Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence, Jtrstitiaa Stats*Ministern, Herr Grefve Gyllenborg.
Hans Excellence, Stats-Ministerri för Utrikes Arenderna, Herr Grefve von Engeström.
Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad.
Undertecknad Hof Cantzler. Stats-Rådet, Herr Friherre Cederström.
Herr Friherre Skjöldebi and.
Undertecknad Hof-Cantzler uppläste ett j på Kongl. Maj.ts Nådiga befallning, författadt Förslag till en Nådig Skrifvelse från Kongl. Maj:t till Rikets Ständer, om Riksdagens ytterli; are förlängning, sådan den, vid detta Protocoll innes bilagd; Och blef densamma, på Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, af Kcprgl.
269 Maj:t i Nåder gillad, och skulle, af TTnderteknad Hof-Cantzler coritrasignerad, på vanligt sätt, till Rikets Ständer öfverlemnas.
In fidem G. af TFtatterstedt.
May.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer om Riksdagens ytterligare förlängande.
Gifven Stockholms Slott den 4 April iéi8.
Sedan Kongl. Maj:t till första dagarne af Maj manad utsatt Dess Krönings- och MyllningsCeremonier, och redan, uppå Rikets Ständers enhälliga underdåniga anhållan, i Nåder bifallit, att de, under nu påstående Riksmöte, rnå för sig gå; så följer deraf äfven, att denna Riksdag, ehuru lagligen tilländalupen den 6 April, likväl kommer att fortfara intill dess nämnde Ceremonier ägt rum.
Majtts lifliga omsorg för Folkets trefnad och val, gifver Hans Maj.t rättighet, både att hoppas och att begära, det Rikets Ständer under den ännu återstående Riksdags tiden, må fortsätta deras öfverläggningar med det nit, det lugn, den enighet och den skyndsamhet, som allmänna Ärenderna så väsendtligen kräfva.
De vigtiga skäl, som , för mera an 6 månader sedan föranledde Rikets Ständers sammankallande, äro ännu lika verkande, och skulle hafva medfört ännu obehagligare följder, om icke Kongl. Majit, genom outtrötteliga bemödanden förmått upprätthålla den, af Diskont-Verkens inställde betalningar skakade, allmänna Crediten- Kongl. Majit gör sig för - #70 Konungens Nåd.
Propositioner. säkrad, att Rikets Ständer, lifvade af samma tänkesätt af kärlek och tillgifvenhet för Fäderneslandet , skola gå Kongl. Majtts iLands-Faderliga afsigter till mötes, och till Nationens tillfredsställelse afgöra allt, hvad hennes billiga förväntan och Kongl. Maj:ts yttrade önskningar lofva sig af innevarande Riksmöte.
Maj:t förblifver Riksens Ständer, med all Kongl.
Nåd och Ynnest, städse välbevågen CARL JOHAN. G. af '(Vetterstedt-, Konungens Nåd.
Propositioner. 371 N:r 51, Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den 7 Mars 1818, Kong!. Maj:ts Nådiga Svar uppå Riksens Ständers Skrifvelse angående Riksdagens förlängande till den $:te nästkommande April; Gifvet Stockholms Slott den 5 Mars 1818.
Med afseende på den mängd ännu oafgjor» da Riksdagsgöromål, hvars afslutande omöjligen kunde medhinnas till innevarande dag, då Trenne månader äro förflutne, sedan Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition örn Stats-Verkets tillstånd och behof till Stats-Utskottet öfverlemnades, hafva Rikets Ständer, genom underdånig Skrifvelse af den 3 i denna månad, hos Kongl. Majit anhållit om Riksdagens förlängning på en månad från den 5 Mars räknad, eller till den 5 nästkommande ApriU Kongl. Majit har, med stöd af hvad logida §.
Konstitutions-Ulihoil;U Memorial M 57.
Påstår man att ulgifvandet af Periodiska Skrifter är elt farligt yrke <**- och det är väl just nämnde föreställning, sorn framkallat förslaget till den preventiva åt“ gärden? — så bör man likvisst icke förbise, att många andra farliga yrken finnas, af hvilkas idkare man med samma skäl borde fordra borgen.
Det skulle dock troligen icke falla Statsmakterna in alt fordra borgen af dem, som t. ex. bereda kftit eller lifsfarliga gifter, fastän alla veta alt medelst dessa ämnen många lif blifvit för— spilda af våda, af oförstånd, eller med berådt mod.
Men, invänder man, »dessa tidningsskrifvare» göra så mycket ondt, och då de lagforas, så händer det stundom alt en »ansvarig utgifvare» framträder, som i del åtalade brottet icke har någon del, och som, derest han till ansvar fällcs, straffas för det, som en annan begått, hvilken emedlertid går ostraffad.
Precist detsamma kan inträffa, om den tidnings-utgifvare, som ställt borgen för sig, blir till böter fälld för missbrukad tryckfrihet, men saknar medel alt erlägga böterna.
Då blir det hans löftesmän, som måste erlägga böterna, och fastän de äro lika oskyldiga som »den ansvarige utgifvare!)» nu stundom är, så lida de straffet i stället för den verklige förbrytaren.
Att den allmänna rättvisan skall bli mera tillfredsställd derigenom, att ett par löftesmän få lida straff, än om en af dessa »ansvariga utgifvare» straffas, förmodar jag alt ingen på fullt allvar vill påstå.
Jag hyser alltså den åsigten, att icke den ringaste verkliga nytta vinnes genom Utskottets förslag, hvilket, det må nu betraktas ur hvilken synpunkt som helst, innebär ett bemödande att i förväg lägga hinder för utöfvandet af en rättighet, som Grundlagen tiderkänt hvarje välfrej lad Svensk medborgare, — och då jag icke vill hafva på mitt samvete alt hafva rädt och hulpit till inskränkandet af denna rättighet, så får jag vördsammast reservera mig mot Utskottets förevarande beslut.» Af Riksdagsfullmäktige!) Tobias Lind, från Götheborgs och Bohus län: »Man bar icke ulan skäl klagat öfver det oskick, som vissa lidnings-förläggare ännu tillåta sig, att begagna legda ansvarige utgifvare för deras blad, och jag är öfvertygad, att hvarje hederlig menniska afskyr detta förfaringssätt.
Men att, till förekommande deraf, stadga borgen för tidnings—utgifva re, kan jag likväl icke gilla, dels derföre, att en sadan åtgärd icke leder till målet att lå den verkligt brottslige Straffad, och dels emedan denna åtgärd gör tryckfriheten till ett monopol åt förmögenheten, och eluderar Tryckfrihels-Förordningens löfte om rättighet för hvarje Svensk man alL i tryck framställa siria tankar.
Dessutom är jag fullkomligt viss alt om en borgen af 1,000
R:dr nu stadgades, skulle den ganska snart komma alt böjas lill 5- ja kanske 10,000
R:dr; och jag reserverar mig derföre emot hvarje så beskaffad inskränkning af tryckfriheten, hvars upprällhållaude och beskyddande jag anser vara elt fritt folks heligaste pligt.» Bih. lill R.
Prol. 1856 & 1857. 3 Sami. 13 Häfl. G 49 Konslilulions-lJlskoltelt Memorial J\I 37.
Herr Friherre De Geer, Louis, har velat tillkännagifva, att han först efter förevarande frågas hufvudsakliga pröfning och afgörande blifvit ledamot af Utskottet.
Riksdagsfullmäktigen Pehr Sahlström, från Stockholms län, har anmält, att haa varit hindrad att i Utskottet öfvervara den slutliga justeringen af ifrågavarande beslut.
Riksdagsfullmäktigen P. F. Mengel, från Upsala län, bär velat erinra dero», att ban icke t beslutet deltagit.
STOCKHOLM, TRYCKT DOS JOD. BECKMAN, 1857. KonsliluUons-UlskoUets Memorial N-.o 38 1 M:o 38.
Ank. till Exp.-Utsk d. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med v o te rings-p rop o si tion er rörande Kons ti tu tion s-Uiskottets uti Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-Formen, angående Siats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter.
Sedan det af Konstitutions-Utskottet, uti Memorialet N:o 13 framställda förslag till den förändring uti 12 § Regerings-Formen, att Konungen borde höra Stats-Rådets samtliga ledamöter öfver slutande af afhandlingar och förbund med främmande makter, blifvit, på sätt Utskottet uti Memorialet N:o 23 anmält, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet förkastadt, af BorgareStåndet, under yrkande af förändring, till Utskottet åter hänvisadt, samt af Bonde-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, så hafva, enligt Utskottet tillhandakomne utdrag af Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets Protokoll för den 19, samt af Preste-Ståndets för den 15 sistlidne Augusti, dessa Stånd, med afslag å Utskottets uti Memorialet N:o 23 förnyade hemställan att grundlags-ändrings-förslaget måtte förklaras hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, vidblifvit sina förut fattade beslut, hvaremot nämnde hemställan blifvit af Bonde-Ståndet den 22 i berörde månad godkänd.
Konstitutions-Utskottet har alltså nu att afgifva förslag till voterings-propositioncr för omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, hvarigenom, enligt 81 § Regeringsformen, fullständigt utlåtande öfver iöItih. lill R.
Vrot. 1856 Sj 1857. 3 Sami. 14 Haft. 1 Konstitutions-Vtsliotlels Memorial N:o 38. revarande grundlags-ändrings-förslag må beredas, och dervid, enär trenne men ingar sig yppat, kontra-propositionen uti hufvud-voteringen måste genom en föregående votering bestämmas.
Utskottet får alltså vördsamt föreslå följande Toterings-propositioiier: Första Omröstningen:
Den som vill, att kontra-propositionen uti hufvud-voteringen öfver Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regeringsformen, angående Stats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter, skall innehålla antagande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag af denna, af Borgare-Ståndet yrkade lydelse af nämnde §: >•
Konungen eger att sluta afhandlingar och förbund med främmande makter, sedan, enligt 8 §, Stats-fl ådel deröfver blifvit hör dtp röste Ja; Den det ej vill, röste Vinner Nej, kommer att såsom kontra-proposition vid nämnde omröstning uppställas förkastande af Konstitutions-Utskottets förbemälda grundlags-ändrings-förslag.
Andra Omröstningen:
Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-Formen, angående Stats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter, skall oförändradt blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är — till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagen denna, af Borgare-Ståndet yrkade, lydelse af nämnda §: »Konungen eger att sluta afhandlingar och förbund med fram - Konslilulions-VlskoUcts Memorial A7: o 39. 3 mande makter, sedan, enligt 8 §, Stats-Rådet deröfver blifvit hör dt. * — Konstijtutions-Utskottets förbemälda grundlags-ändrings-förslag förkastadt.
Ms© 39.
Ank. till Exp.-Ulsk. <1. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposilioner angående det af Ronstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o i-i föreslagna tillägg till 12 § Regerings-Formcn, att Konungen icke må ulan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat.
Konstitutions-Utskottet, som fått emottaga utdrag af Riks-Ståndens Protokoll för den 15, 19 och 22 sistlidne Augusti, har deraf inhemtat, att, vid före^- dragningen af Utskottets Memorial N:o 24, hvaruti Utskottet till Riks-Ståndens behandlande anmält befunnen oförenlig skiljaktighet emellan Riks-Ståndens beslut rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 14 föreslagna tillägg till 12 § Regerings-Formen, att Konungen ej må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat, Preste-Ståndet, som nämnde grundlagsändrings-förslag förkastat, detta sitt beslut vidblifvit, men Borgare-Ståndet, som yrkat någon ändring uti förslagets ordalydelse, bifallit Utskottets uti förstnämnda Memorial gjorda hemställan, att Utskottets af två Stånd helt och hållet godkända förslag måtte oförändradt antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. 4 Konsliluiions-UlskoUcts Memorial N:0 40.
Med anledning häraf får Utskottet för omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott vördsamt föreslå följande Toterings-proposifioii:
Den som vill, att till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag skall hvila detta af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 14 föreslagna tillägg till 12 § Regerings-Formen: »Ej må Konungen utan Riksens Stunders samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat», röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är förslaget om nämnde tillägg förkastadt.
N:© m.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med vo te i 'ings-p rop o s i tio ner rörande den i Konstitutions-U tskottets Memorial N:o 15 föreslagna ändring i 72 § Regerings-Formen, angående inlösen af Rikets Ständers Ranks sedlar.
Uti Memorialet N:o 15 föreslog Konstitutions-Utskottet den ändring uti 72 § Regerings-Formen, att Riks-bankens sedlar äfven med guld skulle kunna inlösas, och att genom lag, stiftad af Konung och Ständer gemensamt, skulle be - Komlitulions-Ulskoilcts Memorial N:o i(). 5 stämmas, antingen sedlarne borde lyda å guld eller silfver.
Detta förslag blef af Ridderskapet och Adeln antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, af Preste- och Borgare-Stånden förkastadt, samt af Bonde-Ståndet blott till dess förra del, eller sedlarnes inlösen med guld, antaget såsom hvilande, hvaremot dess sednare del, eller föreskriften att Konung och Ständer gemensamt skulle bestämma sedlarnes lydelse, förkastades.
Sedan Utskottet uti Memorialet N:o 25 till Riks-Ståndens behandlande anmält dessa oförenliga beslut, och hemställt, att förslaget måtte förklaras hvilande, hafva samtlige Riks-Stånden, enligt Utskottet meddelade protokolls-utdrag för den 15, 19 och 22 sistlidne Augusti öfver föredragningen af sistnämnda Memorial, förklarat sig vidblifva sina i frågan redan fattade beslut.
För skiljaktigheternas förenande och beredande af fullständigt utlåtande öfver förslaget, jemlikt 81 § Regerings-Formen, får Utskottet nu till Rikets Ständers godkännande framställa voterings-propositioner vid blifvande omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, dervid, då trenne olika meningar äro att behandla, kontra-propositionen i hufvud-voteringen måste genom en föregående votering utrönas.
V oter! lag^proposMoner:
Den som vill, att vid blifvande omröstning öfver det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 15 framställda förslag till ändring uti 72 § Regerings-Formen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar, till kontra-proposition skall uppställas Bonde-Ståndets gemensamma tanke, att, med uteslutande af den i slutet af den föreslagna lagtexten förekommande meningen: »och bestämmes genom lag, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt, ä hvilkendera af dessa metaller sedlarne skola lyda», Utskottets förslag i öfrigt antages att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Vinner Nej, kommer vid nämnde omröstning att till kontraproposition uppställas, att nämnde grundlags-ändrings-förslag bör förkastas.
6 Konslilutions-UlskoUels Memorial 1V:o 41.
Andra Omröstningen.
Den som vill, att Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o ,15 framställda förslag till ändring uti 72 § RegeringsFormen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar, skall oförändradt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej,
M:© 41.
An k. till Exp.-Utsk. den 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med votcrings-propositioner rörande de af Konstitutions-Utskoltet ali Memorialet N:o 16 föreslagna tillägg i 109 § Regerings-Formen och SO § Riksdags-0rdningen, angående uppskof i Riksdag.
Efter det Konstitutions-Utskottet från Riks-Stånden fått mottaga protokollsutdrag för den 15 och 22 sistlidne Augustj öfver föredragningen af Utskottets Konstitulions-Utshollels Memorial N:o il. 7 Memorial N:o 26, deruti Utskottet hemställt, att de af Utskottet uti Memorialet N:o 16 föreslagna tillägg uti 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdagsordningen, angående uppskof i Riksdag, måtte oförändrade förklaras hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, samt Utskottet af protokolls-utdragen inhemtat, att samtlige Riks-Stånden vidblifvit sina beslut, nämligen Riddcrskapet och Adeln samt Pr este-Stån de t, att förslaget skulle oförändradt blifva hvilande, Borgare-Ståndet, att förslaget, med uteslutande i båda de ifrågavarande §§:ne af orden: »med Konungens samtycke», skulle hvila, samt BondcS tån de t, att det skulle förkastas; så får Utskottet för förslagets vidare behandling i öfverensstämmelse med 81 § Regerings-Formen, härmed vördsamt hos Rikets Ständer föreslå voterings-propositioner för omröstning öfver förslaget uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, dervid, då tvänne olika meningar förcfinnas att till kontra-proposition mot Utskottets förslag uppställa, särskild omröstning öfver kontra-propositionen måste anställas. ■¥olef*Bi8g’§“pr©p«>sill«iier:
Den som vill, att vid blifvande omröstning öfver det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 16 framställda förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, skall såsom kontra-proposition antagas, att förslaget med den förändring, att orden: »med Konungens samtycker, uti båda de till ändring föreslagna §§:ne uteslutas, förklaras hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, koifimer såsom kontra-proposition vid nämnde votering att uppställas förslagets förkastande.
Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 16 framställda förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående 8 Konslitulions-UtskoUets Memorial N:o uppskof i Riksdag, skall oförändradt blifva hvilande tili grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnde förslag
KTso 4®» Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. (tu Memorial till Rikets Ständer, med vo te rings-propositioner rörande det af Konstiluiions-Utskottet uti Memorialet N:o 77 framställda förslag till ändring uti 21 § 7 morn. och 28 § Riksdags-Or drängen samt 55 § Regerings-Formen, angående tiden, dels för öfverlemnande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, dels för Utskot/s-val.
Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 27 till Riks-Ståndens be-1 handlande anmält den oförenliga skiljaktigheten i deras beslut öfver det af Utskottet uti Memorialet N:o 17 framställda förslag till ändring uti 27 § 1 mom. och Konstilulions-Ulshollets Memorial N:o 42. 9 och 28 § Riksdags-Ordningen samt 53 § Regerings-formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val, hvilket förslag blifvit af Pr este-Stånd et förkastadt, men af de trenne öfriga Riks-Stånden godkändt till vidare grundlagsenlig behandling, sä har Utskottet, som från Riks-Stånden fått mottaga protokolls-utdrag för den 15 och 22 sistlidne Augusti, deraf inhemtat, att samtlige Riks-Stånden vidblifvit sina beslut och Preste-Ståndet alltså lemnat Utskottets i förstnämnda Memorial gjorda hemställan, att Ståndet ville sig efter de öfriga RiksStånden foga, utan afseende; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande
Votering s-propositloncr
Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 17 framställda förslag till ändring uti 27 § 1 morn. och 28 § Riksdags-Ordningen samt 53 § RegeringsForinen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt.
Stockholm den 1 September 1857. lith. lill K.
1836 % 1857. 3 Sami.
U Häfl. 2 10 Konstitutions- Utskottets Memorial N:o 4S.
\:o 411.
Ank. till Exp.-Ctsk. d. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Stunder, med voterings-propositioner rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet JS:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Rikstlags-Ordningen, angående den af Stats-Rädet för dess åtgärder vunna decharge.
Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 28 till samtlige Riks Ståndens behandlande anmält den oförenliga skiljaktigheten i deras beslut rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna de charge, hvilket förslag blifvit af Preste-Ståndet förkastadt, men af de trenne öfriga Riks-Stånden antaget till vidare grundlagsenlig behandling, så har Utskottet, af Protokolls-utdrag från Riks-Stånden för den 15 och 22 sistlidne Augusti inhemtat, att samtlige Riks-Stånden vidblifvit sina i frågan förut fattade beslut, och att Preste-Ståndet således lemnat Utskottets hemställan, att Ståndet ville sig efter de öfriga Riks-Stånden foga, utan afseende; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande Konslilulions-Utskollels Memorial N:o 44. 11 Votering s-propositioner; Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna decharge, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner
Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt.
Stockholm den 1 September 1857. XiO 44.
Ank. till Bxp.-Utsk. d. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-propositioner röt ande det af Konstilulions-Utskottet uti Memorialet N:o 19 föreslagna tillägg till 59 § Regerings-Formen och 27 § 1 mom.
Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 29 till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmält den oförenliga skiljaktigheten i deras beslut rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 19 föreslagna tillägg till 59 § RegeringsFormen och 27 § 1 mom.
Riksdags-Ordningen, angående propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, hvilket förslag blifvit af Pr este-Stånd et förkastadt, 1-2 Konslilulions-UlskoUets Memorial N:o 4 4. men af de frenne öfriga Riks-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; så har Utskottet af protokolls-utdrag från RiksStånden för den 15 och 22 sistlidne Augusti inhemtat, att samtlige Riks-Stånden vidblifvit sina förut i frågan fattade beslut, och att Preste-Ståndet således lemnat Utskottets hemställan, att Ståndet ville sig efter de öfriga Riks-Stånden foga, utan afseende; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenlig^ behandling genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande
V oterin§’s»proposttionei‘
Riksdags-Ordningen, angående propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt.
\ jionslitulions-Ulskottels Memorial N:0 43. 13 \;o 45.
Memorial till Rikets Ständer, mv/ voterings-propositioner rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o SO framställda grundlag s-ändrings-förslags angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet.
Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 30 till samtliga Riks-Ståndcns behandlande anmält den oförenliga skiljaktigheten i deras beslut rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 20 framställda grundlags-ändrings-förslag, angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet, hvilket förslag blifvit af Preste-Ståndet förkastadt, men af de trenne öfriga Riksstånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; så har Utskottet af Protokolls-utdrag från Riks-Stånden för den 15 och 22 sistlidne Augusti inhemtat, att samtliga Riks-Stånden vidblifvit sina förut i frågan fattade beslut, och att Preste-Ståndet således lemnat Utskottets hemställan, att Ståndet ville sig efter de öfriga trenne Stånden foga, utan afseende; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande \ oteriugs-propositloncr:
Den som vill, att dei af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 20 framställda grundlags-ändrings-förslag, angåBih. till R.