Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets förslag är godkändt af Bonde-Ståndet; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, alt uti denna §. skulle, i stället för orden: ”njuta i och för utöfningen af deras kall”, införas: ”njute i och för utöfningen af dess kall”; Preste-Ståndet erinrat om vederbörlig rättelse af förekommet redactionsfel, genom införandet af ordet ”njuta”, samt BorgareStåndet ansett ordet ”njuta” böra förvandlas till ”njute”.
Då tryckfelet uti förevarande §. lättast och utan någon förändring i öfrigt synes kunna rättas derigenom, att, i stället för ordet ”Ledamot” införes ”Ledamöter”, hvilket sednare ord verkligen var an vändt uti det justerade förslaget; så får Utskottet till de respective Riks-Stånden vördsamt hemställa, att rättelsen på sådant sätt må tillvägabringas.
Art. 5. §. 128. pag. 72.
Ridderskapet och Adeln har beslutat, att uti denna §. skulle, i stället för tidsbestämmelsen ”den 1 November”, införas ”den 31 December”; men som de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallit Utskottets förslag, lärer dervid få bero. §. 145. pag. 79 och 80.
Samtlige Riks-Stånden hafva ansett den rättelse af ett tryckfel å första raden uti denna §. böra ega rum, att i stället för ”1 Art.” inlöres ”2 Art.”; hvilken rättelse följaktligen bör uti den blifvande Bevillnings-Stadgan iagttagas.
Utskottets, uti Betänkandet N:o 11, pag. 27, afgifne yttrande, hvaruti afstyrkes bifall till väckt motion om frihet från bevillning efter 2 Art., för Götha Canal-Bolag å den utdelning, som icke öfverstiger en procent af 20 Bevillnings-Ulskottets Memorialj N:o a/.
Actie-capitalet, är gilladt af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att uti 145 §. skulle införas: ”Götha Canal-Bolag för den utdelning, sorn ej öfverstiger en procent å Actiecapitalet. ” Så vida Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda sitt beslut, lärer votering komma att anställas öfver följande proposition: 12:o.
Den, som bifaller, att uti 145 §. må införas ett så lydande tillägg: ”Götha Canal-Bolag för den utdelning, som ej öfverstiger en procent å Actie-capitalet”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer ofvannämnde tillägg att förfalla. 1 mom.
Utskottets förslag är godkändt af Borgare- och B onde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, att uti detta moment, näst efter orden ”betjente vid Tullverket’', skulle tilläggas: ”beslagare-andelar för förbrutet dömdt, i Riket olof igen infördt gods’’, med iagttagande, enligt Preste-Ståndets jemväl lemnade föreskrift, af den förändrade redaction af samma moment, som i följd af tillägget kunde bl ifva nödig.
Då någon sammanjemkning af de stridiga besluten icke lärer ega rum; så föreslår Utskottet följande voterings-proposition: 13:o.
Den, som bifaller, alt uti delta moment, näst efter orden: betjente vid Tullverket” må tilläggas: ”beslagare-andelar för förbrutet dömdt, i Riket olof igen infördt gods”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer ofvannämnde tillägg att förfalla. 4. morn.
Utskottets förslag är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Presteech Bonde-Stånden; men som Borgare-Ståndet, med ogillande af förslaget Bevillnings-Utskottets Memorial, 1Y.0 21. 21 till 4:de momentets första period, antagit för densamma en redaction, så lydande: ”Kronans, Statens och andra till allmänt behof anslagna byggnader, verk och inrättningar, jemte de Corporationers, hvilkas hela afkastning bevisligen användes till fattigas understöd”; så, i händelse detta beslut icke skulle af sistnämnde Riks-Stånd frånträdas, lärer votering böra anställas öfver följande proposition: 14.o.
Den, som bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden godkända, förslag till 4:de momentets första period, så lydande: ”Kronans och Statens jemte andra till allmänt behof anslagna byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers verkliga förmon inflyta”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, första perioden af nämnde moment att erhålla följande lydelse: ”Kronans, Statens och andra lill allmänt behof anslagna byggnader, verk och inrättningar, jemte de Corporationers, hvilkas hela afkastning bevisligen användes till fattigas understöd.
” Utskottets tillstyrkande uti Betänkandet N:o 11, pag. 27, att 5 mom.uti 145 §. af nu gällande Bevillnings-Sladga, hvilket upptager Höganäs Stenkolsgruva till befrielse från bevillning efter 2:dra Artikeln, må ifrån samma §. uteslutas, är bifallet af Preste-, Borgare- och \Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att sistnämnde moment skulle oförändradt bibehållas, samt numerföljden för de efterföljande momenten rättas.
Så framt Ridderskapet och Adeln vidblifver sitt beslut, torde votering böra anställas öfver följande proposition: 15:o.
Den, som bifaller Utskottets, af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag, att 5:te momentet uti 145 §. af nu gällande Be vi 11- nings-Stadga må derifrån uteslutas, voterar Ja; 22 Bevillningi-Utshottets Memorial, N\o 21. den, det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej, skall, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, 5:te mom. uti 145 §. af nu gällande Bevillnings-Stadga oförändradt bibehållas. §. 147. pag. 81.
Utskottets förslag är gilladt af PresteBorgare- och Boncle-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att uti denna §. skulle dels framför ordet ”torpare” införas orden: ”'jord- och stat-’*, dels i den mening, hvari omtalas föräldrar, som, då de hafva 4 barn eller derutöfver, äro för mantalspenningar befriade, åberopas Kongl.
Förordningen den 8 Mars 1770, dels ock återinföras 2:dra momentet af samma §. i nu gällande Bevillnings-Stadga.
Då det af Ridderskapet och Adeln beslutade tillägg af orden: ”jordoch stat-’' framför ordet "torpare”, i tillämpningen möjligen kan inverka på bevillningens belopp, genom olika tydning af benämningen ”torpare”, i fråga om rättigheten till bevillnings-afdrag, utan afseende på deras egenskap af jord- eller stat-torpare; så lärer, i händelse Ridderskapet och Adeln vidblifver detta beslut, votering böra anställas öfver följande proposition: 16:o.
Den, som bifaller Utskottets, af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag uti 147 §. till bestämmande af bevillnings-afdrag för torpare, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, skall, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, uti nämnde §., framför ordet ”torpare” införas orden: "jord- och stat-”.
Enär 3:ne Riks-Stånd godkänt redactionen af ifrågavarande §., skulle väl deraf synas följa, att det af Ridderskapet och Adeln beslutade ytterligare tillägg, medelst åberopandet af Kongl. Förordningen den 8 Mars 1770, borde förfalla; men då beslutet derom innefattar ett förtydligande, som, i hänseende tillden stadgade skattelindringen, jemväl åsyftar alt närmare utmärka gränsen emellan bevillningsmedlen och ofvanberörde ständiga ränta eller mantalspenningarne, till betryggande af rättigheten till Bevillnings-Utskottets MemorialN:o 21. 23 den, uti högstberörde Kongl. Förordning medgifne befrielsen från nämnde mantalspenningar, anser Utskottet sig böra till Preste-, Borgare-och BondeStånden vördsamt hemställa, att de, i afseende på sistnämnde tillägg, måtte förena sig uti Ridderskapets och Adelns beslut, samt att i sådant fall uti första perioden af förevarande §, näst efter ordet ”frikallade”, må införas orden: "likmätigt Kongl. Förordningen den 8 Mars 1770”; hvaremot, i händelse Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda beslutet om återinförandet af 2:dra momentet uti 147 §. af nu gällande Be villnings-Stadga, . votering torde komma att anställas öfver en så lydande proposition: 17:o Den, som bifaller Utskottets, af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden gillade, förslag, att 2 mom. uti 147 §. af nu gällande Bevillnings-Stadga, angående bevillnings-afdrag för fyra vaccinerade barn, må ifrån samma §. uteslutas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, 2:a mom. af 147 §. i nu gällande Bevillnings-Stadga att återinföras. Stockholm den 9 Januari 1845.
Af Herr Grefve Cronhjelm, P.: ”Jag reserverar mig mot Utskottets beslut att icke anse de af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet vidtagne förändringar i 112 §. omfatta förändringar i Bevillningsgrunderne och således påkalla voterings-propositioners uppställande.
Man har väl vid denna 112 §. åberopat Utskottets beslut i afseende å de inom samma begge Riks-Stånd vidtagne förändringar i 50:de §.; men härvid företer sig dock den väsendtliga olikhet, att i sednare §. finnes sjelfva bevillningsgrunden, oberoende af orden ”rätta” eller ”rättmätiga”, uttryckt genom den af alla fyra Stånden godkända period, som innehåller, att nedsättning lill minimi-tariffen får, vid behof, ega rum, hvaremot en dylik nedsättning ej är i 112 §. explicite uttryckt, hvarföre der sjelfva bevillningsgrunden synes nedlagd i ordet ”rätta” eller "rättmätiga”, eller slut - 24 Bevilliiings-Utskoltets Memorial, N.o a/. ligen i den af Ridderskapet och Adeln beslutade redaction: ”med. hvarandra jemförliga värden.” Af Herr Friherre Åkerhjelm, Carl: ”Emot Utskottets beslut att anse frågan om förändring uti 25 §. af Bevillnings-Stadgan afgjord genom 3:ne Stånds beslut, får jag mig reservera, emedan Borgare-Ståndets, genom dess beslut uttryckta, mening, enligt min tanka, blifvit undertryckt.
— Likaledes kan jag icke instämma nti Utskottets yttrande rörande 50:e och 112:e §§., emedan, enligt min åsigt, de uti dessa §§. af Riks-Stånden beslutade förändringar omfatta grunder för utgörande af bevillning, till följd hvaraf Ståndens olika beslut bordt föranleda till votering uti- Förstärkt Statsutskott.
Uti denna reservation instämde Herr Friherre Lagerfelt, äfvensom, i fråga om 25 §., Herr Friherre Oxenstjerna och Herr C. J. Kock.
Af Herr Printzensköld, Carl:
"Då, i afseende på 50 och 112 §§:ne, 2:ne Stånd godkänt, men 2:ne deremot, medelst äfven sinsemellan olika beslut, ogillat Utskottets förslag, anser jag frågan, såsom endast afseende redactionen, på sådan grund förfalla, och ordalydelsen i nämnde §§. af nu gällande Bevillnings-Stadga böra bibehållas oförändrad.” STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, 1845.
Bevillniugs Ulskct < ts Ullåland?, N-o 32.
I N:o 22.
Ank. till Exp'-Ulsk. den 7 Febr., kl 12 midd.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Memorialet, N:o 21, med förslag till samman jemkning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen samt föreskrifterna för tillämpningen deraf. §., 25. pag. 8 i mern., N:o 21.
Utskottets yttrande, i fråga om bevillning för Fahlu grufvor, är återremitteradt af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, till följd af gjorde anmärkningar, att frågan om förändring uti denna § icke rätteligen kunde anses afgjord genom 3:ne Stånds beslut, emedan den af Borgare-Ståndet uttryckta mening, som syntes åsyfta någonting mera än blott redactionen, dymedelst skulle blifva undertryckt; men som berörde yttrande deremot blifvit gilladt af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden; så anser Utskottet den erhållne återremissen icke föranleda till annan åtgärd, än alt oinförmälde förhållande Ridderskapet och Adeln vördsamt tillkänna gifves. § 50. pag 15.
Utskottets yttrande, i fråga om denna §, är godkändt af Bonde-Ståndet: hvaremot samma yttrande blifvit återremiteradt, nemligen: af Ridderskapet och Adeln, hufvudsakligen på grund af gjorde anmärkningar, att de uti denna § af Riks-Stånden beslutade förändringar omfatta grunder för utgörande af bevillning, hvilka, till följd Ståndens olika beslut, bordt föranleda till votering i Förstärkt Stats-Utskott, samt att enär endast 2:ne
Stånd antagit den föreslagne redactionen, Utskottet borde taga i närmare skärskådande, om icke det gamla stadgandet i Bevillnings-förordningen borde oförändradt bibehållas; af Preste-Ståndet, sorn ansett den fråga, hvarom RiksStånden stannat i olika beslut, i afseende på denna §, innefatta en bevillBih. till R.
Prol 18.0- 5 Sami., 1 Afd. ti Haft, 1 2 Bevillning- Utskoilets Utlåtande, N.o 22. ningsgrund; samt af Borgare-Ståndet, som jemväl funnit dess vid denna § fattade beslut innebära eu bevillningsgrund; och hafva sistnämnde 2:ne Riksstånd tillika förelagt Utskottet alt, i följd häraf, voteringspropositioner i behörig ordning upprätta.
Då således 2:ne Riks-Stånd beslutat, att voteringspropositioner, i afseende på förevarande §, borde upprättas, samt Ridderskapet och Adeln, i enahanda syftning, återremitterat frågan; så anser Utskottet sig föranlåtet att, med frånträdande af dess derom afgifne yttrande, vördsamt föreslå följande Voterings-propositioner: 18:o Den, som vill, att contra-propositionen skall upptaga Ridderskapet och Adelns beslut, att det uti 50 § med cursiv stil införda ordet ”rättmätiga” skulle utbytas emot orden: ”med hvarandra jemförlige”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer contra-propositionen att innefatta Borgare-Ståndets beslut, att ordet ”rättmätiga” borde utbytas emot ordet ”rätta”
Den hufvudsakliga voteringen blifver derefter: l9:o Den, som bifaller Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden godkände, förslag till förändring af ofvannämnde § uti nu gällande Beviilnings-Stadga, att nemligen ordet ”rätta” skulle utbytas emot ordet ”rättmätiga'', voterar Ja; den, det ej vill, voterar , Nei\ alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut; alternativet) Borgare-Ståndets beslut. pag. 17. § 76.
Utskottets yttrande, i afseende på denna §, är gilladt af Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot detsamma blifvit återremitteradt nemligen: af Ridderskapet och Adeln, lill följd af gjorde anmärkningar, att, då man icke velat antaga, att ordet ''rättmätig” här vore synonymt med ordet ”lätta’' eller med de ordbestärnraelser, Ridderskapet och Adeln beslutat, ''med hvarandra jern förliga”, dessa ord, i fråga om Alunbruk, Ankarsmiden, Bergsmanshamrar m. fl., äfven skulle kunna hafva inflytande på bevillniugs-gruu - Vinner Nej, antagas: Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N.-o 22. 3 den, och alt det vore nödvändigt att ställa de §§, der ordet: ”rättmätig’* förekommer, i full conformitet med hvarandra; samt af Preste-Ståndet, i sammanhang med 50 § och af enahanda anledning.
Enär således 2:ne Riks-Stånd återremitterat frågan, till behandling såsom en bevillningsgrund, och denna § dessutom står i nära sammanhang med 50 och 112 §§:ne, öfver hvilka votering lärer komma att ega rum; har Utskottet af sådan anledning, med frånträdande af dess i ämnet afgifne utlåtande, ansett sig böra härvid föreslå eu så lydande voterings-proposition: 20;o Den, som bifaller Utskottets, af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden godkände, förslag, att uti 76 §• af nu gällande Bevillnings-Stadga orden ”upptagas lill deras verkliga i orten gångbara värde” skulle utbytas mot orden : ”till deras rättmätiga värden upptagas”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, skola, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, uti denna § orden: ”till deras rättmätiga värden upptagas samt”, derifrån uteslutas. pag. 18. § 112.
Utskottets yttrande, i fråga om denna §, är bifallet af Bonde-Ståndet', hvaremot samma yttrande blifvit återremitteradt, nemligen; af Ridderskapet och Adeln, på enahanda skäl, som vid 50 och 76 §§ blifvit anförde; af Preste-Ståndet, i sammanhang med 50 § och af den anledning, sora vid pröfningen af Utskottets yttrande derom förekommit; samt af Borgare Ståndet, af enahanda anledning och i samma ändamål, som i afseende på 50 § egt rum.
Då följaktligen 3;ne Riks-Stånd, på enahanda skäl, som vid 50 § förekommit, återremitterat Utskottets yttrande i afseende på ifrågavarande 112 §, och Borgare-Ståndets beslut derjemte innefattar föreläggande för Utskottet att voteringsprositioner, i anledning af de olika besluten, upprätta; så anser Utskottet sig böra, med frånträdande af dess afgifne ofvannämnda yttrande, föreslå följande ^oteringspropositioner: 21:o
Den, som vill, att contra-propositonen skall upptaga Ridderskapet och Adelns beslut, att uti 112 § skulle ordet:
"fastighetsvärdet” emot ordel: ’’fasligheterna”, samt orden; ^sättas till dess rättmätiga belopp” emot or - 4 Bevillning-TI t sko 'tets Utlåt ande N.o 2a. den:
"sättas till deras med hvarandra jemförliga värden’’ utbytas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, ordet: ”rättmätiga” att utbytas emot ordet ”rätta.”
För votering i hufvudsaken: 22:o Den, som bifaller Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden godkände, förslag, att uti 112 § af nu gällande Bevillnings Stadga ordet ”rälta” skulle utbytas mot ordet: ”rättmätiga’”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. iv * r • alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut; Vinner IMej, antages.
£2;dra alternalivet; Borgare-Ståndets beslut. § 147. pag. 23. j. Utskottets hemställan till Preste- Borgare- och Bonde-Stånden att förena sig uti Ridderskapet och Adelns beslut, att uti första perioden af denna §, näst efter ordet ‘Trikallade’’ skulle införas orden: ^likmätigt Kongl.
Förordningen den 8 Mars 1770”, är afslagen af Borgare-Ståndet; men som de 3:ne öfrige Riks-Stånden antagit nämnde redaclionsförändring, så får Utskottet sådant bos Vällofl. Borgare-Ståndet anmäla.
I alla öfrige delar af memorialet, N:o 2l, hafva Riks-Stånden dels godkänt] och dels låtit bero vid Utskottets förslag, så att någon vidare åtgärd, i afseende derpå, af Utskottet icke erfordras.
Ut kottets Utlåtandej IV: o a3. 5 N:o 23.
Ank. lill Exp. Utsk. den 7 Febr. , kl. 12 midi.
Utlåtande, i anledning af återremiss af Betänkandet, N:o i6s angående Postbevillningen.
Enligt Protocolls-utdrag af elen 30
December nästlidet år och den 4 sistlidne Januari, har förutnämnde Betänkande blifvit bifallet af Höglofl.
Preste-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, hvaremot Vällofl. Borgare-Ståndet återremitterat detsamma, på grund, af gjord hemställan, att yttrande borde meddelas om lämpligheten att vidtaga conlroller emot missbruk af fribrefsrättigheleu.
Då trenne Riks-Stånd bifallit Betänkandet, och den i återremissen från Vällofl. Borgare-Ståndet gjorda anmärkning rörande fribrefsrättigheten, hvilken fråga, vid näst föregångna Riksdag, i anledning af väckt motion, gemensamt behandlades af Bevillnitigs- och Lag-Utskotten samt föranledde Rikets Ständer att, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, N:o 36!, för eslå, bland annat, alt de uti Kongl. Förordningen den 27 April 1756 stadgade böter för missbruk af fribrefsrättigheten må förhöjas, i anledning hvaraf, enligt bilagortre till Rikets Ständers Justiliae-Ombudsmans embetsberättelse, pag. 61, Kongl.
Muj;t i Nåder infordrat Öfver-Post-Directenrs-Embetets underdåniga yttrande, således nu icke kan blifva föremål för Utskottets utlåtande, helst någon motion derom ej vid denna Riksdag blifvit gjord, har Utskotlet skolat om detta förhållande meddela Vällofl. Borgare-Ståndet underrättelse.
Slockholm d. 7 Febr. 18J5.
Fröt. 18 5 Sami < A/d n Baft. 2 Bevillning* Utskot eti Utlåtande, N.o 24- N:o 24.
Ank, till Exp. Utsk, den 7 Fehr,, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet, N:o iy, angående Curlius af giftens fortfarande.
Enligt Protocolls-utdrag af den 4 sisllidne Januari, liar Vällofl.
Borgare-Ståndet, på grund af gjord anmärkning, att den af Utskottet föreslagna förändring uti redactionen af 2 och 3 punkterne af Kongl. Kungörelsen den 7 Juli 1841, kunde leda till upphäfvande af den vid förra Riksdagen medgifna rättighet att fördela Länen uti serskilda curhus-district, återremitterat Utskottets hemställan, pag. 7 och 8, uti ofvannämnde betänkande.
Då, enligt Protocolls-utdrag af den 4, 11 och 22 sisth Januari, Höglofl.
Ridderskapet och Adelil och Idederv.
Bonde-Ståndet i dess helhet godkändt och Högv.
Presle-Ståndet, blott med uteslutande af orden: **i och för svårare skador och sådane sjukdomstil/f allen, som fordra chirurgisk behandling’’3 äfvenledes bifallit de af Utskottet föreslagne, nu ifrågavarande, redactions-förändringar, hvilka hvarken åsyfta eller kunna föranleda till någon inskränkning af den uti ingressen till liögslberörde Nådiga Kungörelse medgifna rättighet att inrätta curanstalter på ett eller flera ställen inom ett Län, finner Utskottet återremissen icke föranleda till någon annan åtgärd, än att om berörde förhållande meddela Vällofl.
Borgare-Ståndet underrättelse.
Stockholm den 7 Febr. 1843.
STOCKHOLM, ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET, 1 8 4 5. Bevillnings-Utskottets Memorial, N-0 25.
I N:o 25.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Febr., kl. 11 f. m.
Memorial, angående åter/enman de af Riksdags fullmägtigen Fredrik von Zweigbergks motion om ä/ulring i föreskrifterna för vederbörande tulltjenstemäns rättighet till andel i de medel, som inflyta i följd af anmärkningar vid godsegares tullan g/fningar, saint om anställande af en statens Ombudsman vid Packhusen i Stapelstäder ne.
Bonde-Ståndet har genom Prolocolls-utdrag af den 25 nästlidne Januari, hvilket den i3 i denna månad kommit Bevillnings-Utskottet tillhanda, till Utskottet remitterat en af Fredrik von Zweigbergk väckt motion, dels derom, att som, ehuru vid utfärdande den i5
Maj i843 af förnyad Seglations-Ordning, deruti väl icke influtit det uti den äldre Seglations-Ordningen af den 28 November 1835, §. 34, befintlige stadgande, att den, genom hvars åtgärd felaktig angifning blifvit upptäckt och rättelse vunnits, egde åtnjuta
Tio procent af den enkla och hälften af en dubbla tull, som sålunda inflöte utöfver hvad eljest hade egt rum, Kongl. Maj:t likväl, genom serskildt beslut berörde den i5 Maj 1843, behagat i Nåder förordna, att nämnde stadgande icke destomindre fortfore att ega gällande kraft intill dess annorlunda klefve af Kongl.
Majit i Nåder förordnadt, men genom oltaberörde stadgande vederbörande lull tjenstemän komnro i åtnjutande af öfverdrifna extra inkomster, detsamma måtte till all kraft och verkan upphöra, eller ock så förändras, alt godsegande sjelf ve, men icke Slaten, ålåge att ifrågavarande 10 procent af de enkla och 5o procent af de dubbla tullafgilterna betala, — och dels derom att, likasom Fabriks-Socielelerna för sina rättigheters betryggande i hvarje Stapelstad bolle en eller flere ombudsmän, som egde tillse att de till hvarje
Societets yrke hörande varor blifva under riktiga benämningar forin Hade och öfvervara alla stämplingar i packhuset, så borde ock för Statsverkets räkning finnas en ombudsman eller controlleur, åtminstone i Stockholms Packhus, som egde tillse att äfven alla andra varor, som icke tillhöra fabri ks-societelernas yrken, blifva riktigt vägde och tullbehandlade, emedan den ende nuvarande controlleuren derstädes icke, 1 anseende till andre honom åliggande göromål, kunde controllera alla vägningar. iliih. till R.
Prot. 1845. 5 Sami. 1 Afd. 12 Haji. X 2 Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N.o 26.
Sorn emedlertid denna motion, hvilken, på sätt ofvan blifvit utredt, innefattar framställning om en förändrad reglering af vissa löneförmoner och tjenstebefattningar inom Tullverket, icke, enligt Utskottets åsigt, eger gemenskap med de ämnen, som jemlikt 6u och 70 §§. Regerings-Formen och,3i §.
Riksdags-Ordningen utgöra föremål för Revillnings-Utskottets handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna med samma motion taga befattning, hvilket, för fullgörande af föreskriften uti 44 §• 3 morn.
Riksdags-Ordningen, härigenom vördsamt anmäles.
Ank. till Exp-Ulsk. d. 22 Febr.j kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 12, angående Tu/l-bevil/ningen.
Enligt utdrag af samtlige Riks-Slåndens Protocoll, hvilka den 7 i denna månad i fullständigt skick kommit Utskottet tillhanda, har Utskottets betänkande N:o 12, angående Tull-bevillningen, blifvit af Riks-Stånden hvart för sig i vissa delar återremitteradt; och får Utskottet häröfver samt innan Utskottet afgifver förslag till sammanjemkning af de utaf Riks-Stånden i öfrige delar af sagde betänkande fattade hufvudsakliga beslut och till de voterings-propositioner, öfver hvilka omröstning i Förstärkt Stats-Utskott kan blifva nödig, nu endast meddela det utlåtande, hvartill de anmärkningar, som vid de återremitterade punkterne blifvit framställde, funnits föranleda.