Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Biskopen Doctor von Rosenstein1 kunde för sin del ej anse ifrågavarande tillåtelse som Monopolium, utan som en momentel dispence, och ansåg Herr Bishoppen att under en tid då Tullbevakningen ej var i ordning ställd och Engelska varor öfverflödade i Landet, samt innan Tull Comitéen kunnat höras, det varit rigtigare, som skett, att dispense blifvit lemnad åt ett ställe på försök, än att tillåtelsen blifvit allmän och sedan allmänt återkallad, i händelse den funnits skadelig.
Herr Commerce Rådet Wegelin:
Då redan 1812.
Ständer enhälligt yttrat att det öfverens stämde med en väl beräknad
Hus hållning att emot
Tullumgälders erläggande tillåta införsel af dylika artielar som lika litet i Riket kunna åstadkommas, som de allmänt brukas, vore emot den gifna tillåtelsen icke något att anmärka så snart denna tillåtelse blifvit allmänt beviljad och icke ensamt förbehållen någon viss Stad och icke nekad andra som anmält sig till erhållande af en lika frihet, i synnerhet som de skäl för den förra tillåtelsen för Götheborg af Herr Stats Secreteraren blifvit nyttjade att afsigten dermed vore att befordra afsättning till Finnland, Ryssland och andra orter vid Östersjön som lättare kunde blifva fournerade från Stockholm och andra Svenska Östersjöhamnar dit införseln icke varit svårare än i Götheborg under Engelsk Convoy, som England ännu häldre hade lemnat, till understödjande af sin favoritplan, afsättningen af sina Manufacturer.
Följden hade blifvit lägre pris genom ökad concurrence och gränser för så beskaffade speculationer som varit en följd af sättet då detta Monopolium uphäfdes.
Herr Professor Munk af Rosensköld.
Herr Commerce Rådet Wegelin har redan till en del yttrat hvad jag nu ämnade anföra.
Jag får utom dess andraga, i anledning af hvad Herr Biskop Rosenstein anfört.
1 :o att just den ofullkomliga Tullbevakningen gjorde tillåtelsen till införsel af Engelska Bomulls varor desto mindre importerande för Stats Cassan 2 :o att hufvud sakliga felet med Författningen ligger deri, att den var Monopolisk samt 3 :o att oförtullade nederlags varor äfven skickades Landvågen från Götheboi’g till Carlshamn för att sedan exporteras och 4 :o att just år 1812. begagnades af Engelsmännen aldra mest nederlags friheten.
Hvad åter Herr Commerce Rådet Egge anfört, kan tjena till försvar för den Engelsmännen förunnade Transito och nederlags 1 Stycket fr. o. m. orden Herr Biskopen Doctor von Rosenstein t. o. m. orden Uppå begäran lades på bordet (se nedan sid. 625) återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 929 ff. Den 7 Juni 1815 623 frihet, men icke till försvar för ifrågavarande Götheborgs Handlande tilldeldte Monopoliska rättighet att införa Bomullsvaror.
I öfrigt är Riksdags Ordningen i 29. §. tydlig, att Utskottet både är berättigadt och pligtigt att anmärka ej allenast åtgärder vidtagne tvärt emot Constitutionen, utan ock saker i Oeconomisk väg som icke lända till Rikets sannskyldiga nytta.
Herr Borgmästaren Kjellander.
Då Riksens Ständer uti deras underdåniga Skrifvelse 1812. updragit åt Kongl. Maj :t att tillåta Utländska Manufactur varors införsel, utan bestämmande om denna införsel skulle beviljas i allmänhet eller å något enskildt ställe, tycker jag mig finna, att
Regeringen äfven efter anledning af samma skrifvelse ägt magt att bevilja införseln å det ställe
Den fann lämpligast, så mycket mera som Götheborg i afseende på skeppsfarten var det enda ställe som bäst kunde begagnas.
Herr Baron Cederström Jacob Riksens Ständer hafva icke kunnat uti någon dess Skrifvelse gifva anledning till något som varit ineonstitutionelt eller till öfverträdelse af Grundlagens Principer.
Herr Biskopen Doctor Faxe instämde med Herr Biskopen Rosenstein och Herr Borgmästaren Kjellander.
Herr Kammar herren Silverstolpe ansåg sig ej äga nog kunskaper i Financer för att bedömma sjelfva saken, men fann en underlåtenhet deri att Tull Directionen eller något annat Publikt Werk ej blifvit hördt.
För öfrigt trodde Herr Kammar herren det vara nödigt att Constitutions Utskottet innan det utlåter sig, med säkerhet inhämtat att samma tillåtelse som beviljades Götheborg blifvit förnekad andra Städer, som derom ingifvit underd: ansökningar.
Begärdes och lades på bordet, jemte Protoeollerne af den 23.
Januarii 1815. och 17.
Februari 1813, som dermed ägde gemenskap.
De vid Protoeollerne för den 15.
September och 27.
October 1813. 27.
Januarii, 16.
Martii och 7.
September 1814. gjorde anmärkningar förföllo.
Protoeollerne för d: 18. och 25.
Januarii och 1.
Februarii innevarande år, angående Östersjö Compagniet.
Herr Baron Cederström, Jacob ansåg anmärkning härvid äga rum, emedan östersjö Compagniet vore att anse som ett Monopolium, så länge Product Plaeatet ej blifvit uphäfvit och rättigheten att uplägga Östersjö varor för alla ej var tillåten.
Doctor Wijkman kunde för sin del ej anse detta Compagnie som Monopolium då det står hvar och en fritt att deltaga deruti, men hade det ej varit så, hade Compagniet kunnat anses som Monopolium.
En fråga är om ÖstersjöCompagniet är nyttigt, en annan om det är ineonstitutionelt.
Om 624 Den 7 Juni 1815 förra frågan tillstår jag, att jag ännu icke hunnit stadga min öfvertygelse.
Compagniet vara det sednare eller inconstitutionelt, då det blifvit
Monopolium derigenom att villkoren för deltagande deri äro sådane att en stor del af Rikets innevånare ieke kunna deruti ingå.
Herr Commerce Rådet Egge: Product Placatet är redan till en del hvilande, och dessutom är svårt att bedömma följderna af Compagniet, då det ännu icke tagit sin början.
Protocollerne för den 16.
December 1812. d: 26.
Maji och 23.
December 1813, 9.
Mars 1814. oell 22.
Februarii 1815.
De dervid gjorde anmärkningar förföllo.
Protocollerne för den 20.
Maji 1812. och d: 5.
Maji 1813. angående förhöjning af Nederlags Procenten.
Herr Professorn Rosensköld.
Härvid har jag anmärkt att sedan Herr Stats Secreteraren Baron 1 Virsén, redan i Maji månad 1812. föreslagit att Nederlags Procenten skulle betydligen förhöjas och Kongl. Maj :t befallt att frågan skulle hvila tills Tull
Directionen blifvit hörd, gick denna förhöjning först efter mer än ett års förlopp i verkställighet, i anledning af Herr Stats Secreteraren Grefve Mörners derom afgifne underdåniga Pro memoria, genom hvilket dröjsmål den oåter kalleliga högst förmånliga conjuncturen gick obegagnad för Stats Cassan förlorad och Stats Cassan i mistning af flere hundrade tusende
Rdr, under det att en mängd öfver flöds varor oförtullade, under sken af Nederlags och Transito varor spriddes omkring i Riket.
Var det icke rätt, att enligt Stats Secreteraren Baron Wirséns förslag, gjordt i Maji månad 1812, höja denna afgift, då ännu Engelsmännen hade ingen annan debouehé för sina varors afsättning till Ryssland och Tyskland än genom Sverige, så var det icke heller rätt, att höja den i Julii 1813 då Engelsmännen ej mera behöfde denna debouehé.
Således har Stats Rådet antingen bordt höja afgiften i Maji 1812. eller ock icke höja den i Julii 1813.
Något Politiskt skäl till dröjsmålet med afgiftens förhöjning kan jag icke finna, då den i synnerhet hade kommit att falla på Ryska och Tyska köpmän, hvarföre
Engelsmännen deraf ej möjligen kunnat taga sig anledning att innehålla Engelska Subsidierne, om hvilka utom dess Tractaten ej slöts förr än i Mars 1813. och fortfor ännu, då afgiften förhöjdes.
Utskottet ansåg anmärkningen komma att förfalla.
Herr Professoren Rosensköld reserverade sig till Protocollet och afstod, till förekommande af onyttig tids utdrägt från vidare yrkande i Utskottet af de öfrige utaf honom vid denna Expeditions Protocoller anmälte anmärkningar, utan att likväl anse dem ogiltige.
Vid Protocollerne för den 4. och 11.
November 1812. den 10.
April 1813. samt den 18.
Januarii 1815. hade an - Den 7 Juni 1815 625 märkningar blifvit gjorde, men hvilka Utskottet ej ansåg förtjena afseende.
Protocollet för den 15.
September 1813. angående förhöjd Tull å Stenkol.
Herr Professoren Doctor \\ ijkman ansåg väl ifrågavarande förhöjning, då den får namn af Tull varit för dryg, men trodde sig deri finna ett vidtagit medel till understöd för Svenska Stenkols Werken, hvaraf de för deras bestånd hade högsta behof, i synnerhet som Svenska Stenkolen altid måste falla sig dyrare, än de Engelska, hvilka merendels hitkomma såsom barlast.
Herr Biskopen Doctor v. Rosenstein trodde att då Riksens Ständer uti deras underdåniga Skrifvelse utsatt att Tullen ej får höjas öfver 100. procent på ett, utan att nedsättas å ett annat, vore angelägit att Utskottet gjorde sig närmare underrättadt i detta fall.
Herr Professoren Rosensköld ansåg denna anmärkning åtminstone ej vigtigare än flere, som Utskottet redan låtit förfalla.
Uppå begäran lades på bordet.
Utskottets Ledamöter åtskiljdes.
Kock. 40 626 Den 10 Juni 1815 99.
Den 10 Juni 1815.
Justerat Rudolp Cederström. 1815. den 10 Junii Plenum, då alla Utskottets Ledamöter, utom Ilerr Bergs Rådet Rothoff och Riksdagsmannen Anders Danielsson voro närvarande.
Sedan Protocollet för den 7 innevarande blifvit justeradt, företogos 1 de vid Protocollerne öfver Kammar Ärender gjorde och på bordet lagde anmärkningar, således: Rikets Allmänna Ärenders Berednings Protoeoll för d: 1.
December 1812. rörande den för Bergs lagens koppar tillverkning vid Avesta utgående så kallade Sjö tulls och Slagskatt.
Anmärkningen förföll.
Stats Råds Protocollerne för d: 12. och 19.
Julii samt 20.
September 1814. och 14.
Febr: 1815 angående Landshöfdingens i Malmöhus Län underd: hemställan om sättet att i Staden Lund hädanefter välja Borgmästare, Rådmän och Riksdagsmän, jemte de besvär som deröfver blifvit i underdånighet anförde.
Herr Commerce Rådet Egge: tillkännagaf att anmärkningen blifvit gjord af Herr Commerce-Rådet af det skäl att det af Konungen stadfästade nya Valsätt för Staden Lund vore stridande så väl emot 14. §.
Riksdags Ordningen, deruti stadgas att
Riksdagsmanna valen skola ske på sätt å hvarje ort hittills öfligt varit, som 17. §, hvari förbjudes att någon Embets eller Tjensteman må i valen med sin Embetsmyndighet obehörigen verka, hvilket vid det nya Valsättet skulle äga rum då Borgmästare och Rådmän i valen deltaga; Men sedan Herr Commerce Rådet på efterfrågan i Kammar Expeditionen inhämtat att expeditionen blifvit innehållen och beslutet således ej gått i verkställighet, ansåg Herr Commerce Rådet det med anmärkningen åsyftade ändamål redan vara upfyldt.
Herr Professoren Munk af Rosensköld, ansåg anmärkningen såsom en af de vigtigaste som blifvit gjorde och fann att densamma uppå berörde anmälan, som ej i behörig väg blifvit Utskottet meddeld, icke borde förfalla, i synnerhet som det icke 1 Stycke; fr. o. m. orden företogos de vid t. o. m. orden vara ett Monopolium.
(Se nedan sid. 629) återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 934 ff. Den 10 Juni 1815 627 tillkommer Utskottet att efterfråga eller granska verkställigheten af ett fattadt beslut.
Han ansåg derföre Herr CommR.
Egge utsträcka Constitutions Utskottets rättigheter utöfver den i Grund lagarne utstakade gräns.
Herr Baron Cederström, Jacob instämde häruti och ansåg Utskottet böra utlåta sig om Stats Rådets yttrande, emot hvilket anmärkning borde göras, utan afseende å verkställigheten, som vore ett ämne hvarmed Utskottet ej ägde att sig befatta.
Herr Kammarherren Silverstolpe fann nödigt att känna, om det i Staden Lund förut öfliga valsätt altid tillförene blifvit oförändradt iagttagit.
Stats Råds Protocollerne för d: 8.
October 1812. d: 8.
April 1813. d: 24. i samma Månad, Berednings Protocollet för d: 18.
Maji och Stats Råds Protocollet för d: 28. i samma Månad 1813.
Anmärkningarne som derå uti Afdelningen blifvit gjorde förföllo.
Protocollet för d: 17. Maji 1814. angående Handels agenten Sederholms underdåniga anhållan om understöd till upletande af en förlorad
Malmgång begärtes på bordet.
De vid Krigs Expeditionens i Stats Rådet hällne Protoeoll för d: 7.
Julii och 11.
Augusti 1812. 26.
Januarii och 2.
Februarii samt Krigs Berednings Protocollerne d: 7 Mars och 23.
Maji 1814. gjorde anmärkningar lemnades utan afseende.
Krigs Berednings Protocollet för d: 3 Januarii 1815. samt Stats Råds Protocollerne för d: 27. Sept: 1814. och 10 Jan: 1815. angående Handlanden Benedicks lefverents lades på bordet.
Vid Protocollerne hällne i Stats Rådet d: 5.
Junii 1813. d: 22.
Dito d: 6.
Julii 1813. d: 29.
Mars, d: 10 Maji och 7.
December 1814. samt 7 Febr. 1815. hade å Afdelningen anmärkningar blifvit gjorde vid åtskillige felaktigheter som lagt hinder i vägen för granskningen af dermed gemenskap ägande Protoeoll, hvilka anmärkningar lades på bordet.
Stats Råds Protocollet för d: 16.
Februarii 1813. och dertill hörande Berednings Protoeoll för d: 4 December 1812. angående förnekad Fardagsrättighet å så kallade Bohemman i Blekinge.
Herr Baron Cederström Jacob ansåg att då någon fardag för en afträdande Compagnie Chef eller dess Sterbhus å Bohemman icke komme att äga rum, hade derigenom en Lagförändring blifvit gjord hvilken icke i behörig ordning tillkommit, hvarföre Herr Baron dervid fann skäl till anmärkning.
628 Den 10 Juni 1815 Herr Lagmannen Nensén fann äfven för sin del saken anmärkningsvärd och ett obehörigt undantag gjordt från Allmänna Lagens och Boställs Ordningens stadganden, hvilka borde följas, om äfven något annat förordnande i detta ämne kunde igenfinnas i äldre Författningar, som till sin kraft och verkan uphört.
Herr Borgmästaren Kjellander instämde häruti och ansåg den i Stats Rådets Protocoller åberopade 1685 års förordning icke kunna tillämpas i mål där Allmänna Lagen, 16 Gap. JBk :n, och Boställs Författningame äro tydelige och bestämde; äfvensom Herr Borgmästaren för sin del fann det vidtagne beslutet innefatta en Lagförändring, stridande emot Grundlagen äfven i det afseende, at Högste
Domstolens utlåtande icke blifvit infordrat.1 Lades på bordet, och skulle de åberopade Författningame - reqvireras.
Herr Baron Cederström Jacob yttrade:
Vid de på bordet hvilande Protocoll rörande östersjö
Compagniet anhåller jag att få underställa Höglofl.
Ledamöters granskning följande anmärkningar: 7. §. af Privilegierna för Compagniet innehållande försäkran om full neutralitet för Compagniet m: m: anser jag icke allenast vara ett Monopolium, utan äfven ett för Landet högst vådligt.
Är det väl tillständigt att lemna en Corporation rättighet, att under Krigstid underhålla communication med fienden och till honom öfverföra pengar, vapen, ammunition och proviant m. m. ?
Denna § lemnar Compagniet dertill laglig rättighet.
Jag känner icke hvad Allmänna Lagen ålägger för straff för dem som föra vapen och amunition till fienden, men en sak hvarföre den ena Medborgaren straffas bör icke kunna vara den andra lagligen tillåten och der en sådan tillåtelse verkeligen läger rum är den enligt min tanka ett det mest orättvisa Monopolium.
Om 8. §. äfvenledes kan anses innehålla ett Monopolium lemnär jag till de af Utskottets Herrar Ledamöters bedömande som äga mera Lag kunskap än jag. 10. §. anser jag icke allenast innehålla en Monopolisk rättighet för Compagniet, utan äfven kränkande Götheborgs Båtgilles rättigheter, det sednare likväl endast i fall, som af ordalydelsen kan förmodas, Båtgillet verkeligen äger några uteslutande rättigheter för varors urlastning och transport samt att Compagniet fått rättig 1 Ursprungligen har här stått: »en obehörig ändring i Allmänna Lagen vara gjord».
I marginalen har sedan med okänd stil skrivits meningen i texten här ovan.
2 Bland bilagorna till detta protokoll linnes ingenting omtalat rörande de åtgärder, som med anledning härav företagits.
I en vol., betitlad »Riksdagsärenden 1815», som tillhört »Hovkanslersexpeditionens Riksdagsarkiv», vilken volym nu förvaras i serien »Riksdagsacta» i Riksarkivet, finnas ett par handlingar om denna sak.
De återgivas nedan såsom bilagor till detta protokoll, bil. 1 och bil. 2.
Jfr sid. 611 och 657.
Den 10 Juni 1815 629 het att anställa enskildta offentliga Auctioner å de varor Compagniet på Nederlag kan komma att äga.
Sluteligen får jag tillägga att jag anser Nederlags rättigheten af Östersjö producter, såsom för andra orter i Riket förbuden, vara ett Monopolium.
Till Utskottet hade ankommit: 1:0 Protocolls Utdrag från Högvördige Prest Ståndet af d: 3. sistl.
Junii angående
Utskottens åliggande att så vidt möjligt är i sina förnyade Betänkanclen införa anmärkningarnes hufvudsakliga innehåll.1 2:o Dito från Vällofl. Borgare
Ståndet i samma ämne.2 3:o Dito från Hedervärda Bonde Ståndet, angående de af Riksdagsmännen Johan Wessing från Westmanland, Anders Bengtsson från Elfsborgs Län och Anders Peter Pehrsson från östergöthland till Constitutions Utskottet från Ståndet aflemnade Memorialer.
3 Uplästes och lades till Handlingarne.
Kock. 1 Prästeståndet anslöt sig till Borgareståndets beslut i detta ämne; jfr not 2.
2 Ståndet hade mottagit underrättelse om R. o. A:s ovan sid. 60.» omtalade anmodan till utskotten.
Men Borgareståndet fann i betraktande av den vidlyftighet och tidsutdräkt en sådan utväg skulle medföra, för sin del lämpligt anmoda utskotten, att så vitt möjligt uti sina betankanden endast anmärkningarnas huvudsakliga innehåll införa.
3 Jfr ovan sid. 606.
Anders Bengtsson felskrivning för Bengt Andersson.
De nämnda riksdagsmännen hade blivit underrättade, att de hade att själva ingiva sina memorial till utskottet, därest de sådant åstundade.
Ståndet ville hava anmärkt, att då ifrågavarande memorial endast innefattade ämnen, hörande till de vilande grundlagsfrågorna, för vilkas upptagande vid denna riksdag Kungl. Maj:t uti sm proposition av den 24 maj om ett tillägg till § 81 R.F. (se C. U. M. 1810—1815, sid. 8o3) »täckts i nåder undanrödja hindren», ansåg sig ståndet hafva agt tillracKelig V, 1 J 1 O' fl 1 t T Yl O YV1 A r 1 O 1 O TI kill flttflt flvlfillina. 630 Bilagor till protokollet den 10 Juni 1815 1.
Rudolf Cederströms skrivelse till hovkanslern den 13 juni 1815.1 N:o 582 Ink. d. 14 Jun. 1815.
S: D-.
Skrifvelse till Kgl. Karn.
Colleg.
För R: H: S. Constitutions Utskott reqvireras genom Herr Baron, Hof Canzleren, Riddaren och Commendeuren af Wetterstedt, från Kongl.
Kammar Collegium, Kongl: Maj :ts Nådiga Bref af den 11.
April 1805, och Kongl:
Kammar Collegi derpå grundade Circulairé af den 17.
Maji samma år.
Stockholm den 13.
Junii 1815.
Budolf Cederström ordförande i Constitutions Utskottet. 2.
Hovkanslerns skrivelse till Kammarkollegium den 14 juni 1815.
N :o 58 2 Stockholm den 14 Junii 1815.
Till Kgl. Kammar Collegium. P. M. I anledning af R. H. S. Constitutions Utskotts Skrifvelse af den 13. dennes, ang.
Nådigt tillstånd att från Kgl. Kammar Collegium utbekomma Kongl. Maj :ts Nådiga Bref af den 11.
April 1805 och Kongl.
Kammar Collegii derpå grundade Circulairé af den 17 Maji samma år, får jag, på Nådigste Befallning anmoda Tit. att dessa handlingar, så fort möjligt är, till Utskottet afsända.
Ur volymen »Riksdagsärenden 1815» i »Hovkanslersexpeditionens riksdagsarkiv»; vol. förvaras i serien »Riksdagsacta» i Riksarkivet.
2 Ärendets nummer i volymen.
Den 14 Juni 1815 631 100.
Den 14 Juni 1815.
Justerat Rudolp Cederström. 1815. d: 14.
Junii Plenum, då alla Utskottets Ledamöter, utom Herr Kammar herren Silverstolpe, Herr Bergs Rådet Rothoff och Riksdagsmannen Anders Danielsson voro tillstädes.
Det för den 10 i denna Månad hällne Protocoll justerades.
Uplästes1 ett från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 12 innevarande, i sammanhang med Representations frågan, till Constitutions Utskottet remitteradt Memorial af Herr Lagman af Stenhoff, angående berörde ämnes förvisning till Constitutions Utskottet, som deröfver borde aflemna Betänkande till Riksens Ständer.
Öfverlemnades till Beredningen.
De vid Stats-Råds Protocollerne gjorde anmärkningar företogos till sluteligt afgörande, och först den angående tillåten införsel af Bomullsvaror till Götheborg.2 Herr Professor Munk af Rosensköld.
Med åberopande af hvad jag förut haft äran yttra i denna sak kan jag med afseende derpå att Publikt Werk icke blifvit hördt och sjelfva tillåtelsen varit en Monopolisk anstalt för Götheborg, som icke ens för någon dess nytta kan ursägtas, ej undgå att göra anmärkning mot Stats Rådets och den Föredragandes tillstyrkande i detta mål.
Herr Biskop Rosenstein.
Utskottet känner Riksens Ständers Skrifvelse ang :de Tulltaxans omarbetning och tillåten införsel af gröfre kläden samt ofärgade Bomullsvaror, hvaraf i mitt omdöme nog anledning funnits till den vidtagne åtgärden.
Då dessutom hvita Bomullsvaror fingo emot tull införas, var ej underligt att Regeringen, i anseende till den obetydliga förtjenst som qvarstadnar för tryckningen af cattun, och det skadliga att just derföre liksom upmuntra lurendrägeriet, åtminstone göra det mera lönande, meddelte Rikets Handlande till införande i Götheborg en Licens som der, hvarest Bevaknings anstalterne voro i ordning, minst 1 Stycket fr. o. m. orden Uplästes ett t. o. m. orden till Riksens Ständer återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 878, där även af Stenhoffs memorial är tryckt.
2 Stycket fr. o. m. orden De vid Stats-Råds Protocollerna t. o. m. orden upgifva ett Förslag (nedan sid. 637) återfinnes i C. 11. M. 1810— 1815, sid. 937.
632 Den 14 Juni 1815 kunde missbrukas. Något spår till Monopolium kan jag icke finna i Kongl: Maj :ts härom utfärdade Nådiga Resolution, ty det var derigenom ej förbudit någon enda köpman i Riket att införtulla Manufacturerade bomulls varor endast det skedde till Götheborg, af hvilken anledning Juden Nathanssons ansökning afslogs, utan att han derigenom betogs rättigheten att införtulla varorne genom Götheborg.
Herr Doctor Wijkman.
Som jag förut yttrat, hafva följderna varit bedröfliga, och jag vill för min del att saken anmäles hos Riksens Ständer, utan att någon Embetsman anklagas.
Herr Baron Cederström Jacob ansåg målet ej kunna sluteligen af göras förr än Protocollet rörande Nathanssons ansökning, hvilket till Finance Expeditionen skall vara utlånt, ånyo blifvit upläst.
Herr Professoren Rosensköld ansåg Stats Råds Protocollet för den dag då det vidtagne beslutet angde Bomulls varors införtullande till Götheborg uphäfdes, nu äfven böra upläsas.
Utan att kunna antaga de Herrar
Ledamöters öfvertygelse som finna skäl till anmärkning i detta mål anser jag densamma mest bero af Opinionen och möjligen kunna vederläggas, hvilket må hända skulle blottställa Constitutions
Utskottet för det omdöme att anmärkningen blifvit gjord i hast, i stället för med den manliga betänksamhet Utskottet iagttagit, och bör iagttaga.
Följderna skulle äfven kanhända ej blifva nyttiga.
Förtjente personer skulle mindre fördelagtigt namngifvas för Ständerna, hvaraf verkan troligen blefve den att de ledsnade vid sina trägna och ansvariga kall, hvari det syntes vådligt att verka, då mensklig ofullkomlighet, som öfver alt röjes, skulle så illa uttydas.
Vår lyckliga Constitution kunde misskännas och framtiden beröfva oss densamma.
Härmed instämde Riksdagsmannen Åberg och Herr Doctor Agrell, som ansåg det ej tillkomma Constitutions Utskottet att bedömma nyttan eller skadan af ifrågavarande ämnen, som nu blifvit lemnade till det särskildta Utskottets handläggning.
Herr Baron Cederström Jacob. Med Herr Biskop Rosenstein delar jag- lika nit för Constitutions Utskottet och Grundlagarnes helgd, men om å ena sidan följderna af anmärkningens bedömmande folie på Utskottet, skulle å den andra det kunna klandras, om Nationens Representanter underläto någon af sina skyldigheter.
Våra Grund Lagar böra i det nogaste följas och kunna endast genom underlåtenhet deri, misskännas och förloras.
Utskottet bör derföre i denna sak yttra sig med öfverläggning och köld; kunnandes Herr Baron för sin del ej annat än betragta enskilda tillåtelser som gifva en uteslutande och temporair vinst, såsom stridande emot Rikets sannskyldiga nytta.
Aldeles af samma tanka som Herr Baron Cederström angående nödvändigheten att efterlefva våra Den 14 Juni 1815 633 Grundlagar, finner jag
Regeringens tillåtelse att endast införtulla varor till Götheborg kunna jemnföras med den Polis anstalt, hvarigenom införseln sker till Stockholms hamnar och ej utom Staden, och aldeles icke, af de skäl jag- anfört, kallas Monopolium.
Frågan blir således Opinionssak och om Utskottet skall taga i öfvervägande omständigheterne 1812. och nu, tänker säkerligen hvar ock en olika.
Jag är aldeles af lika tanka med Herr Biskop Rosenstein, att Constitutions Utskottet bör i denna fråga iagttaga all varsamhet och betänksamhet.