Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr sk. rst. 14,000 1 42 _ 58 46 — 21 35 82 27 9,400 9 — 5 — 28 38 5 — — 2 6 — 44 44 5 62,360 46 30 — 99 26 5 — — 36 24 192 32 5 124,500 263 24 — — — 180 24 — — — — — 35 36 479 36 — 5,806,851 5,789 4 250 16 12,047 32 3 — 1 — 7 9 7 2,970 37 21,065 2 10 47 36 — — — — — — — — — — — 47 36 172,715 102 18 1,470 14 a — — — — — — 10 44 9 16 1 6 1,599 30 8 / — — — — 4 — — — — — — — — — 4 — ) 21 12 21 12 — 336,041 \
198 12 — — — — — — — — — — — — — — — 198 12 — fl,291 24 — — — 1,013 18 — — — — — — — — — — 2,304 42 — 275,347 398 — — — — 475 16 9 — — 873 16 9 — — — — — 6 7 8 6 7 8 63,974 16 — — — — 178 29 5 — — — — — — — — — 194 29 5 421.365 | 88 36 — — — 774 32 — — — — 863 20 20 — — — — 30 — — — — — — — — — — 50 1,200 — — — — — 3 43 2 — — — — — — 3 43 2 1,257,990 nq nno } 582 42 — — — 3,454 36 7 — — — — — — — 4,037 30 7 65,200 25 24 — — — 160 36 — — — — — — — — — 186 12 — ■ . - — — — — — — — — — — — — — — — — — 556 — — — 5 29 4 — — — — — — — — — 5 29 4 74,000 25 6 — — — 251 16 — — — — — — — — — 276 22 — 9,200 G 6 — — — 28 19 2 — — — — — — — — 34 25 2 3,000 — — — — — 6 — — — — — — — — — — 6 — — — — — — — — 15 — — — — — — — — — — 15 — — 740 — — — — — 1 28 9 — — — — — — — — — 1 28 9 15,450 45 42 —• — — 696 35 6 — __ — — — — — 742 29 6 1 — 77 40 — — — 77 40 —.
252 8 1,625 47 7 — — — — — 26 9 — — — 1,878 34 4 — - — — — — — — — — 13 37 11 — — — — — — 13 37 11 8,807,489 1 9,231 30 3,351 30 — 19,599 27 5 113137 11 18 33 113,082 43 6 35,298 9 11 1 7 1,125 56,268 190 sk. 26 35 44 10 1,467 37 6 283 33 7 1,801 12 3 — — — 11 61,181 [39 R:dr sk. rst.
R:dr sk. rst. 2 36 — — 2 36 59 16 6 —- — 7 28 —- 68 43 8 217 25 5 — 33 16 — — 258 22 5 540 45 4 — — 123 40 2 24 — — 1,792 13 7 39,538 31 6 — — 5,047 40 47 8 — 100,901 31 9 — — — — 40 40 — — — 40 40 — — 128 44 319 22 2 — — — 141 39 11 141 39 11 228 34 11 27 32 —.
— 256 18 11 — — — — — 264 16 — — —•
— 264 16 — — — — — 825 32 50 24 — — — 876 8 -- — — — — — 410 32 — — — — — 410 32 — 21 16 _ ■ . — — 57 12 10 — — — 1,706 46 10 — — — — —• 3,174 36 4 — — — 228 37 7 17 — — — — — — 529 23 2 — 1,946 6 6 95 12 - — — 3,842 30 9 — — — — — — 10 — — 200 210 — -1 — — — 1 27 — — — — — — 1 27
Kyrko bctjenings.
R:dr Fattigför sörjning.
Summa Statsbidrag. sk. rst.
R:dr ^ sk. | R:dr sk.
[ R:dr sk.
RaR- sk.
j 100 | 37 5 142 35 — 50 — SS — 347 15 40 — 40— 15 5 60 8 — 25 18 — — 14 278 40 1 153 221 64 43 328 95 314 — 361 — 147 1,839 6 10 — 427 20 6 743 24 165 16 103 28 1,012 20 429 20 6 407 43 462 21 6 242 25 5,254 6 1 — 30,372 36 — 39,321 24 9,803 29 5,887 — 55,007 5 15,143 — — 29,089 — 35,256 — — 17,226 — 304,060 27 7 —. — — — 16 —.
— .— — 16 — 9 — — — — — — — — — 113 28 — 560 — — — 560 330 — — — — 953 12 — 302 — 4,064 16 10 145 39 11 254 15 8 — — — 117 16 — — — 117 16 — — — — — — — — — — 394 46 11 — — — — — — — — — — — — — — — — — ■ — 462 28 — — — — 420 — — — 29 — 449 - 53 12 — — — — — —■ — — 3,683 14 — — — — 790 13 — — 54 16 844 29 170 21 2,299 2 9 57 12 10 28 5 — — 889 32 — — — — 889 32 — — — — — — — — — 5,557 8 5 — — — — 293 — 2 — — —- 295 — — — — — — — — 120 — 5,845 7 — — — 80 — 20 — — — 100 — — — — — 66 32 — — — 426 32 — — — _ — — — — — — — <) — _ — — — — — — — 7 22 2 — — — 1,175 — 312 — 49 — 1,536 — 1,124 — — — — 133 16 — 308 16 11,977 25 9 — — — — 124 36 56 — 5 32 186 20 — — — — — — — — — — 1,699 37 4 _ _ _ — .—. — — — — — 5 29 4 — .—. — 36 32 — 36 32 25 — — — ' — — — — 10 — 37242 — — — — — — • — — — — — — — — — — — — 40 13 2 — — — — — — — — — — — — — — — — — 6 — — — — — — ■ — — — — — — — — — — — — — 15 — — • — — — — — — — — — — 1 28 9 — — — 56 32 20 — 10 32 87 16 104 35 — — — — — — 67 24 1,045 44 6 _ _ .—
. — — — — — — — 77 40 — . ..
— . - — — — — — — — — 60 — 2,244 42 4 — — — — — — — — • — — — — — — — — — — — 13 37 11 [28 1 5 30,993| 8 6 [44,425 17111,054 [45 6,187| 12 61,667 26 17,528)401 6 129,835143 37,300 133 1 6 118,532 |17|352,592)39| 6 Hernösand '
Lands-Kontoret den 30 December 1848.
På Landshöfdingc-embetets vägnar, Jac. Wilh.
Langelius.
Carl Aug. Eckhell.
Berättelse Ofver Wester-Norrlands län för åren 1844—1847.
I T to e l
I f 4 r §ta t * r £n ii t i W e § t e r ■ I » r p I a » cl s L ä n.
Hus och Tomter Jord . . . . , Mälteri . . . .
Hus och Tomter Jord Tull-mjölqvarnar Sidsjö Såg . . H:o Tegelbruk . Bresilje-qvarnverk Manufakturverk .
Hernösands stad.
Sundsvalls stad. tu C “ H o 3 tr+- O <T> PT O 3 <s aa: 2*. 5’ <JQ *-1 Summa Summa Örnsköldsviks köping*.
Hus och Tomter:
Hittills upplåtne 41 st.
Oupplåtne 70 st.
Jord Summa Summa Summarum Jord. >9 7? >• 3 CTQ CZ2 TT O aQ o o er tö 3 SS cp c 3 3 SO H c 3 3_ Bs 3 C. X CD 3 3 SO 3 St. 262 263 359 3 1 1 1 1 366 Trid 58 Trid 531 58 531 97 lil lil 740 97 680 680 Trid 1,100 1,100 768 768 Trid 1,689 1,689 1,545 4^i, Trid Utsäde af Trr 917 5 TffrZ 1,545 4Å'i 15511,21111,868 3,234 7\
Trr 84 Trr 84 8 120 16 120 8 204 16 Trr Trr 30 30 24 30 Trr 50 50 320 320 2 370 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. X BS. aQ o tö -T 3 >t3 o Trr 12 12 42 42 Trr 400 400 720 720 54 1,120 Trr 20 20 64 64 Trr 150 150 84 150
Trr 12 Trr 300 300 2,240 12 2,240 12 2,540 Underhållna Kreatur. X O •s OQ cr o 3 St. 25 25 64 64 St.
St. 120 120 St. 380 380 30 St. 30 30 150 30 150 St. 15 St. 80 15 27 80 Uppskattadt värde. o O P H o 3 - c TT O pr aa o pr P c *2 3 O* •
S* 3 O * •< cn g 3 3 aa B e v i 1 1 n i Efter Bevillnings-förordningen.
Rrdr 245,351 500 150 245,851 292,165 27 150 292,165 89 7 500 36 180 42 230 Rrdr 90,000 90,000 101,910 101,910 R:dr 500 500 538,010| 191,910 11,800 Rrdr 245,851 90,000 500 336,351 292,165 101,910 4,000 4,000 3,000 3,000 2,000 2,000 1,300 1,300 1,000 1,000 11,300 405,375 741,726 © H cn aa > ts, 3 Rrdr »284 Efter Andra Artikeln. b c c- H ° s 3 er >Tt O: C® ■ 3 3 2 3.
» | De-'* 09 3: « gj CD* n CO cL 75* 3 ÖÖ aa: 3 3 CTQ aa CfQ9 Ständiga Räntor. cp c 3 284 550 550 834 R:dr 1,278 1,278 312 312 sk. 20 20 37 37 1,591 R:dr sk.
Ridr sk. 672 672 810 810 34 34 37 37 2,109 2,109 41 41 2,328 2,328 9| 1,483 j23 4.437 Rrdr 338 338 318 318 45 I k. Rd. 16 16 24 24 656 40 sk. ii ii 6111 6 Rrdr sk.' rst. 19 19 112 112 117 25 25 Rrdr 4,688 4,688 4,438 34 34 pr aa *3 O O 3- >• pr pr aa 3 P cn c 3 3 aa R:dr 17 17 43 34 4,438 43 44 6 9,127(29 sk. 37 37 13 34 13 Rrdr 404 404 386 386 52 2 790 •
Rrdr 12 12 20 20 32 422 422 420 420 sk. 33 33 * o Q O? •"5 5* o - 3 CTQ O 3 aa C3 3 aa *-s SL uT
Q R:dr 301 301 231 231 842 35 6j 533 22 38 38 12 1 Rrdr 1,418 1,418 1,907 1,907 24 24 3,325 24 Klereciets underhåll.
"t aa o 3 3 3’ pr o Gr ep - o OQ CP c
Rrdr 800 800 650 650 Rrdr 470 470 1,4501 470 R:dr 350 350 366 366 sk. 32 32 716132 Rrdr 1,620 1,620 1,016 1,016 sk. 32 32 2,636 [32 ötj So aq or 3_ 3" CfQ C/1 pr OQ Gr aw - 3 OQ Rrdr 1,800 1,800 1,002 1,002 2,802 sk. 36 36 Rrdr 118 118 36 118 32 32 Rrdr 150 150 250 250 400 Rrdr 1,700 1,700 2,000 2,000 cp B 3 3 So 2? sT w er cö >-* as OQ Rrdr 12,218 12,218 11,268 11,268 3,7001 23,487 Hernösand i Lands-Kontoret den 50 December 1848.
På Laudshöfdinge- Embetets vägnar, Jac. Wilh.
Iterättelse öfver Wesler-Norrlands län för åren 1844—1847.
KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSII AF VANDES uti TPtstcrbottens län till HOAGL.
MAJ:T i u »»rlc filan i g het afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för åren 1943, 1944, 1945, 1946 oell 1949. -——- STOCKHOLM, 1850.
NORSTEDT & SÖKER.
Kongl. Boktryckare.
Berättelse örn tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Westerbottens län för åren 1843, 1844, 1845, 1846 och 1847.
Härom åberopas förut afgifna underdåniga berättelser, med anmärkning, dels att, på grund af Eder Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift uti bref af den 27 Mars 1843, Nysätra socken blifvit förflyttad ifrån länets Esta lill dess 2:dra fögderi, dels ock, att anläggning af en stad å de för Kronans räkning inköpte skattehemmanen N:ris 6 & 8, ||:dels mantal i Norrböle by af Skellefteå socken blifvit tillåten igenom Eder Kongl. Maj:ls nådiga bref af den 11 September och 6 November 1845; och har utstakning af stadsplanen och densammas indelning i tomter, men ej stadens bebyggande eller befolkande, hunnit verkställas inom den tid, som af denna berättelse omfattas, ehuru Eder Kongl. Maj:t, den 6 September 1846, för staden i nåder utfärdat Byggnads-Ordning och Reglemente, samt åtskilliga personer, under loppet af påföljande år, sökt och erhållit burskap å bandel och handtverk i den nya staden. § 2.
Folkmängden inom kustlandet utgör, efter skattskrifnings-längderna för år 1847 och deröfver författade sammandrag, i första och andra fögderierna: mantalsskrifne Mankön 11,195; d:o Qvinkön 11,850; i Umeå Stad, mantalsskrifne Mankön 406; d;o d:o
Qvinkön 447; 23 898 4 Öfver- och underårige samt för åtskilliga orsaker mantalsfrie, ehuru arbetsföre personer i sagde fögderier: Mankön . . 12,638; . . 13,450; 310; Qvinkön i Umeå Stad, Mankön d:o Qvinkön I Lappmarken, der mantalsskrifning icke förrättas, utgö - res befolkningen af Mankön Qvinkön 5,371; 5’558^ 10,929.
Summa 61,606.
Vid slutet af år 1842 uppgick länets folkmängd till Femtiofem tusen vudsakligen från vaccinationens allmännare spridande och framgång samt från den lyckliga omständigheten, att härjande sjukdomar ej inträffat och att landets invånare blifvit välsignade med goda skördar.
Folket inom kustlandet, i allmänhet sedligt, arbetsamt och liärdadt, med synnerlig fallenhet för slöjder, särdeles i träd- eller snickare- och smidesarbeten, har igenom ett mera utvidgadt åker- och ängsbruk, som idkats med fördel, i förening med den större oinhugsamhet, sorn bland allmogen inträdt i afseende på binäringens utveckling, samt de höga priser, hvarmed landets alster och dagsverken betalts, visserligen kommit till större välmåga, än som var rådande då min sista underdåniga femårsberättelse ingick; men, ehuru nykterheten derjemte tilltagit, har välmågan likväl i allmänhet ej gjort de framsteg man haft skäl att vänta, af orsak, att lyxen, åtminstone i en del socknar, tillväxt samt konsumtionen af arrac, rumm och konjak, men isynnerhet af kaffe, förökats.
Hvad Lappmarken beträffar, har den Svenska befolkningen, efter hvad man velat anmärka, allt mer och mer bemödat sig om tilltagande arbetsamhet, omtanke, snygghet och ordentlighet både i sina hus och sin klädedrägt^ och har bildningen hos Lapparne fortfarit att vara i märkbart tilltagande, otvifvelaktigt i följd af Svenska Missionssällskapets åtgöranden, att påkosta skolinrättningar, der Lappska barn och äfven äldre personer bland Lapparne erhålla undervisning i christendomen, kostnadsfritt underhåll och kläder samt en omsorgsfull uppfo - Trehundra Nittiosex personer, och har således under ifrågavarande fem år ökats med Sextusen tvåhundratio personer, hvilket härleder sig huf - I 5 strän under den tid de vistas i skolan.
Hvad nyss nämndes om det ökade bruket af kaffe, gäller i ännu högre grad om Lappmarken, der kaffet synes hafva blifvit ett surrogat för bränvinet, som ej får dit införas eller der tillverkas.
Länets skuld till
Staten för undsätlnings-spanmål under 1831 och följande år besteg sig vid 18+7 års slut till 118,439 R:dr 20 sk. 6 rst. med oafförde afkortningar. § 3.
Jordbruket, denna länets hufvudnäring, har under den tid, hvarom denna berättelse handlar, icke varit försummadt, utan tvertom utvidgats i mån af gödsel-tillgången, dermed åkerodlingen i denna ort, der jorden ej lemnar lönande afkastning utan mer eller mindre begödsling, måste stå i ett oundvikligt förhållande.
Hågen för nyodlingar och upptagande af förut oduglig ansedd mark har ökats; hvarförutan man numera vinlägger sig om åkerjordens omsorgsfullare dikning än tillförene brukligt varit.
Likväl är sädesproduktionen, endast i verkligt goda och frostfria år, svarande emot invånarnes behof.
Åkerbruks-redskapen är oförändrad och består af vändplog eller såkallad vält, harfva och ahl, den sistnämnde med olika antal mer och mindre djupgående jernklor.
Sädesslagen äro höst- och vår-råg, korn, utgörande hufvudsädet, hafre, blandsäd af vår-råg och korn, samt potates; utvisande
Tabellen det ungefärliga beloppet af utsäde och äring utaf hvarje slag.
Den i åtskilliga andra län, gängse såkallade potatessjulpm har inom Vesterbottens län ej gjort skada.
Boskapsskötseln, en af ortens uråldriga näringar, är ostridigt i tilltagande i följd af nyodlingar, vattenledningar och öfversilning af gamla utväxta ängar, myror och mossar samt sjöars utdikning, till hvilka ängsförbättrings- och odlingsföretag hågen hos invånarne blifvit stegrad, dels igenom de understöd, som för sådana företag af Staten blifvit lemnadke, antingen såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, eller ock såsom lån, och dels af de förhoppningar om en fördelaktig afkastning, hvartill redan gjorda försök gifva anledning.
Under 2:ne af de år, hvarom fråga nu är, har en agronom, Löjtnanten O. W. Edman, på allmän bekostnad, kortare tider på sommaren, rest omkring i länet för spridande af kännedom om sättet för silängars anläggning lill beredande af gräsbärande mark; men den fullkomliga nyttan och ändamålsenligheten af den method, hvilken Löjtnant Edman dervid användt, är kanske tvifvel underkastad.
Oanmärkt må ej lemnäs, att länets Hushållnings-sällskap, oaktadt dess ringa tillgångar, bekostat en elev, som varit bemälde Löjtnant på dess resor inom länet följaktig, för att inhemta och sedermera allmännare sprida kännedom om silängars anbringande.
Hvad ofvan är sagdt om boskapsskötseln och ängsodlingen äger äfven sin tillämplighet på Lappmarken, der kreaturs vården är fjellboens hufvudsakliga uppehälle och vattenöfversilningsföretagen i synnerhet med värme omfattats och redan visat sin nytta, i thy, att der vunnits ny äng till minst 2,000 lass årlig höafkastning.
Betesmarkerna blifva mera inskränkta i den mån dessa inhägnas och medtagas för ängsodling, men äro i allmänhet tillräckliga för den boskap, som i orten kan vinterfödas.
Stallfodring är ej i länet bruklig.
Kreatursracerna hafva ännu ej undergått märkbar förändring, oaktadt enskilta försök till deras förbättrande $ och några härjande sjukdomar bland boskapen hafva ej heller ägt rum.
Afkastningen af ladugårdsskötsel!! lemnar, synnerligast i Lappmarken, öfverskott af smör, talg och hudar till försäljning och afskeppning.
Ren-skötseln, som utgör Lapparnes egentliga näringsfång, aftager småningom i mån som odlingen framgår, men gifver likväl tillräcklig bergning åt Lapparne, de der äfven försälja ej obetydliga qvantiteter renkött och hudar.
Många Lappar hafva äfven öfvergått till idkande af jordbruk i fjelltrakterne, der de tillika sköta sina renhjordar.
Tillgången härpå, som i forntiden varit ymnig och mest bestått af tall och gran, samt till någon mindre del af björk, asp och al, är nu på många ställen å den nedre eller närmare kustlandet belägna delen af länet så medtagen, att många byar sakna ej allenast byggnadstimmer, utan ock nödig vedbrand.
Denna brist härrör, dels af vanvård
Och misshushållning och dels på liera ställen af vid afvittringen byarne tilldeladt för ringa utrymme eller utmål i skog och mark, hvarföre en del sådane byar hitintills förgäfves sökt att erhålla ersättning i jordvidd efter innehafvande skatt.
Byar och hemman längre uppåt landet hafva deremot ännu tillräcklig skog för husbehof och kunna med ändamålsenlig hushållning afyttra mer och mindre deraf, och har under ifrågavarande fem år en betydlig inkomst tillskyndats ortens hemmansbrukare igenom försäljning af handsågade bräder, äfvensom plankor, bjelkar och sparrar.
Skatteskogarne, de der fordom begagnats samfälligt inom byalagen, äro numera till största delen lagligen skiftade eller ock under skifte, hvilket ofelbart ledt tili deras sorgfälligare vård och större sparsamhet vid deras förbrukande.
Kronans skogar, derå afvittring ännu pågår, äro dels upptagne af Ny hem m a nsa n 1 äggn i liga r 7 och dels, närmare elfvar och flottbara valtudrag, upplåtne till stockfångst för sågverken och kolning för jern verken, samt i öfrigt till någon del på kortare, bestämda tider öfverlåtne åt enskilde i och för afhemtning af tjäruveds- och pottaske-tillverkningsämnen.
Skogstillgången inom Lappmarken är ymnig, och ifrån de nedre socknarne exporteras sågblock till de större sågverken inom kustlandet, enligt verkens privilegier.
Tillsynen öfver kronoskogarne tillhörer landsfiskalerne och kronobetjeningen, men kan i följd af skogarnes vidsträckthet och kringspridda läge, icke ombesörjas på ett fullt tillfredsställande sätt, helst kronobetjeningen är af andra göromål öfverhopad och de uppjagade priserna på skogsefFekter af alla slag, mer än tillförene, lockat till och föranled t åverkan å skogarne.
Under loppet af åren från och med 1843 till och med 1847 äro 48 nybyggen beredda till skattläggning, - hvarjemte vederbörande landtmätare till afvittring beredt 11,653 tunnland två kappland inrösningsjord 118,977 tunnland fem kappland afrösningsjord och 106,922 tunnland nio kappland impedimenter, eller tillhopa 237,552 tunnland 16 kappland, samt uppgått rålinier till en sammanräknad längd af 1,354,095 alnar.
I Länet finnes endast en jernmalmsgrufva, Näsberget kallad, belägen 7 mil från hafskusten i Jörns Kapell-församling af Norsjö socken, men malmbrytning har derstädes numera alldeles upphört, i följd dels af den dryga transportkostnaden och dels mindre gynnande konjunkturer för afsättningen.
Men vid de i länet befintliga 2:ne masugnar, nämligen vid Olofsforss och Robertsforss, samt 6 jernverk, nämligen Olofsforss med derunder lydande Klöse och Holmforss hamrar i Nordmalings socken, Hörneforss i Umeå socken, Säfvar och Johannisforss i Säfvar socken samt Robertsforss och Fredriksforss, belägne i Byggdeå socken, har driften oafbrutet fortgått, ehuru priserna å tillverkningen varit mindre gynnande.
De afgifler, som numera utgå för Hörneforss bruks rekognitionsskogar, hvilka blifvit indelade i hemman och uppskattade till icke mindre än 5A mantal, äro för verket högst betungande, ocb enahanda förhållande inträder jemväl med Olofsforss bruk, derest den å dess rekognitionsskogar, för hvilka Bevillning hittills utgått, verkställda skattläggning, dervid skattetalet blifvit bestämdt till 6l mantal, vinner fastställelse.
Till de öfriga verken finnas inga skogar anslagna, utan drifvas de endast med köpekol.
Ofvanuppräknade verk hafva, för år 1847, ansetts äga följande behållning, nämligen:
Olofsforss bruk, med derunder lydande Klöse och Holmforss hammare, i:del af privilegierade stångjernssmidet 1,200 SkU. och en sjettedel af förädlingssmidet 600 SkU., eller tillsam - 8 mans 3,616 R:dr 32 sk.; Hörneforss bruk i:del af stångjernssmidet 1,800 Sk'M, eller 3,100 R:dr; Säfvar bruk, l:del af stångjerns- och i:del af manufaktursmidet, det förra uppgående till 700 Ski% och det sednare till 300, eller tillhopa 1,980 R:dr 20 sk. 8 rst.; Johannisforss bruk, |:del af stångjernssmidet, 450 SkM, eller 775 R:dr; Robertsforss bruk, J:del af stångjernstillverkningen, 945 Skit. och i:del af förädlingssmidet 80 Skt&, eller tillsammans l,696R:dr 18 sk. 8 rst. och Fredriksforss, ^:del af stångjernssmidet, 900 Skfä, eller 1,500 R:dr.
Fabriker och bruk, som ej tillhöra sistnämde handtering, bestå endast af 2:ne Glasbruk, af hvilka det ena hörer under Umeå stad, samt en Fabrik för tillverkning af terpentin, harts och kimrök.
I länet finnas, förutom 63 st. husbehofssågar, 103 st. dels finbhuliga och dels grofbladiga salusågverk, hvilka, i anseende till det höga pris, hvartill produktionen en längre tid stått, bringat sina ägare en betydlig inkomst, oaktadt sågtimmer måste hemtas från skogar, mer och mer aflägsna från verken, af hvilka åtskilliga hafva rättighet till årlig stockfångst från Kronans allmänningar.
Jagt och Djurfång utöfvas numera ej såsom egentlig näring, emedan tarflig utkomst deraf ej kan erhållas.
Några allmänna anstalter för odjurs utdödande äro ej vidtagne och hafva i sednare åren icke eller varit af behofvet påkallade.
Skinn af rof och skadedjur, som föryttras ifrån orten, i synnerhet ifrån Lappmarken, lemna någon inkomst.
Laxfisket, som är det betydligaste, har, under de sistförflutna fem åren, varit ojemnt och hellre i af- än tilltagande, och dels derigenom dels ock i följd af de högt uppdrifna taxorna lemnat sina idkare en sparsam inkomst.
Skäl- och strömmingsfisket deremot har varit mera gynnande och lemnat öfverskott utöfver ortens behof till afsalu.
Dock hafva invånarne mer och mer vändt sig från idkandet af denna näring, hvilken de i allmänhet anse osäker och oftast mindre lönande än andra yrken, i förhållande till den tid och de mödor, som deråt måste egnas, ej sällan till skada och afsaknad för det mera lönande jordbruket.
Härifrån gör Lappmarken till någon del undantag, der fiske i större sjöar ersätter hvad åkerbruket icke kan gifva.
Tjärubränning är i aftagande närmare hafskusten i brist på tjenliga ämnen; men tillverkningen har haft god afsättning till höga priser.
Deremot har tjära börjat exporteras från Lycksele Lappmark, troligen af den anledning, 9 anledning, att rensningar blifvit verkställda i forssarne uti Umeå- och .Vindelelfvarne, hvarigenom flottning på åtskilliga ställen blifvit möjlig.
Nyttan och fördelen deraf, att ytterligare rensningar i dessa vattendrag af Staten bekostades, äro påtagliga, enär aflägsnare Socknar dymedelst kunde komma i tillfälle, att nedflotta sina produkter, och Lappmarkens rika tillgång på skogseffekter således spridas till Rikets skoglösa trakter.
Tillverkningen deraf är i det hela i aftagande, af orsak, dels att Kronans lösningspris blifvit nedsatt, och dels att tillverkarne trott sig finna, det jordbruket deraf kommit i saknad af en för detsamma härstädes behöflig gödsel-tillgång.
Dock är Salpeter-tillverkningen en af ortens bästa biförtjenster och inbringar årligen en ganska betydlig kontant penningetillgång, som på annat sätt ej vore så lätt åtkomlig.
År 1847 levererades till Kronan 6,873 LU. 3 U.
Salpeter, en del renad, hvarigenom rabatt för tillverkaren undvikes och transportkostnaden underlättas. Genom Salpetersjuderi-direktörens i orten nitiska bemödanden hoppas jag, att leverering af renad salpeter årligen kommer att öka sig till Kronans och tillverkarnes gemensamma fördel.
Pottaskeberedning har visserligen, medan tillgång på tjenliga ämnen funnits, utgjort en god inkomstkälla för orten, men dessa tillgångar äro på de flesta ställen mycket medtagna, i följd hvaraf denna näring, äfven i anledning af de förflutna årens goda skördai’, är i aftagande.
Linné och Ylleväfnader verkställas af allmogens qvinnor i enkla väfstolar, mest af köpt bomullsgarn, endast för husbehof, hvaremot produktionen i det närmaste svarar.
Men mechaniska spinnerier eller förbättrade väfnadsmetoder äro ännu ej här i bruk.
Hushållnings-Sällskapet har dock bekostat en elev, som lärt den såkallade dubbelspinniugsmetoden, för att sedan allmännare sprida insigten härutinnan; hvilket dock ej velat lyckas.
Förtjensten med foror och körslor tillskyndas i synnerhet den närmare intill en del jern- och sågverk bosatte allmogen, hvars vinterslöjder bestå uti snickare- och smidesarbelen för husbehof samt träkärls förfärdigande för landets produkter, smör, lax, strömming, pottaska, tjära och salpeter.
Sjöfart idkas i allmänhet icke såsom särskild näringsgren, men åtskilliga sågverks- och bruksägare samt ortens handlande äga fartyg, deraf några gå i utlandet på fraktförtjenst och de öfriga begagnas för transporterande af landets produkter dels till hufvudstaden och dels till inrikes ortei', hvarifrån spanmål, salt och andra förnödenhetsvaror återföras.
Berättelse öfver Westerbottens
Län för åren 1843—1847. ^ 10 Handel.
Ortens landtmannaprodukter afsättas hufvudsakligen under frimarknaderne till städernas handlande och deremellan till andra å landet boende verksägare och handlande, hvilka varor, hvad smör, skinn och pottaska angår, gemenligen försändas till försäljning i hufvudstaden, hvaremot tjära och trävaror numera till större delen exporteras direkte till utlandet.
Bemälde handlande och verksägare förse orten med nödvändighetsvaror och så kalladt kram; hvarförutan Vestgötha-handlande och Smålänningar kringresa i landet och derur draga betydliga penningesummor genom försäljning af öfverllöds- och lyxartiklar, deraf förbrukningen hos allmogen i sednare tider märkbart tilltagit. § 4.
Under ifrågavarande fem år äro 235 Krono-nybyggen beviljade till anläggning, deraf 117 å kustlandet ocb 118 i Lappmarken.
Genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga beslut hafva 75 nybyggen under samma tid erhållit tillökning i frihetsåren, hvaremot de i skatt ingångna utgöra 244U:dels mantal inom kustlandet och 15§ff:dels mantal i Lappmarken eller tillsammans 40$ff:dels mantal.