Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som Ståndet nu lemnat bifall lill det förnyade Skrifvelse-förslaget N:o 278, påkallade nämnde Memorial icke någon annan åtgärd ån att tili hand» lingarne läggas. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial N:o 447, med anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fiåga om åtskilliga Stats-bidrags ingående till Riksgälds-Contoiret.
Sedan H. H.
Erke-Biskopen och Talmannen, på uppgifna skäl, förklarat sig förhindrad att å förevarande Memorial framställa någon annan proposition än den af afslag, och denna Herr Talmannens åsigt blifvit af Ståndet godkänd , blef ock Memorialet N:o 447 af Ståndet afslaget. S. D. e. m.
Föredrogos ånyo och bijöllos Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 450, i anledning af väckt motlicn om lånebidrag för inlösen af Landshöfdinge-accorden, dels Kongl. Maj:ls i delta ämne aflåtna Nådiga Skrifvelse.
N:o 451, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse, angående ett Prot. Utdr. d. i A or il 18^.
271 serskildt anslag för befremjandet af göromålens behöriga gång inom StatsContoiret.
Nij 452, i anledning af Kongl, Maj:ls Nådiga Skrifvelse, angående ett serskildt anslag för Kongl.
Theatern, motsvarande de för denna Inrättning å Slat uppförda summor, hvilka Rikets Ständer förklarat böra med 1840 års slut upphöra.
S. D. Då 1111 ånyo föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande N:o 453, i anledning af Kongl. Mcijjts Nådiga Proposition, angående anslag till arfvoden för adjungerade ledamöter i Svea och Götha Hof-Rälter, blef samma Utlåtande, med anledning af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt.
Från W ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet.
S. D. Föredrogos ånyo följande Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden :
N;o 454, angående de i Regerings-Formens G3 §. föreskrifna Creditivsuntmors belopp.
N:o 464, med upplysning, i afseende på Riksgälds-Contoirets tillgångar för bestridande af de å extra Stals-regleringen anvisade ut»ifter.
Lades till hand/ingarne. N: > 467, i anledning af Herr Ha Ilin gs motion om användande af de å Rikets Ständers Banks vinst för år 1835 och de följande åren i behåll varande öfverskott.
Återremitterades. och N:o 439, med svar å erhållna återremisser af Utlåtandet N:o 400, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Remiss uppå ledamöternes i Rikets Allmänna Ärenders f. d. Beredning underdåniga ansökning att få, såsom pension, bibehålla de af dem, i sådan egenskap, innehafda arfvoden.
Bifölls. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande, med anledning af Riksdags-Ordningens 56 §., väckta motioner, med afseende på fördelningen af de, dels genom besparingar uti Riksgälds-Contoiret, dels genom Bankens räntevinst, samlade medel, nemligen: l:o Af Herr Geijer> med förslag, alt åtminstone en million Riksdaler reserveras åt Riksgälds Contoiret, alt med 250,000 R:dr om året utgå i fyra år och användas till betäckande af Stats-brist eller nedsättning i bevilluingen, och i synnerhet skydds-afgiften, som träffar alla lika och tyngst den arbe - 472 Trot. TJtdrTd.
1 April tåfa. tande, tjenande classen; uti hvilket ämne flere af Ståndets ledamöter sig ■yttrat; 2:o af Herr Bagge, att en summa af 400;000 R:dr måtte uti extra Stats-regleringen ställas till Kongl.
Majlis disposition, för att med f om året användas i anslags- och låne-väg ti 1L lättade communicationers befremjande i de
Län eller orter, hvilka, efter ansökningar och anställde undersökningar, kunna pröfvas deraf vara i behof, och hvarvid de Län böra njuta företräde, som icke redan kommit i åtanka vid de beslut, hvilka för ofvanberörde Statsreglering blifvit fattade; och 3:o af Herr Hegardt, att en summa af 20,000 R:dr måtte anslås, antingen på en gång, eller ock med 5000 R:dr årligen i 4 4r, samt ställas till Regeringens disposition, för att, genom Förvaltningens af Sjö-Ärendena försorg, användas för Lols-väsendets förbättring.
S. D. Sedan Borgare-Ståndet, enligt Protocolls-utdrag, N:o 019, vid beviljadt anslag för erforderliga förbättringar uti Båk- och Fyrings-väsendet medelst nybyggnader och förändringar, till båtnad för sjöfaiten i allmänhet, den 15 sistlidne Mars antagit ett så lydande tillägg: ”Härförutan anhålla Rikets Ständer i underdånighet, alt, hvad utöfver den bestämda summan kunde erfordras till fyrars, båkars och sjömärkens inrättande och förbättring, måtte, framföre alla andra ifrån Handels- och Sjöfaits-fonden utgående kostnader, bestridas af denna fonds tillgångar”, beslöt Borgare-Ståndet nu att inbjuda de öfriga Riks-Ståndcn alt i beslutet 0111 nämnde tillägg med Borgare-Ståndet sig förena.
S. D. Sedan Ståndet, enligt Protocolls-utdrag, N:o 629, beviljat ett anslag 10,000 R:dr tili nödiga byggnaders och verkstäders uppförande för en Arbets-inrättning i Eskilstuna fristad, med vilkor, alt det anslagna beloppet skall i Riksgälds-Conloiret innestå, intill dess en fullständig plan för ifrågavarande Arbets-Inrättnings anläggande och vidraagthållande blifvit upprättad och af Kongl. Maj:t i Nåder fastställd, samt att derefter, och sedan Eskilstuna fristad iklädt sig förbindelsen att tillskjuta, hvad som utöfver anslaget erfordras, och att Inrättningen, på Stadens bekostnad, framgent underhålla vid äfventyr af återbetalningsskyldighet, medlen skola, i mon af behof, till staden utbetalas, beslöt
Slåndet nu att vänligen inbjuda llöglofl.
Ridderskapet och Adeln att i detta beslut med Borgare-Ståndet sig förena.
Föredrogos ånyo och återremitterades följande Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi'Utskottens Utlåtanden: N:o Prot.
Utdr. d i April i <°4 r• 273 N:o 160, i anledning af dels Kongl. Majtts Kådiga Skrifvelser till Rikets Ständer, angående den nya oid nai le Soldat-rc teringen i Riket, och dels en i ämnet väckt motion. K: ) för, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse, angående den tillökade ordinarie Båtsmans-roteringen inom en del Län. S. I).
Föredrogos å nyo och biföllos följande Stats-Utskotlets Utlåtanden : lS;o 436, i anledning af Herr Bagges motion om anslag till elt Mudderverk och rivierets upprensning vid Uddevalla.
K:o 437, anledning af vackt fråga om Banco-vinstens utdelning till Rikets samtl g; Län.
K:o 45 r, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse, angående ett serskildt anslag for befremjande af göromålens behöriga gång inom Stats-Contoret.
K:o 45a, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse, angående ett serskildt anslag för Kongl.
Theatern, motsvarande de for denna inrättning s
Stat uppförda summor, hvilka Rikets Ständer förklarat böra med j84o års slut upphöra; oell K:o 433, i anledning af Kongl. Majlis Kådiga Proposition, angående anslag till ari voden för adjungerade Ledamöter i Svea och Götha Hof-Rätter; Äfvensom till handlingarne lades Förstäikta Stats-Utskottets Memorial, K:o 438, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståmdens olika beslut, rörande grunderne för Alin anna Levillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf.
Föredregos ånyo Slats-X tskotlets Utlåtande, K:o 437? * an~ ledning af väckt fråga om Banco-vinstens utdelning till Rikets samtlige Län.
Stats-Utskottets Betänkanden. sgg Beträffande det förra, eller Malmö hamns större vigt, så då ingalunda min afsigt är att förringa den, får jag likväl anmärka, alt uti Betänkandet den ej är omnämnd i det hänseende, eller i afseende på försvaret, som dock varit nödigt, om ej min anmärkning skall stå fast, att Lidköpings hamn har lika allmänt afseende, eller beredande af en säker utförselsplats för omgifvande rika Sädesorts production; hvad Skåne är i den delen kan och skall Skaraborgs Län, och det, just egentligen den trakten, sorn ligger omkring och närmast Lidköping.
Och då det ej kunnat bestridas, att saken för denna nämnde Provins och Wermland är af verkligt värde och inflytande, så måtte den väl ej mera kunna behålla benämning af blott enskild angelägenhet.
Tvärtom kan jag ej föreställa mig någon ting vara mera verksamt till lättnad i och hjelp ur den allmänt öfverklagade förlägenhet, än undanrödjande af allt hvad som fjettrar, och lättande samt beredande af allt hvad som befordrar afsättning och med detsamma production i alla näringsgrenar Landtbruket, Bergsbruket och Handeln.
Till sådana åtgärder måtte den ifrågavarande räknas, om det annars är af vigt, att den förnämligaste utskeppningshamnen för ett af de största Länens Sädesproduction till afsättning åt ett annat, genom sin 3oo Ståts-Utskottets
J3 et änkan clcn - Bergsrörelse äfven af de vigtigaste i Riket, från högst osäker och obeqväm, det den nu är, det flere ärlige sjöskador der nog besannat, göres till säker och beqväm.
Kostnaden, som uppgifvits, är derjemte visserligen i jemnförelse till sådant gagnande ändamål, rätt obetydlig; och följakteligen i samma mon föga känbar för Staten, hvars bidrag för näringarne, utom hvad sagdt är om ändamålet, aldrig kunna utlemnas i nyttigare väg, än till sådane allmänna arbetens bestridande, ty de åtgå ej för annat än dagsverken, arbete, materialier och äro således redan i sig sjelf productive.
Men jag forblifver allt detta oagtadt, dock vid den öfvertygelse, att Höglofl.
Siats-Utskottet ej bör befatta sig med speciell granskning och bedömande af hvarje särskildt sådant mål, utan att till ändamåmålets säkraste och rättaste befrämjande med största möjliga kännedom och hushållning, äfven som till förkortande och förenklande af dess (Stats-Utskottets) svar till Riksens Höglofl.
Ständer på alla Motioner af denna art, eller angående Hamnförbättringar m. m. dylikt vid enskildte Städer eller Landsorter, Högh Stats-Utskottet bör förklara sig först vid eller efter uppgjorde Stats- och Finance-regleringen kunna bestämma , om några medel och till hvad belopp kunna åt Riksens Ständer föreslås Stats-Utskottets Betänkanden.
3oi att användas till de flere sådane behofs lättande och afhjelpande i anslag eller låneväg; och då kan hjelpen ske efter plan och i sammanhang, och jag tviflar då icke, att Riksens Ständer skola i sådan väg bereda tillfälle äfven för Lidköpings Hamns förbättring med en Summa, som är blott hälften af hvad en enskild person får låna i Disconten på dess och en Borgersmans namn, och det är på lämpligheten och nyttan, att ej säga angelägenheten af en sådan generell förändring utaf nu uppläste Statsafdelningens Betänkande, jag tagit mig friheten fästa Högloft.
Stats-Utskottets uppmärksamhet; dermed vore intet anslag nu i förhand bestämdt, men nyttan och den goda viljan erkände, samt utsigten för möjligheten öppnad, att saken i rätt ordning skulle komma under pröfning och understöd ej helt afslås.”
Och skulle denna Herr Commerce-Rådets särskildta tanka, uppå begäran åtfölja det afgående utlåtandet till Riksens Höglofl.
År och dag sorn åfvan.
Ex Protocollo J. C, Lorich. 3o3 Stats-Utskottets Betänkanden.
Ankom den 19 Mars 1823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådige Skrifvelse om anslag af medel till fyllande utaf brist i tillgångarne för råntans godtgörande å Köpeskillingen för det till Gevärs - Factorie inköpte Carl Gustaf Stads-Bruk. XJ"nder den 19 nästlidne Februarii bar Kongl. Maj:t i Nåder till Stats-Utskottet täckts aflåta följande Skrifvelse: "Sedan Kongl. Maj:t, i sammanhang med Dess under den 20 October 1812, gifna Nådiga Förordnande, att till inköp för Dess och Kronans räkning af Carl Gustafs StadsBruk och Landtegendom till Gevärs-Factorie, i stället för det i Söderhamns Stad då befintliga, 60,000 R:dr B:co skulle utgå, såsom Lån emot 6 proCents ränta, af den till Pensions-Cassae-inrättning för Civil-Statens samlade Fond, i Nåder stadgat, det ej mindre alla arrenden och räntor för de Söderhamns Factorie tillhörande byggnader, lägenheter och rotskiften, hvilka, enligt vederbörande, jemväl meddelad befattning, dels skulle på dervid föreskrifvet sätt bortan-enderas, dels ock försäljas, än äfven Stats-Utskottets Betänkanden. 3o3 arrendet af qvarn, åker och ängsmark vid Carl Gustafs Stads Bruk, kornme att inflyta i Kronans Gassa under Kammar-Collegii öfverinseende, till disposition af Stats-Contoiret, sorn åter borde godtgöra räntan å den sålunda låntagne Köpeskillingen, emot ersättning af medel, som dertill skulle utses, i händelse, samma ränta öfverstege beloppet af förrherörde inkomster; så har Stats-Contoiret, under den 3o December 1819 underdånigst anmält, att de arrenden, som, räknade från Midfastan år i8i4> till och med år 1818, för Carl Gustafs Stads Landtegendom och Quarn i Spannmål och Penningar influtit, tillsammans utgjort i4,8o5 R:dr 5 sk. 8 rst., hvilka medel, såsom icke bland ordinarie inkomster i Stat påräknade för motsvarande utgifter, följakteligen ingått i beräkningen af öfverskotten å Stats-Intraderne för ifrågavarande
Lem år, samt att, vid den liquid, StatsContoiret, med anledning af ofvanberörde Nådiga stadgande, låtit upprätta öfver räntebetalningen för Låne-Summan, befunnits att då räntan 36oo
R:dr lör hvarje år utgör för 5 år, eller från den 5 Oct. 1813, då Lånet utgått, till samma tidår i8i8R:d. 1,800. — men arrendemedlen, såsom förr berördt är endast uppgått till ..... „ i4,8o5: 5.8. en brist härå uppkommit af „ 3,1 p4:4J2* 4* 3o4 Stats-Vtskottets Betänkande}!.
Efter Nådigt öfvervägande af hvad sålunda framstäldt blifvit, och enär arrendemedlen för Carl Gustafs Stads Bruks Landtegendom och Quarn under årén iSi4> i8i5, 1816 och 1817, influtit Liand Statens intrader, har Kongl.
Maj:t väl funnit skäl förordna, att till ifrågavarande Ränteliquid finge användas af reserverade öfverskottsmedel hvad för åren 1814 och 1815 i arrenden ingått, samt af 18 iG, 1817 och 1818 årens öfverskottsmedel, hvad meranämnde arrenden under desse år utgjort, men beträffande fyllnaden uti hela räntebeloppet så, och då Kongl. Maj:t, uppå Rikets Ständers, i anledning af Staden Söderhamns Fullmägtiges framställning vid i8i5 års Urtima Riksdag, gjorda underdåniga hemställan, till Stadens disposition öfverlåtit Söderhamns f. d. Factorie tillhörande Roteskiften, och ifrågavarande brist icke uppkommit i fall arrendet för nämnda Roteskiften, i den mon de blifvit ledige, till räntans liquiderande fått användas, har Kongl. Maj:t, enär Rikets Ständer, uppå Kongl. Maj:ts vid sist förflutne Urtima Riksdag, aflåtna Nådiga Proposition, om ersättning till Stats-Verket för detsamma frångångna arrenden af nyssberörde Roteskiften, några särskildte medel dertill icke anvisat, och Kongl. Maj:t icke funnit lämpligt att, såsom Rikets Ständer deremot föreslagit, utgifter af sådan beskaffenhet, som den Stats-Utskottets Betänkanden.
3oa den ifrågavarande, bestridas af anslaget för Försvars-Verket i allmänhet, härmed velat för Rikets Ständers Stats-Utskott framställa angelägenheten af ett särskildt anslags beviljande till att fylla ofvananförde brist i räntan för Lånet från Civil-Statens PensionsCassa, samt till
Utskottets bepröfvande öfverlemna beredandet af tillgång å nödiga medel härtill, så val för den förflutna tiden som framgent.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. B. C. Quiding.
Vid handläggningen af detta ämne hat* Utskottet för öfrigt inhemtat, huruledes, vid inköpet af Carl Gustafs Stads Druk år i8i3> för 60,000 Ridr, hvilka dertill såsom
Lån mot Sex proCeiits ränta disponerades af Civil-Statelis Pensioiis-CassaFond, påräknades, till betalande af detta interesse dels de förre Gevärs-Factoriet vid Söderhamn, tillhörande Roteskiften, jemte skogen Mjusen, sålunda, att de förre skulle utarrenderas och den senare åter skattläggas till hemmantal och årlig ränta, dels ock den Landtnäs Sami• 20 3o6 Stats-lJtskottets Betänkandeti. egendom med Mjölqvarn, som Åtföljde Carl Gustafs Stads
Bruk och jemväl borde utarrenderas; hvarförutan de vid Söderhamn varande Factori-Byggnader och Gårdstomter samt Vattenfall och Damfästen, borde för Statens räkning försäljas.
Men i anledning af Riksens SLänders, uti Skrifvelse den 11 Julii 1815, yttrade underdåniga önskan, har Kongl. Maj:t i Nåder den aSOctober 1817 täckts bevilja Söderhamns
Stad dispositionen af omförmäldteRoteskiften, med förklarande, att ersättning för den derför påräknade Arrende-afgift till ränte-betalningen, skulle af Riksens Ständer äskas, och hvarom äfven vid sednaste Riksdagen Riksens Ständer, i underdånig Skrifvelse den 23 Maji 1818, anhöllo, att sådan ersättning måtte varda bestridd af den till Försvars-Verket anslaglie Summa, men hvilket Kongl. Maj:t, på sätt Dess nu aflåtne Nådiga Skrifvelse innehåller, ej funnit lämpligt, samt förthy framställt angelägenheten af särskildte medels beviljande härtill för den förflutne tiden och framgent.
Af de, forre Gevärs-Factoriet i Söderhamn tillhörande ofvanberörde lägenheter har, enligt nu erhållen upplysning, skogen Mjusen vid sedermera uppstådd rättegång, blifvit Kronan fråndömd, genom HäradsRättens Utslag den 25 November förlidet år, emot lösen af 200 Daler Silfvermynt, och blifver följaktcligen någon årlig inkomst i Stats* Utskottets Betänk anden, 807 Och för nämnde Faetoris tillhörigheter icke att påräkna, utan blott hvad som för en gång kan inflyta > bestående i berörde lösen jemte det som erhålles genom försäljningen af Factoriets Byggnader och Gårdstomter m. m., hvarom Kongl» Kammar-Collegium, i följd af Kongl» Majtts Nådiga fÖrordnande, gått i befattning, men hvilken försäljning, i anseende till dervid förekomne binder och nödige funne ytterligare upplysningar, ännu icke kunnat blifva verkstäld.
Såsom årlig tillgång för betalningen af ofvannämnda ränta 3>6oo R:dr, finnes alltså endast att påräkna Arrende-medleH för Carl Gustafs Stadsegendom och Qvarn, hvilka under den 24 Augusti 1813 blifvit Utarrenderade på 3o år mot 1414 R;dr i penningar och 1^4 Tunnor Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, hvilken Spannmål godtgores Stats-Verket efter Länets Markegång; hvarföre ock beloppet af desse Arrendemedel är hvarje år olika, samt de senast förflutne fyra åren varierat ifrån 2,343 R:dr 3^ sk. till 3,069 R:dr 46 sk. 6 rst.; och har denne tillgång blifvit till ifrågavarande räntas Iiqviderande använd; samt bristen utgått för åren 18i4 och 1815, af öfverskott på Stats-Intraderne och för 1816, tSi'] och 1818 af besparingar påRiks-Sta» tens 3:dje Hufvud-Tittel, så att nu är fråga om medels anvisande till hvad, som brustit i räntetiligängen för åren 1819 till och 3o8 Stats-Utskottets Betänkanden. och med sistlidne år 1822, utgörande enligt uträkning 3,993 R:dr 47 sk. 3 rst., jemte hvad för innevarande år och framgent likaledes kan härtill erfordras, utöfver omförmäldte
Arrendemedel för den inköpte egendomen.
Då denne hrist uti de inkomster som af förre Gevärs-Factoriets tillhörigheter och Landtegendomen till Carl Gustafs Stads Bruk påräknades, till betalning af räntan å Köpeskillingen för det sednare, uppkommit genom ofvannämnde Söderhamns
Stad beviljade eftergift och disposition al Arrendemedlen för den varande jord eller så kallade Roteskiften; samt Riksens Ständer, på sådan grund, sista Riksdag jemväl ansett bristen i räntebeloppet bora fyllas af andre Statsmedel och derå lgmnat en anvisning, som Kongl. Maj:t i Nåder nu iörklarat icke lämplig, enär utgifter af sådan beskaffenhet icke måga bestridas af anslaget för Försvars-Verket; har Statsutskottet vid detta förhållande och då något bestämdt Stats-anslag till betalande af denna räntebrist för det löpande året, samt framgent icke kan föreslås, i anseende dertill, att beloppet årligen är olika och beror af Markegångspriset å den Arrende-Spanmål, hvilken i beräkningen af tillgången för räntanär inbegripen, sig böra tillstyrka Rikets Högloflige Ständer att anvisa, ej mindre den nu äskade ersättningen Stats- Utskottets Betänkanden. 3oq för oftanämnde räntebrist åren 1819, 1820» 1821, 1822, tillsammans 8,993 R:dr 47 3 rst., än ock hvad för innevarande år och den påföljande tiden, härtill likaledes kan erfordras, att godtgöras och utgå af öfverskott på Stats-Verkets inkomster.
Men Utskottet har derjemte skolat hemställa, om icke, till undvikande af en sådan ränteliqvid i framtiden, lämpligare må finnas, att sedan de, förre Gevärs-Factoriet i Söderhamn tillhörande Gårdstomter och Byggnader med flere lägenheter, så fort ske kan blifvit försålde och de derför inflytande medlen använde till afbetalning å Pensionsfondens Capitalfordran, återstoden af dett
Lån äfven afbördas utaf öfverskottsmedlen på Stats-Intraderne, så snart tillgång derå kan finnas, som härtill blifver disponibel oclj eljest skulle till RiksgäldsContoiret aflevereras; och hvaremot arrendemedlen för Landtegendomen till Carl Gustafs Stads Bruk, böra såsom Stats-Verkets inkomst anses och upptagas, lika med dess öfrige intrader; hvilket allt Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande vördsamt underställes och hvarom underdånig Skrifvelse till Kongl.
Majit bör aflåtas.
Stockholm den 21 Martii 1823. 3io Stats-Utskottets Betänkanden.
N:0 ^i.
Ankom den a5 Mara i8?3.
Utlåtande, I anledning af de, så vål inom Höglofl.
Bonde - Ståndet gjorde Anmärkningar vid Utskottens under den 25 sisth Fehr- afgifne Betänkande, rörande förändring i tiden och såttet för indrifningen af Götha Canal-Bolags, Götheborgs, samt Malmö, f. d. Discont-Verks annu utestående fordringar.
Sedan Stats- och Baneo-Utskottens förenämnde Betänkande blifvit, med de dervid has Höglofl.
Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar, till Utskotten återremilteradt, så få Utskotten, till besvarande af samma anmärkningar nn vördsamligen följande andraga: 1:0
En värd Ledamot af Höglofl, Ridderskapet och Adeln har, i afseende på den Summa, hvilken, såsom beroende på Coneourser, Utskotten uppgifvit icke böra i omsättningsväg komma i beräkning, anfört, att då, vid inträffande Concourser, vanligen någon af Borgesmännen fått ikläda sig Stats-Utskottets Betänkanden. 3ii lånet och varit berättigad dervid till omsättning, om än längre tid åtgått innan öfvertagningen skedt, och hvilket skall varit händelsen vid de fleste Concourser, så skulle icke .heller nu kunna förnekas-
Borgesman för sådane Lån, att desamma öfvertaga och omsätta, hvarigenom den Summa, hvilken Utskotten ansett högst kunna komma i fråga, att till omsättning anmälas, torde ansenligen förökas.
Den genom 3 §.
4 Morn. uti Reglementet för utredningen af f. d.
Filial-Disconterne, Löftesmän för Lån tillerkände rättighet att, da Låntagaren kommit på obestånd, få emot anskaffande af nöjagtig säkerhet, inträda uti Låntagarens ställe för Lån-Summan, emot fullgörande af de inbetalningar förre Låntagaren ålegat, har aldrig varit ifrågasatt, utan kommer Reglementet, så väl i denna del, sorn i allt öfrigt, deruti ändring icke blifvit af Utskotten föreslagen,, att tjena till efterrättelse.
Men att genom öfvertagning och omsättning af dy like,, endast på Concourser beroende Lån, någon tillökning i sjelfva verket skulle uppkomma på den af Utskotten förslagsvis uppgifne omsättnings-Summa, tro Utskotten, för deras del icke, enär man deremot kan taga för gifvet, att en ganska stor del af sistnämnde Summa utgöres af sådana Lån, hvilka hvarken af Lån - 3ia Stats-Utskottets Betänkanden. tagare eller Löftesmän komma att till omsättning anmälas, 3:0
En annan värd Ledamot af Högi.
Ridderskapet och Adeln har ansett det vara så väl beqvämligare för Låntagarne, som ock, för bibehållande af redighet i Räkenskapevne, magtpåliggande, att på sättFulljnägtige föreslagit, Låntagarne lingö, hvarje sjette månad afbetala en fjerdedel af deras återstående skulder, med begagnande dervid af de a Respit-Månaderne för hvarje omsättning, i stället att, efter Utskottens förslag, på bestämde terminer, med 6 Månader emellan hvarje, skall inbetalas en femtedel af Capitalet, utan åtnjutande af respiltid; så att de dagar hvarmed vid en föregående omsättning förfallodagen öfverskrides, vid den efterföljande afdragas på omsättningstiden, hvilken derigenom kommer att utställas på ojemna Månader och Dagar» Ehuru det visserligen beror på hvar och en Gäldenär» enskilda ställning, huruvida det må kunna anses lättare, att på 8 Månader anskaffa en fjerdedel af Skulden eller att på korrtare tid deraf gälda en mindre del eller en femtedel, synes likväl det sednare förslaget vara med Gäldenärernes fördel mera öfverensstämmande, i synnerhet hvad beträffar första omsättningen, som ovilkorligen skall vara verkstäld inom den Stats-Vtskottets Betänkanden. 3i3 Julii.
Och då, efter livad Utskotten inhämtat, den föreslagne Utrednings-Methoden, utom en okad uppmärksamhet, så väl vid Ränteberäkningarne, som ock vid anmaningsbrefvens utfärdande, i anseende till de olika förfallodagar