Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande här ofvan bestämda yttersta terminer för de nya byggnadernas brandförsäkring och lånehandlingarnes insändande, så hafva dock Rikets nu församlade Ständer roedgifvit, att dessa terminer må för den del af ifrågavarande lån, som varder använd lill uppbyggande af det nya rådhuset, förlängas, så alt det derför intecknade skuldebref, jemte tillhörande handlingar, icke behöfva vara till Riksgäldskontoret insända förr än vid 1852 års slut. § 33- Till följd af Rikets Ständers under innevarande riksdag fattade beslut, skall Riksgälds-kontoret öfvertaga de, genom Kongl, brefvet den 6 Maj 1846, åt Kongl. Statskontoret uppdragna bestyr och åligganden i afseende på det byggnadslån af trettiotusen r:dr, som Kongl. Maj:t, med anledning af den i början af sagde år inom staden Amål inträffade eldsvåda, beviljat och sedermera å mindre krediti vet Bih. till R.
Prol. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Åfd. 2 Band. 42 Saft. 2 10 Stals-Ulskollets Memorial, N:o 276. anvisat.
För verkställigheten af detta beslut hafva Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att alla de rättigheter och fordringsanspråk, som, genom åberopade nådiga bref och vederbörande låntagares skuldförbindelser, blifvit Kongl. Statskontoret tillerkände, måtte, i laga ordning, på Riksgälds-kontoret öfverlåtas, samt att ej mindre Kongl. Majits befallningshafvande i Elfsborgs län, än magistraten och byggnadskommittén i Åmål måtte förständigas om de förändringar, som omförmälde beslut kommer att föranleda i förut meddelade stadganden angående lånehandlingarne och dervid förekommande anmärkningar samt lånemedlens redovisande och inbetalning m. m.
Vid deri, efter öfverlåtelsens verkställighet och lånehandlingarnes emottagning, Riksgälds-kontoret åliggande bevakning af de på samma handlingar grundade fordringsanspråk samt tillsyn, att af Kongl. Majit fastställde lånevilkor behörigen uppfyllas, komma de föreskrifter, ofvanberörde nådiga bref innehåller, att tjena till efterrättelse; hvadan dessa föreskrifter, efter iakttagandet af de förändringar, hvilka ofvan omförmälde beslut föranleder, och med uteslutande af de stadganden, som i nästföljande § förekomma, här meddelas: l:o Lånen må under de första fem åren från den 1 Januari 1847 innehafvas räntefritt, men efter denna tid, eller från och med den 1 Januari 1852, bör årligen inbetalas sex procent å primitiva kapitalet dels till ränta å fyra för hundra om året, dels såsom afbetalning å kapitalskulden; 2:o
Med läns erhållande följer ovilkorlig förbindelse att uppföra byggnader af sten, brändt tegel, kalkbruk eller annat dylikt, ej eldfarligt ämne; 3:o
Lånen beviljas dels i mån af de blifvande byggnadernes förslagsvärden, och dels med afseende å de sökandes större eller mindre behof, men likväl aldrig utöfver halfva brandförsäkrings-värdet å de byggnader, hvilka det, enligt nästföregående punkt, åligger låntagaren att uppföra; 4:o
Lånemedlens förvaltning och dertill hörande åtgärder besörjas genom en af stadens invånare utsedd serskild kommitté, uti hvilken landshöfdingen i länet, eller den han i sitt ställe förordnat, förer ordet; börande kommitterade pröfva och bestämma storleken af de lånesummor, hvilka må en hvar lånsökande tilldelas samt det belopp, som i afräkning derå hvarje gång får lyftas. Kommitterade, på hvilkas reqvisitioner eller fullmakter lånemedlen blifvit från Kongl. Statskontoret utbetalde, komma att för alla lyftade summor ansvara och redovisa, i den ordning, som här nedan finnes stadgad och föreskrifven; 5:o
Då någon hos kommitterade anmäler sig till erhållande af lån, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag till den byggnad, som skall uppföras; och innan några medel i afräkning å ett af kommitterade beviljadt lån få lyftas Slals-Ulsltollels Memorial, N:o 276.
11 skall till dem aflemnas låntagarens, till Kongl. Statskontoret ställda och enligt meddeladt formulär författade, skuldebref å hela lånesumman, innefattande förbindelse, att de i afseende på ränte- och kapital-inbetalningar här ofvan uti l:sta punkten stadgade vilkor skola i föreskrifven ordning fullgöras, och att till säkerhet för lånet lemnäs första inteckningen uti den låntagaren tillhöriga tomt, jemte derå varande och blifvande åbyggnad; 6:0
De uti nästföregående punkt omförmälde skuldebref komma att förblifva under kommitterades vård och redovisning, intilldess ett beviljadt lån är till fulla beloppet utgifvet; men i den mån detta eger rum och byggnaderne blifvit brandförsäkrade, insändas skuldebrefven till Riksgäldskontoret; 7:o Skulle kommilterade, af förekomne skäl och anledningar, vid något tillfälle finna sig föranlåtne att inskränka den först beviljade lånesumman, så att det intecknade skuldebrefvet, i följd häraf, kommer att innehålla ett större lånebelopp, än det verkliga, skall skilnaden på skuldebrefvet afskrilvas, innan detsamma till Riksgäldskontoret insändes; 8:0 Sednast efter fem års förlopp, räknadt från den 1 Juli 1846, skall den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara uti så fullbordadt skick, att försäkring derå uti städernas allmänna brandstodsbolag, enligt de för denna inrättning gällande författningar, kan vinnas, vid äfventyr att lånet, i annat fall, varder genast efter nämnde tids utgång infordradt; 9:o Så snart försäkring å en byggnad kan erhållas, bör den genom låntagarens försorg oell på dess bekostnad anskaffas, samt brandförsäkringsbrefvet till kommitterade aflemnas jemte behörigt bevis derom, att låntagaren afsagt sig rättigheten att bolaget frånträda, så länge någon del af lånet är obetald; börande dessa handlingar, äfvensom låntagarens skuldebref å lånesumman, derefter till Riksgäldskontoret insändas; 10:o Skulle en tomt, för hvars bebyggande lån erhållits, ombyta egare, må den nye egaren inträda i den förres rättigheter och skyldigheter, med hänsigt till det i samma tomt intecknade byggnadslån; U:o Skulle innehafvare af byggnadslån afstå sin egendom till borgenärers förnöjande, eller blifver, i anledning af årsproklama, låns bevakning erforderlig, innan det för lånet utgifna skuldebref till Riksgälds-kontoret inkommit, böra vid ersättnings-ansvar kommitterade opåminde för nämnde kontor uppgifva det å lånet uttagna belopp, som skall bevakas; och böra kommitterade, sedan de från Kiksgälds-kontoret erhållit edgångsbevis, på eget ansvar föranstalta om lånebeloppets bevakande i laga ordning samt vid lånehandlingarnes insändande bifoga vederbörligt intyg om verkställigheten häraf; 12 Slals-Ulskotlcts Memorial, N:o 276. 12:o Hvad utaf den anslagna summan icke är inom den lista Juli 1851 Ivftadt, får derefter icke utbetalas; 13:o Sednast den lista Juli 1852 skola vederbörande låntagares skuldebref för hela den i Kongl.
Statskontoret lyftade lånesumma vara från kommitterade till Riksgälds-kontoret insända; men om något eller några af dessa skuldebref skulle efter denna bestämda yttersta termin uteblifva, kommer från kommitterade att i laglig ordning infordras ersättning för det belopp, som icke genom insända skuldebref blifvit behörigen redovisadt, jemte fem procents ränta å samma belopp, beräknad från och med den lista Januari 1852 till dess betalning följer; 14:o
Sedan alla skuldebrefven inom den föreskrifna tiden blifvit till
Riksgäldskontoret aflemnade upprättas af kommitterade en general-liqvidation, hvilken till samma verk insändes; 15:o
Kommitterade äro skyldige att iakttaga och fullgöra de anmärkningar, hvilka vid intecknings-handlingarnes granskning i Riksgälds-kontoret blifvit, med hänsigt till desammas behöriga och fullständiga skick, gjorde samt af fullmäktige godkände. 16:o Magistraten i Åmål åligger dessutom att gå Riksgälds-kontoret tillhanda med erforderligt biträde ej allenast vid lånemedlens indrifvande och leverering, utan ock vid bevakandet af Riksgälds-kontorets rätt och förmån i afseende på de byggnadslån, som blifvit stadens invånare meddelade samt derför erhållne inteckningar.
$ 34.
Till iakttagande vid uppbörden af kapital-afbetalningar och räntor å de enskilde tomtegare inom städerna Norrköping, Borås, Wenersborg, Wexjö och A mål tilldelade byggnadslån skola årligen, serskildt för hvarje stad, i Riksgälds-kontoret upprättas och Kongl.
Majits befallningshafvande i länet, inom slutet af November månad, tillsändas fullständiga förteckningar å hvad som, före samma års slut, bör af livar och en låne-innehafvare erläggas.
Dessa förteckningar komma alt af Kongl. Majits befallningshafvande tillställas vederbörande magistrater, hvilka det åligger att ifrågavarande medel, under enahanda redovisnings-ansvar, som för krono-uppbörden, kostnadsfritt för Riksgälds-kontoret indrifva och till detta verk leverera.
Derest det belopp, som, vid slutet af hvarje år, skall å ett byggnadslån inbetalas, före den 46 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, må denna inbetalning anses såsom verkställd inom behörig tid; hvadan i sådant fall den å kapital—afbetalningsbeloppet, sedan årets början, ytterligare upplupna Slals-Ulskotlcts Memorial, N:o 276.
13 ränta eftergifves.
Och är stadens magistrat, vid eget ersättningsansvar för den eljest uppkommande tillökningen uti låneinnehafvarnes ränteskuider, ovilkorligen skyldig att, inom besagde dag, till Riksgälds-kontoret hafva insändt alla af magistraten, före det sednast förflutna årets utgång, uppburna byggnads-lånemedel.
Öfver alla ofvanberörde lån föres i Riksgälds-kontoret en gemensam fortgående räkenskap, deruti hvart och ett län upptages å en för flera år löpande räkning; hvilken räkning" dock årligen, så snart den för året stadgade inbetalningen blifvit verkställd, bör afslutas; kommande
Riksgälds-kontorets egentliga hufvudbok att endast summariskt utvisa de förändringar, som det en och samma stad, emot enahanda betalningsvilkor, beviljade låneunderstöd, i sin helhet, under årets lopp, undergått äfvensom derunder å samma lån upplupne samt influtna eller balanserade intressen.
Vid hvarje ombyte af egare till de, inom förenämnde städer, för byggnadslån intecknade egendomar, bör stadens magistrat för Riksgälds-kontoret uppgifva den nya egarens namn, på det att detsamma må i kontorets räkenskaper kunna antecknas.
Ränte- och kapitalafbetalnings-summorna för de låneunderstöd, som för uppförandet af allmänna byggnader samt nya tomtregleringar blifvit några bland dessa städer af Riksgälds-kontorets medel tilldelade, böra omedelbarligen från städernas äldste till Riksgälds-kontorets kommissariat, inom hvarje års slut, öfversäudas. § 33.
Enligt Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers under innevarande riksdag fattade beslut, skall den till förlag åt handtverkare och andra näringsidkare i Wexiö, efter 1843 års eldsvåda, utaf Kongl. Maj:t i nåder beviljade och å mindre kreditivet Ivftade lånesumma af trettiotusen riksdaler till Riksgälds-kontoret inbetalas; och åligger således detta verk att, efter erhållen öfverlåtelse af nämnde stads magistrats och äldstes för besagde lån lill Kongl.
Statskontoret afgifnc ansvarighetsförbindelse, vaka öfver lånesummans behöriga återbetalning; varande betalningsvilkoren för samma lån fastställde genom Kongl, brefvet den 26 Okt. 1846, deruti föreskrifves, att en tiondedel af lånesumman, jemte tre procents årlig ränta från den 1 November sistnämnde år, inbetalas vid slutet af år 1847 samt hvart och ett af nästderefter följande nio år. § 36.
Jemte det Rikets Ständer medgifvit, att hvad som icke redan blifvit återbetaldt å de förlagslån af tillsammans tiotusen riksdaler, hvilka, med hänsigt till den en del af staden Amål år 1846 öfvergången eldsvåda, blifvit åtskillige bland 15 Stats-Utskollets Memorial, N:o 270. denna stads handlande och näringsidkare tilldelade, mä erläggas med en tredjedel vid slutet af Januari månad nästkommande år 1849 och med enahanda belopp vid samma tid under hvartdera af påföljande 2:ne år, så vida drätselkommissionen, å stadens vägnar, förbinder sig ansvara för inbetalningen af det ännu återstående lånebeloppet, tillika med derå upplöpande fyra procents årlig ränta från den 22 Januari 1848, hafva Rikets Ständer förordnat, att den Kongl.
Statskontoret förut uppdragna befattning, i afseende på meranämnde lån, skall af Riksgälds-kontoret öfvertagas, för hvilket ändamål Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om Kongl.
Statskontorets förständigande, att på Riksgälds-kontoret i laga ordning öfverlåta vederbörande låntagares skuldförbindelser och desamma, äfvensom det redan inbetalda lånebeloppet, derefter till delta verk öfverlemna. § 37. Sedan Riksgäldskontoret, emot godtgörandet af det i § af detta reglemente .omförmäldla förskott, från Kongl. Krigskollegium återbekommit staden Malmös, under den 16
Maj 1833, afgifna skuldförbindelse för det dessförinnan icke återbetalda belopp af den vid 1812 års riksdag nämnde stad till kasern- och stallbyggnader för dervarande garnison beviljade lånesumma, så bör återstoden af detta län med två procent årligen å det föreskrifna kapitalet, tjuguett tusen trehundratretiotre riksdaler sexton skillingar, till Riksgäldskontoret inbetalas samt derjemte fyra procents årlig ränta för den återstående lånesumman till samma verk erläggas. § 38.
Det lån af trettiotusen riksdaler, som Rikets Ständer under sednasle Riksdag beviljade bruksegaren Conrad Bleckert Fitinghoff för återuppförande af de under 1844 års sommar genom vattenllöde förstörda verkstäderna, med tillhörande byggnader, vid Conradsforss bruk i Östmarks socken af Wermlands län, får innehafvas räntefritt till 1849 års slut; men derefter skola sex procent å det ursprungliga lånebeloppet, inom hvarje års utgång, inbetalas; hvarvid tre procents årlig ränta för det obetalda kapitalet först beräknas och afgår, samt hvad derefter återstår utgör kapitalafbetalning; kommande, derest denna betalningsskyldighet åsidosattes, hela den utestående lånesumman alt å Riksgäldskontorets vägnar indrifvas.
Dessutom bör inför Riksgäldskontoret, före den 13 Oktober hvarje år, styrkas, att brandförsäkringsafgifterna för den, till säkerhet för besagde lån, intecknade egendom blifvit behörigen erlagda. § 39.
För det af Riksgäldskontoret under åren 1840 och 1841 utbetalda lån å Slals-Ulsholtets Memorial, N:o 276.
15 etthundratjugutusen riksdaler till utgifter för Fyr- och Båkinrättningarnes förbättrande, inbetalas till nämnde verk, utaf de under Riksstatens Femte hufvudtitel anslagne medel för Lotseri- och Fyringsstaterne, det årliga belopp af niotusen trehundratretiotre riksdaler sexton skillingar, som till ränta och amortissementsfond för detta lån är anvisadt; börande berörde inbetalning verkställas under Januari månad hvarje år, intill dess hela lånet till både kapital och ränta, den sednare beräknad efter fyra och en half procent årligen, blifvit godtgjordt. § 40.
Riksgäldskontorets återstående fordran af staden Ystad för det till hamnbyggnaden vid nämnde stad, under 1823 års riksdag, beviljade lån af tjugetusen riksdaler godtgöres medelst årlig inbetalning af två procent å denna summa samt tre procents ränta för det återstående lånebeloppet. % 41.
I afbetalning å det lån af femtiotusen riksdaler, som Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer beviljade staden Malmö, för utförandet af åtskilliga arbeten till dervarande hamns förbättrande, erlägges årligen, till och med år 1852, en tioudedel af lånesumman, eller femtusen riksdaler, hvarjemte för samma lån inbetalas tre procents årlig ränta å det oguldua kapitalbeloppet. § 42.
Utaf det vid riksdagen åren 1840 och 1841 för Landskrona hamns iståndsättande, emot återbetalningsskyldighet, beviljade och under år 1846 utbekomna statsbidrag, åttatusen trehundratretiotre riksdaler sexton skillingar, skall nämnde stad årligen från och med sistlidet år 1847 till Riksgäldskontoret inbetala femhundra riksdaler. § 43.
Till godtgörande af det staden Warberg, för dervarande hamnanläggnings fullbordande, enligt Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års riksdag, meddelade lån af tjugutusen riksdaler erläggas, efter fem års förlopp ifrån detsammas år 1844 verkställda utbetalning, fem procent årligen å den ursprungliga lånesumman, deraf tre procents ränta först beräknas å lånets vid hvarje liqvid återstående kapitalbelopp och det öfriga utgör kapitalafbetalning. § 44.
(Lydelsen af denna §, hvilken kommer att handla om de för hamnbyggnaden 16 Stals-Utskoltels Memorial, N:o 276 vid Cimbritshamn, under 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 års riksdagar, beviljade lån, beror på Rikets Ständers beslut i anledning af nyligen väckt och ännu icke afgjord fråga om anstånd med återbetalningen af den vid förstnämnde riksdag
Cimbritshamns stad beviljade lånesumma.) § 45.
Det, för hamnanläggningen vid Ahus, staden Christianstad, under 1840 oell 1841 års riksdag, i egenskap af lån, beviljade och under innevarande år utbetalda understöd af tjugutusen riksdaler återbetalas, efter fem års förlopp, med fem procent årligen å den ursprungliga lånesumman; hvarvid räntan och kapitalafbetalningen beräknas i enlighet med stadgandet i ofvanstående 43 §. § 46.
De, för hamnens iståndsättande vid Carlshamn samt fullbordandet af en kajbyggnad och upprensningen af hamnen vid Sölvitsborg, utaf Rikets sednast församlade
Ständer anvisade tvenne lånesummor, af hvilka det staden Carlshamn beviljade belopp, under år 1846, blifvit utbetaldt med trettiotusen riksdaler och lånet till staden Sölfvitsborg sistlidet år 1847 med tiotusen riksdaler, skola, efter fem års förlopp från slutet af det år, derunder hvartdera lånet utbekommits, återbetalas sålunda, att åtta procent å det erhållna lånebeloppet årligen under fjorton och ett halft års tid erläggas, hvaraf två procent anses sjisom ränta för det vid hvarje liqvid återstående kapital och öfverskottet utgör kapitalafbetalning. § 47.
För det till hamnbyggnaden vid Linköping, under 1840 och 1841 års riksdag, beviljade och sistnämnde år utbetalda lån af tjugutusen riksdaler erläggas årligen fem procent af det ursprungliga kapitalbeloppet, af hvilka fem procent först godtgöres tre procent årlig ränta för den vid hvarje liqvid återstående lånesumma, hvarefter öfverskottet anses såsom kapital-afbetalning, intilldess hela lånet blifvit återbetaldt. § 48.
Återbetalningen af det för upprensningen af farleden genom den närmast Söderhamn belägna skärgård, vid sednaste riksdag, beviljade och år 1846 utbetalda lån af tio tusen riksdaler vidtager efter 1851 års slut samt verkställes inom enahanda tid och med samma ränteberäkningssätt, som i förestående 46 § finnas bestämda. § 49.
Stais Utskottets Memorial, N:o 276. 17 .§ 49.
Den lånesumma af etthundra femtiofyratusen niohundrafemtiosju riksdaler SJÖ sk. 4 r:st., som Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade för inlösandet af de med landshöfdinge-beställningarne i åtskilliga län då förenade acltorder, kommer, med iakttagande af den, på sätt här nedan förmäles, medgilna nedsättning uti landshöfdingens i Wermlands län ackordsränta, att, jemlikt de för besagde låns hittills lyftade belopp, 131,000 r:dr, af Kongl. Statskontoret utgifna obligationer å 1000 r:dr hvardera, fortfarande liqvideras på det sätt, att, sedan utaf den för hvarje landshöldinge-beställning, dervid ackord varit fästadt, anslagna lön, sex procent årligen af det ersatta ackordsbeloppet, genom Kongl. Statskontorets försorg, innehållits, inbetalas den sålunda för hvarje år innehållna summan till Riksgäldskontoret eller dess ordres, inom den 1 Juli nästpåföljande år.
Härigenom godtgöres den för det lyftade oguldna lånekapilalet till sistförfluten årets slut upplupna ränta efter fyra procent årligen , hvarefter så många af ofvanberörde obligationer, eldigt deras nummerordning, infrias, som det efter ränteliqviden uppkomna öfverskott medgilver.
Det belopp, hvarmed detta öfverskott kan komma att öfverstiga de till fullo infriade obligationernas kapitalsumma samt den å dessa sednare till inlösningsdagen ytterligare upplupna ränta, bör å någon af de återstående obligationerna afskrifvas.
Å den till 20,000 r:dr fastställda ackordssumma för landshöfdinge—beställningen i Wermlands län kommer dock, jemlikt Rikets nu församlade Ständers beslut, den årliga ränte- och kapital-inbetalningen, som för de förflutna åren bort utgå med 1200 r:dr, att hädanefter icke utgöra mer än niohundra riksdaler.
För det belopp, tretusen niohundra lemtiosju riksdaler 26 sk. 4 r:st., som utaf ifrågavarande lån ännu icke blifvit i Riksgäldskontoret lyftadt, bör detta verk, före samma belopps utbetalning, erhålla ett motsvarande antal sädane obligationer, som för den redan utbekomna lånesumman blifvit till Riksgäldskontoret aflemnade; och bör den serskilda obligation, som kommer att utfärdas ä det belopp, hvarmed hela lånesumman öfverstiger jemna 1000 r:dr, vid först derefter skeende liqvid inlösas. § 30.
(Då en del al de stadganden, som i denna § komma att införas, angående liqviderandet af utgifna lån för vatlenaftappningar och andra odlingsföretag, måste lämpas efter Rikets Ständers ännu icke Stats-utskottet delgifna beslut, i anledning af den väckta frågan om förändring i återbetalningssättet förd) lika, enskilda per Bih. till II.
Prot. 1847 och 1848■ 4 Samt. 1 Afd. 2 Band. 42 Baft. 3 18 Slals-Utslioltels Memorial, N:o 276. söner beviljade låneunderstöd; så har följaktligen förslag lill berörde stadganden, hvilka skola motsvara de i hittills gällande reglementes 38 § meddelade föreskrifter, ej heller kunnat ännu uppgöras.)
M 277.
Arik. till Exp.
Utsk. den 21 Juli, kl. I e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion angående försäljning eller utarrendering af kronohemman.
(I. A.) Från Bonde-ståndet har till Stats-utskottet blifvit remilteradt ett hos hemäldte Riksstånd af riksdagsfullmägtigen Elof Andersson från Wermlands län afgifvet memorial, deruti han föreslagit, att, då kronohemman blifva lediga och ej lill serskild disposition behöfva af staten användas, desamma måtte, efter förutgången laga besigtning och värdering, till den högstbjudande pä auktion antingen lörsäljas eller utarrenderas.
Genom vidtagande af sådane åtgärder, förmenade motionären, att staten skulle tillskyndas stora fördelar, hvilka enskilde nu innehade på statens bekostnad, till ådaläggande hvaraf blifvit anfördt, att inom Wermlands län funnes 2:ne kronohemman, hvaraf det ena, % mantal Sulvik, alltid innehades al länsmannen i orten, och det andra, '/s mantal Fröbohl, åboddes af enskild person, utan att någondera af dessa åboer i följd af slägtskap erhållit besittningsrätten.
Om dessa båda hemmansdelar, hvaraf staten hade endast 10 r:dr uti årlig inkomst, blefve försålde eller utarrenderade, skulle, enligt motionärens förmodan, köpeskillingen uppgå till 6000 r:dr eller derutöfver, samt arrendet utgöra minst 5 procent å berörde summa.
Då gällande författningar föreskrifva, huru med åbolediga kronohemman skall förfaras, anser Utskottet motionärens förevarande framställning icke böra föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
FSrstarhta Stats-Utskottett Memorial, N.o ajS. I N:o 278.
Ani. till Exp. Utsk. den 24 Juli, kl. 6 e. tu.
Memorial, i anledning af verkställda omröstningar, angående tullbevillningen. ^edan, vid pröfning af Bevillnings-utskottets memorial N:o 23, i anledning af Riks-slåndens skiljaktiga beslut angående tullbevillningen, en del utaf de i berörde memorial till serskilde
Riks-stånd framställde inbjudningar blifvit antagne, och, i följd häraf, åtskillige uti nyssnämnde memorial föreslagna voterings-propositioner förfallit, har förstärkta Stats-utskottet, jemnlikt 31 § riksdagsordningen, vid sammanträden den 19,20,21 och 22 uti innevarande månad samt denna dag, anställt omröstning öfver nedannämnde, i samma memorial upptagne och al Riks-stånden godkända, så lydande propositioner, nemligen: i:ä voteringen: (5:o i förenämnde memorial.)
Den, som, i öfverensstämmelse med 3 Stånds beslut, å slöjdevaror, ej spedficerade, vill bibehålla gällande införselstull, 33 | procent af värdet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, nedsättes denna tull till 25 procent af varuvärdet.