Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af 3:ne Stånds återremisser ä memorialet, ]S[:o 3o. Det af Constitutions-Utskottet uti memorial N:o 3o framlagda förslag om ändring i Riksdags-Ordningens 26 §., angående ordningen för RiksStåndens uppträdande å Rikssalen vid Riksdags öppnande, hvilket förslag hos samtlige Riks-Stånden till pröfning förevarit den 5 nästlidne Mars, är af Bonde-Ståndet antaget att hvila till nästa Riksdag, för att då i grundlagsenlig ordning handläggas.
Men Ridderskapet och Adeln har såsom sin gemensamma tanke till Utskottet hänvisat den anmärkning, att berörde förslag till ändring af 26 §.
Riksdags-Ordningen hvarken är nödigt eller nyttigt; Preste-Ståndet har återremitterat memorialet med förklarande af ”Ståndets gemensamma tanke, att det icke ansåg den föreslagna grund lags-förändringen vara bland de högst nödiga och nyttiga;” och Borgare-Ståndet har likaledes genom återremiss såsom sin gemensamma tanke förklarat, ”att Ståndet anser grundlags-förslaget ej vara nödvändigt, och således ej böra till grundlags-enlig behandling vid nästa Riksdag antagas.” Utskottets omförmäldla förslag är sålunda godkändt af ett Riks-Stånd, men af de öfriga tre förkastad t.
Och enär af slag icke låter förena sig med bifall, hvadan för Utskottet ej heller är möjligt att ”samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande sammanjemka,” anser Utskottet sig nu icke kunna vid detta ärende foga annan åtgärd än att, enligt 2 mom. 56 Conslitutions-Utskottets Utlåtande, N:o 3g. 3 § Regerings-Formen, berörde ”oförenliga skiljaktigheter” lill Riks-Ståndens vidare behandlande vördsamt anmäla.
Slockholm den 29 April 1845.
Meserrationer: af Herr von Hartmansdorff, Herrar Biskopar Holmström och Hallström, samt Herrar Brinck, Grape, Petré och Ekholm, lika med hvad vid memorialet N:o bli! v it anfördt.
N:o. 89.
Ank. till Exp.-TJtsk. den 3o April, kl. 11 f. m.
Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af 3:ne Stånds återremisser å memorialet, N:o 3i.
Sedan, i anledning af Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets återremisser å Conslitulions-Uskottets memorial N:o 22 med förslag angående tillägg till 72 §. Regerings-Formen, Utskottet genom memorial N:o 3i hemställt till bemäldte tvänne Riks-Stånd att efter de öfriga Stånden, hvilka de föreslagna tilläggen såsom hvilande antagit, sig foga, och derjemte förklarat sig anse frågan om dessa tillägg, i vidrigt fall, hafva förfallit, har Utskottet uppå sistnämnde memorial emottagit samtlige Riks-Ståndens beslut, genom protocolls-utdrag från Ridderskapet och Adeln af den 26 nästlidne Mars, från Preste-Ståndet af den 29 i nämnde månad, samt från Borgare- och Bonde-Slånden af den i3 i samma månad.
Ridderskapet och Adeln, som icke antagit den gjorda inbjudningen, utan vidblifvit sitt förut fattade beslut, har för öfrigt återremitterat Utlåtandet N:o 3i, på grund af deremot gjorda anmärkningar.
Preste-Ståndet har jemväl vidblifvit sitt i afseende på Utskottets memorial N:o 22 fattade beslut och, hvad beträffar memorialet N:o 3r, låtit dervid bero, och lagt detsamma till handlingarna.
Borgare-Ståndet har återremitterat berörde utlåtande, med föreläggande för Utskottet att uppgöra de voterings-propositioner, som af Riks-Ståndens olika beslut i ämnet påkallas; och Bonde-Ståndet har likaledes återlemnat ifrågavarande utlåtande till Utskottet, med föreläggande att till Ståndet inkomma med voterings-propositioner. 4 Constitutions-Utskottets Utlåtande, N.o 3g.
Till följd af dessa förelägganden, och med afseende äfven å Ridderskapet och Adelns åttrförvisnings-beslut, har Utskottet funnit sig böra vördsamligen föreslå följande propositioner lör omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott: 1. ”Den, som vill, att Constitutions-Utskottets uti memorialet N:o 22 afgifna förslag om det tillägg till 72 §. Regerings-Formen, hvarigenom denna §. komme att erhålla följande lydelse: ”Riksens Ständers Bank — — — — — göras kunna.
Ständer allena ega rätt att, genom Banken, utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas
Dess sedlar skola vid anfordran, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas”, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, varder detta förslag icke antaget att hvila till nästa Riksdag, och Utskottets i berörde memorial framställda förslag om ett serskildt ytterligare tillägg till samma §. kommer då jemväl att förfalla. 2.
(För den händelse, att ofvanstående proposition varder med Ja besvarad. ) ”Den, som vill, att Constitutions-Utskottets förslag om följande ytterligare tillägg till 72 §. Regerings-Formen: — — — — "Skulle, emot förmodan, Bankett någonsin brista i full görandet af denna inlösen, må, utöfver beloppet af dess då befintliga sedelstock, nya sedlar genom Banken icke utgifvas.”, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, varder detta förslag icke antaget att hvila till nästa Riksdag.
Reservationer: af Herr von Hartmansdorff, samt Herrar Biskopar Holmström och Hallström, likasom vid memorialet N:o 37. Constitutions-Utskottets Utlåtande, N:o 3g. 5 af Herr Stjerngranat, G.: ”Emot förevarande
Betänkande får jag anmäla min reservation.
Jag vill icke ingå uti någon undersökning om den större eller mindre öfverensstämmelse med grundlagen, som står att finna uti beslut, hvarigenom ett Stånd förklarar sin gemensamma tanka vara, att ett af Constitutions-Utskottet afgifvet förslag bör förkastas, eller icke är nödigt eller nyttigt o. s. v. — Lagligheten af dylika beslut synes åtminstone vara tyst medgifven, icke allenast genom praxis, utan äfven genom Landt-Marskalks och Talmäns, samt Ståndens förfarande vid behandlingen af ConstitutionsUtskottets Betänkanden, N:ris 22 och 24; likaså synes den vara det af detta Utskott, enär, i motsatt fall, Utskottet icke lärer kunnat på sådana beslut grundlägga sina utlåtanden, N:ris 3l och 3a.
Men är lagligheten af beslutet om förkastelse erkänd, så måste äfven sjelfva förkastelsen och dess bringande i verkställighet vara det.
Då denna förkastelse-åtgärd icke, utan i strid med ordalydelsen i 56 §.
Regerings-Formen, kan ske genom votering i Förstärkt Constitutions-Utskott, så måste den således ensamt vara beroende af de, såsom lagliga erkända, Ståndsbesluten.
Några flera utvägar finnas icke för förkastelse-domens utförande.
Derföre kan jag icke annat än fortfarande anse, dels att man i Betänkandena, N:ris 3i och 32, lemnat åt
Ståndens hvar för sig yttrade gemensamma tankar all den uppmärksamhet och allt det afseende, som vederbordt; dels att Utskottet handlat rigtigt, då, med hänsigt till omöjligheten att inrymma de serskildta gemensamma tankarna uti en med 56 §.
Regerings-Formen öfverensstämmande voteringsproposition, Utskottet förklarade sin åsigt vara att, emedan två Stånd stadnat mot två i beslutet, huruvida förslagen skola såsom hvilande vara eller icke vara till, frågan vore att anse såsom förfallen, om icke de båda afslående
Stånden skulle vilja sig efter de andra foga.
Då ett sådant frångående af förut fattade beslut icke inom Stånden egt rum, anser jag, att Utskottet bordt vid sin i Betänkandena, N:ris 3i och 32, yttrade åsigt förblifva.
Om, vid sådant förhållande, något klander varit att, med fog, göra mot behandlingen af frågan, så hade, som mig synes, detta klander icke rättvisligen bordt kunna drabba Utskottet, hvars af de meddelade gemensamma tankarne beroende förfarande, om icke i grundlagen ordagrannt föreskrifvet, åtminstone, så vidt på Utskottet ankommit, icke varit mot densamma på något sätt stridande.
6 Constitutions-Utskottets Utlåtandet, N:o d°- Sista momentet i 56 §.
Regerings-Formen medgifver ingen votering 1 fråga om ett grundlags-förslags tillvaro eller icke-tillvaro, utan innehåller deremot bestämd föreskrift, att resultatet utaf votering i förstärkt Constitutions-Utskott alltid skall blifva, att ett genom voteringen fullständigt beredt utlåtande skall hvila till Riksens Ständers afgörande vid nästföljande Riksdag.
Denna föreskrift, långt ifrån att vara mörk, synes mig så fullkomligt klar och tjdlig, att, oansedt de återremitterande 3:ne Ståndens mer eller mindre afgjordt uLtryckta framställning om voterings-propositioners uppgörande, jag icke anser mig kunna afpruta något af min enskildta öfvertygelse om grundlagens bestämdhet om det handlingssätt, den föreskrifver.
Af dessa skäl kan jag icke godkänna Utskottets åtgärd att, i närvarande fall, uppgöra voteringspropositioner, enär sådant skulle fordra, att jag, mot min uppfattning af grundlagens bud, skulle deltaga i uppgörandet af sådana volerings-propositioner, hvaraf resultatet möjligen blifver förslagets förkastande, i strid med 56 §.
Regerings-Formen.” N:o 4°.
Ank. till Exp.-Utsk. d, 3o April, kl. n f. m.
Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af 3:ne Stånds åiterremisser ä Memorialet, JV:o 32.
I anledning af Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets återremisser å Constitutions-Utskottets Memorial N:o 24, innefattande förslag angående ett tillägg i 41 §•
Riksdags-Ordningen, hemställde Utskottet i dess Utlåtande N:o 3a, att bemälde tvänne Riks-Stånd måtte täckas foga sig ef . öo ter de tvänne öfriga Stånden, hvilka det föreslagna tillägget såsom hvilande godkännt, och yttrade, att Utskottet, i motsatt fall, ansåge frågan om detta tillägg hafva förfallit.
Efter föredragning af Utskottets berörde Utlåtande har Ridderskapet och Adeln, den 26 näsllidne Mars, beslutat att icke antaga inbjudningen, utan vidblifvit sitt i anledning af Memorialet N:o 24 fattade beslut, och för öfrigt återremitterat Utlåtandet, på grund af deremot gjorda anmärkningar.
Preste-Ståndet har, enligt Protocolls-Utdrag af den 29 Mars, äfven vidblifvit sitt i afseende på Memorialet N:o 24 fattade beslut ech, be - Constitutions-Utskottets Utlåtande, N:o 41‘ 7 träffande Memorialet N:o 3a, låtit dervid} bero, samt lagt det till handlingarne.
Deremot hafva Borgare- och Bonde-Stånden,\ under den i3 i samma månad, återremitterat Utlåtandet N:o 3a till Constitutions-Utskottet, med föreläggande för detsamma att uppgöra de voterings-propositioner, som af Riks-Ståndens olika beslut i denna fråga påkallas.
Constitutions-Utskottet anser sig förbundet att fästa afseende å de från Riks-Stånden sålunda meddelade återförvisnings-besluten, och får till följd deraf vördsamt föreslå nedanskrifne propositioner för omröstning i Förstärkt Conslitulions-Utskott: ”Den, som vill, att Constitutions-Utskottets uti Memorialet N:o a4 vilkorligen afgifna förslag om förändring af sista perioden i 4i §.
Riksdagsordningen till följande lydelse:! — — ”Ej må Landshöfding, eller någon i öfrigt, af hvil ken Riksens Sländer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för bans egna göromål och embetsåtgärder kan förekomma; börande derjemte i allmänhet iakttagas —•
— — •' öfvervara,” skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Yinner Nej, varder detta förslag icke antaget att hvila till nästa Riksdag.
Mes er nationer*. af Herr von Hartmansdorff samt Herrar Biskoppar Holmström och Hallström, likasom vid Memorialet N:o 3^; och af Herr Stjerngranat, såsom vid Memorialet N:o 3g.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 3o April, kl. 12 mield.
Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af Bonde-Ståndets äterremiss å Memorialet, N:o 3/j. Constitutions-Utskottets genom Memorial N:o 34 framlagda förslag om 8 Constitutions-Utskottets Utlåtande, N:o 42 tillägg i 28 §.
Regerings-Forrnen, åsyftande vilkorlig befordringsrätt för utländske män till vissa embeten och tjenster, hafva Ridder skåpet och Adeln under den 18, P reste-Ståndet den 15, och Borgare-Ståndet den g innevarande April, antagit att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; men Bonde-Ståndet har, medelst Protocolls-Utdrag af den 7 i samma månad, återremitterat berörde memorial, med förklarande af Ståndets gemensamma tanka, ”att den föreslagna grundlagsändringen icke är af behofvet påkallad.”
Detta sistnämnde yttrande, hvilket icke lärer kunna betraktas annorlunda än såsom ett förkastande af Utskottets förslag, är följaktligen af så stridig beskaffenhet mot de 3:ne öfriga Ståndens bifall, att
Utskottet anser det icke möjligt att ”samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande sammanjemka.”
Utskottet får alltså, enligt 2 momentet 56 §.
Regerings Forrnen, berörde ”oförenliga skiljaktighet” härmed anmäla, under hemställan, huruvida Hedervärda Ronde-Ståndet behagade i detta mål ”efter de öfriga Stånden sig foga.” Stockholm den 2g April j845.
Meservationer:
Herr von Hartmansdorff, Herrar Biskopar Holmström och Hallström, samt Herrar Brinck, Grape, Petre' och Ekholm, hafva åberopat sina vid Memorialet N:o 37 anförda serskildta yttranden.
N:o 42, Ank. till Exp.-Utsk. den 3o April, kl. 12 midd.
Utlåtande till Riksens Ständer> i anledning af z:ne Stånds åter rernisser ä Memorialet N:o 35.
Det förslag, Constitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 35 afgifvit om tillägg i 87 §. Regerings-Forrnen och 33 §. Riksdags-Ordningen, syftande dertill, att Riksens Ständer må kunna åt Förstärkt Lag-Utskott uppdraga deras gransknings- och beslutande-rätt i lagfrågor, som blifvit af Konungen väckta, är af Borgare-Ståndet under den g, och af Bonde-Ståndet den 7 innevarande April, antaget att för grundlagsenlig behandling blifva hvilan - Conslilutions-Utskottets Utlåtandej N.o 4~. '7 de lill nästa Riksdag.
Deremot är af Ridder skåpet och Adeln, såsom dess gemensamma tanka, under den 18 i nämnde månad till Utskottet hänvisad den anmärkning, att berörde förslag är hvarken nyttigt, nödigt eller antagligt;” äfvensom Preste-Ståndet, den i5 i samma månad, återremitterat memorialet, med förklarande af den gemensamma tanka, ”att det framställda förslaget till grundlags-ändring i sin närvarande form icke vore antagligt.”
Enär de tvänne
Stånds meningar, som bifallit, och de tvännes, hvilka förkastat Utskottets förslag, icke kunna ”till ett helt utlåtande sammanjemkas, ” anser Utskottet sig för närvarande förbindradt alt, i anledning al omförmälde återremisser, vidtaga annan ålgård än att, enligt 2 morn. 56 §, Regerings-Formen, ”anmäla de oförenliga skiljakligheterna,” med vördsam hemställan till Högloft.
Preste-Ståndet, huruvida de må finna godt ”foga sig efter” de 2:ne Riks-Stånd, som, på sätt omförmäldt är, godkännt förslaget att hvila till nästa Riksdag.
Reservationer: af Herr von Hartmansdorff, Herrar Biskopar Holmström och Hallström, saint Herrar Brinck, Grape, Petre och Ekholm, såsom vid Meinoriäet N:o 3y.
Bih, lill II.
Prol. 184b, 3 Sami.
Haji. ad - it - . - - - ■ - STOCKHOLM, I.
Constitutions-Utskottets IJllåtande, N:o 43. 1 N:o 43.
Ant. till Exp.-Utsk. d. 7 Maj, kl. 8 f. m, Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af Riks-Ståndens återremisser å Memorialet, N:o 33.
Medelst Protocolls-utdrag från Ridderskapet och Adeln af den 5 och från Preste-Ståndet af den 2 nästlidne April, samt från Borgare-Ståndet af den 2g och från Bonde-Ståndet af den 3i sistlidne Mars, har Constitutions-Utskottet erhållit återremiss å sitt memorial N:o 33, innefattande förslag till ändringar och tillägg i föreskrifterna om grundlagsfrågors behandling.
Ridderskapet och Adeln har till Constitutions-Utskottet hänvisat följande ”såsom sin gemensamma tanka antagna förslagr” ”Förslaget till § 56 (Regerings-Formen) antages med tillägg: på sätt i Riksdags-Ordningen föreskrifves.
Förslaget till § 81 antages till och med orden: af Riksens Ständer af göras.
Om förslaget af något Stånd ej genast godkännes, skall det till Utskottet, med de inom Ståndet gjorda anmärkningar, återförvisas.
Det förslag, Utskottet, till svar derpå, framlägger, kunna Stånden endast förkasta, eller, ulan förändringar, godkänna.
Om tvänne
Godkännes det af minst trenne Stånd, förblifve det hvilande till nästa Riksmöte.
Yid förslagets slutliga behandling under sistnämnde Riksdag, kan det af Riks-Stånden endast ogillas eller oförändradt antagas.
Han det gillar, Sitt samtycke Riksens Ständer meddelar.
Prof. 1845. 3 Sami. 27 Häft. 1 2 Ccnstiiutiotis-lJtiloitets
Vd åt ende, JV:o 43 Vill Konungen, hos Riksens Ständer, föreslå någon ändiing i Giundlagarne, öfveilenjne flan Sin fiamställning, j<mte Slaisiådets lankai rietöfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att deiem föiut öfvei lägga, åt Consldutions-Utskottet uppdraga att utlåtande deiölver afgifva, Alsiyiker Utskottet Konungens förslag, föiblifve det likväl hvilande till nästa Riksdag, om minst 3:ne
Stånd derom öfverenskomma, r annan händelse för» (alfe frågan.
Tillstyrker Utskottet Konungens framställning, med eller utan ändringar, behandlas den likasom andia af Utskottet förordade grundlagsförslag. ”'
Preste-P/åndet bar antagit Conslitulicns-Utskettels i ofvanrämide
Merooiial framställda förslag till grundlagsförändringar att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag med erinran likväl till Utskottet att, i enlighet med den redaction af 56 § Regerings-Foi men, som å denna Riksdag blifvit antagen, i slutet af samma § införa orden:
"på sätt i Riksdags- Crdningen föreskrijves."
Borgare-Ståndet har, såsom sin gemensamma tanka, föiklarat, ”att
Ståndet anser de föreslagna föiändringaine i 56 och 8i Regerings-Formen, såsom hvaiken ändamålsenliga eller nyttiga, ej kuni.a antagas, och att Ståndet anser 8i § Regerings-Foi men böra omai belas, i öfveiensstämmelse med 56 § af samma gi undlag, så att, äfven derest ett vid en Riksdag af Const it tillo* s Utskottet fr; m lag dt g i undlagsäi drings-förslag, varder endast åfelt Riks-Siåml lill hvilande antaget, det lik val bör kom ma under omröstning hos Föistäi k t Coust i lut iöns- Utskott.’* Bonde-Ståndet har föiklarat, "att Ståndet fann den af Utskottet föreslagna änoiingen icke antaglig, utan deremot såsom sin gemensamma tanka »nloe Herr ff arns, Memoi ialei bifogade, leservation, med anmodan i öfiiet till Utskottet att ställa 8t § Regenngs-Foimen i öfverensstämmelse med 56 § i samma Grundlag.” Intetdera af Riks-Ståi den har således förklarat sjelfva hufvudfrågan «m beredande af nödig fullständighet och enbet i löieskrifterma, angående sättet för gi tind lagsfi ågoi s behandling, böra förfalla; men de resp.
Stånden hafva, i afseende på detaljerna af detta äiende, yttrat mer eller mindre skiljaktiga åsigttr.
Constitulions-Utskoltet åligger följaktligen, enligt a mt un.
Constitutions-Utskellets Utlåtande, N:o i-3. 3 56 § Regerings-Formen, *’att samtliga Riks Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka.'’
Beträffande sålunda forst Ridderskapet och Adelns och Preste-Ståndets yrkande, att, i öfverensstämmelse med deu å innevarande Riksdag aulagua redaction af t morn. 56 § Regeriiigs-Formeri, efter orden ’’ leröfver sig yttra” måtte tilläggas "på sätt i R iksd ags-O rd n in gen föreakrif ves”, liar väl Conslitutions-Ulskottet i sitt lötslag afsigtligen uteslutit detta tillägg, på den grund, att R iksdags-Ordinngen, som i alla fall måste i afseende på deli reglementariska ordningen vid riksmötena tjena till efterrättelse, egentligen icke föreskrifver, huru eller på hvad sätt Utskotten skola sig yttra; men Utskottet har dock nu ansett sig böra så vida efterkomma berörde yrkande, att tillägget blifvit i §:n infordt framför slutorden ”eger att dem utreda och deröfver sig yttra.”
I afseende på sättet att till Constistutions-Utsko'tet återremittera dess grundlags-förslag, har Ridderskapet och Adeln yttrat den mening, att ”förslaget skall, med de inom Ståndet gjorda anmärkningar, återlorvivas;” hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden kunna anses icke hafva frångått iiu gällande stadgan leo i i mom. 56 § Regerings-Formen, enligt hvilka de anmärkningar, sora ”hvarje Riks-Stånd serskilt förklarar utgöra dess gemensamma tankar,” varda till Constitutions-Utskotiet hänvisade, och Utskottet derefter åligger "att samtlige Riks-Slåndens tankar lill ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka.” Hvad Constitulions-Utskottet i detta hänseende tili sitt Memorial N:o 33 föreslagit, synes innefatta en förmedling mellan de begge nyss anförde ineningarne, och Utskottet vågar alltså vördsamt hemställa, att detta dess förslag, som af Preste-Ståndet blifvit gilladt och nu af Utskottet, blott med någon förenkling i redactionen förnyas, måtte jemväl af de öfriga resp. Biks-Stånden varda godkändt.
Bland de af Ridderskapet och Adeln i detta mål meddelade gemensamma tankar förekommer derjemte, att det förslag, Constitulions-Utskottet, till svar å återremiss, framlägger, må af Stånden endast kunna förkastas eller utan förändringar godkännas.
Hvad Utskottet i Memorialet N:o 33 tillstyrkt, eller alt ett sådant förslag jemväl må kunna ”med förändring” godkännas, är deremot af Preste-Ståndet gilladt; och såsom i sjelfva verket icke afvikande från den åberopade 56 §:ns nuvarande lydelse och tillämpning, kan det äfven anses öfverensstämma med Borgare- och Bonde-Stån - 4 Conititutions-Utskottets Utlåtande, N:o 43. dens beslut.
Hvadan Utskottet, med vidblifvande af sitt förslag härutinnan, får hemställa, huruvida Ridderskapet och Adeln behagade frångå sin i detta hänseende yttrade mening.
Samtlige Riks-Stånden hafva, mer eller mindre uttryckligen, godkännt den i memorialet N:o 33 uttalade åsigt, att Constitutions-Utskottets grundlags-förslag må, redan vid den Riksdag, då de afgifvas, kunna af Riksens Ständer afslås, och att ett sådant afslag må anses ega rum, då alla Stånden äro om förkastandet ense.
Men hvad Utskottet för öfrigt i detta hänseende föreslagit, nemligen i:o) att ett Constitutions-Utskottets grundlagsförslag bör anses förkastadt äfven då, vid pröfning å den Riksdag, hvarunder det afgifvits, Tre Riks-Stånd äro derom ense, 2:0) att, när i fråga ora förslagets förkastande eller preliminära godkännande Två Stånd stanna mot Två, förslaget bor förfalla, — och 3:o) att, när Tre Stånd med eller utan förändring godkänna, men det Fjerde afslår förslaget, frågan om dettas förkastande eller preliminära godkännande bör till Förstärkt ConstitutionsUtskott öfverlemnas, — är blott af Preste-Ståndet till fullo gilladt.
Ridderskapet och Adeln har yttrat den mening, att Conistitutions-Utskottets grundlagsförslag böra, när Tvänne Stånd förkasta densamma, förfalla, men, då minst Trenne Stånd godkännt dem, förblifva hvilande till nästa Riksmöte.
Hvaremot Borgare- och Bonde-Ståudeu påyrkat, att, äfven derest ett af Constitutious-Utskottet framlagdt grundlagsförslag varder endast af ett Biks-Stånd till hvilande antaget, samma förslag må komma under omröstning hos Förstärkt Constitutions-Utskott.
För att beträda en medelväg mellan dessa begge stridiga åsigter, har Utskottet, till en början, trott sig böra frångå den mening, att ett grundlagsförslag bör förfalla, när, i fråga om dess godkännande eller förkastande, Två Stånd stanna mot Två', och då Utskottets förslag, att, när Tre Stånd godkänna, men det Fjerde afslår förslaget, frågan bör till Förstärkt Constitutions-Utskotts afgörande öfverlemnas, är af Tre Stånd gilladt, och det må synas följdrigtigt, att enahanda behandling iagttages, när Tre Stånd förkasta, men det Fjerde bifaller förslaget, har Utskottet, med hänsigt dertill, att, äfven om till följd af omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott, ett förslag blifver hvilande till påföljande Riksdag, hvarje Riks-Stånd då är i tillfälle att utöfva sitt veto, numera, i öfverensstämmelse med Borgare- och Bonde-Ståndens yrkande, trott sig böra uppställa sitt förslag, så att Constitutions-Utskottets grundlagsförslag, å den Riksdag, då de afgifvas, skola till Förstärkt Utskotts af - Constitutions-Vtskottets Utlåtande, N:o 43. 5 görande öfverlemnas i alla händelser, när icke samtlige Stånden äro om godkännandet eller förkastandet ense; underställande Utskottet vördsamt Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet dessa jemkningar, för hvilka Utskottet till någon del jemväl hemtat stöd från de öfverläggningar, som hos Ridderskapet och Adeln, enligt Utskottet meddeiadt protocoll, egt rum, i anledning af Utskottets utlåtande uti Memorial N:o 3i.
Bevillning a- Utskottets Memorial, N:o S3. 29 33:0
Dea, sorn instämmer i Utskottets förslag, att från 4 till 3 sk. skålpundet nedsätta införselstullen å Cacao, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder 4 sk. införsels-tull bibehållen.