Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
MajHs Prop. om Statsverk. 1830. 13 inom Stats-kontoret undfå lönetillökning, motsvarande de med sådan befattning förenade löneförmoner, eller ock tjenst i annan grad, än de nu på Stat uti Stats-kontoret innehafva; dock att berörde stadgande icke gäller i afseende å Ombudsmannen, såsom icke innehafvande ordinarie tjenstbefattning, utan endast ett serskildt uppdrag emot arfvode. b) Att, då ljuspenningar äro för den ordinarie personalen, i de nya lönerna inbe räknade samt, hvad extra ordinarie tjenstemän och betjente angår, ett deremot svarande anslag å den föreslagna staten uppfördt, att till gratifikationer användas, desamma, ifrån och med nästa år, icke vidare böra Stats-kontorets personal tiilgodokomma, med undantag endast för de embets- och tjenstemän, som icke komma i åtnjutande af en deremot svarande tillökning uti deras för närvarande inom verket egande lönevilkor och hvilka, så länge detta förhållande eger rum, vid ljuspenningars tillgodonjutande enligt nu gällande stadganden bibehållas; börande jemväl Kongl.
Räntmästarnes remisslage och den, kassören i Char ta?—Sigillatae—kon toret anslagne, provision, ifrån och med nyssnämnde tid upphöra. c) Att för de fullmakter och konstitutorialer, som af Stats-kontoret utfärdas, kan sli-gebiihr, beräknad efter lönebeloppet, icke vidare bör utgå, utan lösen erläggas i likhet med hvad för resolutioner är bestämdt, äfvensom att för de kontrakter, som af Stats-kontoret uppgöras, någon lösen icke får beräknas; Vidkommande sättet för handläggningen af de på Stats-kontorets behandling beroende ärenden, rörande Mynt- och Kontrollverken; så lärer pröfningen deraf böra ega rum i sammanhang med den på Kongl. Maj:ts afgörande beroende frågan om nya reglementen för dessa verk: och torde Eders Kongl. Maj:t emedlertid finna godt i Nåder förordna, att nu gällande föreskrifter i detta hänseende tills vidare böra lända till efterrättelse. — — — — — — — Kongl.
Maj:t behagade, uppå Stats-rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, i Nåder bifalla hvad föredragande
Departementschefen i fråga om Stats-kontorets organisation och lönereglering sålunda i underdånighet hemställt och föreslagit; dock med nådigt förklarande, att, ehuru Kongl. Maj:t framdeles ville taga i nådigt öfvervägande, om och hvad förändring med Presidents-embetet må vara lämplig, borde likväl, enär den derför nu utgående och i Stats-kontorets förslag lill lönereglering för samma embete uppförde 14 Kongl. Majus Prop. om Statsverk. 1830, lön icke vöre högre, än för Verkets Chef ändock kornme att erfordras, denna aflöning i staten bibehållas.
Ex protocollo, L. T.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädel å Stockholms Slott den 50 Oktober 1850.
Justitie-Statsministern Herr .Grefve Sparre. H. E. Stats-Ministern för Utrikes Ärendene Herr Friherre Stjerneld.
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, och Gripenstedt. 9:o. Slutligen anmälde
Departements-chefen i underdånighet, att, sedan, med anledning af Rikets Ständers år 1843 församlade Revisorers framställning, att, i afseende å utbetalning af ljuspenningar till extra-ordinarie tjenstemän, den förändring måtte vidtagas, att det belopp, som, efter beräkning för sednaste fem år, per medium blifvit för hvarje embetsverk till nämnde ändamål anordnadt, blefve ställdt till verkets disposition, för att användas till gratifikationer åt de extra-ordinarier, som genom flit och skicklighet sig utmärkt, Kongl.
Majit under den 18 Mars 1846 låtit anbefalla Stats-kontoret alt, med uppgift å berörde utbetalningar för hvarje Verk under de då sistförflutne fem åren inkomma; så hade en dylik uppgift blifvit af Stats-kontoret aflemnad, hvars innehåll nu i underdånighet föredrogs.
Då emel lertid flere år sedan dess aflemnande förflutit och densamma således icke lämpligen kunde tagas till grund för beräkningar vid beslut, som i berörde hänseende skulle Kongl.
Maj:ts Prog. om Statsverk. 1830.
15 kunna varda fattade, hade Departements-chefen sedermera låtit uti Stats-kontoret uppgöra en nu jemväl företedd uppgift, sträckande sig till och med sistlidne år.
Derjemte, och då Kongl. Maj:t vid de löneregleringar inom vissa embetsverk, som under sednaste tiden blifvit i Nåder beslutade, icke allenast stadgat, att, i af seende å ljuspenningarne för extra ordinarie tjenstemän och betjente, en sådan förändring borde ega rum, som af Rikets Ständers Revisorer, på sätt ofvan förmäldes, blifvit föreslagen, utan ock antagit, att, till vinnande af större enkelhet, ljuspenningarne för den ordinarie personalen skolat uti lönerne inräknas, hade Departementschefen, enär ljuspenningarne utgå utaf serskilda till skrifmaterialier, ved och ljus å hvarje Hufvudtitel uppförde anslag, och således, för tillvägabringandet af en dylik förändring i fråga om ljuspenningarne i samtlige embetsverken vore af nöden, att, hvad för berörde ändamål inom hvarje embetsverk erfordrades, blefve till Verkets aflöningsanslag öfverflyttad), ifrån Stats-kontoret infordrat uppgift å beloppet af de ljuspenningar, som, enligt nu gällande stater, belöpa för ordinarie personalen uti alla de embetsverk, för hvilka utbetalning deraf genom Stats-kontoret besörjes.
Med ledning af dessa upplysningar hade Departements-chefen upprättat härvid bifogade uppgift å de anslag, som för hvarje af nämnde embetsverk och myndigheter skulle, till godtgörande af ljuspenningarne, erfordras, hvarvid de motsvarande arfvodesanslagen blifvit till närmaste lämpliga tal jemkade, med iakttagande att desamma för Civil-, Finans- och Ecklesiastik-Departementens expeditioner till lika belopp för hvardera upptagits; dock hade för Tabell-kommissionen samt Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademien, som hvardera blott haft en extra ordinarie tjensteman och å sednare stället tillika en e. o. vaktbetjent, Departements-chefen ansett det icke lämpligen kunna ifrågakomma att såsom anslag till gratifikationer för extra-ordinarier anvisa det obetydliga belopp, som efter berörde grund skulle uppstå, hvadan sådant blifvit ifrån beräkningen uteslutet; utvisande nyssnämnde uppgift, att de ifrågavarande anslagen till ersättande af ljuspenningarne å andra, tredje, sjette, sjunde och åttonde Hufvudtitlarne skulle utgöra, för ordinarie personalen 14,026 r:dr 52 sk. och för de extra ordinarie, hvilkas ljuspenningar under de sista fem åren i medeltal utgjort 8,675 r:dr 25 sk. 2 rst., ett belopp af 8,655 r:dr 16 sk. eller tillhopa 22,660 r:dr; och hemställde
Departementschefen i underdånighet, att Kongl. Maj:t, för ofvannämnde ändamål och på det, att vid skeende löneregleringar den ordinarie personalens ljuspenningar måtte kunna i lönerne inräknas, ville, vid upprättande af den statsreglering, som lill Rikets nästsammanträdande Ständer bör aflemnas, i Nåder föreslå, att de i förutnämnde uppgift upptagne belopp måtte till hvarje serskildt verks aflöningsstat få ifrån anslaget till 16 Kongl. MajUs Prog. om Statsverk.
1830. skrifmaterialier och expenser öfverföras, samt nämnde anslag med motsvarande belopp således förminskas.
Hvad åter beträffade ljuspenningarne för sådane, å en af Stals-kontoret upprättad serskild förteckning upptagne, tjenstemän, som icke äro å stat uppförde, så ansåg
Departements-chefen, att med utbetalning af dessa ljuspenningar, så länge de ifrågavarande tjenstemännen qvarstå och äro till åtnjutande af nämnde förmån berättigade, borde enligt nu gällande stadganden förhållas.
Uti denna hemställan instämde icke allenast D. E.
Justitie-Statsministern och Statsministern för Utrikes Ärendene samt cheferne för Civil- och Ecklesiastik— Departementen, utan äfven Stals-rådets öfrige ledamöter, hvarjemte Stats-rådet i underdånighet hemställde, det Kongl. Maj:t, uppå serskild föredragning af Cheferne för Landt- och Sjöförsvars-Departementen, ville i Nåder besluta om vidtagande af enahanda åtgärd i afseende å de till dessa Departementer hörande anslag.
Hvad Stats-rådet uti nästförestående mål underdånigst yttrat och hemställt, behagade Kongl. Maj:t i Nåder bifalla.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rddet å Stockholms Slott den 11 November 1850.
Hans Excellens Justitie—Stats-Ministern Herr Grefve Sparre. Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendene, Herr Friherre Stjerneld.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer, anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Maj:ts
Nådiga ompröfvande den del af Statsregleringen vid nu instundande riksdag, hvilken angick beräkningen af Statsverkets tillgångar - Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1880.
17 gar för dc behof, som vid ifrågavarande statsreglering borde fyllas; Och anmälde
Departements-chefen i sådant afseende underdånigst, hurusom uti den af Statskontoret under den 1 nästlidne Juli afgifna berättelse om Statsverkets förvaltning, tillstånd och behof, hvilken berättelse, i hvad densamma rörde beräknandet af anslagen å Riks-statens 2:dra, 3:dje, 4:de, 5:te, 6:te och 8:de hufvudtitlar, blifvit vederbörande Chefer för de Departementer, under hvilka dessa hufvudtitlar lyda, serskildt delgifven, Statsverkets tillgångar voro, dels med ledning af räkenskaper och handlingar lör åren 1844—1848, dels ock på grund af serskilde förhållanden uppgifne på sätt, som följer: Statsverkets Ordinarie eller Ständiga Inkomster: l:o.
Räntan, hvaraf den Indelda, som direkte utgår till vissa personer, stater och inrättningar, utförts till det af Rikets Stäuder under de 3:ne sista riksmötena antagna förslagsvärdet af r:dr 1,762,000. samt den Statsverket behållna andelen, som ingår i penningar efter markegång, till det vid 1845 och 1848 årens statsregleringar bestämda belopp . . . r:dr 575,000. 0 2:o. Afrads-Spannmålen, som, i likhet med hvad vid 1848 års Statsreglering egt rum, ansetts böra beräknas till 41,725 tunnor eller å 6 r:dr per lunna r:dr 250,350. 3:o.
Krono-Tionde-Spannmälen, hvaraf den Indelda blifvit, såsom vid de 2:ne sednaste Statsregleringarne, beräknad till 105,695 tunnor å 6 r:dr r:dr 634,170. men den kronan behållna, som vid nyssnämnde Statsregleringar upptagits till 20,000 tunnor, nu ansetts kunna beräknas till 21,500 tunnor å 6 r:dr .... r:dr 129,000.
! 763,170. 4:o.
Kronotionde-lä sen, vid de 2:ne sednaste Statsregleringarne upptagen till 4,800 r:dr, men nu till endast r:dr 4,400. 5:o. Arrendemedel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter, hvilka, vid 1845 och 1848 årens Statsregleringar upptagne till 23,000 r:dr i penningar och 14,500 tunnor spanmål, motsvarande efter 6 r:dr tunnan, 87,000 r:dr, eller tillsammans 110,000 r:dr, Transport 3,354,920.
Bil. JM C till Kongl.
Maj:ls Prop. 18S0. 1 Sami., 1 Afd., 1 Haft. 5 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1850.
Transport 5,334,920. nu ansetts kunna beräkuas till: penningar (sorn förut) r:dr 23,000. och spanmål 15,000 tunnor å 6 r:dr r:dr 90,000. ng 000 6:o.
Silf ver tionde, Myntarelön och Slagskatt, hvilka inkomster, vid de båda sednaste Statsregleringarne upptagne till 10,000 r:dr, nu beräknats till endast r:dr 9,000. 7:o.
Koppar-räntan, upptagen vid 1845 års Statsreglering till 280 Skepp, garkoppar å 120 r:dr, eller 33,600 r:dr, och vid Statsregleringen år 1848 till 380 Skepp, å 130 r:dr, eller 49,000 r:dr, men hvilken Stats-kontoret, med afseende å den under de sednare åren alltmera tilltagande koppartillverkningen, ansett kunna beräknas till 450 Skepp, å 130 r:dr, eller .... r:dr 58,500. 8:o.
Tionde- och Hammarskatts-jernet, som, i likhet med beräkningen deraf vid 1848 års Statsreglering, upptagits, det förra till 12,000 Skepp, å 5 r:dr 32 sk. eller r:dr 68,000. och det sednare till 6,000 Skepp, å 14 r:dr eller . r:dr 84,000. qqq 9:o.
Alun-tionden, såsom vid den sednaste Statsregleringen . . r:dr 500. 10:o.
Svafvelbruks-tionden, d:o. d:o . . . r:dr 600. ll:o.
Mantalspenningarne, vid sista riksdagen upptagne till 336,000 r:dr och nu, efter medium under åren 1844—1848, såsom varande i jemnt stigande, utförde till r:dr 345,000. 12:o.
Gerningsören af handtverkare, hvilken inkomst vid sednaste
Statsregleringen blifvit tiil ett från 1,700 till 1,500 r:dr nedsatt belopp beräknad, men nu, efter medium under ifrågavarande 5 år, åter upptagits till r:dr 1,700. 13:o.
Bötesmedel, efter medium under de sednare 5 åren beräknade till enahanda belopp som vid 1848 års Statsreglering . . r:dr 35,000. 14:o.
Kavalleri-regementcrnas
Iläst-vakans-spanmäl, såsom vid de 2:ne sednaste Statsregleringarne upptagen til! 22,250 tunnor å 6 r:dr eller r:dr 133,500. 15:o.
Ständiga rote-vakans-afgiften vid Skånska Infänteri-regementerna, som förut, 2,310 tunnor spanmål å 6 r:dr r:dr 13,860. 16:o.
Tillfälliga rote-vakans- och mötes-afgifter, vid sednaste Statsregleringen beräknade till 5,000 r:dr, men nu, efter medium under åren 1844—1848 lill . r:dr 4,500, Transport 4,222,080 Kongl. Maj.ls Prop. om Statsverk. 1830. 19 Transport 17:o.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord, vid 1843 och 1848 årens Statsregleringar beräknad till 27,000 r:dr, och nu, efter medium under sednare 3 åren, till ett förhöjdt belopp af r:dr 18:o.
Rote-vakans-afgiften af de utsockne frälse-hemmanen i Halland, hvilken Stats-kontoret ansett böra med nästföregående inkomst-titel sammanföras, såsom vid sednaste Statsreglering till . . . r:dr 19:o.
Bätsmans-vakans-afgiften, beräknad vid de 2:ne sednaste Statsregleringarne till 30,000 r:dr, men nu, efter medium under åren 1844—1848, till ett förhöjdt belopp af r:dr 20:o. Krut- och Salpeter-för säljning smedel, vid 1843 och 1848 årens Stats-regleringar beräknade till 93,000 r:dr, men nu, efter de sednare årens medium, till r:dr 21:o.
Kontroll-stämpel-medlen, beräknade vid 1848 års Statsreglering till ett från 10,300 till 10,000 r:dr nedsatt belopp, men nu, efter medium under de sednare 3 åren, återupptagne till r:dr 22:o. Bak- och Lotsmedlen, hvilka, ehuru deras medium under åren 1844—1848 utgjort 90,000 r:dr och således med 13,000 öfverstiga det belopp, hvartill denna inkomst vid sista Stats-regleringen beräknades, likväl, med hänsigt dertill, att denna inkomst är beroende af sjöfartens vexlingar och föröfrigt till hela beloppet disponerad för Båk- och Lots-inrättningen, ansetts böra upptagas till endast r:dr 23:o.
Danska Fyring s-medel, såsom vid sednaste reglering . . r:dr 24:o. Ersättning af Konvoy-kommissariatet för aflöning af Svenska och Norska beskickningen i Turkiet (som förut) .... r:dr 23:o.
Observationsmedel, hvilka, då deras medium under de sednare 5 åren utgjort 16,780 r:dr, ansetts kunna från den vid de 2:ne sednaste Statsregleringarne beräknade summa 10,000 r:dr höjas till r:dr 26:o.
Extra medel och uppbörder, såsom vid 1848 års Statsreglering r:dr 27:o.
Intresse-medel, hvilka fortfarande blifvit upptagne till enahanda belopp, som vid de 2:ne sednaste Statsregleringarne . . . r:dr Summa b:ko r:dr 4,222,080 28,000. 10,000. 32.000. 103,000. 10,300. 83.000. 26,600. 14,800. 14,000 18.000. 3,300, 4,569,280. 20 Kongl.
Maj:ls Prop. om Statsverk. 18S0.
Statsverkets
Extra ordinarie Inkomster, hvilka, enligt 60 § Regeringsformen, såsom bevillning utgå: 28:o.
Sjö tulls-medlen, hvilka vid sednaste Statsreglering beräknats till en netto-inkomst af 3,275,000 r:dr eller, med tillägg af 800,000 r:dr för Tullverkets Stat oell utgifter, till ett brutto-belopp af 4,075,000 r:dr, men nu antagits till en nelto-inkornst af 3,500,000, Samt för Tullverkets Stat och utgifter den förra Summan 800,000.
Således ett brutto-belopp af 4,500,000. 29:o. Salu-accis af Städerne, såsom vid sednaste reglering . . . 3,000. 30:o. Postmedlen, liksom vid 1848 års Statsreglering, till ett bruttobelopp af 600,000. 31:o. Chartce-Sigillatce-medlen, vid sednaste Statsreglering beräknade till 550,000 r:dr, men nu, efter medium under åren 1844 — 1848, till 560,000. 32:o.
Bränvins-brännings-afgiften, hvilken afgift vid sednaste Statsreglering beräknats till 700,000 r:dr, men nu, efter ungefärliga beloppet för år 1849, ifrån och med hvilket år sednaste författningen i ämnet tillämpats, upptagits till 650,000.
Summa R:dr 6,115,000. 33:o.
Restantier, hvilka, ehuru deras medium under åren 1844-1848 utgjort 251,445 r:dr, och således betydligen öfverstigit det belopp af 155,000 r:dr, hvartill denna inkomst vid de båda sednaste Statsregleringarne upptagits, likväl med hänsigt till föränderligheten af samma inkomst nu ansetts icke böra högre beräknas än till 180,000.
Enligt den af Stats-kontoret sålunda uppgjorda beräkning, skulle alltså, utom det från Riksgälds-kontoret af Bevillnings-medlen lemnade bidrag för Stalsbehofvens fyllande, hvilket, enligt sednaste Statsreglering, bestämdes till 1,318,530 r:dr årli— ligen, Stats-verkets årliga tillgångar blifva: Ordinarie Inkomster r:dr 4,569,280.
Extra ordinarie d:o » 6,113,000.
B'St*"‘icr * 180’Q0°- 10,862,280.
Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830. 21 Efter anmälan af hvad Stats-kontoret sålunda i underdånighet hemställt, angående beräknandet af tillgångarne för den blifvande Statsregleringen, utbad sig föredragande
Departements-chefen att få i underdånighet framställa följande: a) Då, efter afgifvandet af Stats-kontorets berättelse, 1848 års Riks-hufvudbok blifvit afslutad och således äfven förhållandet med Afrads-spanmålen för nämnde år kändt, hvarvid det visat sig, att densamma utgjort 42,982 tunnor, hvaraf 1,182 tunnor bafra, ansåg Departements-chefen, att dessa sednare qvantiteter så mycket heldre, i stället för de för år 1847 uppgifne, borde uti propositionen omförmälas, som, i afseende å de kontanta inkomsterne, beloppen för år 1848 ingått i beräkningen. b) Enligt hvad Departements-chefen inhemtat, hade, i afseende å uppgiften att behållne krono-lionden för år 1847 skall hafva utgjort 22,674 tunnor, misstag egt rum, enär, på sätt som inhemtades utaf en ifrån Riks-boksluts-kontoret infordrad Promemoria, vid närmare utredning visat sig, att den indeldta andelen af samma tionde blifvit för ringa upptagen och att, med rättelse deraf, den kronan behållne qvantiteten endast utgjort 19,732 tunnor, och hade denna sednare andel, efter 1848 års Riks-hufvudbok, blott uppgått till 19,662 tunnor.
Vid sådant förhållande kunde den af Stats-kontoret föreslagna beräkning af 21,500 tunnor icke antagas och äfven den qvantitet af 20,000 tunnor, som vid sednaste Statsregleringen beräknades, vore för hög; hvadan Departements- chefen underdånigst hemställde, att den behållne krono-tiondespanmålen endast måtte upptagas till 19,500 tunnor och således å 6 r:dr tunnan till 117,000. c) Då Kongl. Maj:t under denna dag i Nåder beslutat att till Rikets Ständer göra förnyad framställning, att Gerningsören måtte såsom serskild Inkomsttitel upphöra, hemställde
Departements-chefen underdånigst, att de under denna titel af Stats-kontoret beräknade 1,700 r:dr måtte uteslutas. d) Enär, enligt ifrån Civil-Departementet erhållen uppgift af de städer, som uti den vid sednaste bevillnings-förordningen fogade tarif beräknades till erläggande af Salu-accis, Calmar, Lindesberg, Upsala, Wisby och Carlshamn, blifvit, på grund af medgifven fri försäljning af Kött, Dricka och Rröd, ifrån erläggandet af sådan afgift befriade, hvarigenom denna utskyld, som uti nämnde tarif beräknades till 3,305 r:dr, blifvit med 615 r:dr nedsatt, samt möjligen enahanda befrielse kan, under den tid nu blifvande Statsreglering varder gällan de, äfven andra städer tillerkännas, ansåg
Departements-chefen sig böra underdånigst föreslå, att inkomsten af Salu-accis, som af Stats-kontoret upptagits till 3000 r:dr, icke måtte till högre belopp, än 2000 r:dr beräknas. 22 Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1830. e) Hvad beträffade Tull-medlen; så hade det visat sig, att desamma under de sednaste åren varit i jemnt stigande och att Stats-verkets behållne andel deraf, som år 1848 utgjorde 3,831,457 r:dr, för år 1849, enligt Tull-styrelsens nyligen afgifna Berättelse, stigit till 4,201,586 r:dr 15 sk. 5 rst., hvaraf likväl 27,266 r:dr 26 sk. utgjort tull för inkommen spanmål.
Väl hade det visat sig, att uppbörden för innevarande år något förminskats, så att levereringarne till Stats-kontoret, vid slutet af sistlidne månad, utgjorde 250,000 r:dr mindre än vid samma tid förlidet år, men äfven med förutsättning af en vida större minskning, än berörde förhållande antyder, ansåg likväl
Departementschefen beräkningen af denna Inkomst-titel kunna böjas utöfver hvad Stats-kontoret föreslagit, och med säkerhet kunna antagas till netto 3,600,000 r:dr eller, med tillägg af de för omkostnader hittills förslagsvis beräknade 800,000 r:dr, till ett sammanlagdt belopp af 4,400,000 r:dr. f) Sedan Kongl. Maj:t, under den 2 sistlidne Mars, beslutat, att, då det vore både lämpligast och ledande till enkelhet, om Tullverket, i likhet med andra förvaltningar, erhölle portofrihet, Kongl. Maj:t, på det att föreskrift derom måtte kunna meddelas, ville till Rikets Ständer göra framställning, att postverkets bidrag till Staten måtte nedsättas med ett belopp, motsvarande det ifrån Tullverket inflytande Postporto, hvarigenom således uppkomme en större behållning af Tullmedlen, och hvilken följaktligen utgjorde godtgörelse för nämnde nedsättning; så hemställde
Departements-chefen nu i underdånighet, att då, enligt den ifrån Tullstyrelsen inkomne Berättelse för år 4849, postporto utgjort omkring 16,000 r:dr, Kongl.
Majrt ville föreslå Rikets Ständer att, för tillvägabringande af berörde förändring, medgifva nedsättning uti Post-verkets bidrag till Statens utgifter, ifrån 115,000 r:dr till 100,000 r:dr.
Men då, äfven derest berörde Porto-inkomst försvunne, Post-verkets inkomster, som visat sig vara i årlig tillvext, kunna antagas fullt uppgå till det belopp af 600,000 r:dr, hvartill de för närvarande beräknats, tillstyrkte Departements-chefen i underdånighet, att samma beräkning måtte bibehållas, samt att, jemte framställning till Rikets Ständer om medgifvande, att, som hittills, för Post-verkets utgifter måtte få användas allt hvad nämnde inkomster utgöra utöfver bidraget till Slats-verket, beräkningen af Yerkets omkostnader må förhöjas med hvad som motsvarar nedsättningen i berörde bidrag. g) Äfven med Chartae-Sigillatre-uppbörden vore förhållandet sådant, att densamma under de sednare åren, efter det skärpta kontroller å vissa handlingars chartering blifvit införda, betydligen ökats, samt för sistlidne år öfverstigit 623,000 r:dr.
Departements-chefen ansåg derföre beräkningen af denna In - Kongl. Maj:ls Prof. om Statsverk. 1830.
23 komst-titel med skäl kunna och böra förhöjas utöfver det af Stats-kontoret upptagna belopp af 360,000 r:dr eller till 380,000 r:dr. — 1 öfrigt hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att de af Stats-kontoret föreslagne beräkningar måtte tagas till grund för Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i ämnet.
Genom bifall lill hvad af
Departements-chefen nu blifvit i underdånighet tillstyrkt, skulle, vid jemförelse med den för närvarande gällande Riks-Staten, uppkomma följande förhöjning, nemligen: o A Ordinarie inkomster: 5:o.
Arrende-medel 3000: — 7:o. Koppar-ränta . 9,100: — ll:o.
Manlals-penningarne ., • 9000: — !7:o. Rotefrihets-afgiften 1000: — 18:o.
Båtsmans-vakans-afgiften 2000: —• 19:o. Krut- och Salpeterförsäljnings-medlen 10,000: — 20:o. Kontroll-stämpel-medlen 300: — 21:o.
Båk- och Lots-medlen 10,000: — 24:o. Observations-medlen 4000: — o A
Tull-medlen . 323,000: — Chartae-Sigillate-medlen 30,000: — Restantier, som inflyta 23,000: — Summa 428,600:
— Deremot skulle minskning uppstå å följande titlar: 3:o.
Krono-tionde-spanmålen 3000: — 4:o.
Krono-tionde-lösen efter bestämda priser 400: — 8:o. Silfver-tionde, Myntare-lön och Slagskatt 1000: — 12:o.
Gerningsören 1,300: — 16:o. Tillfällige Rote-vakans, och mötesafgifter . 300: — 29:o.
Salu-accis 1000: — 32:o. Bränvins-afgifter 30,000: — Summa R:dr 37,400: — 24 Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1830.
Om från ofvanomförmält^ förhöjningar dragas nämnde nedsättningar återstode således en ökad tillgång af . 428,600: 57,400 371,200 Sedan yttrande sålunda blifvit afgifvet angående beräkningen af Statsverkets ordinarie och extra ordinarie inkomster, ansåg
Departements-chefen sig vidare böra i underdånighet framställa, hvilka tillgångar möjligen kunde vara att påräkna för fyllandet af sådane tillfällige anslagsbehof, som blott för en gång eller för viss tidrymd uppstode.