Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N.-o 386. 85 §. 22, På det Skeppare och Besättningar å Svenska Cravel-Fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den loring, som, uti Vårt år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, bafve Vi härmed velat i Nåder förordna, att Skeppare och Besättning, antingen något eller intet inkommande gods under föring varder angifvet, skola vid den Sjö-Tullskammare, der lossning sker, af den tull, som för Fartygets medbragte last inflyter, emot behörigt qvitto erhålla dess föring, utgörande vid fart från Ötersjön och Cattegatt, för en Skeppare 1 R:dr 16 sk., för en Styrman 28 sk, och för de öfrige af Besättningen, så väl som Gossar, hvardera 21 sk.; från Nordsjön och de i Canalen belägne Orter, Hollaud, England, Frankrike samt Spanien och Portugal, fölen Skeppare 7 R:dr 9 sk., för en Styrman 3 R:dr 28 sk. och för det öfriga Skeppsfolket, hvarje person 2 R:dr 42 samt från Medelhafvet äfvensom främmande Verldsdelar, Skepparen 9 R:dr, Styrmannen 4 R:dr 24 sk. och för hvardera af den öfriga Besättningen 3 R:dr 28 sk, allt Svenskt Banco; men när Fartygen anlända antingen med Ballast eller med Spannmål och LT1, bestås Skeppare och Besättning ej någon föring, från hvilken 86 Bil. t. Exp.-Vtsk.sförsl, t, und. skrif.
If.-o 386. förmon äfven inhemska, på klink byggda, samt Utländska Fartyg äro uteslutna.
Skeppare, som kommer Trän Medelhafvet eller främmande Verldsdelar, men tillika intagit last i Yestersjöhamnar, njuter Medelländsk föring, när tullen för de från Medelhafvet eller främmande Verldsdelar i Svenskt helfritt Fartyg medbragte Varor stiger till en fjerdedel af tullbeloppet för de Varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen. §. a3.
För Gods, sorn inom Skeppsbord, genom tillfällighet, under resan tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, så vida Godsegare sjelf vill disponera Varan.
Anser Godsegare en förskämd
Vara icke kunna draga den i Taxan utsatte tull, bör han lagligen styrka Varans förskämning inför Vederbörande Tullkammare, som då eger, efter föregången offentelig Kungörelse, genom Vederbörande genast låta utbjuda samma Vara till försäljning åt den högstbjudande på öppen Auction, i hvilket fall tullen bestämmes efter Auctionspriset, jemfördt med det i Tull-Taxan fastställda Tull värde, och Godsegaren erhåller den Bil. t. Exp.-Vtsk.s försl. t. und. skrif. 2V.-0 386. 87 derefter uppkomne skillnaden emellan behållna Auctionssumman och det på Auctionspriset grandade Tullberäkningsbeloppet.
Vid förtullning af Varor, som blifvit bergade från förolyckade Skepp och Farkoster, länder till efterrättelse hvad serskildt derom är, eller framdeles blifver stadgadt. §. 24.
Med den serskilda afgift för kostnader till Sjöfartens fredande, som under namn af Convoy-afgift erlägges, förhålles enligt hvad derom utfärdade, nu gällande, Författningar stadga, eller Vi framdeles finne skäl i Nåder förordna. §. 25.
Den så kallade Förhöjnings-Licenten till Jern-Contoiret kommer att i Jern- och Metall-Vågarne, såsom hittills, beräknas och uppbäras med 2 R:dr 8 r:st. för hvarje Skeppund af följande Jerntill verkningar, enär de utföras i sådane främmande Fartyg, som ej i afseende på Tull- och Skeppsumgälder äro satta i lika förhållande med Svenska Fartyg, nemligen:
Ankare, AnkarUyn, Bandjern, Bomber, Bultjern, Cano - 88 Bil. t. Exp.-TJtsk.sförst, t, und. skrif. N.o386. ner, Draggar, gjutet Jer nar bete, finare och gröfre, Hällar, Kakelugnar, Knippjern, Kulor, gjutna Lod eller Lödjor till Vigter, Plåtar alla slag, Öregrunds eller annat Stångjern, platt i turn tjockt och deröfver, fyrkant öfver -jpdels tum* §. 26.
Städernes Tolag och andra dem på vissa Varor beviljade afgifter uppbäras genom deras egen försorg och erläggas till dell för hvarje Stad i Nåder fastställda procent, beräknad å det i denna Taxa på de flesta inkommande och utgående Varor bestämda värde, eller det, enligt 6 §., å de öfriga utrönta varde, med undantag af de Varor, hvilka enligt Tull-Taxan äro befriade ifrån Tolag. §. 57. Med Modeller, hvilkas tullfria införsel ar tillåten, förstås Redskap, som förut i Riket icke finnas och, efter föregången anmälan hos Oss, eller, hvad Redskap för Fabrikerna och Åkerbruket beträffar, hos Commerce-Collegium eller Landtbruks-Academien, med dertill lemliadt tillstånd, blifvit införskrifna, för att tjena till eftersyn vid dylik Redskaps förfärdigande.
Bil. t. Exp,-Utsk:sförsl. t. und. skrif. N.-o386. 8g alltid på kallelse genast inställa sig på stämplings-stället, vid den påföljd, att deras frånvaro anteknas i Stämplings-Journalen till bevis, att deras controli-åtgärd, genom eget förvållande, saknats. §• 7* Då för utländska Varor inkommande Tull bevisligen blifvit erlagd, betalas för dem, vid utförsel, en procent af det värde Taxan utsätter, eller det, som enligt 6 §. blifvit för beräkningen af införsels-tullen uppgifvet. §. 8.
Alla, så väl inkommande, som utgående Varor, hvilka kunna i Taxan vara förbigångne , beläggas med tull till det belopp, sorn svarar emot den Tull-Taxan utsätter för Varor af enahanda slag och beskaffenhet, men hvilken General-Tull-Styrelsen, uppå vederbörlig anmälan, bör bestämma. §• 9*
Vid uppkommande tvist om en Varas rätta qvalitet och benämning, må GeneralTull-Styrelsen ega, att sedan, der så fordras, sakkunnige Handlande eller Fabri Bih. t. R.
Pro t. 10 Sami., 2 B., 3 Haft. 13 go Bil, t. Exp.-Utsk.sförsl. t. und. skrif N.-o 386. kanter hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande öfver General-Tull-Styrelsens Resolution Besvär hos Oss i underdånighet anföras. §•
I0- Alla, håde inkommande och utgående Varor, skola angifvas och i Tull-Journalerne noga anteknas till namn, ort och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål eller vigt, äfvensom värdet derå, samt på lika sätt i Persedel - Extracten upptagas.
Om hvad i öfrigt, vid Varors angifning och förtullning, iakttagas bör, tjenar SeglationsOrdningen till efterrättelse. §• ii De Varor, som ej om Skeppsbord kunna, genom Svenskt mått, mål eller vigt, till qvantiteten bestämmas, transporteras, efter deras beskaffenhet och värde, till Kronans Packhus eller Stadens Våg- eller Mätarehus, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven Inlaga till Tullkammaren, erhåller Godsegaren räkning å den för Varorne belöpande tull, efter hvars erläggande han först eger desamma fritt till försäljning disponera, så framt de ej utan tull på Credit-Upplag uppläggas.
Bil. t, Exp.-Vtsk.-s försl. t. und. skrif. N:0 386. 91 §. 12.
Af den dubbla tull, som, enligt Seglations-Ordningen, erlägges dels för Varuöfverskott, som till mer än 10 procent öfverstiga skedd angifning, dels då en med högre tull belagd
Vara origtigt angifves till förtullning under namn af en, sora drager mindre tull, njuter den Tull-Betjent, genom hvars åtgärd sådan rättelse vunnits, hvad som öfversliger enkla tullen, äfvensom af den enkla tull, som tillkommer för Varor, hvilkas qvantitet blott till 10 procent och derunder öfverskjuter angifningen, den Tull-Betjent, sorn öfverskottet anmärkt, bestås 10 procent. §• i3- Till Handelns underlättande kommer så kalladt Credit-Upplag, eller anstånd med Tull-afgifternas betalning för alla i Tariffen i sådant afseende utmärkta Varor, till der bestämde minimi-qvantiteter, att tills vidare ega rum uti Städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Carlscrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad och Uddevalla, samt de flere Städer, hvilkas Tull-Uppbörd, med Lots- och Båk-afgifter inberäknade eldigt Bokslut, kunna komma att upp - 93 Bil. t. E.rp.-Utsk.s försl. t. und. skrif.
N.o 386. gå till 14,000 R:dr B:co, under iakttagande af följande vilkor; att Varorna uppläggas under Tullkammarens jemte egarens lås och vård; att egare af dessa Varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom Landet försäljas, men endast emot Transitotull, då de bevisligen åter utföras, ifrån Credit-Upplaget uttaga större och mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; att Credit-Upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den tid en Vara infördes, utan att densamma inom nämnde tid antingen åter utföres eller till fullo förtullas, vid påföljd, att Varan i annat fall för Godsegarens räkning på Auction försäljes, då belöpande införsels-tull och omkostnader å Auctions-summan först afdrages och återstoden tillställes Godsegaren; att, innan några Varor å Credit-Upplag emottagas, värdet å dem, så vida det ej är i Taxan utsatt, förut bestämmes, och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de, under tiden förefallna ändringar i priset å dylika Varor; - Bil. t.
Exp.-Utsk.sförsl. t. lind. skrif. N.o 386. g3 att Gods må kunna transporteras från en Stads Credit-Upplag till en annans, dock med Credit-tidens beräkning från den dag godset först upplades; samt att genom Credit-Upplaget någon förändring icke sker i den Nederlags-frihet, som Vi redan i Nåder förunnat vissa Städer, eller framdeles i Nåder förunna andra. §•
För Silfver, som genom landet till utrikes ort transporteras, betalas En procent i Transito-tull, om detsamma inom Sex månader efter införseln åter ur Riket föres.
Vid derefter skeende utförsel, erlägges den i Taxan bestämda utgående T ull. §.
Öfver förtullning af Resvagnar, som af till Riket ankommande Utlänningar nyttjas, och för hvilka Convoy - afgift och Stads-umgälder icke beräknas, skall Tullkamånaren meddela egarne bevis, innefattande ej allenast Förtullnings-beloppet, utan ock en kort beskrifning på åkdonet, hvarigenom detsamma må igenkännas; börande tillika dylika Vagnar af Tullkammaren förses med Stämpel.
Derest åkdonet 94 Bil. t. Exp.~Utsk:s försl. t and. skrif. Ar;0 386. sedermera af samma person, som det förtullat, inom natt och år åter utföres, antingen ifrån den Hamn, dit det inkommit, eller ifrån hvilken annan som helst, der Sjö-Tullskammare finnes, må egaren å den ört, der utförseln sker, emot förtullningsbevisets aflemnande, genast återfå den tull han erlagt, så framt ej något emot beviset är att anmärka, och den vid inkommandet åsatte stämpel är i behåll. §• l6- Den Trettonde Tunnan af hvarje Läst saltadt Kött och Fisk, af alla slag, som bestås till packning, är fri från tull och afgiftcr till Städerne. §• ll:
Till förekommande af missbruk och lill undgående af tull, såsom för Lump-Socker, skall allt hvitt Socker,, angifvet för rått, som införes från någon Europeisk Hamn, underkastas besigtning af ojäfvige personer, i Tullkammare- eller PackliusInspections-Föreståndarens närvaro.
Yppas dervid olika meningar om Varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till Tullstyrelsen, ela prof å Sockret jemväl bör Bil. t. Exp.-l/tsk.sförsl. t. und. skrif.
N±o 386 95 §• i3.
På det, vid utförsel, missbruk eller förfalskning med Cobolt, rå eller malen, icke må utöfvas, bör Cobolten vara fördelad i paketer och försedd med stämpel från det ställe, der den blifvit tagen, vid påföljd af böter till en fjerdedel af Varans värde, och att export deraf ej tillåles. §• 19•
Fartyg här i Riket byggda, som för utländsk räkning köpas och utföras, njuta helfrihet för de Varor, som med dem första gången utskeppas. §. 20.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande. af ordres för sin vidare resa, inlöper,i Svensk Hamn, der Sjö-Tullskammare finnes, må der, under iakttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver, samt efter att hafva skriftligen uppgifvit beskaffenheten och myckenheten af de till andra In- eller Utrikes Orter destinerade Varor, lossa större eller mindre del af medbragte Varor, samt jemväl intaga förfriskningar eller fyllnad i last af Varor, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än 96 Bil. t. Exp.-Utsk.-sförsl, t- und. skrif. N.o 386. som lossas eller lastas; men Skepps-umgälder för Fartyget skola i slika fall betalas till fullo, så snart större eller mindre del af lasten efter lossning qvarstannat, eller annat än provisions-förnödenheter intagits.
Fartyg, inhemska eller främmande, som i Svensk Hamn intagit en del af sin laddning, må i annor Svensk Hamn, der Sjötullskammare är, intaga fyllnad i sin laddning.
På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lastadt blifvit; men Skepps-umgälderne betalas till fullo endast på första inlastningsstället, derom bevis på Passet meddelas. §• 21.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations - Ordningen stadgar, å Märkrullan noga antekna behållna förrådet af så väl skeppsförnödenheter, som lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd, som för uraktlåtenhet deraf högstberörde Förordning bestämmer; och må det förråd, som för Fartygets och besättningens behof till begagnande om Skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i Utlossnings-orten, äfvensom följande qvantiteter Vin, Brännvin, Caffe och Risgryn, hvilka dock endast en gång om året, då Bil. t. Exp.-Ulsk.-s försl. t. und. skrif, N.o 386. 97 §• 28.
De undantag ifrån allmänna föreskrifter om Tull-afgifters eiler Skeppsamgälders erläggande, som i serskilda fall, enligt derom meddelade Nådiga förordnanden, för vissa Städer, Orter, Verk och Inrättningar hittills egt rum, skola äfven hädanefter tills vidare tjena till efterrättelse. §•
29* I afseende på Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden länder till efterrättelse
Vår den 24 Maji i8a5 utfärdade Nådiga Förordning. §. 3o. De Svenska, Sjöfarten på aflägsnare Orter tills vidare i Nåder beviljade förmonerna af lindring i Tull- och Convoy-afgifterna med i5 procent för produeter och tillverkningar af länder, belägne på fasta landet af America, Norr om a5:te graden Nordlig Latitud eller af någon bland Vestindiska Öarne, vid direct införsel derifrån med Svenska Skepp, samt för Svenska produeter och tillverkningar, vid direct skeppning till Vestindiska Öarne; med a5 procent för Svenska produeter och tillverkningar, utförda i Svenska Skepp directe Bili. I.
Prot. »o Sami., a B., 3 'Häft. i3 98 Bil. t. Exp,-Utsk.-s försl, t, und. skrif. N.-o 386. till Orter å fasta landet af America, Söder om 25 grader Nordlig Latitud, eller till Goda Hopps-Udden, och för dessa Länders producter och tillverkningar, derifrån directe införda till Sverige i Svenska Skepp, samt ändteligen med 33j:dels procent för Svenska producter och tillverkningar, som i Svenska Skepp utföras directe till Orter på andra sidan Goda Hopps-Udden, och för desse Orters producter och tillverkningar, som directe derifrån i Svenska Skepp inkomma, må fortfarande åtnjutas intill i83o års utgång, då lindringen skall nedsättas till hälften, och sålunda minskad beräknas till slutet af i833, hvarefter den kommer att alldeles försvinna.
Härvid skall det serskilta undantag ega runi, att Bomulls- och Siden - Väfnader samt Porcellainer, hvilka i allmänhet finnas helagde med högre tull än 33j procent å värdet, må intill i83o års slut kunna med Svenska Skepp från alla Orter belägna på andra sidan Goda Hopps-Udden, directe införas mot en tull af io procent af värdet, uppgifvet och controlleradt, enligt 6 §.; börande från sistnämnde tid för dem erläggas hälften af den i Taxan bestämda Införsels-Tull, intill i833 års utgång, då den lindrigare Tullberäkningen helt och hållet upphör.
Bil. t. Exp.-Ulsk. s försl. t. und. skrif N.-o 386. 99 _ §. 3i.
De serskilda Tractater och Åfhandlingar, som med främmande Magter blifvit angående Handels-förhållanden afslutade, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters beräknande för Fartyg och Varor, under den tid samma Tractater och Åfhandlingar äro gällande.
Exped,-Utskottets Memorial, N:o 387.
221 N:o 38y.
Memorial, med förfrågan, i afseende å förslag till föreskrifter i och för tryckningen af Bihanget till R.
St:s Protocoll vid blifvande Riksdagar, Expeditions-Utskottet,som,tinder loppet af innevarande Riksdag, fått tillfälle erfara, hurusom tryckningen af Bihanget till samtliga Riks-Ståndens Protocoll skulle kunna verkställas, icke allenast på ett mera ändamålsenligt sätt, utan ock med mindre kostnad än hittills skett, derest på förhand upprättade bestämda föreskrifter för dess verkställande funnos vid hvarje
Riksdags början att tillgå, har fördenskull trott sig ega anledning härmed till R.
St. vördsamt hemställa, om det icke må vara Expeditions Utskottet tillåtet, att till de respective Riks Stånden förslag i förenämnde afseende afgifva och då tillika föreslå de flere förändringar, hvilka, i afseende på sältet att ändamålsenligast och med, jemväl i detta fall, mindre kostnad, än hittills, ombesörja utskrifningen af de öfriga Utskottens Memorial och Utlåtanden, synes böra i ett sammanhang med ifrågavarande förslag komma under öfvervägande.
222 Exp. Utsi.
Forsing till tind.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 22 Febr. i83o.
Preste-Ståndet d. 24 Borgare-Ståndet d. 24 — — Boude-Ståndet d. 26 — — Rikets Ständers underduniga Skrifvelse, med förslag till ändringar vid K.
Maj:ts förnyade Seglations-Ordnihg , af den 21 Julii 18‘25. S. A. K.
I anledning af väckt motion derom, att de Lagar och reglementariska Författningar, hvilka angå handeln, måtte öfverses, och sådana förbättringar deruti föreslås, som kunna kraftigast motverka förbrytelser, hafva Rikets nu församlade Ständer till granskning förehaft SeglationsOrdningen af den 21 Julii 1825, och derunder funnit de flesta stadganden i berörde Författning innehålla sådana reglementariska föreskrifter, att vederbörande Embets- och Tjenstemän, hvilka dem skola handhafva, äro bäst i tillfälle att för desammas ändamålsenliga förändrande och förbättrande aflemna nödiga förslag och upplysningar.
St., som alltså ansett sig böra inskränka deras åtgärd till utlåtande, rörande endast några Lag- och Straffbestämmelser, få, uti det följande, i underdånighet föreslå de förändringar i berörde afseenden, som synts dem lämplige och ledande till dermed åsyftade ändamål; Exp- Visit.
N:o 388. 223 1.
Om hvad Skeppare har att iakttaga innan han till inlopps- eller lossningsort ankommit. 4- 5- Med anledning af E. K. M:ts Nådiga Bref, den 12 December 1827, föreslås denna paragraph att erhålla följande redaction:
Ej må Skeppare , på de ställen, der Lotsinrättning finnes , insegla utan Lots, så framt denne icke af hardt väder hindras komma om bord eller af andra orsaker uteblifver , oansedt kallelse genom vanlig signal.
Lots åligge hafva tillsyn derå: att något gods ej må föras till eller från fartyget; att de las och sigill, som till Kronans säkerhet kunna vara fartygets tillgångar åsatte, ej olofligen brytas, och att olaga landgång ej må ega rum; allt vid lika ansvar, som
Tullbetjent för fel ooh uraktlåtenhet i dessa delar är underkastad.
Den af Lotspersonaleti, som utmärker sig genom nitisk tillsyn och control emot öfverträdelser af Tull-Författningarne, skall, uppå LotsDirecteurens , Tull-District-Chefens eller TullKammarens anmälan derom, af Gener al-TulIStyreisen hafva att, i enlighet med Kongl. Brefvet den 12 December 182g, bekomma serskild belöning utöfver den beslagarerätt, som honom, jemlikt förenämnde Författningar, kan varda tillerkänd. 11 §.
För att befordra säkerhet för verkställig 224 Exp.
N:o 388. heten af hvad i denna $. föreskrifves, hafva R.
St. trott sig böra, emot öfverträdelsen, föreslå böter, som följer:
Vid ankomsten till inloppet må Skepparen , vid 2.5 lids bot, med sitt fartyg ej lägga till vid land eller brygga förr, än visitation å fartyget blifvit förrättad.
Ar då dager, och Tullbetjente tagit fartyget under bevakning, åligge Skepparen, att inom anie timmar derefter, så vida dager så länge fortfar, och, i annat fall, följande dagen, inom 2:ne timmar sedan Tullkammaren blifvit öppnad, hos Tullkammaren sig infinna, utan att förut sig annorstädes begifva, och vid Tullkammaren uppvisa sitt
Pass samt öfriga till skepp och last hörande handlingar.
— Derefter skall, sist inom kl. 12 påföljande dag, Skepparen hafva författat oell till Tullkammaren ingfvit sin Märkrulla, så inrättad, som härefter i i5:de föreskrifves.
Uraktlåter Skeppare, utan laga förfall, att inom utsatt tid hos Tullkammaren sig anmäla, eller sin Märkrulla dit ingifva, bote Femtio Riksdaler. 2 Cap. Om hvad Skeppare, vid ankomst till inlopps- eller lossningsort, och Godsegare, i lossningsort, hafva att iakttaga. 22 §.
I afseende på de händelser, som uppenbart synas röja uppsåt att gods olofligen insmyga, föreslås i underdånighet, att denna §. må erhålla följande lydelse:
Med - Exp. Lits Ii.
Förslag till lind. Skrift).
N:o 388. 22S Medhafver Skeppare i sitt fartyg gods, sorn ej ä Märkrulla uppfördi är, och har han jemväl sedermera fortegat godset, intilldess Pärtygets lossning är börjad, bote då godset$ half - va värde.
Är godset uteslutet äfven f rån Manifestet, då Sådant, enligt 1 af denna Författning, medföres, skall Skepparen böta godsets fulla värde; råen egaren må, i bägge fallen, emot behörig 'Tull, godset disponera-.
Ofvertygas egaren om delaktighet i godsets ti/lämnade insmygande, vare det förbrutet, och han till an* svar, såsom för oloflig införsel af varor, för* fallem &3 $• Denna §, sorn eger samband med détt fd* regående, torde, för att vinna större tydlighet, böra erhålla följande förändrade lydelse i År den uteslutna varan, innan lossning å fartyget börjas, hos Tullkammaren eller Inspectionen, af Skepparen angifven , eller kati Skepparen i bevis leda, att lian ej egt kunskap ont varans inpractiserande i fartyget, vare från det i föregående <$*. stadgade ansvar fri; bote dock fär vårdslöshet Vid Märkrullans finfdt tande, eller i deri tillsyn hot 10111 å sitt fartyg åligger iakttaga, ifrån 10 till 10O lid., efter omständigheterna.
Enär en viss prrescriptionstid för dispositionen af sådant gods, sorn i denna omtalas, synes böra bestämmas, få R.
St. i tinder* Bihang t. 11.
S:s Vrot. louie Sami. 2 Bantl.
3 Hiiftt ig 356 Exp. Utsi;.
Forsing till urul. Skri/v.
N:o 388. dånighet' föreslå följande redaktion af para» graphen:
Gods, som å Märlin illa till äterutförsel <mgifvils, vare under Tullkammarens värd, till dess återidf örseln sker.
Denna bör, under den i 3 Cap. fores krifna bevakningseontrol, vara verkställd inom natt och år.
I annan händelse hemfaller godset till Kronan. 53 §•
Vid denna '§. hafva R.
St. ansett billigheten påkalla följande tillägg: ”Angifver nå ”gon etc.
Taxan utsätter;” men har angi fängen varit föranledd af oläglighet i Kael uran, betale Godsegaren blott den hogsta enkla Tullen. 41 $•
Sorn ansvars bestämmelse för förbrytelse emot denna §. hittills saknats, föreslås, i et-t nytt moment, följande tillägg: ”Ifrån Maji ”månad etc. utsatta lossningstid.”
För lossning'å olaga eller annan lid, än här ofvan sagdt är, ändock att oloflig varu-iiförsel dymedelst ej föröfvas, plikte Skepparen äö lid. 45 S. R.
St. hafva ansett, att denna §, i afseende på brott och straffbestämmelser, erfordrar det tillägg, som nedanstående redactiön antyder:
Bryter någon olofligen de läs eller sigill, som till Teir och Kronans säkerhet äro salle tl fartygets luckor eller andra ingångar till rum, der gods förvaras, eller bereder sig någon genom Exp. Etsk.
Förslag till u»d.
227 inbrott på annat sätt tillgång till sådana med läs eller 'Tullsunil stämrde ruin, bote stoa lid.
Gil /* 7 ter Skepparen ej öfvertyga-annan om brottet, vare sjelf till dessa böter förfallen.
3 'Cap. Om hvad Skeppare och aflastare hafva att iakttaga, då fartyg till utrikes ort skall afgå.
Med ledning af de åsigt er och grunder, som i början af denna underdåniga Skrifvelse ■blifvit framställde, hafva R.
St. ansett sig icke böra afgifva några förslag till de förändringar i reglementariska föreskrifter, som vid detta Capitel möjligen skulle kunna erfordras.
4 Cap. Om hvad vid Sjöfart pl lltrikes orter tued däckade fartyg under 15 lästers drägt samt öppna båtar serskildt iaktagas bör.
62 och G3 §§.
Dessa torde alldeles böra uteslutas, såsom till hufrudsakliga delar redan upphäfna genom Handels-Tractaterne med Danmark 1826 och med Ryssland 1828, och såsom oförenliga med E. K. M:ts Nådiga Beslut, den 13 December 1826, hvarigenom Svenska Hel- och HalfKlinks-fartyg förunnats helfrihet i alla slags umgälder, och då dessutom alla de controler, som nästföljande §§. bestämma, komma att qvarstå såsom garanti emot oloflig införsel af varor. 2iS Hxp- Uuh, Förslag tili irna.
Skrif v. N.o 388.
5 Cap, Om serskilda föreskrifter, som vid tillämpning af denna Förordning böra iakttagas, I afseende på detta Gapitel få R.