Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(Fortsättning.) 9 emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i nästföregående moment i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala blifvit föreslagna; allt under förutsättning, att Wermlands läns landsting med ett anslag af 30,000 R:dr lör ändamålet bidrager, c) Jemte tillkännagifvande, att vid Wenersborgs elementarläroverk läijungarnes antal, som under de föregående tio åren utgjort i medeltal 150, numera efter läroverkets 1862 års höst skedda utvidgning till fullständigt äfven på den klassiska linien stigit till 250, i följd hvaraf den redan förut trånga och olämpliga skollokalen blifvit ännu mera otillräcklig, hafva bos Ridderskapet och Adeln Grefve Frik Sparre (i motion N:o 110) och inom Borgare-Ståndet Herr A. J. Landström (i motion N:o 49) hvar för sig föreslagit, att Rikets Ständer måtte med ett anslag af 150,000 R:dr bidraga till uppförande i Wenersborg af skol- och gymnastiklokaler för elementarläroverket, emot det staden derför anskaffade ej mindre lämpliga tomtplatser än äfven de medel, som utöfver berörda anslag erfordrades till byggnadernas uppförande och inredning i öfverensstämmelse med upprättade ritningar och kostnadsförslag.
Då vid 1859—1860 årens riksdag Rikets Ständer biföllo Wenersborgs skolas utvidgning till fullständigt högre elementarläroverk, fästades dervid det förbehåll, att Statsverket hvarken borde betungas med lärohusens uppbyggande eller deras underhåll, utan dessa utgifter bestridas af staden med de bidrag, som kunde erhållas af stiftets byggnadskassa, äfvensom af innevånarne i orten; men oaktadt denna förbindelse qvarstår, torde dock de öfriga omständigheter, som i denna fråga förekomma, böra tagas i betraktande.
Utaf ett Herr Landströms motion bilagdt officielt intyg inbemtas, att Skara stifts byggnadskassa vid sednaste bokslut egt en tillgång af 8,845 R:dr 47 öre, men skulder till belopp af 7,200 R:dr och något bidrag derifrån kan således icke påräknas.
Dessutom är meddeladt, att så väl Wenersborgs stad som Elfsborgs län för nu pågående jernvägsanläggningar åtagit sig förbindelser, som högst betydligt ökat kommunalutskylderna, så att det för kommunen torde vara omöjligt att, utan statsbidrag, fullgöra den benne uti ifrågavarande hänseende ålagda byggnadsskyldighet, och då såväl för undervisningen som för skolungdomens helsa det är af stor vigt, att ej läroverket må allt för länge blifva i saknad af erforderlig lokal, synes Staten icke böra undandraga sig att härvid mellankomma.
Beträffande åter beloppet af det begärda anslaget, har Utskottet baft anledning till väsendtliga anmärkningar.
De företedda kostnadsförslagen sluta på en summa af 206,054 R:dr, men enligt ritningen inrymmer byggnaden en fullständig boställsvåning åt läroverkets rektor, oaktadt vederbörande kommuner obestridligen åligger skyldighet att åt rektor anskaffa och bekosta embetsgård eller utgifva årlig hus ■ byra, hvarjemte ritningen upptager, förutom böne- och musiksal, en särskild solennitetssal.
Byggnadsplanen synes således icke vara inskränkt till hvad som för läroverkets behof vore erforderligt; och då dertill kommer att för en särskild gymnastiklokal kostnaden blifvit beräknad till ej mindre än 27,662 R:dr 50 öre, har Utskottet antagit, att genom byggnadens utförande efter en annan, närmare efter läroverkets behof lämpad plan, kostnaden skulle kunna så betydligt nedsättas, att. utan någon synnerlig förhöjning i kommunens bidrag utöfver hvad motionärerne afsedt, Statens understöd skulle kunna nedsättas till 100,000 R:dr; och då den, jemlikt nådiga Cirkulärbrefvet den 11 December 1863, till läroverkets egen byggnadskassa utgående terminsafgift otvifvelaktigt lemnar tillgång för amortering af ett lån å 40,000
R:dr, torde endast återstoden, 60,000 R:dr, vara såsom anslag oundgängligen nödig.
Fröt. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Häft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N-.o 66.
I följd häraf och under antagande af byggnadskostnadens fördelning på två år, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Wenersborgs högre elementarläroverk, bevilja dels ett anslag af 60,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt utaf dessa summor anvisa på Riksgälds-kontoret för år 1867 såsom anslag 30,000 R:dr och såsom lån 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) härofvan i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala blifvit föreslagna; allt under förutsättning att Elfsborgs läns landsting eller Wenersborgs stad anvisar det belopp, som utöfver de härofvan såsom statsbidrag beräknade 10 ,000 R:dr, kan för ändamålet erfordras. d)
Till utvidgande af läroverksbyggnaderna i Christianstad hafva inom de särskilda Riks-Stånden följande motionärer begärt statsanslag till nedannämnda belopp, nemligen: hos Ridderskapet och Adeln Friherre Happe, Axel (i motion N:o 41) 60,000 R:dr, i Borgare-Ståndet Herr C.
Bohmansson (i motion N:o 35) 75,000 R:dr och inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Sven Nilsson från Christianstads län (i motion N:o 329) 70,000 R:dr.
I afseende härå är af motionärerne hufvudsakligen anfördt, att det nuvarande skolhuset, uppfördt år 1835, då läroverket besöktes af 75 lärjungar, redan länge visat sig otillräckligt, så att, oaktadt en tillförene åt lancasterskolan upplåten lokal i nämnda byggnad, äfvensom samtliga de ursprungligen till boställslägenheter åt rektor och öfrige lärare afsedda rum blifvit för elementarläroverkets behof använda, särskilda lägenheter måst på annat ställe i staden förhyras, för inrymmande af nuvarande elevantalet, 270; att från stiftets byggnadskassa, som hade att underhålla 10 elementarläroverkshus, något bidrag icke vöre att påräkna; samt att staden redan vore djupt skuldsatt, så att den ej förmådde att i någon betydligare mån till byggnadsföretaget medverka.
Vid sistlidne riksdag af enskilde motionärer gjorda framställningar om ett statsanslag af 100,000 R:dr för ett nytt lärohus i Christianstad blefvo af Rikets Ständer afslagna, hufvudsakligen af det skäl, att, då den ifrågasatta skolbyggnaden, hvilken äfven skulle inrymma bostad åt skolans rektor, vore enligt kostnadsiörslaget beräknad till 109,539 R:dr 68 öre, k -mmunens bidrag, under förutsättning af bilall till det begärda anslaget, blefve alltför ringa i förhållande till förmånen att ej behöfva på annat sätt eller ställe bekosta bostad åt rektor.
Enligt de nu af motionärerne företedda, efter en mera inskränkt plan upprättade ritningar och kostnadsförslag, är en del al’ det nuvarande skolhuset afsecld att qvarstå och inrymma, bland annat, bostad åt rektor; och hafva Stadsfullmägtige i Christianstad vid sammanträde den 22 sistlidne Januari beslutat, att till uppförande af den föreslagna läroverksbyggnaden, hvarför kostnaden beräknats till 76,959 R:dr 27 öre, bidraga med uppskattade värdet af nämnda boställslägenhet eiler 7,666 R:dr 67 öre.
Behofvet af utvidgad lokal för Christianstads högre elementarläroverk är redan förut erkändt och emot den nu uppgjorda byggnadsplanen har någon anmärkning icke förekommit, men vid beräkning af anslagsbeloppet har Utskottet ansett uppmärksamhet böra fästas dels dervid att läroverkets egen byggnadskassa, oberäknadt dess redan hopsamlade kapital, som vid innevarande års slut torde uppgå till omkring 5,000 R:dr, lemnar säker tillgång för amortering af ett lån å åtminstone 20,000 R:dr, och dels dervid, att Christianstads läns landsting, som för innevarande Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. tFortsättning.) 11 år till hyra för särskilda lägenheter åt läroverket anvisat ett belopp af 1,000 R:dr, skäligen bör med ett motsvarande kapitalbelopp, eller jemväl 20,000 R:dr, för ändamålet bidraga, och att således det af en motionär såsom erforderligt angifna, belopp, 60,000 R:dr, skulle kunna sålunda fördelas, att Staten tillskjöte 40,000 R:dr, deraf hälften anslag och hälften lån, samt landstinget 20,000 R:dr.
I betraktande häraf och då ifrågavarande byggnadsföretag ej torde inom kortare tid än två år kunna utföras, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte såsom bidrag till utvidgande af elementarläroverksbyggnaden i Christianstad bevilja dels ett anslag af 20,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 20,000 R:dr, samt utaf dessa summor anvisa på Riksgälds-kontoret för år 1867 såsom anslag 10,000 R:dr och såsom lån 10,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) härofvan i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala blifvit föreslagna, allt under förutsättning att Christianstads läns landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidrager med 20,000 R:dr samt att staden Christianstad tillskjuter hvad som utöfver sålunda för hela byggnadstiden till 60,000 R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras, e) Uti särskilda, till Utskottet remitterade motioner hafva hos PresteStåndet Biskop Bring (i motion N:o 34), i Borgare-Ståndet Herr G. F. Carlson (i motion N:o 13) och inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Carl Hydström från Calmar län (i motion N:o 294) hufvudsakligen anfört, hurusom för Westerviks på reallinien fullständiga läroverk saknaden af ett lämpligt och rymligt lärohus länge varit kännbar.
För det alltjemt stigande lärjungeantalet, som under de sista tjugo åren från 50 ökats till 172, voro lärorummen så helt och hållet otillräckliga, att för flera klasser rum måste hyras på privata ställen i staden.
Att ett sådant förhållande icke borde få fortfara, insåge och erkände kommunen villigt, på samma gång som den insåge och erkände sin egen skyldighet att ofördröjligen anskaffa en sådan undervisningslokal, som motsvarade läroverkets omfång och bestämmelse.
Man hade ock redan låtit uppgöra plan för ett nytt lärohus, men kostnadsförslaget utvisade, att en summa af 154,500 R:dr 30 öre vore för ändamålet erforderlig, och för det föga bemedlade samhället vore det icke möjligt att utan alltför betungande pålagor åstadkomma en sådan summa.
Ur stiftets nu uttömda byggnadskassa kunde ingen hjelp vara att påräkna, likasom läroverkets egen nybildade byggnadsfond ännu icke på lång tid kunde uppgå till något betydligare belopp; och hafva i följd häraf motionärerne hemställt, att Rikets Ständer måtte såsom byggnadsunderstöd för Westerviks elementarläroverk bevilja ett anslag af 75,000 R:dr; varande af Riksdagsfullmägtigen Rydström alternativt föreslaget, att beloppet måtte såsom räntefritt lån anvisas.
Behofvet af en ny byggnad för Westerviks elementarläroverk synes Utskottet vara tillfyllest ådagalagdt och fyllandet af detta behof är af så mycket större vigt, som nämnda läroverk antagligen inom en icke aflägsen framtid måste utvidgas till fullständigt äfven på den klassiska linien.
Den nu föreslagna byggnaden är jemväl afsedd att inrymma ett fullständigt högre elementarläroverk; och Utskottet anser derföre kommunens bemödande uti ifrågavarande hänseende böra af Staten understödjas.
Men då äfven den kringliggande orten af läroverkets ändamålsenliga utveckling hemtar en direkt fördel, bör något bidrag från landstingets sida billigtvis kunna fordras; i följd hvaraf och då den till läroverkets enskilda byggnadskassa inflytande terminsafgiften bör kunna beräknas till 1,000 R:dr årligen, Utskottet ansett 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) det af motionärerne äskade bidrag kunna sålunda fördelas, att Staten anvisade 35.000
R:dr såsom anslag och 20,000 R:dr såsom lån samt landstinget med 20,000 R:dr bidroge.
Under antagande af tvänne års byggnadstid, hemställer alltså Utskottet, att Rikets
Ständer måtte såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Westerviks elementarläroverk bevilja dels ett anslag af 35,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 20,000 R:dr, samt för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisa utaf anslaget 17,500 R:dr och utaf lånet 10,000 R:dr, emot enahada vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) härofvan blifvit föreslagna i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala; allt under förutsättning, att Norra Calmar läns landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidrager med 20,000 R:dr samt att Westerviks stad tillskjuter hvad som utöfver sålunda för hela byggnadstiden till 75,000 R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras, f) Hos Preste-Ståndet har Domprosten Sondén (i motion N:o 7) och i Borgare-Ståndet Herr A. P. Trybom (i motion N:o 86) sammanstämmande föreslagit, att Rikets Ständer måtte, till utvidgande af elementarläroverkets hus i Skara, bevilja 75,000 R:dr, deraf 60,000 R:dr såsom anslag och 15,000 R:dr såsom lån; varande såsom stöd härför andraget, att det nuvarande läroverkshuset, hvilket uppbyggdes år 1833 och varit afsedt för 300 lärjungar, numera, sedan lärjungarnes antal stigit till 500, vore alldeles otillräckligt.
Det innehölle icke mer än fyra eller sex till lärosalar lämpliga rum; de öfriga vore så små och låga att de ingalunda motsvarade billiga fordringar af ljus och luft.
Men äfven med begagnande af dem saknades i skolhuset helt och hållet utrymme för en tvådelt klass, den andra, hvarför dess båda afdelningar måste sammanpackas i hvar sitt af tvänne smårum i Bibliothekshuset, utan någon möjlighet att der insätta bord eller pulpeter till lärjungarnes begagnande.
Derjemte hade man nödgats några timmar i veckan inhysa två särskilda real-afdelningar i hvar sitt hörn af bönesalen, der de svårligen kunde undgå att störande inverka på hvarandra.
Läroverket hade det oaktadt gått framåt, men med det ökade förtroendet tillvexte ock alltmer olägenheterna af bristande utrymme.
Den uppgjorda byggnadsplanen afser förändring och tillbyggnad af det nuvarande lärohuset, för hvilka arbeten kostnaden beräknats till 80,000 R:dr.
Och enär läroverkets behof af rymligare lokal är obestridligt samt det nu framlagda förslaget till utvidgande af den gamla byggnaden synts Utskottet ändamålsenligt, har Utskottet icke tvekat att derför tillstyrka anslag; men då, enligt meddelad uppgift, den årliga inkomsten för läroverkets enskilda kassa uppgår 'till öfver 2,000 R:dr, samt Utskottet jemväl i denna fråga anser sig böra fasthålla grundsatsen om landstingets skyldighet att till företag af ifrågavarande beskaffenhet bidraga, har Utskottet föreställt sig att det af motionärerne begärda understöd lämpligen skulle kunna sålunda utgå, att Staten bidroge med 55,000 R:dr, deraf 15,000 R:dr såsom anslag och 40.000
R:dr såsom lån, och landstinget med 20,000 R:dr samt att dessa kostnader fördelades på tvänne år, hemställande alltså Utskottet, att Rikets Ständer måtte, såsom bidrag till förändring och tillbyggnad af elementarläroverksbyggnaden i Skara, bevilja dels ett anslag af 15,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisa utaf anslaget 7,500 R:dr och utaf lånet 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) härofvan blifvit Stats-Utskottets Utlåtande JS:o 66.
(Fortsättning.) 13 föreslagna i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala; allt under förutsättning, att vederbörande landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidrager med 20,000 R:dr, samt att staden Skara tillskjuter hvad som utöfver sålunda för ifrågavarande byggnadsföretag till 75,000
R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras. g) Slutligen har uti en hos Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (Nio 73) Herr G. C. Witt, — jemte förmälan, bland annat, att för elementarläroverket i Carlskrona antingen en större utvidgning af dess lokal eller uppförandet af ett nytt skolhus jemte det nu befintliga vore alldeles nödvändigt, för att inrymma det alltjemt vexande lärjungeantalet, samt att den nu befintliga läroverksbyggnaden beräknats för 150 lärjungar, hvaremot antalet nu uppgått till 269, så att samlingssalen måste till lektionsrum användas — föreslagit “att om Rikets Ständer funne sig föranlåtna vid denna riksdag lemna något anslag, utan återbetalningsskyldighet, till nybyggnad eller utvidgning af någon högre elementarläroverksbyggnad i riket, då äfven måtte till Carlskrona högre elementarläroverksbyggnad anslås af Statens medel, utan återbetalningsskyldighet, ett lika stort belopp, som det högsta någon annan stad erhölle för dylikt ändamål.“
Då emellertid någon utredning icke blifvit förebragt, hvarken i afseende på beskaffenheten af den nuvarande läroverksbyggnaden eller i fråga om de kostnader, som för afhjelpande af läroverkets behof af ökadt utrymme kunde erfordras, har Utskottet, vid sådant förhållande, icke kunnat motionärens framställning till afseende förorda, utan hemställer, att Herr Witts ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 101:o.
Med afseende på billigheten deraf, att på samma gång minimilönen för examinerade folkskolelärare fastställdes till 400 R:dr om året, och anslag för detta ändamål anvisades, ett understöd jemväl bereddes de församlingar, hvilka ville och kunde försäkra lärarne vid sina folkskolor om löneförmåner utöfver detta minimum, ställde Rikets sednast församlade Ständer till Kongl. Maj:ts disposition en å Riksgäldskontoret anvisad summa af 30,000 R:dr årligen under innevarande statsregleringsperiod, för att, i mån af behof, användas på det sätt, att, der församlingar, hvilkas lärare redan i lön åtnjöte 400 R:dr eller derutöfver, förbundo sig att höja lönen utöfver då utgående belopp, ett statsbidrag till lika belopp med församlingarnes sålunda lemnade ytterligare tillskott finge, efter Kongl.
Statens bidrag för detta ändamål ej skulle öfverstiga 50 R:dr om året för hvarje lärare; och har Kongl. Maj:t nu hemställt, att enahanda anslag måtte jemväl för år 1867 anvisas.
Då det otvifvelaktigt är af stor vigt, att församlingarne framgent medelst bidrag af statsmedel uppmuntras att genom ökade löneförmåner för lärarne befrämja skolväsendets utveckling, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte för år 1867 å Riksgäldskontoret anvisa till Kongl. Maj:ts disposition ett belopp af 30,000 R:dr, för att, under hittills gällande vilkor, användas till löneförbättring utöfver minimilönen åt examinerade folkskolelärare. 102:o.
Under anförande, hurusom folkskolelärarnes aflöning, äfven med den tillökning, som genom sista riksdagens beslut vunnits, hvarken öfverallt vore tillräcklig för en familjs underhåll eller motsvarade hvad personer af samma bildnings - 14 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) grad, som ifrågavarande tjenstemän, kunde bereda sig inom andra verkningskretsar, i följd hvaraf folkskolan alltjemt förlorade flere af sina lärare, och företrädesvis dem, som genom sin större intelligens hade lättare att sätta sig in i en ny verksamhetssfer och nya förhållanden, har Riksdagsfullmägtigen Erih Ersson från Jemtlands län uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (N:o lf>8) föreslagit: l:o att, med nedanstående undantag, en åttondedel af hvarje inspektionsdistrikts skollärare, nemligen de, som efter vederbörande folkskoleinspektörs förslag, af domkapitlet såsom de mest nitiske och skicklige hos Regeringen dertill förordades, skulle uppflyttas i en högre löneklass; 2:o att den förhöjning i lön, som häri innefattades, utgörande 200 R:dr, icke måtte komma den folkskolelärare till del, som, äfven om han eljest förtjenade belöning, icke tjent vid skolan i tio år; 3:o att endast en tiondedel af folkskolelärarne borde i högre löneklass uppflyttas uti sådana folkskole-inspektionsdistrikter, inom hvilka flera lärare tillika vöre innehafvare af indrägtiga klockarelägenheter, som skänkte dem en bekymmerfri ställning i samhället; samt 4:o att till ofvanuppgifna ändamål 50,000 R:dr skulle ställas till Regeringens disposition.
Men då Utskottet under punkten 73:o härofvan föreslagit att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t begära utredning och förslag om förändradt ordnande af sättet för bestridande af utgifterna för folkskoleväsendet, anser sig Utskottet vid sådant förhållande nu icke kunna tillstyrka vidtagande af någon mera genomgripande förändring i folkskolelärarnes aflöningsförbållanden, utan hemställer, att Riksdagsfullmägtigen Erik Erssons förevarande motion ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 103:o.
Uti en jemväl inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 174) har Riksdagsfullmägtigen Magnus Svensson från Skaraborgs län, under åberopande af de flesta församlingars behof af dels nya dels utvidgade folkskolor, föreslagit, dels att Rikets Ständer måtte anslå den summa att årligen utgå, som till understöd för folkskolor med examinerade lärare erfordrades för att hvarje sådan skola kunde årligen bekomma 250 R:dr, deri inberäknad distriktets andel af folkskoleafgiften, dels att den fond, som Rikets Ständer afsatt för understödjande af mindre och fattigare kommuner med afseende på aflönandet af folkskolelärare, måtte förhöjas till det belopp, att sådana kommuner kunde derifrån understödjas äfven med afseende på uppförandet af nya eller utvidgade skolhus.
Men af enahanda skäl, som under nästföregående punkt är anfördt, samt då Utskottet dessutom anser betänkligt att frånträda den hittills tillämpade grundsatsen, att kommunerna böra tillhandahålla lämpliga skollokaler, föranlåtes Utskottet hemställa, att jemväl förevarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 104-.O.
Till understöd åt sådana församlingar, hvilka till följd af medellöshet icke kunna till erforderligt belopp bekosta aflöning åt sina folkskolelärare, har Kongl. Maj:t begärt för år 1867 ett belopp af 20,000
R:dr; och då det för innevarande statsregleringsperiod till nämnda belopp årligen anvisade anslag befunnits för ifrågavarande ändamål väl behöfligt, tillstyrker Utskottet, att det begärda anslaget, 20,000 R:dr, må anvisas, att från Riksgälds-kontoret utgå.
Stats-TJtshottets Utlåtande F:o 66.
(Fortsättning). 15 105:o.
Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit att Rikets Ständer måtte bevilja dels till undervisning i trädgårdsskötsel vid Folkskolelärare-seminarierna för år 1867 ett extra anslag af 3,000 R:dr och dels för inköp och tillredning åfjord dertill, för en gång, 10,000 R:dr.
På sätt af Statsråds-protokollet inhemtas hade under elfte allmänna landtbruksmötet i Malmö nästlidet år, vid behandling af den frågan, huru trädgårdsskötseln lämpligast skulle kunna i vårt land befrämjas, den sektion, som frågans behandling tillhörde, enhälligt uttryckt sin önskan, dels att vid folkskolelärare-seminarierna undervisning i trädgårdsskötsel meddelades af lärare med fast anställning, och dels att anslag beviljades till anläggning af trädgårdar vid nämnda seminarier.
Öfningsfältet borde vid hvarje seminarium, för att kunna motsvara ändamålet, utgöras af omkring tre tunnland antingen redan odlad eller ren odlingsbar jord, hvarå en för behofvet passande trädgård kunde anläggas.
Då seminarie-eleverne och skolbarnen borde biträda vid arbetet i trädgården, kunde densamma skötas med jemförelsevis ringa kostnad, så att den årliga utgiften för en sådan anläggning komme att bestå endast i aflöning till föreståndaren, hvilken tillika skulle vara lärare i trädgårdsskötsel vid seminarium, samt ersättning för den tillfälliga arbetshjelp, som utöfver elevernas biträde kunde behöfvas.
Dessa sammanlagda årliga utgifter kunna förslagsvis beräknas till omkring 1,500 R:dr.
Derjemte skulle till ett sådant öfningsfälts iordningsättande erfordras för en gång, der disponibel jord eljest icke funnes, för inköp af tre tunnland jord af nämnda beskaffenhet omkring 3,000 R:dr samt för trädgårdens anläggning, inköp af materialier, vexter, frön och redskap m. m. omkring 2,000 Riksdaler.
Vid underdånig föredragning af detta ärende hade, enligt hvad Statsrådsprotokollet vidare gifver vid handen, Departements-chefen anfört, det otvifvelaktigt vore att en ändamålsenlig undervisning i trädgårdsskötsel vid seminarierna skulle mägtigt inverka till höjande af allmogens insigt i denna husliållningsgren och derigenom äfven af landets kultur.