Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot har Herr Grefve Frölich, D., äskat, att Lag-Utskottet nu mätte tillstyrka Criminal-lag-förslagets antagande in totum et tantum, emedan förslagen, i synnerhet det till Criminal-lag, vore af den beskaffenhet, att, om Konung och Ständer samfäldt komme till ett beslut om deras antagande, verkställighet af dem dock ej kunde ega rum förr, än många år derefter, helst Criminal-lag-förslaget upptog ett helt nytt bestraffnings-system, som icke skulle kunna träda i verksamhet innan man förberedt sådane inrättningar, der fångar kunde vårdas på ett ändamålsenligt satt och der de åtskillige gradationerne af svårare och lindrigare fängelse, som i detta lag-förslag förekomma, kunde effectueras, så att det vöre nödvändigt, åtminstone rörande sistnämnde förslag, så tidigt som möjligt, fatta ett beslut, för att icke till en alltför aflägsen framtid uppskjuta ändamålet att få en ny och bättre Criminal-lag; och har Herr Grefven förmält sig icke . • i » • > ^ kunna inse hvilken, vare sig till upplysning eller till sakens ultimata slut ledande, åtgärd, Lag-Utskottet, i anledning af de så kallade tableauerne, skulle kunna vidtaga.
Herr Grefve Anckarsvärd, C. II., har ansett Lag-Utskottet, för de arbeten, som vid utredningen af ifrågavarande ärende måste ifrågakomma, böra begära Utskottets förstärkning med tre eller fyra Ledamöter af hvarje Stånd: att Utskottet sedan borde föreslå Rikets Ständer att såsom sitt beslut till Kongl. Maj:t öfverlemna de af Committerade uppgjorda förslag till Civil- och Brottmåls-lag, med underdånig anhållan, att, i fall Kongl. Maj :t Bih. till R.
Prol. 1840■ y Sami. 1 Afd. 35:te Haft. 2 10 Lag-Utskottets UtlåtandeN.o tJ.2: skulle, efter Högsta Domstolens hörande, anse sig kunna till dem lemna bifall, antingen i sin helhet eller till vissa delar, den nya Lagen måtte träda i kraft från och med den 1 Januari 1843, dä Rikets Ständer förmodade att de förberedande åtgärder för fängel se-systemets förändrande mätte kunna vara utförde,. som det nya straff.systemet erfordrade,. och hvarom Rikets Ständer, i och för nödige medels anordnande,, torde få emottaga Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner: att, för den händelse Kongl. M.aj:t icke skulle samtycka till förslaget i sin helhet, Rikets bländer borde anhålla, det Kongl: Mäj:t ville, för de fall då Kongl. Maj.t, efter erkännande af de principer, hvarpå de nya lag-bestämmelserne sig grunda, likväl ansåge
Sig icke kunna gilla en eller annan detalj-föreskrift, derom,, efter Högsta
Domstolens hörande,, låta utfärda serskild författning, hvilken likväl endast komme att tjena till efterrättelse, intilldess Rikets Ständer, vid Trästa Riksdag,, komme i tillfälle att, gemensamt med Kongl. Maj.t deröfver besluta;: men att i alla de fall,, dä fråga vore om vägran af samtycke till princip vid gamla lagens stadganden måtte intill nästa Riksdag förblifva.; samt att Lag-Utskottet syntes böra, i sammanhang dermed, uttrycka dem förmodan, att, om Rikets Ständer skulle inom den 1 Januari i843 sammankomma, Kongl. Maj:t då må täckas, genom af gifvande fullständiga Propositioner,. försätta dem i tillfälle att öfver alla sådane fall besluta,, och att Rikets Ständer i öfrigt, derest de först efteråt' sammanträda, må få emottaga underrättelse om de skäl, Kongl. Maj.t ansett
Sig böra godkänna för de interimistiska f örfattninga mes utfärdande, på det Rikets Ständer, öfver hvad desse anginge,. måtte blif va i tillfälle att med nödig sakkunskap> beslutar Hos Vällofl.
Borgare-Ståndet har Hörr Petre, efter, framställning af de åtgärder, som hittills blifvit vidtagne för att bereda verkställighet af det redan vid' 1809 års Riksdag fattade beslut om förbättring af Sveriges lagverk, samt en, b sammanhang dermed,, genomförd granskning af methoden för de af serskilde Gömmitteradeupprättade jemförelse-tableauer, yttrat, att då ej mindre sentidighetem af det i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse gjorda meddelande,, och otillämpligheten af de tableauer öfver lag-förslaget,, sorn Rikets Ständer erhållit,, än, äfven: saknaden af förslag till författningar uti de af Lag-Gomitéen uteslutne ekonomiska ämnen,, utgjorde ovilkorliga hinder för företagande af den granskning utaf lag-förslaget,, sorn Rikets Ständer,, genom det vid förra Riksdagen fattade beslut, åsyftade att förbereda, men Rikets Ständer icke eller borde lemna denna samhälls-vigtiga angelägenhet utan all åtgärd; så vöre det af yttersta vigt,, att Rikets-Ständer sjelfve sökte. Lag-Ulskoltets Utlåtande, N.-o lf.2. 11 föranleda kraftiga åtgärder att förvandla löftena oell fö r h o p pilin garn e om ett nytt lagverks införande lill verklighet och sanning; för hvilket ändamål motionären framställt följande förslag: 1:0
En Comité:, bestående af Justitia;-Statsministern, såsom Ordförande, två Justitia Råd, Justitia;-Canzleren, Justities-Ombudsmannen och tre Ledamöter, en frän hvardera af Rikets Hof-Rätter, skulle ofördröjligen bildas; 2:0
Lag-förslagens granskning skulle företagas och fullföljas af detina Comité oafbrutet.
Sä snart Comitéen pröfvat och afgjort grunderna för de föreslagna stadgandena i en viss Balk eller i vissa läror, som, oafhängig t af hvarannan, kunde bedömas, skulle Justitice-Statsrninistern föredraga Comitéens utlåtande inför Kongl.
Majit i Stats-Rådet, i närvaro af de tvänne J ustitice-Råden ; 3:o 1 den nion besluten fattades, skulle inom Comitéen uppställas sjelfva Lag-redactiönen, sorn derefter barde uppläsas och granskas i Stats-Rådet; och skulle de sålunda fullbordade och af Kongl.
Majit antagne förslagen af trycket utgifväs Balkvis, under benämning af Kongl.
Majits beslutade Propositioner om lagverket; f:o Tryckningen af hela arbetet borde vara fulländad i god tid före den, vare sig lagtima eller urtima, Riksdag, sorn näst efter fyra år ifrån innevarande Riksdag inträffar, tillika med serskilda förslag i de delar, dem lifa Comitéen, i likhet med förra Lag-Comitéen, kunde anse tillhöra den ekonomiska lagstiftningen.
Vid hvarje af trycket utgifven afdelning borde bifogas motiver i de delar, hvaruti Lag-Comitéens förslag blifvit uti ett eller annat afseende hufvudsakligen ändrade; 5:o
De anmärkningar, sorn tilläfventyrs inkomma, skulle samlas af Justitia-Ministern och öfverlämnäs tillika med Comitéens utlåtande deröfver, der det funnes af nöden, till Rikets Ständer vid början af Riksdagen, på samma gäng, som de Kongl. PropoSitionerne biefvo i sin helhet meddelade; 6:0 Sedan Rikets Ständer nu beslutat hvad i förestående punkter blifvit föreslaget, borde till Kongl. Maj:t af åtas underdånig skrifvelse med tillkännagifvande af Ständernes önskan om verkställighet derå ju förr desto heldre.
Jemte en omständlig utredning af grunderna för detta Herr Petrés förslag, samt af vilkoren och sättet för dess ändamålsenliga utöfning, har Herr Petré yttrat den förmodan, att, i händelse Lag-Utskottet skulle finna hans förslag förtjena afseende i och för de utvägar, sora deri anvisades, eller ock deraf finna sig föranledt till annat förslag, hvarigenom lagverkets Lag-Ut skotteis Utlåtande, JV-o 1^2. framgång med ännu slÖrre säkerhet kunde beredas, Utskottet ej skulle underlåta att, i följd deraf, uppgifva de jemkningar i Grundlagen som erici drades för att sätta Rikets Ständer i tillfälle att, hinderslöst från onödiga förmer, i sinom tid vidtaga de på dem ankommande, till det åsyftade ändamålet närmast ledande, åtgärder;, och ansågos , beträffande Criminal-lagförslaget och dess verkställighet, med hänsigt till de svårigheter, som upplomraa genom en hastig öfvergång, skäl möjligen förefinnas att Lag-Utskottet vid denna Riksdag tillstyrkte Rikets Ständer att för sin del besluta, det man nu genast, t. e. vid fråga om fästningsstraff, tillämpade hvad förslaget i delta fall stadgade; hvarjemte, enär det så kallade Philadelphia-systemet, hvilket i senare tider tycktes vara omfaltadt med större välvilja, än andra correctionella straff-anstalter, jemväl erfordiade större omkostnader, än något annat system, det således från denna synpunkt skulle vara af interesse, om Lag-Utskottet kunde lemna någon ledning för Rikets Ständers omdöme, huruvida, ur nyssnämnde syftning, skäl kunde vara att begära Stats-Utskoltefs tillgörande för beredande af tillgångar för de ökade omkostnader, som otvifvelagtigt blefve en följd af nämnde systems antagande..
Jemväl har hos Yällofl. Borgare-Ståndet Herr Hegardt föreslagit, att f. d. Lag-Comileens ännu lefvande ledamöter, Herr Expeditions-Secreteraren och Riddaren Richert samt Herr Advocat-Fiscalen och Riddaren Staaff, måtte anmodas att såsom Ledamöter i den af Herr Petré projeclerade Comité inträda Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har Bengt Gudmundsson från Hallands Län, efter alt hafva sökt leda sig till den slutsats , att Rikets Ständer vöre den Stats-magt, som först borde pröfva förslagen till Allmän Civil- och Criminal-lag, äskat, att Lag-Utskottet måtte tillstyrka Rikets Ständer, att bifalla dessa förslag, så att den nya Lagen mätte kunna träda i kraft ifrån, och med år 1843» då de nödiga förberedelserna för förändringarne af domstolsväsendet oclx fängelsesystemet förmodades kunna vara utförde.
Innan Utskottet företager en undersökning af hufvudfrågan i des»a motioner, har Utskottet att utlåta sig öfver Herr Grefve Anckarsvärds förslag, om Lag-Utskottets förstärkning med visse ledamöter från hvarje Stånd för behandlingen af molionerne, att de nya lag-förslagen i sin helhet måtte redan vid denna Riksdag varda antagne. Län-Utskottets Utlåtande, N.o t/f.3. 13 Då Utskottet, af orsaker, sorn här nedan skola anföras, funnit någon fullständig granskning af lag-förslagen, i ändamål att dem nu antaga, icke kunna vid denna Riksdag ega rum, kommer val, i följd häraf, förslaget om Utskottets förstärkning för närvarande att förfalla; men detta förslag torde dock, så vidt det afser medel och utvägar att inom ett Rikets Ständers Utskott verkställa den slutliga handläggningen vid nja Lag-förslaget, förtjena uppmärksamhet.
Den i Grundlagarne bestämda arbetsordning vid Riksdagarne , de invecklade formerne för discussioner och beslut inom de serskilde Riks-Slånden, och den långa omgången med hvarje meddelande
Stånden emellan , skola utan tvifvel i hög grad försvåra öfverläggningar af så stor, men tillika i detaljerne mångfaldig omfattning och af så grannlaga beskaffenhet, sorn. de, hvilka erfordras för granskningen och det slutliga fastställandet af ett helt Lag-Verk.
De förändringar i Riksdagens arbetsmethod, sorn för ett så vigtigt och stort Verks fortgång behöfvas, böra dock, om de skola blifva ändamålsenliga och tillfyllestgörande , icke omfatta endast den föregående beredning, som nu i vanliga fall åligger Utskotten ,. utan måste sträcka sig till anordningar, hvarigenom en större gemensamhet i öfverläggningar och en närmare likstämmighet i beslut hos Riks-Stånden sjelfve kunde tillvägabringas.
Att, sedan lag-förslagen undergått den ytterligare granskning, som i den Kongl.
Skrifvelsen af den 24 sistlidne
Mars förutsättes , och Kongl. Maj:t uppå Lag-förslagen afgifvit Nådiga Propositioner, bereda de serskilda sectionerne i lagen till öfverläggning hos Stånden, synes, med alla de materialier, sorn då äro att tillgå, icke böra blifva så besvärligt, att icke Rikets Ständers Lag-Utskott, äfven med det antal Ledamöter, hvaraf Utskottet enligt Riksdags-ordningen består, bör efterhand kunna det medhinna.
Men svårigheterne vidtaga med öfverläggningarne inom Stånden; emedan dessa öfverläggningar, för att blifva upplysande och inflytelserika, behöfva ledning, så väl af djup och säker kunskap i hela det beslående rätts-systemet, som äfven af en fullständig och noggrann kännedom af lag-förslagen i alla deras delar.
Denna af speciel sak-kunskap beroende ledning kan tilläfventyrs ej med visshet vara att påräkna inom Riks-Stånden sjelfve,. och skulle, äfven om den der vöre för handen, förlora i betydelse,då öfverläggningarne icke voro gemensamma för samtlige Rikets Ständer, utan samtidigt egde ruin inom de serskilda Riks-Stånden hvart för sig.
Om det nu i Riksdagsordningen påbudna förfaringssätt ovilkorligen skulle i detta fall följas och tillämpas, blifva svårigheterne att bringa det hela till ett godt slut nästan •öfvervinnelig».
Man kan svårligen göra sig ett begrepp om huru ett helt 44 /Lag-Utskottets Utlåtande , N.o 1/jH - Slagverk skall kulina framgå och fastställas, så vida hvarje detalj deruti kan blifva underkastad återremiss, antagande, förkastande eller ändring inom serskilda lagstiftande församlingar, de der hvar lör sig-, men samtidigt, åro dermed sysselsatte.
Ätt vidtaga mått och steg, hvarigenom på ett eller annat sätt en större, om ej en fullkomlig gemensamhet i öfverläggningar •och beslut kan vinnas, torde således blifva nödvändigt.
Delta kunde måhända verkställas antingen genom alla Riks-Ståndens sammanträde på ett rum, både för öfverläggning och beslut, de sistnämnde dock under förbehåll af hvarje
Stånds egna beslutande rätt,, eller derigenom att alla de slutliga åtgärderne, vare sig att sammanjemka stridiga beslut, eller att granska väckte frågor om ändring eller borttagande af föreslagne lagbestämmelser, och derefter redigera lag-texten, uppdrogs och anförtroddes åt ett talrikt Utskott eller en stor Nämnd af Ledamöter 'från alla Stånden, sorn, med Rikets Ständers rätt, skulle slutligen fastställa lag-texten.
Inseende de svårigheter., som representationens nuvarande sammansättning och arbetssätt skulle lägga i vägen för lagverkets fortgång , liar Herr Petre, uti sin till Lag-Utskottet remitterade motion , hemställt, att Utskottet måtte uppgifva de jemkningar i Grundlagarne, sorn erfordras, för att sätta Rikets Ständer i tillfälle att, utan hinder af onödiga former, vidlaga de på dem ankommande åtgärder, som kunde leda lill det nya lagverkets antagande.
Att afgifva ett förslag i detta hänseende till ändring af grundlagarne, dertill har Lag-Utskottet icke ansett sig vara behörigt, och Utskottet önskar., alt hvad här ofvan blifvit yttradt, icke må betraglas annorlunda, än såsom ett uttryck af Utskottets egna åsigter i detta vigliga ämne, — dermed Utskottet endast åsyftat att fästa uppmärksamhet vid behofvet att i tid vara betänkt på anordningar, hvarigenom det blir möjligt att utan förhastande, men också utan oreda eller öfverdrifven omgång bringa lagverket under en ändamålsenlig behandling hos Rikets Ständer.
Af flere motionärer har blifvit yrkadt, att Rikets Ständer borde vid denna Riksdag antaga och till Kongl. Maj:ts
Nådiga sanction öfverlemna de nya förslagen, så väl till Civil-, som till Criminal-lag , hvarigenom ett verksamt steg till det nya lagverkets införande ansetts kunna tagas.
Utskottet tror sig ej behöfva anföra många skäl för afstyrkande af en sådan åtgärd.
Lagstiftarens vigtiga kall bör icke ens i de mest alldagliga ämnen Lag-Utskottets Utlåtande., N:0 l42i 15 med sorglöshet eller Öfverilning utöfvas; men då fråga är, att i ett land införa ett helt rätts-system , att i mångå af de väsentligaste föremål för hagarne; uppå nya eller ändrade grander ordna personliga rättigheter, sakförhållanden och lagskipning inom samhället, eller att sätta i verket nya theorier för brottmåfs-lägen, då tagas äfven de högsta fördringar på insigt,, omsorg och nit i anspråk hos dem,. åt hvilka lagstiftande myndigheten är anförtrodd.
Ått i ett så vigtigt, knappt en gång- i hvarje århundrade återkommande, åliggande framgå blind vis eller utan- den sorg fä 11 igas te och mest genomförda pröfning, kunde icke ens rättfärdigas genom ett allmänligen såsom trängande erkändt behof af förändring i de bestående lagarne.
Men huru önsklig en omarbetning af lagarne, lämpad! efter den sociala utveckling, som ett århundrade medfört, än- må vara,, så' måste dock medgifvas,. alt behofvet af ett nytt lagverks införande, åtminstone hvad civil-rätten angår, ingalunda så allmänt erfares, att man är berättigad eftergifva något uti den lungna och omtänksamma pröfning, både af det bestående gamla och af det till antagande föreslagna nya, sorn nationen i detta fall bör vänta af sina Ombud.
Initiativet till det nya lagverket må hafva utgått ifrån Regeringen eller Representationen; i begge fallen bör dock sjelfva förslaget till den nya. lagen framställas af landets Regering, äfven af det skäl, att ombildningen af lag-systemet påkallar icke blott anstalter för en förändrad domstols-inrättning* och* hvad mera till lagens verkställighet hörer,, utan äfven att den administrativa och ekonomiska*författningen inom landet tillika lämpas efter de i inånga fall förändrade förhållanden, som under nya Jagen* skola inträda.
De undersökningar,, beräkningar och' omsorger,, som för utarbetande af förslag i alla dessa ämnen erfordras,, äro* i och för sig sjelfve af den omfattning och svårighet, men tillika för lagverkets stadga och' verksamhet af den vigt, att de, vid bedömande af rätta tidpunkten för lagverkets granskning och* antagande,, icke få Hemnäs-ur*" sigte..
Utskottet tillstyrker fördenskull,. att motionerne om lag-förslagens antagande i deras helhet’ vid denna Riksdag, icke må till någon åtgärd föranleda.
Vidkommande den af Herr Sandelhjelm hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorda motion, att, oberoende deraf om nya lagverket i* sin helhet ian vid denna Riksdag komma* i fråga till granskning: och* antagande, eller icke, Rikets Ständer måtte taga förslaget till ny Byggninga-Balk under öf vervägande, för att,, med tilläfventyrs nödiga* rättelser,, till Kongl. Maj:ts Nådiga sanction öfverlämnäs; får Utskottet yttra, att, ehuru, i'fråga om (Sivil-lag-förslaget,, Utskottet delar den i Kongl. Mäj:ts Nådiga Skrifvelse 16 Zag-Utskeitels
U t låtande j N.o j/f.2. uttryckta tanka,^att flere af de i detta förslag framställda nya lagsladgan den, som äro skil jagtiga från dem, som na gälla , ega företräde framför de senare, hvarföre Utskottet äfven tror, att för lagverkets slutliga införande mycket skulle vara att vinna, om sådane nya stadganden gjordes tili föremål för serskild behandling och genast kunde, såsom lagbud , sättas i utöfning, ett förhållande, sorn, efter Utskottets tanka, synnerligen inträffar med vissa delar af Handels-, Utsöknings- och Rättegångs-Balkarne; tvekar Utskottet likväl ej att yttra, det ett dylikt mera isoleradt antagande ej bör sträcka sig till någon hel Balk af Civil-lag-förslaget, emedan , å ena sidan, en sådan större afdelning allt för nära ingår uti det hela af systemet, alt utan sammanhang med det öfriga kunna såsom verkställbar lag påbjudas, och, å den andra, den rubbning , som häraf skulle inträffa i nu gällande lag, ovilkorligen måste på samma gång genom omarbetning af en myckenhet äldre lagbud afbjelpas.
Denna allmänna slutsats gäller orri ByggningaBalken i lika mon, som om de öfrige Balkarne uti lag-förslaget.
Utskottet gillar på det högsta den princip, som Lag-Comiteen följt vid utarbetandet af den nya Byggninga-Balken, nemligen att från denna del af Civil-lagen afskilja ej mindre de egentligen personliga rättsförhållanden, som höra under andra Balkar, äfvensom alla straffbestämmelser, än ock de ekonomiska ämnen, som hittills varit i Byggninga-Balken intagne.
Men just denna föi*- tjenstfulla inskränkning af föremålen för den föreslagna nya ByggningaBalken gör det klart, att dess serskilda antagande icke är möjligt med mindre alla de lagar och författningar, sorn dels hafva sin grund i den nuvarande Byggninga-Balken, dels uti lag-förslaget, efter dess plan, förutsättas såsom existerande eller nödvändige, tillika varda utarbetade , antagne och utfärdade.
Då en sådan omedelbar omskapning af hela hushålls-lagstiftningen hvarken kan anses af nödvändigheten påkallad, eller nu är verkställbar, af styrker Utskottet antagande af Herr Sandelhjelms ifrågavarande motion.
I afseende på den i Criminal-lag-förslaget tillämpade nya straff-theori, hafva hos Högloft.
Bidderskapet och Adeln framställningar blifvit gjorda af Herr Friherre Cederström, Thure, och Herr Stråle, JV. W., af den förre: att Lag-Utskottet måtte till Rikets
Ständer inkomma med förslag till allmänna arbets-inrältningar samt fängelser i Riket, och af den senare åter: att L a g-Ut skottets Utlåtande j N.-o lfa - alt beslut malte fallas om straff-fängelsers inrättande; och hos Vällofl.
Borgare-Ståndet har Herr Petré hemställt-, om icke, med hänsigt till de svårigheter, som uppkomma genom en hastig öfvergång, skäl kunna förefinnas, att Lag-Utskottet vid denna Riksdag tillstyrk te Rikets
Ständer att för deras del besluta, det man nu genast kunde, t. ex. vid fråga om åläggande af fästnings-straff, tillämpa hvad Criminal-lag-förslaget i delta fall stadgar.
Utskottet erkänner, att en förbättrad brottmåls-lag-sliftning i vårt land är af den mest bjudande nödvändighet påkallad, och att de för detta vigtiga ändamål behöflige åtgärder höra företrädesvis ligga lagstiftande magten om hjertat.
Hvad som härvid förnämligast måste tagas i betragtande, är sjelfva systemet för de straff, som skola införas i stället för de uti nu gällande
Lag stadgade, om hvilkas ändamålsvidrighet dagliga erfarenheten vittnar.
Den straff-theori, som uti det nya Criminal-lag-förslaget blifvit tilllämpad, har, för de allmännast förekommande brotten, antagit det så kallade penitentiär-systemet, eller att, jemte frihetens förlust, ålägga gröfre förbrytare enslighet, tystnad och arbete.
Genom ovedersägliga facta är ådagalagdt, att straffets ändamål, både de mera omedelbara och de högre, under detta system, närmare och bättre kunnat ernås, än man tillförne vågat hoppas.
Att detta system för svårare bestraffningar mätte varda i vårt land antaget, är således högligen att önska.
Om sättet för dess handliafvande äro dock tankarne delade.
Detta system har nemligen i verkställigheten skiljt sig i två, från hvarandra något ofvikande, methoder.
Den ena methoden, efter det fängelse i Staten New-York, der den först fullständigt infördes, kallad den Aubumskctj stadgar för den fångne arbete i förening med andra fångar och under ovilkorlig tystnad, men afsöndraT endast under natthvilan fången i enskildt förvaringsrum.
Enligt den andra methoden, som likaledes efter den ort, der den egentligen blifvit utbildad, kallas den Philadelphiska eller Pensjlvaniska, hålles den fångne, för hela strafftiden, strängt afsöndrad i serskildt rum, tillräckligen stort att tillåta honom der sysselsätta sig med arbete, hvartill han dock ej tvingas.
LagComiteen har, uti förslaget till Strafif-balk, tillämpat det Auburnska systemet med några få modificationer.
Högsta Domstolen åter har, vid granskning af Criminal-lag-förslaget, funnit det Pensylvaniska systemet, oansedt dess större* omkostnad, böra gifvas företräde.
Lag-Utskottet, som med allt det deltagande, denna. vigtiga och ömande angelägenhet är egnad att uppväcka, sökt göra sig om begge dessa system underrättadt, har tagit kännedom af de tryckta skrifter i dessa äm Bih. till Ii.
7 Sunil. 1 Afil. 3S.te Haft. 3 18; Lag-Ul skottets Utlåtande, N.o 142• nen, som på vårt språk finnas; men Ulskoltet har ej kunnat sträcka sinai forskningar, angående det ena eller andra systemets fördelar eller olägenheter så långt, att Utskottet anser sig befogadt att nu, innan försök med dessa system här i landet skett, bedöma, hvilketdera af dem bör här antagas, eller huruvida de begge böra tillämpas.
För att bedöma vilkoren för penitentiär-systemets tillämpande här i landet, fordras att göra en beräkning öfver antalet af de förbrytare,, sorn, under den nya Criminal-lagen, årligen kunna komma att dömas till slrafFaibete i se t skilda föreslagna grader.
Materialier för en sådan beräkning,, så vidt den alser de begångna brotten, saknas visserligen icke alldeles, emedan Herr Justilia^Stalsministerns årliga berättelser om de vid domstolarliie åtalade brottmålen i detta hänseende innefatta statistiska upplysningar af mycket värde.
Men evalvationen af de,, efter nu gällande lag, sakfälde förbrytares straff, till hvad deremot svarar uti Criminal-lag-förslaget, är underkastad svårigheter, sorn endast kunna lösas genom en åt detta arbete egnad speciel och noggrann forskning, hvilken dock blifver nödvändig alt företaga, innan sistnämnde förslug kan såsom Straff-lag tillämpas.
I anseende till nu anförde förhållanden, är Utskottet ej i tillfälle alt, på sätt Fiiherre Cederström yrkat, inkomma med förslag lill allmänna arbels-i 11 ratin ingar samt fängelser i Riket.
Ej eller synes det vara angeläget, att Rikets Ständer, vid denna Riksdag, uttala någon mening, om hvilketdera systemet, det Auburnska eller det Philadelphiska, i vår Straff-lag bör antagas.