Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Klä - Bevillning s-Utskot tels Betänkande
N.-o 27. de varit förbjuden sedan och in förseln af fint Kläde sedan 1771; att
Klädesfabrikerna beständigt åtnjutit och åtnjuta betydliga årliga penninge-understöd af allmänna medel; att, oaktadt Klädes-tillverkningen efter 1771, i anseende till försämradt mynt, är upptagen till högre värde, så har tillverkningen i qvantitet icke tilltagit i samma proportion, utan för hvarje decennium omvexlät emellan 3 å 4o°iOoo alnar om året, och sådant utan afseende derpå, huruvida Författningarna emot Lurendrägeri under tiden varit mer eller mindre stränga.
Att årliga behofvet af Kläde betydligt öfverstiger ofvannämnde tillverkning; qchsättet huru detta behof blifvit uppfyldt, har Gollegium funnit upplyst af Klädes-fabriks-idkarnes egna uppgifter om det betydligare förråd deraf, som i Rikets vestra och södra Provincer blifvit inlurendrägat, oaktadt Tull-bevakningens uppmärksamhet; och slutligen, att dylik oloflig införsel af Kläde icke kan förekommas, så länge Svenskt
Kläde icke kan tillverkas till den fullkomlighet, som det utländska, och icke eller föryttras till dermed jemförliga pris. Fabriks-idkarnes erkännande, att de icke kunna tillverka fina Kläden till lika godhet med de utländska, och icke el - Bevillnings~Utskottets Betänkande N,o i~. ler medel-fina eller grofva till lika godt pris, är förut upptaget, så väl som de af dem dertill uppgifna skäl, dem Collegium åter vidtyftigt upprepat; i anledning hvaraf Collegium tillstyrkt, att förenämnde förbud emot införsel afKläde må fortfara, och såsom ytterligare skäl dertill anfört de större förlag, den större skicklighet och de vidsträcktare kunskaper och dryga kostnader af nya förbättrade Maschiner, sorn fordras till denna Fabrications fullkomnande, samt att dessa hinder böra och kunna undanrödjas genom ökade insigter i afseende på Fårskötsel och Ullens appretering, genom det hopp man gör sig, att snart ifrån Motala nya Verkstad kunna erhålla de för Fabrikerna erforderliga nya Maschiner, samt genom de tillfällen, som Technologiska Institutet nu erbjuder för Svenska Klädes-Fabriqueurerne, att kunna rådföra sig med kunniga Vetenskaps-män, Hvad af Yllestofts-fabriks-idkarne blifvit anfördt, har Kongl, Collegium, utan egentligt utlåtande, öfverlemnat lill Kongl. Maj:ts Egen Nådiga Pröfning.
Collegium har ytterligare tillstyrkt bifall till hvad afSiden-Fabriqueurerne, i afseende på Införsel-förbud, är and råget; och äfven ansett, det tillåtelsen alt 44 Bevillnings-Utskottcts Betänkande N.o 27. införa utliinska Bomulls-väfnader, så mycket mindre bör utsträckas utöfver hvad Kongl. Maj:ts Kådiga Kungörelse, af den 27 Dec. 1827 i den delen innehåller, som, i den händelse en sådan tilla ten införsel kunde minska tillverkningen af Svensk Bömulls-väfnad, detta kunde minska införsel af Americansk Bomull, och sålunda lägga hinder i vä-, gen för den nu lifliga handeln med Norra America, och den derpå till stor del beroende Svenska Jern-exporten.
Collegium anser Svenska Lihneväfnaden hafva hunnit lika höjd med den utländska, och att dervid nu mera endast fattas användbara bleknings- och appreterings-inrättningar, för att meddela väfnaden den ytliga fullkomlighet, sorn hos utländningen gör den mera säljbar,; i, afseende hvarpå Collegium anser ingen våda skola uppkomma genom tillåtelsen att införa Linneväfnader, emot den af General-Tilli-Styrelsen föreslagna tull; men har deremot tillstyrkt fortfarande förbud emot införsel afSegelduk, på den grund isynnerhet, att ingen klagan försports hvarken öfver varans dyrhet eller brist deraf.
Vid frågan om Socker, har Cornmerce-Collcgium, med åberopande af Eevillnings-Utskottets Betänkande IV.o 27.
Deputerades Utlåtande, föreslagit, att Tull å inkommande rått Socker måtte bestämmas till 1, högst 1 sk. 2 r:st. per Skålpund , samt utförsel-tull på ToppSocker lill högst 1 procent af varans värde.
Collegium, sorn icke ansett någon betänklighet vid import-frihet af Topp-Socker emot Tull, har derjemte tillstyrkt, att då hvilt rått Socker directe ankommer från Havana eller andra Westindiska hamnar, detsamma ej må åläggas högre tull, än för livi It rått Socker i allmänhet bestämmes; men att deremot Westindiskt hvitt rått Socker, sorn anländer från Europeisk hamn, må beläggas med lika tull som Lump-socker.
Sirap beträffar, tillstyrker Colleginm, att om demi3 vara till införsel tillätes, tullen derå må bestämmas till 5o procent.
Collegium har ytterligare anfört, att då Porcellaines-fabriker äro dyrbara anläggningar, som fordra stort förlag; att då egarne af Rörstrands Fabrik skola med stora uppoffringar söka förbättra denna inrättning, och att då ett nytt Porcellaines-Bruk med stor kostnad numera är anlagdt på Wermdön, tror Collegium, att, med undantag af den föreslagna tull-nedsättning å äkta Porcellaine, 46 Bevillning^Utskottets Betänkande N.o 27. nu gällande föreskrifter, angående införsel af nämnde vara, borde få fortfara, serdeles som Rörstrands egare anfört, att, om närvarande skydd emot utländsk concurrence bibehålles under den korrta tiden af 5 eller 10 år, Svenska Porcel» laines-Bruken sedan skola kunna uthärda täflan med de utländska»
Af det skäl , att Kort äro i de fle* gAsta Stater till införsel förbjudna , och Ijatt, genom införsel deraf, den stämpelafgift på Kort, som nu är anbefalld, skulle gå förlorad, afstyrker Collegiuin all införsel af denna vara. y) Collégium bar äfven i underdåniga/het hemställt, att tullen å sådane för B 1 Fabrikerne nödvändiga redskap, la vil"yka ej kunna i Sverige till nöjaktig godhet förfärdigas, må nedsättast; ill 2 högst gd 5 procent af värdet, och att det stadgande, som 26 §. af Underrättelserna till nu varande tull-taxa föreskrifver, att de som åstunda införa dylik redskap, skola, med sine ansökningar derom, vända sig till Kongl, Maj:ts Commerce-Collegium elier Landtbruks-Academien, måtte så förändras, att dylika ansökningar hädanefter skulle ingifvas till bestämd Autoritet, till exempel Commerce-Collegium, Eevilinings-Utskoltets Betänkande;Jf:o 37. 47 Kongl. Collegium har tillstyrkt att förbud må bibehållas mot införsel af sådalia Fabriks-Manufäctur- och slöjdevaror, sorn i tull-taxan benämnas med orden t ej specificerade; .men som Collegium anser att de i tull-taxan specificerade varor af ofvannämndc beskaffenhet, hvilka emot tull få införas, kunna utan våda för tillverkarne okas med flere Sådane, har Collegium, med afseende å den täflan, som i dessa yrken är nyttig, föreslagit, att införsel må tillåtas för efterföljande, nemligen:
Hattar af ull, hår och silke, emot en tull af 3 R:dr Banco stycket, Skor en R:dr Batico, Stöflor 3 R;dr paret, Fransar och Snören 1 R:dr ^4 sk» per , Sadlar 10 R:dr per stycke samt Betsel och Seldon, Borstar och/ Svarfvare-arbeten till 33|dels procent af värdet, såsom i likhet med den i taxan stadgade tull för Barometrar och Thermometrar, med flere varor af alldeles lika beskaffenhet.
Sedan Collegium tillstyrkt bifall' å den af General-Tull-Styrelsen föreslagna tull å flere slags Manufactur- och Handtverkeri - varor dels till 33|:dels dels till 25 procent af värdet, anser Collegium att tull å Cirklar och Compasser, Machiaerier, Ångmachiner, Handt-\s Tull a Handtverkeri-varor, Cirklar m. ..
.i ..i.. i. i. . i....—».»' ■ ■■■■»'■ — ■ ■ ' ■ 11 “I*"—'1 '■ 1 1 1 ^ "■*N> rKongl.
Maj;ts Näcl.
Shrifv, Qin Tull-Taxan oeh Tullén å Ull 48 Bcvillnings-Utslwtlcts Betänkande N.-o 27. yerkeri-instrumenter, Kopparspik, Skeppsankare, Glober, Socker- och Tryck-formar, ej bör bestämmas högre, antili 10 procent; hvarförutan Collegium föreslagit några redactions-förändringar, i afseende på tull för Fartyg och Bomolja, samt i afseende på säkerhet emot missbruk vid. införseln af arsenik och blysocker; och har Kongl. Collegium ändtligen tillstyrkt bifall å Grosshandels-Societelens framställning örn fortfarande lindring i den tull, som för närvarande är lemnad för de varor, som med Svenska fartyg hemföras från aflägsna verld sdelar.
Hvad Collegium yttrat, instämmande med hvad General-Tull-Stj^relsen föreslagit och hemställt, torde icke här behöfva ånyo intagas.
' !r - ■ -'
Uti till Rikets Ständer aflåten nåidig Skrifvelse den i3:de sistlidne Fefbruarii, har Kongl. Maj:t i Wäder tillkännagifvit, att med upprättande af TullTaxor åsyftas det dubbla ändamålet, att förskaffa Staten en betydlig, lätt utgående inkomst, och att bereda Näringarne det mer eller mindre beskydd, de behöfva mot utländsk täflan; att omsorgen i förra fallet inskränker sig dertill,, att åfgifterna så bestämmas, att de icke fresta Sievill n ings-Vtskoltels Betänkande IV:o 49 Fresta till tullförsnillning, icke fördyra de främmande rå-ämnen, som fordras för inhemska tillverkningar eller försvåra inhemska producters afsättning på utrikes orter; att Kongl. Maj:t derföre anser någon förhöjning icke böra ega rum hvarken i utgående tull å Svenska Export-varor, eller i införsel-tull å de för Fabrikerna erforderliga rå-ämnen; och har Kongl. Maj:t serskildt fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att så reglera tull på utländsk
Ull, att den grofva icke för mycket fördyras, och att den fina icke kan. inkomma emot så låg afgift, att de anstalter, som redan äro vidtagne eller hädanefter kunna vidtagas till den inhemska Får-afvelns förkofran, derigenom motverkas; i senare hänseendetåter, eller i afseende på det skydd, som de inhemska näringarne kräfva, har Kongl. Maj:t förklarat
Sig vilja vid utöfningen af den Lagstiftande Magt, som Grundlagen tillägger Konungen i de mål, som angå Rikets allmänna hushållning, äfven, hädanefter vilja iakttaga all den varsamhet, som är af nöden, för att bereda allmänt gagn, undvika enskilda förlu - Bih, till R.
P- 782 8 och 1829, 5 Sami. 2 Band. usta Häftet.
4 Enskilda anföranden So Hevi Urlin g^-Utskottets Betänkande N.-o 27. ster och olägenheter samt befrämja de industriela krafternas fria Utveckling* utan för hastig rubbning i nuvarande förhållanden; och har Kongl. Maj:t, i betraktande af de förändringar, som emellan Riksdagarne kunna inträffa, både i Handelns allmänna gång och uti reciprocitets- förhållanden med främmande nationer, fästat Ständernas uppmärksamhet på nyttan deraf, att Rikets Ständer till Kongl. Majit skulle öfverlemna* att inom bestämdt maximum förhöja tullen å inkommande varor.
Då Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse i Vällofl.
Borgare-Ståndet till remiss föredrogs, hafva serskilde yttranden af Ståndets Medlemmar dervid blifvit af» gifne, nemi.:
Af Herr Winberg: alt alla sådane Svenska producter, som ej allenast äro fullt tillräckliga för landets behof, u, tan äfven öfvergå till export-artiklar, samt sådane inhemska Manufactilr- och Handtverkefi-varor, som kunna, tillräck— /ligen och någorlunda motsvarande uti andningens bättre Fabricater, fylla landets behof och Allmänhetens billiga väntan, hvad prisen beträffar, böra hellre rent af förbjudas, än beläggas med Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 27. 5o procents tull, helst en så hög tull endast föranleder till tull-försnillning; att rå-ämnen och nöd vändighets-varor höra beläggas med måttlig tull, dels jeinnkas under, dels ej öfverstiga den närvarande; alt Topp-socker , Kläde och hvitt Bomulls-garn, slipade Glas- och Bronzearbeten må få, emot ändamåls-ehlig tull, införas; och har Herr Winbergj hvad Kläde och Bomulls-garn beträffar, ansett en sådan tillåtelse
Så mycket nödvändigare, som prodtictionen al dessa artiklar inom Landet icke Svarar emot Consumtionen.
I afseende på tillämpningen af Hr Winbergs förslag, äro fler re artiklar äfven af honom uppgifne.
Herr Westman har förenat sig med Herr Winberg, äfvensom Herr Lambergj med det undantag, alt de nu gällande Författningar horde få fortfara för Fabriks-varor, serdeles för Bomulls-garn och Socker, Herr Helsingius har instämt med Herr Winberg i principen, att ovilkorligt förbud är nyttigare än hög tull, mell med det tillägg, att utländskt
Kläde äfven bör vara till införsel förbjudet.
Med dessa åsigter hafva sig äfven förenat Sa Bevillnings-JJtskotlets Betänkande IV.-o ar.
Herrar HiesSleiter, StrehlenertWinbladh j Löfvenius och Arosenius.
Herr Leffler liar gjort den anmärkning, att Räfvenduk bör tillåtas till införsel, att behofvet'deraf är stort, tiilverkningen inom Landet obetydlig, och att förbudet således ger anledning till Lurendrägeri.
Slutligen har Herr Santesson tillagt: att de råämnen till fabrikernas behof, hvilka inom Landet produceras till erforderlig myckenhet, böra till införsel förbjudas.
Inom Riks-Stånden äro i förenämnde ämne följande motioner gjorda, nemligen : Hos Höglofl.
Ridder ska pel och Adeln: Af Herr Tham, Wollrath, som föreslagit, att, hvad Tullbevilluingen angår, samma princip till alla delar borde följas, som grundläde Rikets Ständers Beslut vid 1823 års Riksdag, i afseende på Prohibitiv-systemets förändrande till ett med utvidgad Handels-frihet förenadt Tullsystem, helst Motionairen ansett det af erfarenheten vara bevisadt, att detta nya system medfört lyckliga Bevillning!!-Utskottets Betänkande Ar.o 27. 53 följder i afseende på Ökade tullinkomster oell minskade retelser till lagbrott, utan att på minsta sätt skada inhemska fabriker och näringar, hvilka, 1 sedan det friare systemet infördes, mera till- än. aftagit.
Motionäiren har derjemte yrkat, att Ständerne sjelfve måtte fastställa det högsta tullbelopp), som tillåtas hör, men öfverlemna till Hans Maj:t Konungen, alt nedsätta Tullen, då inträffande omständigheter och landets behof sådant kräfva, I afseende på de af motionäiren sålunda anförda principer och dertill hörande detailer, har Herr Tham blifvit understödd af Herr Grefve Rosen, Axel Herr Grefve Frölich, Danid , Herr Friherre Åkerhjelm, Guslaf Fredrik, Herr Friherre Cederström, Jacob, och Herr Rosenblad, Bernhard, hvaremot, å andra sidan, Herr Marks von Wurtenberg G. B., och Herr Lefren, J. P., uti serskilda Memorial, yrkat 'återinförande af det till 1823 års Riksdag gällande förbuds-system, tullfri införsel af sådane utländska rudimaterier, som erfordras för svenska fabrikerna, hög tull på Gaffe, Socker, Vin med flere nu oumbärliga utländska varor, theoretico-praetiska Läroanstalters införande för högre och Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 27. lägre näringsidkare, uteslutande rättigheter för sådane bolag, som vilja exportera inhemska Manufactur- och slöjde-producter, stränga tullbevaknings-, husvisitations- och strafflagar med flere härmed sammanhängande mått och steg, hvilka desse motionairer ansett oundgänglige, så vida svenska fabrikerne skola kunna skyddas emot utländska tillverkares öfverlägsenhet; med hvilka åsigter sig förenat Hr Rosengvist af Åkershult, Herr von Hartmansdorff', och Herr Lagerhjelm,; hvarförutan Hr von Hartmansdorff,', Hug., i serskildt memorial af den 2 Januarii, yrkat, alt så höga Tullafgifter måtte läggas på införseln af Svenska jordprodueter och sådane varor, hvilka kunna i Riket tillverkas , samt sådane beslags-författningar emot deras införande och försäljning vidtagas, att Svenska producenten och tillverkaren må vara tillräckligt skyddad och uppmuntrad att fortsätta och utvidga sin rörelse; vid hvilket anförande anmärkningar blifvit gjorde dels emot och dels för motionairens åsigter af Hr Tham, IV., Herr Lefren, J. P., Herr Lagerhjelm, P., Herr Friherre Cederström, Jacob, Herr Cederschjöld, P. G., och Herr af Wingård, Johan, Hos Yällofl.
Borgare-Ståndet har Hr Bévillnings-Utskotlets Betänkande JV-0 27.
Abr. J. Hiessleiter, uti Memorial af den i o sistl.
December, förklarat sig utaf den på Riks-salen upplästa Berättelse, med förundran, bestörtning och oro, hafva funnit, att Kongl. Maj:t, i likhet med Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade beslut, är sinnad, att än ytterligare och för framtiden bibehålla det så kallade liberala Handelssystemet, samt anfört: att Bevillnings-Utskottet, vid framläggandet af nämde System, endast skulle haft afseende på ökade Tull-inkomster; att denna tillökning på långt när icke hade utfallit så ymnig, sora man hade väntat sig, och att Systemet leder till Fabrikernas och Näringarnas förfall.
Motionairen, som sökt hemta stöd för dessa sina påståenden af en från General-TullStyrelsens Revisions-Contoir den 3:dje Nov, 1828 utgifven uppgift å Tull för en del importerade varor från och med 1821 till och med 1827, har yrkat, alt alla sådana Fabriks- och Manufactur-varor, som af Landets egna Slöjde-idkare kunna till erforderlig godhet och tillräcklig mängd åstadkommas, måtte till införande i Riket rakt förbjudas; att, i sådant afseende, 1816 års Tull-Taxa åter måtte sättas i verksamhet, hvarvid Motionairen äfven föreslagit, alt det kunde finnas skäligt förbjuda till införsel en del Luxe - Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 27* artiklar, ehuru de icke inom Riket kunna tillverkas; att derföre den sista Kongl.
Förordningen, angående förbud emot otillåtna varors införande i Riket måtte undergå en allvarsam revision, och att TullvStämpling å alla till införsel tillåtna varor måtte, så vidt möjligt vore, verkställas.
Uti Motionairens åsigter, dem han slutar med en målning af de olyckor, sorn skola uppkomma i fall desamma af Ständerna icke antagas och användas, har sig förenat Hr ffelsingius, Utom dessa, i afseende på allmänna principer, inkomna Memorial, hafva följande, med syftande till serskilda stadganden, blifvit till Utskottet remitterade, nemligen: från Högloft Ridderskapet och Adelil, af Friherre von Saltza3 E. F. > angående förhöjd införsel-tull å utländsk
Ull, angående förhöjd tull å utländsk
Ost, eller förbud emot dess införande, samt ändtligen med yrkande af dylikt förbud eller hög tull å utländska Tvål-sorter.
Borgare-Ståndet: Af Hr A. J. 11/e.fstelter, med begäran att Rikets Ständer hos Hans Maj:t Konungen skulle i underdånighet anhålla, att, enär den nu varande Handels-Tractaten med Ryssland framdeles yardUr förnyad, Kongl, Bevillmngs-Utskoltets Betänkande N:o 27.
Maj:t i Nåder ville vara betänkt, att belägga införseln af Ryska Talgljus med högre Tull-afgifter; Hr Dönners} G. N.j Memorial, att Skepps-umgälderna för Svenska fartyg måtte förvandlas från 4 Silfver per Läst, till xo sk.
BancoSedlar, med hemställan om ej denna afgift ändå kunde xxågot nedsättas för Svenska fartyg; hvarförutan Hr Donner, uti serskilda Memorial, dels yrkat nedsättning i den nu gällande Tullen för släckt och osläckt kalk från Gottland, dels föreslagit förändring af 4:cle uti Underrättelserna till Tull-Taxan af den 16 Martii 1826, angående Kongl. Commerce-Collegii Fribref för fartyg; Hr Bergelins Memorial, af den i5 sistl.
Dec., deruti föreslås, att, till förekomrnande af Tull-försnillningar, alla Tullafgifter å inkommande varor måtte nedsättas till lika belopp, som uti nästgränsande Riken finnes stadgadt, hvarvid, blifvit bifogadt ett Utlåtande af Hr B. H.
Santesson_, deruti yrkas, att man bör åsidosätta åsigten af Statens ökade inkomster, örn Medborgares försörjning och förkofran dermed motarbetas eller hindras, med begäran att Bevillnings-Utskot - 58 Eevillnings-Utskotlels Betänkande N.o 27 tet skyndsamt, och utan att afbida alla specialiteters utarbetande , till Ständerna må inkomma med förslag till hufvudgrunderna för de förändringar i TullSystémet, sorn Hr Santesson tyckes taga för gifvet, att Utskottet skall tillstyrka.
Herr TV.
Rydströms, ofvannämnde dag, ingifne Memorial, deruti anhålles att Svenska fartyg, som barlastade afgå till utländsk hamn i speculation på frakt-förtjenst, men återkomma, utan att hafva fått intaga någon last, måtte från inkommande clarering i Svensk hamn. befrias, Ändlligen har ifrån Hedervärda Fonde-Ståndet till Utskottet blifvit remitterade Olof Olofssons från östergöthland Memorial , deruti yrkas, att, till Svenska Fårafvelns upphjelpande , införsel af utländsk
Ull måtte förbjudas; Nils Perssons från Södermanland Memorial, deruti begäres förbud emot införsel af utländsk Humla, såsom, efter Motionairens förmenande, nödvändigt att befordra afsätlningen af Svensk Humla; och N- Håkanssons från Kronobergs Län Memorial, med yrkande af ökade Tullafgifter på alla från Finland inkommande jordalster, uti hvilket yrkande Ståndet i Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 27. 5<7 allmänhet delat N. Håkanssons åsigter, hvarjemte Nils Månsson, från Malmöhus Län, förklarat, att sorn ungefärligen en. million Riksdaler årligen skall utbetalas ifrån Stockholm för Yictualier och Yed, som dit frun Finland införas, skulle det blifva af hufvudsakligt inflytande på HandelsUjalancen, att Rikets Ständer nu vidtogo åtgärder, hvarigenom denna stora import kunde motverkas, eller åtminstone försvåras.
Detta, med hvad mera i detailerna anfördt blifvit, har Utskottet icke allenast tagit i nogaste öfvervägande, så vidt det angar Tullbevillningen, utan äfven, så vidt anspråken öfverensstämt/ med de af Utskottet antagne grunder, derå gjort möjligaste afseende; men att här till besvarande upptaga hvar och en af de mångfaldiga framställningarne för sig, skulle föranleda till en lika olämplig som tröttande vidlyftighet.
Utskottet inskränker sig således dertill, att åter upptaga hvad som hörer till sjelfva grunderna, af hvilkas tillämpning för hvar och en synes, till hvilken del deras fordringar blifvit afsedde.
Ibland \Bcvilln 6q Bevillniti"s~UtskoUets Betänkande N.-o 27. dessa ämnen företer sig i främsta rummet frågan om en större eller mindre Införsels-frihet, än den nu varande, emot hvilken frihets utvidgande följande hufvudsaldiga skäl af Handels-och FabriksSocieteterna samt Kongl.
CommerceCollegium blifvit anförde, nemligen: att förbud lättare vidmagthålles, emedan varan anklagar sig sjelf hvarest hon finnes; då deremot den lullförsnillade varan är fri, när den kommit inom rikets gräns; att någon säkerhet icke finnes uti slämplingen, emedan stämplar kunna förfalskas , och öfverenskommelse emellan Tullförsnillaren och Tullbetjente vore lätt; och att, då mera varor inkomma, än som kunna förbrukas, skola de säljas till underpris och Fabrikerna derigenom förstöras ; hvaremot General-Tull-Slyrelsen, på anförde grunder, afstyrkt alla directa förbud, äfvensom den ende hos Kongl. CommerceCollegium hörde
Handtverkaren ansett den föreslagna skydds-tullen mer än tillräckligen skydda hans näring.
Innan Utskottet yttrar dess bestämda tanka i denna fråga , är nödigt att undersöka och pröfva halten af dessa, emot en friare införsels-rätt, anförda skäl. jBcvillnings-Utskottets Betänkande N:0 27. 61 Hvad sålunda först angår den på-/ slådda större fördelen af förbud än af skydds-tull,, under förmenande, att i förra fallet varan anklagar sig sjelf, då lion i senare fallet är fri, blott hon kommit inom gränsen, så tror Utskottet dep vara egentligen på gränsen som olaga införsel af varap, både i ena och andra fallet, bör förekommas, och då Lurendrägaren alltid har ett mägtigt stöd af opinionen, som ogillar tvånget på den fria handlingen att få njuta hvad man kan betala, men hvar och en anser tullförsnillning för ett vanärande brott, ligger häruti ett kraftigt stöd för skydds-tuils företräde framför förbud; äfvensom Utskottet anser varans stämpling lika bevisande, att varan undergått behörig förtullning, som varans förbjudna egenskap medför sin egen bevisning; och om man rådfrågar erfarenheten i denna del, så bevittnar den icke allenast att Beslag till större belopp blifvit gjorda å tullförsnillade, än å till införsel förbjudna varor flock att de förre alltid blifvit införde under förevändning att vara till införsel förbjudne'), utan äfven att de förbjudna Fabriks-varorna lika lätt kunna vinna inhemsk natur, blott derigenom att de blifva med Hallstämpel försedda, under föregifvande alt vara Svensk Jemförelse emellan Tull och Torhild.
Varu-stämplingen. 62 Be.villnitigs-Utskottets Betänkande N.-o 27. fabrication.
Detta skäl anser Utskottet således lika litet tala emot sora för det ena eller andra systemet.
Beträffande dernäst det anförande, att någon säkerhet uti stämplingen icke finnes, så tviflar Utskottet icke, att ju sådane controller i denna del, om de närvarande icke skulle befinnas tillräcklige, kunna stadgas, sorn hindra förfalskning; och den anförda öfverenskommelsen emellan tullförsnillare!! och tullbetjente, tror Utskottet med en vaksam Tull-Styrelses tillsyn vara mindre att befara; likväl, Och då de fleste fabriks-varor, hvilkas olofliga införsel man fruktår, kunna förses med den så kallade placatstämpeln, sorn medger egenhändig namnteckning, hvars tillvaro alltid varit ansedd såsom det mest tryggande medel emot förfalskning, tror Utskottet säkerheten i denna del bäst kunna vinnas derigenom, att fabriks- och handtverks