Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Silverstolpe, s r>, Da nu å nyo föredrogs Lag- samt Ali» manna Besvärs- och Oeconomie Utskottens den 1 Juni afgifna , och den 22 derpå följande på bordet lagda Memorial om afskaffande af Luderplatser och allmänna Skallgångar, samt samma Utskotts genom Protoco|ls Utdrag af den 8 Juli, hvilket den il blifvit på bordet lagdt, ineddelta Utlåtande ofver föregående Memorial ; blefvo desamma af Högloft. Ridd. och Adeln afslagpa.
Ex Protocollo A. G, Silverstolpe.
. . v, -b* - o' D. Å nyo föredrogos Constitutions-XJtskottetg den Den 17 Juli. 1479 den 12 och 13 Juli afgifna och den 14 på bordet lagda Memorial:
I:o rörande tillägg uti 46 och 56 §. §.
Riksdags Ordningen; 2:0 rörande en ny §., hvilkejt borde införas mellan 37 och 3H §. §.
Regeringsformen; och hlefvo dessa förslag af Ridd. och Adeln godkände till den kraft och verkan som 56 §.
S. D. Bifölls Stats Utskottets den 13 Juli afgifna och den 14 på bordet lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss om ersättning för 18 12 års Miantalsskrifnings-provision i Norrbottens Län.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. O S. D.
Återremitterades Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ul skot tets förlidne gårdag på bordet lagda Betänkande, af den Io dennes, rörande Håll och Gästgi fveri-skjutsen, i anledning af den utaf flera Ledamöter gjorda anmärkning emot olämpligheten af det tillstyrkande, att hvarje Skjutshåll måtte, så vidt möjligt är, blifva af tvänne mils längd.
Ex' Protocollo A. G.
Silverstolpe. i4*° J)en 17 Juli. S. D. I anledning af den, efter af Konungen oell Riksens Ständer vid denna Riksdag antagne förändringar och* tillägg , sig företeende svårighet vid Grundlagarnes Titulerande, vid skeende ©intryckning, enär dessa hittills blott af sina forsta data utmärkas, och under dessa data dels i sjelfva Grund lagarna, dels i andra officiella Handlingar nämnas , och enär citationen i Grundlagarna af de gjorda förändringarna bredevid Titlarna icke skulle kunna förr än vid en annan Riksdag beslutas och antagas; ansåg Hoglofl.
Ridd. oell Adeln för sin del den tjenligaste utvägen, till erhållande af alltid gällande Titlar, vara den, att Grundlagarne, vid omtryckningen och sedan de lagligen gjorda förändringar uti deni blifvit intagna, må alltid behålla sin Titel och sitt först erhållna datum , jemte tilläggning af orden: meri de sedermera af Konungen och Riksens Stdnder antagna förändringar i samt att, för öfrigt , blotta citationen af Titeln och datum , vare sig i eder eller andra officiella Handlingar, alltid må anses derjemte till sin kraft och verkan innebära denna tilläggning: uti hvilket beslut de öfriga Respectiva Stånden skulle vanligen anmodas att med Ridd. och Adeln sig förena.
Silverstolpe. $.
T».
R emitterades till; Stats - Den i 7 Juli. 148!
Stats Utskottet Ett Dictamen af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, angående vedergällning åi Stals Gorninissarien Widegren for en förbättrad inrättning af Rikshufvud-boken.
Ut sup a. Ex Protocollo A. G. Siivsertofpe. S. D. Sedan tinder närvä-a lide Riksmö'e, Kgl. Majit i Nå er föreslagit, och Riksens S änder bifallet att, domfört antal Ledamöter i IIof R t måtte förr»indskas från 7 till *$ ; och Kongl, Majit dessutom, för göromålens manget, ansett nödigt att Kongl. Gotha Hof
Rätt arbetade på 4 divisioner, men bemäl te Hof-Rätt bes,t o e af endast 18 Le'arno er , och 2:ne således fel. fö att utgöra fyra fullsutna divisioner, så beslöt Ridd. och Adeln, att anmoda Stats Utsko.tet att för dessa bägge Ledamöter, på Riks-S atén anslå nya löner; uti hvilket beslut de öfriga Respectiva Stånden skulle vänligen inbjudas att sig med Ridd. och Adeln förena.
S. D. Efte r uppläsning af Stats-Utskottets, se* dan den 14 Juli på botdet, hvilande, Betänkande af föregående dag , angående Sta.ts-regleringen i allmänhet , samt med project till Riks-Sta; för I816 och påföljande år intill nästa Riksdag, blef det - 1482 Dell 17 Juli. detsamma af Högloft. Ridd. och Adeln bifallet.
Ex Pro'ocollo A. G. Silverstolpe. S. D.
Efter förnyad föredragning , bifölls Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottets den 14 Juli pä bordet lagda Betänkande af den 6 dennes, i anledning af väckt fråga om Folkoch Arbets-Scholors inrättande, i sammanhang med Allmänna Fattigvården.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Före-regos ä nyo följande Constitutions Utskottets 'en 13 Juli afgifna och näst påföljande dag på bordet lag 'a Memorial :
I:o angående förändring i Rättegångssättet uti Try kfrihetsmål, i fall det nu fastställda genom en Jury icke skulle befinnas lämpeligt.
2:0 angående ett tillägg vid slutet af 60 §.
Regelings Formen 3:0 angående tillstyrkta förändringar i Tryckfrihets- Lagen ; och godkändes de uti dessa Memorial framställda förslag, till den kraft o h verkan som 3b §.
Regerings - Formen förmäler.
Den 17 Juli. 1483 S. D. F öredrogos å nyo och biföllos Stats-Utskottets , dpn 27 Juni äfgifna och påföljande dag på bordet lagda Bétätikande angående I öntillokning för Penninge*löntagandé Civile Embefsoch T jens tern än neri i allmänhet, samt samina Utskotts ^den 6 Juli afgifne och den 7 samt 11 Juli på bordet lagde utlåtande ofver de anmärka ningar, som vid föregående Betänkande bl ii vit gjorde.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. B ifölls Constitutions-Utskottets seilan den 14 Juli på bordet hvilande Memorial, af den a2 nästföregående, angående anmodan till EagComitéen, att i Eagförslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, som kunna föröfvas emot Tryckfriheten och på Rättegångssäret i Tryckfrihetsmål, på det tillfälle må beredas, att äfven sådana mål, efter den nva J,agens antagande, endast efter allmän
Eag må kunna afdommas.
Ut supra, Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Efter förnyad föredragning biföllos Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottets , den 6 och 12 Juli afgifna samt den 14 och 16 Juli på bordet lagda Betähkandén och Memorial:
I o i anledning af vackt fråga om medel till Svenska Klädes Fabrikernas upphjelpande. 2:0
Den 17 Juli. 2:0 i anledning af återremiss af Utskottets Memorial', rörande ersättning åt Rotarna för Rote Soldater,; hvilka i och for arbetet vid Götha Canal blifva till krigstjenst oduglige.'
3:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse rörande forändrade bestämmelser, i afseende på levet et ingen af ho och halm.
4:0 i anledning af väckt fråga , om jemkning i den vid de årliga och Kungs hästarna i Sjette Fögderiet af Upsala Län skedde förvändling.
5:0 i anledning af väckt fråga om inrättandet af Arbets- och Uppfostrings-hus för DuhlAllmogen.
Ex Rrotocollo A. G. Silverstolpe. S. T).
I anledning af en utaf en Ridderskapets och A 'elns Ledamot, i den form Riksdags Ordningens 29 §■ fö esk ifver, anmält anmärkning mot Fö e tagan e i Stats-Rådet, samt derå begärd remiss till Cons itutions Utskotte , blef samma remiss nu beviljad; och skulle i följe häraf Cons1 itutions-U; sk o e:s föedragne .Memorial om Decharge fö Stas-Rådes Ledamöter, de Föredragande och Konungens Rådgifvare i Coramando mal, blifva tills vidare hvilanöe.
Den 17 Juli. 1485 Utdrag af Hogvårdiga Prest-Ständets Protocoll vid Ur thua Riksdagen i Stockholm, den 17 Juli 1815.
O S. D. Ate Consututions-Utskottets
Memorial angående förrättad granskning af S ats-Rådets Protocoll sedan sista Riksdag; och Stats Utskottets Betänkande i f, åga om medels anslående till Svenska Theatern.
Ef ter ytterligare föredragning af Allmänna Besvärs- och* Oeconomie Utskouets för'*- nyade Betänkande, angående Hushehofs - Branvinsbrännningen och dermed gemenskap ägande omständigheter, b)efberö'de Betänkan eafPrestStåndet bifallet, dock me - undantag af 5 Punkten , i afseende på hvilken P est-S ander ansåg proportionen imellan pannerym en af B änvinspannorna och
Pe sonalen i Städerna böra förblifva densamrna, som enligt Kongl. Majtts Nådiga Kungörelse angående B änvinsb änningen den 9 Oc • 1812, och beslöt P est Stån et i öfrigt anmoda Bevillnings TJtskot et att skyndsamligen till Riksens S änder inkomma med Utlåtande angående afgifcerna för Bränvins-tillyerkningen.
V. Almqvist. 1486 Den 17 Juli. S. D. röredrogos å nyo oell bifalloS nedan* sk ef ne ifrån U skotten inkomna och pä bordet hvilanda Betänkanderi, nemi.: ifan Allmänna Besvärs- och Otconomie Utskottet .■ angående I:o Folk- och Arbets-Skolors inrättan ’e 1 sammanhang med Allmänna Fa'tigvärden m. m. 2:0 Förändring i sättet att vän e a jord och fas igheter å Ilandet efter den så kallade Banco mefhoden. 3:0 Medel till Svenska Klädes - Fabrikernas upphjelpande. 4:0 Förändrade bestämmelser 1 afseende på levereringen af hö och halm. 5:0 Inrättande af Aibets-och Uppfostrings* hus för Dahl Allmogen. 6:0 Jemkning i den vid de årliga och Kungs* häsfames i ,6:te Fög .^eriet af Upsala Uän skedde förvandling. 7:0 Häll- och Gästgifveriskjutsen samt föf« höjning i Skjutslegan. ifrån Stats-Utshottet ■ . 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbetalningen af de efter Högstsalig Hennes Majr Enke-Drotlningen f. d< Kongl..
Familjen i arf tillfallna Summor. 2:0 Angående understöd lör Hjelmare SlussVerk. 3:0
I anledning af gjo-dä anmärkningar vid Utskottets Betänkan :.e angående Löfås Silfvert erki ifråh Den 17 Juli. 1487 if an Särskildta Utskottet:
Angående en fri Kolhandel.
S. B, Ffier öfverläggning om Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconorriie - Utskottens gemensamma Betänkande, angående en allmän.
Handelsfrihet och Product Placatets upphäfvanJe m. m., och sorn Valltrfl.
BorgareStåndet, med. stöd af Kongl. Maj:ts Nådiga Försäkran den 23 Februari 1789, förklarat detta Betänkande vara stridande emot Borgerskapets Privilegier, fänri Prest Ståndet sig icke kunna berörde Betänkande bifalla.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. I likhet med hvad Vällofl.
BorgareStåndet, jemlikt nu inkommet Protocolls-Utdrag af den 14 i denna månad beslutit , fann PrestStåndet för godt att till Constitutions - Utskottet öfverlemna beredande af ett sådant Förslag, hvarigenom den af Kongl. Maj:t anmärkta motsägelse imellan Regerings - Formens g4 §. och det beslutna tillägget uti Regerings-Formens 42 §. må undanrödjas.
Ex Protocollo J. U, Almqvist. S. D. 1488 Den 17 Julim S D. ti Protocolls-Utdrag af den iT i denna månad inbjuder Hbglofl.
Ridderskapet och Alein sina Med-Srånd till instämmande deruti, att det af Friherre And Cederström till Bevillnings Utskottei afgifna Bevillnings-Förslag, med dertill hörande
Värderings-method samt alla härmed gemenskap ägande Handlingar, må genom anslag af Riksdagskostnads medlen från Tiycket utgifvas; meri som det hitintills icke varit vanligt att enskilda Riksdagsmans Memorial och Anföranden blifvit på Statens bekostnad tryckta, och då ett sådant prsejudicat i framtiden kunde leda derhän att flere Riksdagsmän kun e anse sig berättigade ait fa sina Memorial på allmän bekostnad tryckta, hvarigenom en icke obetydlig omkostnad skulle blifva Stats Verket tillskyndad , alltså ansåg Prest •
Ståndet sig icke kunna uti ofvanberörde beslut med Högloft.
Utdrag af Vällofl. Borgare - Ståndet $ Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 17 Juli I8i 5- S.
T) Sedan Ffögv.
Prest-Ståndet, genom Pra» toeolls Utdrag under den 7 i denna månad;, inbjudit Högloft.
Ridderskapet oell Adeln samt Borgare - Den 17 Juli.
I489 Borgare-Ståndet att utlåta sig, huruvida de ville instämma uti Heder v. Bonde-Ståndets, i frågan rörande tillökning uti de Kongl, och Furstliga HofvensStat9-surnmor gjorda tillägg,samt Högloft.
Bidderskapet och Adeln, enligt nu uppläst Protocolls-Utdrag af den ii juli, funnit sig icke kunna frångå sitt i laglig ordning redan i detta ämne fattade beslut, ville äfven Borgare-Ståndet gifva Bespectivä Med-Stånden tillkänna, att det, vid sitt bifall till Stats-Utskottets i ämnet afgifna Betänkande , för sin del ansett tillägget förfalla, så mycket mela sorn någon tillgång föl* dessa nya anslag ej i Stats-regleringen linnes5 hvilket Beslut
Ståndet nu ej eller funnit an» ledning att frånträda» Ut supra.
Ex Protocollo Carl Magn, Robsahm» S. D. \ id förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottets Utlåtande* Uti det från Höglofl.
Bidderskapet och Adeln * Högvörd.
Prest - Ståndet och Hederv.
BondeStåndet den 15 sisth Juni till Utskottet återremitterade mål, angående husbehofs bränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter* fann Borgare-Ståndet för godt, att förblifva vid det beslut som Ståndet redan genom ProtocollsIJtdrag af den 15 sistlidne Juli, sina Bespecti va Med-Ständef, om antagandet af Allmänna Besvärs- och Oeconomie * Utskottets under den s? 6
Maj i samma ämne aflåtna Betänkande, Vördt, :te Bandet, 187- I88< samt 149° Den 17 Julli 6amt och vänligen meddelat, till följd hvaraf således de förändringar, på hvilka det nu upp» lästa ytterligare Utlåtandet har afseende, blifvit af Borgare - Ståndet ogillade och afslagne.
Ex Protocollo Cerl Ålagn.
Robsahm. S. D. Till Särskildta Utskottets den 14 Juli på bordet lagda Memorial af föregående dag, om utbetalning af det arfvode och de tractamenten, som blifvit Utskottets Secreterare , Canzlioch Vakt-betjening tillaggda, lemnade BorgareStåndet nu, vid förnyad föredragning , sitt bifall.
Robsahm. S. D. Jemte åberopande af hvad BorgareStåndet
Uti särskildt denna dag afgifvet Protocolls-Utdrag anfört , rörande det sällsamma behandlingssätt, hvaruppå frågan om så kallad allmän.
Näringsfrihet blifvit uti det sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie* Utskottet pröfvad och af tvänne Stånd afgjord, då Prest-Ståndet ansett denna fråga vara af Privilegii-natur och Borgare - Ståndet i densamma icke deltagit, finnér Borgare - Ståndet sig destomindre kunna godkänna det af Höglofl.
Ridder» skåpets och Adelns samt- det Hederv.
BondeStåndets Ledamöter uti ofvanberörde Utskott afgifna Utlåtande af den 4 i denna månad , om d*t \
Ben 17 Juli. *49* tlef. så kallade Product - Placatets uphäfvande , sorn de derom utkomna Författningar , enligt Kongl.
Maj:ts Nådiga Försäkran den 23 Fehr.
1809, utgöra en del af Borgare - Ståndets Privilegier, hvilka, utom Samtliga Piks-Ståndens öfverenskommelse och Konungens bifall, hvarken kunna jemkas eller förändras.
Vid läsningen af meranämnde Betänkande* har det icke undfallit
Ståndets uppmärksamhet, huru ringa kännedom deruti röjes om rätta grunden till de fö; fattningar, hvilkas tillvarelse och efterlefnad såsom Eiksförderfliga blifvit franistälda.
Förordningen den 10 November 1724, eller det egentliga så kallade ProductPlacatet innehåller, att främmande ej måge med egna eller andra utrikes befraktade fartyg, vid confiscation af skepp och göds, hitförä andra ärt deras egna” lands-producter; och Kongl. Förklaringen öfver samma Förordning den 28 Febr. 1726 innehaller, utom nyssnämnde stadgande, förbud för främmande, att imellan inrikes hamnar frakta Svenska produeter samt att Svensk man ej må med främmande fartyg hilföra andra produeter än sådana, som til lhöra det land hvarifrån det fraktade fartyget är hemma.
Då dessa stadgar tillkommit af det reciproqua förhållande, som imellan alla sjelfständig» Stater, hvilka drifva activ handel, alltid ägtrum , och hvartill England igenom dess navlgations-act långt förut gifvit anledning, lärer det aldrarnindst af någon Svensk man böra inissbilligas, att dess Regering igenom en sådan.Författning velat bestämma Nationens Härdighet äfven 1492 Den 17 Julh äfven i Commercielt afseende.
Den redbara nytta- Riket medelst denna anstalt vunnit genom ökad tillgäng på öfvade Sjömän för Flottornas behof , genom uppmuntrade inhemska Skeppsbyggerier och genom en mera vidsträckt och lönande frakt-handel, som på ett så betydligt sätt godtgjort de förluster, hvilka genom exporternas mindskning dessa sednare åren uppkommit, erkännes dessutom af alla, som uti enskilta Medborgares förkofran kunna inse Samhällets styrka och forsvar.
En af Regeringen vidtagen ytterligare och med Producr-Placatet ingen gemenskap ägande åtgärd tHl Svenska sjöfartens uppmuntran är skillnaden imellan tull-umgälder för fria, halffria och ofria fartyg , hvilken skillnad såsom äfven en motsvarande följd af andra Nationers dylika Författningar, icke eller torde för alltid, höra upphäfvas, så länge vårt Fädernesland på ett så ärofullt sätt, som för det nä varande, intager ett rum ibland Eurepäs sjelfständiga Stater.
Slutligen har Borgare-Ståndet äfven skolat anmärka, det rättigheten att reda i skepp icke är Stan let förbehållen, utan tillhör hvarje Svensk man, Skeppsklarerare och Flandelsbetjenter endast derifrån undantagne; och beslöt BorgareStåndet att dessa anmärkningar sina Respectiva Med-Stånd vördsamt och vänligen meddela.
Ut supra._ Ex Protocollo Carl Magn.
Robsahm. S. D. Den 17 Juli. 1493 S. D.
Remitterades till Stats - Utskottet Herr Borgmästaren E. G. Sturnegks Motion om anslående af arfvo e för Herr Stats •
Commissarien och Riddaren Widegren, i och för dess Stats-Utskottet lemnade biträde.
Robsahm. S. D, Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Utskottets följande den 14 Juli på bordet lagda Betänkanden föredrogos å nyo och biföllos: i:o Af den 6 Juli om Folk- och ArbetsSkolors inrättande. 2:0
Af den 12 Juli, om jemkning i den med de årliga och Kungshästarnes i Sjette Fögderiet af Uppsala Län skedda förvandling. 3:0
Af samma dag, 0111 förändrade bestämmelser , i afseende på levereringen af hö och halm; och 4:0
Af samma dag, om inrättande af Arbets- och Uppfostringshus for Dal - Allmogen.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs* och Oeconomie-Utskottets Betänkande af den 12 Juli, som den 14 lades på bordet, i anled - »494 Dm i 7 Juti, anledning af väckt fråga om förändring af sättet att vardera jord och fastigheter å landet, ljit liorgare Siandet dervid bero.
Robsahm, Q S. D. A nyo föredrogos Constitutions-Utskottets särskildta Memorial af den 13 Juli, hvilka ilen 14 lades pä bordet , angående åtskilliga föreslagna förändringar och tillägg: iso i 37 och 38 §• §.
Regerings - Formen, 2:0 i 6q §, Regerings-Formen , 3:0 i 46 och 56 §. §.
Riksdags Ordningen, 4:0 i flera §• §• af Tryckfrihets-Förordningen , och 5:0 om den i Tryckfrihets-mål inrättade Jury’s afskaffande vid na^ta Riksdag, i händelse den finnes icke uppfylla dess ändamål eller emot Nationens lynne vara svarande j Och hvilka Memorial antogos att hvila till nästa Riksdag , för att enligt 56 §.
Fegerings-Formen hehand* las.
Ex Protocollo Carl Magn, Robsahm, 4 ' B. B.
C onstitutions-Utskottets anmälan uti ett ilen 14 Juii på bo det lagdt och nu åter föredraget Memorial af den 12 förutgående, röranr* de nödvändigheten af anmodan till Lag-Comitéen om uppmärksamhet i JLag-försläget på bestraffnings - Den 17 Juli. 1495 ningssättet af brott emot Tryckfrihets-Lagen, blef nu af Borgare-Ståndet gillad och godkänd.
Robsahm. S. B. B iföllos, vid förnyad föredragning, Statsutskottets Betänkanden af den 13 Juli, hvilka den 14 lades på bordet, angående: 1:0 Stats-Verket , i hvad som rörer tredje Hufvud titeln, innefattande försvars-verket till Lands- och Sjöss; 2:0
Stats regleringen i allmänhet och med Project till Riks-Stat för 1816 och påföljande år intill nästa Riksdag; och 3:0 ersättning för 1813 ars Mantalsskrifnings-provision i Norrbottens Län.
Vid förnyad föredragning af Oonstitutions-Utskottets under den 13 i denna månad afgifna och den 14 på bordet lagda Memorial, angående granskningen öfver Stats-Rådets Prptocoll och decharge för dess T,eda möter och Fö* redragande samt för Konungens Rådgifvare i Commando-mål, fann Borgare-Ståndet för godt bifalla icke allenast att en sådan decharge roa meddelas utan ock hvad ydskottet för öfrigt hemställt och tillstyrkt.
Robsahm. 3496
Den 17 Juli, S, U, IJorgare-Ståndet, har tagit i öfvervägande hvad de sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten anfört uti deras den 4 i denna månad afgifrie Betänkande uti frå» gan om den så kallade Näringsfriheten; och har Borgare-Ståndet anmärkt vid formen af detta Betänkande, att sedan Högvördiga Brest Ståndet och BorgareStåndet funnit denna fråga, såsom rörande sistnämnde Stånds privilegier, icke kunna, ernot ^ Regeringsformens föreskrift, till behandling upptagas i det skick den samma nu blifvit vackt och till Riksens Ständer inkommit, utan bo;-de således förfalla, och nyssnämnde tvänne Stånds Ledamöter uti de sammansatta Utskotten i följd deraf förklarat, det de, emot deras Stånds sålunda vidtagne beslut ej ansett sig kunna uti någon öfverläggning i ämnet deltaga, eller yttrande deruti meddela, hafva icke dess mindre Ledarnöterne af de tvänne öfriga Stånden, nemi.:
Ridd, och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet samma fråga till afgörande företagit; men som Grundlagens esprit bjuder, att Ledamöter af Utskott skola samfällt deltaga åttnindstone uti öfverläggningen om ärendemas beredning och utarbetning, och samma Grundlag icke medgifver rättighet för ett eller annat Stånds Ledamöter att, i sig gifvande egenskap af Utskott, särskildt pröfva och till afgörande hos Riksens Ständer framställa ämnen, hvilka röra det 3:dje eller 4lde Ståndets enskilta fri- och rättigheter, hvilket förhållande likväl vid denna fråga inträffat $ alltså, och då på sådan - Hen 17 Juli. •»497 dan grund Borgare-Ståndet icke kunnat till hufvudsaklig pröfning upptaga det af Höglofl. Ridd. och Adelns saint Hedervärda Bunde-Ståndets .Ledamöter, utan medverkan af de tvänne öfriga Stånden, afgifna Betänkande, har icke eller Borgare-Ståndet funnit skäl att frångå dess i detta ämne den 28 Juni redan fattade beslut.
Då likväl frågan om oinskränkt Näringsfrihet ej allenast blifvit med värma omfattad och af de tvänne Bespecti va Riks-Stånden , som deröfver sig yttrat, framställd med den utförlighet af Théoretiska satser, hvilka någon gång kunna hänföra omdömet till motsägelse af erfarenhetens bevittnade sanningar, utan ock hos allmänheten väckt en, efter Borgare-Ståndets tanka, mindre förtjent Uppmärksamhet, i anseende till samma frågas förmenta inflytelse på Statens välfärd och Medborgares rättigheter, anser Borgare-Ståndet, både af aktning för Med-Stånden och för egen tillfredsställelse, sig höra öppet förklara, att då Spannmåls-handeln är, hvad den bör vara, fullkomligt fri, och Victualie-handeln äfven vid denna Riksdag af samtliga Riks-Stånden är förklarad lika oinskränkt : då Landet har rättighet att hålla alla behöfliga Sockne-, Bruks- och Säteri-Hanötverkare: då Landtmannen äger5 ej allenast för eget behof, fabricera allt hvad honom godt synes, utan ock till
Städerna klanderfritt införa och afyttra sina produeter: då Fabriker nu mera utan hinder kunna på Landet anläggas: då hvarje
Svensk man äger rättighet att reda i skepp, och Ridd. och Adeln särskildt, att exportera sina egna effecter, och dessutom hvarje - 1498 Den 17 Juli. je Riddersman samt Statens Embetsman, försedd med Konungens FuUmagt, kan och bär till Conr tingent-Borgare på Grosshandel antagas, enär han i laglig ordning derom sig anmäler; då ändteligen vid Eandtrnanna-Näringarna i vårt land ännu icke finnes så stort öfverflöd af arbetare , att någon enda individu skall kunna nämnas, sorn blifvit Näringslös derföre, att han, såsom obehörig till inmängande i borgliga yrken, derifrån blifvit tillbaka vist, utan den allmännaste klagan deremot fores öfver bristande händer vid Jordbruket, och då alla dessa styrkte förhållanden både af erfarenhet och bestämda lagar, icke torde kunna bestridas, är det för Borgare-Ståndet ännu icke uppenbart, hvilka stora Riksgagneliga fördelar skulle tillskyndas de tvänne Kespectiva Med-Stånden af den så ofta påyrkade oinskränkta Näringsfriheten, om dermed'icke åsyftas en fullkomlig upplösning af Borgare-Ståndet såsom integrerande del af Rikets nu varande och af våra Grundlagar fastställda representation, samt undanrödjande af alla de reglementariska föreskrifter, hvilka till bibehållande af ordning i Städerna , till att bestämma Borgare Ståndets plats i Samhället, och den grund hvarefter Ståndet utgör sina betydliga Krono- och Slads-utgifter, blifvit af Sveriges framfarna Regenter, med de öfriga Ståndens då odelade bifall, utfärdade, och hvilkas vishet, i afseende på Statens construction, lika litet torde böra ställas i fråga då de lämpas på Borgare, som på något annat Stånd.
För att blifva representerande Ledamot af Ridd. och Adeln fordras antingen bördens rätt, eller Den 17 Juli. 1499 eller Konungens nåd att till Adelsman varda upphöjd.
För att blifva representerande ibland Prest Ståndet fordras, utom innehafvande Embete, manga prof innan man dertill kan antagas, och hos Bonde Ståndet fordras, utom ägande rätt endast till Krono skatte jord, äfven den egenskapen, att aldrig hafva haft någon offentlig tjeristbefattiung.