Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— P å lifvets h a f; p o e m a f CHAR- i detta ruskiga hus.
H o n var nästan rädd, då LOTTE LINDHOLM.
— I f ö r l o f n i n g s d a g a r; a f L. V. D.
— F l i c k - hon gick genom skolsalen in i sitt rum, där hon ensliga kammaren kastade hon sig plötsligt på v ä n s k a p; S k i s s f ö r I d u n a f JANE GERNANDT.
slut knä o c h anropade h o n o m.
Det blef inga ord, en- genast tände lampan.
Hon låste dörren väl och fr. f ö r e g n: r.)
— M å l n i n g i t u s c h o c h Bepia; f ö r I d u n a f S.
— P å I n n o c e n c e b a l; a f SYLVESTER.
— dast snyftningar, men de stego till honom, som gjorde en liten brasa i kakelugnen.
Veden var Ur n o t i s b o k e n.
— E n l ä r a r i n n a s r o m a n; bor därofvan stjärnorna lika väl som i det mest sur och ville inte brinna.
H o n var nästan tack- en s v e n s k k u l t u r b i l d, t e c k n a d på v e r k l i g h e t e n s g r u n d f ö r [d u n undangömda kyffe.
(Forts.) sam därför: det afledde lankarne litet att ligga af ALGOT SANDBERG.
— E n pristäflan.
Fem flicknamn kan du sammanstafva.
I fordom tid en afgud stor.
En term, som brukas i musiken, men återfins ock i geometri ' n; och såsom straff det gör god verkan, De af Iduns ärade läsarinnor, som fastän det svider uti mångens skinn.
vilja insända bidrag till denna a / del- Hvad djur och mänskor väl behöfva.
ning, ombedjas begagna blott en sida af Namn på en kung, som fans i fordna papperet och att skrifva lösningen på da ' r.
ett särskildt blad.
Trakt, hvarest hjorden helst ses ströfva.
Hvad mången ungmös högsta nöje var.
Hvad friskar upp båd ' kropp och sinne?
Hvad förr båd långsamt och besvärligt När solen lyser klart från fästet gick.
och jorden klädt sig i sin gröna skrud, Hvad, som med tålamod vi vinne, när svalan uppsökt kända nästet på det, som trasslats och ej är i skick.
och kvittrar där i kärlek med sin brud Hvad kusken göra plär med hästen.
— då bryr du ej dig om mig mycket, Hvad många finnes uti kungens slott.
all min förtjenst du säkert då glömt Hvad barnen göra, och för resten v bort.
rätt mången, som ett häftigt lynne Men kommer vintern, ändras tycket, fått.
du söker upp mig åter innan kort.
En syssla, som man återfinner I hvarje hem du finner mig, min vän, såväl på ångbåt som lokomotiv.
i nio runor jag j u skrifves — Ett namn, kanske på den som vinner att finna på den rätta lösningen ditt hjärta och som ber dig bli sitt vif.
nu ingen svårighet mer gifves.
Hrad blir i lifvet kort för mången?
Hvad kallas äfven tidig morgonstund?
Ett folkslag uti tid förgången Hvad, som vid domstol ofta kräfves.
med kropp helt jättelik och frisk och Hvad blir du om du dig ej håller rak?
En sak, som mångenstädes väfves.
sund.
Ett vanligt loford om en välgjord sak.
En fågel, som i vatten trifves.
Hvad sorg och fara ofta sprider.
En ö, som finnes uti Danmarks land.
Ett träd, som trifves bäst vid vattnets Ett längdmått, som numer ej gifves.
En sak, ej rådlig taga uti hand.
Agnes S — g.
Hvad en massör så ofta gnider.
En stad, som finnes uti Svea land.
B o k s t a f s g å ta.
På hvem skall stålskodd du ej lita?
Hvad uti öknen bränner mycket het.
Följande bokstäfver, rätt samman- Så något, hvarpå du kan rita.
ställda, bilda 8 ord, hvilkas begyn- En sak, på hvilken du ej blifver fet.
nelsebokstäfver bilda namnet på ett Hvad Bkall bror Karl med syster göra, välbekant, fosterländskt poem samt när han af pappa apelsinen fått?
slutbokstäfver nedifrån och uppåt, nam- Hvad kan så månget verk förstöra?
net på en känd skald.
Hvad för hyenan smakar mycket godt.
5 a, 3 b.
3 d, 5 e, 2 g, 1 k, 2 1, Hvad krukomakar ' n måste hafva.
3 m, 2 n, 1 o, 7 r, 2 t, 4 u, 1 w, 1 å.
Hvart jungfrun, smyckad, går i tyll De åtta orden beteckna: 1) Ett be- och skor.
kant slott.
2) Ett åkerbruksredskap.
cTlQiTOTQn ".
S C H U M A C H E R.
inrlao-Qt-an HOTLEVERANTÖR.
\ 1893..
l a haft.
DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN I FREDR IKA-BREMER-FORBUNDET B ~ i a a ~ Wawrwmky, d Annn nhgm old om den s k fosteibainsindustiien V-d L-ä, Ibsens nya bok och dess symbolik Anne Chriilotte Leffler di Cyanello Seha Lagerlof, Stenkumlet Ur en medeltidshistoria Forslsg till nytt vigselfor~nnler Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet.
Hvarjehanda i kvinnofrhgtm För Förbundets medlemmar kr 2 50 pr arghg {Ror ~ c k e medlemmar 400. l
Doktor firolina Widerstórm, - - Bryggaregatan 6, 2 tr. Allm.
TeL 83 00, Mottagningstid: alla hvardagar 1-3.
Tandläkare- G.
G: son Hård af Segerstad.
Alma HArd a f Segerstad, f Bjorkinnd RBdfi Agningstad 1-2 R&amp;dfi&amp;pingetid 1-2, Plombering och artificiela tander D r o t h d a g g a t a f i 19, S tr. ~ t o c k l d %.
A / lm Te /.
8646.
F OF kapitalist ep, sarskddt fruntimmer, har det lange varit ett onskningsm51 att kunna ofverlamna vhrden af sina rmdeptrpger och skotseln af sina affarer &amp; t n k o n person eller institution, som med absolut sakerhet forenade punktlighet och noggrannhet i utforandet af det anfortrodda uppdraget afvensom prisbillighet tion a r E n sådan institu- Stockholms ~nskilda Banks Notariatafdelning (LiEZa W g a t a m BY, expedrt~onstid IO-9, som nnder garanti af Stockhohs Enskiltla Bank åtager sig vård och forvaltning af enskilda persoaers och kassors vardepapper- Exempel 1 Om en person hos Notariatafdelnuigen deponerar obligationer, inkasserarr Notariatafdelniwen vid forfallotiderna Lnpon- ger och tillhandnh&amp;ller deponenten influtna medel Vidare efterser Notariatafdelningen utlottningar af obligationer och underrattar depo- nenten i god tid, fall en denne tillhorig obligation blffvit utlottad, samt lamnar forslag till ny placering af det ledigblifna kapitalet Exempel 2 Om inteckningar deponeras hos Notarmtafdelmngen nndeirattar Notariatafdelningen galdenaren darom att rantorna, 5 in- teckningarna skola till afdelningen inbetalas, hvarefter de meiiel, som - inflyta, till deponenten redovisas Vidare tdlser Notariatafdelningen- att inteckningmne blifva i sederborlig tid fornyade Om en hos Jdel- ningen deponerad inteckning genom underlkten fornyelse skulle forfalla, ersatter Stockliolms Enskilda Bank darigenom uppkommen skada Förvaringsafgift: 50 ore for hr pr 1,000 kronor af deposi- tionens valde, dock ej nnder t k å kronor JOHN ' HOLiEBLO86, Modeaffar för Damkappor, Stockholm.
~ung8tiladg&amp;rd8gatu~l B, rekommenderar sitt stoka!
och rikhaltiga l e e r af alfa iR Nouveaut6er f 8 sasongen.
~ Sarskildt f å r rekommendera mitt stora lager af ~elswerk.
för p&amp;kappor med dartdl passande ofvertyger -
Bettina Lewysohn, Bokbindare; 26 Malrns7E2lnadsgatan 26.
Elin Ericksons Drottninggatan 17, 1 tr. 13estallningar ii elegantare kliidningm och kappor ernottagas.
N y a ~ush %llsskolan (för bildlido fickor).
Qr~indad 1881.
Förest5ndarinna: Fröken H. Croiiiiis.
Nya ~ u e Z d &amp; l l s s ~ o l a Matealar ns Vestra Tradgardsgatan 19.
Särskild matsal för frnntiininer.
Stort lagerpaf Barnkliider för alla aldrar, till och ined 16 hr.
Goda Qjl / e) *!
l V 7 ~ (6, m r c67.frr klcc wzode8- Ler!
Billlycc p i ~ i s o *!
Telefou GS 40.
2 Stora Vattugatan 2, ltiirnhirsct vid IIrunkebergatorg.
Albert Schmidts Handskaffär Stockholm, Arscnnlsgatitri S.
Svenska, Engelska, Franska och Tyska prorneiiadhandskar, siväl fodrade som ofodrade.
Balliand~ka~.
Order fr %n landsorten utföras inot efterkraf.
Guldsmed ESTHER MEYER, född Ponsbach, (Firma Karl Meyer) reparerar alla slags Guld-, Silfver-, Nysilfver-, Granat- och Stenkols- arbeten samt Britannia- och andra finare metallarbeten.
Fbrgyllning, försilfring och farnickling.
BestBllningar; 1 nya arbeten utfiiras.
Billigt och g d t arbete.
Stort lager af akta Agatarbeten.
Y B r u n k e b e r g s g a t a m Y (f. cZ.
Odensgata9z).
Clasons Privat Hotell och Pensionat 6 EZara Vestrce X g r l c o g a t a, 2 ty.
(niim Centrdstation).
Ruin fr %n 2 kronor pr dag till högre pris.
U. Clason.
Till Fredrika-Bremer-Forbundet insand periodisk litteratur, Nordisk tidskrift, n: r 6-8.
- Svensk tidskrift, n: r 15-18.
Ord och bild, n: r 10-1 2.
- Tidskrift för kristlig tro och bild- ning, n: r 6.
- Läsning för hemmet, n: r 5, 6.
- Läsning för fol- ket, n: r 4.
- HeinBt, 1892 n: r 9, 1 0; 1893 n: r 1.
- Pedagogisk - Svensk lararetidning, 1892 n: r 44-52; tidskrift, n: r 10-12.
1893 n: r 1-3.
- Verdandi, n: r 4, 5.
- Slöjdundervisningsbladet, n: r 10-12.
- Tidskrift för folkiindervisningen, n: r 3.
- Helso- - Jordemodern, n: r 11.
- Meddelanden för vännen, n: r 18-22. helso- och sjiikvåïd, 1892 n: r 11, 1 2; ' 1893 n: r 1.
- Sedlighets- vän.iieii, ii: r 3-6.
- Nya .bokliandelstidningen, n: r 45-53.
- Svensk bokhandelstidning, 1892 n: r 45-53; 1893 mr 1-3.
- Svensk musiktidning, 1892 n: r 17-20; 1893 n: r 1, 2.
- Idun, L892 n: r 45-53; 1893 n: r 1, 2.
- Linnea, n: r 11.
- Folkskolans barn- tidning, n: r 35-39, 43.
- Finsk tidskrift, n: r 11.
- Hemmet ocli samhallet, 1892 n: r 11, 1 2; 1893 ii: r 1.
-- Koti ja Yhteiskunta, n: r 11.
- N y l ~ n d e, n: r 13-17.
- Hvad vi vil, 1892 n: r 44 -- 52; 1893 n: r 1, 2.
- Kvinden og Samfundet, n: r 10-12.
- The eng- lishwoinan ' s review, n: r 1.
- The wonian ' s journal, n: r 49-52.
- The review of reviews, n: r 11, 12.
- Deutsche Hausfrauenzeitung, 1892 n: r 45-52; 1893 n: r 1-3.
- Neue Balinen, 1892 n: r 22-24; 1893 ii: r 1, 2.
- L a fenime, 1892 n: r 21-24; 1893 n: r 1, 2.
- L e journal du bien public, n: r 11-14.
- Till Fredrika-Bremer-Förbundet insanda böcker, F. lk G. Ueijer: M. Roos, Strejken 11 % Bergstomta.
Bibliogritfiskil institutet: L. Bergströnz, Om Moseböckernas - J.
A. Lzcndell, Universitetsbildning och folkbildning.
W. Bille: C. Ilfay.
Oknens ande.
- Björnjägarens son.
Bliedel lk C: o: E.
A., Sink liistorier för sinått folk.
- Johl2 uppkorrist.
Jolmson, Svenskarne i ICaiiieriin.
Bokförli~gsföreiiii~ge~~ ' \ ' &amp; r tid: L. v. Xrccmer, Den kämpande anden.
Boriikier: O. A.delborg, Prinsarnes blomsteralfabet.
- Curt Bliitk, Erik S I V ocli Johaii III.
- F. H. Bzwnett, Pensionsflickan och andra berättelser.
- V. Buckmpz, Sjöjungfrniis sagor.
C. v. Hofsten, ICiisin Svantes besök och landtlif.
- S. Ko~valevslcy, Vera Vorontzoff.
C. Lefler, Sonja ICovalevsky.
- Lekkamraten, 9: cle och 10: de böckerna.
- Onkel Adams Linnea, 3: dje saml.
- M. Roos, B Koinmen till inig!
A. Segerstedt,.
Sagor.
- P. Sparre, Adolf Findling.
- Den.
siste friseg1.aren.
- P. W.
Sz~ndstrvnz., Sjö- manslif.
- Toini Topelizcs, Painiljeii Hiin~rielstjarna.ocli Sidensvalinska Bolaget.
- Anna Walt,leiz.be.rg, Två .valsprak.
- O. W. AAl~ti.ncl, Ame- rika.
- Snöflingan, 1892.
E. Brunell: Tant Hilda, Den underbara kronan eller Betty och trollen. '
A. V. Crtrlsoii: Prins Henrik af Orléans, Tigerjagter i Indien.
Prentiss, Mot himmelen.
- Bibliska berättelser ur Gamla och - E.
Fahlcrantz &amp; C: o: C.
~ddth-~olrnb&amp;y, Garibaldi, h.
Fiiisk kvinnoföreiiing: Finska kvinnor p&amp; olika arbetsoinrhden.
B ' osterlnirdsstiftelsens förlngsespeditioir: 31.
Roos, Onske- kransen.
E. Fritzes k. Iiofboklianiiel: S. Coolitlge, Katy i skolan.
L. Hanzeau, Raska gossar.
.Meatle, Annie Forest eller Lifvet p&amp; Rosenhill.
- Nordla~zder, Svenska folksagor.
- Tarzte Cissy, &gt;Bara Margit, m. fl.
berattelser.
H. Geber: M.
R. Ballantyne, Buffeljagame.
- H. Seidel, En julhistoria och andra berattelser.
M. Yoqe, Två prinsessor.
(Forts. i iiasta häfte.)
Wiiiborgs &amp; kiksprit p5 flaskor för iitspiidiiing.
Winborgs Sonap, blniidad som fraiisk o. engelsk.
Wiii borgs Biffstoksis.
Ivinborgs Soja.
Winborgs Bordsalt.
N ' iiiborgs Jifstpiilver Wiiiborgs iiialdri Kryddor pfc bleckdosor och paket.
Specialitet:.
Winborgs Laofoserin-Cacso, välsmakande, kraftigt närande, hälsosam!
Fiirordnd af professorerna Olof Haiiiinnrsten, C.
E. Bergstrnncl, med.
Em. Hagdahl Iii.
Hdsoviiiiiieii, tidskrift för allrn5n och enskild hiilsovl ' rd, yttrar i sitt niinmruer för den 1 Qebriiari följande: ~SurdeZes ~ z i i m m r c Z e och .o&amp;aacZea * i7rt s&amp;om ett 7co~~centreaaarlt och .wa&amp;uli~Zigt ~~Ciriïzg.mecleZ ds8 difuet~ cZeu i 7r .. aruleZr&amp; Iios oss i4rfÖrcZa Zccctose- r L~ZCCCCCCO.~ De flere gdnger lwis1) clöiita t~illrcrkniiigarim fuliias att till@ hos hrr spec.erihnndlare aniiit i parti hos Th. Wimliorg dl: Cto, Stocl~hol~~z.
Koiigl.
Hofleveramtör.
0 r r r ~ w m r ~ r m w e &amp; öbeltyg, lattor, Portierer, Gardiner D hos F. UHNER &amp; C: O, 4 Stoc7~hoZmm, d-.
) * eds y n t c m 22.
Alla flirger oskadliga.
Prof rer utleinnas äf veii till landsorten.
~ w - w - w ~ L L - w ~ w ~ w - w ~ w ~ Hyginniska OBS.
Skodon tillverkas för Herrar, Damer och Barn,!
I ' risbelöiita: if DrBkt-Reforiiifiireiiiiigeii.
w Allt srboto iitföros iioggrniiiit och af BPstn iiintcriol.
Magnusson (etablerad 1860) 46 48 Vesterlanggatan 46 48 Försäljiiingslokaler: n e d r a botten, en, tv&amp; och t r e tr. upp STOCKHOLM.
Största lager i Norden Kulörta o, Svar ta Y llekladningstyger Kulörta och Svarta Sidentyger Bomulls-Tvattkladningstyger Schalar och Resfiltar m, m. Obseruera!
G,,o~ direkta förbindelser med in- och utlandets förnämsta .fabrikanter kan jag erbjuda ofvannämda artiklar bättre och billigare an någon an- nan och torde en hvar genoin besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor lätt blifva öfver- tygad oin fördelen att hos mig fylla sina behof af dessa artiklar.
Riks-relefon626 " ' a ' T S ' ~ ~ g, ~.
Profver på begäran l B \ d ~ ~ ~ " ' " wr 1 % " kostnadsfritt.
b \ \ @ s a.
DAGNY TIDSKRIFT SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN GTGIFVEN AF FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET 1893.
STOCKHOLM 1893.
APTOSBLADETS AKTIEBOLAGS TRYCKERI.
Annu nigra ord om den s. k. foster- barnsindustrien.
Vid ett föregliende tillfälle - det var å r 1891 i Dagngs 5: te häfte - hade jag tillfredsställelsen att få för läsarne framlägga några erfarenhetsrön beträffande den s. k. fosterbarnsindustrien och orsakerna till nämnda industris sorgliga verkningar.
Jag uttalade d % äfven en förhoppning om att nligoii gång framdeles f % återkomma till Hinnet och då beröra, de medel och utvägar, h i l k a man tillgripit för att råda bot på det namnlösa elande, som mångenstädes rider bland de stackars fosterbarnen.
Tillfiillet därtill liar nu kommit och jag ber att i all korthet få redogöra för frågans niivarande stallning.
I utlandet har man redan länge haft ögonen öppna för samlial- lets skyldigheter mot dessa sannskyldiga parias, som kallas, foster- barns, och p&amp; många håll sökt att genom lagstiftningslitgiirder bereda dem skydd åtminstone mot uppenbar vaiiv %rd ocli misshandel.
Ut- gångspunkten och grundtanken i dessa åtgärder liafva nästan öfver- allt varit desamma, nien detaljerna och tillämpningen äro dock ratt olika.
Absolut ocli öfver hela landet gällande förbud att utan i~ärskildt, af myndigheterna meddeladt tillstand, emottaga främmande barn till vård finnes sålunda för närvarande endast i England, Frankrike och Danmark.
I Tyska riket har detta s. k. koncessionstvå.rzg ännu icke blifrit allm&amp;nt infördt, men de flesta stater, såsom specielt Preussen, Bayern m.
fl., hafva dock dekreterat detsamma.
De principer, som följts i de särskilda författningarna, äro emellertid, såsom namndt, ganska skiljaktiga.
Så befattar sig t. ex. den engelska Infant Life Protection Act endast med barn i första lefnadsliret; franska Ingen af %r 1874, Loi relative 2t la protectiolz des, enfants du premier age et, en particdier, des nourrissonc, gemenligen kallad loi Rozcssel, utsträcker skyddet till två år, de preussiska rege- ringsdekreten i allmänhet till sex år, bayerska strafflagen till htta %r ocli danska lagen till och med till fjorton %r.
A t t inskränka skyddet till endast de spada barnen är uppenbarligen ett inisstag och klandras äfven allmänt i både England och Frankrike.
E n lycklig medelväg
synes man mig däremot liafva beträdt i Tyskland, hvars exempel helt visst ä r mest värdt att följa.
I fråga om antalet barn, som hvarje fostermoder far p&amp; en gång inottaga till vård, saknas geinensamina bestämmelser öfverallt utom i den engelska och franska f örordningen, h vari såsom regel föreskrifves, att endast ett eller i vissa fall tu&amp; barn få samtidigt upptagas.
Såsom villkor för rättigheten att åtaga sig fosterbarn uppställes i allmänliet, att vhrdarinnan skall Iiafva ' god fräjd och aga någon insikt om ratta metoden att sköta barn, samt att hennes bostad skall vara sund ucli passande för ändamålet.
Enligt tyska författningarna äga myndigheterna äfven att fästa afseende vid kvinnans 7cusliga för- hållanden samt att, om dessa befinnas otillfredsställande, vägra det begärda tillståndet eller, i händelse sådant redan utfärdats, återtaga detsamma.
Gemensamt för alla förordningar rörande fosterbarns- väsendet är nämligen, att den en gång lämnade koncessionen nar soin helst kan atertagas, om omständigheterna skulle göra sådant önskligt.
Med afseende p&amp; villkoren för erhållande af koncession må för öfrigt endast tilläggas, att danska lagen ä r den enda, som helt och hållet saknar nigra bestämmelser hlroin.
Den punkt, i hvilken de särskilda förordningarna mest differera från hvarandra, ä r emellertid frågan om den ytterst viktiga kolztrollen öfver bestämmelsernas efterlefnad.
Englands Infant G f e P9-otectiow Act lider shlunda af det stora felet, att den lämnar denna fråga all- deles obeaktad.
E j med ett enda ord uttalas nämligen i lagen, hvem som skall öfvervaka densamina.
Därigenom blir också den praktiska nyttan af det föreskrifna skyddet mycket tvifvelaktigt.
I flera korn- muner h a h a emellertid sinåningoin frivilliga korniteer bildats, vanligtvis bestående af prästen i församlingen jemte ett större eller mindre antal dalner, livilka å myndigheternas vägnar öfvervaka the boarded-out cbiZdre) a.
Resultatet af denna kontroll ä r mig dock alldeles okandt.
I Frankrike liar man redan genom 1874 års lag sökt vinna kvinnornas bistånd för öfvervakande af fosterbarnens skötsel och i detalj fastställt kontrollens anordiiande.
Ledningen tillkommer i hvarje departement prefekten, som därvid biträdes af en särskild näinnd, mer1 sjalfva kontrollen utöfvas af lokala komitder, som i regel sam- mansättas af mären i ' kommunen, en präst och tvenne damer.
Dess- utom äro mångenstädes särskilda läkare engagerade såsom inspektörer öfver fostermödrarna, med skyldighet bland annat att inom åtta dagar, efter det ett barn upptagits af fostermodern, undersöka detsamma och sedermera minst en gång i månaden besöka dess hem, föra anteck-,
ningar öfver det satt, ' hvarpå barnet färdas, årligen afgifva berättelse öfver sin verksamhet, vid sjukdomsfall liimna barnen läkarevård och P, vid dödsfall intyga dödsorsaken 111. m.
I Damark a r kontrollen antingen öfverlainnad å t lialsovårds- myndigheten.
~siindlietskoinmissionernaz,, namligen i de fall, dar gal- lande liälsovårdsordning inneh %ller tillfyllestgörande bestämmelser an- gående fosterbarnsväsendet, såsom t. ex. i Köpenhamn a r fallet, eller också utöfvas densainnia af särskilda personer, nian eller kvinnor, hvilka frivilligt åtagit sig densamma och då å kornmunalmyndigheter- nas vagnar öfvervaka fosterbarnens skötsel.
I Tyskla !ncE slutligen ligger kontrollen uti polisens händer, dock ined rättighet för polismyndigheten a t t anlita enskilda personers lijälp för den direkta tillsynen öfver fosterbarnen.
Denna rättighet liar också blifvit uti ganska vidsträckt mån tillämpad, framiör allt i de större tyska staderna.
Då resultatet af denna samverkan synes mig vara anmärkningsvardt godt, torde det tillåtas mig a t t till sist ineddela några exempel på denna slags kon- trollanordning.
I B e r h existerar sedan den 2 december 1879 en särskild po- lisförordning för reglerande af stadens fosterbarnsvaseiide.
Denna skiljer sig icke i något väsentligt ' från andra dylika förordningar i Tyskland, utom a t t skyddet blott omfattar barn intill 4 Ars ålder.
Kontrollen a r anförtrodd å t polispresidiets tjänstemän samt å t sådana personer, livilka polisen sarskildt lämnat i uppdrag a t t utöfva ' tillsyn öfver fosterbarnen.
Vid val af fosterinödrar går man till väga med den största stranghet och söker uppenbarligen med allvar inhämta alla nödiga upplysningar om den person, som anmält sig för erhållande af tillst8nd a t t %taga sig fosterbarn.
Hiifvudsakligen ar det numera en särskild afdelning för barna- vård inom den kommunala fattigvårdsstyrelsen f abt the il ung fur die Waisenverwaltunp), livilkeii med hjälp af frivilligt biträdande damer samarbetar med polisen för utöfvande af korctroll~z öfver fosterbarns- väsendet.
Medlemniarne i denna afdelning äfvensoin de biträdande damerna Iiafva sålunda befogenhet a t t besöka de hos polisen.
inregi- strerade fostermödrarna, a t t kontrollera det satt, hvarpå barnen vardas, tillse om bostaden liålles snygg och i godt skick, samt a t t vid anled- ning till anniärkliing anmäla förliållandet hos vederbörande polis- tjänsteman.
I gengäld härför äger fattigvårdsstyrelsen rättighet a t t anlita polismyndighetens biträde vid urval af fostermödrar för de barn, som på fattigvårdens bekostnad skola utackorderas.
På detta sätt råder en högst fördelaktig samverkan mellan fat- tigvårdsstyrelserna och polismyndigheten.
Och i ' det stora liela liar detta kontrollsystem äfven visat sig mycket verksamt, om det ar till- låtet att döma af de årsredogörelser, soni utkomma öfver Berlins hälso- ' vårdsväsende.
I en mängd fall hafva sålunda på grund af de besö- kandes meddelanden nekande svar lämnats på inkomna ansökningar, och ganska ofta inträffar afven, att koncessioner %terkallas med an- ledning af de upplysningar, som erhallits från kontrollanterna.
Så småningom synes afven en bättre ordning hafva inträdt i fosterbarns- förhhllandena, mot hvad fordoin- larer hafva varit fallet i Berlin, ehuru framstegen onekligen iiro mindre, än de borde kunna blifva, om för- ordningen varit lyckligare affattad.
Så som den nu lyder, komnier ett stort antal oäkta barn icke under någon kontroll alls, emedan för- ordningen icke får tillämpas på barn, som vårdas af anhöriga o. s. v., och detta torde val också vara skälet till, att dödligheten bland oakta barn ännu ä r ofantligt stor i Berlin, oaktidt dödligheten bl.ond de iiii- der kontroll stående fosterbarnen ar jämförelsevis ringa.
I de sac7~siska staderna samarbetar afvenledes polisen med en fruntimmersförening, den s. k. Albertföreningen, som har filialer öfver liela landet och som redan 1878 på uppmaning af regeringen trädde i förbindelse med lokalmyndigheterna i de större staderna för att ge- mensamt med dem öfvervaka fosterbarnsväsendet.
Utrymmet tillåter dock icke, a t t jag inlåter mig på någon redogörelse för frågans ord- nande därstädes.
Äfven i KarZwuhe går man till vaga på ungefär liknande sätt.
Allt sedan år 1874, då fattigvårdsväsendet i flera hänseenden refor- nierades därstädes, har afven fosterbarnsvasendet varit särdeles väl ordnadt, tack vare det samarbete, som försiggått mellan den baden- siska friintimmersföreningen och fattigvårdsmyndigheterna.
Utgångs- punkten för deras gemensamma sträfvanden har varit att dels göra ett omsorgsfullt val af fosterföräldrar åt de små, dels skaffa foster- mödrarne tillräcklig ersättning för den lämnade vården samt slutligen a t t noga öfvervaka det sätt, hvarp % barnen skötas.
Därvid tillgår så, att för de barn, som skola erhhlla vård genom kommunens försorg, utser fattigvårdsstyrelsen på rekommendation af före- ningen fostermödrar och bestämmer sedan storleken af den ersättning, som i hvarje fall erfordras.
För att öfvervaka barnens skötsel finnas inom fattigvårdsstyrelsen särskilda uppsyningsmän, livilka tillsammans med föreningens damer hålla kontroll på fostermödrarna.
Hvarje förenings- medlem erhåller nämligen p %, sin lott ett visst antal barn, högst upp-.
gående till 3, livilka hon förbiiider sig att minst livar fjortonde dag besöka för att därvid tillse, att de vårdas ocli skötas väl samt, om de äro något mera försigkomna, att de uppfostras förståndigt.
Vid hvarje besök inskrifvas de gjorda iakttagelserna å medförda blanketter.
Viktigare anmärkningar insiindas omedelbart till fattigvårdsstyrelsen, inedan däremot andra först bringas på tal vid de sammanträden, hvilka allt soin oftast anordnas inom föreningen, och vid hvilka i regel fattig- vårdsstyrelsens uppsyningsinän äro närvarande.
På så sätt blifva för handen varande oegentligheter i barnavården bäst och snabbast rattade.
Fosterföräldrarna veta, att de ständigt st2 under uppsikt, kunna nar som helst vänta besök af dem, som åtagit sig att vaka öfver barnen, och hämta dessutom i tvifvelaktiga fall råd af föreningans upplysta damer.