Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bouppteckning, angående förklaring af lagens stadgande om sättet , för upprättande deraf . . . . . . . . . . . . J 115.
Bygqninga-Balken, om ändring af 1 § i 26 Kap. deraf . . . 41, 78.
Bysättning, angående upphäfvande af 3 och 4 §§ i Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841 . . . . . . 60, 95, 116. „ angående förklaring af 1 § i samma Kongl. Förordning . . . . ... . 1 ... ..... . 59.
Böter, om deras förvandling...............80. C.
Compromissarier, om lag för dem, se Gode Män.
Concur slag stiftning en, om ändringar och tillägg deri .... 87, 122.
a Consistorium, om upphörande af dess domsrätt . >......118. Criminallag, se Strafflag.
, om sättet för behandlingen af förslaget dertill . . . .121.
D. Dom, Under-Rätts, om dess fullgörande, såsom vilkor för rättighet till fullföljd af talan deiemot..........53.
Dombok^ -Under-Rätts, om renovation deraf . . ....... . 40.
Domstolarne, -or* ändring i deras ferier . . . . . . , . . . . 44.
. „ om en allmän organisation deraf, se Kämners-Dätten.
Dulgadråp, angående upphäfvande af lagens stadgande derom . .' . 57. F. Äganderätt, enskild, om dess vikande för allmänna ändamål . 56, 103. F.
Fahlun, om nedsättning af sömma appellabilis vid Rådsufvu-Rät' fen derstädes, Se Summa appellåbilts.
Fattig-procent, angående ändring af lägens stadgande derom .... 81.
Firiér, DomStolärnes, otta ändring deri, se Domstölarne.
Fjerdepartér i (Störa Kopparbeigs 'Grufva, om bestämmande, att de tnå anSes såsom fäst egendom ........ 42, 77. Fullgörande af Dom, se Ddin.
Frälseränta, om rättighet för jordegare att den inlösa efter förut bestämda vilkor . ...............38.
Fängelsestraff, angående
Lag om verkställighet deraf, se Strafflag.
Fördel, se Giftorätt. * Förfalskning, se PrivatbanksSedlar.
Förmyndarekamrar, om inrättande deraf ... 14, 65, 79, 101, 113.
Förmånsrätt, angående sådan till betalning i konkurs för fordran, grundad på vexel, invisning eller skuldebref till ordres ....
.........* . 90.
» angående sådan till betalning för förskott å varor, emottagne till försäljning........91, 107.
Förmånsrätter, (ysta, .
Förskingring, af i qvarstad satt gods, om ansvar derför ! ! \
Förteckningar öfver sakfällde och under framtiden ställde personer G. 3 Ux ee T it Giftermåls-Balken, om ändring af 1 § i 12 Kap. deraF . . . » om upphäfvande af 3, 5 och 6 §§ och ändring af 9 § i 2 Kap. deraf ...... » o»' ändriirg af 12 § i 2 Kap. deraf, se Prest.
Giftorätt, arfsrätt, morgongåfva och fördel, angående ändring af lagens stadganden derom ........ 31 Gode
Män, om Lag för dem ......... ’ Gåfva, angående ändring af lagens stadganden derom, se Testamentsfrihet. H. 8, 27. . 29. 68, 128. . 25.
Halländska Kyrkohemmanen, se Kyrkohemman.
Handels-Balken, om tillägg till 5 § i 3 Kap. deraF .... * om ändring af 8, 9 och 10 $§ samt förklaring öfver 2 S i 17 Kap. deraf, se Förmånsrätter, tysta.
» 9 Kap. 12 § och Kong!.
Förordningen den 13 Juni 1800, se Prcescripttonstid. „ om ändring af 6 S i 9 Kap. deraf, se Ränta. „ om ändring af 4 § i 12 Kap. deraf .... » ( om ändring af 8 § i 9 Kap. deraf, samt 2 $ i „ Kongl. Förordningen den 28 Juni 1798 .
Handel sböcker, om deras bevisningskraft . . Hof-Räiteme, om Förändring i deras arbetssätt ....,.*
Husdjur, om ansvar för deras misshandlande......
Husesyn, om förlängd tid För klagan öfver Under-Rätts Utslag vid dylika förrättningar a Prestebohl i Helsingland . , . Häkten, se Ransakningshäkten.
' Häktande, för brott emot 5 Kap. 4 § Missgernings-Balken,. se Strajf-Balken.
Domstolen, om förändring i dess organisation , * , .
Inbrottsstöld, se Stöld, Inteckning af nyUja«deräUs-aftal, se Lagfart. «. 84, 100. • . 88. 92, 108. . . 44. 2, 28. . . 36. . . 45.
Inteckning af lifstidsstädja, undantagsaftal och all annan afhandling om nyttjanderätt till fast egendom it landet . 12, 2ö, Invisning, se Reverser.
Jorda-Balken, oro ändring af 7 § och upphäfvande af 8 § i 16 Kap. deraf • • • • ....... : *, * * 24’ 7 JustitUe-Ombudsmannens embetsberättelse, om granskning deraf . . 1. n instruktion, om tillägg till 15 § deri ... 9. K. Klander, å åtkomst till fast egendom, angående omarbetning af Kong!.
Förordningen den 14 Maj 1805 ...... . 110.
Förordningen den 28 Juni 1798, om ändring af 2 § deri . . 88.
Kungörelser, om förändrade föreskrifter för deras publicerande i kyrkorne....................
Kyrkobyggnad, se Byggninga-Balken.
Kyrkoböcker, om förändradt sätt för deras förande och skarpta , .
.kontroller i afseende på deras förvarande . . . . . . . 33.
Kyrkohemman i Halland, om dispositions- och jord*eganderätt dertill . 3.
Kyrkolagen, om ändring af 4 §. i 15 Kap. deraf . . . . . .8, 27.
Kyrkoplikt, uppenbar, om dess afskaffande....... 19, 49.
Kämners-Rätter, om deras indragning . ...... 52, 70, 98. L.
Lagfart, om vissa förändrade föreskrifter derför . . . . 11, 48, 72.
Lagförslag, allmänna, om sättet för behandling deraf . . . . . 125.
Lagmans-Rätter, se Kämners-Rätter.
Lagsökning skostnad, om ersättning derför ., . . . . ••• • 74.
Laasökninqsmål, om förändrad ordning för deras behandling i vissa fall .........*......76, 105.
Landbo, se Jorda-Balken.
Lifstidsstädja, om inteckning deraf, se Inteckning.
Lysning, se Vigsel.
Lösören, om köp af sådane, då de qvarblifva i säljarens vård . 69, 102. M.
Missgernings-Balken, om förtydligande af 2 $ i 41 Kap. deraf . . 22. 5 Missgemings-Balken, om ändring af 8 § i 24 Kap. deraf, se Vapens dragande. „ om ändring af 9 § i 20 Kap. deraf, se Rån. „ om upphäfvande af dess 27 Kap., se , Dulgadråp.
Morgongåfva, se Gi/torätt.
, om bestämmande af en deremot svarande rätt i boet för mannen .......... .... 97, N.
Notarie, Utskottets, om serskild vedergällning för honom.....51.
Nyttjanderätt, angående inteckning af aftal derom, se Inteckning.
Ohägn, se Åverkan. 0. P. Prtescriptionslid, för fordringars utsökande.........32. Prest., om ansvar för sammanvigning af personer, som ej uppnått laga ålder................. 16.
Prestebohl i Helsingland, se Husesyn.
Prester, om ändring i befordringslagarne för dem...... . 7. Privatbankssedlar, om ansvar för förfalskning deraf ...... 39.
Privilegier, Adeliga, om förklaring af 32 $ deri, se Adel.
Privilegier.
Promotorial i lagsökningsmål, om meddelande deraf ..... 13, 50.
,, . Q Qvarstad, om ansvar för förskingring äf dermed belagdt gods, se Förskingring. B. Ransakning shäkten, om gemensamma sådane för serskilda härader .
.12 6 Reverser och invisningar till vis» man eller ordres, om betalnings* ansvarigheten derför . ,.........
Revisionsskilling, om dess afskaffande . ........
Revisionssökande, om upphäfvande af deras skyldighet att i HofRällen erlägga lösen för handlingarne i målet m. m. Riddare-Syne-Rätter, se KämnersRätter.
Rån, om ändring af ansvaret derför ..........
Ränta, angående ändring af lagens stadgande derom ....
Rättegång s-Baiken, om ändring af 6 § i 30 Kap. deraf, se Revisionsskilling. » om ändring af 2 $ i 17 Kap. deraf, se Han delsböcker.
. » om förklaring af 7 $ i 24 Kap. deraf , . 89, 104. . . 61, . • 126. . . 47. r • 83. . . 123. S. Stiftsstyrelserne, om förändring i deras organisation, se Consistorium.
Straff-Balken, om förtydligande af dess 1 Kap. i afseende på häktande för brott emot 5 Kap. 1 § Missgernings-Balken . . 20.
Strafflag, ny, om antagande deraf........... 93 120.
Stöld, om ändring af ansvaret för 1 och 2 resan, se Kyrkoplikt. „ inbrotts-, om förtydligande af i lag och författningar gifne bestämmelser, angående straffet derför ....... . 34.
Summa appellabilis, angående upphäfvande af lagens stadgandén derom ................
. , 54, 111 Testamente, om bevakning och klander deraf ......... 35.
Testamentsfrihet, angående förändring af stadgandena derom . . 82. 109.
Testamentsklander, angående tillägg till lagens stadgandén derom . i 117.
Tid, om bestämmande deraf för måls afgörande i Hof-Rätterne och Högste Domstolen samt bos Konungens Befallnineshafvande ....................
Tingsställen, om gemensamma för serskilda härader, se Rånsakningshäkten.
U. Undwtagsaftal, om inteckning dejraf, se Inteckning.
7 Utmätning, om ändring i bestämmelserne derför . .......73.
Utmätt fastighet, om ändring i sättet för dess försäljning ... 94, 112.
Utslagslösen, om befrielse från skyldighet dertill för i Hof-Rätt uteblifven svarande part.............123.
Utsökande af fordringar, om prxscriptionstid derför, se Prtescriptionstid.
Utsöknings-Balken, oro ändring af 8 § i 8 Kap. deraf, se Förskingring.
V. Vadepenningar, om deras afskaffande, se Revisionsskilling.
Vapens dragande, om skärpning i ansvsret derför..... 46, 106.
Vexlar, inrikes och utrikes, om gemensam lag derför .... 62, 124.
Vigsel, om bestämmande af viss tid derför efter skedd lysning ... 26. „ och lysning, om tillägg till lagens stadganden i afseende derå............
r 449» Vilkor, vid försäljning af fast ^gfefidöm . ........ 37, 67. ; * / ‘ ■ å.
Åverkan, om förhöjning af ansvaret derför.......... 25.
Ä. Ärfda-Balken, om ändring af dess 19 Kap. ......... 10. „ om ändring af 1 § i 23 Kap. och tillägg till 7 $ i 20 Kap. deraf, se Förmyndarekamrar. „ om ändring af 7 § i 8 Kap. deraf, se Arf. „ om ändring af 10 § i 12 Kap. deraf . • ... '• 21. „ om förklaring af dess 18 Kap., se Testamente. „ om tillägg till 5 § i 15 Kap. deraf, sådan den ly der i Kong], förordningen den 30Maj 1835 . 63, 85. „ om förklaring af dess 9 Kap., se Bouppteckning. „ om tillägg till dess 18 Kap., se Testamentsklander. •STOCKHOLM, Tryckt bo* W. P. DALVAN, 1845.
BIH A N G TILL vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1844 och 1845.
SJUNDE SAMLINGEN. gdF» Afdclningen:
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie-Ut skottens gemensamma Memorial, Utlåtanden och Bet än handen.
Lag- samt"Allm.
Best.- och Ehon.-Ulslioltens Betänkande, N.o 4.
1 N:o 1. ÅnL till ExpJJtsk. d. 5 Octbr. 1844, kl. 11 f. m.'
Betänkande, i anledning af väckt motion om förbud för Beväringsskyldig alt genom, lega befria sig från Krigstjenst.
Ridderskapet och Adeln till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad t Memorial, har Herr Hallenborg, L.
Jandragit, att den uti nuvarande
Beväringslag conscriberad lemnade tilllatelse att sätta annan person i sitt ställe, icke vore af beskaffenhet att befordra den krigiska anda, som borde finnas hos hvarje Svensk medborgare, enär tanken att kunna genom penningar befria sig från den heligaste af alla plikter, nemligen den, att uppoffra lif och blod för ett älskadt fäderneslands frihet och sjelfbestånd. medförde veklighet och liknöjdhet, jemte det att en sådan rättighet vore en orättvisa mot den fattige eller mindre bemedlade beväringsynglingen, hvilken skulle finna det hardt, att han måste slitas från anhöriga och vänner, under det bättre lottade likar kunde friköpa sig från krigets faror ocli besvärligheter; med anledning hvaraf motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Ivongl.
Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af ett påbud, som förbjuder beväringsskyldig att genom lega befria sig från krigstjenst.
Ilvad sålunda blifvit föreslaget, hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och ehuru Utskotten visserligen erkänna rigtigheten af den grundsats i allmänhet, hvaruppå motionärens förslag hvilar, tro likväl Utskotten, att dess conseqventa tillämpning i verkligheten skulle mötas af så många hinder och förorsaka så stora olägenheter, att det föreslagna upphäfvandet af den beväringsskyldig nu medgifna rätt, att ställa annan man i sitt ställe, skulle snarare motverka än leda till det åsyftade ändamålet.
Utskotten äro nemligen af den tanke, att Staten skulle, vid inträffadt behof åt Nationalbeväringens användande, hafva mindre gagn af den krigare, som mot sin vilja varit ovillkorligen tvungen att ingå på eu bana, lör hvilken han saknade all håg, än af den, som frivilligt för eu annan, om ock emot ersättning, åtagit sig denna skyldighet.
För öfrigt och dåde överenskommelser, genom hvilka beväringsskyldig på annan öfverflyttar denna sin skyldighet, äro frivillige, kan så mycket mindre någon orättvisa anses värn till R.
Prat. 1844. 7 Sami. 2 Afd. i Haft. 1 2 Lag- samt Allm. Best.- och Ekon-Vtskottens Betänkande, N:o 2. i'a gällande föreskrifter begången emot de fattige och mindre be medlade i samhället, som tvärtom derigenom ett tillfälle beredes den till förtjenst, hvilket under andra förhållanden icke stode dem öppet.
Pa grund häraf och enär Rikets Ständer, då de år 1812 åtogo sig den allmänna National-Beväringen, dervid lastade det bestämda villkor, att det skulle få bero på hvar och ens fria val att personligen eller genom legd fullgod karl i sitt ställe uppfylla denna skyldighet, anse sig
Utskotten böra tillstyrka, att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 4 October 1844.
Ank. till Exp> Utsk. d. 5 Oct 1844, kl. 11 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion, att böter, förvandlade till Fängelse vid vatten och bröd, matte i vissa fall få aftjenas i Härads fängelserna.
Riksdagsful Smak tigen Jonas Johansson från Jönköpings
Län, med hvilken sig förenat A. J.
Sandstedt, Petter Pehrsson, Petter Mårtensson och Andreas Bengtsson, alla irån nämnde Län. har uti ingifvet Memorial, som bliivit till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens handläggning i emitterad t, föreslagit, att da adömde böter förvandlas till fängelse vid vatten och bröd, och den sakfällde icke förut är häktad eller brottet derjemte belagd t med annan bestraffning, dessa böter måtte få, under pågående Ting, aftjenas i Bäradsfängelserne, der sådana finnas, hvarigenom skulle besparas den dryga kostnaden, att med Fånggevaldiger eller Kronobetjent afforsla den sakialltle till det ofta 10 å 12 mil aflägsna Länshäktet, för att der aftjena ett ringa bötesbelopp. 3 Lag- samt Alhn. Berv.- och Ekon.-Vt skot t ens Betänkande, N:o 3.
Detta förslag hafva Utskotten öfvervägat; men som, vid betraktande af Häradshäktenas närvarande beskaffenhet och det sätt, hvaruppå bevakningen öfver derstädes förvarade fångar för närvarande på de lleste ställen besörjes, desamma icke kunna anses lemna någon garanti för straffets behöriga och alfvarliga verkställande, anse Utskotten den af motionären föreslagna förändring icke under nuvarande förhållanden kunna tillstyrkas; hvadan Utskotten hemställa, att Jonas Johanssons motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Oct. 1844, kl. 11 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt motionen, att ålderstigne Skeppare ej allenast måtte, i de städer, der serskild afdelning af Rädstufvu-Rätten handlägger Sjö-Rätts och Tullmål, blifva Ledamöter i denna Afdelning, än och anses ega företrädesrätt till
Fy rmästare-, Lots-Åldermans- och Lots-Löjtnantstjenster.
Uti en från Högiofl. Ridderskapet och Adeln till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad motion, har Herr Roos af Hjelmsäter, Nicolaus Torsten, föreslagit, att uti de Städer, hvarest serskild Aldelning af Rådstufvu-Rätten vore förordnad att handlägga Sjö-Rätts- och Tullmål, denna Afdelning måtte, under ledning af en lagfaren Ordförande, i öl vigt bestå af ålderstigne Skeppare; såsom Ledamöter med något lämpligt arfvode; hvarigenom den dubbla fördelen skulle vinnas, att personer med fullständig känuedom om Sjö-Rätts-saker kommo att deruti döma, samt ålderstigne sjöfarande vinna en lättare utväg till bergning; i sammanhang hvarmed motionären äfven föreslagit, att bemälde personer skulle anses äga företrädesrätt till Fyrmästare-, Lots-Aldermans- och Lots-Löjtnants-tjenster. 4 Lag- samt Allm.
Besv. och Ekon.-UUhottens Betänkande, N:o 4.
Nu emedan det ingalunda kan vara lämpligt, att
Domare-befattningar bill va pensionsplatser för ålderstigne Skeppare, hvilka med all den kännedom, de kunna ega uti det praktiska i sjömansyrket, likväl icke kunna antagas äga de kunskaper, som äro erforderliga för en Ledamot i en Domstol, samt städerne, hvilka sjelfva välja och aflöna Ledamöterne i Rådstufvu-Rätterne, icke skäligen böra eller kunna förvägras att vid detta val utse den ibland de till befattningen behörigen qvalificerade sökande, till hvilken de hafva mesta förtroende, utan afseende deruppå, om denne förut varit Skeppare eller icke; lärer det af motionären i detta hänseende väckta förslag icke kunna anses hvarken af behofvet påkalladt eller ändamålsenligt; äfvensom Utskotten, i afseende å motionärens yrkande om företrädesrätt för bemälde personer till Fyrmästare-, LotsAldermans- och Lots-Löjtnants-tjenster, finna jemväl dessa tjenster vara af den beskaffenhet, att för deras behöriga skötande nödigt är, att vederbörande vid deras tillsättande icke må vara bundne af föreskrifter, som skulle tvinga dem att fästa afseende å annat, än de sökandes skicklighet och duglighet; hvadan Utskotten anse sig all anledning tillstyrka, 00 ' att ifrågavarande motion måtte lemnas utan afseende.
Ank. till Exp.Utsk. d. 5 Oct. 1844, kl. 11 f. ml Betänkande, i anledning af väckt motion, angående förtydligande af För fattning ar ne om snöplogning.
Uti ett till Hederv. Bonde-Ståndet ingifvet Memorial, har Riksdagsfullmäktigen Anders Ericsson från Elfsborgs Län, med hvilken Riksdagsfullmäktigen Fredrik von Zweigbergk sig förenat, anmärkt, att Kongl.
Förordningen d. 13 September 1790, som föreskrifter, att inom hvarje socken eller härad ploglag skola inrättas, hvilka hvartdera tilldelas ett stycke af de allmänna ragar, som derinom finnas, hvilket de medelst plägning och skottning skola lag- tamt AUm.
Bes v.- och Ekon.-Utthoilen» Betänkande, N:o 4. 5 vintertiden vidmakthålla, äfvensom Kongl. Brefvet deri 10 Maj 1815, hvilket stadgar, att den, som uraktlåter skyldigheten att förrätta plogning och skottning, skall höta 3 R:dr 16 sk, voro i behof af förtydligande, enär genom dessa stadganden icke blifvit i bestämda ord uttryckt, om vid h\arje sådan förseelse hela ploglaget gemensamt skulle erlägga det stadgade vitet, eller om hvarje delegare serskild! skulle beläggas med samma bot, hvilket haft till följd, att
Domstolarne härom hyst delade åsigter, så att en del Domstolar dömt hela ploglaget tillsammans, att bota berörde vite, utan alseende derå, om plogfogden eller någon enskild delegare i ploglaget vallat försummelsen, och andre åter fällt delegarne i ploglaget, huru stort deras antal än varit, att hvar för sig utgifva hela vitesbeloppet, samt, slutligen några endast ålagt den enskrlde delegaren, som försummelsen vållat, ansvarspåföljd; och har motionären, med anledning häraf, löreslagit, att ändring i dessa t örlattningar matte tillvägabiingas och en mera ändamålsenlig och tydlig lag uppgöras, som tillerkände den oskyldige sin frihet och öfverträdaren sin näpst.
Vid föredragningen hos Hederv.
Bonde-Ståndet af denna motion hafva åtskillige Ståndets Ledamöter i ämnet sig yttrat och hufvudsakligen instämt med motionären, under vitsordande af de förhållanden, som gjorde ett förtydligande af berörde stadgande behöflig!, och med tillägg al någre Ledamöter, att detsamma skall icke allenast af Lnder-Domstolar, utan jemväl al HofRätterne blifvit olika tillämpadt.
Hvad sålunda förekommit, hafva Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-U(skotten, till hvilkas gemensamma handläggning denna motion blifvit remitterad, i öfvervägande tagit och, lika med motionären, funnit ett förtydligande och närmare bestämmande af den i 2 mom. af Kongl. Brefvet den 10
Maj 1815 för försummad snöplogning och skottning stadgade påföljd vara af behofvet påkallade, hvarvid Utskotten utgått från den åsigt, att på de orter, der snöploglag äro inrättade, bör ansvaret drabba den, som är hufvudman för ploglaget eller den så kallade plogfogden, derest han underlåter att å de öfrige delegarne utfärda kallelse till snöskottning, da deraf göres behof, men deremot desse sednare, om de försumma att hörsamma kallelsen eller att ordentligen verkställa skottningen.
Hen då vid tillämpning af dessa grunder, det icke undfallit Utskotten, att, derest vid svåra snöfall snöploglag kunde åsidosätta snöskottningsskyldigheten utan annat äfventyr, än att hufvudmannen skulle plikta det ringa" beloppet af 3 R:dr 16 sk.,'ploglagen kunde icke sällan finna Bih. i'.ill B.
St Prat. *844. 7. Sami 2 Afd. i Höft. 2 <5 lAg- mmt Allm.
Besv. och Ekon.-Unketlent Betänkande, fl.o 4. det mera med sin beqvämlighet öfverensstämmande att sammanskjuta denna mindre betydliga bötessumma, än att verkställa snöskottningen, hafva Utskotten, med fästadt afseende å angelägenheten deraf, att det för ifrågavarande försummelse stadgade vite må kunna verka till det dermed åsyftade ändamål, att allmänna vägarne vintertiden hållas farbara, ansett nödigt, att, då plogfogde låtit berörde försummelse komma sig till last, det nu stadgade vite af 3 R:dr 16 sk. må höjas til! 6 R:dr 32 sk., hvadan Utskotten föreslå, att Rikets Ständer hos Kong].
Maj:t i underdånighet anhålla, det måtte, med ändring och förklaring af 2 mom. af Kongl.
Brefvet de» 10 Maj 1815, förordnas, att, om å de orter, der snöploglag äro inrättade, hufvudmannen för ploglaget uraktlåter att, vid inträffande snöfall till plogning och skottning buda dem, som uti ploglaget äro indeldte, skall han bota 6 R:dr 32 sk., och att om den, som är ploglag indelad, försummar att efter erhållen kallelse arbetet verkställa, denne skall plikta 3 R:dr 16 sk., äfvensom att, der ej snöploglag äro inrättade, den väglottsägare, hvilken underlåter sin skyldighet att snöskottning och plogning verkställa, likaledes skall plikta 3 R:dr 16 sk. Banco.
STOCKHOLM, tbvout ikh W. F. 1844.
Lag-, samt Altm. Best.- och Ekon.-Ut skottens Betänkande, N:o 5. 1 N:o 5.
Ank. till Exp. Ufesk. d. 23 Oct., kl. 4 *. m.
Betänkande, t anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Propsition till Rikets Ständer, angående ändring af 4, 5 och 6 §§. 24 Cap. Byggninga-Balken, som ock serskildt i detta ämne väckte motioner.
Samtlige lliks-Standen hafva till Lag-Utskottet remitterat följande: j ”Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring af 4, 5 och 6 §§. 24 Cap. Byggninga-Balken; Gifven Stockholms Slott dea 29 Augusti 1844.
Tid efter annan hafva i serskilda landsorter uppstått brandstodsbolag, som begärt och vunnit Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse, och hvilkas behöflighet och gagn vitsordas af det allt mera växande förtroendet för sådana inrättningar.
Emedlertid försvåras och inskränkes deras ändamålsenliga verksamhet sa vida egare och innehafvare af hemman, hvilka ingått i desse bolag, skola det oaktadt vara underkastade skyldighet att deltaga i de brandstods-ersättningar, hvarom stadgas i 4, 5 och G §§. af 24 Cap. Byggninga-Balken.
Genom Kongl. Resolutionen på allmogens besvär den 9December 1766, §. 43, och Kongl. Förklaringen häröfver den 17 Augusti 1770, hvad beträffar brandstods-föreningar, som inom serskilde pastorat eller socknar ingås, samt Förordningen den 15 Juni 1818, i afseende på Allmänna BrandförsäkringsVerket, hafva undantag från nämnde lagrum redan blifvit gjorde; och hufvudsakligen samma skäl, hvilka gälla för dessa undantag synas äfven ega tillämplighet på ifrågavarande bolag, då de med Konungens lof och stadfästelse upprättas.
På grund häraf vill Kongl. Maj:t, efter Stats-Rådets och Högste Domstolens hörande, härmedelst i Nåder föreslå Rikets Ständer, att, med ändring mh. till R.
Frot. 18U, 7 Samt. 3 Afd. 3 Hdft. . t 2 Lag-, saml Alhn. Bvsv.- och Ekon,- Utskottens Betänkande, N-.o 5. af 4. 5 och 6 §§. i 24 Cap. Byggninga-Balken, det varder stadgadt, som följer:
Den egare eller innehafvare af hemman, hvilken, för sin åbyggnad eller någon del deraf, eller för säd, foder eller boskap, som till gårdens bruk tarfvas, tagit försäkring i brandstodsbolag, som för orten är af Konungen stadfästadt, vare ej, så länge han i bolaget qvarstår, pligtig att gälda brandstodsersättning, hvarom i Lag eller derpå grundad förening stadgas, och deremot ej eller berättigad (ill den godtgörelse för liden brandskada, som efter Lag eller föreningen skolat honom tillkomma.
Hvad eu del brandstodsbolags, af Konungen stadfästade, reglementen innehålla, afvikande från den sålunda gifne föreskrift, kommer i följd häraf att förfalla.
Uppgift på de hemman, hvilkas egare eller innehafvare, efter hvad ofvanberördt är, deltaga i ortens af Konungen stadfästade brandstodsbolag, skall, till efterrättelse, i fråga om andra hemman, af bolagets styrelse meddelas vederbörande embets-myndighet, då så påfordras.
Stockholms Slott den 29 Augusti 1844.
OSCAR. L. Herm.
Gyllenhaal* Till Lag-Utskottet, som jemväl fått emottaga de i afseende på förevarande ämne uti Högste Domstolen och Siats-Rådet förda Protocoll, hafva derjemte blifvifc remitterade följande hos Höglofl.