Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slals-Contoret inlefverade äldre de^ositionsmedel samt derå upplu/,na räntor, bör ett belopp af Sextio Tusen R:dr lill Riksgälds-Contoret öfverlemnas; hvaremot det kommer att åligga Riksgälds-Contoret att, i vederbörlig ordning, tillhandahålla Kongl. Stals-Contoret hvad som, utöfver den härtill derstädes afsalia summa, erfordras för verkställandet af de restilutioner ulaf besagde medel, hvilka kunna anses framdeles böra äga runi. §. io. ('Grundar sig på Rikets Stan lers beslut genom bifallandet af Stats-Ut skotte ts Utlåtande, N:o 154.) Likaså bör den på Postverkets räkning i Rikets Ständers Bank insatta summa, Tretusen Etthundra Femtiofyra Riksdaler 10 sk. 4 rst., tugörande behållningen af penningar och efiecter, sorn funnits inneslutn e iöfverblifne och, eller viss föreskrifven tid, öppnade bref, aflemnas till Riksgälds-Contoret, som deremot skall häraf tillhandahålla Post-Verkets Styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande inför samma Styrelse kunna styrka sin eganderätt. §• lr (Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 305 ) I händelse Kongl.
Majit bifaller Rikets Ständers derom i underdånighet gjorda anhållan, bör den af Kongl* Majit icke disponerade behållning 4 Hör litt Stats-Utslottcts Memorial, iV;o 315. af influtna tollaf sif ter för under sednare åren till Riket införd utländsk spanniål öfverleinnas till Riksgälds-Contoret, emot skyldighet för detta Verk att, vid skeende reqvisition, hålla de medel, som sålunda emolUgas, Kongl.
Majit tillhanda för det med den afsedda ändamål. §. 13.
(Grundar sig pä Stats-TJtskottcts, af Rikets Stander bifalln»,Memorial, K:e> 114.)
Sedan de för Rikets Ständer uppgifna begrafning^- och ö/rige kostnadema, i anledning af Högstsalig Hans Majit Konung Cari XII ~ Johans dödliga frånfälle, blifvit af Riksgälds-Contoret godtgjorda, så hafva Rikets Ständer ansett, att det bidrag till samma kostnader, som af Konungariket JSurrige kan varda utgjordt, bör komma Riksgälds-Contoret till' godo; hvadan Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att nämnde bidrag måtte Riksgälds-Contoret tillhandahållas. §. i3. (Motsrarar 123 §. i 1341 ars Reglemente.)
Derest den påbörjade vattenledningen till Carlskrona skulle komma alt öfvergifvas, och de härtill redan uppköpta jernrören icke kunna till allmänna byggnader användas, bör, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers till Kongl. Majrt framförda underdåniga anhållan, den tillgång, som, genom försäljningen af dessa jernrör äfvensom andra för samma företag upphandlade materialier, uppkommer, till Riksgälds-Contoret aflemnas, för att framdeles kunna tagas i beräkning för anläggandet af en vatten-cistern vid nämnde stad. §•
J4* (Motsvarar 124 §. i 1841 års Reglemente).
Till följd af det vid sednast förflutna Riksdag härom fattade beslut, bör Rikets Ständers Bank, före slutet af innevarande år, med Fyrahundra sextio två tusen tvåhundra fyratio tre Riksdaler »8 skill, i rst., till RiksgäldsContoret utbetala den återstående sista femtedelen af det, vid nämnde Riksdag, till Riksgälds-Contorets utgifter anslagna belopp, 2,311,216 R:dr 4* sk. 5 rst., utaf Barmens behållna vinst och kapital-öfverskott, enligt samma Verks hufvudbok för år i83$.
Hör till Slafs-UtskoUefs Memorial, j\T:o 315. 5 §. «5.
Jemlikt Rikets nu församlade Ständers beslut, skall det belopp af Bankens ■vinst
Jör näst/idet år i844* hvilket icke erfordras lör uppbringandet af Bankens kapilal-öfverskott eller grundfond till Tio Millioner Riksdaler, aflemnas till Riksgälds-Contoret; oell bör således detta belopp, sedan detsamma genom en* med de af Rikets Ständer stadgade grunder för Bankens framtida lånerörelse öfverensstämmande, utredning blifvit bestämdt, under loppet af åren i845 och 1846, till Riksgälds-Contoret af Banken utbetalas. §• '6. (Öfvcrcnsslammcr med Stafs-IJfcskottcls Utlåtanden N:ris fil, 304 och 309.)
Sorn den summa, — hvilken är af Riksgälds-Contoret, till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut, på serskild räkning i Rikets Ständers Bank afsatt, såsom fond för det så kallade Stora Creclitivet, — blifvit, under innevarande Riksdag, beräknad och disponerad bland tillgångarne för de till utbetalning från Riksgälds-Contoret anvisade tillfällige jStats-utgifter; så bör denna summa, utgörande Tvåhundra Tiotusen Tvåhundra Sextio Riksdaler 7 skill. 3 rst., utassigneras och derefter insättas på samma Bankoräkning, som Riksgälds-Contorets öfrige kontanta behållning, för att, gemensamt med denna, kunna till förefallande utbetalningar användas. §•
'7* (Motsvarar l:sta moro. af 78 §. i 1841 ars Regi.)
De för Riksgälds-Contorets förestående utgifter nu anslagna kontanta tillgångar, äfvensom de medel, hvilka för öfrigt till detta Verk inflyta, skola, intilldess desamma för besagde utgifter behöfva användas, så vidt med det allmännas säkerhet och fördel öfverensstämmer, göras för Riksgälds-Contoret fruktbärande och hållas allmänna rörelsen tillhanda, medelst uppköpandet, för Riksgälds-Contorets räkning, af räntebärande obligationer, utgifne af Jrmeens Åccords-Amorteringsfond, Trollhätte JSya Kanal-bolag, Skånska Hypoteksföreningen, Bruksägarnes Hypothekskassa eller andra sådane Svenska Hypotheks-inrättningar, som, på likartade grunder med de aine nyssnämnde, kunna blifva bildade samt af Kongl. Majit i Nåder stadfästade, och hvilkas obligationer Fullmägtige anse innefatta full säkerhet.
Hör till Siats-Utskottets Memorial, N:o 315. §• *3.
De obligationer, sorn, i öfverensstämmelse med stadgandet i nästföregående §., redan äro eller hädanefter varda för Riksgälds-Contorets räkning uppköpt//., skola, i den mån sådant för verkställigheten af Riksgälds-Contoret åliggande utgifter erfordras eller af Verkets fördel påkallas, antingen till inlösen uppsägas eller, på det sätt, Fullmägtige pröfva mest lämpligt och ända målsen 1 ig t, ) orsa/jas. ‘ V §. i9.
(Motsvarar 2:dra moni. af 78 §.
r 1341 ars Reglemente*)
För samma ändamål och under de förhållanden, som i ofvanstående 17 §. äro uppgifna, må derstädes uppräknade räntebärande papper, jemte Stockholms Stads Di älsel-Commissions obligationer, af Riksgälds-Contoret belånas; dock få de lån, som emot hypothek af sådane obligationer meddelas, icke öfverstiga Nittio procent af de hypothicerade obligationernes kapitalbelopp, då dessa löpa med minst 4l procents ränta eller Sjuttio
Fem procent utaf kapitalbeloppet af de obligationer, hvaruti lägre ränta än 4* procent är föreskrifveu.
För ifrågavarande lån skall, utan afseende å de belånade obligationernes räntefot, lill Riksgälds-Contoret erläggas
Fem procents årlig ränta.
För öfrigt ankommer på Fullmägtige att, med hänsigt till förevarande förhållanden, bestämma, ej mindre lånetiderne, än lånebeloppen. §. 20.
(Lika lydande med 125 §. i 1341 ars Reglemente.')
För liqviderandet af Stalsfyllnadssumman och för bestridandet af öfriga Riksgälds-Contoret åliggande utgifter, eger detta Verk att, från den t September det ena året till den sista Juni det nästföljande, begagna ett räntefritt ('reiativ å Rikets Ständers Bank till ett belopp af högst En Million (1,000,000) R:dr; börande alltid de å detta Creditiv lyftade medel ovilkorligen sistnämnde dag vara Banken godtgjorda.
Då Bankens ställning del fordrar, må berörde Creditiv af Banco-Fullmägtige uppsägas, dock ej förr, än i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade.
Sådan uppsägning leder till den påföljd, att Creiilivet månadlligen, lill den sista derpåföljande Juni, indrages till så stor andel, sorn lior till Stats-Utskottets Memorial, N:o 315.
1 motsvarar antalet af dö för crediliv-rättighetens begagnande till samma dag återstående fulla månader. §. 21» (Likalydande med 125 §. i 1841 ars Reglemente och det af Rikets Ständer genom bifallandet af Stats-L) tskotlels Memorial, ]\j:o 309, redan beslutade reglementarisk^ stadgande.?)
I-händelse sådant, för verkställandet af Riksgälds-Contorets förestående utbetalningar, finnes oundgängligen nödvändigt, äga Fullmäktige att upplåna härtill erforderliga medel emot detta Verks obligationer, som skola lyda å Svenskt mynt och vara ställde till inlösen, antingen efter föregången uppsägning eller efter viss bestämd förfallotid, hvilken sednare dock icke får bestämmas utöfver
Tio år från obligationernas ulgifningsdag.
Full i • mäktige skola härvid företrädesvis söka begagna deL af ofvanberörde lånesätt, hvarigenom den lägsta räntan beredes, och får denna icke i något fall öfverstiga
Fem procent, eller rabatt å obligationernas kapital-belopp medgifvas. jin gående uppbörden ecb redovisningen af de till Riksgäl ds-Contoret ingående bevillnings m. jl. medel, samt härmed gemenskap ägande arfvoden. §. 22.
(Motsvarar 127 §. i 1841 ars Reglemente*’) Allmänna henill ningen unpbäres oöh redovisas, på sätt i gällande Bevillnings-Förordning är stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän och öfrige vederbörande, hvilka med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti samma Förordning dem tillerkända arfvoden och traktamenten.
Likaså äga Kronofogdarne och Lands-Conloren att, för uppbörden och redovisningen af arfs- och testaments-bevi/lningen, tillgodonjuta de serskildte arfvoden, som uti Kongl.
Kungörelsen den 11 December 181 i blifvit bestämda. §. 23.
(Lika lydande med 128 §. i 1841 ars Reglemente.)
Öfver hvarje års uppbörd af Allmänna Bevillningen samt RiksgäldsContorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterne levereras, författas vid Lands-Contoren Summariska.
Räkningar, som afslutas och insändas till Riksgälds-Contoret inom den tid, Författningarne stadga, och uti hvilka Räkningar, Restantier och Balancer från de förra åren jemväl lill redovisning upp - 8 Hör tiil Siats-Utskottets Memorial, N:o 315. tagas.
Sådana Summariska Räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, sorn serskildt är bestämd. §•
24- (Lika lydande med 129 §. i iS41 Srs Reglemente.)
I början af hvarje månad insändas från Lan dt- Ränter ierne till Riksgälds—Contoret Förslag öfver de, under nästföregångne månad, för nämnde Contors räkning, influtna medel, hvilka Förslag ovilkorligen böra vara af Lands-Contoren till riktigheten bestyrkta. ao, (Motsvarar 130 §. i 1841 ars Reglemente*) De till Riksgälds-Contorets disposition uti Landt-Ränterierne införflutne uppbönls- och an märknings- m. fl. medel öfversändas och lefvererar derifrån omedelbart till Riksgälds-Contoret; egande Landt-Räntmästarne att, under de vilkor och förbehåll, Förfuttningarne stadga, sig lill godo beräkna och i räkenskaperne afföra det dem tillkommande remisslage för de pennin ge-remisser, som från Landt-Ränterierne tiil Riksgälds-Contoret expedieras. 26.
(Lika lydande med 131 §. i 1841 ars Reglemente.)
För de medel, sorn, tili följd af Kongl. Kammar-Rättens Öfver-Revi sions-Departements anmärkningar eller vederbörande Advocats-Fiscals-Embetens åtgärder, för Riksgälds-Conlorets räkning inflyto, godlgör RiksgäldsContoret, efter behöriga reqvisitioner, de i Författningarne stadgade observations- och indrifnings-urfvoden, §, 37.
(Lika lydande med 132 i l84t ars Reglemente.)
För hvarje år uppgöres och afslutas en serskild Hufvudbok öfver Riksgälds-Contorets samtliga tillgångar och skulder samt inkomster och utgifter, af hvad namn och beskaffenhet de vara må.
Denna Hufvudbok bör vara afslutad och renskrifven inom den r Juli året efter det, för hvilken den är uppgjord, samt före den 1 derpåfoljande October behörigen granskad. §. 28.
Hör till Stats-Utskotlets Memorial, Jf:o 315. 9 §• 2^> (Lila lydande med 133 §. i 1841 års Reglemente.}
Under loppet af Juni månad hvarje år, böra, till upplysning för allmänheten om Riksgälds-Contorets ställning, serskilda, efter det härmed afsedda ändamål lämpade, Utdrag af detta Verks Räkenskaper för det nästföregångna året genom trycket offentliggöras och jemte allmänna Ticlningarne utdelas. §• 2.9* (Lika lydande med §. 134 i 1841 ars Reglemente.)
I April månad hvarje år, upprättas uti Riksgälds-Contoret en ordentlig Liqvid med Stats-Verket för det sistförflutna året.
Af denna Liqvid meddelas Kongl. Stats-Contoret tvenne exemplar, hvaraf det ena, derå Fullmäktige tecknat sitt godkännande, bör derstädes qvarstanna, samt det andra, sedan det blifvit försedt med anteckning om Liqvidens godkännande af Kongl. Stats-Contoret, bör till Riksgälds-Contoret återställas, för att, såsom verification, dess Hufvudbok biläggas. §. 3 o. (Lila lydande med 135 §. i 1S41 års Reglemente.)
Då Riksgälds-Contorets Hufvudbok, inom den i §. 27 stadgade tid, blifvit vederbörligen afslutad och i fulländadt skick till Commissariatet aflemnad, utbetalas det för Hufvudfcokens upprättande och afslutande, från längre tid tillbaka, bestämda serskilda arfvode af Två Hundra (200) Riksdaler. §. 3i.
(Lila lydande med 136 §. i 1841 års Reglemente.)
Likasom hittills, må äfven hädanefter årliga arfvoden, till ett sammanräknadt belopp af Två Hundra (200) Riksdaler, tilldelas vederbörande tjenstemän vid Rikets Ständers Bank samt Kongl. Post-Contoret i Stockholm.
Sj Prof. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band.
44 lid fl. 2 STOCKHOLM, l,millberg <V Camp. 1S4S, Ståte-Uiskoticts MéntorlxtQ JYio 3$&- f If» 316.
Änk. till Exfr.
Vtsk. deri1 i5* Måf\' kl. 8 e. ni.
Memorial, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut, rörande åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxt-år. fR.s,s-Afd.j Stats-Utskottets förnyade Utlåtande, N:o 305, angående undsättningsansLalterna under och efter inträffande missväxter, har blifvit bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, men lagdt till handlingarne af Preste-Ståndet, under förklarande, att Ståndet vidblef sina härom* vid föredragningen af Utskottets förra Utlåtande N:o 160, fattade beslut.
Ridderskapet och Adeln har bifallit de af Utskottet föreslagna förändringar i redactionen af besluten, rörande tiden för undsättningsmedlens begagnande och allemnandet till Riksgälds-Contoret af de för utländsk spanmål inllutne tullafgifter; Deremot har Utskottets hemställan om upphörandet af det vid sistförlidne Riksdag anvisade serskilde undsättnings-creditir blifvit, afskggir itf?
Ridder,- skåpet och Adeln, som äfvenledes ogillat Utskottets yttrande, i fråga om undsättningsmedlens användande till understöd utan åter'betalningsskyldighet; hvarjemte Ridderskapet och Adeln förklarat sig vidblifva* Invad angfi^ ende dessa frågor förut blifvit af Ridderskapet och Adelil beslutadt.
Då således 2:ne Riks-Stånd, nemligen Borgare- och Bonde-Stånden, beslutat, att ofvannämnda creditiv skall upphöra, men de 2:ne öfrige Stånden förkl arat, att detsamma bör fortfara, så och för den händelse hvarken Ridderskapet och Adeln eller Preste-Slåndet antager den inbjudning, Utskottet nu får till sistbemälde 2:ne Riks-Stånd framställa, att, i fråga om detta creditiv, förena sig med Borgare- och Öonde-Stånden, måste, för tillvägabringandet af ett gemensamt beslut härutinnan, jemlikt Regerings-Formens 69 §, omröstning anställas uti Förstärkt Stats-Utskott; för hvilket ändamål Utskottet föreslår följande voterings-proposition:
Den, som bifaller, att det, vid 1840 och 1841 års Riksdag, beviljade och å Riksgälds-Contoret anvisade undsättnings-creditiv af 100,000 R:dr må upphöra, röstar Ja; Bih. till it.
Prot. 184S, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band: 4$ klaf t. 1 a Stats-Utskotlets Memorial, N;0 3l6.
Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition för behöfvandes undsättning vid och efter inträffande missväxter jemväl anvisa ett creditiv af Etthundra Tusen Riksdaler, att i Riksgälds-Contoret lyftas, när Kongl. Majit finner de för öfrigt anslagna tillgångarne vara otillräcklige5 dock bör hvad, som å detta creditiv, lyftes, af först inflytande tullafgifter för spannmål återbetalas.
Beträffande användandet af de Lill Kongl.
Nådiga disposition anvisade undsättningsmedel, så hafva väl samtlige Riks-Stånden förklarat, det de ansågo förändring böra ske uti de i detta hänseende vid sistförflutne
Riksdag stadgade grunder; men Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, hvilka härom fattat enahanda beslut, hafva skiljt sig från de 2:ne öfrige Riks-Stånden deruti, att de bifallit, det högst 50,000 R:dr af ifrågavarande medel finge användas till understöd utan återbetalnings-skyldighet, då Borgare- och Bonde-Stånden deremot förklarat yrkandet om sådana understöds meddelande icke kunna beviljas.
Dock hafva sistbemälte 2:ne Riksstånd medgifvit, att af undsättningsmedlen ett belopp af 100,000
R:dr finge, intill nästa Riksdag, äfven utan menigheternes gemensamma ansvarighet, såsom låne-understöd, utlemnas emot annan af Kongl. Majit godkänd säkerhet och, i yttersta nödfall, emot undsättningstagarnes blotta återbelalnings-förbindelser.
I anledning af skiljaktigheterna i dessa beslut, måste jemväl, i fråga om sättet och grunderna för meranämnde medels användande, omröstning i Förstärkt Stats-Ulskott företagas, så vida icke antingen Ridderskapet och Adeln eller Preste-Ståndet skulle, på sätt Utskottet härmedelst hemställer, i Borgare- och Bonde-Ståndens beslut instämma.
För verkställandet af denna omröstning, får Stals-Utskottet alltså föreslå en så lydande voterings-proposition :
Den, som anser, att, då undsättningar åt behöfvande vid och efter inträffade missväxter meddelas utaf de till Kongl. Majits disposition för sådant ändamål anvisade medel, bör iakttagas, dels att, så vidt omständiglieterne medgifva, tillfälle beredes de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänt nyttiga företag, helst inom eller i närheten af deras hemort, förtjena sitt uppehälle, dels ock att besagde medel endast varda utanorduade i egenskap Stals-Ulskottens
Memorial* It.o 3i6. 3 af räntefria låne-understöd med bestämd återbetalningsskyldighet, för hvars behöriga fullgörande vederbörande menighets gemensamma ansvarighetsförbindelse aflemnas, eller, der sådant ej kan skäligen fordras, ställes annan säkerhet, som af Kongl. Majit i Nåder godkännes, eller ock, i yttersta nödfall, afgifves undsättningstagarnes blotta återbetalningsförbindelse, under villkor likväl, att de låneunderstöd, som sålunda, utan menigheternas gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utlemnas intill nästa Riksdag, icke öfverstiga ett sammanräknadt belopp af Etthundra Tusen Riksdaler, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Yinner Nej, hafva Rikets Stander beslutat hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, vid tilldelandet af understöd åt behöfvande vid och efter inträffade missvexter, måtte iagttagas; a) att tillfällen, så vidt omständigheterne medgifva, måtte beredas för de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänna arbetsföretag, förskaffa sig medel till uppehälle; b') att af förenämnde till Kongl. Majits
Nådiga disposition ställda medel högst 50,000 R;dr måtte användas till undsättning, utan återbetalningsskyldighet, endast åt sådane behöfvande, som icke ega att påräkna understöd af sina Communer, icke äro i tillfälle att genom arbetsförtjenst sig försörja, samt ej heller i stånd att af sina tillgångar åstadkomma någon återbetalning; c) alt i öfrigt medlen endast måtte disponeras till låneunderstöd, utan ränta, med bestämd återbetalningstid, och mot derför ställd säkerhet af de större eller mindre menigheterne gemensamt, eller ock hvad annan ansvarighet, Kongl.
Stockholm den 15 Maj 1845. .V t/. c.. % >' .1 i : : n s ;?*. ■t ■: ■ , r ■ • • . - — t >*■ .■ •v ’ Cf) i ■ ■ i. ' j v- .1 ■ ■ v * r i -•' i ; i • *>< i-1',1 4 . :J lill .
. >.i »t - ■ t.vf.-i ->v i- .lis).'? ■'-> ,1 .
I* 4 'l& {'‘i*?
.<>< i ■ ■■--lii i,vii •• . . i ;i.i? • t • '>' ** • ? lea :,,.i , i", . . i.iii M '/ - >’ ' " . , ... .. * Siiri ... I. i,- t .4 STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet, 1845. Stats-Ltskotlets Memorial, N:o 3rj i N:o.
Maj i845, kl. i e. m.
Memorial, med förslag till reglementariska stadgatiden, angående de på Riksgälds-Conior et anvisade Creditiv.
(Rgs. A} dl.) Sedan Rikets Ständer, genom 3:ne Riks-Slånds sammanstämmande beslut, bifallit Stats-Utsicottets Memorial N:o 3oc>, angående de i 63 §.
Regerings-Formen föreskrifna Creditiv-summor, så och ehuru frågan om anvisandet af ett serskildt undsättnings-creditiv vid inträffande missväxter beror på omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, anser sig dock SlaLs-UtskoLlet böra till Rikets Ständer aflemna förslag till den afdelning i Reglementet för Riksgälds-Contoret, hvaruti föreskrifterna rörande de å nyssnämnde Contor anvisade creditiv böra intagas; kommande detta förslag att med en ytterligare §. ökas, derest Rikets Ständer besluta, att det ifrågaställde serskilda undsättnings-creditivet skall på Riksgälds-Contoret anvisas.
Hvad de i Regerings-formen omförmäida a;ne creditiv-summor beträffar, så hafva Rikets
Ständer redan genom ofvan åberopade beslut godkänt lydelsen af de härom nu föreslagna reglementariska stadgandena.
Såsom en följd af; samma beslut, kommer roo §. i Riksgälds-Con torets nu gällande Reglemente att förfalla, så vidt den föreskrifver afsättandet af en serskild fond för det s. k. Stora creditivet.
Den. sista perioden af samma §. är deremot i förslaget till det nya Reglementet hufvudsakligen bibehållen.
I öfverensstämmelse med Utskottets, i Utlåtandena N:is 160 och 3o5 meddelade samt af a;ne Riks-Stånd bifallna yttrande, angående det vid sednaste |Riksdag anvisade serskilda undsättnings-creditiv, har stadgandet i nuvarande Reglemente om detta creditiv blifvit ur Utskottets förslag uteslutet.
Uti 6 §., angående det för Ull-Discont-Fondens förstärkning, vid 1828 och i83o års Riksdag, beviljade creditiv, är den förändring i fråga om rän te-beräkningen för detta creditiv iakttagen, som Rikets Ständer under innevarande Riksdag beslutat.
Den i 1841 års Reglemente införda §., angående creditivet för Armeens-Accords-reglering, är, endast med iagttagande af någon redactions-förändring, bibehållen uti det af Utskottet uppgjorda Reglements-förslaget.
Stockholm den 16 Maj 1845. llih. till R.
Prot. 184S) 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 46 Haft. 1 Slats-Ltskottets Memorial, N.o 3t~.
FÖRSLAG ta REGLEMENTE för Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
Angående de å Riksgälds- Contoret[ anvisade Creditiv. §. i.
(Grundar sig pä Slats-Utskottcts, af Rikets Ständer bifallna, memorial, N:o 3og.)
Till följd af stadgandet i Regerings-formens 63 §., hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning af Riksgälds-Contoret anvisat en creditiv-summa af Två millioner (2,000,000) Riksdaler, för att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Stats-Rådet in pleno blifvit hörd t och Rikets Ständer sammankallade.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej brytas, eller summan af Fullmägtige utbetalas förr, än Riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. §. 2.
(Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Stats-Utskottcts Memorial, N:o 3og.)
Derest den i föregående §. uppgifna creditiv-summa kommer att lyftas, bör Riksgälds-Contoret, för densammas utbetalande, använda de till Contoret influtna, odisponerade, öfverskotter på Statsverkets inkomster, äfvensom Contorels öfriga, härtill disponibla, tillgångar samt anskaffa hvad för öfrigt kan erfordras, genom upplåning emot Riksgälds-Contorets obligationer, ställda att efter minst ett eller högst treårs förfallotid, inlösasmed de medel, sorn af Rikets näst sammanträdande Ständer varda härtill anvisade.
Stats-Uiskotlets Memorialj N:o 3iy. 3 §• 3.
(Grumlar sig pä Rikets Ständers beslut, enligt Stats-Utskottets Memorial, N:o 3og.
Den creditiv-summa, som likaledes, enligt 63 §. i Regerings-Formen, bör å Riksgälds-Contoret anvisas, för att, på sålt samma §. innehåller, under tiden emellan innevarande och nästkommande Riksdag, vara tillgänglig, då Kongl. Maj:t till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål_, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till ett belopp af Fem Hundra Tusen R:dr. §• 4- (Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Stats-Utskottets memorial, N:o 3og.)
För bestridandet af de utbetalningars som å sistberörde creditivsumma kunna ifrågakomma, böra Riksgälds-Contorets härtill disponibla tillgångar begagnas och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-Contoret upplånas, enligt de grunder, som af Rikets
Ständer äro stadgade för låns upptagande genom nämnde Verk i och för andra tillfälliga behof, som derförutan icke kunna fyllas. §. 5.
(Likalydande med usta punkten af io3 §. i 1841 års Reglemente.)