Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Orebro ben 28 Julii -812. sc o b Os Is 6 srcl i 6. 1" b. Vv ei clmsr>.
D. kVilcl^e. L. Obinsn.
HelsillZius.
Den i Augusti. 229; Uppläst hos Ridd och Adeln d. i Aug. ' r - - - Prest-Ständet d. l - - - - - - Borgarc-Ständctd. l - - - - - - Bonde-Ständet d. l - - Wördsamt Memorial! ^)m^m Utdrag af Hederwärda Bonde - Ståndets Protocoll, har Stander till Stats- och Banco, Utffoktens vltranbe remitterat, Riksdagsmannen Nils Ericssons ifrån Carlstads Län gjorde hemställan, hwarmed Eric Öhman fran Upsala^Län, med flere af Ståndets Ledamöter, sig förenat, det matte Fullmagtiges ärliga arfwoden i Banken och Riksgälds - Comoiret, med s<o procent blifwa förökte.
Såsom stöl och anledning för berörde hemställan, anföres: huruledes de för Riksens StanderS Fullmäatige i Banco - Styrelsen bestämde arfwoden, nära ett halft Seculum warit enahanda, och Riksgälds - Fullmagtiges aflöning afwen derefter blifwit inrättad: atr samma arfwoden wörö rikt och efter Stiftarens Ovärdighet tilltagne, i förhållande till den tidens Warupriser; men att deflas derefter uppjagade wärde, nedsatt allas förut hjelppiga ulkunst, wida under medelmattans tillgångar: att widare, l fall den förestagne tillökning, till äfwentyrs wore mindre paräknad, af de öfrige Refvective Standens Herrar och Fullmagtige, såsom merendels i Stockholn, wistande och der förut beklädande andre Embeten eller innehafwa Borgerlig rörelse; det förra arfwodet deremot, såsom enda utkomsten för BondeStandets Fullmagtige, hwilkas åtgärd icke är mindre magtpaliggande, wore alldeles för knappt och vtillräckeligt, da de, aflägsnade fran tillsyn as egen Egendom,^ hwtlken med legofolk näppeligen sifwer någon s?yS Den r Augusts. någon behållning, ssola wistas i en sa d»r Stad som Stockholm, ock för Hel» Hundrade xRlködaler pa aret, som gör En Riksdaler 17 ss:r och nagra runstycken om dagen, wara anständigt bebodde, nöd. torftigt födde, och ssickeligen klädde.
Med afseende dera förestös således samma tillökning för Bancovch Niksgälds-Fulluiägcige, som alla öfrige Embetsman nyligen åtnjutit, med sv procent, till Sm Hun, drade Feintio Riksdaler för hwarje sadan Fullmägtig; och det sa mycket häldre som Riksens Stander tvid sistlidne Urtima Riksdag, anstagit jemt dubbelt högre arfwode an förut, at deras Rewisorer reid dessa Werk, hwilka dessutom beräkna Skjutspenningar för fram- och aterresan, som Bonde-Ståndets Fullmägtige deremot sjelfwe mäste bestå sig, da de för en nödwaNdig tillsyn af sitt Jordbruk, osta 0 Utikring 52 mil fran Huswudstaden belagit, en och annan gang om aret aro nödsakade fram- och återresa.
Sluteligen anföres, att om de öfrige Rcspect.
Stånden för deras Ombud, anse denna tillökning antingen obctvdelig eller mindre behöflig; ty som 0- sörtjcnt kan den icke med rättwisa bedömmas, lärer en hwar likwäl harwid inse, Bonde - Ståndets ser» skildra belägenhet andä haswa ett billigt anspråk pa en ädelmodig och rattwis uppmärksamhet.
Wid öfwerwagande af anförde framställning anser Banco - Utkottet dess yttrande böra inssränkas blott till Fullmägtigssapet i Banken, säsvm i sin början, och anda tilt ar »820, endast af zwe Stånds Ledamöter bestående, och af samma Stånds föreskrifter beroende.
Pä den Fond, som under deras garantie och förwaltning, och alwen af dem en gang stedt tillstött, bstjwit samlad, är ett sä kalladt ärligt Honorarium, icke i egenstap af Lön eller Arfwode, utan Den r Augusti.
2297 utan såsom wedermäle af erkänsla för uppfyldt förtroende at deras Fullmägtige bestämdt:
Uti ett sadant förhållande och utan någon a det Hederwärde Bonde - Ständets sida ssedd tillökning pa Werkets da ägande Capital, erhöll samma Stand sistnämnde ar inträde uti Bankens förwaltning, samt dess Fullmagtige och Rewisorer, med tillökt icke oberydelig känning pä Fonden, lika, sa kalladt Honorarium, jemte Dag tractamente och Rese-kostnad för de sistnämnde, som de öfrige Standens Fullmagtige och Rewisorer war tillagdt.
Med afseende hära, wore en tillökning för endast det Hederwärda BondeStandetS Fullmägtige, äfwen sä illa passande som obillig.
Hos de öfrige Nespeclive Ständen är någon sräga om tillökning för deras Fullmägtige icke wäckt.
Fullmägtigssapet är en hedrande förtroendespost, som de dertill walde, af ssäl, dcm de sjelfwe aga betämma, kunna sig undanbedja.
Bankens närwarande belägenhet fordrar i öfrigt all möjlig sparsamhet uti tillökning af omkostnader, som icke aro oumgangelige.
Genom det föregående ansir Banco - Utskottet, sig pa anförde hos Ucstottet gällande grunder, hafwa tillrackeligen beswarat den till dess yttrande, ifran Hederwärde Bonde-Standet remitterade framställning, utan att inga i öfwerwagande af de stal och anledningar för samma Stånds Fullmägtige enskildt, som, till bifall af den stedde hemställan, deruti finnas andragne.'
En Ledamots af Högwördige Prest - Ståndet, en Ledamots af Walloflige Borgare-Standet, och sam - 2298 Den i Augusti. samtelige Ledamöternes af det Hederwärda BondeStåndet, serssildte tankar aro harwid bifogade.
Orebro den 29 Junii 1812. stscol) Ds Is 6srclle.
Lust. D. öVilcLe. L. Ötimsn.
IVI.
Del-iinzius. wördsamt anförande den 29 Jun i 18-2. ^a alla förnödenheter, hushvror, med mera, an, senligen förökat sig sedan Fullmägtiges i Banken och Riksgälds, Contoiret aflöning bestämdes, skulle jag wara bade obillig och vrältwis, om jag icke med, gäfwe en ester nuwarande tider lämpad tillökning deri. — Hwad Bonde - Ståndets Fullmägtige an, gar, anser jag ock detta, fa mvcket mindre med något stal kunna bestridas, som de genom sitt wistande i Stockholm, aro satte ur tillfälle att hafwa den tillsyn om deras eoendom och hushållning a aflägse orter, som är högst angelägen för hwarje Landt, man.
— När alitsa bemäldte Fullmägtige härige, nom äfwen fa widkännas en ärlig förlust, hwilken deremot icke drabbar de öfrige Respective Standens Ombud, som i Stockholm hakwa andre befattnin, gar, och derstädes i alla fall äro boende; kan jag icke annat än tillstyrka, att åtminstone Bonde-Stan, dets Fullmagtige i Banken och Riksgälds Contoiret, ma erhålla en skälig tillökning uti deras UnderhallsSummor lft.
Ölrmsn Till
Den i Augusti. 2299 Till prscscoller den 29 Junit ryra. ^ anledning af det fran Hederwärda Bonde, Ståndet remitterade, och nu föreläste Memorial, innehallande föreslagen pahöjning i arfwodet, för Bonde - Ståndets Fullmägtige i Banken och Riks, giids - Contoiret, torde mig tillatas anföra: att jag först tror iniq närmare böra söka bestämma rätta meningen af samma Memorial, och sedermera yttra: huruwida hwad som derutinnan egenteligen bliswit yrkadt, också ma anses förtjena Högloflige UtffottetS bifall.
Hwad det först angar, att i Memorialet yr, kas om arfwodcts pahöjning endast för Fullmägtige af Bonde, Ständet, sa torde wäl sadant härrö, ra dels deraf, art Författaren såsom sjelf Medlem af Bonde-Standet, af en -slags försynthet icke lärer hafwa ansett sig tillständigt att uppträda, såsom fö, rcsprakare för de andre Rcspective Standens Fullmägtige; dels ock i anseende dertill: att ofta Hög, lofiige Ridderffapet och Adelns, samt nästan alltid Prest , Ståndets och Borgare, Ståndets Herrar Fullmägtige i Banco - och Riksgälds, JVerken, blifwit walde af sadane bemäldte Respective Stånds Medlemmar, som warit boende i Stockholm, och der hast deras yrken, hwilka Fullmägtige således skäligen kunde synas mindre wara i behof af tillök, rang i deras arswoden, än sadane, som nödgades lemna deras egenteliga Närings - yrkea, samt inflytta till Stockholm för att der bewaka det dem upp, dragna Kall och Fullmägtigikap, i hwilket sednare fall, Hederwärde Bonde, Ståndets Fullmägtige sä i Banken som Riksgälds, Contoiret, sig alltid befunnit.
För szso
För min del anser jag således Författaren till det upplästa Memorialet, icke hafwa haft för afsigt, alt med de öfrige Rcspeckive Standens Fulimäatiges förnärmande, och pä ett alldeles uteslutande sätt, wilja vika Bonde - Ståndets Fullmagttgeö Ariwodes tillökande; ej eller kan jag af Memorialet draga den slutsats, som skulle Författaren tro: att Icfnadssättet i Stockholm skulle wara kostsammare för Fullmägtige as Bonde-Stander an för Fullmägtige af andra Standen, i annat hänseende, än att da de förre alltid mäste flotta fran deras hemort och lemna deras wanliga Närings - prien, de senare wanligen befunna sig i motsatt fördelaktig belägenhets att pä hemorten ock jemte störandet af deras wanliga Tjenster eller enstildta Hushälining, tillika kunna besörja det dem uppdragne Fullmagtigstap i Banken eller Riksgälds - Cont»iret.
Hwad sedermera sielfwa saken angar, sa sones mig icke obilligt, alt ett arlwode som anlags behofligt för Femtio ar sedan, nu matte med Femtio procent höjas.
En sadan tillökning ar oberpdlig för Banco-Werket, da det som hittills tillbörligen stötts, i anseende till samma Werks nu sedan Femtio ar, mångdubbelt ökade bade Rörelse och arliga Inkomster.
Lefnads - medlenS ansenligt stegrade priser under de sednast förflutne arén, talar ej mindre för en sadan arfwodeS pahöjning för Herrar Fullmagtige.
Men utom allt detta, skulle en sadan arswo, des tillökning äfwen kunna förekomma den märkel,, ga olagenheten: att osta alla de zme sörsta Refpecrive Stånden, och ^ nästan, alltid Preste-och Bor - Den i Augusti. 2zor Borgare - Standen, i anstende till oftanamnde arf wodenS nuwarande otillräckeltgbet se sig föranlatne att inikränka deras wal af Fullmagtige i Bancoock Riksgälds-^Werken endast inom sadane deras Medlemmar, hwilka bo, ock hafwa deras utkomst i Stockholn'.; Sem således med tiden kunde fä anseende och helad af att äga en flags uteflutande och alltid vlämpelig Palronat, rättighet wid wal af Banco, och Riksgälds - Fullmägtige af nämnde Stand.
Denna instränkning i Walen skulle deremot upphöra, om Fullmägtiges arfwoden med s<r procent tillökades, sa att äfwen utom Huswud Skaden boende Stånds - Medlemmar, som ägde de ras Respeckive
Ständs förtroenden, kunde utan kännbar förlust, mottaga Fullmägtigssap i Banken och Riksgälds-Comolret.
Af anförde stäk tror jag mig fullkomligen böra tillstyrka ro procents tillökning för samtelige Respcctive Ctändens Fullmägtige i Banco- och Riksgälds - Werken kl. ^lmc^uist.
Uti sistnämnde yttrande instämde Herr BruksPatron Duwell, och samtelige Ledamöterne af Hederwärde Bonde - Ståndet.
In kclero, HclsinAiur.
Upp - rzor Den 2 Augusti. Uppläst hoS Ridd. och Adeln d. 2 Aug. - - Prest-Ttändct den 2 - - - - Borgare-Ständct d. 2 - - - - Bonde-Standet d- 2 - - wördsamt
I^opä de anmärkningar, hwilka as Reipective RiksStänden blifwit gjorde, 06) till Bcwillnings-Utskottets beswarande öfwerlämnade, rörande dest Förslag till en ny Charle - Sigillate Förordning, får Utskottet aran nu afgiswa sitt Utlåtande, och der. »vid till redighet och lättnad följa samma afdelning och paragrafcring, som anmärkningarne föranleda. H. i.
Genom stadgandet i denna §. om alla Handlingars owillkorliga strifwande a Stämpladt Papper, med undantag af de sa stallen, der beläggning blifwit medgifwen, har U stoltet haft för afsigt att förekomma försnillning af Stämplade Papperet, men da flere anmärkningar emot denna owillkorliga Föreskrift, isynnerhet fran Hederwärda Bonde, Stantet, förekommit, om de hinder och swärigheter som deraf wallås för dem, hwilka äro aflägse boende, fran bliswandc FörsaljningSmän, oberäknadt de händelser, hwilka ofta limat och än widare aro att befara, att tillgång a erforderligt Stämpladt Papper äswen HoS Försäljningsmännen kan saknas, deraf dels afwentyr, dels förökadt beswär och omgängar stulle wallås, om till answars undwikande en Bewisning öfwer bristande tillgångar stulle erfordras, hwilken da den blefwe godkänd, i samma stund medgafwo afwikande fran Principen och min, stade den äsyftade Controllens werkan, sa antager Utstottet denna allmänna anmärkning och förestår att pä samma sätt, som förut warit manligt, Skrifter - Den 2 Augusti. -zoz ter och Handlingar i enskifte mål mage strifwas pä Stämpladt Papper eller dermed beläggas da de a wederbörlige EmbeEällen företes, och warder i 24 §. widare tillagdt hwad i sammanhang härmed för Controllen erfordras, för alt förekomma försnillningar.
Da stadgandet kommer att innehålla, att beläggning endast irra stc till enskifte Skrifter, följer deraf uppenbart, att allt som fran Domstolar och Embetsställen utfärdas, da Charta dertill erfordras, bör pä Stämpladt Papper wara strifwit.
För att undwika kostnader till flere nya Stämplar än behoswet päfordrar, bör dä stillinge-calels Stämplar i denna §. omnämncs, Nedactionen i stället blifwa strän och med 2 fl till ock med dec amal. som enl gr denna Stadga behoswet päfordrar samt pä re Sista Mom. i denna §. kommer genom oswan förändrade princip i den del alt förändras, att orden eller genast är arc rillgä, ulestutes.
Till denne §. hörer den af en Ledamot hos Högloflig,.'
Ridderstapet och Adeln wäckte fräga oin Tidningars stämplande, men dä detta tillförne alldrig warit yrkadt, och i allmänhet skulle falla dem till last, som af Tidningarne wilja sig begagna, dä
Stämplare dehutom ej kunde hänföras under de proportioner och valeurer som för andre Handlingar äro antagne, dä Post, och Inrikes, Tidningar äro för allmän nytta inrättade, w!d Colleaier och andre Publike Werk nödwändige, sä anser Utstottet sig ej lämpeligen kunna hänföra Tidnings - Papper under den art och beskaffenhet, att kostaaden till dem stulle med Stämpel-afgift ökas.
Ut - 2zo4 Den 3 Augusti.
Utssottet har i allmänhet ej kunnat afwika fran den antagne princip om eo procents tillökning emot förra Charle-Sigillatc Förordningen.
Endast i några fa händelser, der antingen någon modifikation kunnat aga rum, eller der en Ccntradiction blifwit upptäckt i förra Författningen tvid proportionen, wista högre och lägre Jnstanlicr emellan, har en sadan jemnkning blifwit antagen, som härefter widare under fine ställen förekommer, hwarigenom någon minskning i det hela likwäl ej kommer alt aga rum. §. ,z.
Nast efter Mom. om Jntecknings-Bewis, som simas med orden stadgadt au, tilläggas i Stämningar: frän deste och andrs Rärrer, mä i Twistemäl ej beläggas med Srämpladc Papper, uran dera slrriwae, w,d den bor, som i 24 H ursärres, dock mä sivarande parken icke af sädan orsak tzrvaromäl sig undandraga, sedan Rälanden intör Domstolen, den Charta anskaffade som wederbör. §. 4.
Sista Moni. börjas med ordet wircnes-Bref — Detta är wid Rcnsirifningen mist, tagit, och borde statt wirrnesbörd; men anmärkningen medgifwes, att bättre är nyttja ordet wircnesslrifc §. s. Wid alla Inlagor och Förklaringar som ingifwaS, tillägges i nämnde ämnen; förre Författningens stadgande och Redaktion är här följd — deraf har händt, att Prorocolls-Ucdrag uran Utslag, hwilka ej omnämnas i förra Författningen, ej eller blifwit Considererad i den nya, men anmärkningen ar rigtig, och projecteras, att näst före Mom. om Resolutioner, tilläggas och införaS — Protocolls-Utdrag, som ej innehalla något Ut - jDen 2 Augusti. 2Z05 slag, hwatt ark Sfi.
— Den tredje gradakionen a Chartan för Resolutioner till z st. utesiutes, emedan Chartan wid deste högre werk, skulle i lika fall bli mindre än wid mindre werk, enligt den föregående §., och stadgaS alltså nar Summan, som ulsökes, stiger till FemtioN:dlr 8 b-, der under 6 st.
Ester enahanda grund utsattes äswen 6 st. arket i slutet af denna §. i stället för s st §. 7.
Som klagomål hos Zustitie-Cantzleren aro af den art att de röra Embcts atal eller lidna oförrätter, der Charta ej äger rum, sa bör Justitie-L«nccllaircn i denna §. uteslutas. §. 9.
Pa det Parter, hwilka mäste inför Konungen söka fin rätt, vis kevisionis, ej maga allt för mycket betungas, samt da förra Stämpclcn ej mindre till Skrifter an afwen Domar warit gansia högt uppdrifwen, och dessutom sörsta arktt af Domen manligen blott innehåller Rubriken, da ej till Domen mera än ett ark erfordras, sa förestår Utskottet följande jemnkning och ändring:
Deductioner rc. Första arket r R:dlr.
Hwarje af de följande » N:dlr 24 st.
Domar och Utslag i Revisions-Mål, da Le blott utgöra ett ark 2 R:dlr 34 st.
Stiger Doirrerr eller Utslaget pä siere ark, nyttjas rrll hrvarje ark, der första tuberäknadc 2 R:dlr.
Nast efter Mom. om Pralimknair-Utslag tillägges: pr orocolis.
Utdrag four ej inrrehälla någor Besiut, hwarc ark r6 tz.
Tillägges i denna §. som lyder: AnsökninE af Allmogen, Ryttare, Dragoner med flera dylika Bihang. Nw 14;. witz »zo6 Den 2 Augusti. ivid Milltairen 4 st., utgår pä de grunder, hwilka för az §. upptagas.
I Mom. som börjas:
Rongl. Majws L7ädiga Futlmagrer rc. tillägges i flutet för meningens förtydligande, efter wänlig beräkningsgrund af gamla Rronowärdec z6 si.
Tunnam
I nästföljande Mom. efter ordet ftamvlas, tillägges af samma orsak ordet likaledes — I stulet af denna §. deri förra Redaclionen ar följd om Rongl.
Majrrs Rest, pasi, patzar bäst att uteslutas här och införas till rz §. som handlar om Rese-Past i allmänhet. §. »o. Tillägges wid stutet af i Mom. sä wida beftaffenhecen fordrar a t de med Gcämpladc Papper böra wara förfedde.
Nedactionen i s:ne Mom. om Afffrifternas verificerande, är till principen lika med stadgandet i förra Författningen.
— Wid den fran Wälloflige Borgare - Ståndet gjorda anmärkning, att endast Magistraternas Betjening borde, om Staden wore stor eller ringa, bestyrka Afffrifternas rigtighet, erinras, att man nu warit lika angelägen som förut, att genom bibehållande af förra Nedactionen ej Classistcera Häradsböfdingar a Landet med MagistratsBet/eningen i Smä-Städerna. §. n.
Af den omständighet att Landet der Gripswalds Academi ar belägen, är inkräktadt, har ej ffäl -warit^ att utesluta förra stadgandet om dubbel Charta ä de Dockors-Bref, som utan prof kunde meddelas, och genom någon flyttning af orden i sjelfwa uppskattningen är meningen hwarken otydlig eller innehället förändrad, emedan densamma blott Statuerar huru med Charta stall förhällas, om Den 2 Augusti. szoy händelsen existerar, och icke bjuder annan rättighet till utnämnandet än som förut warit gällande Anmärkningen om Chartans storlek för Klockare ä Landet, är iagtlagen genom förtydligande af stadgandet om Chartan för Jndelningshafware. §. i z.
Enligt anteckningen wid 9 §. ä flutet, kommer denna §. att börjaS salunda:
Rese, past som af Rong!.
Majrc utfärdas för personer i enftilca ärcnder rrll Ucrikes Orter, frän och med 2 R.dlr till ock med 15 Rrdlr.
Tili upplysning antecknas, att ehuru i förra Författningen gradationcn är ifrån zr st. till roR.d., har dock för jemförelsen med Past af Embetsmän, proportionen mäst börjas wid en högre Summa än wid 50 procent ä den förra; det är i sammanhang härmed anmärkt, att till Embetsmäns Pasi till Utrikes Orter blifwer Chartan för kostsam om den ökad till 50 procent skall uppgå till i N:d. 24 st-, och wid betraktande af det undersief, som möjeligen skulle äga rum genom kostnadens uppstegrande för sistnämndes Past, anser Utskottet bättre wara, att bibehålla förra Chartan, såsom redan ansenligen högt uppdrifwen, än öka Stampclen till ändamälets för, felande; hwarföre i stället projecteras för Rese,past som utfärdas afwederbörande Embetsman till Utrikes Orr r Ridlr, för Husbonde eller Hustru med Barn, och cili 16 si. för hwar Betjent eller piga om än de äro införde i janima pasi.
För Gesäller rc. 12 si.
För Allmoge rc. 8 si.
Inrikes pasi som utfärdas till resa ucom Länet, för Husbonde, Hustru eller Barn med sitt folk, i2 si.
Gesäller 6 si. hwardera, för Allmoden samt Lorporaler rc. 2 si.
Och tillägges:
Arc preste-Bewis, as hwilka Dal * * 2lll - rzo8 Den 2 Augusts.
Allmogen enligt Författningarne ager att i stället för Rese-past sig begagna, dä de söka arbete r Landsorrerne erfordras ej Stämpla ac Papper.
För Lerte partier tillägges i siutet:
Fartyg till Inrikes (l)rr, hälften emot hwad ofwan ftadnadr är, dock ej uiider 2 si.
D rest (lerte partier ä Inrikes gäendt Skepp, öfwer hela Lasten icke är afsiutadc, stall der åligga Skepparen, arr innan pasier fär meddelas pä Tull, Bammaren, förete crc Huswud-Tonnoisicmeiit öfwer allt ver inlastade Godset, som uppcager Fragceri, enligt hwarje särstildc Lonnoisicmenc, hwarescer Hufwud-Tonnoisiemcnrec Lharreras ester den sammanlagde Gummans belopp, i likhet med hwad för (!erte partier nu är före, strifw r. §. 14.
Pä gjord anmärkning frän Wällosiige Borgare-Ståndet, om nödwandighuen af en v..ill, korlig förestrift, tillägges wid slutet af de Momenter som röra Borgare- och Mästare- Bref föl a. de mening; Ocy ware Ordföranden i Magistraten answarig, acc Borgarc-Vrefwcn uttagas, strifne ä erforderligt Gtämpladr Papp r. §.§. i;, 16 och 17.
Tarifferne i desia §.§. arnord fran ord följde i förra stadgandet.
Behof, wet af ordet tulla s«r eller iso R:dlr, som sist upp, lages i Tarifferne, synes ej wara af n öden för att utmarka innehållet; ty da orden lyda ' 52 Ardlr, förstår dec sig lärl- arr fulla 50
R:dlr fordras för att utgöra denna Gumma; Och da i 16 §.
Tariffen börjas med 2 si.
Charta för Skuld-Sedlar till ock med ro R:dlr, föl/er deraf, att chwad fralistöre meningen tillsät.eö ordet: under, i Con, strue.
Den 2 Augusti. 2509 struction med de följande orden till ock med ro, blir meni gen alldeles lika till innehall och tydlighet, em den nu ager.
L a Wäxlar e/ aro annat an en specie! del af Sku'd-Sedlar, fa hor man ej ansettbehöfligt uppföra öeessristen om deras Chauerande under sar, stild §.; men da fran Wällofiige Borgare- Scanket, anmärkning widare blifwik gierd om tillökning i de a Wäxlar sörestrifne Stämplar, omfattar Utstotket med nöje ett sädant akt öka Intraderne; Och alltså projecteras 5a procents tillökning a de uppförde fyra Clasierne, hwarutöfwer likwal någon progression ej ansetts staligen böra aga rum, da afgif, ten tillförne ej warit påbuden. §. 19. Wid denne K- tillägges i slutet: är genom erc sadanc förordnande.
Egendom ej med full ägande rätt utan blott till nyttjande disponerad, förhälles med Lharcan lika med hwad rörande Tonrraccer af enahanda beskaffenhet i is § stadgadt är. §. 20.
Utjkottet kan ej finna bwari den otyd, lighkt består i denna §., som blifwit anmärkt, deri stadgas ej att hwart ark af Boupteckningen stal! ffrifwas pä 8 si.
Charta, utan blott att 8 si.
Chana belöper för hwarje Zoo R.dlr behållning, och dä
Stämplade afgisten ej fordras enar behållningen es stiger till 25 R:dlr, sä följer pätagligt, att 2 c R:d. behållning medförer den Charta som stadgad ar.
Någon ClaSsificalion i denna obetydliga omständighet anses ej af nöden, enär utgiften ster en gang för alla.
Det enda som kunde fordra att klarare utsattas, ar den omständighet som determinerar att Charle- afgisten gäller för bägge Exemplaren, och i dura afseende medsstwes, att i stallet för orden; sziO Den 2 Augusti. inberäknadt b'gge Exemplaren som böra författas, nyttjas följande ord: i'ä acc bägge Exemplaren som försattas. stola med häflren hwarje, af bcrö de Lbarre. belopp wara försedde.
Om Charta till årsskiften, är Redactionen följd elter förra Förordningen, hwari någon anledning till ändring ej wisa: sig. §. 21.
Da Charta pa Fullmagt a Jndeld Lön uträknas efter Krono-wärdiet a samma
Lön, följer ock, akt stadgandet om Chartors beräknande i förhållande till Lönen efter enahanda wärde'; dock medgifwes att förtydligheten att uttrycka denna mening, bör efter orden Hemmans - Räntor och Spannemäl, Vestas wärde tilläggas efter Brono, wärdwingspris.
At Herr Borgmästaren Uddenberg är den anmärkning gansta rigtigt författad till rättelse i misttaget, att da procent blifwit beräknade a Fullmagts.
Charta, kan, da Lysnings-Chartan mestureras efter Fullmagten, en ytterligare tillökning för Lösnings-Chartan ej wara Utstottets mening i dest Redaction, hwarföre den rättelse är nödwändig, att . i stället för Z:del, bör fattas ^:del, och blifwer Redactionen alltså fran orden Djenster eller Laracrer följande: till K:del af den Lharce-Sigillace-afgift, hwormed Fullmagcen eller Lonsticucorialet är stämpladt, sä wida den hlifwit utfärdad sedan denna Författning ucksm; men om den förut wore ucgifwen, i Lysnings-Lharta» ' bör förhöjas med za procent och beräknas till Z:del af Fullmagts-Lharran.
Dec skall derföre äligga den, som Lysnings-Sedlen hos Presterftapec äskar, arr till bestyrkande af Charrans storlek uppte Originalet af dest Fullmagc eller Den s Augusti.