Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sala Silfver-verks ränte-ersättnings-fond . . . 166.
Salpetcr-hj elpens beräkning i Småländska länen . 64 A.
Salpeter-lösnings-prisets förhöjande .... 21, 201..
Sandberg, J. G., pension för enkan efter . . . 267.
Sandelin, B. //., dana-arf efter 89.
Sandströms, Th., enka och barn, pension för . 169, 263. *22 Nummern å Betänkandet Sanlesson, B. H., pension för 74, 186.
Sasse, E. F., belöning åt . 332, 352.
Schander, J. G., pension åt 74., Scheutz, G. och E., anslag för en räkne-maschin 136.
Schlyter, C. J., anslag för landskaps-lagarnes ut- gifvande af 74.
Schytzer crantz, A., inköp af konst-samling efter 356.
Serafimer-Lazarettet, plats till tvätt-inrättning för 148, 233. understöd för .... 160.
Seth. J. M., pension för enkan efter .... 74.
Si/fvermynt, förekommande af felaktigt .... 29.
Själevads socknemäns rätt till Trysunda fiske 94, 195.
Sjöfolk, anslag till pensions-anstalt för.... 180, 265.
Skaraborgs län, jernväg iren om °74, 334.
Skatte-jords friköpande från grundskatt 122.
Skatte-väsen lets förenkling 92, 191, 257.
Skepps-ombudsmannen i Stockholm, uppbörds-arf- vode för 189, 294. 344, 367.
Skiften och afvittringar, anslag till 71.
Skog å ecklesiastik-boställen, användande af . 119.
Skog s-plantering, premier för 108.
Skog s-plantering s-kassan, analag till ... . 72.
S/iredsviks församling, lån till 162.
Skåne och Småland, jernväg genom .... 274, 334.
Skånska presterskapets uppbörd, förändring af . 129, 221.
Skällnora kungsgårds arrende, nedsättning i . 54, 117.
Slagkruts-hufvars anskaffning, anslag för . 151.
Slöjd-expositioner, anslag för 158.
Nummern å Betänkandet, in. iu. Slöjd-föreningens skola, anslag till 71. Smedberg, A., pension åt 74.
Socken-kartors upprättande, anslag för ... 71.
Spanmål, kreditiv för uppköp eller belåning af . 293. stats-verkets, förhöjdt stats-pris å . 64, 176.
Sp anntåls-tillökn i v g å pennin ge-löner, anslag till 74.
Sparre, C., pension för enkan efter 74.
Stats-kontoret, anslag för 72, 184. formulär till hufvud-bok för . . 177.
Stats-obligationer, upplåning mot 272, 333, 340, 359, Stals-regleringen, erforderlig bevillning för . 371.
Extra å 2: dra Hufvudtiteln . 150. 4:de d:o 151, 238, 256, 276. örte d:o 152. 6:te d:o 158, 239, 256, 276. 7:de d:o 159, 240, 256, 276. 8:de d:o 160, 241, 256, 276.
Stats-regl&ingen, ordinarie, Riks-staten . . . 389. inkomst-beräkningen 64, 176, 246, 275. å lista Hufvudtitelh 66. r 2:dra d:o 67, 181, 244, 253. n 3:dje d:o 68. n 4:de d:o 6», 182, 244, 253. » 5:te d:o 70. » 6:te d:o 71, 183, 244, 253. » 7:de d:o 72, 184, 244, 253. a 8:de d:o 73, 185, 244, 253. v 9:de d:o 74, 186, 244, 253. 24 Nummern å Betänkandet, m. m Stat.-i-vcrkels fonder, öfverilyttande deraf till Riks - gälds-kontoret 290. tillstånd och behof.
Proposition om 1.
Stipendier för civid-ingeniörs-elever 15$.
v folkskole lärare-elever ....
160. 5> handtverks- och fabriks-idkare . 158.
Stjernsvärds. G. U. , Militär-författnings-samling, fortsättning af 280, 326.
Stockholm, anslag till hospitals-byggnad derstädes 212.
d:o till dess navigations-skola . . 71. byggnads-anslag till Allmänna Barnbördshuset derstädes 160, 241. jord-upplåtelse till begrafnings-plats, m. m. vid 248. och Götheborg, jernväg emellan . . 333. lindring i dess inqvarterings-skyldighet 178. lån föi omkostnader vid kolera-farsoten derstädes 113.
Stockholms Slolt, byggnads-anslag för . . . . 323, 338.
Storsjön pch Mälaren, kanal-anläggning mellan . 158.
Storskifteslandtmätare, pensions-rätt för . . • 210.
Strandskogen på Öland, förmedling utlägenheter å 20, 83.
Strinnholm, A. M.. anslag för fortsättning af Svenska folkets historia 74, 186.
Ström, J. [}■ af pensions-rätt för 322, 337.
Strömrensningar, anslag till 158.
Strömsholms kungsladugårds arrende, eftergift å 63, 137, 215, 252.
Stångåns rätning och rensning, stats-bidrag till 158.
Städers
Städers friheter, anslag för ..... t .
Sundhets-kollegium med medicinal-staten, anslag till Svenska Läkare-sällskapet, anslag till . . •
Diplomatarium, anslag för fortsättning af Sveriges Flora, anslag för tekningar till . . - Södermanlands regemente, förbättring af soldatlönerne vid .
Södertelje, vederlag åt kyrkoherden derstädes Sölfvitsborgs hamnbyggnads-1 ån, anstånd med T.
Tackjerns-tionde, nedsättning d<?ri .....
Tekniska skolor, anslag till 'Theatern, Kongl., anslag till ...... ersättning af förskott till .
Thersner, Thora, anslag för fortsättning af ett planche-verk Thurgren, J. A., anslag för fortsättning af ett kameral-arbete ........
Tjörns härads krono-tionde till Marstrands kyrka och skola ........... 1Topografiska korpsens arbeten, anslag till.
. . Toréns, M., döttrar, pension för . . . . .
Torps komminister-boställe, roterings-frahet för . Trana, G. E., pension för Trippi ska hemmanen i Halland, återlösningsrätt till •
Regist. till Stats- LUstc.
Bet. 1854.
Hummern å Betänkandet, 71. 73, 185. 73, 185, 244, 253. ICO. 74. 50, 102. 374. 58, 155. 64. C 71. 72, 184. 280. 160. 160. 128, 232. 4, 9, 151. 74, 186. 118. 74. 131. , *6 Nummem å Betiuikaiidet. si. ra.
Trosa, anslag till uppmuddring af inloppet till . 158.
Trosspassevolans-afgift, upphörande af . . . 64, 176.
Troxhammars krono-hemmans utbyte .... 84.
Trysunda fiskehamns afträdande 94, 195.
Trädgårds-föreningen i Stockholm, anslag till . 71.
Tull-bevillning, omröstning i Förstärkt Statsutskott om 216, 255, 375.
Tull-statens enskilda {»ensions-inrättning. anslag ' för 188, 311, 338, 36®.
Tull-verket, anslag för 72, 184. v: Uddevalla och Wenersborg, jernväg mellan t . 274.
Ull-Diskonten, förhöjning af låne-procenten vid . 193.
Ultuna kungsladugård, jordupplåtelse från . . 269.
Landtbruksinstitut, anslag för en byggnad derstädes 110.
Ulrika församling, vinsäd till 285.
Umeå kyrkas reparation, lån för . . . . . . 80.
Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart, anslag till. . . . 71. jordbruk m. m., ao- f slag till . . . 71. slöjderna, anslag till 71.
Und ning i missvext-år, medel till ... . 95.
Utf' ' nings-medel till Norr- och Westerbotten, afskrifning af . 97.
Un siteten, anslag till ... r ... . 73, 185.
Uppbärds-arfvode till skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus
Uppbär ds-verkets förenkling Upsala, anslag till slöjd-skola derstädes Borgerskap» gubb- och enkhus-inrättning, Dana-arf till Central-IIofpital, jord-upplåtelse till . . Gamla, understöd för kyrkans reparation Uppvidinge härad, utgörande af ränta och kronotionde-spanmål derstädes Utländsk tjenst, understöd för officerare som ingå deri V. Vaccinationens befrämjande, anslag till.... /Vadstena hamnbyggnad, lån för Hospital, byggnads-anslag för ...
Krigsmanshus-kassa, pensions-förhöjning från .... erséttningsfyllnad för dess indragna inkomster ....
Wadströms, C• A., dotter, pension för . . . JValerii, J. I)., enkas och barns befrielse från ansvar för balans efter M. F. Finér enka, pension för Wancke, J. P., pension för enkan efter . . .
Vatten-aftappningar, stats.-bidrag till ... . 27 Nummer» å B eiäjik studel. m. m. 159, 294, 344, 367. 92, 181. 71. 57, 134, 214, 251. 269. 160. 227. 31. 73. 98, 198. 212. 171. 277, 324. 74. 26, 243,'295. 74, 186. 74. 157, 158.
'28 lat tendt stille ring s-apparat, belöning för uppfin - ning af IVaxholms fästnings-byggnad, anslag till .. bestyckning ......
Vederlag s-spanmål åt kyrkoherden i Södertelje . Wederlöfs och Dänningslunda församlingar , afskrifning af lån till I'Venersborg, anslag till hamnbyggnad vid . och Uddevalla, jernväg mellan .
Vermland, anslag för hemslöjders inöfvande derstädes .
Vessman och Barken, järnväg mellan . . . .
Vesterhejde kyrkas reparation, stats-bidrag för .
)Vesterås och Dalarne, jernväg melian . . IVeslepvik, anslag till navigations-skola derstädes Vestra härad, utgörande af ränte- och tiondespanmål derstädes IVestin, F., pension dör . ‘. '.
. . . H.
Jersättning af förskott till Vetcrinär-inrättningarne i riket, anslag för Läkare, anslag för Wexiö, byggnads-anslag för lärohus derstädes
Vier ecks, C. F., döttrar, pension för .
Vin- och byggnads-säd, anslag till . . .
Visby, byggnads-anslag för lärohus derstädes Navigations-skola, anslag till . . Wisingsö skolegods-hemmair, skatteköp af.
Volontär vakans-medlen, förräntande af . . Nummern å Betänkandet. m. in. 332, 352. 4. 151. 374. 38, 99. 158. 274. 71. 274, 333. 52. 274, 334, 358, 369. 71. 227. 74. 280. 73. 73. 135. 74, 186. 73, 185, 285. 135. 71. 125, 219. 201.
Väg/ör - 2S Hummern i Heiänk»ndet, m. m.
Vägför b ä l
Ir ingar, stats-bidrag till 157, 158.
Väg- och Fattenbyggnads-styrelsen, anslag för . 71, 158, Y. Yngaren, anslag för sänkning af 15*.
Ystads hamn, stats-bidrag till uppmuddring af . 158. z. Zoologiska föremål, anslag för tekningar af . 74. e A. Aberg, J■ L., pension för ' 74. Åkermans, I, E., enka, pension för .... 74.
Åmåls hamn, stats-bidrag till förbättrande af . 158.
Åsen, kronopark, jordupplåtelse från .... 269.
Åsunden, m. 11. sjöar, sänkning af och båtled emellan 163, 363.
G Öbergs, S. R., enka. pension för 74.
Öfre Frtjksda/s domsaga, utbyte af ett härads- höfdingen derstädes anslaget qvarnställe . . 86.
Öfrer-intendents-embelet., anslag för .... 7 2.
Öjaby och Härlöfs församlingar, afskrifning af lån till 38, 99.
Öland, förändrad tid för iippbörds-stänimor derstädes 126, 220.
Ölbryggeri, premier och understöd för .... 1 58, 239.
Örebro, anslag till slöjdskola derstädes .... 71, 264, bvggnads-lån och tomt-reglerings-anslag för 167.
Regist. till tbtats-Utsk.
STOCKHOLM, t tl.
Schultze'* Boktryckeri, 1854. / BIHANG TILL saraa®! imwåiiDiis PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren I85S och 1854* FJERDE SAMIilM(&EM• Afdelningen: Stats- samt Allm.
Besv. och Ekonomi- m. fl.
Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
Stata- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottens Memorial, N:o i. 1 H:o 1.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Aug. 1834, kl, 12 midd.
För biträde vid behandlingen af de till Stats- samt Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottens handläggning hörande mål och ärenden, hafva de förenade Utskotten, i likhet med hvad tillförene egt rum, antagit en särskild Sekreterare; och få Utskotten, med anmälan härom, hos Rikets Ständer vördsamt begära, alt samme Sekreterare, hvilken den 21 sistlidne April inträdde i tjenstgöring, måtte, från och med nämnde dag och så länge hans biträde erfordras, få uppbära arfvode till det belopp, som Utskottens Sekreterare vid sistlidne Riksdag åtnjutit, eller 133 R:dr 16 sk. banko i månaden.
Slockholm den 4 Augusti 1854.
Å Stats-Utskotlets vägnar:
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: J. F. Gråa.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: Carl Åkerhielm.
På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar:
Pä Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: M. Pehrsson.
På Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets vägnar:
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: F. IF.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: C. G.
På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: F. F. Carlson.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Nils Pehrsson. 0. A. Beckman.
Prot. i833 & 18Si. 4 Sami. 2 Afd. t Haft. 1 Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 2.
HT.*© S.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 15 Aug. 1854, kl. 12 midd.
Belänkande, i anledning af vackt fråga om inrättande af ett Sta- ■ listiskl Embetsverk samt anslag dertill.
Dels till Stats- samt dels till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet hafva blifvit remitterade följande motioner i ofvannämnde fråga, nemligen: från Högvördiga Preste-Ståndet af Herr Professoren Carlson, som, jemte en framställning om nödvändigheten och nyttan för en stat att ega tillgång till statistiska uppgifter om sitt tillstånd och sin utveckling, samt om de anstalter, som i sådant hän seende i flera andra länder blifvit vidtagne, fästat uppmärksamheten vid det förhållande, som i afseende härå uti Sverige företedde sig.
Väl samlades här af särskilda embetsverk en stor mängd statistiska uppgifter, och hvarken tid, möda eller kostnad sparades för ändamålet.
Det saknades således väl icke arbeten för statistiska ändamål; men dessa voro deremot ännu icke på ändamålsenligt sätt ordnade; det felades dem tillräckligt sammanhang sins emellan, en ordnad plan för deras företagande, en fullständig bearbetning af deras resultater.
Saknaden af nödigt sammanhang emellan de särskilda arbetena förorsakade än en kännbar brist på upplysningar i vissa hänseenden, än ett alldeles öfverflödigt arbete af flera olika embets-myndigheter på samma saker.
Så t. ex. voro formulärerna för Laudshöfdingarnes berättelser gifna 1821, men, oaktadt de flerfaldiga statistiska upplysningar, som efter samma tid, i följd af sednare tillkomna föreskrifter, från särskilda embetsverk ingingo, fortforo likväl Landshöfdingarne att framställa samma ämnen, som dessa embetsverk i sina berättelser behandlade.
De redogjorde sålunda fortfarande icke allenast för länens geografiska beskaffenhet, hvilken förblefve väsendtligen oförändrad, utan afgåfvo äfven berättelser om folkmängden, för hvilken Tabell-kommissionen fullständigare redogjorde, om Bergshandteringen, hvarom Bergs-kollegium i ett sammanhang gåfve upplysning, om fabriker, handel och sjöfart, hvaröfver Kommersekollegium årligen lemnade berättelser, om vägar och kanaler samt hamnarbeten, om hvilka Väg- och Vallenbyggnads-styrelsen lemnade upplysningar, samt om Lasaretter och Kurhus, hvilkas förhållanden omfattades af Sundhets-kollegium.
Derigenom orsakades icke allenast ett flera gånger upprepadt, öfverflödigt arbete för samma sak,, utan äfven större utgifter än som behöfdes, oeh den betydliga möda och kostnad, som lör berörde ändamål användes, förblefve till stor del utan frukt.
Besv. och Ekon.-Ulskottens Betänkande, Nio 2.
3 Vidare har motionären erinrat, hurusom, i fråga om statistiska upplysningar, den största vigt läge på sjelfva planen för dessas inhemtande och på sättet att uppställa de formulärer, som dervid horde följas.
I fullkomnandet af dessa vöre hulvudsakliga grunden alt söka till de förvånande framsteg, den offieiela statistiken i andra länder under de sednaste årtiondena gjort, och genom hvilka den hunnit till en förr okänd grad.af klarhet och säkerhet.
Man kunde icke vänta, att de statistiska drbelena i vårt iand skulle kunna följa dessa framsteg, så länge icke någon embetsmyndighet funnes, sorn hade lill uppdrag att ordna samma arbeten efler en genomgående plan och att i denna vidtaga de förbättringar, af hvilka behof uppkomme.
Slutligen begagnades och sammanställdes icke de samlade statistiska upplysningarne på ett sådant sätt, att underrättelse om landets tillstånd derutur kunde hemtas.
Sålunda lemnades t. ex.
Landsböfdingeberättelserna, sjelfva icke sällan endast sammanfattande uppgifterna från särskilda fögderier, till tryckning sådane de inkommit, ulan att de i dem gifna upplysningar sammanfördes till ett helt.
En tryckningskostnad uppkomme på detta sätt af omkring 6,000 R:dr Banko, under det man saknade den öfversigt af Rikets ekonomiska tillstånd, som först skulle gifva åt de nu i tjugufem berättelser spridda uppgifter deras rätta betydelse.
Ett sammandraget statistiskt arbete skulle deremot likasom på en tafla visa bilden af samhället, sådant det verkligen vöre, dess brister, dess framskridande, och gifva en säker ledning vid bedömandet af lagstiftnings- och förvallnings-åtgärder, en ledning, som nu i flera hänseenden saknades.
Behofvet påkallade derföre ett ändamålsenligt ordnadi Statistiskt Embetsverk, såvida icke kännedomen om landels tillstånd skulle fortfarande förblifva ofullständig, under det den hos andra folk med förvånande hastighet fullkomnades.
Af dessa skäl och enär, efter Motionärens åsigt, kostnaderna för ett dylikt Embetsverk icke skulle uppgå lill något betydligt större belopp, än som för närvarande nedlades på nu föreskrifna statistiska arbeten, af hvilka kostnader en större del blefvo öfverflödiga, i händelse ett sådant Embetsverk komme till stånd, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majit framställa en underdånig anhållan, det sådana åtgärder vidtoges, antingen genom en ny organisation af Tabell-kommissionen eller genom inrättandet af ett nytt Statistiskt Embetsverk, att Rikets offieiela statistik blefve på ett fullständigt och sammanhängande sätt ordnad, samt att Rikets Ständer derjemte måtte intill nästa Riksdag anslå en summa af 10,000 R:dr Bk:o, alt med en tredjedel hvarldera året utgå till bestridande af de för ändamålet erforderliga kostnader; oell har med motionären instämt Herr Professoren Agardh, som tillika anmärkt otillförlitligheten af de statistiska uppgifter som nu meddelades. 2:o. Från Vällofl. Borgare-Ståndet af Herr Henschen, som, jemte utvecklande af den nvtta och fördel, som skulle uppkomma genom inrättandet af en Statistisk Central byrå, hvilken finge sig uppdraget att samla, ordna och bearbeta alla statistiska materialier, och hvilken icke blott gemom periodiskt affattade berättelser gåfve styrelse och folk tillfälle att alltjemt ega en faktisk kännedom om Statens tillstånd, utan äfven erbjöde upplysningar uti hvarje till statistiken hörande fråga af vigt, föreslagit: att Rikets Ständer måtte hos Regeringen anhålla, att en så beskaffad Statistisk Central-byrå, som nämndt ar, blefve inrättad, samt derfill anslå 5,000 R:dr årligen, eller, om detta belopp ansåges för högt, åtminstone dels 2,000 R:dr till understöd för en sakkunnig person, som utrikes toge närmare kännedom om arbets-methoderna inom de mest berömda Statistiska Central-byråer, dels 2,000 R:dr till inköp af böcker och inredning af lokal för en sådan Byrå, saint dels årligen 1,500
R:dr från 1855 års början till aflöning åt den person, som ulsåges att förestå denna inrättning, och 500 R:dr till de biträden, samme person kunde behöfva, hvilka medel, om det sednare alternativet anloges, komme att 4 Stats- samt jillm. Besv.- och Ekon.-UIskottens Betänkande, N:o i. vid en blifvande Stats-reglering utgöra endast 10,000 R:dr B:ko, sorn vore vida mindre än i de flesta utrikes länder för Statistiska Byråer användes; och har motionären tillika uti en särskild, motionen bilagd, skrift meddelat en utförligare underrättelse om de inrättningar för den officiela statistikens bearbetning, som under de seduaste årtiondena blifvit i nästan alla civiliserade stater vidtagne, och antydt de svårigheter, som genom bristen på en sådan inrättning i Sverige uppkomme, såväl för förvaltningen som representationen ; samt 3:o af Herr Frick, som anfört, alt, ehuru i Sverige flera åtgärder funnes vidtagne för samlandet af statistiska uppgifter, angående vissa förhållanden inom landet, så sökte man dock förgäfves något helt, som omfattade resultaterna af nationens och rikets fortgående utveckling eller framsteg på bildningens och välståndets väg; hvarförutan flera vigtiga detaljer saknade nästan all statistisk belysning, såsom l. ex. jordbruket, boskapsskötseln och skogshushållningen, i hvilka väsendtliga delar det icke funnes andra än högst ofullständiga uppgifter, innefattade i Landshöfdingarnes femårs-berättelser, hvilka, utom det att de utgåfvos blott hvart femte år, hade den brist att vara uppställde och anordnade efter olika systemer, så att man svårligen deraf kunde göra sammandrag, tjenligt att bilda ett klart begrepp om hela landets tillstånd; på grund hvaraf motionären föreslagit: att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära inrättandet af en Statistisk Cenlral-byrå, med säte i hufvudstaden, till hvilken Byrå skulle öfverlemnas alt, i öfverensstämmelse med utfärdade instruktioner, inhemta, sammandraga och offentliggöra statistiska uppgifter i alla de ämnen, som kunde anses tillhöra en fullständig Riks-statistik, samt tillika till bestridande af kostnaden för en dylik
Byrå, jemte aflönandet af dess tjenstemän, anvisa ett årligt anslag, förslagsvis beräknadl lili 10,000 R:dr B:ko. Sedan Utskotten för berörde motioners handläggning sammanträda hafva Utskotten tagit den deruti väckta fråga i öfvervägande, och få sitt utlåtande derom härmed afgifva.
Behofvet och nyttan för en stat att ega kännedom om sitt eget tillstånd lärer af ingen bestridas.
Denna kännedom är ett oeftergifligt vilkor för att med säkerhet kunna inse samhällets brister och bedöma de åtgärder, som erfordras för dessas afbjelpande, samt de mått och steg, som lättast och säkrast leda lill utveckling af dess industri, dess trefnad och välstånd.
Också hafva i andra länder medlen alt vinna en sådan kännedom blifvit i hög grad fullkomnade.
' De förbättrade mel boder, som blifvit antagna för arbetena inom den officiela statistiken, hafva åt dess uppgifter gifvit en vida större både säkerhet och fullständighet än förr, och bearbetningen af dessa uppgifter, inom det derför inrättade embetsverkel i hvarje stat, öfver landets inre förhållanden spridt ett nytt ljus.
Kastar man en blick på de anstalter, som hos oss finnas vidtagne för vinnande af en säker kännedom om landets tillstånd, kan man väl icke neka, att ju mycket i denna väg blifvit tillgjordt och alt för ändamålet både kostnad och arbete användes; men man torde derjemte böra erkänna, alt dessa anstalter ej uppfylla det med dem åsyftade ändamål på ett tillfredsställande sätt, och att, såsom jemväl blifvit anmärkt, statistiska uppgifter om vissa enahanda ämnen med öfverflödig kostnad utarbetas och meddelas af flera olika embelsmyndigheler, då deremot sådane uppgifter om andra ämnen nästan helt och hållet saknas.
De arbets-förteckningar, berättelser och rapporter, sorn i statistiskt hän - Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vlskottens Betänkande, N:o S. 5 seende nu afgifvas, kunna dessutom, så väl i anseende lill deras uppställning, dervid någon fullständigt uppgjord plan icke följes, som ock derföre att de ej till något helt sammanföras, icke lemna någon tillräcklig upplysning om tillståndet och förhållandena i Riket, än mindre någon allmän öfversigt deraf.
De brister, som uti ifrågavarande hänseende sålunda förefinnas, hafva länge varit insedda, och lid efter annan hafva oek förslag lill afhjelpande af desamma blifvit gjorda.
Hedan vid 1812 års
Riksdag förklarade Rikets då församlade Ständer, uti en till Kongl. Maj:t allålen skrifvelse, rörande, bland annat, vidtagande af åtgärder till landets förbättring, sig anse första vilkoret i detta hänseende vara att,, genom upprättande af en statistik öfver Sverige, bibringa kännedom af landets lokal och näringar, samt föreslogo för sådant ändamål åtgärder.
Majit anbefallde derefter, uti Bref af den 11 Januari 1814, Landlbruks-akademien att utarbeta och afgifva förslag till förbättrad uppställning af de berättelser, som Konungens Befallningshafvande borde hvart femte år afgifva rörande länens tillstånd, och Landlbruks-akademien afgaf äfven den 11 Oktober 1820 underdånigt betänkande i frågan, jemte förslag till de förändringar och tillägg i nyssnämnde berättelser* som funnits nödige, samt förmälde sig jemväl anse dessa berättelser ieke kunna så inrättas, att genom dem allena en fullständig statistik öfver Riket vore att förvänta, äfvensom Akademien erinrade, att då en större del för ändamålet nödige upplysningar funnes spridda bos andra verk och auktoriteter, Kongl. Majits Nådiga afsigt, att erhålla en länge saknad kännedom om landet, således icke skulle vinnas, så framt icke alla de statistiska materialier, som funnes undangömde i en mängd arkiver, blefve samlade och ordnade till ett gemensamt helt.
Äfven det vid 1823 ,års Riksdag tillsatta Särskilda Utskott uttalade i sitt betänkande, om reglering af Rikets Styrelse-verk, behofvet åf ett Statistiskt Kontor och tillstyrkte inrättandet af ett sådant, hvilket skulle erhålla utsträckt omfattning till alla föremal för lahdets statistik, och till hvilket borde ingå tabellerna öfver Rikets folkmängd samt Landshöfdingarnes femårs-berättelser; och ytterligare hafva vid 1844—1845 årens Riksdag, då frågan åter väcktes, de Sammansatta Utskotten, i sitt utlåtande N:o 22, uttalat sin åsigt om nyttan och fördelen af att få alla upplysningar och uppgifter, som kunde iuhemtas rörande landets statistiska förhållanden, på ett ställe samlade, efter eu fastställd plau sammanförde och ordnade samt i lämplig form för allmänheten tillgänglige, ehuru Utskotten då ansågo sig ej böra tillstyrka det dä gjorda förslaget om inrättandet af en Statistisk Byrå, hufvudsakligen af den anledning, att Kongl.