Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till uppförande af ett straff-arbetsfängelse i Carlskrona, beräknadt för 300 fångar, har Kongl. Maj:t äskat att Rikets Ständer måtte anvisa ett särskildt anslag af 300,000 R:dr, att utgå med 150,000 R:dr år 1864, 100,000 R:dr år 1865 och 50,000 R:dr år 1866.
I afseende härå finnes i ofta åberopade Justitie-dopartements-protokoll anfördt, bland annat, att lifstidsfångarnes antal, som på sednare tider något minskats, dock för närvarande uppgår till nära 1,100, för hvilket antal utrymme ej kunde beredas vid lifstidsfängelserna i Landskrona och Warberg, hvilka hvardera blifvit beräknade för 400 eller högst 450 fångar, så att de gamla lifstidsfängelserna i Carlskrona och å Ny Elfsborg, hvilka så väl i sanitärt som i disciplinärt hänseende äro för fångvårdens behof högst olämpliga, måste fortfarande begagnas; och då Utskottet, som tagit kännedom om de till detta ärende hörande handlingar samt deraf och af hvad i öfrigt är omförmäldt i berörda protokoll, till hvilket Utskottet i sådant hänseende får hänvisa, finner behofvet af det föreslagna strafffängelset vara tillfyllest ådagalagdt och i följd häraf ej kunnat fästa afseende å den af Riksdagsfullmägtigen C. A. Larsson gjorda hemställan om afslag å Kongl. Maj:ts nådiga framställning i detta ämne, får Utskottet hemställa, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39.
15 att det äskade anslaget, 300,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas att utgå på sätt Kongl. Maj:t föreslagit. 22:o.
CTti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion har Riksdagsfullmägtigen J. G. Odelberg från Westmanlands län hufvudsakligen anfört, att — efter det Rikets Ständer vid sistlidne riksdag för uppförande af bristande byggnader å Häradshöfdingebostället Mälby beviljat dåvarande innehafvaren af nämnda boställe Häradshöfdingen i Norrbo och Wagnsbro häraders samt Gamla Norbergs bergslags domsaga, Kammarjunkaren Knut Wilhelm Sandels ett räntefritt lån å 7,000
R:dr, att af boställsinnehafvaren återbetalas med en tjugondedel om året från och med 1864 till dess hela beloppet blefve guldet, samt Häradshöfdingen Sandels i November månad 1860 aflidit, utau att hafva uppburit någon del af lånet, — hans efterträdare i embetet Häradshöfdingen Carl Daniel Poppius, som dels fått till Sandels sterbhus för verkställd nybyggnad och för skifteskostnader utgifva ersättning, dels fått sig ålagdt att inom två år hafva bostället bebyggt, dymedelst tillskyndats kostnader, ej obetydligt öfverstigande don summa, som blifvit Sandels såsom lån anslagen; i följd hvaraf och då Poppius vore i saknad af enskild förmögenhet, motionären hemställt, att berörde belopp, 7,000 R:dr, måtte såsom lån, under enahanda vilkor som för Sandels varit stadgade, Poppius tilldelas; men enär de bevekande omständigheter, som föranledde bifall till Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående låneunderstödet åt Häradshöfdingen Sandels icke i fråga om hans efterträdare i embetet visats vara för handen och några andra giltiga skäl för bifall till motionen icke blifvit förebragte, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må finna förenämnde enskilde motionärs ifrågavarande framställning icke förtjena afseende. 23:o.
Från Bonde-Ståndet har blifvit till Stats-Utskottet remitterad en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion, deruti Riksdagsfullmägtigen C. J. Johansson från Östergötlands län hemställt, att Häradshöfdingen i Kinda och Ydre häraders domsaga inom samma län A. E. von Hartmansdorff, hvilken icke egde förmånen af boställslägenhet, måtte af allmänna medel undfå hyresersättning att med 800
R;dr för år utgå från den tid, då von Hartmansdorff till embetet utnämndes; men då för de Häradshöfdingar, hvilka icke äro med boställen försedde, sådant utan tvifvel blifvit iakttaget vid regleringen af deras löneförmåner, får Utskottet, med hänseende jemväl dertill att genom 1855 års Expeditionstaxa landtdomares inkomster blifvit i ej ringa mån ökade, hemställa, att ifrågavarande motion måtte lemnäs utan afseende.
Stockholm den 12 Januari 1863. 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39.
Reserv ationer:
Vid 4:de punkten: a) af Herr Grefve Cronstedt, Fr. b) af Herr A. W.
Björck, som åberopade Utgifts-Afdelningens förslag till Utlåtande så lydande: “Det af Kongl. Maj:t framställda förslag i afseende på förändradt ordnande af sättet för Revisions-sekreterare-embetenas bestridande har Utskottet tagit i noggrannt öfvervägande; och då Revisions-sekreterarne hufvudsakligen åligger att bereda och inför Högsta
Domstolen föredraga dithörande mål och ärenden, dervid de äro ställde under Högsta Domstolens kontroll, hvilken, om den än icke kan i hvarje mål genom handlingarnes granskning utöfvas, dock är oaflåtlig och i ständig verksamhet, finner Utskottet den af Riksdagsfullmägtigen C. A.
Larsson gjorda jemförelse emellan Nedre Revisionens ledamöter och den ansvarige domaren, på hvars uppfattning och pröfning målens utgång beror, icke ega giltig grund.
Revisions-sekreterarnes göromål äro deremot i hög grad tjenliga att utbilda egenskaper, som för domare jemväl i de lägre instanserna äro af väsendtligt värde, hvadan det är för det allmänna af stor vigt, att denna utbildning i vidsträcktare mån än som under nu rådande förhållanden kunnat ske, kommer domarekorpsen tillgodo, dymedelst att, genom en tätare omsättning inom Nedre Revisionen, ett ökadt antal personer lemnäs tillfälle att der tjenstgöra Embetets vigt och beskaffenhet förutsätter väl, att dertill förordnas endast sådane personer, som redan förvärfvat insigter och erfarenhet i domaregöromål, men detta hindrar icke, att uppdraget lemnäs äfven åt personer, som ännu icke på tjenstemannabanan vunnit någon befordran, hvarigenom Hof-Rätternas ledamöter skulle, mindre ofta än nu är fallet, för anställning i Nedre Revisionen dragas ifrån sin tjenstgöring i Hof-Rätterna, lör att der ersättas af adjungerade ledamöter.
Sedermera kan den vid Revisions-sekreterare-embetets utöfning förvärfvade skickligheten tillgodogöras genom befordran till Hof-Rätterna eller till Under-domstolarne, hvilket icke låter förena sig med Revisions-sekreterarnes nuvarande aflöning och ställning inom embetsmaunakorpsen.
Yid besättande af platser i Högsta Domstolen skulle då finnas tillgång på personer, som förut gjort tjenst såsom Revisions-sekreterare och sedermera tjenstgjort i Under-domstol, hvarigenom den särskilda erfarenhet, som från sistnämnda tjenstgöring hemtas, icke komme att saknas i Högsta Domstolen; och de Hof-Rätts-ledamöter, hvilka, i hopp om befordran till plats i Högsta Domstolen, komme att mottaga förordnande inom Nedre Revisionen, skulle, i händelse nämnde befordran icke komme dem till godo, ej, såsom nu är fallet, gå förlorade för Hof-Rätterna, utan kunna med vidgade insigter och erfarenhet dit återvända.
I betraktande af allt detta och då det är af synnerligen stor vigt, ej mindre att Revisions-sekreteraren icke qvarstår på denna plats längre, än han kan bibehålla sin arbetskraft oförminskad, än äfven att icke den ringaste anledning till misstanke må kunna framkallas derom, att den befordran, som under nuvarande förhållanden företrädesvis tillfaller Revisions-sekreterarne, eller den till ledamot i Högsta Domstolen, tillgodokommer dem derföre att de icke vidare förmå att fullgöra sina åligganden såsom Revisions-sekreterare; tillstyrker Utskottet Rikets Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 39. 17 Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts nådiga förslag, att samtlige Revisions-sekreterare framdeles må endast medelst förordnande tillsättas.“
Uti denna reservation hafva instämt Herrar G. H.
Stråle och A. O. Wallenberg.
Vid öde, 8:de och 10:de punkterne: a) af Riksdagsfullmägtige G. Bjerkander och Daniel Danielson: “Hå Hof-Rätts-Ledamöternas löner så nyligen blifvit förhöjda genom den lönereglering, som vidtogs vid 1856—1858 årens riksdag och sådana förhållanden nu icke äro för handen, som göra ytterligare förhöjning af behofvet påkallad, så har jag icke kunnat biträda Utskottets förslag härutinnan, synnerligast som Kongl. Maj:t icke föreslagit någon förhöjning för desse tjenstemän på andra vilkor än att en jemnlcning i Revisions-sekreterarnes aflöning skulle ske.“ b) af Riksdagsfullmägtige Lars Rasmusson, Jonas Andersson och Sköldberg.
I id 22:dra punkten: Af Herr Ekholm: “Sedan Rikets Ständer vid sistlidne riksdag bifallit Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anvisande af ett extra anslag af 7,000 R:dr R:mt, att såsom räntefritt lån tilldelas numera aflidne Häradshöfdingen Knut Wilhelm Sandels för uppförande af bristande byggnader å Häradshöfdinge-bostället Mälby i Wester-Fernebo socken af Westmanlands län, att af Boställshafvaren återbetalas med en
Adel om året från och med år 1864 till dess hela beloppet vore guldet, dock med vilkor att för lånebeloppets behöriga användande och återgäldande godkänd säkerhet ställdes och att om Boställshafvaren underläte att inom förelagd tid den föreskrifna byggnadsskyldigheten fullgöra, lånemedlen genast skulle hos honom uttagas; men Häradshöfdingen Sandels under tiden aflidit; och af en eller annan anledning icke kommit att i lifstiden af den beviljade förmånen sig begagna, så har uti afgifven motion Riksdagsfullmägtigen i Bonde-Ståndet Odelberg yrkat att detta till Häradsköfdinge-boställets bebyggande af Rikets Ständer beviljade lånebelopp måtte för sådant ändamål och på enahanda vilkor öfverlemnas åt nuvarande Boställsinnehafvaren Häradshöfdingen C. D.
Poppius, hvilket Höglofliga Stats-Utskottet icke funnit skäl medgifva.
Emot detta beslut föranlåtes jag vördsamt mig reservera, enär af Rikets Ständers bifall till förlidne riksdags Stats-Utskotts Betänkande N:o 49, tionde punkten, synes att Utskottet igenom den till 20 år utsträckta återbetalningstiden och deruti innefattade erkännande att en fördel för det allmänna dermed åsyftades, påtagligen afsett sjelfva saken, utan afseende på innehafvarens person, och det är uppenbart att sedan ifrågavarande lån icke blifvit uttaget och användt till boställets förseende med nödig åbyggnad, samt konkurs efter aflidne Häradshöfdingen Sandels sig yppat, efterträdaren måst vidkännas ganska betydliga kostnader för dess försättande i beboeligt skick, hvilket, jemte anskaffande af inventarier m. m., erfordrat ett ganska betydligt förlag, af hvilka anledningar jag, för min del, anser nuvarande
Boställshafvares rätt till åtnjutande och lyftning af det en gång beviljade låneanslaget vara ostridig, alltså får jag hemställa till Rikets Höglofliga Ständer att, med bifall till motionen, förklara, det nuvarande Boställshafvaren, Häradshöfdingen G. D. Poppius, berättigas till lyftning af merberörde lånebelopp, 7,000 R:dr R:mt, på de företrädaren i embetet föreskrifne vilkor. “ Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 15 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39.
Tabell öfver Riks-Statens 1861 års Riks-stat anslår.
Pennningar.
R:dr |öre 15,000 22,200 129,600 15,900 128,100 185,889 52 Indelta Eäntor enligt markegång på förslag.
Summa Riksmynt..
R:dr 181,271 85 2,201 89 3,494 25 R:dr 15,000 22,200 129,600 15,900 128,100 188,091 41 Justitie!- Departements-Ckefen, Justitie Stats-Hinistern Justitie Stats-Expeditionen: Nuvarande anslaget Tillkommer:
Löneförhöjning åt Expeditions-Sekretedito åt Registratorn . . . Högsta Domstolen Justi tie-Kanslers-Expeditioncn:
Nuvarande anslaget Tillkommer: Lönetillökning åt Sekreteraren Justitie-Revisions-Expeditionen:
Nuvarande beloppet upptages oförändradt .
Svea Hof-Rätt med derunder lydande JustitiePenningar:
Löneförhöjning åt 5 Hof-Rätts-Råd, ä 5.000 R:dr Dito åt 5 Assessorer, å500 till 4,500 R:dr
Dito åt 5 dito å 500 4.000 R:dr 184,766 10 Till aflöning åt 3:ne Tingstolkar utgående s. k.
Tingstolknästea, Indelta Räntor (Justitie-Statens) upptagas Götha Hof-Rätt med derunder lydande Justi tiePenningar:
Löneförhöjning åt 5 Hof-Rätts-Råd, R:dr till 5,000 R:dr Dito åt 5 Assessorer, ä 500 till 4,500 R:dr < Dito åt 5 Assessorer å 500 R:dr, eller Indelta Räntor (Justitie-Statens) upptagas Tpt.| 677,961137| 5,696|14| 683,657151| Stats-Utskottets Utlåtande N:o 3fl. Andra Hufvud-Titel. 19 Departementet. 22,200 raren och Bvrå-Ckefen 500: 15,900 Förslag till blifvande Riks-stat.
Summa Riksmynt. 185,889: 52, 500 R:dr, eller från 4,500
R:dr till 2,500: — R:dr, eller från 4,000 R:dr ; 2,500: — It:dr, eller från 3,500
R:dr till 2,500: - 7,500: — 600: — Norrbottens
Län (i stället för den nu sorn afskaffas) oförändrade.
Stat: 181,271: 85. ä 500 R:dr, eller från 4,500 2,500: — II:dr, eller från 4,000 R:dr 2,500: — ffån 3,500
R:dr till 4,000.
. . 2,500:— 7,500: - oförändrade.
B: dr 15,000 23,200 129,600 16,400 128,100 193,989 188,771 81 52 B: dr 2,201 89 B: dr 15,000 23,200 129,600, 16,400 128,100 ore 196,191 41 3,494125| 192,26610 Transport , 695,061 37 5,696 1.4 700,757|51| 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39.
I 1861 års Riks-stat anslår.
Tpt.
R:dr 677,961 85,237 12,555 50 1,350,000 13,500 10,000 23,912 7,500 7.500 4.500 S:a 2,192,666 11 R:dr 5,696 207 5,903 Summa Riksmynt.
R:dr 683,657 85,444 12,555 1,350,000 13,500 10,000 23,912 7,500 7.500 4.500 89 2,198,570 50 å 0 Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge med de^- Penningar:
Löneförhöjning åt 2 Hof-Rätts-Råd, till 5,000 R:dr Dito åt 2 Assessorer å50|0 till 4,500 R:dr
Dito åt 2 dito å 50 till 4,000 R:dr Indelta Räntor (Justitie-Statens) upptagas Krigs-Hof-Rätten Fångars vård och underhåll (nu FörslagsSåsom bestämdt anslag upptages enligt Kongl. Propositionen N:o 1 . . .
„ Dito N:o 57, till Såsom Förslag s-anslag •
Yård och underhåll af Läns- och Kronohäktet, Medico-legala Besigtningar, Förslag s-anslag . . .
Skrifmaterialier och Expenser, Yed ’m. m., För Nuvarande beloppet och tillägges för jemnande af Hufvud Rese- och Traktaments-penningar, Förslags;- Nuvarande beloppet j. Tillkommer:
[Ersättning åt Yittnen och Parter, FörslagsDetta anslag upptages tills vidare oförExtra Utgifter, Reservations-anslag
Minskning å Hufvud-Titeln blifver Extra Stats - Till uppförande af ett Straff-arbetsfängelse i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39. 21 nder lydande Justitie-Stat:
Transport 85,237: 22, 500 R:dr, eller från 4,500 R:dr 1,000: — R:dr, eller från 4,000 R:dr 1,000: — R:dr, eller från 3,500 R:dr 1’Q00: ~ 3,000: oförändrade. anslag): ökning 1 leserva tions-anslag 182,877: 50. 750: — _ 183,027: 50 1,120,000: - ags-anslag: T itelns slutsumma a 'islag : 23,912: 2 2: 50 7,500: - 4,500: — iislag: idradt med Förslag till blifvande Riks-stat.
R:dr 695,061 88,237 22 12,555 50 R:dr 5,696 207 1,303,627 13,500 10,000 23,914 12,000 7.500 4.500 50 52 75 således 21,770 R:dr R:mt. rt ylerings-anslag.
BIHANG TILL 8&muM<&o m&mu&bidikbs PROTOKOLL i VID Iiagtima Rikisdageu I stockholm Åren 1§53 oell 1854.
FJERDE §AIHLEIREI. j|sta Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
UULUDjllE MDID1U» Slals-Ulskoltets Memorial, N:o 375.
I \:o 275.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Sept. 1854, kl. 2 e. n. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om beräkningen af Statsverkets inkomster.
Efter det Stats-Utskottets Memorial N:o 246, med förslag till voteringspropositioner i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande beräkningen af Statsverkets inkomster, blifvit, enligt till Utskottet ankomna protokollsutdrag, af samtliga Riks-Stånden godkändt, liar Förstärkta Stats-Utskottet, i den ordning 69 § Regerings-Formen föreskrifver, denna dag anställt votering öfver nämnde, sä lydande propositioner: i:sta voteringen (Usta punkt, i:
N:o 246).
Den, som, i öfverensstämmelse med Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkända, förslag, anser, att hammarskatten och den afgift, som vid vissa verk i stället för hammarskatt utgår, böra från och med år 1855 nedsättas till hälften af hvad de nu utgöra, röstar , Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. öil<. till /{.
Prot. 1833 & 1834. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band.
I Häll.
! Stals-Ulskollets Memorial, N:o 273.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att någon skatte-nedsättning i berörda afseende icke må ega rum.
Som denna votering utfallit med 42 Ja och 77 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll.
Jul ra voteringen (2:dra punkt, i Mein. N:o 24(5).
Den, sorn, med bifall till Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden gillade, förslag, vill, att befrielse från mantalspenningarnes utgörande må från och med år 1855 beviljas backstugusittare med deras hustrur och enkor, samt inhyseshjon, och att, i sammanhang härmed, inkomsten af mantalspenningarne skall utföras med 343,000 R:dr. röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att nämnde befrielse icke må ega rum samt att inkomsten af mantalspenningarne skall utföras med 360,000 Riksdaler. * t
Denna omröstning utföll med 65 Ja och' o4 Nej; hvadan Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
Slals-ljtskollels Memorial, N:o 276. 3 \:« 2tG.
AuJi. tili Exp.-Utsk. den 9 Sept. 1854, kl. 2 e. m; Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af Riks• Ståndens skiljaktiga beslutrörande extra Stats-anslag till föremål, tillhörande 4:de, Tule och 8:de Hufvud-titlarne.
Sedan de uti Stats-Utskottets Memorial N:o 256 afgifna förslag tili voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande extra Stats-anslag till föremål, tillhörande 4:de, 7:de och 8:de Hufvud-titlarne, dels blifvit af samtlige Riks-Stånden godkände, dels ock, efter skedd inbjudning, förfallit, har Förstärkta Stats-Utskottet, i öfverensstämmelse med stadgandet 163 § Regerings-Formen, denna dag anställt votering öfver de gillade propositionerne, så lydande: l:sta voteringen (Irsta punkt, i Mein. N:o 256).
Den, som vill, att, i enlighet med Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkända förslag, Rikets Ständer, till anskaffande af nya gevär, å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 240,000 Rrdr, att under åren 4855, 1856 och 1857 med Jrdel årligen utgå, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. 4 Stats-Utskottels Memorial, N:o 276.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till nämnde ändamål beviljat ett anslag al' 200,000
R:dr, att under nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå med J:del årligen.
Denna omröstning har gifvit ett resultat af 59 Ja och 60 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionen.
2:dra voteringen (2:dra punkt, i Mern.
N:o 256).
Den, som vill, att, på sätt Utskottet föreslagit samt Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet beslutat, Rikets Ständer, till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad, å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 180,000 R:dr, att under åren 1855, 1856 och 1857 med i:del årligen utgå, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till nämnde ändamål beviljat ett anslag af 90,000 R:dr, att under nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå med T:del årligen.
Som denna votering, vid hvilken en sedel blifvit kasserad, utfallit med 62 Ja och 56 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. 3:dje voteringen (3:dje punkt, i Mern.
Den, som bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet godkända förslag, att till underhåll af beväringsmanskapets beklädnadsoch utrednings-persedlar, ett anslag af 27,333 R:dr 16 sk. beviljas för hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja:
Nej, kommer anslaget icke att beviljas. Stals-Vlskotlets Memorial, K:o 276.
Omröstningen har utfallit med 61 Ja och 58 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll.
4:de voteringen (5:te punkt, i Mern.
Nio 256).
Den, som, i öfverensstämmelse med Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillade, förslag, beviljar det af Kongl.
Majit för ombyggnad af Nockeby bro äskade anslag af 83,000 Ridr, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, hafva Rikets Ständer, till ombyggnad af vestra delen utaf nämnde bro, enligt uppgjord plan, å Riksgälds-kontoret anvisat en summa af 27,000 Ridr.
Enär denria votering utfallit med 64 Ja och 55 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. 5:te voteringen (6:te punkt, i'
Den, som vill att kontra-proposition vid den blifvande hufvud-voteringen skall, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, innehålla, att ett belopp af 3,000 Ridr å Riksgälds-kontoret anvisas för hvartdera af nästkommande tre år, till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den Tistes regering samt äfven i öfrigt till utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar.
Nej, antages till kontra-proposition Ridderskapet och Adelns beslut, att ett anslag af 3,000 Ridr beviljas, att under hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857 från Riksgälds-kontoret utgå, till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den Iistes regering.
6 Stat)-Vl3kollels Memorial, A':o 276.
Denna omröstning, vid hvilken en sedel kasserats, har utfallit med 55 Ja och 65 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. 6:te voteringen (6:te punkt, i Mein. N:o 256).
Den, som anser, att, på sätt Utskottet 'föreslagit samt Borgare- och BondeStånden beslutat, väckt motion om årligt anslag till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den I:s regering samt äfven i öfrigt till utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, beviljas ett anslag af 3,000 R:dr, att under hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857 från Riksgälds-kontoret utgå, till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf l:s regering.
& b , Och som denna omröstning utfallit med 66 Ja och 55 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. tule voteringen (7:de punkt, i Mein. N:o 256).
Den, som anser, att, i enlighet med Utskottets, af Borgare- och BondeStånden godkända, förslag, det af Kongl. Majit, äskade anslag till bestridande af utgifter för nykterhetens befrämjande icke bör beviljas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, beviljas ett anslag af 3,000 R:dr för nämnda ändamål, att under nästkommande tre år med J:del årligen från Riksgälds-kontoret utgå.
Stats-UlskoUels Ullålande, A:o 277.
7 Resultatet af omröstningen liar varit 85 Ja och 54 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionens innehåll.
\:o 3W.
Ank. lill Exp.-Utsk. d, t) Sept. 1854, kl. 2 e. ni.
Ulla lande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse (N:o 7 5), om anvisande af fyllnad i ersättningen till Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amir allie ts-krigsmans-kassan, för de till Stats-verket indragne Busilia lis- samt En per mille-afgifterne vid fastighets-köp.
(U. A.) Sedan Rikets Ständer, med anmälan om deras uppå Kongl. Maj:ts Nådiga framställning fattade beslut, angående vissa till förvaltande verk och inrättningar anvisade inkomsters utbytande emot Stats-anslag, uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti 1851, förklarat, att uti de, mot afträdande af rättigheten att uppbära af- och tillträdes-afgifter vid köp af rusthålls-hemman samt den vid försäljning af annan fast egendom utgående en per mille-afgiftcn, Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-krigsmans-kassorne beviljade ersättnings-anslag, förhöjning komme att ega rum, så framt kassornes styrelser framdeles kunde ådagalägga, att, genom de påbjudna afgifternas fortfarande, högre inkomst skulle för kassorne hafva uppkommit; så hade Krigs-kollegium samt
Direktionen öfver Amiralitets - 8 Stats-lUskottets Utlåtande, N:o 377. krigsmans-kassan, jemte tillkännagivande, hurusom ofvaimämnde afgifter de sednare åren betydligen öfverstigit de derför bestämda ersättnings-anslag, underdånigst anhållit, att en emot skillnaden svarande tillökning i berörde anslag måtte varda kassorne beviljad.
Majit, uti dess ofvanberörde den 18 April innevarande år i Nåder allåtna och från samtlige Riks-Stånden till Statsutskottet remitterade Skrifvelse, till Rikets Ständer öfverlemnat att, enligt deras vid sednaste Riksdag fattade beslut, uti de Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-krigsmans-kassorna, i ersättning för de till Statsverket indragne rusthållssamt en per mille-afgifterne, beviljade Stats-anslag, anvisa de förhöjningar, som borde dessa kassor tillkomma.