Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
251 §, angående den ort, der Fullmäktiges sammankomster böra hållas; 252 §, an gående tiden för sammankomsterna och protokolls förande dervid; 253 §, angående särskilda sammanträden; 254 §, angående tjenstledighet för Fullmäktige; 255 §, angående anmälandet af inträffadt förfall; 256 §, angående det antal Fullmäktige, som vid besluts fattande böra vara tillstädes; 257 §, angående rösternas afgifvande och beräknande vid skiljaktighet i meningar; 258 §, angående infordrandet af Kommissariatets yttranden m. m.; 259 §, angående föreskrifters meddelande; 260 §, angående sättet för öfverklagandet af Fullmäktiges beslut; 261 §, angående granskningen af Kommissariatets 6 Ståts-Utskottets Memorial JYi 293. anteckningsböcker och Ombudsmannens diarier samt inventering af de utaf Kommissariatet förvarade låne-och säkerbets-handlingar; 262 §, angående årliga besigtningar å Rikets Ständers .och Riksgälds-kontorets hus; 263 §, angående begagnandet af ,rum inom Rikets Ständers hus mellan riksdagarne; 264 §, angående berättelsers afgifvande till Rikets Ständer och deras Revisorer, samt 265 §, angående tryckning och utdelning af Rikets Ständers Revisorers berättelser, äro .lika lydande med nu gällande reglementes 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 243 och 244 §§. 266 §, angående upphandling af papper och skrifmaterialier till begagnande under nästa riksdag, är lika ledande imed nu gällande reglementes 245 §; dock har, till följd af .Rikets Ständers beslut, genom bifall till Utlåtandet J\$ 270, sid. 14—15, punkten b, slutmeningen i samma §, angående vedergällning för utleipnandet och redovisandet af de för Riks-ståndens räkning uppköpta effekter, uteslutits ur den nu föreslagna §:n. 267 §, angående utseendet af en Ledamot i Strömsholms kanal-bolags-direktion samt ett ombud i de årliga revisionerna af nämnde kanal-verks räkenskaper, innehåller samma stadganden, sorn förekomna i 2:dra punkten af nuvarande reglementes 11 268 §, angående Fullmäktiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma åliggan den; 269 §, angående granskningen af fullmakterna för Riksdagsman af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden, samt 270 §. angående val al
Direktörer eller deras suppleanter vid Låne-kontoren, äro lika lydande med 246, 247 och 248 §§ i hittills gällande reglemente.
271 §, angående förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af dervarande för.valtnings-bestyr och tjenstegöromål, och 272 §, angående Fullmäktiges kansli, motsvara 249 och 250 §§ i 1854 års reglemente; varande sista punkten af den förra §, angående lediga ijensters återbesättande genom förordnande, utesluten till följd af Rikets Ständers beslut genom bifallandet af Stats-Utskottets Utlåtande JYs 270. 273 §, angående Kommissariatet och de vid dess expedition samt boksluts- och revisions-kontoren anställde .tjenstemän; 274 §, angående Ombudsmannen; 27§ §, angående vaktbetjeningen, och 276 §, angående den för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaktbetjening efter 1841 års riksdag utfärdade instruktion, ega samma lydelse, som 251, 252, 253 och 254 §§ i det vid sednaste riksdag utfärdade reglemente.
277 §, angående den för ofvannämnde tjenstemän och vaktbetjening bestämda aflöning, motsvarar samma reglementes 255 § och innefattar derjemte de af Stdts-Otskottets Memorial JYl 293. 7 Rikets Ständer, enligt Utlåtandet JVt 270, slädgåde1 vilkdr för den-nu-beviljade förhöjda aflöningens tillgodorijotaiidc; Uti 278 § torde Rikets Ständers beslut, angående den Riksgäfds-kontorets embets- och tjenstemän tilld-käfida l5hefiirbä'ttrifig för* näitlidet år böra införas; och skall Utskottet, sedäfl Förstäfklfå Stats-Utskotfet afgljört den på omröstning ibom sistnämrida Utskott beroende fråga, afgifva förslag till denna §:s lydelse. 0gri6 ,g CtfS nsgijmön 279 §, angående den för längre tid tillbaka anslagna gratifikations-summa till uppmuntran för extra ordinarie tjensiemän och vaktbétjenter vid Riksgälds-kontoret, och 280 §, angående det till begrafningshjelp efter obemedlåäe tjenstemän och vaktbetjerite vid samma verk anvisade belopp, hafva samma lydelse, som nuvarande reglementes 25b och > 25.7 §§.
Efter denna § torde i det nya reglementet få införas den af Rikets Ständer, genom bifallandet af Stats-Utskottes Utlåtande JVs 213, redan godkända §, angående fortfarande understöd till Enke- och Pupill-kassan vid Riksgäldskontoret.
282 §, angående tjensters bestridande vid inträffad ledighet eller laga förfall samt Enke- och Pupill-kassans rätt till löne-besparingar; 283 §, angående aflöningen vid erhållen tjenstledighet för enskilda angelägenheters besörjande; 284 §, angående anslags utfärdande före återbesättandet af lediga tjenster ; 285 §, angående upprättandet af förslag i sådant afseende; 286 §, angående hvad som fordras för att till tjensteman vid Riksgälds-kontoret varda antagen; 287 §, angående befordrings-grunderna vid detta verk; 288 §, angående varning eller suspension för tjensteförsummelse; 289 och 290 §§, angående tjenstemans afsättande eller skiljande från verket; 291 §, angående vaktbetjents entledigande; 292 §, angående behandlingen af mål, rörande tjenstemans eller vaktbetjents suspension eller afsättande; 293 §, angående upphörandet af extra ordinarie tjenstemans eller extra vaktbetjents tjen tgöringsrätt; 294 §, angående grunden för de vid Riksgälds-kontoret anställde tjenstemans och vaklbetjenters pensionering; 295 §, angående vilkoren för hela lönens åtnjutande såsom pension; 296 §, angående beräknings-grunden för lötfet'n,V understigande pensioner, samt 297 §, angående pensions-berättigad tjenstemans eller vaktbetjents öfverflyttande på pensions-stat, utan derom gjord anhållan, och vaktbetjeningen tillerkänd särskild pensions-rätt, äro lika lydande med 1854 års reglementes 259, 260, 261, 262, 263, 264, 267, 268, 269, 270, 271, 272, 273, 274, 275 och 276 §§. 298 §, angående riksdalers-benämningen, motsvarar samma reglementes 277 §. 8 Stats-Utskottets Memorial JW 293.
299 §, angående upphörandet af tillförene meddelade stadganden, i afseende på Riksgälds-kontorets förvaltning, eger samma lydelse, som hittills gällande reglementes sista eller 278 §.
Till följd af Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af hvad Utskottet i Utlåtandet JV2 270 tillstyrkt, hafva följande hittills gällande §§ blifvit uteslutna ur de nu föreslagna afdelningarne af Riksgälds-kontorets nya reglemente, nemligen 219 §, angående särskildt arfvode för afslutandet af Riksgälds-kontorets hufvudbok, 265 §, angående vilkoret för innehafvande af tjenst utom verket, och 266 §, angående förfaringssättet vid ansökningar och förslags upprättande m. m. till tjenster, som skulle genom förordnanden tills vidare tillsättas.
FÖRSLAG STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1868.
Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 293. 1 FÖRSLAG tili REGLEMENTE lör Rikets Ständers R i k s g ä I ti s - k o u t o r.
(Fortsättning.) /Ingående Riksgälds - kon to nis inkomster och de lill detta verk särskilt anslagna tillgångar. § 207.
De till Riksgälds-kontoret hörande och dit ans/agna medel må icke, under någon förevändning eller med hvad vilkor som helst, derifrån rjekas eller användas till andia behof, än dem Rikets Ständer bestämt.
Aili förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst (68 § Regeringsformen).
Och må, vid liqviderandet af Riksgälds-konlorets fordringar, ackord, utan Rikets Ständers särskilda samtycke, icke medgifvas. § 208.
Återstoden al den bevillning, som, enligt Rikets Ständers bevillnings-lörordning af den 2 December 1854 samt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse af den 4 Januari 1855, Rik. till R.
Prof. 1856—1858. 4 Sorni. 4 A/d. 4 Rand. 35 Haft. 1 2 Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 293. skall utgöras, bör. likasom dan allmänna bevillning, hvilken Rikets Ständer vid innevarande riksdag sig ätagit, till Riksgälds-kontoret levereras i deri ordning och på det sätt, lorfaltningarne föreskrifva; hvarjemte ännu utestående restantier ä de förflutna årens bevillnings-medel böra, i den mån de varda indrifna, komma detta verk lill godo. § 209.
De för stämpling nj spelkort neli tidningar stadgade afgifler ingå likaledes till Riksgälds-kontoret, genom hvars försorg för spelkorten föreskrifna konvoiuter och maiiufaklur-stämpelpapper anskaffas samt i stadgad ordning tillhandahållas, och hvarest stämplingen af papperet för de här i hufvudstaden utkommande tidningar jemte andra, stämpelafgift underkastade, skrilter verkställes; börande Riksgälds-kontoret lill allmänna barnhuset i Slockholm samt öfriga fromma stiftelser utbetala dem tillerkända andelar utaf kortstämpel-afgilten. § 210.
Tili Riksgälds-kontoret aflemna» hädanefter, likasom hiitiils, de köpeskillingar, hvilka, vid Kronan behållna hemmans samt rekognition.»- och Kronans öfriga disponibla skogars försäljande till skatte, varda erlagda. § 211.
Äfvenledes eger
Riksgälds-kontoret att emottaga de auktionsmedel, hvilka kunna inflyta för Kronan tillhöriga och för Kongl. Flottans i Carlskrona behof eller förre allmänna Magasins-inrättningens räkning icke inköpta hus i städerna, så vida ej dessa medel blifvit af Rikets Ständer för särskilt ändamål anvisade. § 212.
Vidare skola tili Riksgiilds-kontorets disposition öfverlemnas de medel, hvilka. till följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver alia till delta verk ingående allmänna utskylder, äro eller blifva levererade. § 213.
Enligt den under innevarande riksdag uppgjorda statsreglering, bör, så länge densamma gäller, utaf statsverkets, i riksstaten beräknade, årliga inkomster ett belopp af Niohundrasextiosex lusen tvåhundra R:dr för hvart och ett år, geham Kongl.
Statskontoret, aflemnas till Riksgälds-kontoret, för att användas till bestridande af de till utgående från sistnämnde verk af Rikets nu församlade Ständer anvisade statsutgifter.
S 214.
Från Kongl. Slals-kontoret bör Riksgälds-kontoret erhålla dels redan uppkomna, men ännu icke aflemnade, dels hädanefter uppkommande öfverskott å statsverkets inkomster, äfvensom behållna och til! framtida behof icke reserverade besparingar ä detta verks utgifter; börande, sedan riks-hufvudboken för år 1856 och hvarje päföl - Hör till Stats- Utskottets Memorial N:o 293. 3 jande år blifvit afsiutad, en derpå grundad liqvid mellan Stais- och Riksgälds-kontoren uppgöras öfver de sistnämnde verk tillkommande öfverskottsmedel. § 215.
Vid beviljandet och uppförandet ä Riks-statens 5:le hulvudtitel af ett årligt förslags-an lag å 16,000 R:dr, på det ait de, till understöd för båtsmanshållct inom Blekinge anvisade, s. k. öfverskotta- och reserv-räntorna hädanefter må af vederbörande räntegifvare få ulan förvandling utgöras, hafva Rikets Ständer, såsom vilkor lör denna förändring i hittills angående dessa räntors utgörande gällande sladganden, föreskrifva, all den, genom vakansafgifler för de tillkomna nja båtsmansrolarne eller rusthålien inom nämnde provins, sam hulr land skall till Riksgälds-kontorel öfverlemnas. § 216.
Till följd af Rikets Ständers, i sammanhang med regleringen af utgifterna under Riks-statens i:de och ihde hufvudlitlar lättade beslut, böra de reserverade besparingarne å nedannämnde *2:ne anslag från Kongl. Siats-kontoret öfverlemnas till Riksgälds- kontoret, nemligen: 1:o å reservalions-anslaget till godtgörande al den ingvor terings-gifvare, utöfver markegångsprisel, tillkommande förhöjda betalning för dagportioner vid indelta regementenas marscher till och frän möten ; samt 2:o ä enahanda anslag till emeriti-löner vid elementar-liir overken. § 217.
Enligt Rikets Ständers likaledes vidtagna beslut, bör det belopp, som af förut lill befästningsarbetena vid Carlsten anvisade medel återstår, sedan det södra strandverket blifvit fullbordadt, statsverket besparas och följaktligen till Riksgälds-kontoret återlemnas. § 218.
Jemte det en årlig ersättningssumma a( 204 R:dr blifvit å Riks-statens 6:te hufvudtifel uppförd åt Landshöfdingen i Örebro
Län för exproprierad jord, tillhörande den under bemälte Landshöfdings lön anslagna lägenheten Alnängar ne, hafva Rikets Ständer beslutat, att den i Örebro Läns landtränteri levererade lösnings-summnn för denna jord, Fyratusen Elthundranie R:dr 27 öre, bör aflemnas lill Riksgälds-kontoret.
s 219. i stället för det årliga bidrag til!
Teknologiska Institutet, som af Manufakturdiskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å Riksstatens Sjette hufvudlite! nnpfördt, kommer ett, delta bidrag motsvarande, belopp af Tjuguellusen R:dr att utaf nämnde vinstmedel, genom Kongl. Kommerse-kollegium, lili Riksgälds-kontoret. före hvarje års slut, inbetalas.
4 Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 293. § 220.
Under det i § 16 af detta reglemente stadgade vilkor, eger Riksgälds-kontoret att, under hvarje år, från Kongl. Stals-kontoret emottaga den vid samma års början befintliga behållning utaf de deposilinns-medel, som från Landtr anten erna samt Ofverstathållare-embetets Hansd blifvit lill Kongl. Stals-kontoret inlevererade. § 221.
Jemlikt de beslut, Rikets Ständer dels under föregående Riksdagar fattat, i afseende på den erhållna och till kostnader för Myn (verkets nuvarande lokal begagnade köpeskillingen för den af Kronan försålda, vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna, så kallade Hofi) ager iegendom en, — bör, sedan myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att samina köpeskillings belopp, Tjugefemlusen R:dr, kan af nämnde verk, utan olägenhet eller men för dess obehindrade verksamhet, återbetalas, detta belopp, i den mån del varder disponibelt, genom Kongl.
Stals-kontoret, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. § 222.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, i fråga om begagnandet af de för undsättningar vid missväxter eller felslagna skördar a/sedda medel, intilldess de samma behöfva för sagde ändamål användas, skola samma medel, till den de! de ieke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, under del förbehåll, som i § 18 omförmäles, öfverlemnas till Riksgälds-kontoret. § 223.
I fall den påbörjade vattenledningen till Carlskrona skulle komma att öfvergif vas och de härtill redan uppköpta jernrören icke kunna lill allmänna byggnader använ das, bör den tillgång, som genom försäljningen af dessa jernrör, äfvensom andra för samma företag upphandlade malerialier, uppkommer, till Riksgälds-kontoret afletnnas, för alt framdeles kunna tagas i beräkning för anläggandet af en vatten-cistern vid nämnde stad. § 224.
Till följd af Rikets Ständers under denna riksdag fattade beslut och den i Banko-reglementet derom meddelade föreskrift, skall utaf [likets Stunders Banks vid 1856 års slut upplupna disponibla vinst, utom det före nästlidet års utgång redan aflemnade belopp, eljer Femhundraiusen R:dr, enahanda summa och således likaledes 500,000 Hulr vid slutet af hvartdera året 1858 och 1859 för Statens allmänna behof llän Banken lill Riksgälds-kontoret aflemnas.
Hör till Stats- Utskott ts Memorial N:o 2,93. 5 § 225.
(Här torde böra införas den af Rikets Ständer genom bifallandet af StatsUtskoltets Memorial N:o 278 bifallna §. angående förräntningen af Riksgälds-kontoret* kontanta behållning). § -2(3'
För bestridande af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar, eger detta verk att, från den I September del ena året till den sista Juni det nästföljande, begagna eli räntefrilt kreditiv u Rikets Ständers
Bank, till ett belopp af högst
Én million femhundralusen R:dr; börande alltid de å delta kreditiv lyflade medel ovilkorligen sistnämnde dag vara Banken godlgjorda.
Då Bankens ställning det fordrar, må berörde kreditiv af Banko-fullmäktige uppsägas, dock ej förr än i sisla rummet oell sedan andra utvägar blifvit begagnade.
Sådan uppsägning leder lill den påföljd, att kredilivet månadtligen, intill den sista derpålöljande Juni, indrages till sä stor andel, som motsvarar antalet af de för kreditivrältighelens begagnande, intill samma dag, återstående fulla månader. § 227.
I händelse sådant, för verkställigheten af Riksgälds-kontorcls förestående utbetalningar, finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmäktige alt, under de i § 202 stadgade vilkor och förbehåll, upplåna härtill erforderliga medel emot delta verks obligationer, ställda lill inlösen, antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning.
Angående upplåningen af de Jäv fortsättningen aj Stålens jernvägs byggnader anvisade medel. § 228.
Jemte det Rikets Ständer, i sammanhang med anvisningen at de, för Statens jerr>v"å"s-bgggnoder, under tiden lili 1860 års slut, vid denna riksdag beviljade anslag, beslutat, ali de medel, som erfordras ej mindre lill ersättande af hvad i afräkning å sagde anslag redan blifvit utbetald), än lill bestridande ♦.! förestående ytterligare utbetalningar utaf .samina anslag, borde af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret genuin upplåning anskaffas, hafva Rikets Ständer medgifva), att denna upplåning finge verkställas inom eller utom riket, pä sätt Fullmäktige funno lämpligast och ändamålsenligas! till beredande af de för staten såsom låntagare mest förmånliga vilkor; och sedan numera kontrakt om ett lån å Sju millioner Sexhundratusen Thaler Preussisk Courant, ungefärligen motsvarande en 6
Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 293. summa af Tjuge millioner Riksdaler Riksmynt, blifvit utaf Fullmäktige afsiutadt med Bankan "fur Handel and indus!rit- ' i Darmstadt, Direktionen "pir Diseonto-Gesellschajft" i Berlin, ’’ Mi'Helden tsche Credil-Bank" i Meiningen samt Bankir huset Raphael Erlan;/ r i Frankfurt arn Maya, ä hvilket län Kongl.
Majit derefter meddelat Sin Nådiga gm anti; sä böra i afseende på detta lån nedanstående, af Rikets Ständer meddelade, beslut och föreskrifter behörigen iakttagas; l:o För ifrågavarande län skola af Fullmäktige, å Rikets Ständers vägnar, utfärdas fonderade, till innehafvare!! ställda oeh å dennes sida icke uppsägbara. räntebärande obligationer. 2:o Fullmäktige ege all bestämma : a) det språk oeh den myntsort, hvarå obligationerna komma att utlärdas; b) den ränta, som i obligationerna skall förskrifvas; och c) den kapitalrabatt, som ina beviljas vid de fall, då Fullmäktige finna så dan rabatt böra ega rum. 3:o Till riinteliqvider och det upptagna länets amortering inom en lid af 40 år, hafva Rikets Ständer anvisat ett ärligt anslag af En million etthundrasextiosexlusen sexhundrasextiosex och ij:dels Riksdaler, alt utgå och för dermed afsedl ändamål användas från och med början af innevarande är 1858; egande
Fullmäktige att bestämma sättet och ordningen för amorteringens verkställighet. 4;o Del årliga ränte- och amorterinys-anslaget bör ingå till en särskildt redovisad lijr/da'igjis- oeh amnrtissemcnts-fond. hvars behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränteliqviderna vid derför bestämda terminer varda ovilkorligen fullgjorda samt länets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd.
De tili nämnde fond influtna mede! böra, sä vidt ske kan och »agde liqvider medgifva, städse göras fruktbärande pä det sätt Fullmäktige anse mes! ändamålsenligt och med Statens säkerhet förenligt. § 229.
I sammanhang med öfriga, angående den i nästofvanstående § om förmälda upplåning, vidtagna beslut, hafva Rikets Ständer förklarat, att Fullmäktige må ega att ät vissa Deputerade uppdraga de närmare bestyren med fond-väsendets och statsskuldssystemets oafbrutna ecb verksamma handhafvande jemte dermed förenade åligganden.
Desse Deputerade, hvilkas antal af Fullmäktige bestämmes, böra väljas vid slutet af hvarje qvartal; och verkställes berörde val, dervid förut varande Deputerade kunna omväljas, på sätt sista punkten af § 257 innehåller.
Med hänsigt till erforderliga namnteckningar ä v ex lär jemte öfriga expeditioner, böra läugiivarne och andra vederbö rande underrättas om inträffade förändringar bland Deputerade.
Deputerade skola, ä Fullmäktiges vägnar, utföra de uppdrag, som i sagde hänseende deni meddela»; egande Deputerade att sig emellan, såsom lämpligast synes, fördela dem tillhörande göromål, och skola de inför
Fullmäktige vid hvarje sammankomst redogöra för sina åtgärder under den. efter Fullmäktiges nästföregående sammankomst, förflutna tid.
Deputerade äro i afseende på utöfningeu af sina erhållna uppdrag ansvarige enligt allmänna Lagen och särskildt gällande författningar.
I förhållande till beskaffenheten och om långel al de göromål, som varda åt
Deputerade uppdragna, må Fullmäktige bestämma de arfvoden, hvaraf Deputerade kunna anses hafva gjort sig förtjentc.
På Deputerade ankommer att, derest göromälens behöriga gäng sådan! fordrar, antaga nödiga biträden, för hvil - Hör till Sials- i-'iskottets Memorial N:o 293. 7 kas godtgörande lämpliga arfvoden må af Fullmäktige, efter hvarje års förlopp, beviljas. § 230.
De kostnader, sorn den upplåning, hvarom § 22b handlar, medför, må. sä vidt de icke varda godtgjorda genom uppkommande räntevinsler å de upplånta medlen, bestridas på samma sätt, sorn andra kostnader för uppbörden och förvaltningen af de allmänna medel, hvilka till Rikgälds-konioret Ingå. § 23 !- De mede/, rom genom mera nämnde upplåning för Riksgäids-kontorets räkning inflyta, böra. intilldess de behöfva för dermed alsedt ändamål användas, göras räntebärande, hvarvid Fullmäktige äfven ega uppköpa i sådant afseende antagliga obligationer, som antingen förfalla till betalning efter viss bestämd lid eller utan svårighet och kapital-lorlust kunna vid inträffande behof förvtlras.
Angående uppbörden och redovisningen af de till Hiksgälds-kontoret ingående bevillnings- m. ji. medel, § '232.
Allmänna bevillrnni/en uppbäres och redovisas pä sätt i gällande bevillningsförordning är stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af beviilningen ega befattning, de tili samma förordning deni tillerkända arik oden och traktamenten.
Likaså ega Kronofogdarna och Lands-kontoren att för uppbörden och redovisningen af arfs- och lestaments-bevillningen tillgodonjuta de särskilda arfvoden, som uti derom gällande författningar finnas bestämda. * 233. i afseende pä uppbörden, levereringeu och redovisningen af de stamptlafgifter, som för tidningar och spelkort skola erläggas, komma härom gällande författningar alt tjena till efterrättelse; börande kostnaden för den i Hiksgälds-kontoret skeende tidningsstämpling af delta verks medel bestridas; och må vedergällningen för sagde stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp elier efter samma beräkningsgrund, som hittills.
Likaledes böra de stampar, sorn vid den i orterna förefallande tidnings-stiimpling mäste begagnas, pä Riksgäids-kontorets bekostnad anskaffas.
Men för öfrigt skall kostnaden för denna stämpling, med det i lörfaltningarne bestämda belopp, utaf de influtna slämpelmedlen godlgöras.
Hör till Siats-Utskottets Memorial N:o 293. § 234.
Olver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterna levereras, författas 'id Lands-kontoren summariska räkningar, sorn afslutas neli insändas till Riksgälds-konloret inom den tid, förfältningarne stadga; skolande uti dessa läkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas.
Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som särskildt är bestämd. § 235.
1 början af hvarje månad insändas från Landt-ränterierna till Riksgälds-kontoret förslag öfver de, under nästföregående månad, för nämnde Kontors räkning, influtna medel: hvilka förslag ovilkorligen böra iara af Lands-kontoren till riktigheten bestyrkta.
S 236.
De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landtränlerierna influtna uppbördsoch anmärknings- m. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-konloret; egande Landträntmästarne alt, under de vilkor och förbehåll, författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penninge-remisser, sorn från Ränterierna till Riksgälds-konloret expedieras. § 237.
För de medel, som, till följd af Kongl.
Ofver-revisions-departements anmärkningar eller vederbörande AdvokalGskals-embelens åtgärder, för Riksgälds-konlorets räkning inflyta, godlgör Riksgälds-konloret, efter behöriga reqvisitioner, de i förfaltningarne stadgade observations- och indri/hings-arfvoden. § 238.