Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Det steg som nu här tages till vinnande af detta stora ändamål, är att besluta Norska Gränse-TuUbevakningeus upphörande 428 Stats-Utskottets Betänkanden, Norrska folket önskar det en önskan * hvilken allmänt tillkännagafs år 18,18, vid Kongl.
Majus Höga Kröning i Norige, den jag, i egenskap af representant för Hedervärda Bonde-Ståndet bevistade, Jag har nu förklarat mine åsigter; Och, på de skäl jag anfört, yrkar jag att Betänkandet må tili Utskotten återremitterås, Johan Longberg:
Jemte det jag förenar mig tili alla delar med Vice Tale-- mannen Jon Jonsson, får jag tillika åbe-- ropa hvad åtskillige Ledamöter uti deras till Utskotten afletnnade Reservationer fullständigt ådagalagt, nemligen att Gränse-Tullbevakningen mot Norrige för Statsverket medför en ganska betydlig årlig förlust, Om Slaten äfven skulle, utan alltför kännbart lidande kunna fördraga denna uppoffring, hvilken för närvarande är en följd af hittills gällande proliibitiva stt\dganden, tror jag, att ålit sådant bör vika för ett större vida högre ändamål eller Rikenas förening till ett folk
Men denna förening blir icke fullkomlig, förr än aila till sin natur förhatliga band på den fria handels communicationen ur vägen rödjes.
Också har jag ofta hört både Svenskar och Norrman önska detta upphörande för alltid, Stats- Utskottets B et änkan den. 42Ö Anders Nilsson frän Carlstads Län t
Jag delar lika åsigter med Vice Taleraannen Jon Jonsson samt Johan Longberg i och tror mig, i sammanhang dermed, böra upplysa: att den olägen het, som inträffat genom Gränse-Tullarhes förflyttande in ät landet * är stor.
Vill man nu färdas till Norrige, mäste inan göra flere inils resa fram och åter * för att å Tullhuset förskaffa sig pass.
Tullarnes flyttning kostade Staten betydligt ; Men icke nog dermed; desse nya ställen för tullbevakningen, befinnas nu mera icke tjenliga — Andra mäste derföre begagnäs — Och Staten blir å nyö lidande*
För öfrigt åberopar jäg min i Utskotten afgifne reservation och yrkar återremiss af Betänkandet i denna del. Eric Palsson och Olof Jonasson fråri Elfsborgs , Eric Broberg från Södermanlands , Anders Martensson från Jemtlands, Daniel Nordqvist, Jonas Nilsson, Olöf Olsson i Olebyn och Olof Nilsson fråil Carlstads Samt Bengt'Nilsson från Orebro Län, för, enade sig med de Ledamöter, sorn yrkat återremiss.
Borje Pettersson frårt Bohiis - Län * jag har i detta ämne väckt Motion. •—•
Jag åberopar den jemte vice Talemaniien Jon Jorissos och Johan Longbergi 43o Si als- Vt sko ttets Betänkanden. redan afgifne yttranden.
Särskildt får jag tilltigga, att jag icke förstår, hvartill Gränse-Tullbevakningen nu mera tjenar, sedan begge Rikena blifvit förenade un-* der en och samma Styrelse.
Tillförene kunde dessa Tullar vara nyttiga, emedan afsigten var att förekomma lurendräge O # O rier. —■
Om de någonsin uppfyllt ändamålet lemnar jag derhän • men hedanefter lärer det icke kunna väntas, sedan de blifvit förflyttade långt inåt landet.
Dessa Tullar böra efter min tanka alldeles upphöra, så vida ett vänskapligt förhållande skall framdeles oafbrutet fortfara emellan Norrmännen och Oss. Nils Mansson:
Jag vill ej tala emot den äskade återremissen — den torde vara nödig, emedan jag lika med vice Talemann Jon Jonsson hyser den öfvertygelse, att de skäl, hvilka Utskotten åberopat, såsom grund för Gränse-Tullarnes bibehållande, nu mera ielea äro antaglige, sedan Förstärkta Stats-Utskottet, genom votering , afgjort att fri handel med Norrige bör ega rum — Men jag tror mig böra fästa Hedervärda - Stån* dets uppmärksamhet derå, att Betänkandet innefattar 2:rie särskilda delar, hvilka icke med hvarannan böra förblandas.
Den ena angår Inrikes Tullbevakningens Siats-Utskottets Betänkande/!. 431 upphörande, i hvilken del
Utskottens tillstyrkande visserligen bör godkännas ; Den andre deremot afser T ullbevakningen mot Norrige — Endast i sistnämnde afseende anser jag Utskottens åtgärd böra återremitteras.
Anders Sandsten: Emot Inrikes Tullbevakningens upphörande, lärer icke något vara att anmärka; Men, i afseende på Gräns-Tullarne emot Norrige, instämmer jag fullkomligt i de Ledamöters åsigter, som talat för återremiss.
Närvarande vid Kongl. Maj;ts Höga Kröning i Norrige, var jag äfven vittne till Norrmännens gemensamma klagan öfver de hinder, som då gällande prohibitiva Författningar och Tullsystem lade i vägen för utöfning af fri handel emellan begge Rikena; Också tror jag, att om föreningsbandet emellan Sverige och Norrige skall blifva fastare knutet och så fullkomligt som man önskar, alla så beskaffade stadganden böra upphöra, samt i följd deraf, den inbördes handels-communicationen blifva öppen och fri.
Vice Tulemannen Jon Jonsson utlät sig , i anledning af Nils Månssons yttrande, att det vöre oförenligt bifalla en del af Betänkandet, och återremittera en yj3a Ståts-Utskottets
Ii et änk anden, ärtnari; Men han trodde likväl, att Utskottens ytterligare pröfning ej kan komina att afse hagön annan omständighet äii den, mot hvilken anmärkning blifvit gjord; Disscussioneri var iui slutad; Och tippa Talmannens proposition blef detta inål tili Utskotteii återförVisadt.
Ut S.uprå Ex.
Protocollo J. E. Trädgård.
År beli dag som ofvan Ex.
Protocoild 3.
C. Lorichs N:0 647.
Ankom den g Bec. 1823.
Stånders Statésamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotts Utlåtande* ofver Herr Hiesleiters motion om kraftige åtgärders vidtagande till Svenska Klådes-Fabrikernes iipphjelpande.
U.i ett från Vällofl.
Borgare-Ståndet till Stats- och Ekonomi-Utskottens gemensamma - Stats* Ut sko t let1; Betätikatidéil. /(33 sömma behandling remitterat Memorial 9 har Herr A. S. Hiesleiter fästat uppmärksamhet på Svenska Klädes-Fabrikernes närvarande belägenhet och nödvändighet af tjenlige anstalter för deras vidmakthållande, samt i sådant hänseende föreslagit» tio
Att prsemiet och vissé understöd måga utsättas, så väl till anläggande af Schäferier i Rikets nordliga delar, på det Fabrikerncs behof af den grofva ullen må fyllas , som äfven till förbättring och utvidgande af Schäferier i de öfrige Landskaperne» 2io Att Svenska Arméen ej må beklädas med annat än i Sverige tillverkat kläde. 3:o
Att all händel med kläde på kammare må vid strängt ansvar förbjudas och ingen tillåtas, att försälja denna Vara anorstädes, än. på marknader uti öpna bodar, i Städerne uti klädes-krambodar samt i Fabriks-Magaziner och hemma hos Fabriks-Idkarne sjelfve. £:o
Att strängare oell mera allmän-' na Tullvisitationer än nu måga egarum* och. 28 /{2>\
Stats-Utskottets Ii et auli anden. 5:0 Attur Manufactur-Discont-Fonderi hädanefter ej måga utgå
Lån eller försträckningar till sådane behof * som för Fabrikerne årö fremmande.
I sammanhang härmed , har hos Ekonomi-Utskottet , söm forst behandlat ärendet, under öfvervägande kommit en, af Herr Lenning gjord samt till detta Utskott ensamt remmitterad, motion* att Staten måtte inlösa dd nu befintlige Fabriker, i händelse grundetne för nu gällande importlagar skulle förändras; och, efter noga profning af hvad dessa motioner innefatta, får Ekonomi-Utskottet vördsamt anföra* det Utskottet, beträffande 1 puncten eller orri anstalter för Schåferiers anläggande och förbättring * fullkomligt delar Herr Hiesleiters öfvertygelse, om hyttan och angelägenheten deraf att Får-afveln inom Fäderneslandet befordras, på ett åndaihålseniigt Sätt, hvilket, i Utskottets tänka, säkrast sker om productionert äf grofulligä får i Synnerhet uppmuntras, emedan det egenteligen åro dessa Fårarter, söm trifvas och fortplanta sig i det nordiska kallare Climatet. —- Utskottet finnér således de af Herr Hiesleiter föreslagne anstalter får detta ändamål förtjena all uppmärksamhet; mert då det tillika år kändt, att Kongl.
Maj:t långt för detta egnat en särdeles
Nå - Ståts-Utskottets Betänkahden.
l\Z5 'dig omsorg för den grofulliga Får-afvelns befordran genom Fem anlagde Schåferier i Jemtland och för den finulliga, genom Schåferiet å Flyinge Kungsgård i Skåne; anser Utskottet någon vidare åtgårdj i afseende på Herr Hiesleiters motion i denna del icke vara behöflig, ån att Riksens Stander i underdånighet anhålla, det Kgl.
Maj:t, för att bereda den arbetande Låndtmaniien i de öfrige Norra provincerne utväg till en riktande syselsåttning under vinterinånaderne , täcktes i Nåder föranstalta, att Schåfferier af grofullige
Får måtte, på enahanda sått sorn i Jemtland, redan blifvit verkståldt, inråttas i Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens Lån; hvarjemte Riksens Höglo!!.
Ständer böra hemställa > att de af Kongl.
Majit vidtagrie anstalter för den Finulliga Fårafvelns befordran, i Rikes Södra delar, måtte utan förändring få fortfara.
Hvad dernäst angår den gjorda hemställan, att Arméen måtte med Svenskt kläde beklädas; så och då Utskottets under N:o 99 afgifne Betänkande, deruti föreslås, att Arméens beklädnad må verkställas heldst af vadmal, eller sådant kläde, söm år tillverkadt inom den provins der Regementet år förlagdt, af Riksens Högidfl.
Ständer blifvit bifallet, tror Utskottet 436 Stats-Utskottets Betänkanden. nitron ytterligare framställning i afseende på ifravarande hemställan icke vara af nöden.
Beträffande sedermera 3 och 4 puneterne af Herr Hiesleiiers motion, att handeln med kläde på kammare må förbjudas och stängare Tullvisitationer bestämmas, får Utskottet vördsamt anmäla, att detta är ett ämne hvaröfver Utskotten kommer att utlåta sig, gemensamt med Lag- och Bevillnings-Utskotten, uti afgifvande Betänkande om ändring i nu gällande Författning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning.
I afseende på hvad slutligen j^rkadt blifvit att af Manufactur-Fonden ej måga utgå förstråekningar till sådane behof, som för Fabrikerne äro* fremmande, anser Utskottet härvid böra anmärkas, att dä ordenteliga föreskrifter för dipositionen af Manufactur-Fonden äro stadgade och crällande, lära afvikelser derifrån, \ om sådane ega rum, ic^e kunna betragtas annorlunda än såsom missbruk, dem det icke tillhör Riksens Höglofl.
Ständer att pröfva, då de ej blifvit anmärkte ,af Dess Revisorer, hvilka det åligger alt granska, huruvida ifrågavarande Fond blifvit oförryckt tillhanda hållen sitt föremål.
Stais-Utskottets
Be t än kan den. 4^7 Hvad särskildt angår Herr Lennings motion, att Fabrikerne måtte inlösas af Staten, i händelse grunderne för nugåLlande Import-lagar skulle förändras; så får Utskottet anföra, att Riksens Ständer så väl i anledning af Bevillnings-Utskot, tets Betänkande, om grunderne för Tullbevillningen, som i anledning af Beviilnings- och Ekonomi-Utskottens gemensamt afgifne Betänkande, om ett friare Handels-System, väl beslutat, att grunderne för nu gällande Import-lagar måtte i vissa hänseenden förändras; men som denna förändring hvarken åsyftar eller lärer medföra någon kränkning af det skydd, sorn Svenska Fabrikerne med skäl böra åtnjuta, synes i Utskottets tanka, någon fråga om Fabrikernes upphörande, och inlösen af Staten, destomindre kunna förekomma, som Riksens Ständer sorgfälligt iakttagit, att, till förmån, för Svenska Fabrikerne, införsel af sådane utländske varor, som äfven här i landet kunna tillverkas, blifvit belagde med så betydliga Tullafgifter, att den inhemske tillverkaren bör kunna uthärda täflan i pris med utländningen.
Stats-Utskottet har väl, på sätt ofvan är nämndt, äfven erhållit Remiss å Herr Hic skit ers ifrågvarande motion; men 438 Stats-Utskottets JBetänkanchii, då syftningen deraf helt och hållet Hf.
Ekonomisk samt Allmänna Besvärs' och Ekonomi-Utskottet besvarat så väl nämnde som Herr Lennings motion på ett sätt, att något särskildt anslag af Statsmedlen derför icke kommer i fråga, så anser Stats-Utskottet, sorn i öfrigt delar Ekonomi-Utskottets här åfvan yttrade åsigter, sig i detta ämne icke hafva något ytterligare utlåtande att meddela. 2:ne Ledamöters särskildta yttranden bifogas» Stockholm den 5 December 1823..
Transumt af Protocollet, hållet hos förenade Stats- samt AID månna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten den 5 December 1823. S.
D. — — —' — — — — Herrar.
Lenning och Hiesleister åberopade sine, i detta ämne, till Allmänna.
Besvärs och Ekonomi-Utskottet ingifne anföranden, så lydande:
Herr Lennings: ”Under förutsättande, att Högloft Utskotten och Riksens Stärtder i allmänhet, interessera sig för inhemska Fabrikernas förkofran.
Ilar jag , trodt ett tillfälle förefunnits, att sådant Ritats-Utskottets Betänkanden. /\3q äfven i närvarande Betänkande ådagalägga, men mäste med ledsnad anmärka, att hvad jag för detta ändamål ansett mig böra föreslå, ej vunnit något afse^ <3tide. — t:sta Puncten, rörande Schäferierna inom Riket, hade i min tanka lämpligen port tilläggas:
Att vården om den fina Får-afveln, står ej i bredd med omsorgen att tili Riket inskaffa fina Får-racer, hvarföre med undantag af några få Egendomar, ifrån de öfrige ej fås en så vårdad ull, som den kunde vara och motsvarande Fabrikanternes behof, hvarföre den äfven i allmänhet blifver mindre betalt, än hvad den i annat fall borde och Säkert skulle betalas, Denna omständighet anger jag förtjenat uppmärksamhet oeh att nå^ot medel bort föreslås , att allmängöra en förbättrad fårskötsel och att derföre lifva hågen och uppmärksamheten, samt att framföra en önskan, om dess tillvägabringande, i den underdåniga skrifvelsen ^tilL Kongl. Maj:t, rndra Puncten, rörande Arméens beklädnad med Svenskt kläde, hade väl äfven förtjenat mera uppmärksamhet, än den Utskottet deråt egnat.
Visserligen 4 jo
Stat s-Ut skot tets
Het änkan den. auvises till Betänkandet N:o gg, rörande Directioner för det indelta Cavalerieta beklädnad, hvaruti förekommer, att detsamma lika med Landt-Arméen , lieldst bör beklädas med Vadmal eller i Provincerne tillverkadt kläde.
Detta lösliga uttryck i ett Betänkande, af hufvudsakligen annan rigtning, kan jag likväl ej anse, som något bestämt afgörande tillstyrkande, i egenskap af medel, att bereda Svenska Klädes-Fabrikerne en säkerafsättning, hvarförutan allt utlåtande om den Värfvade Arméens beklädnad saknas.
Hade Utskottet deremot tillstyrkt Riksens Höglo fl. Ständer, att till Kongl. Maj:t framföra den underdåniga önskan: att tidiga Beställningar af Cominiss-kläde hädanefter måtte göras inom landet och en successif leverering deraf medgåfves, skulle det säkert medföra möjligen billiga priser för
Staten och en bestämd rigtning för ifrågavarande Narings-Idkare, hvilka nu deremot ej kunna vara fournerade med hvad, sorn, för tillfället påkommande större behofver af Commisskläde kan erfordras.
Hvad betänkandet åter rörer min Motion om Fabrikernas inlösen af Staten, i händelse grunderna för nu gällande Import-lagar skulle förändras, så biträder Stats- Ut skott et,i Betänkanden. 441 jag Utskottets Btänkanden i liufvudsaken, och det, emedan Statens tillgångar, ej allenast äro disponerade, utan äfven anticiperade för en längre tid, äfvensom emedan erfarenheten vid detta Riksmöte, med nog känbar skada för Staten, besannat: att densammas inblandning i sådane företag, sorn den enskilda omtankan kan omfatta, alltid sker med förlust.
Deremot kan jag ej med Utskotten deruti instämma:
Att de föreslagne Tullafgifterne å sådane varor, som inom Landet kunna tillverkas, ålägga den ihemska Tillverkaren, att kunna uthärda täflan i pris med Utlänningen; heldst inga medel äro föreslagne eller torde vara att påfinna, för ett säkert utgörande af ifrågavarande tullafgifter, hvarföre jag måste fortfara att tro: att en sådan import-friliet, skulle undergräfva Svenska Fabrikernas bestånd, för hvilkas närvarande beskaffenhet betydeliga Summor äro nedlagde” och Herr Hiesleiter •
”Jag kan ej dela Pluralitetens tanka inom Högloft.
Utskotten, i anledning af det Memorial jag redan vid Riksdagens början tog mig friheten insinuera, till förmån för Svenska klädesFabrik erita. 442 Stats-Utskottets Betänkande Ehuru visserligen, genom Kongl, Maj:ts Nådiga omtanka, kraftiga anstalter, till utvidgande af Fårafveln i de Norra Landskapen, redan blifvit vidtagna, larg, sorn jag tror, dessa anstalter i synnerhet hafva inskränkt sig till Jemtlands Län.
På denna grund och då det för det mesta är den grofva Ullen, hvaraf gröfre kläden för Arméens behof tillverkas, som här i landet tryter och derför i de största partier måste utifrån införskrifva?; vågar jag väl tro , att en Underdånig Skrifvelse ifrån Riksens Ständer såsom Ekonomi-Utskottet föreslagit, icke skulle vara olämplig, derutinnan Ständerna anliöllo , att Kongl.
Maj:t ytterligare genom prsemier, uppmuntringar och bidrag, i Nåder ville så låta föranstalta, att uti alla Rikets vidsträckta Nordliga Landskap skötseln och afveln af Islands-Får matte blifva ännu mera allmän och vinna stör-, re förkofran.
Men något kraftigare skäl håller jag före böra till stöd för denna hemställan anföras, än det af Utskottet nyttjade, nemligen beredandet af en riktande syselsättning för Landtmannen under Vinter-Månaderne.
Svenske Fabrikernas förkofran och hela Rikets vinst genom undanrödjandet af en högst kostsam import-artikel, äro, Stats-, UIskallets
44 ^ de skäl jag anhåller måtte, såsom mera talande vid detta tillfälle begagnas.
Utan att bestrida vigten och värdet af Ekonomi-Utskottets- redan gjorda och af Riksens Ständer bifallna framställning, att Svenska Arméen matte heldst med Vadmal blifva beklädde, eller med sådant kläde, som i de orter der vederbörande Regementet* firo förlagde, blifvit tillverr kat; tror jag likväl, att denna åtgärd i det af mig härvid afsedde ändamål icke är fullt tillräcklig.
Jag får derföre vördsamligen föreslå, om icke uti Underdånig Skrifvelse borde anhållas, det Kongl, Majit täcktes i Nåder försäkra Svenska klädes Fabriks-Idkarne derom, att i synnerhet alla de Värfvade Regementerne hädanefter skola få sin årliga beklädnad utaf Svenska Fabriks-kläden, samt att jemnväl de inhemska Fabrikerna få till Kgl, Majit och Kronan leverera de klädes-partier, hvarmed Kongl. Majit kan finna nödigt att förstärka Arméens föråder.
Med den säkra kännedom jag kunnat förskaffa mig utaf Svenska klädes-Fabrikemes nuvarande beskaffenhet, vågar jag med trygghet försäkra! att om Kongl. Majit genom vederbörande Ambets-Verk och.
Administrationer låter upprätta summariske öfverslag på allt det kläde m. m. sorn i före - 444 Siats-Utskottets Betänkanden. nämnde tvänne afseendcn årligen erfordras, skall Kongl. Maj:t kunna med tillförsigt påräkna, att, såvidt FabriksSocieteterna i tid erhålla underrättelser om dessa klädes-partiers oell persedlars erforderlighet, leveransen deraf ingalunda kommer att på sagde terminer slå felt.
Åtminstone skola nu redan Svenska Fabrikerna årligen kunna leverera 60 till 70 tusen alnar Commiss-kläden, hvilket qvantum jemnväl lärer kunna ökas, så snart Fabriks-Idkare blifva försäkrade, om en jemn och säker afsättning.
Denna tanke har jag jemnväl, såsom Ekonomi - Utskottets Ledamot, inom Utskottet yttrat; men beklagligtvis liar Svenska klädes-tillverkningen icke af Utskottet funnits af det värde, att mitt anförande förtjenat någorn uppmärksamhet.
Det har icke varit min afsigt, att anmäla något klander emot förvaltningen och fördelningen tills dato af Manufactur-fondens tillgångar; men jag önskade blott, att för en framtid i synnerhet måtte undvikas tilldelandet af större stående Lån åt sådana Inrättningar, hvilka vid •berörde Fonds primitiva grundläggande icke varit afgedde, till låns erhållande ur densamma.
Stats-Utskottets Betänkanden. 445 Sluteligen kan jag icke undgå ännu en gång nämna, att ingen som känner sanna förhållandet och vet att bedöma följderna af en lössläppt oinskränkt införsel utaf Utländska Fabrikanter, någonsin antager det af både Utskott och Riksstånd beständigt upprepade påstående, att den höga tullafgiften skall skydda Svenska Fabrikerna från en farlig concurence af Utländska tillverkare.
Inga resonementer kunna i min öfvertygelse rättfärdiga ett beslut, hvarigenom blott
Utlänningen skall riktas och den inhemska industrien förqväfvas.
Den höga tullen skall locka till tullförsnillningar, och Riket skall uppfyllas med Utländskt oförtulladt kram, under det våra egna Fabriker, i brist af afsättning måste nedläggas. ’’ Och skulle desse särskilde meningar, uppå begäran, till de Respective Riks-Stånden åtfölja.
Ex Protocollo /.
Lorich, 446 Stats- Utskottets Betänkandem N:Q 648.
Ankom den 9 Dcé. 1823.
R; H- St.
Stats- och B e vilinings-Utskotts Memorial, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående Tidningars förseende med Charta?
Sigillatae Stämpel.
Vid föredragning af Siats- och Beviiihings-Utskottens afgifne Ulåtanden, N:o 564 och 63l, uti frågan om Tidningars och Dagblads förseende med Chartse Sigillätse Stämpel, hafva Höglöfl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige PresteStåndet samt Vällöfl.
Borgare-Ståndet bifallit Utskottens förslag, att hvarje utkommande Tidnings Nummer, tryckt på halft ark eller derunder, skall förses med erl röd Cliartae Sigillatse Stämpel till Ett runstyckes belopp, hvarje helt ark med en dylik tili Två Runstycken, deröfver till öcli med Ett och ett halft Ark till Tre Runstycken öcli så vidare, hvilket äfven borde gälla för Tidningar åtföljande Bihang , äfven om det skulle utgöra mindre ån ett halft ark, likväl med undantag äf Stats-Utskottets Betänkanderi. 447 Säådane Bullentiner, som på Regeringens befallning tryckas på särskilda Blad och innefatta officiella underrättelser samt åtfölja Post- och Inrikes Tidningar, för verkställigheten och cöntrollen hvaraf borde följas de föreskrifter, Utskottert tillstyrkt; Men deremot liar Hedervärda Böndé-Ståndet ansett billigheten fordra, ätt afgiften erlägges, icke för hvarje halft ark, utan endast för hvart Exemplar af utkommande Tidfiings-Ntimmer, hvilken rättelse Ståndet funnit nödig, dels i anseende till enklare sätt för Stämplingen och dels till förekommade af den utväg, hvilken i annat fall icke skulld kunna Tidnings-Utgifvare betagäé ätt gehom användande af ovänligt stort Papperformät samt fina och oläsliga Stilar å halfärk låta tryckningeil verkställa, då något egentligt ändamål med stämpling å hvarje half-ark $ jemförelsevis med stämpling å hvarje Tidnings Nummer i dessas nu varande Skick, oftast icke vöre uppttådt; Ehuruväl det är Utskotten okändt huruvida de öfrige Riks-Ståndert antagit Bonde-Ståndets tillika gjerde inbjudnings ätt uti dess nyss ärtförde beslut instämma, eller om Bonde-Staildet, i händelse dd 3:ne andre
Ståndert skulle vid deras redan fattade beslut förblifva, må fihrtä 448 Stats-Utskottets JBetunkandefu godt att sig derefter foga och såmedelst uti denria på Bevillnirtgsbeloppet verkande fråga bereda ett Riksens Ständers gemensamma beslut i hafva likväl Utskotten som för det afsifne Förslaget till Tidningars Stämpling, afseende att åstadkomma en inkomst, som må motsvara den genom besluten portofrihet för Tidningar och Dagblad minskade Intrad vid Post-Verket, framlagt de skäl, hvilka i Uskottens tanka äro fullt gällande och icke kunna föreslå annat sätt till jemnkning än sorn, med förenämnde förslag instämmer, trott sig, i anseende till Riksdagens annalkande slut och för tidens vinnande böra, utan afvaktan af hvad de Respective Riks-Stånden vidare i denna fråga besluta, vördsamt föreslå följande Voterings proposition, att, så framt samtlige Riks-Stånden ej förena sig uti enahanda beslut till Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd öfverlemnas, nemligen:
Den som bifaller Stats- och lievillnings-Utskottens af 3:ne Riks-Stånd gillade förslag, att hvarje utkommande Tidnings-Nummer tryckt på halft ark eller derunder skall förses med en röd Chartte Sigillatte Stämpel till Ett Runstyckes belopp, hvarje helt ark med cn dylik till Två Stats- UtsKoitéts Betänkanden. 449 Tvä Runstycken, deröfver till och med Ett och Ett halft ark till Tre Runstycken och sä vidare, hvilket äfven böV gälla för Tidningar åtföljande Bihang* äfven om det skulle utgöra mindre än ett halft ark, likväl med undantag af rådane Bulletiner, som efter Regeringens befallning tryckas på särskildte
Blad och innefatta officiella underrättelser samt åtfölja Post- och Inrikes Tidningar, voterår Ja* den det ej vill, Nej; Vinner Nej) Sa kominer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut* Stämpel-afgiften att erläggas* icke för hvarje halfark, utan endast för-, livart Exemplar af utkommande Tidnings Nummer.
OfvCrlemnandes
Utskotten detta allt till Riksens Högloll.
Ständers afgöVande.
December iS23* N:0 649* Ankom den 9 Dec, i8a3.
Utlåtande i anledning af ytterligare vackt fråga, om utdelning af Ridderskapet och 29 45o Stats-lJtskottets Betänkanden.
Adelns Protocoll vid 1817 och 1818 årens Urtima Riksdag.
Ridderskapet och Adeln har Herr Bernh. Rosenblad anfört, att ehuruväl Riksens Högloft.