Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af högstberörde nådiga skrifvelse inhemtas, i afseende å förevarande fråga, hurusom Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 5 December iSzjo, med anledning ej mindre af en utaf hemmansinnehafvarne å Öland den 5 Oktober 1838 till Kongl. Majrt i underdånighet ingifvep och af Kongl. Maj:t under den i5 Februari förstberörde år till Rikets då församlade Ständers Stats-uiskott öfverlemnad skrift, innefattande förnyad framställning om upphäfvande af den årliga spannmålsränta, till sammanlagd! belopp af 864 tunnor 24rf kappar, hvilken blifvit bestämd att utgöras för den mellan hemmanen på öland fördelade utmark, eller den så kallade Alfvaren, än äfven af en utaf riksdagsfullmäktigen från nämnde ö i enahanda syftning vackt motion, anhållit, att omförmälda å de olika hemmanen på Öland fördelade utmark måtte, på statens bekostnad, underkastas ny besigtning och skattläggning, hvarvid borde iakttagas, att för sådan mark, som vöre a£ beskaffenhet att endast lill bete kunna användas, hemmanen, hvilka förut å utmarken egt betesrättighet, och således icke genom en dylik marks tillskiftande vunnit större fördel än de tillförene åtnjutit, blefve från all skatt befriade, hvaremot för odlad eller odlingsbar jord rubbning uti räntan icke borde ega rum, så framt ej densamma funnes åsatt till högre belopp, än sorn kunde anses motsvara den fördel utöfver betesrätten, sorn genom egandeoch fri dispositionsrätts förvärfvande vunnits, samt att utbetalningen af ut» marksskatten mätte, intill dess nya skattläggningen försiggått, fortfara, men för den nedsättning, sorn vid nya skattläggningen åsattes, återbäring/beräknad från och med år 184 *» <r*f statsverket utgå; hvarvid Rikets Ständer i underdånighet förmält, att, ehuru genom den, efter Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, år 1835 i orten verkställda undersökning syntes utredt, att eganderätten lill ifrågavarande utmark icke varit vid de äldre skattläggning 12 Slals-Ulskollets Ulli)tande, )V.O 155. jarne tagen i beräkning, hvadan ock den, i följd af ulmnrksfördelningen, hemmanen Asalia serskilda spannmålsränta icke kunde såsom en olagligen tillkommen eller dubbel beskattning anses, det likväl vore tillförlitligen upplyst, att den del af utmarken, som blifvit A hemmanen fördelad och serskildt skattlagd, vore af svag beskaffenhet, så att odling dera icke kunde med fordel verkställas, utan marken ännu, likasom tillförene, till största delen lage öppen, emedan kostnaden för hägnad och stängsel ansåges öfverstiga fördelen af markens infredande,
i följd hvaraf någon synnerlig förmån icke tillskyndats hemmanen genom fördelningen af denna utmark, hvarå betesrättighet af ålder varit hemmanen medgifven; att Kongl. Majit, tinder den 4 Juni 1842» sedan Kammar-kollegium samt
Läns-styrelsen med underdåniga yttranden i ämnet inkommit, i nåder bifallit att hemmansegarne på Öland finge, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer föreslagna grunder, tillgodonjuta befrielse ifrån eller lingring uti ifrågavarande, lör hemmanen tillskiftad utmark bestämda, spanmålsräntn, i hvilket afseende Kongl.
Majits befallningshafvande i länet fått sig anbefäldt, att låta genom landtmätare och vederbörande skatlläggningsmän noga undersöka markens beskaffenhet och dervid föreslå den eftergift af eller nedsättning uti utmarksskatten, serskildt för hvarje hemman, som, med tillämpning af omförmälde grunder, kunde pröfvas böra ega rum, hvarefter Kongl. Majlis befullnigshafvande egde att, för slutligt bestämmande af berörde eftergift eller skattelindring, med undersöknings- och skaltläggnings-handlingarne, jemte eget underdånigt utlåtande i ämnet, till Kongl.
Majit inkomma; att, sedan den förordnade skattläggnings-undersökningen hunnit fulländas, skattläggningsbandliugarne, åtföljde af sistberörde underdåniga utlåtande, den 2ö Junii 1844 blifvit lill Kongl. Majit insände och utvisat, att eftergift al och lindring uti utmarksskatten föreslagits för Ölands norra mot med 341 tunnor 3fj kappar och för södra mötet med 4^3 tunnor 22H-5 kappar; hvadan berörde ränta skulle nedgå från 872 tunnor iij kappar till 3i tunnor 7H kappar i norra, och från 4<)2 tunnor W kappar till 58 tunnor 22 i södra mötet, å hvilken räntenedsätlning, utgörande tillsammans 774 tunnor 261-5 kappar, hälften råg och hälften korn, Kongl.
Majits befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall,; samt slutligen att, sedan ej mindre öfver förenämnde förslag, än i anledning af gjord underdånig framställning af förre riksdagsfullmäktige!) för Bonde-ståndet i Ölands södra mot, nämndemannen Pehr Jonsson, att vid återbäringen af det redan utgifna skattebeloppet måtte fästas det vilkor, att, efter det å samma belopp afräknats hvad som kunde åtgå till kostnader!)* Slitls-Ulskollels VHAtnvdf, $:<> I >■>. tf för detta skaftereglerings-ärendes behandling, återstoden borde användas till »adalie behof, sorn för öii kunde vara af gemensam nytta, Kammar- kollegium med anbefaldt underdånigt utlåtande inkommit, samt Kongl. Maj:ts förrbemälde befallningshafvande derefter serskildt ölverlemnal en utaf hemmans» iunehafvarne på Öland, genom utsedde ombud, i underdånighet gjord ansökning om ålerbekommande af erlagd utmarksskalt för åren 18z{ i — 1846, utgörande, enligt ansökningen bilagde uträkningar, för norra mötet 16,046 r:dr 44 s^* ^ r:st och för södra mötet ip,4po r:dr 23 sk. 11 r:sl ellei- tillhopa 35,53^ r:dr 20 sk. 5 r:st banko, Kongl. Maj:t, efter öfvervägande al hvad i detta ämne förekommit, samt enär den vid ofvanomförmälde förnyade skattläggning å utmarkerne på Öland föreslugne räntenedsättning icke funnits vara utsträckt utöfver hvad Kongl. Maj t och Rikets Ständer, såsom allmän grund för en sådan nedsättning, stadgat och medgifvit, i nåder pröfvat skäligt, att samina skattläggning till efterrättelse gilla och fastställa.
I sammanhang härmed bar Utskottet lill pröfning förehaft en bos Preste-ståndet af Prosten Melén väckt och af doktor Sandberg biträdd motion, att Rikets Ständer ville, vid anvisande af de i den nådiga propositionen äskade medel, besluta, alt så stor del deraf, som tillkomme hvarje församling, mätte varda till densamma öfverlämnad, då b varje komun säkerligen skulle på bästa sätt använda medlen, hvilka väl behöfdes vid ordnande af fattig-, arbets- och skol-inrättningar inom ön; varande det, efter motionärens förmenande, de hittills orättvist beskattade hemmansegarnes ovilkorliga rätt alt, i mån af erlagd större skatt, komma i åtnjutande af större utdelning vid återbärandet af medlen, helst denna landet så obilligt pålagda skatt utgått till ett ganska olika belopp från olika församlingar, hvarföke ock, genom det föreskrifne vilkoret för medlens restituerande, en stor orättvisa skulle tillskyndas vissa församlingar, då deremot åt andra bereddes fördelar, på hvilka de aldrig kunnat göra anspråk.
Flvad sålunda förekommit, jemte de vid remitterandet af den Kongl, propositionen bos Bonde-ståndet afgifne yttranden, bar Utskottet tagit i öfvervägande; och enär Rikets Ständer för sin del redan medgifvit återbäring utaf statsverket af hvad från och med år 1841 blifvit i ränta för ifrågavarande utmark, utöfver det för framtiden bestämda belopp, ei lagdt, återstår för Utskottet endast att tillse om eller i hvad måtto de af Kongl.
Maj:t föreslagne vilkor för medlens anvisande kunna, på sätt motionären, Prosten Melén, förmenat och ofvanberörde yttranden jemväl innefatta, vara stridande emot hemmansinnehafvarnes rätt. 14 Slals-Ulskollels Utlåtande, N:o 156.
I sådant afseende förekommer, att, vid den år 1835 föranstaltade undersökning i orten, det blifvit ytterligare ådagalagdt att de å hemmanen på Öland fördelade utmarker icke blifvit på tvänne serskilda sätt och vid olika tillfällen skattlagde, äfvensom att hemmansegarnes lagliga rätt i annat afse-* ende icke eller blifvit för nära trädd, vid hvilket förhållande Utskottet finner Rikets Ständer vara fullt berältigade att, utan hinder af serskilde hemmansinnehafvares anspråk på medlens återställande lill de skattdragande, besluta om vilkoret! för dessa medels anvisande.
I anledning häraf, och då ifrågavarande utmarks-skatt, om än icke olagligen tillkommen, likväl, på grund af ofvannämnde undersökning, kan anses hafva varit allt för betungande, linner Utskottet, med afseende jemväl å öns vitsordade behof af understöd lill allmänt nyttiga inrättningar, såsom ordnandet af folkskolor m. m., det vara af rättvisa och billighet påkalladt, att, på sätt Kongl.
Majit föreslagit, ifrågavarande restitutionsmedel varda använda för sådane ändamål, som för ön äro af gemensam nytta.
Utskottet får alltså hemställa att Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret anvisa ett förslagsanslag af 36,ooo r:dr, att för den beviljade restitutionen använda-s, under de af Kongl. Majit föreslagne ofvanberörde vilkor, skolande dessa reslitutioner utgå efter de markegångspris som i orten voro fastställde de år, för hvilka skatten debiterats, men efter afdrag utaf derå möjligen skedde afkortningar eller icke influtne restantier.
Ank. till Ekp.-Utsk. den 29 April, kl. half 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl, Maf:ts nådiga framställningi rörande användandet af de Under Kongl. Stats-kontorets förvaltning
Varande äldre depositions^medel. (I. A.)_
Uti den till Rikets nu församlade
Ständer aflåtöe nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof har Kongl.
Majit behagat tillkäm - Stats-Vtskotlels rtWande, fl:o 156. 15 nagifva, ett, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sisllidne riksdag i underdånighet anmäldte beslut, utaf de unde?’ Kongl.
Slats-kontorels förvaltning då stälde, från landtiänteiierne inlevererade äldre deposilionsmedel en summa stor 60,000 r:dr blifvit den 3o April 1845 till Riksgäldskontoret öfverlemnad, hvaremot återstoden, utgörande . 3,613: 45.
1. reserverats hos Kongl. Stats-kontoret i afseende på möjligen förekommande återlyftningar; att under den seder-r mera förflutna tiden intill den 3r Maj sistlidet år ingått, depositionsmedel till sammanräknadt belopp af ... 3,632: 1. 11. hvarjemte i ränta för utlånla medel af ifrågavarande beskaffenhet under åren 1844 — 1influtit ..... 3,841: *8. 8.
Summa r:dr 11,087: 17. 8. hvilken summa, efter afdrag af återlyflade deposilions medel, som utgjort år i84& 233 33. 9. och år 1846 ........... 58: — — 291: 33.
9. lemnade en behållning a f 10,795: 3i. it. deraf 7000 r:dr vore förräntade emot 5 procent och 3,795 r:dr 3r sk. ti r:st på bankoräkning innestående; och har Kongl. Maj:t nu till Rikets Ständer öfverlemna!, att om användandet af dessa medel efter eget bepröfvande förordna, dock sä alt för möjligen ifrågakommande reslilutioner en lämplig summa blefve, på sätt förut egt rum, reserverad.
Ifrågavarande medel utgöras af sådana hos landtränterien gjorda depositioner, hvilka derstädes uti tio års tid innestått och till hvilkas utbekommande, oaktadt efter nämnde tids förlopp utfärdad allmän kungörelse, vederbörlig anmälan icke inom natt och år derefter hos Kongl. Majrts befallningshafvande egt rum.
Då således iinga sannolikhet förefinnes, att anspråk på återlyftning af dessa medel framdeles torde väckas, anser Utskottet endast ett mindre belopp böra, för sådane möjligen inträffande fall, bos Kongl. Stats-kontoret reserveras, hvadan Utskottet hemställer, att af de uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition omförmälda depositionsmedel ett belopp af 10,000 r:dr må till Rikets Ständers Rikgälds-kontor aflemnas och återstoden, 795 r:dr 3i sk. 11 r:st, för Kongl. Stals-konlorcEs räkning i Rikets
Ständers bank insättas för alt användas till godtgörande af de fordringsanspråk, hvilka i förevarande hänseende kunna i behörig ordning anmälas 16 Slals-Utskottets Utlåtande, A: o HT. ock styrkas; med iakttagande likväl, att, i händelse de reslilutioner af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka framdeles finnes böta ega rum, skulle till beloppet öfverstiga ofvannämnde dertill afsatte anslag, återstoden bör af Riksgälds-kontorel i vederbörlig ordning Kongl. Statskontoret, tillhandahållas.
IN:o 157.
Auk. till Exp.-UUk. d. 29 April, kl. kalf 6 e. ra.
Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga framställning om godtgörelse eller afskrifning af åtskilliga utaf Kongl.
Statskontoret af under händer hafvande medel bestridda utgifter.
(I-A) Jemte den vid innevarande riksdag aflåtne nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, har Kongl. Majit till Rikets Ständer öfverlemnal en af Stats-kontorel i underdånighet insänd förteckning å åtskilliga under åren 1842. 1843 och ■ 844 onder hand hafvande medel bestridda utgifter till ett sammanräknadt belopp af3,i36 r:dr 37 sk. 3 rist för den åtgärd, i afseende på förskottens ersättande eller afskrifning, Rikets Ständer kunna finna skäligt besluta; och får Stats-utskoltet i anledning af berörde nådiga hemställan härmedelst utlåtande afgifva.
Ifrågavarande förskottsvis verkställda utbetalningar äro följande: 1:0
Meurling i och för honom uppdragen undersökning rörande tillverkning inom Kronobergs län af falskt stämpladt papper, 600 r:dr.
Då nämnde uppdrag haft till följd upptäckt af tillverkning utaf falskt stämpladt papper och således medfört gagn för det allmänna, så oell enär serskilda medel för godtgörande af de med uppdraget förenade kostnader icke funnits alt tillgå, anser sig Utskottet ega skäl att hemställa, att Slats U Is liol tits Vildt ande, JV.o i 57. ir att berörda summa, 600 r:dr, må; Vid nästblifvande liqvid emellan Stats- oell Riksgälds-verken, å öfverskotlen på statsverkets inkomster affbras. 3:0
Till nedsättning i Upsala läns ränteri för fullföljande af kronans talan uti ett af Kongl. Svea Hofrätt den g Augusti 1843 afdömdt mål emellan kronan och arrendatorn af Ryda kungsgård, M.
Stangenberg> angående ersättning för husröta, j,815 r:dr 26 sk. g r:st jemte 5 procents ränta från den 1 Augusti 184» till och med den 28 September 1840, iqortdr 42 sk. 6 r:st eller tillsammans 2,006 r:dr 21 sk. 3 r:st, enligt Kongl, brefvet den 14 September 184 Som, enligt hvad Utskotlet inhemtat, Svea Hofrätts ofvannämnde dom under den 22 September 1846 blifvit af Kongl Majrt i
Dess högste domstol faställd och kronans skyldighet alt omförmäldte belopp utgifva således är slutligen bestämd, tillstyrker Utskottet, alt ifrågavarande 2,006 r:dr 21 sk. 3 rist må på enahanda sätt, som det uti föregående punkt omnämnde förskott, afföras. 3:o Kronan ådömd kostnads-ersättning, i3 r:dr 16 sk., uti en rättegång emot bruksegaren B.
Beskows stei bhusdelegare angående egande-rälten till åtskilliga laxfisken i Ljusne eif, hvilken summa, för fullföljd af kronans talan, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet af den v.g September 1843, å depositions-räkning i öfver-ståthållare-embetets kansli nedsatt.
Efter vunnen upplysning, att jemväl denna stats-verket ålagda ersättnings-skvldighet blifvit, genom Kongl, Maj:ts dom af den 20 Januari 1846, fastställd, hemställer Utskottet, alt berörde i3 r:dr 16 sk. må uti liqviden emellan Stats-kontoret och Riksgälds-konloret å öfverskotlen på statsverkets inkomster afföras. 4:o Ersättning åt protokolls-sekreteraren Hemlin, i egenskap af sekreterare hos kyrkolags-kommitten. för förlorade löneinkomster, enligt Kongl, brefvet den 2() September 1843, 4oo r:dr.
Då protokolls-sekreteraren Heurlin tillförene fått under den tid, han bestrid t sekreterare-befattningen hos bemälde kommitté, uppbära arfvode, svarande emot hvad han, i följd af nämnde tjenstgöring, måst afsin protokollssekieterarelön afstå, samt detta förhållande blifvit af Rikets Ständer, enligt hva l deras underdåniga skrifvelse den 26 Mars 1845, N:o i3g, utvisar, lemnadl utan anmärkning, hemställer Utskottet, Vilt till 11. 51 Vret 1817 acil 1848.
I A[d. 2 'land.
3 IS Stat*-Utskottets Utlåtande, P/:e 157. alt jemväl nu förevarande lika beskaffade löne-ersättning, 4oo rrdiv må genom beloppets afförande å slalsvei ks-inkoinsternas öfverskott varda godtgjord. 5:o
Till ledamoten i kyrkolags-kommillén professor en doktor Thomander, rese- och traktaments-kostnads ersättning, enligt bögstberörde Kongl., bref af den 2y September f 843, 117 r:dr.
Enär för bestridande af utgifter utaf förenämnde beskaffenhet serskilda medel icke blifvit anvisade, får Ulskotlet hemställa alt, r öfverensstämmelse med hvad uti dylika fall tillförene egt rum, omförmälde 117 r:dr må i liqviden med Hiksgälds-kon tore t & merberörde öfverskott afföras.
Stockholm den 28 April 184&.
STOCKHOLM, f. (i.
Jtehullzes ti o U l r ) cl* c f 1 , Isis. Stats-Utsk:s Utlåtande, Avo 158. i JV? 158.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April, kl. half G e. m.
Majlis nådiga /:rcposition, angående Hast häll arnes inom det så kallade Kungsöhrs län befrielse från erläggande af nu utgående lösen för de ränledagsverken, hvilka af deras egande stamhemman skola utgöras.
(I. A) Sedan Rikets vid sednast hällne riksdag församlade Ständer, i anledning af hos dem då gjord framställning, att, ehuru lindring uti den ålskil - lia;e rusthåll inom det fordna Ulfsunds- eller nu mera så kallade Kungsöhrs . i ^ län åliggande skyldighet, att utgöra dagsverken till Kungsöhrs gård, skall blifvit i nåder utlofvad genom Kongl resolutionen af den 16
December 1680, detta nådiga löfte likväl icke gått i fullbordan, hvadan desse rusthållsinnehavare icke allenast varit nödsakade att årligen efter markegångspris lösa omförmälda dagsverken, utgörande ett antal af 3o på hvarje rusthåll, utan äfven varit i mistning af lösen för de dagsverken, som de till rusthålien anslagne augmenlshemman måst utgöra och hvilka förbehållits kronan, uti aflåten underdånig skrifvelse den i5 Maj 1845, oaktadt förevarande ämne då ännu icke vunnit den fullständiga utredning, att Rikets Ständer derpå kunde grunda ett tillförlitligt omdöme, huruvida den sålunda gjorda framställningen förljenade afseende, ändock funnit sig, enär ofvan uppgifna förhållanden syntes antyda, att rusthållarne i Kungsöhrs fögderi vore, i hänseende till rättigheter och skyldigheter, försatte i annan eller sämre belägenhet, än rusthållare i öfriga delar af riket, böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, efter det vederbörande blifvit hörde och så framt omförmälda, till rusthållarnes förmån väckta förslag befunnes rättvist och billigt, Kongl. Majit täcktes vid en kommande riksdag till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet; så och efter det ej mindre KoBih till R.
Prot. 1847 & 1848, 4 Sami. 1 AJd. 2 Band. 2 Haft. o Stats-Utsk:s U(lutande, .V. o 158. nungens befallningshafvande i Wcslmanlnnds län inkommit med underdånigt yttrande, hvaruti jemte meddelad uppgift å antalet och nu varande dispositionen af de inom Kungsöhrs fögderi af skatte- och kronohemman utgående så väl jordeboks- som hemmantals-dagsverken, samt huru stor del deraf utgöras från hemman, anslagne till ruslhålls-stammar och augmenler vid lifregernents grenadier- och hussar-korpser, Konungens befallningshafvande tillstyrkt, att rusthållarne inom berörde fögderi mäste befrias från dagsverks-skyIdigheten och oafkortadt få uppbära de dem anslagne augmentsrantor, än äfven innehafvarne af rusthålls- och augments-hemmanen underdåniga förklaringar afgifvit, dervid de förre instämt i hvad Konungens befallningshafvande andragit, men de sednare gjort anspråk på att sjelfva få åtnjuta de i deras hemmansräntor ingående dagsverken, samt vidare dels Stuteri-öfverstyrelsen uti infordradt underdånigt utlåtande anföit, alt, enär de från ruslhållen inom merbesagde fögderi utgående dagsverken, nu mera förvandlade till penningar efter markegångspris, vore anslagne lill inkomst för Strömsholms stuteri samt utgjorde en hufvudsaklig del af de tillgångar, sorn vid dess organisation blifvit påräknade, de samma vore oundgängligen nödiga för detta stuteris bibehållande i dess närvarande skick, i följd hvaraf, derest de rustande skulle befrias från berörde åliggande, ett statsanslag, motsvarande värdet af dagsverkena, blefve erforderligt, dels slutligen Kongl. Krigs- och Kammai-kollegierna uti gemensamt underdånigt utlåtande hufvudsakligen yttrat: att rusthållare i allmänhet enligt förfatlningarne, vore berättigade .alf åtnjuta hela räntan så af rusthålls som augments-hemmanet, utom boskaps- och skjutsfärds-penningarne; att undanlag från denna ruslhållarnes rätt till räntedagsverkena endast egde rum i det fordna Ulfsunds eller Kungsöhrs län, hvilket förhållande tillkommit, ej emedan dessa rusthåll ansågos mera än andra kunna umbära berörde dagsverken, utan emedan samma dagsverken vore vid Kungsöhrs gård behöfliga; att den i 1680 års Kongl resolution lofvade ersättning tilldelats i3 mantal i Kongsbarkarö socken med en tunna kronotionde-spanmål på mantalet; att rustbållen vid Kungsöhrs kompagnie af lifregementet, i jemförelse meri andre rusthåll, öfverhufvud lede af en indelningsbrist, som i det närmaste motsvarades af ifrågavarande dagsverkens värde, samt att då anledningen, hvarföre rusthållarne vid indelningsverkets upprättande icke erhöllo dessa dagsverken, längesedan förlorat sin giltighet., enär dagsverkena numera icke vid Kungs - Stats Utskss V' llutande, i\:o 158. öhr erfordrades,
rättvisa och billighet talade derför, att ruslhållarne i Kungsöhrs fögderi komma' i Åtnjutande' af denna räntepersedel; vid hvilket förhållande
Kollegierna ansåge sig höra tillstyrka bifall till rusthållarnes befrielse från erläggande af den utaf deras egande stamhemman utgående lösen för räntedagsverkena, hvaremot, beträffande frågan om lätt för rusthållarne att af sina augmentshemman uppbära lösen för de i dessa hemmans räntor ingående dagsverken, så oell då, af ofvanberörde nådiga resolution af den iC
December 1680, hvari ersättning för dagsverkena utlofvades, ville synas, det fråga då endast varit om rusthållshemmanens befrielse från räntedagsverkens utgörande, utan att augmentshemmanen om förmälas, afstyrkte Kollegierna all förändring i nu varande dispositionen af augmentshemmanens räntedagsverken och hemställde, att lösen för dem måtte allt framgent till afsedt ändamål utgå; har Kongl. Maj:t med stöd af den utredning rörande ifrågavarande dags verk.s-skyldighet, som af Kollegierna blifvit leornad', och på de af dem anförde skäl, läckts uti till Rikets nu församlade Ständer a flå ten och af samtlige Riks-stånden till Stats-utskottet remitterad proposition, — inlagen under n:o 58 uti irsta Sami, 1 Afd. af bihang till Rikets Ständers prot.
1847 r848 i nåder föreslå, att ruslhållarne i det så kallade
Kungsöhrs län må varda befriade från erläggande af hittills utgående lösen förde räntedagsverken, hvilka af deras egande stamhemman skola utgöras, under förbehåll likväl, att Rikets Ständer, i händelse den sålunda föreslagna befrielsen från omförmälda dagsverks-skyldighet, af Rikets Ständer medgifves, i vederlag derföre åt Stuteri-öfverstyrelsen, som, efter livad upplyst blifvit, för Strömsholms stuteris räkning uppbär lösen efter markegång af ruslhållshemmanen för 4>3c)o;,:dels dagsverken, bevilja ett årligt statsanslag af 2,012 r:dr 20 sk. 1 rst. banko, motsvarande det belopp, hvartill värdet af nyssnämnde dagsverken, enligt medelberäkning af de ro sista årens markegångspris', för året uppgått, hvaremot i sådant fall a.f den hemmanen i Kungsbarkarö socken närmast Kung,söhr i ersättning för räntedagsverkena förunnade kronotionde-spanmål, lo tunnor, så stor del, sorn af rusthålls-stammarna nu uppbäres, i stället borde till statsverket indragas; men hvad anginge deb af rusthållarne jemväl väckta anspråk, att af sina augmentshemman uppbära lösen efter markegång för de i dessa hemmansräntor ingående dagsverken, funne Kongl. Maj:l, i betraktande af hvad Kollegierna härom i underdånighet nämnde auginentshemmans räntedagsverken.
4 Stats-Utsk:s Utlåtande, iV.-o 158.
Af de Utskottet lillhandakomne handlingar inhemtas, bland annat, ali, vid ärendets handläggning hos Krigs- och Kammar-kollegierna olika meningar uppstått om och i hvad mån den sökta befrielsen från dagsverkenas utgörande borde i underdånighet tillstyrkas, hvarvid herr Presidenten Friherre (.'erfer-stro/u, under förmälan att, enligt elt af Kammarkollegii första provinskonlor den ip Augusti i8i5 i ämnet afgifvet memorial, ifrågavarande dagsverken utgjordes af ruslhållarnes ordinarie jordeboks- och läntedagsverken, hvilka i Åkerbo härad icke blifvit indelade utan vore kronan behållna, emot det att ruslhållens augmenl.sräntor blifvit till derefter lämpadt högre belopp bestämde och anslagne, afstyrkt bifall till ruslhållarnes befrielse från utgörande af dagsverkena; men hvilken mening, den der icke omfattats af Kollegiernas öfrige ledamöter, är vorden såsom reservation i protokollet nedlagd.