Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Del är ock derföre, som bär förtjenar att omnämnas, huru olika, i jemförelse med alla andra riksdagsmannaval, förhållandet är, med grundernes uppgörande för bergverlcsägarnes representationsrätt, samt distrikt-indelningen och valens utsättande och allmänna kungörande pä en gång för hela riket; emedan endast derigenom kunna inses och bedömas de svårigheter, hvilka stundom mäste möta uppgöringen, ä någon viss dertill förut bestämd tid, af den uti 14 § 6 mom.
Riksdagsordningen, näst före hvarje riksdag anbefallde, bergsbrukens fördelning uti 5 särskilda närmast lika val-distrikt, efter sammanräknade värdet af rikets alla, till uppförande å vallängd kompetente prof vade, bruks- och bergverksägares eller interessenters särskildt under nästföregående året åstadkomne tillverkningar af alla slag.
Under sådane förhållanden och då, efter meddelandet af de ifrån Bergmästarne till Kongl. Kollegium ingående uppgifter lill ledning för val-läng - Bil. till R.
Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. 5 dernes slutliga upprättande, ej sällan nära inpå tiden för distrikt-fördelningen, förändringar i äganderätten genom dödsfall, försäljningar, eller andra på personernes valbarhet inverkande omständigheter, kunna inträffa, såsom händelsen nu jemväl verkligen varit, har också Kongl. Kollegium alltid måst låta sig angeläget vara, att från Bergmästarne infordra ytterligare säkra upplysningar, innan oftaberörde distrikt-indelning och de derpå grundade val-längderne kunnat uppgöras; ty, med ägande kännedom, att förändringar ägt rum, har det, till fullgörande af Riksdagsordningens stadganden om pröfningen af vederbörande bruksägares valbarhet, städse varit en af Kongl.
Kall eg i i förnämsta pligter, vid handläggningen af nu ifrågavarande ärender, att noga tillse, det icke någon, af ett eliel' annat skäl, oberättigad person å val-längden upptoges, likasom att ej heller någon till uppförande derstädes berättigad måtte ifrån sin valmannarätt, för bristande upplysning skull om kompetensen, varda derifrån utesluten.
Men för att nu återkomma till hufvudfrågan, eller den om Kongl. Kollegii i närvarande fall iaktlagne behandling af ärendet angående distrikt-indelningen och valdagens utsättande för gagnandet af bruks- och bergverksägarnes representationsrätt i Borgare-Ståndet vid nästblifvande riksdag; så är det här ofvan upplyst och erkändt, att Kongl. Kollegium den 5 sistlidne Augusti hade fått ifrån Kongl.
Statskontoret emottaga de för beräkningen af vissa tillverkningars värden behöfliga prisuppgiflerne.
Anlages det ock nu, att Kongl. Kollegium då, såsom förhållandet i allmänhet kunde anses vara, ifrån alla öfrige vederbörande fått sig meddelade alla för val-längdernes fullständiga upprättande behöflige upplysningar; så är det dock otvifvelakligt, att, i anseende till det med ulräkningarne, distrikt-regleringen och kontrollerne härvid förenade både noggranna och i sig sjelft tidödande arbetet, 6 ä 8 dagars tid beböft påräknas för utfärdandet af den allmänna kungörelsen örn nya distrikt-fördelningen och de särskilda valförrätlningarne, hvartill sjelfva vallängdcrne samtidigt måste uppgöras för att till Konungens vederbörande Befallningshafvande kunna expedieras, Kongl.
Och om då valdagen hade blifvit af Kongl. Kollegium utsatt lill den 51 Augusti, eller inom den i Riksdagsbeslutet utmärkte terminen; så är det obestridligt, att, utom det att derigenom, såsom ofvan nämndt är, den förut fastställde grunden för valrättens utöfvande, förmedelst 4: de bruks-distriktets väsendtliga förändring, blifvit rubbad, kungörelsen också, i sådant fall, icke medhunnit att före valdagen öfver hela riket vederbörligen publiceras, och till följe hvaraf med största skäl anmärkningar och klagomål deröfver måst befaras, att många vederbörande, i anseende till saknad kännedom om valen, eller till G Bil. till B, St Juslitie-ombiulsmans Embetsberättelse den 15 No v. 1847. följo ;i( val-ortens aflägsenhet, icke ens kommit i tillfälle alt kunna begagna den dem i Grundlagen tillerkända valmannarält.
En annan föga mindre afsevärd olägenhet, som af ett sådant förfarande hade skolat blifva en följd, i anseende till den betydliga förändring, 4:de bruks-distriktet vid nya indelningen kommit att undergå, hade jemväl varit den, alt bruksägarne inom Skaraborgs län då skolat nästan samtidigt utöfva valmannarält deri ena dagen inom 4:de distriktet uti Orebro och den andra dagen inom 2:dra distriktet i Linköping, under det alt ålskillige valberältigade bruksägare inom Wermlands, Westmanlands och Kopparbergs län ungefär vid samma lid ägt alt begagna valrätt både inom Axle distriktet uti Orebro, och särskildt inom 3:dje och 5de distriktet uti Carlstad och Hedemora.
Enär nu föröfrigt i sådant fall
Ufven behörigheten af revisorsvalet kunnat ilrågasättas, 0111 valmannarält velat samtidigt göras gällande efter olika grunder inom det 4:de bruks-distriktet, dit vid nya distrikt-indelningen, utom andra förändringar, hela Elfsborgs liin måste förläggas, samt emedan framförallt angeläget var, alt den kungörelse, som om riksdagsmannavalen och den derlör uppgjorda nya fördelningen af bergsbruken utfärdades, skulle blifva i sä god tid före valdagen, genom uppläsning i alla rikets kyrkor, känd och offentliggjord, alt vederbörande valmän blefvo satte i tillfälle alt, inom de merendels vidsträckta valmanna-disti iklerne, utöf va rösti ätligheten å särskilda, ifrån deras hemvist vanligen ganska aflägsna orter, måste sålunda Kongl.
Kollegium se sig föranlåtet alt, dä valen icke syntes kunna i fullt ”laga ordning” verkställas före utgången af Augusti månad, låta den gamla distriktfördelningen få blifva oförändradi gällande intilldess alt revisorsvalet inom fjerde bruks-distriktet hade hållits; helst enär i alla fall kungörelsen om bergsbrukens nya indelning för riksdagsmannavalen kunde, såsom nu äfven skett, utfärdas i Augusti månad, fastän sjelfva valdagen, af här förut angilne orsaker, måste framflyttas lill slutet af September, emedan minst 4 veckors tid för valförrättningarnas kungörande inom hela liket alltid tillförne funnits behöflig.
Att för öfrigt all den skyndsamhet vid sjelfva beslutens expedierande om de ifrågavarande riksdagsmannavalen, hvartill stadgandet i 11 § ;d Riksdagsordningen, då den jern föres med föreskrifterna i 14 § 6 mom., kunde och borde gifva anledning, jemväl blifvit af Kongl. Kollegium iakttagen, sådant torde kunna inhämtas deraf, att tryckta kungörelsen af den 31 Augusti angående valen och den nya distrikt-regleringen utgafs i Stockholm och expedierades med posterne redan den 2 September; äfvensom de personella val-längderne för samtlige vul-dislrikterne oförtöfvadt derefter ifrån Kongl. Kollegium blefvo Bil. till R.
Justitie-ombudsmans Embetsberättelse, den 15 Nov. 1847. 7 öfversända till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, för att vederbörande Magistrater i val-orterne tillställas.
Dessutom må det tillåtas Kongl. Kollegium här tillägga och åberopa, alt det nu var första gången, som det varit i fråga att inom en viss begränsad termin inskränka verkställigheten af dessa, enligt Riksdagsordningens 14 § 6 moni., pä högst invecklade förhållanden och förut samlad kännedom af en mängd specialiteter beroende riksdagsmannaval, dertill samtlige öfver hela riket spridde röstberättigade bruksägarne skola genom en, för hela landet gemensam, kungörelse kallas; och det var äfven första gången, då en sådan kollision som nu kunnat inträffa af tvenne nära liktidiga val, hvilka inom ett och samma val-distrikt skolat efter olika grunder verkställas, emedan aldrig tillförne någon statsrevision lärer hafva blifvit utsatt att hållas så nära inpå blifvande riksdag, som nu ägt rum.
Kollegium nu utsatte tiden för valförrätlninsiarnes hållande, så visar det siy emedlertid, vid närmare gransk O D o ning af förhållanderne, att valen utaf bruksägarnes Riksdagsfullmäktige till den i November detta år blifvande riksdagen likafullt komma alt verkställas längre tid före sjelfva riksdagen, än som någonsin tillförne varit händelsen vid urtima eller lagtima riksdagar alltsedan år 1830, då representationsrätt inom Borgare-Ståndet först tillerkändes bergverkens ägare.
Ty år 1834 börjades riksdagen den 15 Januari, och uti Kongl. Kollegii kungörelse om valen, utfärdad den 26 November 1833, hade valdagen blifvit utsatt till den 4 Januari 1834, eller 41 dagar före riksdagen: till 1840 års lagtima riksdag, hvilken begynles den 14 Januari, utgafs kungörelsen angående valförrätillingarne den 22 Oktober 1839, och var valdagen deri utsatt till den 3 derpäfoljde
December, eller 41 dagar före sjelfva riksdagen; till 1844 års riksdag åter, som börjades den 11 Juli, hade bergshruks-ägarnes riksdagsmannaval, genom kungörelse af den 25 Maj, blifvit utsatte alt verkställas elen 21 Juni och således 20 dagar före Rikets Ständers sammanträdande; men för innevarande års lagtima riksdag, hvilken är bestämd att taga sin början den 15 November, utsätter Kongl. Kollegii kungörelse af den 31 sistlidne Augusti valdagen till den 30 innevarande September, eller 45 dagar föra den blifvande riksdagen, Stockholm den 13 September 1847. D. V.
Adolf Hallgren. /,.
Akerberg. 8 Bil. till R.
Justitie-ombuds mans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847.
Genom skrifvelse af den 12 i denna månad, har Rikels Ständers Hr Justitie-ombudsman begärt mitt yttrande i anledning af den, uti en dess förutgående skrifvelse till Kongl. Maj:ts och Rikets Bergskollegium af den 4 sistlidne September, redan anmärkta omständighet, att de för bergverken skeende val af Riksdagsfullmäktige för Borgare-Ståndet, vid instundande lagtima riksdag, först genom kungörelse af; den 31 Augusti blifvit lill den 30 derpåföljande September utsatte; och hvaröfver Kongl. Kollegium äfven under den 11 September sitt utlåtande afgifvit.
Till svar härå torde jag först, hvad mig särskildt beträffar, få äran upplysa, det jag, till följe af erhullen Kongl, permission till min helsås skötande, icke, från och med den 27 sistlidne Juli till och med den 30 derpåföljande September deltagit i några Kongl. Bergskollegii förhandlingar och beslut, hvadan jag lika litet varit i tillfälle, att underteckna kungörelsen af den 31 Augusti och utlåtandet af ilen 11 September, som hvarje annan under denna tidsrymd från Kongl. Kollegium utfärdad expedition.
Kollegii utlåtande af den 11 September derom till upplysning innehåller; hysande jag äfvenväl och i allmänhet den förmening, att, i det skick, hvari frågan kommit, dels genom 4:de bruks-ilistriklets inkallande till revisorsval, dels genom begärda, men fördröjda upplysningar all kollision emellan, på olika föreskrifter och häfdvunnen praxis beroende olika åtgärder, här svårligen stått att undvika, helst då dervid i betraktande tagas de invecklade förhållanden, som alltid uppstå genom sjelfva det föreskrifna val-sättet.
Stockholm den 23 Oktober 1847. D. v. Sch ulzenheim.
St. Justitie-onwudsmans
Embetsberättelse den i5 November i84y.
Uppgift på Rikets Ständers under Riksdagen åren 1844 och 1845aflålna underdåniga skrifvelse!’, hvilka ankommit till Kongl. Justitie-deparlementet, jemte anteckning af de åtgärder, som i anledning deraf blifvit vidtagne. l:o af den 18 September 1844, angående omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter (3. °). 1844 den 1 Oktober blef denna skrifvelse i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. af den 9 Oktober 1844, angående tillägg i 5 § 3 kap.
Handelsbalken, i fråga om afgifterna vid utflyttning till utrikes ort (6).
3:o af den 14 Oktober 1844, rörande af Kongl. Ma j:L i nåder föreslagen och af Rikets Ständer antagen förändring af 87 § Regeringsformen (8). 1844 den 12 November i Statsrådet anmäld.
Skrifvelsen Jagd lill handlingarne.
4:o af den 17 Oktober 1844, rörande förslag lill ändringar i likeLs Grundlagar (9).
Ifrågavarande förslag af Kongl. Maj:t bifallet, hvarom underrättelse blifvit Rikels Ständer meddelad å rikssalen den 19 och 30 Oktober 1844.
!&:o af den 7 November 1844, i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition om upphörande af Dess tvänne röster i Högsta Domstolen (10). 1844 den 12 December i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne. tg:o af den 7 November 1844, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om upphäfvande af hvad nu stadgadt är, rörande Lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen (11). 1844 den 12 December i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. 5f:o af den 26 Oktober 1844, angående arfvoden till tre nya Ledamöter i Lagberedningen (16). *)
Det i slutet af hvarje rubrik utsatta siffertal utvisar Skrifvelsens nummer i 10 Samlingen af hillänget till samtlige Riksståndens protokoll vid 1844 och 1845 årens riksdag.
Brot. 1847. 2 Sami. 1 2 Bil. till R.
Justitic-ombudsnians Embetsberättelse den 15 Nov. 1847.
184-4 den 7 November i Statsrådet anmäld; oell nådiga Bref i ämnet till Statskontoret och Riksgäldskontoret expedierade.
^:o af den 26 Oktober 1844, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition angående inteckning af lifstidsstädja och undantagsaftal, ni. tn. (18).
Förordning i ämnet utfärdad den 9 November 1844. f$:o af den 26 Oktober 1844, angående tillhandahållande af gesällböcker (19). 1844 den 1 November remitterad till Kommerskollegii underdåniga utlåtande, som ännu icke till Kongl. Maj:t inkommit.
H©:o af den 9 November 1844, angående val af Juslitie-ombudsman och dess Suppleant (27). - 1844 den 19 November i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne. !f:o af den 30 November 1844, angående förtydligande af Kongl. Brefvet den 25 September 1777 (35).
IS-o af den 4 December 1844, angående upphäfvande af 3 § i 2 kap.
Giflermålsbalken (41).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Maj:t bifallet.
J3:o af den 11 December 1844, angående afskrifning af Majoren C.
Under den 19 December 1844 nådig skrifvelse till Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i riket aflåten-, med befallning om verkställighet af ifrågavarande afskrifning.
14 af den 18 December 1844, angående bestämmande af viss tid, hvarifrån den i Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800 bestämda preskriptionstid för fordringars utsökande räknas rnå (49).
Majit har ej lemuat bifall till Rikets Ständers förslag; hvarom underrättelse blifvit meddelad Ständerna å rikssalen den 19 Maj 1845. 34»:o af den 18 December 1844, angående förtydligande af de i lag och särskilda författningar innefattade bestämmelser af straffet för in brottsstöld (50).
Majit har ej lemnat bifall till Rikets Ständers förslag; hvarom underrättelse blifvit meddelad Ständerna å rikssalen den 19 Maj 1845.
Justitie-ombudsnums Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. 3 4©:o af den 18 December 1844, angående granskning af de i Statsrådet förda protokoll (52). 1844 den 28 December i Statsrådet anmäld.
Skrifvelsen lagd till handlingarne.
l?:o af den 11 Januari 1845, angående ytterligare kontroller öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Katolska församlingen i riket (53).
Första punkten af Rikets Ständers förslag, angående lysning till äktenskap emellan personer, af hvilka den ena tillhör Luthersk församling och den andra tillhör annan Kristen trosbekännelse, af Kongl. Majit bifallen, samt Förordning utfärdad den 19 Januari 1847.
Yid underdånig anmälan i Statsrådet nyssnämnde dag af hvad Rikets Ständer i öfrigt föreslagit, har Kongl. Majit till 2:dra punkten af förslaget i så måtto lemnat bifall, att Kongl. Majit i nåder förordnat, att karterade lysningssedel’, med sådana bilagor och förteckningar öfver alla under hvarje förflutet år inom församlingen förefallne äktenskapslysningar, hvilka det, enligt 20 § 2 mom. uti Kongl.
Kungörelsen den 14 November 1845, åligger Stockholms presterskap alt till Konsistorium innan Januari månads slut det påföljande året aflemna, skola af Katolska preslerskapet, inom nämnde lid, afgifvas till Öfverstålbållare-embetet, som vidare har att förfara enligt hvad för Konsistorium är i samma moment stadgadt ; hvarom nådigt bref blifvit till Öfverståthållare-embetet expedieradt.
Beträffande åter 3:je och 4:de punkterna af Rikets Ständers ifrågavarande förslag, har Kongl.
Majit icke funnit skäl att härtill lenina bifall. 18:o al den 11 Januari 1845, angående skärpta kontroller i afseende på kyrkoböckers förande m. m. (60).
Sedan Kyrkolags-kommitteen häröfver afgifvit infordradt yttrande, har ärendet blifvit den 9 Mars 1847 i Statsrådet anmäldt och remilteradt lill Högsta Domstolens underdåniga utlåtande, som ännu icke inkommit. 19:o af den 11 Januari 1845, angående ansvar för förfalskning af Privatbanks-sedlar (61).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit antaget, och Förordning utfärdad under den 19 Maj 1845. 2©:o af den 16 Januari 1845, angående utdelningen af Juslilie-ombudsmannens embetsberättelse!’ (72). 1845 den 6 Februari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne.
2J.:o af den 30 Januari 1845, angående medel lill arfvoden m. m. för Lagberedningen (81). 1845 den 31 Januari i Statsrådet anmäld, samt Ledamöter uti Lagberedningen af Kongl. Majit förordnade.
4 Bil. till R- St.
Jastitic-ombudtmans Embetsberättelse deri 15 Nov. 1847. 22:o af den 20 Januari 1845, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra hufvudtitel (82). 1845 den 17 Februari i Statsrådet anmäld, och nådiga bref i ämnet tili -Vederbörande Auktoriteter expedierade. *»:o af den 12 Februari 1845, angående förändring i vissa delar af nu gällande lagstadganden om giftorätt, arfsrätt oell istadarätt (91).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit bifallet, samt Förordning den 19 Maj 1845 utfärdad. 24:o af d en 15 Februari 1845, angående fullgörande af Underrätts dom i en del skuldfordringsmål (103).
Majit bifallet, och Förordning utfärdad den 13 Juni 1845. 25:o af den 15 Februari 1845, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition, angående borgenärs rätt att, efter anstäldt utmätningsförsök, använda bysättning (104). 1845 den 19 Maj Kongl.
Majlis nådiga Förordning i ämnet utfärdad. 26io af den 22 Februari 1845, om ändring i 17, 22 och 24 §§ Regeringsformen (106). 1845 den 8
Maj i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne.
HT.o af den 22 Februari 1845, om ändringar och tillägg i 6, 15 och 43 §§ Regeringsformen (107). 1845 den 8 Maj i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne.
28to af den 22 Februari 1845, örn ett tillägg vid 1 § 9 morn.
Tryckfrihetsförordningen (108). 1845 deri 8
Maj i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. 2?>:o af den 22 Februari 1845, angående förklaring af Kongl. Kungörelsen den 1 Oktober 1812, rörande vissa iakttagelser vid besvärsskriflers och ansökningars inlemnande (124).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit bifallet, samt Förordning i ämnet den 19
Maj 1845 utfärdad. 3©:o af den 22 Februari 1845, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om ändring af 8, 9 och 10 §§ 17 kap.
Handelsbalken, samt förklaring af 2 § i samma kap. (125). 1845 den 8 Maj i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. 31:o af den 22 Februari 1845, angående ändring i 4, 5 och 6 §§ 24 kap.
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit bifallet, samt Förordning i ämnet utfärdad den 19 Maj 1845.
Justitie-ombudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. 5 32:o af den 22 Februari 1845, angående undanrödjande af stadgade hinder för Adelsmäns befordran till tjenstbefaltningar i städerna (132).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Maj;t antaget, samt Kungörelse i ämnet utfärdad den 8 Maj 1845. 33:o af d en 1 Mars 1845, angående en del i Krigslagarne antagna straff (135).
Sedan Krigshofrältens, Juslitie-kanslerens och Högsta Domstolens underdåniga yttranden i ämnet blifvit infordrade och afgifne, Ivar Kongl. Majit den 23 Januari 1846 förordnat en Kommitté, för att utarbeta och till Kongl. Majit inkomma med förslag till ny krigslag för krigsmakten till lands och sjös, hvarvid jemväl de uti Rikets Ständers ifrågavarande skrifvelse väckta frågor borde af Kommilleen tagas i öfvervägande.
Nämnda förslag har ännu icke blifvit af Kommitleen afgifvet. 34:o af den 26 Mars 1845, angående förändring i 7 § och upphäfva nde af 8 § uti 16 kap. Jordabalken (143).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit antaget, och Förordning utfärdad den 19 Maj 1845. 35:o af den 5 April 1845, angående vissa förändrade föreskrifter i afseende på lagfart och nyttjanderätls inteckning (146).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit antaget, och Förordning utfärdad den 19 Maj 1845. 3©lo af d en 5 April 1845, angående förändrade stadganden i afseende på utmätning (147).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit antaget, och Förordning utfärdad den 19 Maj 1845. 3?:o af den 22 April 1845, angående ett tillägg till 9 kap. 8 § Handelsbalken samt Kongl.
Vid föredragning häraf i Statsrådet den 13 Juni 1845, har Kongl. Majit ej funnit skäl att till Rikets Ständers ifrågavarande förslag lemna bifall. 38:o af don 7 Maj 1845, i anledning af Rikets Ständers Revisorers afgifna berättelser om granskning af Statsverkets räkenskaper för åren 1838 lill ocb med 1841, i hvad samma skrifvelse tillhört Juslitie-departementets föredragning, nemligen: (173) а) 32:dra punkten, angående insändande till Statskontoret af de så kallade rasp- och spinnhus-medlen; б) 33:dje punkten, angående förbud mot utlemnande på kredit äf de arbeten, som vid Korreklions-inrättningarne i riket åstadkommas; G Bil. till R.
Embetsberättelse deri 15 Nov. 1847. c) 34ide punkten, angående utredning af förhållandet med åtskilliga balanser i räkenskaperna för fångvården; d) 35:te punkten, angående biläggande af inventarii-konto vid Fångvårdsstyrelsens räkenskaper; e) 36:le punkten, angående slutlig utredning af Assessoren Wallbergs balans, m. na.; samt f) 37:de punkten, angående vidtagande af åtgärder till beredande af besparing i utgifterna för fångars vard och underhåll.
Vid underdånig föredragning häraf i Statsrådet den 13 Augusti 1845, har Kongl. Maj:t lernnat
Dess nådiga bifall lill Piikets Ständers i 32:dra och 35:te punkterna gjorda anhållanden, för verkställighet hvaraf nådiga Bref blifvit till vederbörande Embetsverk aflålna; hvarjemte Kongl. Maj:t, angående 33:dje och 34:de punkterna, anbefallt dels Fångvårdsstyrelsen alt tillse, det de arbeten, sorn vid Korreklionsinrältningarne åstadkommas, hädanefter icke må till enskilde utlemnas, förr än full liqvid blifvit erlagd, eller nöjaktig säkerhet för betalningen är vorden ställd, dels ock Justilie-kanslers-embetet, alt, ej mindre beträffande den gjorda anmärkningen, att uppgifven fordran hos Klädesfabriksidkaren
Dihlström ej skall blifvit bevakad i hans konkursmål, vidtaga den åtgärd, hvartill omständigheterna kunde föranleda, än äfven tillse, alt utredning sker af öfriga i sammanhang härmed anmärkta, hos Fångvårdsstyrelsen balanserade poster; Vidkommande 36:te punkten, har Kongl. Majit beslutat, att, sedan Justilie-kanslers-embelet den 8 April 1843 fått sig anbefalldt att tillse, om och hvilken åtgärd borde vidtagas i anledning af det dröjsmål, som inträffat med afgifvande och granskning af Wallbergs redogörelse, samt att med uppmärksamhet följa och, så vidt på Juslitie-kanslers-embetet ankommer, söka lill skyndsamt slut befordra de mål, som äro gjorda anhängig» hos vederbörande embelsmyndigheter, till följd af yppade anmärkningar emot Wallberg, såsom föreståndare och kamererare vid Norra korrektionsinrätlningen, skulle
Juslitiekanslers-embetet nu jemväl erhålla del af hvad Rikets Ständers ifrågavarande skrifvelse i ämnet innefattar, för behörig handläggning i sammanhang med förra remissen.
Enligt Justitie-kanslers-embelets för år 1846 afgifna embetsberättelse, har Fångvårdsstyrelsen hos Justilie-kanslers-embetet anmält, att åtskilliga af ofvanberörde anmärkta balanserade fordringar blifvit dels godtgjorde, dels ock afskrifne, hvarjemte åtgärder för indrifvandet af de öfriga blifvit vidtagne; äfvensom Wallbergska balansmålet, tillika med frågan om Wallbergs underlåtenhet alt behörigen bevaka ofvanomförmälda fordran hos Fabriksid - Bil. till R.
Beträffande slutligen 37:de punkten, har Kongl. Majit anbefallt Fångvårdsstyrelsen alt, rned fästad uppmärksamhet på de gjorda anmärkningarne, omsorgsfullt iakttaga all nödig sparsamhet och omtanka i detta hänseende.
' 39:o af d en 7
Maj 1845, angående ersättning af allmänna medel lill vittnen i brottmål (177).
Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit antaget, samt Kungörelse utfärdad den 20 November 1845. af den 7 Maj 1845, angående tillägg till Kongl. Förordningen den 9 November 1844, rötande inteckning af ej mindre lifstidsstädja och undanlagsaflal, än ock all annan afhandling om nyttjanderätt till fast egendom å landet (178).