Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Qvan itet för Tull be- räkningen. åren 1865 I866| 1867 I868|l869 ore. öre. öre. ore. öre. öre. örij. 1 « 5 1 skålp. 3 n » 20 » 15 9 » 12 » 10 10 8 6 6 » 25 » 20 20 15 10 9 20 % 15% O © LO 15% 15% 10% 3 1 St 5 1 skålp. 3 3 » 25 » 20 20 20 15 9 » 15 » 10 10 8 6 6 » 20 » 15 6 » 50 » 30 9 » 25 » 20 20 20 15 21 » 40 » 35 35 35 30 9 » 7 » 3 21 » 20 » 15 9 » 75 » 50 50 40 30 9 » 40 » 25 25 20 15 9 » 50 » 25 25 20 15 9 » 50 » 40 4(1 30 25 9 » 112 » 80 80 60 50 9 • 15 » 10 10 8 « 6 95 Tiillafgilt beräknad i Svenska ören samt Svenskt mätt och vist!
Knifvari Tullsntser i nu gällamle Svenska Tulltaxa.
Eldi Qvantitet för Tull be- räkningen. ^t Tullkomité å ns förslag ren Enligt träl tuten erne lan Frank rike och] Tyska Tul föreningen 1865 j ■8t.6| 86'/ 86811860 bords- och andra slag, ej specificerade, öre. öre. öre. ore. öre. öre. öre. samt gafflar: med skaft af silfver, pläter, ebenholz. elfenben 1 * 100 1 skålp. 80 80 60 50 med skaft af andra ämnen » 25 » 20 20 15 10 Krokar till fiske » 15 fria.
Nålar af annat ämne än guld och silfver och ej hänförliga till Bijouterivaror » 40 1 skålp. 25 2 Saxar, andra slag: opolerade » 25 >3 20 20 15 10 polerade » 50 33 40 40 30 25 Strumpstickor » 25 >3 20 20 15 10 Stålarlieten, ej specificerade: opolerade » 50 33 20 20 15 10 polerade » 50 33 40 40 30 25 Sablar, Värjor och Värjklingor hänföras under Stålarbeten 1 «6å Tcnlikor » 30 33 25 25 20 15 Tråd: koppar- och annan ej specificerad me- tall-:
Icirgyld, lörsilfrad eller pläterad... » 125 33 100 Antimonium rruilum eller spetsglans och regulus » 3 fritt.
Arsenik » 2 fri.
Blyglete, llletc eller Glitt » 2 fritt.
B!\såcker » 3 fritt.
9 Borax » 4 fri. fri.
Chrystalli tartari » 3 fri.
Cremor tartari » 3 fri.
Citronsaft 1 k:a 16 fri. fri.
Citronsalt, eller kristalliserad Citronsyra 1 VE 35 fritt. fritt.
Spanskgröna » 8 fri. fri.
Glaubersalt 1 kub.-fot 10 fritt.
Soda, kaustik af värdet 5 o J n fri.
Kopparrök 1 « 3 fri. harin ns » 4 fri. fri.
Salmiak » 3 fri.
Salpetersyra och Skedvatten >3 5 — fria. 1 Saltsyra » 1 fri. i Stenkolstjära 1 c:tr 25 — fri. fri.
Tennsalt och Klortenn, äfvensom trädättiksvradl jern af värdet 5 % fria.
Vinsten t VE 3 fri.
Vinstenssalt o 14 — fritt. 96 Instenssyra och Vinsyra af värdet (triol: grön andra slag tnsvart, Benkol eller Bister bsfor Jiyhvitt, Kremzerhvitt och Zinkhvitt Ilorkalk Ivafvelsyra tändstickor, jemväl af annat material än träd äfvensom Tändsvamp, närmaste emballagets vigt inberäknad liuttaperclia- och Kautschuksarbeten, andra slag, ej specificerade, och som ej äro hänförliga till redskap eller maskinerier eller delar deraf Väfnader, vattentäta eller dubbla, sammansatta genom upplösning af kautschuk, guttapercha, m. m IBläck, skrif- IBok- och Koppartrycksvårta [Soja och Såser [ljus: talg- och palmitin andra slag Vatten, mineral ■ Balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ Gallipot Gummilacca Gummi alla slag, ej specificeradt llarpoés Bartz Kopal Mastix Sandarak Schellack Terpentin Lakritz lakritzrot eller Glycyrrhiza Tullafgift beräknad i Svenska ören samt Svenskt mått och vigt.
Enligt Tullkomiténs förslag
Enligt trak- taten emel- lan Frank- rike och Tyska Tull- föreningen.
Qvantitet för Tull be- räkningen. 1865 åren 1866| 1867 I868| 1860 öre. öre. öre. öre. öre. öre. öre. 5 % — fria. fria. 1 « 1 — fri. 1 » 3 — fri.
U 1 c:tr 150 1 centner 75 Iri. 1 « 15 1 skålp. 8 7i » 5 » 4 4 3 2 i » 2 » 1 H 1 1 centner 50 • fri. )) 12 1 skålp.
2 H 1 9 å 23 i » 50 » 40 134 å 57 » 75 y> 50 34 1 k:a 50 » 5 1 ffi 7i 1 s 10 » 3 H 1 k:a 150 » 16 1 S 16 1 « 3 » 3 3f å 4\
» 15 å 6 » 5 3| å 4i 1 kia 10 1 kanna 5 5 fritt. fritt. 1 & 15 — fri. fri. » 1 — fri. fri. » 1 — fri. fri. » 1 — fritt. fritt.
» 1 — fri. fri. )) 1 — fritt. fritt. » 1 — fri. fri. » 1 fri. fri. » 1 fri. fri. » 1 — fri. fri. » 1 — fri. fri. » 8 1 skålp. 6 6 4 4£ 3 — fri. 97 Tullafgift beräknad i Svenska ören samt Svenskt mått och vigt icke flygtiga: flaskor eiler i krus: alla slag å fat: lin- och rof- hom-, hamp-, kokosnöt-, palm-, spermace ti- och andra till apoteksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag ila eller mineraloljor samt genom torr estillation framställda: nativa eller råa, af jord eller brännhartser, m. m., förorenade, af mörkbrun eller svartbrun färg genom rektificering renade, färglösa eller af gul till gulbrun färg; rektificerad stenkolsolja eller fotogén; rektificerad jordolja, nafta, petroleum eller bergolja, solarolja, parafinolja, med flera till lyse begagnade vätskor afvel:
Sicilianskt andra slag vafvelblonima Tullafgift i nu gällande Svenska Tulltaxa.
Enli gt Tullkomiténs förslag Qvantitet för Tullbe- räkningen.
1865 1866 ren 1867 1868 1869 öre. öre. öre. öre. öre. öre.
1 « 2 ä 3 1 skålp. 2 » 3 » 2 » 2 » 1 — fria — fria I « 2 1 skåip.
1 — fritt — fritt 1 3 1 — fritt » 2 — fri Enligt tra taten erne lan Frank rike oell Tyska Tul föreningen ore. fria fria fritt fritt fri 13 VI! ‘ ’ : Kongl.
Proposition J\S 40. 11 N:o 40.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Nov. 1865, kl. 6 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående nedsättning i bevillning en för rese-agenter; Gifven Stock holms Slott den 11 November 1865.
Uti § 16 af nu gällande Bevillnings-stadga den 8 Januari 1864 föreskrifves, bland annat, att utländning, sorn reser omkring i landet och för egen eller, såsom utskickad, för annans räkning, bjuder ut eller slutar handel om utländska varor, skall, vid ankomsten till riket, till närmaste kronouppbördsman i stad aflemna skriftlig uppgift huru länge han ämnar här qvarstanna, och dervid erlägga 100
It:dr för rättigheten att under en tid af högst tre månader idka dylik handel; samt att, derest han efter nämnda tid vill samma rättighet utöfva, det skall åligga honom att förskottsvis betala ytterligare 40 R:dr i månaden.
Ett motsvarande stadgande har äfven i föregående Bevilluings-förordniugar varit intaget, ehuru afgiftsbeloppen tid efter annan förändrats.
Så utgjorde dessa afgifter enligt Bevillnings-förordningen af 1851 för de första tre månaderna 75 R:dr Banko, och för hvarje månad derutöfver 25 Hulr Banko; enligt Bevillnings-' förordningen 1855 respektive 37 R:dr 24 sk. och 12 R:dr 24 sk.
Banko; enligt Bevillnings-förordningen af 1858 respektive 50 R:dr och 20 R:dr Riksmynt; samt enligt Bevillnings-förordningen af 1861 samma belopp, som nu är bestämdt.
Uti den Handelstraktat, hvilken den 14 sistlidne Februari blifvit afslutad mellan de förenade rikena och Frankrike, deruti stadgats om ömsesidig rättig het för Franska fabriksidkare och handlande eller deras rese-agenter att i Sverigeeller Norge, och för dylika personer från sistnämnda länder att i Frankrike göra 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J/s 40. uppköp för sin industris behof och att emottaga beställningar, med eller utan prof, men icke att till försäljning kringföra varor, har såsom följd af nyssnämnda i Bevillnings-stadgan föreskrifna skyldighet för utländska handlande och agenter att för rättigheten att härstädes utbjuda, eller afsluta handel om utländska varor, erlägga särskild bevillning, dels den bestämmelse blifvit i 15:de artikeln införd, att, så länge den Svenska lagstiftningen pålägger utländska rese-agenter särskild bevillningsafgift, en afgift till lika belopp skall kunna i Frankrike affordras Svenska rese-agenter; dels ock, i sammanhang med ratificerandet af omförmälde Traktat den 10 sistlidne Mars, Kongl. Maj:t genom en särskild deklaration förbundit
Sig att vid innevarande riksdag föreslå nedsättning till åtminstone hälften af den bevillningsafgift, som af rese-agenter för utländska handelshus i Sverige nu erlägges.
På grund häraf vill Kongl. Maj:t nu hos Rikets Ständer i nåder föreslå, att ofvanberörda i § 16 af gällande Bevilluings-stadga föreskrifna afgift må, med bibehållande i öfrigt af de för samma afgift meddelade bestämmelser, till beloppet nedsättas från 100 R:dr till 50
R:dr för de första tre månaderna, och från 40 R:dr till 20 R:dr för hvarje följande månad, eller till likhet med hvad som, enligt Bevillnings-stadgan den 6 April 1858 var fastställdt.
Proposition J\s 40. 13 Utdrag af Protokollet öfver Finans-År enden, hållet inför Hans Hajd Konungen i Stats-Eädet å Stockholms Slott den 17 November 1865.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, och '
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, nu uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående nedsättning i bevillningen för rese-agenter; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla omförmälda förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt; skolande alltså nådig Proposition, i öfverensstämmelse "dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
» 14 Kongl. Map.ts Nåd.
Proposition J\'s 41.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga örn af stående åt Båtsmansenkan M. Ch.
Säf af ett efter hennes aflidne man Kronan tillfallet dana-arf; Gifven Stockholms Slott den 17 November 1865.
Uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift liar Rotebåtsmannen af Södra Roslags 2:dra kompani Carl Johan Säfs enka Maria Charlotta Söderström, jemte förmälan, att, enär någon arfvinge till hennes den 23 April 1862 aflidne man icke inom behörigen kungjord tid anmält sig, hans till 63 R:dr 35 öre uppgående lott i det efterlemnade boet blifvit såsom Kongl.
Maj:ts och Kronans danaarf ansedt, i underdånighet anhållit, att, med afseende på sökandens intygade sjuklighet och deraf orsakade svårighet att försörja sig och då hon sjelf genom träget arbete bidragit till hopsamlandet af det lilla bohaget, som funnits efter hennes man, Kongl. Maj:t täcktes af gunst och nåd tillerkänna henne nämnda dana-arfsmedel.
Denna underdåniga ansökning har Kongl. Maj:t tagit i öfvervägande och vill, med afseende på härvid förekomna bevekande omständigheter och ifrågavarande dana-arfsmedels obetydliga belopp, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att för deras del medgifva, det Kronan må till förmån för sökanden afstå sin rätt till nämnda dana-arf.
Handlingarna i detta mål sipola' tillställas det Utskott, till hvilket frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL. J. A. Gripenstedt.
Proposition M 41. k 15 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott den 17 November 1863.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, , Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlsson.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverenstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, nu uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, i fråga om afstående åt Båtsmansenkan M. Ch.
Säf af ett efter hennes aflidne man Kronan tillfallet dana-arf; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla omförmälda förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt; skolande alltså nådig Proposition, i öfver ensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Carl von Schantz. 16 Kongl.
Skrifvelse, JY? 42.
Maj ds Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Styrelsens för Allmänna Hypotheksbanken underdåniga ansökning om kreditivrätt i Rikets Ständers Bank för Allmänna Hypotheksbanken; Gifven Stockholms Slott den 17 November 1865.
Enligt uppdrag af delegarne i Allmänna Hypotheksbanken har nämnda Banks Styrelse uti skrifvelse den 6 nästlidne September hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att, då Hypotheksföreningarnes ränte- och amoteringsliqvider för de från Hypotheksbanken undfångna lån i allmänhet inträffade på andra tider, än dem då Bankens egna annuitetsliqvider skola fullgöras, och Banken i följd deraf ofta vore nödsakad genom tillfällig upplåning anskaffa för sagda liqvider erforderliga medel, vid hvilka tillfällen det skulle för Banken vara af väsendtligt gagn att hos Rikets Ständers Bank ega kreditiv till det belopp, som för ändamålet kunde anses behöfligt, Kongl.
Majit måtte hos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att, på sätt andra inrättningar förut fått sig medgifvet, Allmänna Hypotheksbanken måtte hos Rikets Ständers Bank erhålla kreditiv, utan kreditivafgift, till belopp af 500,000 Ridr.
Majit, Som låtit förevarande underdåniga ansökning
Sig föredragas, har dervid funnit detta ärende icke föranleda till annan åtgärd än att detsamma till Rikets Ständers afgörande öfverlemnas; kommande i sådant afseende handlingarna i målet att Rikets Ständers vederbörande Utskott tillställas; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Skrifvelse JS 42. 17 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 11 November 186ö.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reutersköld och Carlson.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, nu uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af Styrelsens för Allmänna Hy-* potheksbauken underdåniga ansökning om kreditivrätt i Rikets Ständers Bank för Allmänna Hypotheksbanken; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla omförmälda förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt: skolande alltså nådig skrifvelse, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 18 Höft. 3 Stockholm, K. A.
Lindström, 1865.
Maj:ts Nåd. Proposition M 43. 1 X:o 43.
Alik. till Exp.-Utsk. dén 22 Nov. 1865, kl. 6 e. lii.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändring i grunderna för Beväringsinrättningen, samt om bildande af en Landtstorm; Gifven Stockholms Slott den 21 November 1865.
Efter pröfning af särskilde komiterades den 12 sistlidne
Maj afgifna underdåniga betänkande, angående landtförsvaret, har Kongl.
Majit ansett rikets försvarskrafter böra så ordnas: att för arméen bestämmes, dels en fredsfot och dels en krigsfot, den sednare mindre eller större; att arméens fredsfot, bestående af stamtrupper eller den ständiga ar - méen, utgöres af Infanteri 50 bataljoner, med befäl vid hvarje bataljon för en och en half sådan; Kavalleri 42 sqvadroner; Fältartilleri 25 batterier; Fästningsartilleri 4 kompanier; Ingeniör-trupper 2 bataljoner; att en väl öfvad förstärkning åt denna ständiga armée bildas, så att styrkan utan uppskof kan uppbringas till 50,000 man, som är arméens mindre krigsfot; Bih. till II.
Prof. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 19 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
M 43. att denna styrka, inom icke allt för lång tid, kan ökas till 70,000 man, hvilken större krigsfot bör, om så behöfves, kunna förstoras till 100,000 man och vid detta antal bibehållas; — alla dessa stridande: samt att till ortförsvaret bildas en landstorm.
För att erhålla den mindre krigsfoten, eller 50,000 man stridande, hvilka måste vara skicklige att genast vid uppbåd gå i fält, borde 5,000 man ur hvarje af fem beväringsklasser, eller 25,000 man, hafva en öfning, någorlunda motsvarande den, hvilken stammens rekryter vid indelta arméen erhålla, innan de såsom stamsoldater kunna godkännas.
Dertill erfordras en rekrytskola af minst 62 dagar första året och derefter 15 dagars vapenöfning under 3 följande år tillsammans med stammen.
För försvarets betryggande vore visserligen önskligt, att äfven för den öfriga beväringsstyrkan öfningarne kunde utsträckas åtminstone till lika lång tid, som nu är stadgad, men i anseende till den stora kostnaden derför och den derigenom uppkommande förlusten af arbetskraft för näringarne, å hvilken sednare omständighet Rikets Ständer också fästat så stor vigt, att beväringsmanskapets nuvarande vapenöfningar blifvit fördelade på två år, med föreskrift att de begge klasserne icke må samtidigt vapenöfvas, har Kongl. Maj:t trott böra tillses, om icke någon lindring härutinnan kan medgifvas, utan att försvarets styrka i någon betänklig män nedsättes.
Härvid förekommer, dels att genom den medborgerliga krigsbildningen, som vid undervisningsverken meddelas, ungdomen bör blifva invand vid uppmärksamhet, hörsamhet och snabb uppfattning af hvad som skall verkställas, på samma gång det egna herraväldet öfver kroppens rörelser utbildas, hvilket, jemte kamratbandet, enighet, samverkan och hastigt utförande af den ledandes befallningar, utgör grunden för soldatbildningen; dels att det varma nit, hvarmed det frivilliga skarpskytteväsendet omfattas och utvecklas, synes hos den manliga befolkningen hafva väckt tanken på nödvändigheten af att kunna bidraga till fäderneslandets försvar; och om den första krigsförstärkningen, på sätt förut nämndt är, kan få en fullständigare öfning och sålunda möjlighet beredas för den öfriga delen af samma förstärkning att, före behofvet af dess användande, tilldelas en nöjaktig undervisning, bör en lindring i beväringspligtens fullgörande kunna medgifvas, så länge omförmälda, försvarskraften betryggande, förhållanden fortfara.
Under förutsättning häraf och af ofvannämnda fullständigare öfning för en del af beväringen, skulle nemligen den öfriga delen kunna helt och hållet befrias från vapenöfning i fredstid; dock med förbehåll att, om den medborgerliga krigsbildningen icke behörigen handhafves eller de frivilliga skarpskytteföreningarnas öfningar icke med fortfarande nit omfattas, beväringens allmänna vapenöfning åter må vidtaga.
Frivillighet vore det önskligaste, men derpå kan organisationen ej byggas, ehuru denna frivillighet till icke Kongl. Maj:ts Nåd.
M 43. 3 obetydlig del torde kunna påräknas här i landet, om en lämplig uppmuntran kunde tilldelas dem, som frivilligt anmäla sig till den drygare beväringspligten, i stället för att äfventyra tvungen uttagning dertill.
Tillgång till denna uppmuntran kunde beredas genom de medel, som inflyta för befrielse från vapenöfning under fredstid och, om brist deruti uppstod, genom anvisning på anslaget till beväringsmanskapets vapenöfningar.
Enklast och rättvisast bör denna, såsom i andra länder är antaget, kunna ske genom lottning och sådan verkställas till viss procent af de på hvarje mönstringsställe godkände beväringsynglingar, som skola i lottningen deltaga.
Ehuru härigenom naturligtvis icke kan erhållas ett bestämdt antal inom hela landet, synes dock detta vara af mindre vigt, då förändringar i alla fall ständigt inträffa ibland de inmönstrade; men det medförer lika behandling vid alla mönstringsställen och full rättvisa mot de beväringspligtige.
Med erfarenhet af den långsamma kroppsutveckling, som i allmänhet hos nordboen är rådande, och med kännedom om den sjuklighet och afgång, som under krigets ansträngningar, försakelser och vedermödor uppstå bland yngre icke utbildadt manskap, samt då det derjemte visat sig, att första beväringsklassen i allmänhet icke vunnit den styrka och uthållighet, som hos en soldat kräfvas, men att andra klassen redan vunnit betydlig kroppsutveckling jemförelsevis till den första, bjuder omtanken för folkets väl och arméens bestånd, att, trots vanan och de ekonomiska förhållandena, beväringsåldern framflyttas utöfver hvad nu är bestämdt.
Landtförsvars-komitéen har på goda skäl föreslagit denna framflyttning med två år, men då detta djupt ingriper i den enskilda lefnadsställningen, samt den första klassen vanligen kommer att tillhöra depöterna större delen af första året, anser Kongl.
Majit fordringarna på beväringsålderns framflyttning •böra inskränkas till ett år.
Beväringsinrättningen, som är ett hufvudsakligen bidragande medel för arméens sättande på krigsfot, måste vara så ordnad, att den kan hålla krigsmagten fulltalig.
Såsom den nu är beskaffad, gifver den icke visshet derom; med afseende hvarå beväringspligten bör utsträckas ett år öfver den nuvarande, så att krigsförstärkningen kunde utgå af sex beväringsklasser.
Under för landet ogynsamma omständigheter och vid utomordentliga tillfällen kan dessutom för försvaret erfordras större tillgång på folk för krigsstyrkans uppehållande till tillräckligt antal, och inga medel få åsidosättas för att i alla händelser gifva hopp om allvarligt försvar.
Värnepligten bör derföre i Sverige vara minst lika utsträckt som i Norge, och således, utom förrberörda sex krigsförstärkningsklasser, ytterligare fyra reservklasser genom lag bestämmas.
Den armé, ett litet land kan underhålla, bör dock icke vara ensam det medel, hvarigenom nationen betryggar sitt yttersta försvar mot vida mägtigare grannar.
Hos nationen måste den tanken lefvande framstå och kunna i handling utföras, att för ort - 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 43. försvaret hvar och en vapenför man är skyldig att efter bästa förmåga bidraga till värnandet af egen härd och bevarandet åt efterkommande af arfvet från förfäder, — sjelfständighet, politisk frihet och urgammal nationalära.
För bildande af detta nationalförsvar vill Kongl. Maj:t föreslå följande: att hvarje svensk man må vara skyldig att deltaga i allmänna beväringen från och med året näst efter det, då han fyllt 21 år till och med det år, då han uppnår 31 års ålder; att beväringsmanskapet må delas i 10 årsklasser, deraf de sex första utgöra arméens (flottans) krigsförstärkning och de fyra sednare arméens (flottans) krigsreserv; att en. del af beväringsmanskapet må erhålla en fullständigare krigsbildning och derför öfvas under 62 dagar det första året och 15 dagar under hvarje af de tre följande åren samtidigt med stammen; att för sådant ändamål må hvarje år uttagas en fjerdedel af de ynglingar, som det året tillhöra första beväringsklassen och finnas dertill antagliga, samt att dessa må benämnas beväringssoldater; att till beväringssoldater må uttagas först frivilliga, som sig dertill anmäla, och återstoden genom lottning; att under vilkor af beväringssoldaternes ofvanberörda fyra-åriga öfning, det öfriga beväringsmanskapets öfningar må inställas; — Kongl. Majit och Rikets Ständer förbehållet att om deras återupptagande förordna, derest sig visar att den medborgerliga krigsbildningen icke fortgår, eller att de frivilliga skarpskyttekorpsernas öfningar försummas; att den del af sjöbeväringsmanskapet, som hittills vapenöfvats vid arméen, äfven må dit öfverföras, men vid krigstillfällen öfverlemnas till sjöförsvaret så stort antal af beväringsmanskap, som för vapnet erfordras; att, då vid krigstillfällen, eller rustning dertill, beväringsmanskap skall till sjöförsvaret aflemnas, det må tagas från områden, som för sjötjensten äro de lämpligaste, men dessa områdens beväringssoldater alltid tillhöra arméen; att, utom infanteriet, äfven artilleriet och ingeniör-trupperna må tilldelas beväring och beväringssoldater; att kavalleriet endast under krig, eller vid rustning dertill, må tilldelas beväring; Kongl. Maj:ts Nåd.