Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets Utlåtande N:o 338. om sluteliga be. stämmandet af Stånds- och Utskotts - Canzliernes aflöning; fann BorgareStåndet för godt att bifalla hvad Hans Excellence Herr Grefven och ILandt-Marskalken samt Herrar Talemän under den 30 sisth Junii föreslagit, i förening med allt hvad Stats-Utskottet derutöfver hemstält.
S. D. Efter uppläsande af Stats-Utskottets 774 -Prof. Uldr. d, 11 Julii a8i8 Memoria!
N:o 348, angående Creditiven i Banken, i anledning af (13 §.
Regerings-Formen , blef, hvad Stats Utskottet uti detta Memorial hemsläilt af Bonde-Ståndet bifallet. S. D.
Vid förnyad föredragning af Srats Utskottets under N:o 346 den 8 dennes afgifne Utlåtande, angäende Herr Munk af Rosen schöld a Memorial om anslag af medel till löner för Ledamöterne i den Committé©, sora skall ut ar neta förslag til! öfverflöd i ga Embeten® och Tjensters indragning och en förbättrad arbetsmethod, blef samma utlåtande af Bonde-Ståndet bifallet.
S. D. Sedan Banko-Utskottets under den 1 dennes afgifna särskilta utlåtanden till rv . gjorda anmärkningar vid Utsi: ■ ets för n te Betänkanden i frågorna: 1:0 • i 1 ;: ge sättning af öfvérräntan i Banko 1-ds; . ' . och a:o angående antagande a: ,7-öifu t >. lags Actier såsom hy pothek för i i. scont Verket, ldifvit uppläste, fann a det att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ståndet bifallne, borde de nu upplästa utlåtanden endast läggas till hnndlingarne. S. D. Föredrogs och gillades Stats- och Banko-ITtskotiens yttrande öfver Herr Grefve Spens's Memorial af den 6 dennes, rörande ett af bernälte Herr Grefve jern» Herr Grefve von Schwerin förut uppgifvit och besvaradt förslag augående Provincial Credit Cassors inrättande.
Vid föredragning af Stais-Utskottets den Side dennes afgifne Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående Pensions-Stats reglerande för Högst-salig Hennes Majit Euke-Hrottniugens Hofstat; faun Bonde-Ståndet Prof. Utdr'.
J. Il Julli 1818."
775 för godt på det sätt bifalla detta Utlåtande, att de deruti förekommande frågor varda i hela deras vidd till Königh Maj:ts visa och Nådiga afgörande oell reglering öfverlemnade, utan hinder af serskilta grunder eller föreskrifter, endast under förbehåll, att den för ändamålet ansiagne summa af ib,666 R:d 32 sk. ej må vid utgifternes bestämmande öfverskridas.
S. D. Upplästes och lades till Handlingarne förstärkta Stats-Utskottets utirler Nas 312» 3 13» 344* 345 den 7.de i denna månad afgifna Memorial, med berättelse om utgången af Utskottets, till följe af Riks-Ståndens beslut, och enligt de af dem godkände voteringspioposuioner, anställde omröstningar i frågorne, angående 1.
Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga hälften af Creditivet i Banken för Allmänna Magasins-Directipuen. 2.
Creditivet i Banken för Manufaktur-Difkontfonden. 3.
Grunderne för en förnyad Tull-taxa och 4.
Bevillning för Consumtion och öfverflöd. 5.
D. I anledning af derom väckt fråga fann Bonde-Ståndet sig föranlåtet att, såsom närmare förklaring öfver dess den 7:de i denna månad, rörande tillökta dagtraktamentea för Tjenstemän och Betjening vid Respektive Riks-Stånden fattade beslut, upplysa: att tillökning för Bonde-Ståndets ordinarie Cancellister vid sisth Riksdag på det sätt tillkom, att, vid Riksdagens slut, 6 extra Cancellist-Afloningar åt Bonde-Ståndet anslogos, beräknade ifrån Riksdagens början, och) då de extra Cancellister sorn vid Ståndet då biträdde voro antagne under Riksdagens lopp, 77 G Prot. Utilr. d. 11 Julii 18 18• och vid aflönings-repartition dem emellan fulla sunsman således icke åtgick, uppstod härigenom ett öfverskott, som på ordinarie Cancel 1 i .stern e fördelfes, och hvarigenom desse hvardera erhöllo a R:d
B:ko tillökning om dagen, så att deras dagtractamerite utgjorde 4 R;d Banko; och, ehuru tillökning för dem vid denna Riksdag ej kan på enahanda sätt tillkomma, enär icke allenast sex utan till och med flere extra Cancellister varit fran Riksdagens början antagne och nti Cancelliet biträd t, samt de beyil jade aflöningatne således till dem fullt utgå, har det likväl varit Boni de Ståndets afsigt vid ofvanberörde besluts fattande att Ståndets ordinarie Cancellister sådant oaktadt må på annat sätt beredas tillgodonjutande af samma tillökning af 1 R.dr om dagen hvardera, som sisth Riksdag, på förr omförtnälde sätt, ägde rum; och, då görotnålens mängd samt Cancellisfernas ådagalagde flit och välförhållande härtill fullkomligen gor dem berättigad®, gör Bonde-Ståndet sig förvissadt, att Respectiye Med-Stånden i denna del benäget går Ståndets önskningar till mötes.
I öfrigt har Eonde-Ståndet ansett sig böra förklara, att, då Ståndet funnit enahanda tillökning vid denna som sisth Riksdag böra beviljas, har det med Ståndets den 7 dennes tagna beslut, äfven varit dess afsigt och mening, att Stats Utskottets Cancellis betjening hör härunder äfven inbegripas, så att för densamma den tillökning varder iakttagen, som sista Riksdag meddelades, i hvilket förklarande Bonde Ståndet jemväl vördsamt och vänligen inbjuder Respective Med-Stån* den att sig förena.
Ulilr. d. 11 •Julii 1818. 777 S. D. Föredrogs Stats-och Banko-Utskottens, under deri 26 i denne månad afgifna Utlåtande, öfver anmärkningar vid förenade Utskottens förslag till Reglemente för Riksens Ständers Fullmäktige, i Riksgälds-Contoiret, i afseende på utredningen af Götha Canal-Bolags , Malmö och Götheborgs Diskonter ; och fann Bonde-S.tåndet för godt, icke allenast godkänna de härutinnan föreslagna tillägg och förändringar, utan äfven till närmare förtydligande, antaga den redactionsförändring af 3 §, 2 mom. uti första Betänkandet, att i stället för orden- afbetalning pä den förra Lane-Summan; hör sättas.- afbetalning pä Läne-Summan, sadan tlen var, dä den första gängen uti Riksgälds-Contoiret kom i fråga till omsättning; men i öfrigt ansåg sig Bonde-Ståndet böra härvid åberopa dess till Utskottens ofvannämnde förslag Jemnade bifall. S, D. Vid förnyad föredragning biföllos: 1:0 Stats-Utskottes Memorial N:o 349, med förslag till någre förändringar uti nu gällande Reglemente för Riksgälds-Contoiret, och 52:0 Särskilda Utskottets Betänkande , i anledning af gjordt förslag till de Norrländska .Länens sammanslående.
Den 13 Julii i8i8« Fran Högloft.
Riclderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 8 dennes afgifne, samt den il derpåfoljde på bordet lagde Utlåtande angående Herr Munk af Rosenschölds Memorial om anslag 7'78 Prot. Utdr. il. 13 Juiii 1818. af medel till löner för Ledamöterne i den Cotnmittée. som skulle utarbeta förslag till öfverflödige Ernbetens oell Tjenste** indragning, saint en förbättrad arbetsmeihöd; fann Ridderskapet och Adeln för godt förordna , att det å Allmänna Indragnings-Staten redan uppförde anslag af 3000 R:d
B:co årligen älven må hädanefter fortfara till Commiitéens liedamöters aflönaöde och öfrige förefallande kostnader, med samma rättighet för Kongl. Majit derjemte, som ar 1812 bestämdes, att derutöfver af öfverskotten å Stats intraderne lata förskjuta, hvad som kan finnas för ändamålet nödigt; uti hvilket beslut de öfrige respeetive Riks Stånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. D. F öredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den n dennes på bordet lagde Utlåtanden: Från Stats-Utskottet af den 8 dennes 1:0 Angående de enligt 63 §. i RegeringäFormen för ofursedde händelser afsatte och till Kongl, Majus Höga disposition anslagne 2:ne Särskildte summor. 2:0 Angående förslag till förändringar och tillägg uti det vid 1815 års Urtima Riksdag af Riksens Ständer faststäldte Reglemente för Riksgälds Contoiret.
Fran Banko-TJtskottct af den 10 dennes: 1.
Angående sanrmanjemkning af Riksståndens beslut rörande ett; till Götheborgs
Stad bQi viljadt lånbiträde - Prat. TTidr. d. 13 Julii. t81 8- 779 •.
Stats-ZJtskottets Betänkdnderii *9?
N:r 194.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, angående Medlen till den Jöreslagite Inrättningen af en Bergverks -Schola. -Efter det Stats- samt Allmänna Besvärs- och1"
Ekonomi-Utskotten under den 26 sisth Mars afgifvit gemensamt yttrande öfver Herr BruksiPatronen N. Mitanders Memorial om verkställigheten utaf den yid föregående Riksdagar ifrägastäldte Inrättning af en Bergverks- Schola samt dervid tillstyrkt Riksens Ständer att förnya Heras vid sista Urtima Riksdagen härom hos Kongl. Maj:t i underdånighet gjorde anhållan; Så har Stats - U tskottet erhållit Kongl, Majus Nådiga Remiss af den 7 i denne månad utaf åtskillige Handlingar i detta ämne, sorn upplysa - att, i anledning af Riksens Ständers d. 11 Julii 1815 aflatne underdåniga Skrifvelse angående berörde Sc.holas inrättande, har Kongl. Maj:t först infordrat
Dess och Rikets BergsCollegii underdåniga yttrande samt derefter it serskildte Comrnitterade uppdragit, att densamma matte under benämning af Bergs - Institut anläggas i Fal\iun, och att dervid måtte anställas Professorer och Adjuncter, som skulle gif, va undervisning uti Vetenskaperne, som omfatta Bergshandteringen , samt för öfrigt beräknat d» härvid erforderliga kostnaderne för Byggnaden 25 a 30,000 R;dr, till inköp af Instrumenter, Machiner och Redskap m. m. 5000 R:dr samt Bihang till Riks.St, Prat, titj-tgtS, adc SamU N:r tis ifg *9* Stats-Vtskottets Bettini anden. till Böcker och Skrifter 1500 å 2000 Rltlrt hvarförutan årligen till Lärarnes Löner, Sti* pendier och Bese-penningar samt underhållskostnader skulle åtgå 7,600 B:dr, utom tillök» ning för Spannmålen under Lönerne.
Häröfver har Kongl. Maj:t i Nåder in* hämtat Kongl.
Stats-Beredningens rfflderdåniga yttrande, hvilket jemte de öfrige Handlingarna nu blifvit Utskottet meddeladt, och hvarvid Kongl.
Sig hafva fästad uppmärksamhet vid de utaf Stats - Beredningen gjorde anmärkningar i afseende på det af Cornmitterade afgifne underdåniga Förslag till inrättande af ett Bergs-Institut; Och har Stats» Utskottet för öfrigt erhållit Bemiss från Höglofl.
Bidderskapet och Adeln af Herr Presidenten tn. rri.
Friherre Löwensköld* Memorial om nödige medels anslående till kostnaderne vid det projecterade Bergs-Institutet.
Stats - Beredningen har beträffande sjelfva Inrättningens organisation i anseende till Lärare» deras antal och sältet till under* •visnings meddelande anmärkt, att, om denne Inrättning, sådan den blifvit af Commiterade föreslagen, åsyftade en större utvidgning än den af Riksens Ständer tillstyrkte undervisnings anstalt haft för ändamål, så att den, ifrån att efter första planen blifva en practisk Bergs-Schola, nu föreslås till inrättning efter en mera acaderriisk form, om beskaffenheten af de academiske Läroverken, der alla ifrågavarande Vetenskaper, hvaruti undervisning vid Bergs-Institutet skulle meddelas, jemväl böra kunna inhämtas, gör en sådan serskild ocl* högre undervisnings-an - Stats- Utskottets Betänk anderi: ■ *91 stalt i Bergs - vetenskapen nödig, sami om icke den practiska undervisningen uti hvad till Bergshandteringen och Bergsbruket hörer, möjligen skulle kunna åstadkommas med mindre kostsam, ina anstalter utan att förfela första och egenteliga svfiemålet, vore omständigheter, som, efter Siats-Beredningens tanka, fordrade en noggran, tiare pröfning både i theoretiskt och pracdskt hänseende, äh sorn tillhörde Stats-Beredningens befattning och omdöme; Men hvad anginge medlen som kunde vara att tillgå för kostnaderne* bestridande; så, enär Bergs - Hauptmannen Pihl, såsom förste Embetsmannen inom BergslagsStaten vid Stora Kopparberget och den der Siger både kännedom af och inseende öfver hvad till Bergs “ Ekonomien derstädes hörer, ansett den i Stora Kopparbergs Bergslag under namn af Afrads-Cassa samlade Fond kunna till utgifterne vid denne för Bergshandteringen nödige funne inrättning påräknas; öfverlemnade StatsBeredniugen sådant till Kongl. Majas
Nådiga bepröfvande, äfvensom huruvida den så kallade Extra Eicent-Fonden i Jern-Contoiret, sorn blifvit afsatt i ändamål att deraf skulle utdela*.
Pmmier för exportation af Svartsmide eller finare Äggjern, nu mera, sedan »like prsmier i*, ke erfordrades, kunde användas för ifrågavarande ändamål.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit samt Handllngarne för Öfrigt innehålla, har Stats-Utskottet funnit, att, di Riksens Ständer vid lglS år» Urtima Riksdag, i anledning af Herr Prosten Mellgrens Motion, först beslöto samt derefter vid siste Urtina Riksds» joe, Stats-ZJts^ottets Betänk and etti gen, genom underdånig Skrifvelse den 11 Judil 1815. yttrade
Deras underdåniga önskan om en Bergs-Scholas inrättande, grundades åtgärderne på Herr Bergs- Hauptmannen
Pihls åberopade förslag, deruti han skall hafva, så väl sorn Prosten Mellgren i dess Motion, uppgifvit, att kostnaderne kunde besiiidas utaf förenämnde Afrads-Cassas Fond; Men huruvida densamma likväl är disponible för ändamålet har ännu icke blifvit tillförlitligen utredt och synes altså bero på deras hörande, hvilka den sammanskjutit eller äga dispositions-rätt derutaf.
Något anslag af Siats-medel anser Stats-Utskottet i alla fall sig icke kunna tillstyrka för den föreslagne Inrättningen, i anseende till Stats-Verkets otillräcklige tillgångar och då Staten ej må belastas med nye Sysslor och Böner Samt utgifter härtill, enär den högre undervisningen i Bergs - Vetenskapen kan inhämtas vid •Universiteterne samt, genom de utaf Jern-Contoiret i sednare tid vidtagne anstalter, hufvudsakligen vinnes och befordras en fullständigare kännedom uti det vetenskapliga af Bergshandteringen; Hvarföre ock Stats-Utskottet anser all utsträckning utaf ifrågavarande Inrättning öfver Riksens Ständers första plan eller inrättande af en practisk Bergs-Schola, öfverflödig; men till en så beskaffad Läro- eller Undervisningsanstalt torde den så kallade Extra Licent-Fonden kunna användas så framt förenämnde Af»ads-Casste-medel icke blifva, såsom påräknadt varit, att härtill begagna; Och hemställer StatsUtskottet, det Riksens Höglofl.
Ständer till Kg?.'
Majit i underdånighet öfverlemna, att efter ve - Siats-Utskottets Eetank anden. tlerbörandes hörande i fråga om den uppgifne Afrads-Cassaa-Fonden, i Nuder pröfva huruvida någon tillgång derutaf må ernås samt för öfrigt såsom lämpligt och nödigt finnes, med användande af Extra Licent-Fonden, låta till verkställighet befordra den föreslagne Bergverks- Scholas-Inrättningen ; Hvilket vördsamligen underställes Riksens Höglofl, Ständers bepröfvande.
Stockholm den April 1818.
N:r 195.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående Häste hemmans- och Fördels -Räntornes utgörande vid Skånska Carabinier-Regementet.
Under den 14. i denne Månad, har Kongl. Majit i Nåder täckts till Riksens Ständers Statsutskott öfverlemna så väl Chefens för Skånska Carabinier-Regementet, Herr Öfversten och Riddaren Friherre Stjerncronas underdåniga ansökning, som Kongl. Krigs- och Kammar-Collegiernes deröfver afgifne underdåniga utlåtande, angående förbättrade Röningsvillkor för Regementets Öfver- och Under-Befäl.
Herr Öfversten Friherre Stjerncrona har uti den underdåniga ahsökningen, jemte ådagaläggande af Eönernes otillräckelighet, sådane de nu, oförvandlade, utgå, hos Kongl.
Maj t i underdånighet anhållit, att Kongl.
Maj:t i Nl - Stäts-Vtskotleti Btlänkanden'. der täcktes göra Proposition till Riksens nu församlade Ständer, att Indelningsliafvarne vid berörde Regemente måtte anses berättigade att hädanefter få uppbära de dem anslagne Fördelsoch Hästehemmans - Räntor med förvandling, eller ock, i fall detta icke skulle kunna beviljas, att Riksens Ständer då måtte serskildt anslå medel till de Liöneförhöjningar, sorn tidernes förändrade skick nödvändigt fordrar.
Uti det underdåniga utlåtande, som Kongl, Krigs- och Kammar-Collegierne häröfver afgifvit, har Kongl, Krigs - Gollegiutn anfört:
Att ifrån äldsta tider inga Persedle-Räntor inom Skåne blifvit utgjorde:
Att vid den Refning och Skattläggning, som Ilandet år 1671 undergeck, skola endast Penninge-Räntor blifvit alle Hemmanen åsatte: Att Indelningen, utan afseende på någon enda persedel, blifvit, för så väl Öfver- som Under--Befä! samt Rusthållare, uti anslagne Rönings- oeh Tillöknings-Hemman afslutad, samt med Kongl.
Nådiga underskrift ir 1730 stadfästad på blotta Peninge - Räntor, hvarpå den endast och allenast sig grundar:
Att någon förändring härutinnan, eller den alja Hemman i Skåne åsatte Fenninge - Räntans förvandling uti visse persedlar, som förutsätter ny Refning och Skattläggning, och hvarom förut fråga flere gånger skall varit väckt, men blifvit i Nåder afslagen, icke kunde emot urgammalt bruk, som genom Fredsfördrag, Malmö-Recess samt ett lagligt och allmänt vedertaga Skattläggnings-sätt, med flere derpå grundade Stadgar skall vara förvaradt, afCollegium i underdånighet tillstyrkas, såsom betänkeligt Stats-ZJtsiottets Fetdnkanden. g03 serdeles för Skattägare, hvilka, tryggade vid en oförändrad jordens beskattning, mäste i annat fall se sin äganderätt försvagad och kraftlös.
Häremot har Kongl. Kammar-Collegium i underdånighet andragit:
Att redan år 1765 då varande Chefer för de bägge Skånska CavallerieRegementerne hos Kongl. Maj.-t gjort en lika underdånig ansökning, sorn deri, hvarom nu är fråga, deröfver Kamrnar-Coljegium den 12 Februarii 1765 afgifvit underdånigt utlåtande, och deruti sökt visa Indelningshafvarne -ostadiga rättighet dertill, enligt 5 §. i.
Reglementet för Skånska Indelningen af den 7 November 1695; Att fråga derefter vid 1766 års Riksdag blifvit väckt, om ändring eller rättelse uti den olikhet, som förekommer vid Kronans Räntors utgörande i Skåne, Blekinge och Bohus X/än, emot de öfrige Rikets Provincer, men att Riksens
Ständer uti aflåten undetdånig skrifvelse af den 28 April samma år, som Kongl. Majit den 7:de derpå följande Maji i Nåder fastställt, förklarat desse Provincers Allmoge böra bibehållas vid dess ägande och sedermera befästada rätt, att sine räntor, så thädanefter, som förut, få uti Contante penningar betalat Att Kongl. Maji, 1 anledning häraf, genom Nådig Resolution af den 6 Junii 1774. afslagit en af Majoren Henrik Ridderstråhle då gjord underdånig ansökning, att de Skånska Gavallerie-Regementerne* indelte Räntor måtte utgöras, antingen efter det värde, hvartill Pehningen från urminnes tider och vid samina Räntors- fastställande varit beräknad, eller åtminstone i Specie Mynt med Stats'Utskottets Betänkanden. gångbart agio, när de i sedlar betalas:
— Att härigenom således val redan är afgjordt, att Indelriings-hafvarne vid de Skånsta Regementerne ej kunna få uppbära sine Lönings-Rän' tor i Persedlar eller efter förvandling, men alt Kammar - Collegiutn .likväl, i händelse Kongl. Majit skulle täckas till Nådig pröfning upptaga Ofverstens Friherre Stjerncronas nu gjorde underdåniga ansökning, ansett sig bora fästa Kg!.
Majtis
Nådiga uppmärksamhet derå, att ej mindre Indelningshafvarnes, än Kronans rätt äfven härunder beror, samt att Riksens Ständers beslut vid 1766 ars Riksdag, stödjer sig derpå, 1:0 att med någon handling ej skall kunnat styrkas, det Hemmans - Räntorne, hvarken då Skåne hörde under Danskt välde eller sedan denna Province kom under Sveriges Krona, blifvit i Persedlar utgjorde; aio att Skåne deremot undergått en allmän Skattläggning uti Cnntante penningar, enligt den af KamrnarCollegium, på Nådig Befallning, den 4 Sept. 1671 utfärdade Skattläggnings-method, och 3:0 att, vid den år 16117 verkställde Mi!itia3-Indelningen, Hemmanen i Skåne skola blifvit dels höjde och dels lindrade i sine penninge-räntor, utan minsta representation af persedlar, och dervid allt framgent fått förblifva, äfven ■under de åren 1698 och 1717 skedde Indelnings-jemkningar, ehuru priserne å persedlarne ömsom stigit och fallit.
— Hvad den första omständigheten beträffar, eller att Skåne icke skall hafva utgjort sine Räntor i Persedlar; så omförmäler Kammar - Collegium, att dervarande äldre årens Jorde-Böcker för Malmöhu* Stats-Utskottets Betänk and rn'.
905 och Christianstads
Län frän och med 1658 likväl skeda visa, det Hemmans - Räntorne derstädes redan i Danska liden bestätt af ätskillige persedlar, oell att de pä lika sätt blifvit i Kronans Jorde - böcker utförde allt intill är 1687; Och, dä Skäne, vid dess afträde till Sverige, icke vunnit negon befrielse från skyldigheten, att desse persedlar in natura utgöra, utan deremot uti 3. §. af 1662 års Malmö Recess förbundit sig, att ansvara for de utskyhler, sorn Landets
Innevånare till sine forre Konungar utgjort och vidare af samteliga Riksens Ständer kunde blifva beviljad^; så anser Kammar - Collegiurn deraf följa , att Suune icke mer an andre Rikets Frovincer äger någon utgammal rättighet, att fa sine Hemmans - räntor med penningar erlägga- Vidkommande åter frågan, huruvida den Skane sedermera öfvergångne allmänna Skattläggningen haft afseende pä blotta pennin, ge-räntor; Så. ehuru 1671 års Skattlaggnings-mer thod innehåller, att hvarje Hemmans förmåner i åker, äng, m. m., borde beräknas till visst värde i penningar, skall likväl samma method® upplysa, att Skattläggningen var grundad på de persedlar, som vid Hemmanen falla, äfvensom orsaken, hvarföre Räntorne {ingo utgöras i penningar, endast och allenast skall härledt sig derifrån, att persedlarne den tiden kunde erhållas där å orten för bättre pris, än Krono-värderingen utgjorde.
— Rörande det stöd, som af Militiaelridel ningen i Skåne sluteligen velat hämtas för Penninge-räntornes varaktighet och bestånd, förmäler Kammar-Collegium, att Kongl. Majis Nådiga Instruetion för Indelnings-Cora - §06 Stats-Vtskottets
Betänkanden - missionen i Skäne af den 14 Jan. 1687 skall vi.-,a, att de pä Militien anslagne Hemman icke heller skola blifvit åsatte högre räntor, än sorn svarade emot redan antagne Skattläggningsgrunder, och att de indeldte nya Jtäntorne äfven hade sitt afseende på persedlar, såsom Spannemål, Smör och dagsverken m. rn., samt att, ehuru en ny jordrefning då öfvergeck landet, den föreskrift likväl boide gälla, att Skattehemmanen ej kunde till sine gamle Räntor och Mantal dervid ändras eller rubbas.
— I anledning deraf yttrar sig Kammar Collegium för dess underdåniga del ej kunna annat finna, än att de af 1766 års Riksens Ständer för deras Beslut om
Räntornes utgörande i penningar åberopade skäl och grunder förfalla, och att det således vöre största rättvisa och bil’ighet, att Skåne, lika så väl som alla andra Rikets Provincer, hädanefter, till ej mindre Indelningshafvarne än Kongl. Maj:t och Kronan, utgjort de sine Hemmans-räntor 1 persedlar eller efter förvandling; Meri, i den händelse Kongl. Majit i Nåder pröfvar skäligt, att denna Province, äfvensom Blekinge och Bohus Län, böra bibehållas vid deras såmedelst redan vundna rättighet till Räntornes erläggande i Penningar, har Kammar-Collegium ansett sig i sådant fall böra underdånigst hemställa, om icke dessa räntor måga åtminstone utgå efter det värde Riksdalern ägde år 1696, och till stöd. för hvilken hemställan Collegium åberopar dess redan den |»z
Februarii 1765 i detta ämne afgifne underdåniga utlåtande. Stats-Utslotttts Betänhandcn. 907 Stats-Utskottet har, hvaii sålunda anfordt blifvit, i noga öfvervägande tagit; Och, sorn Stals - Utskottet funnit detta mål icke vara i det utredda skick, att Utskottet på grund häraf kunnat föreslå Riksens Höglofl.
Siänder till vidiagande för närvarande af något Beslut i detta ämne och härtill jemväl kammer, att Krigs- och Kammar - Collegiernes härutinnan yttrade tankar äro rakt stridande emot hvarandra; så hemställer Stats-Utskottet, att Riksens Höglofl.
Ständer malte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit Nådigst täcktes anbefalla, samt nästa Riksens Ständer meddela en undersökning i ämnet till ett närmare utredande af de skiljaktigheter, sorn emellan Krigs- och Kammar-Collegiernes yttranden nu finnas, och smn -af Räkenskaper och Handlingar synas både böra och kunna så fullständigt utvecklas, att ett med rättvisa och billighet öfverensstämmande, samt på gällande Stadgar och Författningar grundadt Beslut, må af Riksens Högh Ständer vid nästblifvande Riksdag härutinnan kunna fattas.
Hvilket allt Riksens Högloil.
Egit ompröfvande vördsamt underställes.
Stockholm den 24 April 1818.
N.r 196.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Nådiga Proposition angående Medel go8 Stats-Utsiottets Betiinkanden. till de allmänna Scholce- och Läroverkens förbättring.