Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o ai* 154 Den 7 Mars.
Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Adeln d. 7 Mars.
Högvördiga Prest-Ståndet d. 8 — — Vällofl. Borgare Siandet d. 10 — Hedervärda Bonde-Ståndet d. 13 — A Till Riksens Höglofl.
Ständer, deras till granskning af Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken valde Revisorers Berättelse om de under Kongl.
Commerce-Collegii disposition stående Manilj adur-, Spinnhus- och Allmänna Arbetshus - Fonder samt Eskilstuna Fri st ads-me del.
Sedan, 1 följd af 21 §. uti 181 i ars Riksdagsbeslut och Kongl. Maj:ts, i anledning deraf, utfärdade Nådiga kallelse af den 23 Juni 1813, nedannämnde Riksens Ständers utsedde Revisorer i Kongl- Commerce-Collegio sammanträdt för att granska de under bemälte Kongl. Collegii disposition ställde Fonder, samt Revisorerne, som funnit, att den berättelse, Kongl.
Collegium då afgifvit , allenast angeck Manufactur-Disconten, gifvit Kongl.
Collegium tillkänna, det Revisorerne, med anledning af berörde Riksdagsbeslut, ansågo sig äfven böra granska de öfriga under Kongl. Collegii styrelse ställde Fonder; så har, efter det Kongl. Collegium hos Kongl.
Majit härom - Den 7 Mars. 155 om gjort underdånig förfrågan, Kongl. Collegium uti Revisorerne meddeldt Protocolls-Utdrag, förmält, det Kongl. Majit uti Nådig Skrifvelse af den loide sistlidne November, förständigat Collegiutn, det Revisorerne, i följd af Riksdags-Beslutet, ägde äfven granska de öfriga af Kongl. Collegiurn förvaltade Fonder, utom de så kallade Eäst-afgifts-medlen, hvilka efter 1812 års Riksdag tillkommit, och hvarå föreskriften i RiksdagsBeslutet således icke kunde hafva afseende.
Enär, i följd häraf, berättelse om Manufactur-, Spinnhus och allmänna Arbetshus-Fonderne samt Eskilstuna Fristads-medel, jemte räkenskaperna häröfver, den 3Ulje i denna månad blifvit till Revisorerne aflernnade , hafva Revisorerne, då samma berättelse funnits mindre fullständig och Revisorerne ej medhunnit att under den för delas förrättning då återstående korta lid, utom.
Berättelsen söka de upplysningar, som för en närmare granskning varit nödvändige, blifvit föranlåtne att inskränka deras åtgärd allenast till en allman öfversigt af Fondernas förvaltning, i den mån berättelsen dertill gifvit anledning; vid hvilket förhållande och som upplyst blifvit, att af dessa F’onder, allenast den första eller Manufactur-Fonden af Kongl.
Kammar-Rätten undergår Revision, men Spinnhus- och Arbetshus-Fondernes jemte Eskilstuna Fristas-medels räkenskaper endast af Kongl. Commerce-Collegii eget Räkenskaps-Contoir granskas, Revisorerne ansett sig äga anledning till Kongl. Majus Nådiga godtfin nan - Den 7 Mara. nantie i underdånighet hemställa, om icke äfven med sistnämnde tvenne Fonder och medel, på sätt ined andra publiqua Räkenskaps-verk sker, en allmännare Revision derå borde anställas.
Vid den granskning, som, på sätt ofvan berördt är, blifvit med Manufactur- och SpinnhusFonderna anställd, hafva Revisorerne »ej funnit något att anmärka; hvarföre Revisorerne ansett sig allenast böra, rörande nämnde Fonders uppkomst, ändamål och tillstånd, lemna de upplysningar, hvartill Kongl. Collegii berättelse och infordrade underrättelser föranleda; deraf inhämtas att Manufactur- Fonden härleder sig från den Fandshjelp, Riksens Ständer år 1727 beviljade, att såsom
Lån utan renta på vissa år lemnäs till nyttiga Fabriquers anläggning.
Sedermera blef till Manufacturernes upphjelpande en Taxa den Tg:de
Maj 173g lagd på ut- och ingående varor, och medlen förvaltades under namn af Manufactur-Fond. genom det af Riksens Ständer inrättade Manufactur-Contoir, ifrån år 1739 till år 1766, då detta Contoir upphörde och medlen öfverlémnades till Kongl. Commerce» Collegii disposition.
Under tiden hade Fonden blifvit använd till vissa piemier, under namn af Inventions-, Läro-, Får-, Plantage-, Spinneri-, TillverkningsFlyttnings- och Transport- samt Ull- och Export-premier.
Sedan Fondens inkomster vid särskildta tider uppgått till olika belopp, anslogs vid 1809 års Riks - Den 7 Mars.
Riksdag endast ärligen 4,-500 R:d., men vid 1 8 1 2 ars Riksdag ökades årliga Stats-Summan, sä att den nu utgör 12,000 R:d Banco.
För det närvarande utbetalas årligen af Manufactur-medlen följande Summor: Till Kongl.
Vetenskaps-Akadernien, enligt' Kongl.
Brefvet den 27:de April 1756 och 3m Maj 1768, till Optiska Instrument-Makeriets understöd - - 333 R:d. 16 sk Till Dessinateuren F. Gatte, efter Kongl.
Brefvet den 19 Juni 1802, Lön - 400 — — ’ Capitainen C. Akrell, hushyra för Glob-Verkstaden, i följd af Kongl. Brefvet den 12 Februari 1805 - - 200 — —* Konstnären And.
Spong, hushyrehjelp, enligt Kongl. Brefvet den 17 November 1808 100.
— — Till Ullvärderings och Sorterings-arfvoden, som i följd af Kongl.
Brefvet den 5 Juli 1794 bestås betjeningen vid de HallRätter, der Ullmagazin är o inrättade, åtgå 1000 a - .1,300 Premierna för åstadkommen Kamulls- och Bomulls-spanad, utgå årligen efter Kongl. Förordningen den 21 Februari 1771 och / Transp. 2,333 R:d. j (> skKongl. 158 Den 7 Mars.
Transp. 2,333 l6‘ Kongl. Rescriptet den 9 Augusti 3774, med 5,500 ä — — 6,000 — — Premierna för Tillverkningarne af finare Färfter, enligt Kongl. Förordningen den, 17 Juni 1740 och 22 Februari 1762, betalas med 2,50a a — - 3,000 — — — Summa K:d. 11,333 s^- Hvarförutan nedannämnde Summor äro anordnade, men endast till en del utgå:
För Isländska Får-afvelns befrämjande i Jemtland anslogs, efter Kongl. Brefvet den 17 Augusti 1804, 2,666 R:d. 32 sk., hvaraf 1000 R:d. äro begagnade, men de öfrige icke uttagne — — 1,665. 32.
För Salt-tillverknings-försök anslägne, enligt Kongl. Brefvet den 2 Juli 1808, till Kongl.
Bergs-Collegii disposition 3,400 R:d. deraf 1,200 R:d. äro begagnade, men återstoden icke - - 2,200 — Summa R:d. 3,866. 32- Spinnhus - Fonden:
Ar 1735 den 22 Juli, utkom en allmän Spinnhus-Fonds Taxa uppå åtskilliga från utrikes orter inkommande varor; hvarefter denna Taxa <5 ar t ' Den 7 Mars J59 > ar 178? sammanlades uti Sjö-TuIIs-Taxan med de öfriga Tull-umgälderna, hvaremot 8,000 R:d. till Spinnhusens underhåll borde årligen uppföras och aflemnas till Kopgl.
Commerce-Collegii disposition; och blef genom Kongl. Brefvet den 21 Juli 1807 stadgadt, att en tillökning af 6000 R:d. skulle för samma år af Stats-Verket utöfver förenämnde 8000 R:d. utbetalas.
Sedan, i följd af Kongl. Brefvet den is Augusti 1807, Stockholms Spinnhus den 8 Juli 1808 blifvit till den då inrättade Allmänna Fattigvården öfverlemnadt, men de öfriga Spinnhusen i Riket under Kongl. Commerce Collegii styrelse förblifvit; så har, genom Kongl. Brefvet den 20 Maj 1808, den ifrån Kongl. Stats-Contoiret årligen utgående Summa blifvit således delad, att Fattigvårds-Directionen årligen skulle erhålla 3,716 R:d. 21 sk. 6 r:st. och Kongl. Com inerce-Collegiuin 4,283 R:d. 26 sk. 6 r:st., med hvilken sistnämnde Summa, jemte hvad irån Landt-Tullarne samt Länen i Riket såsom Spinnhus-afgift utgått, Spinnhusen i Götheborg, Norrköping, Wisby oell Abo bordt underhållas.
Åbo och Wisby Spinnhus hafva sedermera upphört, men kostnaden för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus uppgår för detta år, i anseende till ökadt antal arrestanter» och uppstegrade varu-pris, enligt Förslag, för Norrköpings till omkring 8700 R:d., och för Götheborgs till 1,200 R:d.; i anseende hvartill inkomsterne från Stats verket blifvit, genom.
Brefvet den 14 Juli 160 Den 7 Mars.
Juli 3813, beviljadé till obestämdt belopp och efter verkliga behof.
Ifrån Städerna i Riket utgå, under namn af Spinnlras-Forid, omkring 250 R:d.
Och utgifterne deremot bestå uti:
En afgift till Frimurare-Barnhuset , enligt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1772 - 166. 33» Aflöning till en Katnmarförvalt — - — 200.
En Kammarskrifvare - 100.
För Norrköpings och Götheborgs Spinnhus underhållande erfordras för det närvarande orpkring — - 9,940. fumnia R:d. 10,406. 32 sk.
Hvad åter angår Allmänna Arbetshus-Fondon, Så hafva Bevisorerne funnit, att densamma uppkommit , dels genom besparde Pastoralier och böter, dels genom enskildtes sammanskott, hvilka medel borde användas till Allmänna Arbetshus inrättande, der fattige, under imssväxtsår och dyr tid, kunde genom arbete bidraga till sin bergning; men desse inrättningar upphörde småningom, och medlen, som, efter Inrättningens början förvaltades genom särskildte Coinmitterade, men Den 7 Mars] 161 men sedermera ställdes under Kongl. CommerceCollegii förvaltning, hafva till särskildta ändamål blifvit anslagne.
Tnkomsterne bestå för det närvarande arli* gen af:
Hyra utaf Linköpings’ qvarvarande arbets-' hus - - - -1633.
Bötes-Medel från Linköpings Län, omkring - - . 40.
Besparde Pastoralier af Skara, Götheborgs , Hernösands , Wisby och Lunds Stift, omkring 200 ä - 300 Interessen å nedanskrifne Lån i följd af Kongl. Maj;ts särskildte Nådiga Skrifvelse: Å 2,666 B:d 32 sk., utlånte till Stockholms Norra Arbetshus, e mot 3 procents renta - - Bo — A 6,666 32 sk., som Ofver-Jägmästaren Hagelin, såsom Arrendator af Linköpings Arbetshus innehar å 4 procent - - 26 32.' Af Mademoiselle M. C. Richardy, å resterande Capital-skuld 400 R:d till arbetshus inrättning i Halland, emot 3 procent - - 12 Transp. 475. 16.
Dito Derb 7 Mars, Transp. 475 16.
Dito a 3,333 R;d 16, till understöd för en i Halland, vid Tolarps hemman anlagd Fabrique, ä 3 procent xoo — Af Malmö Stads Magistrat pä resterande Capital ■ 5,026 R:d 32 sk./ h 4 procent - - 8i. 2. 3.
Uti Riksgälds - Contoiret å der nedsatte 6000
R;d ä 5 procent - 300. — — Uti Götheborgs Discont, till förefallande behof 3500 R:d ä 3 procent 105.
Summa R:d 1,061 18 3* Utgifterne åter utgöra, i följd af Kongl.
Maj:t* Nådiga skrifvelse:
Lön till en Kammar-Förvalt 50.
— — Dito till en Skolmästare i Eskilstuna 66 32.
— Hushyra till Biskop Wingård i Götheborg - - 7°° — — Summa R:d 816 35.
— Till Linplanteringen och väfnadens befrämjande äro nedaskrifne Summor, enligt Kongl. Maj:ts Nädiga Bref, anslagna, nemligen: För Fahlu
Län - - 4000 — För Jönköpings
Län - 2000 — — Transp. 6000.
För Den 7 Mars'.
163 Transp. 6000.
För Elfsborgs Län - .1700 .
För Carlsfads
Län - - 2500 — Summa R:d 10,200 Hvarå återstå ännu outtagne:
För Jönköpings
Räu - 1000 — __ Elfsborgs Län - - 700 Carlstads
Län - , 2000 — Summa Rid 3,700.
Vid revisionen af denna Fond, hafva Bevisorerne ansett nedannämnde omständigheter icke kunna undgå deras uppmärksamhet.
Efter hvad ofvan arifördt är, åtnjuter en Skolmästare vid Eskilstuna Fristad, af denna Fond, lön stor 56 R:d 32 sk.
Banco; och dä, på sätt här nedan förmäles, Revisorerne inhämtat, att af de till Eskilstuna Fristad anslagne Medel, blifvit, sedan de anordnade Lönerne utgått, ett årligt öfverskott, som, enligt berättelsen, bör till andra, ej specificerade, utgifter användas, anse Revisorerne sig böra, jemte anmälan härom till Kongl. Majit i underdånighet hemställa, huruvida ej nämnde lön kunde ifrån denna Fond flyttas på ofvanberorde Eskilstuna Fristads Öfverskotts-Medel.
Genom Nådigt Bref den 27 December 1806 har Biskopen i Götheborg, Doctor Wingård, blifvit - 164 Den 7 Mars.
Tit af denna Fond tillagd Hushyra med 700 Rid årligen, hvilka medel skulle ersättas Fonden genom besparde Pastoralier i Götheborgs Stift, nien som besparde Pastoralier fran alla de Stift, som sådane skola till Kongl. Collegium aflemna, enligt hvad ofvan anfördt är, tillsammans utgöra allenast 200 ä 300
Rid årligen; så mindskas härigenom Fondens årliga inkomst med 400 ä 500 R:d.
Majit har väl, uti Nådig skrifvelse af den 4 April 1810, anbefallt Hess Befallningshafvande i Götheborg att infordra och skyndsammast till Kongl. Maj t insända behöriga upplysningar, om och till hvad belopp Biskop Wingård, såsom tillika Domprost i Götheborg, af staden åtnjuter särskildt hushyra för det, vid den derstädes då senast timade brandskada, äfven förstörda Domprost-huset, samt huruvida bemälte
Biskop ej ville dermed åtnöja*; hvarefter Kongl. Majit ville i Nåder pröfva, om några hyresmedel för det brandskadade Biskopshuset vidare skulle honom tillfalla, och i sådan händelse för denna utgift, så vidt möjligt vore, anvisa en mera tjenlig tillgång, än en till befordran af för landet nyttiga anstalter inrättad Fond.
Men då Revisorerne saknat all upplysning, huru vida någon verkställighet af denna Kongl. Majus
Nådiga befallning följt, hafva Revisorerne ansett sig aga anledning göra den underdåniga hemställan, det Kongl. Majit täckes härutinnan vidtaga sådan åtgärd, hvarigenom
Fonden tnåtte blifva till sitt rätta ändamål använd, på sätt Kongl. Majit 1 Nåder åsyftat.
Som Den 6 Mars.
Som Malmö, Linköpings, Nyköpings, Wisby och Fahlu Läns Arbetshus äro uti flera ars räkenskaper balancerade för skulder till olika belopp, samt redogörelser häröfver blifvit af Kongl. Collegium infordrade, men ej inkommit.
Så anse sig Revisorerne äfven böra deVom hos Kongl. .Maja göra underdånig anmälan, på det någon åtgärd måtte vidtagas, hvarigenom de infordrade redogörelserna kunde komma till verkställighet samt desse gamle balancer således utur böckerna antingen utgå eller rättas.
Och ehuru i den berättelse, som från Kongl.
Commerce-Collegium blifvit Revisorerne meddelt, icke omförmäles någre andre denna Fonds fordringar eller tillgångar, eller på annat sätt uppgifver Fondens belopp, än ofvannämndt är, hafva likväl, vid förehafd granskning af Böckerna, Revisorerne funnit, huru som Fonden äger utestående fordringar i Finland.
Af de, i anledning häraf infordrade, upplysningar, har inhämtats,Vatt, sedan i följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvele, den ax Mars 1810, Kongl. Commerce-Collegium för Banco-Commissarien Bruncrona utfärdat
Instruction jemte nödiga handlingar till dessa fordringars indrifvande; så har Banco-Commissarten Bruncrona, den 23 Juli samma år, skriftligen gifvit Kongl.
Collegium tillkänna, att han väl hos RegeringsConseilen i Finland anmält sitt uppdrag och begärt handräckning till utbekommande af Svenska Kronans rätt, men att bemälte
Conseil hänskutit detta ärende till Flans Kejserliga Ry - 166 Den 7 Mars Bysta Maj:ts egen profning, och hvars yttrande borde afvaktas, innan lagsökning linge anställas.
Dä nu, under den längre tids förlopp som derefter framflutit, någon vidare underrättelse härom icke inkommit, eller Kongl. Collegium derutinnan hos Kongl. Maj:t gjort underdånig förfrågan, hafva Revisorerne funnit sig föranlåtne hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det sådan åtgärd, till vinnande af slut i detta ärende, måtte i Nåder vidtagas, hvartill nu varande vänskapliga förhål lande med Ryska Regeringen syne* gifva en önskad anledning.
Eskilstuna Fristads- Medel Utgöra, enligt Kongl. Collegii berättelse, endast looo R:d årligen, hvilka, i följd af Kongl. Brefvet den li Juli 1799, utbetalas från JernContoiret af så kallade Extra Jern-Ldcent-Fonden; deraf utgå årligen löner: Till Fristads Directeuren 500 R.d.
Till Ordningsmannen 83 16 sk.
Och sorn härförutan berättelsen allenast innehåller, att öfverskotta af dessa Medel bör till förefallande byggnader och andra utgifter användas; men deremot saknas all upplysning, såväl, om dessa medel verkligen utgått, som huru och till hvilka utgifter de i sådant fall blifvit använda; så hafva Revisorerne icke varit i tillfälle att behörig granskning öfver dessa Medel anställa.
Vid den Inventering, som Revisorerne slutligen öfver dessa Fonders säkerheter företagit, har * Den 7 Mars. 167 har allt fnnnits i god ordning och ej varit något att påminna.
Hvad Revisorerne således funnit och anmärkt, hafva de jemlikt 3 §. uti den för dem utfärdade Instruction, jemväl hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält.
Stockolm deri 14 December 1813.
På Högloft* Eidderskapets och Adelns vägnar:
Joh. Hedning Gyllenborg.
Carl de Geer. P.
Fock. Elias v. Echstedt. J. G.
Gyllenkrok. L. v. Stockenström, På Högvördiga Prest-Ståndets Vägnar: Jacob Äx.
Lindblom. P. Ruus. M. Hasselrot. J. A.
M. Stenhammar.
På Väliofliga Borgare-Ståndets vägnar:
Joh. Georg Bager.
Jan Lamberg. J. G. de Maré. J. H. Ekstrand. E. G. Nolleroth.
Anders Nilsson, Sven Palsson.
Bengt Svensson, Jonas Nilsson.
El- W. Brandel.
Ut Den 8 Mars'.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Haglöf. llidderskapet och Adeln den 8 Mars 181$.
S. D. ^Upplästes och blef, enligt 33 §. af Riksdags-Ordningen, till Lag-Utskottet remitteradt, Riksens Ständers Justitia - Ombudsmans EmbetsBerättelse af den 37 nästlidne Februari jemte de tillhörande Bilagor.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Haglöf.
Rid der skåpet och Adeln, den 8 Mars i8i^> S. D. I anledning af Ridderskapels och Adelns förut fattade Beslut, att utse eti Ledamot att besörja Tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll under innevarande Riksdag, uppdrogs detta ärende ät Ståndets Ledamot, Rectorn G. A. Silfverstolpe; och då afsigten med förslaget, att hvart Stånd skulle på sådant sätt verkställa sina Protocolls tryckning, varit den, att till befordran af mindsta möjliga kostnad för Staten, de sålunda utsedde Ledamöter, genom samråd med hvarandra, skulle draga försorg om någon jemnhet i Trycknings- och Pappers-priser, samt andra om kost - Den 8 Mars. kostnader, har Ridderskapet och Adeln tillika förklarat sin önskan, att de till detta ärende hörande accord, af ofta berörde utsedde Ombud gemensamt, matte alslutas.
Derjemte instämde Ridderskapet och Adeln i det af Borgare-Ståndet tillagde beslut, att Tryckningen af Hillänget till Riks-Ståndens Protocoll skulle besörjas af Riksens Ständers Expeditions-Utskott.
Om hvilket allt de öfriga respectiva Stånden skulle vänligen underrätta?
Utdrag af Högvördig a P rest-Ståndets Protocoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 8 Mars t8i$d S.
D. fter slutad läsning af Riksens Ständers till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende förordnade Revisorers särskildta Berättelser, angående Banco-, Stats- och Riksgälds-Verkens tillstånd och förvaltning, samt angående den under Kongl* Commerce-Collegii förvaltning ställde Manufactur-Discont-Fonden, och om de undersamma Kongl. Collegi disposition stående -Manufactttr-, Spinnhus- och Allmänna Arbetshus-Fonder, samt Eskilstuna Fristads-medel; beslöt Prest-Ståndet att af dessa Berättelser, hvilka redan blifvit med Vällofl. Borgare-Ståndet communicerade, den förstnämnde skulle remitteras till blifvande Banco - Ex Protocollo A. G.
Ut - N:o St2> 2 3- Den 8 Mars.
Utskott; och <le 4 sistnämnde till Sfats-Utskottet.
Utdrag aj Vallöf. B or g are-Ståndets Protocoll, hullet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 8 Mars I8i5> S. D. T-lpplästes och b!ef, enligt 33 §• af Riksdags-Ordningen, till Eag-Utskottet remitterad Rikssens Ständers Justitis - Ombudsmäns Einbets Berättelse af den 27 nästlidne Februari, jemte dertill hörande Bilagor.
Utdrag af Protocollet, hullet hos Hedervärda Bonde-Ståndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 8 Mars 1815‘ S.
D. rill det blifvande Dag Utskottet remitterades Riksens Ständers Justitia!-Ombudsmans, Commendeuren af Kongl. Wasa-Orden med Stora Korset, Herr Friherre L. A. Mannerheims, i följd af dess InsFuction, afgifne Embets-Berättelse med Den 8 Mars. 171 nied åtskilliga deri åberopade Bilagor; hvarom de öfriga respectiva Stånden samt bemälte Utskotc skulle Vördsamt och vänligen underrättas.
Riksens Ständers $ustitiä-Ombudsmans Embets * Berättelse, för år 1813. nr.
-L ill följe af 1809 ars Regeringsform och Rikets ,Högloft.
Ständers för deras Justitia Ombudsman Utfärdade Instruktion, åligger det mig att nu afgifva redogörelser öfver förvaltningen af det mig anförtrodda Embete, samt att utleda Uagskipniftgens tillstånd'i Riket under loppet af det nu slutade året, hvarvid det må tillåtas mig att äfven omröra de förhållanden, som inträffat på/ de efter sista Riksdag förflutne månader af förra året, då, för samma korta tid, någon särskild
Berättelse lämpligen ej kunnat afgifvas.
Utom strödda anteckningar öfver Politiska ämnen, hvilkas nytta, såsom beroende dels af framställningssättet, dels af Författarnés afsigter, ntig icke egentligen nu tillhör att bedomina, lärer man med skäl kunna räkna offentliggörandet af Rättegångs-Handlingär uti alla Eagskip. ningens grenar, såsom den yppersta förmån vårt Fädernesland af den återställda Tryckfriheten hittills vunnit.
Det Den 8 Mars'.
Det är tillfredsställande för den redlige Em-1 bestmarinen, att se sin åtgärd uti invecklade inål granskad af en större allmänhet än den, som der-' till endast åger Parters icke alltid fördomsfria förhållanden; och den lidande Medborgaren påkallar derigenom ett deltagande, sorn alltid i någon mon tillfredsställer honom under verklig eller inbillad förlust.
Under loppet af den tid, som denna Berättelse omfattar, saknar man icke heller sådana händelser uti Lagskipningen, hvilka tillvunnit sig en större uppmärksamhet och delat Allmänhetens omdömen.
Denna uppmärksamhet har likväl mera sällan varit föranledd af sakernas egna beskaffenhet, än af de deruti interesserade personer indi-vi duell a förhållande och af den Författareskicklighet, hvarmed sakernas framställning varit beJeclsagad; och enär man frånskild dessa biomständigheter, har för det lugna omdömet ofta ej annat återstått, än tvekan, om man kunnat göra något bättre, än den granskade Embetsmanna-åtgär» den utvisat.
Af framkastade reflexioner öfver sådana genom Trycket kungjorda Rättegångsmål skulle man emedlertid någon gång kunna förledas att tro , det vår Lagskipning vore besvärad med svårare brister, än den verkligen är; ty den skenbara eller af ett upprördt sinne diktade oordningen har det gemensamt med den verkliga, att genom dess allmängörande gifva luft åt den icke sällsynta benägenheten att häldre klandra, än gilla våra likars göromål; hvaremot det goda,' som utöfva*, det Den 8 Marst. det rätta, sorn vevkslälles, sällan omtalas.
Dea. uppfyllda pligten hyilar endast uti det tysta fett rent samvetes medvetande, der den utan vidare anspråk äfven njuter sin säkraste belöning; inett då man tillika besinnar, att begreppet örn yttre rätt kan vara olika, efter hvarje menniskns olika bildning, och att detta begrepp äfven hos dem, hvilkas plats i Samhället förutsätter en högre grad af upplysning, ofta blifver vacklande, da det i till», lämpning åt gifna mål, efter ofullkomnade Lagar, skall bestämmas, och således ofta mäste vika för billighetes-känslan, hvilken, såsom sådan, olika hos nästan hvar individ, ej kan blifva en säker och allmänt gilltig pröfnings-grund, lärer man destorriindre finna skäl att missbilliga det omdöme jag här trott mig kunna fälla, att, efter den erfarenhet mitt Embete meddelat, Lagskipningen i Riket i allmänhet .varit oklanderlig, som de motsatte händelser mitt
Diarium utvisar, i förhållande till det, hela, äro både till mängd och beskaffenhet mindre betydlige, .och yid hvilka min åtgärd merändels varit inskränkt till infordrande af vederbörandes förklaring.
Sedan Markegångs-Taxorna för nästlidét äts 1812 till en del ej förr än i Januari månad innevarande år till mig blifvit insända, hade jag först i medlet af samma månad tillfälle att, likmätigt Riksens Högloll.
Ständers den 17 Augusti förlidet
Sr mig derom meddeldte förordnande^ hva#- 174 Deri 8 Mars. hvarom Kongl. Maj:t uti Nådig Skrifvelse den 16 derpå följde September afven behagat mig förständiga, öfver detta grannlaga ämne till, Högloft, Kongl.
Kammar-Gollegium ingifva sådant Förslag till jemkning emellan Markegångs-priserne uti Rikets särskildta Län, sorn, efter en allmän öfversigt .af* Taxornas förhållande till hvarannan, jag trott vara bådé med det Allmännas och de Skattskyldiges rätt förenlig.
Då ovanligt tidiga nattfroster uti Rikets Norra Provinser förderfvat deras förnämsta gröda, vårsäde!:, och en missgynnande väderlek öfver hela Riket så alldeles hindrat inbärgningen och, försämradt hvad frosten lemnat oskadad!, att årets äring på det hela borde skattas vida 'ander medelmåtan, samt för fyllandet af invånarnes hehof otillräcklig, har jag ansett en sådan deras, belägenhet, hvars bekymmer varit ökadt genom skyldigheten ått utgöra en i betydlig måtto, förhöjd Bevillning, påkalla en billig skonsamhet, och har derföre nedsättning af Markegångs-priserne på de flesta ställen af mig blifvit föreslagen; hvaremot och till vinnande af det ändamål, som‘med detta mitt erhållna uppdrag varit åsyftadt, alt Statsbördo.rna, så vidt möjligt är, emellan de Skattdragande matte lika fordelas, jag yrkat förhöjning å vissa persedlar uti de