Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit den 20 December 1825 meddelat nådig ”Instruktion, hvarefter Kommitterade, till förrättande af den beslutade jemnkningen af extra roteringen i riket, hade att sig i underdånighet rätta,” i hvilken Instruktion föreskrifves, bland annat: att roteringsförrättningen skulle länsvis förrättas; att, som extra roteringen endast borde träffa så kallad privilegierad jord, samt derifrån följaktligen borde skiljas alla hemman och lägenheter af Krono-skatte- och Frälsenatur, hvilka, enligt författningarne, voro underkastade ständig rotering, så skulle vid förrättningarne, från upptagande i extra roteringen, uteslutas: l:o alla sådaae hemman, som, efter roterings-verkets införande, blifvit af öde upptagne och skattlagde, och hvilka, i följd af deras natur, borde vara ständigt roterade; Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande., N:o 48. 5 2:o öfverskjutande delar af sädane förut roterade hemman, som i roteringsverket voro roterade för mindre mantal, än hvaraf de, enligt Jorde-boken, bestode; 3:o alla inom
Bergslagerne tilläfventyrs varande oprivilegierade hemman och lägenheter^, 4:o Posthemman af Krono-skatte- och Frälse-natur, äfven om de från postföringsskyldigheten komme att skiljas; 5:o alla af Krono-skatte- och Frälse-natur varande utjordar och torp, hvilka icke voro under hemmanens räntor inbegripne, samt odlingar å rekognitions-skogar, kronoparker och andra allmänningar; att, på det likhet måtte vinnas med gamla roteringen, borde vid extra roteringens öfversigt och jemnkning, till hvar och en rote anslås hemman af jemförlig godhet med dem, af hvilka hel rote i ordinarie roteringen allmännast inom provinsen utgjordes; att extra rote-jemnkningen skulle ske socknevis och efter kyrkogällen, så att hvar socken och kapell finge sitt vissa antal nya rotar; komrnitterade likväl obetaget att, derest omständigheterna så kräfde, kunna sammansätta rotar och hemman ifrån serskilda socknar, härader och fögderier, då deras belägenhet sådant fordrade; och borde komroit terade sorgfälligt tillse, att alla oroterade hemman oell lägenheter, som borde åläggas extra rotering, blefvo satte i rote och ingen derifrån undantagen, så framt icke någon lägenhet skulle på något ställe öfverblifva, som ej fullt utgjorde en rote och utan svårighet ej kun de med andra sammansättas, i hvilken händelse komrnitterade egde föreslå, huru en sådan lägenhet kunde på annat sätt komma denna roterings-inrättning till godo; samt att hemman af större mantal och förmånligare beskaffenhet borde först insättas 1 hvarje rote och roten sedan fyllas af mindre hemman eller lägenheter; hvarjemte borde noga tillses, dels att icke ett och samma hemman lades under liera rotar, så framt icke omständigheterna sådant oundgängligen fordrade, och dels att rotarne efter görligheten sammansattes af de hvarandra närmast belägna hemman till beqvämlighet både för rotehållaren och karlen; 6 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 48. äfvensom Kongl. Majit under samma dag den 20 December 1S25 genom nådigt cirkulär till Krigs- och Kammar-kollegierne samt Förvaltningen af Sjö-ärendena, förordnat, att det skulle åligga Extra Roterings-kommissionerne att icke allenast noga undersöka, huruvida, inom hvarje Extra Roterings-kommissions-distrikt, någon oroterad jord af sådan natur förefunnes, som, efter gällande författningar, borde i ordinarie roteringen deltaga, samt deröfver serskilde längder författa, hvaruti alla sådane hemman och lägenheter borde upptagas, utan ock de samma i ordinarie rotar indela efter enahanda grunder, som vid Roterings-verkets uppgörande blifvit inom
Länen följde, jemförde med de grunder, som Kongl. Majit uti högstberörde Instruktion för Extra Roterings-kommissionerne stadgat; hvarjemte samma Instruktion i alla andre tillämplige fall skulle tjena Roterings-kommissionerne till underrättelse; och bar Kongl. Majit derförutan, genom nådig skrifvelse den 30 Maj 1826, i anledning af gjorde hemställanden och förfrågningar, meddelat åtskillige föreskrifter och förordnanden, i afseende på tillämpningen af omförmälda nådiga Instruktion.
Sedan härefter de anbefallda roterings-jemnkningarne egt rum, samt de upprättade roterings-verken med tillhörande handlingar blifvit, jemte de öfver förrättningarne anförde underdåniga besvär och Konungens Befallningshafvandes samt kommitterades yttranden deröfver till Kongl. Majit insände, har Kongl. Majit, efter vederbörande kollegiers hörande, under den 2 November 1833, vid pröfning af roterings-förrättningarne och de öfver desamma anförda besvär, meddelat föreskrifter om de rättelser och ändringar, som Kongl. Majit funnit förhållandena påkalla, samt de uppgjorda roterings-verken blifvit i följd af dessa föreskrifter omarbetade, så att förnyade längder öfver så väl extra roteringen som den tillkomna nya ordinarie roteringen upprättats, hvarefter och sedan ytterligare besvär blifvit anförde af egarne till åtskillige rotering påförde hemman, och vederbörandes underdåniga utlåtanden infordrade, Kongl.
Majit under de dagar, här ofvan finnas nämnde, jemte yttrande om de verkställde extra roterings-jemnkningarne, pröfvat de serskilde roterings-verken för den nya ordinarie roteringen samt de besvär, som deröfver blifvit anförde och samma roterings-verk jemte deröfver upprättade längder för sin del fastställt, på sätt Kongl. Majlts högstberörde nådiga skrifvelse till Rikets Ständer vid innevarande riksdag innehåller.
Under tiden hade dock Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 2S September 1829 hos Kongl.
Majit i underdånighet begärt: att den af extra roterings-jemnknings-kommissionerne, efter 1823 års riksdag oell, med föranledande af för dem ut - Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 48. 7 färdade Instruktioner, hos Kongl. Maj:t föreslagna tillökning i ordinarie knektehållet, genom en del krono-skatte- samt frälsehemmans och lägenheters åläggande af ordinarie roterings besvär, derifrån desamme ditintills varit befriade, såsom blott innefattande den förberedande åtgärd, som af Rikets år 1823 församlade Ständer, genom deras förberörde underdåniga skrifvelse, varit åsyftad, icke måtte till någon slags verkställighet befordras innan Rikets Ständer, efter mottagande af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, fått tillfälle att derom sig utlåta med den beslutande rätt, som genom 73 och 80 §§.
Regeringsformen vore Rikets Ständer förbehållen och försäkrad; att, i den händelse någon verkställighet af berörde förslag till ny ordinarie rotering i en eller annan del af Riket skulle, såsom följd af missförstånd å lokal-auktoriteternes sida, hafva blifvit vidtagen, densamma måtte genom Kongl.
Maj:ts nådiga försorg, blifva återkallad; att de hemmansegare, hvilka tilläfventyrs icke inom dem förelagd fatalietid, anfört underdåniga besvär öfver rote-jemnknings-kommissionei nes åtgärder att ny ordinarie rotering ålägga, ej måtte anses derigenom hafva en sådan tillökad tunga sig åtagit, eller förlorat sin rätt att derifrån blifva befriade, intilldess Rikets Ständer sig i hufvudfrågan yttrat; samt att, derest, emot förmodan, någon kostnad eller förlust af en eller annan beskaffenhet, såsom följd af jordens upptagande till ny ordinarie rotering, blifvit egaren tillskyndad, tillfälle måtte honom beredas att sin rätt till ersättning derför i laga ordning utföra och gällande göra.
Till svar å denna underdåniga framställning, har Kongl. Maj:t, uti till Rikets Ständer aflåten nådig skrifvelse den 18 Januari 1831, meddelat: att skatte-, krono- och frälsejords åliggande att deltaga i ständiga knekte- och båtsmanshållen, redan uti Riksdagsbeslutet den 3 Januari 1683 blifvit bestämdt och sedermera af Rikets Ständer vid flere riksdagar stadfästadt, hvadan ock så beskaffad jord, då den icke varit till verkligt knekte- eller båtsmanshåll indelad, utgjort årlig rotefrihetsafgift, stadgad först till belopp af 10 Daler Silfvermynt årligen af helt mantal, men sedermera, tid efter annan, förhöjd, och sist vid 1812 års riksdag till 12 Rdr, bestämd; att, såsom grund för denna afgift, Rikets Ständer i 25 § af 1830 års Bevillningsstadga förklarat, bland annat, att, enligt deras beslut, ali i riket befintlig jord af ofvannämnde natur borde vara i förberörde måtto indelad; att det således varit med Rikets Ständers önskningar och beslut förenligt, att Kongl.
Majit, uti den för Kommitterade till extra roterings-jemnkningens förrättande utfärdade nådiga Instruktion, förordnat om uteslutande från extra rotering af den oprivilegierade jorden och, genom serskildt Cirkulär-Bref lill Landshöfdingarne, anbefallt undersök - 8 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottens Utlåtande, N:o 48. ning, hvar sådan jord funnes och dess föreslående till indelning i ordinarie rotar, efter de i förra roteringsverken och Kommitterades Instruktion stadgade grunder; att, då dessa i nåder anbefallda åtgärder endast afsåge ärendets ordentliga beredning, innan detsamma till Rikets Ständer öfverlemnades, någon verkställighet af den föreslagna tillökningen i ordinarie roteringen icke kunnat inträffa, hvadan ej eller, på sätt Rikets Ständer äskat, någon sådan vore att återkalla; att, på en slik verkställighet, såsom beroende af Konungens och Rikets Ständers beslut, jordegarnes enskilda besvär, så vidt de anginge roterihgsskyldighetens tillvarelse, icke hade någon inverkan, hvaraf följde, att underlåtenhet att dylika besvär anföra, icke heller kunde till dylik skyldighet förbinda; samt slutligen, att någon praestation af den nya ständiga roteringen icke vore af Kongl. Maj:t i påder förordnad, än mindre af jordegarne fullgjord, deraf ock vore en följd, att någon kostnad eller förlust genom den anstalt, Kongl.
Majit i nåder vidtagit, icke kunnat jordegarne tillskyndas, — hvarjemte Kongl. Majit uti en med samma skrifvelse till Rikets Ständer öfverlemnad nådig Proposition förklarat, bland annat, att, hvad beträffade beloppet af den afgift, som borde erläggas utaf ordinarie rotering underkastade, men till sådan rotering icke indelade, heipman och lägenheter, så, enär de i knektehållet qvarstående kapellans-boställenas hela kostnad för roteringsbesväret borde till fullo godtgöras af hemman, som, för aflägsenhetens skull eller af annan orsak, undsluppe öfvertagandet in natura af samma besvär, ansåge Kongl. Maj:t alla sådane hemman derefter böra, icke, såsom ditintills, erlägga rotefrihets-bevillning med 12
Rdr för helt hemman, utan en vakans-afgift till det belopp, som motsvarade knektebesväret, efter de i hvarje Län gällande roteringsgrunder, hvilket belopp, såsom Länen emellan olika och föränderligt, borde vid markegångssättningarne specificeras och uträknas samt i taxorna årligen utsättas; och funne Kongl. Majit en sålunda förhöjd rotefrihets-afgift desto mera billig, som all jord af lika natur borde, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, draga lika besvär, samt Rikets Ständer sjelfve förklarat, att all i riket befintlig oroterad jord af krono-, skatte- och frälsenatur borde, enligt Rikets Ständers beslut, vara till knekte- och båtsmanhåll indelad.
I anledning häraf hafva Rikets Sländer uti underdånig skrifvelse den 10 November 1834 för deras del beslutat, att med antagande af hvad den Kongl. Propositionen derom innehölle, ej mindre alla de kapellans-boställen i Riket, som, antingen i brist på närbelägne oroterade hemman, måste qvarstå i roteringen, eller som år 1826 fått roteringen orätt förflyttad på hemman, som redan af ålder voro roterade till fullo, skulle med förbin - Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottens Utlåtande, N:o 48. 9 bindelse, att roteringskyldigheten fullgöra, undfå en, roteringskostnaden motsvarande, ersättning eller vederlag af vakans-afgiften för jord, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke preesterade rotering in natura, samt att för all sådan jord, denna afgift skulle i stället för den dittills bestämda bevillningen för rotefriheten, erläggas till Rikets Försvars-Verk med en vakans-afgift, som vore roterings besväret fullt motsvarande, och vid markegångssättningarne, efter i hvarje Län gällande roteringsgrunder specificerades och i taxorna årligen utsattes; och hafva derefter, till följe af Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 6 December 1834 och Kongl.
Maj:ts i afseende på rätta tillämpningen deraf den 22 Sept. 1835 meddelade förklaring, redan samma år alla de hemman hvilka ditintills erlagt rotefrihetsbevillning, fått sig i stället påförd och allt sedermera utbetalt rote-vakans-afgift, motsvarande roteringens verkliga kostnad.
Derjemte och med anledning af Kongl. Maj:ts genom nådig skrifvelse den 17 Oktober 1840, vid öfverlemnande! af de då fullbordade roteringsverken för 0 af rikets län, gjorda framställning, i afseende på utgörandet af vakans-afgift under fredstid för de hela rotar eller spridda rote-andelar, hvarmed den ordinarie roteringen blifvit tillökad eller ytterligare komme att ökas, hafva Rikets Ständer uti ofvanförstberörde underdåniga skrifvelse af den 15 Juni 1841 förklarat att för sådan jord skulle, der icke för densamma utgjordes verklig rotering, i öfverensstämmelse med Kongl.
Majrts den 18 Januari 1834 afgifna samt af Rikets Ständer den 10 November samma är bifallna proposition derom, erläggas rote-vakans-afgift, på enahanda sätt, och efter samma grunder, som från och med år 1835 egt rum.
Utskotten, som, lika med Kongl. Maj:t, anse det förhållande, som i afseende å roteringen inom Stora Kopparbergs län sig företer, icke böra utgöra hinder för pröfningen af den verkställda nya soldat-roteringen i de öfriga län, der sådan rotering egt rum, hafva, vid granskning af de till Rikets
Ständer öfverlemnade roteringsverken öfver samma nya ordinarie rotering och de deröfver upprättade roterings-längder, icke funnit något att anmärka; och få Utskotten alltså tillstyrka: att Rikets Ständer, jemväl för sin del, fastställa de ifrågavarande roteringsverken och de deröfver upprättade, till Utskotten öfverlemnade, längder för Stockholms, Westmanlands, Upsalas, Södermanlands, Östergöthlands, Bih. till B.
Brot. 1850—1851. 4 Sami. 2 Afd. 13 Haft. 2 10 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N'.o 48.
Jönköpings, Elfsborgs, Calmar, Götheborgs och Bohus’, Gefleborgs, Wermlands, Nerikes och Skaraborgs län.
Likväl och enär ett stort antal af de nybildade rotarne bestå af rotedelar, belägna i olika socknar och härader, på betydligt afstånd ifrån hvarandra; samt Utskotten anse, att utgörandet af effektiv rotering skulle för dessa spridda rotedelar medföra ett vida större onus, än roteringen i allmänhet innefattar; få Utskotten, med afseende jemväl å den dryga kostnad, som byggandet och anskaffandet af torp åt rotarne, skulle för de ny roterade hemmanen uppkomma, vördsamt tillstyrka: att Rikets Ständer må, för deras del, besluta, att de, genom ifrågavarande nya rotering tillkomne, indelde hela rotar, ej mindre än de styckade rotarne, som äro afsedda att erlägga vakans-afgift, må få roterings-skyldigheten fullgöra, genom erläggandet af en sådan, samma skyldighet motsvarande afgift, i enlighet med Rikets Ständers den 15 Juni 1841 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse i ämnet.
Ihan detta Utskottens beslut reserverade sig l:o Herr Grefve Mörner, Carl Göran, som till sin reservation upptog det af sammansatta Utskottens afdelning uppsatta förslag till utlåtande i frågan, sä lydande: ”Utskotten, som lika med Kongl. Maj:t, anse det förhållande, som i afseende på roteringen inom Stora Kopparbergs
Län sig företer, icke böra utgöra hinder för pröfninningen af den verkställda nya soldatroteringen i de öfriga Län, der sådan rotering egt rum, hafva vid granskning af de till Rikets
Ständer öfverlemnade roteringsverken öfver samma nya ordinarie rotering funnit, att under det i en del Län endast delar, som efter de öfrigas sammansättning till hela rotar, öfverblifvit och utgjort brutna tal, blifvit såsom styckade rotar uppförde till erläggande af ständig vakans-afgift, hafva inom andra Län alla sådane hemman, hvilka roterings-kommissionerne ansett, till följd af deras spridda läge, och svaga beskaffenhet, icke lämpligen kunna till utgörande af effektiv rotering indelas, blifvit i roteringslängderna antecknade såsom styckade rotar.
Sålunda förekommer uti längderna för Stockholms, Upsala, Jönköpings, Calmar och Skaraborgs Län endast Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottens Utlåtande, N:o 4S.
IL styckade rotar, hvaremot t. ex. i Södermanlands
Län endast § rote blifvit såsom styckad upptagen, inom Götheborgs och Bohus Län och i Gefleborgs Län rote, ehuru, så väl uti dessa Län, som uti de öfriga, der hela rotar finnas i längderne uppförda, ett ej obetydligt antal af de nybildade rotarne bestå af hemmansdelar och lägenheter, hvilka äro belägne på långt afstånd ifrån hvarandra i serskilda socknar och understundom jemväl i olika härader, och, det oaktadt, ofta blifvit, till ett större antal, i en rote sammanförda.
Då de af Kongl. Majit för roteringsförrättningarne meddelade föreskrifter utmärka, att sådane hemman och lägenheter, hvilka, i anseende till belägenheten, ej utan svårighet kunnat med andra sammansättas, icke skulle till utgörande af effektiv rotering indelas, utan på annat sätt komma Roterings-inrättningen tillgodo, taga Utskotten för gifvet, att med Kongl.
Maj:ts nådiga afsigt öfverensstämmer, att de hemman och lägenheter, hvilka, ehuru sammanförda till en rote, likväl- ligga vidt från hvarandra skiljda uti olika socknar eller härader, icke äro afsedda att uppsätta soldat och på sådant sätt prestera rotering; men som roteringsskyldighetens fullgörande på sådant sätt skulle för desse sistnämnde blifva vida mera betungande, än densamma är för andra hemmansegare, hvilkas hemman icke hafva en sådan ofördelaktig belägenhet, hafva Utskotten, som i öfrigt icke funnit något att anmärka hvarken emot sjelfva roteringsverken eller det sätt, hvarpå de, enligt redan stadgade föreskrifter, blifvit upprättade, ansett sig böra föreslå Rikets Ständer att, i sammanhang med godkännandet af de upprättade Roteringsverken, göra ett förbehåll i afseende på sättet för utgörandet af den roteringsskyldighet, som blifvit här ofvannämnde hemmans och lägenhetsinnehafvare nu ålagd; hvadan Utskotten få tillstyrka: att äfven Rikets
Ständer måtte för deras del gilla och fastställa omförmälde roteringsverk för Stockholms, Westmanlands, Upsala, Södermanlands, Östergöthlands, Jönköpings, Elfsborgs,Calmar, Götheborgs-och Bohus,Gefleborgs, Wermelands, Nerikes och Skaraborgs Län, dock med förklarande, att Rikets Ständer för deras del beslutit, att de uti längderne öfver den tillökade nya soldat-roteringen upptagne hemman och lägenheter, hvilka blifvit såsom hela rotar uppförde ehuru de äro uti olika socknar eller härader på betydligt afstånd från hvarandra belägne, skola, så länge de fortfara att vara indelade uti sådane för utgörande af effektiv rotering olämpliga rotar, lika med de uti roteringslängderne antecknade styckade rotar hållas vakanta, med förbindelse för hemmansinnehafvarne att fortfarande, så i krigs som 12 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4S. fredstid, utgöra rotevakans-afgift.” Med Hr Grefve Mörner förenade sig Hr Behnberg. samt 2:o af Herr Tham, Casimer, enligt följande skriftliga reservation: ”Sorn Utskotten efter mitt förmenande i sitt beslut öfverskridit sina) rättigheter, nödgas jag deremot nedlägga min reservation.
Då Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om ett förslag till rotering för att af dem såsom orden lyda ”granskas och gillas,” och Kongl. Maj:t nu till Rikets Ständer framlagt ett sådant förslag för att såsom orden i den Kongl. Skrifvelsen till Rikets nu församlade Ständer åter lyda ”granska och gilla,” så hade Utskotten dervid bort stanna, och blott afgifva underdånig förklaring huru granskningen utfallit.
Det nu tillagda förslag till skrifvelse, om hvad Riksens Ständer för sin del velat besluta i frågan om de nya rotarne, hade fordrat en serskildt motion, hvaraf en dylik skrifvelse kunnat blifva en följd.
Som en sådan icke har funnits, tyckes mig en sådan skrifvelse vara tillkommen alldeles opåkallad och utan stöd i nu gällande Grundlagar.” Casper Tham.
Häruti instämde Hr Friherre Klinkowström och Hr Friherre D’Albedyhl samt Hr Blomstedt, C.
Slats- samt Allm Besvärs- o. Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 49 t N:o 49.
Ank. till lixp.
Utsk. den 12 Äng. 1851, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Utskottens Betänkande N:o 18,, angående väckta förslag till en förändrad organisation af landt för svaret.
Vid föredragning hos Riks-stånden af nämnde Betänkande, har detsamma blifvit bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 16 och af Högvördiga Preste-Ståndet den 17 sistlidne Juli, äfvensom Hedervärda Bonde-Ståndet sistnämnde dag bifallit l:sta puukten i Betänkandet, angående det af herr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, framställda förslag N:o 1, men deremot återremitterat detsamma i afseende å 2:dra punkten, rörande herr Stjernsvärds förslag N:o 2; och har Betänkandet af Vällofl.
Borgare-Ståndet förstnämnde dag blifvit, i dess helhet, till Utskotten återremitteradt.
Då Utskotten i Ista punkten af Betänkandet tillstyrkt, att herr Stjernsvärds motion, angående förslaget N:o 1, måtte förfalla, .saint Utskottens yttrande i denna del blifvit af 3:ne Riks-stånd bifallet, anse Utskotten frågan derom, såsom, enligt 75 § Riksdags-ordningen, genom tre Stånds beslut afgjord, ej kunna till vidare behandling hos Utskotten förekomma.
Hvad derefter angår återremissen från Borgare- och Bonde-Stånden af 2:dra punkten i Betänkandet, så har till stöd för samma återremiss blifvit, jemte åberopande hufvudsakligen af enahanda skäl oell motiver, som herr Stjernsvärd anfört till grund för sitt i samma punkt afhandlade förslag N:o 2, yttradt, att landets tillstånd ovilkorligen påkallade en förminskning i kostnaden för landtförsvaret, hvars organisation derjemte vore i flera delar felaktig; att, genom antagandet af herr Stjernsvärds i många delar förtjenstfulla och om sakkännedom vittnande förslag N:o 2, ej allenast besparingar skulle vinnas för statsverket, utan äfven flera för landet nyttiga förändringar i krigsförvaltningen beredas; att behandlingen af herr Stjernsvärds motion inom Utskotten icke kunde anses tillfredsställande eller ge Bih. till R, SI.
Prof. 1850 & 1851. 4 Sami. 2 Afd. 14 fläft.
- Sials- sami Allm.
Besvärs- o. Rkon.-Uls/tollens Utlåtande, N.o 49. nomförd med den omsorg, som ämnets omätliga vigt fordrade; och att, under sådane förhållanden, Rikets Ständer, i stället för att, medelst förkastande af förslaget, stänga vägen för beredandet af de besparingar i kostnaden för landtförsvaret, som kunde vinnas, och de förbättringar i dess organisation, som voro af behofvet påkallade, borde underställa Kongl. Maj:t ifrågavarande för », med anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes låta detsamma granskas af sakkunnige män samt vid nästföljande riksdag till Rikets Ständer i nåder öfverlemna, ej mindre desse sakkunnige mäns yttranden, än ock nådig proposition om landtförsvarets ordnande på ett med landets behof och tillgångar öfverensstämmande sätt.
Hvad sålunda, och i öfrigt till stöd för återremissen, blifvit anfördt, hafva Utskotten tagit i öfvervägande, och tillstyrka, att Rikets Ständer, med föranledande af herr Stjernsvärds motion, såvidt den afser förslaget N:o 2, besluta en underdånig skrifvelse, med anhållan, att Kongl. Maj:t i nåder behagade, för ordnande af rikets landtförsvar, låta genom vederbörande utarbeta ett, efter öfvervägande af landets behof och tillgångar, affattadt förslag, att föreläggas Rikets kommande Ständer.
Från detta Utlåtande reserverade sig: