Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla de öfriga aUmärkningarne tror Utskottet sig kunna med tystnad förbigå, enär de i c - Den 5 Augusti icke kunnat föranleda Utskottet till annat till*, styrkande, än Betänkandet innehåller, och hvilket Utskottet får, uti d« delar, deraf nå gotl ändring icke blifvit här ofvan föreslagen, vördsammeligen sig åberopa; öfverlemnande* alltsammans, jemte Sju af Utskottets Ledamöters , uti bifogade Protocolls Utdrag , intagne särskilda mening, till Riksens Höglofl.
Ständers vidar» ompröfvand».
Stockholm den 3 Augusti 1815, På Höglofl.
Bidd. och På Högvördig* PrestAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöter* vägnar '* vägnar A. Lantingshausen.
Borgare- På Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöter* Ståndets Ledamöters Vägnar Vägnar Anel. Fredin.
Frie Johansson« M. M. Rosbeck, Utdrag af ProtocoJlet, /hillet uti Rikaens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotts för. sta Beredning Söndagen den 30 fuli 1815.
S. D. Sedan det Project till Utlåtande, som ute «len*a Beredning är torde* författad t, i anledning - 304 Dm 5 Augusti ning- at Huglofl.
Ridderskapets och Adelns samt Högvördiga Prest -Ståndets en del Ledamöters uti bemäldta Riks-Stånd gjorda anmärkningar vid Oeeonomie-Utskottets den i7--de uti innevarande månad gifne samt af Vallofl.
BorgareStlndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifall» ne Betänkande, rörande väckt fråga örn jemkning i extra roteringen, blifvit från Utskottets Plenum, sistlidne Fredag den 2 8:de dennes, hit lill Beredningen återremitterad!, för att låta, i enlighet med de af Utskottet uti det pro» jecterade Utlåtandet di gjorda ändringar, utar* beta ett nytt Förslag; så sammanträdde nu, efter särskild kallelse Utredningens medlemmar, hvarvid tillstädes kommo, Ordföranden, Herr Landshöfdingen rh. m.
Friherre af Wetterstedt, och af Ledamöterna, Herrar Cuiitracts-Prostarne Ahnqvist och Rönbeck, Herr Radmannen Fredin, samt Riksdagsmannen Nils Månsson från Malmöhus, Eric Johansson från Stora Kopparbergs och Anders Carlsson frän Skaraborgs Län , den sistnämnde såsom Suppleant för Riksdagsmannen Lars Carlsson från samma Län; och uppläste undertecknad till justering ett, förnyadt project till hvar uppå ofvanberörde inom tvänne af Riks,-Stånden gjorda anmärkningar vid Oecuhomie Utskottets förra Betänkande i målet; hvilket Project de af Beredningens Ledamöter, som bivistat Utskottets Plenum densSnle dennes , funno vara författadt i enlighet m®d då framställda Propositioner och PluralitetenS', tagna Beslut, men samtlige d« nu närvarande och Den 5 Augusti och ofvan uppräknade 7 Herrar Ledamöter af Beredningen yttrade sig, nu för deras enskilda del , till Protocollct, »ålunda: ”Emedan vi så mycket mindre kunna instämma
Mti de ändringar Pluralitéten af Höglofl.
Allmanna Besvär»- och Oeconomie-Utskottet, vid hållet Plenum den 28. af innevarande månad, gjort uti Beredningensprojecterade Utlåtande öfver anmärkningarna emot Betänkandet, angående jemkning uti extra roteringen, som vi, för vår del, anse t frågavarande ändringar helt och hållet afvika från det af Utskottet förut stadgade och af Två Riks - Stånd bifallne Utlåtande i målet, samt vår härom fattade och uti det af oss projecterade svaret å anmärkningarna uttryckte öfvertygelse; — få vi i egenskap af Oeconomie-Utskottets Medlemmar äska, att följande särskilta mening mätte, för vår räkning, uti detta Protocoll inflyta och, sedan densamma blifvit uti Utskottets Plenum uppläst, Expeditionen till Riksén* Höglotl.
Ständer åtfölja.” ”Med Herr Öfverste - I.ieutnanten von Heyne äio vl alldeles ense derom, att, jemlikt j, punkten af Oeconomie-Utskottets Betänkande, den 10.
April 1810, hvilket, på sätt 38 §. uti Riksdags-Beslutet af den a
Maj samma år utvisar, Riksens Ständer såsom deras.
Utlåtande då antagit, har den i frågavarande Extra - 6.re Bult; Nio 39. 4«> X)en 5 Augusti t ra Reterings- anstalten blifvit förklarad böra.' endast provisionelt förrättas , pä det sedermera, vid en annan Riksdag , Riksens Ständer skulle kunna derom vidare öfverlägga och besluta; och då ett sådant beslut ännu icke följt, tro vi icke allenast, det otvifvelaktig! nu tillkomma Riksens Ständer, att i underdånighet framställa sådana föreskrifter, hvilka bidraga till en skälig jemkning af denna extra roteringstunga, 'till ali möjlig likhets vinnande imellan Rikets särskilta Landsorter; utan ock, att Riksens Köglofl.
Ständer liro alldeles oförhindrade, att nu bestämma förnyade allmänna grunder för samma Eoterings-Verk.
— I detta afseende tro vi oss jemväl böra nämna, jrtt den uti Kongl, jVJaj:ts Nådiga Instruktion för Comiterade till förrättande af extra Soldate - Boteringen , den 5.
Februari 1811 gifne föreskrift, det en Rote, vid ansvar, icke skulle få öfverstiga det Hemmantal , sorn, efter Roterings - Instructionen för förra Roteringen och det derpå grundade Roterings - Verk , Länet högst är tillätet, icke uttryckligen stödjer sig hvarken på Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Betänkande eller på Riksdags-Beslutet afår 1810, uti hvilka handlingar denna föreskrift ej på något ställe igenfmnes och hvaraf således, enligt vårt omdöme, otvifvelaktigt mäste följa, att om detta stadgande i någon Landsort föranledt till en obillig fördelning af extra Roteringens utgörande, lärer detsamma, vid dukningarna häraf, alldeles ieke böra ligga i vä - T)en 5 Augusti 307 vägen.
Således, och ej mindre på grund häraf, än till följd af de skäl Oeconomie - Utskottets sista återremitterade Betänkande innehåller , anse vi att en allmän jemkning uti estra Roteringen är för alla de orter, hvarest klagan öfver samma Rotering förspörjes, högst angelägen , och att vid denna jemkning , icke hemmantalet , utan ägornas vidd och godhet bör tagas till grund.
Då likväl jordmånen äE hemmanen imellan ganska skiljaktig, skulle det visserligen innefatta en obillighet, att stdga , det ett lika belopp af ägor å alla ställen borde svara emot skyldigheten, att hålla en extra Roterings-soldat, men om, vid Roter ings jemkningarna, Skattläggnings-methoderna följas och de deruti bestämda graderingar iakttagas, för utstakandet af agornas olika godhet samt det tunnelandtal, af så väl åker och äng som den dertill tjenliga uppodlings-mark, hvilket bör tägas i beräkning, torde nogsamt all möjlig rättvisa och billighet emot innehafvarne af den nyroterade jorden varda bibehållen.
I afseende på de gjorda anmärkningarna vid Utskottets förslag, att en enda Comité för hela Riket måtte tillförordnas, for att örn Roterings-Verket i alla Uänen taga kännedom och föreslå allmänna Grund-Reglor till efterföljd af Herrar Dandshöfdingarna och ILänens Roterings-Comiterade, äfvensom den uti anmärkningarna i stället projecterade utväg, att jemkningarne skulle genast uppdragas åt nya Rote rings - 3°8 t)en 5 Augusti rings- eller Reglerings-Comitéer 1 Länen, u* tan att för dem några förnyade allmänna föreskrifter skulle behöfva stadgas; få vi för vår del åberopa, att enär de besvär, hvilka blifvit öfver Herrar Landshofdingarnes och de förra Roterings-Comitéernas åtgärder anförde, icke torde kunna, emot all vanlig Rättegångs» ordning, omedelbarligen å nyo upptagas och pröfvas vid samma eller en lika instants med den , öfver hvilken klagomålen blifvit förde; så mäste den.önskade rättelsen nödvändigt sökas å högre ort.
De nu anförde besvären äro val till Kongl. Majit i underdånighet ingifna , men Kongl. Majit har i Nuder öfverilemnat Besvär s-hand] i ngarna till dess ogIi Rikets Krigs» och Kammar Collegier, för att derstädes först granskas, innan de samma komma under Kongl. Majits
Nådiga afgörande, och välbemält^ Kongl. Collegier lära icke kunna medhinna, att ofver dessa till cn särdeles stor mängd inkomna besvär meddela behöriga och på enahanda principer grundade Utlåtanden , hvarföre ock någon handläggning vid samma besvär allt hittills icke skall blifvit af Kongl. Collegierna vidtagen.
Vi bibehålla följaktligen , för vår del, den öfvertygelse, sorn uti Utskottets förra Betänkande , i enlighet med Pluralitetens då ägde tanka , blifvit yttrad , nämligen , att åt några Comiterade kunde, uti det i samma Betänkande upptagna ändamål , uppdragas , att stadga vissa grund-reglor för alla Rikets provins#r , i afseende på de jemknin^ar uti extra Roto - Deri 5 Augusti Roteringen, hvilka, med föranledande af de anförda besvären och Herrar Landshöfdingarnas uppgifter , kunna finnas nödiga»
Vi anse likväl desse Comiterade icke böra aga , att besvären definitivt afgöra, utan tillstyrka vördsamligen , att de allenast ma efter sådana grunder, som kunna utur de underdåniga besvären inhämtas, föreslå allmänna Regi or; i enlighet hvarmed, sedan desamma blifvit af Kongl. Majit i Nåder pröfvade och dess Nådiga Instruction för Roterings-Comiterade inom Länenutfärdad, verkställigheten skulle sedermera kunna, så fort någonsin möjligt är, åt Herrar Landshöfdingarne,, med nya Raterings-Comiterade inom Länen, anförtros; Riksens Ständer obetaget, att vid nästa Riksdag sig häröfver vidare utlåta.
Hvarigenom den uti anmärkningarna inom Högvordiga Rrest-Ståndet gjorda erinran, att Roterings-Comiterade skulle komma att afgöra frågan med Riksens Ständers Rätt, synes förfalla.
Och anse vi oss härvid i öfrigt böra tillägga den hemställan, att de upplysningar om förhållandet inom Länen , hvilka, enligt Qeconomie-Utskottets förslag uti desi sista Betänkande, Herrar Landshöfdingarne höra till Comiterade insända, skola fullständigt upptaga alla särskildta loicala förhållanden i orten, på det grunderna för jemkningarne mätte, så mycket någonsin möjligt är, öfverallt blifva verkställbar.’'’ ”Hvad angår det af åtskilliga bland Hög. vördiga Prest.Ståndet6 Ledamöter, uti anmärk nin - Den 5 Augusti ningarna åberopade förbehåll, sorn af bernalt?
Riks-Stånd skall hafva blifvit gjordt vid åta.* gandet af extra Rotering för Preste-bohl, nemligen , att Comministrar och ringare ivyrko - Be* tjente borde från deltagande uti denna rote* ring, för deras Boställen, vara frikallade ; så, ehuru vi visserligen skulle anse en sådan frikallelse för dessa merendels illa lunta Ecclesiastique Tjenstemän vara ganska billig; likväl
Qtii då hvarken uti Oecanomje-Utskottets, Betänkande samt Riksdags-Beslutet a f år 1810, eller uti Kongl. Majits Nådiga Instruction för Roterings - Cumiterade , ofvanberörde förbehåll blifvit omförmäldt; torde detta ämne kunna i underdånighet öfverlämnäs till Kongl. Majit, så att vid utfardande af Dess Nådiga föreskrifter för Comiterade till förrättande af jemkningarne 'å den provisipnella extra Roteringen, härå måt-% te fastas det afseende Kongl. Majit i
Nåder täckes finna med skäl och billighet öfverensstämmande.
I afseende på de gjorda anmärknlngarne qti Frågan om befrielse för afgifters erläggande af extra Rotehållare, under Fredstider; få vi, för vår del, åberopa hvad Oeconomie-Utskottets sista Betänkande härom, innehåller, och, med anledning af Herr Biskoppen Doctor Almqvists samt Herr Professoren Doctor Wijkmans med flera Ledamöters af Högvördig:!
Prest-Ståndet erinringar, vördsammeligen föreslå den ändring uti nyssnamde Betänkande, att det må vata.
Den 5 Augusti vara de estra Roterings-skyldige obetaget, att, uti Krigstid, med Kongl. Maj:t och Kronan öfverenskomma, om extra rotermgens utgörande under Kriget, antingen uti Manskap eller genom Vacance-afgift, allt efter som Kongl. Maj:t för Rikets fullständiga försvar i Nåder bäst pröfvar och Roteliållame sig åtaga, samt i likhet med hvad för den ständiga Koteringen då kan beviljas.
Ex Protocollo M. M, Rosbeck.
Uppläst hos samtliga Riks-Ståndén den 5 Augusti Vördsamt Memorial! ill följd af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns den a3 nästlidne Juli meddelta anmodan, hvaruti Högvördiga Prest-Ständet och Hedervärda Bonde-Ståndet sedermera instämt, till hvardera af Riksens Ständers Utskott, att undersöka förhållandet med besluten öfver de ifrån dem utgifna Memorial och Betänkanden; och i det fall att, beträffande sådana mål, hvaruti af de respectiva Stånden olika beslut blifvit fattade, någon Jemkning vöre möjlig och af nöden, eller målet till Nämnd måste hänskjutas, sådant till vederbörlig åtgärd hos Riksens Ständer anmäla; har Allmänna Besvärs- och Oecanomie-Utskottet företagit en så beskaffad undersökning, i afseende på så väl dess enskilta som de af sammansatta Stats- och Oeconomie-Utskottens Expeditioner hvilka iiro genom sistnämnde Utskotts försorg> expe - 312 Den 5 Augusti expedierade, och dervid inhämtat, att, uti ett och annat mål, tvänne af Riks-Stånden stad» nät i olika beslut med de öfriga tvänne, antingen uti några vissa omständigheter, eller ock sålunda, att Oeconomie-Utskottets Utlåtande blifvit af två Stånd gilladt och af två Stånd afslaget, men alla dessa mål har ^Utskottet ansén vara af den beskaffenhet, att. de Utlåtanden, hvilka mera än ett Riks-Stånd förkastat, böra enligt Riksdags-Ordningen förfalla, med undantag allenast af de få ämnen, om hvilka Riksens Högloft.
Ständers Pluralitet förenat sig, att dem helt och hållet till Kongl. Majit* Nådiga förordnande i underdånighet Öfverlemna, och deruti Riks-Ståndens önskningar lära, genom Expediuons-Ufskottets försorg, uti Riksens-Ständers underdåniga skrifvelser intagas; hvilket Utskottet får till vördsamt svar å ofvanbemält» 3.ne Respectiva Stånds anmodan, anmäla; och bifogas harvid en förteckning, sorn utvisar
Uti hvilka mål Riks-Ståndens meningar varit på of vannäoinde sätt delade.
Stockhom den 3 Au gusti 1815.
Ridd. och På Högvördig» Prest» Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar A.
Ortman, På Vallöf!.
Borgare- På Hedervärda RondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöter» vägnar vägnar * Anti.
Eric. Johansson, AL Af. Rosbeck. fört - Den 5 Augusti Förteckning
Sorn utvisar uti hvilka af de hos Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskott behandlade Mai oell Arender tvänne af de Respectiva Riks-Stånden stadnät uti olika Beslut med de tvänne öfriga. 1:0 Angående Husbehofs Bränvinsbränningen och de dermed gemenskap ägande omständigheter.
Ridderskapet och Adeln har rörande denna fråga fattat följande beslut: l:sta Punkten af det första Betänkandet» första och andra Momenterna af det sednare Utlätandet bifallne. lidra Punkten bifallen, jemte 3, och 4.
Mom. uti svaret, hvarförutan det tillägg blifvit gjordt, i afseende på utlåtandet om sådana pannor , hvilka sedan hatten blifvit påsatt, kunna fyllas, att de samma till bruk och nyttjande böra förbjudas, så vida hela hattens rymd icke uppgifvea till bränning och med pannans kantal inberaknas, hvarvid det sammanslagna kannerummet likväl icke får öfverstiga hvad mot hemman# värdet svarar och hvad för en panna högst är tillåtet. 3:«dje Punkten; Högloft.
Ridderskapet och Adeln har härvid ej ansett sig kunna antaga den för Staderna tillstyrkta Brännings - rättighet, och dervid gjort det tillägg, att dess yttrande, huruvida JBräuvinabrännijig i Städerna hunde Den 5 Augusti kunde u-pplåtas till Allmänna Magazlns-t>iree« tionen, skulle uppskjutas intill dess Särskildta Utskottets Betänkande i den del, som härmed äger gemenskap, varder- företaget.. .j.de Punkten bifallen. 5:te Punkten äfvenledes jemte 6:te Morn. i svaret. 6:te och 7;de
Punkterna hifallne med dé förändringar och tillägg, som innefattas uti 7. 8» 9. ro. och 11 Mom. af svaret. 8-de Punkten bifallen med det utd .1 s. Morn* 3,f svaret gjorda tillägg. §:de Punkten; den 1 13.
Morn. af svaret häruti gjorde förändring har blifvit bifallen. so^de Punkten bifallen, jemte hvad Utskottet , i sammanhang dermed, uti svaret än* fört.
Högvördige Prest-Ståndet har gjort det förbehåll vid 5:te Punkten af Utskottets Betänkande, i afseende pa hvilken bemälte
Stånd ansett proportionen imellan Pannerymden af Bränvinspannorna och Personalen i Städerna höra förblifva densamma som enligt Kongl. Majus
Nådiga kungörelse angående Bränvinshränningen den 9 October ibis; men i öfrigt hifallit Betänkandet.
Ståndet har antagit första Betänkandet, med den jemkning, i anseende kill ny redaction af det bibehållna stadgandet uti Den ^ A ugusti 315 uti Kongl. Kungörelsen den g October 1812» Sorn i 2 §. af 1 Mom. innehåller grunden for Brån vinsbränn ingens begagnande, att Ordalydelsen blifver denna: för &o Mantalsskrifna per*t söner af, Man och Qvinkön får begagnas en panna tir; äfvensom 4 §. 3 Mom. bör, om tillämpning må kunna äga rum, hafva det tillagg-: ett i Städerna bör alltså innan Mantalsskrifningen inträff Jar Brunvinsbränningen för följande äret vara reg-j lerad; hvarjemte Borgare Ståndet äfven förklarat sig anse det vara betänkligt, att förändra hvad Kongl.
Förordningen af den 24 Augusti 1813 sta-dgar, angående vittnens afhörande i de mål, hvarpå 7 Morn. i Utskottets afgifna Utlåtande har afseende.
Och har Utskottets sednare Utlåtande blifvit af Vällofl.
Borgare Stan,-; det förkastadt.
Hedervärda Bonde-Ståndet har antagit Ut-' skottets Betänkande och utlåtande utom i den, del, hvarigenom Bränvinsbränning blifvit- tillåten Städerna, så att förslaget derom helt och. hållet blifvit afslaget; dock med förbehåll för Gästgifvare a Landet , hvarest flera åboer turvis bestrida gästningen, att de alla , skola varu berättigade till resande försälja Bran-’ vin, samt att Mål, rörande oloflig
Bränvinsförsäljning å landet endast böra upptagas och pröfvas af Domstolen i orten. 2:0 Angående vackt fråga om en Allmän Forl vagns eller Postvagns inrättande..
Betänkandet häröfver, seni blifvit gemen: samt Dtn 5 Augusd samt med Högloft.
Stats-Utskottet afgifvet, hafva Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-^Ständet bifallit, men med öfverlemnande af sistnämde Ständ till Kongl.
Majit, att forordna ont verkställigheten för de orter, der Inrättningen är tjenlig och verkställbar; hvaremot Högvördiga Prest-Ståndet samt Vällofl. Borgare
Ståndet bifallit Stats-Utskottet i ämnet afgifna Utlåtande.. 3:0
Angående inskränkning uti friheten att utgifva löpande Assignationer.
Betänkandet och Utlåtandet arn bifallneaf Högvördiga Prest-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet men afslagne af Högloft.
Ridderskapet och Adeln och Vällofl. Borgare-Ståndet. 4:0 Angående Medel tili Fabrikernas upphjelpan. de, i anledning af Herr Pihl 12 en sch öl ds Memorial, Betänkandet är bifallet af Högloft.
Ridderskåpet och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndet, men ogilladt af Högvördiga Prest-Ståndet, och af Vällofl.
Borgare-Ståndet helt och hållet öfverlemnadt till Kongl. Majit. 5:0 Augdendeförändring uti Tjenstehjons flyttningstid.
Ridderskapet och Adeln hav, vid detta måls slutliga afgörande . föreslagit, att flyttningstiden måtte utsättas till den 15 October, men Vallöf!, Borgare - Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva icke deruti ingått, och fråa Den 5 Augusti 3*7 frän Högvördiga Prest-Ståndct har Jifigon un* deilättelse om heslutet häröfver icke tiil Utskottet ankommit. 6:0
Angående åtskilliga öfverklagadt kostnader för Rote- och Rusthållare.
Betänkandet och Utlåtandet äro bifallne af Högvördiga Prest-Stånriet och Vallöf].
BorgareStandet, meri ogillade af Högloft, Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda.
Bonde-Ståndet. 7:0 Angående Allmänna Spannmåls MaguzinsJnrilltnihgen.
Stats- och Oeconomie - Utsk ottens gemensamma Betänkande häröfver är bifallet af Högloff.
Ridder sk apet och Adeln, samt ofverlemnadt till Kongl. Maj:t äf Högvördiga Prest-Ståndet, Vallöf!.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, med några underdåniga önskningar. 8:0 Angående Strömrensning och Canal gräf - ning fran Suleviken till Norrska Gränsen.
Stats- och Oeconomie-Utskottens
Betänkan* de är bifallet af Höglofl.
Bidderskapet och A* deln och Högvördiga Prest-Ståndet, men afslaget af Hedervärda Bonde-Ståndet; och V-ä 11 o fl. Borgare-Ståndet har endast bifallit Stats-Utskottets yttrande. g:o Angående ändring uti Skogs^Ordnirtgame^ Betänkandet och Utlåtandet äro bifallne af Hög - t
Den 5 'Augusti Högloft.
Ridderskapet och Adeln och Högvördiga Prest-Ståndet, men afslagne af Heder värda Bonde-Ståndet och af Vällofl.
Borgare-Ståndet dels bifallue dels afslagne. 10:0
Angående förbättrad reglering af Vigt-, scrterna.
Betänkandet är bifallet af Högloft.
Ridder» skåpet och Adeln och Vällofl. Borgare-Ståndet, men ogilladt af Högvördiga Prest-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet.
Utur Högloft.
Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Handlingar rätteligen utdragen intygar, Stockholm den 3 Augusti 1815. M. M.
RosbeckUppläst hos Samteliga Riks-StSnden den 5 Augusti. Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Battco-Utskotts
Utlåtande, angående de inom RiksStånden yppade skiljaktigheter, i afseende på tiden, hvarunder det till Götha Canal byggnads fortsättning beviljade Lån-biträde skall utgå.
Sedan samtliga Respectiva RiksStånden fattat deras Beslut, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga - X)en 5 Augusti diga Proposition om Götha Canal arbetets fortgång och ytterligare befrämjande, sa hafva Stats-* och Banco-Utskotten, efter häraf erhållen del, erfarit, huruledes i frågan otti tiden, hvarunder det beviljade Lån-biträdet skall utgå, sådana skiljaktigheter hos de respectivä RilcsStånden yppats, att Utskotten ansett desamma böra till Riksens Högled.
Ständers närmare Utlåtande hemställas — Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Ronde - Ståndet hafva nemligen beslutit, att Lane - Biträdet skall utgå årligen ifrån och med innevarande år 1815 till och med år rSöO', eller under sex års tid, hvaremot HögvcrJiga Prest-Ståndet förklarat: att Biträdet skal! utgå årligen i Tio år, beräknade ifrån och med innevarande år 1815, men från Riksens Ständers Bank endast till år 1820, hvarefter det till blifvande Ständer öfverlemnas, att bestämma, hvarifrån Biträdet sedan må utgå; samt Vällofl. Borgare - Ståndet åter, alt
Biträdet skall utgå årligen ifrån Och med innevarande ar till och med 1820, eller det år, då nästa Riksdag derefter infaller.
Vid öfverläggning 'om den samman jemkning af dessa skiljaktiga Beslut, som, jemlikt 73 §. uti Riksdags Ordningen, af Utskotten bör föreslås, hafva sure olika meningar inom Utskotten uppkommit, den ena, att Lån biträdet, enligt Högloft.
Ridderskapets och Adelns samt Hedervärda Bonde-St än dets sammanstämmande Beslut, bör utgå årligen ifrån och med år 1915 till och. med år l8so, eller under sex års tid; och 32o Den 5 Augustt och den andra äter, att berörde Biträde, enligt Vallöf!. Börgare Ståndets Beslut, bör utgå ifrån och med år 1815 till och med år 1820, eller det år, då nästa Riksdag derefter infaller.
Och som, vid anställd, votering, anie Stånd slädnät emot j:ne Stånd; så få Utskotte* båda dessa Alternativer till Riksens Högloft.
Ständers pröfning vördsamligen anmäla.
Ridd. och På Högv- Prest-StånAdelns Ledamöters dets Ledamöters Vägnar Vägnar Joh. Htnn.
Carl Thyselius.
Carl D« Geer. C. v. Rosenstein.
Borgare-.Stån- På Hedervärda Bottdets Ledamöters de-Ståndets Ledamoters vägnar vägnar Carl Frt Landberg.
Eric Svensson. J. P. Schenström.
Ständer vid denna Riksdag behagade remittera frågan om ytterligare bidrag af allmänna medel för Götha Canal Inrättning till deras Stats- och Banco-Utskotts gemen» Samsta handläggning samt ensärskild afdelning ut» af Den '5 Augusti 3*t äf dessa Utskott mäste sättas till ämnets beredande och utarbetning, bief det ock nödvändigt at£ Särskilta Persöner antogos till biträde Vid Protocöllsförirtg och E&peditioners författande
Samt åtskillig annan skrifning, hvartill fordrades en hästan odelad tid; Och hafva derföre fcn Notarie från Banco-Utskottet saint fen Cahtzlist från Stats-Utskottet varit tillkallade och biträdt omförmäiiö afdelning samt dervid tinder flera Véckors tid Varit träget sysselsatte , hvarföre någoti särskild vedergällning synes hofa dem tillkomma.
Stats-Utskottet får derföre föreslå ätt nämde Notarie och Cantzlist måtte fot fett sådant tillökt besvär och arbete få uppbära fett Arfvode, den förre af två höildtade och den sednare af ett hundrade Riksdaler, allt Banco.
Derjemte och sorn Utskottet under Riksdagen Varit föranlåtet, att vid de genom särskilta Deputerade Verkställda Revisioner öfver Kongl. Commetce-Coliegii fonder samt Allmänna Magasins - Inrättningens förvaltning begagna Cantzli- och Väkt-Betjening inom dessa Verk, det Arbetet blifvit förrättadt, så har Utskottet, i likhet med hvad som Vanligen skedt Vid Riksens Ständers Revisorers Sammanträden, ansett sig böra hemställa att de Personer, sorn vid dessa Revisions - Förrättningar tillhandagått
Och biträdt, kunde derföre
Varda belöiitfe i ma.n äf det besvär hvardera haft, samt får alltså föreslå:
För 61V.
Ö 4 11 4?. 335 Flen 5 Augusti För Secreteraren vid Revisionen i Corn* merce-Collegio - - R:d -B:co 155.