Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riket ega ett enda och för dem alla gifvet ärabetsforum, talan emot dem , så val i'fråga om ansvar för ämbetsfel , sorn i ersättningsväg, uti Svea Hof-Rätt utföres. ■ , b) Att de i Orterne tjenstgörande Landtmätare , äfven för de ämbetsgöromål, som icke höra till Under-domstolarnes pröfning , likväl inför dessa Domstolar må svara, dåde för fel ställas under tilltal , sedan genom Kongl, Brefvet den 8 April 1788 är stadgadt, att tjensteförseelser, begångna under skifteslörrättning, äfven böra af Domstolarne pröfvas och afgöras; dock böra sådana mål, likasom när Landtmätare i öfrigt för tjenstefel tilltalas, i stället för Kammar-Collegium, underställas vederbörande Hof-Rätts pröfning. c) Att stridigheter om arfvoden för Landtmätare eller annan ämbets- eller tjensteman , må bedömas af den Rätt, hvarunder han för ämbetet eller tjensten hörer. d) Att de mål, rörande vissa embets-eller tjenstemäns ansvar för fel i ämbete eller tjenst, som hittills besvärsvis ingått till Förvaltnings» 6o verken , hädanefter på Jika sätt fullföljas i Hof-Rätt — och e) Att, när anmärkningar vid redogörares räkenskaper väckas hos Förvaltningsverken, dessa deröfver måga infordra redogörares förklaring och jemväl sjelfva sedermera resolvera; hvarefter Resolutionen redogörsren tillställes, sorn, i fall han ej inom viss tid deremot anmäler klander, anses hafva medgifvit hvad densamma innehåller; men om han dermed vore missnöjd , skulie han ega, att äska ordentlig pröfning af saken i Kammar-Rätten.
Genom iakttagande af nu föreslagna modificationer, och när det förutsattes, att executionsverket med ordning och drift bandhafves , så att inga andra mål tili Domstolarne hänvisas, än de, sorn verkeligen äro af tvistig na ur; när det vidare antages, att den, som djerfvas missbruka rättegång och mot klara skäl och bättre vett drager någon för rätta , det före skall dömas till ansvar af Domstolarne
J när det ej eller är obekant, att
Collegierne i de der enskilda emellm förekommande mål, vanligen icke tillägga den lidande parten ersättning för sine kostnader, hvarigenom , och då det i öfrigt der icke är något särdeles äfventyr underkastadt, att besvära sin vederpart med oskälig rättegång, Collegiimålens mängd äfven synes hafva blifvit ökad; och när dessutom är allmänt kändt9 6i att genom det sätt, som för besvärs fullföljande och fataliers beräknande i Oeconomi- och Politiemål finnes stadgadt, dessa ärendir äfven kunna på den Collegiala rätt? gängsbanan flera år uppehållas: så eger Utskottet den öfvertygelse, att den ifrågaställde öfverflyttningen af rätts-f ågot , på sätt förut är anfötdr, skall i märga afseendt-n bffva nyttig , c) blott för enskilda medborgare, hvilka derigenom likaledes undvika att blifva drapne till aflägse och okände Domstolar , utan ock för Förvaltning verken , hvilka skola vinna genom möjligheten al de egentl ga förvaltnings-ärendernc-s skyndsammare behandling : och får derföre Utskottet slutligast vördsamt tillstyrka, att Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t ville anmäla den underdåniga önskan, att om verkställigheten häraf må föranstaltas, så fort omständigheteme möjdigen kunna det medgifva, 4:0
Alhnännct åsigter i afseende på Stats-Rådets sammansåtttiing , Collegial-Styrelsen , samt de locala ämb et smyndigheterna, 'jemte municipatelier menighet s-styrelsen Innan Utskottet går att för Riksens Höglofl, Ständer framställa sina allmänna åsigter 6 2 i afseende på Styrelseverkens reglering, förekommer
Iförut till granskning den i de afgifna förslagen väckte fråga: huruvida eiln i hvad ordning
Constitutions -förändringar dervid tnå anm diar, Committerades pluralitet har af anförde skäl *) trott, att den plan, som till Riks-Styrelsen upprättades, borde innefatta en sådan med nu bestående samhälls-förhållanden instämmande styrelsens förenkling, som utan Constitutions-förändringar, genast hufvudsakligen kunde antagas och sedermera småningom fullkomligas i det förhållande, som icke blott grunderne för den ceconomiska lagstiftningen blefvo förenklade, utan ock de hinder, som vissa stadganden i Grundlagen framställa, undanröjde: varande i följd häraf de Constitutions-förcändringar, Committerade till en början ansett nödige, särskildt anmäldte,för att grundlagsenligt blifva behandlade.
Uti ett annat förslag anmärkes här emot : att Styrelseverkens mängd och form sammanhänga så nära med Grundlagens beskaffenhet, att icke en gång första ändamålet med deras omskapning, nemligen besparing i Stats-utgifterne, kan i betydlig mån påräknas utan Grundlags - förändringar.
Möjligheten deraf skall nemi. åter bero pä Rikets författning och inrättningar; ty om deskulle föranleda tillvarelsen af öfverdrifvet många *)
Sid 56 och följande. **) Cancelli-Rådst v.
Hartmansdorffs, sid. 11.
I b. 63 Ämbetsmän , och om af detta fel behof uppkommer, att söka garantier uti embetsverkens mängd och sammansättning; så fordrades, för att grundligen bota det onda, väsendtlige förändringar i Grundlagen, dem Committéen, som ej egt att Utarbeta enny Stats* författning, icke kunnat föreslå; men deremot yrkas, på flera anförde skäl, att
Committéen haft förslagsrätt till sådana rättelser och förbättringar i Grundlagen, som anginge de reglementariske föreskrifterna eller sättet huru Konungens grundlagliga magt må, genom Ämbetsmän uröfvas, och Folkets fri- och rättigheter, genom Styrelseverken vårdas, samt
Ämbetsmännens ansvar af vederbörande utkräfvas, enligt andan af derom gällande stadgar, sådan den nu är.
Häraf visar sig, att båda förslagen åsyfta Constitutions-förändringar , och skillnaden synes i sjelfva verket blott vara:
Om desse förändringar bura i sammanhang med sjelfva förslaget upptagas, eller om de derifrån bora uteslutas , och i stället särskildt anmälas.
Hvilkendera utvägen ock må antagas, torde samma resultat uppkomma, så vidt det förutsattes, hvad Utskottet också vördsamt föreslår, att nemligen de delar af förslaget, som icke fordra Constitutions-förändringar , må, så snart ske kan, verkställas, då de förbättringar i Riks-Styrelsen, som bero på rättelser i Grundlagen, finge, när de i föresknfven ordning blifvit beslutade, sedermera införas.
Onekeligen leder likväl den förra metho - 64 den till mera ordning vid uppställningen, ty en ny organisation lärer icke kunna företagas, eller förslag dertill systematiskt författas, utan att i sammanhang med det öfriga företaga granskning af de Ämbetsmäns befattningar, hvilka äro till antal och verkningskrets i Grundlagen bestämda; hvarföre, och då af de till Urskottet remitterade handlingar inhämtas, att den är ign tillförordnade Committée i sitt Betänkande den 31 Mars 1812 föreslagit, att åt en annan Committée måtte uppdragas, att utan hinder af gällande Lagar och författningar, föreslå ordningen för allmänna ärendernes handhafvande; att 1812 års Ständer, i underdånig skrifvelse den 24 Julii, instämt i lika beskaffad önskan; att Särskilta Utskottet vid förra Riksdagen, med anled. ning häraf, föreslagit sådane förändringar i Styrelseverkens organisation, som, efter Utskottets yttrande, föranledde till förändring i redactionen af vissa §. §. i Regeringsformen j att ingen anmärkning häremot skett, utan Högvördiqa Preste-Ståndct tvertom uttryckeligen anhållit, att åt Committéen måtte uppdragas utföra sin befattning , utan hinder af Rikets Grundlagar samt öfrige gäilande Lagar och författningar; och att Kongl Majus Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer den 14 sistledne Mars tillika omnämner Grundlagsförändringar, sorn i vanlig ordning böra behandlas; sä har Utskottet i sitt arbete och de Organisations-förslag, som kunna göras, ansett - 6 5 sett sig obehindradt af nu gällande Grundlagar» Lagar och författningar, så vidt desse hafva afseende på det reglementariska, och icke angå grunderne för det nu gällande regerings- och författnings-systemet: varande likväl de Grundlags-förändringar, som Utskottet ansett vid en ny Styrelse-Verkens organisation böra komma i fråga, från förslaget utdragne och på en särskild dervid bilagd förteckning upptagne, på det att de nödvändiga formaliteterne, för att komma till desse förändringar, må, efter förslagets pröfning i ett sammanhang, och, så vidt det godkännes, vedeibör 1 igen blifva iakttagne.
Om Stats-Rädet.
Då Rikets Styrelse i hela sin vidd från Konungamsgten utgår och ärenderne dit återvända ; har Utskottet först trott sig böra meddela utlåtande, rörande de Ämbetsmän, som närmast omgifva Konungen, och, genom råd och upplysningar, verka på besluten, tillbefrämjande af samhälls inrättningens ändamål.
De till Utskottets granskning öfverlemnade förslag åsyfta intetdera införandet af en Minister-Styrelse i ordets egentliga bemärkelse} men tvenne antaga en modererad Minister-form, med blandning af Collegial - Styrelse» *).
Särsk, Ulsk, Betänk, 5 *) Sid. 42.
Committerades Betänkande. — i 29 Cancelli*Råd, v.Hartmansdorffs, i af6, u Committerade hafva anmärkt *), att de i Grundlagen nämnde tvänne Stats-Ministrar o?h fyra Stats-Secreterare, hvilka egenteligeri böra anses såsom Chefer för Stats-Förvaltningens afdelningar, hafva en mindre fullkomligt bestämd verknings-krets ; att för det saur band , som bör finnas emellan Organerne inom hvarje Styrelsens afdelning, fullständiga föreskrifter saknas; och att ärendernes fördelning emellan närmast underordnade Auctoriteter och Ämbets-verk, icke är afpassad efter Stats» Expeditionemes indelning.
Denna brist är i ert annat af de afgifné förslagen närmare utvecklad **).
Der anmärkes med skäl, ”att Stafs-Secreterarne, som äro ”de förnämsta föredragande, ej hafva någon tid J'öfrig till en upphöjdare verksamhet, derest 3,dem åliggande förberedande åtgärder skola ”noga uppfyllas.
De hafva ingen skyldighet, ■‘-'att vaka öfver verkställigheten af Konungens ”beslut och de kunna ej af egen myndighet ”tillhålla ett Collegium, eller en LandshöfdinJ'gs, eller annan vederbörande, att göta sin ”skyldighet.
Dé stå icke allena i spetsen ’’för någon styrelsegren, utan är deras myndighet inskränkt af General-Adjutanteme och ”Collegii-Presidenterne.
Maj:ts befäl 1- ”ningar i flere Militair-ämnen, som nära anda Srats.Secreterarnes befattning , emottagas ’’och utfärdas af General-Adjutanternej och i 4') Sid. 46 Committerades Betänkande. **) Sid.
144 och följande Cancelli-Rådet tott Hart* mansdorjffs betänkande. *7 ”vissa fall hvarken äro eller kunna gransörne ”dem emellan blifva bestämdt uppdragna* Col”legiernes Presidenter* som egentligen borde ”under Stats-Secreteraren vaka öfver verkställigheten och tillämpningen af Konungens ^beslut , äro i anseende till rangen alltför J,böga och Oberoende af Stats - Secretera* ”ren.
Medlen* som skola användas, måste sö
Således finnes, såsom vidare än* ”märkes, ingen egentelig
Chef för någoil ”förvaltningsgren, sorn har skyldighet att om« ”fatta den helt , eller sorn är förpligtad eller ”berättigad, att följa målen från början till ”slut 5 hvarigenom Konungen, då Han villfö5, retaga åtgärder af vidsträcktare omfattning, ”sättes i nödvändighet» att från flere af hvar* ”andra oberoende myndigheter söka Underfät* ”telser, råd och upplysningar, hvaraf långsamhet i ärendernes gång mäste uppkomma} 'äfvensom, i fall något går origtigt, Kontin» *’gen eller Riksens Ständer, bland så mångå* ”icke hafva någön viss att hålla sig till, ”om de skjuta skulden på hvarandra.
An» ”tingen skall ett blifva obilligt lidande fram» ’’för de Öfrige, sorn äfven deltagit i åtgärder* ”ne, ellef blifva de sämtelige ansvarslösa, ”eller måste man anklaga en hel Mini* *’stére» hvilket alltid och allestädes är ett be”tänkeligt steg} i synnerhet om tillgång på 68 ”ämnen till de högsta Ämbetenas åferbesätt”njng vore mindre tillräcklig’’.
Utskottet, som äfven insett felaktigheten af ett sådant förhållande och de mångfalldiga olägenheter, sorn dermed måste vara förenade, har, såsom ett hufvudsakligt villkor för införandet af en förbättrad Styrelseverkens organisation, antagit, att derest Förvaltnings-chefen skall kunna ansvara för ärendernes gång och behandling inom en viss styrelse-gren 3 så måste, ej mindre deras beredning och framställning, än äfven en fortfarande ti 1 Isyn och ledning, sedan de blifvit afgjorda, honom tillkomma; hvarföre Utskottet föreslår: att i spetsen för hvarje förvaltningsgren hör stå en Chef, rom, jemte det han dr föredragande och rådgifvande, har tillsyn öfver verkställigheten af Konungens beslut, och förmanskap öfver alla under förvaltningen lydande Ämbetsverk och Auctoriteter, med skyldighet, att i allt hvad till dess omfattning hörer, eller dermed gemenskap eger, med sådan uppmärksamhet följa drenderne, att han af deras gång alltid må ega öfversigt och städse vara i tillfälle, att derföre gåra Konungen eller Riksens Ständer redo.
Såsom en följd häraf, och på det
Förvaitnings-cheferne må sättas i tillfälle att uppfylla dessa åligganden, får Utskottet jemväl vördsamt tillstyrka: att de med öfrige StatsRäden erhålla lika värdighet, dä benämning af föredragande Stats-Råd äfven kunde dem tilläggas j att alla Förvalt nings-Cheferne böra vara ledamöter af Stats.Rådet, med skyldighet att, när C9 de icke dm hindrade, öfvervara hvarandras föredragningj och att Collegii - Presidenti,rue, såsom Förvaltnings - cheferne underordnade, endast må erhålla värdighet lika med äldste General-Major.
Då FörvaltningS-cheferne härigenom komma att blifva förmän för underlydande Collegier och Ämbetsverk • så böra de också sättas i tillfälle, att syftes - enligt kunna utöfva detta förmanskap, i hvilket afseende såsom allmänna grunder synes kunna antagas, att Förvaltnings-cheferne böra ega; Att, på samma sätt som Justitia-Cancelleren, vid vites-ansvar ålägga underlydande Ämbetsmän afgijvandct af infordrade förklaringar och underrättelser:
Att, utan föredragning inför Kongl. Majst, besvara förjrågningar rörande verkställighet af utfärdade författningar och anbefallda åtgärder, samt att infordra utlåtanden, ämbetsberättelser och upplysningar, eller i öfrigt vidtaga alla förberedande åtgärder för måls behöriga afgörande'.
Att, när de så för godt firma, öfvervara dem underordnade Collegiers och Ämbetsverks rådplägningar och arbeten, samt att taga kännedom af deras protocoll och öfrige handlingar, likväl utan rättighet, att i öfverldggningarne deltaga/ och Att, når de så nödigt pröfva, bestämma hvilka mål
Inom de underordnade ämbetsverken böra företrädesvis, framför andra, till skyndsammare afgörande företagas.
I öfrigt, och då det synes höra till fullständigheten af de militaira Förvaltnings-che - 79 fernes befattning, att bos sig förena befälet, både öfver personal och material, för att behandla båda efter gemensam plan *); så bär Utskottet, till förekommande af de cal* Jisioner, som alltid äro att befara, i fall båda dessa befattningar bibehållas delade emellan plika Chefer, ansett sig jemväl böra föreslå; att samma person borde vara föredragande af sd pil Civila, som Commando-mål f dock under för-.
Utsättning, att det sätt, hvarpå dessa drender sko-> ta enligt Grundlagen inför Konungen föredragas, härigenom icke förändras.
Vid granskning af ärendernes fördelning emellan Statsförvaltningens hufvudgrenar, har Utskottet funnit, att den, sådan den nu är, hufvudsakligen icke synes origtig, utotn 1 sammanblandningen af Närings- och Drätsel-, ärender.
För närvarande handläggas i en Expe-
Rådet v. Hartm onsdorffs
Förslag sid, 2to,förra afdelningen, och sid- 74 andra afdela tungen* 7i I ett land, der blott sedelmynt finnes, har väl handeln, genom deraf beroende Cursföihållanden, nära gemenskap med Financerne; men på samma sätt eger Statsförvaltning gen i hela sin vidd sammanhang och en enda slutlig föreningspunct hos Konungen i StatsRådet: och derföre synes det icke vara skäl, att dela de allmänna hushållningen, näringarne och handeln rörande, i mera skiljaktigt sammanhang stående, ärender emellan tvänne Förvaltnings-chefer, af hvilka ingendera kunde komma i tillfälle att utöfva den öfversigt, som är nödvändig, sä framt
Styrelsen skall kunna uppfylla ett af dess hufvudsakligaste åligganden, att nemligen tillse, det ingen näring må uppmuntras eller understödjas på den andras bekostnad, utan hvardera särskildt betraktas som en del af ett större helt, samt vårdas och befrämjas endast i den mån, den bidrager till det helas uppkomst och trefnad.
Med anledning häraf, och då det tillförekommande af ärendernes sammanblandning, jemväl synes vara af stor vigt, att mål, som angå uppbörd och fördelning af Stats-intrader» ne samt Statens utgifter, hvilka Utskottet egenteligen ansett höra till Rikets drätsel, mä blifva af en enda Förvaltnings-cbef behandlade; så har Utskottet erkänt riktigheten af den grundsats, att närings- och drätsel-ärender hora åtskiljas under hvar sin föredragande, så snart det i Constitntionel oraning låter sig göra; men med önskan derjemte, att Utskottets öfriga, af detta hinder icke jn« *r2 6kränkta förslag , så vidt det godkännes , e~ meliertid måtte gå i verkställighet.
I afseende på förvaltningsgrenarnes nu varande antal, har Utskottet icke ansett sig böra föreslå annan förändring, än den, att Landt- och Sjö.
Krigsdrenderne, sä snart det Constitutionsenligt kan ske, md erhålla hvar sitt särskilda
Chef , hvilket med afseende å Rikets geagrafiska läge, och deraf uppkommande behof af ett kraftigt Sjå-försvar, synes vara af högsta vigt ’
I följd häraf skulle hela Statsförvaltningen komma att innefatta
Sju hufvudgrenar, nemligen:
En Justitia-Förvaltning.
En Utrikes- En Krigs- En Sjö- — En för Ecclesiastik-ärender, allmänna Uppfostringen, Helsö- och Fattigvården.
En för allmän Hushållning och Ordning, eller för Näringarne; och En för Drätseln elier allmänna Medlen och Skattkammaren: Hvilka Förvaltningarj efter hvad ofvan
Sr nämndt, hvardera skulle erhålla en egen Chefj likasom Utskottet föreslår: att hvar och en af dessa Fbrvaltnings-chefer bör ega sin underlydande Expedition; men Krigs- och Sjö-för. valtarne hvardera tvånne, nemligen en Befäls - *) Sid. 74, CancelliRådet v.
Hartmansdorff, 2 af. deln. Sid. 142.
Committerades Betänkande. 73 för Cotnmandamål och en Civil• får öfrige drender.
Expeditions-chef erne i Civil-vdg döra vara Expeditions-Secreterare, men i Bef åls-mål hunna de vdljas ibland Officerare.
Härnäst i ordningen förekommer att granska den i de afgifne förslagen väckte fråga, huruvida andra rådgifvare kunde behöfvas, än dem, som blifva föredragande Förvaltningschefer, Ett af dessa förslag åsyftar, att inskränka Stats-Rådet, utom Förvaltnings-cheferne, till blott 2:ne eller 3:ne Controllerande StatsRåd
Uti ett annat föreslås blott Hof-Cancellerens indragning **), och uti det tredje bibehålles StatsRådet, sådant det nu är ***).
För bedömandet af dessa förslag, torde vara nödigt att tillse, huru Stats-Rådets befattning och sammansättning i Grundlagen äro bestämda.
Enligt föreskrifterne i densamma skall Konungen, som allena regerar, eller ensam beslutar öfver de mål, som honom tillkomma, före beslutet upplysas af Stats-Rådet och da föredragande.
Utom Ministeriela och Commando-mäl, skola alla ärender afgöras i StatsRådet, sammansatt af 9 Ledamöter, hvilka, äfvensom föredraganden, böra till Protocol - Cancelli* Rådet v. Hartmansdorff, sid, 212, förra afdelningen. ®ft) Committerades pluralitet, sid. 49, ***) Friherre Löfvenskjölds.
74 let yttra sina meningar, för hvilka de blifva ansvarige: och efter målens beskaffenhet är antalet af de rådgifvare, som böra vara närvarande , så vidt beslut af Konungen må kunna fattas, bestämdt\
Således skola i administrativa och executiva mål, åtminstone 3 af Stats-Råden, jemte föredraganden, vara tillstädes (§§. 8, 43, Regeringsformen), Men i frågor af större vigt och omfattning, och som röra Rikets allmänna styrelse, böra alla Stats-Rådets Ledamöter, der de icke ega laga förfall, öfvervara beslutet, §. 8* - Likasom i alla Lagstift ningsmål, §§, 8r, 83 » 87, 83. 891 rnen i vissa fall , såsom då fråga är om krig eller fred, om Konungens resa utrikes, eller om lyftning af den summa, som är i Riksens Ständers Bank afsatt, i fall af ett infallande k1"!?! §§• 13 > 39» 63, bör Stats-Rådet vara närvarande in pleno, eller bestå af alla 9 Ledamöterne och de 4 Stats-Secreterarne§. 13.
Och om Konungen går i fält eller reser till aflägsnare inrikes orter, skola Fyra af StatsRådets Ledamöter, och ibland dem JustitiaStats-Ministern, af honom förordnas, att fora Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver, § 43- Vid öfvervägande af hvad således i afseende på Stats-Rådets grundlagsenlig* åligganden finnes stadgadt, och i öfrigt af de omständigheter, att
Konungen ensam beslutar i allt hvad som rörer den oeconomiska lagstiftningen och organisation af alla slags allmänna inrättningar, dervid mångsidig pröfning af alij 7? hvad som rörer Rikets ställning och inre för, hållanden, och i samma mån flere upplysningar och råd fordrasj att regerings-ärenderna, i följd al det rådande beskattnings- och författnings-systemet, äro mångå och invecklade; och att således Förvaltnings-cheferne , som skola bereda målen, måhända icke alltid kunna få tillfälle, att i Conseillen vara tillstädes, när de icke hafva föredragning, särdeles om ett af deras vigtigaste åligganden , sorn Utskottet föreslagit, det nemligen, att hafva tillsyn öfver verkställigheten af Konungens Beslut, och öfver underlydande Ämbetsverk, rjgtigt skall uppfyllas; har Utskottet, med godkännande af de skäl Committerade i Öfrigt anfört *), trott sig böra antaga, att, utom de föredragande Förvaltnings-cheferne, ett StatsRåd bör finnas, för att lemna Konungen underrättelser och råd; men då, ifall Utskottets förslag, i afseende på förvaltningsgrenarnes indelning, godkannes , en ny Förvaltnings-chef för Sjö-ärenderne tillkommer, och Utskottet jemväl föreslagit, att Förvaltningscheferne, när de icke äro hindrade, böra öfvervara hvarandras föredragningar, hvarigenom behofvet af så många Stats-Råd, som nu finnas, lärer minskas; så har Utskottets pluralitet stannat i den öfvertygelse, att de icke föredragande Stats-Råden kunna, med inberäkning af Hof-Cancelleren, inskränkas till fyra, nemligen 3 Civila och 1 Militair, utan *) Sid, 47 och 4$, Pluralitetens Betänkande, 7 6 att det ändamål, Grundlagen med Stats-Rå. dets inrättning åsyftat, i något afseende skall förfelas.
Utskottet har jemväl härvid till granskning före haft en särskildt väckt fråga, om icke Stats-Rådet må indelas i 2:ne afdelningar?
I den första afdelningen skulle, enligt det härom afgifne förslag, endast de egenteliga Regerings-omsorgerne förehafvas, och Chefen för hvarje
Departement ovillkorligt vara föredragande.
Den andra borde deremot upptaga, bereda och handlägga, alla de mål, som genom besvär underställas Konungens Höga pröfning, och der skulle en Expeditions-Secreterare, för att bespara Förvaltnings-chefens tid till andra vigtiga göromål, föredraga ärenderne med den ansvarsskyldighet , Constitutionen för föredragande i allmänhet bestämmerj hvarjemte blifvit hemstäidt, om icke Konungen skulle kunna till Ledamötcrne på denna afdelning öfverlemna afgörandet af sådana mindre vigtig»a mål, dem Han sjelf icke ville öfvervara.
Ändamålet härmed skulle vara, att St3ts-Rådet, som nu svårligen skall kunna medhinna mera , än att yttra sig öfver alla der förekommande ärender, derigenom bereddes tillfälle uppfylla hvad man af Ministéren väntar, att nemligen den skall vaka öfver ärendernes gång och öfver efterlefnaden af de författningar, hvilka till allmän ordning och Landets viii vidtagas, att den skall tillse, af hvilken nyttig verkan utkomne författningar och vidtagne allmänna åtgärder kuqna 77 vara, att den skall utarbeta och förelägga Konung och Ständer berättelser om Rikets ställning och planer till dess förbättrande.
Men som förslaget, att afgörandet af en del besvärs-mål må öfverlemnas åt Stats-Rårlet, synes strida emot det väsendtliga stadgandet i Grundlagen, att Regeringen, då Konungen är närvarande, icke kan af någon annan än Honom sjelf utöfvas; så har Utskottet ansett denna framställning vara af sådan beskaffenhet, att den icke bordt komma under vidare pröfning:
Och då Konungen af Grundlagen ingalunda är hindrad, att emellan de icke föredragande Stats-Råden så fördela göromålen, som honom bäst och nyttigast synes; så har Utskottet icke funnit något bestämdt förslag i detta afseende erfordras.
Uti de afgifne förslagen äro de båda Stats-Ministrarne, såsom ständige Ledamöter af Stats-Rådet bibehållna; men då JustitiaeStats Ministern tillika är Ledamot af Högsta Domstolen; så har, vid en ny reglering, fråga måst uppkomma, huruvida denna dubbla befattning må fortfara eller icke?