Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rehållningar och fordringar 50,472: 24, 8. 41,289: 18. 3. liepositioner under årets lopp 48,914: 13. 3. 58,889: 47. 4.
Summa 99,386
Innestående depositions-medel i Rikets Ständers Bank 41,289: 18. 3. 38,410: 15. 5.
Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har ej heller hos Rikets Ständers Revisorer förekommit.
Af dessa räkenskaper äro 1852 års granskade i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar, hvaremot 1853 års der ännu icke undergått revision.
Vid den af nu församlade
Revisorer företagna granskning af nämnde räkenskaper hafva de funnit dessa upprättade efter en annan method, än den, som vid allmänna verks och inrättningars räkenskapsföring vanligen följes.
Dessa räkenskaper, eller så kallade hufvudböcker, vid hvilka special-räkningar för Stockholms stads särskilda uppbördstrakter finnas fogade, innehålla en mängd vidlyftigt affattade tabeller öfver krono-uppbörden, utan särskilda, med debet och credit inrättade, konti för de olika slagen af medel; hvarigenom granskningen icke utan mycket besvär låtit sig verkställas och någon öfversigt af förhållandena svårligen kunnat vinnas.
Enligt å räkenskaperna af vederbörande meddelade anteckningar, äro dessa, »likmätigt instruktion och ordres, upprättade samt Kongl, förordningen den 21 »Augusti 1833 dervid noga iakttagen och efterföljd»; och Revisorerne, som haft tillgång så väl till nämnde Kongl, förordning, hvilken genom skriffel i begge årens hufvudböcker erhållit årtalet 1833 i stället för 1733, som ock till Kongl.
Maj:ts nådiga reglemente för kronouppbördsverket i Stockholms stad af den 16 November 1814, hvilken sednare författning, bland annat, föreskrifter, att en sådan anteckning, som här ofvan omförmäles, skall i räkenskaperna meddelas, hafva ock funnit ifrågavarande räkenskaper vara i enlighet med häruti lemnade föreskrifter upprättade, hvarföre emot räkenskaps-föraren någon anmärkning i detta hänseende icke kan~ äga rum.
Hvad special-räkenskaperna angår, så äro dessa uppställda i en annan form, eller efter det år 1821 stadgade formulär för läns-fögderiernas specialräkningar; och då alltså hufvudböckerna, eller sammandrags-räkningarne, icke äro bragta i någon öfverensstämmelse hvarken med rikshufvudboken eller med special-räkningarne, har det icke varit för Revisorerne möjligt att kontrollera summorna, utan att i sådant afseende uppgöra särskilda omslut.
Detta förhållande skulle dock komma att försvinna, i händelse föreskriften i Kongl, brefvet den 15 Februari innevarande år, om upprättande af nya formulär för de förvaltande verkens samt alla redovisande embets- och tjenstemäns räkenskaper, blefve tillämpadt äfven på Stockholms stads krono-räkenskaper.
Summa 99,386: 37. 11. 100,179: 17. 7.
Stockholms stads hrono-rähenshaper.
— 172 — Mjtinens landsböcker hafva, så vidt tiden medgifvit, jemväl granskats af Revisorerne, hvarvid hufvudsakligen den method, efter hvilken dessa räkenskaper äro upprättade, fästat Revisorernes uppmärksamhet.
Uppställda efter ett, den 19 Oktober 1850 i nåder faststäldt, förändradt formulär, utgöra de endast ett sammandrag öfver krono-uppbörden i länen, grundadt på de från fögderier och städer till Landskontoren inkomna special-räkningar; och Landtränteriernas special-räkningar, hvilka genom nyssnämnde formulär uteslötos från landsböckerna, der de förut voro intagna, innefatta åter redogörelse för sjelfva kassans ställning.
Men en sådan räkenskap för länet, der inkomster och utgifter i sin helhet redovisas, finnes för närvarande icke.
Dessutom hafva Revisorerne erfarit, att landsböckerna icke alltid öfverensstämma med rikshufvudboken; i hvilket afseende, såsom ett exempel må nämnas, att, då Stockholms läns landsbok för år 1852 upptager kronotionde-spanmålen inom länet till 3,785 tunnor 9,24 kappar, hälften råg och hälften korn, denna spanmål, enligt samma års rikshufvudbok, åter utgör 4,156 t:r 3,90 k:pr.
Skilnaden, 370 hr 26,66 k;pr, har, vid undersökning om anledningen härtill, befunnits bestå af influten, i landsboken under särskild titel upptagen, s. k. drängespanmål, utgörande en af hvarje oförmedladt skatte-, krono- och frälse-hemman, i stället för rotering, utgående afgäld af 2 t:r spanmål; hvilken inkomst, då en dylik titel icke i riksstaten förekommer, blifvit vid riksbokslutet sammanförd med krono-tionde-spanmålen.
Landsböckerna böra, efter Revisorernes tanke, uppgöras i enlighet med de i det fastställda nya formuläret för rikshufvudboken intagna general-räkningar med länen, hvilka innehålla en fullständig redovisning för länens inkomster och utgifter; och då nu, i följd af Kongl, brefvet den 15 Februari innevarande år, nya formulär för alla allmänna verks och inrättningars samt redovisande embets- och tjenstemäns räkenskaper skola genom Kongl.
Stats-kontorets försorg uppgöras, synes det Revisorerne, som detta vigtiga och maktpåliggande arbete, i afseende såväl å landsböckerna, som å andra statens räkenskaper, lättast och med största tidsbesparing kunde på det sätt verkställas, att Stats-kontoret, med öfverlemnande till vederbörande redovisnings-skyldige af utdrag från den nya rikshufvudboken utaf generalräkningarne med dessa, äskade uppgörande i öfverensstämmelse dermed af förslag till formulär för deras räkenskaper; hvilka förslag derefter borde insändas til!
Stats-kontoret, som, efter granskning af dem, utarbetade och Kongl, Maj:ts nådiga pröfning underställde de anbefallda nya räkenskaps-formularen, hvarigenom sålunda full likstämmighet kunde beredas i sättet för redovisningen vid alla förvaltningar från dess lägsta till dess högsta delar; kunnande Revisorerne, i sammanhang härmed, ej återhålla den önskan, att alla statens räkenskaper måtte komma att uppställas efter kalender-år.
Då, såsom ofvan nämndt är, nytt formulär fastställdes för landsboken, förordnade Kongl. Majd, i sammanhang dermed, att vederbörande skulle åt de i landsböckerna förekommande äldre balanser egna den utredning och handläggning, hvarigenom desamma måtte blifva till slut befordrade.
Efter hvad Revisorerne inhemtat, qvarstå dock i flera län, enligt landsböckerna bifogade special-räkningar, äldre poster, en del till högst ringa belopp.
Exempelvis kan nämnas, att inom Götheborgs och Bohus län balanseras från äldre år, under titel »öfverlevereringar», en mängd dylika poster, deraf de flesta å blott runstycks- och skillingtal.
Revisorerne hemta deraf anledning till den framställning, att sådana äldre balans-poster, hvilka ej öfverstiga ett visst mindre belopp, borde efter någon bestämd tid, t. ex. 10 år, få i räkenskaperna afskrifvas.
För öfrigt har vid granskningen af sistnämnde läns landsbok förekommit, att för utbetalningen af den pension, 600 R:dr årligen, som, genom Kongl, brefvet den 20 Januari 1824, blifvit i nåder tillagd Dykeri-kommissarien O. J, Westbeck, emot vilkor, att han icke — 173 allenast hvarje år skulle undervisa och tilldana fyra elever i den af honom uppfunna konsten att verkställa bergningar å djupet, utan ock till trycket befordra en fullständig beskrifning å berörde konst med alla dertill hörande ritningar, annan verifikation icke finnes räkenskapen bilagd, än WesJ|)ecks qvittenser å de qvartaliter ,uppburna medlen; hvaremot bevis, att berörde undervisnings-skyldighet af Westbeck fortfarande fullgöres, saknas, likasom upplysning om det föreskrifna arbetet blifvit utgifvet.
Norrbottens liins arbetshus-fond.
Räkenskaperna för denna fond, från hvilken under revisions-åren, likasom under föregående år, någon utbetalning icke ägt rum, äro i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning granskade och utvisa, att fondens från år 1851 inbalanserade behållning, 1,494 Ridr 43 sk. 1 rst., vid 1853 års slut, genom influtna ränte-medel, ökats till 1,665 Ridr 15 sk. 11 rst., deraf i kontant 215 R:dr 3 sk. 3 rst., utlånta medel 1,400 R;dr samt, enligt restlängd, utestående 50 Ridr 12 sk. 8 rst., hvilket sistnämnde belopp utgjordes af dels 33 R:dr 30 sk. 2 rst., ogulden ränta för ett lån, dels en fordran å 16 R:dr 30 sk. 6 rst., sorn, på grund af Kongl.
Kammar-rättens den 10
Maj 1847 meddelta beslut, i afvaktan å tillgång hos gäldenären, fortfarande i räkenskapen balanseras.
I anledning af den utaf Rikets Ständers år 1851 församlade Revisorers gjorda framställningen om arbetshus-fondens öfverflyttande till Riksgälds-kontoret, och sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om nådig föreskrift för en sådan åtgärds verkställande, har Kongl. Majit, genom nådigt bref den 5 September 1854, förordnat, att fondens dåvarande behållning skulle till Kongl. Stats-kontoret insändas, för att genom dess försorg öfverlemnas till Riksgälds-kontoret.
Sistnämnde års räkenskap, deraf Revisorerne jemväl erhållit del, utvisar, att fondens vid början af nämnde år ägande behållning, 1,665 Ridr 15 sk. 11 rist, medelst en ränte-inkomst af 69 Ridr 5 sk. 1 rist., ytterligare tillväxt till ett belopp af 1,734 Ridr 21 sk., deruti dock inbegripen ofvannämnde osäkra fordran å 16
Ridr 30 sk. 6 rist.; varande den egentliga behållningen, som, efter afdrag af 2 Ridr 6 sk. 10 r:st. remisslage, utgjorde 1,715 Ridr 31 sk. 8 rist., under loppet af samma år till Riksgälds-kontoret inlevererad.
Uti räkenskapen för år 1852 upptagas bland fondens tillgångar 1,400 Ridr, »utlånta medel», för hvilka någon annan specifikation ej finnes, än den i räkenskapen ingående »ränte-uträkning», som likväl redogör endast för 2:ne lån till ett sammanlagdt belopp af 1,200 Ridr, hvadan således upplysning saknas om förhållandet med återstoden, 200 Ridr, af berörde utlånta medel.
Häröfver hafva Revisorerne emellertid funnit förklaring i 1853 års räkenskap, hvarest nämnde belopp, 200 Ridr, särskilt upptages såsom ett redan den 18 Januari 1851 utlemnadt lån, för hvilket räntan jemväl är i samma räkenskap låntagaren påförd »från och med lånets datum», varande detta ränte-belopp dock icke förr, än i början af år 1854 utbetaldt. — 174 — Skiften oeh afvittrinyur.
Det å riks-statens 6:te hufvudtitel, tor detta ändamål, uppförda anslag å 42,000 R:dr har under revisions-ären varit på samma sätt fördeladt, sorn under föregående år, nemligen: till retningar och skattläggningar i de norra provinserna 23,000: — — » afvittringsverket i Gefleborgs län 3,000: — — » storskiften i Dalarne 10,000: — — » storskiften och afvittringar inom Malungs och Lima socknar ....
6,000: — ■— S:a 42,000: hvarjemte till aflöning åt Landtmätare vid storskiftesverket inom Svärdsjö socken af Stora Kopparbergs län särskilda medel varit anvisade till belopp af 7,000 R:dr under hvartdera af revisions-åren.
Såsom uti sednaste revisions-berättelse omförmäles, äro särskilda redogörelser upprättade för de åt Jemtlands samt Stora Kopparbergs län anslagna skiftes- och afvittrings-mede), af hvilka den sednare innefattar 3:ne räkningar, en för Oster-Dalarne, en för Malungs och Lima socknar samt en för Svärdsjö socken.
Dessa räkenskaper, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning, utvisa följande förhållande: A) Jemtlands län.
Stats-anslag för nästföregående år ...... ...... 3,980: 17. 6. 3,797: 46. 1.
Skuld till Landtränteriet ........... 3,797: 46. 1. 3,937: 41. 1.
Summa 7,778: 15. 7. 7,735: 39. 2. Credit.
Skuld till Landtränteriet 3,980: 17. 6. 3,797: 46. 1.
Arfvoden 3,020: 40.
— 3,-200: — -j- Handtlangnings-kostnad 183: 40. — 328: 32.
Rese- och traktamentspenningar ....... 593: 14. 1. 359: 9. 1. S:r 3,797: 46. 1. 3,887: 41. 1.
Förskott —— — — 50: — — Summa 7,778: 15. 7. 7,735: 39. 2. — 475 — B) Kopparbergs län.
Öster- Malungs och Svärdsjö För år 1852.
. , . . 5,611:. 40. 6. 1,913: 41. 6. 130: 36. 4.
Statsanslag Återlevererade medel 10,000: . . . . 22: 24. — 6,000: 7,000: S:r 10,022: 24. — 6,000: 7,000:
Summa 15,634: 36. 6. 7,913; 41. 6. 7,130: 36. 4.
Aflöning till Landtmätare..... . .
För öfvermätningar Diverse omkostnader 6,173: 28. 2,873: 40. 109: 39. 11- 7. 9. 5,462: 2,100: 3: 24» 36: — 4,650: 2,063: 4/ 12. — . S:r 9,157: 13: 3. 7,566: 12. — 6,713: 16.
— B glans till påföljande år:
Kontant behållning 6,477: 23. 3. 347: 29. 6. 417: 20. 4.
Summa 15,634: 36. 6. 7,913: 41. 6; 7,130: 36. 4.
Stats-anslag 10,000: — - 6,000: ___ 7,000: __ Summa 16,477: 23. 3. 6,347: 29. 6. 7,417: 20. 4.
För öfvermätningar .
Diverse omkostnader 8,445: 4,120: 123: 40. 5. 11. 6. 9. 4,525: 700: 18: 12. — 4j650: 2,100; — 12. — , - S:r 12,689: 9. 3. 5,243: 12. — 6,750: 12. — Balans till påföljande år:
Kontant behållning . .... . 3,788: 14. — 1,104: 17. 6. 667: 8. 4.
Summa 16,477: 23. 3. 6,347: 29. 6. 7,417: 20. 4. — 176 — Enligt riks-hufvudboken, hafva till ersättning åt Landtränterierna för bestridda skiftesoch afvittrings-kostnader inom de öfriga länen följande belopp från Kongl. Stats-kontoret utanordnats: år 1852 år 1853. för Gefleborgs .... län 22. 6. — — — » Wester-Norrlands » 3,806: 34. 8. 2,033: 16. — » Westerbottens » ......... 10,687: 9. 3. 4,764: 37. 3. » Norrbottens » . . 11,148: 3. 6. 7,323: 32.
— Till vinnande af likstämmighet i redovisningen för ifrågavarande medel, hade sednast församlade Revisorer hemställt, att särskilda redogörelser, i likhet med hvad för Jemtlands och Kopparbergs län ägde rum, borde för nyssnämnde fyra län afgifvas, och anmälde, i anledning häraf, Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag sin underdåniga önskan om denna åtgärds vidtagande; men, enligt hvad Revisorerne inhemtat, lärer någon föreskrift om dylika redogörelsers afgifvande ännu icke hafva blifvit vederbörande meddelad.
Med afseende åter å den utaf 1853 års Revisorer gjorda framställning derom, att särskild underdånig berättelse angående skiftes- och afvittrings-verkens fortgång mätte, före hvarje stats-revision, till Kongl, Maj:t afgifvas för att Revisorerne tillställas, har Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den ' 27 Januari 1854, anbefallt Ofyer-direktörs-embetet vid Landtmäteriet att lemna Rikets Ständers Revisorer del af de underdåniga berättelser, som för hvarje år till Kongl. Maj:t afgifvas och derefter till Landtmäteri-kontoret återställas.
Dylika berättelser hafva ock för revisions-åren blifvit Revisorerne tillhandahållna; men då dessa berättelser, hvilka afgifvas från de olika Läns-styrelserna, endast innehålla detalj-uppgifter för hvarje socken eller distrikt inom länet, med underrättelse t.
ex. om längden af utstakade rågångar och skifteslinier, antalet af uppmätta tunnland m. m., men icke lemna någon sådan öfversigt af det hela, att arbetets resultater för hvarje län kunna deraf bedömas, anse
Revisorerne sig hafva skäl att förnya den utaf sednast församlade Revisorer framställda önskan, att en särskild berättelse i omförmälda hänseende måtte, i likhet med hvad för åtskilliga andra allmänna verk och inrättningar iakttages, varda uppgjord och till Kongl. Majit öfverlemnad för att Revisorerne delgifvas.
Honffl.
Landtbruks-Akademien.
Dess räkenskaper, som icke undergå granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisa iakomster och utgifter sålunda:
Tillgångar . . ■ 264,098: 37. 11. . 266,277: 19. 1.
Räntor 7,376: 8. — 7,549: 36. 4.
Hyror 1,566: 32. — 1,566: 32, — Af experimental-fältet ................. 6,506: 34. 4. 6,308: 24. — Sir 15,449: 26. 7. 15,424: 44. 4~ — 177 — Återdebitering — — 560: — — Balans till påföljande år:
Skulder . . . . ...... 3,678: 30. 1. 2,875: 30. 1.
Summa 283,226: 46. 4. 285,137: 45. 6.
Skulder 3,981: 30. 1. 3,678: 30. 1, Utgifter:
Aflöning 3,800: — — 3.725: _ Pensioner 266: 32. — 266: 32. — Expenser 515: 5. — 542: 41. — Onera 115: 34. — 116: 28.
— Reparationer 169: 6. — 166: 4.
— Extra utgifter 874: 23. 4. 1,314: 14. 2.
Experimental-fältet 6,520: 20. 10. 6,729: 31. 5.
Jettoner 492: — — 476: — — Afskrifning 214: 20. — 168: 28. 10.
S:r 12,967: 45. 2. 13,505: 35. 5.
Kontant behållning 602: 15. 6. 711: 16. 6.
Utlånta medel och öfriga fordringar . . . 158,466: 6. 9. 159,204: 27. 7. Fastigheter ' 81,809: 5. 4. 81,809: 5. 4.
Inventarier och effekter 25,399: 39. 6. 26,228: 26. 7. ■ S:r 266,277: 19. 1. 267,953: 28. — Summa 283,226: 46. 4. 285,137: 45. 6.
Då dessa räkenskaper, såsom ofvan nämndt är, icke revideras i Kongl.
Kammar-rätten, hafva Revisorerne häraf hemtat anledning att förskaffa sig upplysning om Landtbruks-akademiens uppkomst och beskaffenheten af de medel, hvilka till denna Akademis inrättande och underhåll blifvit anvisade.
Sedan Kongl. Maj:t, genom nådig kungörelse af den 28 December 1811, funnit godt stifta Landtbruks-akademien, hvars bestämmelse skulle vara »att tända och sprida upplys»ning för att befrämja undervisningen, uppmuntra idogheten, stadga erfarenheten, lätta ut»öfningen och afhjelpa hindren i alla delar af landthushållningen i fäderneslandet, och hvars »oafbrutna bemödande det borde blifva att meddela kunskaper eller råd, att frambringa »täflan eller efterdömen», samt tillika förklarat, att Kongl. Majit ville i nåder vara betänkt uppå en fond för Akademien till befrämjande af ofvannämnde föremål, till nödiga böcker och modeller, till arfvoden eller belöningar samt till bestridande af Akademiens öfriga utgifter, hade Kongl.
Majit derefter, uti cn till Rikets Ständers Stats-utskott den 3 Juni 1812 aflåten nådig proposition, angående Riksgälds-kontorets skuld, bland annat, framställt följande förslag: »att af de indragna fonderna medel borde utses, antingen i penningar eller obliga»tioner, enligt af Stats-utskottet vidtagande närmare utredning, för att dermed godtgöra de Y »Svenska undersåter, hvilkas fordringar af Franska Regeringen redan blifvit med formliga »akter och resolutioner verificerade, uppgående till 2,995,937 Livres 2 sous 4 deniers Tour»nois; och att enär dåvarande Hans I^ongl.
Höghet Kronprinsen, af ömhet för Svenska un»dersåters väl och af öfvertygelse om fordringarnes rättmätighet, utaf enskilda medel för»skjutit 18 procent, som borde honom ersättas, samt Hans Kongl. Höghet dervid fästat det »förbehåll, att, sedan detta förskott blifvit guldet, fordringsägarne, då liqvid kunde på ett »eller annat sätt beredas, skulle ytterligare undfå 48 f procent af fordringsbeloppet, utgörande, »tillsammans med förenämnde redan erhållna 18 procent, två tredjedelar af hela summan, »men den derefter återstående tredjedelen öfverlemnas till Kongl. Majit för att användas till »föremål af allmän nytta för riket, Kongl. Maj:ts nådiga afsigt vore att ställa berörde tredje»del under Landtbruks-akademiens förvaltning, såsom fond till från Akademiens bestämmelse »oskiljaktiga utgifter;» hvarefter Rikets Ständer, uti deras härå meddelade svar den 19 påföljde Juli, yttrade, att tredjedelen af ofvapnämnde fordringar komme att reduceras till Svenskt banko samt beloppet derefter Jiqvideras med Riksgälds-kontorets obligationer, hvilka obligationer, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga proposition, skulle ställas under Landtbruks-akademiens förvaltning såsom fond till de från Akademiens bestämmelse oskiljaktiga utgifter.
Vidare oell i anledning af särskild nådig proposition vid den år 1815 hållna urtima riksdag, förklarade Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 11 Maj, samma år, det vara billigt, att de af framlidne Kommerse-rådet m. m.
Johan Sederholms arfvingar, hvilka voro Svenska undersåter och i riket bosatte, finge, i afseende å utbekommandet af en beinälte Kommerse-råds fordran hos Franska Regeringen, tillgodonjuta samma förmån, sorn, till följd af Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga proposition den 3 Juni 1812 samt Rikets Ständers i anledning deraf fattade beslut, förut blifvit beviljad Svenska undersåter för dylika fordringar under enahanda vilkor och förbehåll, som för deras godtgörande blifvit föreskrifna; på grund hvaraf Kongl. Majit, under den 19 Februari 1817, efter det nämnde Svenska arfvingars fordran blifvit bestämd till 9,419 Ilidr 22 sk. 6 rist., hvaraf §:delar skulle arfvingarne tillkomma, aflat nådig skrifvelse till Fullmäktige i Riksgälds-kontoret orri utbetalning till Landtbruks-akademien af den återstående tredjedelen, eller 3,139 Ridr 39 sk. 6 r:st., i Kontorets obligationer på 10 år med 5 procents årlig ränta.
Derefter och sedan Direktören för Landtbruks-akademien hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning om anslag till uppförande af åtskilliga nödiga tillbyggnader vid och reparationer å Akademiens hus, förslagsvis upptagna till en summa af 24,200 Ridr, har Kongl. Majit, genom nådigt bref af den 31 Mars 1819, tillåtit, att de medel, sorn för ändamålet erfordrades, finge, i mån af behofvet, förskjutas af 'den under Landtbruks-akademien ställda fond uti Riksgälds-kontorets obligationer, för att sedermera efter hand af dåvarande nionde hufvudtiteln ersättas; hvarjemte Kongl.
Majit förordnade, att de lån från samma hufvudtitel, som innehades af Ryttmästaren A. Adlersparre med 10,000 Ridr, af Presidenten Friherre Edelcreutz med 12,000 Ridr, samt af Bruksägarne P. Wickström och P, Wicklund rped 4,000 Ridr, skulle, i den mån ränte- och kapital-afbetalningarne derå fullgjordes, användas till ersättning åt Landtbruks-akademien, intilldess fondens förskott blifvit till fullo liqviderade, tillika med ränta derå efter 5 för hundra om året.
Slutligen är af Rikets år 1840 och 1841 församlade Ständer medgifvet, att, enär 10,036 R:dr 8 sk. 8 rist. af Akademiens förskotter då befunnos oguldna, detta belopp finge af Riksgälds-kontoret till Landtbruksakademien utbetalas.
Och som häraf är uppenbart, att de medel, som blifvit använda till Landtbruks-akademiens grundläggning och underhåll, till väsendtlig del utgöras af statsmedel, samt denna Akademi är att betrakta såsom en af rikets allmänna inrättningar, anse
Revisorerne det vara principenligt och med god ordning öfverensstämmande, att årliga redogörelsen för dess inkomster och utgifter, i likhet med hvad som äger rum med andra allmänna verks och inrättningars räkenskaper, hädanefter varder till granskning i Kongl. Kammar-rätten aflemnad.
Vid Akademiens räkenskaper för nu ifrågavarande år, hvilka funnits förda med utmärkt ordning och noggrannhet, hafva Revisorerne icke haft något att erinra; och befunnos vid anställd inventering säkerhetshandlingarne i behörig ordning.
Teknolmjiskn.
Institutet.
Räkenskaperna, soni för båda revisions-åren äro i Kongl.
Kammar-rätten granskade utan anmärkning, utvisa följande förhållande; Debet: år 1852. 'år 1853.
Balans från föregående år: Tillgångar 2,306: 4. 5. 2,450: 23. 9.
Stats-anslag 14,000; — — 14,000: — — Dito till inköp af lärokurser . . , . — — 1,000: — — Afgifter af åhörare 413: 16. — 278: 16. — Stipendie-medel 660: — — 721: 16.
— Försäljnings-medel — — 85: 8. — S:r 15,073: 16. — 16.084: 40.
— Summa 17,379: 20. 5. 18,535: 15. 9.
Credit-.
Fysiska afdelningen 435: 33. 8. 287: 42.
Kemiska dito 762: 19. 6. 897: 16. 2.
Mekanisk-tekniska dito 108: 30. — 381: 5. 6.
Mekaniska dito — — — 190: 43.
Rit- dito 4: 32. — 123: 16. — Verkstaden 1,387: 21. 4. 1,246: 10.
Ribliotheket 1,333: 1. — 942: 43, — Löner och arfvoden 9,133. 16. •— 9,133: 16.
Extra utgifter 973: 35. 2. 1,089: 30. 8.
Stipendier . 790: — — 831: 32.
Inköp af lärokurser — — 1,067: 40.
S:r ~14,928: 447 8. 16,192: 6. 4.
Kontant behållning 2,432: 7. 9. 2,324: 41. 5.
Fordran 18: 16. 18: 16./ S:r 2,450: 23TT 2,343: 9. 5.
Summa 17,379: 20. 5. 18,535: 15. 9.
— \ 80 — § 1- I afseende å Institutets verksamhet under revisions-åren, inhemtas af Styrélsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelser, att undervisningen, utan annat afbrott, än de i stadgarne föreskrifna ferier samt 6 veckor af höst-terminen år 1853, då läroverket, i anseende till kolera-farsotens utbrott i hufvudstaden, varit tillslutet, under terminerna fortgått alla söcknedagar och omfattat följande läro-ämnen: ren mathematik, mekanik (allmän och tillämpad), landtmäteri ochi nivellering, machin-ritning, beskrifvande geometri, fysik (allmän och tillämpad), allmän kemi, kemisk och mekanisk teknologi, kemiska laborationer, äfvensom afvägning och kartläggning; och hade undervisningen vid Institutet begagnats af följande antal elever och åhörare: Elever.
År 185Ö, vårterminen 30. 33. 63. » höstterminen 51. 24. 75.
År 1853, vårterminen 50. 30. 80. » höstterminen 45. 18. 63.
Uti den underdåniga berättelse, som, till upplysning för nuvarande stats-revision, blifvit till Kongl. Majit afgifven, har Styrelsen derjemte anfört: att det, efter Institutets år 1848 verkställda reorganisation, alltjemt ökade antalet af ynglingar, som derstädes sökte inträde, syntes vara ett säkert tecken, att