Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Börande — — inkomma. 2:o. Intet Utskott, Konstitutionsoch Banko-Utskotten allena undantagna, vare berättigadt att väcka frågor till afgörande i Riksens Ständers Plena, eller att upplaga andra ämnen, än de från Plena remitterade; så vida ej, hvad Statsutskott et särskildt angår, Konungens Proposition, enligt 27 §, till detsamma omedelbarligen öfverlemnas.
§ Föredragnings-ätnnen i Riks-Ståndens Plena äro dessa och inga andra: l:o Konungens Propositioner, som å Rikssalen, elier sedermera under Riksdagens lopp, blifvit till Stånden eller Stats-Utskottet öfverlemnade; 2:o Mål — — — 3:o. — — — — — 33. l:o. — — — — — — — 2:o. Lag-Utskottet tillkomme ock att granska Justitie-Ombudsmannens afgifvande Allmänna Redogörelse och Berättelse, äfvensom hans — — — — Riksens Ständer inkomma. 37. l:o.
Alla Riksens Ständers Utskott — —, skola sist inom fyra dagar ifrån den — — — — — — — — — inkomma. 2:o. Intet Utskott, — — — —- — — — — — — — än de från Plena remitterade. 48.
Föredragnings-ämneu — — — — — — blifvit till Stånden öfverlemnade; 2:o
Mål — — — — — — — — ledamot. ledamot. 30 Konstitutions-Ut skottets Memorial JYs 2. § l:o.
Hvar och en allmän fråga, som första gången i något Stånd förekommer, skall, så vida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förvisar, ligga på bordet till nästa Plenum, då Remiss bör ske; dock stånde hvarje Ledamot öppet att öfver samma mål sig yttra, hvilket hans yttrande äfven skall till Utskottet remitteras.
Om en — — ovägerligen fattas. 2:o — — — — — 3:o. — — — — — 4:o. — — — — — — — § Intet ärende må nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Ej heller må, med undantag af Grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän väckas, sedan En månad, från Riksdagens början enligt 27 § lilländalupit, så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranledas. § Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung och gälle detta val, såsom Riksens Ständers beslut.
Nu händer alt Riks-Stånden ej inom Tre dagar, sedan de å Rikssalen afhört den i 26 § omförmälda Berättelse, åsämjas om Förmyndarnes antal; — — — — — kunna tillsättas. l:o Hvar och en allmän fråga, — yttra, hvilket hans yttrande, derest detsamma inom tre dagar derefter skriftligen uppsatt till protokollet aflemnas, skall åtfölja remissen till Utskottet.
Om en ovägerligen fattas.
2:o. — — — — — 5:o. — — — — — 4:o. — — — — — — — 56.
Intet ärende — — — — — — Tio dagar frän Riksdagens öppnande enligt 25 § tilländalupit, så vida — — omedelbarligen föranledas. 62.
Skola — — — — — — Nu händer att Riks-Stån den ej inom
Tre dagar, sedan Riksdagen blifvit öppnad, åsämjas — — — — — — — — — kunna tillsättas.
Konstilutions-U'Iskottets Memorial iM 2. 31 § 63. l:o.
Till följe af Regerings-Formens 96 § skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna en för Lagkunskap och utmärkt redlighet känd man, att såsom deras Ombud, hafva tillsyn öfver Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsmän — — — — — — — — — behörigen fullgöra. 2:o. — — — — 3:o. — — — — — 4:o.
Elektorerna böra vid samma tillfälle, då Justitie-Ombudsmannen utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå, samt att utöfva embetet under den tid Justitie-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad.
I händelse Justitie-Ombudsmannen vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår utöfvas. l:o.
Till följe af Regerings-Formen» 96 § och på sätt densamma närmare bestämmer, skola Riksens Ständer förordna en —• — — — — — — — — behörigen fullgöra.
2;o. _____ 5:o. _____ 4:o.
Elektorerne böra — — — — för att honom efterträda, i fall han skulle med döden afgå, — — — — — — derifrån hindrad.
I händelse Justitie-Ombudsmannen under det Riksens Ständer äro församlade afsäger sig förtroendet, eller med döden utöfvas. § 64.
Vid hvarje Riksdag skola Riksens Vid hvarje Riksdag, som efter forslander i deras särskilda Plena, genom rättade nya val först sammanträder, skola allmän omröstning, välja Tolf Ledamöter Riksens Ständer i deras — —• — — af hvartdera Ståndet till en Nämnd, som — — — — — — — — — — äge att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige
Ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, —■ — — — — — — — — — — föreskrifves. föreskrifves. 32 Konstilutions-Utskottets Memorial M 2. § Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna Sex för kunskaper och lärdom kände Män, jemte Justitie-Ombudsmannen, som bland dem före ordet.
Desse — — — röste samfält.
Afgår emellan Riksdagarne någon bland de Kommitterade, välje de öfrige till det lediga rummet en behörig
Man § Riksens Ständer välje vid hvarje Riksdag, genom slutna sedlar, hvart Stånd för sig, samfäldt och ej medelst Elektorer, sina Banko-fullmäktige, Tre af hvarje Stånd; — — — — — — — — afgörande röst. § Efter förenämnda grunder, så i afseende på valsätt, som tid, må vid alla Riksdagar, Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret af Riksens Ständer utses.
Desse — — — — — — — stadgadt är.
§ Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvart för sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, att, enligt af Riksens Ständer utfärdad Instruktion, öfverse och granska Stats-verkets, Bankens — — — — utstakade grunder. § 76. 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, som efter förrättade nya val först sammanträder, förordna Sex — — — — — — röste samfält.
Afgår under påstående Riksdag någon bland de Kommitterade, utse Riksens Ständer en annan Ledamot i hans ställe; sker det emellan Riksdagarne, välje de öfrige Kommitterade till det lediga rummet en behörig Man. 66.
Ständer välje vid hvarje Riksdag, som efter förrättade nya val först sammanträder, för tre är, genom slutna sedlar, — — — — — — — afgörande röst. 67.
Efter förenämnda grunder, så i afseende på valsätt, som tid, må Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret af Riksens Ständer utses.
Desse — — — — — — — — — — — — — stadgadt är. 68.
Derjemte skola — — — — — sig lämpligast finna, vid hvarje Lagtima Riksdag förordna om Revisorer, — — utstakade grunder. § 76 Konstitutions-Utskoltets Memorial M 2. 33 § 76.
Allt hvad Riksens Ständer efter Allt hvad — — — — — granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende pä det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, gransk- — — — — — ning af nija Ständer i samma mai vara granskning i samma mål vara tillä tillåten; — — — — — — — — ten; — — — — — — — tillkommer. — — tillkommer. § 78.
Ej må Riksdagsman — — — — Ej må Riksdagsman — — — — — — — öfverlemnas.
Riks- — — — öfverlemnas.
Riksdagsman för någon grof missgerning, må dagsman under pågående Riksdag för milian ej i häkte kunna inmanas förrän, gon grof missgerning, — — — efter anställd ransakning — — i thy — — — — — stadgar. fall stadgar.
Ej må Riksdagsman häk- Ej må Riksdagsman under Riksdag häktas för mindre förbrytelser eller för skuld tas för mindre förbrytelser eller för skuld insättas; — — — — — — — — insättas; — — — — — — — — — — — — — tjenstehjon. — — — — — tjenstehjon, § 80.
Riksdag må ej räcka längre, än Tre Riksdag må ej räcka längre, än Fyra månader från den dag, då Konungen låtit månader från den dag, då Konungen om Stals-Verkets tillstånd och behof Rik- låtit om Stats-Verkets tillstånd och hesens Ständer eller deras Siats-Utskott hof Riksens Ständer underrätta.
Skulle, underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda vid nämnda tids förlopp, ärendena ej vara tids förlopp, ärendena ej vara algjorda, afgjorda, gånge som i Regerings-Formens anmäle Riksens Ständer det hos Korum- 109 § stadgadt är.
Riksdag må äfven gen, och aske. att
Riksdagen mätte fort- slutas innan
Fyra månader till ända fara någon viss tid af högst en månad gått, enär samtliga Stånden sådant be derefler; börande minst 'frenne Riks-Stånd gära. hafva sig örn denna önskan förenat.
Bänder sig, att, vid den sålunda förlängda Urtima Riksdag md af Konungen tidens utgång, mulen ändå icke blifvit af- upplösas, när Ilan sä för godt finner, slutade, gånge som i Regerings-Formens lith. till !i.
IS62 & 1863.
,5 Sami.
I Höft. 5 34 Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. 109 § stadgadt är.
Tre månader till ända gått, enär samtliga Stånden sådant begära. § 81.
Då Riksdag — — Riksdags- Då Riksdag — Riksdags— Beslutet.
Deruppå fork lare Konungen Sjelf, Beslutet.
Deruppå förklare Konungen Sjelf, eller genom Stats-Ministern för Utrikes eller genom någon af Stats-Ministrarne, ärendena, Dess bifall till Riksdagens s'u- Dess bifall till Riksdagens slutande och tande och hemförlofve Ständerna. hemförlofve Ständerna. § 82.
Innan Riksens Ständer åtskiljas, gore de medelst Deputationer, sina underdåniga af skeds-uppvaktningar hos Konungen och (Utgår) det Kongl. Huset, samt tage äfven genom
Hä n visning: Konst.-Utsk.
N:ris 53, 61, 65, 72 och 73. Ridd. och Adelns Prot. den 11 Aug., 19 Sept., 8, 25 och 26 Okt. 1860.
Preste-Ståndets Prot. den 11 Aug., 18 Sept., 2, 24 och 26 Okt. 1860. Borgare-Ståndets Prot. den 11 Aug., 18 Sept., 5 och 24 Okt. 1860.
Bonde-Ståndets Prot. den 11 Aug., 18 Sept., 2, 25 och 26 Okt. 1860.
Anm. 1 26 § Riksdags-Ordningen äro särskilda ändringar ifrågasatta i näst föregående förslag, angående Riksstyrelsens förande i vissa fall, samt i det här ofvan, angående Riksdags hållande hvarje år.
Då ordalagen i dessa tvänne förslag icke väl sammanstämma, hafva Rikets sednast församlade Ständer, i enlighet med dåvarande Konstilutions-Utskotts i Mern.
JVs 73 gjorda framställning, beslutat, att, i händelse båda nämnda förslag varda till Grundlag antagna, berörda 26 §, som, enligt det sistnämnda förslaget, erhållit paragrafnumern 25, skall lyda, som följer: Konstilutions-Ulskotlels Memorial JM 2. 35 § 25.
Sednast å femte söckendagen efter riksdagens början skola, uppå kallelse utfärdad af Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 omförmäla, af Regenten eller Stats-Rådet, Riksens Ständer i stadens Storkyrka bevista Gudstjenst, som af en Biskop förrättas, samt derefter sammankomma å Rikssalen.
Konungen Sjelf, eller der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finner, någon af Stats-Ministrarne, före dervid ordet till Riksens Ständer och läte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sednaste Lagtima Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit.
Se för öfrigt anm. vid näst föregående förslag (5:o). H.o Om ändring i 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdags-Ordningen. angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare.
Re gerin gs-F ormen. § S2.
Landtmarskalk och Talmän för Bor- Landtmarskalk och Talmän för Bor gare- och Bonde-Stånden samt Sekrete- gare- och Bonde-Stånden utnämne Konunrare för Bonde-Ståndet utnämne Konun- gen.
Ärkebiskop vare alltid Talman för gen.
Ärkebiskop vare alltid Talman för Preste-Ståudet.
Preste-Ståndet. Riksdags-Ordningen. § 24. l:o.
Uti hvart Stand skall vara en Uti hvart Stånd skall vara en Sekre Sekreterare, som der före protokollen och terare, som der före protokollen och anansvare för vården af ingifna handlingar, hos svare för vården af ingifna handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-Sekre- Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-Sekreteraren, hos Preste- och Borgare-Stånden, teraren, samt hos Preste-, Borgare- och de personer, hvarom de sjelf ve öfverens- B onde-St änden, de personer, om hvilka de KonstiliUions-Utskotkls Memorial JYs 2. komma, samt hos llonde-Ståndet en skicklig, lagfaren och i land/hushållningen kunnig man af Ofrälse Stånd, den Konungen dertill förordne.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen ooh noggrant uppteckna och för Ståndet justera, samt då antingen hela Ståndet eller någon Ledamot in pleno det för-, drar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva; åliggande Sekreteraren för liondeStändet särskildt, att biträda Talmannen vid målens behandlande och göra påminnelser, om något mot Grundlagarne stridande skulle försökas; dock utan alt i Ståndet äga röst Så väl Ståndens, som Utskottens Sekreterare, jemte den under Riksdagar biträdande nodina betjeningen i Ståndens Kanslier samt Riksens Ständers Utskott, njute samma säkerhet med Riksdagsmän, och erhålle vid Riksdagens slut en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning af Statsmedlen, hvilken af Stats-Utskottet, efter öfverläggning med Landtmarskalken och Talmännen, föreslås och, i sammanhang med den öfriga Stats— regleringen, af Riksens Ständer bestämmes.
Till nämnde betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsättes, räknas hos Ridderskapet och Adeln fyra Kanslister, i Preste-Ståndet en Notarie och två Kanslister, i BorgareStåndet sammaledes, och i Bonde-Ståndet tvä Notarier och fyra Kanslister.
I hvardera af Utskotten, för hvarje Division, en Kanslist, hvilken, jemte Sekreteraren, förordnas af Utskotten sjelfva, med undantag, som i 35 § finnes stadgadt.
Skulle i något Utskott en talrikare betjening oundgängligen tarfvas, anmäle Utskottet sådant hos Ståndens Plena, hvilka derom förordne. sjelfva öfverenskomma.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen och noggrant uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eller någon Ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva.
Så väl Ståndens som Utskottens Sekreterare, jemte den under riksdagar förordne.
Konstitutions-Utskotlets Memorial M 2. :».7 2:o. Bonde-Ståndets Sekreterare åge att, förr än han sitt embete tillträder, följande Ed inför Ståndet aflägga: »Jag N. N., utnämnd och förordnad, att vid detta allmänna Riksmöte vara det Hedervärda Bonde-Ståndets Sekreterare, lofvar och svär vid Gud och Ilans Heliga Evangelium, att jag vill och skall med all min förmåga iakttaga Konungamaktens och Riksens Ständers rättigheter i öfverensstämmelse med den af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagna Regerings-Form af den 6 Juni 1809.
Jag skall ock ställa mig lill ovilkorlig efterrättelse Rikets öfriga gällande Grundlagar, och ej till det Hedervärda BondeStåndets Protokoll, utan min uttryckliga anmärkning och reservation, föra eller föra låta, ännu mindre lill expedierande befordra eller befordra låta något, som emot de gällande Grundlagar stridande är.
Äfven skall jag, vid Riksdags-ärendenas afgörande, med goda råd och underrättelser, samt upplysningar om hvars och ens lagliga rättigheter och skyldigheter, Ståndets Ledamöter tillhandagå, samt med all min förmåga söka att bringa dessa ärenden till ett med Grundlagarne instämmande slut.
Detta allt lofvar jag att troligen hålla: så sanni mig Gud hjelpe till lif och själin (2:dra mom. utgår ) Hänvisning: Konst.-Ulsk.
Ridd. och Adelns Prot. den 18 April 1860. Preste-Ståndets Prot. den 7 April 1860. Borgare-Ståndets Prot. den 18 April 1860. Bonde-Ståndets Prot. för samma dag.
Konslitutions-UlskoUels Memorial M 2. 8:0
Om ändring i Regerings-Formen. § 88.
Såsom Grundlagar skola anses: denna Såsom Grundlagar skola anses: denna Regerings-Form, samt den Riksdags-Ordning, Regerings-Form, samtdenRiksdags-Ordning, den Successions-Ordning och den Förord- den Successions-Ordning och den Tryckfrining om en allmän Tryckfrihet, hvilka, i hets-Förordning, hvilka, i öfverensstämmelse öfverensstämmelse med de grundsatser, som med de grundsatser, som i denna Regei denna Regerings-Form bestämmas, Riksens rings-Form bestämmas, Riksens Ständer och Ständer och Konungen gemensamt vid den- Konungen gemensamt fastställa. na Riksdag komma att fastställa.
N:ris 9 och 20.
Ridd. och Adelns Prot. den 30 Mars och 23 Maj 1860.
Preste-Ståndels Prot. den 31 Mars och 29 Maj 1860.
Borgare-Ståndets Prot. den 28 Mars och 2 Juni 1860.
Bonde-Ståndets Prot. den 28 Mars och 30 Maj 1860. 9:0
Om ändring i R c gerin gs-F ormen. § 90.
Under Riksens Ständers eller deras Under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfver läggningar och pröfning må Utskotts öfverläggningar och pröfning må icke uti något annat läll eller på något icke uti något annat fall eller på något annat sätt, än denna Grundlag bokstafli- annat sätt, än Grundlagarne bokstafligen gen föreskrifver, komma frågor om Em- föreskrifva, komma Irågor om Embets- och bets- och Tjenstemäns till- oell afsättande; Tjenstemäns till- och alsättande, RegeRegerings- och Domare-Mikternas Beslut, rings- och Domare-Makternas Beslut, ReResolutioner och Utslag; enskilda Medbor- solulioner och Utslag; enskilda Medborgagares och Corporationers förhållanden, eller res och Corporationers förhållanden, eller Konslilutions-Utskottets Memorial M 2. 39 verkställigheten af någon Lag, Författning verkställigheten af någon Lag, Författning eller Inrättning. eller Inrättning.
JM 18.
Ridd. och Adelns Prot. den 28 April 1860. Preste-Ståndets Prot. för samma dag. Borgare-Ståndets Prot. den 18 Maj 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 28 April 1860 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1862.
Konslitulions-Utskollets Memorial Jtä 3.
1 AT:o 3.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Not. 1862, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med ytterligare uppgift å hvilande förslag lill ändringar i Grundlagarne.
Sedan Konstitutions-Utskottet, medelst sitt Memorial JV2 2, hos Rikets Ständer anmält de 9 första i Riksdags-beslutet den SO Oktober 1860 omförmälda förslag till ändringar och tillägg i Grundlagarne, får Utskottet nu till grundlagsenlig behandling vördsamt insända öfriga i samma Riksdagsbesluts—§ omnämnda, till afgörande vid nu pågående riksdag hvilande, Grundlagsäudrings-förslag Stockholm den 17 November 1862.
Ytterligare appgift å Förslag till ändringar i Grundlag arne, af Rikets Högloft.
Ständer vid Riksdagen åren 1859—1860 hänskjntna till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. 10:0.
Om tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag.
Bih. till It. S. Prof. 1862 & 1863. 3 Sami. 2 Höft. 1 2 Konstilulions-Utskottets Memorial M 3. Regerings-Forinen. § 109.
(Nu gällande lydelse, hvaruti äro med kursiv stil ut- (Föreslagen lydelse, hvaruti ändringarne eller tillägmärkta de delar, hvilka blifvit föreslagna att ändras gen äro med kursiv stil utmärkta.) eller utgå.)
Ej må Riksdag längre räcka än Trenne månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Ver kels tillstånd och behof Riksens Sländer eller deras Stals—Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdags-ärendena afgjort, anmäle de det hos Konungen och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst
Der så oförmodadt hända skulle, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning lili bestämdt belopp sig åtagit, då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, och fort färe den förra Bevillningen intill nästa Riksdag.
Ar åter Bevillningens hela belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda Bevillnings summans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad, de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade Artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och uppdrage Riksens Ständer deras Fullmäktige i Ranken och RiksgiildsKontoret, alt en ny Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda. l:o.
Ej må Riksdag längre räcka än Trenne månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Statsutskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdags ärendena afgjort, anmäle de det hos Konungen och äske, att Riksdagen målte fortfara någon viss tid af högst
Der så hända skulle, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning till bestämdt belopp sig ålagil, då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, och fortfare den förra Bevillningen intill nästa Riksdag. — alt en ny Bevillnings Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda. 2:o. Ilar Konungen låtit Riksdag fortfara utöfver den tid af tillsammans fyra månader, som sålunda är Riksens Ständer för ärend<nas afgörande förbehållen, må Konungen kunna, om ' Riksens Konstitulions-Utskoltets Memorial M 3.
3 Ständer det begära eller dertill samtycka, för bestämd tid af högst sex månader uppskjuta Riksdagens fortsättning; efter hvilken tids förlopp Riksens Ständer sjelfmant skola åter å riksdagsorten tillstädesvara.
Pä Riksens Ständer ankomme att, med Konungens samtycke, förordna, om Utskott, ett eller högst tvänne, skola under uppskofstiden vissa, jemväl särskilt bestämda, riksdags-ärenden bereda och utarbeta.
Konungen bibehålie sin här ofvan stadgade makt, att, sedan Riksdagen åter blifvit fortsatt, Riksens Ständer åtskilja, då Han det för godt finner.
För antagande af ett enligt detta moment väckt förslag fordras samtliga Riks-Ståndcns bifall. 3:o. Konungen må, när
Han det nödigt pröfvar, kalla Riksens Ständer, att, tidigare än utsatt varit, den uppskjutna Riksdagen fortsätta.
Inträffar, medan Riksdag är uppskjuten, något af de fall, då, enligt bestämd föreskrift i detina Regeringsform, Urtima Riksdag borde hållas, och infaller ej den utsatta dagen för Riksdagens fortsättning före utgången af den tid, som för Urtima Riksdagens öppnande skulle iakttagas, varde Riksens
Ständer kallade att viss dag inom nämnda tid åter sammankomma.
1 händelse af sådan underlåtenhet, som i 95 § omförmäld är, sammankomme Riksens Ständer sjelfmant till fortsättning af Riksdagen å den i samma § bestämda dag.
Tidigare, än efter tjugondeförsta dagen från kallelsens kungörande i hufvudstadens kyrkor, må icke i något fall dag för Riksens Ständers återkomst utsättas.
4 Konstitutions-Utskottets Memorial JVs 3.
Riks dags-Or dniugeu. § 80.
Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behol Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda lids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, oell aske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af h< gst en månad derefter; börande minst trenne Riks-Stånd hafva sig om denna önskan förenat.
Händer sig, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 109 § stadgadt är.
Tre månader tilländagå it, enär samtliga Stånden sådant begära. l:o.
Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Händer sig, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 109 § stadgadt är, angående Riksens Ständers åtskiljande och huru med Bevillningen skall förhållas, Riksdag må äfven slutas innan tre månader tilländagått, enär samtliga Stånden sådant begära. 2:o. Har Konungen låtit Riksdag fortfara utöfver den tid af tillsammans fyra månader, som sålunda är Riksens Ständer för ärendenas afgörande förbehållen, må Konungen kunna, om samtliga Riks-Stånden det begära eller dertill samtycka, för bestämd tid af högst sex månader uppskjuta Riksdagens fortsättning; och gälle härvid till efterrättelse föreskrifterna i 109 § Regerings-Formen.
Ledamöter i de Utskott, hvilkas verksamhet fortfar jmedan Riksdag är uppskjuten, äga att under tiden njuta underhåll af statsmedlen.
Bihang till Riks-Ståndens Prot. 1839 — 1860, 5 Sami. Konst.-Utskottets Mern.
N:ris 25, 57 och i;75.
Konstitutions-Utskottets Memorial M 3.
Ridd. och Adelns Prot. den 23 Maj, 22 Juni och 26 Okt. 1860.
Preste-Ståndets Prot. den 29 Maj, 27 Juni och 26 Okt. 1860. Borgare-Ståndets Prot. den 2 och 27 Juni samt 24 Okt 1860.
Bonde-Ståndets Prot. den 30 Maj, 22 Juni och 26 Okt. 1860.
I händelse det, från sistlidna Riksdag till grundlagsenlig behandling vid den nu ingångna hvilande. förslag (6:o) till ändring i åtskilliga §§ af RegeringsFormen och Riksdags-Ordningen, angående Riksdags hållande hvarje år, varder till grundlag antaget, kommer ofvanupptagna grundlagsändrings-förslag att förfalla. 11:0.
Om ändring i nedannämnde §§ af Riksdags-Ordningen, angående Ridderska pets och Adelns representations-rätt. Riksdags-Ordningen. § 11