Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ej må dock handräkning till arfvodets utbekommande landtmätare lemnäs, utan lian derjemte styrker, det arfvodes-räkningen, på sätt och i den ordning i 20 §:n sägs, blifvit upprättad och jordegarne tillställd; hvarförutan, om handräkning begäres till erhållande af ett sådant förskott, sorn omnämnes uti föregående §, serskildt iakttages: att jordegare lemnäs tillfälle att få en dylik räkning granskad af förste landtmätaren i länet; att, der en sådan granskning föregått och med förste landtmätårens bevis styrkes att räkningen finnes uti en eller annan del felaktig, jordegare ej må kunna åläggas att utbetala mer än trefjerdedelar af det godkända beloppet, med afdrag likväl af granskningskostnaden, hvilken i sådant fall medelst afräkning å arf vodes - Expedilions~Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 2f/i 553 vodes-beloppet bör jordegaren ersättas; skiftesmannen dock obetaget att, i fall han så åstundar, intaga den stridiga delen af arfvode! i den sluträkning, som delegarne tillställes. § 24.
Éruot de förskottsräkningar, som skiftesman, under förrättningens fortgång, tillställer jordegare, må klander inför domstol icke väckas förr än efter skiftets slut; men så snart skiftesförrättningen blifvit fulländad, åligger det skiftesmannen att, på sätt 20 § bestämmer, tillställa jordegarne fullständig läkning öfver kostnaden för hela förrättningen, hvarefter den jordegare, som vill samma räkning i ett eller annat afseende klandra, eger derom efter stämning föra talan, å landet vid Häradsrätt och i stad vid första laga domstol, inom ett halft år från det räkningen, på sätt förrberördt är, jordegare tillställd blifvit; och eger den, som med nämnda domstolars beslut i dessa mål linner sig missnöjd, att besvär i vederbörande Hofrätt anföra; hvarefter målet, utan nedsättning af revisions-skilling, må hos E. K. M. i Justitierevisionsexpeditionen besvärsvis fullföljas.
Underlåter jordegare att inom tid, nu sagd är, å landtmäteri-arfvodesräkning klandra, håfve sjelf sedan ingen rätt att talan derå anställa; men landtmäteri-fiskalen vare obetaget, att, då det af förste landtmätare, hvilken äfven eger arfvodesräkningar granska, eller af annan hos honom anmäles,eller anledning dertill eljest förekommer, för tjenstefel vid arfvodesrä k ningens upprättande landtmätare i laga ordning tilltala; och gånge äfven i sådant fall på sätt i nästföljande § sägs.
Prot. 1847 och 1848/ 10 Sami. 1 Afd. 70 554 Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.ö 2)8.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Okt. 1848.
Preste-ståndet den i3 — — Borgare-ståndet den i4 — — Bonde-ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående tillökning i kreditivet för manufakturernes och fahrikernes understöd.
Bet., N:o 42.) S. A. K.
Då, i förhållande till de understöd i låne- och kreditiv-väg, hvilka från Rikets Ständers Bank utgå för jernhandteringen samt jordbruksnäringen, jemförelsevis en ringare summa kommer manufakturerne och fabrikerne till godo, hafva Rikets Ständer ansett destomera billigt, alt det i och för manufakturernes och fahrikernes understöd till Kommers-kollegium anvisade kreditiv erhåller tillökning, som fabrikstillverkninga me här i landet efter den tid, då ifrågavarande kreditiv först beviljades, betydligen ökats,- och hafva Rikets Ständer alltså förhöjt nämnde kreditiv från 1,500,000 till 1,800,000 r.-dr, alt utgå under enahanda vilkor och förbehåll, som för närvarande äro stadgade.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla: framhärdande &c. Stockholm den 14 Oktober 1848.
Skrifvelsej N:o 2'p; 555 N:o 219.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Okt, 1848.
Preste-ståndet den j3 — — Borgare-ståndet den 14 — — Bonde-ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående bestämmande af hvad med ”matlag" bör förståsj m. m. (^Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o 32 och Uti., K-o 53.) S. A. K. Rikets Ständer hafva fästat uppmärksamhet dervid, att den för beräkning af vissa skattebidrag och tjenstbarheter antagna grund af ”matlag” eller ”rök,” vid tillämpning, dels orsakar tvister, i anseende till sin tvåfalldiga betydelse, enär detta begrepp, ursprungligen betecknade hvarje hushåll, ”under serskild duk och disk,” sedermera blifvit utsträckt jemväl till sjelfva den hemmansdel, som af det gemensamma hushållet innehades, dels ock i allmänhet föranleder till en ojemn och obillig beskattning; och ehuru flera af de i berörda hänseende inträffande olägenheter lämpligen skulle kunna förekommas af kommunerna sjelfva, derest emellan dessas medlemmar öfverenskommelser ti’äffades för afhjelpande eller jemnande af de missförhållanden, som. af en dylik beskattningsgrund, till följd af lokala omständigheter, kunna förorsakas, lärer likväl icke höra förnekas viglen deraf, att, genom den lagstiftande maktens åtgärd, sådana föreskrifter i förevarande fall varda meddelade, att nämnda missförhållanden rättas, samt de tvister, hvartill obestämdheten uti de i ämnet gifna, nu gällande stadganden föranleder, för framtiden förebyggas.
Med anledning häraf och då Rikets Ständer i saknad af en närmare utredning af detta ämne, icke äro i tillfälle att derutinnan föreslå några ändamålsenliga bestämmelser, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underd. frambära den önskan, att E. K. M. täcktes, dels i nåder föranstalta örn en undersökning, för utrönande, i hvilka fall afgifter och praestationer nu utgöras efter matlag, dels ock, efter det en dylik undersökning egt rum, genom nådig proposition till Rikets nästsammanträdande
Ständer föreslå antagande af en författning, hvarigenom begreppet ”matlag” eller ”rök” närmare bestämmes, ellet’ ock denna grund för utskylders utgörande helt och hållet eller i vissa 556 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N:o 220. fall afskaffas och ersättes genom beräkning efter hemmantal, taxering eller hvilken annan grund, som för ändamålet kan i nåder linnas lämplig.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 14 Oktober 1848.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Okt. 1848.
Preste-ståndet den i3 — —■
Borgare-slåndet den 14 — — Bonde-ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående skyldighet
Jör krigsfolk att deltaga i byggande och underhållande aj kyrkobyggnad med hvad dertill hörer.
(Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o 54.) S. A. K.
Enär det, enligt 26 kap. 1 §:n Byggninga-balken, åligger alla, som i socknen bo, att, vid byggande och underhållande af kyrka och hvad dertill hörer, med dagsverken biträda, hafva Rikets Ständer ansett det genom Kongl, brefvet den 11 Mars 1765 för ett serskildt fall, i anledning af anförda besvär, meddelade förklarande, att emot vanligheten soldater icke böra åläggas deltagande i kyrkobyggnad, ingalunda böra erhålla den vidsträckta tillämpning, att soldater och krigsfolk i allmänhet derigenom frikallas från en slik dagsverksskyldighet, den de, efter Rikets Ständers tanka, icke kunna eller böra undandraga sig, då de icke äro i tjenstgöring stadde.
Då likväl olika begrepp 0111 rätta förståndet af högstberörda nådiga bref kunna till tvister härom föranleda, få Rikets Ständer, till förekommande deraf, hos E. K. M. i underd. anhålla om utfärdande af en sådan lagförklaring: att, der ej annorlunda finnes stadgadt, eller serskild öfverenskommelse är träffad, soldater och annat krigsfolk böra, då de icke i tjenstgöring stadde äro, lika med alla andra, som i socknen bo, efler matlag utgöra dagsverken vid kyrkobyggnad med hvad dertill hörer, på sätt 26 kap. 1 § Byggninga-balken innehåller.
Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 14 Oktober 1848.
Expeditions-Utskotteti Förslag lill und.
Skrifvelse, N.o sif. 557 N:o 221.
Preste-ståndet den 18 — — Borgare-ståndet den 18 — —•
Bonde-ståndet den ig — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelseangående förändring i föreskrifterna rörande utmätningsumgälder.
(Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o 62.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande kommit, att ehuru den uti Kongl, brefvet den 4 Februari 1804 och Kammar-kollegii derpå grundade cirkulär den 27 Mars samma år meddelade föreskrift, att, då flera utmätningar under en resa af kronofogde förrättas, den honom tillkommande skjuts-ersättning för hela resan' bör emellan gäldenärerne fördelas, afser att bereda en lindring för dem , hos hvilka utmätning verkställes, har dock ej mindre den allmänt erkända svårigheten att kontrollera behöriga efterlefnaden af detta stadgande, jemte den omständighet, att det i allt fall beror på under-exekutorns godtfinnande alt för hvarje förrättning företaga en serskild resa, än äfven den, i följd af Kongl, cirkuläret den 2 Augusti 1844, flerstädes förhöjda skutslegan verkat derhän, att de utmätningskostnader, hvilka vid tillämpning af omförmälda författningar, gäldenärer få vidkännas, ofta äro i hög grad betungande, serdeles för dem, som tillhöra de lägre samhällsklasserne, för hvilka berörda kostnader icke sällan öfverstiga sjelfva skuldebeloppen.
I afseende härtill och för att få afhjelpt det menliga i detta förhållande, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. M. i underd. anhålla, det E. K.
M. täcktes i nåder meddela sådana föreskrifter i afseende å den vederbörande tillkommande skjutsersättning och dagtraktamente för utmätnings-förrätlningar, hvarigenom antingen noggrannare kontroller kunde beredas öfver efterlefnaden af hvad Kongl, brefvet den 4 Febr. 1804 och Kammar-kollegii ofvanberörde cirkulär den 27 nästderpåföljde Mars innehålla, angående utnrälningskostnadernes fördelning, då flera utmätningar under en resa blifvit förrättade, eller ock, der E. K.
M. så pröfvar skäligt, någon nedsättning i arfvodet för utmätningar af mindre skuldebelopp på annat sätt åstadkommes, till lättnad för de lägre samhällsklasserne. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 19 Oktober 1848.
SkriJvelsej N.o 222.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 Okt. 1848.
Preste-ståndet den 17 — — Borgare-ståndet den 17 — — Bonde-ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående förändrad lydelse af 5 $ i Kongl, förordningen om sockenstämmor i riket den 2Q Augusti 1843- (Lag- och Ekon.-utsk. ]3et., N:o 52 och Mern., N:o 63.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit dels föreslaget, att röstlängd för sockenstämma må, emot stadgad vedergällning, för hvarje församling årligen uppgöras af den tjensteman, som mantals- och skattskrifning förrättar, samt ordnas på sätt uti Kongl, förordningen om sockenstämmor i Stockholms stad finnes föreskrifvet, dels ock anmärkt, hurusom det uti 5 § 6 morn. af Kongl, förordningen om sockenstämmor i riket intagne stadgande att ”röstegande må genom fullmakt till annan öfverlåta sin talan och rösträtt å sockenstämma/’ innebure en tvetydighet, hvilken skall hafva gifvit anledning dertill, att nämnde stadgande blifvit på olika sätt tolkadt och tillämpädt, så att pastor i en församling ansett den person, till hvilken rösträtt och talan blifvit öfverlåten, sjelf böra vid sockenstämman ega rösträtt, hvilken uppfattning deremot blifvit af vederbörönde embetsmyndighet ogillad och det ifrågavarande stadgandet så tolkadt, att röstegare egde att, till hvilken person som helst, röstberättigad eller icke, samt boende inom eller utom församlingan, sin rösträtt öfverlåta; i sammanhang hvarmed Rikets Ständers uppmärksamhet jemväl fästats å behofvet af ett förtydligande af 4 mom. utaf samma §, deruti stadgas, att rösträtt vid sockenstämma icke tillkommer den, sorn står under annans liusbonde-välde, hvarvid fråga mer än en gång skall hafva uppstått, huruvida en inspektor eller förvaltare af annans egendom vore att hänföra till dem, som stå under andras husbonde välde, i den mening, att rösträtt vid sockenstämma kunde honom förvägras; och hade härvid det påstående blifvit framställdt och jemväl i rättegångsväg fullföljts, att en sådan person, såsom annor mans tjenare, icke egde utöfva en dylik rösträtt, icke ens vid det förhållan - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
559 de, att han erlade bevillning efter 2:dra artikeln till det belopp, som dertill annars kunnat göra honom berättigad, eller till och med icke då, när han, såsom egare eller arrendator af annan fastighet, inom församlingen, obestridligen syntes böra en sådan rättighet åtnjuta.
Rikets Ständer hafva dessa frågor i öfvervägande tagit,- och hvad först vidkommer det väckta förslaget, att, för utrönande af hvarje församlingsmedlems rösträtt vid sockenstämma, röstlängd årligen borde af vederbörande tjensteman upprättas och kyrkoherden tillställas; så, ehuru Rikets Ständer föreställa sig, alt antalet af de personer, hvilka för näring, rörelse, handtverk eller lön erlägga bevillning efter 2:dra artikeln till det belopp, att det medför rösträtt i sockenstämma, på landet i allmänhet torde vara ganska ringa, likväl och sorn vid något tillfälle torde inträffa, att yrkande om en dylik rösträtt framställes samt att, vid sådant förhållande, behof af behörig längd, till kontrollerande deraf, uppkommer, få Rikets Ständer, på det tillfälle att, der så nödigt pröfvas, från vederbörande embetsman erhålla de uppgifter, som i ofvanberörde hänseende kunna erfordras, måtte ordförande i sockenstämma beredas, i underd. anhålla, det E. K.
M. täcktes genom utfärdad författning, i nåder stadga, att vederbörande häradsskrifvare, eller, i stad, den embetsman, som skattskrifning förrättat, må vara pligtige, att, der församlingen så önskar, uppå anfordran af församlingens kyrkoherde, eller den hans tjenst förrättar, emot lösen, som af församlingen skall ersättas, aflemna för teckning, upptagande det röstetal, som på grund af bevillning efter 2:dra artikeln, för näring, handtverk eller lön, medlemmar af församlingen tillkommer.
Beträffande derefter de anmärkningar, som blifvit framställde emot nu gällande bestämmelser uti 4 och 6 mom. af 5 § uti omförmälda Kongl, förordning, så hafva Rikets Ständer icke kunnat lemna utan uppmärksamhet, hurusom, till följd af den genom nyssberörde stadganden gjorde inskränkning, flere olägenheter kunna uppkomma.
Jemförer man dessa föreskrifter med hvarandra och dervid tillika åt det sednare stadgandet gifver den tydning, att med ordet "annan” förstås röstegande, hvilken tolkning med vanligt språkbruk närmast torde öfverensstämma, så finner man, bland annat, att genom ifrågavarande inskränkning, en röstegande husbonde betagits rättighet att till förvaltaren af sin egendom öfverlåta sin talan celi rösträtt vid sockenstämma; hvilket förbud måste för en frånvarande eller utom församlingen vistande O husbonde gifva anledning till betänkliga olägenheter; och få alltså Rikets Ständer, för alhjelpande af det missförhållande, som vid tillämpning af ifrågavarande stadganden sålunda kan uppkomma, i underd. anhålla, det E. K. M. 560 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 2 i3. täcktes i nåder stadga alt 6 mom. af 5 § uti ofvanåberoj ade Kongl, förordning måtte erhålla följande förändrade lydelse: ”llöstegande må, genom fullmakt, åt annan till församlingen hörande eller i slämman röstegande person, eller ock till sin egendoms förvaltare, äfven om denne är boende utom socknen öfverlåta sin talan och rösträtt vid sockenstämma. ” Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 Oktober 1848 N:o 223.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 Okt. 1848, Preste-ståndet den 17 — — Borgare-ståndet den 17 — — Bonde-ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, om upprättande af tune nya årgångar prediko-texter.
Besv. 0. Ekon.-utsk. Bet., N:o Cl och Mern., N:o 64.) S. A. K. Ilos Rikets Ständer har blifvit föreslaget, att tvenne nya årgångar af texter, upptagande de vigtigaste stycken af nya testamentets skrifter, samt ordnade efter en viss plan och i ett visst sammanhang, med hänsigt till kyrkans kalendarium och årliga högtider, måtte uppgöras, för att årligen, efter hvarandra, vid församlingens högmässo- och aftonsångs-gudstjenster begagnas.
Och som en ny tillgång af prediko-texter skulle, enligt Rikets Ständers öfvertygelse, kraftigt lifva läroståndets homiletiska verksamhet, gifva ny omvexling åt det andeliga föredraget, samt hos folket utvidga kännedomen af det saliggörande ordet, och således i alla afseenden verka välgörande inom den Svenska kyrkan, få Rikets Ständer i underd. anhålla, att E. K.
M. täcktes, genöm dertill utsedde tjenlige män, i nåder låta besörja utväljande ur nya Testamentets heliga skrifter, af tvenne nya årgångar prediko-texter, sajnt utarbe - Ej peililions-V/slottets Förslag till und.
Skrifvelse, lV:o 214.
561 utarbetandet af dertill hörande kollekta och böner, att vid den admänna gudstjenst en begagnas jemte de nu påbjudna, hvilka jemväl skulle bibehållas.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Okt. 1848.
Preste-ståndet den 18 — — Borgare-ståndet den 18 — — Bonde-ståndet den ig — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelsej med förteckningar å eventuela tullbestämmelser. S. A. K. Sedan Rikets Ständer, på sätt i underd. skrifvelse, angående tullbevillningen, af den 3 innevarande månad blifvit anmäldt, för den händelse att E. K.
M. skulle vilja i nåder upphäfva gällande in- eller utförselförbud, stadgat eventuela tullafgifter å de förbudna artiklarne, få Rikets Ständer härmedelst i underd. öfverlemna å dessa tullafgifter upprättade förteckningar.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 Oktober 1848.
Prot. i84\? och 1848, 10 Samt. 1 Afd. 71 5C2 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrif velse, y.o 22S.
Preste-ståndet den i9 — — Borgare-ståndet den 19 — — Bonde-ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse} angående regleringen af utgifterne under Riksstatens i:sta hufvudtitel.
(Stats-utsk ti fl., N:o 38 och Mein., A:o 147.) S. A. K.
I den till Rikets nu församlade
Ständer alldina nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof har E. K. M., med afseende derå, att H. K. II.
Kronprinsen numera uppnått den ålder, sorn för honom medförde behof af egen hofhållning, föreslagit, att den vid sednaste statsreglering för II. K. II. bestämda anslagssumma, 23,000 r.-dr, måtte ökas med 73,000 r:dr, eller till 100,000 r:dr, allt banko.
Då denna nådiga framställning synts Rikets Ständer innebära en anledning till den förmodan, att II.
Kronprinsens förmälning snart torde vara att emotse, hafva Rikets Ständer, med hänsigt till de ökade omkostnader, sorn häraf måste blifva en följd, ansett sig böra besluta, att H.
TI:s hofhållnings-anslag må, från och med början af det år, då II.
ILs förmälning eger ruin, förhöjas från sitt nuvarande belopp till 100,(XX) r:dr årligen, af hvilken summa 73,000 r:dr alltså böra från berörde tid af Riksgäld slum lorets medel utgå.
Beträffande öfriga till denna hufvudtitel hörande utgiftssummor hafva Rikets Ständer icke funnit skäl till någon förändring, hvadan desamma blifvit uppförde till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, nemligen:
Första hufvudtiteln. l:o Kongl, ho/stats-anslagen.
Maj:ts hofhållning .... banko r:dr 420,000: H. K.
Kronprinsens dito 25,000:
Transport 445,000: —
Skrifvelse, iV.-o 225. 563 För D. K. II.
Arffurstarne II.
Enke-Drottningens hofhållning
Möblers underhållande å de Kongl, slotten Kongl, hofstallets utförd ring Kongl, slottets polis-, lys- och renhållning Roserbergs slott .....
Ved och kol för de Kongl, hofven Transport 445,000 20,000 80,000 8,000 30,000 10,617 2,000 25,210 Summa banko r:dr 620,827 2:o Kongl, slotten.
Reparationer å Stockholms slott ni. fl. för Kongl, hofven upplåtna byggnader Brand väsendet och yttre lyshållningen å Kongl, slottet Drottningholms och Svartsjö slott .
Gripsholms slott ......
Ulriksdahls slott ......
Haga lustslott och park ....
Strömsholms slott ..... 32,000 5,800 16,000- 1.470 5,500 3.000 1.470 Summa 65,240 Summa banko r:dr 686,067
Utom indelta räntort upptagne, i enlighet med år 1845 års riksstat, till . . . . . . . . . 231: samt oindelt spanmål . . . . ... . . 402: Rikets Ständer framhärda &c. Summa banko r:dr 686,700: — Stockholm den 20 Oktober 1848. 564 Expeditions-Ulskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.o 226.
BIHANG TILL SAHTCPM©!! IMIKfiMOTÅitDMiWI PROTOKOLL VID Ladima Rikidagen i Ntackliolm Åren 1.8G3 neli 1803# §J£TTE §AMLlM€rEll* 1
Ank. lill Exp.-Utsk. den 3 Nov. 1862, kl. 6 e. tn.
Memorial, med öfverlemnande af Banko-Fullmäktiges till Utskottet afgifna berättelse.
Till åtlydnad af föreskriften i 1 § af den för Utskottet gällande instruktion, får Utskottet härjemte till Rikets Ständer vördsamt öfverlemna Banko-Fullmäktiges berättelse, angående Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning, samt derjemte meddela följande upplysningar, angående Bankens metalliska kassa, utelöpande sedlar och depositions-skuld samt obegagnade andelar af kreditiv- och låneiörlag den 25 nästlidne Oktober.
Dukater. it: dr R:mt.
Utelöpande sedlar, invisningar och insättningsbevis ... — 36,495,7(54: 69.
Depositionsskuld:
Behållning, tillhörande allmänna verk och inrättningar, samt bolag och enskilde personer 303. 5,954,371: 82.
Sedel- och depositionsskuld 303. 42,450,136: 51.
Obegagnade andelar af kreditiv- och låneförlag: tillhörande Depositions-Afdelningen — 6,061,910: 60.
Låne-Afdelniugen, eller Bankens Reserv-fond — 5,565,181: 70.
Summa 303. 54,077,228: 81.
Härifrån afgå, jemlikt § 118 i Banko-Reglementet:
Riksgälds-Kontorets kreditiv 1,500,000.
Förskott till invexling af förslitna sedlar . . . 69,775.
Transp. 1,569,775. 303. 54,077,228: 81.
Prot. 1862 1863. 6 Sami. 1 A/d. 1 Haft. 1 2 Banko- Utskottets Memorial N:o 1.
Inlösta, otydliga sedlar . 5,775.
Förskott till postvexel-räkningen 2,800,000. 4,375,550: — Summa 303. 49,701,678: 81.
Skillnad häi-imellan och maximi-beloppet af sedelstock . . — 928,445: 71.
Summa 303. 50,630,124: 52 Bankens guld- och silfver tillgång:
R:dr R:mt * i silfver.
Myntadt, gångbart, i kassa liggande 14,600. 4,364,528: — Utländskt mynt, efter evalvation — 689,664: 92.
Hos Kongl. Myntverket innestående . 9,774 269,635: 07. Omyntadt — 6,563,834: 37.
På utrikes ort innestående och ännu ej lörfallet ... — 8,543,876: 41.
Summa 24,374. 20,43^538^77.
Guldtillgången 24,374, efter afdrag af dukatskulden 303, belöpande till 24,071, utgör å 8,y.>J pr dukat 198,585: 75.
Summa R:dr R:mt i silfver 20,630,124: 52.
Sedelstocken får derutöfver högst utgöra 30,000,000: — Summa 50,630,124: 52.
Ridderskapet och Adelns vägnar: E. W. Nordenfelt.
På Hederv. Bonde-Ståndets vägnar: 0.
Ericsson. C. O. Ossbahr. Banko-Utskottets Memorial N:o 1. 3 Berättelse till Rikets Högloft.
Ständers Banko-Utskott, avgående Rikets Ständers Banks förvaltning; gifven i Stockholm den 24 Oktober 4862.
Enligt det för Bankoverkets styrelse och förvaltning, under den 30 Oktober 1860, utfärdade reglemente, åligger det Banko-Fullmäktige att, vid riksdagens början, till Höglofl.
Utskottet afgifva berättelse, dels om Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet samt de hos Fullmäktige förekomna, hufvudsakliga ärenden, jemte öfversigter af Bankens ställning, dels ock angående förvaltningen af Tumba bruk.
Till följd häraf, få Fullmäktige afgifva följande berättelse, omfattande tidrymden från den 16 Oktober 1859, intill hvilken dag
Fullmäktige undfått décharge för de af dem vidtagna beslut och åtgärder, till nedanstående dag; och har i denna berättelse den ordningsföljd för ärendenas redovisning blifvit iakttagen, hvartill uppställningen af ej mindre Banko-Reglementet, än äfven Rikets Ständers Revisorers åren 1860, 1861 och innevarande år afgifna berättelser föranleder.
I sistberörda berättelser är redogörelse visserligen redan lemnad för det hufvudsakliga af hvad vid förvaltningen under omförmälda tid förekommit; men ehuru ett upprepande häraf skulle leda till en icke gagnande vidlyftighet, hafva Fullmäktige likväl ansett sig ej kunna underlåta att ånyo upptaga åtskilliga af de ärenden, som i Revisorernes berättelser äro af handlade.
Angående Bankens Öfver-Styrelse och några allmänna föreskrifter rörande Bankens förvaltning. § 1.
Öfver-Stvrelseus ordinarie personal har ej undergått förändring.
Samtlige öfver-Styreiför nämnde personal utsedde
Suppleanter hafva vid serskildta tillfällen i Styrelsensens personal. deltagit i stället för ordinarie ledamöter. § 2.
Om sättet för utöfning af den Fullmäktige åliggande tillsyn öfver ordnin - Insp aktion och gen» vidmakthållande inom
Verkets afdelningar och angående verkställighet af inventeringar. föreskrifven inventering af förvaringsrum och besigtning af hus och inventarier är upplysning meddelad i Revisorernes berättelser. 4 Banko-Utskottets Memorial N:o 1. § 3.