Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock som Cassans netto-inkomst af ifrågavarande besparingsmedel under tiden efter år 1833, till följd af den sistnämnde år verkställ - 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N\o l5o. de löne-reglering, varit i stigande och, i den raon löne-regleringen hunne gå i den verkställighet, måste ytterligare ökas, ansåge Directionen den summa, hvarmed Cassan borde ersättas för den inkomst-titel, hvilken genom löne-besparingarnes upphörande skulle försvinna, lämpligen böra bestämmas till 32,ooo R:dr, såsom utgörande i rund summa medium af de 3:ne sista årens besparingsmedel, hvilket medium utgjort af vacance- och liggetids-besparingar 12,468: i\. 8. och af begrafningshjelp 19,367: 11. it. Af Directipnen för Amiralitet.s-Krigsmans-Cassan är slutligen hemstäldt, att, i händelse omförmälde förändring komme att försiggå, Cassan måtte hållas skadeslös genom ett årligt från Stats-Verket utgående anslag af 3,44° R:dr.
Och har Stats-Contoret för egen del förklarat någon egentlig erinran icke förekomma vid de ersättningsbelopp, hvarå vederbörande Cassaförvaltningar sålunda gjort anspråk.
Enär följaktligen upphörandet af den Statens embets- och tjenstemän nu åliggande skyldighet att vid embetets eller tjenstens tillträdande aftjena begrafningshjelp icke kan tillvägabringas, så vida icke förrbemälde 3:ne Pensions-Inrättningar från Stats-Verkets sida hållas skadeslöse för derigenom uppkommande minskning å de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer dem tillförsäkrade inkomster, men anvisandet af de i berörde hänseende erforderliga betydliga Stats-anslag, efter Utskottets tanka, icke lämpligen för närvarande bör ifrågakomma, samt då för öfrigt, på sätt ofvanberördt är, frågan om ändamålsenligheten och nyttan af de utaf inotionärerne framställde förslag för närvarande är beroende på Kongl. Maj:ts Aådiga pröfning, anser Utskottet ofvannämnde motioner icke böra till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den i3 Januari i845. Stats-Utskottets Utlåtande j N:o i5l. 5 N:o 151.
Ank. till Utlåtande, i anledning af erhållne dterrcmisscr å Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 45, angående väckt fråga om upphörande af Invalid-inrätlninqcn å Ulriksdal. (I. A.) Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne protocolls-utdrag, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallit ofvannämnde utlåtande, hvilket deremot blifvit af Borgare- och Bonde-stånden till Utskottet återremitteradt.
Af de ledamöter, som inom sistbemälde 2:ne Riks-ståtad yrkat återremiss af betänkandet, är, såsom skäl derför, bufvudsakligen anfördt: att, i händelse, till följd af Rikets Ständers hemställan, Invalidinrättningens å Ulriksdal indragning blefve af Kongl. Majit i Nåder bifallen, det syntes lämpligast, att den s. k.
Invalidhus-fonden, af hvars medel kostnaden för Invalid-inrättningen hittills bestridts, komme att i egenskap af serskild fond försvinna ; att de till Kongl. Stats-Contoret inflytande och uti Stats-verkets räkenskaper serskildt redovisade Invalidhus-fondens hemmans-räntor borde, i likhet med kronans behållne räntor, ingå bland Stats-verkets öfriga tillgångar; samt att, till bestridande af underhållet!för ett emot de nuvarande invalidernes numerär svarande antal ålderstigne, medellöse krigsmän, ett direct anslag syntes böra uti Riks-staten uppföras; varande, på grund häraf, yrkadt, att Stats-Utskottet måtte hos Rikets
Ständer föreslå ett med nämnde åsigter öfverensstämmande tillägg till hvad uti omförmälde utlåtande blifvit yttradt.
Stockholm den 13 Januari 1845. 6 Stats-Vtskottets Utlåtande) JV'.o 152.
Ank. till Exp.-Utsk. d. i5 Jan , kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser ä Utlätandct N:o 50, rörande användandet af de under Kongl.
Stats-Contorets förvaltning ställde äldre Depositions-medel. (I. A.) I anledning af Kongl. Majrts i ämnet aflåtne Nådiga Proposition, hade Stats-Utskoltet, uti förenämnde utlåtande, hemställt, alt af de under Kongl. Stats-Contorets förvaltning ställde äldre Depositions-medel, hvilkas disponibla belopp uppgifvits till 62,715 R:dr 29 sk. 1 rst.
Banco, en summa af 60,000 Rdr måtte till Riksgälds-Contoret inlefvereras samt återstoden, 2,715 R:dr 29 sk. 1 rst., för Kongl. Stats-Contorets räkning i Rikets Ständers Bank insättas, för att användas till godtgörande af de fordrings-anspråk, hvilka i förevarande hänseende kunde i behörig ordning anmälas och styrkas; dock att, i händelse de restitutioner af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka framdeles kunna finnas böra ega rum, skulle till beloppet öfverstiga ofvannämnde dertill afsatte anslag, återstoden bör af Riksgälds-Contoret i vederbörlig ordning Kongl. Stats-Contoret tillhandahållas.
Detta utlåtande, hvilket af Ridderskapet och Adeln samt Presteslåndet bifallits, har deremot af de tvänne Öfriga Riks-stånden blifvit till Utskottet återremitteradt, på grund af framställde yrkanden, att, på sätt Herr Schartau uti dess emot utlåtandet afgifne reservation föreslagit, hela summan af omförmälde
Depositions-medel borde till Riksgälds-Contoret atlemnas och de restitutioner deraf, som kunde ifrågakomma, af bemälde Conior i första hand utbetalas, helst Riksgälds-Contoret, bättre än Kongl.
Stats-Contoret, vore i tillfälle att, då fråga om återbäring yppades, uppfylla de i detta hänseende väckte anspråk; hvartill komtne, att insättningen i Banken af en del utaf desse medel skulle medföra ränte-förlust.
I sammanhang härmed har förslag blifvit väckt, att jemväl hädanefter inflytande
Depositions-medel måtte hvart 3:dje år till Riksgälds-Contoret inlefvereras. Stats-Utskotieis Utlålandej N.o 1S2, 7 Till besvarande af berörde återremisser får Utskottet anföra: alt pröfningen af ansökningar oin ålerlyftning af ifrågavarande uti Ränterien deponerade och sedermera till Kongl. Stals-Contoret insände medel otvifvelaktig! utgör ett bestyr, hvilket med mera skäl bör förbehållas nämnde förvaltande embetsverk, än uppdragas åt Fullmägtige i RiksgäldsContoret, helst uti de beslut, som af desse sednare rörande dylika ämnen kotnme att fattas, ändring och rättelse icke kunde förr än vid nästderpåföljande Riksdag sökas och vinnas; att, då det onekligen skulle medföra en besvärlig omgång, derest Kongl. Stats-Contoret blefve nödsakadt att vid hvarje tillfälle, då återbäring af omförmälde slags medel finnes böra ega rum, från Riksgälds-Contoret reqvirera de i sådant afseende erforderliga, stundom till ganska ringa belopp uppgående, summor, Utskottet ansett tjenligt, att en mindre del af de Depositions-medel, om användande hvaraf nu är fråga, blefve för sådane inträffande fall under Kongl.
StatsContorets omedelbara disposition fortfarande reserverad, hvilket ock instämmer med den i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition uttryckta åsigt, samt att den härigenom uppkommande ränteförlust icke synes vara af betydenhet att förtjena afseende.
På grund häraf har Utskottet, som, i anledning af en till Utskottet remitterad motion angående inlefverering lill RiksgäldsContoret af de lill Kongl.
Stats-Contoret hädanefter ingående depositionsmedel, uti detta ämne afgifvet serskildt yttrande, funnit sig böra vidblifva sitt uti utlåtandet, N:o 50, gjorde, af tvänne Riksstånd godkände, tillstyrkande.
Reservation är häremot anmäld af Herr Schartau, som åberopat sin i ämnet afgifna, vid Betänkandet N:o 50 fogade, serskildta mening. 8 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o iSS, N:o 155.
Ank. till Exp.-Utsk. d. i5 Jan., kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående inlefverering till Hiksgälds-Contoret af de till Kongl.
Stals-Conior et ingående Depositions-medel. (I. A.)
Vid föredragning hos Bonde-ståndet af Stats-Utskottets, under N:o 50 afgifne, utlåtande i anledning af Kongl. Majit Nådiga Proposition, rörande användandet af de under Kongl. Stats-Contorets förvaltning ställde äldre Depositions-medel, har, på grund af 56 §.
Riksdags-ordningen, Pehr Sahlström från Stockholms Län väckt en till Stats-Utskottet remitterad motion innefattande hemställan, att jemväl sådana Depositions-medel, som hädanefter kunna till Kongl. Stats-Contoret ingå, måtte hvart tredje år till Riksgälds-Contoret inlefvereras.
Utskottet instämmer uti motionärens åsigt angående lämpligheten deraf, att dylika äldre Depositioner varda vid vissa bestämde terminer till Riksgälds-Contoret aflemnade.
Men då, i följd af trenne Riks-stånds bifall till Utskottets uti 16 §. sista momentet af Betänkandet, N:o 54, angående Rikets Ständers Revisorers åren 1841 och 1843 afgifne berättelser om Stats-verkets tillstånd och förvaltning, framställde förslag, Rikets Ständer beslutat att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nådigt öfvervägande taga, huruvida icke, medelst bestämmande i lagenlig ordning af en viss preescriptions-tid för ifrågavarande depositions-medels återlyftning, desamma må för framtiden kunna till statsmedel omsättas, så har, vid detta förhållande, Utskottet funnit sig böra hemställa, att Pehr Sahlströms förevarande motion icke må till någon serskild åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den i3 Jan. 1845.
N:o Stats-Uiskoltets Utlåtande j N',o 1S4, 9 N:o 134.
Ant. till Exp. Utsk. den i5 Jan., 11. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 51, rörande användandet af en på Post-Verkets räkning i Rikets Ständers Rank innestående summa. (I. A.) Förenämnde Utlåtande, — deruti Stats-Utskoltet hemställt, att en på Post-Verkets räkning uti Rikets Ständers Bank innestående summa af 3,154 R;dr 10 sk. 4 vst, utgörande behållning af penningar och effecter, hvilka varit inneslutne uti på Post-Contoren öfverblifne bref, måtte uti Riksgälds-Contoret deponeras, att tillhandahållas rätte egarne, i händelse de sig behörigen anmäla, — har, enligt Utskottet meddeldte protocollsutdrag, blifvit al Borgare- och Bonde-Slånden utan förändring godkändt; af Ridderskapet och Adeln på det sätt bifallet, att Ståndet beslutat, det ifrågavarande summa skulle uti Rikets Ständers Riksgälds-Contor deponeras, för att tillhandahållas Kongl.
Post-Verket, i händelse egarne der sig behörigen anmäla och deras rätt till medlen styrka; samt slutligen af Presle-Ståndet återremitterad t, med det förklarande, att summan väl må i Rikets Ständers Riksgälds-Contor deponeras, men med skyldighet för samma Contor att deraf hålla Post-Styrelsen tillhanda det eller de belopp, hvartill vederbörande kunna inför sagde styrelse styrka sin eganderält.
Då, efter Utskottets tanka, de anspråk på utbekommande af större eller mindre del af omförmälde summa, hvilka af egarne till de uti brefven inneslutne penningar och effecter eller desse egares rättsinnehafvare kunna väckas, lämpligast böra pröfvas och afgöras af Post-Verkets styrelse, hvilken sedermera eger att från Riksgälds-Contoret requirera det för fyllande af de godkände fordringsanspråken nödiga belopp, har Utskottet, med anledning af de inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet i Bih, till R, St, Prot, 184-5•
4 Sami, 1 Afd, 37 Haft, 2 10 Stats-Utskottels Memorial, iV:o i5S. ämnet yttrade åsigter, ansett sig böra, med förtydligande af hvad, uti Utlåtandet N:o 5i, blifvit yttradt, föreslå, att ifrågavarande 3,i54 R:dr io sk. 4 rst- Banco måtte uti Rikets Ständers Riksgälds-Contor deponeras; dock med skyldighet för nämnde Contor att af berörde medel tillhandahålla Kongl. Post-Verkets Styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande kunna inför samma Styrelse behörigen styrka sin eganderätt.
Ank. till Exp.-Utsk. den i5 Jan , kl. i e. m.
Memorial, med förslag till Votering s-proposition får omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om infriande af Kongl. Krigs-Collegii Artilleri-afdelnings skuld till Militue-Boställs-Cassan i och för inköp af Mariebergs egendom.
Uti dess, under N:o 60, afgifne utlåtande, hade Stats-Utskotlet dels tillstyrkt, att den skuld, stor 14,000 R:dr, hvarför Kongl.
Krigs-Collegii Artilleri-Afdelning, i och för inköp af den till Artilleri-Läroverket å Marieberg anslagne fasta egendom, hos Riksgälds-Contoret häftar, finge uti räkenskaperne afskrifvas , dels hemställt, alt, till infriande af capital-återstoden utål bemälde Afdelnings skuld till Militiae-Boställs-Cassan, utgörande 33,893 R:dr 39 sk. 7 rst., ett hä remot svarande anslag mätte varda å Riksgälds-Contoret anvisadt.
Enligt Utskottet tillkandakomne protocollsuldrag, har detta utlåtande blifvit i sin helhet af Ridderskapet och Adelö samt Preste-Ståndet gilladt.
Borgare- och Bonde-Stånden åter hafva bifallit den förra, men afslagit den sednare delen af berörde utlåtande; hvarvid Borgare-Ståndet förklarat sig gilla Herr Norins emot utlåtandet afgifne reservation, enligt hvilken det ifrågaställde anslaget för sistnämn - Stats-Utskotlets Memorial, N\o iSS.
11 de skulds betalande ansetts icke vara af behofvet så oundgängligen påkalladt, att detsamma borde utgå af Riksgälds-Contorets nu egande och för andra vida angelägnare statsbehof påräknade tillgångar.
I anledning häraf och för den händelse att icke någotdera af sistbemälde tvänne Riks-Stånd skulle behaga instämma uti Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, i afseende på anslags beviljande till liqvid af Militias-Boställs-Cassans fordran, får Utskottet föreslå, att, för denna frågas afgörande, votering må i Förstärkt Stats-Utskott anställas öfver en så lydande proposition:
Den, som, i öfverensstämmelse med Stats-Utskotlets hemställan, bifaller, att, till infriande af Kongl.
Krigs-Collegii Arlilleri-Afdelnings återstående capital-skuld till Militiae-Boställs-Cassan, utgörande 33,893 R:dr 39 sk. 7 rst.
Banco, ett häremot svarande anslag må varda å RiksgäldsContoret anvisadt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Berg, 1845. i?
: Stats-Ulskottels Utlåtande, N:o 156. 1 N:o 156.
Ank. till Exp.-Utsk. d 17 Jan., kl. 2 e. m.
Utlåtande, dels angående åtskiflige i sammanhang med 6:te Hufvadtiteln, för en gång eller för vissa år. äskade anslag, dels i anledning af väckta motioner om Statsbidrag för likartade ändamål.
(U. A) Enligt hvad Utskottet, uti sitt utlåtande N:o 3g, rörande 6:te Hufvudt i tel ris reglering, omförmält, får Utskottet nu afgifva utlåtande, angående dels de under berörde Titel uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition äskade anslag för en gång eller för viss bestämd tid, dels ock likartade, genom, enskilda motioner ifrågasatte, Statsbidrag.
Högstberörde Nådiga Proposition innehåller i afseende härå, att Kongl. Majit, i anledning af de flere i underdånighet anmälda frågor om beviljande af serskilda anslag utöfver'» de vanliga statsbehofven under 6:te Hufvudtiteln, och hvilka, hvad allmänna arbeten angår, hufvudsakligen upptagas i Styrelsens för Väg- och Vattenbyggnader underdåniga skrifvelse den 37 Juni nästlidet år, ansett sig böra af Rikets Ständer äska de anslag, som visat sig vara al mesta angelägenhet påkallade.
Canal-ledningar: 1:0
På sätt det vid den Nådiga Propositionen fogade Sfats-RådsProtocoll för den io nästlidne Juli och bemälde Styrelses, Ulskottit meddelade, skrifvelse förmäla, hafva en mängd Bruksegare och Possessionater framställt angelägenheten om Statsbidrag för en canal-ledning emellan sjön Norra Barken, hvarest Strömsholms Canal slutar, genom sjöarne Leren samt Norra och Östra Hillen, till sjön Wessman; och i anseende till de stora fördelar, densamma, i förening med Strömsholms canal-led, skulle komma alt medföra, ej allenast för de orter deromkring, hvilka äro att räkna bland de mest vigtiga för Sveriges Bergverks-induslri, utan ock såsom en följd deraf för Riket i allmänhet, har Kongl.
Majit, med hänsigt till den erforderlige kostnaden samt enskildes erbjudna bidrag, föreslagit, Bih. till JR.
Prot. 184-5. 4 Sami. 1 A(d. 38 Bdft. i 2 Stats-V(skottets Utlåtande, N:o 156. det Rikets Ständer, emot förbindelse för blifvande Bolag att utföra canalarbetet, efter den plan, som derför varder af Kongl. Majit fastställd, måtte bevilja ett anslag af 463,000 R:dr, till fördelning å 12 år, med l/i2:del årligen, utgörande för 3 år 1 15,760 Rldr.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande och finner, med afseende å tillgångarnes otillräcklighet för ett med så stora kostnader förenadt arbete, som det ifrågavarande, och hvilket dessutom torde kunna till ett annat tillfälle uppskjutas, sig icke böra företrädesvis tillstyrka ofvanberörde anslag. 2:0 I afseende å canalen emellan Hjelmaren och Wenern, eller den så kallade Svea Canal, hvarom vid sista Riksdag fråga hos Rikets Ständer förevar, har Kongl.
Majit funnit, att dertill erfordrades så stora statsbidrag, att desamma icke kunde, utan åsidosättande af flera angelägna behof, anvisas utaf tillgångarne för allmänna arbeten; och Utskottet, som erhållit remiss å Herr Ilörnsteins i Borgare-Ståndet väckta motion om anslag till nämnde canal, så vida tillgångarne det medgifva, får, på de skäl, den Nådiga Propositionen upptager, tillstyrka, att något Stats-anslag för ifrågavarande canal-anläggning icke måtte af Rikets Ständer nu beviljas. 3:o Hos Kongl. Majit hafva Committerade för Bruksegare inom Nora och Lindes Bergmästaredöme, jemte öfverlemnande af chartor och kostnadsförslag öfver en tillämnad båtled emellan Hjelmaren och Järle Bruk samt vidare emellan Norasjön och FdsjöUj i underdånighet anhållit om statsanslag dertill, i anledning hvaraf Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader, med antagande af Committerades uppgifter rörande qvantiteten af de effecter, sorn på den ifrågaställa canalen skulle komma att transporteras till och från Bergslagen, hemställt, att, då detta företag vöre vigtigt och förtjent af allmänt understöd, 3oo,ooo R:dr i ett för allt måtte anvisas, men att hvad som derutöfver erfordrades till arbetets ändamålsenliga utförande, enligt den plan, som i Nåder blefve stadfästad, borde af vederbörande Bolag anskaffas, Kongl.
Majit har i detta fall endast till Rikets Ständer öfverlemnat, huruvida något sådant bidrag må anvisas, derest, vid pröfningen af statsbehofven och deras förhållande till de tillgångar, som kunna påräknas, om-ständigheterne finnas sådant medgifva; hvaremot, uti en hos Borgare - Stats-Utskotlets Utlåtande, N-.o 156. 3 SUndet väckt, till Utskottet remitterad, motion, Herr Bergsten, C. A., yrkat, att till omförmälde båtled, hvarför skulle åtgå 38o,ooo R:dr, måtte af Staten anvisas 3oo,ooo R:dr, men det öfriga, utgörande 8o,ooo R:dr, bekostas genom enskilde bidrag; varande den upplysning leornad, att stångjern, tackjern och malm skulle å denna båtled årligen transporteras till belopp af 122,000 Skeppund, utom spanmål, tegel m. m.
På enahanda skäl, som bär ofvan i irsta punkten åberopats, tillstyrker Utskottet, att ifrågavarande 3oo,ooo Rrdr icke måtte af Rikets Ständer nu beviljas. 4:o
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion, har J. A. Zetterberg från Stockholms Län anfört: att Kongl. Maj:t, genom Dom den 2g November i83g, i Nåder förklarat en del strandegare vid sjön Brunnsviken berättigade att, för erhållande af 200 tunnland odlingsbar jord, genom undanrödjande af hindren för sjöns aflopp vid lägenheten Ålkistan, sänka vattnet, emot skyldighet att lemna ersättning lill Haga Lustslott för kostnaden att antingen fylla dervarande canaler elfer dem uppgräfva, så att vattnet i dem bibehå lies vid enahanda djup, som det före sjöns sänkning egt.
Då genom en sådan upprensning kunde förorsakas den olägenhet, att
Brunnsvikens sidländta stränder blefve förvandlade till osunda träsk, hade strandegarne varit betänkte, ej mindre på förekommande häraf, än ock att förskaffa norra delen af Stockholm hamn och upplagsplats från Saltsjön vid Roslags-tull m. fl. ställen.
Härtill erfordrades, att det 220 alnar långa utloppet vid Ålkistan uppgräfdes till en segelbar Canal, genom hvilken, då Brunnsviken försättes i lika höjd med Saltsjön, sjötransporter kunde verkställas samt friskare vatten erhållas i nämnde vik och i canalerne vid Haga; och som, enligt uppgjordt förslag, för upgmuddring af desse canaler skulle åtgå 5,000 R:dr, och för gräfning af en segelbar canal vid Ålkistan 12,000 R:dr, eller tillsammans 17,000 R:dr, anhöll motionären, alt Stats-Verket måtte bevilja 2/3:delar häraf med 1 1,333 Rrdr 16 sk.
B:co. Då, enligt Utskottets tanka, det allmännas nytta af berörde företag torde blifva af ringa vigt och ingalunda motsvara den kostnad, som derå skulle rfedläggas, anser Utskottet sig icke kunna å Zetterbergs ifrågavarande motion tillstyrka bifall. 5:o Från Preste-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å Prosten Arborelli derstädes väckte motion, innehållande, alt, då Ofyan-Siljans och 4 Stals Utskottets Utlåtande, N:o 156. större delen af Nedan-Siljans Fögderier, i afseende å belägenheten, lämpade sig mera för sommarhandel på Helsingland , än på Westerås och Gefle, anläggning af en båtled emellan sjöarne A mmun gen och Matlången skulle hafva till följd, att Mållångstad blefve en nederlagsplats för Dal-allmogens i nämnde Fögderier behof, dem |de, emot sina slöjd-och industri-producter, kunde tillbyta sig för billigt pris, hvadan motionären, på desse och flere anförda skäl, begärt, att ett anslag af 5o,ooo R:dr B:co måtte beviljas för sjöarne Ammungens} Flåtens och Mällångens förening medelst en canal, hvarom undersökning år 1841 skett, då kostnaden beräknats Lill något öfver 53.000 R:dr, och derjemte blifvit utröndt, att några naturhinder icke möta.
Styrelsen för Väg- och Vattenbyggnader har anfört, att denna canal, som blifvit beräknad till 3 V2 fots djup och calculerats att kosta 53,517 R:dr, hufvudsakligen vöre nyttig för Furudahls, Dalforss och Svabens Verks jernbruks-transporter, och att egarne till desse Bruk antydt sig vilja till arbetets utförande bidraga, men icke uppgifvit, huru stort anslag de från Statsverket förväntade.
Med anledning häraf och då företaget icke kan anses vara af så synnerligen allmän vigt, finner Utskottet icke lämpligt att tillstyrka det i Prosten Arborelli motion äskade Stats-anslag. 6:0
Hos Bonde-Ståndet har Riksdagsfullmägtigen Anders Jansson från Westerås Län, uti afgifven motion, föreslagit, att en Canal, som förenade sjöarne Ämänningen och Snyte/i måtte anläggas, till stor nytta så väl för dem, hvilka grunda sina jerntillverkningar på malm eller tackjern från Norbergs grufvor, som för spanmåls-producenter, de der kunde dymedelst till Bergslagen lättare afsätta minst 5,000 tunnor spanmål årligen.
Kostnaden för denna canal vore beräknad till 84,312 R:dr, och motionären begärde, att Staten häraf måtte tillskjuta 5o,ooo R:dr, att utgå i fem år, med 10.000
R:dr årligen; men som icke blifvit utredt, om bruksegare och bergsmän i orten vilja deltaga i kostnaderne för denna canal-anläggning, hvilken ej eller af Kongl. Majit och Styrelsen för Vattenbyggnader förordats, anser sig Utskottet, i ärendets närvarande skick, sakna anledning att tillstyrka det äskade anslagets beviljande, utan hemställer, att Anders Janssons motion nu icke måtte till någon åtgärd föranleda. Slats-Vtskottets Utlåtande, N:o 156. 5 7:0 Uti Borgare-Ståndet hafva Herrar Ekholm och Hörnstein , uti väckta, till Utskottet remitterade, motioner, yrkat, den förre, att 5,000 R:dr måtte anvisas för anställande af en fullständig undersökning och upprättande utaf kostnadsförslag, i afseende å Strömsholms canals ledande till WesteråSj samt den sednare, att anslag måtte medgifvas för dylika undersökningar och förslag, i ändamål af nämnde canals utgrening till Köping• varande af Öfverste-Lieutenanten m. m.
Edström upplyst, att båda canalledningarne äro möjlige och kunna verkställas.
Då denna fråga icke varit föremål för Kongl. Majrts
Nådiga pröfning, samt ingalunda upplyst är, huruvida det kan vara lämpligt, att
Strömsholms canal drages ifrån den förut för densamma bestämda linien, och företagandet af de föreslagne undersökningarne kunde gifva anledning till afbrott uti redan påbörjade arbeten, tillstyrker Utskottet, att dessa motioner icke måtte bifallas.