Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t i Nåder tillkännagifvit, att, sedan Kongl. Maj:t, under den 21 Februarii 1829, låtit meddela Rikets då församlade Ständer ett upprättadt project till rättvisare och jemuare fördelning af städernes båtsmanshåll, med bibehållande af dess närvarande numeraire på det hela, samt Rikets Ständer, efter öfverläggningar i ämnet, genom, underdånig skrifvelse den 17 Mars i83o, dels fiamstälit deras åsigler om angelägenheten att vidtaga åtskilliga, för en sådan reglering förberedande åtgärder, såsom ny uppmätning, refning och skattläggning af ali stådernes oroterade jord, dels uppgifvit de grunder, hvilka ansetts dervid böra följas och af vederbörande iakttagas vid utarbetningen af ett förnyadt underdånigt förslag till fördelning af ifrågavarande Båtsmanshålls-skyldighet, hvilket förslag
Ständerne anhållit matte varda vid blifvande Riksmöte dem förelagdt, till den åtgärd Regerings-Formens 80 §. föranleder, hvaremellertid, enligt Rikets Ständers tillika gjorda underdåniga hemställan, en provisorisk jemkning och fördelning af detta städernes onus kunde, tili de mest betungades lindring, genast vidtagas; så hade öfver samma underdåniga skrifvelse, genom Nådig Remiss af den 29 Mars i83o, Utlå t al ide’” blifvit infordradt från Förvaltningen af Sjö-Ärendena samt Kammaroch Commerce-Collegierne, hvilka Embetsverk, till följd deraf, uti gemensamt underdånigt Betänkande den 3o November 183a, icke allenast redogjort för handläggningen af detta vigtiga mål, utan ock ådagalagt elen betydliga tidsutdrägt och kostnad, som de af Rikets Ständer förcslagjie förberedande åtgärder lomme att förorsaka, äfvensom de flere svålig - Stats- samt Oeconornie-Vtskottens
Betänkande IV;o 2S. lietep ändamålets vinnande på denna väg skulle möta; Hvaremot Förvaltningen och Collegierne, på andragne skäl, trott sig böra i underdånighet uppgifva en annan utväg alt afhjelpa ojemnheten i förevarande beskattning, sorn, enligt billighet och sakens natur, borde på en gång omfatta städernes jord, deras hus/och tomter samt borgerliga näringen och rörelsen derstädes.
Denna utväg skulle bestå deruti, att fördela Städernes samfälda Båtsmanshåll på deras innehafvande jord, på hus och tomter samt på borgerlig rörelse efter, beviliningsgrund.
Ifrån beloppét af den bevillning, beräknad i medeltal från 1827 till och med iS3i, sorn nu af all Stadsjorden i Riket erlägges, skulle då först afdragas den bevillning, sorn utgår så väl af, sådan oprivilegierad stadsjord, hvilken redan, är till ordinarie Soldats- eller Båtsmans-rotering på landet indelad, sorn af den Kyrkor,.
Ecclesiastike och (Hvite Tjenstemän sami fromma, Stiftelser an— slagne, jemte annan privilegierad jord, sorn är af natur och egenskap, att icke böra draga'ordinarie utan blott extra rotering, å hvilken jord jemte derföre, enligt Taxerings-längderne, påförda Bevillnings-afgifter, serskilda förteckningar för hvarje stad borde, genom KongT Majlis Befallningshäfvandes försorg, upprättas,, samt till Förvaltningen, och, Collegierne insändas.
Sedan derefter sig visat, lill hvad värde den återstående oprivilegie— rade jorden inom hvarje stad, sorn ännu är oroterad, blifvit: till Bevillnings-taxering uppskattad,,, jemte'derföre belöpande bevillning,, och bevillningssumman, sålunda blifvit gifven, sorn i medeltal under nyssnämnde fern år utgått1 af ali den: oroterade oprivilegierade: stadsjorden, så skulle först den för bela Riket fastställde Båtsmansstyfkan,. 886 man, fördelas på all Rikets stadsjord, hus och stadstomter samt borgerlig rörelse och näring, i det förhållande, sorn-dessa,.livar för sig sammanräknadt, utgöra bevillning, och derefter, hvad,, af nämnde Båtsmansstyrka,, efter den allmänna fördelningen, belöpte på stadsjorden, fördelas på hvarje stad i det förhållande, som dess bevillning af stadsjorden förliölle sig till alla städérnes gemensamma bevillning af deras oprivilegierade och oroterade jord, på hvilket sätt’ andelarne i Båtsmanshållet för hus och tomter samt borgerlig rörelse äfven borde uträknas och hvarje stad påföras; dock med iakttagande, der brutna tal förekommo, att de jemkades till rediga bråk, samt ovilkorligen för: städerne i ett och samma
Län till helt rotetal; och fiuge det på städerne. ankomma, alt vid: hvarje Riksdag hos Rikets Stan - Stats- samt Oeconomie-XJtskottens Betänkande N:o 7.8.'
S tler göra anmälan om den förändring, hvarlill städernes stigande eliev sjunkande välstånd, eller andra omständigheter kunde föranleda.
Och, som det icke undfallit Kongl. Maj:t, huruledes betänkliga hinder och svårigheter, ej mindre i afseende på vederbörandes derunder beroende rätt, än å en oundviklig tidsutdrägt, mötte den af behofret påkallade regleringen af städernes Båtsmanshåll,,om densamma skulle företagas i den ordning och på det sätt Rikets- Ständer i underdånighet föreslagit; men deremot det af de förvaltande Verken framställde förslag, i Kongl. Maj:ts tanka, icke allenast vöre på naturlig- billighet och rätt grundad t, utan; ock i verkställigheten lättare att utföra,, och således inom en kortare tid ledande lill det åsyftade resultatet, ville Kongl. Maj:t till Rikets' Ständer öfverlemna det förnyade förslag till ifrågavarande reglering, de förvaltande Verken afgifvit, med Nådigt tillkännagifvande, det Kongl. Maj:t, för Sin del, fann delsamma böra för regleringen lagas lill grund, och att sålunda, i händelse förslaget äfven vunne Rikets Ständers bifall, Kongl. Maj:t derom förväntade deras underdåniga svar, för att sedermera verkställigheten deraf i Nåder befordra.
Beträffande åter frågan om interims-reglering af städernes Båtsmanshåll, ansåg Kongl. Majft densamma; så mycket hellre för det närvarande höra förfalla, sorn,, enär den lindring, vissa städer i enlighet dermed kunde komma att vederfaras, icke kunde eller borde hvälfvas på andra städer, innan fullständigt utredt blifvit, hvad tillökning i nu dragande Båtsmanshåll de kunde och borde vidkännas, densamma alltså icke kunde ega rum, utan. förminskning i den, såsom Stats-intrad påräknade inkomsten af städernes vaeance-afgift, samt, i allt fall, i händelse al Rikets Ständers antagande af Collegiernes afgifne förslag till definitiv jemkning i städernes Båtsmanshåll, icke serdeles på tiden kunde utdraga, innan den hunne till slut befordras, och således den lindring, sorn vissa städer derigenom bereddes; kunde deni tillgodokomma..
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, till hvilkas Utlåtande högstberörde Nådiga Skrifvelse blifvit öfverlemnad, hafva derjemte fått emottaga ej mindre dé till målet hörande handlingar, innefattande Kongl..
Stats-Contorets, Förvaltningens af Sjö-Ärendena jemte Kammar- och Commerce-Collegiérnes samt Kongl. Majrts vedeibörande
Befallningshafvandes i ämnet afgifne yttranden och meddelade uppgifter, än ock följande inom Yälloflige Bovgare-Slåhdet väckte, motioner, nemligen;.
Stais* samt Occonomie-Utskottens Betänkande N'.o 58, lio af Herr Johan Trolin, sorn erinrat om .nödvändigheten alt stynd* samt verkställa jemkningen i städernas Båtsmanshåll; a:o al' Herr F\
Böök, som anhållit, alt, i hvad på Mikels Ständer beror, frågan om regleringen af slädernes Båtsmanshåll måtte under nu påstående Riksdag till slut befordras, men att, i annat fall, eller, derest med afgörande t kom me att längre dröja, det kunde naedgifvas, att de städer, som, i följd af hillils gällande, ytterst bjern na fördelning af Båtsmanshållet, finnas mest lidande, måtte, åtminstone från denna Riksdag, få tillgodonjuta den provisoriska lindring härutinnan, som Rikets Ständer vid förra Riksdagen funnit billig och föreslagit; och har Motionairen framställt Öregrunds stad, såsom i första rummet varande, i behof af en sadan lindring, i anseende till dess invånares svåra ställning, efter en derstädes år 1829 tirnad brandskada; samt 3:o af Herr Olbers, som hemställt, alt Falköpings stad vid den blifvande regleringen af Båtsmanshåliet, måtte, i anseende till de öfrige, denna stad ålagda betydliga skatter, åtnjuta en efter omständigheterne jerm kad lindring.
Innan Utskotten gå att hufvudsakligen sig utlåta, få Utskotten vördsamt erinra, att Rikets Ständers vid förra Riksdagen aflntne underdåniga skrifvelse N:o 4^7» i hvad den skiljer sig ifrån Kongl, Maj:ts nu gjorde Nådiga framställning, innehåller: att Rikets Ständer för sin del ansett följande förberedande åtgärder böra föregå förslaget till ifrågavarande, rotejemkning, nemligen att ali städerne tillhörig åker, äng, betesmark och ■skog, den må benämnas fundations-, donations-, eller sjelfegande jord, likväl, hvad den senare angick, så vida den ej redan vore antingen tili ordinarie Knektehåll, eller till Råtsmans-rotering indelad, borde, genom Kongl. Majlis Befallningshafvandes och Magistraternes försorg, uppmätas, graderas, och i hemmantal, efter hvarje orts skatlläggnings-method, indelas; att den jord, som borde draga oidinarie Båtsmans-rotering, skulle till ordinarie Båtsmanshåll indelas, i de provincer, der Båtsmän å landet finnas, efter enahanda grunder, sorn vid dessas inrotering blifvit följde, samt i de orter åter, der efiectiva Bålsmansrotar saknas, efter den roleringsgrund, som för ordinarie Ivnektehållet är föreskrifven, dock uti sistnämnde fall med femtio procents tillökning i det för hvarje Soldal-rote bestämda hemmantal; alt, sedan förrberörde refningar och skattläggningar jemte de besvär, som deröfver tilläfventyrs kunde al städerne anföras, hunnit vederbörligen -profvas och afgöras, och derigenom tillförlitligen ut - Stais- samt Oeconomic-Utskottcns Betänkande N:o 28.
T redt oell bestämdt blifvit, burn många Båtsmän af städernes jord borde underhållas, skulle det återstående antalet i den fastställde styrkan af 386 man, af Kammar- och Commerce-Collegierne gemensamt,, uppå städernes Borgerskap fördelas, i förhållande till den bevdllnings-afgift i medeltal, som under åren 1828—1882 blifvit i sammantaget belopp erlagd för borgerlig näring och rörelse, samt för de inom städerne belägne hus och tomter; samt att fördelningen, en gång gillad oeh fastställd, finge hvarje a5:te år undergå ny jemkning, i förhållande till städernes stigande eller sjunkande välstånd, så framt städerne derom sjelfva anhöllo.
Beträffande nu forsta delen af Kongl. Maj-ts Nådiga Skrifvelse, sorn innefattar det af de förvaltande Verken afgifne, förnyade förslag tili reglering af städernes Båtsmanshåll, eller alt fördela detsamma på städer— hes innehafvande jord, på hus och tomter särat på borgerlig rörelse efter bevillningsgrund; så ehuru, enligt hvad Rikets Ständer i deras berörde skrifvelse sig yttrat, Kongl. Maj:t, genom Dess Nådiga Bref till Amiralitets-Collegium deir 11 Julii 1780, uttryckligen antydt, att Båtsmanshållet är på stadsjorden grundadt, och det följaktligen synes, sorn detta onus jemväl borde af jorden företrädesvis och i första rummet bäras; likväl och då, i enlighet med hvad de förvaltande Verken sig utlåtit, härvid förekommer, att en sådan ärendets behandling, som Rikets Ständer föreslagit, men hvarmed någon början icke blifvit gjord, skulle leda till en långvarig oeh för den skyndsamhet, hvarmed nuvarande ojemnhet i utgörande af ifrågavarande skattebidrag bör tillvägäbriitgas, högst menlig tidsutdrägt, enär städernes jord lärer uppgå till omkring 63,000 tunnland, till större delen bestående af åker och äng i smärre lotter, hvilkas uppmätning, affattande å charta oeh gradering, måste fordra längre tid och arbete, hvarefter komme skattläggningen och pröfningen af en mängd besvär, sorn deröfver troligen blefvo anförda; då fråga icke utan skäl kunde uppsta om Statens rätt att anbefalla den föreslagna stadsjordarnes uppmätning emot egernes vilja och på deras bekostnad, der jorden redan funnes vara satt till mantal, helst, i afseende på rotering af hemman och jord å landet, en dylik åtgärd icke varit jordegaren ålagd, och ny affallning för de städer, hvilkas egor redan äro på charta lagda, i synnerhet synes betänklig, hvarförutan några städer skola,, genom Kongl., Maj:ts Nådiga Beslut, vara ifrån affattningen af deras jord befriade; då, genom vidtagandet af den utväg de förvaltande Verken uppgifvit, den så länge fördröjda fördelningen af städernes Båtsmanshåll . otvifvelaktigt skulle i Stals- samt Oeconomie- TJlskotlcns Betankande ]S':o aS. betydlig mon underlättas och fortskyndas, hvarigenom ock den af Rikets Ständer serskildt föreslagne provisoriska jemkning i Butsmanshallet kunde undvikas; och, då de omvexlingar, hviika, i afseende å städernas stigande eller sjunkande välstånd, sorn oftast under en kortare tidrymd ega rum, synas böra föranleda lill rättighet för städerne,
att vid hvarje Riksdag hos Rikets Ständer göra anmälan om den förändring i Båtsmansregleringen, hvartill omständigheterne kunna föranleda, tillstyrka Utskotten, att,— med förnyande af den å förra Riksdagen gjorda underdåniga anhållan om Kongl. IVJaj:ts Kådiga bifall dertill, att, utan afseende å de för Stockholm, Carlscrona, Wexiö, med flere af Rikets städer meddelade Kongl. Resolutioner, antingen till befrielse helt och hållet, eller till ett blott inskränktare deltagande i Båtsmanshallet, en ny allmän reglering och fördelning städerne emellan af deras Båtsmanshåll måtte verkställas, med rättighet för städernes invånare alt, efter serskilda förekomne förhållanden, inom sig fördela den för hvarje stad faststälda anpart af Båtsmanshallet, ■— Rikets Ständer jemväl ville för sin del besluta, alt städernes Båtsmanshåll skall på deras innehafvande jord, på hus och tomter, och på borgerlig rörelse efter Bevillningsgrund fördelas, samt att regleringen derefter må vid hvarje Riksdag kunna förändras, på sätt Kongl. Majit i Dess Kådiga Skrifvelse föreslagit; dock med den skilnad, att de 5'år hvilka böra tagas till grund vid Bevillningens beräknande i medeltal, må, i likhet med Rikets Ständers beslut å förra Riksdagen, blifva åren 1828 till och med l83a, såsom närmare den lid, då den nya regleringen af Båtsmanshållet kommer att ske.
Hvad härefter angar frågan om interimsregleringen af städernes Båtsmanshåll, få Utskotten, på de skäl, som i den Kådiga Skrifvelsen anföras, hemställa, att denna fråga måtte förfalla.
Sedan Utskotten nu meddelat Utlåtande 1 de delar af denna fråga, sorn i Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse innefattas, anse Utskotten sig böra t;ll pröfning upplaga de förvaltande
Verkens afgifne yttranden rörande de öfrige grunder, sorn för en blifvande reglering af ifrågavarande onus, äro Stats- samt Oecon.-Vtsk, Betänkande
Nio a3. '9 aro i Rikets Ständers 'förrberörde underdåniga skrifvelse framställda', Så ■vidt nemligen desse yttranden antingen skilja sig ifrån Rikets Ständers ft förra Riksdagen fattade beslut, eller innefatta upplysningar om då outredda förhållanden; i hvilket afseende Utskotten få erinra, att den underdåniga skrifvelsen, hvad förhållandet dels med åtskilliga städers jord, sorn hittills varit från deltagande i Båtsmanshållet fri, dels med Köpingarne och devas innehafvande jord angar, är af följande innehåll: att, enligt Öfver-Ståthållarens femårsberättelse af den 29 'Augusti *828, borde den: jord, som dels inom, dels ock utom Stockholms nuvarande barriere i allmänhet vore i nummrerade tomter indelad, antagas till omkring 3o hemman, men att denna jord hittills icke‘med öfrige städers fundations- eller donations-jord i Båtsmanshållet deltagit; att, innan den nya regleringen blefve till städerne Fahluns och Salas jord utsträckt, undersökas måtte i hvad mer eller mindre mon den förstnämnde stadens utegor äro till Soldathållet anslagne, likasom huruvida hinder för Sala stadsjords indelande till Båtsmanshåll kunde möta af det om Sala Silfververks bedrifvande afslutade contract; att, då af tillgängliga, handlingar icke kunnat utredas, när och på hvad sätt de staden Borås af ålder tillagde 3a t/?. mantal blifvit densamma frånskiljde, begärdes i underdånighet, att undersökning härom mätte varda anställd, och att Kongl. Maj:t., efter sig dervid företeende omständigheter, täcktes i Nåder pröfva och afgöra, huruvida staden Bords framdeles borde för beloppet af desse hemman eller blott för dess ännu beha line sex och ett åttondedels mantal stadsjord i ordinarie Båtsmanshållet deltaga; att;, enär orsakerne till städerne (Östersunds, Vaxholms och Marstrands hittills åtnjutna befrielse från allt deltagande i ordinarie Båtsmansliållet icke kunnat tillförlitligen inhemtas, framställdes den underdåniga anhållan, att undersökning jemväl i desse afseenden måtte ega rum; hvarefter på Kongl. Maj:ts Nådigste pröfning skulle ankomma, till hvad del desse städer borde i det blifvande förslaget till ny reglering upptagas; och alt, då flere af de inom Riket befintlige Köpingar, af hvilka endast Trelleborg hittills med städerne i Båtsmanshållet deltagit, i prydliga byggnader och deras invånares välmåga kunde jemföras med, om icke anses öfverträffa åtskillige af Rikets mindre städer, hade Rikets Ständer beBih. till R.
Fröt, 1834- 4 Sami. 1 Afd. -2. 6:te Häftet, Stats- samt Qccon.
Betänkande _N.a a8, slutit att Köpingarne, i förhållande till egande jord och erläggande Bevillningsafgift, skulle, från nästpåföljde Riksdag, i städernes Båtsmanshåll deltaga, utan att dock 'Båtsman sstyrkau på det hela derigenom borde okas.
I afseende härå hafva de förvaltande Verken, jemte det de, lika med Rikets
Ständer ansett de lill fördel för vissa städer utfärdade serskilda stadgande!! icke böra ligga i vägen för ifrågavarande fördelning af Båtsmanshållet, sig utlåtit: r att, beträffande Slockholm, vore genom Kannnar-Coliegii beslut den 5|November j8i6, den till Bufvudstaden hörande Stadshagen, fastställd till 4 i t)J2° mantal, samt den del af Långholmen, som till staden disponeras, tili ijf8o mantal; att
Rörstrands egendom af ålder varit i Kronans jordeböcker lill serskildt mantal och ränta uppförd, och i sådan egenskap blifvit, efter Rikets Ständers beslut vid i8a3 års Riksdag, från Kronan och staden till enskild man, under full egande- eller skatte manna-rätt upplåten, hvarföre den till Rörstrand hörande jord, likasom Stadshagen och Långholmen, borde serskildt till Båtsmanshåll roteras; deremot å Sinkensdam och öfrige inom stadens staquet befintlige större obebyggda platser, emot Kongl. Brefvet den 4 Februarii 1817, någon raantalssättning icke egde rum, emedan dessa lägenheter voro ämnade att efter hand indelas till tomter, och, i den nion de kunno bebyggas, öfvergå till samma egenskap med de nu i staden varande bebyggda gårdar; och då för dessa, jemlikt boslutet-vid Riksdagen åren 1809 och 1810, serskild rotering i sammanhang med den borgerliga rörelsen borde ega rum, samt så vidt af de till Kammar-Collegium inkomna handlingar kunnat utrönas, dej i Rikets öfrige städer varande obebyggda platser och tomter inom städer11. es vore ej heller anledning att till sådan egenskap hänföra den t inom Stockholms barriere varande jord, ehvad den vore i tomter indelad och bebyggd eller icke; hvarföre tillstyrktes, att den grund mätte fastställas, att till stadsjord, underkastad ordinarie Båtsmansrotering, endast må hänföras den utom städernes nuvarande barriere belägna, dem tillhöriga fundations-, donations- eller sjelfegande jord, som är ständig rotering underkastad; att den till Fahlu stad hörande jord bestode af ett hundrade nittiotvå tunneland Åker, ett hundrade nittiotre tunneland 29 kappeland
Äng och fem hundrade sextioett tunneland betesmark, samt hade, genom KammarCollegii Utslag den 10 October iSuj, blifvit fastställd till fyra mantal, Stais- Samt OcCon.
Visit Betänkande N;o 28.
IX hvarföre livar!en rotering in natura eller vacanceafgift hittills utgått] och kunde denna jord, som, jemlikt Kongl. Brefven den 2 5 Fe b ruan i 1642 och den 1(1 Augusti if>43 blifvit till Bergsfrälse under ett ädlare Verk inköpt, hvilken natur den sedermera bibehållit, vöre, oberoende af hvad stadens privilegier innehålla, jemlikt flera Författningar, i följd a( denna natur, fri från ständigt Knecktehåll, så länge kopparhandteringen vid stora Kopparberget uppehälles, således icke underkastas rotering till ordinarie Båtsmanshåll; att, genom Kongl. Brefven den 22 October 1641 och 27 Juni! 1646, samt den 17 September i663 och 28 Februarii s684> hade sexton och trefjerdedels mantal af skatte eller kronoskatte natur blifvit
Sala stad till åker, äng och mulbete donerade; äfvensom staden, genom öfverlåtelsen af Silfver-Verket, erhållit disposition af Grufvejorden; varande stadens hela egoområde, genom KammarGollcgii Utslag den 18 Julli 1826, fåststäldt, Grufvejorden till - - - - - • 9 13/16 mantal Tomtejorden till - - - - - - 3a — och Bergmästarens Boställe till - 3J16 —- elier tillhopa /l2 1
J% mantal deraf hvarken de donerade hemmanens eller stadens öfriga jord hittills varit till Soldathåll indelad; Och sorn, enligt Kongl, transporten å Sala Silfververk af den 20 Januarii 1682, samt bekräftelsen derå den 9 Sept. 1774 r, Bergslaget eller Sala stad vöre i åtnjutande af frihet, bland annat, från Båtsmansrotering, hvilken frihet staden sig ytterligare förbehållit i det om Silfververkets drifvande med Staten senast upprättade samt så val af Rikets Ständer sorn af Kongl. Maj:t, medelst Dess Nådiga Bref af den 3i October 1829, stadfästade contract, hvaruti, så länge det vore gällande, rubbning icke finge ega rum, kunde något deltagande i städernes Båtsmanshåll, lika litet för jord som för hus eller borgerlig rörelse, Sala stad hädanefter mera än hittills åläggas; att, genom den undersökning, som af Kongl.
Majtls Befallningshafvande i Elfsborgs
Län blifvit verkställd, i anledning af det med Bords stad befindtliga förhållande, att de staden underlagde 3a */» förmedlade hemman, genom Kongl. Brefvet den 8 Julii 1798, blifvit befriade från allt annat deltagande i anskaffandet af stadens Båtsmän samt deras legande, lönande och utredande, än att, i likhet med hvad från äldre tider Vanligt varit, till understöd i stadens Båtsmanshåll, å i ligen betala åtta Stats- samt Occon.
Betänkande N:o sS. •
. daler silfverinynt med två Rdr 3 a sk.
Banco, icke kunnat tillförlitligen upplysas, när och på hvad vilkor ifrågavarande hemman blifvit till Borås stad upplåtne, samt vid hvad lid och på hvad sätt de samma kommit ifrån staden i enskilde personers besittning; hvaremot af Jordeböckerne inhemlats, att desse hemman varit dels gamla frälse och skattehemman, dels ock Kronohemman, hvilka senare,, lid efter annan, blifvit till skatte försålde; äfvensom Kongl. Resolutionen uppå Borås stads enskilda bes\är den x September i664 upplyste, att stadens Borgerskap redan den tiden brukat och innehaft hemmanen,, mea "genom; nämnde Resolution blifvit från utskrifning och rotering för de samma förskoat, samt i stället fått sig ålagd t att utgöra en Båtsman för hvarje fern gårdar; och vidare vöre- väl, genom Kongl.
Brefvet den &5 November i683, i Nåder förkläradt, att ifrågavarande hemman, på grund af nyssnämnde (eller år 1664 års) Kongl. Resolution,.skulle lemnasoch förblifva under Båtsmanshåfiet,dock med vilkor, att sådant skedde på samina sätt och fot, som vid Rnektehållet brukligt och med Kongl. Maj:ts Instruetioner och Ordres om Båtsmansindelningen kunde enligt vara; men icke- destomindre hade två och trefjerdedels mantal af desse hemman, nemligen Garslösa hufvudgård för jJ2, Ilå slorp för 1J2, Ingelstorp för 1 /b, Backabohl för 1/2, Ryd eller Sanderyd för 1 f\ och Bönhult Storegård för 'åf/\ mantal, blifvit insatte i Soldatrotar vid Elfsborgs- Regemente, dels vid indelhingstiden dels kort derefter, och vore således redan den tiden komne utur stadens ego och besittning, emedan de annars icke hade, emot xB83 års Kongl,.
Bref, kunnat å landet roteras.