Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid granskningen af Riksgälds-kontorets hufvudböcker, — hvarunder Revisorerne, så vidt tiden medgifvit, jemiört der upptagna inkomster af bevillnings- jemte andra från Landtränterierna lefvererade medel med de uti Ränteriernas månadsförslag och summariska räkningarne redovisade' summor, — hafva Revisorerne funnit både inkomster och utbetalningar behörigen verificerade samt de sednare öfverensstämmande med derom, i Riksgälds-kontorets
Reglemente meddelade föreskrifter; och hafva Revisorerne ej heller för öfrigt, undantagandes den af dåvarande bokförings-method föranledda samt redan af föregående Revisorer anmärkta ofullständigheten uti 1847 års hufvudbok, funnit något att erinra emot meranämnde 2:ne , förut i Riksgälds-kontorets Revisions-kontor utan anmärkning granskade, hufvudhöcker; varande de oriktigheter, sednast församlade Revisorer anmärkt, i afseende på förre Nummerlotteri-koll ek tören J. A. Enggrens redan godlgjorda, men, sådant oaktadt, balanserade uppbördsbrist samt det oguldjia — 47 — beloppet af insatserna för den inställda 1144:de nummerlotteri-dragningen, vederbörligen rättade uti 1847 års hufvudbok.
— 1 stället för den vid sednaste revision jemväl anmärkta sammanföring å ett enda conto af de byggnadslån, hvilka vid särskilda Riksdagar och emot olika betalningsvilkor, blifvit staden Borås beviljade, hafva, på sätt Reglementet angående dylika låns bokföring stadgar, dessa tvänne byggnadslån upptagits ä hvar sitt conto i så väl 1847 som 1848 års hufvudböcker.
Revisorerne hafva äfvenledes genomgått och granskat samt med hufvudhöckerna jemfört den, enligt Rikets Ständers beslut vid 1844 och 1845 års Riksdag, upprättade samt för åren 1847 och 1848 fortsatta särskilda räkenskap eller liggare öfver de byggnadslån, städerna Norrköping, Rörås, Wenersborg och Wexiö, tid efter annan, erhållit.
Under denna granskning, hafva Revisorerne väl icke funnit något att anmärka emot nyssberörde, vidlyftiga och i flera band fördelade, räkenskap, hvars uppställning öfverensstämmer med Rikets Ständers derom meddelade föreskrift och hvars balans-, kassa- och intresse-conti för nu ifrågavarande år upptaga enahanda slutsummor, sorn hvarje stads låneconto i Riksgälds-kontorets hufvudbok för samma år; men Revisorerne hafva icke kunnat undgå fästa sin uppmärksamhet vid den mindre ordentlighet och noggranhet, hvarmed de föreskrifna årliga ränte- och kapital-inbetalningarne till en betydlig del verkställas; hvilket förhållande ej allenast förlänger den tid, inom hvilken lånen böra vara till fullo återbetalda, utan förökar samt försvårar i hög grad både bokförings- och revisions-arbetet, helst hvarje inbetalning, hvilken icke blifvit inom behörig tid verkställd, föranleder särskild uträkning för bestämmande af hvad deraf bör bokföras såsom ränta och hvad som hör afgå på hvart och ett låns återstående kapitalbelopp.
Dessutom har det förekommit Revisorerne anmärkningsvärd^ att, sedan Riksgäldskontoret, för bevarandet af sin intecknings-säkerhet mäst förskottsvis inbetala utskrifna extra brandförsäkrings-afgifter, åratal förbigått innan slutlig godtgörelse för sådana förskotter erhållits.
Vidare anse sig Revisorerne, i sammanhang härmed, böra förklara, att Revisorerne instämma uti den i 1843 års Revisions-berättelse uttalade åsigt, angående vigten och angelägenheten af en förändring i det vid byggnadslåns beviljande, sedan 1823 års Riksdag, stadgade liqvidations- och bokföringssätt, enligt hvilket Riksgälds-kontoret varit nödsakadt mottaga, ,granska och bokföra samt bevaka särskilda skuldförbindelser af hvarenda tomtägare, som tillgodonjutit större eller mindre andel utaf den till en stads återuppbyggande beviljade lånesumma.
Då det synes Revisorerne, i flera hänseenden, vara för det allmänna af synnerlig vigt, att, vid framdeles i frågakommande låneunderstöd för nedbrunna städers återuppbyggande, samma vilkor stadgas, som under sednaste, Riksdag bestämdes för staden Christianstads byggnadslån, eller att vederbörande myndighet skall, å stadens vägnar, åtaga sig ansvaret för och bestyret med hela lånesummans återbetalning, så att Riksgälds-kontoret, såsom långifvare, hvarken för lånemedlens bokföring och bevakning eller för liqvidernas verkställande, må behöfva taga befattning med de särskilda läneinnebafvarnes skuldförbindelser jemte dertill hö-rande intecknings- och öfriga säkerhetshandlingar, hafva Revisorerne trott sig böra å -angelägenheten af sådana viikors framtida föreskrifvande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Kakenskapei na öfver siS (lernas bygg nadslån. — 48 — Utdragen af Riksgäldskontorets räkenskaper.
Rilagorna till Kommissariatets berättelse.
Auteckuingsboken öfver alla Riksgälds-kontorets utgifter.
Kosluaden för Riksgäldskontoret» förvaltning.
Vid anställd jemförelse emellan Riksgälds-kontorets ntt granskade hufvndböeker sami de, lill följd af Reglementets föreskrift, sammanfattade oell genom trycket offentliggjorda utdrag af dessa kufvudböcker, hafva Revisorerne icke funnit något att anmärka, hvarken i afseende på utdragens öfverensstämmelse med räkenskaperna eller formen för desammas uppställning.
Utom berörde tryckta räkenskaps-uldrag, hafva jemväl, i enlighet med hvad förut iakttagits, särskilda utdrag af samma räkenskaper blifvit utskrifna och till Revisorerne aflemnade, såsom bilagor till den af Riksgälds-kontorets Kommissariat afgifna berättelse.
Af dessa sednare utdrag hafva Revisorerne dock icke kunnat inhemta andra upplysningar, än dem, hvilka utan svårighet erhållits, då de förra blifvit sins emellan jemförda.
Revisorerne anse derföre, alt, vid a (gifvande t af berättelserna till kommande revisioner, dylika bilagor, som icke innehålla andra upplysningar, än de af trycket utgifna räkenskaps-utdragen, ingalunda erfordras, samt att det med uppgörandet och utskrifningen af desamma förenade, tidsödande arbete, ulan olägenhet eller afsaknad för Revisorerne, kan besparas.
Utom den i sednaste Revisions-berättelse, sid. 26, omforma!de, af Fullmäktiges Sekreterare förda, anteckningsbok öfver alla, enligt 1845 års Reglemente, Riksgäldskontoret ålagda utgifter samt derom lill Fullmäktige aflåtna Kongl, bref, äfvensom af Fullmäktige beslutade utbetalningar, har en dylik anteckningsbok jemväl blifvit upprättad öfver Rikgälds-kontorets utgifter till följd af nu gällande Reglemente.
Revisorerne, som genomgått samt med Reglementet och räkenskaperna jemfört sistnämnde anteckningsbok, hafva funnit densamma håde ändamålsenlig och fullständig.
Enligt kapitalräkningarne i Riksgälds-kontorets hufvndböeker, hafva, oberäknad! ersatt postporto, fÖrvaltnings-kostnadema vid detta Verk samt derifrån utgående pensioner uppgått till följande belopp, nemligen: enligt 1847 års enlig! 1848 års kapitalräkning. kapitalräkning.
Aflöning ............ 28,289:10. 8. 27,851:12.
— Resek os tnads-ersättning till utom Stockholm bosatte Fullmäktige 109: 24. 6. 126: 30. 6.
Arfvoden, gratifikationer och begrafningshjelp 1,100: 1,216: 32.
- Ljuspenningar 1,428: 3. — 1,370: 25.
— Pensioner . 2,369: 29. — 2,887: 5.
- Anslag till Riksgälds-kontorets
Enke- och pupill-kassa . 600: — — 600: — •
Transport: 33,896: 19. 2. 34,052: 8. 6. — 49 Transport: 33,896 19. 2. 34,052 8. 6, Expenser, hvaraf de under år 1848 betalda kostnaderna för erhållna obligations^ blanketter utgjort 526 R:dr 13 sk. saint ersättningen; till den vid R.
Ständers och Riksgälds-kontorets hus anställde Sprutmästare, enligt med honom ingånget kontrakt, 233 R:dr 16 sk. årligen, '2,699: 47. — 3,288: 6. 2.
Summa R:dr 30,596: 18. 2. 37,340: IF 8.
Revisorerne hafva inhemtat, att Sekreteraren hos Fullmäktige åtnjuter hyresfri bostad i Riksgälds-kontorets hus, samt att denna förmån icke blifvit beviljad på grund af någon Rikets Ständers uttryckliga föreskrift, utan stöder sig på Fullmäktiges den 6 Mars 1844 fattade beslut, jemte den för nuvarande Sekreteraren utfärdade fullmakt; med anledning hvaraf, Revisorerne anse sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å saknaden af föreskrift härom uti det för Riksgälds-kontoret gällande Reglemente.
Sedan, på sätt sist församlade Revisorer anmält, förmånsrätt, genom laga kraftvunnen dom, blifvit Riksgälds-kontoret tillerkänd för ett till utgifter för Rikets Ständers hus förskottsvis utanordnadt och i aflidne Kommissarien J.
Almgrens konkurs bevakadt belopp af 431 R:dr 6 sk. 8 rst.; så är samma belopp af konkursmassan godtgjordt och derefter i Riksgälds-kontorets räkenskaper vederbörligen redovisadt.
Efter derom af 1847 års Revisorer gjord framställning, förordnade Rikets sednast församlade Ständer, att erforderlig åtgärd skulle vidtagas för erhållande af lämplig förhöjning i brandförsäkring s-summan för Rikets Ständers hus, så snart den förestående ombyggnaden af den ena flygeln vid samma hus hunnit verkställas.
Med anledning af denna föreskrift, och fastän Rikets Ständer sedermera förklarat sig, för det dåvarande, icke vilja vidtaga något beslut eller någon åtgärd med hänsigt till den ifrågaställa ombyggnaden af nämnde flygel, hafva Fullmäktige gått i författning om förhöjning af brandförsäkrings-summan, hvilken derigenom blifvit ökad från 39,750
R:dr till 60,000
R:dr; varande de stadgade årliga afgifterna för det erhållna ökade brandförsäkrings-värdet, påen gång, af Riksgälds-kontoret inbetalda med 1,382 R:dr 11 sk. 2 rst.
Jemte granskningen af Riksgälds-kontorets hufvudbok för år 1848, hafva Revisorerne genomgått och dermed jemfört den upprättade och samma hufvud 7 - Sekreterarens boningsrum.
Redovisadt förskott till utgifter för R.
Ständers hus.
Brandförsäkringen å Rikets Ständers hus.
Kostnaderna för 1847 och 1848 års Riksdag. — 50 — Förbindelserna tor de Fordna Svenska statslånen. bok bilagda saint i Riksgälds-kontorets Reyisions-kontor, jemväl utan anmärkning, granskade redogörelse för Riksgälds-kontorets utgifter till bestridande af kostnaderna for sednaste Riksdag.
Revisorerne, sorn icke funnit något att erinra emot redovisningen för de till omförmälde kostnader utanordnade medel, hafva, till upplysning om deras belopp och hvad desamma för hvarje Riksstånd och Utskott utgjort, öfver dessa kostnader låtit upprätta en särskild tabell, Rilagan Lil. B., hvilken upptager alla för berörde ändamål af Riksgälds-kontoret, intill den 15 nästlidne September, verkställda utbetalningar; utvisande samma tabell, att kostnaderna för sednaste
Riksdag uppgått till ett sammanlagdt belopp af . . R:dr 246,589: •— 8. och således med mer än 14,000 R:dr öfverstigit de, enligt 1847 års Revisionsberättelse, för 1844 och 1845 års Riksdag af Riksgälds-kontoret bestridda kostnader.
Sedan den rättegång, som, för utbekommande af hufvudfÖrbindelserna för fordna Svenska statslånen i Holland, måst vid vederbörlig domstol i Amsterdam anställas, genom en den 9 Maj 1848 afkunnad dom blifvit afgjord, och denna dom derefter vunnit laga kraft; sä hafva, till följd af häruti meddelade stadganden, ifrågavarande hufvudförbindelser, jemte åtskilliga andra samma lån rörande handlingar, återställts till Svenska Kronans ombud vid nämnde rättegång, hvarefter alla dessa förbindelser och handlingar, genom Svenska och Norska Konsuln i Amsterdam, blifvit till Slockholm öfversända och, efter deras hitkomst, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, under sistlidne Maj månad till Riksgälds-kontoret aflemnade.
De sålunda ålerbekomna och af Riksgälds-kontoret motlagna lånehandlingarne utgjordes af: a) Femton särskilda, af Konungarne Gustaf lif och Guslaf IV Adolf utgifna, förbindelser och authorisationer, äfvensom Tio, af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, å Rikets Ständers vägnar, meddelade samt dessa förbindelser bifogade, garanlier för de i Amsterdam, under åren 1784, 1785, 1787, 1788, 1789, 1790, 1791, 1797 och 1798, för Svenska statsverkets räkning, upptagna eller omsatta och sammanslagna (amalgamerade) lån; b) Sjutton af Kongl.
Stats-kontoret för sagde lån utfärdade obligationer å ett sammanräknadt belopp af 3,600,000 R:dr Holländskt Courant; c) Tretton Riksgälds-kontorets obligationer för de lån, som å detta Verks vägnar blifvit upptagna eller omsatta, å tillsammans 2,400,000 R:dr nämnde mynt; d)
Tvåhundrasjuttioåtta stycken för ofvanberörde lån, genom statsverkets eller Riksgälds-kontorets kommissionärer i Amsterdam, Handels- och bankirshusen Hope & Comp., Fizeaux, Grand & Comp., Henry Fizeaux & Comp., Jan & Carl Hasselgren, Hogguer, Grand & Comp. samt Hogguer & Comp., utfärdade partialobligationer å 1,000 floriner Holländskt Courant hvardera; och e) Trettiofyra lifränte-konstitutioner, hörande till det, genom Rankirshuset Abraham &
Simeon Roas i Haag, under åren 1790 och 1791, likaledes för Svenska statsverkets räkning upptagna lifräntelån, lydande dessa räntokonstitutioner å ett sammanlagdt kapital af 38,800 floriner.
Följaktligen äro alla, i afseende på de i Holland upptagna, så kallade ärftliga, lånen utfärdade hufvud förbindelser, garantier och authorisationer, om hvilkas återbekommande elier dödande Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 27 Oktober 1840, anhöllo, numera till Riksgälds-kontoret återställda; och som utaf de för samma lån utgifna 15,000 partial-obligationer, lydande hvardera å 1,000 floriner, på sätt nyss åberopade underdåniga skrifvelse innehåller, före 51 1815 års slut infriats . . 5,922 st. samt under åren 1816 och 1817 blifvit inlösta och annullerade . . . 8,794 — eller tillsammans 14,716 st. samt nu återbekommits 278 — Summa 14,994 st. hafva alltså, af förenämnde stora antal, under långliga tider utelöpande
Och vida kringspridda, obligationer endast 6 st. icke kunnat tillrätlaskaffas och återställas.
Beträffande de. enligt åberopade underdåniga skrifvelse, ännu icke återbekomna förbindelser och garantier, med flera handlingar, rörande de lån, som, genom Handelshuset Jean Martins Smets Enka i Antverpen, blifvit upptagna för Svenska statsverkets räkning, eller de s. k.
Brabantska lånen; så lära erforderliga åtgärder för dessa förbindelsers och handlingars återställande numera jemväl vara vidtagna.
Under åberopande af Rikets Ständers, vid 1844 och 1845 års Riksdag, hos Kongl. Majit gjorda underdåniga anhållan, att allmän kungörelse om den af Rikets Ständer fastställda preskriptionstid för liqviderandet af åtskilliga, i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade, (jamia skuldposter, uppgående till ett sammanlagt belopp af 4,918 R:dr 33 sk. 3 rst, hafva Rikets sednast församlade Ständer, enär någon sådan kungörelse sedermera icke blifvit utfärdad eller någon dessa skulder rörande obligation eller annan handling lill Riksgälds-kontoret inkommit, uti underdånig skrifvelse af den Usta April nästlidet år, anmält, att Rikets Ständer, på det att ifrågavarande skuldposter omsider måtte ur räkenskaperna kunna afföras, bestämt slutet af innevarande år, såsom den tidepunkt, före hvilken vederbörande fordringsägare, vid förlust af all rätt till betalning, borde lill Riksgälds-kontoret, för liqvids erhållande, inlemna sina innehafvande obligationer och attester eller andra fordringsbevis; hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit under 1848 års lopp täcktes låta utfärda allmän kungörelse om den sålunda af Rikets Ständer ånyo fastställda preskriptionstiden.
Efter hvad Revisorerne inhemtat, har denna underdåniga anhållan ej heller blifvit af Kongl. Majit i nåder bifallen; dock lära de allmänna Verk, för hvilkas räkning de balanserade posterna äro i Riksgälds-kontoret insatta, erhållit befallning att, efter anställda utredningar af förhållandet med desamma, iakttaga sin rätt till deras utbekommande, så att ett fortsatt balanserande deraf kunde undvikas; och hafva några af dessa Verk numera tillkännagifva, att de icke gjorde anspråk på ifrågavarande medel, samt alltså medgåfvo deras afskrifning.
Men som de medel, hvilka i Riksgälds-kontoret blifvit insatta under den tid, då så väl allmänna Verk, sorn flera enskilde personer derstädes ägde så kallade deposit-räkningar, mäste innehafvarne af derå utfärdade attes ter eller obligationer tillhandahållas, intilldess betalningsrätten för desamma, på grund af utfärdad preskriptionsförfattning, kan förklaras hafva upphört; så har, efter hvad Fullmäktiges protokoller visa, oaktadt omförmälde medgifvande, någon afskrifning al ifrågavarande skuldposter icke kunnat verkställas, utan finnas desamma ännu med oförändradt belopp i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserade.
Enligt den upplysning, Revisorerne erhållit angående förhållandet med den i sednaste Révisions-berättelse omförmälde, af Stockholms stads Kämners- och Rådstufvu-rätler Preskriptionstiden för några förfallna aldre skuldposter.
Baumanska kronofor dran.
Jnteekningen uti Riksarkivets lius.
Upplåningen för 1848 års krigsrustningskostnadcr. afgjorda, rättegång, rörande del fordringsanspråk, Rådsiorvandten i Stralsund kielas Båtmans uppgifna arfvingar emot Kongl. Majit och Kronan framställt, skall denna rättegång ännu vara beroende på Kongl. Svea Hofrätts pröfning och afgörande.
I öfverensstämmelse med hvad Rikets sednast församlade Ständer yttrat och förordnat, i afseende på liqvidera ridet af det uti Riksarkivets hus, till Stockholms Borgerskaps Enkhus-direktions säkerhet, intecknade kapital af 11,600 R:dr, hafva Fullmäktige, i utbyte mot denna inteckning, erbjudit bemälle
Direktion särskilda skuldförbindelser å enahanda belopp, intecknade uti andra egendomar inom hufvudstaden; men, oaktadt den synnerligen Betryggande inteckningssäkerheten för dessa förbindelser, och fastän Direktionen förklarat sig ingalunda vilja förvägra nuvarande ägaren till nämnde hus den förut medgifna rättigheten, att få utbyta den deri befintliga inteckning, liar intetdera af de utaf Fullmäktige föreslagna utbyten blifvit af Direktionen antaget.
Bland de åligganden, som under den tiderymd, denna berättelse omfattar, varit förenade med Riksgälds-kontorets förvaltning, har verkställigheten af den under sednaste
Riksdag beslutade upplåning af erforderliga medel för krigsrustningshostnadema onekligen utgjort ett af de vigtigaste.
De hos Fullmäktige öfver härmed gemenskap ägande ärender förda särskilda protokoller ådagalägga också den synnerliga uppmärksamhet, Fullmäktige egnat åt dessa ärenders behandling, samt den noggrannhet och omtanka, hvarmed Rikets Ständers i besagde hänseende meddelade beslut blifvit af Fullmäktige iakttagna och tillämpade; ägande Revisorerne den tillfredsställelsen att kunna vitsorda Fullmäktiges omsorgsfulla och lyckade bemödanden att, jemte vårdandet och vidmakthållandet af Riksgälds-kontorets kredit, genom do vidtagna upplåningsåtgärderna, emot så förmånliga ränte- och återbetalningsvilkor, som tidsförhållandena medgifva t, anskaffa det betydliga belopp, hvilket
Riksgälds-kontoret haft sig ålagdt att vid anfordran tillhandahålla.
Till undvikande af den vidlyftighet, som ett fullständigt omförmälande af alla, rörande upplåningens företagande och fortsättning, utaf Fullmäktige vidtagna beslut samt meddelade föreskrifter skulle förorsaka, hafva Revisorerne ansett sig endast böra uppgifva de af Fullmäktige bestämda upplåningsvilkoren, obligationernas beskaffenhet ocn valörer samt de upplånade medlens belopp och derför hittills godtgjorda räntor.
— Såsom vilkor för ifrågavarande lån, stadgades: dels 3 procents årlig ränta och kapitalbeloppets återbetalning efter 14 dagars uppsägning, hvilken uppsägning likväl först finge ske 3 månader efter de utgifna obligationernas dateringsdag; dels 4 procents årlig ränta och kapitalets återbetalning efter 3 månaders uppsägning, hvilken icke skulle få ske förr, än ett år efter sagde dag; dels enahanda ränta och uppsägningstid, dock under förbehåll, att uppsägningen ej finge verkställas förr, än 2 år efter samma dag; och dels slutligen 4£ procents årlig ränta samt lånesummans återbetalning 6 månader efter skedd uppsägning, hvilken, å långifvarens eller obligationsinnehafvarens sida, icke skulle få verkställas förr, än 3 år efter obligationernas dateringsdag. — 53 — Samtliga obligationerna blefvo ställda till innehafvaren och daterade för den 10 Juni 1848 samt utfördade å 250 R:dr eller 1;00() R:dr hvardera.
Hvar och en obligation försågs med 10 st. räntekuponer, af hvilka kuponer en vid förloppet af hvarje halfår, räknadt från den dag, då obligationen var daterad, skulle af Riksgälds-kontoret inlösas; och borde den ränta, sorn vid obligationens utbekommande redan upplupit, kontant inbetalas af långifvaren, hvilken deremot vid nästa ränteliqvid skulle erhålla fulla beloppet af den dä förfallna kuponen.
Till en början, fastställdes maximibeloppet för 3 procents obligationerna, eller de serien A. tillhörande obligationer, till .
R:dr 200,000: — — för de 4 procents obligationer, hvilka efter ett års förlopp fingo uppsägas, eller obligations-smen B., till 250,000: — —- för de öfriga 4 procents obligationerna, eller obligations-serföra C., likaledes till 250,000: — — och för 4-J- procents obligationerna, eller obligations-serföra D., till 300,000: — — Summa R:dr 1,000,000: — — Sedermera, eller i slutet af Juni sistlidet år, blef upplåningssumman emot 4| procents obligationerna ökad med 200,000 R:dr, eller till en half million R:dr.
Likaså, och sedan det för utgifningen af 3 procents obligationerna fastställda belopp blifvit upptaget, samt framställningar skett om dylika obligationers utlemnande till indelta Regementernas Beklädnads-direktioner, beslöto Fullmäktige en tillökning af 50,000 R:dr i upplåningssumman mot sistnämnde obligationer.
Efter erhållen underrättelse, att Rikets Ständers Bank vore i tillfälle att, emot Riksgälds-kontorets obligationer med minst 4 procents årlig ränta, intill 1848 års slut, utlåna ett belopp af 400,000
R:dr, beslöto Fullmäktige, under den 30 Juni samma år, att för denna fänesummas erhållande utförda 400 st. obligationer med sagde ränta, å 1,000 R:dr hvardera, utgörande en särskild serie, Lit. E., och ställda till inlösen den 30
December sistlidet år.
Alla dessa, utaf Banken mottagna och godtgjorda, obligationer hlefvo å deras förfallodag af Riksgälds-kontoret infriade.
Vid de i Fullmäktiges protokoll anförda förhållanden, förklarade sig Fullmäktige, den 10 Augusti berörde år, kunna oell böra tills vidare inställa kungörandet i allmänna tidningarne om upplåningens fortsättning; dock fortfor Riksgälds-kontoret, ända lill medlet af nästlidne
Maj, att inom derför faststäldt maximibelopp, emot 4 procents ränta och återbetalning efter förut stadgad uppsägningstid, mottaga de medel, som af långifvare erbjödos.
Äfvenledes fortsattes upplåningen mot 3 procents obligationer i den män, genom uppsägning och inlösen af förut utgifna dylika obligationer, tillfälle härtill bereddes utan öfverskridandet af den summa, som med hänsigt till denna upplåning blifvit bestämd.
Jemte andra, på sätt här nedan kommer att anföras, af Fullmäktige vidtagna åtgärder för allmänna rörelsens underlättande medelst ökade penningetillgångar, beslöto Fullmäktige, vid deras sammankomst den 18:de i nyssnämnde månad, att all vidare upplåning för Riksgälds-kontorets räkning borde, under dåvarande förhållanden, upphöra; hvarförutan Fullmäktige mcdgåfvo, all de 3 procents obligationer, som till uppsägning företeddes, derest deras innehafvare så önskade, lingö tills vidare, utan afva! tan af uppsägningstidens förlopp, genast inlösas.
Enligt hvad så väl protokollerna som räkenskaperna visa, hafva, genom den vid sednaste Riksdag beslutade upplåning, nedanstående kapitalbelopp till Riksgälds-kontoret influtit, nemligen:
Hjelmare kanal- och slussverks reparationsfond. mot 3 procents obligationer af serien A
R:dr 302,000: — — hvaraf före den 15 nasti.
September återbetalts
R:dr 132,750: — — så att de då utelöpande 3 procents obligationernas kapitalbelopp utgjorde . „ 169,250: — — mot 4 procents obligationer af serien B 240,000: — — mot 4 procents obligationer af serien G 85,250: — — mot 4 procents obligationer af serien E 400,000: — — hvilka sistnämnde obligationer, såsom redan är nämndt, innan 1848 års slut infriades; och mot 4£ procents obligationer af serien D 500,000: — — Summa upplånte medel R:dr 1,527,250: — — deraf redan före medlet af nästlidne September månad återbetalts „ 532,750: — —- så^att Riksgälds-kontorets kapitalskuld i anledning af denna upplåning då uppgick till R:dr 994,500: — — Utom de vid obligationernas utlemnande redan upplupna och af långifvarne förskottsvis betalda samt dem derefter ersatta räntor, bestego sig de, intill meranämnde tidepunkt, verkställda räntebetalningar lill ett sammanräknadt belopp af R:dr 39,190: 13.