Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse W.-o ff5. nes förnyade ansökning, i Nåder beviljat dem nedsättning i tionden till hvarje 3o:de tunna från år 1826, intilldess frågan kunde hufvudsakligen pröfvas; att, då emedlertid befunnits, det hamnens uppmuddring skulla kosta öfver 100,000 R;dr Banco, och förslaget af sådan orsak blifvit afstyrkt, hade Bruksegarne, med förklarande af deras oförmåga att på si kostsamt sätt fullborda
Degerhamns iståndsättande, förnyat deras underd. anhållan om frihetsår och nedsättning af tionden; i anledning hvaraf Rikets senast församlade Ständer till E. K. M:s Nådiga godtfinnande i underd. öfverlemnat att, efter omständigheterne, pröfva, huruvida den sökta eftergiften kunde beviljas; samt slutligen att E.
M„ genom Nådig Resolution år i83o, medgifvit Bruksegarne en fortfarande lindring i aluntiondens utgörande ifrån hvar io:de till hvar 3o:de lunna af tillverkningen, likväl blott i den mon det kunde ådagaläggas, att värdet emellan dessa olika afgifler årligen användts till hamnens iståndsättande.
Och som Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beslutat, att årliga afgifter till Kronan för de Bruks- och Bergs-anläggningar, som dädanefter skattlades, borde bestämmas lill hvar 3o:de del af tillverkningen, ehvad rudimaterier hemtas å frälse eller krono eller kronoskatte-jord, ock det skulle innebära en orättvisa, om Lofvers Bruk icke finge tillgodonjuta denna i allmänhet medgifna lindring i afgifterne, utan att d"ervid underkastas vilkor, som betaga denna lindring all förmon; alltså och då Degerhamn, såsom den enda tillgängliga och för bruksdriften oumhärliga hamn, i allt fall måste af Bruksegarne hållas i farbart stånd, samt icke något annat Rikets Alun-Verk än Lofvers erlägger ofvannämnde högre tionde-afgift, hafva Rikets Ständer, för deras del, funnit godt Besluta, att berörde Verk må tillerkännas samma fördel, som de öfrige och såmedelst tillgodonjuta nedsättning i tionden från hvar io:de till hvar 3o:de tunna af den alun, som vid Lofvers Bruk tillverkas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Augusti 1834.
Erpcdiiiettt -Utskottets Förslag till tind.
N-o gö.
Vt ’ Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Aug. i834* l1 ieste-Stundet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bondc-Ståndet den 18 — —■ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående nedsättning i afgijterne å Svenska Alun-tillverkningcn i allmänhet.
N;o 54 Bil.
Litt. D.) S. A. K.
Vid innevarande Riksdag har hos Rikets
Ständer fråga blifvit vackt om afskaffande af den utaf Alun-Verken i Riket utgående tionde; i hvilket afseende blifvit anfördt: att, ehuru Svenska Alun-Verksegare under få tidsskiften kunnat hugna sig af gynnande conjuncturer, den närvarande likväl varit mera uthålligt ofördelaktig, än under de senast förflutne 10 åren; att uti Ryssland, der Sverige haft sin hufvudsakliga afsättning på denna artikel, dels Engelsk alun mer och mer ingått i täflan, del* ock behofvet för Ryssland af utländsk alun förminskats genom AlunYerks anläggande vid Moscau, och att, ehuru hvarken Engelsk eller Rysk alun ännu i godhet upphunnit den Svenska, dessa i Ryska handeln ingångne nya tillgångar likväl verkat en så betydlig nedsättning af priset å Svensk alun, alt denna vara af de fleste med förlust, och några få med ringa behållning för närvarande kunde afyltras; samt alt, ■ tom det Svenska Alun-Verksegaren, i likhet med andra Fabrikanter, erlade bevillning för egendom och person, honom derjemte påförde* grundskatt eller tionde med hvarje 3o:de tnnna, samt, då varan utskeppades, en dryg utförsel-tull, hvarigenom tillverknings-koslnaden skulle vanligen öfverstiga de allmänna Börsprisen.
Och ehuru de närvarande bekymrande utsigterne för Svenska AllinBrukens bestånd, i anseende till nästan upphörd afsättning af producten åt det håll, dit den största delen af alun-tillverkningen i Sverige hittills är vorden afskeppad, synas tala för beredandet af en sådan lindring för desse Verk, hvarigenom må förekommas afatannande af en näring, sora, ■tan egentligt användande af något landets grundcapital, till försörjande af 2 k 3ooo personer, medelst dessas arbetskraft frambragt en årlig export-product af ett ej obetydligt belopp; dock, som Rikets Ständer, Ull följd af eu inträffad förändring i conj^neluren för eu eller annar» 156 Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
N.-o näring, icke genast kunna bevilja någon bestämd nedsättning af eller befrielse från de samma näring, i bättre tider, ålagde onera och utskylder till Staten, hafva Rikets Ständer funnit ofvanberörde framställning icke föranleda till vidare afseende, än att Rikets Ständer få till E. K. M. i underd. öfverlemna, att för så lång lid, som sådan svår conjunctur för alun-ofsältningen fortfar, och lindring uti den Alun-Verken åliggande io:de skatt in natura finnes för tillverkningens uppehållande nödig, i Nåder pröfva, om någon större eller mindre del af ro;den må för ett eller flere år Alun-Verken i allmänhet eftergifvas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Augusti 1834* N:o 97.
Uppläst ocb godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Aug. l834- Preste-Slåndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande, till kraft och verkan, af det vid sista Riksdag fattade beslut om upptagande, för Statens räkning, af ett lån af 2 millioner Svenskt Specie. (Stats-Utsk.
N:o 191.) S. A. K.
M;s derom gjorda Nådiga framställning, beslöto Rikets Ständer vid sista Riksdag, att för Statens räkning ett lån af högst 2 millioner i Svenskt Specie efter gamla myntfoten skulle af Riksgälds-Contoret upptagas, för att, emot inteckning i jordegendom å landet och i släderne, åter utlånas.
Men som delta beslut sedermera icke kommit till verkställighet och med säkerhet kan antagas, att ett utländskt lån blefve så kostsamt, alt de, till hvilkas förmon upplåningen skedda, svårligen skulle finna deras läkning vid att anlita de härigenom beredda tillgångar, derest Riksgälds-Contoret skulle hållas skadeslöst för förlust på låne-operationen; samt Statens skuldsättning utrikes, till förmon - Expeditions-Utskottets Forslas, till tind.
Skrifvelse N.-o p8. mön för enskilde i allmänhet icke synes vara nyttig utan skadlig, och endast böra ifrågakomma, då ett större ondt derigenom kan undvikas, hafva Rikets Ständer, då Rikets allmänna förhållanden under närvarande tidpunkt dessutom icke påkalla någon dylik åtgärd, funnit, att det ▼id sista Riksdag fattade beslut om ifrågavarande iåns upptagande bör till all kraft och verkan upphöra.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Augusti 1834- N:o 98.’
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Aug. 1834.
Presle-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående reglerings uppgörande om Kronobrejbäringen.
(Stats- och Oecon.-Utsk. JN':o 14.)
S< A. K. I anledning af flere vid sisth Riksdag anförde ”klagomål emot den ©jemnt fördelade kronobrefbärings-skyldigheten”, och, uppå Rikets Ständers då gjorda underd. framställning, täcktes E, K. M., genom Nådig Skrifvelse af den 4 December i83o, förordna, att kronobrefbäringen inom de Län, der den, enligt Författningarne, åligger hemmansegarne, skulle ega rum högst tvänne gånger i veckan, på de dagar E. K. M:s Befallninghafvande, efter vederbörandes hörande, derföre borde utsätta, så vida icke ärendets vigt och angelägenhet gjorde undanlag derifrån oundgängligen nödigt, såsom vid Durchmarcher, Kungs- eller Kronoskjutsningar, Skallgångar, Skogseldar och mera dylikt, i hvilka fall likväl innehållet af brefven borde af vederbörande Tjensteman, som desamma aflåtit, vid ansvar, såsom för tjenstefel, i korthet utanpå desamma anlgcknas; men som klagan äfven vid denna Riksdag blifvit förd öfver de olägenheter kronoBih. till R.
Prot. 1834• to Sami. 1 Afd. jg i 38 Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Shrijvelst
N-0 99" brefbärings-skyldigheten skall medföra, och Rikets Ständer hålla fort, att en betydlig lättnad i meranämnde onus kunde beredas genom en jemnare fördelning deraf på de hemman, som till brefbäring kunna förbindas och äro tjenlige; hafva Rikets Ständer, i likhet med senast församlade Ständer, ansett sig böra i underdånighet anhålla, det E. K. M. i Nåder läcktes anbefalla Dess Befallningshafvande i hvarje Län att, i enlighet med de i Kongl.
Brefvet den 4 December i83o stadgade grunder, och efter socknarnas hörande i ämnet, reglering om kronobrefbäringen uppgöra.
Stockholm den 18 Augusti 1834- N:o 99.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Aug. i834- Preste-Slåndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 —■ — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående nja Provincial-Läkares tillsättande i åtskillige delar af Riket.
(Statsoch Oecon.-Utsk. N:o 8.) S. A. K. Sedan Rikets senast församlade Ständer, inseende angelägenheten af en förbättrad
Läkarevård på landet, i underd. anhållit, det E. K. M., efter förutgången undersökning om Läkarevårdens tillstånd i provincerne, samt behofvet af förbättringar derutinnan, täcktes låta upprätta förslag till en allmän reglering af Provincial-Läkarevården öfver hela Riket, för att sedermera vid nästa lagtima Riksmöte till Rikete Ständers vidare åtgärd öfverlemnas; samt Rikets Ständer derjemte, på det under tiden tillgångar icke mätte saknas, att genom extra ProvinciaiLäkares tillförordnande afhjelpa behofvet af Läkare-biträde i vissa delar af Riket, anslagit till nästa Riksdag .en summa af 2,000 R:dr årligen, att för detta ändamål användas; så har, enligt hvad af handlingar som åtfölja E. K. M:s vid denna Riksdag aflåtna Nådiga Proposition om StalsVerkets tillstånd och behof, inhemtats, berörde 3,000 R:dr blifvit begag - Expedilions-Utskollets Förslag till und.
Skrifvelse IY.o qq. »39 nade till arfvoden, af a5o R:dr hvardera, åt 8 extra Provincial-Läkare, anställda i Helsingborg, Sölfvesborg, Wernamo i Småland, Alingsås, Sigtuna, Ljusdahl i Norra Helsingland, Hernösand och vid Vestra Wingåkers Kyrka i Södermanland, hvilken sistnämnde station blifvit utsedd i stället för Lycksele i Westerbotten, dit någon sökande icke sig anmält, hvarförutan vederbörande Landshöfdingar, genom Sundhets-Collegii försorg hörde, för att, till följd af Rikets Ständers förrberörde åstundan, uppgifva hvad i hänseende till en förbättrad Provincial-Läkarevård ansåges böra vidtagas, icke allenast begärt att få behålla de 8 extra Provincial-Läkare, som redan blifvit anställda, utan äfven att nya sådane måtte förordnas i Falköping, vid Kisa i Östergöthland, i UlricEehamn, i Gamleby Köping af Calmar Län, vid Rättvik i Dalarne, vid Arvika i Wermland, i Hudiksvall, i Östersund och vid Calix i Norrbottens Län, äfvensom E. K. M;s Befallningshafvande i Götheborgs- och Bohus
Län förnyat sin förut gjorda underd. anhållan, att Balaillons-Läkare måtte få stationeras på Oroust, eller andra uppgifna, från nödig Läkarevård, genom deras läge, afskiljda orter i sistnämnde Län; och har E. K. M., under den i\
Sept. och den i4 Dec. i833, på anförde skäl, i Nåler beslulit och förklarat; alt E. K.
M. ville tillåta, att Bataillons-Läkare, som ville åtaga sig extra Provineial-Läkare-befaltning inom det
Län der han vore stationerad, finge densamma med sin redan innehafvande beställning förena och derföre njuta ett arfvode af 2Öo R;dr Banco, som tillhopa med Bataillous-Läkarelönen af samma belopp utgjorde 5oo R:dr årligen och motsvarade ordinarie Provincial-Läkarelön; att E. K.
M. ansåg de redan befintlige 8 Provincial-Läkarne böra på nyssnämnde sätt bibehållas med de arfvoden af sammanlagda 2,000 R:dr, sorn de för närvarande innehafva; attE. K. M. fu nne ny^ttigt, om 7 nya extra Provincial-Läkare, hvardera med a5o R:drs arfvode, kunde tillsättas i Falköping, Kisa, Ulricrehamn, Tjust, Norra Dalarne, Arvika och Oroust, samt 2;ne Provincial-Läkare med 5oo R:dr lön hvardera i Lycksele och Norrbotten, der skicklige sökande eljest svårligen torde kunna erhållas; varande dertill ett anslag af 3,750 R:dr erforderligt; att E. K.
M. ansåge ännu en Provincial-Läkare behöfvas i Östersund, hvarest en dylik redan funnes; alt pröfningen af förslaget om en Provincial-Läkares anställande i Hudiksvall borde uppskjutas intill dess frågan om utvidgning till Lazarett af dervarande Carlius blifvit afgjord; att stationen för Provincial-Läkaren i Norra Halland, sedan Garnisons-Läkare i Warberg numera icke behöfdes> skulle förändras från Warberg till Kungsbacka, hvarest icke någon Läkare funnes, Expedit ion s- Utskottets Fotlag till lind.
IV.o gg. hvilket beslut borde lända till efterrättelse från först inträffande ledighet af Provincial-Läkare, så vida den nuvarande ej skulle vilja för sm tjenstetid ombyta station; samt alt E. K. M. i öfrigt icke funne Dess Befallningshafvandes förslag till Pro vincial-Läkare- vårdens förbättrande för närvarande leda till några ytterligare åtgärder.
Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och sora, efter hållen undersökning, det befunnits nyttigt, att 7 nya extra Pro vincial-Läkare blifva tillsatte i Falköping, Kisa, Ulricashamn, Tjust, Norra Dalarne, Arvika och Oroust, hvardera med a5o R:drs arfvode, samt 2;ne Provincial-Läkare i Lycksele och Norrbotten med 5oo R;drs lön hvardera; i anledning hvaraf Rikets Ständer ock på ordinarie Stat, uti den för Sundhets-Collegium med Medicinal-Verket och VeterinairInrattningen å Andra Hufvudliteln anslagna summa, låtit uppföra så väl det intill denna Riksdag beviljade ofvanberörde anslag af 2,000 R;dr, som hvad för sistnämnde 7 nya extra Provincial-Läkares och 2 Rrovincial-Läkares i Lycksele och Norrbotten aflönande erfordras, med 2,700 R;dr, återstår lör Rikets Ständer nu endast alt hos E. K. M. i underd. anhålla, alt de senast omförmälde 9 Provincial-Läkare-tjenster måtte blifva tillsatte.
I öfrigt och då uti serskilda motion,er fråga blifvit väckt om behofvet af ytterligare en Provincial Läkare i Norra Halland och en sådan Läkares antagande i Ingelstads och Jerrestads Härader af Christianstads^
Län, hvarest en dylik redan vore utaf invånarne anlagen och aflönad, i Öfra Öster-Dalarne, i Vester-Dalarne, i Fryksdahls
Härad, samt i Östra och Vestra Göinge Härader; och ehuru de nu uppräknade orter icke finnas upptagne ibland dem, hvarest E. K. M., efter det SundhetsCollegium och E. K. M:s Befallningshafvande blifvit hörde, angående behofvet af förbättringar uti provincernes läkarevård, ansett nya Läkares tillsättande vara af nöden, men ämnet likväl är af den vigt, att detsamma icke bör lemnäs utan all uppmärksamhet, hafva Rikets Ständer trott sig böra härmed till E. K. M. i underdånighet öfverlemna frågan om nyssnämnda 6 Provincial-Läkare-ljensters tillsättande, till det afseende E. K. M. i Nåder kan linna densamma förtjena.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Augusti 1834- I Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 100. >41 N:o ioo. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Aug. 1834* Preste-Ståndet den 18 —•
— Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren i83o och 1882 afgifna Berättelser, om samma är verkställd granskning af Stats-Verkets med dertill hörande allmänna jonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren i8zy , 1828, 182g och i83o. (Stats-Utsk.
N:ris 32 och 170 ) S. A. K. Sedan Rikets Sländer till jbröfning förehaft hvad deras till StatsBanco- och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorer, uti afgifna Berättelser om den af dem åren i83o och i83a verkställda granskning af Stals-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1827, 1828, 1829 och i83o, i åtskilliga omständigheter anmärkt och hemställt, jemte hvad vederbörande Embets-Verk i afgifna utlåtanden andragit; hafva Rikets Ständeriattat följande beslut, hvilka de härmed få hos E. K. M. i underd. anmäla! 1:0 Revisorerne hafva uppgifvit, att E. K. M., genom Nådiga Bref af den 11 Januarii och 5 Julii 1827, af Gunst och Nåd befriat f. d. Majoren J.
Uggla samt Öfverste-Lieutenanten och Riddaren El.
Norlin, den förre, ifrån en, genom Kammar-Rättens af E. K. M. fastställda Utslag, honom ådömd och redan inbetald ersättning af 108 R:dr 24 sk., för Kronan tillskyndad förlust på en leverance afkläde; och den senare ifrån utbetalning af 354 R:dr 32 sk., hvilka lian, genom Kammar-Rättens Utslag, blifvit skyldig känd att ersätta krigsfonden, enligt liqvid å uppburne aflöningsförskott år 18145 och då Rikets Ständer anse, att genom dylika restitutioners och eftergifters beviljande, Statens tillgångar förminskas, få, till förekommande deraf, hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla, det restitution eller eftergift af medel, som, i följd af laga kraftvunna beslut, till Stats-Verket ingått eller dit böra ingå, icke må i annan ordning beviljas, än Författningarne bestämdt stadga och förmå. a:o Rikets Ständer hafva likades inhemtat, hurusom gralificationer i|a Expcditions-Utskottels Förslag till und.
N- o 100. ät några personer blifvit af E. K. M. beviljade, dels af Tredje Hufvud- , Titelns besparingar, och dels af de till oförutsedda militaire-utgifter på samma Hufvud-Titel afsatte medel.
Dessa dispositioner hafva väl i allmänhet utgjort arfvoden för verklig tjenstgöring elier utfördt arbete, ock således icke varit främmande för den Titel, hvarifrån de utgått, utan endast utgiftens benämning synts vara origtig; men som delta förhållande icke inträffar med den f. d.
Capitainen vid Helsinge Regemente, Majoren i Armeen C. J. Hästesko, enligt Kongl.
Brefvet af den 22 Augusti 1827, tillagda gratifikation, eller med den Öfver-Auditeuren J. Wåhlin, i följd af Kongl. Brefvet af den 26 September samma år, för tjenstgöring i en blandad Krigs-Rätt, förunnade serskilda vedergällning, hvartill han icke pröfvats berättigad; så, och enär de på Hufvud-Tillarne anvisade anslagssummor böra för deras bestämda ändamål begagnas, och Rikets Ständer hålla före, att någon annan fond, än de till extra utgifter på 8:de Hufvud-Titeln afsatte 100,000 R:dr årligen, icke bör vara tillgänglig för gratificationer eller sådana anvisningar på Statsmedlen, hvilka E. K. M., i anseende till förekommande bevekande skäl och omständigheter, af Gunst och Nåd finnér godt bevilja; hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underd. anhålla, att, vid beviljande af serskilda gratificationer, sådana må anordnas å den extra utgiftssumma, som till E. K.
M:s disposition på 8:de Hufvud-Titeln af Rikets Ständer är anvisad. 3:o Då, uti uppkommen tvist emellan f. d. Allmänna Magasins-Inrättningen och numera aflidne Grosshandlaren J. O. Casparson, angående frakt, m. m. för en genom sjöskada förlorad hafrelast, och hvaruti han i laga väg blifvit skyldig förklarad att återbära 3,285 R:dr 4o sk. 8 rs-t.
Banco, en dervid serskildt 'yppad fråga, huruvida ränteberäkning jemväl borde ega rum å medel, som Mägasins-fonden förskjutit för omkostnader i och för det gjorda haveriet, blifvit, efter Stats-Contorets hemställan, genom E. K. M:s Nådiga beslut den ao Februarii 1828, till gode mäns afgörande hänskjuten; hafva Rikets Ständer häraf hemtat anledning att hos E. K. M. i underd. anhålla, att, med undantag af de fall, för hvilka i Författningarne serskildt stadgadt är, alla frågor om återbetalningscch ersättningsskyldighet emellan E. K. M. och Kronan å eria samt enskilde personer å den andra sidan alltid må vid laga
Domstol upptagas och afdömas, samt icke till gode mäns afgörande hänskjulas. 4:o
Som vid den för Elfsborgs
Län afgifna redogörelse öfver spanmftls-undsättningar efter 182S års missväxt blifvit af Re visorerne anmärkt, Expeditions-Utskottcts Förslag till und.
Skrifvelse E.o 100.
'43 alt några af de ingångna contracten om leverance af spanmål funnits vara afslutade, icke å E. K. M:s och Kronans vägnar, utan i Landshöfdingens namn eller för hans räkning; men en sådan form icke inne- , fattar den ordning och säkerhet, som bör tillhöra de köpslut, hvilka göras för Statens medel, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underd. anhålla, att den allmänna föreskrift måtte meddelas, alt contract, som för Statens räkning af vederbörande utlärdas, alltid böra upprättas å E. K. M:s och Kronans vägnar, och icke i Embets- eller Tjenstemäns enskilda namn. 5:o Vidare har vid redogörelsen Öfver 1826 års undsättnings-spanmål för Kronobergs
Län den anmärkning förekommit, att, för ett parti korn i Melgeverma Kronomagasin, mätarepenningar blifvit både vid inoch utlevereringen betaide med 4 sk> Banco tunnan, hvarigenom en utgift blifvit Staten tillskyndad utöfver hvad Författningarne medgifva; och ehuru Rikets Ständer härvid inhemtat, att E. K.
M« väl, i anseende till magasinets belägenhet på omkring en half mils afstånd från Wexiö, Hvarifrån mätarebiträde måste anskaffas, genom Nådigt Bref den 8 December 1819 tillåtit, att berörde mätare-arfvode finge vid nämnde magasin, ej mindre vid intägt än uttägt, tills vidare uppbäras, dock med förkl arande tillika, det E. K, M. ville anbefalla Dess Befallningshafvande i Länet att framdeles vara betänkt på utvägar till samma arfvodes nedsättning, när tillfälle och möjlighet dertill gåfves; men som, efter hvad det utaf Revisorerne uppgifna förhållande ådagalägger, någon till ändring i berörde hänseende ledande åtgärd sedermera icke följt, få Rikets Ständer om densammas vidtagande nu hos E. K. M. i underdånighet anhålla. 6:0
Med anledning af en utaf Revisorerne år i83o, vid granskningen af Tull-Verkets räkenskaper, gjord erinran, att inköpet af en vid Skeppsbron i Stockholm uppsatt Svängkran medfört en för Tull-Verket främmande utgift, enär samma Inrättning, som, efter hvad upplyst blifvit, icke skall, i anseende till felaktig uppställning, uppfylla det dermed åsyftade ändamål, och i följd deraf sällan begagnas, dessutom, såsom afseende lättnad vid varors lossning ifrån fartygen på land, bort af Skeppsredarne föranstaltas; har väl General-Tull-Styrelsen anfört, att nämnde krans användande vid större, mera svårhandlerliga piecers lossning och lastning medfört nytta för trafiken, och äfven för TullVerket i så måtto, att skyndsamhet vid lossningen derigenom befordrats; men då Rikets Ständer, lika med Revisorerne, finna ifrågavarande utgift *44 Expeditions-Utskottcts Förslag till und.
Skrifvelse JY.-o 100. hafva varit af främmande egenskap för Tull-Verket; få Rikets Ständer underdånigst anhålla, att för framtiden dylika dispositioner å Tullmedlen icke må ega rum. n:o Yid Post-Verkets räkenskaper för år 1827 hafva Revisorerne anmärkt tvänne extra utgiftsposter, såsom icke tillhörande nämnde Verk, den ena på 90 R:dr 2 sk.
Ilarnb.
Courant, utgörande kostnaden för 2;ne för Cabinettets räkning från Hamburg lill Brussel afsönde estafetter, och den andre på io5 Riksbankdaler, likaledes för en estafette för Cabinettets räkning från Elseneur till Hamburg; och då Rikets Ständer, lika med Revisorerne, anse dessa utgifter egentligen icke tillhöra Post-Verket, utan äfsändandet af dylika estafetter snarare böra hänföras till courier-resor, hvarföre kostnaden af Cabinetts-Cassan skall bestridas; få hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla, det dylika utgifter hädanefter icke må belasta Post-Verket utan Cabinetts-Cassan påföras. 8:0 Uti i83o års Revisions-Berältelse, angående Styrelsens öfver Fängelsen och Arbets-Inrättningar i Riket räkenskaper och förvaltning år 1827, hafva Revisorerne, i afseende på den pension E. K. M. i Nåder tillagt f. d. Föreståndaren vid Södra Corrections-Inrättningen, Ryttmästaren C.
V. Venus, att, med 333 R:dr 16 sk.