Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o i36. 3ii fullkomligt betryggade de svenske stångjernstillverkarne emot all våda deraf, då allenast obetydliga qvantileter svenskt tackjern skulle kunna på utländska marknaden i vissa länder, såsom Finland och det egenteliga Preussen, afsätlas; Och hafva Rikets Ständer, i betraktande af dessa förhållanden samt hvad mot lämpligheten af prohibitiva tullbestämmelser i allmänhet blifvit här ofvan i underdånighet anfördt, ansett nu gällande förbud mot in- eller utförsel af åtskilliga j^rnsorter eller jerntillverkningar böra utbytas mot de tullafgifter, samt tullbestämmelserna rörande artikeln Jern i allmänhet så förändras, som bilagde Tariffer utvisa.
Det nu stadgade förbud mot införsel af Krut hafva Rikets Ständer ansett böra upphäfvas och en införselstull af 4 sk. skålpundet i stället hestämmas; men som nu gällande särskilda föreskrifter för rättigheten att hafva upplag och idka försäljning af krut i städerna, icke blifva fullt tillämpliga i afseende å utländskt krut, få Rikets Ständer underdånigst hemställa, det nödiga försigtighetsmått i förevarande hänseende måtte varda i Nåder föreskrifna.
Då inhemska sten- och kopparstickstryckare nödgas för sina råämnen, såsom papper, färger m. m., erlägga tullafgifter, hafva Rikets Ständer ansett Kopparstick, Eslamper och Lilho gr afiska arbeten, af hvilka en stor del, såsom vexelblankelter m. m., afse komtnerciella behof, och de lill konstsaker hänförliga ega ett så ojemförligt högre värde i förhållande till papperets vigt, att någon derefter utgående, med hänseende till papperstullen beräknad ringa tullafgift för dylika arbeten måste blifva utan betydenhet, böra, i stället för den tullfrihet, som nu är nämnde arbeten medgifven, åsättas en införselstull af 5 sk. skålpundet, hvarifrån endast undantagas sådana plancher m. m., som tillhöra tryckta, vid införseln tullfria arbeten; äfvensom Rikets Ständer ansett Bräder och Plankor, sågade, af furu och gran böra beläggas med en tullafgift, hvilken blifvit bestämd till 2 sk. per tolft för sådane af l£ tums tjocklek och derunder, samt, till 6 sk. för sådane af större tjocklek.
Med afseende å den betydliga nedsättning, som egt rum i införselstullen å Koksalt, hafva Rikets
Ständer funnit den hittills för sodaberedningen medgifna tullfrihet å koksalt böra upphöra.
Som, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, de i Sverige och Norrige betydligt skiljaktiga tullsatserna å tobaksblad skola hafva framkallat en, för Svenska statskassan likasom för våra tobaksfabrikanter, högst betänklig smuggling, hvilken visserligen synes kunna afböjas genom införselsafgiftens nedsättning till likhet med den norska; men då en sådan nedsättning å en vara, hvaraf införseln uppgår till omkring 2fs millioner skålpund, skulle medföra en statsförlust, hvilken svårligen torde kunna godtgöras genom smugglingens upphörande, samt härvid tillika förekommer, att E. K. M:t möjligen, genom underhandling med regeringen i de stater, hvarifrån införseln af tobak till största delen eger rum, skulle kunna, emot nedsättning af den härstädes nu stadgade höga tullsats å tobak, bereda motsvarande förmåner för våra exportartiklar, få Rikets Ständer underdånigst hemställa, det E. K.
M:t täcktes i afseende å tullbestämmelserna för Tobaks-blad och stjelk vidtaga de förfoganden, hvartill, å ena sidan, Norska tulllagsliftningen och, å den andra, diplomatiska underhandlingar i omförmälda hänseende må kunna föranleda.
Då tull-lagstiftningen för Kin, Bränvin och Sprit måste i väsendtlig mån blifva beroende af de beslut Rikets Ständer komma att fatta angående den inhemska bränvinstillverkningen och skatten derå, hafva Rikets Ständer uppskjutit pröfningen af tullbestämmelserna angående ifrågavarande artiklar intill dess beslut i nyssberörde hänseende blifver fattadt; men då det är vordet upplyst, att nuvarande förtullningssätt per kanna så väl för bränvin och sprit, som för vin, i afseende å spirituosa både på buteljer och ännu mera på fat, gåfve anledning till ganska väsendlliga misstag vid 312 Expedilions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, 1V:o 136. bestämmande af varans qvantitet, enär den föreskrifna röjningsmethoden vore så osäker, att den på ett enda vinfat utvisat från 20 ända till 60 kannors innehåll under det verkliga, vid uppmätning utrönta, samt omöjligt vore att å tullkammare, der större partier till förtullning på en gång förekomma, utöfva den kontroll medelst fatens uppmätning, som nu gällande förtullningssätt gör behöflig, oberäknadt den kostnad och tidsutdrägt samt menliga inverkan på sjelfva varan, som genom fatens störtning och uppmätning förorsakas, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, det E. K.
M:t täcktes närmare låta utreda ifrågavarande förhållande och, derest vigtförtullning af nämnde artiklar skulle linnas medföra öfvervägande fördelar, införa bestämmelserna derom i den blifvande tulltaxan, med möjligen minsta rubbning i de tullafgifter Rikets Ständer efter nuvarande förtullningsgrund antagit.
Ehuru Malm, nu till utförsel förbuden, svårligen skulle, till följd af den dryga forslingskostnaden, kunna under nuvarande förhållanden blifva föremål för betydligare utförsel, äfven om denna emot låg tull frigåfves, hafva Rikets Ständer likväl funnit betänkligt att i detta fall tillämpa den grundsats i afseende å förbudens upphäfvande, hvilken Rikets Ständer eljest omfattat.
Förhållandena kunde nemligen förändras och exempelvis våra nordligaste jernmalms-streck komma i annans ego och göras till föremål för vidsträckt bearbetning samt dymedelst en malm-utförsel framkallas, som kunde sätta rikare länders jern-industri i tillfälle att på verldsmärknaden uttränga härstädes beredt jern.
Möjligheten af en sådan händelse hafva Rikets Ständer ansett böra föranleda utförselsförbudets bibehållande, desto heldre som malm-utförseln under vanliga förhållanden icke lärer komma att äga rum, och således ett uttryckligt förbuds-stadgande icke skäligen kan anses förnärma någon inhemsk industrigren.
Då E. K. M:t emedlertid äskat bestämmande af eventuela tnllafgifler å nu förbudna artiklar, hafva Rikets Ständer, med bibehållande, för sin del, af utförselsförbudet å Malm, rå och osmält, ej specificerad, bestämt den eventuela utförselstullen derå till 1 R:dr per skeppund stapelstadsvigt.
Då invändningarne mot införselsförbudens upphäfvande varit i väsendtlig mån grundade på farhågan för utlandets öfverlägsna industri, hvilken man förmenat skulle komma att förse Sverige med ständiga lager af annorstädes icke afsättliga industrialster, samt denna farhåga, om ock framkallad af oriktiga föreställningar rörande industriens väsende i allmänhet, likväl synes vara berättigad till det afseende, att särskilda till handelns underlättande medgifna upplags-förmåner åtminstone icke genast vid förbudens upphäfvande böra komma de utländska industri-alstren till godo, hafva Rikets Ständer ansett den öfvergångs-åtgärd böra vidtagas, att de hittills förbjudna varor, som till införsel lofgifvas, icke må på kredit-upplag uppläggas och ej heller på nederlag annorlunda, än till återutförsel i de städer, der samma varor, oaktadt införselsförbuden, nu ega dylik nederlagsrätt, eller städerna Stockholm, Götheborg., Carlshamn, Landskrona och Söderköping, hvaremot och enär erfarenheten visat, att den för Socker och Sirap medgifna införselsfrihet emot stadgade tullafgifter icke medfört någon våda, Rikets Ständer funnit den, vid upphäfvandet af införselsförbuden å Sockersirap samt Topp-, Kandi- och Kak-socker stadgade inskränkning i upplags-rätten för nämnde artiklar böra upphöra, hvilket i bilagde Tariff för Kredit-upplaget och Transito-afgiften blifvit iakttaget, hvarest Sockersirap upptagits med 1,800 skålpunds minimi-qvantitet och | rst. transito-afgift per skålpund, samt Topp-, Kandi- och Kaksocker med lika minimi-qvantitet och transito-afgift, som för krossadt Lump-socker nu äro stadgade; varande för öfrigt, i följd af Rikets
Ständers beslut angående tullfrihet för vallad eller oraffinerad
Pottaska samt för den under rubriken Trävaror upptagna artikeln Expedilions-Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, N:o 136. 313 artikeln Mahogny, oarbetadt, sågadt eller tillhugget, dessa artiklar ur Kreditupplagst^riflen uteslutne, älvensom, på grund af den beslutade gemensamma införselstullen för Ull al alla slag, de hu i nyssberörde
Tariff under särskilda rubriker upptagna olika slag af Ull blifvit sammanförda under en gemensam rubrik:
Ull, alla slarj, med samma transito-algilt; och, då skal icke förefinnes att från kreditupplags-rätt utesluta något sfegs spantnål, halva de bestämmelser rörande kredit-upplaget och transito-afgiflen, sorn i nu gällande Kreditupplags-lariff förekomma endast för artikeln Korn, blifvit i bilagde Tariff upptagne för Spanmål, omalen, alla slag'.
1 afseende å Underrättelserna om hvad vid Tulltaxans verkställighet bör iakttagas, har förekommit: ^ irl § 5, att den i 1 morn., för det fall att angifningsvärdet å vara, som efter vissa procent al värdet förtullas, icke är bestyrkt med faktura, förekommande hänvisning till 31 § Seglalions-Ordningen, hvari stadgas att godsegare skall med edsförpligtelse underskrifva angifnings-inlagan, blifvit utesluten, enär dylika edsförpligtelse:- endast i yttersta nödfall böra ifrågakomma, hvaremot, såsom ytterligare kontroll å riktigheten af angifningsvärdena, i 2 mom. blifvit förbehållen föt- Tullkamrarne rättighet att, i vissa fall, för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning inlösa det angifna godset.
Vid § G, att deri, för Redskap, Machinerier och Verktyg, som med Kommersekollegii tillåtelse för inhemska näringar inkomma, stadgade undanlag från den i nästföregående § föreskrifna tullbehandlings-melhod, blifvit uteslutet, enär Rikets Ständer, i följd af den nu medgilna betydliga tullnedsättningen för nämnde artiklar, anse bemälda Kollegii rättighet att för vissa fall tillåta införsel af desamma emot nedsatt tull, hädanefter böra upphöra.
Vid § 7, ali sisla mom. i denria §, som afser kontrollen öfver förtullningen af grof Ull, uteslutits, enär Rikets .Ständer funnit rättigheten att införa grof
Ull icke vidare böra inskränkas till vissa städer, samt alla slag af Ull böra draga lika införsclsafgift.
Vid § 9, att deri förekommande bestämmelser, angående särskilda iakttagelser i afseende å förbudet gods, uteslutits i följd af införselsförbudens upphälvande.
Vid § 12, att då de förmåner, hvilka äro förunnade vissa i denna § uppräknade städer, äro för handeln af stor betydelse, samt afseende! både på de öfriga städernas rättvisa anspråk att, i mån af deras rörelse och statens förmåga, förunnas lika rättigheter, och på det för handelns naturliga utveckling betydelsefulla vilkoret af jendik tällan, synes förtjent af synnerlig uppmärksamhet, få Rikets Ständer, som sakna närmare utredning angående så väl den ena eller andra stadens relativa företräde att af ifrågavarande förmäner komma i åtnjutande, som de flera omständigheter, hvilka vid medgifvandet deraf måste tagas i betraktande, underdånigst anhålla, det täcktes E. K. M:t, i mån af de särskilda stapelstädernas rörelse och behof, samt så långt »ådant, utan fara för missbruk, låter sig göra, förunna dessa städer kreditupplags-, nederlags- och inrikes transilo-rält.
Vid § 13, att som Rikets
Ständer ansett införselstullen å ospecificerade Skeppsinventarier böra bestämmas lill 5 procent af värdet och föreskriften härom från Taxe - Bih. lill II.
Prot. 1883 & 1854. 10 Sami. 1 Afd. 40 314 Expedilions-Vlskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o l o 6. underrättelserna öfverflyltas till sjelfva Tulltaxan, samt, enligt hvad ofvan är omförmäldt, Kommerse-koliegii rättighet alt i vissa fall medgifva tullfrihet och tullnedsättning för Redskap, Machinerier och Verktyg böra upphöra, äfvensom att den i 4 mom. af ifrågavarande § förunnade restitution af erlagda införsels-afgifter, med afdrag endast, af ett nederlags-rekognitionen motsvarande belopp, för skeppsförnödenheter till fartyg, som för utländsk räkning å svenskt skeppsvarf byggas eller, såsom nya, lili utländning försäljas, icke vidare må ega rum, men att deremot den ytterligare lättnad bör beredas både inhemska skeppsbyggeriet och skeppsrederiet, alt restitution af erlagda införselsafgifter för ifrågavarande skeppsförnödenheter bestämmes till §, hvilken bestämmelse äfven må tillämpas, då fartyg här byggas för utländsk räkning, samt Rikets Ständer för öfrigt antagit E. K. M:ts Nådiga förslag om inskränkning i gällande föreskrifter angående tullfrihet för varuprof och modeller; så har, i öfverensstämmelse härmed, denna § erhållit förändrad redaktion.
Vid § 15, att, då den för Snus medgifna lull-reslitution vid utförsel, 5 skillingar skålpundet, öfverstiger den tull, som för råämnet Tobaksstjelk vid införseln erlägges, men råämnet vid snusberedningen icke förlorar, utan snarare vinner i vigt, har, oberoende af frågan om nedsättning i införselstullen å Tobaksstjelk, tuil-restitution vid utförsel af Snus funnits böra nedsättas till 4 sk. per skålpund; äfvensom, med hänseende till den af Rikets Ständer beslutade betydliga nedsättning af införsels-tullen å Lin, den nu för ett stycke Packväf af Lin om minst 50 alnars längd medgifna tuilrestitution vid utförsel ansetts böra upphöra.
Vid § 17, att de, med afseende å nu gällande införselsförbud, i denna §:s 5 mom. förekommande uttryck blifvit, uteslutna.
Vid § 22, att, för. tolags-beräkningen, hänvisning der skett till de i Tulltaxan bestämda eller enligt 5 § af Tulltaxe-underrättelserna utrönta värden, samt i stället för 22 §:ns nuvarande 5 morn., ett allmänt stadgande blifvit i 2 mom. infördt, alt i intet fall tolag må beräknas till högre belopp än tullafgiften; äfvensom det undantag från i allmänhet gällande lolagsbestämmelser blifvit antaget, att Bräder och Plankor af furu och gran, hvilka, enligt hvad omförmäldt är, blifvit med ulförseltuil belagda, skola från erläggandet af tolag vara befriade.
Och fä Rikets Ständer, med afseende å det missförhållande, hvari tolagen nu står till grunderna för sjelfva tull-lagstiftningen, underdånigst anhålla, att E. K.
M:t täcktes vidtaga sådana åtgärder, som för slutlig lösning af frågan om lolagens reglering finnas lämpliga.
Vid § 24, att, enär de s. k. transatlantiska tull-lindringarna, om hvilka denna § endast handlar, med nästlidet års början upphört, har densamma blifvit utesluten, samt Vid § 26, alt då i bilagda Tariffer särskild kolumn för tullvärdet blifvit upp tagen, har denna sålunda icke vidare lämpliga § jemväl uteslutits.
Hvilket allt Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, med anhållan, att ofvan omförmälde, härbos bilagde Tariffer m. m. måtte vinna Nådig fastställelse.
Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 23 September 1854.
Expedilions-lJlskollels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 136. 315 lFörsMag filt VuW-Ta&ti* I.
Tariff för Införsels-tullen, åtföljd af cn särskild förteckning å varor, som äro vid införsel tullfria.
Qvantitet Införsels- Tullvärde. för Tu 11- Tull. berakningen.
Banko IV: d r sk. r. R:dr sk. r. Agat, arbetad: 8 16 — oinlättad 1 skålp. — 4-0 infattad, väges med infattningen och förtulias såsom den. 1 16 — Alabaster, arbetad, ej specificerad ..... 1 skålp. — 16 — ‘25 — — Alun, alia slag 17 lisp. 5 — —^ — 8 — Anis 1 skålp. — 2 — 20 — Antimonium, spiesglans och regulus ....
1 skålp. — — 6 — 7 6 Apelsiner L skålp. — 1 6 — 10 — Arsenik, till införsel af Apothekare, och, elter erhållet särskildt tillstånd af Kommers-kolle- gium, för Fabriks-inrättningar 1 skålp. — — 6 1 32 — Aska, pott-, raffinerad eller calcinerad . . 1 lisp. — 8 Askar och Dosor tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
1 — af sammansatta eller, såsom arbetade, ej spe- cificerade ämnen 1 skålp. — 8 — — 40 — Assa Foetida 1 skålp. — 3 3 — — Balsam, Kopaive-, Peruviansk och annan natif (Flaskornas vigt inbegripen) 1 skålp. — 6 — Aloe hänföres under Apotheksvaror.
Argentan eller Nysilfver; se Metaller sammansatta.
Aska, Tenn- och Bly-; se Tennaska.
Auripigment; se Färger, andra slag, ej specificerade.
Balsam, Riga-; se Rigabalsam. 316 Expeditions-Ulskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 136. e.
Banko R:dr sk. r. Band: ll:ilr sk. r. 15 — — Sammets- 1 skölp. 2 24 — 30 — — Siden- 1 skålp. 4 — — 15 — — Halfsiden- 1 skålp. 2 — — Anm.
Ingen skillnad i tullafgiften göres'om uti halfsidenband silket utgör blott en ringa beståndsdel. 2 32 — andra slag, derunder inbegripna sådana, hvari Gutta percha, Caulschuk eller likartade ämnen ingå 1 skålp. — 32 — 10 — — Barometrar, med eller utan fodral Bastmattor 1 streke 2 — — 1 12 — 1 lisp. — 6 — 40 — Beck 1 lisp.
— 10 20 —- Beckolja Ben, arbetade: 1 lisp. — 5 — 6 — — Elfen- 1 skålp. 1 24 — 1 16 — Hvalfisk- 1 skålp.
— 12 — — 36 — andra slag 1 skålp. — 9 — — 40 — B enst) ari, Benkol eller Bister 1 lisp. — 8 — Bernsten, arbetad: oinfattad 8 16 — 1 skålp. — 40 -— infattad, väges med infattningen och förtullas såsom den.
1 — Bildhv%■g er i- arbe ten af träd och Architektoniska arbeten 1 skålp. — 8 — Blecks/ngare-arbeten, ej specificerade: — 32 — olackerade 1 skålp. — 8 — 1 — — lackerade 1 skålp. — 12 — Blommor: 50 — — arli ficiela 1 skålp.
15 — 20 — — delar af arlificiela blommor 1 skålp. 5 — Bly: 45 — — oarbetadt, i tackor eller rullar 1 skeppul — 24 — arbetadt, ej specificeradt: — 6 — omåladt och olackeradt 1 skålp. — 1 6 — 24 — mäladt eller lackeradt . . . . . 1 skålp. — 6 — 32 — Blyerts ‘ 1 lisp. — 8 Blyertspennor : — 20 — Timmermans 1 skålp. — 4 2 — — alla andra slag 1 skålp. — 24 — Batist; se Väfnader.
Bilder, andra slag än konstnärs-arbelen; se Slöjdvaror, ej specificerade.
Biscuit; se Porslin.
Expeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 136. 317 Tullviird 0.
Banko, R:dr sk. 20 r.
Bly socker 1 skålp.
R:dr sk. r. 8 30 — — Blår:
Hamp- och Lin- 1 skepp:d 2 24 — 2 — — B Hick, Skrif- 1 kanna — 16 — — 30 — Bläckpu/fver eller Substans 1 skålp. — 6 — 30 — B oks tafs stamp lar samt Boktryck eller Stilar . 1 skålp. — 3 — — 24 — Bok- och /lopp a r s ti c ks -sv ärt a 1 skålp. — 3 — — 24 — Borax 1 skålp. — 1 — 2 — — Borstar ; 1 skålp. — 24 — 2 — — Bouillon do pocke . 1 skålp. — 20 — 1 32 Broderade arbeten-.
Guld- eller Silfver- 1 lod 24 20 andra slag, draga tull lika med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent lör broderadt alngods, såsom Gardintyger.
Klädningstyger, m. m., samt 50 procent för full färdiga broderade persedlar eller delar deraf, såsom Kra- gar, Slöjor, Manchetter, färdiggjorda eller i väder tillklippta klädningar, m. m.
Brodérduk, Marle och Stramalj-. af Silke 1 skålp. 4 10 — — af Silke med tillsats af annat material . . 1 skålp. 2 5 — — af Ull 1 skålp. 1 — 20 — af Papper 1 skålp. — 5 3 LO — andra slag, enkla eller blaAidade 1 skålp. — 32 — 20 Anm.
Påbörjade eller halffardiga Tapisseri- arbetcn fört ullas lika med.
Duken, hvarå de äro anbragte, med tillägg af 20 procent.
Brodérmönster 1 skålp. 5 8 Bränvin och Sprit*) Bröd: af hvete 1 skålp. 2 , — 4 — andra slag . .... t 1 skålp. 1 — Blyglete; se Glete.
Bokbindarc-cloth, hänföres till Väfnader.
Bombasctt och Bombasin; se Väfnader, Ylle-.
Buteljer; se Glas. Bred- och Plaltfisk; se Fisk, torr.
Bresilja ; se Färger.
Brons; se Metaller, sammansatte.
Brynslenar; se Slen.
Bäfvergäll, hänföres under .Apotheksvaror.
Bär, ej specificerade; se Frukter. *) Se Skrifvelse-förslaget N:o 198. 3.18 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o i36.
Qvantitet för Tullberdkn.
R:dr sk. r. Böcker: på Svenska tryckta:
R:dr sk. r. — 20 —■ oinbundne eller häftade 1 skålp. — 4 — — 30 — inbundna 1 skålp. — f> med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika tull sorn papperet, med tillägg af 50 procent.
Bönor: — 10 — Trädgårds- 1 skålp; — 2 — Åkerbönor af alla slag lika med Ärter. — 20 — Cacao 1 skålp. — 3 — 12 — Caffe 1 skålp. — 2 8 — 16 — brändt och alla till caffe-surrogat användbara brända växter 1 skålp. — 4 — Camp lier: —• 32 — oraffinerad 1 skålp.
•— 6 — 1 — — raffinerad 1 skålp. — 12 — 32 — Canel, Canelknopp och Cassia Lignea . . . 1 skålp. — 8 — — 40 — Capris 1 skålp. — 5 4 — — Carcasser och Carcass-band 1 skålp. i — 1 32 — Cardemwmmor 1 skålp. — 8 — — 8 — Castanier 1 skålp. — 1 6 1 32 — Caviar 1 skålp. — 16 — Cautschuk: 2 — — arbeten deraf, i Taxan ej specificerade . . 1 skålp. — 12 China b ark: 2 — — omalen 1 skålp. 3 — 3 — — malen, till införsel af Apothekare . . . . 1 skålp. — 24 — — 7 — C.h inar o t 1 skålp. — — 8 — 10 — Chlorkalk 1 skålp. 1 — 1 — — Chocolad 1 skålp. — 16 — — 4 — Cicorierot 1 skålp. — — 8 Calmus, hänföres under Apotheksvaror.
Cambrick; se Väfnader, bomulls-, Camelhår; se Hår.
Camelott; se Väfnader, ylle-, Canlarider, hänföres under Apotheksvaror.
Garmin; se Färger, alla slag, ej specificerade.
Carott; se Tobak.
Cattun; se Väfnader, bomulls-.
Chagriuskinn; se Hudar och Skinn.
Cheniljer; se Gulddragare- och Snörmakarearbeten.
Chryslall-arbeten; se Glas, ej specificerade.
Chrystalli Tartari; se Vinsten.
Expeditions-Vlskottets
Skrifvelse, N:o 436. 319 Tullvärde.
Qvantitet för Tullbcräkn.
Inr.
R:dr sk. r. i Cider, tullbehandlas lika med Vin.
R:dr sk. r. 3 16 — Cirnenl 1 tunna .— 16 .— — 7 6 Citroner , . . 1 skålp. — 1 6 — 40 — Citronsaft 1 kanna — 4 1 32 — Cilronsalt eller kristalliserad Citronsyra . 1 skålp. — 8 — 7 6 Citron.'ikai, torra ..........
1 skålp. — 1 6 3 — — Coboll-mo\va 1 skålp. 1 — — 16 — — -metall 1 skålp. 4 — — 6 32 — Coeffurer 1 stycke 1 32 — 1 1 — — Confitiirer Conserver, i hermetiskt slutna eller lufttäta kärl förvarade ätbara varor Coral/er, äkta, arbetade: 1 skålp. 1 skålp. — 12 12 — 8 16 oinfattade infattade, vägas med infattningen och för- tullas såsom den. 1 skålp. 40 — 10 — Coriander . . 1 skålp. — 2 — — 13 4 Corinler 1 skålp. — 2 8 — 32 — Cubeber 1 skålp. — 8 20 Dadlar Dekorationer, Platåer med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej specificerade, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de huf- vudsakligen beslå. 1 skålp. 4 — 30 — Detjlar 1 lisp. — 3 25 -—• — Dref Dricka .- 1 skepp. 1 1 — Porter 1 kanna — 12 .— 24 — Öl ocb andra slag 1 kanna — 6 2 — Enbär 1 tunna — 20 — Cinders, hänföres under Stenkol. Cirklar, Passare och Cirkelbestick; se Inslrumenter, Mathematiske &c.
Cochenille; se Ftirger.
Compasser; se Instrumenter, Mathematiske &c. Copal, tullbehandlas lika med Gummi.
Estamper, hänföras under Kopparstick. 320 Expedilions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 136.
Qvantitet för Inf.
Tull. luilvarde.
Bn iko R:dr sk. r. It: dr sk. r. 2 32 Eluis, med eller utan tillbehör, af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, äfvensom Penningebörser 1 skåip. — 32 — Fartyg och Bålar, utländska, med tillbehör: ( för hvarje ) seglande 100 R:dr af l 5 — — / köpesuimn. ) / för hvarje ) ångfartyg ] 100 II:dr af ! 10 — — ( köpesuimn.
) Anm.
Inköpssumman skall styrkas med auk- tionsprotokoll eller annan åtkomsthand- ling, hvilkas riktighet blifvit bekräftad af offentlig myndighet, eller, der sådant ej kan ske, af köparen medelst inför domstol aflagd ed.
(Se vidare förteckningen å vid införsel tull- fria varor.) — 10 — Fenkol t skålp. — 2 — 32 — Fernissa 1 skålp. — 3 — 8 — Fikon . . : 1 skålp. — 2 — 40 — Filar och Raspar 1 skålp. — 4 — 1 1(5 Fingerborgar och Springar af andra ämnen än guld eller silfver 1 skålp. — 16 — Fisk: saltad eller inlagd: — 32 — Anchovis, Sardeller och Thonfisk 1 skålp. — 8 15 — Kabiljo, Långor och Torsk ....
1 tunna 1 6 40 — Lax 1 tunna 1 16 — 8 16 — Sill 1 tunna — 16 — 10 — Strömming 1 tunna — 16 — 20 — all annan 1 lunna 1 — — torr eller rökt: 1 16 — Gråsidor eller Seij 1 lisp. — 6 — 6 12 — Lax och Ål 1 lisp. — 30 — 1 32 — Längor och Torsk, med derunder inbe- gripne Rotschel- samt Klipp-, Stock- och Platt- eller Bredfisk ....
1 lisp. — 8 — 3 16 — andra slag 1 lisp. — 12 — — 32 — Fiskskinn, beredda 1 skålp. — 4 — 8 — — Fjäder, spritad 1 lisp. 2 — — Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdvaror.
Fiilrerslenar; se Slen.
Fiskben; se Ben. Expcditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 136. 321 Tullvärde.
Bär ko. lt:Ur sk. r. Fjädrar, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de béstå.
R:dr sk. r. — 12 — Flintor, huggna, utom Agat 1 skålp. — i — Flyttsaker, bestående af gamla och brukade hus- geråds- eller andra lösöre-persedlar (hvilkas införsel, äfven såsom nya, ej genom denna Taxa är i allmänhet medgifven tullfritt eller emot tull af högst 10 procent af värdet), när de vid införseln, på särskild anmälan hos General-Tull-Styrelsen, pröfvas icke öfverstiga ’ egarens behof 100 R:dr v. 10 — — (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) 3 — — Fläsk '.......