Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter angar de utöfver den allmänna repartitionens belopp, meddeldte Lånen hvilka blifvit Siden - Fabriks-Idkaren Mazér, LjädesFabriks-Idkame Söderberg och Arosenius, Frisk och Tillander samt Manufacturisten Oven, för dess inrättade Jerngjuteri och Jernförädlingsverk beviljade till 30 procent afhvarderas tillverkning utöfver hvad de i vanlig
Discont-väg agde att åtnjuta; äfvensom innehafvarne af Gripsholms Blyhvitts fabrik till ett tredubbelt emot hvad dero tillkomme, i fall deras Lånrättighet Stats-Utsiottets Betlinkanden.
5403 bestämdeg efter de vid fördelningen af Fondens ynedel i allmänhet följde grunder; så enär utsiräckte Fåri-biträden af denne beskaffenhet i den man de tillkomma och ökas, alltid ske på bekostnad af öfrige Fånberättigadp Fabjriks-Xdkare och måste medföra en hvarje år tilltagande och obestämd inskränkning i deras rätt; alt. så och då, hvad de nuvarande innehafvarne af sådane Fåne-fördelar beträffar, hvilka derigenom för innevarande år medtagit och minskat Fondens Fördelningsbelopp med en icke mindre Summa, an 114,645 R:dr, Kongl, Maj:t sjelf Uti Dess Nådiga Skrifvelse af deri 20 Januari 1813, hvarigenom nämnde förmån Söderberg och Arosenius beviljades, förklarat, att sådane
Fån mindre voro bestämde för dem, hvilka redan vunnit styrka att uppdrifva sin tillverkning till en viss höjd, än för den emot svårigheter
Sträfvande nybegynnaren och desse
Fån på sådan grund äfven blifvit meddeldte tills vidare såsom uppmuntran och undérstöd till upphjelpande och utvidgning af Fabrikerne, hvarigenom ådagalägges, att desse
Fåne-förmåner icke blifvit lemnade för att alltid bibehållas, utan endast för s| lång tid, som kunnat erfordras fö? ändamålets vinnande och följaktligen böra upphöra antigen då Fabrikerne hunnit till en viss höjd eller då, oaktadt en längre tids begagnande af meranämpde förmån, en fabrik ej vunnit serdeles förkofran och sålunda ändamålets uppfyllande dermed icke kan vara att förvänta 0 anser IJtskottet för sin del lämpligt, att Riksens Ständer hos Kongl, Majit i underdånighet anhålla: s4°4 Stats-Utskottens Betänk anderi', .1:0
Att någre flere af denne beskaffenhet varande
Dåne-förmåner, än redan äro rneddeldte oc!i här ofvan upptagne icke blifva af Manufaktur- Discont-Fonden beviljade. 2:0 Att Kongl. Maj:t täcktes för innehafVarne af samma förmåner bestämma en viss korrt tid till deras vidare begagnande, hvarefter de skulle upphöra , hvilken tid Kongl.
Maj:t, med afseende på den längre eller korrtare tid de samma innehafts och i hvad mån ändamålet dermed blifvit mer eller mindre uppfylidt, tor* de efter Nådigt bepröfvande föreskrifva, men Utskottet likväl anser böra utsträckas till högst Sex år härefter, så att hela beloppet deraf då kan i Discont Fondens Allmänna Fördelnings-* Summa ingå; dock skulle
Utskottet tro sig äga anledning hemställa huruvida icke med afseende på det värde i techniskt afseende ofvan anförde Jerngjuteri och Jernförädlings-Verk samt Gripsholms Fabrik för beredande af Blyhvitt och andre Cherniske preparater äga, samt då den förre af desse vigtiga Inrättningar , endast ett år fått begagna, och den sednare först detta år kommit i åtnjutande af de dem i om förmäl» te måtto inedgifne förmåner, Riksens HöglofI, Ständer skulle an«e lämpligt till Kongl. Mäj:t öfverlemna, att för desse Inrättningar något utsträcka tiden till berörde förmåners begagnande utöfver hvad bär i allmänhet är vordet föreslaget samt 3 o
Att under den tid, sorn Kongl. Maj:fc lanser desse utsträckte
Då ne- förmå ner ytterligase böra fortfara, innehafvarne deraf icke mätit i vanlig Biscent-yäg', få beräkna högre Pro - Ståts-Viskottets Bet'dnkanå&rii 1405 cent af deras tillverkning, än de , för detta år såsom ordinarie Eåne-fätt innehafva, och sålunda icke komma till delaktighet af den större andel, som »frige Kåriberättigade Fabrikanter kunna enligt Reparationen tillfalla; Efter ett sålunda uppgjofdt förslag, att för framtiden vinna ett ofubbeligt belopp af Ma* nufactur-Discont-Fonden till vanlig fördelning efter tillverkning har hos Stats-Utskottet i be* traktande kommit Kongl. Majtts uti Dess Högst* berörde Nådiga Proposition gjorde framställning* att Kane-Proaucten borde efter ManufactUrer* nes olika art och behof af Förlags-biträde, be* stämtnaSi Och ehuru
Utskottet väl i allmänhet insett visheten af detta förslag, och dervid fun-» nit att sådane Fabriker och Manufacturer, hvars vahror af inhemsk rudimaterie tillverkades och sålunda lemnade den största arbets - förtjensten * med deraf Uppkommen hytta för landet, förnemligast barde understödjas och befrämjas, har lik* väl, vid försök till bestämmande af en sådan skillnad 1 Kåne-rätten imellan de serskilda Fa-3 briks-Grenarne sådane svårigheter mött* genom för ögonblicket felande fullständiga Upplysnin* gar om deras olika beskaffenhet och begagnande af inhemsk eller utländsk rudimaterie, att Utskottet icke kunnat finna någon säker och osvikelig grund för Fabrikernes indelande i serskilde Glassér i synnerhet som Utskottet tillika icke kunnat undgå, att fästa ett vigtigt afseende på sadan Fabrication, hvilken, oagtadE bestående antingen hel och hållen eller ock till någon betydlig del af utländske rå ämnen , dock genom bruket och vanan, blifvit försmå! fojs 1406 Stats Utskottets Betankanden. allmänt behof och sålunda nästan är att anse af lika beskaffenhet med nödvändighetsvahror; Den enda Manufactui*, Söm Utskottet på ofvananförd grund anser framfor alla andra böra understödjas och uppmuntras, är jern ock metallförädlingen* om hvars understödjande Utskottet* i anledning af Herr Seiterbergs Memorial * serskildt afgifvit betänkande och deruti hemstält* alt sådant måtte till Kongl.
Majus bestämmande öfVerlemnäs* hväremot Utskottet fästat uppmärksamhet dervid, att Bomulls - Förädlingen, åtnjuter vida större Låneföfmåner, än någon annan Fabricatiori i landet, enär, Utom för Born | / 4 ullens Spinning vid mécaniska Spinneriet, hvarpå Bårt meddelas, beräknadt efter Sträng, BomullsVäfverierne ärö berättigade till lån lika med andre Fabriker, samt dessutom Cittunstiyckerier eller Färgeri- och Äppreterings - Vérken för BomUllsvahror serskildt, åtnjuta samma förmån, äfven beräknadt efter vahraas hela värde, fastän till mindre procent än de öfrige Fabrikerne, — Öm derföre Bömullsväfverier och tryckerier Voro , hvad de synas böra Vara , förenade i samma hand och sålunda Utgjorde en Sammanslagen Fabriksgien, skulle Utskottet ej tveka att föreslå, det endast för den färdigtryckta CattUnsvahran, Lån borde erhållas till lika Procent af dess värde, söm belöpte fot den dermed jetnförlige appreterade och färgade Klädes- och Siden-vahran och mindre åter för den Otryckta Bomulls-Väfrtäden; Men då nu deremot BomUllsväfverieme och Tryckerierne utgöra serskilde Näringsgrenar i olika personers liander ogIi väfveriernes blotta tillvexkpingar, Stats-Vtsftottets
Éetänkariden. ji407 äådane de derifrån tagas, hvita och ofärgade, äro så antagrié till bruk och nyttjande, att de blifvit föremå' för allmänt behof, samt
Bomullsväfveriernes tillväxt vid det tillika nu inträffade förhållande, att
Bomullsvahror äro till införsel i Riket förbudne, skulle Underlätta ändamålet med detta förbud och förekomma öfverträda! ser, anser Utskottet för det närvarahde betänkligt att tillstyrka någon mindre Xiåneandel för Bomullsväfverierne än för de öfrige Fabrikerne i allmänhet eller någon annan förändring uti ofvanberörde Bomullsförädlingen medgifne förmåner, än att Catturtstryckeriernes Uåtie-andel j hvilken, då den rätta grunden för dess beräknande , nemligen appreterings och tryckningskostnaden svårligen lärer kunna med säkerhet bestämmas, utan såsom hi 11 il s
Vahratis hela värde torde dertill få tagas till grund, blifver i förhållande dertill nedsatt och minskad; Dock tror Utskottet sig, i afseende på Bomullsväfverierne, äga anledning hemställa, om icke Riksens Ständer skulle finna lämpligt, att* med underdånig framställning, om hvad å ena och andra sidan hos dem i ämnet förekommit, till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att i afseende på desse Väfveriers lånerätt, vidtaga de åtgärder och meddela de förordnanden* hvartill omständigheterne kunna föranleda och Rikets bästa kräfver.
— Med anledning af hvad sålunda förut anfört är, samt enär Utskottet ansett en alltid lika och oföränderlig Uåneatidel af Fabrikstillverkningen bero af ett illimiterat Creditiv, hvilket lier med bibehållande af de $äkie beräkningar-» '1408 Stals-titskoiteis tSetankandeHi ne för åSartkens credit icke Iean föreslås ÖfiM dessutom uti sinfe övillkorlige följder ställö strida emot här. ofvan stadgade grUndsattser * syftande till Fabrikemes framtida sjelfbestånd ^ liar Utskottet* såsom grund för bestämmandet af huru stort belopp Fabrikerna i ytterligare understöd påkalla, antagit hvad de Uti deras nti ■varande ställning , af sådant bidrag anses behöfva, hvilken grund, enär Manufactur-Disconteiis belopp, genom hvad här förut är föreslagit, blir fiseradt; och den minskning, Sorn hädanefter i Fånprocenten kan uppkomma, således endast bilf föranledd af en i lika förhållande ökad tillverkning, leder till detta af Utskottet sökte resultati Och sorn i betraktande af huru stor Fåneandel
Fabrikerne ägde årfen förr än bfVari anmärkte hastiga afbrott Inträffade och hvilket!
Fåneandel då varierat imellan i 6 och 20 Procent för Cattuustryckerierne och Imellan 34 och 514 Procent af tillverkrlingames värde för öfrige Fabriker.
Utskottet anser 31 Procent a£ sistnämnde Fabrikers tillverkningsvärde, mert med afseende derpå, att sjelfva Fomullsväfriaden i berörde beräkning ingå, endast 12 Procent för Cattunstryckeriernes tillverkningar, utgöra den ungefarlige Fånearidel, söm erfordras för att underhjelpa Fabrikerne och återföra deni till deras förra ställning samt Utskottet dervid tror lämpligast vara, att beräkna denna Procent efter det uppgifne tillvärkningsVärdet fös sistledit år, som, i afseende på Cattunstryckexierne Uppgeck till 371,053
IFdr och för samtlige öfrige lanberättigade Fabriker och Manufasturier steg till 2,803.023 K:dr, hvilka eften Sfats-tltsiöttets Betilnkanden> 1409 nämnde grund, lälunda i Lånbiträde fordra Cattunstiyckerierne 44,526 R:dr och de öfrige Fabrikerne 868,937; altså och då, enligt hvad bifogade Calcul omständligare utreder, Manufactur-Discontens tillgångar uppgå till ett samman* 1 aut belopp af j,oa 6,6-, 7 R:dr hvaraf Bankens redan meddeldte försträckningar bestiga sig till 491,286 R:dr 11 sk. 5 r st och de återstående 535.37m 36. 7. utgöra Maniifactur - Discontena egen så kallade Besparings-fonrl; men ifrån hela detta belopp måste afgå och afräfcnas dels den till Förlagslån projecterade Summa oell det belopp, sorn åtgår för de utöfver reparfitionen
Lä oberättigade, dels flere andre uti Calculen specifleérade afsättningssummör, hvilka torde äfven böra calculeras till lika belopp, som innevarande år är derföre anslaget, erfordras till de redan Lånberättigade Fabrikernes understöd efter omförmälte grund utom de förut från Banken förskjutne medel, ett ytterligare bidrag af 386,041 R:dr JG.-co. Det återstår nu för Utskottet, att yttra sig i afseende på den af Kongl. Majit till Riksens Ständers bed ömande öfverlemnadé fråga, om icke Lån rättigheten hvilken hittils varit inskränkt egenteligen till stämpelbara vahror, äfvenledes må till andra lika gagnelig!
F^abrikshandteringar och deribland äfven till Glastill verkningar kunna utsträckas.
Da Kongl. Majit genom serskilde Nådige
Resolutioner behagat tillägga åtskillige dels stämpelbare, men 1 Discont-Reglementet ej upptagne, dels östämpelbare tillverkningar Discont-rätt, och Utskottet uti dess här Bihang till Riks-St.
Brott 13:7 • iSii- 4;dc Sami.
N:r 177 t4io Stats-Vtskottets Betänkandenl ofvan uppgjorde Calcul, intagit sådane tillverkningar till beräknande af lika Låne-andel, som öfrige enligt ofvannämnde ^Reglemente Lånberättigade Fabricater, har Utskottet, öfvertygadt derom, att Kongl.
Maj:t i sin vishet bäst inser hvilka tillverkningar för landet medföra största nyttan och salunda böra understödjas, redan ansett sadane af Kongl. Maj.t till
Uän berättigad© Fabrikstillverkningar, fastän ostämpelbare, böra orubbadt dervid förblifva
Och således funnit vigten af hvad Kongl. Maj:t på sätt berördt är, framstält.
Men enär uti Högstberörde Nådiga Proposition bland öfrige ti i 1
Uån oberättigade Fabricater, endast
Glastillverkningen är bestämdt uppgifven och anmäld till understöds erhällan* de, h ar Utskottet, på förut antagen grund, att Kongl. Majit sådant säkrast inser och bedöm»rer , ansett sig icke böra Utsträcka sin granskning till andre tillverkningar och förädlingar, än den sålunda uppgifne Glastillverkningen.
I afseende derpå inser Utskottet Val, lika med hvad Kongl. Majit i Nåder framstält, nämnde F-bricition vara af inycken nytta, i thy den förin rr de bägge vilkoren derföre att vid tillverkningen hufvudsakligast begagna inhemske rudimaterier och att lemna en allmänt begagnad och behöflig Vahra, hvarföre ock med Utskottets öfvertygelse och önskan instämmer, att GlastillVerkningen bör uppmuntras och understödjas; men då Glasbruk hittills såsom till Fån oberättigade, icke allesammans uppgifvit sine tillverkningar och de upplysningar derom, som Utskottet erhållit vid sådant förhållande varit af den ofullständiga beskaffenhet, att Ut - Stuts-Utskottets Betänk an den'.
1373 skottet deraf icke kunnat hemta någon grund för bedömandet af hvad till deras Låne-underStöd sku le erfordras, hvilket dock i händelse Lane
Procenten beräknades till lika belopp med öfrige FabrikS-fdkares, förmodeligen komme att Utgöra ett ganska betydligt belopp, har Utskot* tet i detina osäkerhet trott sig böra föreslå, att fen Viss Sömma för G asbruken afsattes intill nästa Riksdag, då Riksens Ständer derigenom blifva i tillfälle känna Glas-tillverkningens verk* liga belopp, och i anledning deraf förordna, huruvida Glastillverkningen ml i den allmänna fördelningen af Manufactur ■» Discont - Fonden ingå.
Fill öfvanbeiörde ändamål hemställer Utskottet, att 100,000
R:dr ytterligare måtte till Manufactur - Discont - Fondens förstärkning anslås, för att vid Répartltionen af deli öfriga Discont-Fonden imellan samtlige Glastillverkare, söm sig till Lans erhållande behörigen anmält, efter en lika grund, i mån af tillverkiiingarnes Värde* fördelas; Hvarvid Utskottet anser någon annan förändring uti de gällande reg éfnentariske föreskrifter för tillverkare af o. itämpelbar varha> som äger att njuta Lånbiträde af Manufactur - Disconten icke i afseende pa Glastillverkningen böra tillämpas, än att, då denne fabrication endast i smärre poster och sålunda icke såsom andre FabriksVarör i störtö parti på én gäng vanligen afsättes, Glastillverkare, hvilka således icke äro i tillfäl'0 att på tätt för Manufactur-Discont-Forldens Låntagare i allmänhet är påbudet, såsom säkerhet för Linet, förete köparens till Vahran på betalning def - .1412 Stats-Vtskottets Bettini anden! före -utgifne Skuldebref eller Acceptmaga i stället, jemte sitt eget reversal och förbindelse bifoga ::ne för vederhäftighet kände personers proprie borgen för Eånets belopp, hvilka derigenom ikläda sig samma ansvars skyldighet, som I afseende på köpares ofvanberörde Reverser eller Accepter är i Reglementet föreskrifven.
Efter allt hvad nu uppgifvit är, utgör således den Summa, sorn till Manufacturernes och Fabrikernes understöd efter uppgifne grunder ytterligare erfordras 489,041 i men som af de serskilde ofvanomriämnde och uti bilagde Caleulen specificerade anslag af Fonden, hvilka alla blifvit calculerade till lika belopp, som de för innevarande år utgöra, biträdet till Ull-Discont-Fonden och den för Eskilstuna Fristads arbetare anslsgne Summa äro förändring underkastade och måste ökas i den mån Fabriks-IdItarnes afnämande af Svensk Ull tilltager och.
Fristads arbetarnes tillverkning stiger, eller de finnas böra åtnjuta högre
Eån - förmåner samt medel till sådane vigtige Näringars understöd icke måga tryta, hemställer Utskottet, att sistberörde summa mätte okas till ett belopp af 508,713: 36.
7. hvarigenom med de redan af ZRiksens
Ständer beviljade 491,386: 11. 5.
Bankens hela bidrag till Manufacturernes och Fabrikernes understöd, komme att utgöra en jemn Sunarna af En Million R:dr Exo.
Och ehuru förenade Stats- och Banco-Utskotten uti deras till Rikets Höglofl.
Ständer afgångne Betänkande om Rikets Financer förslagsvis upptagit såsom ytterligare bidrag till Manufacturernes understöd endast omkring 400,000 E:dr, anse^ Stats- Utskottets Betänkanden. dock Utskottet det 1 detta Betänkande pä an* förde grunder föreslagne och för Fabrikern© nödige ytterligare Creditiv - biträde vara, till vinnande af ändamålet Fabriks-Niiringens upp« hjelpande, högst oumgängligt; men i händelse sådant oaktadt, detta biträde till hela beloppet möjligen.
Icke skulle bifallas, bör, efter Utskottets tanka, den skeende minskningen, hvarken ensamt drabba Glastillverkningen och den till dess understöd föreslagne Summa af ioo.oqo R.dr och ej eller endast ske på bekostnad af öfrige förut Lånberättigade Fabrikerne samt afdragas på de 408,713 B:dr 36 sk. 7 r:st. som
Utskottet ansbtt för dem ytterligare böra anslås, utan deremot en sådan minskning och nedsättning på bägge desse Summor till hälften hvar fördelas, likväl så, att
Glastillverkningen dervid minst erhåller 6o,oqo R:dr Banco; hvarjemte Utskottet föreslår, att till Kongl. Maj:t i underdånighet må öfverletnnas, att af de medel, hvilka i händelse förslaget om indragning af de, visse personer meddelte utsträckte Lånförmåner vinner bifall, framdeles blifva disponible, meddela Lån i vanlig
Discontväg åt sådane flere Fabriker och Manufacturer, sorn Kongl.
Majit kan i
Nåder finna medföra den allmänna nytta och gagnelighet, att de förtjena af sådant understöd komma i åtnjutande.
Då Utskottet nu, på sätt ofvan anfördt är, föreslagit ett så betydligt ytterligare Lån-bidrag til!
Fabrikernes understöd och Utskottet tillika funnit de för begagnandet deraf uppgifne grunder och föreskrifter vara af den beskaffenhet, att utan deras noggranna iakttagande, andania - 1414 Stuts-Visiottets Betänkanden. let med det ytterligare bidraget skulle förfelas, hemställer Utskottet, qrn ipke Riksens Högloft.
Ständer skulle anse lärnpligt förordna, att i händelse Riksens Ständers Revisorer vid deras gtanskning af Manufactur-Diseont-Fondens förvaltning finna, det större eiler mindre del af fondens hela belopp blifvit i annan väg eller efter andra grunder, än Riksens Höglofl.
Ständer, såsom vilkor för ytterligare hidrags meddelande nu bestämma och Reglementet för Manufdctur-Diseonten af den 12 Februarii 1^17 i allt öfrigt innehåller, disponerad och förvaltad, Herrar Revisorerne då skulle äga, så vida
Två tredjedelar af dem uti beslutet derom instämde, att genom Riksens Ständers Fullmägtige i Pinken, genast låta indraga det ytterligare tillskott för Fahrikernes understöd, som nu kan blifva dem lemnadt och hvilket ytterligare bidrag, Utskottet, endast under vilkor af en sådan föreskrift, anser bora af Riksens StändefS, Bank anslås och meddelas.
Sluteligen har Utskottet öfvervägat, hurtid vida någon ytterligare Controll på till verkni rjgarnes belopp, än som nu är stadgad, kan stå att vinna.
Utskottet har dervid funnit, att de uppgifter, sorn Hall-Rätterne afgifva till Kongl, Commerce-Collegium öfver de för året vid hvarje Fabrik afstämplade varor, och hvilka uppgifter tjena till grund för bestämmandet af Uåne-belappet i Manufactur-Discont-Fanden, icke alltid kunna medföra fullkomlig visshet derom, att varan blifvit vid den uppgifne Fabriken tillverkad.
För att närmare vinna säker upp-'* lysning i denne del och tillika controlleia Stats-XJtskottets Betänkanden. 14* S Hall - Rätternes berörde uppgifter, skulle Utskottet anse lämpligt förordna, att hvarje Lånsökande Fabrikant af stärnpelbar vara, borde, inom den tid, sorn för insändandet af Hall* Rätternes ornförmäidte uppgifter ar bestämd, till Hall - Rätten ingifva förteckning på de vid hans Fabrik tillverkade vahror, sam det föregående året blifvit i Hall-Rätten afstärnplade, hvilken Förteckning Hall - Rätten ålsge, att, jemte sin egen uppgift derpå, inom behörig tid insända till Kongl.
Commerce - Goliegium , som derefter skulle äga rättighet, att vid någon i Collegii öfvertygelse uppkommen anledning till misstanke om oriktighet eller för vinnande af fullständig upplysning om, rätta förhållandet, ålägga och föreskrifva den Lånsö.kande Fabri» kanten, att, innan det begärdte
Fänet erhölls, sin ofvannämnde til!verknings*uppgift med liflig
Ed inför Hall-Rätten fasta, vid det äfventyr, i fall han i någon del åt Eden bruste, att vara hela sin Discont-räitighet för det året förlustig.
Och då tillverkare af ostärnpelbar vara hafva sig ålagdt, att deras tillverknings-uppgifter med liflig
Ed fästa, lärer någon vidare Con* troll i afseende på dem icke äga rum.
Elvilket allt dock Riksens Höglofl.
Ständers pmpröfvande vördsammeligen understa! ies; Hvarvid en Ledamots serskildta tanke bifogas.
Slockholm den 12 Maji 1818- (Den bit hörande Calcul finnes särskildt tryckt och hit inteckna.!,) Utdrag af Protocollet, kullet kos Riksens Höglofl.
Siänders Stats-Utskott vid Ur‘ Stats-TJtskottets Betänk anden. titna Riksdagen i Stockholm den i3 Maji 1818, 1 - • D. IJti fragen om c!e under Kongl. Commerce - Collegii förvaltning ställde Fonder förklarade Herr landshöfdingen, Friherre Cederström sig ej kunna instämma uti hvad Betänkandet innehölle hvad anginge bestämmandet af visse Summor för Näringarnes understödjande, emedan de borde blifva beroende af varu-production och varornes befintliga värde; Men i synnerhet funne Herr Friherren sig föranlåten.
2tt reservera sig i afseende å det föreslagne Corr.ectiv emot en oriktig disposition utaf Manufaclur-Fonden.
Den åt Riksens Ständers Revisorer föreslagne rätt att indraga hälften af Discont-biträdet fran Banken, skulle efter Herr Friherrens tanka medföra den följd, att vid en förelupen oriktig disposition af en mindre Sumanå, en betydlig del af den för öfrigt på behörigt sätt utlånade Fonden skulle återfordras af Fabrikanterne, som derigenom oskyldigt skulle Blifva lidande samt i sin rörelse högst blottställdes Och ansåg Herr Friherren på sådan grund och då berörde Correctiv skulle helt och hållet motverka
Discont - Inrättningens ändamål destomindre böra äga rum, som för de händelser af felaktig administration utaf Fonden, hvilka kunna befaras, funnes stadgadt, hur j-uledes
Directionsn eller andre Vederbörande mani derföre till ansvar ställas.
O Uti Reservationen så vidt den rörde det föreslagne (lorreetivet instämde Herr Directeuren m, m. Schwan; Och skulle desse Eeserva - Stats Utskottets Betänk andeni *4*7 tioner, enligt begäran, mi Protocolls-Utdrag åtfölja Betänkandet till Rikets Högloft.
Stander.
Ex Protocollo L. G. aj Sillén N:r 344, Riksens Högloft, Ständers Stots - UtskottsBetänkande i afseende på Herr Chr. Zetterbergs Memorial, angående ät• skid lige anstalters vidtagande till förmän för Manufactur smidet i Eskilstuna.
Sots-Utskottet bar förehaft ett af Riksdagsmannen för Eskilstuna Fristad, Herr Chr. Zetterbergs till Vällofl.
Borgare-Ståndet ingifvit och till Utskottet remitteradt Memorial , hvartill Herr Zetterberg, ined framställning af den allmänna nytta denne Manufactur Inrättning medförer, de hinder sorn för dess vidare fullkomnande möta, samt otillräckligheten af de Eåneundersröd och förskotter denne Inrättning af Manufactur Discont-Fonden erhållit, föreslår att den arbetare, som viste sig på egen verkstad hafva ajligen tillverkat och fortfarit med lika tiilverkningsbelopp af smide för ett visst värde årligen, skulle äga rättighet til! lån af en tredjedel utaf samma värdes summa, hvilken Rånrattighet likväl ej skulle öfverstiga hans ägande tillgångar i fastighet, och skulle bero på bor - *4*8 Stats-ZJtskottets Betänkandep. gen, lika som hittills, af intygad säkerhet samt vara belagd med 334 procents ränta och ömsa ttnings-fpr bindelse hvar 9'de månad med Th;dels afbetalning på bäne Summan; Att den Arbeta» re sorn ej ägde fastighet skaile erhålla
Lån till ^:del af tillverknings-beloppet, emot enahanda förpliktelser, sorn nyss är nämndt.