Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom orsak härtill, derom eders Kongl. Maj:ts befallningshafvande likväl ej, nu kan med tillförsigt sig yttra, är af förvaltaren uppgifvit, att arbetarne, genom den stränghet vid besigtningen, som under sednare åren ägt rum, fått vidkännas kassationer och omarbetningar, hvilka de ansett, utan skada eller ™nprydnad för gevären, kunna undvikas, och hvilket förhållande skall oföidelaktigt inverkat på arbetarnes utkomst, och bland dem vållat skuldsättning och håglöshet.
Andre af invånarne begagnade bergnings-utvägar äro fiske, sjöfat t, samt kolning och forsling för bergsrörelsens behof, hvilka dock 1 vissa trakter mera egentligen äro att anse såsom moder-näringar.
Fisket, i synnerhet idkadt i Singö, Wählö, Rådmansö, Blidö, Åker och Wermdö socknar samt Sotholms skärgård, och hufvudsakligen riktadt på strömmingsfångst, har, utan att visa sig särdeles ymnigt, fortfarit att lemna nöjaktig utkomst åt dem, som dermed sysselsatt sig.
Undantag härifrån gör likväl den ovanligt lyckliga fångst af mellan 2 och 3,000 skälar, som år 183j om vintern inträffade i yttre Roslags skärgården.
Sjöfarten, som för skärgårdsboen utgör ett kärt och, i förhållande til hans inskränkta behof, indrägtigt yrke, har bibehållit sitt förra lif och alven i någon mohn tillväxt.
Fartjrg från omkring 70 till 10 å 5 lasters drägt, till ett känt antal af 2/fi, hafva dertill varit begagnade.
Då de för anhållande af farsoten Cholera påbudne, nådiga författningar först u kommo, syntes någon stagnation i denna rörelse vara att befara, emedan de stränga visitationerna och nödvändigheten alt noggrant uttaga och uppvisa pass, i början injagade rädsla bos allmogen; meri det nyttiga ändarna' let med dessa försigtighetsmått dröjde ej länge att blifva begripligt} oc» den vunna öfvertygelsen härom i förening med den genom sednaste förpassnings-stadga medgifne lättnad för skärgårdsfarten, hafva ej förfelat a ^ bibehålla den i en ostörd verksamhet, än mera lifvad genom den formenlig3 ve al - — *7 re afsättning de vanliga frakterna af ved, kol, fisk och hö vunnit medelst försvårande af medtäflan från Finland.
Föryttringen af skogseffekter och mjölk i hufvudstaden är derefter, nied afseende å antalet af de personer, som deraf hämta deras luifvudsakliga bergning, alt nämna bland Länets vigligare näringsgrenar.
Icke allenast jordägande sjeifve, inom ett afstånd af 2 till 3 mil från Stockholm, draga en betydlig inkomst af sina ladugårdar; genom dessas brukliga utarrenderande uppkommer äfven tillfälle till försörjning för en mängd familjer, hvilka, oaktadt den dryga afgiften af 3o till 75 R:dr Banko årligen för hvarje kokrealur, hafva nog öfrigt för deras uppehälle.
Hvad angår afsättningen af skogs-produkter, hafva, efter hvad jag redan haft nåden anföra, de lockande höga prisell i hufvudstaden bragt densamma till en höjd, som på flere ställen är mindre förenlig med skogarnes framtida bestånd.
Ben utgör sammanlagdt för de i ifrågavarande fem åren 3,082 Zä; eller 706 LU. 8 U. årligen.
Plantladornas antal är 61; hvarförutan finnas 73 så Kallade jordgolf, der jordsamlingar för nämnde ändamål beredas.
Tvenne inkomst-källor af hufvudsaklig vigt för flere delar af Länet, ehuru nyttan af clefas oinskränkta begagnande med skäl anses tvifvel underkastad, äro skjutsning och bränvins-bränning.
Skjutsningen på allmänna landsvägarne till hufvudstaden har väl, under de sednare åren, genom ångfartygen minskats, i synnerhet åt norr och gester.
Följande calcul öfver skjutsningen vid Fittja, Pilekrog och Kum* gästgifverier i Svartlösa och Öknebo härader, der trafiken är starkast, v>sar dock hvilken betydlig penninge-inkomst dermed inbringas.
Sammanlagdt för sislförflutua fem år, hafva för resande utgått hästar nedannämnde antal: vid p.
Gästgifvare.
Juja......10,276 37,039 —<— i5,938 63,253 ‘lilkrog . . , . . 3,424 23,io4 7,240 -- 33,732 Urnla .... ^<ii^4^4i>_>'3^735^^2^269 17,104 73,878 fi»37o 15,938 128,254 I skjutspenningar för dessa hästar kan med säkerhet antagas hafva erhållit*" handsk. Feinars-Bcrällclse för Stockholms Lån. 3 i8 Vid Fittja. af Gast?, häst. 5,i 38 st. för 2 mil å 16 sk. 3,425 16 — 5,i 38 - - ii d:o å d:o 2,56q-- af Håll-häst. 18,520 — 2 d:o å d:o 12,346 32 — 18,519 — 1 ~ d:o å d:o 9,259 24 — mot beting 7>969 — 2 d:o å 24 sk. 7,969-- 7.9% — 1 i d:o å d:o 5,976 36 — Vid Pihlkrog. af Gästg. häst. 1,712 st. för 2 mil.
å 16 sk. 1,141 >6 — 1,712 - - il d:o ä d:o 856 — — af Håll-häst. 1 i,552 _ - 2 d:o å d:o 7,701 16 — 1 i,552 — il d:o å d:o 5,776-- af reserv-häst. 3,620 - - 2 d:o å d:o 2,413 16 — 3,620 — — il d:o å d:o 1,810-- Vid Kumla. Banko. 4«,546 12 --19,698--’ tillsamm. häst.
21,269 st- 1 ä vn'^ ä 16 sk.....10,634 24 — Efter approximativ, låg beräkning, har dessutom allmogen årligen skjutsat från Stockholm till Fittja med 3,ooo hästar årligen, som på 5 år, för 1^ mil å 32 sk. gör .... i5,ooo — — Och från Södertelje med 3,000 hästar årligen eller tillhopa 15,ooo, hvaraf 7,5oo för 2 mila 24 sk. 7,5oo — — 7,5oö —1 ld:oå d:o 5,025 — — hvartill kommer för Kungs- krono- och fångskjuts, samt lega af hållskjuls-skyldige uthä radsboer och andra, minst......— 38,5oo — -7 B:ko R:dr 1 10,378 36 —'
Femtedelen häraf gör således ett årligt belopp af 22,075 R:dr 34 sk-< hvilket, med afseende å de låga beräknings-grunder, som antagits för skjuts' ningen mot beting m. m. säkerligen kan förhöjas till 25,000 R:dr ärlige11'
En stor del af allmogens penninge-ulgifter, för krono-ulskylder och enskifl1! behof kunna derföre bestridas med detta slags inkomst, men deraf lärer e) få anses följa, att, härtill åtgående tid och arbete skulle kunna i ekon0' miskt och moraliskt hänseende nyttigare användas.
Bran vins-bränningen har under de ifrågavarande åren varit åtskim^ gånger inställd och produktionen i följd deraf något minskad.
Högre Prl — .9 — ser hafva dock tvifvelsutan ersatt denna minskning, så att afkomsten af det hela kail anses i det närmaste enahanda.
Det är i synnerhet i trakterna omkring hufvudstaden denna handtering blifvit bragt till betydligare utvidgning, genom lätthet lill afsättning och genom jordens högre värde, som bereder , tillfälle alt å mindre fastigheter anlägga stora brunneri-verk.
Så hafva, jemförelsevis, år 1831 minimi-afgifterna af pannerymder i Sollentuna fögderi utgjort 7,207 R:dr 3 sk. 3 r:st och i Svartlösa fögderi 4435 R:dr 24 sk.; men i Frösåkers fögderi endast 2,455 R:dr 44 sk- 9 r:st> ehuru folknummer!! i de begge förstnämnda fögderierna är mellan i f, och 12,000, och omkring 18,000 i det sednare, som tillika innehåller flera större egendomar och bruk.
Samma förhållande visar sig i afseende å minuteringsafgifterna, som för nämnde år, Varit i Sollentuna fögderi 680 R:dr, i Svartlösa fögderi 465 R:dr, och i Frösåkers fögderi io3 R:dr.
Eli summarisk uppgift öfver bränvins-brännings-afgifterna torde närmast upplysa beloppet af denna tillverkning, under de sednare 5 åren, och den inkomst, som kan anses derigenom hafva orten tillflutit: Efter Jord- | värdet.
Minimi-afgift af pannerymdcn.
Förhöjning öfver uainimi-afgift.
För år 1832 3,131 44 11 8,974 43 7 5,682 42 11 2,485 _ ' 20,274 35 5 1831 3,259 38 5 26,903 43 10 731 46 8 2,365 — — 33,260 32 11 1830 3,303 7 2 26,822 25 2 — — — 2,226 8 — 32,351 40 4 1829 3,292 22 8 29,377 40 2 — — — 2,156 32 — 34,826 46 10 1828 3,278 36 3 30,117 22 4 — —■ — 2,120 10 — 35,516 20 7
Vid hvilka uppgifter, för deras riktiga uppfattning, likväl bör nämnas, att, då den förhöjning af bevillnings-beloppet, efter minimi-tariffen, som vid tillämpning af nu gällande brällvins-brännings-förordning uppkommer, ej kan för hvarje år inflyta förr än i det påföljande årets debitering, således den för år i832 utförda förhöjning 5,682 R:dr 42 sk. 11 rist, rätteligen bör läggas till bevillnings-suinnian för i83i.
För upptagande af farled mellan Djurgårds-viken och saltsjö-viken pärlan är kanalgräfning med anslag af strömrensningsfonden börjad, men icke år i83a afslutad.
Flera skärgårdsboer, som i mindre farkoster tillfö - 20 ,a hufvud staden dess dagliga behof, komma att af donna kortare oell tryggare passage åtnjuta mycken fördel.
, Dels genom dagsverks-bilrädc- af invånarn* och dels genom i nåder bevil jadt bidrag af strömrensnings-fonden till ett belopp al 3,ooo R.dr Banko Ilar likaledes en fordom begagnad, ulen sedermera uppgrundad segelled, genom Lillström mellan Vermdön och Fogelbrolandet under sistlidet ais sommar blifvit gjord farbar, lill stor fördel för invåuarne i Djurshamns och Möja Kapeil-församlingar m. fl. samt Sandhamns lotsar, hvilka alla härigenom vunnit en vida kortare och tryggare väg till hufvudstaden.
Den vid förra underdåniga berättelsens afgifvande under förberedning .varande brobyggnad öfver Skuru-suud, mellan Vermdön och fasta landet, har blifvit, af det dertill ingångna bolag fulländad och, vid derå anställ besigtning elen i 5 Mars sistlidet år, befunnits utförd med en noggranliet, styrka och varaktighet, sorn, med afseende å dess längd och för vinden blottade läge, äro lika nödiga som svåra att åstadkomma.
Bron ar 200 alnar lång," med säkra, murade landfästen, och hvilanda vid hvardera stranden på der uppförda hvalf, sami till med le ista delen flytande på vättnet.
För fartygs genomfart har denna medlersta del en sluss eller skjutbrygga på in alnars djupt valten, och å hvardera sidan försedd med stenpelare.
Till understöd vid denna - byggnad, har bolaget af allmänna medel uppburit 12,000 R:dr Banko, mot fyra procents ränta och 2 procents årlig afbetalning.
Genom fullbordandet af de i 1828 års berättelse omnämnde väg-anläggningar, som, till följd af Eders Kongl. Majlis derom meddelte nådiga beslut, bordt ske inom Huddinge socken, bar kommumcationen genom en tiel af’Svartlösa härad blifvit väsendtligen förbättrad.
Likaledes bär, sedan Sollentuna härads tingställe numera blifvit stadigt förlagd t vid Barkarby gästgifvaregård, häradsvägarnes underhåll, sorn, i anseende till oinbyten af tingstad, under flera föregående år i åtskilliga delar varit obe stämdhet, och till Kongl. Majit fullföljda, men för tillkomna omständigheter återförvista rättegångar underkastadt, blifvit, genom Eders Kongl- Maj. ^ Befallningshafvandes utslag den 27 Februari i83a, regleradt, så att, ni« deist upptagande å några ställen af förut varande, mindre vägar, harad-^ väg kommer alt från häradets södra ända fortgå genom de delar al
Hära det, der landsväg ej framlöper.
Södertelje kanal, öppnad om hosten 1819 med obehindrad passage ^ 12 fot djupgående fartyg, bär sedan varit begagnad så af in- som utrik seglande, äfvensom af utländska fartyg.
Under de sednast förflutna fets åren har kanal-farten lemnat följande resultat:
År 1828, då farten börjats den 26 April och slutats den 18 December, g^o fartyg.............3,a54 32 8 248bä,ar.............-Al?4 ~ 3,3,3 8 s
År 1829, då farten börjats den 14 Maj och slutats den i3 November. 896 fartyg.............3,oi4 n 4 235 båtar............. 53 12 — _- -- 3,067 4 År i83o, då farten börjats den 25 April och slutats den 2 December. 969 fartyg.............3,310 28 — 284 Mlar............. 56 A-L 3,366 34 - År i83i, då farten börjats den 1
Maj och slutats den 27 November 1,166 fartyg.............4>586 4° 8 bätar ............... -6 ~ 4,688 46 8 År i832, då farten börjats den 9 April och slutats den 29 December. 1,351 fartyg.............5,389 *7 — 4o4 båtar............. 02 12 — H H ^ -2- 5,48i 29 — hvaraf synes att farten är i tilltagande och troligen än mera ökas, efter öppnandet af Götha-kanal, då redan flera fartyg, som passerat denna sednare, äfven gått förbi Södertelje.
I farleden vid Almare stäk, hvars genom muddring och sprängning åstadkomna förbättring befinnes i vidmakthållet tillstånd, har äfven beqväm och liflig^ båtfart ägt rum.
På Åkers kanal har, enligt meddelande från Stor-Amirals-Embetels tredje afdelning, transport-rörelsen, hvars hufvudsakliga föremål varit ved och några andra skogs-produkter, tegel, mjöl, hö och halm, visat sig i följande förhållande, beräknadt efter antalet af der passerade fartyg: A.r 1828 • . 102 fartyg — 1829 « . 108 — — 183o • . 115 — — 1831 • • 85 - — i832 • 88 — Politisk Författning.
Jorileboks föränd Hilgar i Länet sedan 1828 äro:
Danviks frälsehemmanen Herresta N:o 3 Skeptuna socken från | mantal till i mantal, Snättersta Nilis x & 2.
Malkias socken, hvardera från 1 mantal till ii mantal, eller tillsammans förhöjning |:dels mantal, aine qvarnar, hvardera med ett par stenar, skattlagde, nemligen Nysätra qvarn i Wätö socken oell Westerlisa qvarn i Länna socken å frälsegrund; samt tvenne lägenheter, Mählbomahr och Nygärdet i Börstils socken, hvilka ej kunnat hemmantal åsättas: en qvarn, Nio 6 i Waxholm, jemlikt Eders Kongl. Majits Nådiga Bref den 22 Juli 1828, nedrifvenl räntan af Rinkeby Nio 4, i xnantal Krono i Danderyds socken afskriven, såsom i arrendet inbegripen: räntan af i mantal frälse Klingsta Danderyds socken, hvilket blifvit omfördt till Säteri, utesluten; samt frälsehemmanet Lilltorp Frötuna socken omfördt från i till i mantal.
Enligt utdrag af arbets-berättelserna från de, under ifrågakornne fem år, i Länet tjenstgörande Landtmätare, hvilkas antal utgjort 12 till 14» med biträde af 4 till 6 medhjelpare, hafva genom afslutade förrättningar 204 mantal blifvit skiftade, med en sammantagen ägorymd af 6,185 tunland åker 8,158 tunnland äng, 2,702 tunnland uppodlingsmark, 3g,^02 tunnland afrösningsjord och 2,202 tunnland impedimenter, utgörande tillhopa en areal af 58,656 tunnland, hvarvid 5i delägare från byalag utflyttat och 267 blifvit qvarboende.
Dessutom,, äro skiflesförrättningar å en sammanräknad rymd, fullt motsvarande tredjedelen af den nyssnämnde, ännu under handläggning, såsom dels icke afslutade, dels beroende på domstols pröfning.
Vid. jemförelse mellan fastigheter, innehafde af sjelfägande jordbrukare, arrendatorer och brukare, visar sig förhållandet sålunda:
I Sollentuna Fögderi, som utgöres af 4^0—mantal, bruka ägarne sjelfva 167mantal; boställen äro 3o|| mantal, samt åt arrendatorer och landtbönder upplåtne 232II mantal.
I Långhundra fögderi, bestående af 752ig mantal, bruka ägarne sjelfve 38i53g mantal; 4^1 mantal äro boställen och 327 mantal åt brukare upplåtne J Frösåkers fögderi, bestående af 570 A mantal, brukas 33o mantal af ägarne sjelfve, af Embets- och Tjenstemän innehafvas såsom boställen 34t! m^ntal och 2(5 mantal af arrendatorer och brukare.
I Lyhundra Fögderi innehållande 720— mantal, brukas 4^9^ af ägare* boställen 42i mantal och åt arrendatorer och brukare upplåtne 188| mantal - — '23 — I Akers fögderi, bestående af 572! mantal, innehafvas 36r?
mantal af ägarne sjelfve, 15i äro boställen och ic>5 äro upplåtne åt brukare och arrendatorer.
I Sotholms fögderi, som innefattar 377? mantal, bruka ägarne sjelfve 1 7 1 3 mantal, 6 mantal uro boställen, 200 mantal åt andra personer upplåtne
I Svartlösa fögderi, bestående af 400A. mantal, brukas 179-6- mantal af agarne, x7§| äro boställen och 2o3Jj innehafde af arrendatorer och brukare.
I Färentuna fögderi, som består af 1^51 mantal, bruka ägarne sjelfva ,ol4 mantal; boställen äro 3i mantal, och åt brukare och arrendatorer upplålne 90 mantal.
* Sammantaget för hela Länet, som, utom 10 preste-boställen i Sotholms och Färentuna härader, hvilka icke äro satte till visst Jordeboksinantal, rnon anses lika med helt hemman, består af 4>°392Vö mantal, h,”kas sandes 2*i89iL mantal af ägarne sjelfve, 190—i äro boställen, och 1,669/A mantal äro upplåtne åt arrendatorer och brukare.
Medelvärdet af ett mantal efter sista årets uppskattning är 4,732, af 1 mantal frälseränta 1,948 R:dr, af lägenhet 2,191 R:dr, af bergverk 111,282, al manufakturier 7,625 R:dr, af mjöl- och såg-qvarnar 2,527 R:dr Banko. ', ’ Jordeboks- och mantals-räntorna af Rusthålls-stammarne tillsammans 33oji mantal, förmedlade till 298A, uppgå till 10,682 R:dr i3 sk. n r:st; och till 14*9)51 R:dr 46 sk. 11 r:st. banko för augmenterna, som tillhopa utgöra 3o9|| mantal, förmedlade till 279H mantal.
För 37^ mantal, samt 8 lägenheter i Åkers fögderi, ansedde lill ali mantal, betalas rotefrihets-afgift med tillhopa 481 R:dr 36 sk. banko. 16 Stats-Bulrag.
Af hvad förut blifvit i underdånighet yttradt om den förmonligare afsättning och de tillfällen lill biförtjenster, som tillskyndas orten af dess läge omkring hufvudstaden, följer ock, att penninge-förlägenlxet der, sannolikt mindre än i någon annan del af landet, är rådande,°och alt de skattskyldige mera sällan sakna utväg till statsbidragens afbördande.
I allmänhet taget, inflyta äfven desse jemt och ordentligt, utan alt näringarne, jemförelsevis nied andra orter af landet, synas deraf tryckte och återhållne.
Jordbruket bär utvidgats och förkofrats och bergsrörelsen fortgått med oförminskad liflighet, samt de härtill erforderlige ansträngningar åtminstone icke ökat skuldsättningen, så vidt man kan komma till något omdöme 1 ett ämne, hvilket, för att tillförlitligt be räknas, fordrar en mera speciel kännedom om enskildes förhållande än som kan vinnas.
Från Ri ■ , ••* 'v • _ a4 — i r> i 1 .. t »ine!- vid 182" års slut häftade för 10 odlings K ÄSPÅS Ä aril ÄÄfeisw» 3o sk. 9 rist. - 5 brukslå 11 i* .1 *.
KSt och lån mot 5 procents råma uppg. en c q t test banko. 3 "ÄiÄäiJ %*irJf .-.b 3iåu,s der„rafSSSra fögderi.
KS&3a2&3p4F&* ^Äirsäai^ÄÄÄirÄ s
,7 December i83i i nadei fastsLl K g åtnjuter hvarje ledig då förkofrad till en summa af 1,000 K.ar J . ) (Q R;dr blefven rote 16 R:dr 3a sk. ba^10 Vr.^!.3
"ut fäs te mindre förmoner till banko, till bestridande af de i kontrakterna t ,^ enöres-afgif soldaterne.
De tillgångar, lassans ränte, och ilen »ortgM ^ ten, som för hela l»“l särskilt fond, 4racd läders Kongl. Mattts StfKÄ tllåmnd »törj
Spå gratifikations-inrättning foi afskeda f oförsörjda barn; och 'regemente samt dessas i behof stadde enka, och.of ^ ^ ^ ^ g hvarifrå11 gratifikationer till belopp al noö^ R-dr banko åt dertill behöriga personer utdelas. af Länet, Efter medeltal af de beräkningar, som i sars i bitterna efter deras --kika förhållanden, blifvit gjord, uppgå för ett nummer af Iaf-regemenU ^ för en soldat-rote omkring 80 R-di ’ ™ omkring 20 R‘dr af belt mantal, årliga bidragen till klenciets underhåll till Qmk,mg • delar af Länet, Att väghållning, skjutsning och inkvartering -Vo , c der de stora farvägarne
M» landstaden framgå, falla ojemior 0 ^ 25 än annorstädes är gifvet.
I följd häraf är ock uppskaltningsvärdet å dessa skyldigheter mycket omvexlande.
Så beräknas skjutsningen i några fögderier till 40 å 5o R:dr och i andra till 5 R:dr för mantalet: kostnaderna för väghållning variera mellan 8 R:dr och 5o R:dr: för diverse opera och besvär mellan 4 R:dr och 16 R:dr.
Mängden af handräcknings- och polis-ärender vid denna Läns-styrelse göra en ständig och trägen korrespondens med kronobetjeningen oundviklig, hvaraf följer, att den skjutsfrihet, sora för kronobref-föringen bestås, på ganska få ställen anses motsvarig, äfven med den noggrannaste tillsyn mot missbruk.
Länets belägenhet, som gör, att ej mindre arbetare, löst folk och äfventyrare, hvilka från Rikets öfriga delar, talrikt besöka hufvudstaden, Under vägen dit passera genom och uppehålla sig uti Länet, än ock en mängd vanartige personer, som af nödtvång eller ostadighet lemna hufvudstaden, i orten deromkring söka den första tillflykten och utrymmet för sina oordningar, har ock medfört den gifna följd, att handhafvandet af allmänna ordningen samt uppsigten öfver laglydnad och sedlighet, här förorsaka ojemförligt större möda och omtanka, än i andra orter af landet.
Läns-styrelsen och domstolarne i hufvudstadens omgifning nödgas derföre åt dithörande ämnen ägna en god del af deras tid; och hos krono-betjeOingen erfordras, såsom en hufvudsaklig egenskap, förmågan att med vaksamhet och urskillning märka och beifra hvad i sådant hänseende företaller.
Då större förbrytelser högst sällan undgå att upptäckas och af bestraffning påföljas, samt brottslingar och misstänklige personer städse med sorgfällighet anhållas, vitsordar sådant ock fördelaktigt kronobetjeningens förhållande.
Dess bemödanden skulle dock sannolikt blifva otillräckliga, örn Landth- Femärs-Bcrättelse för Stochholms Län. 4 de ej hade en stödpunkt i det al .n^eckla<’k beskaffenhet, vid domstO' deras stundom besvärliga mangbevedvilligt 1 underhjelptes af allmogen och larne behandlas; och örn de 1 gfö egen säkerhet, hafva ogonen andre enskilte, som at vana och orolig o eUer hota den allmänna riktade på händelser , och personel, sm 1,^ g heter> hvilkas Ulivaordningen.
Pa sådant satt ldl ’ ‘ t uppehålla lagarnes helgd, samt r0 e; kan förbises, varit veikstallh _*■ . måtto aflägsna brotten att genom ofelbarheten af deras på o j i m ) S deras vådlighet och *"h bos lie verkliga invSoame nära forestaUmngen om g olycksförande verkningar. heller frånkännas så val pre Ett 'e'fal”V f;"T\llmänlmt, Born dess vaksamhet uti den nastesterskapets bemödanden i • och hvilken uti en mangd sock Tågården tillhörande del a se -\ bekymrande.
Såsom vidtagna austalius ofta förekommer moaosam och he y höra ihågkommas de ter af offentlig egenskap, för ifrågavaranc ’hvad redan blifvit i un nyckterhets- och måttlighets-oi eninga , » är0 tillvägabragte.
Under 'sockiie-skolor , “sorn % — *«•*«*"til,kora,“ anstalter äro följande. insamling skett lill en skoj I Ryds socken, der allt lfiån a 77 emellan 2 och 3ooo R^-df fond, bär denna fond, sedan deuuppg^ ^ såsom gåfva af Hög Banko, blifvit ökad med «>°oo • ‘ derförutan låtit på enskilt be välborne fru Grefvinnan Auioia i » jg30 uppföra ett väckel kostnad bredvid kyrkan på Rydboholm pij inreda och hvarest un och rymligt, skolhus, hvilket numera ^en blifvit som tilh dervisning efter vexelmetod kommei ali^ R Jboholm, församlg ka är tjenstgörande prest och kalb g församljngen och Pastor e» gens patronus.
Genom ytterligare b,S iuvättade skola, hvil håller läraren skabg
Ion; och denna andan 1 ^, , har redan vuU ken sålunda är till sitt bertild förW , temlige»J omkring 5o. . - "Wiliam under sistlidet år upp^1 I Solna socken har Aldermann Ragnad, ämnad att, jemte a1 och till församlingen skänkt en P^^atd! skolbus och boställe för lärare dra, nyttiga och välgörande ändamål, tjena tili simu — 27 — År i83o är i Täby socken, skola inrättad i en af församlingen uppförd byggnad, dertill platsen med gårdsrum och en täppa blifvit skänkt af En af Rikets Herrar rn. m. Herr Grefve Cail Mörnell Enkefru, Charlotta Mörner, född Arfvidson.
Af framlidne Hofmarskalken yon Francken stiftades år 1828 en skola, egentligen till förmon för barnen å Wasa och Sigridsholms gods i Lunda socken, mea ock med tillåtelse för andre socknens barn att, i mån af utrymme, der intagas.
Utom den vid Söderby sockens kyrka förut varande Lankaster-skola, är för socknens aflägsnare byar, en ny skola år 1831 inrättad, hufvudsakligen bekostad af bruspatronen Arvid Arfvidson, som åt skol-läraren, utom husrum, årligen lemnar 4 tunnor spanmål och 20 Ridt- i penningar, andre bidrag oberäknade.
I Lohärads -socken är den förut genom klockaren bestridda undervisningen utvidgad till ordentlig, af Prestman handbafd skol-inrättliing, dertill första anledningen uppstått genom Friherrinnan G.
Oxenstjernas, född Sparre, derlin lemnade gåfva, 1,066 R:dr 3a sk.
Banko, hvilken genom andra personers bidrag ökats till 1,780 R:dr, hvarefter församlingen lill lärarens aflönande ytterligare anslagit fem tunnor spanmål årligen, samt till boningsrum och lärosal ujipfört hus, der undervisningen 1831 börjats.
Genom Eders Kongl. Majus under den 3 December 1829 nådigst meddelde Donation till Wahlö församling af Enke-pastorskan C.
Dana-arf kronan hemfallne qvarlåtenskap, är en skola i nämnde församling grundad och i83a öppnad.
I anseende till Socknens omkrets och folkmängd, har den blifvit delad i en Centralskola vid kyrkan, der undervisning efter vexel-metod meddelas af en prestman, som derföre åtnjuter 14 tunnor spanmål, 133 R:dr 16 sk.
Banko och frenne årliga kollektör, samt i tvenne ambulatoriska under-afdelningar, hvilkas lärare erhålla mindre löne-bidrag efter Cassans tillgångar, samt 1 tunna spanmål årligen.
Inom Knutby församling är öfverenskommelse om skolas inrättande tillvägabragt och byggnad dertill redan uppförd.
Allt detta, jemte de förbättringar af mindre omfång, hvarpå flere församlingar varit betänkte, i fråga örn deras undervisnings-anstalter, utvisa, att delta ämne under närvarande tid omfattas med hugnande omtanka °eh öfvertygelse om dess vigt.