Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och ehuru pröfningert huruvida och i hvad mån en sådan eftergift nu skut. le kunna lemnäs ofvannätnnde orter samt föreslåendet deraf, icke tillhörer detta Utskotts åt^ gärd, har likväl Utskottet trott sig böra fästa Rik - 640 D< n 19 JUfii.
Ständers uppmärksamhet å en sadan utväg till meddelande utaf ifrågavarande ersättning.
Hvilket dock vördsamt hemställes Riksens Högloft.
På Högloft Riddersknpet På Högvordiga Prestoch Adelns Ledarnö- Ståndets Ledamöters ters vägnar vägnar Carl De Geer.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl Fred.
Uppläst Iros Högloft. Ridd. och Ad. d. ig Juni,' Högvörd.
Prest-Ståndet. d. 15 — — — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 15 — —- — Hederv.
Bonde- Ståndet d. ig — Riksens Högloft.
'Ständers Stats - Utskotts utlåtande, angående Herr Assessoren von Schantz's Memorial, om Krono - Rentorncs utgörande i persedlar och varor i stället för penningar.
T ill Högloft.
Ridderskapet och Adeln har Herr Assessoren J. F. G. von Schantz ingifvit ett så lydande Memorial:
För Den i g Junit 641 För hvarje rättsinnad Svensk skall det alltid blifva smärtande alt erfara, det Stats-Cassans tillgångar årligen blifva mindre tillräcklige fött behofven och att, genom en sådan redan förmänga år tillbaka inträffad brist, andra händelser oberäknade, Statens skulder ökats, utan att. man äger något fullkomligt säkert hopp, att kunna förmindska dem.
Det bör vara hvarje patriots förnämsta föremål, att söka upptäcka möjligheten, att för en framtid förekomma en sådan Statens olycka, samt uppgifva sättet att frambringa denna möjlighet.
I sådan afsigt vågar jag yttra mina tankar i detta ämne, samt hoppas, att om de ej i allo finnas antaglige, de dock kunna väcka omtanka på bättre, utaf dem som hafva närmare kännedom om beskaffenheten af Kronans inkomster.
Icke en enda utan flera omständigheter hafva sammanverkat, att göra Stats - Inkomsterna otillräckliga för behofven.
En förökad Sedelstock och penningens i följd deraf mindskade värde emot varorna, hvilka blifvit antingen mera sällsynte eller af hvilka varit större Consumtion , har, jemte krig och tidernas i öfrigt förändrade skrek, gemensamt bidragit till detta onda, som äfven har till en god del sin upprinnelse från ett felaktigt beskattningssätt och framhärdande i den mindre rimmeliga principen, att anse penningen som en hufvudsak och ej hvad den ifrån sin första 4:de B.
N:o 81, 82-- - 648 Den xg Juni. första upprinnelse varit, en bisak, endast uppfunnen för att lätta rörelsen.
Den vighet, hvarmed penningar handterasj har förfört Statsmän och Financierer, att till dem taga all siri tillflygt,saint genom dem beräkna alla Kronans inkomster och utgifter.
Erfarenheten bör nu mera hafva öfvertyga! om oriktigheten af denna princip, samt att andra utvägar böra vidtagas för att vinna ändamålet.
Våra äldsta Kameral Handlingar vittna att Kronans inkomster fordom bestått af persedlar, samt att persedlar utgöra grunden för all skattläggning.
Detta är väl och det mest naturliga, då ingen egendom omedelbart afkastar penningar utan varor och Kronans egenteliga behof är persedlar, hvilka mäste för penningar inköpas, då de ej in natura finnas.
Sedan man öfver ett århundrade låtit alla Kronans inkomster, ifrån deras ursprungliga upphof, förvandlas i penningar, hvilka i förhållande till Varu - Articlarna utgöras efter olika grunder, har Kronans inkomster förblifvit otillräcklige, utaf det enkla skäl, att då Kronan behöft inköpa större Förråder, hafva varupriserne ofta stigit dubbelt utöfver det för hvilket rentepersedlarne blifvit löste.
Att för framtiden förekomma en sådan olägenhet, torde ingen säkrare utväg gifvas, än att återföra Kronans inkomster til] hvad de ursprungligen varit-varor eller rentepersedlar.
643 Att evigt eller oföränderligt stadga detta, vore kanske mindre skadeligt än det förra; men som det möjeligen vid vissa tillfällen kunde falla sä val den skattskyldige som Kronan till besvär, föreslås att Kronan bör äga rätt att utfordra sådana persedlar, som å Hemmanen efter Orternas olika beskaffenhet kunna produceras, samt äro för Kronan behöflige och användbare, kunde snarare och med mindre omvägar verkställas.
Före denna förvandling bör undersökas hvilka persedlar äro för Kronan nödige och användbare.
När man efterser till hvilka' behof pen» ninge-inkomsterne, utom aflöningarna, användas, finner man snart de effecter Kronan behöfver och hvilka utaf dem som i Landet produceras.
K ronan behöfver, t. ex. spannmål af alla slag, mjöl, gryn, ärter, kjött, fläsk, talg, smör, bjelkar, bräder, tjära, beck, hampa, linneväfnad Sc.
Allt detta kan ifrån olika orter erhållas genom årliga rentorna, utan att penningar derföre behöfver användas; och derigenom skulle Kronan, hvilken icke så ofta behöfde tillita Entrepeneurer och Spe» eulanter, möjeligen finna sina behof icke allenast till racki ige utan ock öfverflödige, samt dea skattskyldige äfven vinna en lättnad dermed att han undgick den omsorgen, att i penningar förvandla varor som Kronan behöfde och tillhörde.
Landets bästa skulle jordbrukaren föröka sin produetion, för att med så mycket mindre tunga kunna afgifva sin skatt, och ej som nu bekymra sig om varuprisernas stegring, stora rörelse Capita. 644 Den 19 Juni. pitaler, med mera dylikt» och hvars alla olägenheter egenteligast drabba Kronan och dess Tjenstemän.
Enär endast efter Kronans behof persedlar affordras oell utgöras, blir uppbörden, redogörelsen och förvaringeri hvarken svårare eller mångfaldigare än hittills vid upphandlingar, och kari sålunda ej medföra flera omvägar eller olägenheter, än för det närvarande , och troligen skola årliga besparingar kunna ske till förmån för Stats - Verket, samt till understöd för Kronan och Landet vid påkommande behof, äfvensom utvägar derigenom gifvas till en förbättrad och mera efter tiderna lämpelig aflöning för Kronans Embetsman, hvilka nu till större delen måste under största bekymmer för deras bergning framsläpa lifvet.
Pervningesfocken skulle snart finnas öfverflödig i stället att den nu anses otillräcklig och den skulle af sig sjelf förrnindskas, samt sällan erbjuda sig någon nödvändig anledning att öka den.
I sammnnbang med detta kan jag ej undgå fästa uppmärksamheten derpå, att utom jorden, Tullqvarnar och en del Bruk , äro alla öfriga Industriens inrättningar, Verk och Eabriquer samt Handtverkerierne icke ålagde någon ordinarie Renta till Kronan.
Man har fästat allt vid jorden, likasom den utan brukare kunde afkasta alla articlar man den påfört; men Akrén ger, utan arbete och utsäde, likaså litet någon afkastning, sorn hvar och en verkstad utan arbetare och rudimaterier.
Det synes mig der - Den 19 Juni. derföre lika billigt att Fabriqueuren och Handtverkaren , utaf sitt arbete, ger Kronan tionde sora Åkerbrukaren; och manne man ej med skäl kunde fordra att
Handtverkaren i man af sin egen och medhjelpares arbets förmåga, utan betalning presterar Kronan vissa arbetade persedlar, eller ock utan betalning arbetar af Kronans rudimaterier.
Om t. ex. för Soldatens behof af skor Garfvaren beredde de Trud ar Kronan af Hemmanen tager i skatt, samt Skomakaren af dessa hudar tillverkade skor, så vöre ali penninge - utgift för detta behof umbärlig.
Genomvandrar man sålunda alla Handtverkerier och Fabriquer, skall man komma till det resultat, att Kronan i det närmaste skall blifva oberoende af penningeväsendet samt varuväidet , och detta , såsom mest ländande till Stats - Verkets bestånd samt det allmänna bästa, bör vara hufvudsakliga föremålet, särdeles som det en gång skall bidraga att göra Bevillningen och flera för Landet tryckande utskylder umbärlige.
Att ingå 1 detaillerna för verkställigheten af denna grundprincip, dertill fordras en nogare kännedom af förra uppbördssättet och redovisningen med allt hvad dertill hörer, än den jag äger.
Sådant skulle ock nu blifva för vidlöftigt samt utan ändamål förr än grunden är antagen.
Jag finner sjelf att deremot kan mycket anmärkas och vet ganska val att många svårigheter för verkställigheten skola - 646 Den 19 Juni. la framkastas; men jag är öfvertygad att förr eller sednare skall det vinna framgång.”
Ridderskapet och Adeln behagat remittera detta Memorial till Stats-Utskottet; så får Utskottet deröfver rm afgifva följande yttrande.
Hvad Herr Assessoren vori Schantz anfört, är efteV St3ts - Utskottets tanka af mycket värde, och att detta ämne redan, före detta, fastat Riksens Ständers uppmärksamhet, visar Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit af den 25 Oetober 1809, deruti andrages, att jemte uppbördsverkets reglerande efter en enklare method, har äfven en förändring af Rentepersedlarnas benämning synts så mycket mer nödvändig, som flera bland de uti Jordéboken upptagne persedlar I vissa Orter till ringa qvantum produceras, då deremot de i Jordeboken ej införde varors frambringande utgör samma orters hufvudsakliga näringsfång; men som verkställigheten af ett sådant förslag, i anseende till särskildta .Landsorters olika cultur och öfriga beskaffenhet, fordrade en härom förut inhämtad när. mare kännedom, så framställde Riksens Ständer deri underdåniga önskan, det Kongl. Majit täcktes i Nåder anbefalla Landshöfdingarne, att hvar i sitt
Län ofördröjeligen låta höra de skattskyldige, för att utröna, hvilka persedlar de förmena sig lättast kunna till sina utlagors afbördande använda, hvarefter, och sedan Landshöfdingarnes Berättelser härom till Kammar Collegium inkommit och Collegium dess underdåniga utlåtande - Den 19 Juni 647 tande afgifvit, denna fråga vid nästkommande Riksdag kunde öfverlemnas till Riksens Ständer, som derefter skulle äga, att i underdånighet afgifva ett fullständigt förslag till en förbättrad inrättning af Jordeboken , samt en mera enkel method att med de skattdragandes mindre betungande till större förmån för Staten beräkna och indrifva utlagorna.
Maj:t täcktes, i anledning häraf, i Nåder anbefalla Kammar-Collegium , att i underdånighet uppgifva de föreskrifter, Collegium kunde för I.andshöfdingarnes efterrättelse i afseende på de äskade berättelserna finna nödiga, och . bidragande till det af Riksens Ständer åsyftade ändamål.
Och sedan Kammar-Collegium till Kongl. Maj:t inkommit med dess underdåniga utlåtande härutinnan den 16 October 18lo, har Kongl. Majit, med Nådigt Rifall till Riksens Ständers hemställan, genom Nådigt Circulair af den 18 Mars 1811 till samteliga jLandshöfdirigarne befallt, att de skattskyldige i detta ämne borde höras, samt att X/andshöfdingarne med berättelse härom skulle inkomma.
Kongl Majit har derefter, uti dess till Riksens Ständer vid nu varande Riksdag aflernnade Nådiga Berättelse af den 6 sistlidne Mars, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit, sedan sista Riksdag, förklarat sig vilja låta tillställa Riksens Ständer de, i anledning af frågan om Rentepersedlarnes förändring och Räkenskapernes förkortande, ifrån Landshöfdingarne inkomne »tlåtanden och förslag, hvilka utvisa.
648 Den 19 Juni. sa resultatet af de åtgärder, som häruti blifvit vidtagne.
' . ■ Stats - Utskottet anser, att Herr Assessoren Scharitz’s Memorial, i hvad det rörer detta ämne, bör förekomma i ett sammanhang med hufvudfrägan uti det Utskott, till hvars åtgärd och behandling densamma hörer.
Stats ••
Utskottet bör endast härvid tillägga, att hvad angar Herr Assessorens förslag, att
Kronan borde äga rätt att äf, -ven uppbära och emottaga sina inkomster uti varor och persedlar, enär Kronan af sirka varor och persedlar hade behof; så är detta en rätt, som från äldre tider är uti Författningarna Kongl, Maj:t och Kronan förbehållen, men hvilken likväl i sednare tider sällan lärer blifvit begagnad för andra persedlar, än Afrads- och Krono-Ti■onde spannmålen.
Stats - Utskottet tror ock, atti de flesta fall det skulle snarare lända Kronan till förlust, än någon forman, att i Uandsorterna uttaga persedlar in natura;, hvartill skulle erfordras mycket flera M,agazi ner och Förrådshus, än Kronan nu äger.
Staten skulle ock komma att underhålla ett tillökt antal af Uppbördsman; och då varorne eller persedlarne skulle ifrån flera upplagsställeri transporteras till deri ort, der Kronan kunde hafva behof af dem, skulle en dryg transport - kostnad, jemte den afgång, som under deras in- och utlevererande samt forslande till bestämd ort nödvändigt måste inträffa, icke blott borttaga hela dpn påräknade vinsten, utan äfven kunna medföra en möjelig förlust uti hvad på räk, Den 19 Juni. 649 räknadt varit.
Stats-Utskottet finner derföre mycken betänklighet vid att tillstyrka antagandet af ett sådant förslag.
Ständers eget ornpröfvande hemställes allt detta vördsammeligen.
Stockholm den 9 Juni 1815.
På Höglofl. Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar Carl De Geer.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vagnar Gustaf Murray, På Väliofl.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar.
BondeStåndets Ledamöters vägnar.
Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. d. .19 Juni.
Prest Ståndet d. 15 — — Väliofl. Borgare-Ståndet d. 15 — — Hederv. Bonde-Ståndet d. 19 — Vördsamt Memorial!
Genom Protocolls-Utdrag, för den 16 nästlidne Maj har Hedervärda Bonde-Ståndet till Allmänna - Den 19 Juni. na Besvärs, och Oeconomie-Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsmannen Bengt Andersson frän l^lsfsborgs
Län, deruti öfverklagas, att de trakter uti Wäne Härad af Elfsborgs
Län, som gränsa intill den nära vid Götha Elf belägne Insjön, Hällsjön kallad, skola lida en ganska betydlig skada derigenom, att stränderna af nämnde sjö, hvilka bestå af lös jordmån, årligen skola genom jordras nedfalla, och dymedelst blottställa ägarne fot öfversvämningar; i anledning hvaraf Riksdagsmannen, på anmodan af ofvannämnde Härad, anhåller , att någon ersättning matte bevilljas de i förenämnde måtto lidande hemmansägare, antingen genom lindring i bevillningen, eller genom någon fonds anslående af Stats-Medlen till slika ersättningars utgörande, hvarjemte yrkas, att enär uppdämningarne vid Trollhätte - Canal skola i betydlig mån medverka till vattnets ökande i Hällsjön, nämnde Canals bolag måtte åläggas, att deltaga i'de anstalter, som till hämmande af den öfverklagade öfversvämningen kunna blifva företagne; och hafva till bestyrkande af de gjorde uppgifterna åtskilliga bilagor blifvit Memorialet bifogade.
Utskottet har vid granskning af detta Memorial väl funnit det innehålla sådana omständigheter. som
Utskottet ansett förtjena ett närmare behjertande, men likväl trott sig ej kunna deröfver afgifva något hufvudsakeligt yttrande; dels derföre,' att den väckte motionen ostridigt bör be - Hen 19 Juni. bertaktas såsom ett enskildt, på undersökning beroende inål; dels af den anledning, att Utskottet ej funnit de bifogade handlingarne vara af den beskaffenhet, att Utskottet derpå kunnat grunda ett säkert tillstyrkande till hvad ofvan blifvit yrkadt; men i händelse klaganderne skulle finna för godt, att hos Kongl. Maj:t framföra sina underdåniga besvär, lärer Kongl. Majit ifrån dess Befallningshafvande i .Elfsborgs
Uän i Nåder infordra nödiga upplysningar, till afgörande af denna fråga, och derefter i Nåder meddela ett sådant beslut, som Kongl.
Majit efter sin visa pröfning, kan finna med målets beskaffenhet öfverensstämmande; Hvilket dock till Riksens Högloft.
Ständers eget godtfinnande vördsam!igen öfverlemnäs.
Ridd. och På Högvördiga Prest.
Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen.
På Vällofiiga Borgare- På Hedervärda Bonde* Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And.
Jöran Jönsson. M. M. Rosbeck.
Upp. Den i g Juni'.
Ridd. oell Ad. d, ig Juni. — -5- Högvörd.
Prest Ståndet d. 1^ — — — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 15 — — — Hederv. Bonde-Ståndet d. 19 — Vördsamt Memorial! T„.
Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet har Hedervärda Bonde - Ståndet, under den 16 nasti.
Maj, remitterat ett Memorial af Riksdagsmannen Anders Larsson från Elfsborgs
Län, deruti, jemte ofverklagande af den oriktiga grund, som på flera stallen, der Stats- och Landt-Församlingar äga en gemensam själasörjare, sorn af dem båda kallas till förslaget, skall bestämma deras' ömsesidiga rösträttighet, så att, afven vid en mindre Stad och en större Landt-Församling, Stadens röster alltid skola utgöra pluralitet; yrkas, att någon sådan jemkning i grunderna för Städernas rösträttighet vid Prestval, då denna utöfvas gemensamt med någon Landt försa nili g, måtte stadgas, sorn vore mera med Billighet och rättvisa öfverensstämmande, uti hvilken hemställan Riksdags-Fulimägtige Anders Joachimsson fråSi Östergöthland , Petter Christopherssons från Jon. köpings och Anders Mattsson från Bohus Län, samt Fullmägtige för Skaraborgs och Carlstads
Län sig förenat, för de Landtförsarnlirigar i deras hemorter, som med Städerna äfo förenade; den förstnämnde med tillägg, att rösträttigheten borde beräknas för Husägare i Staden och Abo erne - Den t g Jani. 653 erne på Landet efter de allmänna utskylder hvar och en utgör, samt sträcka sig äfven till Comministers, Klockare - och Organist-val, hvaruti Hedervärda Bonde Ståndet i så matto instämt, som en fiel
Ledamöter ansett grunden för rösträttigheten böra hämtas af hemmantalet å Landet, jemfördt med det hemmantal, för hvilket hvarje Stad ansvarar.
Ehuru Utskottet noga inser, att de föreskrifter, på flera stallen, der Stads- och Landtförsamlingar hafva en gemensam valrättighet till Prest, Klockare eller Organist, gro för en sådan rättighet stadgade, borde jemkas efter förändrade och mera billiga grunder, har likväl Utskottet, i anseende till de många särskilta omständigheter och öfverenskommelse!-, sorn a olika orter i detta afseende förekomma, funnit så många svårigheter möta för bestämmandet af en allmän norm for ifrågavarande rösträttighet, att Utskottet ansett sig derifrån böra afstå; men deremot förmodat , att Städernas °ch Landtförsamlingarnes ömsesidiga rättigheter bäst skulle iakttagas, om de; i likhet med hvad å flera o,rter blifvit verksteldt, öfverlemnade åt Kongl. Majas Befallningshafvande i Länen, att, i förening med Consistorierna, uppgöra ett förslag till en jemnare reglering af rösternas ömsesidiga beräkningssätt; hvilket förslag, grundadt på en närmare kännedom af locala omständigheter och förhållanden, synes närmast böra kunna uppfylla det åsyftade ändamålet; men skulle några öfverenskommelser, i anledning här af 654 D£n *9 Juni. af ej kunna träffa», lärer Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet öfverlemna det uppgjorde förslaget, jemte deröfver anförda besvär, till Kongl. Majtts
Hvilket dock till Riksens Höglofl, Ständers eget godtfinnande vördsamligen öfverlemnas.
På Höglofl. Ridd. och Adelns J.edamöters vägnar A. Lantingshausen.
På Högvördig» Prest•Ståndets I>edam. vägnar Bryn.
På Vällofl. Borgare?
Ståndets Ledarn, vägnar And.
På Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöters vägnar Nils Mänsson.
M M. Rosbeck.
Uppläst hos Höglofl- Ridd. och Ad. d. 19 Juni. — — Högvörd.
Prest Ståndet d. 20 —- — — Vällofl. Borgare Ståndet d. 19 — —- — Hederv. Bonde-Ståndet d. ig — Vördsamt Memorial!
Uti ett till Vällofl- Borgare-Ståndet ingifvet Memorial, hvilket blifvit till Lag utskottet rernitte radt, Den 19 Juni. 655 rädt, har Herr Borgmästaren Holm anmärkt, att fastän det enligt Lag tillhör Konungens Befallningshafvande, att meddela fordringsägare handräckning till betalnings erhållande förklara och ostridiga skuldebref samt jemväl är stadgadt, att
Gäldenären vid underlätet godvillgt gäldande deraf -skall undergå Utmätning och, örn tillgång dervid brister, varda bysatt eller aftjena skulden med arbete, har dock hardt, att, då hos Konungens Befallningshafvande påstående af fordringsägare blifvit gjordt, att Gäldenär, hos hvilken vid utmätning tillgång till det ådörnde saknats, måtte till arbetstvånget befordras, Konungens Befailninghafvande ansett frågan derom vara af tvistig beskaffenhet och förvist fordringsägaren att sin talan derom vid Domstol utföra; i anledning hvaraf en sådan Lagförklaring tillstyrkes, att Konungens Befallningshafvande i dylika fall åligger att Fordringsägarens yrkande om bysättning å Gäldenär och att få honom i arbete inställd pröfva och afgöra samt beslutet till verkställighet befordra.
Enär, enligt den i Utsöknings-Balken af Lagett lagde grund, alla frågor om påföljder för en Gäldenär, som åsidosätter eller icke mägtar att fullgöra betalningen af hvad honom till gäldande blifvit ådömdt, ofelbart böra anses innefatta executiva åtgärder, hvilka till Konungens Befallningshafvandes handläggning höra , hälst desamma endast utgöra verkställigheten af laga kraft vunnet beslut, hvarom det åligger Konungens Befallningshaf vaa - 656
Den 19 Juni. vande alt besörja, finner väl Utskottet det redan Vara af föreskrifterna i förenämnde
Balk tydligt, att, då påstående hos Konungens Befallningshafvande väckes om bysättriing eller arbetsvång å Gäldenär, som saknar tillgång till betalande af Domfäst sk^uld, Konungens Befallningshafvande är skyldig att,pröfva, huruvida en sådan handräckning bör sökanden meddelas, samt att dessa således förekommande
Mål icke innefatta så beskaffade tvistiga ämnen, som till
Domarens handläggning kunna hänskjutas; men i anledning af hvad förenämnde Memorial innehaller, anser dock Utskottet sig äga skäl att, till undvikande af ett häremot stridande olika förfarande, tillstyrka, det må Konungens Befallningshafvandes åliggande vid dessa händelser blifva genom ett allmänt stadgande bestämt.
Ständers granskning varder detta vördsamt öfverlemnadt.
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde - På Högloft.Ridd. och På Högvörd.
Prest-' Ståndets Ledamöters vägnar Jo/i.
Oiof Wallin.
Adelns Ledamöters vägnar H. F.
Ståndets Ledamöters vägnar E. G.
Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström. A. J. Wahlstjerna.
Upp - Dsn i g Juni. 657 Uppläst hos Högloft.
Ridd. och Ad. d. r g Juni-, — „— Hödvard. Prest-Ståndet d
Borgare-Ståndet d. ig — ■*— —- Hederv. Bonde-Ståndet d. ig —; "Vördsamt Memorial! H ögloft.
Ridderskapet oell Adeln, Högvördig!
Prest-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet hafva genom särskildta Protocolls Utdrag till Bag-Utskottet, 1 anledning af gjorda anmärkningar, åter-, remitterat det Betänkande, sorn den iS nästledns April blifvit af Utskottet afgifvet öfver Herr Prosten Boctor Segerstedts Memorial angående föreslagen sådan förändring uti Kongl. Kungörelsen den s8 Mars, 1811, att Domare borda anses skyldige, att, vid hvarje Lagligen bevisadt brott, i Rättens Utslag utsätta om detsamma sedermera
Uti dfen dertill förvunnes Prest - bevis skall Omnämnas, Samt att, enär detta borde ske, D omaren matté bestämma ett visst antal år, hvarefter berörde oinförrnälan utur bevisen skulle försvinna, så vida förbrytaren ådagalagt tillförlitliga prof af bättring och ostralflig lefnad.
Vid det i följd deraf Utskottet till granskning företagit omförmälta anmärkningar, har Ut skot 4ute B. jSf-o 83, 84»’ 658 Den ig Juni. skottet erfarit, att de, hvilka hos Höglofl.
Ridderskåpet och Adeln samt Vällofl.
Borgare-Ståndet blifvit gjorde, egentligen hafva till föremål att visa nödvändighetén af ett bestämdt stadgande, hvilka brott borde anses vara af den beskaffenhet, att de böra omförmälas uti de Prestbevis, sorn meddelas dem, hvilka desamma fbröfvat och derföre blifvit till ansvar fnlde; hvaremot flera ledamöter af Högvördiga Prest-Ståndet ansett er* foröerligt, att af Domaren uti det Utslag, sorn utfärdas öfver en till brott förvunnen person, bör utstakas, ej mindre huruvida uppgift deraf skall ske uti förenämnde Betyg, än äfven huru lång tid dermed bör fortfaras.
Detta har Utskottet således taalt i öfvervägande; och som, hvad beträffar sistberörde anmärkning
Utskottet anser, att de uti dess förut afgifna Betänkande i detta ämne upptagna skäl, pia hvilka Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka, det ett sådant åliggande, som nyssbemäldt är, må Domare foreskiifvås, äga den grund, att någon förändring deruti ej kan vara lämplig, hälst det Förordnande, som af Domaren skulle meddelas, huru lång tid uppgiften af det bestraffade brottet borde uti Prestbevisen fortsättas, komne att helt och hållet i de flesta fall bero på Domarens godtycke, Utan att någon säker gräns för detsamma skulle kunna läggas; alltså tror Utskottet sig äga tillräcklig anledning, att i denna del åberopa omförmälte dess förra yttrande. skot - J'ien ig Juni.
Hvad åter vidkommer de öfrige anmärk™ bingarne, sa ehuru, vid det Utskottet uti sitt af.