Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid besvarandet af denna förnyade förfrågan förekom, hurusom Comiteen till en låntagare, hvilken gjort cession, utgifvit låne-medel till ett belopp af 3,666 R:dr 3a sk., ehuru de uppförde byggnaderne, vid brandförsäkring, endast blifvit värderade till 3,85o R;dr och öfverskottet således icke ens uppgick till belopp af ett års, än mindre 3 års förmonsrätt egande räntor. Slats-TJtsliottets Memorial, AT:0 38. 25 tor.
På Comiteen ensamt hvilade ansvarigheten för medlens utlåning.
Comileen borde således tillse, alt säkerheten för låne-summan blef behörigen tryggad.
Efter denna åsigt syntes äfven Commilterade för Byggnads-lånen i Norrköping och Borås hafva handlat, då de, i likhet med hvad vid utlåningen från publika cassör i allmänhet iagttages, na ed högst få undantag, inskränkt lånesumman till hälften af brandförsäkringsvärdet ; och funno Fullmägtige, i betraktande af allt della, sig böra ytterligare gifva ByggnadsLåne-Comiteen i Wenersborg tillkänna, alt, enligt den oförtydliga meningen af de uti Kongl. Maj:ts ofvanåberopade Nådiga Bref och Rikets Ständers Reglemente för Riksgälds-Contoret meddelade fullkomligt öfverensstämmande stadganden i afseende på förvaltningen, utdelningen och redovisandet af de till byggnads-lån för enskilde personer anslagne medel, Comileen ovilkorligen måste vara Riksgälds-Contoret ansvarig för all den capilalförlust, som å ifrågavarande lån kunde uppkomma, innan skulde-brefven, jemte tillhörande handlingar, blifvit lill nämnde Conior insände och, efter den föreskrifna liqvidationens godkännande, Comiteen af Fullmägtige fått sig meddelad decharge för lånemedlens förvaltning.
Vidare och i fråga om det belopp, hvartill lån kunde få högst meddelas, i förhållande till den pantförskrifne egendomens brandförsäkringsvärde, så befanns utaf de vid slutet af år i838 inkomne lånehandlingar, det, bland io meddelade lån, fem blifvit beviljade till högre belopp, än halfva brandförsäkrings-värdet.
Denna omständighet, hvarigenom Riksgälds-Contorets säkerhet syntes alltför mycket äfventyras, föranlät Commissarialet hemställa, om icke, såsom allmän grund för låne-biträdens bestämmande, kunde föreskrifvas ett förhållande emellan lånet och brandförsäkrings-värdet såsom 5 till 8, eller att lånesumman finge öfverskjuta egendomens halfva värde med högst en åttondedel, samt att antingen det öfverskott af byggnads-lån, som utöfver |;delar blifvit Comiteen meddeladt, borde ånyo inbetalas eller ock ny antaglig säkerhet derför ställas.
Uti det för Riksgälds-Contoret utfärdade Reglemente, hade Fullmägtigc sig emedlertid icke ålagd någon skyldighet att vaka öfver Committerades förfarande med låne-underslödets användande samt låne-beloppens förhållande till brandförsäkrings-värdet.
Delta Reglemente kunde icke ens anses innebära rättighet för Fullmägtige att härom förordna, helst det, enligt Reglementets tydliga innehåll, var åt Comiteen uteslutande uppdraget, att om låne-anslagets fördelning besluta.
Fullmägtige funno således någon föreskrift i förevarande afseende icke böra Comiteen meddelas, då nu ifrågavarande lån Bih, till R.
4 Sami. 1 Afd, 11 Haft. 4 26 Stats-Utskoltcts Memorial, N.o 38. icke öfverstego brandförsäkringsvärdet å de lill säkerhet för lånen inlecknade byggnader af sten, kalkbruk eller annat Ljenligt, icke eldhängdt, ämne; dock blef uti det bref, som, i öfverensstämmelse härmed, lill Byggnads-Låne-Comiteen afläls under den 2 Januari i83q, tillika införd en anmodan till Comiteen att, vid pröfning af låne-handlingar, med sorgfällighet afse oell bevaka Riksgälds-Verkels säkerhet, äfvensom Fullmägtige lemnade Comiteen upplysning derom, att, vid beviljandet af låne-understöd till byggnadshjelp i städerne Norrköping och Borås, Committerade för detta låne-understöd iagttagit, att det beviljade lånet ej öfverstigit halfva brandförsäkringsvärdet.
Sedan allt detta föregått, fingo Fullmägtige af insände handlingar vid slutet af sistlidet år erfara, hurusom Comiteen, långt ifrån att bereda ökad säkerhet åt Contoret, i stället, vid tvänne serskilda tillfallen, låtit förminskning deruti få ega rum; och hafva Fullmägtige häraf hemtat ytterligare anledning att göra framställning om behofvet af mera bestämda föreskrifter i förevarande afseende, så väl till betryggande af Riksgälds-Contorets säkerhet, som till rättelse för Fullmägtige, vid meddelandet af decharge till ByggnadsLåne-Comiteen för låne-medlens förvaltning, allt på sätt Fullmägliges lill Högloft.
Stats-Utskottet afgående serskilda skrifvelse i ämnet innehåller. i5:0.
Rikets Ständers lilis.
Hvad serskildt beträffar den lill delta hus hörande östra flygelbyggnad, så hafva Fullmägtige, efter å stället lagen noga kännedom om förhållandet, ansett sig, på sätt Protocollet för den 10 Juli sistlidet år närmare upplyser, böra gå i författning om en provisionel reparation deraf, och fördenskull anbefallt sådan, hvilken ock blifvit utförd före nämnde års utgång, likasom Fullmägtige varit nödsakade förordna otn några serskilda förändringar inom den local i nämnde flygel, hvilken är bestämd för Lag-Utskottets sammanträden; och skola Fullmägtige, under loppet af nu varande Riksdag, lill Rikets Ständers bepröfvande och afgörande serskildt anmäla ett redan uppgjordt förslag till en vidsträcktare af behofvet påkallad reparation af ifrågavarande flygel, efter rifning af en tiel deraf.
I öfrigt hafva de af Rikets Ständer vid sista Riksdag beslutade 111- och invändiga reparationer och förändringar af Rikets Ständers hus numera, i öfverensstämmelse med derom gifna föreskrifter, blifvit fullbordade och äro rummen derstädes försedde med erforderliga inventarier.
— Varande till anskaffande så väl deraf, sorn till bestridande af kostnaden vid ulfö - Siats-Utskottets Memorial, N:o 38. 27 randet af förrberörde förändringar, sedan år 1835 intill början al innevarande år, utbetald en summa af 16,660 R:dr g sk. l6:o. Riksgälds-Contorets
Hus ellet' det förr s. Is. Hesscnsteinska Huset.
Efter föregångne afhandlingar med Stockholms stads Drätsel-Commission, som före Riksgälds-Contoret varit innehafvare af delta hus, bar det, redan före Rikets Ständers sammanträde vid sisla Riksdag, uppgjorde provisionel utbyte af f. d.
General-Assistance-Contorets hus emot det ifrågavarande Hessensleinska huset, år 1835, genom utfärdadt Bytesbref och derå af Stockholms Rådhus-Rätt meddelad lagfart, blifvit bekräftad t; och är nu mera jemväl, i enlighet med Rikets Ständers vid sista Riksdag vidtagne beslut, vestra flygelbyggnaden till detta Riksgälds-Contorets hus upplåten till begagnande af Riks-Archivet, efter, uppå Fullmägtiges föranstaltande, för ändamålet verkställd inredning, hvilken är vorden af Riksgälds-Contoret bekostad.
I öfrigt äro Fullmägtige betänkte på att, under loppet af Riksdagen, anmäla några behöflige förändringar vid Riksgälds-Contorets ifrågavarande egendom, medelst tillbyggnad och uppförande af en brandmur.
I^IO.
Förändringar med de löner, pensioner och arvoden, sorn frän Riksgälds-Contoret utgå.
Af de å ordinarie
Staten uppförde tjenster har, under den tid, denna Berättelse omfattar, endast en Kammardrängs tjenst kunnat indragas.
Deremot hafva, i mon, som göromålen sådant medgifvit, från Interims-Aflönings-Slaten, genom indragning, försvunnit:
En Yexlings-Cassörs, 2:ne Bokhållare, 3 Contors-skrifvare, 2 Cassaskrifvare samt 4 Kammardrängs-tjenster, och äro å Riksgälds-ContoretsPensions-Stat uppförde: 1 Commissarie och 1 Kammardräng, hvilka ännu åtnjuta pension; hvaremot å Riksgälds-Contorets Expectance-Stat genom dödsfall uppstått en besparing af 320 R:dr.
Likaledes är Expectance-Staten för f. d. General-Assistance-Contorets Tjenstemän och Vakt-betjentc vorden förminskad derigenom, att derå uppförde 1 Revisor, 1 Kammardräng och 1 Vaktmästare aflidit samt 1 Revisor blifvit befordrad till Controllör vid CharUe-Sigillalse Hyilstämplings-Con - 28 Siats-Utskottets Memorialj N:o 38. törel,; och är dessutom hithörande Pensions-Stat förminskad med lönen fölen Cassör, hvilken aflidit.
Stockholm den 2a Januari jB/fo.
Cl. Rålamb. Zach.
Nils Limnelius. F. O. Silfverstolpe. 01. Winter. G. Holm.
Hans Jansson. L. S. C. 0. Fougt. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3$. 2 S N:o 39.
Utlåtande, angående väckt motion om meddelandet af uppgifter, i afseende på lösen för Embets- och Tjenstemäns fullmagter och afsked, m. m.
(Rgs Afd.) Under förutsättning, att Rikets Ständer skulle godkänna den grundsats, att alla Statens Embeten och tjenster borde, då de tillträdas eller från trädas, vara befriade från all slags afgift, och på det alt den nu, i och för fullmagter, förordnanden eller afsked, tjenstemännen i åtskilliga Embetsverk tillkommande lösen måtte viri nästa Riksdag kunna afskaffas, och en häremot svarande ersättning för desse Tjenstemän, under deras tjenstetid, å Allmänna Indragnings-Staten anvisas, bar Herr Grefve A. G. Gyldenstolpe, uti en till Stats-Utskottet remitterad motion, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Rikets Ständer, vid nästkommande Riksdag, måtte få emottaga uppgifter, ej mindre å de Tjenstemän, som åtnjuta lösen för de af serskilda Embetsverk och Magistrater m. fl. utfärdade fullmagter, förordnanden och afsked, än äfven å det belopp, denna lösen, i medeltal under 5 år, för hvarje Tjensteman årligen utgjort.
Då det naturligtvis ankommer på Kongl. Maj:t att, derest Kongl. Maj:t skulle finna en så beskaffad vidlyftig och tidsödande undersökning och utredning, som den, hvilken oundgängligen erfordras, för meddelandet af de utaf Motionären äskade uppgifter, vara af behofvet påkallad eller för det allmänna fördelagtig, härom, utan någon uppmaning från Rikets Ständers sida, i Nåder förordna; så och enär det egentliga resultat, hvartill en dylik utredning och dervid vunna upplysningar synas komma att leda, skulle blifva en nästan allmän, och under nuvarande förhållande icke ens ifrågasatt tillökning i ofvanLemälde Tjenstemäns å Stat uppförda löne-förmoner, anser Utskottet sig sakna anledning understödja ifrågavarande förslag, utan får vördsamt hemställa, att den härom väckta motion måtte förfalla.
Stockholm den 2 April kSzjo.
Prot. i$4e.
4 Sami. 1 AJd. 11 Haft. 5 STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri. 1840. Stats-Utskottels Utlåtandej IY:o 4°- 1 N:o 40.
Ank. till Exp. Utsk. den 5 April, kl. i e. m.
Utlåtandej angående regleringen af Utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel.
(U. Af Denna Titel, som innefattar anslagen till Civile och Landt-Staternej beräknades vid sistlidne Riksdag till 2,354,4^0 R:dr med 45,568 t:r spanmål under lönerne.
Utskottet, som skall serskildt yttra sig öfver hvarje punkt, i den ordning, anslagen uti Riks-Staten förekomma, har ansett sig pligtigt att för Rikets Ständer först redogöra för de allmänna motiv, som legat till grund för Utskotlets afstyrkanden af sådana anslags-lillökningar, som, dels uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, och dels af enskilde motionärer blifvit begärda, antingen till nya löner eller löne-tillökningar inom Styrelse-verken.
Sedan Utskottet lill den åtgärd, som vederbör, anmält, att Kongl.
Maj:t ej lemnat Nådigt afseende på Rikets Ständers vid sista Riksdag framburna önskan, att några Aflönings-Stater, fordrande högre anslag, än de redan befintliga, icke måtte definitivt fastställas förr, än Rikets Ständer kommit i tillfälle alt af förslagen taga kännedom och yttra sig om anvisande af erforderlige medel, har betänklighet uppstått hos Utskottet alt för sådana, i annan ordning tillkomna, Lönings-Stater tillstyrka ökade anslag, emedan detta skulle i sjelfva verket innefatta frånträdande af en utaf Rikets Ständer förr antagen, och, enligt erfarenheten, till bibehållande vigtig grundsats, samt möjligen kunde hafva till följd, att definitiva regleringar än vidare företogos, som satte kommande Rikets Ständer i nödvändighet att, ulan deras deltagande i pröfningen af regleringarnes ändamålsenlighet, bevilja ytterligare medel.
Då nu Rikets Ständer vid innevarande Riksdag, för deras del, beslutat en förändrad ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet och, så vida Kongl. Maj:t dertill lemnar
Nådig sanction, anledning är alt, i följd deraf, förvänta sådane förbättrade regleringar afDomstolarne och Styrelse-verken, som ej allenast leda till förenkling så väl i lagskipningen, som de administrativa ärendenas behandling, utan äfven göra de redan befintliga anslagen mera tillräckliga, så att, om ökade behof på ett eller annat ställe uppkomma, tillgångar dertill må kunna bere Bih. till R.
4 Sand. 1 Afd. 12 Häftet. 1 2 Stats-Ulskottets Utlåtande, N.o 4°- das, genom minskning i utgifter uti andra grenar af förvaltningen; så har Utskottet trott tidpunkten nu ej vara inne att för sådane Embetsverk, hvilkas förändrade reglering af förenämnde orsaker kan förutses, tillstyrka ökade anslag, om än medgifvas skulle, att, i Embets-Verkens nuvarande skick, anledning kunnat finnas till begäran af någon förhöjning uti deras Stater. l:o Rikets Högsta Embeten och Allmänna Ärendenas Beredning.
De summor, som i och för anslagen härtill vid sist afslutade Statsreglering blifvit i Stat uppförde, upptagas här calculationsvis och oförändrade; dock bör nu anmärkas, att förändring härutinnan kan komma att ega rum, till följd af Rikets Ständers hos Kongl.
Majjt i underdånighet anmälde beslut om en förändrad organisation af Siats-Rådet; samt det förslag till deraf föranledd ny löne-reglering, som Utskottet serskildt afgifvit.
I sammanhang härmed har Utskottet jemväl förehaft den af Herr von Moltzer väckta motion, att Justitice-Rådernes löneförmoner måtte till 6,000 R:dr för hvardera förhöjas; men finner icke skäl att derå tillstyrka bifall. 2:o Kongl.
Maj:ts Nedre Justitice-Revision.
Uti Högstberörde Nådiga Proposition är yttradt, att Kongl.
Maj:t skulle så mycket hellre velat undvika all framställning om tillökning i AflöningsStaterne för Justitiae-Re visions- och Justitiae-Canzlers-Expeditionerne, som desse Stater* för icke längre än fem år sedan, blifvit reglerade, men som under de senast förflutna åren arbetet och ärendena vid nämnde Embetsverk så betydligen ökats, att den nu befintliga personalen omöjligen kunde medhinna att med vederbörlig ordning, drift och skyndsamhet göromålen förrätta, ansåge Kongl. Maj:t
Sig föranlåten att äska uppförande å Stat af en tillökning i Justitiae-Revisionens Stat af Två Revisions-Secreterare, Två Protocolls-Secreterare, Två Canzlister och Tre Copister, samt för JustitiaeCanzlers-Expeditionen serskildt afen Canzlist och en Copist, alla med nya löner efter redan inom hvarje grad fastställdt belopp, dock utan beräkning af någon spanmål under desse löner; ock skulle nämnde tillökning förorsaka en ökad utgift, Stats-Vtskotlels Utlätandej N.o 4°- 3 för Juslilias-Revisionen af g,200: Juslitias-Canzlers-Expeditionen af. . 1>20o:io4oo Då, på sätt nyssberördt är, reglering af Justitiae-Revisionens
Stat vid nästlidne Riksdag egde rum och hvarvid, med antagande af den grundsats, att ärendena i allmänhet skötas bättre med en mindre talrik, men väl aflönad personal, förhöjning i anslaget till belopp af 4,651 R:dr 36 sk. 10 r:st. för bemälde verk beviljades; så och enär anledning är att förmoda, det antalet af de mål, som nu dragas under Högste Domstolens pröfning, framdeles, genom vidtagande af ändamåls-enliga förändringar i rättegångs-ordningen, kommer alt förminskas, samt Utskottet i allt fall anser någon reglering i löneväg för Justitias-Revisionen icke böra verkställas förr, än Justiliae-Stats-Ministern, såsom ordningen synes fordra, tillika blir Chef för nämnde Afdelning af Kongl. Maj:ts Canzli; finnér Utskottet icke skäl tillstyrka bifall till uppförande å Stat, hvarken af de för Juslitias-Revisionen eller Juslitias-Canzlers-Expedilionen af Kongl. Maj:t begärda anslags-summor. 3.o tivngl.
Hof-Rätterne.
Med åberopande af den till Rikets Ständer vid 1828 års Riksdag aflåtna Nådiga Proposition, har Kongl.
Rikets nu församlade Ständer, alt fastställa de då för Hof-Rällerne i Riket projecterade nya Lönings-Stater, innefattande dels tillökningar i lönerne för Presidenterne, Vice-Presidenterne, de Hof-Rätts-Råd, hvilka äro Ordförande på Divisionerne, samt Assessorerne, dels nya löne-anslag för två IIof-Rätts-Råd, tre Assessorer, en Notarie, en Canzlist och en Hof-Rätls-Post, samt att, i sådant afseende, å 2.'dra Hufvud-Titeln uppföra det härtill erforderliga contanta belopp, utgörande för Svea Hof-Rätt 9,200:
Götha dito i4>46o: Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge . . . 2,700:
Tillsammans 26,860:
Vid föregående Riksdag förevar, i följd af enskilde motioner, fråga om högre aflöning för Kongl. Hof-Rätternes personal, som dock af Rikets Ständer afslogs, hufvudsakligen af det skäl, alt dessa Domstolars Löne-Stater vid 1828 års Riksdag blefvo öfversedde och förbättrade.
Utskottet håller före, att, om Hof-Rätterne organiserades på ett ändamålsenligare sätt, än 4 Stats-Utskottets Utlåtande, IV.o 4°- nu är fallet, de derför redan anslagne medel skulle vara tillräcklige; men då den vigtiga frågan om ökandet af Divisionernes antal, med färre Ledamöter å hvarje, ännu icke blifvit vidrörd i det af Herr Justitias-Stats-Ministern, i samråd med Presidenterne i Hof-Rätterne afgifne, i Kongl.
Propositionen omnämnda betänkande, så och då ett nytt Lagverk snart torde vara att förvänta, samt, på sätt Utskottet i det föregående antydt, den förändrade organisationen af Stats-Rådet utan tvifvel kommer att leda till reorganisation af hela Justitias-väsendet, har Utskottet ansett sig sakna skäl alt, med tillstyrkande af bifall, understödja ifrågavarande förslag om ökade anslag för Rikets Hof-Rälter.
På grund deraf anser ock Utskottet, hvad angår den af Herr Gyllenhaal> L. H., serskildt väckta motion om tillökning uti Kongl.
Götha Hof-Rälts personal och förbättring af dess lönevilkor, sig icke kunna tillstyrka, att afseende derå fästes. 4:o Justitice-Staterne i Orterne.
Genom klyfning af Domsagor har, på sätt Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, behof uppstått af nya löner och boställs-penningar för Tre Häradshöfdingar med tillsammans 255 R:dr, hvaremot, medelst indragning af Två Lagmans-beställningar, komma att försvinna 697 R:dr 8 sk. i penningar, med 47 tunnor spanmål derunder, samt 17 R:dr 3o sk. i indeldta räntor, äfvensom och då det på Stat ännu qvarstående halfva beloppet af Lagmans-lönen på Gottland 248 R:dr 28 sk. med 23 tunnor spanmål skall, enligt äldre förfoganden, år 1844 indragas, Kongl. Maj:t ansett berörde halfva lön böra försvinna från 2:dra Hufvudtiteln och öfverflyttas å allmänna Indragnings-Staten.
Omförmälde till ordning ledande åtgärder torde Rikets Ständer bifalla. 8:0 Kongl. Maj:ts Canzli. a) Riks-Archivet.
Med anledning deraf, att Riks-Archivets tjenstemanna-personal vore för behofvet alldeles otillräcklig samt nödvändigheten, att tjenstemännen der - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 4°- 5 städes fördelades på två afdelningar, en för den dagliga tjenstgöringen och en för den historiska forskningen, har Kongl.
Maj:t föreslagit, att till löner åt två ordinarie tjenstemän och en Vaktmästare vid sistnämnde afdelning, äfvensom till arfvoden åt biträdande personer, Riks-Archivets
Stat måtte erhålla en årlig tillökning af 2,5oo R:dr.
Utskottet gillar fullkomligt den princip, att Riks-Archivet borde delas på två afdelningar, men tror likväl, att, så länge det vigtigaste i afseende å detsamma, eller handlingarnes säkra förvarande i en tjenlig och rymlig local, ännu är lemnadt åsido, något fördelaktigt resultat, g enom högre anslags beviljande för tjenstemännen, icke är alt hoppas.
Anledningen, hvarför utrymme såväl för Riks-Archivets, som andra Verks, t. ex.
Tabell-Commisionens, handlingar saknas, igenfinnes utan tvifvel deri, att ej något af de förvaltande Verken har ett bestämdt åliggande att, efter en uppgjord allmänt omfattande plan, behandla frågor, angående locals anvisande för Statens Verk eller förvarandet af dess tillhörigheter, eller kan med full sakkännedom och tillräcklig myndighet, efter öfversigt af det hela, afgifva förslag och bestämma, hvilka och huru vidsträckta lägenheter böra för serskilda allmänna föremål upplåtas eller hvilka åtgärder, som voro lämpliga att vidtaga, för undanrödjande af den brist, som i afseende härå möjligen kunde förefinnas.
Utskottet, som sålunda anser frågan om löneanslag helt och hållet underordnad den om local, samt ej böra betraktas isolerad, har derföre ansett sig för närvarande icke böra föreslå det äskade lönings-anslagets anvisande.
Men då Utskottet, i anledning af Herr Professoren Geijers motion, om erforderlige medel för inköp och inredning af nödig local för Riks-Archivet, uppgifvit förslag, huru detta behof möjligen, genom användande af en Staten tillhörig byggnad, skulle kunna afhjelpas, samt tillstyrkt Rikets Ständer att härom hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning, föreslår Utskottet derjemte, att, sedan Kongl. Maj:ts
Nådiga svar härå ankommit och frågan om tjenlig locals anvisande för Riks-Archivet kan till slutlig pröfning förekomma, Rikets Ständer, efter det förslag, Utskottet då torde få framställa, jemväl måtte taga frågan om medels anvisande till en möjligen erforderlig tillökning i anslaget för Tjenstemännens aflöning, i förnyadt öfvervägande. 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N'0 40. b) Kongl. Bibliotheket.
Bibliolhekets tjenstemanna personal har Kongl. Majit, af anförde skäl, i Nåder föreslagit en tillökning af 600 R:dr.
Utskottet, som funnit anslaget för Kongl.
Bibliotheket böra flyttas till 5:te Hufvudtiteln, upptagande de för vetenskapernes befrämjande, m. m., fastställda summor, kommer alt vid betänkandet om denna titel afgifva yttrande i ofvanomförmälde fråga. c) Då, vid den senast med Kongl. Majlis Canzli och Justitia; Revisionen skedde löne- och tjenste-reglering, någon serskild Indragnings-Stat för öfvertalige tjenstemän, icke blifvit föreslagen, men en sådan stat sedermera visat sig vara af behofvet påkallad, enär flere af desse öfvertalige tjenstemän, utan alt kunna åläggas tjenstgöring i lägre grader, qvarslodo med bibehållande af sina förra löne-inkomster, till hinder för den nya löneregleringens definitiva verkställighet, i följd hvaraf Kongl.
Majit äfven varit nödsakad alt dels minska de effectivt tjenstgörandes löner till lägre belopp, än hvad Staten för dem bestämde, dels ock bevilja arfvoden af 2idra Hufvudtitelns besparingar, föreslog Kongl. Majit nu Rikets Ständer, att ifrån nämnde Titel på Indragningsstat öfverflytta bemälde öfvertaliga tjenstemän med deras löner.
Hvad nu först vidkommer det belopp af 3/jo Ridr, som blifvit äskadt till fyllnad i pension för f. d. Revisions-Secreteraren, Friherre L.
J:son Boije; så enär den pension, Friherren nu uppbär å Indragnings-Staten, motsvarar det belopp, han under sin tjenstetid såsom lön innehade, samt det förhållande, att Revisions-Secreterare-lönerne ökats, sedan bemälde Friherre afgått ur effectiv tjenst, icke kan inverka å honom, som, i händelse omförmälde förslag bifölls, skulle komma att i pension åtnjuta mera, än han under IjenstgÖringstiden uppburit, finner Utskottet sig sakna skäl att tillstyrka beviljande af berörde 340 Ridr.
Beträffande de öfrige i den Kongl. Propositionen utförda summor, utgörande tillsammans 15,516 Ridr 10 sk. 9 rist. till åtskilige der uppräknade tjenstemän, har Ulskottet icke ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bifalla det af Kongl. Majit i ofvanberörde ändamål äskade anslag, då hvarken behofvet deraf skulle kunnat inträffa eller någon brist i tillgångarne uppstå, om de grunder för verkställighet af regleringen blifvit följda, som Rikets Ständer vid sista Riksdagen föreskrefvo. Stats-Utskottets Utlåtandej N.-o 4°- 7 6:0 Minister-Staten, Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å följande motioner: 1:0 Af Herr Winge, som, under förmenande, att Sverge hvarken behöfde frukta anfall af främmande nationer eller med krig oroa dem, ansett att, då mägtigare
Stater än vår ombesörja sina diplomatiska angelägenheter genom Chargees d’affaires, inskränkningar i kostnaden för Svenska Sändebuden å Utrikes orter kunde göras; samt 2:0 Af Herr Wcern, med hvilken flere Ledamöter af nyssnämnde Riks-Stånd sig förenat, alt, då våra femton utländska missioner kosta mera än hela den egentliga högre Civil-förvaltningen, Collegierne och Hof-Rätterne tillsammans, nedsättning i anslaget för Minister-Staten måtte, i anseende till landets behof af skatlelindring, verkställas, m. m.