Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande den af Hans Excellence begärta prolongation med afbetalningarne på ifrågavarande 2:ne lån, så förekommer härvid, att dessa lån blifvit Hans Excellence meddeldte till understöd för Stenkols-verket i Skåne, på hvilket Riksgagneliga företag Hans Excellence uppoffrat - Den 7 Juli. 749 rat en stor del af dess enskilta ansenliga förmo» genhet, samt att Hans Excellence ej allenast haft att kämpa mot flera ej påräknade hinder och svårigheter, hvilkas undanrödjande medfört ansenliga tillökade kostnader, utan ock fått vidkännas sådana betydliga förluster, som endast varit föranledda af Sveriges Politiska förhållanden.
Och då Hans Excellence dessutom, såsom stor Jordägare i sin mån delat tyngden af den penninge förlägenhet, som i dessa sednare aven för Jordbrukaren varit så tryckande, att vid nuvarande Riksmöte, till dess afhjelpande särskilta utvägar kommit fråga att vidtagas; så har StatsTJiskottet, i betraktande af allt detta, trott sig böra i så måtto styrka till bifall å Hans Excellences ofvannämnde anhållan, att med afbetalningen på länet af 93,600 R:dr må anstå till den första (1) Mars år 1831, då fem procent af dessa 93,600 R:dr komma att erläggas, och sedermera lika mycket hvarje af de nästpåfoljan* de åren; äfvensom med den afbetalning af tio procent, som förfaller år 1819, uppå lånet af Etthundradetjugutusende (130,000) R:dr uppskof lemnäs till den 1 Oct. 1834, eller den dag, då rentan å detta lån sednast hvarje år skall liqvideras, dock under förbehåll, att derest renta a lånen inom föreskrifven tid icke skulle liqvideras, eller ock afbetalningarne på Eån-capitalen, när de förfalla, icke å här ofvan bestämda Terminer ordentligen hvarje år fullgöras,- kommer i båda fallen det lån, med hvilket försummelse ägt rum , att, anses såsom uppsagdt och genast infordras.
Hvilket Riksens Höglo/l.
Ständers be prof - 75»
Den 7 Juli. pröfvande vördsamligen underställes. Stockholm den 4 Juli i8iji Pä Högloft.
.Ledamöters vägnar Carl de Geer.
Pä Vällofl. BorgareStändets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Ridd. och Ad. den 7 Juli.
Prest-StSndet den 7 Vällofl.
Borgare-StSndet den 10 Hederv.
Bonde - Ständer den. 7 Vördsamt
Uti Nådig Proposition af den 51 nasti.
Juni , som af samteliga Respectiva Riks-Stånden blifvit till Lag-Utskottet remitterad, har Kongl.
Maj:t täckts gifva Riksens Höglofl.
Ständer tillkänna, att Kongl. Majus uppmärksamhet blifvit fästad å de missbruk, som i så måtto skola ägt rum vid penninge försträckningar, att Borgenär låtit Låntagare, utom vanlig renta, förskrifva sig till särskildta betydliga vitén, derest lånet icke å utsatt tid återbetalas, hvilket föranledt dertill, att gäldenär , sorn icke ä bestämd dag kunnaf betala sin skuld, blifvit vid anställd Lagsökning executive ålagd, att jemväl utgifva vitet, På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Gustaf Murray.
Den 7 Juli. 751 vitet, eller bysättning sä derföre som för sjelfva länbeloppet undergå; i anledning hvaraf och dä Kongl. Majit, efter Dess Stats-Kåds och Högsta Domstolens föregångne hörande, vid Nådigt öfvervägande af berörde ämne, funnit, att enär å ena sidan allmänna Dagen eller andra, gällande
Författningar val icke bestämdt förklara att de vitén, hvartill gäldenär, i händelse af uraktlåten betalning pä förfallodagen, sig förbinder, skola anses utan verkan, men å andra sidan, Dagen med dess stadgande, dels att ej i renta ina tagas mera än sex för hundradet, dels alt renta pä renta ej må beräknas, synes hafva haft för afsigt att förekomma, det en borgenär må beredas för stor vinning , så väl af det behof Iivari gäldenären, vid försträckningens erhållande, sig befinner, som af den , genom åtskilliga oförutsedda händelser, förorsakade svårighet, sorn kunde möta för betalningens erläggande på be1 stämd tid, samt berörde ändamål skulle motverkas, i händelse den utväg stöde Borgenär öppen att, genom en gäldenären affordrad vitesförbindelse , bereda den sednare en svårare påföljd af dess möjeligen inträffande försummelse med betalningen än Lagen i allmänhet medgifvit; Kongl.
Majit velat till Biksens Ständers Öfverläggning i Nåder föreslå det tillägg i 9 Capitlet 6 §.
Handels-Balken, att samma Lagrum hädanefter må blifva så lydande: ”ingen tage eller late förskrifva sig större renta än sex för hundrade om året; hvar som thet gör, eller tager renta på renta, håfve förbrutit hela rentan och bote tiondedelen af hufvud - 752 Den 7 Juft, vudsfolen till de fattiga.
Åt vid försträckning af penningar visst vite utfäst, ther gäldenären med betalningen öfver förfallodagen skulle fördröja, vare ihe( ogildt.”
De tta, jemte hvad de handlingar i ämnet innehålla , dem Kongl.
Majit låtit vid högstberörde Nådiga Proposition bifoga, har Läg-Utskottet i öfvervägande tagit; och som det af Kongl, Maju i Nåder föreslagna tillägg vid nyss omförmäldta logrum, icke allenast länder till tydlig föreskrift i en fråga, hvarom något bestämdt stadgande för närvarande icke gifves, utan öck, efter hvad Utskottet trott sig finna, är öfverens* stämmande med den grund } hvarifrån .Lagstiftningen utgått 1 afseende å stadgandet till hvad belopp renta å försträckta penningelån må af försträckningsgifvaren få tagas'; alltså tillstyrker Utskottet det må nämnde tillägg, såsom gällande Lag, af Piksens Högloil.
Ständer antagas.
Detta varder dock till Piksens Högloft, Ständers bepröfvande vördsamt öfverlemnadt Stockholm den 4 Juli 1815- På Högloft.
Piddersk, På Högv.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar TI. F. Strömfelt.
Olof Wallin, På Vällofi.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar F. G. Holm, Petter Jernström0 Å. J. Wahlstjerna. wpp - Den 7 Juli. m Uppläst hos Höglofl.
Prest-Ståndet dén 7 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 10 ttederv.
Bonde-Ståndet den 7 __ Riksens Högloft.
Ständers Stats■ Utskotts Utlåtande i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande om Lön-förhöjning för Penninge-Löntagande Embets- och Tjenstemännen.
Ridd. och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndet hafva, i anledning af gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets
Betänkande af den 27 nästlidne Juni, rörande Lönförbättring för Civile Embets- och Tjenstemännen, sorn med Penninge-löner äro försedde, genom Protocolls-Utdrag den 2 och 5 i denna månad återremitterat ärendet till Utskottets vidare handläggning.
Ridd. och Adeln gjorda anmärkningar innefatta egentligen följande punkter, nemligen: att den föreslagna tillök ningen icke skall svara emot behofvet och hvad som väntats, särdeles när den år 1812 några Embetsverk särskildt tillagda förhöjning af omkring 25 procent, ansetts böra gå i beräkning under den nu föreslagna tillöknings-procenten, hvarigenom .Lönförbättringen för Ernbets- och Tjenstemännen i Kongl.
Justitioe*Revisions-Expeditionen samt Kongl. Hof-Rätterna 5.te Bandet. 95- 96. och 754'
Den 7 JulU och Collegierna blefve obetydlig , heldst genom förvandlingen af halfva Lönen uti Spannmål efter 4* R:dr blott en af Markegången beroende tillfällig och ringa förhöjning åstadkommes; att densamma alltså för Embets- och Tjenstemännen vid dessa Verk nu synes böra beräknas å de belopp som på 18 ist års
Stat, med tillägg af samma års förhöjning , finnas uppförde eller ock hela lönen reduceras till Spannmål efter Stats-pris; att tillöknings-procenten borde blifva lika för alla Lönegrader eller åtmindstone jemkas och förhöjas för åtskilliga uppgifna klasser , samt att de på Indragnings-Stat förde löner måtte få bibehållas utan afdrag i och för ifrågavarande Lönförbättring; hvarjemte i öfrigt an* märkningsvis är yrkadt att å Kongl. Justitias-Revisions-Expeditionens
Stat kunde anslås nya löner för 2:ne Protocolls-Secreterare, heldst blott arne sådana löner förut derstädes bestås, hvilket i jemförelse af tjenstgöringen inom denna och de Öfriga Kongl. Expeditionerna vore högst otillräckligt.
Vid besvarandet af hvad sålunda hos Höglofl.
Ridd. och Adeln blifvit erinrat och som Iean sammanfattas under den liufvudsakliga anmärkning, att en högre och tillräckligare Lönförbättring nu bordt åstadkommas, får Utskottet förklara, att det väl hade önskat att Statens tillstånd medgifvit en fullständigare reglering i detta hänseende ; men likväl, med tillfredsställelse öfver möjligheten af den föreslagna tillökningen, sökt gå Fenninge löntagarens billiga väntan - T)eh Julli fan och erkända behof till tnotés ; sl ■vidt tillgångarne det medgifvit.
Öfvertygadt om rigtigheteh af de skäl Utskottet i dess Betänkande laggdt till grund för dess åtgärd, under ett ndga öfvervägande af omständigheterna och med en allmän öfversigt, anser Utskottet sig härvid endast böra upplysa att oberäknad! förhöjnings - procenten i hvarje klass, en ej obetydlig tillökning åt hvarje lön äfven uppkommer genom differencen imellan Statspriset 4- K:df Ttinnari å den del söm skall utgå i Spannmål och hvad densamma efter Markegången för nästföregående året utgör; hvarjemte Utskottet får åberopa hvad Betänkandet innehaller ej mindre i afseende å den föreslagna beräknings-grunden för tillöknings-procenten; än ock beträffande lönerna på Indragnlngs-Staten, för hvilka sistnämnde innehafvarne varda ersatte genom tillökningen; hvadan dem ej betages föunonen af en så beskaffad lön , ehuru den, såsom flyttad på Indragnings Stat, till sint egenskap är sådan, att den bör upphöra förr éU ler sednare.
Den nit anmärkningsvis framställa frågä om tillökning af 2ine nya Brotocolls-Secreterare löner å Staten för Kongl. .Tustitise-Révisions
Ex-’ peditionen kan Utskottet ej upptaga, enär densamma hvarken varit till dess åtgärd från Kongh Maj:t i Nåder öfverlemnad eller blifvit det genom remiss å någon inom Motionstiden gjord framställning.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har åter dels upplysning funnits nödig af hvad Fond i - 756
Den 7 Juli. frågavarande tillökning må kunna utgå, dels blifvit anmärkt att procenten måtte nedsättas, så att den för de lägsta ^Lönegraderna komme att utgöra 50 och i mån derunder för de högre; att tillökning i synnerhet borde beviljas de med ringare löner försedde Tjenstemännen, såsom derutaf mer i behof än de Embetsman som hafva 8 a goo R:drs löner , för hvilka någon tillökning ej synes äga rum; att förhöjningen endast må sträcka sig till dem, hvars tjänster finnas nödiga och att den Comité, som är påtänkt till öfverseende och utrönande deraf samt att upprätta förslag till indragning, kunde snart komma i verksamhet, så att tillgång genom indragningar vinnas för Eönförbättringen, och i öfrigt att bland Penninge-löntagare i Eandsorten äfven Häradshöfdingarne måtte undfå Eönförhöjning.
Utskottet får i anledning häraf upplysa; att på sätt dess förra Betänkande innehåller, tillgång för denna Eönförhöjning är utsedd vid den uppgift af Stats-Verkets hehof som Utskottet förut gjort och hvarvid Hedervärda Bonde-Ståndet låtit bero, samt att Riksens Höglofl.
Ständer vid denna Riksdag beslutit, det förnyad underdånig anhållan skall hos Kongl. Maj:t göras, om tillsättande af den Comité, som kommer att uppgifva plan till en ny reglering af Styrelse.Verkens organisation och i sammanhang härmed förslag till indragning af öfverflödiga Embeten och tjenster.
I öfrigt innehåller och utreder Utskottets förra Betänkande grunderna för dess förslag, hvaruti - Den 7 Juli. 757 uti Utskottet ej finner någon ändring billigtvis kunna äga rum.
Slutligen får Utskottet, i anledning af hos Höglofl.
Kidd. och Adeln gjord erinran om lönförhöjningen för Militaire-Staterna, enligt dess förra yttrande tillkännagifva, att Utskottet med första skall derom inkomma med Betänkande.
Hvilket allt vördsamt hemställes Riksens Höglofl.
Stockholm den &
Juli 1815.
Kiddersk. och Ad.
På Välloll. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar | Gustaf Murray.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Uppläst hos Höglofl, Ridd. och Ad. den 7 Juli.
Prest-Ståndet den 7 — Vällofl.
Borgare-Ståndet den to .
Hederv. Bonde-Ståndet den 7 . . Riksens Höglofl.
Stcmdérs Stats-Utskotts Betänkande, angående Herr Friherre Stael von Hollsteins Memorial om Recognitions-Skogarne.
Ridd. och Adeln har till Stats Utskot - X)en 7 Juli, IJlskpttef behagat remittera följande af Her?
Friherre C. U. Stael von Hollstein jngifne, och reqognitiops skqgarne ^ rörande'Memorial, sa ly„ dande: ?,i:o Anledningen hvarföre jag begärt Oeco-, pomie Utskottets Betänkande öfver Riksdags-, piannen Longbergs Memorial, rörande recogni-? tions-skogame, ytterligare på bordet, är deri, att ämnet är af så stor vigt för Riket, att det icke mäste hastigt undfalla uppmärksamheten- 1809 års Ständer, sorn i början af Riksdagen i synnerhet voro af ren Ratriotisme och Hushållsanda uppeldade, uppsökte alla utvägar att kunna hjelpa Riket ur det (ryckande pennirige-behof, ptt olyckligt
Krig hade försatt detsamma uti; ibland annat funnet de en stor ressource uti de Bruken anslagne , under namn af Recognitions* skogar, kända Krono skogar och allmänningar , sa val sorn äfven flera ännu alldeles odelta oph panvända skogar.
Man var i beråd att reclameTa dessa , såsom blott vilkorligen emot en ringa afgift Bruken anslagne Kronans egendomar» och säkerligen hade genom ett rigtigt använd-ande häraf, då i dessa millioners värde ligga förvarade , Riket blifvit ur förlägenhet hulpet, utan att nödsakas gripa till det svårare botemedlet» att utan ytterligare fond., genom Banken sätta tio millioner nya sedlar i rörelsen, sorn haft den beklageliga verkan, att många inenniskor i Riket blifvit ruinerade, alla effecfer tappstegra* de, samt i öfrigt alla de olägenheter, som ett mynt med förfallen Credit kan förorsaka- Tvänomständigheter hindrade likväl Ständernas pris - Den 7 Juli. 759 prisvärda föresats*, den ena, att det ej var hastigt verkställbar, att till
Rikets gagn använda denna tillgång; den andra, att större delen Bruksägare hotades med undergång , om de Skogsdelar , som Kronan vid Brukens första anläggning dem till kolning anslagit , skulle dem nu fråntagas, tvärtemot laga afhandlingar, och hvarigenom allmänna säkerheten till egendoms rätt skulle försvinna, örn ej Contracter heliga hållas; Riksens Ständer funno derföre godt medgifva att Bruks-ägare skulle på enahanda sätt, emot 6 års renta, som för annan Krono-jord stadgadt är, få till skatte lösa den skog, som till deras Bruksdrift nödvändigt tarfvades, sedan först hemmantal blifvit åsatt, och skattläggning derefter verkställd , men öfverskottet skulle offentligen till den mestbjudande försäljas, RiksdagsBeslutet den 2 Maj I810 lyder sålunda i 4 §:
Likaledes och till fastställande af grunderna, hvarefter de till Bergverken och Bruken upplåtna Kronan tillhöriga Recognitions-skogar lämpligast skulle kunna användas och indelas, håfve Vi ansett nödigt att härom vidtaga den nya Författning, hvars verkställighet Vi till Kongl. Majrts
Nådiga omsorg öfverlemnat, och hvarigenom förnämligast kommer att stadgas det, efter föregångne undersökningar , Bergverken bör tillerkännas så mycket skog, som för deras drift och underhållande tarfvas, och denna skogsdel, efter hemmantal skattlagd, af Bruks-ägaren emot 6 års renta få köpas till skatte . då Recognitions-afgiften ock upphör, samt att den öfverflödiga skogen, med 0* dertill hörande ouppodlad mark, må i vissa lotter - 76a Den 7 Juli. ter fördelas och på Auction till den mestbjudande försäljas.
Detta Riksens Ständers beslut är väl redan i sä måtto satt i verket, att Konungen utgifvit Förordning af den jo Febr. *8iO härom.
Riksdagsmannen Longberg har i anledning deraf för Riksens Ständer framställt nödvändigheten, att genom passande arfvoden för vederbörande Landtmätare med flera påskyndadetta verk, och häruti får jag så mycket heldre instämma med Riksdagsmannen Longberg , sorn.
Kronan lider stor förlust genom tidens utdrägt, och då Bruks-ägare erhållit den stora förmon , att få lösa den för Eruken behöfliga skogen till skatte för den ringa summa af 6 års renta, som de ett ögonblick voro på vägen att gå förlustige vid i'8oq års Riksdag, och som ännu är i framtiden osäker för dem, intill dess de genom Skatte-lösen hafva laga fång å denna jord, tyckes mig, de må gerna till den uppgående kostnaden bidraga, for att vinna säkerhet; härjemte får jag anföra, att som Krono-skogarne enligt 77 i Regeringsformen äro till Riksens Ständers disposition öfverlåtne, ärendet tillhörer Statsmen icke Besvärs- och| Oeconomie ■ Utskottet , hvarföre jag om remiss till Stats - Utskottets behandling anhåller om allt det som rÖ,- rer delta ämne , samt att Riksens Ständer genom Stats.Utskottet måtte få kännedom och upp-, lysning, huruvida redan någon del af dessa Krono - skogar blifvit till skatte köpte, huru många tunneland blifvit på hemmanet beräknade, samt huru stor skatteskilling derföre blifvit erlagd, samt om den i några räkenskaper är be-*% räknad, Den 7 Juli. 761 räknad, samt om på Auction till den mestbjudande något är försåldt, ty omöjligen kunna Bruk, om de än äga 2 ä 3,000 Sfts smide, erfordra 50, 60 ä 70,000 tunnelands skog, till kolning, och vore så, tyckes vara bättre nedlägga Bruken, och använda jorden annorlunda, ty ehuru sterilt ett tunneland än månde vara , så framt det intet är rena gråberget, måste det dock i årlig afkastning kunna öfver hufvud tagit, da ioo;de sammanräknas, gifva g
R:dr per tunnelandet, då Kronan årligen skänker det Bruk som har-50,000 tunneland skog 25,000 R:dr, hvaremot erhåiles genom utlagorna kan hända blott par tusende åter, hvilken hushållning icke är passande hvarken för våra upplysta tider eller nu varande behof, då alla andra egendomar i Riket, genom förökad Krigsmagts hållande, och hvarjehanda andra stora pålagor, hafva blifvit starkt betungade; Riksens Ständer torde ock i öfvervägande taga, ett provisionelt bestämmande af tunneland på hemmantalet , hvilket likväl vid undersökningarne af vederbörande Embetsman eftér locala omständigheter kan jernkas.
500 tunneland på ett hemman är rikligen tilltaget, då det är af beskaffenhet att kunna odlas; tili blott skogsväxt vore 1000 a istoo säkerligen mer än tillräckligt, hvarföre jag får tillägga, det Riksens Ständer måtte taga den författning, att derest någon acqvisition antingen redan eller hädanefter göres af Kronans jord i annan ordning än 14 §. i Riksdags Beslutet den 2 Maj 1810 innehåller, den måtte förklaras ogiltig, ty allmänna lagen bjuder, att lagligt stånde, o lagligt - 7 C t
Den 7 Juli. lagligt återgånge , äfvensom sådant må gälla örn Kronans hemman och lägenheter som till äfventyrs kunna vara abalienerade , hvarföre om påminnelse till Herrar Uandshöfdingar, att hälla de i Författningarne anbefällta Jordransakningar, som i flera Fän, på snart sagdt urminnes tider ej blifvit hällne, och hvarigenom också mycken oreda, rättegångar, samt abalienationer af dels Kronans, dels andra publika inrättningars tillhörigheter uppstått, äfvensom Kammar-CollegiUm, sorn vården och inseendet öfver Kronans jord och fasta egendom är uppdragen, måtte hålla noga hand' häröfver.
Jag får å nyo upprepa, att då Kronan i dessa skogar äger en stor ressource, all möjlig försigtighet vid deras aflrändande måtte iakttagas , att
Kronan ej blir allt för mycket lidande, hvarföre, då detta ärende, sedan det så långt Jidit på Riksdagen, nu mera icke kan behörigen afhandlas, Riksens Ständer åtmindstone måtte taga den författning, att intet laga Stånd å sådana refvade och skattlagde lägenheter måtte meddelas, förrän Riksens Ständer vid nästkommande Riksdag, antingen den då blir .Lagtima eller Urtima, får detta ärende vidare pröfva och undersöka låta , huruvida i ett eller annat fall illusion af den utkomna Författningen ägt rum, eller ock man begagriat de rättigheter, sorn ädlare verk äro tillagde , utan att något sådant existerar eller anledning gifves, att något sådant skulle kunna blifva så lönande, att det kunde svara emot den förlust Kronan skulle lida, genom afhändandet af 60 ä 70,000 tunneland, sorn böra säkerligen, rigtigt an-.
Den 7 Juli. 763 använda, kunna i Stats-kassan Inbringa 20 å. 30,000.
Detta mitt Memorial anhåller jag få med de andra Respectiva Stånden communicera, samt tiri Stafs Utskottet blifva remitteradt; i öfrigt har jag mot bifall till Oeconomie-Utskottets Betänkande å Riksdagnaannen Longbergs
Me» morial intet att invända, i allt hvad det ej kan vara stridande emot denna nu gjorda motion, men deremot protesterar och förbehåller Ständers rätt öppen, 1 fall emot rätta meningen af ofvannämde Riksdags-Beslut någon jord skulle Kronan frångå.” J2:o
Vid sistlidne Riksdag väckte jag fråga om snar verkställighet af Riksens Ständers Beslut 1810, rörande Recognitions skolarne med liera Krono-lägenheter; ärendet blef hvilande.
Eders Excellence och Högiofl.
Ridd. och Adeln bar, pä af mig förnyad motion härom, bifallit, att det vid förra Riksdagen inlemnade Memorial skulle till Stats-Utskottet varda remitteradt; jag får i anledning deraf härjemte afgifva detsamma, samt ytterligare bifoga några reflexioner vid ämnet.” ”Riksens
Ständer hafva beslutit att dessa Kronans lägenheter skulle till Statens gagn och »ytta föryttras; sättet huru det skall ske är äfven bestämdt.
De medel som redan influtit för det som verkstäldt blifvit, torde ingått, såsom alla skatteskjilingar, till Riksgälds - Contoi» ret , till afbetalning å Rikets utländska skuld, men nu då densamma till större delen är afskrifven, torde, till den återstående delen, tillräckliga medel finnas uti sjelfva Bevillningen, hvilken i förra tiden egentligen blef åtagen till Rik* - 7 6 4 Den 7 Juft.
Riksskuldens betalande, icke att fylla deficit uti Stats-inkomsten , emedan man rättade utgifterna efter inkomsterna, pä samma sätt, sorn hvarje klok enskild hushållare gör, Skatteskillingarne skulle således till något annat behof kunna varda använde:
Ropet om penninge-nöd *är allmänt, från flen ena landsändan i Riket till den andra.
Ständer påkallas nu sorn alltid att skaffa hjelp, sedan andra vållat oredan; många projecter uppgifvas, de fleste, sorn jag förmärkt, att öka penninge-massan, och det med papper utan credit.
För många enskilta vöre detta visserligen lika så radical hjelp, som ruin för andra och sjelfva Staten, samt leda till händelser , som ej roed visshet kunna beräknas och förutses , rnen ögonskenligen synas vara att be* fara.
En ny allmän Discont-inrättning, med nya millioner R:dr.
Sedlar, kunde komma i fråga, men hvad är detta i sig sjelf annat än en indirect förökning af Banco-mynt, då RiksgäldsSedlar skall' emottagas såsom Rikets mynt, och skall i Riksgälds-Contoiret utbytas emot Banco.
Det är i anledning häraf, som jag vördsammeligen underställer, om icke här vore en fond att tillgå, som kunde användas till styrka för de operationer, denna
Discont-inrättning ämnar företaga, samt önskar upplysning af dem, sorn äga mera kännedom i dylika saker än jag, om icke, i stället för Riksgälds Sedlar, ett helt nytt mynt kunde tillskapas, nemligen Rente-Sedlar på dessa lägenheter; dessa skulle säkert blifva de begärligaste, i anseende till sin verkliga säkerhet, som
Den 7 Juli. 765 som ej genom ensidigt intresse och pluralitetens beslut kunde undergå någon förändring, så länge nian aktar äganderätt.’’ 5’3:o
Det inkast torde väl häremot göras, att om än detta vore en tillgång, fordras dock en längre tid , innan den kan begagnas; detta inkast är grundadt, i anseende till de skogar, hvilka Bruksägarne hafva rättighet att lösa till skatte, emedan många undersökningar äro dervid nödvändiga, som likväl knnna undvikas vid de egentligen så kallade recognitions-skogar, sorn, skola genom offentelig auction till den mestbjudande försäljas.
Jag åberopar 111ig hvad
Herr landshöfdingen och Commendeiiren, Friherre af Wetterstedt i underdånigt Betänkande till Konungen i detta ärende föreslagit.” Efter inhändigandet af dessa Memorial, har Stats - Utskottet hos Hof-Cantzlers-Embetet begärt, att från Kongl. Kammar- och Bergs-Collegierna måtte Stats Utskottet meddelas upplysning, huruvida, i anledning af Riksens Ständers Beslut och Kongl. Majus Nådiga Förordning af den 4 Februari 1811, angående användandet af de till Bruken och Bergverken upplåtna recognitions-skogar, redan någon del af de samma blifvit till skatte inköpt, till huru manga Hemmantal de blifvit skattlagde, och hvad årlig renta hvarje sådant hemman blifvit åsatt, samt huru mångå tunnland blifvit på hemmanet beräknade, huru stor skatte köpeskilling derföre blifvit erlagd, och i hvad räkenskaper den är upptagen och redovist, samt slutligen, örn på auction till den mestbjudande någon af dessa skogar blifvit försåld.