Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer få alltså bos E. K. M:t underdånigst anhålla, att förnyade stadganden angående pastoralexamen måtte blifva utfärdade, och l:o att derigenom nödig öfverensstämmelse i ordningen för denna examen vid de särskilda domkapitlen mätte tillvägabringas; 2:o att ämnena för sjelfva pastoral-förhöret måtte inskränkas till pastoral-theologi, med dertill hörande praktiskt exegeliska, homiletiska och katechetiska prof, samt kyrkolagfarenhet med dess historia; 3:o att, rörande det pastoralexamen föregående disputationsprof, löreskrifvas mätte, så väl att de för detsamma utgifna theser skola angå ämnen, som tillhöra den theoretiska theologiens särskilda hufvuddelar, som ock att tvenne domkapitels-ledamöter och bland desse, så vidt ske kan, antingen Biskop, Domprost eller en lärare i theologi vid disputations-akten skola såsom opponenter fungera; 4:o att besagde disputations-akt må, då speciminanlen sådant önskar, få hållas på modersmålet; 5:o att för bestämmandet af det hufvudbetyg, som skall utgöra grunden för den examinerades kompetens, så vidt denna är af lärdom beroende, måtte stadgas att icke blott de vid pasloral-examen för pasloral-lheologi ocb kyrkolagfarenhet samt för disputationsprofvet erhållna vitsord, utan ock de specialbelyg, som vid presl-examen uti de tbeoretiskt-lheologiska läroämnena erhållits, skola {agas i beräkning; 6:o att, utom hvad redan stadgadt är angående pastoralexamen såsom vilkor för presterlig befordran, ytterligare föreskrifvas måtte, att samma examen skall erfordras för kompetens till komministraturer samt hospitals- och fångpredikants-beställningar; hörande dock detta icke gälla för dem, hvilka vid författningens utfärdande redan äro prester; och 7:o ali besagde examen må hädanefter allmänneligen få undergås efter fyllda 28 års ålder.
Slutligen och då ett öfvergångs-stadgande utan tvifvel blifver af nöden, derest en reorganisation af pastoralexamen i ofvan angifna riktning blifver företagen, enär det är klart, alt de, hvilka vid den nya författningens utfärdande redan undergått Bih. till B.
Prot. 48S3 ål 48SS. 40 Sardi. 4 Afd. 53 418 Expedilions-Utskollels Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o i Sk. prest-examen och hvilka således vid sin beredelse till denna icke kunnat beräkna dess vigt för deras kommande befordran, måste hafva sin rätt öppen ali u. ^ergä förnyad pröfning i alla de ämnen, af hvilka befordringsrätten beror, likasom att domkapitlen å sin sida icke böra betagas rättigheten att i samtliga theologiska lärostycken ånyo pröfva dem, hvilka de, under förutsättning af ett sådant kommande prof, tils prestvigning admitterat, anse sig Rikets Ständer böra underdånigst anhålla, att de, hvilka vid ifrågavarande författnings utfärdande redan aflagt prest-examen, måtte berättigas och föfpligtas att, vid pastoralexamen äfven undergå förhör i samtliga de till f est-examen hörande theologiska lärostycken.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 44 Okt. 4854.
Preste-Ståndet den 44 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående tiden för nästa revision af Stals-, Banko- och Riksgälds-verkens förvaltning och räkenskaper.
N:o 297.) S. A. K.
I anledning af stadgandet i 68 §. Riksdags-Ordningen, att Rikets Ständer skola utsätta tiden för den revision af Stats-, Ranko- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, som näst efter hvarje Riksdag kommer att ega rum, och till hvilken förrättning de utsedde Revisorerne böra af E. K. M:t kallas, hafva Rikets Ständer, enär, hvad Stats-verket beträffar, 1851 års räkenskaper äro de sista, som undergått granskning, samt afslutade räkenskaper för åren 1852 och 1853 blifva nästkommande års höst att tillgå, bestämt tiden för nästa revision af Stats-, Ranko- och Riksgäldsverkens förvaltning och räkenskaper till den 15 September 1855; Hvilket Rikets Ständer få hos E. K.
M:t härmed i underdånighet anmäla.
Stockholm den 18 Oktober 1854. itions-Vtskollels
Skrifvelse, N:o IS7. 419 N:o 157.
Prcste-Ständet den 14 — Borgare-Slåndet den 14 — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående ifrågasatt upplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung
Carl Xlll.s torg i hufvudstadens lill disposition på vissa vilkor.
(Stats-Utsk:s Clkden N:ris 194 och 299.) S. A. K.
Jemte erinran, hurusom ibland de Kronan tillhöriga tomter inom hufvudstadcn, hvilka genom fördelaktigt läge och omgifningarnes beskaffenhet företrädesvis syntes förtjenta att för storartade byggnadsföretag användas, förekomme den vid Enkehusgränden emellan Östra och Vestra Trädgårdsgatorna belägna norra delen af f. d. Kongl.
Trädgården eller numera Konung Carl Xllbs torg, har E. K. M:t, uti en till Rikets nu församlade Ständer aflåten Nådig Proposition, behagat meddela, att nämnda tomt, hvarå, efter rifning af förra så kallade Arsenalshuset, icke fanns annan byggnad än ett äldre tillförene lill orangeri inredt stenhus och en Schweitzeri-butik af träd å tomtens nordvestra hörn, varit af ofvanuppgifna skäl i fråga att begagnas för uppförande af den nya National-musei-byggnaden, hvilken plan dock i anseende dertill, att säker grund icke kunnat erhållas ulan föregången alltför kostsam pålning, måst öfvergifvas, hvarefter särskilda förslag till tomtens bebyggande blifvit hos E. K.
M:t i underdånighet framställda; Och då en prydligare byggnads uppförande å norra delen af Carl Xllhs torg skulle i väsendtlig mån bidraga till hufvudstadens förskönande, samt på den inskränktare plats, som erfordrades för ett enskildt hus, grunden torde utan svårighet kunna så förstärkas, att en lättare byggnad der hade bestånd, har E. K. M:t, enär förenämnda mål icke på annat sätt syntes kunna ernås, täckts i Nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, del ifrågavarande tomt finge åt enskild person till bebyggande upplåtas, emot lämplig tomtöre-afgift på längre, men bestämd viss tid, samt under vilkor, bland annat, att den blifvande byggnaden uppfördes i öfverensstämmelse med ritning, som af E. K.
M:t i Nåder godkändes och fastställdes.
Hvad i detta ärende förekommit hafva Rikets Ständer tagit under pröfning; Och som härvid emot afståendel på viss tid af merberörda tomt mött åtskilliga betänkligheter, hvaraf Rikets Ständer funnit sig förhindrade att till E. K.
M:ts färeva - 420 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o i SS. rande Nådiga Proposition lemna bifall, få Rikets Ständer sådant, till svar i ämnet, hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Stockholm den 18 Oktober 1854. m N:o 158.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Okt. 1834.
Vreste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ytterligare anstånd med inbetalningarne å de staden Cimbritshamn beviljade hamnbyggnads-lån.
(Stats-Utsk:s Utkde N:o 164 och Mein.
N:o 302.)
Med anledning af Borgerskapets
Äldstes i Cimbritshamn i underdånighet gjorda anhållan, att, som hamnbyggnads-arbetet vid nämnda stad, hvilket, jemlikt härom afslutadt kontrakt, bordt vara verkstäldt före 1852 års utgång, i anseende till liera oförutsedda omständigheter samt brist på dertill erforderliga medel, ännu vore till betydlig del ofullbordadt, och då under denna hamnbyggnads ofulländade skick hamn-inkomsterna voro ringa, jemte det staden för sagda arbetsföretag, för hvilket de till 50,000 R:dr beräknade kostnaderne redan uppgått lill mer än 100,000 R:dr, användt alla egna disponibla tillgångar och tillika varit nödsakad upptaga större lån, E. K.
M:t malte i Nåder föreslå Rikets
Ständer att medgifva ytterligare anstånd intill slutet af nästa riksdag med kapital- och ränte-inbetalningarne å stadens från Riksgälds-kontoret utbekomna 2:ne hamnbyggnads-lån af tillsammans 30,000 R:dr, derå, i enlighet med hvad Rikets Ständer lid efter annan tillåtit, berörda liqvider fått fördröjas, har E. K. M:t, genom Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 17 nästlidne Mars, gjort framställning derom, att anstånd lill 1856 års utgång med dessa årliga kapital- och ränte-inbetaluingars beräkning och vidtagande måtte af Rikets
Ständer beviljas ofvannämnda föga bemedlade samhälle, som vid ifrågavarande hamn-arbete lidit stora och oförutsedda motgångar samt till dessas öfvervinnande och för att, utan hänsigt till kostnaden, slutligen tillvägabringa en för framtiden varaktig hamn-anläggning, uppbjudit all sin förmåga.
Då, jemte hvad sålunda i detta ärende förekommit, tillika under frågans behandling hos Rikets Ständer blifvit upplyst, att omförmälda hamnbyggnad komme att Expedilions-Utskoltets Förslag till underd.
421 gagna ej allenast staden Cimbritshamn och kringliggande ort, utan äfven handeln och sjöfarten i allmänhet, hvadan det ock är af allmän vigt, att denna anläggning kan utföras och fullbordas, hafva, i betraktande häraf och med afseende på ofvan anförda förhållanden, Rikets Ständer funnit skäligt att bevilja Cimbritshamns stad det af E. K.
M:t i Nåder föreslagna anstånd, intill 1856 års utgång, med beräkningen och vidtagandet af de årliga kapital- och ränte-inbetalningarne å ifrågavarande tvänne hamnbyggnads-lån.
Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t, till svar i ämnet, underdånigst anmäla.
- Rikets Ständer framhärda etc.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Okt. 1854.
Preste-Ståndet den 14 — — Rorgare-Ståndet den 14 — — Ronde-Slåndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring af 4 §.
'I morn. uti Folkskole-stadgan af deti 18 Juni 1842.
Besv. och Ekon.-Utsk:s Bet:de N:o 127.1 S. A. K. Då i 1 mom. af 4 §. uti E. K. M:ts den 18 Juni 1842 utfärdade Nådiga Stadga, angående folkundervisningen, blifvit förordnad}, att folkskole-lärare egde i årlig lön åtnjuta minst 16 tunnor spanmål, hvaraf 8 tunnor erläggas in natura, hälften i råg och hälften i det eller de sädes-slag, i hvilka kronobonden inom orten utgår, men de öfriga 8 tunnorna alltid betalas med penningar till ett bestämdt belopp af 53 R:dr 16 sk.
Banko, så förekommer härvid, huruledes detta sätt alt beräkna sistnämnda spanmåls-aflöning, eller efter 6 R:dr 32 sk.
B:ko tunnan, väl tillskyndade löntagaren fördelen af ett oföränderligt minimi-värde derå, vid möjligen ännu lägre spanmåls-pris, men i motsatta och vanligaste fallet, eller att priset å lifsmedel derutöfver stegrades, stundom kunde medföra sådant mehn, att folkskole-läraren icke af sin trägna och ansvarsfulla befattning finge hemta nödig bergning; i betraktande hvaraf Rikets Ständer ansett billigheten fordra, att lösen för den del af folkskole-lärarnes i spanmål bestämda aflöning, som skall i penningar utgå, lämpas efter spanmålens värde, så alt denna lö - 422 Expedilions-Vtskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, S:o 160. sen må äfven under dyr tid kunna motsvara prisen å lifsförnödenheter, men att derjemte ett visst belopp bör utsättas, hvilket nämnda lösen icke må understiga.
Och få Rikets Ständer fördenskull hos E. K. 31:t i underdånighet anhålla, att 1 mom. uti den ifrågavarande §. måtte förändras lill följande lydelse: »Vederbörligen, enligt denna författnings föreskrift, examinerad och anlagen skollärare åtnjute i årlig lön minst sexton tunnor spanmål, hvaraf åtta tunnor erläggas in natura, hälften i råg och hälften i det eller de andra sädes-slag, i hvilka kronobonden inom orten utgår, men de öfriga åtta tunnorna alltid betalas med penningar efter länets markegångspris, dock ej till lägre belopp än Sex Riksdaler trettiotvå skillingar banko för tunnan.» Rikets Ständer framhärda etc.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Okt. 1884.
Preste-Slåndet den 14 — — Borgare-Ständet den 14 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring i Kyrkolagens 25 kap., om Prestmöte.
(Lag-Utskottes Behde N:o 43.) S. A. ti.
Vid granskning af gällande stadganden angående Prestmöten, i afseende hvarå förekommit, hurusom 25 kap. af 1686 års Kyrkolag lemnar föreskrift, bland annat, derom, att prestmöte skall i hvart stift årligen hållas både med Kyrkoherdar och Kapellaner, samt att dervid, å bestämda tider, bör disputeras »antingen öfver de theses, som af praeside äro författade och i Gonsistorio öfvérsedda, eller någon artikel i Augsburgiska bekännelsen, eller ock någon Auctore locorum communium,» för hvilket ändamål
Biskopen bar att vid hvart möte för det kommande utse prseses, respondenles och opponentes, hvarförutan, jemlikt Kongl.
Cirkulär-Brefvet den 13 Oktober 1696, vid prestmöten bör anställas förhör med det lägre presterskapet i de ämnen, hvarom det företrädesvis bör ega kunskap, hafva af detta, med hvad mera berörda lagrum i ämnet innefattar, Rikets Ständer visserligen funnit ådagalagdt, huruledes ändamålet med omförmälda möten är att undersöka och befordra presterskapets bildning, lemna erfarenheten tillfälle att uppgifva verkningar och föijder af gällande ordningar och stadgar, Expedilions-Vtskottels Förslag lill underd.
423 öfverlägga om utvägar för afhjelpande af tilläfventyrs befintliga brister, samt åstad-, komma enhet och ordning i kyrkans förvaltning, hvadan nyttan af ändamålsenligt ordnade prestmöten är obestridlig; men Rikets Ständer hysa derjemte den öfvertygelse, all det åsyftade ändamålet svårligen kan uppnås med ett strängt iakttagande af alla de föreskrifter, som nu äro meddelade rörande dessa möten; i hvilket hänseende hufvudsakligen synes nödigt ej mindre alt, med borttagande af påbudet om disputationsakten, en friare diskussion och ett friare val af ämne derför tillåtas, än äfven att ofvanomförmälda examina eller förhör, såsom numera öfvergångna till en blott formalitet, gagnlösa och alltså olämpliga, samt ej heller i sjelfva kyrkolagen påbjudna, vid prestmöten upphöra.
Men äfven efter det prestmötens förhandlingar blefve befriade frän de nu anmärkta banden, hvilka tilläfventyrs vållat att dessa möten mer och mer kommit ur bruk, skulle dock samma möten, om de årligen återkomma, deri röna ett qvarstående hinder för sina välgörande verkningar, enär årliga möten lätteligen kunde leda till minskning i interesset för sjelfva institutionen, hvaremot en längre mellantid satte presterskapet i tillfälle att vid hvarje möte kunna meddela en rikare erfarenhet och alt bättre bereda sig för upplysning och deltagande vid mötets förhandlingar.
Med nu antydda förändringar i afseende på föreskrifterna om tid och sätt för prestmötens hållande, synas de kunna utöfva det fördelaktiga inflytande, som dermed varit åsyftadt; Och hafva, i sådant ändamål, Rikets Ständer, för sin del, beslutat en så lydande Förordning :
Med ändring af hvad Kyrkolagen i 25 kapitlet innehåller, angående tid och sätt för prestmötes hållande, samt hvad i öfrigt derom är vordet meddeladt, stadgas, att
Biskop skall minst hvart sjette år presterskapet i sitt stift till prestmöte sammankalla; alt det dervid öfliga förhör med det lägre presterskapet ej vidare må ega rum; att, i stället för den anbefallda disputations-akten, det må vara tillåtet, att theoretiskt och praktiskt vigtiga theologiska ämnen, af tillförordnad prmses uppgifna och af Biskop gillade samt minst trenne månader före mötets början till presterskapets kännedom spridda, under praesidis ledning offentligen afhandlas; samt att de i åberopade kapitlets 7:de §. föreskrifna embetsberättelse!- skola omfatta den från sednaste prestmöte förflutna tid; kommande hvad i öfrigt angående prestmöte i Kyrkolag är vordet förordnadt att till efterrättelse lända.
Hvilket Rikets Ständer få härmed hos E. K.
Stockholm den 18 Oktober 1854. 424 Expedilions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 161.
, Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Okt. 1854.
Presle-Slnndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 18 — — {likets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om inrättande af ett statistiskt Embetsverk.
Besvärs- och Ekon.-Utsk:ns Bet:de N:o 2 och Utl:de N:o 16.) S. A. K.
Då under innevarande Riksdag förekommit åtskilliga framställningar, till ådagaläggande af behofvet att på ett fullständigt och sammanhängande sätt ordna rikets officiela statistik, hafva, vid pröfning häraf, Rikets Ständer hyllat den åsigt, att kännedom om en stats tillstånd är ett oeftergiflig! vilkor för att med säkerhet kunna inse dess brister och bedöma de åtgärder, som erfordras för dessas afhjelpande, samt de mått och steg, som lättast och säkrast leda till utveckling af samhällets industri, trefnad och välstånd.
Också hafva i främmande länder medlen att vinna en sådan kännedom blifvit i hög grad fullkomnade, derigenom att för arbetena inora den offxciela statistiken antagits förbättrade methoder, hvilka åt dess uppgifter gifvit en vida större både säkerhet och fullständighet än tillförene, jemte det bearbetningen af dessa uppgifter, inom ett derför inrättadt embetsverk i hvarje stat, öfver landets inre förhållanden spridt ett nytt ljus.
Vid skärskådande åter af de anstalter, som här i riket finnas vidtagna för vinnande af en säker kännedom om landets tillstånd, torde deremot böra erkännas, att, om än medelst kostnad och arbete mycket i denna väg blifvit vidgjordt, dessa anstalter likväl ej på ett tillfredsställande sätt uppfylla det med dem åsyftade ändamål, helst de arbets-förteckningar, berättelser och rapporter, som i statistiskt hänseende nu afgifvas, kunna, så väl i anseende till deras uppställning, dervid någon fullständigt uppgjord plan icke följes, som ock derföre alt de ej till något helt sammanföras, icke lemna tillräcklig upplysning om tillståndet och förhållandena i riket, än mindre någon allmän öfversigt deraf.
Sedan, efter hvad af åtskilliga äldre förhandlingar rörande detta ämne inhemtats, de sålunda förefunna bristerna länge varit insedda samt förslag till afhjelpande af desamma tid efter annan blifvit gjorda, synes nu den utveckling både uti industriel): och ekonomiskt hänseende, som landet under en 40-årig fred vunnit, göra ytterligare af nöden en ordnad och, så vidt möjligt är, fullständig statistik, som åskådliggör föf hållan - Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i62.
425 hållandena i alla förvaltningens grenar.
Rikets Ständer anse derföre, att åtgärder böra vidtagas för att, så snart omständigheterna det medgifva, erhålla en sådan i möjligaste mån fullständig fortgående statistik, hvilket ändamål otvifvelaktigt säkrast vinnes genom bildandet af ett embetsverk, som finge sig uppdraget att uppgöra planen till de statistiska arbetena ä deras särskilda grenar, äfvensom att sammanföra, bearbeta och offentliggöra de inkomna uppgifterna, och sålunda bereda erforderliga upplysningar om landets tillstånd, utveckling och förkofran.
Med ett sådant embetsverk kunde då de arbeten, som för statistiska ändamål utföras inom särskilda embetsverk, sättas i förening, och Tabell-k,ommissionen, den enda inrättning, som varit egnad uteslutande åt statistik, ehuru endast åt en enda gren deraf, upphöra.
Då likväl en fullständig plan för inrättandet af ett sådant embetsverk, äfvensom för förbindelsen emellan detsamma och de öfriga embetsverken, icke kan af Rikets Ständer uppgöras med nu tillgängliga upplysningar, enär dertill skulle erfordras dels en fullständig undersökning af sättet, huru dessa arbeten för det närvarande inom särskilda grenar af förvaltningen försiggå, dels en närmare underrättelse om organisationen af de i andra länder inrättade anstalter för statistiska arbeten, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes, på det rikets officiela statistik måtte blifva på ett fullständigt och sammanhängande sätt ordnad, låta utarbeta och för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga plan och förslag till inrättande af ett statistiskt embetsverk, tillika omfattande nuvarande Tabell-kommission; Och hafva Rikets Ständer funnit sig böra, lill bestridande af kostnader för härtill erforderliga förberedande åtgärder, ställa till E. K.
M:ts Nådiga disposition ett anslag af Tio Tusen Riksdaler, att, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret utgå under nästpåföljande Irenne år.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Okt. 1854.
Preste-Slåndet den 18 — ■— Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse,0 angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Åttonde Hufmdlilel.
N:ris 73, 185 och 244, samt Först.
Vid regleringen af anslagen under Riks-Statens Åttonde Hufvudtitel hafva följande förändringar ifrågakommit, nemligen: Dih. till R.
Prot. 18S3 & 18Bi. 10 Sami. 1 Afd. 54 426 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 46 2.
Klereci-Staten. l:o.
Jemte det E. K. M:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, genom särskilda Nådiga beslut af den 1 Februari nästlidne år, E. K. M:t förklarat Kontrakls-prosten i Nyeds kontrakt berättigad att, från och med år 1845, för Elfsbacka och Gåsborns församlingar uppbära tvänne proste-tunnor, samt tillagt Kontrakts-proslen i Helsinglands vestra nedre kontrakt, från och med den i Maj 1847, en proste-tunna för Woxna församling, äfvensom att E. K. M:t i Nåder förordnat, att till Kontraktsprosten i Wifolka och Walkebo häraders kontrakt skulle i samma afseende årligen utgå, för Elrika församling, en tunna, och från Nykihls församling Kronans der odisponerade kronotionde, utgörande 21 kappar, häri dock inberäknad en tunna spanmål, som förut gemensamt af dessa två sistnämnde församlingar, såsom proste-tunna, utgått, bar E. K.
M:t föreslagit, att det sålunda beviljade spanmåls-beloppet måtte varda å stat uppfördi med tillsammans 3 tunnor 21 kappar; hvilket nådiga förslag, såsom grundadt på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, Rikets Ständer bifallit. 2:o.
Vidare har E. K. M:t behagat meddela, att, uppå gjorda framställningar om beviljande af proste-tunnor till Kontrakts-prosten i Nyeds kontrakt för Nordmarks, Näsräms och Rrattforss församlingar, till Kontrakts-proslen i Mora kontrakt för Särna socken med dertill hörande
Idre kapellförsamling, samt till Kontrakts-prosten i Wifolka och Walkebo häraders kontrakt 11 kappar, eller fyllnad till en tunna uti det för Nykihls församling, på sätt ofvanberördt är, honom tillerkända belopp, E. K.
M:t funnit sig af den omständighet, att inom dessa socknar någon odisponerad kronotionde icke varit att för ändamålet använda, förhindrad att de begärda anslagen bevilja.
Då emellertid Kontrakts-prostarne, enligt flere äldre författningar, äro berättigade att för hvarje församling inom prosteriet uppbära en proste-tunna, har E. K.
M:t nu äskat att ifrågavarande spanmåls-belopp måtte blifva af Kronans behållna tionde anvisadt och å stat uppfördt med tillsammans 4 tunnor 11 kappar; Och som Kontrakts-prostarnes omförmälda rättighet icke bör vara beroende af den tillfälliga omständighet, huruvida någon kronotionde finnes inom församlingen odisponerad, hafva Rikets Ständer jemväl lemnat bifall till E. K.
Mås i detta hänseende gjorda nådiga framställning. 3:o. 1 enlighet med hvad Rikets Ständer anmält i fråga om regleringen af Riks-Statens Sjette Hufvudtitel, äro till åttonde hufvudtitelns anslag af oindelt spanmål för Klereci-staten på sjette hufvutitelns anslag för jordförluster genom kanal- och viiganläggningar öfverflyttade de för prestgårdarne i Lyrestads och Fägreds socknar af Skaraborgs län fastställde ersättningar, tillsammans 55 tunnor spanmål. 4:o.
De under titeln Klereci-staten i riksstaten uppförde 5 tunnor oindelt spanmål, utgörande anslagen vin- och byggnads-säd till Loos kapellförsamling, hafva Rikets Ständer funnit böra upptagas å anslaget till kyrkors underhåll, dit denna post alltså blifvit öfverflyttad.
Universiteten. 5:o. E. K. M:t, som funnit nödigt, att de löneförmåner, hvilka nu äro anslagne till Vice-Bibliolhekarien samt Förste och Andre Amanuenserne vid Akademiska bibliotheket i Lund, varda ökade för den förstnämnde från nuvarande beloppet 400 R:dr till 700 R:dr, för Förste Amanuensen från 250 till 400
R:dr och för Andre Amanuensen från 200 till 300 R:dr, har derföre föreslagit, att dessa lönetillökningar måtte å ordinarie stat uppföras med tillsammans 550 R:dr.
Expedilions-Vlskoltels Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o i SS. 427
Då bibliothekets ständigt växande samlingar och de i följd deraf ökade goromålen för tjenstemännen derstädes onekligen påkalla en förbättring af desses nu innehafvande löneförmåner, hvarigenom ock för framtiden någon uppmuntran må förefinnas för unge och skicklige män att egna sig åt bibliothekets tjenst, hafva, med bifall till hvad E. K.