Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 afseende å Länets loge och naturförhållanden åberopas, till undvikande af obehöflig vidlyftighet, de uppgifter, som innefattas uti den sednast, eller för åren 1848, 1849 och 1850, afgiliia berättelse.
Dess rika tillgångar till en högst betydlig industriel utveckling äro redan der anmärkte.
Om de väl begagnas, hvartill ock hågen synes vara allvarligt rigtad, samt lämpliga och behölliga åtgärder för underlättandet deraf vidtagas, är det ©tvifvelaktigt att åkerbruk och boskapsskötsel inom orten, hvilka redan under den sednare tiden gjort stora framsteg, snart skola erhålla en ännu betydligare tillväxt.
I likhet med hvad uti föregående berättelser iakttagits, torde sådana allmänna företag, som för dylikt ändamål tillkommit, i sammanhang härmed böra omförmälas.
Den uti nyssnämnde berättelse omnämnda, af mig gjorda underdåniga framställning om förnyad undersökning angående möjligheten att vidtaga sådana åtgärder för reglering af Wenern.i vattenhöjd, hvarigenom de betydliga öfversvämningarne å vissa delar af den till nämnda sjö gränsande mark, som ofta inträffat och medfört betydlig skada jemte hinder för markens odlande, skulle kunna förekommas och i hvilket afseende förslag redan år 1823 blifvit af numera aflidne ÖfverDirektören Hagström upprättadt, har den 7 December 1852 blifvit af Eders Kongl. Maj:t pröfvad.
Dervid bär Eders Kongl. Maj:t, till understöd för en dylik undersöknings utförande, nädigst anvisat ett statsbidrag af 5,000 R:dr B:ko, under vilkor att de, som för frågans utredande vöre intresserade, förbunde sig att tillskjuta hvad derutöfver kunde erfordras.
Sedan strandägarne uti såväl Skaraborgs, som Elfsborgs och Wermlands Län, ifrån de 2:nc sednare genom utsedda ombud, vid af mig utlyst sammanträde, antagit nämnde vilkor, har Eders Kongl. Maj:t den 22 4 Juli 1833 i nåder förordnat om berörde anslags utbetalande i då bestämd ordning, samt uppdragit åt Öfversten m. m.
Ericson att leda utförandet af undersökningen.
Densamma blef ock ofördröjligen derefter företagen och, enligt hvad som blifvit mig meddeladt, lärer betänkandet snart vara att förvänta.
Hamnbyggnaden uti Lidköping, som äfven omförmäles uti nästföregående berättelse, blef år 1833 afsynad och godkänd.
Den hade dock, på sätt uti nämnde berättelse upplystes, redan år 1830 blifvit så nära fullbordad, att den kunde för seglationen begagnas.
Anläggningskostnaden har uppgått till 185,084 R:dr 33 sk. 7 rst. hvaraf 84,750
R:dr erhållits såsom statsbidrag och 35,000 R:dr såsom lån af Handels- och Sjöfartsfonden.
Återstoden är dels tillskjuten af hamnbyggnadsbolaget och dels bestridd af hamnafgifterne.
Denna hamnbyggnads stora gagn för staden och orten är redan ådagalagdt genom den mer och mer tilltagande span målsutskeppningen.
Inllutne hamnafgifter hafva uppgått: år 1851 till 11,672: 42.
» 1832 » 9,862: 9.
» 1853 » 8,826: 44.
» 1854 » 12,804: 38.
» 1855 « 16,902: 8.
Maj:t den 14 November 1851 nådigst beviljat ett anslag af 400 R:dr R:ko för undersökning om möjligheten att, genom upprensning, göra någon del af Lida-än segelbar ifrån Lidköping, har denna undersökning blifvit verkställd af Kapitenen vid Mekaniska Korpsen J. Westman.
Dervid har blifvit utrönt, att en sådan upprensning kan verkställas till Närefors, nära 2 mil från Lidköping.
Kostnaden derför har beräknats till 80,909 R:dr för 6 fots djup och till 47,419 R:dr om djupleken skulle inskränkas till 4 fot.
Som den betydligaste arbetskostnaden skulle uppkomma för sträckningen närmast Närefors, är särskild beräkning gjord för den händelse, att upprensningen icke blefve verkställd längre än till Sjötorp, 1 */> mil, i hvilket fall kostnaden ansetts utgöra, för 6 fots djup, 25,166 R:dr 16 sk. och för 4 fots 13,885 R:dr.
Vid särskilda sammanträden, hvartill de af Länets invånare, som kunde finnas derför intresserade, varit kallade, har frågan om åtgärder för nämnde upprensningsarbetes utförande utgjort föremål för öfverläggning.
Som emedlertid förslag under tiden uppstått om anläggning af bibana ifrån Lidköping till vestra stambanan, har, i afbidan å det resultat, hvartill detta förslag möjligen kan komma att leda, afgörandet af förstnämnde fråga blifvit uppskjutet.
De uti sednaste berättelse omnämnde hamnby g gnaderne uti Mariestad och Iljo äro fullbordade. s Till understöd för förstnämnde hamnbyggnads utförande, genom ett derför inom staden och orten bildadt bolag, täcktes Eders Kongl. Maj:t den 28 November 1831 nådigst bevilja ett anslag, motsvarande 3/4:delar af beräknade kostnaden, utaf Handels- och Sjöfartsfonden, stort 34,890 R:dr, hvarjemte Eders Kongl.
Maj:t sedermera, då anläggningskostnaden, till en del genom hamnens utvidgande utöfver hvad som förut varit afsedt, öfverstigit det uti förslaget beräknade belopp, nådigst bifallit ett lån ifrån nämnde fond af 10,000 R:dr B:ko.
Hamnen blef till hufvudsakligaste delen fullbordad år 1854, fastän, i anseende till några smärre återstående arbeten, afsyningen först sistlidne år verkställdes.
Hela anläggningskostnaden utgjorde vid afsyningen 53,260 R:dr 25 sk. 11 rst., hvartill sedermera kommit för en ytterligare anlagd hamnarm och vägar m. m. 3,444 R:dr 21 sk. 5 rst. samt inköp af ett mudderverk 2,600 R:dr B:ko.
Hamnen är beräknad att, vid Wenerns vanliga vattenhöjd, hafva mer än tillräckligt djup för sådana fartyg, som kunna passera Götha och Trollhätte kanaler.
Men då, enligt hvad kändt är, nämnde sjös vattenhöjd under de sednare åren högst betydligt sjunkit, samt medeltalet deraf sistlidne år, enligt mig meddelade anteckningar vid Sjötorps kanalstation, förda ifrån och med år 1819, varit betydligt lägre än någonsin under denna tidrymd förekommit och med cirka 5 fot understigit medelhöjden åren 1851, 1852 och 1853, har detta högst ovanliga förhållande, som betydligt försvårat seglationen i allmänhet på Wenern och till dess hamnar, äfven utgjort hinder för mera djupgående fartyg att uti nyss nämnda hamn inlöpa och således hittills menligt inverkat på trafiken.
Det fordras likväl endast ganska ringa förändring häruti, för att den rymliga och väl utförda hamnanläggningen skall fullkomligt medföra den nytta för orten, som dermed åsyftats.
En betydlig spanmålsutskeppning har dock redan under sistlidne och innevarande år blifvit åstadkommen.
Ilamnafgifterne utgjorde sistlidet år, då nya taxans tillämpning vidtogs, 3,226 R:dr 40 sk. 8 rst.
B:ko. Till
Hjo hamnbyggnad beviljade Rikets Ständer vid 4850 års Riksdag ett anslag af 50,000 R:dr B:ko.
Denna anläggning, som sistlidet år afsynades, har kostat 66,060 R:dr 4 sk. 3 rst.
Hamnafgifterne uppgingo sistlidet år till 2,951 R:dr B:ko.
Att den lättnad för kommunikationen, som med berörde hamnanläggning varit afsedd, kommer att särdeles fördelaktigt inverka på staden och orten kan med tillförlitlighet slutas af den erfarenhet, som redan vunnits under den korta tid hamnen varit begagnad.
En fråga, som under de sednare åren åter förekommit och är af stor vigt, icke blott för Länets sjökommunikationer, utan ännu mer för den betydliga seglation till och ifrån andra orter, som på Wenern bedrifves, är upprensningen af det så kallade Ul/eredssundet emellan Kållandsö och fasta landet Genom öppnandet af 6 en sådan kommunikation skulle nemligen den både längre och med betydliga svårigheter förenade segelleden igenom Ekens klippiga skärgård undvikas.
Då denna sednare, under mörker och hårdt väder, icke utan äfventyr kan passeras, föranledes deraf, under den mörkare årstiden, icke ringa uppehåll och olägenheter och inträffa derstädes årligen olyckor.
Förslaget att, medelst nämnde upprensning, bereda en ny, säkrare farled, hvarigenom ock väglängden emellan Lidköping samt Götheborg blefve betydligt förkortad, har ock derföre omfattats med lifligaste intresse, icke blott af Länets invånare, utan äfven af dem å andra orter, som idka sjöfart på Wenern.
Enligt ett för flera år tillbaka, under numera Öfversten m. m.
Ericsons kontroll, upprättadt förslag, är kostnaden beräknad till omkring 80,000 R:dr B:ko I anledning af förnyad underdånig framställning om anvisande af statsanslag till berörde allmänt nyttiga företags utförande, har Eders Kongl. Maj:t den 8
Maj sistlidet år nådigst förklarat att, med afseende derå, att de uti saken intresserade icke erbjudit något särskildt bidrag dertill och å hvad i öfrigt förekommit, Eders Kongl. Maj:t för det då närvarande icke funne skäl vidtaga åtgärd för beredande af statsanslag för nämnde ändamål.
Sedermera har likväl aktieteckning blifvit, såväl inom, som utom orten, öppnad för anskaffande af någon del af de erforderlige medlen och ärendet torde derföre, i dess sålunda förändrade skick, snart åter blifva understäldt Eders Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning. § 2.
Enligt sednaste berättelsen utgjorde folkmängden år 1830: Deraf Manspersoner.
Qvinspersoner.
Skatt frie.
Betalande. 95,180. 100,703. 193,885. 88,182. 107,701.
Mantalslängden^ för de följande åren uppta ga: år 1851 . . . 96,471. 101,836. 198,307. 89,376. 108,951. år 1832 . . . 97,293. 103,227.
200,520. 90,402. 110,118. år 1855 . . . . 97,643. 103,463. 201,106. 90,831. 110,275. åi- 1851 . . . 97,957. 105,985. 201,942. 90,760. 111,182. år 1853 . . . . . 99,869. 105,550. 205,419. 95,517. 111,902.
Af de för sistnämnde är antecknade voro boende i: Deraf Manspersoner.
Mariestads Stad. . . 954. 1,178. 2,132. 834. 1,298.
Lidköpings d:o . 1,232. 1,536. 2,768. 1,071. 1,697.
Skara d:o . 891. 1,135. 2,026. 857. 1,169.
Sköfde d:o . 467. 596. 1,063. 571. 692.
Iljo d:o . . . 409. 552. 961. 346. 615.
Falköpings d:o . 350. 429. 779. 290. 489, Summa 4,303. 5,426. 9,729. 3,769. 5,960.
Norra Wadsbo Fögderi 11,650. 12,332. 23,962, 11,485. 12,477.
Södra d:o d:o 13,382. 14,503. 27,685. 12,852. 14,833.
Höjentorps Fögderi 15,793. 16,474. 32,267. 14,715. 17,552. Wartofta d:o 14,721. 15,450. 30,171. 12,869. 17,302.
Skara d:o 17,664. 18,551. 36,215. 17,024. 19,191.
Leckö d:o 22,376. 23,014. 45,390. 20,803. 24,587.
Summa 95,566. 100,154. 195,690. 89,748. 105,942.
Folknummern har således under de 5 sista åren ökats med 9,556, hvaraf 4,689 mankön och 4,847 qvinkön.
Af nämnde tillökning belöper på städerne 1,125 och på landsbygden 8,411.
Beräknas den särskildt för de skattfrie och för de betalande, utgör den å de förre 5,335 och å de sednare 4,201, samt är således jemförelsevis störst för de skattfrie, då deremot förhållandet i detta hänseende var motsatt under den tidrymd, som sednaste berättelsen omfattade.
Detta resultat har dock uppenbarligen varit föranlcdt af de vid sednaste Riksdagen fattade beslut, hvarigenom skattfriheten för personer tillhörande arbetsklassen blifvit utsträckt.
Berörde tillökning uti folkmängden utgör i medeltal 1,907 personer för året eller något mindre än under den period, som sednaste berättelsen omfattade, då den var 2,069 årligen.
Men härvid bör tillika anmärkas, att förökningen var betydligast sistlidet år, då den uppgick till icke mindre än 3,477, så att på alla de föregående 4 åren endast belöpte 6,059.
Af ofvannämnde folkmängd för år 1855 utgjorde backstugusittare och inhyseshjon: - 8 Norra Wadsbo Fögderi Södra Wadsbo d:o Ilöjentorps d:o Wartofta d:o Skara d:o Leckö d:o Äldre.
Männer.
586 1,244 1,648 989 224 657 Hemmavarande barn.
Qvinkön. Summa. 777 1,658 2,108 1,421 299 880 765 1,519 1,680 975 480 994 747 1,501 1,809 1,006 498 1,117 2,875 5,722 7,245 4,595 1,501 5,648 Summa 5,548 7,145 6,215 6,678 25,582 Sammanlagda antalet utgör något mera än '/s:del af folkmängden på landtbygden.
Det förut vitsordade förhållandet, att
Länets invånare i allmänhet äro fredlige och arbetsamme, har lyckligtvis fortfarit.
De sista årens goda sköldar och de höga priser, hvartill, i följd af liflig och fördelaktig export, alla landtmannaprodukter kunnat afsättas, hafva betydligt förökat välmågan hos Länets jordbrukare.
Den redan förut befintliga hågen
För odlingar och förbättringar uti åkerbruket har ock deraf ytterligare stegrats.
Då de många arbeten, som deraf framkallats, fordrat ökad arbetsstyrka, har svårigheten att erhålla tillräckligt antal arbetare, i förening med prisstegringen å lifsförnödenheter, föranledt en högst betydlig tillökning uti arbetslönerne och, oaktadt berörde stegring, har således den arbetande klassens ställning märkbart förbättrats.
Till nämnde tillökning har likväl äfven i väsendtlig mån bidragit det tillfälle till arbetsförtjenst, som yppats vid anläggandet af vestra jernvägsstambanan, samt att, då nämnde arbete påbörjades, dagspenning och arbetsbeting så bestämdes, att dervid använde arbetare kunde påräkna vida högre aflöning, än den då inom detta
Län vanliga.
De ofvannämnde höga priserna å alla landtmannaprodukter, under ymnig penningetillgång, hafva ock i ytterlig grad stegrat spekulationen på jordegendom.
Försäljningsvärdet har derföre under sistlidne och synnerligast under innevarande år så stigit, att egendomar, som under de nästföregående åren blifvit inköpta till priser, som då ansågos höga, åter kunnat försäljas med högst betydlig vinst.
Dessa förhållanden hafva framkallat en allmän lockelse att sälja och köpa egendomar, utan att, 9 att, vid den svindel, som synes hafva bemäktigat sig sinnena, någon tillförlitlig kalkyl i allmänhet tyckes ligga till grund för köpeskillingarnes bestämmande.
Äfven om man bör kunna hoppas, att, då Svenska jordbrukets produkter nu, mera än förut, blifvit föremål för export och uppmärksamhet på allmänna verldsmarknaden, de derigenom öppnade lättade utvägar till afsättning jemväl framgent skola fortfara och verka fördelaktigt, torde det derföre vara att befara, att om de under sista åren, påtagligen af tillfälliga orsaker, gängse höga spanmålspriser blifva nedsatte, samt lånetillgångarne något förminskas, sådant kommer att bringa mången af dem, som verkställt egendomsköp till högt pris, uti förlägenhet, hvarigenom en svår reaktion uti de nuvarande förhållanderne lätt skulle kunna inträffa.
För ungdomens undervisning finnes inom Länet ett fullständigt elementarläroverk uti Skara och en elementar-skola i Mariestad.
De ordinarie lärarne äro vid det förra 17 och vid den sednare 5, hvarförutan till biträde vid undervisningen varit anställde, vid Skara läroverk 1 eller 2 och någon gang 3:ne duplikanter samt vid Mariestads skola I sådan.
Antalet lärjungar har utgjort: åren 1831. 1832. 1853. 1854. 1855.
Vid Skara läroverk 283. 290. 294. 300. 311.
Vid Mariestads d:o 71. 74. 73. 87. 84.
Derjemte finnas uti Länets städer, en apologist-skola i Skara, en skola i Lidköping med 2:ne lärare, pedagogier i Sköfde, Iljo och Falköping samt folkskolor efter lankaster-methoden i samtlige städerne.
Till bidrag för lärarnes aflöning vid dessa sistnämnda skolor i Mariestad och Lidköping täckes Eders Kongl. Maj:t, af egna medel, årligen lemna 100 R.dr B:ko för hvardera.
Inom samteliga landsförsamlingarne i Länet finnas folkskolor ordnade i öfverensstämmelse med föreskrifterne uti Kongl. Stadgan om folkundervisningen.
Sistlidet år utgjorde dessa skolor 141 fasta och 47 ambulatoriske, och begagnades undervisningen i de förra af 11,103 och i de sednare af 4,439, eller tillhopa 15,742 barn.
Af dessa hafva, i medeltal, ungefärligen :i/4:delar dagligen varit närvarande; dock gäller härvid enahanda anmärkning, som uti sednaste berättelsen, att förhållandet emellan de inskrifne och de dagligen närvarande barnens antal varit betydligt olika i särskilda skolor.
Den till bidrag för berörde skolors underhållande anslagne folkskole-afgiften, - till den del densamma kontant influtit och blifvit till vederbörande skolstyrelser anordnad, har utgjort:
Berättelse öfver Skaraborgs
Lån för åren 18£1—1855.
^ 10 år i 881 16,872: 46. 7. 1852 17,009: 44. — 185 1854 17,235: 31. 3. 1855 17,501: 40. 8.
Samma 85,643: 33.
— Derjemte har, såsom understöd till lärarnes aflönande, för vissa skolor, af dertill afsedda allmänna medel anvisats: år 1851 1,188: 22. 6. 1852 1,213: 16. — 1853 1,266: 32. — 1854 1,320: — — 1855 1,093: 16.
— Summa 6,081: 38. 6.
Uti Skara folkskolelärare-seminarium har förhållandet med eleverne varit följande: - Inskrifne.
Utexaminerade. 1851 41. 22. 1852 40. 12. 1853 15. 1854 54. 15. 1855 48. 18.
Skara veterinär-inrättning har, efter det Rikets Ständer, vid sednaste riksdagen, anvisat af Eders Kongl. Majit föreslaget statsbidrag till lärarnes aflönande och elevers understödjande, erhållit ny organisation i öfverensstämmelse med ett al Eders Kongl.
Majit den 20 Juli sistlidet år i nåder utfärdadt reglemente.
Enligt detsamma har inrättningen nu 2:ne lektorer, af hvilka den ena tillika är föreståndare, och en adjunkt.
Utom det att 7 elever, jemlikt aflidne Professorn llernqvists testamente, på stället undfå fritt kosthåll under läroterminen, åtnjuta fem sådane stipendier af ofvannämnde statsanslag, så att 12 fri-elever numera underhållas.
Inrättningens räntebärande fond utgjorde vid 1855 års slut 11,700 R:dr, hvartill bör läggas cirka 1,000 R:dr B:ko af inbetaide lån, hvilka medel vid årets slut ännu icke kunnat åter göras fruktbärande.
Sedan föreståndaren för Degebergs landlbruks-institut, Nonnen, uppsagt det med honom upprättade kontrakt, att upphöra den 1 Oktober 1852. har denna inrättning, i öfverensstämmelse med afslutadt nytt kontrakt, ifrån nämnde tid fortfarit blott såsom undervisningsanstalt för rättare-lärlingar, till lika antal, som förut, eller n 24.
Inrättningen har af den skicklige och nitiske föreståndaren fortfarande blifvit vårdad på samma förtjenstfull sätt, som tillförene, samt således med skäl bibehållit det förut vunna förtroendet.
Ifrån inrättningens stiftelse år 1834 till sistlidet års slut hafva derifrån utgåtl 187 elever och 263 rättare-lärlingar, utom 7 betalande elever.
I fråga om sedligheten inom Länet gäller i allmänhet enahanda fördelaktiga omdöme, som förr blifvit meddeladt.
Det lyckliga förhållande bör dock anmärkas, att, i följd af sednaste lagstiftningen för bränvinstillverkningen och försäljningen, förbrukningen af bränvin högst betydligt aftagit och särskildt har förbudet emot bräuvinsutskänkning vid marknader, auktioner och åtskilliga andra tillfällen då större folksamlingar inträffa, i nämnde afseende verkat särdeles förmånligt
De nitiska omsorger, som kronobetjeningen och öfrige åklagare egnat åt beifrandet af olollig bränvinsförsäljning, synas ock, i förening med den numera stadgade strängare bestraffningen för dylika förbrytelser, hafva bidragit till förminskandet af lönnkrögeriet.
Genom fortfarande uppmärksamhet och om socken-nämnden och öfrige för ordning nitälskande personer inom hvarje ort tillika lemna det understöd dervid, hvartill jag ansett mig böra både offentligt och enskildt uppmana, är det jemväl att hoppas, att, fastän den vinst, som undgåendet af den höga beskattningen medför, numera innebär ännu större lockelse än fordom, det skall blifva möjligt att mer och mer utrota dessa lastens nästen.
Åtal för oloflig bränvinstillverlening eller försäljning hafva lemnat följande resultat:
För olollig bränvinsbränning
För oloflig bränvinsförsälj ning sakfällde personer. ådömde böter i Riksdaler. sakfällde personer. ådömde böter i Riksdaler.
Q30 £30 £30 Q-o —3 p. 0:3 C3° 03
Ct tc w f6* pc tc ot fc. ps Norra Wadsbo Fögderi 2 3 1 2 8 30 lOlj 16] 43’ 399 67 39 61 103 82 1,330 930 1,700 2,030 1,485 Södra Wadsbo dito 2 6 3 15 39 30 173 91] 591] 1,816] 34 83 101 109 91 960 1,610 2,010 2,330 2,130 Höjentorps dito 3 3 19 37 ■*6.1 1061 *6j 1,136] 3,723] 38 44 65 84 96 630 863.] 1,410 1,683] 1,747 Wartofta dito 8 3 10 i 81 394 69 128 4,888] 7,043 42 72 94 96 60 970 1,450 1,900 1,340 1,578] Skara dito — - i 17 13 — - 23 480 765] 36 47 87 83 73 790 930 1,9.90 1,830 1,785 Leckö dito 1 - - 7 13 13J - - 2631 1,273 53 69 102 93 94 1,190 1,420 1,800 1,760 2,614 Mariestads Stad . . . — - — — — - — 20 — 18 22 16 4 1 340 630 380 100 10 Lidköpings dito . . . - - - — 1 — — — - 277 - 7 — 3 21 — 100 - 30 283 Skara dito - — — - — — — — - — 2 3 15 1 2 60 80 310 20 46] Sköfde dito . . . - — — - — — - - — — 2 - 2 6 - 60 - 80 200 - Tljo dito . . . 40 - 30 Falköpings dito 1 1 1 1 1 20 20 10 20 10 Summa 16 15 Il(t63|216 554 45t|] 278 7,123! 13,297:1 jsiS '407 546 Is83 324 6,550 8,073] 11,630 11,363] 11,721 13 I afseende å åtalen för oloflig bränvinstillverkning bör anmärkas, att de fleste skett för sådan, annars lofgifven tillverknings utöfvande på helgedag.
Enligt de vid länsfängelset förda journaler har förhållandet med der häktade personer varit följande: år 18S1 1832 1833 1854 1855 Ransaknings fånsar.
StrafT-fångar för under sående af -5J CJQ O: O: cr - ; 'I- »I - 2.3 50 13 12 6 Summa Medium i hela tal Medeltalet under nästförutgångne 3:ne år . . . 131 27 19 109 227 132 100 75 613 129 103 101 20 rn q.
Ii Ii in. ni.! q. m.|q. m. 1 2 — — i 1 80 j 3 16 1 3 1 ll| 1 u _ 222| 13 210 302 301 150 186 i q' rn. q, m. q.jm.q. te c 3 28 39 52 15 20 182 267 385 312 208 1,182 131 236! 27 1,351 271 1.91 68 131 103 117 167 .93 578 116 57 152 128l 116 91 279 11 9 — 17 1,172! 254 11 12 — 22 1,5541 187 9 9 1 28 1,495! 193 17 7 — 13 1,189! 191 16 2 — 8 960; 618 121 126 101 20 1,104 221 13 208 6 6 88 18 23 6,370 1,275 1,062 Under ofvannämnde 5 år har dagliga fångantalet varit högst i Mars och April månader 1853, då det tvänne gånger uppgick till 174, och lägst uti November sistlidet år, då det en dag utgjorde blott 47.
Sedermera har likväl ännu lägre fångantal förekommit eller 38, hvartill det nedgått 2:ne dagar uti sistlidne Maj månad.
Och förtjenar det tillika anmärkas, att antalet af inkomne fångar under detta år intill slutet af September månad endast utgjort 674, då det förlidne år, vid samma tid, uppgick till 863.
Vid jemförelse emellan förhållanderna under nu ifrågavarande 5 år och den period af 3:ne år, som sednast afgifne berättelsen omfattade, visar sig ett ej obetydligt högre medeltal för den förstnämnde tidpunkten.
Detta har dock härrört af det särdeles höga fångantalet under åren 1852 och 1853 samt början af 1854, hvaremot detta sedermera så förändrats, att fångpersonalen under den följande tiden 14 varit vida mindre än medeltalet för nvssberörda 3:ne år.
Det lyckliga förhållande, som sålunda under de sednare åren inträdt, synes vara en följd al de tillfällen till jemn och betydlig arbetsförtjenst, som under samma tid förefunnits.
Sträckes jemförelsen längre tillbaka, eller till qvinqvennium 1843—1847, då medel-fångantälet utgjorde 1,404, så synes att detta var vida större än de här ofvan upptagne medeltalen för särskilda perioder af den derefter förflutna tiden.
Af personer, som å länshäktet undergått bestraffning för brott eller varit såsom försvarslöse häktade, hafva blifvit: till allmänt arbete dömde: med pass lill hemorten försedde: år 1831 26 170 1832 38 270 1833 37 193 1834 20 134 1833 13 107 Enligt pass-journalerne utgöra de pass, som, förutom de sistnämnde, blifvit utfärdade:
För resande»
För arbetssökande.
För till Amerika utflyttande. år 1831 106. 202. 4 för 3 personer. 1832 97. 188. 96 » 298 » 1833 93. 196. 50 » 40 » 1834 93. 191. 84 » 182 » 1833 78. 144. 11 » 27 » Summa 469. 921. 223 för 332 personer. § 3.
Näringur ne.
Jordbruket har, under den tid förevarande berättelse omfattar, erhållit en ständigt ökad utveckling.
Betydliga odlingar hafva inom alla delar af Länet, der tillfälle dertill funnits, blifvit företagne och fortgått med rastlös ifver, sä mycket som den ökade svårigheten att erhålla tillräckligt arbetsbiträde det medgifvit.
Någon säker uppgift å dessa odlingars vidd kan naturligtvis svårligen åstadkommas, men, enligt de upplysningar, som, på sätt härefteråt omförmäles, blifvit sockenvis insamlade, äro de beräknade att under ofvannämnde tid hafva utgjort: 15 Uti Norra Wadsbo Fögderi 2,387 Tunnland. » Södra Wadsbo dito . 2,074 » » Höjentorps dito 3,116 » » Wartofta dito 3,000 » » Skara dito 2,678 » » Leckö dito 3,196 » Summa 16,451 Tunnland.
Åt jordens ändamälsenliga skötsel egna ock
Länets possessionater fortfarande synnerlig uppmärksamhet och dessa exempel följas mer oell mer af allmogen, som numera ofta inköper äfven betydligare egendomar.
En kraftig uppmuntran har jemväl vunnits genom de höga priser, hvartill, på sätt redan i det föregående blifvit anmärkt, alla landtmanna-produkter under de sednaste åren kunnat med lätthet afsättas.
Intresset för jordbrukets förkofran och önskan hos hvar och en att, oberoende af med-delägare, kunna på bästa sätt sköta sin jord, hafva ock beredt fortgång åt de derför vigtiga laga skiftesförräitningarne.
Resultatet af afslutade dylika förrättningar, hemmansklyfningar deruti inbegripne, har varit följande: år 1851 1852 1853 1834 1853 1 medeltal Summa Antal.
Förmed- lade man- ta).
Ägolotter.
Jordrymd i Tunn- landtal.
Utflyttade.
Mätte.