Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 skålp. — 2 — — 1 — 12 — arbetad Angmachiner 1 skålp. 100 Rd. v. 10 2 — F r i. 100 Rd. v. 20 1 F ri a. Ångpannor — — J — 8 — 4 o 0 .......... ^öö l skålp.
— 0 — F ri a. 24 Ättika, alla slag Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i Taxan upp- 1 kanna 6 F r i. tagne bestämmelser .... 100 Rd. v. 25 — — F ri a. Wärjor och Wärjklingor, sc Gevär. Zaffer, se Färger. Zittror, se Instrumenter, Musikaliska. Zitverrot, se Apotheksvaroi-.
Åder- och Koppjern, se Instrumenter, FältskärsÅl, se Fisk.
Ängskära, sc Färger.
Äpplen, se Frugter.
Äpplen, Granat-, se Granat-Äpplen.
Örtsamlingar, se Naturaliesamlingar.
Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, A7:o 21. 51 Tariff för Credit-upplaget och Transito-afgiften.
Minimi Tull vär tio Transito- för uppla- get. afgiften.
JR:dr s. r. R:dr S. 1'.
500 — — Alun, Romersk 3 _ _ 300 — — Anis .... 3 300 — — Aska, Pott-: vällad eller oraffinerad 3 300 — — raffinerad och calcinerad 3 . 300 — — Ben, Elfen-, oarbetadt 3 __ 300 — — Bly, oarbetadt 3 _ 300 — — Blår:
Hamp- och Lin- Bränvin : 3 — — 300 — — Congnac, Geniévre, Rumm 3 300 _ — Arrac . 3 300 — — Cacao 300 — — Caffe 3 300 — — Canel och Cassia Lignea 3 300 — — Co rint er . 300 — — Fenkol 3 300 — — Fisk, saltad, Sill 3 300 — — torr:
Gråsidor eller Sey Färger: 3 — — 300 — — Bljdivitt 3 300 — — Cocheniile 3 _ 300 — — Indigo . 3 300 — — Garn, Bomulls-, hvitt, under N:o 26 3 300 — — N:o 26 och deröfver . . . 3 _ _ 300 — — Turkiskt rödt 3 300 ___ — Gryn:
Ris- 3 300 — — Sago- 3 _ 300 — — Hampa 3 300 — — Humla 3 _ 300 — Ingefära, torr .............. 3 — — 52 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.-o 21.
Minimi T ullyär de 1 ransito- för uppla- get. afgiften.
R:dr s. r. R:dr s. 1'.
300 — — Kummin ; 3 — — 300 — — Lin: ohäcidacit .............. 3 — — 300 — — 3 — — 300 — — Ljus:
Talg- ...... 3 3 — — 300 — — Wax-, gula — — 300 — — hvita och Spermaceti 3 — — 300 — — Mandel Olja: Born-, eller af Oliver, 3 — — 300 — — i fastager ........... 3 — — 300 — — i flaskor, bouteiller eller krukor . . . 3 — — 300 — — Hamp- 3 — — 300 — — Peppar alla slag 3 — — 300 — — Piphufvuden af Sjöskum 3 — — 300 — — Plommon, Catharin- samt Sviskon 3 — — 300 — — Pommerans-knoppar och skal 3 — — 300 — — Russin 3 — — 300 Salt, Kok- Socker:
Mascovad-, eller brunt och gult, Terres och Tetes 3 300 — — samt hvitt Pudersocker 3 — — 300 — — Krossadt Lump- och Havanna Terres ..... 3 — — 300 — — Spanmul, omalen:
Korn 3 — — 300 — — The' 3 — — 300 — — Tjära 15 — — 300 — — Tobak:
Blad 3 — -- 300 — — Knaster 3 — 300 — — Trädvaror: Mahogny, oarbetadt, sågadt eller tillhugget 3 — — 300 — — Ull, okammad och okardad 3 — 300 — — Win: på fastager 3 —- — 300 — — på bouteiller:
Bourgogne och Champagne . . 3 — — 300 — — andra slag 3 — — Bil. till Bevillnings-TJtskottets Betänkandej N.o 21. 53 Underrättelser om livad vid Taxans verkställighet iakttagas bör. §. 1.
Be i Taxan fastställde tullvärden äro beräknade i Svenska Banko-Sedlar, hvarmed ock in* och utförsels-tull samt transito- och nederlags-afedfter betalas. §. 2.
Hvad vid Tull-klarering, af brutet skillingtal ej hinner till half skilling, uteslutes; och räknas deremot för en skilling hvad af sådant brutet tal stiger till eller öfver en half. . §.3.
Med de i Taxan förekommande vigt-bestämmelser förstås Yictualie-vigt, der annan vigt icke serskilt är utsatt. §. 4.
Alla inom Sveriges Rike byggda eller i behörig ordning naturaliserade fartyg, som bevisligen tillhöra Svenska undersåter, förunnas helfrihet, både vid inkommande och utgående, så att den i Taxan utsatta tull beräknas för alla varor, som med dessa fartyg till Riket införas eller derifrån utföras, utan afseende eller skillnad om inkommande varor hemtas directe från produktions-orten, eller utur andra handen, och med iagttagande för Öfrigt af den lindring i tull, som för handeln på vissa orter är serskildt i Nåder beviljad. §. 5.
För alla varor, som inkomma med fremmande fartyg, förhöjes den belöpande helfida tullen med Fyratio procent, och för alla varor, som, med dylika fartyg utföras, med Femtio procent, utom i de fall, då, genom serskilda afhandlingar med fremmande Makter, undantag härutinnan blifvit öfverenskomna.
Till allmänhetens underrättelse, utfärdar Kongl. Maj:ts och Rikets Commerce-Collegium kungörelse om dessa afhandlingar vid början af hvarje år. 54 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.-o 21. §. 6.
Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras af Svenska fartyg med Tolf och af fremmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med Tretiosex skillingar Banko för hvarje läst, beräknad efter Svenskt Mätare-bref, samt betalas hvarje gång både vid inkommande och utgående; dock om ett inhemskt eller med inhemska lika berättigadt fremmande fartyg, under loppet af ett kalender-år, gör flera resor emellan Sverige och utrikesort, erläggas för utgåendet dessa umgälder allenast första resan. §. 7. l;o Å inkommande varor, som enligt Taxan förtullas efter vissa procent af värdet, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurance, fragt och all annan derå använd kostnad, intill dess de till lossnings-orten anländt, och, å utgående varor, deras partipris i lastningsorten.
— Godsegarens angifningsinlaga å inkommande sådana varor bör styrkas af Factura och Connoissement äfvensom Assurance-räkning, då försäkring tagen är.
Vid saknad af Factura, förhålles enligt 31 §. af Seglations-Ordningen; och bör, då Placatstämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel anteknas efter hvilket tullvärde varan blifvit förtullad. 2:o
När en vara blifvit sålunda till förtullning angifven skall, genast öfter besigtningen, anslag å Packhusdörren ovillkorligen ske, då hvar som inom fyra söcknedagar, angifningsdagen inberäknad, är högstbjudande, ege att varan inlösa, så vidt anbudet uppgår till minst det angifna värdebeloppet med tillägg af tio procent, samt med villkor att summan genast i TuliCassan contant nedsättes.
Har inom denna anslagstid någon till varans inlösande, med sagde villkor, sig icke anmält, må vid tullberäkningen efter angifningen komma att bero, och varan, efter skedd klarning, af egaren disponeras; men eger inlösning på förenämnde sätt rum, skola tullafgifterna efter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas; och skall af inlösnings-summan varuangifvaren genast utbekomma angifningsbeloppet, tillökadt med tio procent, men öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla Kronan och hälften ingå till det serskilda anslaget för manufacturernas befrämjande, under iagttagande af hvad i 30 §. af Kongl.
Förordningen till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor af den 12 December 1835 i sådant hänseende stadgas, Bil. till B ev illnuigs-Ut skottets Betänkande, N-o 21. 55 §. 8.
Föreskrifterna i niistförestäende §. tillämpas icke å brukade flyttsaker oell resande tillhörige effekter, som icke utgöra handelsgods och hvarmed förfares enligt hvad derom serskildt är elier varder stadgadt. §. 9.
Pä vederbörande Fabriks- och Handtverks-Societeter ankommer att utse en eller flere personer i hvarje Stapelstad, som ega att tillse, det de till hvarje
Societets yrke hörande varor blifva under rigtiga benämningar förtullade, och öfvervara alla stämplingar i Packhusen; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra stämplingens företagande och fortgång, sedan anslag derom 24 timmar förut å Packhusdörren skett. §• io. Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna lill utrikes ort tullfritt åter utföras. §. u.
Vid uppkommande tvist om en varas rätta art och benämning, må General-Tullstyrelsen ega att, sedan, der så fordras, sakkunnige Handlande eller Fabrikater hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande besvär öfver GeneralTullstyrelsens i dylika frågor fattade beslut hos Kongl. Maj:t i underdånighet anföras endast af godsegaren.
När en omtvistad vara blifvit till förtullning i vederbörlig ordning angifven, skall densamma icke vara konfiskation underkastad, äfven om den sedermera anses vara af annan beskaffenhet, utan må godsegaren kunna den under stadgade villkor till qvarblifvande i Riket eller återutförsel disponera. §. 12.
Alla både inkommande och utgående varor, ehvad de förtullas efter bestämd afgift eller efter vissa procent af värdet, eller äro tullfria, skola angifvas till namn, art och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål eller vigt, eller, då godset efter värde förtullas, eller är tullfritt, äfven värdet, samt på lika sätt i Tull-journalerna och Persedel-extracterna upptagas.
Om hvad i öfrigt vid varors angifning och förtullning iagttagas bör, tjenar SeglationsOrdningen till efterrättelse. 56 Bil. till B evillnings-TJt skottets Betänkande, N.-o 21. §• 13.
De varor, som ej om skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål eller vigt lill qvantiteten bestämmas, transporteras, efter deras beskaffenhet och värde, till Tull-Packhuset eller Stadens vågar, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga till Tullkammaren erhåller godsegaren räkning å den för varorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger desamma fritt disponera, på sätt och med villkor i öfrigt, som Seglations-Ordningen och Nederlags-För ordningen bestämma, §• 14- Till handelns underlättande, kommer så kalladt Credit-upplag eller anstånd med Tullafgifternas betalning för alla i Tariffen, i sådant afseende utmärkta varor till der bestämda minimi-värden, att tills vidare ega rum uti städerna Stockholm, Götheborg, Gefle, Carlskrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad, Uddevalla och Christianstad, under iagttagande af följande villkor:
Att varorna uppläggas under Tullkammarens jemte egarens lås och vård; Att egare af dessa varor få, emot utgörande af licia tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot Transito-tull, då de bevisligen åter utföras, ifrån Credit-upplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; Att Credit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset till uppläggande angifvits; börande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras eller till fullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande då upplaget skedde, vid påföljd att godset i annat fall för egarens räkning å auction försäljes, då belöpande införselstull och omkostnader å auctions-summan först afdragas och återstoden tillställes godsegaren; Att då varor, sorn efter värde för tullas, å Credit-upplag emottagas, värdet å elem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de under tiden förefallne ändringar i priset å dylika Varor; Att gods må kunna transporteras ifrån en stads Credit-upplag till en annan, dock med credit-tidens beräkning ifrån den dag, godset till uppläggning angafs; Att Bil. till Bevillnings-Utskoltels Betänkande, N.-o 21. 57
Att varor må kunna a (giftsfri tt öfverflyttas till Credit-upplag från Nederlag med beräkning af credit-tiden från angifningen till Credit-upplaget; Att varor må, efter anmälan hos General-Tullstyrelsen, öfverflyttas ifrån Credit-upplag på Nederlag, emot erläggande af så väl Transito-afgift, som inkommande Rccognilion; samt Att genom Credit-upplaget någon förändring icke sker i den Nederlagsfrihet, sorn Kongl. Maj:t redan i Nåder förunnat vissa städer, eller framdeles i Nåder förunnar andra. §• 15.
Den Trettonde tunnan af hvarje läst saltadt Kött och Fisk, af alla slag, sorn hestås till packning, är fri från tull och afgifter till städerna. §. 16.
Allt hvitt Socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet som krossadt Lump- eller Havanna- Terres- eller annat under samma Tul[bestämning hänförlrgt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i Tullkammare- eller Packhus-Inspectionsföreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tullstyrelsen, då prof å Sockret jemväl bör insändas. §•
Yid utförsel sjöledes af följande, inrikes tillverkade, varor från Stapelstad, der Fabrik för tillverkning af sådana varor eger rum, beviljas af tullmedlen : för 1 skålp.
Topp-, Candi- och Kok-Socker . 3 sk.. 2 r. „ 1 skålp.
Cardus eller karfvad Tobak, äfvensom prässad och rullad Tobak samt Snus 3 — „ 1 st.
Segelduk af Lin till samma längd 24 — — „ 1 st.
Packväf af Hampa till minst 50 alnars längd ... 6 — — „ 1 st.
Packväf af Lin till samma längd 18 — — „ 1 st. hvit Bomullsväfnad, tillverkad å mekanisk väfstol, af garn i finhet af N:o 32 eller derutöfver efter Engelsk beräkning .4 —•
Bill, till R.
Prot. i84°.
5 Sami. i Afd. i4 Hiift. 8 58 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o 21. hvarvid iagtlages: l:o Att, hvad Socker- och Tobaks-fabricater angår, minst 100 skålp. af samma vara, och af Bomulls- samt Hamp- och Linneväfnader minst 10 stycken skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:o
Att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats bevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaks-fabricater, Segelduk eller Packväf, att den är af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad å mekanisk väfstol och af utrikes spunnet garn, i finhet af N:o 32 eller derutöfver efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas Tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o
Att varan bör vara behörigen hallstämplad; och 4:o
Att utförseln verificeras, antingen genom intyg af Svensk Consul eller vice Consul å lossningsorten, eller, om sådan Tjensteman der ej är anställd, annan vederbörande Embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ock genom attest af vederbörande Tullbevaknings-tjensteman om godsets bevakning lill öppen sjö i den mening, som 30 §. af gällande Nederlags-förordning föreskrifver. §• 18.
Vid utförsel af Mahn skall angifningsvärdet styrkas genom vederbörande
Bergs-tjenstemans i produetions-orten uthändigade embets-intyg, som bör Tull-journalen till verification biläggas. §• 19- Cöbolt, rå eller malen, bör vid utförseln vara fördelad i paketer och försedd med stämpel från det ställe, der den blifvit tagen, vid påföljd af böter till en fjerdedel af varans värde, och att export deraf ej tillätes. §. 20.
Fartyg, här i Riket byggda, som för utländsk räkning köpas och utföras, Hjute helfrihet för de varor, som med dem första gången utskeppas. §. 21.
Skeppare, inhemske eller främmande, som för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Bil. till Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N.-o 21. 59 Sjötullskammare finnes, må derstädes utan skeppsumgälders erläggande intaga förfriskningar och anställa nödige reparationer, samt jemväl, under iagttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver och efter behörig
Märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del deraf och intaga fyllnad i sin last, utan alt erlägga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men skeppsumgälder för fartyget skola lill fullo betalas, så snart lossning eller lastning eger rum.
— Dock må, under fart från en till annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigad! främmande fartyg, utan sådane umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena till grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglations-Ordningen, lastning får ega rum, intaga fyllnad deri.
På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lastadt blifvit, men skeppsumgälderna betalas till fullo, så snart lastning verkställts.
Då lossning eller lastning på flera ställen egt rum, erläggas dock skeppsumgälder endast å första lossnings- eller laslnings-stället, derom bevis på passet meddelas, §. 22.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga antekna sitt förråd af lifsmedel till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uragtlåtenhet deraf, som högstberörde Förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andre afgifter i utlastnings-orten.
Till provision må, under sådane vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter Win, Bränvin, Caffe och Risgryn, nemligen:
För fartyg kommande från Östersjön, eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus Lein från Nordsjö-orter samt Holland, England och Franska TVestersjö-hamnarne: 3 kannor Win, 2 kannor Bränvin, 2 skålp.
Caffe och 3 skålp.
Risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerarnes antal; samt
För fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus Län: 5 kannor Win, 4 kannor Bränvin, 4 skålp.
Caffe och 6 skålp.
Risgryn, på enahanda sätt beräknadt. 60 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande; JY.-o 21.
Härvid bör för öfrigt iagttagas, att Win och Bränvin icke mot hvart annat utbytes, så att den, sorn bär mindre af den ena,, ej får för sådan brist njuta ersättning af den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfriga nämnde proviant-artiklar öfverstiger en Skeppares ofvanför© bestämda förråd i utlastnings-orten, skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tullpasset, med fartyget bevisligen utförda, provisions-varor öfverblifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisions-förrådet icke under vistandet i Svensk hamn om bord användes, ma, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. §•
Svenska fartyg få äfven till skeppsbebof tullfritt intaga öfrige förnödenheter, som till skeppets behof, i mon af dess storlek, kunna anses oundgänglige, hvartill äfven må räknas- 1 famn Ved, 1 tunna Tjära, \ tunna Beck, 2 st.
År- och 4 st.
Spak-ämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Främmande fartyg må deremot ej eller till skeppsbehof intaga sådane förnödenheter, utan erläggande af derför belöpande tullafgifter. §. 24.
På det Skeppare och Besättningar å Svenska Cravel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den färing, som uti Kongl.
Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, skola Skeppare och Besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragte last inflyter, mot behörigt qvitto, erhålla dess föring, utgörande vid fart frän östersjön; för en Skeppare En R:dr 16 sk.; för en Styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, så väl som gossar, hvardera 21 sk.; från Nordsjön och de vid Canalen belägne orter, Holland; England; Frankrike samt Spanien och Portugal: för en Skeppare Sju R:dr 9 sk., för en Styrman 3 R:dr 28 sk. och för det öfriga Skeppsfolket, hvarje person, 2 R;dr 42 sk.; samt från Medelhafvet och Levanten: Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N;0 21. 61 Skepparen 9 R:dr, Styrman 4 R:dr 24 sk. och för hvardera af den öfriga besättningen 3 R:dr 28 sk., allt Svenskt Banco; men när fartygen anlända från Pomern eller Wismar endast med Spanmål och Ull, eller då införtullningen af medförde varor icke uppgår tili efter Tulltaxe-bestämmelserne beräknadt värdebelopp af minst 300 R:dr B:co, hestås Skeppare och besättning, efter förra vanligheten, ej någon föling, från hvilken förmon äfven inhemska på Klink byggda, samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjöhamnar, njute Medelländsk föling, när tullen för de från Medelhafvet i Svenskt fartyg medbragta varor stiger till en fjerdedel af tulibeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen.. §.
25- För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, så vida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsegaren en förskämd vara icke kunna draga den i Taxan utsatta Tull, må han lagligen styrka dess förskämning inför vederbörande Tullkammare, sorti då eger, efter föregången kungörelse, låta i behörig ordning försälja, hvad förskämdt är på öpjien auction, i hvilket fall tullen bestämmes för alla de varor, å hvilka tullvärde i Tulltaxan är utsatt, efter auetions-priset, jemnfördt med samma värde, och för andra varor, efter fastställd tullprocent å auetions-priset, under iagttagande, att varorna, såsom å Nederlag befintliga, eller oförtullade, försäljas;, kommande behållna auetionssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
— Försummar godsegare fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver 14 dagar, efter den praescriptionslid, hvarinom angifningsiulagan, jemlikt 30 §. af gällande Seglations-Ördning, bör vara till Tullkammaren aflernnad, ansvare för tuilafgifternas fulla erläggande, derest han icke, genom skriftlig anmälan hos Tullkammaren inom samma tid, afstår sin rätt till den skadade varan, som då genom offentligt utrop för Kronans räkning genom Tullkammarens försorg försäljes..
Beträffande förtullningen af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån, kommande fartyg, skall iagttagas: l:o Att, derest fartyget alldeles förolyckats eller sä skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinationsorten, åter intagas, eller om 62 Bil. till Bevil/nings-Ut skot tets Betänkande> N.-o 21. dessa till större eller mindre del finnas sa sjöskadade, att de till vidare försändning icke utan äfventyr kunna användas, godsegare eller dess ombud må ega att godset i den stapelstad, dit det beqvämligast må kunna föras, eller om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i strandningsorten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auction i vederbörlig ordning låta försälja. 2:o
Att för detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas af Kronofogden i orten, eller annan behörig Kronobetjent, biträdd af tvänne sakkunnige och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullförvaltare, som eger att under tjenstemanna-ansvarighet för bevakande af Kronans rätt, besigtningsåtgärden controllera, och om fog till anmärkning icke förekommer, å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne förrättningsmän äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sitt godkännande. 3:o
Att minst en månads tid må bestämmas för auetionens hållande efter derom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet utfärdad kungörelse; dock om någon vara befinnes så skadad, alt, utan äfventyr af dess förderfvande, något längre uppskof med försäljningen icke kan ega rum, må denna, så snart kungörelse derom i strandningsortens och närmaste stads kyrkor blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtnings-instrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg, så väl om behofvet af en skyndsammare försäljning, sorn om verkställbarhelen af godsets försändande i försäljnings ändamål till stad, 4:o
Att alla de varor, som genom väta icke äro underkastade förskämning, eller sorn eljest vid besigtningen linnas oskadade, skola såsom fullgoda varor enligt Tulltaxan förtullas, hvaremot med tullberäkningen för de öfriga må förhållas, såsom i l:sta mom, af denna §. stadgas. 5:o
Att, änskönt godset såsom oförtulladt försäljes och det är inroparen öppet lemnadt att detsamma antingen till inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad praéscriptionstid reexportera, det skall ankomma på säljaren att medelst en gemensam inlaga, som inom 14 dagar efter auclionsförrättningen bör, med bifogande af auclions-protocollet, ingifvas och serskildt upptaga, hvad till återutförsel ämnadt är, å Tullkammaren angifva hela det varuparti, sorn försåld t blifvit, och att belöpande afgifter för detsamma inom den i Seglations-Ordningen föreskrifne tid inbetala, vid påföljd, sorn i sagde Författning jemväl stadgas» Bil. till Bevill/iings-Utskottets Betänkande , IV.-o 21. 63 §. 26.