Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle likväl det oagtadt, i öfverensstämmelse med Revisorernes hemställan, ett ordentligt Persedel- och InventariiBokslut komma att upprättas, blefve det, enär ett sådant arbete skulle blifva lika vidsträckt, som det för den contanta redogörelsen, oundgängligen nödigt att för detsamma antaga en särskild
Bokhållare och med en ny lön för densamma Staten belasta.
Beträffande slutligen Revisorernes anmälan örn vid HufvudBoken saknad uppgift å Postverkets fastigheter och fartyg, så kan en sådan utan betydlig tillökning i göromålen hädanefter åstadkommas, i händelse Eder Kongl. Maj:t skulle finna för godt att derom i Nåder förordna; börande ÖfverPostDirecteursEmbetet härvid i underdånighet upplysa, att Förslag öfver och Berättelser om beskaffenheten af Postverkets fartyg från vederbörande till Poststyrelsen årligen ingå, ehuru desamma hittills ej blifvit PostHufvudBoken bilagde, enär någon föreskrift härom ej varit meddelad.
Den Nådiga Remissen återställes härhos i underdånighet, och ÖfverPostDirecteursEmbetet framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet Stormägtigste Allernådigste Konung Eder Kongl. Maj:ts unclerdåmgstc, tropligtigste tjenare och undersåte, E. LAGERHEIM.
Stockholm den i4 Martil i836. A. IV.
Grundelstjerna.
Majtt underdånigst med Utlåtande öfver Rikets Ständers sednast församlade Revisorers Berättelse om verkställd granskning af Postverkets Räkenskaper. ( 37 ) Sammandrag öfver de i Kongl. Postverkets
HufvudBok före år 1833 upptagne äldre Balancer.
Fra m 1.
Öfv erPostDi rec teuren m. m.
Friherre W.
Car- pelans Sterbhus *0,99' ■4 11 ( Sedan numera blifvit utredt att 11a- Igon ytterligare tillgång i det afträdda \Boet licke förefinnes, kommer den att i be- 1 horig ordning anmälas till afskrifning. Kejser!. PostAmten i S:t Petersburg och Helsing- forss 338 11 2 f Kommer likaledes att till afskrifning [anmälas, enär denna summa utgöres /af porto för sådane utländska bref, Isom icke blifvit uttagne och af sådan [anledning blifvit retournerade.
Balance af medel hvilka f. d. Consuln och PostCom- missarien Isaac Gloerfelt uppburit till utgifters be- stridande för utrikes po- stens transport genom Kgl. Danska Staterne 2,524 32 11 ’ Genom Kongl. KammarRättcns
Ut- slag den 22 December i83o är balan- cen faststäld.
Då Gäldenärens vistel- seort utom
Riket icke är känd har lUtslaget icke genom Postverkets för- Isorg kunnat honom tillställas, hvarfö- |re detsamma blifvit till Kongl. Kam- VmarRätten återlemnadt.
Helsingör , L.
Sterbhus Dito Dito 5 6 ’
Sedan genom i slutet af förlidet år erhållen utdelning i den aflidnes till Borgenärer aftriiddeBo, balancen blif- ' vit nedsatt till 8,118 Riksdaler 27 sk. och någon vidare tillgång till gäldan- det häraf icke förefinnes, kommer den- na återstod att till afskrifning anmälas.
Balance för åren 1823 och 1824? h°s afvikne t. f. Postmästaren Ramsell . . 565 38 4 Genom AdvocatFiscalsEmbetets i Kongl.
KammarRätten åtgärd har den- ne summa blifvit indrifven och den 23 Julii i835 till PostCassan lefvererad.
Transport 24,047 6 10 C 33 ) Transport Upsala.
Balance, för år 1821, lios förre t. f.
Postlnspectoren nu mera Häradsskrifvare!] A. J. Medelplan Kongl. Norrska Regeringens Handels- och FinanceDepartement.
Återstod af Transitoporto för åren i8i5, 1816 och 1817 uppkommer deraf, att Norrska brefven till och från Altona blifvit i räkenskaperne påförde Hamburger Porto å En Riksdaler lodet, men af Norrska PostVerket endast godtgjorde med 9^ skill, lodet, eller såsom för Danska bref Förskjutne ersättningar för förkomne reco m m en d era - de bref. .......... i6,485 1,467 34 10 f
Då hos Redogöraren annan tillgång till balancens godtgörande saknats än lians innehafvande lön sorn Häradsskrifvare, har laga införsel deruti blifvit sökt och beviljad; och har till följe deraf i afräkning å balancen influtit 329 R:dr 3 sk 10 rist., så att för närvarande endast återstå 34-5 R dr 45 sk. 7 r:st., hvilken summa i den mohn lönen utfaller äfven inflyter.
Om betalningen af denna summa har tvist uppstått, hvilken i underdånighet blifvit Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och afgörande understäld.
Vid i834 års utgång utgjorde denna balancepost endast 874 R:dr 14 sk. 4 r:st., deraf enligt K.
ÖfverPostDirecteursEmbetets den 10 Augusti nästlidne år meddeldte, Kongl.
KammarRättens pröfning understäldte, Utslag 346 R:dr 24 skill, komma att afskrifva*, ivaremot återstoden 527 R:dr 38 sk. 4 r:st., som till underdånig följd af Kongl. Majtts Nådiga Utslag den 4 Junii i834 och Kongl.
Brefvet den 7 Februari nästlidne år skall af Posfmär slaren i Skellefteå J. M.
Smedberg ersättas, för närvarande är under in\drifning.
Transport 42,678 ( 39 ) Transport 42,67.3 5 7
Föi skjutne Skjuls- ochTrac- taments-kostnader för till- förordnade Ledamöter vid blandade Post- och Råd- stufvu-Rätter 604 31 IO Sigtuna j Sjöbergs Sterbhus.
Förskjutne Skjuts- och Trac- taments-kostnader .... 84 39 9 Summa 43,362 29 2 ' Genom verkställde återbetalningar återstod häraf vid 1834 å*'s utgång endast 5ai R:dr 6 sk. io r:st., deraf g5
R:dr 45 sk. i vederbörlig ordning blifvit till afskrifning anmälde, men hvaremot de resterande /\i5
R:dr 9 sk. 10 r:st. än vidare måste balariceras, såsom beroende af vederbörande Domstolars pröfning.
Sedan det till Borgenärer afträdda Boet nu mera blifvit utredt bar beloppet under den 1 sistlidne Februari blifvit till PostCassan lefvereradt.
Stockholm af GeneralPostKammarContoiret den 7 Mars i836. P. -W.
Pripp. ( 4o ) Comiterades för Salpeter-ärendena und. utlåtande.
Aller nå digste Ii onung!
Genom Remiss har Eder Kongl. Mnj:t i Nåder infordrat Comiténs för Saltpeter-ärendena i Riket underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers nästlidet år afgifna underdåniga Berättelse, angående granskningen af Salpeterfondens Räkenskaper och förvaltning för åren i832 och 1833; till följd hvaraf Comiten skolat i underdånighet anföra följande:
Revisorerrte hafva punktvis andragit följande omständigheter, hvaröfver upplysning fordras, nemligen: 1:0
Då, vid jemförelse af beloppet utaf den Salpeter, som under åren 1832 och i833 blifvit inlöst och af den, hvilken samma år vid Krutbruken lefvererats, det förra funnits vida öfverstiga det senare, utan att Räkenskaperne nöjaktigt visade, hvarifrån detta öfverskott sig härledde, ansågo Revisorerne nödigt, på det redovisningen i denna del måtte ernå den tydlighet och fullständighet som vederborde, att hädanefter i balancerna specifikt intages återstoden af den under hvarje år inlösta Salpeter, som vid årets( slut ännu icke blifvit vid Krutbruken emottagen och qvitterad.
Orsaken, hvarföre under dessa 2:ne år större qvantum Salpeter funnits inlöst än lefvereradt inom årets lopp, har varit, att enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente för Salpeter-ärendenas förvaltning af den 17 Mars i832, § 18, uppbörden och följaktligen inlösningen af Salpetern, såsom tillförene stadgadt varit, bort företagas och äfven blifvit börjad under vintermånaderne och alltså i November och December pågått, men ej kunnat blifva aflevererad till Krutbruken, inom samma års utgång, från alla Länen, särdeles Norrbottens och Westerbottens, der den betydligaste delen uppburits, och efter hvad serskildt är förordnadt, bör först påföljde året sjöledes från Umeå transporteras till Gefle, samt vidare land vägen till Husby Klosters Krutbruk.
Räkenskaperne hafva derföre så väl för ifrågavarande år, som för de förutgångna, visat difference emella'n uppbörd och lefverering, men tillika bland ( 4« ) Liand verificationerne innefattat fullständiga Våglistor och Räkningar öfver den ej till Krutbruk ännu lefvererade delen, hvilken imedlertid för nyssnämnde a:ne Län varit upplagd och förvarad i Umeå Kronomagazin.
Comiten kan vid detta förhållande ej inse, det Revisorerne varit i saknad af tillräcklig upplysning derom, hvarifrån skiljaktigheten härutinnan sig härledde, men vill likväl, i anledning af hvad de framställt, gifva den ännu fattligare form åt redovisningen i denna del hädanefter, som Revisorerne åsyftat. 2:0
Den uti denna punkt af Revisorerne ådagalagda missräkning till Fondens fördel af Tre R:dr 38 skill. 2 r:st., för år i832 inlöst Salpeter, har, då någon rättelse deri af de Lefveranter, som vidkänts densamma, icke blifvit sökt, destomindre kunnat af Comiten anses förtjena afseende, som densamma skolat kräfva en vidlyftig undersökning i speciella redovisningen uti de uppgifna 3:ne
Län, å hvilkas sammanslagne uppbörd den finnes hafva uppkommit. 3:o Hvad Revisorerne, med hämtad anledning af i Eder Kongl. Maj:ts och Rikets KammarRätt förut gjord anmärkning, i denna punkt framställt, att nemligen i Hufvudbokens sammandrag öfver Salpeterintägten saknades den åren i832 och i833 på Gottland inlösta Salpeter, liar, på sätt Revisorerne sjelfve härvid tillika upplyst, följt af det särskildta förhållande med uppbörden derstädes, att densamma icke directe och genast, såsom för öfriga Länen, redovisas hos Comiten, utan först efter uppbördsårets förlopp, då Räkningen från Länet inkommer och tillägges Hufvudboken, hvaruti berörde uppbörd sålunda, ehuru serskildt, blifvit redovisad.
Då Revisorerne dock funnit sig böra omnämna detta förhållande, får Comiten härvid jemväl i underdånighet upplysa, att den ifrågasatta fullständigheten i berörde sammandrag för den påföljda tiden redan blifvit iakttagen. 4:o
Del häruti omförmälda belopp 8 R:dr 16 sk., utgörande förskjuten resekostnad och ersättning åt ExpeditionsKronofogden J.
Wennerbom för bevakning af Fondens fordran emot inteckning i Tumbäcks Säteri, sorn efter förre innehafvarens död och uppstådde Concurs, blifvit yid Auction försåldt, kommer, såsom Revisorerne förutsatt, att upp - C 4a ) tagas i slutliquiden med Pantägaren, CommerceRådet B. H.
Sanlesson, hvilken liquid på laglikmätig åtgärd är beroende. 5:o Revisorerne hafva i denna punkt fästat uppmärksamhet dervid, att för renskrifningen af SalpeterFondens Hufvudböcker för åren 182g, i83o och 1831 blifvit i i83a års Räkenskap afförde i5
R:dr för hvardera året, eller tillsammans 45 R:dr, som af Comiten, med afseende å Räkenskaps-förarens knappa löningsvilkor, blifvit beviljade, och hvilken ersättning Revisorerne förment hafva, i händelse af behöflighet, bort upptagas och synas i de årens Räkenskaper, för hvilka den åtnjutits, helst Redogöraren sedan år i832 fått uppbära 200 R:dr om året till skrifbiträdes aflönande.
Att berörde omkostnad ej blifvit afförd i de års Räkenskaper, för hvilka den ägt rum, härflyter derifrån, att densamma ansetts icke böra afföras, innan det arbete, för hvilket den beviljats, blifvit fullbordadt, och synes för öfrigt detta icke skäligen kunna hafva förminskat behörigheten af utgiften, då sådant härledt sig från den reglering med SalpeterVerket, som verkställdes år i832, för hvilket, äfvensom för de påföljde åren, någon dylik särskild kostnad ej ifrågakommit:
Varande angående samma utgift jemväl i KammarRätten anmärkning gjord. 6:0
Med anledning af Revisorernes häruti gjorda framställning om lämpliga åtgärders vidtagande af Comiten, för att befordra till slutelig utredning de sedan åren 1810 och 1813 i Götheborgs och Bohus
Län uppkomna proprie balancer af nära 4>000 R:dr, hvartill emellan 1815 och 1817 i Christianstads Län kommit omkring 2,400
R:dr och vid hvilka, på ÅdvocatFiscalsEmbetenas i Eder Kongl. Majrts och Rikets KammarCollegium och KammarRätt handläggning beroende balancer, Revisorerne ej funnit något vara tillgjordt under ifrågavarande år, är Comiten, som hittills icke underlåtit något af hvad på densamma kunnat ankomma i denna del, ock omtänkt att ofördröjligen ytterligare söka tillvägabringa utredningen af omförmälde balanceposter; hvilka till större delen härröra från bristande redovisning för Salpetergärden ofvannämnde tid, samt att i följd häraf jemväl låta upprätta och vid Hufvudboken foga en sådau relation, som i specialiteten visar fortgången af denna utredning. 7:0 Vid de, SalpeterFonden tillhörande, lån hafva Revisorerne, med åberopande af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 16 Mars 1824, ( 43 ) angående de för utgifternes bestridande ej beliöflige medlens förräntande mot Sex procent, fästat uppmärksamhet derå, att af 2:ne likväl på särskildte, af Revisorerne äfven godkända, skäl mot Fem procent utgifna lån, hvarutaf aflidne Majoren Stjernsvärd emot inteckning i Engeltofta egendom innehaft det ena å 5o,ooo R:dr, Comiten tillåtit HofMarskalken Grefve C. F. Posse, emot lika ränta, öfvertaga en del eller 3i,666
R:dr 32 sk. på den grund, att delta lån ansågs vara blott en öfverflyttning af den Majoren Stjernsvärd beviljade förmon, hvilken, då de förhållanden, som beredt Majoren nedsättning i räntan, icke voro tillämplige på Grefve Posse, eller den säkerhet han ställt för lånet medelst ny inteckning i andra fastigheter, Revisorerne alltså ej funno öfverensstämmande med den allmänna föreskriften i högstberörde Nådiga Bref.
Comiten får härvid i underdånighet upplysa, att berörde lån, af 5o,ooo R:dr åt Majoren Stjernsvärd å Engeltofta egendom, redan, genom Nådigt Bref af den 5 April 1815 var beviljadt samt alt, då Eder Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers vid i823 års Riksdag, i fråga om Salpetergärdens nedsättning, tillika gjorda underdåniga hemställan, uti Nådig Skrifvelse af den 24 Mars 1824 förordnade om utlåning af SalpeterFondens då disponibla behållning, väl blef i Nåder bestämdt, alt enahanda grunder borde följas, som för låns meddelande ur Publika Cassör voro gällande och följaktligen äfven beloppet af den då vanliga räntan af Sex procent; men detta Nådiga förordnande kunde sålunda icke afse det förut på andra grunder utgångna lånet till Major Stjernsvärd, hvilket mot oförändrad säkerhet i Engeltofta egendom följaktligen qvarstod intill dess blofMarskalken Grefve Posse sökte få öfvertaga den del derutaf, hvarom nu är fråga, emot enahanda ränta, hvarvid tillämpning af allmänt gällande lånevilkor borde äga rum.
Och då desse emedlertid samt särdeles, efter det BancoDisconten vid i83o års
Riksdag funnits böra med Fem procents ränta åtnöjas, hade i delta hänseende sig så förändrat, att högre än Fem procents interesse svårligen kunnat erhållas vid medlens förnyade utlåning å Hypothek, som gåfvo full säkerhet; så och enär Eder Kongl.
Maj:t i Nåder vid detta förhållande destomindre torde hafva vägrat
Nådigt bifall till öfverflyttning af berörde del af lånet å Engeltofta, emot den en gång derför utsatta
Fem procent räntan, som högre belopp icke var af Rikets Ständer vid 1823 års reglering af Fondens tillgång för utgifterna F* ( 44 ) påräknadt, eller i832 skolat kunna vid anförde förändrade förhållanden betingas, ansåg Comiten sig, med stöd af hvad sålunda förekom, böra bifalla den anmärkta omsättningen utaf lånet, såsom medförande den fördel för Fonden, att medlen fortfarande blefve fruktbärande på den då allmänna räntefoten.
— Revisorernes framställning, då den allenast stödjes på en fordrad ovilkorlig efterföljd af det generella stadgandet uti 1824 års Kongl. Bref, utan att härvid blifvit ådagalagdt, det omständigheterne medgåfvo en sådan, sjuies alltså icke innebära skälig anmärknings-anledning; men sedan densamma likväl blifvit hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anmäld, ankommer det följaktligen nu på Nådig pröfning huruvida ofvanberörde lånsumma 31,666 R:dr 3a sk.
Banco, bör af Comiten uppsägas och infordras, ehuru Comiten för Salpeter-näringens upprätthållande ännu icke funnit sådant erforderligt samt utsigt till medlens utlåning emot högre ränta, än
Fem procent, med åtföljande fullgod säkerhet, ej gifves. 8:0 Af hvad Revisorerne inhämtat angående vidtagne åtgärder till Fondens säkerhet för inbetalning af dess fordran efter aflidne SalpeterSjuderiStyresmannen Major Silfversparre, för uppburen betalning af, på Fondens bekostnad, anskaffade Salpetei’-sjudnings-pannor, hafva Revisorerne med godkännande af dessa åtgärder, tagit sig anledning till den hemställan, att hos Eder Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer i underdånighet göras den anhållan, att, vid förskotts meddelande i allmänhet af SalpeterFondens tillgångar, Fonden må betryggas mot förlust antingen genom vederbörande aflordrad borgen, eller annan lämplig åtgärd.
Någre andra förskott förekomma väl icke vid Salpeter-ärendenas förvaltning än af sådane mindre poster, som likmätigt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente af år i832 må af Eder Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande utgifvas åt
Styresmännen i Länen för anskaffning af tunnor till Salpeterns inpackning och aflöning åt Sjuderi-manskapet jemte de af Comiten meddelande rese-penninge-förskott åt Uppbördsmännen, hvilka förskott inom kort tid redovisas och hvarå någon förlust hittills ej heller uppkommit; men Comiten har likväl, på sätt Revisorerne äfven upptagit, icke underlåtit, eller gifvit anledning befara uteblifvet noggrannt iakttagande af Fondens säkerhet härutinnan, i de fall den finnes nödig.
Börande Comiten äfvenväl härvid i underdånighet upplysa, att borgen för den Silfversparre åliggande skuldsbetalning blifvit honom affordrad och behörigen afgifven. ( 45 ) 9:0
Uti denna punkt hafva Revisorerne, med anförande af Fondens utgifter på det hela för ifrågavarande år sammanslagne, uppgjort den beräkning, att hvarje vid Krutbruk lefvereradt Lispund Salpeter kostade vid pass 9 R:dr 3 sk. och att således, enär 7 R:dr 24 sk. per Lispund till producenterne betaides, omkostnaderne uppginge till En R:dr 21 sk.
Lispundet, eller nära 21 procent af inköpspriset; såsom orsak hvartill Revisorerne trott sig böra andraga åtskilliga af Räkenskaperne inhämtade förhållanden med egentligen sådane utgifter, som för Salpeterns uppbörd, inpackning i fastager och deras försegling samt transporten åtgått, och hvarvid anmärkningar jemväl blifvit gjorde hos KammarRätten, men ännu icke lära vara afdömde; hvarjemte för öfrigt omförmäles kostnaden vid ett SalpeterSjuderiStyresmannen i Östergöthland G. C.
Silfversparre gifvet uppdrag, att afresa till Norra Länen, i ändamål, att undersöka Näringens tillstånd, äfvensom huruledes, oaktadt i Wermland år i832 endast 6 Lispund 9 skålp. 20 lodj Salpeter blifvit inlöste samt ingen sådan år 1833 derstädes lefvererades, likväl till Styresman och UnderStyresman samt 3:ne Verkmästare i samma
Län utgått löner med tillsammans 910
R:dr, jemte transportkostnaden för nämnde qvantum Salpeter, 12 R:dr 42 sk. eller tillhopa 922 R:dr 4a sk., för ett productvärde af 48 R:dr 29 sk. 3 rist.: tilläggande dock Revisorerne, att bemälde tjenster i Wermland, såsom ock UnderStyresmanns-befaltningen i Malmöhus
Län, för hvilken i arfvode uppbäres 3oo R:dr, blifvit genom Kongl. Brefvet af den 22 October 1828 ställe till indragning.
Öfver dessa framställningar får Comitedi, i anseende till deras nära sammanhang med hvad i nästföljande punkt förekommer, här nedan afgifva dess underdåniga utlåtande samt alltså först upptaga hvad Revisorerne slutligen andragit uti ioide punkten, hvilken innefattar en uppställnig af qvantiteterne Salpeter som åren i832 och 1833 blifvit tillverkade uti 22 Län, till ådagaläggande af olikheten i productions-beloppet uti serskildta
Län, och hvaraf Revisorerne dragit den slutsats, att Salpeter-tillverkningen i de Län, der den utgör en betydlig industrigren, bör fortfarande uppmuntras och understödjas, likväl med iakttagande af all möjlig inskränkning i nuvarande dryga uppbörds- och transport-kostnader, men åter i de öfrige Länen helt och hållet öfverlemnas åt den enskildte omtankan, och att uti sistnämnde
Län, der tillverkningen upphört eller af - ( 46 ) kastar obetydlig quantitet, aflöningen till de för densamma anställde personer borde helt och hållet besparas, eller åtminstone proportioneras efter till verknings-beloppet: medgifvande Revisorerne dock jemväl härvid alt desse Tjenstemän blifvit, genom nyss åberopade Kongl. Bref, indragne äfven uti Elfsborgs, Götheborgs, Kopparbergs, Hallands, Malmöhus och Gottlands samt det förutnämnda Wermlands Län, sålunda, alt Tjenstemännen endast äga rättighet tills vidare, att åtnjuta lönerne, men ej resepenningarne, och för öfrigt, att en ytterligare reglering med desse Stater, genom Eder Kongl Maj:ts Nådiga Bref den 17 Mars 1832, blifvit vidtagen, åsyftande en ännu större indragning af SalpeterSjuderi-personalen i Länen.
Comiten får i anledning häraf i underdånighet yttra, att då Revisorerne företagit sig att calculera Salpeterns kostnad efter sammanslagna utgifts beloppet af betalningen till producenterne, uppbördsoch transport-kostnaderna samt äfven för anstalterna till näringens upprätthållande, hade åtminstone, med den upplysning som erhållits rörande de af Eder Kongl. Maj:t de sednare åren i Nåder vidtagne regleringar till dessa kostnaders förminskande i framtiden, tillika bort urskiljas, hvilka aflönings-utgifter, som redan, i följd af 1828 års indragning utaf Styresmän och Betjening i flere Län, böra anses hafva upphört, enär dessa utgifter utgå endast på grund af den rättighet, Eder Kongl. Maj:t i Nåder funnit dem icke skäligen kunna frånkännas, att åtnjuta de en gång dem tillagda löner, tills de afgå, såsom belöning för deras nitfulla bemödanden om Salpeter-tillverkningens upphjelpande den tid gärdens ovilkorliga utgörande in natura var ett bestämdt åliggande för Rikets samtliga Hemmansägare.
Till upplysning derom, huru calculen med iakttagande häraf, utfaller, har Comiten derföre låtit upprätta underdånigst bifogade uträkning, som visar, att med frånskiljande af de på IndragningsStat för Styresmän och Verkmästare i Vermlands, Elfsborgs, Götheborgs och Bohus, Kopparbergs, Gottlands, Hallands och Malmöhus Län, utgående aflöningar, jemte PensionsStatens belopp, den af Revisorerne till g R:dr 3 sk. per Lispund uppgifna productions-kostnaden, rätteligen beräknad, endast utgör 8 Rdr 46 sk. 7 r:st. per Lispund, äfven med inberäknande af tillfälliga utgifter för en gång, såsom kostnaden för den af Comiten, till controll å Salpeter-productionens verkliga bedrifvande i så hög grad inom de Norra Länen, som lefvereringen af varan der utgjorde, nödig ( 4?
; ansedda ditbeskickning af t. f. Directeuren i Östergöthland Silfversparre, som, för sin aflöning i sistnämnde
Län, icke var pligtig att sådan inspeclion utföra, och hvilken serskilda kostnad, jemte flere dylika af Revisorerne ej heller afdragna belopp, dock härvid rättast borde frånräknas.
Men ännu mer förvillande är tvifvelsutan den af Revisorerne gjorde framställning i afseende på Salpeter-productions-kostnanaden i Wermeland, då denna, såsom skett, beräknas särskildt för detta Län.
Det har jemväl härvid undfallit Revisorerne hvad Comite,n, vid enahanda framställning tillförene, ådagalagt, att nemligen Salpeterproductionen från år 1811, då den var ganska ringa, blifvit genom de af Eder Kongl. Maj:t i Nåder vidtagne anstalter så uppdrifven, att den sedermera fullt uppgått mot Rikets hela behof af denna artikel: att sålunda en, på handelsvågen hårdt tryckande, införskrifning deraf sedan kunnat undvikas: att deremot tillverkningen af Salpeter tillskyndat
Rikets innebyggare i allmänhet och särdeles i de Norra Landskapen samt deribland förnämligast
Län, en högst betydlig förmon, hvarigenom Ortens innebyggare blifvit i tillfälle att under de inträffade svåra missväxtåren icke blott förtjena sin utkomst, utan ock behörigen erlägga skatterna, samt att följaktligen den uppoffring, som af Revisorerne velat klandras, i sjelfva verket för Staten medfört öfvervägande fördelar och alltså, rätteligen betraktad, utgjort en nationalvinst; hvarförutan härvid icke bord,e förbises, huruledes Rikets Jordägare härigenom blifvit befriade från de af ålder dragna olägenheterna, att vid Salpeter-sjudningens bedrifvande genom Statens directa försorg, upplåta jorden under deras Ladugårdshus, hvarvid både hinder och kännbara besvär dem förorsakades.
Genom den år i832 efter gärdens upphörande vidtagna sednare reglering af Salpeter Verket, kommer åter AflöningsStaten att än ytterligare förminskas i den mon afgång inträffar, från i3 Directeurer och 12 UnderStyresmän, eller 25 personer, till 4 Directeurer och i3 UnderStyresmän, eller tillsammans 17 personer, utom ett betydligt antal Verkmästare, som kunna blifva umbärlige vid hos Allmogen tilltagande kännedom och färdighet i Näringens bedrifvande, utan de förras råd och biträde.