Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Till ett sa beskaffad! med widstcäckta forskningar och noggranna undersökningar förenadt arbete erfordras den ledighet och större rådrum, som Committeen saknat, da dek Ledamöter warit upptagne af andra Embetspligker, som fordrat jämn handläggning, och Committäens underdåniga utlåtande jeinwäl bordt aflemnas till den utlyste Urtima Riksdagen, dit flere af Committsens Ledamöter mäste flg bcgilwa- — Wid ett sadant förhållande, der ett fullständigt arbete för andragne orsaker omöjligen kunnat tillwägabrlngas, men äfwentyret ar uppenbart, att loka de gamla banden, innan en ny ordning för Ärendttnas förande hunnit utarbetas, anser Committöen sig säkrast uppfylla Kongl. Majus befallning och Riksens Ständers afsigt, dermed alt anledning nu icke gifwes till andre förändringar, än fadane, som antingen ifrån hwarje Werk. såsom närmast kännare af de dermed gemenskap ägande delar, blifwit tillstyrkte, eller ock till de förbättringar, som i enahanda wäg blifwit hos Commiltäen anmälta och, ester föreaangen granskning, funnits ledande till en enklare arbets-vrdning och Ärendernes driftigare behandling.
— Da Committöen wagar hoppas, det Kongl. Maj:t med Nådigt wälbehag täckes anse bade de förslag till förbättringar i Styrelse, Merkel, hwilka till Nådigt bepröfwande blifwit hemställde, som afwen de skäl Commiltcen andragit, hwarföre något mera fullständigt icke kunnat för narwarande i detta afseende a, stadkommas, har Eommittöen ansett sig böra härwid nämna, att da, hwad salunda tillgjordt blifwit, endast gansta ofullkomligt kan uppfylla Kongl. Majus tillkannagifne Nådiga afsigt och Riksens Ständers Yttrade undkrdaniga önskan, men tillika gansta synbart - Den y Julik. »s8z bark ar, att efter det förändrade stick, som den allmänna ställningen de sednare liderne i flere asseeor den tagit, Statens behof äfwen i Ekonomiskt afseende kräfwer fadane Författningar, som närmare lampa sig efter Rikets läge Tidehwarfwers fordringar.
Folkets begrepp och Naringarnes ställning; Sa lärer Kongl. Majus hulda omsorg för allt hwad som kan upplyfta Fäderneslandet kill möjelig-aste wälsiand, ej tillåta, att det arbete, Cvmmitleen allenast till en ringa del inom gansta inskränkt tid kunnat börja, skulle utan widare fortgång fa afstadna.
Och da Commitlöen under öfwerläggningarne k detta ämne anfelt sig finna fullkomlig anledning till den öfwertygelse, att, der något hufwudfakeligt skulle kunna härwid uträttas, gränsen emellan de egenteligen Juridiskt och Economiste angelägenheterne till en början bör wara bestämd, samt akt, i anseende kill de senare, ibland nu gällande Närings-författningar bär urstiljas de, som erfordras för ordning i Samhället och säkerhet för Industrien, ifrån dem. som kunna leda sin upprinnelse fran ensidiga afsigter, eller fran misstagne, eller efter tidens stick och tänkesätt icke pakande begrepp, samt att widare allt öfwerflöLigt, sins emellan stridande eller osammanhängande i de tusendetals utkomne Författningar bör utgallras, och det återstående med nödige och efter vmständigheterne lämpade tillägg sammanbindas; Sa emedan ett sa beskaffad! arbete erfordrar bade tillräckelig tid, ledighet fran andra göromål, samt alwen den rättighet, alt efter ämnets föranledande yttra sin mening, utan twang eller hinder af redan widkagne stadganden, af hwad beskaffenhet de hälst wara ma, sa fort de finnas stridande mot det ändamål, som ester Konungens och Riksens StänderS * * sam - IL84 Den 9 Julli. sammanstämmande befallning och önskan bör sökas; Ty anser Committeen, till winnande deraf, sig böra tillstyrka, att någre om de serskilda Etyrelse-Werken kunnige, i allmänna Hushållningen erfarne, samt för nit och arbetsamhet kände
Män kunde nises, ftin, under ledighet fran andre befattningar och med obehindrad tillgång i de Allmänna Werkön, samt ined rättighet till det biträde derifrån, ftin för arbetets fiyndesammare befordran kan finnas nöbiot, finga sig i Nader uppdragit och anbefaldt, att, utan hinder af gällande Lagar och Författningar, till antagande och gillande färesta sadane Economiste stadgandcn, samt den ordning för de Allmänna Ärrndernas handhafwande i besia delar, ftin med Rikets närwarande skick, och alla dermed gemenskap ägande, förhållanden bäst kunde instämma; och att detta med skyldigt iakttagande af Kongl. Majus redan aifne
Nadina föreskrift, att all möjlig förkortning i arbetet, lenne inskränkning i Embets- och Tienstemäns antal, matte vwilkvrligen finnas förenade med ordning, < skyndsamhet samt allmän och enskild säkerhet wid Äwndernas handhafwande och förwaltandet af de derföre inrättade Embeten och Tienster.
— Under öfwerläggningarne i Committeen saint i de af desi Ledamöter afgifne ffritteliga anföranden stola ätffilliga frågor förekommit, som Committeen ansett öga aemcnffap med en sadan speciellare granskning af förewarande amne, som borde föregå utarbetandet af en allmän plan för Styrelse-Wcrkct, den Committeen, för andragne skäl, funnit ej nu kunna företagas, hwarföre ock Committeen, till undwikande af större »vidlyftighet, trott sig i detta utlakande böra förbioä allt, som kill en närmare pröfning ej kunnat upptagas:
Dock har det ena med det andra blifwit ane Den 9 Julii. i28s anmärkt och fattat till de i Committeen hällne Protocvller, hwilka blifwit bifogade, såsom äswen tjenande till nägon framtida upplysning i ämnet, der Kongl. Majit skulle täckas detsamma till ytterligare granskning och utarbetande, pä sätt hcmställdt blifwit, i Nader anbefalla.
I anseende till de uti de insände Berättelserne gjorde Förslag till sadane förändringar och förbättringar inom Collegicrne och de öfrige StyrelseWccken, ftin omständigheterne genast kunna påfordra, sa har Committeen till Kongl. Majus
Nådiga bifall desamma hemställts
Den inskränkning i antalet af Tjenstemän derifrån uppkommer, är wäl mindre än Committeen önskat kunna förestå; Dock beror, såsom Berättelserne utmärka, en ytterligare inskränkning deruti urås sadane anstalter, som ankomma pä widare Nådiga Förordnaden.
— Committeen har desiutom, efter ett nogare betraktande af detta ämne, trott sig finna, att något hufwudsakeligt derutinnan icke kan wara att förwänta, utan att, ester hwad ofwan anmärkt är, en sadan utarbetning af de Economiske Författningarne föregått, som ifrån grunden beredar sakernes enklare behandling.
— Under afbidan deraf är det chkwal oumgängeligt, att ordning och säkerhet wid Ärendernes handhafwande ma widmagthallas, ett ämne i Committeens öfwertyggclse af wida större wigt, än någon besparing af vbetydeliga Löner, och hwllket blifwit wid de af wederbörande förestagne förändringar med all omsorg iakttagit.
— Och dä i ätstillige af Berättelserne sinnes anmärkt, ywad Kammar, Collegium fullständigare utredt/ angående förhällandet af det swaga Penninge-wärdet och de stegrade Waru-priserne, i anseende till Penninge^Löntaggude Tjenstemän, samt is86
Den y Juli!. den stadeliga inflytelse det vundwikelioen stall hafwa pä Kronans tjenst, serdeles i anseende till den ungdom, som inträder pä Tjenstemanna banan; Sä har Committeen icke kunnat undgå, att anmärka denna omständighet, såsom icke allenast af erfarenheten bekräftad, utan wcrkelicen tillämvelig ä jamtelige Penninge-Löntagande wid alla Rikets Collegicr och Werk, hwilkas bekymrade tillstånd, under saknad ofta af en nödtorftig utkomst, Committeen anser förtjena Kongl. Majtts och Riksens Ständers öma behjertande.
Angående den förestagne förändringen, i afseen. de pä Krias-Collegium och dest Civile
Departements ärenders öswerfiyttande och fördelning pä andre Werk och stallen; Sä har Committeen, wid öswerwägan, de af hwad i detta ämne blifwit hemstaldt och anfördt, funnit densamma i flere afsecnden ländande till allmän och enstild förmän, dä de öfrige samma Cvllegium egcnteligen tillhörande Militaire mai kunde derstädes med sä myckel mera drift och styndsamhet handhafwas..— Genom denna öfwerfivttning wunna äfwen
Ärenderne ett enklare behandlings , sätt; den hittills stundom nödiga omgäng stulle undwikas, och mälen kmnma att tillhöra de Werk, som till deras inrättning dermed äga en närmare gemenskap, hwarigenom en nödig likstämmighet i deras behandlande och afgörande kunde wara att förwänta.
— Och dä det uppgifne förstaget icke sifwer anledning till nägon kostnad för Staten, utan twärtom nägon besparing derigenom torde wara att päräkna, sä tror Committeen af alla beha stal detsamma förtjena Nådigt afseende och bifall. Wid - Den 9 Julii. rr87 Widkommande den ifrän Förwaltningen af Sjöärenderne gjorde anmälan, att lwister uti frågor, rörande Bätsmanshället pä Landet, desi Noterings jemkning och BätSmans - Torps flyttningar, kunde i lika mätto, som om Landt-Militia Hemman ifrän Krigs-Collcgium blifwit förestagit, af Kammar, Collegium afgöras, utan attFörwalningen afSiö-ärenderne deröfwer behöfde höras, såsom endast ledande till en onödig omgäng och tids,Utdrägt, enär tillsynen öfwer allt hwad med Kronans Jord och lagenheter har gemenskap, egenteligen tillhörde Kammar-Collegium, som derom i sina Handlingar agde tillgäng pä alla nödiga upplysningar, och derjemte borde erhäkla Original Noterings-Werkön öfwer Bätsmanshället till widare underrättelse; Sä har Committeen ansett sig derä böra tillstyrka bifall, pä det sätt, att ä Kammar-Collegii Statt en Cancellist ytterligare mä bestäs för Expeditionen af besia ärcnder, samt akt Originale Roterings-Wcrket öfwer Bätsmanshället warder bemaldte Collegium tillhanda ställdt.
Med anledning af hwad Cantzli-Stvrelfen i desi Berättelse anmärkt, samt under Committecns vfwerläggningar ytterligare förekommit, har Committeen hemställt, om icke, dä flera Collegiers gemensamma befattning med samma ärender mäste göra mälens gäng längsammare och onyttigt öka arbetsmödan genom en mängfaldig Communicationsstriftwäxling m. m.» de mä! i allmänhet, som anga Handels-Agenterne, och hwilka nu gemensamt till, höra Canhli,Styrelsens och Commerce-Colleaii åtgärd, mätte ensamt wärdas af sistnämnde Collegium, dock med undantag af de arender, som beträffa Agenterne pä Barbaresque Kusterne, hwilka, i anseende till deras olika beskaffenhet nied Handeis Agents-' - iL88 Den 9 Julik. 17 ' !
Asents-Ä''enderne pä andre platser, fordra bibehås lande af samina behandling sein hittils.
Beträffande den af Riksens Ständer yppade fräga, angående en enklare och förbättrad Räken, fkaps methode; sa förmäla Coinmittcrade, att detta ämne redan för längre tid tillbaka utgjort ett föremål för Konungens och Riksens Ständers omtanka, och at sednast eller wid 1329 och 1810 arens -Riksdag gjordes h^s Kongl. Mant underdånig hemställan om förändring i Jorde.Bolen samt Räntepersedlarnes utgörande, och i sammanhang dermed vm en enklare Räkenskaps-methode, såsom ledande lil' besparing för Stats-Werket, hwarjemte Riksens Ständer tillkännagaswo deras önssan, att häröfwer erhålla fullständige upplvSningar wid nästa Lastinia Riksdag.
Detta ärende har Kongl. Majit i Nader remitterat till Kammar-Collcgium, som uti afgifwit underdånigt utlakande adagolagt swärigheken att Åstadkomma någon förändring uti Räntc-persedlarnes utgörande, förnämligast i afseende pa den jämkning, som under ffiliaktiga ärgängar nu kunde äga rum emellan flere Näntepersedlar, ak hwilka tillgängen pa den ena merendels wore större, da den pä den andra wore mindre, och Markegangspriserne således kunde tämligen jernnäs, till möjelig lindring för Räntegifware wid inträffande missinäxter.
Collepium har likwäl i underdånighet tillstyrkt, att Kongl. Mant öfwer ett sä wigtigt ämne täcktes anbefalla Dest samtelige Befallningshafwande, att infordra wederbörande ssattssyldigcs yttrande, saint dermed, femte eget utlåtande, till Collegium inkomma.
Sedan Kongl. Maj.t härtill i Näder bifallit, ssola blott ganska fä »Mandén hafwa inkommit; och wid ett sadan!
Den 9 Julii.
1289 sadant förhållande, da srägan om Ränte-persedlarnes utgörande ännu är oafgjord, hwilken till hufwudsakelig del kommer alt bestämma grunderne och sattet för mångfaldige Räkenskapers form och sammansättning: da Collegium i öfrigt i deras Betänkande icke gistvik anledning till någon förändring k det redogörelse-sätt, som hos deni nyttjas; och dä detta ämne dessutom är af en sädan widd och omfattning, att det fordras mänga och de noggrannaste undersökningar; har Conimitteen warit utom tillfälle, att häröfwer kunna afgifwa nägot yttrande.
— Hwad stuteligen widkommer den frän CommerceCollcgium gjorde hemställan, huruwida, med indrag» ning af Justitie-Divisionen derstädes, cn del as de der. handlerade mäl skulle öswertagas till Handelsort) Manufactur-Divisionen, och alla de öfrige Justitie-Divisionen tillhörande mäl pä Rikets HofRätter fördelas; sä enär Kongl. Majit täcktes gifwa Commitleen tillkänna, att hwad som i nägot afseende rörde Hof-Nätterne, ej tillhörde denna Committees befattning, men de förslag, som i detta ämne kunde uppgifwas, nödwändigt skulle widröra Hof-Rätternes göromäl 06) ätgärder; sä har Committeen ansett den salunda af Commerce,Collegium framställde sräga icke widare kunna blifwa föremal för Committeens öfwerläggningar.
Detta med hwad Committcen i öfrigt uti dess underdänlga Betänkande bäde grundelig och vmständeligen utredt och anfört, rörande detta amne i hela sin widd, har StalS-Utssottet med all möjelig uppmärksamhet granskat, och de derwid förekommande omständigheter i ett noga öfwerwägande r-9- Den 9 Julik.
Riksens Ständer hafwa wid 1329 och i8r» arens Riksdag hos Kongl. Mant i underdånighet anhällit, det Kongl. Maj:t i Nädcr matte täckas förordna en Committé af nitiske, kunnige och dristige
Män, till utarbetande af en fullständig plan i detta ämne.
Denna Riksens Ständers underdåniga önskan har Kongl. Mant genom nu ifrägawarande Committees förordnande i Nädcr uppfyllt; och ehuru, för de af Committeen anförde gällande siäl, någon fullständig plan inom en sa korrt och inskränkt tid icke möjeligen kunnat utarbetas, har dock Committeen haft bade tid och möda osparde, till befordrande af detta stora och wigtida ändamål.
Committeens underdåniga Betänkande, som mer än tillräckeligen wittnar härom, innefattar, i StatsUtskottets öfwertygelse, den omständlighet i utredningen af sjelfwa ämnet, den grundlighet i bedömman, det af alla dithörande omständigheter, den kännedom och ärfarenhet af hwad som kill bristernas afhjelpande ärfordras, samt det nit för befrämjandet af en bättre sakernas ordning och skick i Rikets allmänna ärender, som utmärka redlige, kunnige och nitiske män, och som ofelbart bade böra och kunna grundlägga och bereda kommande åtgärder i ett ämne af den widd och omfattning, samt granlaga beskaffenhet, som det ifragawarande Stats-Utskottet instämmer till alla delar uti hwad Committeen föreslagit, att, till winnande af det äsyftade andamälet, en serskild Committé matte i Na, der tillförordnas, bestående af någre om de serskilda Styrelse Werten kunnige, i Allmänna Hushållningen ärfarne, samt för nit och arbetsamhet kände Män, pä satt Committeen i deh Betänkande widare utfört.
Stats,Utskottet tror en sadan anstalt wara desto nödi - Den 9 Julik. >29, nödigare, som granskning och utarbetande af efter närwarande lider mera lämpade Economiska Författningar mäste nödwändlgt föregå och grundlägga en bchvfwlig förändring och förbättring af de Civile eller Economijke Styrelse-Wcrken, likasom Allmänna Lagens och de Juridiske Försattningarnes närmar^ öfwcrseende och granskning af en serskildt tillförordnad Lag-Tommitle ansetts nödig, innan någon förändring eller nv organisation af RiketS Domaremagker kan företagas.
Men da detta arbete blir förenadt med widsträckta forskningar och noggranna undersökningar, samt fordrar mycken bade tid och möda samt arbetsbiträden af skicklige personer, tror Utskottet ändamalet aldeles icke sta att winna, sa framt ej nödige medel till desi utförande ansins; och det är i betraktande häraf, samt dä för Lag-Committecn, hwars befactniug säkerligen icke är eller kan wara af större omfattning och arbete, aa den nu föresiagne Committeens blifwer, af Riksens Ständer till nasta Lagtima Riksdag blifwit ansiagen en Summa af 5020 Riksdaler om aret, som Stats'Ulskottec till Riksens Ständer nu får »vördsammeligen hemställa, att till nästa Lagtima Riksdag ma för det nu i ifragawarande behof ansins en Summa af Zooo N-ksd.
Banco om äret, såsom den minsta hwilkcn Utskotter kunnat förestå; men dä afwen denna Summa för detta Werks widlyftiga omfattning synes blifwa vtillräckelig: sä hem, staller Utskottet, att pä det ett sä nyttigt och Riksgagneligt företag icke mä afstadna, Riksens Ständer matte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla, det Kongl- Majtt täcktes af de medel, som kunna blifwa af Stats-ansiagen eller öfwerskotterne pä Inkomst, Tiltlarne, förskjuta det som härutöfwer kan lsyr Den 9 Julli. ärfordras, emst ersättning derföre wid nästa Riks-, dag.
Det har icke undfallit Stats,Utstotteis uppmärksamhet de manga och oundwikeliga Statsbehof, fom genom nya anstag för närwarande mäste fyllas, och att således alla förslag till nya utgifter bade mäste och böra inskränkas innom de aldranödwändigaste; men Utskottet har, med anledning af hwad bade Kongl.
Majit i Nader yttrat och Riksens Stander i underdånighet önskat, samt erfarenheten jemwal besannat, knapt funnit något ämne af större wigt och följder för det allmänna, an att Rikets Slyrelse-Werk försattas i ett sa förändradt och förbättradt stick, att de, genom enkelhet, ordning och drift i ärendernas handhafwande samt erforderlig skyndsamhet i werkställigheten, pa en gang bereda bäde allmänt och enskildt wäl.
Den penning som i delta afseende af Staten pakostas, långt ifrån att kunna anses såsom förlorad, ätergäldes Staten mängdnbbelt genom den säkerhet denna anstalt bereder hwarje Statens medlem i en förbättrad och skyndsammare gang af de allmänna ärenderne, och förebyggande af thy förutan förgäfwes förspild bade tid, möda och kostnader.
Men om det är af wigk, att förberedande anstalter widtagas till sadane framtida förändringar sch förbättringar, svin, esler hwad här frammanföreomfördt, är, för närwarande icke möjeligen kunna astadkommas, är det icke mindre magtpaliggande, att Styrelse-Werken i sitt nuwarande stick icke lämnas utan det biträde och understöd, som deras upprätthållande kräfwer och ärendernas jemna och eafbrutna gang nödwändigt fordra, sa framt ordning och drift i göroinalen stola kunna bibeh^aS samt Den 9 Julil.
I2YZ samt Werkön icke raka i sörfall och wanmagt, til! stada ej mindre för det allmänna än hwarje enskild.
Ledt as desta grundsattser, och förnämligast med anledning af hwad sa wäl Collegierne i deras Berättelser som Committeen l dest underdåniga Betänkande bade vmständeligen och grundeligen utredt och anfört, har Utskottet arstedt sm pligt owilkorligen fordra, att hära fästa Riksens Ständers uppmärksamhet
Med gillande af hwad Committeen anfört och föreslagit, har Stats-Utstottet endast funnit sig böra till Riksens Högloft.
Ständers ompröfwande och bifall widare förestå och hemställa i afseende pä Rikets Collegiers närwarande belägenhet, följande omständigheter. Hwad Krigs,Cvllegiurn och Förwaltningen af Sjö-henderne angär, hwilka med deras aflöning höra lil! z;dje Hufwud-Tituln, eller den för Mili, tairen och Förswarv-Werken tili Lands och Sjös, sa anser Utskottet, att da Riksens Ständer till Kongl. Maj:t framställt den underdäniga enstan, alt Kongl. Mahl
Dest höga rätt likmätigt, täcktes af de tillgängar, stm denna Hufwud-Titul inne, haller, samt derjemte af öfwerffotter och besparingar är att förwänla, reglera och organisera RikctS Armee och Wapen; sä lärer tvid en sadan reglering, ester de grunder Riksens Ständer tillika i underdånighet hemställt, regleringen bade kill personal och aflöning böra komma i fraga för ostvannämnde -me Werk, säsom ägande Styrelsen och ombesörjandet af de Ekonomiska Mlitaire behofwcn.
Beträffande ater Bergs, och Commerce,Cvllegierne; sa hafwa, enligt Committeens Betänkande, Veste Collegier sjelfwe uppgifwit, qtt atstillise indrag nim - »294 IDen 9 Julik. ningar ivid hwardera Werket kunna äga rum, såsom Justitie-Divisionen i Commerce-Collegium, och ätstilligc Sysslor bland Betjeningen a Bergs-Collegii Stat.
Commerce-Collegium kan dessutom, efter eget anförande och hwad hittils stedt, achalia tillgång till Löneförbättringar af den under Collegii disposition särstilt stående Fond; och om ändring i Bergs-Collegii göromål tvid en närmare reglering ssuye finnas lämpelig, att alla blott juridista eller egenteliga Rättegångsmål frångå Collegii åtgärd och befattning; sa torde betydeliga indragningar derstädes kunna ste- Till förbättrande af bägge desse Cvllegiers qwarblifwandc Ledamöters och BeljeningS Löner är således att förwänta ärforderlig Fond inom de Statssummor, desamma nu äro ansiagne, utan att något nytt anstag för dem nu synes wara behöfweligt.
Kammar-Rätten har uppgifwit de indragningar i dess Stat, som den anser möjelige; och desse synas blifwa fullt swarande emot den tillökning som för Ledamöter och en del af Betjeningen kan anses ffälig och nödig.
Kammar-Rätten är dessutom ett sädant Werk, der största delen af bade Conloirsvch Cantzli-Betjeningen njuter andel dels kill 2 c och dels till 40 Procent af de Anmärkningar, som genom flit och uppmärksamhet göras; och det torde icke wara förenligt med deras Tienstemanna bestämmelse, att genom förökade Löner sätta dem utom allt beroende af den uppmärksamma granstning, sein är grundad i WerketS organisation och fa hufwudsakeligen tillhör deras Trenstebefattning.
Hwad deremot angar Kammar-Colleoium och StatS-Contoirct; sa är förhållandet med tem, och de der förefallande göromål af en annan och helt ssilj - Den 9 Julik.
»295 stiljaktig bestaffenhet, och hwilka altfa bära ur en annan synpuntt betraktas.
Att Kammar-Collegii göromål, i anseende till deras mängd och anfwarsfulla bestaffenhet, äro sa beswärlige och fordra sa mycken tid och arbetsmöda till deras behöriga utredande och afgörande, att detta Collegium icke kan jcmnföras med något annat af Rikets Collegier, tror StatS-Utstottct icke behöfwa något bcwis för den, som känner Rikets widlyftiga Kammar-Werk och de snart sagt oräkneliga Författningar, som under en tidlängd af flere arhundraden utkommit och ännu till mer eller mindre del tjena till ctterrättelse.
Detta Collegium tillhör enligt 1720 och 1772 arens Regeringsformer samt den för Collegium den n Oktober i7Z4 utfärdade Instruktion med flere Stadgar ock Författningar, akt hafwa omwardnad om Landets Cultur och Allmänna Hushållning, samt Kronans Skogar och Allmänningar; öfwer uppsigt ten öfwer Kongl. Majus
Hus, Slott och Gardar, som pä Landet ärv; Uppsigten öfwer Allmänna Fisterier, sa att de till inkomsternes förkofring matte blifwa wäl inrattade och stötte, och att iakttaga Regalia Fisci och Kronans rättigheter, serdeles i de mål, som anga inkomsterna, sä att intet deraf försnillas, försummas eller förloras, utan Riksens medel pä alt sätt bättras, begwämas till utgifterne, hällas titt räda, staffas i tid och Crediten ej förloras, som orden i Regeringsformen lyda; widare att afgöra Landshöfdingarnes förfrågningar, såsom ock beswär öfwer deras Utslag i mäl, rörande Wägar, Broar, Färjeställen, Gastgifwerier, Häll- och Reserve-ffjuts; twister om jord.
Kronohemman emellan; Storskifte» anMNde Kronohemman; Äoo- och be - 1296 Den 9 Julik. stttningsratt ä flike Hemman; rörande samje- och städgchemmans samt stubbrättigheters wilker; angående Landtmätares arfwodcn för deras förrättningar; rörande Bewillnings-Taxeringar; kwister emeöan Prest och Åhörare om den förres LöningSrättigheter; angående syner a förarrenderade Kongl. Gardar; angående Landshöfdinge-Restdencehus ost) de .
Landshöfdingarne pa
Lön uplalne Kungsgårdar; angående utsyningar a Allmänningar; angående nya Mölgwarnars anläggande; angående de indeldte Räntornes utgörande och formande; angående Krogars inrättande. — Widare tillhör Collegium, utom pröfningen af förenäninde med flere Beswärs-mal, följande, nemligen: