Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Landthandlare, om förbud för, att sälja bränvin eller andra brända och distillerade drycker, åtminstone ej utan sökt och erhållet vederbörligt tillstånd.
Lekmannaverksamhet, om ordnande af densamma inom kyrkan.
Motion N:is 22, 63 och 153.
Besv.-och Ekon.-Utsk. Betänk.
Lektor, angående lönetur för den, som blifvit befordrad från kollega-eller adjunktbeställning.
Motion N:o 38. Stats-Utsk.
N:o 169. — — om rättighet för dem, hvilka som
Kolleger bestridt lektorstjenst att såsom grund för högre lönetur få beräkna sig till godo någon del af den tid, de på sistnämnde sätt tjenstgjort.
Motion N:o 58. Stats-Utsk.
Niis 170, 206 och 210.
Lindgren, Henrik Gerhard, Motion N:o 52, om en årlig pension å allmänna indragningsstaten åt f. d.
Justitie-ombudsmannen, Kammar-rådet och Riddaren Sven Lorenz Theorells enka och oförsörjda barn.
N:o 186. — — Motion N:o 65, om understöd af allmänna medel åt Artisten N. Man delgren. Stats-Utsk.
Utlåt. N o 139, Meni.
N:is 170, 206 och 210.
N:o 169. — — Motion N:o 66, om årlig pension åt framlidne Prosten J. M. Winges enka och oförsörjda barn.
N:o 186. — — Motion N:o 67, om lönefyllnad åt Intendenten vid Landtbruks-akade miens experimentalfält.
N:o 149. — — Motion N:o 95, om anslag åt tre landtbruks-stipendiater.
N:o 149- 13 Lithnef) Pehr, Motion N:0 46, angående löneförhöjning för Lärare vid elementarläroverken.
N-.o 169. — — Motion N:o 59, angående anslag af allmänna medel till en bibliotheks byggnad i Östersund. Stats-Utsk.
N:o 139. —- — Motion N:o 60, angående statsanslag till en föreslagen kommunikations led ifrån Sundsvall till Bräcke gästgifvaregård i Jemtland. Stats-Utsk.
N:o 175. — — Motion N:o 86, angående meddelande af rättighet för Carolinska Mediko kirurgiska institutet att anställa theoretisk medicinsk examen, m. m.
Ljungdahl, Samuel Lorenz, Motion N:o 39, om ytterligare statsanslag till läroverksbyggnaden i Falun. Stats-Utsk.
N:o 169. — — Motion N:o 40, om anslag' till nya lektorsbeställningar vid högre ele mentarläroverket i Falun. Stats-Utsk.
Lund, om anslag till en Observatoriebyggnad i.
Motion Nio 53. Stats-Utsk.
Lundholm, Abraham- Motion N o 37, om anslag för upprättande af ett elementarläroverk i Wernamo köping.
Lysning och vigsel, angående åliggande för civil domaremyndighet att hädanefter uteslutande pröfva vilkoren för.
Motion N:o 4.
Lag Ufsk.
N:0 15.
Lyth. om pension åt oförsörjda barnen efter Konrektorn J. E. Motion N:o 157.
N:o 153 samt Mein.
Lärare vid elementar-läroverken, om förändrade vilkor för deras uppförande på allmänna indragningsstaten.
Motion N:o 17. Stats-Utsk.
N:o 153. __ — om rättighet för dem, som uppbära lön efter gamla staten, att vid af skedstagande! få åtnjuta samma vilkor, som före 1856—1858 årens Riksdag voro dem förunnade.
N:o 186. — — angående löneförhöjning för.
Motion N:0 46. Stats-Utsk.
Lårarepersonal- angående tillökning i den vid Christianstads elementar-läroverk.
Se Christianstad. — — angående förökning af, vid läroverket i Falun.
Se Falun. — — angående tillökning i den vid Hernösands elementar-läroverk.
Se Hernösand. — — om förökning af, vid elementar-läroverket i Jönköping.
Läroverksstadga 1859 års. örn nödiga förändringar i dess läseordning och strafflagar.
Motion N:o 44.
Lönetur.
Se Lektor. 14 M. Maltdrycker, Kaffe och The saint andra icke sprithaltiga drycker, om behofvet af en författning angående försäljning af.
Motion N:o 97.
Mandelgren, om understöd af allmänna medel åt Artisten N. Motion N:o 65. Stats-Utsk.
Nös 170, 206 och 210.
Mantals- och Skattskrifning, otn ändringar och tillägg i Kongl, förordningen den 20 Juli 1861, angående förrättande af.
Motion N:o 8. Bevilln.-Utsk.
Marks härad, om anslag till understöd åt de utfattiga inom.
Mariestad och Töreboda, om anslag till väganläggning mellan.
Se Töreboda. Mellquist.
Lars Niklas. Motion N:o 134, om anvisande af anslag eller lån för bäroverksbyggnad i Halmstad. Stats-Utsk.
Nös 170-och 207.
N:0 169. — — Motion N:o 159, angående anslag utan återbetalningsskyldighet till de mest nödlidande af de brandskadade i staden Warberg. Stats-Utsk.
Militie-boställsordning. om den ändring i dess 27 § att någon kyrkobyggnads kostnad efter hemmantalet icke må deras innehafvare aflordras, som kan medföra minskning i deras genom fullmakt bestämda lön.
Millen, Johan Anton, Motion N:o 24, om r ättighet för Elementarlärare, som uppbära lön efter gamla staten, att vid afskedstagandet åtnjuta samma vilkor, som före 1856—1858 årens Riksdag voro dem förunnade.
N:o 186. — — Motion N:o 32, om anslag till läroverksbyggnad i Carlstad. Stats-Utsk.
Minnesmärken, om revision eller upphäfvande af 1828 års Kongl, förordning angående fredande af forntida, samt om förändrad lagstiftning i detta hänseende.
Motion N:o 126.
Stats- samt Allm Besv.- och Ekon.-Utsk.
N:o 4 och Meni. N:o 24.
Montgomery, om pension åt enka och oförsörjda barn efter Landshöfdingen G. A.
Motion N:o 72. Stats-Utsk Utlåt.
Muskö, om anslag af statsmedel till löneförbättring åt Kapellpredikanten på.
Motion N:o 90.
N:o 139. X. Nordlander, Nils, Motion N:o 21, om statsanslag till utvidgning af läroverkshuset i Umeå. Stats-Utsk.
N:o 169. — — Motion N o 72, om årlig pension åt framlidne Landshöfdingen G.
Montgomerys enka och oförsörjda barn.
N:o 153. 15 Nordlander, Nils, Motion N:o 73, örn en årlig pension åt framlidne Poslinspektoren i Umeå A. F. Tinnerholms enka. Stats-Utsk.
N:o 153. — — Motion N:o 74, oin ytterligare låneunderstöd af allmänna medel till fullbordande af brobyggnaden öfver Ume eif. Stats-Utsk.
N:o 175. — — Motion N:o 147, om pensionsrätt för rikets Biskopar, Stats-Utsk.
N:0 153.
Nordlund- Josef, Motion N:o 142, om förklaring öfver sista punkten af Kongl.
Maj:t nådiga förordning den 8 Oktober 1861, angående ändring i vissa delar af 17 kap.
Handels-Balken och andra författningar, rörande borgenärers rätt och företräde för hvarannan till gäldenärs egendom.
Nordström, Johan Jacob, Motion N:0 84, om anslag dels till lön åt en Intendent vid Riksmusei palseontologiska samlingar och dels till förökande af dessa samlingar, m. m. Stats-Utsk.
N:o 169. — — Motion N:o 85, angående förändrade lagbestämmelser i afseende på by sättning. — — Motion N.o 104, om revision af Nya Trollhätte kanalbolags räkenskaper samt Statens bidrag till kanalbyggnaden, och utredande af Statens andel i bolagets inkomster, m. m. Stats-Utsk.
N:o 169 och Mern.
N:o 214. R.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. 1 N:o 48 Alik. lill Exp.-TJuk. den 2 Febr. 1866, kl. 12 midd.
Utlåtande, angående anvisandet af anslag till komplettering af bristande trajfikmateriel å redan anlagda fern v ägs-stambanor. (R. A.) Uti Kongl. Maj:ts den 1 sistlidne December angående Statens jernvägs-anläggningar afiåtna nådiga Proposition, (införd under N:o 47 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll), har Kongl. Majit, i fråga särskildt om rörelsematerielen å Statens redan anlagda stambanor, funnit sig böra, på sätt och under vilkor här nedan närmare förmäles, äska ett belopp af två millioner
Riksdaler till komplettering af bristande dylik materiel.
Jemte erinran om det af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag fattade beslut, enligt hvilket 700,000 Ridr af den till Riksgäldskontoret inlevererade trafikbehållningen anvisades till bidrag vid utförandet af nya stambanor samt endast det öfverskott af nämnda behållning, som derefter uppkomme, finge reserveras till betäckande af den brist, som möjligen kunde i trafikinkomsterna uppstå, har nemligen Kongl. Majit i sin ofvannämnda nådiga Proposition, med åberopande af de förhållanden dem Styrelsen för Statens jernvägstrafik, i en vid den nå. diga Propositionen fogad underdånig skrifvelse af den 26 sistlidne Oktober, i ämnet anfört och då jernvägsrörelsens utveckling skulle på ett för landet och dess näringar menligt sätt hämmas, om nödig trafikmateriel i förhållande till det verkliga behofvet icke förefunnes, föreslagit att Rikets Ständer' måtte, till komplettering af bristande trafikmateriel å redan anlagda stambanor, anvisa det för detta ändamål nödiga belopp i jemnadt tal med Två Millioner Riksdaler, mot det att den från och med år 1867 Btk. till R.
IStiä k 1866.
4 Samt. 1 Afd.. 11 Häjt. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar varder till Riksgälds-kontoret levererad; varande i sammanhang härmed af Kongl. Maj:t tillkännagifvet att, sedan vederbörlig utredning hunnit verkställas, Kongl. Maj:t torde komma att äska Rikets Ständers medgifvande att använda någon del af dessa inkomster, för att, vid anläggningen af central-stationen i Stockholm vid Clara sjö, kunna genast vidtaga sådana anordningar utöfver de i kostnadsförslaget beräknade, som af en ökad rörelse betingas och hvilkas utförande, sedan stationen blifvit för trafiken öppnad, otvifvelaktig! skulle blifva med större svårighet och högre kostnad förenadt.
Stats-Utskottet, som funnit ofvanberörda anslagsfråga vara af beskaffenhet att ulan dröjsmål böra göras till föremål för Rikets Ständers pröfning och af sådan anledning ansett densamma lämpligen kunna från öfriga i den nådiga Propositionen omförmälda ämnen särskiljas och till handläggning företagas, har, innan Utskottet går att i ämnet sig yttra, här skolat meddela en kort framställning om hvad såväl Trafikstyrelsens ofvanberörda underdåniga skrifvelse, som jemväl samma Styrelses till Kongl. Majit för år 1864 sednast afgifna underdåniga berättelse jemte de öfriga handlingar, som för Utskottet varit tillgängliga, upplysa rörande förhållandet med Statens jernvägstrafik.
De år efter år inflytande trafikinkomsterna hafva visserligen visat sig iner än tillräckliga för godtgörande af alla kostnader till rörelsens bedrifvande och banans underhåll, men genom den ständigt vexande varuomsättningen har behofvet af tillökning i rörelsematerielen uppstått hastigare, än att detsamma genom öfverskottet å trafikinkomsterna för närvarande kan fyllas.
När de första kostnadsförslagen för Statens jernvägsanläggningar upprättades, anslogs utgiften för anskaffande af rörlig materiel till omkring 57,000 R:dr för hvarje banmil, och antogs att trafiken å hvarje sådan mil skulle kunna behörigen tillgodoses med den materiel som för nämnda summa kunde åstadkommas.
Denna kalkyl grundade sig emellertid endast på ett antagande, innan någon erfarenhet ännu hunnit vinnas om det inflytande, som färdiga banor af större utsträckning kunde på den rörliga materielen komma att. utöfva.
Först efter vestra stambanans fullbordande i slutet af år 1862, men ännu mera under följande åren och särdeles under år 1865, då äfven södra stambanan i sin helhet varit till allmän trafik upplåten, vanns någon säker visshet i hvad mån den materiel, som med förenämnda 57,000 R:dr per banmil kunde anskaffas, motsvarade behofvet.
Enligt berörda beräkningsgrund skulle nemligen för de till 80,« mils längd öppnade stambanorna anslagen till den rörliga materielen hafva uppgått till allenast 4,594,200 R:dr, under det att den vid 1864 års slut för trafiken disponibla materiel representerade ett belopp af 6,710,500 R:dr.
Men ehuru trafikmateriel sålunda blifvit anskaffad för en summa, som med icke mindre än 2,116,300 R:dr öfversteg det belopp, som den primitiva beräkningen för berörda ändamål upptog, har likväl under sistlidet år visat sig, att'den rörelsemateriel, som nu finnes, ingalunda är tillräcklig, och företrädesvis har bristen på godsvagnar blifvit allt mer och mer kännbar och från allmänhetens sida Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. 3 föranled t klagomål, hvilkas billighet icke kunnat förnekas, enär det inträffat, att trafikanter, oaktadt jern vägsförvaltningens alla bemödanden, stundom nödgats vänta flera veckor, innan möjlighet förefunnits att expediera deras fraktgods.
Af ett sådant missförhållande mellan transport-materiel, å ena, och varor å andra sidan, låter sig den oegentlighet förklara, att gods, som varit földt till jernvägen för afsändning, måst, då tidtals blott en tiondedel af det på stationerna reqvirerade vagnantalet kunnat tillhandahållas, söka andra transportleder.
Nödvändigheten att med en betydligare penningesumma ofördröjligen bidraga till materielens förstärkning vore alltså, enligt Styrelsens åsigt, oafvislig, om för öfrigtjjdet gagn skulle af jernvägarne kunna hemtas, som med dem vore afsedt och tillfälle derjemte beredas till fortgång på elen beträdda vägen af nedsättning i de för godstrafiken gällande taxor.
Detta förhållande borde emellertid, enligt Styrelsens uppfattning, dess mindre ingifva någon misströstan om jernvägarnes framtid, som denna omständighet tvärtom innebure ett osvikligt tecken till vexande lifaktighet, såsom utmärkande att den källa, ur hvilken Statens jernvägar skola hemta sina inkomster, eller myckenheten af de föremål, som söka jernvägarne såsom transportled, blir med hvarje år starkare.
Sålunda hade trafikens resultater och dessas förhållanden till de anslagna bygguadskapitalen år från år utfallit allt mer och mer gynnsamt, på sätt nedanstående tabell närmare utvisar:
Samtliga för trafik öppnade Stambanor: Ber Barr-mil. fö* Cj tL°s EJ O « £ % ® S.
O S Inkomsternas rt c*- <T> a i Z* os o o p c £ ; Inkomster.
Utgifter. öfverskott öf- ?
B S?
B £ ver utgifterna.
O B £ l * 2 !
S- ? *> Riksdaler. _ Riksdaler.
Procent '
År 1858 .... 36,124,ä5. 35,411,33. 713,22. 98,026 0,092 „ 1859 .... 35,375,85. 30,417,87. 4,957,98. 85,985 0,642 „ 1860 .... 37,114,74. 27,867,2*. 9,247,.w. 75,081 1,197 „ 1861 .... 40,161,76- 32,593,2,,. 7,568,26. 81,155 0,980 „ 1862 .... 39,572,89. 28,869,3,,. 10,703,63. 72,952 1,386 „ 1863 .... 45,283,88. 31,050,21. 14,233,67. 68,568 1,843 „ 1864 .... 48,352,22. 31,664,:„. 16,687,85- 65,187 2,161 1 Af denna tabell inhemtas nemligen, att under en tid af sju år inkomsterna per banmil stigit med 33,sm %, under det att utgifterna för samma bansträckas underhåll och trafikerande icke företett någon märkbar stigning under de sednare åren, utan till och 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. med under det sista trafikåret varit 10,-)8i % mindre än under det första, oaktadt den allt lifligare rörelsen medfört större anspråk på jernvägens transportförmåga.
Vidare belyses detta förhållande af tabellens trenne sista kolumner, utvisande att inkomsternas öfverskott befunnit sig i ett fortsatt stigande; att utgifternas förhållande till inkomsterna nedgått från 98 till omkring 65 procent; och att inkomstöfverskottet, som för första året utgjorde endast 0,,,J2 % af anläggningskapitalet, för år 1864 uppgick till mer än 2 procent af samma kapital.
Den öfversigt af Statens jernvägstrafiks ekonomiska ställning vid 1864 års slut, hvilken finnes intagen i Styrelsens underdåniga berättelse för samma år utvisar: att kapitalbehållningen från år 1863 utgjorde R:dr R:mt 1,914,398: 41. att inkomsterna under år 1864 uppgingo till „ „ 3,462,018: 72. samt skulderna vid 1864 års 'slut till „ „ 192,448: 12. » —— — Summa R:dr Runt 5,568,865: 25.
Deremot hade samma trafiks utgifter under år 1864 uppgått till R:dr R:mt 2,267,817: 98. och utgjorde de i kassorna, i material- och inventarii-förrådet m. m. vid nämnda års slut befintliga behållningar „ ,, 2,039,291: 74. äfvensom de vid årets slut utestående fordringarne „ „ 1,261,755: 53.
Summa R:dr R:mt 5,568,865: 25.
Enligt denna öfversigt hade således 1864 års inkomster öfverstigit samma års utgifter med 1,194,200 R:dr 74 öre, för hvilket öfverskott Trafikstyrelsen redovisar på följande sätt:
Tillökning af materialförrådet R:dr R:mt 197,122: 53.
Dito at inventarii-förrådet „ „ 310,779: 33.
Värde af påbörjade och vid årets slut icke fullbordade arbeten „ „ 298,830: 65.
Fullbordade nybyggnader „ „ 92,794: 73.
Deposition i Riksgälds-kontoret ,.... „ „ 200,000:
— Skilnaden emellan de större behållningar, som vid årets slut, och de mindre, som vid årets början funnos i kassorna R:dr 158,134: 4. efter afdrag af under året uppkommen skuldtillökning „ 63,460: 54. 94,673: 50.
Summa R:dr Runt 1,194,200: 74- Vidare utvisar meranämnda öfversigt, att jernvägstrafikens kapitalbehållning, som vid årets början uppgick till ett värde af 1,914,398 R:dr 41 öre, bestående af dels kontanta medel i kassan, dels genom trafikmedel anskaffade förråd eller utförda bvggnader, dels ock fordringar, deruti inbegripna de 850,000
R:dr, som intill 1863 års slut blifvit i Riksgälds-kontoret deponerade, hade vid slutet af år 1864, efter afdrag af de under samma år uppkomna skulder, ökats till 3,108,599 R:dr 15 öre.
Bokförda värdet af den rörliga materiel, sorn intill 1864 års slut blifvit af trafikmedel inköpt, upp - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 4H. 5 gick till 471,901 R:dr 84 öre, eller omkring 14 procent af den summa, hvarmed inkomsterna allt ifrån trafikens början och intill 1864 års slut öfverstigit utgifterna.
Rörande detta ringa procent-förhållande upplyser Styrelsens berättelse, hurusom, då tr afiken å stambanorna tog sin början, kostnaden för uppsättningen af erforderliga förråd af materialier och inventarier blef förskottsvis bestridd af de till byggnadsarbetena anslagna medel.
Dessa förskott kunde visserligen inom få år af inflytande trankinkomster ersättas, men emellertid måste, till följd deraf att nya bandelar oupphörligen tillkommo och rörelsen utvidgades, dessa förråd efter hand tillökas, emedan det var nödvändigt att i första rummet tillse, det de för drift och underhåll nödiga material- och reserv-förråd, såsom utgörande rörelsens förlagskapital, voro i det skick, att trafiken kunde oafbrutet fortgå med den driftmateriel, som redan förefanns, och först derefter taga i betraktande huru stor del af behållningen kunde vid behof användas till förstärkning af denna materiel eller öfverlemnas till Riksgälds-kontoret; och sålunda har först under år 1864 någon betydligare summa kunnat disponeras till inköp af nya lokomotiver och vagnar.
Hvad särskildt beträffar levereringarne till Riksgälds-kontoret torde här böra omnämnas, att sedan Rikets Ständer vid 1859—1860 års riksdag beslutat, att beloppet af den vid hvart och ett års slut uppkomna behållning utaf inkomsten genom Statens hela jernvägsrörelse skulle till Riksgälds-kontoret ingå, hvaremot och i händelse utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar icke skulle af inkomsterna betäckas, den för året uppstående bristen borde ersättas af Riksgälds-kontorets medel, så hafva, på grund deraf, följande summor blifvit till Riksgälds-kontoret levererade, nemligen: år 1861 R:dr R:mt 50,000: „ 1862 „ „ 200,000: * 1863 „ „ 600,000: „ 1864 „ „ 200,000: eller tillsammans R:mt R:dr 1,050,000:
Af dessa 1,050,000 R:dr hafva, enligt Rikets Ständers beslut vid sistförflutna riksdag, 700,000 R:dr blifvit anvisade till fortsättning af arbetena å Statens iernvägsbyggnader, hvaremot återstående 350,000 R:dr, hvilka enligt sistnämnda riksdagsbeslut reserverats, för att, derest utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar och desammas underhåll icke skulle af inkomsterna betäckas, till ersättande af den möjligen uppkommande bristen användas, sedermera blifvit under loppet af år 1865 för ifrågavarande ändamål, på Trafikstyrelsens reqvisition, från Riksgälds-kontoret åter levererade.
Enligt här ofvan meddelade uppgifter rörande förhållandet mellan inkomster och utgifter, har visserligen jernvägstrafikens ekonomiska ställning år efter år förbättrats, men anspråken på stambanornas transportförmåga hafva likväl vuxit hastigare, än att den del af behållningen, som återstode sedan de oundgängligaste kostnaderna för materialförråd och tillbyggnader å stationerna blifvit bestridda, varit tillräcklig för an - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 48. skaffning af rörlig materiel, motsvarande den alltjemt vexande trafikens fordringar.
Enligt Styrelsens förmenande förefunnes visserligen skäl till det antagande att, sedan utgifterna för materialförrådets första uppsättning och de tillfälliga kostnader, som förorsakats af tillbyggnader å privatbanornas anslutningsstationer, blifvit bestridda, en större andel af trafikens inkomster skulle framdeles kunna tillgodokomma den rörliga nmterielen, så att denna efterhand kunde ernå en mot rörelsens behof svarande styrka.
Men då, innan ett sådant förhållande inträffar, ingen så omfattande nedsättning af fraktprisen kunde ega rum, som påkallades ej mindre af stambanornas hufvudsakligaste ändamål att inom vidsträckta områden befordra omsättningen af landets produkter, än af dessa dyrbara anläggningars egna ekonomiska fördelar med hänsyn till deras förmåga att gifva ränta på anläggningskapitalet, skulle, enligt Styrelsens åsigt, dessa ändamål kunna väsendtligen främjas genom ett skyndsamt anskaffande af någon betydande förstärkning af den rörliga nmterielen.
Sedan just genom jernvägarnes inflytande industrien vunnit större liflighet, och dernäst de redan medgifna nedsättningarne i den ursprungliga frakttaxan gjort detta inflytande gällande äfven för större afstånd, funne Styrelsen nödvändigheten af ifrågavarande förstärkning ytterligare ökad dels genom den stora utsträckning i väglängd, som rörelsen vunnit genom södra stambanans fullbordande vid slutet af år 1864, dels äfven genom öppnandet af flera med stambanorna omedelbart sammanhängande bibanor, hvilka visserligen hafva egen materiel, möjligen tillräcklig för dessa bibanors enskilda rörelse, men icke nog stoi för att kunna påräknas till fyllande af behofvet för de långväga försändningar, som ofta ifrågakomma från dessa banor in på stambanorna och tvärtom; slutande Styrelsen sin redogörelse för de orsaker, som påkallat öfverskottens användande för andra ändamål än dem, som omedelbart höja transportförmågan,, med anmälan derom att, enligt Styrelsens öfvertygelse, Statens jernvägstrafik skulle blifva i tillfälle att med öfverskotten å dess inkomster under närmast följande två eller tre åren återgälda det tillfälliga understöd, hvarom nu vore fråga.
Beträffande den styrka af rörlig materiel, som Statens jernvägstrafik vid 1864 års slut disponerade, och den tillökning i nämnda materiel, som ansågs oundgängligen nödvändig, upplyser Styrelsen, att vid nämnda tidpunkt lokomotivens antal varit 63.
Med 1865 års början hade ytterligare 4 godsmachiner blifvit uppsatta, hvaremot tvänne äldre ballast-lokomotiv blifvit försålda till Statens jernvägsbyggnader, så att under sistnämnda år inalles 65 lokomotiv varit för trafiken tillgängliga.
Då likväl detta antal befanns otillräckligt, beslöt Styrelsen ari anskaffa ytterligare 4 snälltågs- och 6 godstågs-lokomotiv, till hvilkas inköpande Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader förklarat sig villig förskjuta det erforderliga beloppet, mot vilkor att
Trafikstyrelsen uppsatte motsvarande materiel på de nya banorna, när dessa komma att för rörelsen upplåtas.
Härigenom komme antalet af de för vestra och södra stambanornas trafik under år 1866 disponibla lokomotiv att utgöra 75 st., eller nära ett lokomotiv för hvarje mil af hittills öppnade stambanor.
Deremot återstode för Trafikstyrelsen, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. 7 nyssnämnda med Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader träffade öfverenskommelse, att fullgöra uppsättningan af de lokomotiv jemte den öfriga materiel, som erfordrades för de under arbete varande nya banorna, af hvilka banan emellan Stockholm och Upsala ansågs behöfva minst . . 5 lokomotiv Cathrineholm och Norrköping dito 4 „ Laxå och Christinehamn dito 4 „ eller tillsammans 13 lokomotiv, hvilka alla, då förut befintliga 75 lokomotiv för de äldre banorna uteslutande togos i anspråk, måste under instundande vår och sommar anskaffas.
I fråga dernäst om personvagnarne disponerade Styrelsen för närvarande 210 sådana vagnar, utom 6 så kallade stats-, 7 post- och 5 fång-vagnar.
Då detta antal vore för persontrafiken på de redan färdiga banorna det lägst erforderliga, måste för de nya banorna anskaffas nya dylika vagnar, nemligen: för Upsala-banan 24, „ Norrköpings-banan 1(5, „ Christinehamns-banan ....
10, eller tillsammans 50 personvagnar.
Vidkommande slutligen de bagage- och gods-vagnar af olika slag, som begagnades i trafik på vestra och södra stambanorna, uppgick vid 1865 års slut dessas antal till 1,022.
Då likväl detta antal vore alldeles otillräckligt, enär erfarenheten ådagalade, att af detta slags vagnar för hvarje trafikerad banmil erfordrades minst 16 stycken, följde häraf att för de redan färdiga banorna, med tillägg af de 16 mil, som voro afsedda att under år 1866 för trafik upplåtas, behöfdes omkring 1,600 stycken godsvagnar, hvadan utöfver nu befintliga 1,022 stycken dylika vagnar, komme att erfordras ytterligare 578 stycken, hvilka alltså, jemte tvänne fångvagnar, måste anskaffas.