Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess memorial N:o 16, afgifna förslag till ändring af 69 § Kegerings-formen, angående behandlingen af Stats-Utskottets betänkanden i vissa frågor, oförändradt skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer Bonde-Ståndets angående nämnde förslag yttrade, uti Konstitutions-Utskottets memorial N:o 26 anmälda, gemensamma tanke, att Mit agas såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästföljande Riksdag.
Omröstningen har utfallit med Sjutio Ja, Nio Nej. 4 Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 54.
G: te votering s-propositionen ?
(Memorialen N:ris 11, 31 och 41.)
Den, sorn vill, att vid omröstningen rörande Konstitutions-Utskottets uti dess memorial N:o 11 afgifna och derefter uti memorialet N:o 31 i vissa delar omarbetade förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Regelingsformen och Riksdags-ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden, skall såsom kontra-proposition uppställas, att
Utskottets förslag skall för grundlagsenlig behandling å nästa riksdag blifva hvilande med de förändringar, som blifvit äskade uti Borgare-Ståndets gemensamma tanke, sådan densamma, vid jemförelse af Utskottets anmälanden i memorialen Nrris 31 och 41, finnes vara slutligen vidhållen, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer såsom kontra-proposition i omförmälda omröstning rörande hufvudfrågan att ingå Bonde-Ståndets gemensamma tanke, enligt hvilken Utskottets förslag icke borde antagas att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag.
Omröstningen har utfallit med Fyrationio Ja, Tretio Nej.
7 :de votering s-propositionen:
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets uti dess memorial N:o 11 afgifna och derefter uti memorialet
N:o 31 i vissa delar omarbetado förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Regeringsformen och Riksdags-ordningen. i afseende på behandlingen af en del Regerings-ärenden, skall i oförändrad! skide antagas att hvila till slutlig pröfning å nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej, Itomtiluttona-Vfckotttl# Mewwiot, N:o 54.
Nej, kommer
Utskottets omförmälda förslag att för grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag blifva hvilande med de förändringar, som blifvit äskade uti Borgare-Ståndets gemensamma tanke, sådan densamma, vid jemförelse af Utskottets anmälanden i memorialen N:ris 31 och 41, finnes vara slutligen vidhållen.
Omröstningen har utfallit med Fyratiotre Ja, Tretiosex Nej. 8: de voterings-propositionen: (Memorialen N:ris 22, 32 och 43.) 1 Den, sorn vill, att Konstitutions-Utskottets uti dess memorial N:o 22 väckta och uti memorialet N:o 32 i viss mån omarbetade förslag till ändring af 35 § Regeringsformen, angående förtroende-sysslor, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, röste Ja j. Den det ej vill, röste Nej.
Omröstningen har utfallit med Fyratio Ja, Tretionio Nej. 9: de voterings-pr opositionen:
V (Memorialen N:ris 40, 48 och 51.)
Den, som vill, att, vid omröstningen rörande Konstitutions-Utskottets uti dess memorial N:o 40 afgifna förslag till ändring i 56 och 81 §§ Regeringsformen samt 29 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne, skall såsom kontra-proposition uppställas, att Utskottets förslag skall till' grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag blifva hvilande med de förändringar, som blifvit äskade uti Preste-Ståndets i Utskottets memorial N:o 51 anförda gemensamma tanke, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej. 6 honahtutions-U/skotte/» Altmann/.
.\:o i>4.
Mimer Nej. kommer såsom kontra-proposition i omförmälda omröstning' att inså Borgare-Ståndets gemensamma tanke, enligt hvilken Utskottets förslag borde, med uteslutande från 1 mom. i 81 § Regeringsformen af orden: ti tiågo/t eller några delar,«■ antagas att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag.
Omröstningen har utfallit med Tre tionio .Ja, Fyratio
Nej. 40:de voler ings-proposil i ovan: (Memorialen N:ris 40. 48 oell 51.) Den. som vill. ätt Konstitutions-Utskottets uti dess memoria?
N:o 40 afgifna förslag till ändring i 50 och 81 §§ Regeringsformen samt 20 § 1 inom.
Riksdags-ordningcn skall i oförandradt skick blifva hvilande till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, röste Ja.:
Den det ej vill. röste Nej.
Nej, kommer samma förslag att till grundlagsenlig behandling i nästa Riksdag blifva hvilande med den i Borgare-Ståndets gemensamma tanke äskade förändring, att från 1 mora. i 81 § Regeringsformen utesluta* orden: ti någon eller några delare Omröstningen har utfallit med Tretionio Ja, Fyratio Nej. 14;te voterings-proposiiioncn: (Memorialen N:ris 1? och 37.)
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets uti dess memoria!
N:o 17 framställda förslag till ändring i 14- § Riksdags-ordningcn. angående represcntations-rättigheten för Stockholm, skall blifva hvilanda till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, roste Jas Den det ej vill, rösto Nej.
Kousttiudieus- Llakolltu Memorial, *Y;« £4.
7 Vinner Nej, kommer berörde förslag icke att vara ling vid nästa Riksdag.
Omröstningen har utfallit med Sextionio Ja, Tio Nej. 4S:te voterings-proposilioncn:
(Memorialen N:ris 38, 50 och 53.)
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets uti memorialet N:o 38 väckta förslag till ändring af 11 och 14 §§ Riksdags-ordningen. angående städernas rcpresentations-rätt, skall, sådant detsamma, i anledning af återre,misser, blifvit uti memorialet N:o 50 omarbetadt och till pröfning öfverlemnadt, hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer nämnde förslag, att, för grundlagsenlig behandling
I nästa Riksdag, hvila med de förändringar, sorn i Preste-Ståndets, uti memorialet
Nro 53 anförda, gemensamma tanke blifvit äskade, nemligen att ur det föreslagna 1 mom. af 14 § Riksdags-ordningen utgå orden: r;egare af hus eller »tomt samt egare eller innehafvare med ständig besittnings-rätt af jord under »stadens domvärjo, alla dessa.» samt att det föreslagna 3 mom. i samma § får denna lydelse: »Ingen ma för städerna till riksdagsman utses, sorn icke »minst tre dr fåre den dags hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit, enligt »i:sta momentet af denna §, valberättigad i staden; och beruknus denna »lid (rein tjenste- eller borgare-eds af äggande eller från del utöfning en af •yrke börjats» Omröstningen har utfallit med Sextiotva Ja, Sjutton Nej.
STOCKHOLM, f. d. Scht>itze’s Boktryckeri, 1854.
Konslilutions-Utskotlcts Memorial, JY1 So.
I JK 35.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Okt. 1831, kl. 1 e. m.
Memorial till Bikets Ständermed betänkande i anledning af väckt motion, i fråga om beredande af förslag lill
Lag angående naturalisation af utländske män.
Till Konstitutions-Utskottet har Höglofl.
Ridderskapet och Adelil, enligt protokolls-utdrag af den 7 i denna månad, remitterat en af Herr Grefve Lagerbjelke, Guslaf, väckt motion, att, sedan Rikets Ständer till grundlagsenlig behandling å nästkommande riksdag nu antagit ett af Utskottet afgifvet förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen, enligt hvilket Konungen skulle ega till
Svensk medborgare upptaga utländsk man i den ordning och under de vilkor, som komme att uti särskild derom af Konung och Ständer gemensamt stiftad Lag bestämmas, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att nådigt förslag till sådan särskild
Lag måtte vid början af nästa riksdag varda till Rikets Ständer framstäldt.
Uti Memorialet M 7, hvarigenom ofvanberörde grundlags-förslag af Utskottet öfverlemnades till Rikets Ständer, anförde Utskottet, bland annat, hurusom anledningen till det beslut, till följd hvaraf likartadt förslag förut hos Rikets Ständer förfallit, enligt hvad de derom hållna öfverläggningar antydde, till en del varit den omständighet, att Rikets Ständer icke varit genom något i behörig ordning väckt förslag satta i tillfälle att vidtaga erforderlig åtgärd för stiftande af den civil-lag, angående ordningen och viikoren för naturalisations beviljande, hvarförutan det ifrågasatta grundlags-stadgandet komme att sakna all tillämplighet; hvilket tillfälliga hinder Utskottet, i fråga om det återupptagna förslaget, förmodade kunna vid nästa riksmötes början blifva undanrödjt.
Med afseende härå och enär det synes kunna antagas, att granskning af ett utarbetadt och till Rikets Ständer framlagdt förslag till den Lag, hvarpå tillämpningen af det ifrågaställa grundlagsstadgandet skulle bero, kan komma att både säkrare vägleda uppfattningen af de skäl, som kunna tala för bifall till samma grundlags-stadgande, och tydligare ådagalägga de betänkligheter, som möjligen kunna deremot förekomma, samt i öfrigt det måste betraktas såsom en förmån, om, derest omförmälda grundlags-förslag varder antaget och får egenskap af gällande
Lag, tillämpningen deraf kan skyndsamt inträda; får Utskottet härmed hos Rikets Ständer vördsamt tillstyrka, Bih. lill R.
Prol. 1855 & 1854. 5 Sami. 20 Hafl. ^ Konstilutions-Ulskotlcls Memorial, JM 56. att, uti underdånig skrifvelse, innefattande anmälan, att Rikets Ständer till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag nu antagit ett förslag till sä lydande tillägg af ett moment JM 2 i 28 § Regerings-Formen: »Konungen ege att, genom naturalisation, till svensk medborgare' upptaga utländsk man, i den ordning »och under de vilkor, sorn uti särskild derom af Konung och Ständer »gemensamt stiftad
Lag bestämmas.
Sålunda naturaliserad utlän»ning njute samma rättigheter och förmåner, som infödd svensk »man, dock utan att kunna till ledamot af Siats-Rådet utnämnas», — Rikets Ständer måtte anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta utarbeta samt vid början af nästa riksdag till Rikets Ständer framställa förslag till den särskilda
Lag, angående ordningen och vilkoren för naturalisation af utländsk man, som uti berörde föreslagna tillägg i Grundlagen är åberopad.
Auli. till Eip.-Ulsk. ii. 10 Okt. 1851, kl. I e. m.
Memorial till Rikets Stander, med betänkande i anledning af väckt motion, angående beredande af förslag till den särskilda stadga i fråga om behandlingen af en del Rege ringsärenden, som, enligt ett lill nästa Riksdag Iwilande förslag, bland annat, till tillägg i 17 § R. F., komme att erfordras.
Konstitutions-Utskottet har, genom protokolls-utdrag från Högloft.
Ridderskapet och Adeln af den 7 i denna månad, fått emottaga remiss å en af Herr Grefve Lagerbjelke, Gustaf, samma dag väckt motion, att Rikets Ständer måtte hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla om utarbetande och framställande af förslag till den särskilda stadga, i fråga om behandlingen af en del Regerings-ärenden, som komme att erfordras i händelse af bifall till det under innevarande Riksmöte, såsom Ut - Konstilutions-Ulskollets Memorial, M 56. 3 skottets Memorialer N:ris 11, 31, 41 och 54 utvisa, väckta och, till följd af omröstning i Förstärkta Konstitutions-Utskottet, till grundlagsenlig behandling å nästkommande
Riksdag hvilande förslag till åtskilliga ändringar och tillägg i Grund— iagarne, enligt hvilket, bland annat, skulle göras tillägg af ett så lydande moment JV2 2 i 17 Regerings-Formen: »Konungens rätt att pröfva och afgöra de mål, som, jemlikt Författningarne, »fu hos Konungen fullföljas genom besvär öfver Embetsmyndigheters meddelade benslut, men icke tillkomma Högste
Domstolens upptagande och ej eller angå tillnsättande af tjenster, skall på det sätt och med de undantag, som bestämmas i »särskild stadga, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt, i den ordnning, som i 87 § föreskrifves, uppdragas sju af Konungen utnämnde kunnige, ner färne, redlige och allmänt aktade män.
Desse är o Regerings-Råd och utgöra »Konungens Regerings-Rätt.
Bland dem böra minst fem hafva förut förvaltat civil ■»beställning och minst två beklädt Domare-embete».
Med åberopande af' hvad Utskottet i sitt Memorial JVi 55 i en likartad fråga anfört så väl derom, huruledes tillförene betänklighet inom
Riks-stånd sig yppat mot bifall till grundlagsändrings-förslag, innan tillfälle varit för erforderlig åtgärd till stiftande af den särskilda civil-lag, hvarförutan det ifrågasatta grundlags-stadgandet komme att sakna all tillämplighet, som ock rörande antagligheten deraf, att, i dylika fall, granskning af ett utarbetadt och lill Rikets Ständer framlagdt förslag till den
Lag, hvarpå tillämpningen af ifrågastäldt grundlags-stadgande komme att bero, kunde både säkrare vägleda uppfattningen af skälen för bifall till samma grundlags-stadgande, och tydligare ådagalägga de betänkligheter, som möjligen kunde deremot förekomma, äfvensom för öfrigt i afseende på förmånen deraf, att, om grundlags-förslaget antoges och finge egenskap af Lag, tillämpningen deraf kunde skyndsamt inträda, får Utskottet vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, jemte anmälan, att ofvannämnda förslag blifvit antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta samt vid början af nämnde Riksdag till Rikets Ständer framställa förslag till den särskilda stadga, som uti det ifrågasatta nya momentet af 17 § Regerings-Formen finnes åberopad.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1834.
Konstitutions-Vtslwttets Memorial, N:o 37. 1 57.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Okt. 1854, kl. lo f. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till tillägg i 109 §.
R. F. och 80 §. R. 0., angående uppskof i Riksdag.
Regerings-Formens och Riksdags-Ordningens stadganden, angående Riksdagar, innebära, att, sedan Riksdag börjat, densamma skall oafbrutet fortgå intilldess ärendena blifvit afgjorda eller ock Riksdagen hunnit den i 109 §.
Riksdags-Ordningen utstakade tidsgräns, då, utan afseende derå, i hvad mån statsregleringen och öfriga angelägenheterna hunnit afslutas, på Konungens godtfinnande beror, om Riksdagen må fortfara eller om Rikets Ständer skola åtskiljas.
Denna tidsgräns är fyra månader från den dag, då Konungens Proposition om Statsverkets tillstånd och behof blifvit till Rikets Ständer eller deras Stats-Utskott öfverlemnad.
Af denna ovilkorliga nödvändighet, att Riksdagen oafbrutet fortgår, måste stundom kunna uppkomma betydliga olägenheter, å hvilka Konstitutions-Utskottet, efter handläggning af en inkommen motion i ämnet, anser sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Det är nemligen uppenbart, att, om ock de frågor af större omfattning, som blifva föremål för Rikets Ständers handläggning, äro förberedda i de Nådiga Propositioner Kongl. Maj:t, dels vid Riksdagarnes början och dels framgent under deras fortgång, till Rikets Ständer aflåter, kunna dock sådana frågor så väl genom deras särskilda beskaffenhet, som ock i, följd af skiljaktiga åsigter rörande de grunder, från hvilka den förberedande behandlingen utgått, komma att hos Rikets Ständer kräfva icke allenast långvarigare handläggning, än som med den i Grundlagen beräknade tid för Rikets Ständers sammanvaro är förenlig eller ens under den åt Riksmötena hitintills vanligen gifna större tidsutsträckning kan verkställas, utan ock den ostörda omsorg hos de med ärendet närmast sysselsatte, som under de vanliga omvexlande Riksdagsbestyren icke kan vara att förvänta.
Exempelvis torde i detta hänseende kunna åberopas de uppgjorda förslagen till Civil- och Kriminal-lag, — ©tvifvelaktigt en fråga af den omfattning, att dess fullständiga behandling svårligen kan i förenidg med den betydliga mängden af andra Riksdagsärenden under ett Riksmötes vanliga tidslängd medhinnas, och af den vigt, att frågans genomförande icke bör genom saknad af tillbörligt rådrum uppoffras.
— Att för ett eller annat sådant enstaka ärende låta Rikets Ständers sammanvaro å Riksdagsorten fortfara sedan öfriga ärendena hunnit afgöras, vore väl en utväg, sorn, oaktadt de svåra olägenheterna deraf, kunde vara genom ärendets stora vigt för samhället rättfärdigad; men deruti måste dock en bristfällighet Bih. till R.
Prot. 1833 & 18Si. 3 Sami. 2i Haft. 1 2 Konslitutions-Ulskottets Memorial, N:u 87. i Grundlagen erkännas tydligen framträda.
Möjligheten af sådana fall, som det nu antydda, bör i Grundlagen finnas förutsedd och beräknad.
I Rikets ställning till främmande makter kunna inträffa förhållanden, som fordra Rikets Ständers sammankallande, men under den händelsernas utveckling, som ligger utom gränsen för möjlig beräkning, lemna oafgjordt, huru ofta Rikets Ständers åtgärder i anledning af sådana, för Riket ytterst maktpåliggande ärender under längre eller kortare tidrymd kunna komma att erfordras.
De yttre politiska förhållanden, under hvilka närvarande Riksmöte ingått, äfvensom beskaffenheten af Kongl. Maj:ts i anledning deraf till Rikets Ständer gjorda Nådiga framställningar, antyda nogsamt möjligheten deraf, att till och med efter kortare tids förlopp från den dag, då detta Riksmötes slut vore alt påräkna, Rikets Ständers förnyade sammanträde kunde blifva af nöden.
— Sålunda kunna tillfällen inträffa, då det tveksamma valet är att göra emellan, å ena sidan, Rikets Ständers sammanvaro under en tid, då deras verksamhet icke är af för handen varande ärenden bestämdt påkallad, och, å andra sidan, olägenheterna af ^nart förnyad
Riksdag med dess i Grundlagen stadgade nödvändighet af ånyo upp gjord statsreglering med flera andra, till hvarje Riksdag hörande åtgärder.
En utväg, som kunde afhjelpa nu anförda olägenheter, utan att i någon väsendtlig mån rubba den i Grundlagarnes nuvarande skick utstakade ordning för Riksdagarne och ärendenas behandling, tror Utskottet sig finna deruti, att. efter det Rikets Ständer sammanvarit den tid af fyra månader från emottagandet af konungens Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, som är dem i Grundlagen förbehållen, Riksdagens fortsättning, då omständigheterna det föranledde, kunde uppskjutas under någon lämplig viss tid, men emedlertid möjligen ett eller flera Utskott, hvilkas verksamhet för mera vidtomfattande ärenders beredning erfordrades, Riksdagsärenden bereda och utarbeta.
Utskottet har derföre uppgjort ett förslag till tillägg i Grundlagarne i sådan syftning, hvilket härmed till Rikets Ständer vördsamt öfverlemnas, innefattande, att 109 §.
Re gerings-Formen och 80 §.
Riksdags-Ordningén måtte erhålla denna lydelse:
Reger ing s-Formen: §.
109:
Ej må Riksdag längre räcka än Tvenne månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdagsärendena afgjort, anmäle de det hos Konungen och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst
En månad derefter, hvilket Konungen ej ege makt att vägra eller förhindra.
Der så oförmodadt hända skulle, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning tiil bestämdt belopp sig åtagit, då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, och fortfare den förra Beviliningen intill nästa Riksdag.
Är åter Bevillningens hela belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda Bevillningssummans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad, de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och uppdrage Riksens Ständer deras Fullmäktige i Banken och Riksgäldskontoret, att en ny Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda.
Konstitutiöns-Vtskoltets Memorial, N:o 57.
3 Har Konungen låtit Riksdag fortfara utöfver den tid af tillsammans
Fyra månader, som sålunda är Riksens Ständer för ärendenas afgörande förbehållen, må Konungen, när omständigheter anses dertill föranleda, kunna, om Tre Riks-Stånd det begära eller dertill samtycka, Jor bestämd tid af högst Sex månader uppskjuta Riksdagens fortsättning; efter hvilken lids förlopp Riksens Ständer sjelfmant skola äter å Riksdagsorten lillstädesvara.
På Riksens Ständer ankomme att förordna, om Utskott, ett eller flera, skola under uppskofstiden Riksdagsärender bereda och utarbeta.
Konungen bibehålie sin här ofvan stadgade makt, att, sedan Riksdagen åter blifvit fortsatt, Riksens Ständer åtskilja, dä
Han det för godt finner.
Konungen må, när han det nödigt pr öfvar, kalla Riksens Ständer att tidigare, än utsatt varit, den uppskjutna Riksdagen fortsätta.
Inträffar, medan Riksdag är uppskjuten, något af de fall, då, enligt bestämd föreskrift i denna Regerings-Form, Urtima Riksdag borde hållas, och infaller ej den utsatta dagen för
Riksdagens fortsättning före utgången af den tid, som för Urtima Riksdagens öppnande skulle iakttagas, varde Riksens Ständer kallade att viss dag inom nämnde tid åter sammankomma.
I händelse af sådan underlåtenhet, som i 95 §. omförmäld är, sammankomma Riksens Ständer sjelfmant till fortsättning af Riksdagen å den i samma §. bestämda dag.
Tidigare, än efter Tjugondeförsta dagen från kallelsens kungörande i Hufvudstadens Kyrkor, må icke i något fall dag för Riksens Ständers återkomst utsättas.
Riksdags- Ordningen: §. 80.
Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnde tids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och aske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst
En månad derefter; börande minst Trenne Riks-Stånd hafva sig om denna önskan lörenat.
Händer sig, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 109 §. stadgadt är, angående Riksens Ständers åtskiljande och huru med Revillningen skall förhållas.
Tre månader till ända gått, enär samtlige Stånden sådant begära.
Har Konungen låtit Riksdag fortfara utöfver den lid af tillsammans
Fyra månader, som sålunda är Riksens
Ständer för ärendenas afgörande förbehållen, må Konungen, nar omständigheter anses dertill föranleda, kunna, om Tre Riks-Stånd det begära eller dertill samtycka, för bestämd tid af högst Sex månader uppskjuta Riksdagens fortsättning; efter hvilken lids förlopp Riksens Ständer sjelfmant skola åter å Riksdagsorten tiilstädesvara.
På Riksens Ständer ankomme att förordna, om Utskott, ett eller flera, skola under uppskofstiden Riksdagsärender bereda och utarbeta; och utviiljen då Stånden tillika, hvart för sig, lämpligt antal ledamöter, att i de q v ar b lifv a n de Utskotten såsom suppleanter inträda i stället för de ledamöter, hvilka kunna af laga förfall blifva hindrade att i göromålen deltaga.
Ledamöter och Suppleanter i sådant Utskott ege att, för den tid Utskottets göromål fortfara, medan Riksdagen är uppskjuten, njuta underhåll af Stats-medlen.
, 4 Konstitutions-Utskottels Memorial, N,:o 57.
Konungen må, när han det nödigt pröfvar, kalla Riksens Ständer alt tidigare, än utsatt varit, den uppskjutna Riksdagen fortsätta.
Inträffar, medan Riksdag är uppskjuten, något af de fall, då, enligt bestämd föreskrift i denna Riksdagsordning, Urtima Riksdag borde hållas, och infaller ej den utsatta dagen för Riksdagens fortsättning före utgången af den tid, som för Urtima Riksdagens öppnande skulle iakttagas, varde Riksens Ständer kallade att viss dag inom nämnde tid åter sammankomma.
I händelse af sådan underlåtenhet, som i 10 §. omförmäld är, sammankomme Riksens Ständer sje/Jmant till fortsättning af Riksdagen å den i samma §. bestämda dag.
Tidigare, än efter Tjugonde för sta dagen från kallelsens kungörande i Hufvudstadens Kyrkor, må icke i något fall dag för Riksens Ständers återkomst utsättas. Stockholm den 14 Oktober 1854.
Emot detta beslut reserverade sig Doktor Wallin, som ansåg den föreslagna Grundlagsförändringen vara hvarken rätt lämplig ej heller behöflig, enär erfarenheten ådagalagt, att, om också ett eller annat Utskott fält sig förelagda ämnen, hvilkas bearbetande fordrat vidlyftigare undersökningar och längre tid än vanligt, de öfriga Utskotten under tiden haft fullt ut att göra med den mängd af motioner, som vid Riksdagarnes början blifvit till dem remitterade, och under Riksdagarnes fortsättning återremitterade; äfvensom att dagarne ej alltid varit tillräckliga för öfverläggningarne inom Riks-Ståndens plena.
Dessutom hafva Riks-Stånden en åt dem i Riksdags-Ordningens 36 §. 3 mom. förbehållen rättighet, att för ärenden, som på deras åtgärd ankomma, tillsätta Särskilda Utskott.