Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte det Departementschefen Grefve von Platen i underdånighet anmälde Förvaltningens af Sjöärendene skrifvelse af den 29 sistlidne Oktober, angående behofvet af tillökning i anslaget för båtsmans-beklädnaden, utbad sig
Departementschefen att jemväl få i underdånighet föredraga de delar af statsregleringen vid nu instundande riksdag, som tillhöra Sjöförsvars-departementet; hvarefter
Departementschefen i underdånighet yttrade: ”Vid underdånig föredragning af frågan, rörande Sjöförsvars-departementet, liar jag ansett min pligt fordra att, så fullständigt som möjligt, utreda vapnets närvarande ställning samt medlen att deråt bereda de förbättringar och den utveckling, som finnas behöflige och med landets tillgångar öfverensstämmande, för att derigenom sätta Rikets Ständer i tillfälle att med full sakkännedom beBil.
N:o 4 till Kongl. Maj:Is Prop. 1850 om Statsv. 1 Sami. 1 AJd. 1 Haft. 1 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. om Statsverk. 1850. stämma de åtgärder, som i detta afseende på dem ankomma.
Maj:t liar jag haft nåden framlägga den uppsats, som jag i detta ämne sammanfattat, äfven utvecklande ett system för ordnandet af Sveriges Sjöförsvar, hufvudsakligen grundadt på den tillgång af personal-kraft, sorn till detta försvar är anslagen, samt densammas användande på ett sätt, som på en gång afser denna personals lynne oell lefnadsvanor, samt derpå grundade tjenstbarhet vid Sjöförsvarets olika delar, och äfven landets financiella förhållanden samt systemets dermed sammanstående utförbarhet.
Då denna uppsatts innehåller de förnämligaste motiverna till de framställningar, rörande behöfliga åtgärder och deraf framkallade kostnader till Sjöförsvarets förbättring, hvilka jag nu i underdånighet får underställa Eders Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning, men innehållet deraf torde finnas nog vidlyftigt alt bär i sin helhet föredragas, får jag härmed nåden framlägga ett sammandrag deraf, hvilket, derest Eders Kongl. Majit skulle nådigst gilla de förslag, hvilka nu i öfverenstämmelse dermed framställas, jag i underdånighet anhåller måtte fa åtfölja detta protokoll till Rikets Ständer. l:o.
Såsom princip vid genomförandet af åtgärder, så genomgripande, att de, såsom i närvarande fall, så väl med afseende på flottans personal, som materiel, afse ett förändradt system inom båda dessa hufvuddelar af Rikets försvarsverk till sjös, vågar jag i underdånighet föreslå, att en öfvergångstid för uppförandet och stadgandet af grunden till den nya byggnaden matte antagas.
Hvad personalen vidkommer, torde denna tid böra begagnas att så ordna hvad Sjöförsvaret nu deraf eger, att den tjenstbarhet vinnes, hvilken nu till stor del saknas, hvadan icke någon annan ny uppsättning af befäl och trupp, än som för detta ändamål oundgängligen erfordras, under denna period skulle förekomma.
Likaledes torde, hvad angår materielen, denna öfvergångstid begagnas att i komplett och krigsfärdigt skick, i full öfverenstämmelse med de grunder, som i min förut åberopade framställning angifvits, så väl med hänsyn till fartyg som förråder, försätta den del af materielen, som nu finnes och skulle bibehållas, likasom att fullborda, samt till lika grad af fullfärdighet bringa de nu under byggnad varande krigsfartyg.
Slutligen fordra behofven för arbetsmanskapets och båtsmännens föda och beklädnad ett skyndsamt afhjelpande.
Det är visst en sanning, att, på detta sätt, och om Flottans rustning under denna tid, skulle förekomma, den stora bristen på förmän inom besättningarne skulle blifva känbar, till hvars fyllande ett ökadt antal matroser, kanonicrer och Kongl. Maj:Is Nåd.
Prog. om Statsverk.
1850. 3 kanon-kommendörer vöre behöflig!, helst den närvarande styrkan deraf knappt är tillräcklig för den materiel, som finnes och skulle utgöra en beståndsdel af den blifvande Flottan, då någon reserv äfven af detta manskap mäste påräknas.
A andra sidan skall dock genom den omsorg, som, i följd af Båtsmanshållets föreslagna förändrade organisation, kan egnas åt denna trupps öfning och disciplin, en förhöjd grad af tjenstbarhet hos densamma vinnas, hvarigenom ock olägenheterne af den förut anmärkta bristen hör i någon mån kunna minskas, hvarförutan äfven vid användandet af en jemförelsevis mindre anslagssumma, systemets verkningar dock fa tillfälle att utveckla sig och nationen derigenom, såsom man hoppas, fa anledning att omfatta detsamma med förtroende samt, i förhållande dertill, äfven grundade skäl att påskynda dess fullständiga genomförande. 2:o. Sedan Eders Kongl. Maj:t beslutat, att en så beskaffad förändring med afseende på de enligt Riks-staten utgående ljuspenningar borde, med Rikets Ständers bifall, ega rum, att det bestämda anslag deraf, som åt hvarje ordinarie tjensteman, enligt nuvarande stat, är anvisadt, borde såsom en tillökning på lönen utgå, samt att det återstående beloppet skulle ställas till Chefernes i embetsverken disposition för att till gratifikationer åt extra ordinarier användas, äfvensom att en framställning derom skall till Rikets Ständer afgifvas, så skulle, såsom en följd af denna åtgärd, om den bifalles, inom Femte Hufvud titelns anslag uppstå den förändring, att: af anslaget till ”skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus till Förvaltningen af Sjöärendene och Departementets Kommando-expedition,” nu utgörande R:dr 2,500: skulle ljuspenningarne, per medium uppgående till ... « 1,012: 39.— öfverflyttas till ”Flottans aflöning” och resten, Riksdaler 1,487: 9 sk. fortfarande under förutnämnde rubrik qvarstå på titeln ”diverse anslag
;” af anslaget ”skrifmaterialier etc. för Departementets Kansli-expedition”, nu utgörande ett förslagsanslag af R:dr 1,105: 12. — skulle ett medium af ljuspenningar « 260: — — öfverföras till ”Departementets Kansli-expedition” och resten 845: 12 såsom förslagsanslag qvarstå under sin rubrik på ”Diverse anslag”; dock torde för vinnande af jemn slutsumma på ”Huf vudtiteln, ” detta anslag fö bestämmas till 840: 26.
Och får jag derföre i underdånighet föreslå, att båda dessa förhållanden måtte i öfverensstämmelse härmed få uti den nådiga Propositionen iakttagas.
Prop, om Statsverk. 1850. 3:o.
Den, enligt min öfvertygelse, principvidriga och vilseledande form, som blifvit stadgad för uppställningen af Femte Hufvudtitelns Stat, enligt hvilken de S nämnde titel anvisade medel blifva till sina olika ändamål fördelade, synes mig förtjent af rättelse.
— Man skulle lätteligen kunna fatta den åsigt, att den till Flottans nybyggnad och underhåll anslagna summan, utgörande R:dr 606,497: 28 sk., uteslutande får begagnas till anskaffande och underhåll af krigsfartyg, förbätt ring af etablissementer och förstärkning af sådana förråder, som för krigsmaterielen äro behöfliga.
— Detta är dock ingalunda förhållandet.
Under detta anslag äro nemligen följande utgiftsposter upptagne: a) Extra och Expektance-staten R:dr 9,393: —• — b) arfvode åt Professor Selander för meddelande af undervis - ning i praktisk Astronomi m. m. åt Kadetter och Under-officerare, enligt Kongl. Brefven den 20 Juni 1837 och 27 April 1841 . . c) arfvode till Tygmästaren på Drottningskär, enligt Kongl. Brefvet af den 13 Juli 1813 . d) arfvode till posthafvande sjuk-officern på sjukhuset i Carlskrona, enligt Kongl.
Brefvet den 2 November 1824 . . e) beklädnad åt mariner, matroser, kanonierer och skeppsgossar, enligt medelpris 60,160: — — f) Skeppsgossarnes inkasernering, d:o ...... 3,568: 36. — g) Applikationsskolan i Carlskrona 1,000: — — samtliga dessa poster, utgörande R:dr 74,864: 12. — ega uppenbarligen icke den ringaste gemenskap med Flottans underhåll och nybyggnad eller förrådens förstärkning och borde derföre från anslaget till mate rielen skiljas; dervid de under Litt. b et g förekommande summor torde under rubriken ”Utgifter till diverse behof” böra öfverföras under titeln: ”Diverse anslag”, och återstoden förflyttas under anslaget till ”Flottans aflöning.”
Andra kostnader åter, hvilka äfven belasta förstnämnde anslag till materielen, men hvaraf detsamma endast borde bära en proportionerlig andel, under det resten rättvisligen borde påföras personalen, äro: h) Sjukvården, per medium R:dr 26,100: — — i) Skrifmaterialier, ved och ljus till embetsmän, Kancellier, expeditioner och kontor, skeppsgosseskolor, sjukhus, kaserner och vakter m. rn. per medium 18,000: — — Transport 44,100: — — 500: — — 182: 24. — 60: Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport: 44,100: — — k) Extra utgifter till diverse behof 9,850: — — Summa R:dr 53,950: — — Då dessa kostnader, såsom anmärkt är, borde fördelas emellan personalen och materielen, men deraf endast skulle uppkomma en vidlyftigare räkenskapsföring, utan att något vigtigare ändamål dermed vore att vinna, och deras totalbelopp lika oegentligt belastar materielen som personalen, så synas de tjenligast, med hufvudsakligt bibehållande af nuvarande rubriker, kunna öfverforas till ”diverse anslag.”
Hvad ändtligen vidkommer underhållskostnaden för den delen af personalen, som utgöres af de såväl till bevakning som arbete uppfordrade båtsmän, samt anslaget till desammas beklädnad, hvilket äfven utgår af anslaget till flottans underhåll och nybyggnad, så skulle någon på fullt rättvis grund uppgjord fördelning af denna kostnad emellan de båda ändamålen för uppfordringen svårligen kunna verkställas och ej heller lända till någon serdeles nytta, då bevakningen väl hufvudsakligen tillkommit för elablissemcnterna och materielen i allmänhet, samt dess kostnad således hör killa densamma lill last, hvilket jag af dessa skäl ock i underdånighet får tillstyrka.
Genom en sa beskaffad omföring af dessa summor inom Femte hufvudtitelns anslag, skulle, då från anslaget lill flottans ”nybyggnad och underhåll,” utgörande 606,497: 28. — öfverflyttas till anslaget för ”flottans aflöning” R:dr 73,364: 12.
— Dito, till ”diverse anslag” under rubrik sjukvård 26,100:
Skrifmaterialier, ved och ljus 18,000:
Extra utgifter till diverse 1)eil°r • • • • 11,350: ^.55,450; 128,814: 12. — således anslaget lill flottans nybyggnad och underhåll blifva 477,683: 16.
— Jag kan ej underlåta att "i underdånighet tillstyrka denna åtgärd, såsom framkallande en mera sann och redig föreställning om det ändamål, hvartill dessa medel i verkligheten användas, i hvilket afseende, under närvarande förhållanden, begreppet alltför mycket vilseledes. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1850. 4:o.
Sä väl i sammanhang med hvad jag uti den föregående punkten haft nåden föreslå, som äfven med anledning deraf, alt åtskilliga af de tillökningar i anslag, af hvilka flottan är i hellof, och som jag i det följande får nåden anmäla, äro af den beskaffenhet, att de på ordinarie stat måste anvisas, har jag trott mig höra tillse, huruvida icke till lättnad häruti, några af de behof, hvartill anslag nu å denna stat äro beviljade, skulle, såsom ej varande af lika permanent beskaffenhet som de 1111 till fyllande föreslagna, med mindre olägenhet kunna blifva föremål för extra anslag samt således från titeln afskiljas.
Ett dylikt förhållande är å Femte hufvudtiteln endast inom oftanämnde anslag till flottans nybyggnad och underhåll att söka.
De af dit anvisade medel, sorn ej fa vara så ombytliga, att de vid hvarje riksdag kunna blifva förändring underkastade, äro i främsta rummet sådana, som erfordras till lön och underhåll för manskap till arbetet och bevakningen.
Den sednare måste, till skydd för statens dyrbara egendom å etablissementerna, under hvad fall som helst, oundgängligen utgå.
Det för arbetets utgörande i statens tjenst anställde manskap lärer äfven finnas böra vara ställdt utom inflytelsen af ständiga förändringar, emedan dessa skulle inverka på personers rätt, hvilken är dem tillförsäkrad, såsom ett vilkor för det allmännas fördel, att med visshet kunna påräkna pålitlighet, arbetsskicklighet och arbete till fast pris, genom antagandet af dessa arbets-korpser i sin tjenst.
Enahanda förhållande framställer sig med afseende på kostnaden för underhållet af den fartygs-materiel, som finnes, då det oemotsägligen måste vara statens intresse, att detta underhåll med omsorg verkställes, och fråga, huruvida detta kati och bör ega rum, icke får uppstå, då motsattsen vore en uppenbar skada för riket.
Dessa från nämnde anslag utgående kostnader synas vara af den natur, att tillgång till de sammas bestridande oundgängligen bör å ordinarie stat vara bestämd.
Till bibehållandet af denna princip skulle blott, såsom en följd af det genom en fortgående nybyggnad ökade underhållet, erfordras, att Rikets Ständer af de till materielen disponibla medel periodiskt vid hvarje riksdag anvisade ett proportionerligt ökadt belopp å ordinarie stat.
De öfrige här ej nämnde delar af hemälde anslag, hufvudsakligen egnade till nybyggnad och förrådsförstärkning, kunna deremot med mindre olägenhet vara föremål för tillfälliga anslag.
Dc na för flottans arbetsmanskap och bevakning utgående kostnader utgöra, obcräknadt båtsmansbeklädnaden, som serskildt är i stat uppförd R:dr 169,698: — — Underhållskostnad af den nu befintliga krigsfartygs-materielen, med afräkning af arbetet, som i föregående summa är upptaget 199,513:
Summa, att under benämning ”flottans underhåll” å ordinarie stat qvarstå R:dr 369,211: — — med den förhöjning deri, som skulle uppkomma genom anslag till ökadt portionspris åt den uppfordrade båtsman sstyrkan samt förbättrade löner åt handtverksstaten, hvilka äro kostnader af samma beskaffenhet som ofvan nämnda, och hvarom jag i det följande får göra underdånig framställning.
Då sistnämnda summa jemföres med deri, som, efter de i föregående punkten föreslagna omflyttningarne, skulle till flottans nybyggnad och underhåll vara att disponera, utgörande R:dr 477,683: 16 sk., uppslår en skilnad af R:dr 108,472: 16 sk., utvisande det belopp, hvartill, genom denna åtgärd, kunde inom lmfvudtiteln beredas utrymme för de ökade anslag, hvilka jag går att i underdånighet föreslå, och som äro af beskaffenhet, att böra på ordinarie stat uppföras.
Skulle Eders Kongl. Maj:t nådigst gilla de uti denna och den 3:dje punkten gjorda framställningar, så vågar jag i underdånighet hemställa, att förslaget lill regleringen af Femte hufvudtileln må, i öfvcrcnstämmelse med dessa grunder, få uppställas. 5:o.
Med åberopande af de mera fullständigt utvecklade motiver, som blifvit anförda uti den serskildt afgifna underdåniga framställningen om ordnandet af rikets sjöförsvar, samt i öfverensstämmelse med de uti 2:dra punkten af detta protokoll föreslagna grunder för utförandet, lar jag nu i underdånighet anmäla de i och för detta ändamål erforderliga kostnader, hvartill anslag torde af Rikets Ständer höra äskas.
Personalen. aj
Den hufvudsakligaste och ett skyndsamt aflijelpande mest påkallande bristen inom flottans personal, är båtsmanshållets försummade militär-organisation samt dess disciplinering och öfning.
Att lemna denna stamtrupp, utgörande nära 6,000 8 Kongl.
1850. man och kostande staten en icke obetydlig summa uti det af brist på organisation otjenstbara skick, Iivari den sig nu befinner, kan icke stå tillsammans med ett rätt användande af rikets försvarskrafter.
Till afhjelpande af denna brist erfordras, för att erhålla tillräckligt befäl att på truppen fördelas, den ökning i flottans officerspersonal, som jag här får angifva: 4 Kommendörer, lön å 11: dr 2,680: 10,720: 1 Kapten d:o — 1,250: — — 12 Kapten-löjtnanter d:o å 840: 10,080: 5 Premier-löjtnanter d:o å 430: 2,150: 25 Sekund-löjtnanter d:o å 250: 6,250: — — b)
För att så väl kunna minska under-officerarnes antal och derigenom något förbättra deras högst svaga löneinkomster och tillika vid båtsinanshållet bereda tillgång på nödigt underbefäl, sorn nu alldeles saknas och hvartill flottans under-olficerare skulle användas, samt derjemte befordra en bättre tjenstens gång på det yttre sjöförsvarets fartyg, föreslås, att den förhöjda aflöning, som gifves ett antal af 46 matroser, hvilka under benämning af under-officers-korporaler äro å Carlskrona station placerade, måtte utsträckas till 100, hvilka med en förändrad benämning af l:sta klass matroser mätte erhålla: 70 man å 8 sk. per dag ....
R:dr 4,258: 16. ■— 30 d:o å 4 sk. d:o 912: 24. — Summa R:dr 5,170: 40.
— Afgår den förhöjning, som nu enligt stat gifves 46 man ä 4 sk 1,399: 8: — återstår förhöjd aflöning till 1:sta klass matroser 3,771: 32. c) Då det är beräknadt, att inom båtsmanskorpsen bilda Kanon-kommendörer för yttre sjöförsvarets fartyg samt Korporaler till den del af beväringen, som på Skärgårdsflottan skall användas, så bar ett i förhållande till behofvet bestämdt antal i förra afseendet Artilleri-Båtsmän och i det sednare Fice-Korporaler blifvit beräknadt att för dessa ändamål danas, hvilka, Transport 34,221: 32.
Prog. om Statsverk. 1850. 9 Transport: 34,221: 32. — tlä de vunnit approbation och befinnas fortfarande ega den konduit, som gör dem passande att fylla dessa inom Flottan maktpåliggande befattningar, ansetts böra lill belöning och uppmuntran tilldelas ett serskildt årligt arfode.
Deras antal utgör 1,210 man å 0 r:dr 32 sk 8,100: 32. — d) Enligt planen skulle alla Flottans fasta Korpser gifvas en sådan organisation, som för bildandet af militärtrupp är af nöden, samt således de dervid anställde ordinarie
Korporaler komma att bestrida lika trägna och vigtiga befattningar som Korporalerne vid Arméen.
Följaktligen borde ock deras löneförmåner regleras någorlunda i öfverensstämmelse med de sednares, hvadan en förhöjning i deras arfoden af Tjugufem r:dr föreslås, utgörande för: „ 227 Båtsmans-korporaler å 7 r:dr ....
1,589: — — 9 Matros- d:o å 9 r:dr 38 sk. . 88: 0. — 8 Kanonier- d:o å 5 r:dr .... 40: — — „ e) De Under-officerare, som skulle placeras på båtsmanshället, hvilket borde indelas i 32 kompanier med 2:ne Underofficerare på hvardera, måste, för reseturer inom deras fördelning på kompaniet, anvisas resepenningar.
Dertill föreslås 50 R:dr per man, som för 04 underofficerare, gör 3,200: — — dock att, då man fdrst genom erfarenhet kan förvissa sig, huruvida denna, måhända nog lågt heräknade ersättning blifver tillräcklig, summan torde såsom Förslags-anslag anvisas.
J) Sorn Skärgårdsflottans rörelse anbefalles genom hornsignaler, incn någon åtgärd för att instruera och öfva signalister icke finnes vidtagen, blifver det nödigt att afhjelpa denna brist.
I förhållande till denna flottas närvarande inskränkta styrka torde delta kunna åstadkommas genom anställandet på stat af det antal Hauboister och Stabs-signalister, som jag här nedan får nåden föreslå, hvarjemte ett antal af 40 signalister bland Transport: 47,245: 22. — Bil.
N:o 4 lill Kongl. Majds Prog. 1850 om Statsv. 1 Afd. 2 il afl. 2 10 Kongl. Majlis Nåd.
Transport: 47,245: 22 Båtsmännen skulle kunna instrueras till signalblåsning.
För dem, som dervid approberas, torde ett arfode böra bestämmas, likasom för den musik-direktör, som hade ledningen af det bela sig anförtrodd.
Kostnaden derföre skulle utgöra:
Arfode till en musik-direktör .... 333: 16. — 4 Hauhoister, lön ä 250 R:dr . . . 1,000: — *— utom tillsammans 12 tunnor spanmål, hvartill tillgång finnes.
7 Stabs-signalister, lön . 62: 44.
— Beklädnad 46: 108: 44. — utom 21 tunnor spanmål, med lika anmärkning som ofvanstående; Arfode till 40 Båtsmans-signalisterål2R:dr Arfode till 6 d:od:oKorporalerd:oå 25 R:dr g) Då Amiralitets-krigmanskassans tillgångar för pensionerande af flottans befäl och underbefäl, vid afgång ur tjensten, äro så anlitade, att någon pension till redan varande Exspektanter och än vidare afgående icke på längre tid kan lemnäs, under det flottans olficers-rulla upptager ett betydligt antal, af ålder otjenstbara, officerare, hvilka, således urståndsatte att lemna tjensten af brist på tillgång för sitt uppehälle, måste hemta detta, till statens och tjenstens stora skada, från de medel, som äro beräknade till underhåll af ett fullt verksamt befäl, hvilket äfven då, såsom af den ofvan gjorda framställningen om behofvet att öka detsamma, bäst synes, är otillräckligt, samt då härtill kommer, att Rikets Ständer, redan vid ett föregående likartadt fall, funnit nödigt afhjelpa deraf uppkommande olägenheter, genom anvisande af medel till en extra och exspektans-stat, hvars belopp per medium intill denna dag belastat staten med en summa af R:dr 33,452:
Transport: 49,971: 10. 762: 20: 480: 150: •>725: 36.
Transport: och 82 tunnor spanmål in natura, men på hvilken, då anslaget i mån af afgång minskades, nu endast återstå R:dr 9,393, så hemtar jag af alla dessa skäl anledning att i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t täcktes af Rikets Ständer äska en summa, att permanent utgå till bildandet af en så kallad reservstat för flottans oilicerare och under-olficerare med ett årligt anslag af 33,333: 16. — hvaraf likväl, med beräkning af att den nuvarande extra och exspektants-staten fortfarande kommer att utgå med 11 49,971: 10. - 9,393: endast en ökning i anslaget för detta äu damål nu erfordras af h) Fyra ordinerade skollärare, hvilka, med löner af tillsammans
R:dr 1,400, sedan de afsagt sig dubbel tjenst - årsberäkning, äro berättigade till en ersättning af i)
Den nuvarande ordinarie läkare-korpsen vid flottan utgöres af: 1,250: 1 Ofvcr-fältläkare med lön . 1 Regements-läkare d:o d:o . . 840: 1 d:o d:o d:o . • • 640: 7 Rataljons-läkare å 410 R:dr • • 2,870: 5 Stipendiater å 160 R:dr .
• • 800:
Summa R:dr 6,400: — 23,940: 16. 666: 32.
Men då detta antal icke är tillräckligt för sjukvården på stationerna samt vid flottans exercis-expeditioner, och den vigtiga helsovården ombord, ett väsendtligt vilkor för flottans tjenstbarhet i krig, erfordrar, för att bringas uti ett efter vårt klimats egendomliga förhållanden afpassadt system, att den Transport: 6,400: 74,578: 10. — 12 kongl.
Transport: G,400: 74,578: 10. fasta läkare-korpsen vore tillräcklig att åtminstone lill någon del bestrida tjenstgöringen pa krigsfartygen och derigenom bade samla erfarenhet och låta dess frukter komma vapnet till godo, hvilket med en ständigt omhytt läkarepersonal icke kan åstadkommas, h'ar jag, med stöd af Kongl. Sundhets-Collegii utlåtande i ämnet, ansett mig böra i underdånighet föreslå, att staten för nämnda läkare-personal sålunda bestämmes, nemligen:
I Fältläkare R:dr 1,200 3 Regementsläkare å 800 ... — 2,4( G Förste hataljons-läkare, å 400 . — 2,400 3 Andra d:o d:o ä 250 . — 750 10 Stipendiater å 150 ... — 1,500 Efter 8 års berömlig tjenstgöring skulle förste bataljonsläkare erhålla en förhöjning af 200 R:dr och andre hataljons-läkare af 125 K:dr.
Förslagsvis antages, att denna förmån efter vissa års förlopp skulle tillkomma 2:ne förste och 1 andre läkare 525: 8,775: således behöflig tillökning i anslag till Medicinal-staten af R:dr 2,375:
— Summa erforderligt ökadt anslag till personalen R:dr . . 76,953: 10.
Materielen:
Med iakttagande af de grunder, som uti lörsta punkten af detta protokoll angifvits, att nemligen företrädesvis komplettera bristande inventarier för de till bibehållande bestämda krigsfartygen • fullbordade fartygsbyggnader, som uro under arbete; gifva den fartygsstyrka, som linnés, äfvensom den, hvilken på detta sätt fullbordas, full tjenstbarhet vid krig, genom anskaffandet af ångbogseringsfartyg samt krigsförråder af alla slag, äfvensom ett efter dess omfattning afpassadt reserv - Kongl. Maj:ts Nåd.
13 förråd af sådana effekter, sorn till ett hastigt ersättande af, i krig uppkommande, förluster äro af nöden, skulle följande arbeten och kostnader under denna så kallade Öfver gangs tid blifva erforderliga, nämligen:
Komplettering af bristande inventarier å de af nuvarande fartyg, som skulle bibehållas R:dr '137,003:
Fullbordandet af fregatten Norrköping .
. , . . « 145,000: 3 linieskepp förändras till svåra fregatter . . . « 800,000: 0 kanonslupar « 77,178: 12 ångbogseringsfartyg « 840,000: 6 seglande chefsfartyg , . « 71,436: 8 trossfartyg « 48,000: — — Fregatterne Josephine och Chapman samt korvetten Najaden, hvilka fartyg, såsom varande äldre och inom loppet af 10 år komma att utrangeras, således icke anses förtjena att lika omsorgsfullt och med jemförelsevis lika stor kostnad som de i godt skick varande krigsfartygen, konserveras, borde endast hjelpligen underhållas, så att de till exercis-fartyg kunna användas med en kostnad i ett för allt, under deras återstående tjenst harhetstid, af « 189,790: — — Summa kostnad R:dr 2,308,407:
Fö rråds-för stärk n in g :
Beklädnad ät 5,903 man sjöheväring, som på Flottan, med den styrka, som den på denna tid skulle erhålla, kunde användas, å R:dr 47: 26 sk. per man, 280,638: 22. — 3,500 muskötter med sablar och remtvg å 33: 16 sk 116,666: 32.