Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid pröfning först ak den ftägan kuruvida nZgon tillökning mä ägg rum i de ärlige arfvoden eller konorgrier, som ft. 8l:rs ^ullmägtige i Lanken ock L:g:sOontvren samt ftirecteurerne i LäneLontoren tor det närvarande, i desse egenskaper, åtnjuta, Ilar kos Utskotten i betraktande kom nit, att de personer, ät kvil - Letä nK anden, M.o 13. >65 ks It. 8t:r bekaga uppdraga desse mödosamma oek ansvarsfulla varf, mindre, vid doras emottagande, kunna lasta något afseende ä de, jemförelsevis, i allt kall, obetydliga fördelar, dem i ekonomiskt känseeade kunna beredas, än ä det tillfälle derigenom för dem öppnas, att, i en vidsträcktare verkningskrets, gagna fosterlandet ook ä den kögro belöningen, de, för sina nedlagds omsorger ock gjorde uppoffringar, böra Lana i medborgares taeksamket, kinder desse äsigter oek dä, med stöd jemväl as det yttrande en ak bemälte I^uIImägtige, Hr Oanrlikädet v.
Hartmansdorff, i ämnet akgifvit, dst lär 5a med säkerkot antagas, att, sa länge ifrågavarande befattningar fortfara att vara allenast pä viss tid lemnade förtroendeposter, deras innekafvare skola ätnöja sig med de nu bestämde arfvode», kafva Utskotten ansett skäl ej vara för banden att tillstyrka bifall till bvad ak Itlotionärerne i denna del gr vordet ^rkadl.
Ock bvad äter angar don af Liksdags^ullmägtig
Lörje Löi jesson särskildt väckte kraga om förböjde löner för LaneoOmbuden samt öfrige tjenstemännen vek betjeningen i bänedontoren, sa enär, vid jemförelse ak de löne vilkor Ijenstemanna-personalen inom 8tatens Verk i allmänket, uti samma grader, åtnjuter, de iftägavarande tjenstemännen, äfven om ej i beräkning tage; de tillfällen till enskilde körtjenster deras befattningar ät flere ak dem erbjuds, redan linnas äga en mindre bek^mmerslös utkomst vid de Verk de äro anställde, än deras vederlikar, ock i flere känseenden ,56 8tsts- oell Lsneo-IItzliottens loiiins sn8e8 si amsör clem aslöiite meci näg»> luiiila killigt ss8eencle pä i^eliotvsn, 8swt tiusliälliiing ticie irilitisgr>8 ej ininclie viti sö> vsllniiigen »s K. 8l:>s egne, ä„ 8tiitel,8 Veili, snre I7t«liotte>i 8i^ ej Iiellei liunns iill8t^>Iiu k. 8t:> Kifgllun6et sf Noliviiäien8 därutinnun tzjoille fli»m»tällving.
LetänKanden, ill:o i^. 1^7 ?>!:o 14. 8tat8- vdi Kaneo-IIt8itvtt6N8 IItlätgn6e, i gnlecluinF uf civ inom K!k88t3nc!en gjorcle gnmärlrninAar viä IIt8livtten8 6en 2:c!iA oelr iv 8i.8tl. lunii, under I^:i8 i, 2, 3, ^ oelr 5 »flätne Letäulianden, vngäende; i>s.o r: t>e8tämmandet r>k Dlineo8edeIn8 8ilfvervärde. — lV:o 2: nödige vn8edde ?rovi8v!i8kn ätgärder innan 8iIfverutvex1inFen Iran företsga8. — iV:o 3:
LanIr6N8 förliällande tilt 8talen, jemte Imfvudgrunden för de88 länerörel8e> — i^:o nödvändigiieten r>f en förliättrad I^2F8tiftninA för Vanlien vet, i^:c> 5: nä^im lämpeli!
;» an8edde 8tr>dF»nden för framtiden, i af8eende pä 8ä vät för8ta Lntieten, 8vm underafdetnin^ar af det metallikdra N^ntet i 8ilfver; af Iivitlra Letänlranden tV:o 1 allena8t frän LorZare- oell Londe8länden, men gila de öfrige frän 8vmteline Ki!i88tänden äterremilterat8. ld Utskottens deliandling ms lietta ämne i allrnänl>et är, inom Lorgare- oell Honde8tänden, anniäikt, dels att Ii.
Iil:ts till Utskotten remitterade iVad. 8ki!svelse as deli 26 Aov. sistl. ar, angående N^nträrdets ättliällande, ieke innefattar någon Ilro^osikion om !V1xntl>estämning, eller gisvit anledning till den utsträckning i s> amställningen, som Utskotten sig tillåtit, livadan oek »agre k.edamöter inom desse kiks8tand slirat 12 i58 Htats- ocli Lanco-IIt skottens lien öfvertygelse, att Ii. 8l:r, innan lie fatta deras Leslut i denna vigtigs sak, korde i underd. ankälla, det X.
!>l:t i Xäder täcktes gifva dess tankar derutinnan tillkänna; dels ock, att Utskotten kordt, antingen först keslula om delailleförliällaixlerne, eller åtminstone, till vinnande af keikel neli ett lägligt system, i ett gemensamt Letänkande uppfatta, sä val frägsn om en IVI)ntkostämning, om alla de ämnen, kvilla kunde stä i något sammankanz med verkställiglreten af en liea lina lion , emedan detttilleförkäilanderne voro st 8nsrt 8»gdt lika vigt med kulvudfrägan eller ätmin8tone a lien ägde 8a 8tort inll^tande, att mangen, 8vm kunde vara köjd för en äl^ntbestäinning, likväl ieke vägude dertill lemna 8itt kilall, utan att jemväl vara förvisad om antagandet as ds vilkor, under kvilka Iran unsäg reali8slionsföretaget köra tillvägal>ringa8; Hvarvid tlere ledamöter inom kagge Htänden, 8a 8om vilkor för deras kilall tili lil^ntkestämningen, uppgifvit, det 8illverutvexlingen ej förr än efter nä8ta 8l:rs sammankomst mätte taga 8in koijan; lindre ater, att utvexlingen mätte skyndsammast löija pä äl^ntkestämningskeslutet; Ln Ledamot inom V. llr Oo/rner^ roed lämuadt förlag till Htats-Lankens uppkörande ester nä8ta liiksdag, vid sitt kifsll till en w^ntkestämning fästat de vilkor, att uppkäfvande gf 72 §. ock ändring i 61 §.
L.-X. uu mä keredas, till antagande nästa liiksdag; att utvexlingen af Hillver ej mä ske innan nästa liiksdag, men Laneo^ullmägtige emedlertid uppdragas lietänkanden, X:o 14- > äig Ilalia Laursen vid 128 sk. ock för sädsnt ändamål kerättiges att vid Loursens fallande, uppksndla silfver emot Sedlar ock, i kändelse af Loursens stigande öfver 128 sk., till ex. tillis sk., provisionelt utvexla silfver; att ingen skuldförkindelse mä ulgifvas för Statens skuld; att inga län mä göras för ve, kställigketen afsillver-utvexlingen, samt att ingen minskning i liörelseLapitalet mä ske; ^ndre Ledamöter, inom samma 8tand, llelemot gjort de förkekäll, att icke nägol Hillver mä frän kanken , till andre än redan keviljade ändamäl, utlemnas, förr än Lanken till allmän Hjllver-utvexling öppnas; alt Lanken mä tillätas oalkortadt till metalliska fondens förstärkande använda alls sina keksllna Länlelievenuer, derunder jemväl inkeräknadt Lantan a 8tatens Zterstäende skuld, /j,^00,000 L:dr, för 1808 ärr Xrigskostnader samt, alt minskning eller indragning i Läne-rörelsen mätte, j vissa läll, knnna äga rum; Ock sluteligen Ztskilligs Ledamöter inom II.
Lo/rvid deras kilall till en M)ntkestä,nning, fästat de vilkor ock förkekäll; "att LenningeHtocken mä kestämmss lililva sadan "den nu är (likväl nied den förändring, som realisation "lemnar emellan Hillver ock Lappersm vnt) dock likaväl med det undantag, att om L. 8l:r kevilja nägra "n^a anslag, Länkens kenningeHtoc!^ mä i samm» i6c> 8tats- oeb L a n eo-IItsk o t te n s "molin ökas — vell tvärtom , i bänöelse bevillningen -'eller skattebiöragen minskas, jemväl penningestoeken "likasä minskas;" att n^a 8panmälsLreöitivet 1,000,000 L^tör ej mätts tor realisationssöretaget päräknas; att tor verkställiglieten af ni)u>tregleriugen ingen 8tatsskul>i matte göras, bvarken öirect eller inöireet, eller pä livacl 8ätt 80m belst; oell att icke någre säöane ätgärcler mätte viötagas, bvarigenom skatterne i någon molm blifva ökaöe. X.
!VI:ts i^faö. skrifvelse ak ilen 26 Xov. 1828inneIiäller, jemte tillkännagikvanöe af X. lVI:ts förväntan, "att X. 8t:r, urr u/)/i/)-ste om /o>//rrkrre k/r/cr^ mrv^krrg^ skola om Lanken förorclna pä ett 8ätt, 80m befrämjar lVl^nkväröets staöga, bekästar allmänt oeb en8kilöt förtroende oeb a/Äö/er err ^/or a//» meö/orgrrrco/rr^scr L^»r/- //g -!</-/-rrr/rg r närvarrrrrr/e ^erm/,rge/ö>/r»//»rrk/err/'' Xn erinran, att X. lVl:t, viö lemnancls af Dess bifall till knngöramle ak l8>8 ärs Aloratoriun,, "ieke kuncls 1ör68tälla sig 8amma be8lnt annorlunöa, än såsom en ökvergängsätgärö oeb en köibereöelse till en annan oell. bättre sröning, /rurrrcr sirar» rrr/orarrr/e /k. /o» r/et /rögsk» örr-i/»r/e/' Xtt körklaranöe, öet "X. N:t ansäg alla omstänöigbetcr 8äröele8 g^nnanöe, alt, unöer lörtsatt tillänipning oell förbättring ak öet förra beslutet om silkveruppköp, till förstärkanöe af Länkens reöbara Xonö, Viötuga kraftiga ätgärcler, lör att, mer/e/st srZ/uerr ut - Letänkanclen, lV:s i^r /emrrrrrrr/e mot X»rreo^ek//»r^ kr/f e/ck /irr.s^ som /omme okk -eskömmas^ l-ereöa oeb bibebälla jemnvigten i penningeverket, " oell en påminnelse, "att för sambällsb^ggnaöen; sullkomnsnöe ännu äterstsr, -att ät <le beslut, 8om röra grnnclen för cgenöomsrätten, öet vZ8enötligaste föremålet för ett sambälle, näst ^ttre sjelfstänöigbet oeb lagbunöen meöborgerlig kribet, gifva en stö, re graci ak lagstiktanöe oföränöerligbet, än liittils"
Utskotten Kunna, viö jeml», else af öetta inneliäll, ieke inse, b varken någon anleöning till tvekan om X.
lVbts Xäöiga tankar i förevaranöe vigtiga ämne, eller någon grunö till cleo einot Utskotten gjoiöe anmärkning, att öe, uti öeras f, amställning, eller i öet Utskotten öels tillstvrkt L. 8t:r, att, k/// r^/ö/arrr/s a/ en /or »//» mer//oog»rec/»§.5er ,v/»c///g en/-/ning r n»e2"re«/rr/e /ierrkr/rrgc/or/rö//arrr/err^ nu bestämma Lancöseöelns silkverväröe oeb besluta, öet Lanken, §» srrark öess reöbara Xonö, mcr/e/?k .?///-,e/0/1 ^ blifvit tilkräekligen förstärkt oeb anöre för ulvextingen nööige atgäröer bunnit verkställas, ma öpnss, kr// rrk/emrrarrc/o 0/L5r//Pee mok /?»rrooser//»r,, e/kre r/ek sö/rrrrc/» /esk-irrrr/» /korseh öels ock lör L. 8t:r anmält bebokvet al en köränöraö Lagstiftning för Lanken, skulle bafva öiverskriöit föremålet för X.
IVIkts Xäö. skrifvelse, utan ärv tvärtom körvissaöe, öet livar oeb en, som granskar ämnet, mäste buna, att Utskotten, ej minöre i sjelfva saken, än i sättet för öensammas tillvägabringanöe, sökt meö sk^löig noggranbet efterkomma öe uppmaningar oeb önskningar, som innebällas i beröröe Xäö. skrifvelse - 162 8tats- ock Lanco-D tsko t tens Lliuru Utskotten reclan vicl ämnets sörsta kanclläggning icke kunnat unclgä sinna, att cletsillesrägorne i clenna sak voro ak ganska stor vigt, trcxlcle likväl Iltskotken, utgaencle frän clen synpunkt, att, viö cletta tillfälle, asseencle minclrs kuncle fa göras a Länkens näivaisnöe förliallancle, än a fö, Iiällanclet man ocl» man emellan, sig välja ilen rätta orclningen för ämnets kekanclling, clä Utskotten, mec! L. 8t:r Icmnaclt tillfälle, att, af anclre kilogacle Iltlätanclen, inkemta Utskottens tankar om verkställigkets-atgärclerne, serskildt, uti Letänkanöet IV:o i, till pröfning upptagit fragan, kuruvicla clet allmännas val ock näringarnes kekol päkallacle en loränciring i nuvarande muntsö, källanclen, eller en öfvergång fran osäkerket till orclning ocli »taclga !
Likets m^ntväsencle; om nöclväncligkete» al kvjlken öfvergång
Utskotten förmoöat allmänna opinionen vara i kögre grall staclgacl, än om sättet till företagets utlorancle, kvilkct clock allticl skulle klifva lättare att snina skilån malet en gang var gifvet.
Utskotten inse ock, vill jemförelse af cle olika ssigter efter kvilka cletaillefragorne klikvit keclömlle, uncier clet meningarne i allmänliet förenat sig oi» sä val nattan ock nöllväncligketen af en m^ntkestämning, som oin klen föreslagne kestämningsgrunclen, att
IIIskotten icke misstagit sig uti cleras lörsta kekan,liing af äinnet; men, till efterkommanlle gf cle inom 8tunllen vttracle önskningar, ock seclan Iltskolien, uncier cici, iörn^gcle pröfning af <Iem nu anställts, löljt clen motsatta utvägen, att göra cletsillef, ägoi ne till föremal för öeras första öfverläggning»!', utan att lietta verkat L e t ä nk a n cl e n, lVto i H. >6T till någon änclrinF i lien af Utskotten i liiisv»<lfrägan rerlan ^ttracle öfvertygelse, vilja clock Utskotten nu uti ett gemensamt
Letänkanile upptaga alla cle frågor, sona innefattas uti förut algilne serskilcla Iltlätanclen.
Detta Letänkanile clelar sig, i afseencle pä fragornes keskalsenket, uti Z:ne kulvuclafclelningar, af kvilka cfc/r ^o>xts innefatta,' frägorne, om kestämmanclet af Lancosecllens sillverväi cle; om ticlen för 8ilfverutvcxlingons körjan; om cle atgärcler, som köra vicltagas, till kelorclrancle af allmänna rörelsen, uncier ticlen intill sillverutvexlingen körjir; ock om cle staclgancien, som kunna vars lämplige i afseencle pä föista enketen ock uncler-afclelningarne af llet metalliska rn^ntet i silfver.
Dccr crcrcfcct upptager frägorne om 8tatsVerkels förkallancle till Lanken.
Deu trec^/e innekäller Iiufvuclgrunlien lör Länkens lånerörelse, ock Oc-u angar cle Dagstaöctanclen, kvilka svnas crfni clerlige, clels till »ä,ma,e kestämmancle al lic^viclationssättet man ock man emellan, clels ock till ketr)'ggancle af allmänketens rätt i cless förliällancle till Lanken.
Lörsta llufvu<l-^kfcleln!ngen. Lö/xtcr om ^extck/rmcrcrc/c^ ^cracoxec^ef/rx Öfver clemia fraga kafva Utskotten sig yttrat i K:o i af cle förut algilne Letänkanclen, clervicl Iltskot - i6^ 8tats- ook b a n oo-I7tsk ot te n s ten, ester leinnad teckning af LankoVerkets förkällanden, under framgängne tidskiften, ined tillämpning af ei kai enlietens läror till närvarande köi liällanden ock pä grund af anställd noggrann undersökning, tillstyrkt b. 8l:r, "att nu bestämma bancosedelns silfvervärde till "2^ b:dr eller 128 sk. i 8edlar för 1 b:dr i 8ilkver "elter 166^ ärs myntfot ock att ä beslutet kärom i "underd. begära Ii. äl:ts lVäd. sanelion."
Ilo kukvudsakliga anmärkningar, som, i afseende kära , äro gjorde inom de 2!ne biks8tänd af kvilka denna kräga blifvit till Utskotten återremitterad, innefattas uti efterföljande 7 satser: 1:0 litt, med utseende ä närvarande tids beskallenket, det ieke syntes lämpeligt att nu vidtaga någon in^ntbesläiuuinF. —> Derom en bedamot as Lorg.8tändvt, Herr Dind<^vist, sig yttrat:
"att närvarande tids ställning, genom IVäringarnes förfall, en vidt utseende anblick af kvad som till lifvets bekof erfordras , i förening med andra i vanmagt oek obestånd varande 8amkäIIslörkällanden, såkallade snarare bepresentantens oinsorger än e» genom kvilken oclr densammas realiserande alla limkets- oell Ijenstemän, som ega penninge-töner, alla Lapitalisier, do ina ega större eller mindre 8ummor, samt alla Handlande, kvilka ega utländsk skuld oek inländska fordringar, skulle förlora en livar i sin mokn; kvaremot, inom II.
Londe8tändet, biksdagsbullmägtig lilie 8vanborg, under anmärkning , att det vore, ieke frän bankens förkällanden under förllutne tider, "utan frän det klart fram - betänkanden, lV:o 1^. i6ä lagda kekofvet af en mvnt-sörändring eller realisation, utur 8tatsVerkets nuvarande ställning ock samkällsförkällanden, ett m^nt-bestämningskeslut mäste deduceras, " framställt till Utskottens besvarande krägorne, kvilka andra ingi edientier val fordrades till bandets förkofran oell llor, än 20 ars fred ock under den tiden mestadels ymniga är?
— Om under tiden hagarne ej blifvit verkställde?
— Om kus ook bernfrid opätaldt blifvit brutne?
Om ägande-rätten ej blifvit lagligen värdad; Om förföljelse för beligiov oek politiska meningar ägt rnm?
Om någon förståndig Märingsspeculation, i följd ak vara Dagar, misslyckats?
— Om lVledkorgares lagliga Industrie ej blifvit pä allt upptänkeligt sätt understödd? — med det sluteligs förklarande, att 8vankerg, korst om desse frågor med liej besvarades, ansäg sig kalva orätt, att nu bestrida invntbestämuingen pä de ak Utskotten uppgifne grunder, bälst kan kann det icke bekölligt att assurera köpmannen om 20 brocents vinst eller mera pä sina till utprängling inlorskrilne, pä credit tagne, ökverllödsvaror, om coursen skulle raka upp till 1H0 «k. eller derutöfver, eller att assurera brukspatronen samma 18 ä 20 b:dr för sitt lern eller att preservera oek bevaka Xkvent^rares oek lycksökare» förmenta rätt att med sämre m^nt la betala deras uti bättre m^nt ädragne skulder.
2:0 lätt, intill dess bigviden emellan 8taten vell banken vore fullgjord oek banken för framtiden löst krä» de förliällanden, i kvilka den kittills stätt till 166 Litats- cicil Lanco-Lltskottens 8laten, det vöre förgäfves att troppas stadga i lVI^ntväsendet.
3:o rätt förrän 72 §.
Leg.Lormen blifvit förändrad, ^kllmänlieten ej agde någon garanti emot n^a iVIagtmissbruk a It. 8t:rs sida, ledande till rubbning af den ordning oell stadga i Itl^ntväzeudet, som genom en IVI^ntbestämning äs^Itades.
^:o ^tt dä Lanken vors skyldig infi la sine Lörbindelser till det belopp, bvarä de I)'da, samt It. 8tus garantie vore detsamma som en Lorgens-fo, bindelse oell ett iklädande för Lanken att källa dess Lo,- genärer skadeslöse för sina fordringar, elle»', med andl a oi'd, att ansvara för full Iletalning af Lancotransport8edlar, som L. 8t:r befallt
Lanken utgifva »tofven dess egande reela Lond oell icke med Adelan deraf, men Lanken» metalliska Loud troligen under ännu en följd af är ieke uppnådde en sadan tillgäng s>ä realiteter, som motsvarade 8edelsloeken, mäste oek, sä vida Lagens ands ej liek förtyda» eller dess kraf upplösas af de» -Vlagt, som stiftat Lagen, L. 8t:r vara ovillkorligen föl bundne alt åtminstone bereds Lanken tillfälle att sjelf reda sig nr den labyrint!» som tillkommit ieks af Lanken» egna illa beräknade oslerationer utan genom förre L. 8l:r» utsträckta lrikostigbet att derilrän ulan minsta säkerbet eller valuta utsläppa 8edlar för 8tatens egne oell andre, bebof. öro ^.tt en opererad lVIvntlorsämring vore lika skadlig, som en opererad älvntlol bättring, men att, om den senare inträffade, till följd al lyckliga conjuneturer Letänkanden, iklro i/s. 167 under fredens lugn, bordeden, längt ifrån alt frukta», med skyldig tacksambet emot Lörs^ne» oell en klok Legering emottaga; ock begagnas; Hvarförutan en Ledamot inom Londe8tändet, Fr/c Lvanäerg^ förklarat, sig "icke linna det sä vädligt, som de ski ämskottgifvande Herrarne utsprida, om Allmogen skulle betala sina utsk^Ider uti nägon smula bättre m^nt än det nuvarande, emedan detsamma dä Liefve destomer tillräekeligt för L. ltlrt oell alla 8tatsbebof ocb alla löntagande Lmbetsmän; men bvilk«;t allt dock, ä 8vanbergs sida, slutat med det tillkän»agilvande, "att som ban icke vore nog kär uti det gamla, för att icke inse nvttan af ett förändrsdt lVI^ntväsende lör framtiden, ville Ilan gilla en lVIvntbestämning efter 128 sk. ocb för det belopp, som Länkens Löcker utvisa den första" innevarande "lulu IVIänad;" oell 6:0 iktt uti det af Utskotten uppgjorde project ett sannt värde ä Lancosedeln ej vore bestämdt.
Hvarom blifvit Utträdt, inom Lorgare8tändet, att Utskotten uraktlätit sätta den gräns för IVI^nlets försämring, soin sä väl bebötdes efter de föreslagne disposilionerne, men deremot ädagalagt ett ensidigt bemödande att i god lid lorbindra dess möjliga förbättring, i det Utskotten föreslagit en bestämningsgrnnd, som, enligt bvad de bifogade fablsaueiiie utvisade, vore emot Lanken» creditvrer orättvis; samt inom Londe8tändet äler, att beslsmningsgrunden borde förändra» till löH sk.
,68 8tats- ocli Lanes-Utskottens VaranLe, ellen Lesse asigtsr, vrkaLt af Lene lkeLamöter, all lVI^nlbestämningsfrägan mätte lemna» till nästkommanLe 8tänLers asgoranLe; att emeilie, tiL vperationerne mätte inskränkas Lerliän, gtt allenast motverka en /ms/rg mvntkörbättring, men i ökrigt körbereLelserne till en blikvanLs Lealisation lä fortgå esten clen gs 1828 an» LtänLer uppgjorLe Linanceplan; att emeLIertirl alls inslag ä Lanken, som ej meL vissIiet anses kunna inom bestämL tiL ätergälLa», mätte allLeles uteblifva oek gtt en koränLring i 72 § Lcg.- I^ormen nu mätte i OrunLlsgsenlig väg föreslå», pä
Let att L. 8t,r maga viL nästa LiksLag kunna skiljas snan Lenas omeLelbara befattning meL Lanken; samt särskilLt as en LeLamot inom Lorgare8tanLet, 81 settersson, att, esten uppgnranLe af bebo, ig slut-IieiviL emellan 8tatsVerket ock Lanken, Len senare» salLenaLe korLran kos 8tatsVerket sön 1808 ans lkrigskostnaLsr oek 1826 ans 8panma!s-creLitiv, utgöranLo i jemn 8nmma 6,600,000 L:Ln mätte af L:gs<3ontoiret nevensenas i 8>ats-obligationer, ställLe till Lanken ellen OnLnes pä 100, 200, 5oo ock 1000 Ltcirs valeurer meL 4 Lnocts Lanta eller utan Länts, om L. 5t:n sa lön goLt funno, samt saLana betalningsvilkor oek garantien, som lämpligen kunLe föresknifvas att använLss allenast till inköp ak silfven, eften ksnL som Le inga, till föi^tärkanLe ak Lanken» metalliska LonL, pä Let Lanken mä sättas i tillfälle att Lesto snarare sina LorbinLelser kononera, till ett belopp, åtminstone nägorlunLa motsvaranLe
Let kvarn Le I^La.
Leta n kan Lea, iV:o r4- ,6g
Oä för ett sanni beLömanLe af Len uti Let. iV:o l afkanLIaLe egenteliga m^ntbestämningskrägan, korLrats ej minLre noggrann känneLom om koillutna tiLers ätgärLer unLen likartaLe körkällanLen meL
Le närvaranLe, än upplysning om Le orsaker kvilka kittills tillintetgjort försöken att i Likets lVI^ntväsenLe bibekälla staLga ock orLning; men allenast ur 8tatens ocl, Lolket» kislvria
Le omskiften läts sig förklara, som Lank- oek iVI^ntväsenLek kran Lanken» stiktanLe intill närvaranLe tiL unLergatt, kaLe Otskotten ej trott, Let kunna blifva föremål för klanLer att Utskotten uti nämnLe LetänkanLe gjort en Historisk teckning af Lank- oek äk^ntväsenLet, unLer Lenna tiLer^mL.
Utskotten göra sig ock korvissaLe att kvar ock en som meL uppmärksamket föijer Lenna Historiska taka, celi Lerjemte granskar
Len jemförelse Utskotten (pag. 44 bet. r.) uppLragit emellan Likets ställning viL körutgängne tiLer, La orLning oek staLga blifvit i Likets As^ntväsenLe inkörLe, ock
Len närvaranLe, skall vinna Len öfversigt ak ämnet i Let kela, som lorLras för afgöranLet ak Lenna, för Liket» val, sä vigtiga krägg.
Oclr anse Utskotten Let ak LiksLagssullm. 13. 8vanberg emot Letia bekanLIingssätt ankorLa KlanLer LestominLre förtjena något afseenLe, som Letsamma reLau af liei e LeLamvter inom Less eget 8tänL meL ogillanLo upptagits, unLer kvikIaranLe af Leras tacksamket mot Utskotten lör Le upplysningar kvilka, genom kltskotlens berörLe framställning, blifvit
Lem gikuc till IcLning kör Leras omLöme i ämnet.
>7» 8 ksts- oell Lanco-IItskottens Utskotten meclgifva visserligen, sig vara nog lycklige, ott ieke kunna mecl iVej besvara silo cie sk Liksclagssullm. svanberg sramställcle frågor, men Utskotten tio jemväl s>A ej bebötvu bevisa, att clen till uncler l,vilken ett Like botas mell iiencltlige anfall oeb genom inbörcles oorclningur är närs upplösningen ak gil sumliälls-sö, fattning, icke är tillpunkten cjä ett företag uf isrägavurancle beskulkenliet kun, mecl bopp om fraiugung, företagas.
Äfvensom Utskotten, till svar ä livacl frun en annan sillu anförts om närvaruncle tills olämpligbet till vicltagancle r>5 en lVI^ntbestämning, fä erinra, utt clä öet system ak ett till visst belopp bestämclt ro,else-kspital, livaruti mun nöclgats sig lionu, enär sä väl en förökning uf lletsumma pu luttills ölligt sätt, skulle l>u5t en försämring uf clet gängbara mintet till följö, som ock en goclt^cklig förminskning skulle bukva leclt till IVlvntets förbättring, icke kun annorluncla betraktas än säsam ett vullf utöfvu<lt pä närings- eller förkokringsfril, eten, kunnu ej lieller, uncler nuvurancle förballancle», näringarne viunu framgång, utun är rlet tve, tom genom uppbörnncls af beräkningarne pä m^nt såsom m^nt eller pu cless stigunlle oell sullu,ille som vägen för en stigunlle inöustrie i tluncleln oel, näringarne mäste öppnas. ffvuct angar (le skäl emot en mvntbestämning, ankorlle uti 2!llra oell Ziclje f?unkter»e, som man velat klämta »lels frun statens närvuralille sörbällancle till Lunken, clels ock frun inncbället af 72 §.
Leg.bormér,, väga Utskotten ^ttra clen öfvertygelse» att cle föräu - Letänkanclen, IV:o iH. 171 «Iru6e förslug till reglerancle af förstnämnde förllällancle, Iltskotten nu gä att för L. 8l:r framlägga, skola i förening meö en stiguncle upplvsning oell en löränclracl lagstiftning för Lanken, lemna för frumticlen säkerliet mot elen sammanblanclning af Likets skulrl mecl Likets m^nt som liittills ä llet seclnure ägt ett sä menligt inilvtancle, oell ut ullmänlleten berecia ali cleo gurantie i cless förliällancle till Lanken som i lagen kan sökas; livarvicl Utskotten fä llänvisa till clen i ^icle .ktclelningen af cletta Letänkanöe gjoröe anmälan om änclumälet werl clet förslag till (livil-Lag för Lunken, bvilket Utskotten nu gemensamt mell L. 8tirs Lag-Utskott äger uniler utarbetning oeb oförciröjeligen skall till L. 8tirs pröfning öfverlemnas.