokslutskontoret, samt med hemställan att inqvarterings ersättning till belopp af 750 rdr för General-Intendenten och 500 rdr för Intendenten 158 Bil.
N:o 3 b. till Kongl.
Prop. N:o /, om Statsverket 1865. årligen finge utgå från anslaget till Inqvarterings-kostnarler i Stockholm, tillstyrkt Stats-Rådet i underdånighet, att Aflöningsstat, sådan den här finnes bilagd, måtte för Armé-förvaltningen utfärdas, att från 1866 års början och tillsvidare tillämpas, men att, innan den definitivt fastställes, Rikets Ständers samtycke till ofvanberörda öfverflyttning af 4000 rdr från f. d. Adelsfane-regementet och tillägg af 500 rdr från extra stat måtte inhemtas, hvarvid tillika torde böra tillkännagifvas, att framdeles, i följd af revisionens qvarblifvande hos Armé-förvaltningen, möjligen komme att erfordras allöningsmedel för en något förstärkt revisions-personal, samt alt för öfrigt tillökningen i aflöningsmedlen för Armé-förvaltningen har sin naturliga grund deruti, att embetsverket, enligt Rikets Ständers uttryckta åsigt, erhållit ett 4:de Departement, kollegialt inrättadt, som medtagit ett opåräknadt lönbelopp.
Hvad angick kommissionens yttrande om det årliga arvode af 1200 rdr, hvilket för närvarande utgår från Invalidhus-londen till f. d.
Sekreteraren och Ombudsmannen hos
Direktionen öfver förra Invalid-inrättningen, samt beloppets användande för Armé-förvaltningens behof, ansåg Stats-Rådet med pröfningen deraf böra anstå, tilldess arvodet genom innehafvarens afgång blifver ledigt; i följd hvaraf den af Kommissionen föreslagna dispositionen deraf, dels lill aflönings-förhöjoing åt Advokat-Fiskalen och dels till ersättning åt erforderliga biträden hos Arméförvaltningen, komme för närvarande att förfalla.
Till uppförande å Indragnings-stat har Kommissionen föreslagit, förutom den skillnad af 500 rdr emellan äldste Krigs-Rådets lön på Krigs-Kollegii stat och Krigs-Rådslönen pä Armé-förvaltningens stat, som bör tillfalla Krigs-Rådet C. F. Laurén, följande tjenstemän inom Krigs-Kollegium, nemligen Adjutanten vid den med detta år upphörande Presidents-Expeditionen, Ofverste-löjtnanten G.
Schrirer von Waldheim, Kollegiisekreteraren J R.
Öfverström samt Registrator!) och Aktuarien P. Waller, den förstnämnde till 800 rdr, Öfverström till 3,000 rdr och Waller till 2,500 rdr, de begge sednare beloppen motsvarande de pensioner, som skulle dem tillkomma, derest de redan nu hade fullt uppnått de såsom vilkor derför föreskrifna lefnads- och tjensteår; men Stats-Rådet, som icke fann något att erinra emot de föreslagna beloppen för Krigs-Rådet Laurén och ÖfversteLöjtnanten Schurer von Waldheim, ansåg sig deremot, i fråga om Koilegii-Sekreteraren Öfverström och Registratorn Waller, för hvilka lämplig verksamhet äfven inom Armé-förvaltningen kunde yppa sig, böra i underdånighet tillstyrka, att derest de icke anmäla sig till anställning i Armé-förvaltningen, de på indragningsstat endast må åtnjuta hvad som motsvarar deras aflöning på ordinarie stat. nemligen Öfverström 2,400 rdr och Waller 1,800 rdr, med stadgande tillika att beloppen ä Indragningsstaten skola minskas eller upphöra att utgå i den mån någon af ofvan nämnde personer genom befordran lill embete eller tjenst på rikets stat erhåller så hög aflöning, att den, sammanlagd med beloppet på indragningsstat. skulle Bil.
N:o 3 b. till Kongl. Maj:ts Nåd.
1S9 öfverstiga hans nuvarande aflöningsförmåner, eller ock han till rikets allmänna indragningsstat förflyttas; hvaremot Öfverström och Waller, i händelse de komma att tillträda beställning inom Arméförvaltningen med ringare lön än den af hvardera nu innehafvande provisoriska lönen, borde vara berättigade att, så länge ett sådant förhållande fortfar, åtnjuta skillnaden på indragningsstat.
I öfverensstämmelse härmed tillstyrkte Stats-Rådet, att Indragningsstateu, sådan den här finnes bilagd. måtte fastställas, samt att de deraf uppkommande kostnader finge utgå från Förenade Mötespassevolansfonden, som vore öfverlåten till Kongl. Maj:ts disposition och till denna utgift lemnade tillgång.
Då vid jemförelse emellan nuvarande antalet ordinarie tjenstemän i l:sta och 2:dra graderna å Kameralsidan inom Krigs-Kollegium, samt det föreslagna antalet Kameral-tjenstemän inom Armé-förvaltningen uti motsvarande grader, åtskilliga af dessa tjenstemän komma att blifva öfvertalige, tillstyrkte Stats-Rådet, att sedan af Krigs-Kollegii ordinarie tjenstemän af Irsta och 2:dra graderna å Kameralsidan, 6 i den förra och 7 i den sednare graden, blifvit af Armé-förvaltningens plenum, i den ordning här nedan föreslås, placerade till viss befattning uti hvar motsvarande grad inom Armé-förvaltningen, på hvilken befattning tjenstemannen derefter bör anses innehafva fullmakt, Krigs-Kollegii öfverblifvande ordinarie kameral-tjenstemän i nämnda grader må, från 1866 års början och så länge behofvet fordrar, få jemväl från Förenade Mötespassevolansfonden åtnjuta sina nu innehafvande löner, med förbindelse att, efter Armé-förvaltningens vid plenum fattade beslut och lemnade anvisning, dels, i mån af inträffande ledigheter i Arméförvaltningens kameralbefattningar, tillträda viss sådan befattning på förvaltningens stat, dels ock emellertid biträda vid göromålen inom embetsverket.
Åt Armé-förvaltningen ansåg Stats-Rådet böra öfverlemnas att, i sammanhang med den gemensamma Arbetsordningens fastställande, bestämma formulärer för Diarier.
Föredragningslistor och Protokoller, jemte behöfliga ansedda nya formulärer för Anordningar, Bokföringar och Registreringar, m. m.
I fråga om de åtgärder, som mot slutet af innevarande år erfordras för öf~ vergången till den nya organisationen, på det att Armé-förvaltningen vid början af år 1866 må kunna träda i full verksamhet, hemställde Stats-Rådet: att Generalfälttygmästare!), m. m.
Friherre Wrede, till hvilken Nådigt Bref om detta allt, likasom ock till Krigs-Kollegium, borde afgå, måtte anbefallas att genast föranstalta om uppgörande af förslag till Armé-förvaltningens gemensamma arbetsordning, hvilken borde grundas på instruktionen för embetsverket och Kongl.
Maj:ts öfriga i sammanhang dermed fattade beslut; att, sedan Chef för Armé-förvaltningens Civila Departement blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder utnämnd, och hvilket torde böra ega rum i början af nästkommande December månad, Armé-förvaltningen skall ofördröjligen sammanträda i plenum, till en början bestående af de fyra Departements-Cheferna och Krigs-Råden i Krigs - 160 Bil.
N:o 3 b. till Kongl. Maj t* Nåd Prop. N:o i, om Statsverket 1865. kollegium, för att, sedan bemälde ordinarie Krigs-Råd, i ordning efter deras tur sins emellan, dervid afgifvit sina förklaranden, hvilken Krigs-Rådsbefattning uti Armé-förvaltningen hvar och en af dem vill öfvertaga, ej mindre hos Kongl. Maj:l sådant anmäla, än ock företaga granskning af förslagen till gemensamma Arbetsordning och Arbetsformulärer: börande samtidigt, för de öfriga Krigs-Rådsplatsernas i Armé-förvaltningen tillsättande, vederbörande Departements-Chef till Kongl.
Majit ingå med förslag å passande person dertill; att, sedan genom Kongl Majits utnämningar Civilledamöterna inom Armé förvaltningen blifvit fulltalig?, samt Kongi.
Majit, uppå General-Intendentens hemställan, likaledes utnämnt Intendenten, Armé-förvaltningens plenum, så sammansatt som instruktionen bestämmer, bör utan uppskof sammanträda, för att dels fastställa och utfärda gemensamma arbetsformulärer och gemensam arbetsordning, hvaraf de förra borde Departementerna meddelas, men den sednare till trycket befordras och vid årets slut till ordinarie embels- och tjenstemän utdelas; ankommande på hvarje Departements-Chef att inom behörig tid delgifva
Departementets personal den speciella arbetsordning, som af honom för Departementet kommer att utfärdas; dels att hos Kongl. Majit anmäla konstituerade Kapereraren i AflöningsKontoret, E H. W. Dahlqvist, om han så önskar och derest han icke under tiden blifvit till annan befattning befordrad, till erhållande af Kongl. Majits Nådiga Konfirmalionts-fullmakt på nämnda Kamererare-beställning; dels vid plenum eller på vederbörande Departement, allt efter instruktionens och arbetsordningens föreskrifter, vidtaga lagliga åtgärder för tillsättning och be stridande under tiden af öfriga lediga Kamererare-tjenster å Armé-förvaltningens stat; dels hos Kongl.
Majit anmäla lämplige tjenstemän i Krigs-Kollegium till erhållande af Kongl, Majits
Nådiga fullmakter å Sekreteraretjensterna vid Departementerua i Armé-förvaltningen, äfvensom huruvida Kollegii-Sekreteraren Öfverström och Registrator!!
Waller, heldre än att med innehafvande ordinarie löner uppföras på indragningsstat, önska anställning i det nya embetsverket; börande vid berörda anmälan eller förslag till Sekreterare-beställningarnes tillsättande iakttagas, att Öfverström, i händelse han åstundar dervid komma i åtanka, i första rummet har valrätt och derefter i mån af tillgång nu varande 3 ordinarie Notarier, hvar och en efter ålder i tjensten; dels besluta placering till viss kanslisttjenst i Armé-förvaltningen af hvar och en ordinarie kanslist i Krigs-Kollegium; dels vid plenum eller på vederbörande
Departement vidtaga lagliga åtgärder för tillsättning eller, om så erfordras, bestridande under mellantiden af två kanslist— tjenster inom Armé-förvaltningen, utöfver nuvarande antalet ordinarie kanslister i Krigs Kollegium; dels Bil.
N:o 3 b. till Kongl. Maj:l$ Nåd.
161 dels besluta placering till viss befattning i motsvarande grad inom Armé förvaltningen af Krigs—Kollegii ordinarie
Kameraltjenstemän af irsta och 2:dra lönegraderna, så långt dylika befattningar inom Arméförvaltningen härtill förslå; och dels fastställa och utfärda tjenstgöringsordning för vaktbetjeningen; hvarförutan, om under återstående delen af detta år inträffat eller vidare inträffar afgång af någon bland Krigs-Kollegii ordinarie civile embets- och tjenstemän eller betjente, hvilken är afsedd att vid nästa års början öfvertaga befattning inom Arméförvaltningen, behöriga åtgärder böra af Arméförvaltningen vidtagas för sådan befattnings återbesättande och, om tillsättning ej kan ske före detta års utgång, för befattningens upprätthållande under ledigheten.
Vidkommande slutligen den afleverering under årets sista vecka från KrigsKollegium till Arméförvaltningen af embetsverkets samtliga tillhörigheter, hvarom i Kongl. Brefvet den 28 sistlidne Februari blifvit omförmäldt, hemställde StatsRådet, att densamma, till undvikande af omgång och med afseende på den mera oberoende ställning, som Arméförvaltningens
Departementer hufvudsakligen komma att till hvarandra intaga, måtte få ske till berörda förvaltning, icke vid plenum utan omedelbart till de förvaltningens
Departementer, dit hvart och ett aflevereringsföremål enligt instruktion skall komma att höra.
Utom de till General-Fält-Tygmästaren Friherre Wrede och Krigs-Kollegium om detta allt afgående Nådiga Bref, torde Nådig Kungörelse om förevarande nya organisation böra utfärdas, med förständigande till vederbörande att, i hvad på en hvar ankommer, ställa sig
Arméförvaltningens instruktion till behörigt iakttagande.
Till hvad Stats-Rådet sålunda i detta ärende tillstyrkt och föreslagit, täcktes Kongl. Majit i Nåder lemna bifall; och skulle såväl Kungörelse om Arméförvaltningens inrättande, som Instruktion för densamma, sådana som de här vid protokollet finnas bilagda, i vanlig ordning af trycket utfärdas.
Ex protocollo M. J. Bandelin.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 4 Häft. 21 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1865.
;V:o 4 till Kongl. Maj.i» Nåd.
Prog. N:o 1, otti Statsverket 1865.
1 Protokoll öfver
Sjö för svars-Årende, hullet inför Hans Maj:t Konungen, uti Stats-Rådet, ä Stockkolms Slott den 10 September 1865.
Når varande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsininistern, Friherre De Geer; Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes-Årendena, Grefve Manderström Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt; Grefve von Platen; Lagerstråle; Bredberg; Thulstrup; Reuterskiöld och Carlson.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Grefve von Platen, anförde i underdånighet:
Äng. un“Då de åsigter om såttet att vid ordnandet af Sveriges Sjöförsvar tillvågagå, derå. belänhvilka af mig under den 14 Oktober 1862 inför Eders Kongl. Maj:t i Stats-Rådet leande i fråframstålldes uti då till Protokollet afgifvet underdånigt anförande, så till vida af qa om grunEders Kongl.
Maj:t i Nåder gillades, att de derefter kunde intagas bland grunderna derna för för den vid sistförflutna riksdag till Rikets Ständer aflåtna Proposition om Stats- Sjöförsvaverkets tillstånd och behof i hvad den rörde Sjöförsvaret, äfvensom de sedermera rets ombildbiföllos af Rikets Ständer, för så vidt de utgjorde föremål för deras pröfning, har ning. jag i öfverensstämmelse med samma åsigter vidare utvecklat grunderna för ombildningen af Sveriges Sjöförsvar, sådana de, med Edex-s Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd .
. redan till trycket befordrade, i hårhos fogade tryckta bilaga i underdånighet fram- /• läggas:
I hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad uti förestående framställning blifvit anföi-dt, men med någon jemkning i tillämpningen af der förekommande förslag, hemställer jag i underdånighet i afseende på:
Prof. 1865 S? 1866. 1 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 1 2 Bil.
No 4 till Kongl. Maj:ts Nåd, Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. l:o.
Kongl. Maj:ts Flottas Befälspersonal: det måtte Eders Kongl. Maj:t nu i Nåder besluta och förordna: att ifrån Kongl. Maj:ts Flotta, hvilken skall benåmnas "Kongl. Flottan“ samt, med oförändrad rang, fortfarande och hufvudsakligast vara egnad åt rikets yttre kustoch sjöförsvar, skall befäl till det antal, som längre fram bestämmes, öfverflyttas till en kår, hvilken kommer att erhålla benämning af Kongl.
Skärgårdsartilleriet och rangnummer näst efter Kongl. Flottan, samt att förnämligast hafva till uppgift försvaret af landets inre skärgårdar och farvatten, men derjemte att på flytande materiel understödja sjöfåstningarnes försvar och öfvas, att den må kunna i någon mån, om så skulle erfordras, tjenstgöra på dessa fästningar; att denna förändring skall, hvad officerspersonalen vid de begge kårerna angår, sålunda till vågabringas, att, sedan från Kongl. Maj:ts Flottas nuvarande Officerskår till “Kongl.
Skärgårdsartilleriet11 öfverflyttats det för denna kår erforderliga antal Officerare, af öfrige Officerarne uppföres på “Kongl.
Flottans11 nya stat det antal, som för densamma år afsedt, samt de derefter återstående Officerarne ställas på indragning, allt på sått nedanföre närmare bestämmes; att Officerskåren vid “Kongl.
Flottan“ skall, med förändrade benämningar i de fyra nedre graderna, bestå af: 1 Konter-Amiral med General-Majors rang, 3 Kommendörer „ Öfversteg d:o, 5 Kommendör-Kaptener af l:sta klassen „
Ofverstelöjtnants d:o, 12 Kommendör-Kaptener af 2:dra klassen „
Majors d:o, 29 Kaptener „ Kaptens d:o, 28 Löjtnanter „ Löjtnants d:o, 18 Underlöjtnanter „ Underlöjtnants d:o; S:ma 96, för hvilken personal, deraf dock 2 Kommendör-Kaptens-, 4 Kaptens- och 4 Löjtnants-bestållningar tillsvidare icke komma att tillsättas, så framt ej Eders Kongl. Maj:t skulle finna lämpligt att häruti vid förändringens verkställande medgifva någon jemkning, bestämmas de i nårlagda underdåniga förslag till normalstat upptagna aflönings- och inqvarteringsförmåner; och skall för öfrigt benämningen af Amiral jemte rang lika med General-Löjtnants vara förenad med befålhafvare-embetet vid “Kongl.
Flottans11 station i Carlskrona, derför bestås, till bestridande af representationskostnader, ett årligt arvode af 5,000 rdr rmt samt derutöfver för Stations-befålhafvare, som ej år Konter-Amiral på stat, sådan tillökning, att hans sammanlagda aflöning blifver lika med hvad Konter-Amiralen skulle i samma befattning erhålla, äfvensom i afseende på l:sta Officers- eller
Underlöjtnantsgraden vid denna kår bör iakttagas, att Underlöjtnanten, hvars utnämning sker medelst Nådigt förordnande, bör under de tvånne första tjensteåren anses för och i tjensten benåmnas Officerskadett samt, i stället för nu anbefallda gradpassering vid stationen, som skall upphöra, hafva, för att kunna befordras till Löjtnant, inför behörig examensförråttning undergått godkänd repetitionsexamen förnämligast uti den en Officer tillkommande praktiska utöfningen af artilleri, navigation, ångmaskinlära och skeppsmanöver, hvilken examen dock ej får aflåggas förr, ån tre år efter hans utnämning till Officer förflutit; hvaremot vid befordringar till öfriga grader inom kåren skola fortfarande följas redan gällande föreskrifter med endast den förändring, att från löjtnants-graden bland tre uppflyttningar städse två komma att ske enligt tur och vid den 3:dje närmast efter dessa följande afseende att uteslutande fästas på ådagalagd skicklighet; Bil.
N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 3 att Officerskåren vid “Kongl.