Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skyddsafgiften nedsättes för mindre bemedlade, men deremot i progressivt förhållande till inkomst och förmögenhet ökes för mera bemedlade personer. a:o Den, som antager Utskottets Förslag, att personliga Skydds-afgiften bör utgå årligen från och med fyllda iy är„ röstar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, skall denna afgift årligen erläggas från och med fyllda 18 år. 3:o Den, som gillar Utskottets Förslag, att personliga afgiflen utgår lill och med fyllda 60 år, samt då upphör för alla dem, som icke af egendom, tjenst eller rörelse ega en. inkomst af Ett Hundrade Riksdaler.
, eller sorn icke utgöra Bevillning af lön, egendom, rörelse eller förtjenst, röstar J(i; den det ej vill, voterar Nej. io Bevillnings-Utskoltets Memorial N.o 3-j.
Nej , kommer afgiften att, efter fyllda 60 år, upphöra för alla dem, som icke af egendom, tjenst eller rörelse ega en inkomst af Femtio Riksdaler, eller som icke utgöra Bevillning af lön, egendom, rörelse eller förtjenst.
Andra Grunden:
Trenne af Respecli ve Riks-Stånden hafva oförändrad antagit denna Bevillniugs-grund; men Hedervärda Bonde-Ståndet har deruti beslutat följande förändring och redaction:
"Bevillning utgöres af all fastighet efter värdet, utan afseende på dess natur, med fortfarande likväl af Bevillning å Rusttjenst-marker, samt Rotefrihels-afgiften.
Dock åläggas de fastigheter, så väl på Landet som i Stad, hvilka ega större värde än 8000 R:dr, en emot deras högre värde och afkastning progressivt stigande afgift/’
Då någon anmärkning, åsyftande en dylik progressiv förhöjning, icke vid ålerremissen af Betänkandet, N:o 7, förekom - Bevil/nings- Utskottets Memorial N;o 3j. 11 mit, i fråga om fastighet å Landet, tillkommer det Utskottet, enligt 71 §.
RegeringsFormen, att sig häröfver yttra; och Utskottet får, i sådant afseende, anföra: att Utskottet icke tror på verkligheten af Anders Danielssons anförda, samt af Hedervärda Bonde-Ståndet, såsom skäl för Beslutet, antagna uppgift, att nemligen mindre hemman, hus och lägenheter blifva uppskattade efter ungefärliga värdet, men att deremot större egendomar, så väl å Landet som i Stad, i allmänhet ej skola taxeras öfver deras halfva värde.
Utskottet hyser deremot den Öfvertygelsen, att värdet å en större egendom både bör bestämmas och i allmänhet blifver bestämdt efter dess högre afkastning; och Utskottet förmodar, att, i allmänhet, de större egendomarna snarare torde jemförelsevis vara högre uppskattade, emedan de oftare lära vara med intecknade lån besvärade, och beviljandet af sådana lån icke sällan beror på ett högre Taxerings-värde.
För öfrigt kan Utskottet icke eller finna, att 8,000 R:dr, eller större summor, nedlagda i fastighet, innehålla mera värde derföre, att de finnas i en persons ego, än om de tillhöra flera, och anser deremot, att en sådan progressiv Bevillning å fast egendom, dels skulle medföra uppenbar orättvisa vid alla de tillfällen, då egaren derå har skuld, och således 1.3 Bcvillnings-Utskottcts Memorial N.o 3j. lian ega villa mindre behållning än en skuldfri mindre Hemmans-egare, clels ock föranleda lill ojemnhet eller oreda i fråga om Bevillnings-afdraget för inleeknade lån.
Af dessa orsaker finnér Utskottet sig icke kunna, hos de Irenne öfriga RiksStånden, tillstyrka antagandet af Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut i förevarande amne, utan får Utskottet i stället hemställa till sistnämnda Riks-Stånd, om det icke vöre lämpligt att, i öfverensstämmelse med de trenne Med-Ståndens Beslut, antaga denna Bevillnings-grund, i enlighet med ordalydelsen i Utlåtandet N:o 28; men folden händelse, att denna hemställan icke b i fa lies, framställer Utskottet följande proposition : 4:o
Den, sorn bifaller Utskottets Förslag, att Bevillning utgöres af all fastighet efter värdet, utan afseende på dess natur, med fortfarande likväl af Bevillning å Rusttjensl-marker, samt Rotefrihets-afgiften, röstar Jaj den det ej vill, voterar Nej.
Nej, så utgöres
Bevillning af all fastighet efter värdet, utan afseende på dess natur, med fortfarande likväl af Bevillning a Rust - Bevillnings-Utskottéts Memorial W.-o 3j. i3 tjenst-marker samt Roléfrihets-afgiften ; och åläggas de fastigheter_, så väl å Lundel som i Stadj hvilka ega större värde än 8000 R.di-j eii emot deras högre värde och afkastning högre och progressivt stigande “f&ft - Fjerde Grunden:
Alla fyra Respecti ve Riks-Stånden hafva bifallit hvad Utskottet derom föreslagit, dock med tillägg af Vällofl. Borgare-Ståndet, ”att Gerningsmän och Sockne-handtverkare på Landet skola taxeras efter samma Grunder, som för Handtverkare i Städerna ega rum, det vili säga, efter den behållna inkomsten, eller, då den icke är tillämplig, efter Minimitariff, i likhet med den, sorn för femte classens Städer föreskrifves.”
Så vida de Irenne öfriga Riks-Stånden, i enlighet med det derom fattade Beslut, anse de i fjerde grunden införda stadganden tillräckliga, och således afslå nyss anförda tillägg, samt Vällofl.
Borgare-Ståndet icke eller, på sätt Utskottet nu vördsamt tillstyrker, frånträder sin i ämnet yttrade mening, så kommer denna fråga äfven att i förstärkta Stats-Utskottet afgöras; och i i4 Bevillnings-Utskoltets Memorial N.-o 3j. detta afseende lärer en sädan proposition för voteringen blifva lämplig, nemligen: 5:o
Den sorn bifaller hvad Bevillningsutskottet i fjerde Grunden föreslagit om Bevillning af Handel, Rörelse, Handtverk, Näringar, Fabrication, Konstflit och Arbetsförtjenst, voterar Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Nej, så bl ifver denna Bevillnings-grund antagen, med tillägg, att Gerningsmän och Sockenhandtverkare på landet skola taxeras efter samma Grunder, som för Handtverkare i Städerna ega rum, det vill säga, efter den behållna inkomsten, eller, då den icke är tillämplig, efter Minimi-tariff, i likhet med den, som för femte classens Städer föreskrifves.
Sjette Grunden:
I öfverensstämmelse med alla fyra Riks-Ståndens Beslut, kommer, med ändring af Utskottets Förslag, att Bevillning borde utgöras af all Löneinkomst utöfver ioo R:dr, denna Bevillnings-grund att erhålla följande lydelse: ”Bevillning utgöres af de inkomster, Bcvillnings-Utskottcts Memorial N.o 3y. t5 utöfver Två Hundrade Riksdaler Banco, hvilka, i egenskap af lön, arfvoden, sportlar eller tillfälliga förtjenster, tillfalla de personer, som äro i Kongl.
Maj:ts och Rikets eller serskilda Inrättningars tjenst/’ Åttonde Grunden:
Hedervärda BondeStåndet har ovilkorligt antagit Utskottets Förslag, att sådana disposiLioner, gåfvor och inkomster, som ej i värde uppgå till 5o R:dr B:o, skola undantagas från Bevillningsafgift; men som de Irenne öfriga RiksStånden bifallit de emot Utskottets Förslag i nämnde afseende gjorda anmärkningar, och beslutat, att dispositioner, gåfvor och testamenten, som ej i värde uppgå till 3oo R:dr, skola från Bevillning undantagas; så är Utskottets Förslag i denna omständighet, enligt 71 §.
Regerings-Formen, förkastadt och på nyssnämnde sätt ändradt.
Härförutan har Vallöf]. Borgare-Ståndet, uti föreslagen Redactions-förändring, icke allenast ibland de af Utskottet föreslagna undantag från Bevillnings-afgifter, tillagt: ”Gåfvor och Testamenten till Tjenstehjon för trogen och långvarig tjensthvilken undanlags-föreski ift icke blifvit af något i6 Bevillnings-Utskottets Memorial No 3j. bland de öfriga Riks-Slånden beslutad; utan äfven uteslutit ordet ”fynd,” sorn af de Irenne öfriga Riks-Stånden bibehållits; och med åberopande af hvad Utlåtandet, N:o 28, innehåller angående dessa ämnen, öfverlemnar Utskottet till Yällofl.
BorgareStåndet, dels att förändra sitt
Beslut i förstnämnde hufvudsäkliga omständighet, deis ock, huruvida det sista anförda mindre vigtiga uteslutandet må vara behöfligt.
För det fall åter, att besluten härom icke ändras, framställas följande Propositioner: 6:0
Den, som bifaller, att Bevillning tgår med vissa procent af Testamenten, uåfvor, Fidei-commisser, Arf- och Yinstmeel, samt att från en dylik Bevillning»-» afgift likväl må undantagas Testamenten till fromma Stiftelser, samt sådana dispositioner, gåfvor och inkomster, som ej i värde uppgå till 3oo R:dr B:o, eller hvilka, så väl som arf, icke tillfalla personer i det slägtskaps-förhållande, som 2 Art. 7 §.
Bevil lnings-För fattningen såsom undan tag upprepar, röstar Ja; elen det ej vill, voterar Nej Yinner Nej, komma Testamenten och Gåfvor till Tjenstehjon - I Bevillnings-Utskottets Memorial Ig.v 3y. 17 stehjon för trogen och långvarig tjenst, att från Bevillning undantagas. 7:0
Den som vill, ätt, jemlikt Bevillnins-Utskottets Förslag, Bevillning skall utgå af fynd, röstar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer fynd att uteslutas och från Bevillning fritagas.
Nionde Grundén är af trenne Riksstånd antagen; men Vällofl.
Borgare-Ståndet har sålunda fastställt densamma:
''Personer i Städerna och på Landet, som icke lämpligen kunna hänföras under de föregående Bevillnings-grunderna, skola utgöra Bevillning efter de grunder, som 4;de punkten innehåller."
Utskottet, som tror denna bestämmelse innebära en slags motsägelse, får underställa sådant Vällofl. Borgare-Ståndets pröfning, och härmed till Ståndets afgörande öfverlemna, om icke Utskottets af trenne JBih. lill R.
St. Prat-1828 och 182g, S S. 1 AJd. 2 B. g: de Haft. 2 i B Bevillnings-Utskoltets Memorial N.-o Riks-Stånd biträdde Förslag må anses lämpligare, helst det, vid pröfningen af Utskottets Förslag till författning, är Ståndet öppet att begära och befordra rättelse om ifrågavarande bestämmande i mer eller mindre nion skulle afvika från Ståndets mening.
Om detta icke bifalles, tror Utskottet deremot frågan böra afgöras genom votering, efter följande Proposition: 8:0 Den , som godkänner Utskottets Förslag, att Bevillning utgöres efter serskilda bestämmanden af personer i Städerna och på Landet, hvilka hafva sådana utvägar att sig försörja, som icke lämpligen kunna hänföras under de öfriga Bevillningsgrunderna, och att dervid, i afseende på classificationen, gäller hvad fjerde Bevillnings-grunden innehåller, röstar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, så komma personer i Städerna och på Landet, hvilka hafva sådana utvägar att sig försörja, sorn icke lämpligen kunna hänföras under de föregående Bevillnings-grunderna, att utgöra Bevillning efter de grunder, som fjerde Punkten innehåller.
Bevillnings-Utskottets Memorial N.o 3’j.
Tolfte Grunden; I fråga härom har Välloflige Borgare-Ståndet varit skiljaktigt från de trenne öfriga Stånden, hvilka godkänt Utskottets mening.
Med hemtad anledning af de vid Betänkandet, N:o 7, inom Välloflige Borgare-Ståndet i detta hänseende gjorda anmärkningar, hvarom Utskottet, före öfriga Riks-Slåndens beslut, sig utlåtit, anser Utskottet troligt, att de härvid förekommande väsendtliga olikheter i åsigter, icke kunna utan votering atgöras; hvarföre någon annan åtgärd ej synes lämplig, än att till Rikets Högloflige Ständers pröfning framställa en så 3ydande proposition : q:o Den, som gillar Bevillnings-Utskottets Förslag, att de i 1823 års BevillningsFörordning antagna Grunder om värdering af fastighet i Stad må fortfara, med. den förändring, alt minimum af värde är det, hvartill hus blifvit i allmänna inhemska Brandstods-Bolag till försäkring antaget, och att derunder nedsättning på intet vilkor må ega rum, voterar Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Nej, skola de i 1823 års Bevillnings-Forordning gifna föreskrifter om värdering af fastighet ao Bevillning:;-Utskottets Memorial N.-o 3f. i Stad fortfara; men ehuru Taxerings-Comiteer skola taga i betraktande i Stad belägna fastigheters brandförsäkrings-värden, må de dock ej vara pligtige att följa Brandförsäkrings-värdet, hvarken såsom minimum eller maximum för fastigheters taxeriugs-värde; äfvensom vid taxering af hus å jordar utom Städernas staket, men på deras grund belägna, samma grunder må följas, som vid taxering af hus å egentliga Landtegendomar iakttagas.
Hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, blifver vördsamt tili Rikets Högloflige Ständers upplysta granskning öfverlemnadt.
Stockholm den 23 Julii 1829.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteänska Boktryckeriet, 182g. ♦ N:o 38.
Utskottet den 6 Aug. 1819.
Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut i fråga om Bevillnings erläggande för Proste-Tunnor.
Vid föredragning af så väl Utskottets Betänkande, N:o 18, angående väckt Motion om Proste-Tunnors befriande från bevillning, som det under N:o 34, med anled> liing af de vid förstnämnde Betänkande gjorda anmärkningar, afgifna Utlåtande, hvar4 uti Utskottet ansett, alt Proste-Tunnor borde med bevillnings-afgift beläggas, samt tillstyrkt, att ett stadgande, i anledning af Rikets Ständers beslut i denna fråga, måtte intagas i Bevillnings-Förordningen, hafva, enligt ankomna Protocolls-Utdrag, följande skiljaktigheter inom Respective Riks-Stånden förekommit, nemligen: Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln liar afslagit Utskottets Utlåtande, med förklarande, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, för dess del, fann någon bevillning å Prosle-Tunnor icke böra ega rum.
Prat. 1828 och 1829. 5 Sami. 1 d/d. 1 8:de H:t.
2 Bcvilhungs-Ut.skottcts Memorial.
Högvördige Preste-Ståndet liar, för sill del, beslutit, atl Proste-Tunnor, i likhet med Embets- och Tjenstemäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärenden, skola från Bevillning fritagas, och stadgandet härom i den blifvande Bevillnings-Förordningen intagas.
Yällofl.
Borgare-Ståndet har bifallit nämnde Betänkande och Utlåtande; och Hedervärda Bonde - Ståndet, som, då Betänkandet N:o 18 första gången hos Ståndet förekom, det samma bifallit, har vid dess förra beslut i ämnet förblifvit och lagt Utlåtandet N:o 34 till handlingarne.
Då således förevarande fråga, i hvilken Tvä Stånd stannat emot Två, måste, en- * ligt 71 § Regeringsformen, af flöglofl.
Förstärkta Stats-Utskottet afgöras, får Utskottet, för sådant ändamål, vördsamt tillstyrka följande Voterings-Proposition:
Den som vill, att Proste-Tunnor skola, liksom andra löne-inkomster, lill bevillnings erläggande uppgifvas och beräknas, samt att ett stadgande derom skall i Bevillnings-Författningen inflyta, röstar Ja, den det ej vill, röstar Nej.
Nej, Bein'llnin"s-Utsfcoltets Utlåtande.
N.o 3g. 3 komma Prosle-Tunnor att, i likhet med Embets- och Tjeustemäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärenden, från bevillning fritagas, och stadgandet härom att införas i Beviilnings-Författningen.
Stockholm den x Augusti 1829.
Utskottet d. G Aug. 1829.
Utlåtande, i anledning af Herr E. /. Gezelii Motion om lindring i Städernas allmänna utskylder.
Ledamoten af Vällofl. Borgare-Ståndet Herr Gezelius har, uti Memorial, som till Bevillnings-Utskoltet blifvit remitteradt, anfört, att, sedan tid efter annan en nästan oinskränkt näringsfrihet blifvit beviljad, och Städernes förut gällande Skrå-privilegier och monopoliska rättigheter allt mer och mer inskränkts, så hafva Städernes Borgerskap, i synnerhet handtverks-classerne, kommit i betydlig mistning af deras fordna rörelse och arbetsförtjenst; hvadan och då alla äldre Contributioner och senare Bevillnin - 4 Bevillnings-Ut skottets Utlåtande.
N.o 3g. gar, så väl lill Kronan som Städerne serskildt, äro grundade på förenämnde privilegier, saini Slädernes Borgerskap sålunda fält vidkännas åtskilliga utgifter och andra onera, hvarifrån de på Landsbygden boende Handtverkare och Manufacturister äro frie, Motionairen yrkat, att, på det Städerne icke alldeles måtte råka i ödesmål, sådant allt måtte noga betraktas vid upprättandet af denna Riksdagens BevillningsFörordning, så att utskylderne till Kronan nedsättas och lindras, i samma förhållande som Städerne förlorat sina fordna förmoner och rättigheter.
Motionairen har lik vist icke uppgifvit, på hvad sätt ifrågaställa nedsättning skulle åstadkommas, och Utskottet finner, att ett allmänt stadgande i detta fall hvarken vore billigt eller verkställbart; men då dessutom Utskottets, af Rikets Högloft.
Ständer gillade förslag till grunder för allmänna bevillningens utgörande, äfven för framtiden, bibehållit förra beskattnings-sättet för Borgerliga rörelsen efter viss procent af inkomsten, men rättighet derjemte för Taxerings-Comité att, när så nödigt pröfvas, nedsätta rörelse-algiften under de stadgade classerne, hvaraf den följd uppkommer, att Borgare, i den mon deras vilkor må hafva försämrats, få åtnjuta en motsvarande Bevillnings-Utskottets Betänkande. IV: o 4°. 5 minskning i Bevillnings-afgiften; så anser Utskottet något serskildt afseende icke kunna fästas å Herr Gezelii ofvanberörde Motion.
Utskottet d. 6 Aug. 182g.
Betänkande, angående Riksdags-Fullmägtigen Johannes Svenssons Motion 0111 befrielse från Bevillning efter 2 Art. för egare af KronoKrono-skatte och Frälse-skatteliemman i Småland.
Riksdags - Fullmägtigen från Jönköpings Län Johannes Svensson liar, uti en till Bea villnings-IJtskollet remitterad Motion, sökt ådagalägga, det i synnerhet Krono-, Kronoskatte- oell Frälseskatle-jorden i Småland vore allt för högt beskattad , genom den der svårare än annorstädes tryckande roleringen af Infanteri, Cavallen och Båtsmanshåll, så att, ehuru hemmanen der i allmänhet voro ganska magie, endast 1 \ man - 6 Bevillnings-ljtskoUets Betänkande. N. o 40. tal måste underhålla en Soldat och ändå utgöra augments-eller ordinarie ränta, samt att dessa onera, uppgående lill ungefärligen 119 R:dr 26 sk. 8 r:st Banco, vöre i sig sjelfva allt för svåra att utgöra för hemman, hvilka vanligen besås med 20 tunnor Hafre, som afkasta 3:dje kornet, samt kunna föda omkring 24 Boskaps-kreatur; och har Motionairen, på det åboerne å ifrågavarande hemman ej måtte digna under elen svåra skatte-bördan, och då hans mening ej vore att inkräkta på Indelnings-verket, föreslagit, att hemman af förutnämnde natur i Småland, måtte från Bevillning å jord efter 2 Art, befrias.
Utskottet har tagit detta i öfvervägande; men då Rikets Högloft.
Ständer redan antagit Utskottets förslag, att bevillning af jord bör utgå med viss af gift efter värdet, och det af delta beräknings-sätt är en följd, att, om hemman äro mycket besvärade af rotering och andra onera, deras uppskattnings-värdé derigenom förminskas, så och enär, vid ett sådant förhållande, en motsvarande lindring i Bevillningen, på förenämde sätt, kommer alt åtnjutas, saknar Utskottet anledning att, i någon mon, understödja Johannes Svenssons , i ofvannämnde Motion, gjorda anhållan, hvilken alltså lärer förfalla.
Bil, t. Bevillniiigs-Utskottcts Motionairens häremot afgifna reservation bifogas.
Reservation: Johannes Svensson från Jönköpings Län: ”Jag reserverar mig mot Utskottets fattade beslut, i anledning af min gjorda Motion om befrielse från bevillning efter aldra Art. för egare af Krono- Krono-Skatteoch Frälse-Skaltehemman i Småland af orsak, att jag anser, det Utskottet för tidigt afstyrkt fråga om lindring i Bevillningen, innan Utskottet fått del utaf den af Rikets Ständer fastställda Stats-Reglering, så alt, i händelse Staten icke behöfver så stor summa, har Utskottet, i förhand, frånsagt sig en nedsättning, som, i min tanka, bordt ega rum.” N:o 4i.
Ankom till Expéd.
Utskottet d. 6 Aug. 1829.
Betänkande, i anledning af Herr 'N. Bruncronds
Motion om befrielse 8 Bevillnings-Utskotlets Betänkande.
N.o eller lindring i Bevillnmgen lör Krono-Lotsar och Lots-drängar.
' Uti en, från Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Bevillnings-Utskotlet remitterad Motion, har Herr Bruncrona framställt, hura Krono-Lotsarne, alltifrån Lotsinrättningens första ändamålsenliga organisation intill år 1760, varit befriade från erläggande af personliga afgifter till Staten, lika med Ryttare, Soldater och Båtsmän, som ännu åtnjuta en sådan förmon, samt derefter än blifvit ålagde och än befriade från sådana afgifter, till dess vid 1809 års Riksdag Bevillning ovilkorligen blef Lotspersonalen ålagd, hvilken sedermera fortfarit, oaktadt Molionairen vid i8a3 års
Riksdag väckt fråga om dess upphörande; i anledning hvaraf, och som senare årens erfarenhet visat, det en Lots med 5 Rrdrs årlig lön af Lotsmedlen och en Lotspenningeförtjenst, utgörande högst 3 R:dr, samt utan all annan förtjenst, än hvad fiske kunnat gifva, blifvit taxerad till den högsta af de bestämda afgifterne, eller \
R:dr Banco, i årlig Bevillning till Staten, hvilket belopp nära motsvarade Lotsens brödföda, Motionairen hemställt, att Krono-Lotsarne, hvilka, i afseende på Sjöförsvaret och Handeln, stodo i närmaste jeruförjiga förhållande med Soldater och Båtsmän, men hade vi - Bertili iingi-Ut skot tets Betänkande.
JY.o 4'- 9 da besvärligare och ansvarsfullare göromål, hädanefter för sina personer måtte ifrån all Bevillning till Staten blifva frikallade; men, om sådan frihet icke beviljades, bar Motionairen'föreslagit följande förändrade redaction uti blifvande Beviilnings-F örordningen: Krono-Lotsar i 3:ne classer.
Första classen, Lotsålderman R:dr i:
Mästers Lotsar .... 3 a. Secund-Lotsar . . . . 16» hvarvid dock blifvit tillagdt, att, sorn LotsLärlingar hvarken hafva lön eller rättighet till Lotspenninge-fÖrtjenst, så kunde dessa icke skäligen till Bevillnings erläggande taxeras, utan borde i Förordningen derifrån bestämdt frikännas.
Slutligen har Motionairen upplysningsvis anfört, att, med undantag af Lotspersonalen vid Landsorts, Sandhamns, Dalarö, Stockholms, Brömsö och Götheborgs Lotsplatsen vore densamma vid de öfriga i3o Lots-stationerna i Riket nästan öfverallt lika vanlottad, i följd af mindre liflig sjöfart och inskränktare handelsrörelse, men, det oaktadt, underkastad lika besvärlig och ansvarsfull uppassning på sjöfarande.
Vid öfvervägande af hvad till detta ämne hörer, har Utskottet ansett, alt då io Bevillnihgs-Utskottets Betänkande.
N:o 41<
Lotsarne erhålla en stundom icke ringa betalning för det biträde, som de lemna vid förefallande behof, deras belägenhet i allmänhet icke är så beklagansvärd, som Motionairen tecknat densamma; och enär, vid en ny reglering af Convoij-afgifterne och hvad dertill beräknas, Lotsbetjeningens vilkor än mera lära komma att förbättras, samt Utskottet icke kan medgifva, att de skäl, sorn, i fråga ,om Soldater och Båtsmän, gälla till deras befrielse från deltagande i skattebidragen, rätteligen bora tillämpas på Lotsarne, kan Utskottet icke tillstyrka bifall åt Motionairens första framställning, att Lotsar måtte från Bevillning alldeles fri kallas.
Hvad dernäst angår Herr Bruncronas vilkorliga förslag om Bevillningens erläggande efter en ny classification, derest fullkomlig befrielse ej kan vinnas; så och ehuru
Utskottet ännu icke kommit i tillfälle att taga befattning med Bevillningens fördelning, tror Utskottet sig böra yttra, dels att nämnde förslag, i Utskottets tanka, icke är passande för alla förekommande olika förhållanden, samt dels att Utskottet ämnar, då sådant kommer i fråga, med behörig noggrannhet föreslå de äfgifter, som 'Utskottet anser böra af Lotsbetjeningen. erläggas, på enahanda sätt, sorn de nu gäl - Bevillnings-Utskottets Betänkande.
N:o /{.1. 11 lande författningar påbjuda, eller inom flera serskilda classer, med ringa Bevillningsafgift i den lägsta, då det af Taxeringsman beror att så jemka denna pålaga, att bland.
Lotspersonalen ingen får högre beskattning än honom rätteligen tillkommer.
En emot detta Betänkande afgifven Reservation bifogas vördsamt.
■ Slockholm den i Augusti 1829.
Reservation af Herr af Billbergh:
Det biträde Tullverket bör förvänta af Lotspersonalen liar föranlåtit mig, alt under mina Erubetsresor taga närmare kännedom af deras förhållanden.
För att icke såra en hel corps* och för alt icke göra orättvisa åt dem\ hvilka med nit och skicklighet uppfylla de£ ras bestämmelse, inskränker jag mig till meddelande af den upplysning, att på flera ställen finnes ingen och på ännu flera ett ringare antal Lotsar, än Staten utsätter, hvartill orsaken blifvit uppgifven vara, alt Lönen för Lotsen endast utgör 5 å 10 R:dr om året, och att
Lotsnings-fcirtjensten på mångå ställen icke uppgår till lika summa, under hvilket förhållande det skall vara lika omöjligt
,a,tt tunna complettera Lotsar - 13 Bil. t.
Bevillnings-Ulskotlcts nes antal, sorn att utsträcka fordringarne på deras skicklighet och conduite.