Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men Fritzpatrick själf, som ä r en adel och gudfruktig personlighet, gifver genom sina ord och gärningar en viss allvarlig prägel åt den i allo fullt oskadliga boken.
Öfversattningen är bra, fastan vi beträffande stafninien skulle
önska, att Svenska Akademiens ordlista vore trognare följd.
passar väl för barn omkring 13-15 &amp; rs klder.
Boken Bland rödskinn och mowboysc.
Berattelse f r i n den ameri- kanska västern af C A Henty.
Med P2 illnstrationer.
Ofversätt- ning från engelskan af Elin Bergstro~zt.
(Bris ej utsatt.)
Bokens förläggare yttrar i förordet, att han genom utgifvandet af detta arbete med flera andra af samma Halt afser att tillfredsställa ungdomens obetvingliga smak för skildringar af bragder och afventyr samt på samma gång uppfylla fordringnrnn p % en sund och uppfost- rande läsning.
A t t utgifvaren i förstnämnda afseende lyckats förtraffligt, därom äro vi öfvertygade.
Gossar och flickor öfver 13.
&amp; r skola helt visst med stor njutning fördjupa sig i läsningen oin alla de ädla och tappra hjältarnas vidunderliga strider med rödskinn ocli med skurkar af m h g a - handa slag.
Men huruvida dessa skildringar af mord, hat och hämnd kunna inverka sarskildt uppfostrande pk de unga, det vilja vi lamm osagdt.
Bokens innehåll ä r emellertid ganska spiinnande, isynnerhet i början.
Illustrationerna äro goda och öfversattningen gjord med mycken oinserg.
1 Pirateris kölvatten, tvenne skolkamraters iifventyr pk tv&amp; världshaf och i Sydamerikas vildmarker.
För ungdomen berättade a£ F. 1Meister.
Ofversattning från tyskan, med illustrationer.
Pris ö kronor.
A t t iifren ungdomslitteraturen lyder den allmänna lagen om tili- gång och efterfrågan, det visar sig af de för livarje ar, vanligen emot jultiden, förekommande afrentyrsböckerna.
Iivilka slltid fims köpwe ocli läsare, ehuru de sins emellan iiro sh h f k ~ att iiim frestas att tro dem tillkomna efter ett slags bepröfvadt recept.
Pijrsta villkoret ar en titel och ett illustreradt omslag som frilla i ögonen, ju skarpare, ju bättre; sedan kommer innehållet, som vadigen synes vara upp- stäldt efter ett visst schema.
En aflagsen trakt af jorden i nhgon främmande världsdel, utriiljes till skadeplats, och en eller ett par ynglingar frkn ett vanligt borgerligt europeiskt hem skickas ilstad att möta allehanda slags afventyr.
3Ien hur mörkt det an stundom kan se ut för deras lif och lemmar, komma de dock alltid lielbregda ifrån alla faror, och de mest kritiska situationer n~iita de oföriiiider- ligen med samma högsinnade mod, samma aldrig mikande kropps- och Själskrafter.
På slutet f å r dygden sin belöning, alla för~ecklingar reda sig och de unga återvända till hemorten.
rika p&amp; erfarenhet och med de bästa möjliga utsikter att g %.
ett Ikngt orli arofullt lif till mötes.
Föreliggande bok skiljer sig icke namnvardt ifrån och i&amp; i det hela hvarken sämre eller bättre än alla föregångare af ofvannämnda slag.
Något tröttsamt ä r att förf., som talar i första person, sk ofta benämner sig själf anin ringa persom, och! %gira mindre väl öfves- satta tyska uttryck återfinnas här och dl *, men i det hela torde boken
kunna blifva en bra och välkommen julgåfva, helst som tryck och papper äro goda, om ock de sensationella illustrationerna Iiimna något öfrigt a t t önska.
I Skansen.
Sjömanslif af Chicot.
Andra genomsedda upplaga Pris 2,50.
Ehuru denna skildring ur sjömannens lif i någon mån bär spir af a t t den först3 gången såg dagen för omkring 10 %r sedan, är dock jnneli %llet fortfarande friskt och underh %llande.
Boken maste likväl söka sin läsekrets bland halfvuxna ynglingar, ty för flickor torde mängden af specifikt nautiska ternier verka någ0.t afskräckande; för den icke s3kkuniiiga blifva de svårfattliga eller obegripliga och dar- igenom något tröttande.
Förf: s goda egenskaper göra sig gällande i den naturliga, godmodiga, renhjärtade tonen som genomgår det liela, och inneliållet n~otsvarar förträffligt titeln: det är mera en fraiiistall- ning af lifvet oiiibord wför om masten », liur det gestaltar sig under olika förhållanden, än en fortgående berättelse om iiiiderbara och mångskiftande afventyr.
Att engelska uttryck ofta förekomnia ' såsoin bidrag till lokalfärgens bevarande ä r naturligt, och härom a r intet att sage, helst som de vanligen i en not få en lämplig öfversattning; mindre lätt är att förlika sig med de många anglicismerna, äfven oni de iiro med afsikt använda för att illustrera sjömanssprkket.
Men uttryck och fraser siidana soin w de buktade livita seglen, liknande vajande marmorblock, framdrifna af viiidenc, eller ?min vidare yttre utveckling i ödesvagw, likasom den föga.
lämpliga saininaiistallningen af » byskolniastare, vagabonder eller dylikt,, borde icke f&amp; förekoinma i ett vårdadt sveriskt spr %k, allraiiiiiist i en bok, afsedd för ungdom, hvilken alItid ä r latt mottaglig.
för exempel, vare sig godt eller dhligt.
I öfrigt laser man med nöje om den unge sjömannens, Talk Ralims; öden och följer honom slutligen in i den äktenskapliga lyckans och den ekono- miska framg %ngeiis lugna liaiiiii.
Boken &amp;, i f r a g a o m t r y c k o c h onislag, val utstyrd.
, Hvád Katy gjorde sedan.
E n berättelse för flickor a Susan Coolidge.
Pris i, so.
De barn, soin förut gjort bekantskap med Katy i hennes hem och i skolan veta, att Iion i allo ä r en präktig flicka - och i den uppfattningen styrkas de genom läsningen af den bok om Katy, som i å r utkominit.
Katy förestkr sin fars hushåll ocli söker att för sina yngre syskon ersätta den döda modern.
Hon lyckas också i sina bemödanden.
Hon liar en god vän, fru Ashe, soin ined sin lilla dotter Anny skall företaga en resa till Europa (Katy bor i en liten stad i .Förenta staterna) och bjuder Katy att vara henne följaktig på resan.
Katy har nämligen nnder tider af sjukdom och bekymmer varit henne till stor hjälp, och fru Ashe vill visa henne sin tacksamhet.
Denna resa och hvad Katy darunder upplefver är bokens hufvudsakliga inne- h %U.
Vi få vara Katy följaktiga på resan öfver hafvet, i England, Paris och Italien; hvad hon upplefver är slcildradt med friskhet ocli.
värme ocli skall helt visst intressera unga lasarinnor.
Fru Ashes bror, en duktig ocli älskvärd sjöofficer, saininantraffar i Italien med de båda väniniioriia.
Det var framför allt i Rom, han llrde sig att uppskatta Katy, då hoii på ett uppoffrande sätt skötte lians lilla syster- dotter, som insjuknat i nervfeber.
.Under en gondolfärd i Venedig blef det klart för sjöofficeren och Katy » Ilvad det var som Katy gjorde sedan D. A.tt en del amerikanska förhållanden och superlativa iittryck torde förefalla svenska barn något underliga ar ju naturligt.
Flickor från 14 81. skola helt visst lasa boken med nöje.
Syskoiikiirlek.
Berättelse af Evelp Evelett Green.
Doktor Iiigleliiirst och Iians liustr~i lin båda blifvit dödade vid en tågsan~iiianstötning i iiarheten af staden Folstron.
n doktorns di is sin^, de 12 syskonen, stå iiii ensamma i varlden och hänvisade till sitt eget arbete.
De vilja ej ett ögonblick tanka på att skiljas eller att lämna det gainla hemmet.
De äldre syskonen finna på allehanda utvägar för att med sitt arbete bidraga till familjens ekonomi.
Främst i upp- offring ocli försakelse gå systrarna, soin göra allt för.
att bröderna ej m å kanna ombytet allt för stort.
Men afven dessa strafva livar på sitt hall ..
Den musikaliska Frank vtinder ryggen å t musiken ocli arbetar p&amp; ett kontor.
För svenska förhållanden synes dock icke nöden vara så stor; de tolf syskonen ha till sitt förfogande 12,000 kronor om aret jämte » det gamla tegelhuset^, som dock ä r dyrt att underhålla ocli fordrar minga tjanare.
Yeniiingarna vilja ej racka: de små syskonen skola ha en god,uppfostran och s&amp; kommer sjukdomen och fordrar sitt af inkomsterna.
Emellertid besannas det gamla ord- spr %ket, att d&amp; nöden ar soin störst, Ir hjälpen närinast.
E n mycket.
rik friherrinna med sin fosterdotter blir syskonens hyresgäst, och ekonomien förbättras betydligt.
Deil rika fosterdottern blir snart äldste sonens, prestens, brud.
E n af döttrarna, Damaris, har agnat sig &amp; t sjuksköterskekallet ocli därigenom kommit i beröring med hen- nes fars efterträdare, Doktor Leland, som på det mest uppoffrande- sätt vardat hennes sjuke broder, Dax.
Damaris blir inom kort dok- torns hustru.
Just vid faderns död skulle en af sönerna som kom- panjon ingå i sin principals affär och gifta sig med hans dotter, men måste afstå från allt detta, då han blir fattig - afven för honom går lyckans sol åter upp.
Han blir kompanjon i affären och får sin brud åter.
De små syskonen uppfostras på det kärleksfullaste satt af de äldre, och allt slutar väl - dygden får i rikaste mått sin belö-.
Unga läsare på 14-16 år skola helt visst med sympati följa de trofasta syskonens både strider och segrar.
Kicinrrttlif.
Förlidet år bjöd oss författaren p % en skildring ur lifvet i en engelsk helpension, Rosenhill.
Vi hade då ' tillfälle att iakttaga, att bland de engelska flickorna funnos riktiga sinå bofvar, som ej skydde vare sig förfalskning eller lögn.
Författaren, som hufvudsakligen tyckes älska att måla lifvets skuggsidor, har i %r gifvit oss en skil-
dring M n en kvinlig s högskola,, där unga sstadentskors kunna staga grhden~.
Och lifvet här a r ej bättre an i helpensionen; natur- ligtvis finnas afven ädla och upphöjda unga kvinnor, men berättelsen rör sig hufvudsakligen om alla de vidrigheter, som bokens hjältinna liar att utstå.
Priscina ä r en fattig flicka, som en gång måste för- sörja ej blott sig sjiilf, utan sina tre små systrar.
Med stor försa- kelse sätter hennes faster henne i stånd att besöka St. Benets hög-.
Hon kan ej pryda sitt rum vid skolan med taflor och annan grannlåt; på ett högst ogrannlaga satt erbjuda sig några af eleverna att vara lienne följaktiga till den lilla staden för att där göra de erforderliga uppköpen till rummets prydande.
Priscilla ar lyckligtvis lika modig, d % det - gäller som hon eljest a r blyg, och säger i f r h, att hon ar fattig.
Skolans tongifvande elev, den varmhjiirtade men illa uppfostrade ocli besynnerliga Maggie, tar Priscilla i sitt skydd och omfattar henne med sin varmaste vänskap.
En annan kamrat blir svartsjuk och gör allt livad hon kan för att bryta den gryende vän- skapen; hon inbillar bland annat kamraterna, att Priscilla koket-terat för en ung herre, som visat Maggie uppmärksainhet.
Den unga Rosa- linda skyr ej till sist att stjäla 100 kronor ur Maggies portmonnä och att göra Priscilla misstankt för denna stöld.
Penningarna skall hon använda för att betala de koraller, som hon ropat in på en auktion, som en annan ung studentska ställt till p % sitt lösöregods för att be- tala de skulder hon &amp; samkat sig.
Priscillas oskuld iipptäckes, Rosa- linda måste lämna pensionen, och allt slutar p % bästa sätt.
De skil- dringar L.
T. Meade lämnat oss om den engelska kvinliga skolung- domen gifva oss icke iiågon synnerligen hög tanke om anden i de engelska skolorna.
Boken ar talangfullt skrifven, och den unga lijältinnan varmt och sympatiskt tecknad; men som vi hoppas, att de unga studentskor- nas alla intriger och elakheter äro fantasifoster, anse vi att våra svenska flickor bland niängden af ungdomsböcker kunna välja en bättre läsning än a Kamratlif B. Tvillingssystrarna.
Beriittelse för unga flickor af Ellen Idström.
Författarinnan säger i sitt företal, att ungdomslitteraturen hos oss hiifvudsakligast utgöres af öfversättningar ocli tror därföre, att det kunde roa de unga läsarinnorna att f !i veta något om &gt;svenska flickor och deras ödens.
Däremot hafva vi naturligtvis ingenting att invanda, men vi tro att sTvillingssystrarnas alls icke gifver oss n %- gon sann bild af, svenska flickor ».
Berättelsen är rolig och varmt skrifven, men ar i det hela ganska onaturlig.
Boken förefaller oss snarast som ett uppfostringsprogram.
Ja, nästan som ett inlägg i skviiinofrågan&gt;.
Anna och Gunlög äro för äldralösa vid Ciex års ålder.
Vid det stora slaktrådet, då barnens öde skall afgöras, önska både moster Karna och faster Ebba åtaga sig den blida, vackra Gunlögs uppfostran, men ingen vill liafva den vilda Anna.
Faster Ebba inaste likväl till sist åtaga sig Anna.
Men för
att lianinas på släkten ocli äfven för att lzunna genomföra sina upp- fostringsiddeq klär hon ' Anna i gossklladder och låter lieniie få en gosses uppfostran.
Allt detta liar obestridligen sina fördelar.
Anna blir liiirdad och frisk, kunnig och rtuktig samt föraktar djupt alla vanliga flickaktighete ers, men naturligtvis liar hoii många vedervar- diglieter att utst %: livarken gossar eller flickor vilja kannas vid henne.
Faster Ebba har en h %rd och skarp yta och döljer sina varma kIinslor ända till bokens sista kapitel, sh att den stackars Anna liar i inanga afseeiiden en allt iitoin glad barndom.
Sitt varma Iijärta liar lion dock bibeliållit, och vi känna den varmaste sympati för Anna, soni Iielst af allt vill bli sjiiksköterska, då hon blir stor, sh att någon inänniska skall beliöfva Iienne och riktigt 1iå11a af limle.
Hvar Iion kan begagnar sig författarinnan af tillfället att göra sitt inlägg i kvinnofrågan ocli låter så t. ex.
Anna beratta sagan om » Kvinnan och fågeln Moderlighet w för några sinkbarn, so111 iiatiirligtvia ej alls kuiiiia förstå den.
Annas fullkomliga motsats &amp; r den fina och koketta Gunlög, soni blifvit uppfostrad efter inoster Karnas recept.
Hon är svag och klen och har inga andra intressen ni1 fina kläder och kurtis.
Detta ar inga- lunda underligt, d&amp; inoster Karna t.
ex. en gång själf förklarar, » att ett litet fint koketteri med ögonen skadar ej " Gmlög sjalf förklarar, att lion aldrig, kali gå på sådana har vagar utan irianligt beskyddw.
(Gunlög talar om sådana vägar, där det finnes vattenpussar).
Visser- ligen kunna vi önska våra flickor inera frihet och %frisk lufts i deras uppfostran än livad som i allinanliet bestås dem, inen lyckligtvis tro vi, att inaii skall f5 leta vida omkring för att f &amp; reda på Giinlögs like.
Vi tro icke,, att inan får 11öra en ung flicka utlata sig som Gnnlög oin vistandet på ett vackert laiidsstiille,, att hon liar det.
' bra bara d % lion far sitta p % verandan ined en roman och en assiett sylt », och att stillheten nog lian vara bra för &gt;mina stackars lifirdt pröfvade nerver s.
De båda flickornas präktige morbror kommer lieiii från Amerika, blir naturligtvis varmt intagen af Anna, soin lyckligtvis, sedan Iion blifvit konfirmerad, får uppträda soin flicka.
Han %j iider lienne på en utrikes resa, och bergttelsen slutar med, att Anna blir förlofvad ined.
sin kusin Edgar.
Hvarför liar icke författarinnan i stiillet för att teckna ett par konstriierade typer M i t de båda flickorna p&amp; ett naturligt satt verka det, soin varit forfattariil~ians afsikt.
Ty det finnes ju friska och varmhjartade fliclror,.
utvecklade i god riktning både Iivad Itarakter och intelligens angår s %soni Anna, ocli det finnes ju också ytliga, förkrympta unga flickor.
som Gunlög, och i båda fallen liar ju na- turligtvis den uppfostran de fhtt varit af stor betydelse.
Författarin- nans afsikt liar ju varit att väcka de iinga l~sarinriorilas synipati.för den friska, naturliga Anna och deras motvilja för den ytliga Giinlög - hon slculle ju lyckats bättre, om Iion ej skjutit öfver målet.
Nu gör boken niistan ett intryck af att vara skrifven för 50 år sedan ocli vara ett anfall pk ett föråldradt och omodernt kvinnoideal.
Ulli, berättelse af Emma Biller.
Prån tyskan af Ebba Wester.
Ulli är en bok, skrifven efter det vanliga receptet för de böcker, soin äro sarskildt afsedda för unga flickor.
Hjältiiinan presenteras först soiii en liten tioåring, dotter till den utfattige men stolte baron de Watteville.
Han a r till.
den grad stolt, att han alltid kallar sin dotter » mademoiselles, trots det, att hon går i trasiga kläder.
Baro- nen dör, och den lilla flickan kommer till en gift faster i Dresden, där lion, som vuxit upp i ' fullkomlig frihet, blir familjens » enfant terrible » vid middagsbjudningar och på teatern.
Till all lycka be- kostar en annan onkel hennes iippfostraii i en schweizisk pension, livarifr %n lion dock nastan flyr för att hinna till den döende onkelns sjukbädd.
Hon koininer likväl för sent och upplefver inånga under- bara öden: hon måste taga tjänst soin barnjungfru, ar nära ati; drunkna i en flod, inen räddas och omhiindertages af några goda och iidla kvinnor.
Hon blir sedan en rik arftagerska ocli boken slutar med, att hon blir gift med en läkare.
Efter åtskilliga års förlopp återfinna vi Ulli och hennes make, nu professor, i ett sjukhem för barn, som de båda upprättat.
Boken ar oskadlig och ganska iinderli %llaiide, iitaii att bjuda på något särdeles originelt vare sig i karaktersteckning eller stil.
Lyck- ligtvis äro baronens och hans systers högfard nastan utan motstycke i verkligheten.
I Barnen p&amp; Broby.
af Amy Pabn.
Pris öre.
Den 8-hriga Greta och hennes 6-isiga syster Vanda ha sitt hem pi3 landet, på det vackra och trefliga Broby.
Där lefva de glada och lyckliga och kiiniia fritt tumla omkring i skog och mark, på falt och ang. Som det agnar och ansthr Iaiidtbarn, äro de hemmastadda i ladugård, uthus och Bönsg %rd; kor och f %r, hundar och hastar, höns och gäss äro deras goda vänner.
Det ar om deras friska, glada lif vi f % höra berättas, eller snarare som vi f % taga del i. Greta och Vanda äro nämligen s % lefvande framställda att vi snart räkna dem till våra vänner och bekanta.
Vi glädjas med dem då t. ex. deras unga moster kommer p&amp; besök ocli skänker dem en järnspis till » Giildstjtiriieborg », deras lekstuga, som skiille ha ett både » långt och vackert namn » och vi bedröfvas med dem, d&amp; de i följd af olyd- iiad och 0försthn.d råka i niångahand a svårigheter.
Så liar Vanda t. ex., som har ett mycket rörligt ocli lifligt sinne fått fatt nti mosters halffärdiga tafla, som står på ett staffli vid sjöstranden.
Hon lyckas åstadkomma en gredelin himmel ocli en blkgrön stuga; därefter gömmer lion sig p i vinden, där Iion drömmer om, ris och mörka skrubbar ».
En alinan ' g %ng liar lion varit oliöflig mot gamla Kristin, hennes mamina ålägger henne att bedja om ursäkt, inen detta vill lion ej, utan tycker &gt; a t t alla andra äro stydda, inen hon sjalf snälls och resultatet blir att hon läinnar Broby med en gurka och en bröd- bit i fickan.
Vandas tankar och resonlieinang, d % Iion beslutar sig för att iitervända, äro verkligen en bit mycket god barnpsykologi.
1,75,
Vi äro öfvertygade om, att barn om 8 A f O &amp; r skola ined gliidje göra bekantskap med barnen p % Broby.
De 16 teckningarna af Ottilia Adelborg torde ej i ringa grad förhöja bokens varde.
P&amp; egen hanii.
Berättelser för borni och ungdom af Eo
Pris l, 75.
Det vore för Ungt att här redogöra för alla de underbara öden som möta den lille sjuårige Carl Ros som blir stiilen fr %n sina för- äldrar i Köln för att efter mycket kringirrande d den rida världen slutligen återfinnas af dem i Amerika.
Bi vilja därför pk det lifli- gaste uppmana våra läsare att själfva taga kaiinedom diirom.
Be- rättelsen ar särdeles fängslande och man lagger ej boken ifrh sig förr än man sett den alskiige, hurtige gossen lyckligen hamna i sin mors armar.
I sitt företal säger förf.
a t t han ej velat skri£va för nikgon be- stämd ablder; och boken kommer helt visst, 2tt sasom han önskar askänka de något mera försikonina barnen och i deras sällskap äfven de äldre, några stunders gemensamt nöje kring ai ?tonlampana.
Ja, vi skulle vilja tillägga mycket nöje.
Herr Beckman har siktat den svenska ungdomslitteratiir med en ovanligt god, solig och vid skrifven bok.
Barndomsminnen och sagor.
Berättade för de smh af Zizge- borg Zethelhs.
Med illustrationer af Azel Sjöberg.
Pris 1,sj F r h en särdeles munter barndomstid, tillbringad i ett statligt hem på landet, berättar författarinnan om en mangd rappt&amp; och lekar, som hon och hennes tvenne bröder roat sig med.
Många af dessa berättelser böra b2ft.a de $m&amp; till blide nytta, och nöje, t. ex. kapitlen om b lekar ute och inneo, om ~löfsprickniin- gens, om ~äppeltidenr, med flera.
Den lifliga skildringen af s julen p&amp; landets kommer också helt visst att nycket roa barnen.
Xen det torde nog hända, att en och annan af dem kommer att känna sig litet förvånad öfver, a t t barnen p&amp; Grantzö ej med ett ord tyckas h a h a blifvit pkminda om anledningen QiU all denna julfröjd.
Med sina s tjufpoj kstreckr, Qcka vi, att författarinnan g&amp;na kunnat vara litet sparsammare.
Och alldeles olämpligt i en sml- barnsbok finna vi stycket:, När mamma var iingv.
Detta innehlilleï en berättelse om nigra nnga flickors och herrars skämt med hvar-.
Dessa ungdomar hadz tillsammans rarit p&amp; bal hos en grann- familj.
DB de om natten kommo hem, smög0 sig de nnga hei~arnru före flickorna in i dessas sofrum och vandca upp och ned p&amp; allt, hvad som fanns, s % att flickorna, d&amp; de i mörkret kommo in, först ogjorde kullerbyttor B öf ver kullstjälpta stolar, soin lago framför döl.~.arnia och sedan öfver sängkläderna, som roro framkastade pk golfvet.
Kvällen därefter hämnades flickorna genom att lagga en pkse full af tordyflar i den ene af nnghesrarnes säng och striii mjöl p % den andres hufvuda kudde m. m. nskojs.
Andra afdelningen af boken inneSia1Plsr sagor, som ju äro rätt
lämpliga för de små, ined undantag af wIngens saga », hvilken de omöjligt kunna fatta.
Boken, som a r prydd ined särdeles nätta och lustiga illustratio- ner, tyckes, om vi undantaga » Nar mamma var ung », vara afsedd års ålder.
Språket ar i allmänhet ledigt för barn omkring 8-10 och väl behandladt.
P i insariias blom - teralfabet af Ottz ' lia Adelborg.
Detta lilla mästerstycke, som förra året utkom i bokhandeln och som redan vunnit ett välförtjänt pris vid Chicagontstallningen, har i %r an mer stigit i värde genom de sm % natta rim, hvarmed den.mång- sidiga konstnärinnan] %ter de sm % blomsterbilderna själfva likasom tolka sin betydelse.
Exempelvis vilja vi citera liljekonvaljens rim: Ut jag slepp och verdt s&amp; gled.
TrAngt var mellan gröna blad.
Iblniid iingens bloininor smA, Fritt jag nu kan leka, 9.
3 ordiska sa.gor af Hedda Andersolz.
Detta lilla arbete innehåller ett urval af skildringar ur den nordiska mytologien och Ynglingasagan samt några andra sagor, s %- som Orvar Odds, Rtarkods, Ragnar Lodbroks saga m. fl.
Författarinnan har bland det vidlyftiga materialet med saker takt valt just det, som är tilltalande och begripligt för barn.
Hon ä r också mästare i konsten att berätta.
Händelserna äro framställda enkelt och åskådligt, utan förklaringar, utan tillämpningar, alldeles soin sagans natur kräfver, och som barn älska att höra en tilldragelse berättad.
Ord eller bilder, som barn ej kunna förstå, förekomma har lika litet; som den konstlade barnslighet i uttryck, hvilken man stim- dom finner i arbeten för barn och ungdom.
På samma gång som språket a r enkelt och naturligt, är det afven prydligt och välljiidande; särskild uppmarksamliet förtjänar i detta hänseende de kvgden~, som förekomma här och dar i sagorna.
Det flärdlösa och kärnfriska lifvet i forntiden måste ovillkorligen tilltala hvarje sundt barnasinne och gifva det mångahanda goda in- tryck och väckelser.
Vi önska därför, att detta arbete.
som genom sitt val valda innehkll och sin förträffliga stil utan tvifvel ar ett af de basta vår julmarknad har att bjuda p %, måtte vinna inträde i ratt.
många hem.
Som det särdeles väl passar till läsebok, hoppas vi, att det äfven skall blifva välkommet för skolorna, från hvilka klagan öfver bristen på lämpliga läseböcker länge har försports.
Passar för barn från 9 år.
Lasse och Lisa och andra beriittelser af E.
Pris l,60.
E n samling små nätta berättelser, lampliga för 7-8-åringar.
Man torde dock kunna anmärka emot &gt;Lasse och Lisa, som ej gingo till Kunskapens Brunn,, att det är ej så lämpligt att till barn i den åldern tala om att &gt;vattnet nr kunskapens kalla är.
bittert)), sådana uttryck kunna 1Stt framkalla missförstånd hos de sm %.
De öfriga be-
rättelserna äro både bra och roliga och illustratioiierna rikliga oclr väl utförda.
Två sint Iiemlösa.
Berättelse af Kate Douglas Wiggin.
Öf- versattning af Hedvig .Tizdebetozc.
Heinlösa kan man i sanning kalla Timothy och lilla Gay, ty nar vi först möta dem är deras liein Iios en elak kvinna i ett af de uslaste kvarteren af eii storstad i Amerika.
Vid denna kvinnas död besluter den 10-hige Timothy att Tyinina därifrån med den 4-kriga Gay för att, soin lian säger, asöka en mamma åt Gayw.