Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Blekinge Län synes Magazins-utrymmet tillräckligt, synnerligen som, detest ett större SpanmälsLager händelsevis der skulle komma att finnas , upplag säkerligen kan fås i Carlskrona uti Amiralitetets dervarande flere FörrådsHus. 1 Större Magazins-utrymme för Garnizonens och Fångarnes behof i Christianstad, äfvensom för Länets undsättning, kan-väl icke behöfvas, än som nu finnes; men om någon upphandling i Länet blifver nödig att anställas, då synes Länet med dessa Qine Magaziner , sora dessutom ligga helt nära hvarandra, ej vara belåtet.
Vid de Spanrnåls-uppköp, som hittills gjorts, hafva tillfällige Förråder i Cimbritshamn och Engelholm måst uti hyrda Lägenheter anläggas; men enär sådane Förråd endast kunna komma att qvarligga’några månader, synes det mera vara förenligt med Magazinslnrättningens fördel, att förfara som hittills skedt , än att för så beskaffade temporaira behof uppbygga och underhålla egne Magagazin.
Då Magazinslnrättningen nästan hvarje år äger i Malmöhus Län ett SpanmälsLager omkring 20 å 30,000 Tunnor, hvilket Lager anskaffas om Vinter och Vår och afsändes om Sommaren till öfrige, mindre sädesrika Provinjcer, är lätt att inse, det Magazins-utrymmet i Länet på långt när ej är tillräckligt, utan måste största delen af Säden uppläggas i hyrda Lägenheter.
Utom det att denna åtgärd hittills kostat omkring 6 å 700 R:dr Banco hyra i månaden, hvilken hyra årligen stiger > inträffar gemenligen alltid, att säden, i brist af Transport C Uplands Läa / Kopparbergs
Läa Gefleborgs Län Transport
För Riad e) tarkad Säd.
Upsala Magasin Fahlu Magazin Summa Magazins-utrymme.
Tunnor. 147,674 För Riad ej torkad Sac Tunnor. 35*>98< 3)9™ ) 9,940 Gefle Magasin •„
'2,236 3)648 3)9ät> 9,940 3*236 8,200 6,80 0 3,648 6,800 JEfanspwt 156,030} 373.368 Transport utrymme, lägges för högt, hvarigenom icke sällan händer, att Spanmålen , innan den ännu till afskeppning utlefvererats, af varma blifvit angripen, och således till det minsta förlorat dess fröbarliet , roen understundom varit så försämrad , att den icke ens kunnat användas till Brödföda.
Ej mindre till häfvande af denna stora och till betydliga förluster ledande svårighet, än ock på det Magazinslnrättningen må, som sig bör, uti Rike's mest fruktbara Provins kunna både upprätthålla Sädesprisen o*h af inhemsk Spanmål skaffa undsättnings-lager för de Orter, som deraf äro i behof, synes MagazinsTnrättningen i Malmöhus
Eän böra hafva ett Magazins utrymme för ofvannämnda qvan tum
Säd , eller minst 20,000 Tunnor- Till erhållande häraf skulle kostnaden uppgå, då Magazinen uppföras af Sten och då det utrymme, som nu äges, afräknas , till omkring . . . , Denna Summa , ehuru betydlig, är likväl ej så stor, att icke Magazins» Inrättningen fått och får i MagazinsHyror betala ungefärligen det belopp, sorn svarar emot 6 Procents Ränta å nyssberöde Capital.
Ungefärliga kostna* den för det M^ga» zins-utrymme, sorn vidare erfordras.
R:dr. i sk.
I rst 100,300 Uti Upsala Slott lärer finnas utväg att anlägga Magazin för omkring 2,000 Tunnor Oriad , eller 4,000 Tunnor Riad Säd ; och emedan
Eänet synes vara i behof af detta vidare utrymme, uppföres här hvad som anses kunna erfor, dras till appterande af de Lägenheter uti Slottet, hvaruti nyssnämnde qvanti tet
För Länets UndsättningsLager är detta Magazin alldeles otillräckligt
Och då Kopparbergs
Län minst bör såsom ständigt förråd äga 9 å 10,000
Tun nor Spanmil , så inora Länet fördelade, som Landshöfdingen efter dess noggranna kännedom kan finna nödigt, ty synes ock, till vinnande af denna vigkiga angelägenhet, ytterligare MagazinsHus i Länet böra inköpas eller uppbyggas, derföre kostnaden förslagsvis uppföres till minst . . . .
Magazinslnäättningen äger ej något Magazin i Gefleborgs Län.
Med här Temotslaende Magazins-utrymme förhåller sig sälurxla, att dä till Gefle Stanis enskildta BränneriBolag år 1808 försåldes de hus och byggnader , som ägdes af Magazinslnrättningen så väl i Gefle som Strömsbro, gjordes i KöpeBrefvet förbehåll, att Kronan skulle emot en årlig hyra af 24 R:dr 21 sk. 4 rist alltid få disponera vissa upplagsrum , deruti efter uppgift skall kunna uppläggas emotskrefne qvantiteter Oriad eller Riad Spanmål.
Att Magazins-utrymmet i Gefle bör utvidgas, äfvensom flere Magaziner i Länet anläggas, sy nes vara alldeles oundvikligt.
Efter 18I6 års felslagna skörd måste af Magazinslnrättningens tillgångar i Länet tillhandahållas omkring 20,000 Tunnor Spanmål.
Län torde väl ganska sällan inträffa ; men örn ett medium taues af de qvantiteter UndsäuningsSpanmål , som tillförene blifvit i Länet utlemnade , synes det ständige UndsättningsLagret böra blifva omkring 8,000 Tunnor Spanmål , hvartill ock
Ma gazins-utrymrne bör vara att tillgå.
Emedan Gefle Magazin ligger i ena ändan på Länet , har Directionen alltid mäst hafva serskildte upplag i Hudiksvall och Söderhamn.
Alla nu upprepade orsaker hafva förmodligen vallat, att flere Riksdagsmän under nu pågående Riksdag gjort motioner om Magaziners anläggande i Gefleborgs Län; Och om förenämnde Allmogen tillhörige Magaziner , hvaraf det i Söderhamn , för Södra Helsingland anlagde, kan efter uppgift inrymma 800 Tunnor Oriad , eller 1,000 Tunnor Riad Säd , och det å Håsta Udde vid Vestra ändan af HudiksvallsFjerden belägne, för Norra Helsingland anlagde, skall intaga 694 Tunnor Oriad, eller 1,044 Tunnor Riad Spanmål, få, såsom hittills medgifvits , begagnas Transport 30,000 *,00G 12,000 144,300 Nu befinteligt Magazins-utrymme.
För Riad el. torkad Säd, För Oriad Säd.
Transport Tunnor.
Tunnor. 156,030 Tunnor. 373,35S Jemtlands Län Frösö Magazin 1,350 4,050 1,350 4,050 WgsterNorrlands Län Hernösands Magazin a,125 5,700 2,125 5,7oo i ...
V ■ ' ■ » Westerbottens Län .
BIHAM TILL SAMTLIGA RIKS STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN i STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866.
FJERDE SAMLINGEN. IsiL Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkaoden.
ANDEA BANDET. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 1 NiO 66.
Ank. till Exp.-Utsk. den 9 April 1866, kl. 6 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel. (U. A.) För Åttonde Hufvudtiteln, som omfattar anslagen till Ecklesiastik-departementet, uppfördes vid sistlidna riksdag: kontanta penningar 2,679,104 R:dr 70 öre; indelta räntor, förslagsvis beräknade till 259,760 R:dr 50 öre; 521,011 kubikfot 1 kanna indelt spannmål med ett värde, efter 2 R:dr kubikfoten, af 1,042,022 R:dr 20 öre och oindelt spanmål 25,556 kubikfot 3 kannor, efter samma värde upptagna till 51,112 R:dr 60 öre; utgörande dessa tillgångar tillsammans 4,032,000 R:dr Riksmynt.
De förändringar, som i afseende å denna Hufvudtitel ifrågakommit, omförmälas här nedan i den ordning, hvaruti anslagen i Riks-staten äro uppförda.
Uti underdånig skrifvelse den 21 November 1863 anhöllo Rikets Ständer, bland annat, att Kongl. Maj:t täcktes taga i öfvervägande lämpligaste sättet att för elementarläroverken åstadkomma en gemensam tillsyn och vård, samt i detta ämne till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådigt förslag; dervid Rikets Ständer tillika omförmält de olika framställningar, som blifvit hos Rikets Ständer gjorda angående lämpligaste sättet att till enig samverkan och stigande utveckling leda elementarundervisningen.
Dessa framställningar hade nemligen afsett: inrättande af ett nytt Stats-departement med egen Chef, som skulle föredraga undervisningsärenden inför Konungen i Stats-Rådet: utvidgande af nu Bih. till B.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Baft. I 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. varande
Ecklesiastik-departementet genom anställandet af en särskild
Byrå-chef med underlydande tjenstemän, som skulle sysselsätta sig ensamt med beredandet af ifrågavarande mål: inrättande af ett kollegium, hvilket skulle hafva dels förvaltningen af samtliga elementarläroverken sig aniörtrodd, dels domsrätt i andra instansen i alla dithörande
Aål: och slutligen tillsättande af en Öfver-inspektör med vidsträckt myndighet och skyldighet att personligen egna en ständig tillsyn åt meranämnda läroverk.
Utål det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden den 12 Maj 1865 inhemtas, hurusom Kongl. Maj:t vid pröfning af denna fråga, på i öfrigt angifna grunder, i afseende hvarå Utskottet till undvikande af vidlyftighet nödgas hänvisa till berörda Statsråds-protokoll (pag. 6 och 7), funnit företrädet böra lemnäs åt den andra bland de utvägar Rikets Ständer omförmält, nemligen utvidgandet af den inom Ecklesiastik-departementet redan befintliga byrå för handläggandet af ärenden, som angå undervisningen.
Det syntes i sjelfva verket icke vara skäl att söka efter nya utvägar att fylla ifrågavarande behof, då man redan hade en sådan utväg, hvilken visat sig vara ändamålsenlig.
Så hade ock en stor del af läroverks-kollegierna och domkapitlen, hvilka i ämnet varit hörda, yttrat sig.
Omisskännelig vore äfven den inverkan, som undervisningen redan erfarit af denna inrättning.
Första steget till den behöfliga ytterligare utbildningen af densamma vore redan taget genom den åtgärd, Rikets Ständer vid sistlidna riksdag beslutat, att bevilja nödiga medel för upprättande af en särskild byrå för folkundervisningen, i följd hvaraf don här ifrågavarande afdelningen af Departementet mera uteslutande fått egna sin verksamhet åt elementarläroverken.
Det andra steget återstode att taga, nemligen utbildandet af det element i Byrå-chefens verksamhet, som afsåge inspektionen öfver läroverken.
En vidsträckt tillsyn kunde derigenom komma läroverken tillgodo, och Departementet tillika förblifva i en oaflåtlig nära personlig beröring med dem, samt på detta sätt erhålla en städse utvidgad kännedom af såväl deras tillstånd som deras behof.
Föreningen af denna tillsyn med den vård om läroverkens utveckling, som numera ålåge
Departementet, vore ett väsendtligt vilkor för möjligheten att befrämja nödiga förbättringar.
Det nära förhållande, hvari Öfver-inspektören stöde till Chefen för
Departementet, kunde icke heller annat än i alla rigtningar välgörande inverka.
På läroverken åter måste denna tillsyn af en man, som med sin embetsställning förenade öfverlägsen insigt och erfarenhet, och hvilken borde erhålla en utvidgad rättighet att af egen myndighet anmärka de brister, som fästade hans uppmärksamhet, inverka lifvande och uppmuntrande.
Denna plan hade slutligen äfven den fördelen, att kostnaderna för dess genomförande vore jemförelsevis ringa.
För den betydliga möda, en genomförd inspektion förorsakade utöfver de göromål, som med Byrå-chefens befattning i öfrigt vore förenade, fordrade billigheten, att hans lön blefve något förhöjd och, på det ärendena inom byrån måtte, under Inspektörens frånvaro på sina resor, kunna under Departements-chefens tillsyn vederbörligen uppehållas, fordrades för embetsbiträde på byrån ett något förökadt anslag; och har i följd häraf Kongl. Maj:t nu begärt, att i anslaget till byrån för ärenden rörande den högre undervisningen måtte beviljas förhöjning dels såsom lönetillägg åt Byrå-chefen i egenskap af Öfver-inspektör för elementarläroverken, 1,500 R:dr, och dels för tjenstebiträde 1,000 R:dr.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 66.
3 Det af Kongl. Maj:t sålunda framställda förslag, att åt chefen för den inom Ecklesiastik-departementet inrättade byrå för ä'renden rörande den högre undervisningen uppdraga öfverinspektionen öfver rikets elementarläroverk synes Utskottet särdeles välbetänkt, och Utskottet får alltså detsamma till Rikets Ständers bifall förorda.
Endast i afseende på boloppet af den för bemälde Byrå-chef föreslagna löneförhöjning har Utskottet ansett sig böra föreslå någon förändring.
Då nemligen Statsdepartementenas Expeditions-chefer i lön åtnjuta 5,500 R:dr, torde ifrågavarande
Byrå-chef ej heller böra tilläggas högre belopp; hvadan och då hans lön nu utgör 4,500 R:dr, förhöjningen torde böra till 1,000 R:dr bestämmas.
I enlighet härmed hemställer Utskottet. a) att Byrå-chefen för ärenden rörande den högre undervisningen må, i egenskap af Öfver-inspektör för elementarläroverken, tilläggas löneförhöjning med 1,000 Riksdaler; och b) att det å stat uppförda belopp, 1,800 R:dr, till tjenstebiträde åt bemälde Byrå-chef, må med 1,000 Riksdaler förhöjas. 2:o.
Yid sistlidna riksdag ställdes till Kongl. Maj:ts nådiga disposition ett årligt anslag af 4,500 R:dr, att under nu löpande statregleringsperiod från Riksgälds-kontoret utbetalas, på det en särskild byrå inom Ecklesiastik-departementet måtte kunna inrättas för handläggning af ärenden angående folkskoleväsendet.
Såsom skäl dertill anförde Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 21 November 1863, att vården om folkskoleväsendet vid den utveckling, det numera uppnått, fordrade sin egen man.
För att med uppmärksamhet följa de mångsidiga frågor, som röra detta ämne, gifva akt på seminariernas och på de särskilda skolornas utveckling, behandla den stora mängd af mål, som tillhöra folkskolans område, sammanföra, kontrollera och bearbeta de inkommande statistiska uppgifterna af alla slag, granska inspektörernes berättelser och utarbeta de särskilda förslag, som af dem föranledas, samt utreda de ekonomiska förhållanden, hvilka med folkskolan ega gemenskap, erfordrades en person, som åt detta ämne uteslutande egnade sin tid och sina krafter, och detta syftemål skulle, enligt Rikets Ständers tanke, säkrast vinnas, om, för handläggning af detta ärende, inrättades en särskild byrå inom Ecklesiastik-departementet, hvarigenom denna vigtiga undervisningsgren kunde med uppmärksamhet följas af en person, hvilken, jemte det att han stöde under tillsyn af Departements-chefen, tillika borde genom företagna resor inhemta personlig kännedom om skolornas tillstånd.
Enligt hvad af ett den nådiga Propositionen bilagdt Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden den 13 Oktober nästlidet år inhemtas, hade Kongl. Maj:t under den 5 Februari 1864, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse uppställda grunder, beslutat, att till Chefens för Ecklesiastik-departementet biträde vid handläggning af de ärenden, som angå folkskoleväsendet, äfvensom för tillsyn öfver de till detsamma hörande läroanstalter skulle inom Departementet anställas en Expeditions-sekreterare, hvilkens åligganden i allmänhet äro: l:o) att uti de till Departementet inkommande mål, som röra folkskoleväsendet, besörja den utredning, som erfordras för deras föredragning, samt ansvara för beslutens uppsättande och expedierande; 2:o) att, efter dertill af Departements-chefen erhållen befallning, verkställa inspektionsresor till läroverken, för att om deras tillstånd, de der följda undervisningsmetoder m. m., afgifva redogörelse; 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
3:o) att med sorgfällig uppmärksamhet följa alla frågor, som röra folkundervisningen och dermed ega sammanhang, samt för Departernents-ehefen föreslå de åtgärder, som i dessa afseenden anses behöfliga och gagneliga; 4:o) att utarbeta de förslag och utlåtanden i dithörande ämnen, hvarom han af Departements-chefen erhåller uppdrag; 5:o) att tillse, det inom Expeditionen föras de statistiska och andra anteckningar, som för noggrann kännedom om folkundervisningens tillstånd äro nödiga.
Gagneligheten och behofvet af denna åtgärd, hvarom Rikets Ständer sålunda hemställt, har genom den sedermera vunna erfarenheten fullständigt bekräftats.
Departements-chefen anmält, kunde de många och magtpåliggande göromål, som äro denna byrå uppdragna, svårligen af Byrå-chefen behörigen skötas utan biträde af annan tjensteman, som kunde odeladt egna sin tid och uppmärksamhet åt de ärenden, hvilka inom denna afdelning af Departementet förekomma, och särdeles vore ett biträde behöfligt för förandet af de statistiska anteckningarne och vid de tillfällen då Byrå-chefen vore på inspektionsresor frånvarande.
I följd häraf och då det vore af största vigt att en organisation, som visat sig för en så magtpåliggande del af undervisningsväsendet vara behöflig och nyttig, icke göres till sin tillvaro beroende af ett blott tillfälligt beviljadt anslag och att den vinner en genom erfarenheten anvisad utbildning, har Kongl.
Ecklesiastik-departementet för ärenden rörande folkundervisningen, nemligen till Byrå-chefen 4,500 R:dr och till bestridande af kostnaden för behöfligt tjenstebiträde derstädes 1,800 R:dr.
Då den på Rikets
Ständers begäran inrättade särskilda byrå för folkskoleärenden visat sig vara för folkskoleväsendets utveckling gagnelig och således allt framgent bör fortfara, samt det af Kongl. Maj:t nu begärda anslag för tjenstebiträde åt Byrå-chefen synes vara af behof påkalladt, tillstyrker Utskottet, a) att Rikets Ständer må såsom lön åt Chefen för den inom Ecklesiastik-departementet inrättade byrå för ärenden rörande folkundervisningen å Åttonde Hufvudtitelns stat uppföra ett belopp af 4,500 Riksdaler; och b) att för tjenstebiträde å nämnda byrå må å enahanda stat anvisas 1,800 Riksdaler.
För den äldre af de två för uppassningen vid Riksarkivet anställde vaktmästare har Kongl. Maj:t föreslagit löneförhöjning med 150 R:dr, eller från 450
R:dr till 600 R:dr; men då på Riksarkivets stat finnas uppförde två vaktmästarelöner, den ena å 600 R:dr och den andra å 450 R:dr, har Utskottet icke kunnat till den nådiga framställningen i vidare mån tillstyrka bifall, än att den sednare lönen må till 500 R:dr förhöjas; hemställande alltså Utskottet, att till förhöjning i lönen för en vaktmästare vid Riksarkivet må beviljas 50 R:dr årligen.
Af uppgifven anledning att Rikets Ständer för deras del beslutat en sådan förändring af mom.
11 i § 1 af nu gällande Tryckfrihets-förordning, hvari - Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 66. 5 genom Riksarkivet skalle förlora sin rätt till ett exemplar af allt hvad som inom riket tryckes, har Kongl. Hofpredikanten Wahrenberg uti en hos Preste-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (Nio 104), föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 600 R:dr R:mt åt Riksarkivet till inköp af för detsamma behöjliga böcker och tidskrifter, hvilket anslag, så framt ofvannämnda Rikets Ständers beslut erhölle Kongl. Maj:ts nådiga sanktion, borde utgå från början af det år, då Riksarkivets rätt till allt, som tryckes inom riket, komme att upphöra.
Enligt Utskottet meddelade uppgifter, skulle, äfven med beräknande af bindningskostnaden, en summa af 200 R:dr årligen befinnas fullt tillräcklig för Riksarkivets behof af Svensk historisk och dermed samband egande litteratur; och då således de utgifter, som för det af motionären afsedda ändamål kunna erfordras, icke torde komma att uppgå till högre belopp, än att Hufvudtitelns expensmedels-anslag derför kan lemna tillgång, hemställer Utskottet, att Kongl.
Hofpredikanten Wahrenbergs ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Bibliotheket. 5:o.
Beträffande Kongl. Bibliothekariens lön är i åberopade Statsrådsprotokollet af den 13 Oktober nästlidet år anfördt, att denna, ehuru vid tidpunkten för sednaste allmänna lönereglering af Kongl. Maj:t föreslagen att utgå med samma belopp som för Riksarkivarien och Riksantiqvarien eller med 5,000 R:dr, likväl blifvit bestämd till allenast 4,500 R:dr, hvarmed den ock sedan dess fortfarande utgått, utan att den flera gånger deri begärda förhöjning af 500 R:dr kunnat vinnas; men att, då de skäl, som hittills mot ifrågavarande löns förhöjning gjort sig gällande, vid nu ingående riksdag jcke vidare syntes komma att ega rum, tidpunkten fördenskull vore inne att söka återvinna den före sednaste lönereglering befintliga lönelikställighet mellan ofvannämnde trenne embetsman; och har i följd häraf Kongl. Majit ånyo föreslagit att Kongl. Bibliothekariens lön måtte med 500 R:dr förhöjas.
Med hänseende till hvad sålunda förekommit, anser sig Utskottet nu böra tillstyrka, att förevarande nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas. 6:o. Vidare har Kongl. Majit begärt att andre vaktmästarens lön må ökas med 50 R:dr; och då denne vaktmästares aflöning för närvarande endast utgör 450 Ridr, tillstyrker Utskottet, att den äskade lönetillökningen, 50 Ridr, må beviljas.
Klercsi-statcn. 7:o.
Under denna titel har Kongl. Majit föreslagit, att till fyllnad i den åt kyrkoherden i Botkyrka och Salems församlingar af Stockholms län på lön anslagna vederlagsspanmål måtte anslås 9 kubikfot 1,85 kannor oindelt spanmål, 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. hälften råg och hälften korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet; och får, under hänvisande till hvad beträffande denna fråga är i ett den nådiga Propositionen bilagdt Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastikäranden den 8 Juli 1864 meddeladt, Utskottet, med jemnande af kannetalet, hemställa, att, till fyllnad i den åt kyrkoherden i Botkyrka och Salems församlingar af Stockholms län på lön anslagna vederlagsspanmål, å Riks-staten uppföras 9 kubikfot 2 kannor oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet. 8:o.
I anledning af en utaf Biskopen i Westerås stift gjord underdånig framställning om anslående af prostetunnor från de nybildade pastoraten Enviken inom Stora Tuna kontrakt samt Malingsbo och Ludvika inom Norrberkes kontrakt af Stora Kopparbergs län, har Kongl. Maj:t uti en särskild, den 21 December nästlidet år aflåten och af Riks-Stånden till Utskottet remitterad nådig Proposition (N:o 57), i enlighet med Kammar-kollegii och Stats-kontorets tillstyrkande, föreslagit, att berörda tre prostetunnor måtte af Rikets Ständer anvisas, att, efter årligen gällande medelmarkegång inom Stora Kopparbergs län, utgå till kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt med en tunna eller 6 kubikfot 3 kannor dubbelhafra af Envikens pastorat, samt till kontraktsprosten i Norrberkes kontrakt med 2 tunnor eller 12 kubikfot 6 kannor råg af Ludvika och Malingsbo pastorater, hvartill Kronan behållen kronotiondetillgång förefunnes inom hvart och ett af de fögderier, der dessa pastorater äro belägna; och får, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers i likartade fall tillförene fattade beslut, Utskottet tillstyrka, att å Riks-staten uppföres såsom prostetunna åt kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt för Envikens pastorat 6 kubikfot 3 kannor dubbelhafra samt åt kontraktsprosten i Norrberkes kontrakt för Ludvika och Malingsbo pastorater 12 kubikfot 6 kannor råg, allt oindelt spanmål, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet. 9:o.
Uti en annan jemväl särskildt aflåten nådig Proposition af den 21 sistlidne December (N:o 58) har Kongl. Maj:t likaledes, i öfverensstämmelse med vedorbörande embetsverks tillstyrkande, föreslagit att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt kronotiondeanslag af 6 kubikfot 3 kannor, två tredjedelar råg och en tredjedel korn från hvardera af Bodarne och Skagershults socknar i Örebro län, att, efter årligen gällande medelmarkegångspris för Nerike, till kontraktsprosten i Edsbergs kontrakt såsom prostetunnor för nämnda socknar utgå; hemställande Utskottet, att de föreslagna prostetunnorna må å Riks-staten uppföras med 12 kubikfot 6 kannor oindelt spanmål, två tredjedelar råg och en tredjedel korn, att efter tio års medelmarkegång för Nerike i penningar utgå. 10:o. Likaledes har Kongl. Maj:t uti en samma dag aflåten nådig Proposition (N:o 59), uppå derom gjord underdånig framställning och i enlighet med Kammar-kollegii och Stats-kontorets tillstyrkande, föreslagit Rikets Ständer att bevilja ett årligt kronotiondeanslag af 6 kubikfot 3 kannor korn, att, efter årligen gällande medelmarkegång för Helsinglands distrikt, till kontraktsprosten i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 7 Helsinglands Westra öfra kontrakt såsom prostetunna för Ramsjö socken utgå; och då någon anmärkning häremot icke förekommit, tillstyrker Utskottet, att, med bifall till Kongl.
Maj:ts nådiga framställning, å Riksstaten uppföres ett belopp af 6 kubikfot 3 kannor oindelt spanmål, att i penningar, efter tioårig medelmarkegång i nämnda distrikt årligen utgå. ll:o.