Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti häröfver infordrade och afgifna underdåniga utlåtanden har Kongl. Seraphimer-Ordens-Giliet upplyst, att, sedan Kongl. Maj:t, genom Dess Nådiga Förordning den 20 Januarii 1779, föreskrifvit, att böterna i Rättegångs-Balken, der ej annorledes stadgadt funnes, samt alla andra böter och vitén, hvilka efter Allmänna Lagen och serskilda Författningar, Domare och Embetsman såsom deras ensak tillhörde, skulle gå till Konungen, och då Serapliimer-Giltet hemställt, om icke alla dessa böter och vitén, undantagne de till Carlshamns Stads Barnhus disponerade, såsom ännu icke till något visst Kronans behof anslagne, mätte få till Gillet inflyta, till någon förstärkning uti den till Gillets disposition ställda Allmänna Hospitals-, Lazaretts- och Barnhusfonden;-så hade Kongl. Maj:t, genom Nådigt svar af den 9 December 1779 tillåtit Gillet, att få ifrågavarande böter och vitén tills vidare uppbära och så länge förränta, intill dess Kongl. Maj:t om deras användande framdeles i Nåder förordnade.
Af de således till Gillets redovisning influtne Ensaks- och Vitesböter hade till Allmänna Hospitalsocli Barnhusfonden blifvit, vid förefallna behof under åren 1796, 1797, 1798, 1799 och 1800 lånade 17,300 R:dr R:gs, hvilka, förvandlade till Banco, utgjort det ifrågavarande Capitalet 1 r,533 R:dr 16 sk., hvarå räntan, vid 1826 års slut, utgjorde iq,5i5 R:dr 36 sk. 11 r:st., eller tillsammans den skuldsumma, 81,049 R:dr 4 sk. 11 r,, scm Revisorerne omförmalt.
Den deremot balancerade allmänna Ilospitalsfondens fordran hade ■11 Kongl. Moj.ts Nådiga proposition N:o 10. uppkommit derigenom, att den ii Mars 1786 inlöstes med berörde Fonds medel, för Ensaks- och Vitesbötes-Cassans räkning, en Riksgälds-Contorets Obligation å 5oo R:dr, med derå upplupen ränta 12 R:dr 16 sk. 3 r., hvilket belopp år 1788, med en skillnad i ränteberäkning af 37 sk:r, ökades till 5i 2 R:dr 43 sk. 3 r:st; men år 1793, genom insättning på origtig Bancoräkning af 3 R:dr 16 sk, minskades till de 509 R:dr 27 sk. 3 r. Banco, som ännu oförändradt balanceras allmänna Hospitals- och Barnhusfonden till godo. — Genom Kongl.
Brefvet den 28 November 1797 förordnades, att årliga uppbörden af Ensaks- och Yitesbötes-medlen skulle ingå till Slats-Verket, hvarifrån de derå anvisade utgifter äfven sedermera utgått.
Men om dispositionen af den hos Seraphimer-Gillet innestående behållningen, hvilken slutligen utgjorde n,533 R:dr 16 sk., förordnades icke; och denna skuld, till hvars betalning Allmänna Hospitals- och Barnhusfonden ej kunnat sammanspara någon tillgång, har blifvit i räkenskaperna balancerad med årlig ränteberäkning derå, jemlikt Kongl.
Brefvet den 9 December 1779, sorn stadgade, att Ensaks- och Vitesbötes-medlen borde förräntas.
Seraphimer-Gillet erkänner visserligen, att Stats-Verket här vore den rätta fordringsegaren, men då allmänna Hospitals-inrättningen utgör af Statsförvaltningen en del, hvilken, ehuru bidrag af den enskilda välgörenheten ingått i dess fonder, dock, lika med andra förvaltningsgrenar, kunnat göra anspråk på sina behofs fyllande af Stats-Verket, och då Rikets Ständer vid 1809 och 181 o årens Riksdag förklarat, att alla emellan Kronans publika
Verk före år 1809 gjorda försträckningar borde afskrifvas, i följd hvaraf flera sådane afskrifningar i Nåder heviljats, såsom till exempel den af StatsVerkets skulder till Vadstena Krigsmanshus- och Militiae-Boslälls-Cassorna, enligt Kongl. Brefvet den 25 Maji 1824; så har Seraphimer-Gillet hemställt, om de i liquiden emellan Ensaks- och Vilesbötes-medlens samt Allmänna Hospitals- och Barnhus-fonderna balancerade poster ej måtte ur Gillets räkenskaper få afskrifvas.
Majit, som härmed till Rikets Ständer öfverlemnar den åslundade utredningen af ifrågavarande ämne, vill, jemlikt Seraphimer-Ordens-Gillets underdåniga framställning, härmed i Nåder föreslå, att Rikets Ständer måtte dessa poster, sådane de nu i Räkenskaperna balanceras, låta afskrifva.
Maj:t i Nådig Proposition af.den 19 November 1829 öfverlemnat till Rikets Ständer att, i förhållande till Curhus-Inrättningarnes ställning och de tillgångar, som dädanefter kunde påräknas, bestämma antingen Curliusens i Stockholms, Gottlands, Elfsborgs, Jern ilands, Södermanlands samt Götheborgs och Bohus Län skulder till Stats-Verket, utgö - Kongl.
Majlis Nddigit Proposition No to. a3’ rande tillsammans 11,487 Rd:r 3r sk. 2 r:st för erhållna förskott', borde af Curhusmedlen gäldas, samt, i sådant fall, huru dermed skulle förhållas, eller om afskrifning mätte beviljas; och Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 1 1 November 1829, svarat, att, enär Curhusafgiften i de
Län, hvarest dessa skulder ännu icke blifvit godtgjorde, ej erlades till högsta beloppet, 5 sk., utan blott med 3 till 4i sk., samt ersättning för ifrågavarande fordringar jemväl till någon del ingått, Rikets Ständer funnit sig icke kunna afskrifningen bevilja, utan förnyat deras underdåniga anhållan om berörde medels återgäldande; så hafva, efter vederbörandes förständigande och Sundhets-Collegii påminnelser derom, dessa skulder blifvit till fullo betalda, utom u) af Curhus-Directionen i Nyköping . 6,689: 6, 8. och 6) af Curhus-Directionen i Uddevalla 2,943: 10.
Tillsammans g,632: 16, 8. som å nyo äro till afskrifning i underdånighet anmälda. a.
Angående den förra af dessa skulder, upplysa handlingärne, att, sedan Landshöfdingen i Nyköping den 28 Januarii 1819 öfverlemnat en från Directionen öfver Länets Lazarett och Cur-anstalter aflåten skrift, rörande behofvet af förskott till serskilda Curhus i vestra delen af Länet, hvarest hela hushåll, som förmäldes hafva 20 till 3o år varit lemnade utan nppmäiksamhet, fortplantat smittan, hvarmed flera hundrade personer, från 70-åriga till späda barn, då skulle vara behäftade, och hvilka förskott
Directionen borde, sedan sjukdomen aftagit, återgälda genom den årliga Cassabehållningen af de från Länet inflytande medlen; så hade Kongl. Maj:t, etter inhemtande af Sundhets-Collegii och Stats-Contorels underdåniga yttranden, d. 27 Mars 1819 bifallit, att Directionen finge af Medicinal-fondens besparingar, efter behofvet, hos Stats-Contoret utbekomma 7000 R:dr, emot åliggande för
Directionen att, så snart, utan ändamålets förfelande, ske kunde, återbetala förskottet af de årligen inflytande medel, hvilka Directionen, till Veneriska smittans botande egde under sin disposition.
Utom dessa 7000 R:dr, erhöll Directionen ytterligare till Medicamenter n3 R:dr 1 sk. 4 r:st., men som å skulden sedermera afbetaldes 43a R:dr 42 sk. 8 r:st. influtna Auctionsmedel för sjukhuspersedlar, sorn år 1821 blifvit i Hufvudstaden försålda; så utgjorde
Direclionens derefter återstående skuld till.
Medicinal-fonden endast förberörde R:dr668g: 6: 8. — Sedan Landshöfdin - Kongl. Mnj:ts Nådiga Proposition N:o 10. gen, till följd af Rikets Ständers ofvan omförmälde Leslut, blifvit om denna summas betalning förständigad, hade lian den i5 Februarii i83i, med Deputerade af Länets innebyggare, hållit ett sammanträde å Lands-Cancelliet, då desse enhälligt förklarat, att, som de hvarken blifvit hörde öfver den ifrågavarande utgiften, eller fått tillfälle bedöma förskottets behöflighet, eller tillse, huruvida det blifvit till sitt rätta ändamål användt; så och då de flere år godvilligt underkastat sig Curhus-afgiftens högsta belopp, för att bringa Curhuset i syftesenligt skick, bestridde de att nu, efter mera än io års förlopp, sedan förskottet meddelades, åtaga sig en betalnings-skyidighet, hvars ifrågas.tällande de icke egt anledning förmoda.
Efter att häröfver hafva hört Sundhets-Collegium och Stats-Contoret samt emottagit Seraphimer-Ordens-GilJets underdåniga hemställan, att ifrågavarande förskott, 6,68g R:dr 6 sk. 8 r:st., måtte afskrifvas, helst det dermed i Hvithella af Julita Socken upprättade sjukhuset ej varit anlagdt för hela Länet, utan för vissa socknar, då andra deremot på egen bekostnad inrättat och underhållit ett serskildt Curhus i Eskilstuna, hvilket ännu fortfar; vill Kongl. Maj:t härmedelst i Nåder föreslå Rikets Ständer att berörde afskrifning bevilja. b. De 2,493 Rdr 10 sk., som Uddevalla Curhus är Medicinal-fonden skyldigt, hafva äfven för flera år sedan blifvit förskjutna.
Till svar å Sundhets-Collegii påminnelse om betalning, har Landshöfdingen den 17 sistl.
Junii anfört, att, ehuru Curhus-afgiften inom
Länet utginge med högsta beloppet, eller 5 sk. af hvarje mantalsskrifven person; så vöre likväl utgifterne så betydliga, att intet eller ringa öfverskott blefve, till betäckande af Curhusets skuld, ej allenast till Sundhets-Collegium, utan äfven till Stats-Verket för 1,468 R:dr 8 sk., förskjutna ur Götheborgs Landt-Ränteri, och hvilka, enligt långt för detta erhållna föreskrifter, böra godtgöras i den mon Curhus-cassans tillgångar det medgifva.
Någon afbetalning kunde följaktligen, derest Inrättningen skulle motsvara sitt ändamål, icke göras på flera år, utan afskrifning har blifvit i underdånighet begärd.
Embetsverk hafva öfver denna anhållan yttrat sig lika som öfver den föregående afskrifningsfrågan, och Kongl. Majit öfverlemnar den till samma afseende och åtgärd hos Rikets Ständer.
De till dessa trenne mål hörande handlingar skola varda vederbörligt Utskott Kongl.
May.ts Nådiga Proposition N:o 10. a5 Utskott tillställde; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, Nåd och ynnest städse välbevågen.
Transsumt af Protocollet, hållet inför Kongl. Maj.t i Stats-Rådef, vid Ecclesiastik-Expeditionens underdåniga föredragning, å Stockholms Slott den 18 Januarii 1834- Närvarandei Hans Excellence Justi tias Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af IVetter st tult , Stats-fiåden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , Ilerr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, HoL-Cancelleren Friherre von Schulzenheim , Stats-Secreteraren von Hartmansdorff.
Slats-Seereteraren uppläste i underdånighet till justering ett af hanem, på Kongl. Majits höga befallning, förfäitadt Förslag till Nådig Proposition lill Rikets Ständer, angående afskrifning af Allmänna Hospitals- ooh Rat »husfondens skuld till Stats-Verket för uppburna Konungens Ensaks®ch Yitesbötes-medel, äfvensom af Veneriska Curhusens i Södermanlands »arnt Götheborgs och Bolms
Län erhållne, men oersatte förskott af Statsmedel och af Medicinal-fonden.
Uppå Stats-Rådets härtill i underdånighet afgifna enhälliga tillstyrkande, behagade Kongl. Majit ofvannämnde Förslag, sådant det finnes Proåihang tilt R, S.
Vret. i834. * Sami. 1 A fäel, 2 Häfta- 4 2 6 Kongl.
Ninius Nådiga Skrifvelse N;o n. tocollet vidfogadt, i Nåder gilla och befallde, att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning öfverlemnas.
Ankom i afskr. till Exp. CJtsk. d. 12 Febr, kl. 7 e. m. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer j om ytterligare Statsanslag för Armeens Pensions-Gassa j om dispositionen af AccordsReglerings-anslaget, och om beläningsrätt å Accordsf orulens Obligationer.
Gifven Stockholms Slott desi 25 Januarii i834- Sedan^Armeens förlidet år församlade Fullmäktige, jemte faltadt beslut, dels om en förhöjd Pensions-stat i allmänhet, dels om tillökning efter vissa grunder i blesserade Militairers pensioner, i underdånighet anmält ej allenast Cassans behof af ytterligare statsbidrag, för att inomen kortare tid, än annars vore möjligt, uppnå det åsyftade ändamålet af pensionernes bringande till lika belopp med lönerne, som äfven innefattar den säkraste garanlie för Armeens tjenstbarhet, än ock alt cassans tillgångar icke medgifva vidare anslag till pensioner för blesserade, och af sådan anledning i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t ville lill Rikets Ständer göra Nådig Proposition om beviljande af lämpligt anslag i nämnde afseenden; så har Kongl. Majit i Nåder velat dessa frågor till Rikets Ständers behjertande öfverlemna, öfvertygad, att Rikets Ständer deråt gifva ali den upp- - marksamhet sakens vigt fordrat ; ankommande det på Rikets Ständer, att,'
Hvad beträffar den senare frågan, ti vilken Kongl. Majit funnit inskränka sig till beredande af nödige medel för så dané Militairers pensionerande, som hädanefter varda i krig sårade, antingen förordna om uppförande på Allmänna Indragningsslat.en af ett till detta ändamål lämpligt anslag, att vid inträffande behof ställas till Directionens Öfver Arméens Pfensions-Cassa disposition, eller ock öka det nuvarande anslaget å Indragningsstaten för hlesserade^Officerare^ och.
Under-Officerare till' ett sådant till Kongl. Majits Kongl, Majus nådiga Skrifvelse Nio n, 27 omedelbara disposition ställdt belopp, alt pensioner deraf äfven må kunna tilldelas Militair-personer, som vid inträffande krig hädanefter kunna varda blesserade.— Arméens Fullmäktige hafva äfven, i sammanhang med afgifvet förslag till accordens inom Arméen amortering, hvarom Kongl. Majit jemväl serskildt i Nåder förordnat, gjort underdånig anhållan om framställning till Rikets Ständer derom, dels att Accords-fondens Styrelse mätte tillerkännas rättighet, antingen att, emot framdeles återbetalning, få på en gång lyfta det anslag af 100,000 Ridr, som Rikets Ständer, i och för regleringen af accorden, såsom Creditiv redan anvisat på Riksgälds-Contoret, eller ock att, om sådant icke kunde medgifvas, årligen tillgodonjuta räntan å denna summa, efter fem för hundradet räknad, dels ock att accordsfondens Obligationer må få belänas så väl af Directionen öfver Arméens Pensions-Cassa, som af enskilde lill enahanda belopp och lika ränta, som för de med Rikets Ständers garantie utfärdade
Obligationer redan blifvit fastställde eller framdeles kunna bestämmas; och har Kongl. Majit, enär, för befrämjandet af Accords-regleringen och den i sammanhang dermed stående amorteringen, som äro grundade på Kongl. Majits och Rikets Ständers gemensamma erkännande af rättvisan af utgifne och fastställde aecoi-ds återbetalande, inga lämpliga medel eller utvägar böra åsidosättas, samt Staten för öfrigt icke kommer att till accords-regleringen gifva annat bidrag än det ofvannämnde, velat, med understödjande af Fullmäktiges anhållan i ena och andra delen, till Rikets Ständer öfverlemna alt härom ändamålsenligen besluta.
Datum ut supra. CARL JOHAN. C. G. Grip. Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden , hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms blott den 20 Januarii i834- N ä r v a r a n d e: Hans Excellence Justilia; Stals-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Kans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gretve af Wetterstedt j A Kongl. Majas Nådiga Skrifvelse N;o 12.
Sta ts-R åden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner j Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , Herr Gretve Adelsvärd ^ Friherre Åkerhielm , Poppins j Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim_, Stats-Secreteraren Grip.
Stats-Secreteraren uppläste lill justering elt, i enlighet med förut fattadt beslut, uppsatt Förslag till Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse Atil.
Rikets Ständer om ytterligare Statsanslag för Arméens Pensions-Gassa,' om dispositionen af Accords-reglerings-anslaget och om hcläningsrätt å Aeeordsfonderts Obligationer; och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats.Rådets underdåniga tillstyrkan , berörde Förslag gilla, och befalla, alt Nådig Skrifvelse, i enlighet med det samma, sådant det finnes vid delta Protoeoll bilagdt, skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning expedieras.
Ex Protoeoll* C. A. Sehell.
N:o 1 3.
Ankom i afskrift till Exp Utsk. d. 12 Febr, kl. 7 «. 1». KONGL. MAJAS Nödiga Skrifvelse till Rikets Ständer> om eftergift af ett Danaarf till förmon för Piteå Stad.
Gifven Stockholms Slott den 6' Februari i iSJ.f.
Eli en till Kongl. 'Maj:t ställd skrift hafva Piteå Stads Magistrat jemte Stadens Äldste underdånigst anmält, huruledes staden, som redan &r i83o begynt att, i stället för det förra, af vådeld förstörda, Rådhuset, uppfeja en ny Rådhusbyggnad, likväl sedermera, i anseende tili deri ut ■ Kongl, Majits Nådiga Skrifveri K:o 12. 29 i83o och 1331 årens svåra missväxter och felslagna fiske, jemte vidtagna anstalter för Cholerasmittans utestängande förorsakade brist på nödiga- tillgångar hos stadens redan förut obe medlade invånare, måst inställa det påbegynda byggnadsarbetet, sorn i den nion fortskridit, att ej allenast grund blifvit lagd, utan ock sjelfva stommen af huset vore uppförd och med skurtak försedd, hvadan och då det nya Rådhuset snarligen borde åtminstone med golf, dörrar och fenster förses, för att kunna motstå verkningarna af regn och snö, men erforderlige medel till bestridande af kostnadenie härvid saknades, hvartill staden ej eller kunnat anskaffa något publikt låneunderstöd, stadens Magistrat och Äldste, som erhållit kännedom derom, att Kongl. Maj:t, genom Dom af den 8 November i83o, förklarat, det ali den egendom, Tullförvaltaren Olof Grans efterlemnade Enka Margaretha Christina Blomberg efterlemnat, skall såsom Dana-arf Kongl. Maj;l och Kronan tillfalla, underdånigst anhållit, det berörde Dana-arf, som af Magistraten skall blifvit realiserad t och uppginge till Trehundrade Riksdaler Hanes, måtte åt nämnde stad, hvarest Enkan Gran lefvat och dött, såsom cii Nådegåfva anslås, att tiil den nya Rådhusbyggnadens fullbordande användas; hvilken underdåniga ansökning Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens
Län med sitt underdåniga förord jemväl understöda.
Maj:t vill, i anledning häraf, till Rakets Ständer i Nåder öfverlemna, huruvida, på de af Piteå Stads Magistrat och Äldste anförda samt af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande vitsordade skäl, ofvanherörde ansökning bifallas.
Kongl. Maj:f förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN C. D. Skogman.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 8 Februarii i83,j.
Närvarande : Hans Excellence Justitia: Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Äiendena Herr Grefve af Wetterstedt, . 3a Kongl. Majus Tidigt Proposition.
Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärdj Friherre Åkerhjelm_, F. d.
Presidenten Poppius j Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim _, Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreleraren uppläste till justering ett, uppå Kongl. Majits förut meddelade Nådiga befallning, uppsatt Förslag till Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, om eftergift af ett Dana-arf till förmon för Piteå Stad.
Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, detta Förslag, som finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla, och Kongl. Maj:t befallde, att Dess Nådiga Skrifvelse i ämnet skulle, i enlighet härmed, till Rikets Ständer under denna dag expedieras.
Ut supra* Ex Protocollo S. G.
Ankom i afskrift till Exp. Ulsk. den i3 Febr. kl 10 f. ra. KONGL.
MAITS Nådiga Proposition till Rikets Ständer _, rörande beskattning af Tull-qvarnar samt Walk- och Stampverk fö/- andras betjenande A Städers områden, samt frihet lill Tull-qvarnars anläggning derstädes j utan lunder af åberopad minskning i redan varande Qvarnars inkomst.
Gifven Stockholms Slott den 18 Januari i i8J/f.
Hos Kongl. Maj:t har Dess och Rikets Kammar-Collegium i underdånighet framställt, hurusom Tull-mjölqvarnar å Städers områden, dels esomoftast, ur den synpunkt, alt de allmänna föreskrifterne om Tullqvar - Kongl, Majus Nådiga proposition N:o i3. 3i nars skattläggning endast hade afseende på Qvarnar å landet, fått, med frihet från räntas utgörande till Kronan, anläggas, dels understundom blifvit, efter berörde föreskrifter, sådan ränta åsatte, i anseende hvartill oell då i öfrigt frågor om anläggning af dylika
Qvarnar i siäderne behandlades olika mot å Landet, bemälde Collegium ansett sig böra fästa Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på behofvet af något allmänt stadgande, rörande så väl Tullqvarnars i städerne beskattning, som ordningen för beviljandet af dylika anläggningar derstädes, på det de olikheter, som vid sådane måls behandling hittills egt rum, derigenom må komma att upphöra.
Maj:t, som, vid pröfningen häraf, funnit någon serskild föreskrift om Tullmjöl-qvarnars i siäderne skattläggning, eller om deras befrielse derifrån, icke vara meddelad, har af hvad Kammar-Collegium anfört och de upplysningar, som från Kongl.
Majrts samtlige Befallningshafvande blifvit infordrade, inhemtat, att dylika Qvarnar i flera Rikets Städer, i följd af det allmänna stadgandet om räntas utgörande till Kronan af sådane Verk, blifvit tid efter annan skattlagde, då deremot i andra Städer räntefriheten vore i Städernes privilegier, eller genom serskilda Resolutioner och Förordnanden stadgad, i några åter en sådan räntefrihet, utan veterlig anledning dertill, ålnjötes, och äfven på vissa ställen, utan att motsvarande afgift till Siäderne utgöres.
Likaså vöre icke eller närmare uttryckt och bestämdt, huruvida, vid frågor om Tull-qvarnars anläggningar å Städernes område, de i allmänhet för tillåtelsen härtill gällande Författningar skulle i allo tillämpas, så att äfven intrång i förmalningsrätten för redan varande Tull-qvarnar, och behofvet af nya skulle härvid tagas i betraktande, hvarföre ock olika härutinnan förfarits, då någorstädes full frihet i anläggningsrätten idelina del varit medgifven.
Vid sådane förhållanden, har Kongl. Majit, på sätt Kammar-Collegium i underdånighet framställt, funnit lämpligt och nödigt, att bestämda föreskrifter härutinnan, till behörig rättelse för vederbörande, meddelades; och Kongl. Majit har härvid ansett! 1:0 att då icke någon Författning från ränta till Kronan i allmänhet befriar i Siäderne anlagde Tullmjöl-qvarnar, hvilka äfven på åtskillige ställen betjena omkringliggande landet med dess säds förmälning, hvarföre ock tid efter annan sådane qvarnar blifvit skattlagde, så borde ock desse qvarnar underkastas skattläggning efter gällande Författningar, eller, hvad som synes lämpligare, en förhöjd Bevillning, på sätt Rikets Ständer, angående Beskattningen af Sågar samt Valk- och Stampverk, till afsalu eller för andras betjenande, vid sista Riksdag förordnat, dock med undantag för de Städer, der, på grund af serskilda privilegier, Kongl. Resolutioner elier 3* KongU Majit i Nådiga Proposition N:o i3. andra beliörige Förordnanden, befrielse derifrån kunde finnas böra ega runi; och hvilket för hvarje Stad, vid dercra uppkommen fråga, på behörig pröfning skulle bero; börande den föreskrift, som härom varder meddelad, afven på redan i Städérne befintlige oskattlagde Tullmjöl-qvarnar, gom efter förenämnde grund äro afgifter underkastade, tillämpas, enär den omständigheten, alt desse qvarnar icke redan blifvit skallfogde, syntes icke skäligen böra verka till ständig befrielse från en afgift till Kronan, som eljest bordt dem åligga; och 2:0 att, enär anläggningsrätten af qvarnar i Städerne.
, då icke vatten-uppdämning eller annan deraf uppkommande skada åstadkommits, på åtskillige ställen varit fri och förhållandet härutinnan, hvad desse qvarnar angår, är skiljaktigt från det å landet, något hinder för nya qvarnars anläggning för städernes behof i de städer, der ränta till Kronan af qvarnarne bör utgöras, eller obehindrad frihet i anläggningen hittills egt rum, icke må anses uppkomma af åberopadt intrång i de redan befintlige qvarnarnes inkomst.
Enär likväl förevarande ämne bade egenskap af en beskattningsfråga, vill Kongl. Maj:t densamma härmedelst till Rikets nu församlade Ständer öfverlemna, och derjemte, då frågan om skattläggning af Tull-såg-qvarnar samt Valk- och Stampverk för andras betjenande å städernes område i ett sammanhang härmed bör behandlas, jemväl i Nåder föreslå, att de sådane bland desse Inrättningar, som antingen redan finnas och äro oskattlagde, eller hädanefter anläggas, och, efter de ofyanuppgifne grunderna rörande Mjöl-qvarnars skaltläggande böra utgöra ränta till Kronan, skola, på sätt Rikets Sländer vid sistförflutne Riksdag rörande nya Sågqvarnars samt Valk- och Stampveiks beskattning i allmänhet beslutat och i Bev i i 1 nings-F ö rordn i nge n finnes upptaget, till afgifter till Kronan beräknas.
Maj:t, som låter de lill della mål hörande handlingar till vederbörande biskutt öfve; lemna'-. föi blifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd osli ynnest välbevågen.
Datum ut supra, CARL JO HA1Y. M. G. Danckwardt.
Utdrag Kungl. Majus Nådiga Proposition N:o i3.