Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Renskötseln, utgörande Lapparnes hufvudsakliga näringsfång, är väl i aftagande efter odlingens framgång, men lemnar dem dock öfverskott till försäljning af renkött och hudar.
Mångå Lappar hafva äfven öfvergått till idkande af jordbruk inom fjelltrakterna, der de tillika sköta sina renkreatur.
Beskaffenheten och tillgången deraf är ganska skiljaktig, ty på många ställen i de närmare hafskuslen belägna trakterna befinnas skogarne så medtagne, att invånarne sakna erforderligt bränsle och gärdsel till ägornes omhägnande samt byggnadsvirke till boningsrum ach andra nödiga hus, hvilket från längre håll måste anskaffas och forslas.
Denna brist härrör dels af misshushållning i äldre tider och skogens sena återväxt, dels förnämligast af ringa utrymme efter skatt, enär flere byar, som enligt 1780 års afviltrings-instruktion och derpå grundade utslag bort erhålla 1,000 tunnland duglig jord på mantalet, icke fåll mera än 2 ä 500 tunnlands vidd; hvarföre och då ersättning in natura, i anseende lill de odisponerade krono-allmänningarnas aflägsenhet, numera icke kan äga rum, en skälig jemkning i beskattningen synes önskvärd och nödvändig, så mycket heldre som de äro skaltlagde för fiske, hvilket tydligen minskats eller hell och hållet upphört; hvaremot de från kusten och större vattendrag aflägsnare skogarne, ehuru å många ställen strängt anlitade, lemna mycken tillgång på hvarjehanda effekter, vida öfverstigande ortens behof, synnerligast inom Lappmarken; men i afseende å deras aflägsenhet blir behållningen ringa för hvari derifrån afyttras.
Skatteskogarne äro ännu 7 å många ställen samfälliga by a vis, men laga skiften hafva mer och mer vunnit förtroende och blifvit verkställda i den mån ägarnes tillgångar och landtmätarnes tid medgifvit.
Hågen for skogens sparsammare och ändamålsenligare begagnande har tilltagit, hvaribland må nämnas, att uppläggning af så kallade sticktak, som Hushållnings-Sällskapet eller sina ringa tillgångar uppmuntrat genom premier, redan på många ställen å landel är verkställd och torde snart komma att allmännare begagnas i stället för de skogsödande och vanprydliga taken utål näfver och takved, lill hvilka sistnämnde erfordras tio trän på hvarje aln efter husets längd och hvilket täckuingssätt ännu lill en stor del äfven nyttjas i Umeå stad å ii 1 dre hus.
Bruket af brädtak har jemväl blifvit allmännare, särdeles i närheten lill sågverk.
Kronans skogar, hvarå afvittring inom kustlandet försiggått eller förestår, äro dels upplålne till begagnande på obestämd tid emot afgift och förbehåll af Kronans fria dispositionsrätt när så påfordras, och dels ännu odisponerade eller vid elfvar och floltbara vattendrag anslagne till kolning för jernverken och stockfångst för sågverk, med rättighet lör ägarne till de sistnämnde, alt, emot stubböreafgift, årligen afhemta ett bestämdt antal trän.
Al den förändring sorn kommer att ske i afseende å sågverksskogarne, jemlikt Eders Kongl.
Maj:ts till Dess och Rikets Kammar-Kollegium aflåtne nådiga skrifvelse den 29 sist lid ne Maj, motses en skälig och mera säker inkomst för Staten samt deras sparsammare och ändamålsenligare begagnande än härintills, äfvensom kontrollen emot missbruk blir lättare.
Under loppet af år 1848 till och med 1850 hafva vederbörande landtmätare till afvittring beredt 8,266 tunnland inrösningsjord, 624,293 tunnland afrösningsjord och impedimenler, eller tillhopa 632,559 tunnland, samt uppgått rålinier till en sammanräknad längd af 997,093 alnar.
Bergsrörelse.
Inom Länet finnes endast en jernmalmsgrufva, Näsberget kallad, belägen 7 mil från kusten i Jörns kapellförsamling af Norsjö socken, men malmbrytning derstädes har upphört, hufvudsakligen för den dryga transportkostnaden, i jemförelse till priset.
Morö silfvermalms- och blyglansgrufva, på cirka en mils afstånd från lastageplats i Skellefteå socken, är öfvergifven af dem som gjort försök till dess bearbetning, emedan malmen, der sprängningen sketl, varit så ringa gifvande, att den ej motsvarat kostnaden.
Det lärer således blifva kommande generationer förbehållet, att begagna de rikedomar som dessa berg förmodas innehålla.
Vid de i Länet befintliga 2:ne masugnar, Olofsfors och Robertsfors, samt sex jernverk, nemligen Olofsfors med derunder lydande Klase och Holmfors hamrar i Nordmalings socken, Hörne - 8 fors i Umeå socken, Säfvar och Johannisfors i Säfvar socken sami Robertsfors och Fredriksfors i Bygdeå socken, har driften varit liflig.
Fabriker och Bruk, som ej tillhöra bergshand teringen, utgöras endast al 2:ne glasbruk, nemligen Strömbäck i Umeå socken och Ytterstfors i Skellefteå socken, hvilka drifvits med mer och mindre framgång, samt en terpentins och harts-fabrik i sistnämnde socken med aflagande tillverkning.
Kalkbränningen motsvarar icke ortens behof, men sådant anses vara tallet för närmaste omgifningarne till de 2:ne befintliga färgerierna, hvaraf det ena med stampverk.
Garfverier drifvas till mindre betydenhet.
Brädtil!verkningen har bedrifvits efter vanligheten, ehuru måhända med mindre vinst för en de! sågverksägare och föga verklig behållning för den delen al allmogen, som bi träd t vid timmerhuggning och forsling.
Jagt och djurfångst idkas väl i de mindre bebodda trakterna, synnerligast inom Lappmarken, men har äfven der förminskats och hvarmed finhållandet är ganska skiljaktigt.
Skinn af rof- och skade-djur som föryttras från orten, hufvudsakligast af Lappmarkens invånare, samt kustboernas vådliga skjäl fiske, hvilket sistnämnde icke härstädes såsom på åtskilliga andra ställen uppmuntrats af allmänna medel, har lemnat någon, ehuru mindre betydlig vinst.
Laxfisket, i synnerhet år 1850, var mindre gynnande, och förorsakade arrendatorerne af Kronans fisken så mycket större förlust som afgifterna äio högt uppdrifna, hvaremot strömmingsfisket varit något fördelaktigare och öfverstigit ortens bohof, men det nedsatta priset sistnämnde år lemnade derå en obetydlig behållning.
I anseende till det å tjäran förhöjda priset har till verkningen ökats å de från kusten aflägsna re trakterna, der tjenliga ämnen funnits inom skatte- och kronohemmans samt nybyggens områden, äfvensom till en mindre del å kronoallmänningar, af stubbar, rötter, torra tiän och vindfällen, efter sökt och erhållet tillstånd mot bestämd afgift.
Efter det Kronans lösningspris ned sattes, har produktionen minskats, emedan till verkarne trott sig finna att inkomsten icke motsvarade den förlust som jordbruket led af minskad gödseltillgång; men åren 1848, 1849 och 1850 levererades dock till Kronan sanunanräknadl 19,891 IM. 7 U.. hvaraf 17,066 LU. 8 ti renad och rabatt fri salpeter, hvilket utvisar att mera noggranhet och omsorg vid arbetet blifvit iakttagna.
Denna för allmänt bästa vigtiga näring, såvida salpetertillverkningen inom riket icke fyller det vanliga behofvet lill krut, än mindre blefve tillräcklig vid utomordentliga behof, är håde både passande ocdi så mycket fördelaktigare för orten, som salpetern, jemförelsevis till andra effekter, befinnes lätt forslad från aflägsna trakter; man bör äfven med säkerhet kunna hoppas att produktionen ökas i mån af boskapsskötselns tillväxt, synnerligast i Lappmarken.
Vottaskeberedniny, en nyttig och fördelaktig näring, hvarvid mindre arbetsföra personer kunna sysselsättas, liar minskats i brist på tjenliga ämnen, emedan skogarne till det mesta bestå af gran och tall.
Linne-, ylle- och bomullsväfnachr, som i finhet och godhet ofta kunna jemföras med utländska tyger, förfärdigas endast af qvinnorna och är tillverkningen deraf i tilltagande, ehuru föga utsträckt vidare än till husbehof.
Sedan Eder Kongl. Maj:t i nåder anslagit 500 R:dr Banko till införande af dubbelspinningsmetoden och den antagna lärarinnan uppfunnit en härstädes okänd, ganska enkel dubhelspinningsrock, hvartill vanliga spinnrockar lätt med ringa uppoffring kunna användas, och likväl efter behag begagnas lill enkel spillning, deraf modell till Landtbruks-Akademien blifvit insänd, har kostnadsfri undervisning meddelats så vidt omständigheterna medgifvit och hvarmed lärarinnan skall fortfara så länge de för det nyttiga ändamålet ytterst sparsamt begagnade medlen ännu medgifva.
Förtjenst genom forsling af bjelkar, sparrar och andra skogseffekter har tillskyndats allmogen, som dessutom efter förra vanligheten slöjdat samt sysselsatt sig med förfärdigande af käril för landets produkter, smör, lax, strömming, pottaska, tjära och salpeter.
Sjöfart idkas i allmänhet icke såsom näringsfång, men åtskillige bruksoeh sågverksägare samt ortens handlande äga fartyg, hvilka begagnas dels till utrikes sjöfart, dels för transporterande af landets produkter till hufvudstaden och andra otter, hvarifrån spanraål, salt och andra förnödenheter återföras, hvilket äfven till stor del verkställes med ångfartyg.
Ortens invånare afyttra väl hufvudsakligen sina landtmannaprodukter till handlande borgerskapet i Umeå och Skellefteå städer, men äfven vid ft imat knaderne lill andra personer och dessutom till de å landet med behörigt tillstånd bosatte handlande.
Om än den täflan som i sistnämnde fall uppstår med handlande borgerskapet icke kan vara utan nytta för den producerande allmogen, är det likväl osäkert huruvida olägenheten till lättare åtkomst af öfverflödsartiklar ofta föranleder utgifter, hvilka kunde och borde besparas. jBerättelse öfver Westerbottens
IAn för åren 1848—1850. 2 10 § 4.
Politisk Författning.
Under ifrågavarande tre år äro 86 krono-nybyggen beviljade lill anläggning, hvaraf 36 å kustlandet och 50 inom Lappmarken.
Tolf stycken nybyggen hafva genom Eder Kongl. Maj:ts nådiga beslut erhållit tillökning i frihetstiden, deremot 29 å kustlandet och 15 inom Lappmarken ingått i skatt.
Vid 1850 års slut utgjorde antalet af kronohemman å kustlandet 1,578 och i Lappmarken 1,131 eller tillsammans 2,709, oberäknadt särskilde kronolägenheter, enligt landskontorets uppgift å kustlandet 193 och i Lappmarken 151, eller tillhopa 344.
Skattläggnings- och afvitlrings-förslag äro upprättade för 8 hemman, 5 nybyggen och eli torp.
Största delen af ortens jordbrukande invånare äro sjelfägande bönder eller ock åboer å kronohemman och nybyggen, hvaremot antalet af arrendatorer och brukare är ganska ringa.
Laga skiften, der de blifvit verkställda, ehuru med betydlig kostnad, halva visat goda följder samt åstadkommit täflan och större drift vid jordbruket, jemte betydlig lindring i stängsel kring ägorna.
Desse, som i tabellen upptagas efter räkenskaper eller medelpris, äro för menigheten ganska tryckande, synnerligast under missväxtår, och deras tyngd ökas genom långväga färder, hvilka en del mäste göra till afbördande af sina ulskylder; men ifrågavarande prestationer lära dock lör närvarande icke kunna förminskas, åtminstone hvad angår kommunala utskylder och fattigas försörjning m. m.; likväl hafva ifrågavarande bördor, bland annat genom gästgifveri-, håll- och reservskjutsens besörjande på entreprenad, som äger rum å alla ställen vid allmänna landsvägen samt ålskillige stationer å häradsvägarne inom kustlandet, om ej minskade, åtminstone i möjligaste måtto blifvit jemnade.
Och enär besväret med transportskjutsar och inqvarteringar hufvudsakligen drabbar de till allmänna landsvägen närmast boende, torde dessa olägenheter kunna anses motsvara den tyngd de mera aflägset boende måste vidkännas för ulskyldernas leverering och utgörande.
Ifrån Lappmarken utgå inga andra direkta bidrag till Staten än jordeboks- och hemmantalsräntorne, men desse jemte aflöningen till presterskapet och åtskilliga andra inbördes onera äro likväl icke obetydliga.
Enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Cirkulär af den 17 April 1828 anmärkes här, att uti den i tabellen uppförde kostnad för rustning och rotering rusthållsstammars- och augmenlsräntor ej inbegripas, emedan hvarken dessa eller häst-vakans-spanmål här i Länet finnas. / 11 Politi.
Tillsynen öfver ordningens och sedlighetens vidmakthållande ntöfvas i allmänhet af kyrkoråd, sockennämnd och kronobetjening.
Uti alla socknar inom kustlandet och Holmö kapellförsamling finnas fasta folkskolor inrättade, hvarjemte 4 ambulatoiiska lärare i Skellefteå sysselsättas med barnaundervisning.
I Lappmarken äro fem folkskolor, äfvensom en på'Skytteansk donation och allmänt bidrag grundad skola i Lycksele, der sex af Lappallmogens barn undervisas ocb njuta fritt underhåll, men hvilken, för att motsvara ändamålet, borde flytlys närmare Lapparnes nuvarande vanliga tillhållsort, samt tvänne af Svenska Missions-Sällskapet anlagda skolor, hvarest jemväl bönders och nybyggares barn afgiftsfritt få begagna sig af undervisningen, dock utan att, såsom Lapparnes barn, åtnjuta kost och kläder på Missions-Sällskapets bekostnad.
För öfrigt meddelas, såsom tillförene, barnaundervisningen i kristendomskunskapen af föräldrarne eller andra på åtskilliga ställen boende och dertill tjenlige personer.
Helsovården besörjes af fyra provincial-läkare, hvaribland en tillika förestår lasaretts- och kurhusläkare-befattningen.
Examinerade barnmorskor äro antagna i alla socknar af kustlandet, men saknas på de flesta ställen uti Lappmarken, hvaremot vaccinatörer och vaccinations-föreståndare finnas till erforderligt antal. § 5.
Umeå sjö- och stapelstad.
Denna stad, grundad på det såkallade hemmanet Sanda af i mantals1 skatt, har ett inskränkt område och är belägen på norra sidan om Umeå eif, två och en half mil från hafsbandet, erhöll den 30 Augusti 1646 sina privilegier samt genom Kongl. Majrts nådiga resolution den 15 Juli 1812 den utvidgade stapelstadsrält att i sin hamn få emottaga främmande fartyg.
Större lastade fartyg kunna, i anseende till elfvens uppgrundning, numera icke uppsegla längre än till Småholmssundet, hvilket ansetts såsom stadens gamla hamn, men nu äges af enskildt bolag, är 14 a 15 fot djupt.
Segelleden derifrån till staden kan ej begagnas af mer än 7 å 8 fot djupt gående fartyg vid vattnets medelhöjd.
Handeln på utrikes orter är icke betydlig och bar under de sednare åren bedrifvits dels med 9 å 10 fartyg, tillhörande stadens handlande, dels några befraktade fartyg, lastade med bjelkar, bräder och tjära.
Största delen af ortens till staden ankommande produkter, hvaribland nyssnämnde effekter, jemte bjelkar, pottaska, smör, talg, skinnvaror, torr fisk, fågel, skjälspäck, tran, rökt ocb salt lax s^mt annan salt L 12 fisk m. m. afsättes på Stockholm, hvarifrån återhemtas specerier, kramvaror, salt och spanmål, hvarmed handel drifves dels hemma i öppna saluhodar, delsvid frimarknaderna i Länet.
Finland har från staden nästan ingen utförsel ägt rum, hvaremot direkte derifrån hemtats spanmål, kreatur, läder m. m. samt frun andra utrikes orter salt, segelduk, tågvirke, hampa, spanmål, bomullsgarn m. m.
Till kommunikation inrikes orter emellan hafva 10 å 11 större och mindre fartyg blifvit begagnade.
Hela tulluppbörden utgjorde under år 1850 16,084 R:dr 14 sk.
Antalet af handlande utgör 30, men deras rörelse har ansetts hafva minskats såväl genom anläggningen af Skellefteå stad, som den handel ålskiliige på landet bosatte personer idka.
Handlverkarne, utgörande 42, äro till största delen fattiga.
Dessutom finnas i staden ett apothek, ett boktryckeri, 2:ne sockerbagare, 2:ne färgerifabrikör, en kardfabrik, en spegelfabrik, en urfabrik och några garfverifabrikör.
Inga prohibiti va författningar finnas för staden.
Utom sitt område äger staden f-dels mantal i Grubbe by, något öfver en fjerdedels mil från staden, och uppbär räntan af ett mantal, Kungsgårdshemmanet kalladt, i Grisbacka, samt har sig indelta 61 mantal i Öhns och Tegs byar.
Med undantag af Grubbe-hemmanet innehafves stadens jord af enskilda personer under full äganderätt, med åliggande att ansvara för belöpande utskylder samt såkallade vretpenningar till staden, hvarförutan stadens invånare, mot årligt arrende, fått sig af Ytterhiske nära staden belägna by utmark everldeligen upplåten, beräknad att i skatt motsvara 1-dels mantal.
De årliga insyningarne hafva medtagit nästan all till odling duglig jord, så att numera egentligen återstå odlingsbara myror och stenbunden mark, hvarigenom invånarne kommit i saknad af mulbete för sina kreatur, hvilket likasom vedbrand och alla skogseffekter mäste betingas på andra ställen.
Både kostnad och omsorg äro nedlagda på de odlade lägenheterna.
Kornsädet är det allmännaste.
I anseende till otillräckligheten af stadens jord hafva åtskillige personer tillhandlat sig ägande- eller besittningsrätt till hemman i närheten af staden.
Stadens styrelse består af en Borgmästare och fyra Rådmän.
Uti staden finnes en elementarskola med rektor och lyra kolleger, lör hvilken skola staden bekostar lärohus och bidrager med 80 R:dr Banko i hushyremedel åt rektor, hvarförutan är inrättad en folkskola efter Bell-Lancasterska metoden, delbarn njuta fri undervisning.
Sistnämnde skola, för hvilken ny lokal är undet byggnad och snart blir färdig, besökes af 60 ä 70 harn utaf båda könen och läraren åtnjuter i lön 250 R:dr Banko, jemte fria husrum.
Helsovården i staden besörjes af stadsläkaren, som tillika är regementsläkare, emot lön af staden och arfvode af enskilda, hvilka till en del äfven anlita provincial-läkaren. 13 Länets fängelse och lasarett äro belägne inom stadens område.
Genom utfäst bidrag till det sednare har staden, i likhet med kustlandets invånare, förvärfva! rättighet alt få sjuka till vård och skötsel der intagne.
Ålderstigna och bräckliga personer vårdas å ett fattighus och ett så kalladt enkehus, men öfrige behöfvande åtnjuta underhåll i spanmål och penningar, efter deras olika behof, hvartill användes ej mindre den afgift, som stadens invånare årligen erlägga, än ett doneradt kapital.
Fattigvården i staden är betungande jemförelsevis lill den nytta deraf åstadkommes.
Ett härstädes organiserad t sällskap, kalladt de Värnlösas Vänner, har i mån af lillgångarne under flere år lemnat bidrag åt pauvres honteux.
En källare med krogrörelse finnes i staden, äfvensom en af sockerbagarne har rättighet att försälja punsch och likörer, men för öfrigt ingen privilegierad krog eller annat näringsställe.
Gästgifveriet är förenadt med källarrörelse!! och medför ingen annan lunga än nödige byggnaders underhållande; men skjutsskyldigheten är upplåten på entreprenad.
Kostnaden för stadens st3'relse och öfrige utgifter utgår till obetydlig del af handeln och sjöfarten, utan hesörjes af de medel som årligen uttaxeras och erläggas.
Skellefteä stad.
Anlagd enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga bref den 11 September och den 6 November 1845 vid Skellefteå eif, cirka i-dels mil från Skellefteå sockens kyrka och 1! mil från Ursviks hamn, utan annat allmänt bidrag än ett ränlefritt statslån, stort 5,572 R:dr 32 sk.
Banko, till inköp af kronoskattehemmanen ff-dels mantal N:ris 6 och 8 i Norrböhle, inberäknadt odlingsersätlning, hvaraf 2,833 R:dr 16 sk. redan blifvit återbetalde, oaktadt bland andra utgifter en opåräknad uppoffring af mer än 2,000 R:dr måst göras för uppgifning utaf en kanal till befordrande af stadsplanens fasthet och säkrare grund för byggnader.
Sedan utstakning af tomter, torg och gator ägt rum, samt Eder Kongl. Maj:t den 6 September 1846 i nåder utfärdat byggnadsordning och reglemente för staden, har den blifvit bebyggd med 24 gårdar, hvarjemte en gata och torg äro planerade.
Af burskapsägande finnas 15 handlande samt lika antal handtverkare och fabrikanter, hvarförutan ett mindre boktryckeri derstädes är inrättadt.
Från Ursviks hamn kunna vanliga fartyg ej uppsegla till staden.
Af fartyg tillhörige stadens handlande hafva 2:ne beständigt gått på utrikes orter och 3:ne på inrikes samt Östersjö-hamnar, de förstnämnde dels med landets produkter och dels för frakt.
Dessutom har exporten af tjära, bjelkar, sparrar, plankor och bräder med befraktade, mest Norska och Finska fartyg varit betydlig, i synnerhet utrikes.
Införseln har utgjorts af spanmål, salt och hvarjehanda köpmanna varor.
Handeln med dessa Berättelse öfvar Westerbottens
Län för åren 1848—1850. 3 i . i 14 varor bedrifves inom staden, lill det mesta i utbyte emot landttnannaprodukter, och har varit liflig-
En del af stadens handlande besöka äfven frimarknaderna på öfrige ställen inom Länet, likasom Umeå och Piteå städers handlande derstädes.
Staden lyder i afseende å ordningspolis och ekonomiärenden under Eder Kongl. Majlis Befallningshafvande och ortens kronobetjening, i hvad som rörer justitiemål under häradsrätten i orten, samt med hänsigt till kvrkoväsendet under Skellefteå pastorat, hvarmed läkare- och fattigvården är gemensam.
Tullinspektionen lyder under Piteå tullkammare, ehuru på stället finnes tullinspektor, som äfven borde hafva sig anförtrodd inspektionen.
För stadens enskilda ekonomi är bland borgerskapet utsedd och tillförordnad en ordningsman.
Ett spisqvarter finnes inom staden, men skjutsanstalt har ansetts öfverflödig, emedan Sunnanå gästgifveri är nära beläget.
Landskansliet i Umeå den 30 September 1852. G. MONTGOMERY. Magn. Wilh.
Cygnmis.
TABBE,Ii för Bandet inom Westerbottens
Län, åtföljande Berättelsen för åren 1848, 184» oell 1850.
Frälse-Hemman Krono-Hemman Krono-Nybyggen med frihetsår ....
Utarrenderade Krono-Fisken Krono-Skatte-Hemman Militie boställen Ecklesiastika boställen Skole-Hemman, Krono Krono-Torp med frihetsår Kronolägenheter, skaltlagdc efter Savolaxska methodcn Renbetesland, Krono Backstugor Af Skattemanna- eller Boställsägor upparbetade Torp och Lägenheter utan särskild åsatt ränta Soldat-Torp, till en del förfallne och ohcbodde Skatte-Fisken Tull-mjölqvarnar med sammanräknade 28 par stenar Tull-sågqvarnar, grofbladiga
Dito finbladiga
Dito dito med köptimmer från Kronoskogar
Ägare och arbetare vid desse verk ...... Husbehofs-mjölqvarnar Glasbruk ...
Mindre Färgerier jemte Stampverk, deraf 1 till sär skildt värde uppskattadt Kalkugnar Tjärubränningsugnar å Kronoskogar, hvaraf per me dium utgått Husbehofs-sågqvarnar Apothek Stångjerns-verk Masugnar Under Bruk emot rekognition upplåtne Kronoskoga
Diverse personer, som ej höra till viss näring . . Tegelbruk T) C; i Mantal Mantal 2Jj 117 31 lAK 5 39 565,’ij 5re *4 1 I 1 0C’~* 1 Q 43 4 1 _. a, '/Q 2 flj St. 518 47 2,388 7 1C I 22 •42 151 010 7 271 151 13 56 25 23 1,190 1 2 9 14 102 ■Utsäde af >■ T:r T:r T:r T:r T:r 3 40 3 I 175 3,185 7 148 30 553 — 100 969 13,478 208 988 7 93 3 6 234 234 7 10 1 8 20 3 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r i! i 441 j 135 ’ 10 T:r T:r T:r 25 18 1,990 925 365 — 180 7,143 244 5,731 66 42 1494 1 •J 1374 11 .v T 246 135 1 —I Summa «99M|| 186,'VrVl fi,754| 5j| l,216j| 18,179? 230J ilötij ljlO,125J T:r T:r T:r T:r T:r 120 9 4 150 11,0874 25 606 1 i 2,180 1,6854 400 — 2,118 47,954 678 4,056 1 46,214 327 154 24 432 8354 22 40 2 951 66 12 — 70 .— .
Uppskattadt värde. 1,614 540 40 — Underhållna Kreatur. 5,550 697,142 9.145 2,409,745 20,046 54,228 4.760 29 14,200 | 182,495 30,0001 t ei t s - n (t r u !/'
Bränvinsbränn ingsafgift.
Allmän Bevillning.
Efter l:sta Artikeln.
Efter 3:dje Artikeln.
Summa. 7,088 i 64,2291! 7494; 5,162| 41 64,682j 6,603j 1,700 29,126; 7,791| 46,032 3,7671 6,867(3,746,301! — Westerbottens Landskontor i Umeå den 10 November 1851. | r. R:r ! s. r.
R:dr s. 1 r* R:dr s. r. R:r s. r. R:dr s. — —- — 4 24 L 14 33 11 _ 19 9 — 26 — •— 560 24 1 813 11 —■ — — — 1,399 35 — — — 76 — — 102 35 — — — — 178 35 — —- — —•
—-— — — — — — — 661 30 1 2,556 38 — 4,271 44 7 — — 7,490 22 — — — — 10 — — — — 23 23 8 33 23 — —- — 28 — — 724 31 8 9 8 — 761 39 — —- — —. 4 24 — 41 — — — 5 17 — — — 1 l — 3 24 - — 3 24 218 1 2 300 38 519 2 — — — 18 36 — — — — — — 18 36 i •— — —~ • — — 5 32 0 — — — 5 32 — — 1 18 — 28 19 — — — — 29 3 7 — - 41 30 — 410 25 8 — — — 452 7 — — — — — — — — — — — • — — -— — — — — — ’ — — .— — — — — — ■ 60 — — — — — 60 —■ — — —. 1 42 — 1 42 — — — —~ — — 6 5 — — — — 6 5 — — — —.
32 — — — — 32 — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — - 107 18 — 513 14 5 - — 620 32 — — — — 87 3 6 — — 87 3 — — — — 282 — — 1,664 30 1 1 — — — 1,946 30 — — — — — — 24 — — — — 24 -! 6871 36 { 11 3,909 32 — 9,0111 7 10 32 31 8 13,641 ,, Ständiga 11 ä 111 0 r. Jordeboks- och Hetn- mantals- Ränta.
Krono- tionde.
Mantals- penningar.
Gcrnings- ören.
Tionde och Rän- tor af Bruk och Bergverk.
| R:dr s. r. It:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:r s. r- R:r s. r. R:dr s. r.