Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då man utgår från den inom Riks-Stånden i allmänhet gillade grundsatts att bestämma ett maximum för Bankens hela låne-rörelse, följer äfven deraf nödvändigheten, att en begränsning eger rum af Bankens lånerörelse på lös pant.
Utskottet har visserligen ansett sig pligtigt, att, med afseende å den ifrågavarande pantens säkra beskaffenhet, vid föreslåendet af ett maximum för berörde låne-rörelse, tillse, det summan blifver tillräcklig, och hyser den förhoppning, att i detta fall hafva lyckats; men Utskottet bör ej underlåta, att yttra den åsigt, det lånen, som i denna väg från Banken utgå, lika sorn alla andra, kunna vid missgynnande conjunctur användas för Silfver-uttag från Banken, enär desamma, genom ständigt skeende omsättningar, förvandlas till stående lån.
Häraf följerock att dessa lån i annat hänseende icke äro för Banken fördelaktige, än att de erBili. till R.
Brot. 184S. 6 Sami. 1 Afd. 21 Haft. 3 i8 Banco-Utskottets Utlåtande, N.o 44.
Ljuda fullkomlig säkerhet.
Med kännedom därjemte af de betydliga lånetillgångar, hvaraf Bruksegare äro i tillfälle att sig begagna, torde det icke vara rådlig t, att genom aldrig trytande låne-tillgångar locka exporteuren, att bibehålla en vara, hvilken han sedermera möjligen nödgas att på hårda vilkor afyttra.
Den erfarenhet, som under de sednare åren vunnits, jäfvar icke Utskottets nu yttrade åsigt.
Att, på sätt en Ledamot inom Ridderskapet och Adeln föreslagit, utgifva ränte-bärande sedlar för de lån, hvilka sökas efter det låne-balancen uppgått till ett visst belopp, anser Utskottet icke leda till det ändamål, som åsyftas eller förekommande af en påkänning å Bankens metalliska cassa.
Det är nemligen otvifvelaktigt, att sådane sedlar skulle löpa i bredd med Banco-Sedlarne och uttränga eller snarare göra dessa sednare umbärliga för rörelsen, samt tillgänglige för det ändamål, man söker förebygga; och hela följden af en sådan åtgärd skulle sålunda blifva en ränteförlust för Banken.
På grund af hvad Utskottet nu anfört; och enär därtill kommer att ifrågavarande lånerörelse under sednast förflutna året betydligen aftagit, förnyar Utskottet det förslag, §■ *7- att Bankens förlag för lån emot pant af Silfver och Guld, Jern, Koppar och andre vågförde effecter samt tackjern må bestämmas till ett sammanräknadt belopp af 3,5oo,ooo R:dr banco.
Sedan Utskottet numera frånträdt dess förut gjorda framställning, angående öfverflyttning till Riksgälds-Contoret af åtskillige delar utaf Bankens låne-rörelse, följer i ordningen: D) Bankens utlåning till Stäcler och Corporationer.
Utskottet har till behandling förehaft en af Herr Doctor Broman inom Preste-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion, deruti föreslås, ”att Rikets Ständer ville bemyndiga Riks-Banken, att på vanliga Banco-vilkor bevilja de församlingar, som vilja ombygga eller nybygga sina Kyrkor eller sådant gjort och derför häfta för betydligare skulder, lån emot solidarisk ansvarighet af alla församlingens hemmans-innehafvare för ränta och amortering till så stort belopp, sora motsvarar de, enligt vederbörligen granskade och gillade kostnads-förslag, bestämda bristande kontanta kostnaderne.” Då Rikets Ständer, uppå Utskottets derom gjorda hemställan, förklarat, att det åt Lunds Domkyrka, vid 1828 — i83o årens Riksdag beviljade Råneo-Utskottets Utlåtande, N.-o //./j,. [9 låne-bitväde af 33,ooo R:dr, borde med innevarande Riksdag upphöra samt det sålunda måste antagas att Rikets Ständer fortfarande hylla den redan år 1834 uttalade grundsatts, att Banken icke vidare bör utgifva lån till Städer och Corporationer, har Utskottet, som i allo instämmer uti de af Banco-Utskottet vid nästlidne Riksdag för afslag å då gjorda framställningar örn lån till Kyrkors byggnad, m. m. anförde skäl, härigenom skolat §. .8. hos Rikets Ständer afstyrka bifall till Herr Doctor B romans ifrågavarande motion. E) Utlåning emot inteckning i fast egendom uti Städerne och pä landet samt emot hypothek af intecknade och på Gänken transporterade sku/debref.
Utskottet tillstyrkte uti 2o punkten förhöjning med En million R:dr uti Circu/ations-Capitalet för län mot pant af fast egendom i städerne och på landet.
Angående denne tillstyrkan, hafva åtskilliga anmärkningar förekommit: inom Ridderskapet och Adeln af en Ledamot, att vid betraktande af det utaf Utskottet föreslagne sätt för åstadkommande af tillökningen, densamma i sjelfva verket kunde föga skada Banken, men att, om man hyllade den grundsatts, att ej öka låne-rörelsen, borde man isynnerhet förhindra en sådan ökning af den låne-rörelsegren, som är otjenligast eller fastighet s-belåningen; af en annan Ledamot, som bestridt den tillstyrkta tillökningen, så vida icke ifrågavarande låne-rörelse till Riksgälds-Contoret öfverflyttas, och yrkat, att Utskottet, i det nya Betänkandet, måtte vid denna låne-rörelses utsträckning fästa det bestämda vilkor, att Banken, erhåller gångbara Statspapper till det belopp, som det blifvande reglementet kommer att föreskrifva; inom P res te-Ståndet: af en Ledamot, att den af Utskottet föreslagne tillökning, hvilken till någon del blott funnes på papperet, icke vore så tilltagen, att derigenom det skuldsatta jordbruket kunde beredas någon väsentligare fördel; af flere Ledamöter, att deremot under närvarande förhållanden, Bankens lånerörelse icke bör förökas, vare sig fastigheter eller annan väg; att den nu tillstyrkta förhöjningen vore ett förbiseende af Bankens fördel, enär de medel, som utgå emot pant af fastighet, svårligen kunna i behofvets stund realiseras; att nämnde belåning inleder allmogen i en skuldsätt - 20 Banco- Utskottets-, Utlåtande, N:o 44- ning, hvaraf endast primitive låntagaren har någon fördel, samt att Bankens förmåga att upprätthålla realisationen och myntvärdet minskas genom en sådan tillökning; inom Borgare-Ståndet, som, på grund af flerfalldige emot denne punkt gjorde anmärkningar, återremitterat densamma, med förklarande, det Ståndet ogillade det deri upptagne förslag, att Rikets Ständer må uti Circulations-Capitalet, emot inteckning i fast egendom på landet och i städerna, bevilja tillökning af En Million R:dr Banco; samt inom Bonde-Ståndet af flere Ledamöter, alt fonden för fastigheters belåning måtte förhöjas, hvarigenom en hjelp bereddes det tryckta jordbruket, och att en sådan förhöjning måtte åstadkommas, dels genom räntornas åter utlåning, dels medelst anvisning af 1,400,000 R:dr af den upplupna Banco-vinsten samt dels, på det sätt, att ett belopp, motsvarande de s. k. silfverlånen , förskottsvis finge användas och de å nämnde lån inflytande capitai-afbetalningar ingå lill gäldande af förskottet.
I likhet med hvad en Ledamot inom Ridderskapet och Adeln yttrat, håller Utskottet före, att den af Utskottet tillstyrkta förhöjning icke är af betydenhet, att deraf uppkommande sedel-utsläppning bör medföra någon menlig inverkan på Bankens förmåga att upprätthålla myntvärdet; och då det är otvifvelaktigt, att den mindre jordbrukaren, hvilken jemväl, hvad antalet beträffar, mest anlitar Bankens lånetillgångar i denna väg, har behof af låne-understöd, anser Utskottet sig icke böra frångå den tillstyrkan om förhöjning i Circulations-Capitalet för lån mot pant af fast egendom, Utskottet afgifvit i förevarande 20 punkt.
Enär deremot Borgare-Ståndet ogillat all tillökning i nämnde circulations-capital samt inom Ridderskapet och Adeln flere af dem, som sig yttrat i denna fråga, funnit det emot Bankens intresse stridande, att öka låne-rörelsen, har Utskottet icke kunnat fästa uppmärksamhet å de, serdeles inom Bonde-Ståndet, framställde anspråk på en ytterligare förhöjning i Fastighets-belåningen.
Såsom skäl härför åberopar
Utskottet hvad i sådant hänseende anfördt blifvit inom Preste-Slåndet af de Ledamöter, hvilka talat emot all tillökning.
Utskottet, som på sådane grunder vidblifver tillstyrkandet i omförmälde 20 punkt, hemställer Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44' 31 §•
J9- att Rikets Ständer måtte uti Circulations-Capitalet, emot inteckning i last egendom på landet och i släderne, bevilja en tillökning af En million R:dr B:co, hvilken tillökning på det sätt bildas, att till denna låne-rörelse öfverflyttas de efter hand ingående Capital-afbetalningarne å lånen emot återbetalnings-skyldighet i silfver, samt att till densamma anvisas skillnaden emellan 1,000,000 R:dr B:co och det belopp, hvartill sistberörde lån vid den tid, Rikets Ständers be slut till verkställighet befordras kan uppgå; börande häruti inberäknas det förskott af 35o,ooo R:dr, som vid nästlidet års början blifvit af Banco-Fullmägtige meddeiadt.
Den 2! punkten, deruti Utskottet hemställde, att här ofvan föreslagna circulations-capital sålunda fördelas, att 5,65o,ooo R:dr hällas tillhanda för inteckningar i egendom å landet och <85 o,000 Rxlr för inteckningar uti hus och jord i släderne, utom Stockholm, har inom Ridder skåpet och Adeln samt Preste- och B onde-Stånden icke till någon anmärkning föranledt; hvaremot inom B or gare-Ståndet en Ledamot yrkat, att för den händelse Rikets Ständer skulle bifalla tillökning af fastighels-lånefonden, städerne utom Stockholm jemväl måtte få tillökningen tillgodonjuta, så alt deras lånefond uppbringas till fullt
En million, samt att företrädesrätt till lån af berörde tillökning lemnäs dem, som hädanefter bygga stenhus, kalkbrukshus eller trädlius, beklädda med tegel, klink eller murbruk; och flere Ledamöter talat för bifall till Utskottets förslag; men andre åter förmält sig anse, att för hus i städerne icke bör bestämmas större lånefond, än den nu befintliga.
Som det tillkommer Staten ocb icke Banken, att bispringa med låneunderstöd nedbrända Städer, samt den företrädesrätt till lån å vissa uppgifna hus, som blifvit yrkad, afser att uppmuntra lill byggande af sådane hus, hvilka äro emot eldfara skyddande, måste det äfven tillkomma Staten att, om så anses nödigt, i dylike fall bevilja låne-biträden eller praemier; och enär för öfrigt skäl icke förefinnes att tillstyrka någon tillökning utöfver hvad
Utskottet föreslagit för belåning af hus i Städerne utom Stockholm, hvilken pant är af jemförelsevis mindre värde, §. 20. tillstyrker Utskottet å nyo, att här ofvan föreslagne circu - 22 Banco-Utskottels Utlåtande, N.o 44- lations-capital sålunda fördelas, att 5,f>5o,ooo R:dr hållas tillhanda för inteckningar i egendom å landet och 85o,ooo
R:dr för inteckningar uti hus och jord i städerne, utom Stockholm.
Som 22 punkten blifvit utan anmärkning Jemnad, upprepar Utskottet den hemställan, §•
2I att de för utlåningen emot pant af fast egendom i Städerne och på landet gällande föreskrifter måtte få oförändrade bibehållas.
F) Lån till Skiften och Odlingar.
Banco-Reglementels 177 §. bestämmer, bland annat, alt skiftes- och odlingslån från Banken utgifvas, och alt circulations-surnman i denna lånerörelse utgör 80,000 R:dr B:co; och lända för samma lånerörelse till efterrättelse de föreskrifter, som finnas upptagne i Kongl.
Majrts Nådiga Kungörelse af den i3 Maj i83o, Afd. 2, Art. 1, 2, 3, l\ och 5 med den enda förändring att mindre lån än å 200 R:dr Banco ej få beviljas.
/Ingående förändringar i denna låne-rörelse, bar framställning blifvit gjord af Riksdags-Fullmägtigen Ola Svensson från Malmöhus Län, som, uti en inom Bonde-Ståndet väckt, och till Utskottets behandling hänvisad, motion, föreslagit, att, med upphäfvande af de stadganden, som innefattas i 1 och 2 mom. af 2 §. och 1 Artikeln i ofvanberörde Kongl. Kungörelse, den föreskrift måtte meddelas: ”alt ansökningar om odlingslån böra åtföljas af en till riktigheten af församlingens pastor och socknenämnden bestyrkt afskrift så väl af den å skiftet meddelade fastställelse, som skifteshandlingarne, i hvad de röra den eller de lägenheter, för hvilka odlingslån sokes.” Som, efter hvad till Utskottets kunskap kommit, den för skiftes- och odlings-lån afsalta fond, under sednast förflutna året blifvit betydligen anlitad och det deraf vill synas, som skulle nu gällande föreskrifter icke, på sätt motionären förmenat, vara för lånsökanderne hinderlige; lärer något afseende icke böra lemnäs åt det väckte förslaget.
För öfrigt och då fråga icke förekommit om förändring hvarken uti circulalions-summans belopp eller nu gällande föreskrifter för ifrågavarande lånerörelse, tillstyrker Utskottet, Banco-Utskottets UtlåtandeN:o 44- 23 §. 22. att till skiftes- och odlingslån måtte fortfarande få anvisas ett belopp af 80,000 R:dr B:co, att utgå i enahanda ordning och på samma vilkor, som hittills.
G) Belåning af Adier och publika Papper.
Genom 23 punkten hade Utskottet föreslagit, att fonden för denna belåning må bestämmas till 5oo,ooo R:dr B:co.
Vid nämnde punkt är endast anmärkt, att ifrågavarande utlåning borde sammanföras med Handels-Disconten, dit den egentligen skall höra, hälst om Handels-Disconten kommer att sysselsätta sig med discontering af vexlar och accepterade invisningar.
Enär andra grunder gälla för belåningen i Handels- och Närings-Disconten, än för utlåning på publika papper; saknar Utskottet anledning att frångå dess berörde hemställan, och föreslår således, §. 23. att fonden för belåning af Actier och publika papper må bestämmas till 5oo,ooo R:dr B:co.
I fråga om 24 punkten, deruti Utskottet yttrade den åsigt, att de för belåning af Actier och publika papper nu stadgade vilkor böra oförändrade bibehållas, har anmärkts, att Götha Canal-actier borde från belåningsrätt uteslutas, enär de effectivt icke innehafva det värde af 25 procent, hvartill de få belånas, samt alt om nämnde rätt skall fortfara, belåningsvärdet måtte nedsättas.
Som, jemlikt 201 §. i nu gällande Banco-Reglemente, actier i Götha Canal-Bolag endast få belånas under vilkor, att antaglig borgen ställes för den brist i Verkets fordran, som vid hypothekens användande möjligen skulle kunna uppkomma; så och om äfven nämnde actier ega ett mindre värde än hvartill de belånas, hvilket Utskottet icke vill betvifla, tror Utskottet dock Verket böra vara mot förluster på dylika lånfredadt; och Utskottet upprepar således det förslag, 24 § alt de för belåning af actier och publika papper nu stadgade vilkor må oförändrade bibehållas; med förnyande af det dervid gjorde förbehåll, att få till Rikets Stan - ar4 Banco-Utskollets Utlåtande, N.o der inkomma med de framställningar, som kunna finnas nödige, med anledning af det beslut, Rikets Ständer fatta, i anledning af en inom Ridderskapet och Adeln väckt samt till Stats- och Banco-Utskottens handläggning öfverlemnad motion, om inköp för Statens räkning af Götha Canal. H) Utlåning på namn och reverser.
Då det, med iakttagande af den i Banco-Reglementet följde ordning, nn tillkommer Utskottet, att afgifva yttrande, i afseende på denna utlåning, får Utskottet först redogöra för beloppet af det Capital, hvarmed denna rörelse för närvarande bedrifves.
Enligt 2o5 §. i Banco-Reglementet, utgör Ordinarie fonden för nämnde utlåning 8,000,000: hvaraf tillhandahållas:
Banco-Disconten i Slockholm 5,000,000: — —- Låne-Contoret i Götheborg . 2,000,000: — — samt Låne-Conloret i Malmö 1,000,000: — — 8,000,000: — — hvarförutan Rikets sednast församlade Ständer af Bankens vinstmedel anslagit för Banco-Disconten i Stockholm en förstärkning intill denna Riksdag af 5oo,ooo: — — Summa B:co R:dr 8,5oo,ooo: —- — Härtill kommer ytterligare dels ett belopp af . . 35o,ooo: — —- utgörande ännu qvarstående andelen af den tillfälliga förstärkning, som år 1841 af Banco-Fullmägtige anvisades för ifrågavarande utlåning; dels Banco-Disconlens s. k. reservfond, enligt nästlidet års bokslut . . i^i,o33: 44* 8. samt dels de, såsom reserv-fond vid Malmö Låne-Contor afsatte medel, jemlikt bokslutet för nästlidet år uppgå ende till * 38,767: 12. 4- 55c),8oi: 9.
— Summa B:co R:dr 9,059,801: 9. — Som Råneo- Utskottets Utlåtande> N:o 44- 25 Sorn, likmätigt 88 §. i mom. i Åberopade Reglemente, den å rörelsen under ett tilländalupet år uppkomna vinst icke till Ranken ingår förr än påföljande året, i:sta hälften efter fulländad
Revision af räkenskaperne och den 2:dra inom September månad samma år, så hafva de upplupna räntorna jemväl blifvit i lånerörelsen använde, hvilket åter, förening dermed, att de på grund af 206 §. i nämnde Reglemente uli Ranken emot ränta insatte Sparbanksmedel, i Ranco-Diskontens lånerörelse ingå, dertill föranleda att Låne-Ralancen, vid nästlidet års slut, utgjorde, på sätt de till Ranco-Fullmägliges Expedition ingångna raporter utvisa, Vid Ranco-Diskonten i Stockholm R:dr 6,221,727: 45. 3.
Vid Låne-Contoret i Götheborg 2,254,o3o: 44- 11- Vid Låne-Contoret i Malmö 1,161,540: 20. 4- Tillsammans R:dr 9,607,299: 14. 6.
Efter att sålunda hafva redogjort för beloppet af de medel, hvilka användas i förevarande utlåning, anser Utskottet sig höra till besvarande upptaga de framställningar och förslag, som ega gemenskap med samma utlåning och blifvit till Utskottets behandling hänvisade.
Herr Rosenbladj, Bernhard, har föreslagit, att såsom ett temporärt förskott till allmänna
Discont-rörelsen måtte återställas de 35o,ooo R:dr, hvilka under första hälften af nästlidet år blifvit indragne, dock med rätt för Ranco-Fullmägtige att fördela dem emellan de serskildta Disconterne, i mohn af behofvet.
Herr Silfverhjelm, C. A., har tillstyrkt,dels att Ranco-Discont-fonden successivt må ökas med 4 millioner R:dr, på så sätt, att Discont-fondens årliga räntevinster i första rummet derLi 11 användas, och att i öfrigt Ranken, för detta ändamål, upptager lån af allmänheten emot obligationer, löpande med högst 4i procent ränta och till ett belopp af i| högst 2 millioner R:dr, samt dels att omsättnings-terminerne måtte förminskas från Fem till Fyra med en fjerdedels afbetalning i stället för en femtedels, dock att denna förändring icke verkade retroactivt för lån, som tillkommit före samma förändring.
Herr Nordenankar, F. fV., har hemställt ej mindre att fiankens utlåning i Discont-väg icke må ökas utöfver det belopp, hvartill densamma vid sistlidne Riksdag bestämdes, än äfven, alt Ranco-Discontens respit-tid må förkortas till en månad.
Prot. tSfSj 6 Sami. 1 Afd. a? Haft. 4 \Banco-Utskottets Herr J. A. Arnberg har ansett, att i Banco-Disconten endast må belånas papper, grundade på verkliga affärer och som antingen äro Inrikes vexlar eller ock innehafva sådane vexlars natur; att respitmånaderna för alla från och med år 1845 utgifvande lån afskaffas, samt att omsättningsterminernas antal, efter hand, förminskas och inskränkas.
Herr Theodor Foenander har föreslagit, att icke allenast de för Disconterne anvisade tillfälliga förstärkningar af tillsammans 85o,ooo R:dr måtte åter indragas lill Banken, utan äfven att den fond, som af Banken hädanefter på namn och reverser får utlånas, successivt måtte inskränkas till 6,000,000 R:dr.
Riksdags-fullmägtigen G. B. Appelqvist från Blekinge Idin har tillstyrkt att 1,000,000, R:dr af den upplupna Bancovinsten må anvisas till Discontrörelsens förstärkning.
Riksdags-fullmägtigen Tobias Lind frän Bohus Län har föreslagit, att tiden för
Discont-låns återbetalning måtte utsträckas till 5 år, med afbetalningar af i eller -L utaf capitalet, vid omsättningar hvar i2:te eller hvar 6:te månad.
Riksdags-fullmägtigen Mäns Pehrsson frän Skäne har tillstyrkt, att flere Låne-Contor för Discont-rörelses bedrifvande måtte inrättas, samt att Discont-Directeurerne må erhålla tillökning i de fördem nu bestämda arfvoden, Riksdags-fullmägtigen Anders Jonsson från Östergöthland har yrkat, att räntan i Disconterne måtte nedsättas till 4 procent, samt att straffräntan må beräknas till endast i procent i månaden för den lid, Låntagaren med betalning öfver förfallodagen uteblifver.
Berörde motioner innefatta sålunda följande hufvudsakliga förslag, nemligen: i:o Angående beloppet af fonden för utlåning emot namn och reverser med omsättnings-rält genom Banco-Disconten i Stockholm samt LåneContoren i Götheborg och Malmö. 2:0 Nedsättning af så väl den allmänna, som straffräntan. 3:o
Omsättnings-terminernes tillökning eller förminskning. 4:o Respit-tidens förkortning eller borttagande helt och hållet. 5:o Förändring i de documenter, som få belånas. 6:0 Inrättandet af flere Låne-Contor,- samt 7:0 Tillökning i arfvodet för Discont-Directeurerne.
I fråga nu först om beloppet af den fond, som bör anvisas i och för berörde utlåning, kan Utskottet ej undgå hänvisa till det yttrande om Banco-Ulskottets
Ut låt ande j N:o 44’ 27 samma utlåning, hvilket förekommer i Utskottets Betänkande N:o 29 siddi 22 och 2 3.
I öfverensstämmelse med de af Utskottet der uttalade åsigter, måste Utskottet afstyrka ytterligare förhöjningar i de för berörde ändamål anvisade fonder.
Det har nemligen visat sig, att sådane lid efter annan meddelade förhöjningar endast haft till följd en ökad skuldsättning för föremål, som ingalunda bidragit till mera lif i näringar och industriella företag, samt att återtagandet af ett för ifrågavarande lånerörelse meddeladt tillfälligt förskott, äfven på mindre summa, haft menligt inflytande på Disconterne, hvilkas lagsöknings-balancer vid sådane tillfällen betydligen stigit.
Denna sistnämnde omständighet tvingar emedlertid Utskottet, att icke biträda de väckta förslagen om Discont-fondernes förminskning i högre grad, ehuru Utskottet fortfarande hyser den öfvertygelse, att en sådan åtgärd vore af fördel för Banken, i betraktande af dess förbindelse att upprätthålla myntvärdet och deraf möjligen uppkommande behof, att kunna realisera de fordringar, Banken eger.
Uti ingressen till denna §. har Utskottet uppgifvit beståndsdelarne af de fonder, som nu användas i och för utlåningen på namn och reverser.
Deraf inhemtas, bland annat, att Banco-Disconlens i Stockholm samt LåneContorets i Malmö s. k. reserv-fonder utgöra en del af sjelfva låne-fonden.
Som dessa reserv-fonder äro ämnade, att i en framtid ersätta de förluster, hvilka å Discont-rörelsen kunna uppkomma, men dylika förluster lämpligen torde böra godtgöras af den för året inflytande vinst; så och enär genom de rörande reserv-fonderne gällande föreskrifter, att för hvarje år 5 procent ränta bör läggas till Capitalet, lån-fonden är i ett ouppbörligt stigande; har Utskottet ansett att nämnde reserv-fonder böra till Banken ingå.
Som, efter hvad tillförene blifvit omförmäldt, räntor, hvilka dels förskotts-vis innehållas och dels vid inbetalningar inflyta, åter utlånas; så inträffar häraf ej mindre, att den vinsta som det ena året uppstår, först under det följande året kommer Banken till godo, än äfven, att de för utlåning tillgängliga medel öfverstiga de dertill anvisade fonder med ett belopp, motsvarande den å rörelsen uppkomna vinst.
Utskottet tror att i förevarande fall den ordning bör iakttagas, att influtne räntor qvartaliter till Banken lefvereras och att desamma sålunda icke få i utlåningen användas.
För verkställigheten häraf torde någon annan svårighet icke möta, än den som kan uppstå af den större indragning, hvilken nu till en början af ett sådant beslut skulle följa.
Men då denna indragning fördelas på en längre Banco- Utskottets Utlåtande, N.o 44- tid, mäste äfven nämnde svårighet gifva vika för den ordning och reda i räkenskaperne, införandet af förändringen åstadkommer.
Likmätigt 206 §. i Banco-Reglementet är det Sparbankerne i Riket, under förbehåll att de äro med ändamålsenliga stadganden försedde, tillåtet, att, emot 3 procent ränta, insätta Capital hos Banken, att åLerbetalas efter sex veckors uppsägning, dock må Stockholms Sparbank ej kunna ega utöfver 100,000 R:dr, Götheborgs Sparbank icke utöfver 20,000 R:dr och af de öfrige Sparbankerna icke någon utöfver 10,000 R:dr sålunda mot ränta innestående; kommande de af Sparbankerna insatta medel att ingå och användas uti Banco-Discontens och Låne-Contorens vanliga rörelse.
Denna rättighet har ofta begagnats af Stockholms Sparbank, hvars insatta medel af Banco-Disconten härstädes blifvit utlånte.