Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:0 5"J. faldigt den af Utskottet påräknade högst obetydliga Stats-intrad; och äfven Statens directa inkomst af dem går icke för Staten förlorad, ehuru den kommer att inflyta på helt andra vägar.
Jag tillstyrker vördsamt, att första punkten af den ifrågaställde 3g § måtte erhålla följande förändrade redaction:
"Bevillning utgöres vidare af alla Actie-bolag, Societeter, Verk och all”männa Inrättningar med fem procent af utdelnings-beloppet.” Om Utskottet funnit för godt att hålla sig vid förra Bevillnings-Utskottets åsigter i 3g §, så kan det likväl icke berömma sig deraf, i hvad den 4o angår.
Enligt denne senare, sådan den nu lyder, kommer bevillning för testamenten och gåfvor ej i fråga förr, än det gifna uppgår i värde till 3oo R:dr; hvaremot Utskottet funnit denna minimisumma allt för hög, och nedsatt den till 100 R:dr.
Icke heller i detta beslut har jag deltagit, och anser jag mig jemväl böra hos Rikets Höglofl.
Ständer anmäla min reservation deremot.
Om man blott vill erinra sig, hvilka mångfaldiga kostnader, som äro förknippade med testamentens bevakande och hvilka, såsom nästan gemensamma för alla, blifva i den mon mera kännbara ju mindre ett testamente är, t.
ex. lösen för anteckningen å testamentet om dess uppvisande hos Domarn, protocolls-utdraget derom, kostnaden för communicationens verkställande, isynnerhet då arfvingarne äro flere och boende på spridde orter, kungörelsers införande i allmänna tidningar, då desse eller deras vistelseort äro okände, stämpladt papper, tingsresor, vittnesförhör, arfvoden till fullmägtig, rättegångskostnader i fall testamentet klandras ra. m., skall man lätt finna, att blott härigenom en ansenlig del af gåfvan försvinner, säkerligen uppgående för testamenten på ett eller -200 R:dr till 10 å 12 procent och deröfver.
När nu härtill lägges, att vanligast dylike små testamenten tilläggas personer bland den mindre bemedlade classen i samhället, till äldre tjenstehjon, hvilka testamantsgifvaren velat belöna för långvarig och trogen tjenst och derunder uppoffrad tid och arbets-förmåga, eller till värnlöse behöfvande, hvilka måhända genom lestamentsgifvarens bortgång förlorat det enda stöd de baft, synes det mig både vara en hårdhet och ett orätt begagnande af magten, att beröfva desse ännu ytterligare en god del af hvad en bortgången vän eller välgörare, i ädlaste afsigt och med tillfredsställelsen af en god gerning, på sitt yttersta gifvit.
— Jag öfverlemnar detta ämne till Rikets Höglofl.
Ständers öma behjertande, och tillstyrker vördsamt, att den Bevillning s~Ut skottets] Bet.
N.o 5j. 27 4o § i Bevillnings-Förordningen måtte, livad minimi-beloppet beträffar, oför ändrad bibehållas.
Slutligen får jag jemväl reservera mig emot Utskottets förslag i 17 §, att Huspredikanter hädanefter skola åläggas en bevillning af 33 R:dr 16 sk.
•Jag anser densamma orimligt hög, och icke af Utskottet tillfredsställande motiverad.”
Uti denna reservation instämde Herr Grefve von Fersen, Herr Friherre Boije, Herr Friherre Kantzow och Herr Majoren Odencrantz, till alla delar, samt Herr Doctor Grevillius och Herr Prosten Hallbeck i hvad som rörer beslutet i 4° § af Bevillnings-Förordningen; af Herr Prosten Hylander: ”Emot Höglöfl.
Utskottets behandling af frågan om lindring och befrielse i bevillningsväg, till förmon för de nödställde invånarne i Bohuslänska skärgården, måste jag reservera mig.
Då Rikets Ständer, under denna Riksdag, ej tvekat att i mer och mindre mon medgifva en dylik fördel för hjelpbehöfvande medborgare i åtskilliga öfriga landsorter, var det en ej obillig väntan, att, utan hinder från Utskottets sida, samma consideration blefve tillhörig ifrågavarande näringsidkare på Rikets vestra kust, hvilkas nödställda belägenhet är så stor, att den ofelbart öfverstiger all annan orts fattigdom och elände.
Hvad som ansenligen förstorat dessa skärgårdsboers förut varande betryck, är det under sistförflutne år i deras trakt misslyckade fiske, jemte cholerafarsotens bedröfliga härjningar derstädes, genom hvilka förenade omständigheter nöden hos detta folk blifvit så allmän, att nästan en hvar befinnes uti lika olycklig ställning.
Det är dock endast de till Morlanda och Tjörns pastorat hörande fiskare, till hvilka denna beskrifning egentligen kan lämpas.
Utskottet har velat hemta motiv för afslag på elen i afseende härpå väckta motion från en yttrad förhoppning om sorgfälligt biträde å Regeringens sida, att, medelst utverkadt understöd af allmänna medel, befordra fisken-näringens upphjelpande ur dess iråkade förfall; men detta motiv måste anses så mycket mindre tillämpligt, som det endast kan hafva afseende på den punkt i motionen, hvaröfver Stats-Utskottet, till hvars behandling densamma blifvit hänvist, redan förut afgifvit sitt utlåtande.
Det är ock en framtidens sak, om hvilken hoppet ännu är qvar, och som till landets heder mäste omsider göra sig gällande.
Deremot då fråga uppstod 0111 lindring i bevillningen, samt befrielse från lästafgift för meranämnde fiskeri-idkare, tillhörde det Bevillnings-Utskottet att endast taga denna del af motionens innehåll i betrak - 28 Bevillnings-Ut skottets Bet.
N:o Sy. tande, och derå meddela af- eller tillstyrkan, på grund af pröfvade skäl.
Jag anser ock
Utskottet ej hafva varit af bristande definitivt förslag hindradt, att, med hänsigt till föremålets tillräckligt upplysta beskaffenhet och i afseende på den sökta lindringen, bestämma något visst.
Det är denna anmärkning vid Utskottets behandlingssätt af ifrågavarande sak, som jag velat antyda, under det jag vördsamt öfverlemna!- sjelfva hufvud frågan till Rikets Högloft.
Ständers mera gynnsamma öfvervägande;” af Johannes Svensson från Jönköpings Län.- ”Emot Utskottets beslut vid i Artikeln af Bevillnings-Förordningen får jag reservera mig, emedan jag anser, att, då personer blifvit befriade att betala bevillning efter aldra Artikeln, enär de ej hafva en inkomst af 200 R:dr, det varit så mycket mera skäl, att små hemmansegare, som draga försorg för sina ålderstigne föräldrar, ej betala, ela deras inkomst icke uppgår till nämnde belopp.” Häruti instämde Pen Henriksson från Norrbottens Län samt Eric Person från Gefleborgs
Län, den senare med tillägg, att lian äfven reserverade sig emot den i 27 § beslutade förändring, att, af arbetsfolk, qvinnkön under 4o år borde betala 24 sk., hvilken afgift han ansåg hädanefter såsom förut böra bestämmas till 12 sk.
Hörer till Bevilln.
Bet. N.-o Sy. Tab. lil t. A.
JEMFÖRELSE emellan Calculen öfver Bevillningen vid 1828^ 182g och i83o årens Riksdag, samt beloppet af hela Bevillningen för nedannämnde år. usta Art.
Afgift för Personer 2 ulra Art.
Bevillning af Löner 2 R:dr . 3 R:dr . 5 R:dr . 7 R:dr . ä 10 R:dr . å 13 R:dr . ä 17 R:dr . a 21 R:dr . a 26 R:dr . a 32 R:dr . ä 3 procent Afgift för lias och Jord i Slädern Bevillning af Hemman .... af Frälse-räntor . . af Lägenheter . . . af Qvarnar och Sågar af Bergverken . . . af Manufacturier . . af Fabriks-Inrättningar af Krono-Egendomar Academie-Staternes Egendomar.
Allmänna Bolags dito Fromma Stiftelsers dito Afgift af Arrendatorer ....
Af Borgerlig rörelse Ståndspersoner i Släderne . . Gästgifveriet Värdshus etc. . . Handlandes Betjening ....
Handtverks dito Bruks-Betjente etc Advocater, Artister etc. . . .
Arbets-classen Ståndspersoners Betjente . . . Bruks- och Fabriks-Arbetare .
Gårdfarihandlande m. fl., som äro |Grundskatts-Afgift Post- och Lotshemmans-Afgift . I Rotefrihels-Afgift | Kolningsfriheter
I Krut- och Svafvel-Bruk .
. Kyrko-Tionde I Theater-Representationer . . . Af Testamenten För Fiskerier m. m Af Trollhätte Lottsedlar . . . Af Lotteri-vinster ' Sjö-Assurance-Compagniet . . Jern-Contoret Af Spelkorts stämpling.
| Af Billardcr Husprester (Öfverflödig Betjening . . . . Stockholms Sjöförsäkrings-Bolag Efter Calculen vid 1828, 1829 och i83o årens Riksdag. 1831.
Brist. 1832.
Brist. 1833.
Öfverskott Brist. 924,000 130,000 110,000 480,000 5.000 — 17.000 16.500 50.000 15.000 1.300 1,850 3.300 200 1.000 27.000 245,500 10.000 25.000 18.000 19.000 17.500 12.000 16,000 9.000 15.500 _ 64.000 47,800 900 14.500 9.500 600 2.000 1,000 20.000 3,200 950 8.500 650 3.000 1.000 1,600 600 500 1,000 935,278 4,968 3,930 4,446 4,477 5,043 5,516 5,635 6,386 6,058 7,144 82,061 121,581 507,279 4,854 17,439 17,044 48,353 14,411 1,208 1,974 3,312 229 1,178 25,869 252,033 12,317 19,012 17,453 33 19,863 21,215 12,260 14,782 9,395 15,721 67,211 47,777 798 17,064 8,923 425 5,633 574 18,711 458 1,070 9,650 355 3,000 700 1,641 925 584 1,252 12 45 21 40 29 37 25 39 20 20 36 31 '9 *7 30 32 9 8 44 7 9 20 32 24 9 26 8 4' 8 11,278 5,666 11,581 27,279 33 '7 45 9 21 9 439129 544 37 10 8 1 1 9 6 9 124 12 29 178 6,533 2,317 863 3,715 260 395 221 3,211 2,564 3,633 120 1,150 930,910 25 41 325 84 252 145 1,646 588 91 1,130 5,987 546 28 1,217 22 101 576 174 426 1,288 44 3o 28 »9 2,741 8 295 299 39 5,106 4,068 4,776 4,415 j 4o 5,198' 6,006 5,726 6,335 6,825 7,827 100,245 122,682 505,105 5,299 17,896 17,357 47,105 14,383 1,167 1,885 3,320 231 1,332 25,452 249,732 12,682 19,909 17,961 19,196 21,575 13,546 15,146 9,164 16,552 68,861 . 47,762 735 17,488 8,618 513 8,199 881 24,808' 210 950 12,041 355 3,000 790 1,708 875 554 1,837 40 16 47 3i >4 3a 36 6 44 37 11 44 11 37 H 21 23 36 24 12 27 34 44 12 28 *4 3o 8 9 35 ■4 3 14 25 6,910 V 26,530 12,682 3i i 25,105 i4 2 299 32 6 896 36 7 857 6 25 47 35 20 31 332 4,232 2,682 196 4,075 1,546 164 i;052 4,861 2,988 6,199 4,808 3,541 11 2,894 616 132 1,547 5,090 38 108 275 54 837 853 4 26 37 164 881 86 119 2,989 46 295 209 42 948,487 5.462 3,921 4,575 4,512 5,302 5,367 5,829 7,177 5,493 6,717 86,344 125,069 500,321 4,841 17,980 17,348 48,253 14,816 1,301 1,891 3,330 206 1,354 25,607 254,808 12,091 19,497 18,624 18,906 22,552 13,136 15.462 9,218 17,025 68,679 47,754 732 24 4 43 45 4i 9 16 i5 39 47 ■9 18 3o 37 ,3
9 47 5 4 4° 20 8 33 46 28 20 47 2 24,487 10,701 15,069 45 11 20,321 4‘ 5 980 16 3 848 i5 9 1 41 30 6 354 9,308 2,091 25 17,558] 18 8,601 589 4,673 634 39,357 194 962 9,814 355 3,000 1,193 1,525 550 626 12 3o 10 624 5,052 1,136 218 1,525 4,679 3,058 2,673 19,357 12 1,314 10 158 1,746 183 1,392 5,502 93 537 38 28 5 24 25 193 126 3o 45 167 898 10 366 3,005 295 28 75 50 Summ a 2,350,950 Härtill kommer :
I Tidnings-Stämpel-Afgift . . .
Skatterätts-medel Observalions-medel Bland Kyrko-Tio«id<ui hafva blifvit upptagne fjerdeparts revenuer af Fahlu Grufva: för ar 1831 — 2,110: „ „ 1832 — 1,509: 7. 1.
„ „ 1833 — 1,410: * S:ma 5,029: 7. 1. 16,496 46 7 82,827 25 IO 17,270 *7 3 2,436,319 32 8 111,326 3 IO 15,956 '9 2 2,459,638 38 — 124,217 4> 2 14,529 3 2 8,854 4 5 9,214 8 9 9,290 31 6 5,772 3 5 7,060 — 4 5,958 12 4 7,458 IO IO 7,927 IO 8 8,781 25 7 Summa Summarum 2,350,950 Härifrån afgå : Afkortningar, Afskrifningar, Provisioner, Remisslage m. m. , enligt Utdrag af R.
Ständers Riksgälds-Contors Summa - riska Räkningar Summa influtit 2,438,581 142,933 2,295,647 2,460,521 138,551 2,321,969 3o 2,483,669 n 5 135,194 2,348,474 21 37 11 Bih. till R- St.
Prot. l834 och j83S.
S Sami. 1 A/d. 2 Band. g:de Häftet.
Hor till Bevilln.
N.-o 5j.
UPPGIFT på Medium af åren i83i, i83a och i833 debiterad Afgift efter Bevillnings-Förordningen af år i83o.
Irsla Art.
Personlig Slcydds-Afgift.
Enligt i833 års Beviltnings-Sammandrag, voro, efter Mantals-och Sk attskrifnings-Längderne, skattgifvande efter denna Artikel 1,429,348 Personer.
Deraf 681,548 Manspersoner . . . . ä 44 s^- 624,752: 16. — y47)6oo Qvinspersoner .... ä 22 sk. 342,741: 32.
— Stimma 1,429,348 Personer Då härifrån afgå:
R:dr 967,494: — — sådane minskningar, som medgifvas uti 166 Jrn ®e — • - 19,006: 41. — villnings-Förordningen samt den för Allmogen i Norr- och Westerbottens samt Jemtlands Län medgifne lindring 17,562: 34. 8. aterstar .36,569: 27. 8. 2:dra Alt.
Afgift af Lön, Egendom och Rörelse m. m.
Bevillning af Embets och Tjenstemäns Löner: från 200 R:dr tili 3oo . . . - . a 2 R:dr 5,179: 1. 10. 9 3oo a 9 400 . . 3 J 3,973: 13. 2. 9 4oo 9 9 5oo . . * .. . , a 5 9 4,599: 14. 11. 9 5oo 9 9 ÖOO . . . 7 9 4.468: if>. 6. 9 600 9 9 7OO . . . 10 9 5,181: 8. — i 700 S 9 800 . . . 13 J 5,630: a, 8. 9 800 9 9 900 . . 17 9 5,730: — — 9 900 9 9 OOO . „ ^ . - . a 21 9 6,632: 44- — 9 1000 9 9 I ,IOO . 2 6 9 6,125: <7- 5. 9 1,100 9 9 I ,200 . - . 32 a 7,229 r 21. 4- •öfver 1,200 9 procent 89,550: 34. 7- Transport Bihang till B.
Brot. i834 och i83S. 5 Sami. 1 Jfd. 2 Bandet. 9 Häftet.
R:dr. sk. 930,924 144,299 1,075,224 20 3o Hus, Tomter och Jord i Städerne . . .
Hemman, som innehafvas under egande rätt Af Frälseräntor ..........
Lägenheter Qvarnar ... Bergverken Manufacturier ..........
Transport Fabriks-Inrättningar Egendom, tillhörig Kongl. Maj:t och Kronan Dito, som disponeras af Academie-Staterne ........
Dito tiflhörig
Allmänna Bolag Dito dito Fromma Stiftelser ............
Arrendatorer af andras Hemman, Frälseräntor, Lägenheter, Bergverk, Mannfacturier, Qvarnar och Stadsjord Af Borgerlig Rörelse , .
Ståndspersoner samt andre invånare i Städerne, utom Burskap . Af Gästgifverier, Värdshus och Krogar Handlandes Betjening i....
Handtverks dito För Gårds-, Bruks- och Fabriks-Betjente samt Mjölnare .....
Afgifter af Advocater, Artister m. fl, samt för diverse inkomster . . Af Arbetsclassen ................... j Ståndspersoners Betjente t Bruks- och Fabriks-Arbetare » Gårdfari-Ilandlande, Handtverkare m. fl., som äro sina egne . . .
Grundskatts-afgift för Frälse-egendomar Post- och Lots-Hemmans afgift För Kofningsfrihet •
Krut- och Svafvelbruk ................
Patroni Ecdesiarum i Skåne, Halland och Bohus- Län, samt Domkyr korne för åtnjutande Kronotionde Af Theater-Representationer ....... • » Testamenten » Fiskerier » Billarder För Husprester ....................
* Öfverflödig Betjening Af Fahlu Grufvors Fjerdeparter . . . "> * Trollhätte Gamla Slussverks Lottsedlar .......... » Sjö-Assurance Compagniet • Jern-Contoret » Lotterivinster » Stockholms Sjöförsäkrings Bolag SkalterättsmedeF ...................
Observationsmedel 1,075,224 2 9 123,111 2 4 11 504,235 25 9 4,998 27 7 17,772 11 6 17,250 3 9 47,904 20 5 14.537 25 6 1,225 33 1 1,917 12 2 3,321 IO 6 222 35 — 1,288 25 9 25,642 47 11 252,191 33 7 12,363 28 8 19,473 — 5 18,013 8 — 19,322 9 4 21,780 46 — 12,981 9 8 15,130 36 8 9,259 24 — 16,433 8 — 68,250 % 6 47,764 35 7 755 9 3 8,714 i5 8 509 16 7 4,492 9 696 16 27,625 32 3 287 36 2 1,625 — — 783 1S — 588 12 — 1,676 18 4 994 8 355 — — 3000 — — 10,502 i5 11 1,029 4° — 6,263 21 4 8,055 3i 8 2,429,571 7s 2 Hor till Bevilln.-Ulsk. Betänk.
N.o 5~.
C. Uppgift på de förändringar, Bevillnings-Utskottet föreslagit i afseende på Skattebeloppen i BevtBnings-Förordningens 2:dra Artikel.
Afgiften för Huspredikanter, förhöjd till R:dr >13• 16.
Uti i83oars Bevilln.-F.
R:dr 25:
Vid 26 5 l>al' den förändring blifvit fo reslagen, att för Arrendatorer af Ladugårdar eller andre förmoner betalas fem procent af den behållna inkomsten, dock ej linder •• . . .- I stället för rubriken ”arbetsfolk, som ej innehafva Torp, men vunnit tillstånd, alt, ulan ständig årstjenst och Lön, arbeta för dagspenning,” har Utskottet bifallit till antagande: arbetsfolk och arbetsföre Backstugusittare , som utan ständig årstjenst och Lön arbeta för dagspenning.
Beträffande afgiften för ogifta Qvinnor och Enkor utan minderårige barn, bar Utskottet föreslagit en sådan förändring: att de, som äro under 4« år, skota betala .......
Men de, som äro 4° år och deröfver .
Lumpsamlare, s^m icke varit i Bevillnings-Förordnmgen uppförde, hafva till beskattning blifvit indelade i 3:ne Classer, sålunda: Första Classen Andra dito ........
Tredje dito- ........
I afseende på Skärkarlar, Strandsittare eller Fiskare utan jordbruk, har vidtagits följande förändring:
Andra dito ........
Tredje dito ........
Fjerde dito- ........
Femte dito ^ - Skål-Westgöthar och sådane Contingent-, äfvensom andre Borgare ifrån Städer - 1: ?4. i83o års Bevilln.-Förordn. i — I2.J c 12. i83o års Bevillnings-Förordning. i:sta Classen R:dr l: — 2:dra dito » — 16. lior lill Devi lin.-Utsk. Betänk.
N;o Sr -na Borås och Ulricehamn, som idka gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, i sex Glassér: Företa Classen R:dr 30 Andra dito . ,. . , . . c 25 Tredje dito > 20 Fjerde dito ,. > .15 Femte dito a 10 Sjette dito a 5
För försäljning af utländska Lottsedlar, 5 procent af inkomsten eller minst . a 50:
Afgiften för Hästhandlare förhöjd lill a 25:
Dito för Krögare och Krögerskor &c. i Stockholm till minst i öfrige släder till minst Minsta afgiften för Advocaterå landet, förhöjd till .
Grufve-Disponenter, förut icke i Förordningen upptagne:
Första Classen ....... a Andra dito ........
a Tredje dito ....... a Fjerde dito ,. ,. . .. ... . . a i83o års Bevillnings-Förordning. lista Classen R:dr 20. aldra 3:dje 4:de 5: te dito dito dito dito i a a 15. 10. 5. 3.
I i83o års Bevillnings-Förordn.
R:dr 20. a 15: —I i83ö års Bevilln.-Fövorrfn. R:dr10: — a 10: — dito dito a 6: 32. » 10: —I i83o årsBevilln -Förordn.
» 5. 20: — 12: — 8: — 4: — STOCKHOLM, 1835.
Tryckt hos P. A. Kokstf,,i>t &
Siinkk, Kongl. Boktryckare.
BevittningsdJtshottets Memorial lY:o SSL 3 N.o 58.
Antom till Exp.-Utst, d. 26 Mars» Memorial, med förnyadt förslag till formulaire för Debetsedlar* Då, på sätt Utskottet uti Betänkandet, N:o 5y angående ista och aldra Artiklarne i BeviUnings-Förordningen, närmare uppgifvit, Rikets Ständer, med bifall till Kongl.
Majlis derom aflåtne Nådiga Proposition, beslutat, att för ordinarie rotering underkastad, men likväl ännu oroterad jord, skall, i stället för den hittills bestämda bevillningen för rotefribeten, erläggas en, roteringsbesväret motsvarande vacance-afgift till Stals-Verket, hvilken afgift, såsom till följd deraf, ej vidare af bevillningsnatur, följaktligen bör å Bebe t se d e 1 s- for m u la i re t skiljas från de under 2idra Artikeln sammanförde Tittar, samt enär centonalen af löner, egentligen till vinnande af ett förenkladt uppbörds- och redovisningssätt, blifvit öfverflyttad till utgående i sammanhang med allmänna bevillningen, utan att likväl tillhöra någon af de enligt a:dra Artikeln bestämda afgifter af lön, egendom och rörelse; så har Ulskottet, dels med afseende å förstnämnde förhållande, och dels tillförekommande af centonalens sammanblandning med bevillningen efter 2:dra Artikeln, hvarå åtskillige communal-afgifter jemte flera beräkningar gemenligen grundas, trott sig böra hos Rikets Ständer lill antagande vördsamt föreslå det förnyade formulaire till Debetsedlar, som, härhos oifogas.
Stockholm: den 26 Mars i835».
Bihang, till. R.
Proh 1834'. och 1835. o-te Sami t:sta Aid: 2:dra Bandi. 10-de Häftet. 3 BcviUnings-Utslollets Memorial JSf:o 5$.
Formulaire till Debetsedel.
Fol för år 18 Banco.
I R;dr. js-k.Jrsl. Ordinarie ränta k Mantalspenningar Lagmans- och Häradshöfdingeränta Bränvinsafgift för OO kannors panna Rote-vacance-afgift, enligt Kongl. Slats-Conlorets Circulaire-Bref den 8 Januarii 1835 .. . . . Allmän Bevillning.
Efter 4:sta Ari. å 44 sk. . . .
Dito å 22 sk. . . , Efter 2:dra Art. för Egendom ......
Embete och tjenst . . Af Arrendatorer o.Brukare För personer o. rörelse Rust-tjenst-bevillniug .
Centonal af löner .... ..
Curhus-medel . . . . . . . Jagt-Cassa-medel .... . ..
Lösen för Debetsedeln. . . . .
Anmcirkes:
Ordinarie räntan, som i serskilda
Län uti olika persedlar utgår, bör ovilkorligen på baksidan af Debetsedeln specificeras tili hvarje persedel, och priset derå efter markegång utsättas, enligt Kongl.
Resolutionen den 4 December 1794.
Alla serskilda afgifter,. som kunna hemman påföras, böra äfven i Debetsedeln utsättas, så att endast en sådan för året åt hvarje betalande meddelas, enligt Bevillnings-Stadgans Art. §.
Summa i 1 STOCKHOLM, Kongl. Ordems-Boktryckeriet , i835.
Bevillnings-Utskottets Betänkande N;0 5g.
I N:o 59.
Ant. till Exp.-Utsk. den 10 April.
Betänkande, i anledning af Herr Grefve von Fersens , H., motion om ändring i stadgandet angående Credit-upplaget.
Ridderskapet och Adeln till Bevillnings-Utskottet under den 6 dennes remitterad och lill Utskottet påföljande dag ankommen motion, har Herr Grefve von Fersen, Hans, med anledning deraf, att, enligt i5 §. af underrältelserne lill Tull-Taxan, hvilken medgifver, alt varor, inom ett år ifrån den dag då de på Credit-upplag uppläggas, få förtullas efter den tull, som var gällande då upplaget skedde, varu-artiklar, hvarå Förhöjd tullafgift vid innevarande Riksdag blifvit beslutad, äfven under loppet af nästkommande år i836 skulle kunna förtullas efter nu gällande Tull-Taxas mindre tullbestämmelser, hvarigenom åter en minskning i den för sistnämnde år påräknade tull-inkomst kunde uppkomma, föreslagit, att Rikets Höglofl.
Ständer måtte hos Hough Maj:t anhålla om den förändring i stadgandet angående Credit-upplaget, att af de varor, hvilka under loppet af innevarande år lili sådant upplag anmälas, endast de, hvilka under detta år derifrån till förlullning utlagas, må kunna förtullas efter hvad i83o års Taxa bestämmer; men de varor åter, som efter den i Januarii 1836 lill förtullning från Creditupplaget uttagas, draga den afgift, som i den nya Tull-Taxan blifver stadgad, samt att Nådig Kungörelse härom måtte utfärdas så fort ske kan, på det varu-requirenler om förändringen i tid må blifva underrättade.
Då Utskottet ej kan undgå att hysa farhåga, att den kännedom om Rikets Höglofl.
Ständers beslut i afseende å Tull-bevillningen, som allmänheten redan eger, möjligen skulle kunna föranleda en större import under innevarande år af sådane varor, för hvilka tullafgifterne från och med år i836 komma att utgå till förhöjd t belopp, har Utskottet, som funnit den af Motionairen föreslagne förändring uti stadgandet angående Credit-upplaget innebära ett kraftigt medel att förekomma den förlust i påräknade Tullintrader, som kunde blifva en följd deraf, att varor under innevarande år infördes och upplades på Credit-upplag, för att under loppet af år i836 derifrån uttagas, mot den lägre tull, som i83o års Taxa bestämmer, ansett sig, med hufvudsakligt instämmande i nämnde motion, böra vördsamt föreslå:
Prot. 1834 och 1835. 5 Sami. 1 Jfd. 2 Bandet. ii:te Häftet.
2 Bevillnings-TJtskottets Betänkande JV.-o 60. att Rikets Högloft.
Maj:t i underdånighet anhålla om den förändring i stadgandet rörande Credit-upplaget, alt lor alla varor, som, vid nästkommande års början, kunna finnas på Credilupplag qvarliggande och derefter lill förtullning i heliörig ordning uttagas, tullafgiften bör erläggas, enligt den Tull-Taxa, som, i följd af Rikets Högloft.
Ständers under innevarande
Riksdag fattade beslut, kommer att utfärdas, och icke efter den Tullbestämmelse, som var gällande då upplaget skedde, samt att den Nådiga Kungörelsen härom, så fort ske kan och utan afvaktan af liden för den nya Tull-tariffens promulgerande, utfärdas, på det alt varurequirenter i lid må erhålla kännedom om detta förändrade stadgande i afseende å Credit-upplaget.
Hvad Utskottet sålunda föreslagit underställes vördsamt Rikets Höglofl.
Ständers ompröfvande, Stockholm den 10 April 1835.
Betänkande, i ättledning af Herr Prosten Åstrands motion, angående uppdrag ät Fullmägtige i Rikgälds-Contoretj att vid yppad större Statsbrist, pä Allmänna Bevillningen ä anira Artikeln_, med en fyllnadsajgift fördela den bristande summan m. m.
Från Högvördigé Preste-Ståndet har, genom Protocolls-Uldrag af den 2 dennes, till Beviilnings-Utskottet blifvit remitterad en af Herr Prosten Åstrand den 5 sisth Mars väckt, lill Utskottet den 7 i denna månad ankommen motion, hvaruti, efter framställning af de flere omständigheter, som, enligt Motionairens tanka, kunna verka alt Riksgälds-Contorets inkomster och utgifter icke i verkligheten slå sig så ut, som de blifvit af Rikets Höglofl.
Ständer beräknade, föreslås, såsom det enda medel, som kunde försäkra Conloret om åtnjutande af det för dess behof anordnade anslag, att derest, emot förmodan, för något år, vid liqviden om öfverskotten å Siats-Verkets inkomster, befunnes, att Riksgälds-Conloret nödgades godtgöra en större Statsbrist, eller ock på Lilla Creditivet utbetala större summa, än som med de under föregående åren af nu började Stats-Reglering uppkomna öfverskott på Stals-Verkets inkomster kunde betäckas, och i följd hvaraf Conloret nödgades tillgripa större eller mindre del af sin amortissemenlsfond, Rikets Höglofl.