Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 116. g l:o att, da Provincen Jemtland, genom Kongl.
Majits landsfaderliga omsorg, redan erhållit dess i äldre tider åtagna rotering af 1000 man nedsatt till 800, pä det sätt, att den Va* cance-afgift, sorn af de indragne 200 Numren erlägges, varder säsoin understöd fördelad emellan de effective varande 800 rotar, Jemtlands "Regemente må, på sätt Kongl. Majit jemväl vilkorligt stadgat, anses förbundet att, vid inträffande krig, i likhet med öfrige Regementer af Svenska Arméen, tjenstgöra der Kongl, Majit för Rikets försvar nödigt pröfvar; hvaremot Regementet, under fredstid;* icke må kunna till allmänna arbeten utom Jemtland commenderas; 2to att den emellan Kongl. Majit och Rotehållarne för nu varande 200 vacanta Numer af Regementet träffade öfverenskommelse, om erläggandet af en viss årlig Vacance-afgift till de effective Rotarnes understöd, må, för den derföre bestämda tid af 8 år, orubbadt fortfara; 3:0 att, så vida, vid denna tids tilländagående, ett nytt Roteringsverk för Jemtland t-j kunnat medhinnas eller faststäildt blifvit, och Rotehållarne ej äro hugade att, uppå derom erhållen Nådig framställning, förlänga den träffade öfverenskommelse!!, till dess den slutliga handen vid det nya Roteringsverket kan biif Bih. till R—St.
Brot. 1828-18äo, 4 Sami. 2 Ajd, % Band. ij:de Hä/c. % io Bil. t. Stats- samt Oac.-ZJtsA.
Vtl. N:o it6. va lagd, Kongl. Maj:t må anses oförhindrad att återkalla den provisoriskt vidtagna regleringen, och anbefalla recrutering af de för närvarande vacanta Numer; 4:0 att Kongl. Maj:t, vid fördelningen af de a g:de Hufvuu-Titeln anvisade tillgångar, företrädesvis täckes afse angelägenheten af afvittrings-arbetcts fortskyndande och snara tillslutbringande inom Jemtland; 5:0 att, så snart alvittringsverket så långt framskridit, att början med upprättandet af ett nytt Roteringsverk för Jemtland kan företagas, med iakttagande af enahanda grunder, sorn för den öfriga Rot (ringen i Sverige blifvit foljde, ett sådant arbete må åligga vederbörande dertill i Nåder utsedde och förordnade personer att ofördröjligen begynna och fortsätta; 6:0 atc de Nyhemman och Lägenheter inom Jemtland, hvilka antingen redan förefinnas ech till ordinarie Knecktehåli böra indelas, eller ock genom det fortgående afvittringsverket än ytterligare kunna uppkomma, måtte anslås till understöd för Jemtlands Regementes nu varande gamla Rotar; 7:0 att det nya Roteringsverket, så vidt möjligen medhinnas kan, måtte, vid nästinträffande Riksdag, varda Rikets
Ständer till pröfning och fastställelse förelagdt; samt 8lo att de sålunda för Jemtlands Fältjägare-Regemente tillstyrkta vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Sqvadron, Stats- samt Occ.-ZJtsh. Uti.
N:o 117. 11 och att
Rusthållarne dervid matte komma 1 åtnjutande af ali den lindring i deras hittills å liggande skyldigheter, sorn antingen redan blifvit eller framdeles karr varda Rotehållarne inom Provincen beviljad.
Ankom till Exp. Utsk. d. 21 Jan. igjo. Ytterligare Utlåtande, såsom följd af erhållen återreniiss å Betänkandet JS:o g5, i anledning af gjord hemställan om de Skånska Infanteri-Regementenas befrielse från Garnizonstjenstgöring under fredstid.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten hafva från Hedervärda BondeStåndet fått emottaga återreniiss å de förenade Utskottens Betänkande, N:o 95, i anledning af gjord hemställan örn de Skånska Infanteri-Regementenas befrielse från Garnizonstjenstgöring under fredstid, hvilken återförvisning varit föranledd af åtskilliga emot Betänkandet gjorda erinringar af Riksdags-Fullmägtige Anders Danielsson och Hans tJansson från Elfsborgs iian, samt Nils Monsson från Malmöhus Län, med hvilken sistnämnde samtlige det Hedervärda ii Stats- samt Oac.-UtsA.
N:o 117,.
Ståndets Ledamöter fran Skane sig förenat; men då Högloflige Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet samt Välloflige BorgareStåndet, genom hvar för sig fattade oeh Utskotten meddelade beslut, behagat ifrågavarande Betänkande godkänna, samt frågan, vid sådant förhållande, jemlikt 69 §.
Regerings-Formen, jemförd till 4g §. 3 morn. och 75 §.
Riksdagsordningen, är grundlagsenligt afgjord, hafva de förenade Utskotten, hvilka således äro ur tillfälle satta att någon ytterligare åtgärd åt detta ärende lemna, skolat sådant det Hedervärda Ståndet vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den 16 Jariuarii 1830.
STOCKHOLM, hos Cahl A b.
Pihl, i83o, Statt- tamt Oec.-UlsÅ. Ut!.
N.-o n8. f N:o ii8.
Ankom till Exp. Utxk. d. 45 Jan. 1830, Ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet, N:o p4* angående jemkning i deli Provincen Skåne ålagda Ordinarie Rotering.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens uti ifrågavarande ämne, under den 5 uästförflutne November, gemensamt afgifna Betänkande liar frän samtlige Riks-Stånden blifvit till ytterligare handläggning återförvisadt, på grund af deremot framställda erinringar:
Inom Hogloflige Ridderskapct och Adeln: af Herrar Grefvame Gyllenborg, Joh. Henning, och Horn, Cl. Fredrik, Herrar Friherrame Wrangel, Henning, och Boije, Ludv.
Johansson, samt Herrarne Ribbing, Arvid, Hjerta, G., Munck af Rosensköld, Eberhard, och Rosenqvist af Åkershult, F. L., hvaremot Herr Friherre Cederström, ^facob, och Herr Nordenfalk, Johan, utan att bestrida den yrkade återrernissen, i vederläggning af de gjorda anmärkningarne ingått; Inom Hogo or dige Preste Ståndet: af Herr Biskopen m. m.
Doctor Faxe, Herrar Contracts-Prostarne Petterson, Nibelius Bih. till R.-St. Prot. i8a8-i83o, 4 Sami. 2 Afd. 2 Band. i%:dc Haft. 1 a Stats- samt Oec.-UtsJt.
N:o 118. och Hallstrom, Herr Prosten m. rn.
Greuilliuf och Herr Professoren in. rn.
Geijer; Inom Hallo fl i ge Borgare-Ståndet: af Herr Grosshandlaren Ekerman och Herr Commerce-Rådet Santesson; Inom Hedervår da Bonde Ståndet: af Riksdags-Fullmägtige från Christianstads Län Pehr Pehrsson, Tufve Larsson, Pehr Jonsson och Pani Jonsson, samt Riksdags-Fullmägtigen från Malmöhus Län Nils Mårnsson.
Enär den vidlyftighet, hvaraf discussionerne öfver detta ämne, serdeles inom Högloflige Ridder skåpet och Adeln, sig utmärka, nekar Utskotten tillfälle att upprepa hvad af hvarje Stånds Ledamot serskildt yttradt blifvit, samt de gjorda anrnärkningarne eller framlagda nya förslagen för ärendets behandling med hvarannan i åtskilliga delar öfverensstämma, hafva Utskotten ansett med den möjligaste enkelhet och tydlighet i uppställningen blifva förenligt, att hvad i hvarje omständighet erinradt och föreslaget blifvit här nedan i ett sammanhang upptaga och besvara.
Vidkommande således först Herr Grefve Gyllenborgs anmärkning emot fullständigheten af Utskottens Betänkande, enär Herr Grefven deruti trott sig sakna för ärendets pröfning angelägna upplysningar, ej mindre om namnen å de extra Rotehållare, hvilka vid de, år 1813, ä Lands-Cancellierne i Malmö och Christian - Stats- samt Oec.-TJtsti.
N.o 11S. 3 stad hållna sammankomster, varit frånvarande, likasom å dem af berörde extra Rotehållare, hvilka, öfver den extra Roteringens förbytande till ständig, underdåniga besvär sedermera anfört, än jemväl öfver Egendornarnes i Skåne uppskattnings-värden för bevillning till ledning för jemförelse af Roteringen i dem båda, samt Herr Friherre Wrangels påstående, det Utskotten bordt förskaffa sig upplysning, ej mindre om antnlet af de Rotar, som skulle återgå till extra Rotering, i händelse man utginge från den princip, att alla vid sarnmankomsterne frånvarande extra Rotehållare icke åtagit sig den ständiga Roteringen, än om de Säterier och Prestebohl i Skåne, hvilka blifvit ordinarie Rotering underkastade; hafva Utskotten vördsamt skolat förklara, att Utskotten, det sorgfälligaste bemödande oaktadt att från spridda Embetsverk och Archiver samla de handlingar och upplysningar, som, för en fullständig utredning af Skånska Roterings-frågans erhållna behandling från dess första upprinnelse, ansetts erforderliga, hvarken hittills kunnat eller än mindre nu, emot Riksdagens tillstundande slut, finna för sig möjligt vara, att inför Rikets Högloflige Ständer framlägga alla de vidtomfattande ifetail-utredningar, som af Herr Grefve Gyllenborg och Herr Friherre Wrangel äskade blifvit, ett arbete, hvartill, enligt sisthemälde Herr Friherres eget medgifvande, en tid af flera månader skulla erfordras; och då Utskotten, för deras del, an - 4 Statt* tamt Oec.-Utsk. XJtl, N:o 118 *e, att, vid detta ärendes företagande till pröfning hos Rikets Högloflige Ständer, fråga blott bör kunna uppstå om bestämmandet af vissa allmänna grunder för detsamma» slutliga behandling, hvaremot en minutiös utveckling af localförhällanden, hvilka till utredning och pröfning af den blifvande Jemknings-commissionen bora öfverlemnas, blott skulle åstadkomma Ökad svårighet, att till sina rättsgrunder öfverskåda detta redan allt för mycket invecklade ärende, hemställa Utskotten, om icke Rikets Högloflige Ständer skulle anse den af Utskotten redan afgifna berättelse tillräckligt upplysande och tillfyllestgörande för den pröfning, Rikets Ständer i denna fråga kan tillkomma; dock hafva Utskotten, för att ådagalägga, det de icke undanhållit någon upplysning, som ur de af Landshöfdingarne i Christianstads- och Malmöhus Län, den 27 April och den 27 Maji *8i3> till Kongl, Majit ingifna underdåniga Berättelser öfver extra Rotehållarnes slutliga hörande öfver ordinarie Roteringens åtagande, kunnat hemtas, ansett sig böra samma Berättelser,
tillika med det från Christianstad i sammanhang dermed insända Jprotocoll, härjemte in extenso bifoga.
Hvad härnäst beträffar Herr Friherre JVrangels yttrade förmodan, att Embetsmannain fly t ande och ofverrumpling egt rum vid de Stan- jamt Ojc.-Utsk.
N:o 118. 5 tillfällen, då extra Rotehållare i Skåne, vid de af vederbörande Konungens Befallningshafvande i vanlig ordning och efter af Kongl. Maj:t derom meddelade föreskrifter utlyste Sammanträden, åtagit sig att utbyta den år I8H
Skånes dittills oroterade jord ålagda extra Rotering, emot ständigt Knecktehåll , samt Herr Grefve Horns hemställan, huruvida den ordinarie Roteringen i Skåne kan anses vara lagligen tillkommen eller icke; hafva Utskotten, i förra hänseendet, skolat, lika med Herr Nordenfalk, förklara, det
Utskotten icke ega sig andra förhållanden eller iakttagelser vid ifrågavarande tillfällen bekante, än dem, som af Handlingar och förda Protocoll inhemtas.
Och då, så vidt den af Utskotten redan framlagda på officiela Handlingar grundade berättelse utreder, den nu varande ordinarie Roteringen i Skåne tillkommit såsom följd af en emellan Konungen och extra Rotehållare träffad frivillig öfverenskommelse, deråt Rikets Högloflige Ständer, med den rätt 80 §■ Regeringsformen Rikets Ständer tillerkänner, tvänne gånger, eller vid 18x3 och 1823 årens Riksdagar, lemnat deras provisoriska bifall, anse Utskotten, hvad af Herr Friherre Wrangel och Herr Grefve Horn i dessa omständigheter anfördt blifvit icke föranleda till någon åtgärd.
Af Herr Grefve Gyllenborg, Herr Friherre Wrangel och Herr Rosenqvist af Åkershult 6 Stats- samt 0«c.-Utsk. till.
N:o 118- har blifvit yrkadt, att de extra Rotehållare; hvilka vid de år 18*3 ^ Lands-Cancellierne i Malmö och Christianstad haline sammankomster icke tillstädeskommit och, vid sådant förhållande, i stöd af det af Kongl. Maj:t
Nådigst anbefallda och i Kungörelserne influtna förbehåll, blifvit såsom jakande till den Kongliga Propositionen b«traktade, måtte förklaras berättigade att till extra Rotering få återgå.
De förenade Utskotten, hvilka redan, i deras afgifna Betänkanden, pag. 3 5 och 36, egt tillfälle anföra de flera skäl, hvilka tala emot beviljandet af en sådan, till upplösning af 2:ne reguliera Infanteri-Regementen ledande återgång, hafva härtill ansett sig böra bifoga Herr Friherre Boijes, Ludv., i denna omständighet och på grund af juridisk undersökning lemnade yttrande, att, sedan den frånvarande fastighetsegaren blifvit ålagd en ständig Roteringsskyldighet, det varit hans ovilkorliga pligt att deröfver i laglig ordning anföra besvär, och att, då han det icke gjort, utan låtit beslutet emot sig vinna laga kraft, samt i hela fjorton åren ställt sig detsamma till efterlefnad, han nu så mycket mindre är berättigad att det upprifva, som, efter det de inroterade 2000 man redan längesedan ingått i grunden för Rikets Militairestyrka, någon rubbning deri icke mera begäras kan; hvarföre Utskotten hemställa, att Herr Grefve Gyllenborgs, Hr Friherre Wran.
Stats- samt Oec.-UtsJr.
N:o 'n8. 7 gell och Herr Rotenqvits yrkanden i denna del icke mätte godkännas.
Det har af sistbemälde Talare jemväl hegardt blifvit, att de f. d. Extra Rotehållare, hvilka, så väl öfver grunden till förbytandet af deras förra åliggande till ständig rotering, som öfver det sätt, hvaruppå deras jord till visst ordinarie Knecktehall är vorden indelad, besvär i underdånighet anfört, måtte af Rikets Ständer förklaras berättigade att få återtaga sin extra Roteringsskyldighet; roen då härvid förekommer, att ingen bland de extra Rotehållare i Skåne, som, vid haline sammanträden å Lands-Cancellierne, sjelfve eller genom Ombud förklarat sin önskan, att vid extra Roteringsskyldigheten framgent få förblifva, emot sin vilja blifvit förmådd att ständigt Knecktehall sig åtaga, samt de emot den tillsatta Roterings-Commissioneris åtgärder inför Kongl. Majrt i underdånighet anförda Besvär längesedan blifvit i laga ordning pröfvade och med Utslag afhulpne, i hvilka Styrelse- och Domaremagternes tillgöranden Utskotten anse Rikets Ffögloflige Ständer vara hindrade att någon rubbning åstadkomma, hemställa Utskotten vördsamt, att den i sistberörde omständighet, af några Ledamöter inom Högloflige Ridderskapet och Adeln, gjorda anhållan måtte få förfalla; likasom de förenade Utskotten ej eller anse sig kunna tillstyrka Herr 8 Stats- samt Oec.-Utsft.
N:o u8.
Friherre Boijer förslag, det Rikets Ständer ville i önskningsväg hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att berörde klagande måtte till extra
Ro* teringen lå återgå. “Då Säterier i det öfriga Sverige äro frie “flan Rotering, och den ena skattdragande, i “följd af ingångna köp rn. m., bör ega lika rätt, “som den andra,“ har Herr Friherre IVrangel ansett “högst obilligt, om Skåne ensamt i det“ta fall skall utgöra ett undantaghvadan Herr Friherren anhållit: “att Säterier och Prestbohl “må, i likhet med andra dylika i Sverige, vara “från ständig Rotering frikalladeMen enär den extra Rotering, hvilken, jemlikt Rikets Ständers vid 18og och 1810 årens Riksdag fattade Beslut, år i 8 i r Provincen Skåne ålades, så väl af egare till Säterier, som innehafvare af Prestbohl och öfrige Hemman och Lägenheter inom Provincen, enligt hvad i det föregående utredt är, år 18 i 3 blifvit, genom en frivillig handling, utbytt emot ständigtKnecktehåll, samt då hvarken de egare och disponenter, hvilka sitt samtycke till ordinarie Roteringens åtagande, muntligen, skriftligen eller genom uteblifvande från sammankomsterne lemnat, eller än mindre de personer, hvilka, genom arf, köp eller befordran, sedan år 1813, kommit i besittning af Säterier och Prestbohl i Skåne, nu mera efter så många Stätt- samt Qac.-Utsk. Uti.
N:o il8. f) inånga års förlopp kunna anses berättigade att förbindelsen till ordinarie Knecktehåll frånträda*’ föranlåtas
Utskotten vördsamt afstyra ka Rikets Högloflige Ständers bifall till hvad i denna del blifvit af Herr friherre Wrangel föreslaget.
Hväd ml den vigtigaste omständighet i detta mål rörer, eller frågan derom, huruvida Och på hvad sätt, utan rättvisans för nära trädände å någondera sidan, en billig oell af orhständigheterne länge påkallad jemkning i ilen olika tryckande Roteringsskyldighet, som inom Srovincen Skåne skall ega rum, må kunna tillVägabringas; så hafva, nied ogillande af den äf Utskotten, päg. 38 och följandej föreslagna omröstning, derigenom
Rotehållarne borde sättas i tillfälle att sjelfve Undanrödja det hinder ■, sorti för Rotejemkningarnes tillvägabringande sig hittills framställer, blifvit hemställdt: äf Herr Grefve Gyllenborg: att, Utan afseende å den minskning af några hundrade man ständige Soldater, som derigenom kan Uppkomma* en Rotejemkning må, endast inom Christianstads Län, anställas, dervid medium af Rotarnes taxerade egendomsvärden i Malmöhu?
Län till bevillning borde blifva grunden för Rotarnes beräkning (efter uppskattningsvärdet till bevillning) inom förstnämnde Län; af Herr Friherre Wrangel: *‘att Rikets Stän Bih. till R.-St.
Prat. i8a8-i83o, 4 Sami. 2 Af ds 2 Bandi 18 :de Häfts 2 lo Stats- samt Oec.-Utsk.
Nio ng. “der matte med en underdånig
Skrifvelse till “Kongl.
Majit inga, med förklarande, att de an“sett ny undersökning och jemkning med Skån“ska Roteringen behöflig, samt anhålla, att Kongl, “Majit täcktes i Nåder en sadan anbefalla, pl “sätt, att ingen ina åläggas högre Ordinarie Rotering, an hvad han i extra Rotering bordt “utgöra eller nu verkligen utgör, samt att de ‘'Hemman af mindre godhet, som äro underka“stade Rotering, matte blifva lindrade till likhet “med hvad, enligt redan stadgadt vilkor, de “bättre Hemmanen blifvit ålagdt;" varandes af Herr Friherren derjemte yttradt, att, om den föreslagna undersökningen skulle visa, att en billig nedsättning af några hundrade Rotar påkallas, det, enligt Herr Friherrens öfvertygelse, vore bättre att hafva iooo man med rättvisa och ingen missnöjd undersåte, än bibehålla 2000 man under en allmän öfvertygelse hos Skånes invånare, att finna sig i likhet med en eröfrad Province behandlade; af Herr Friherre Boije, Ludvig: att, då, enligt Herr Friherrens tanka, något hinder för en Rotejemknings anställande icke bör kunna uppsta, såsom följd af det emellan Kongl. Majit och Extra Rotehållare i Skåne, år I8l3> öfverenskomma och stadgade vilkor: «att ingen Rote kan “påforas högre ordinarie Numer, dn han förut «utgjort extra Rotering,« enär detta vilkor af Malmöhus Läns Rotehållare förmodas vara framställdt i helt annat ändamål, än att motverka Stats- samt Osc.-TJtsh.
Vtl. N:o n8. n den af Christianstads Läns Rotehållare sedermera yrkade och då ännu icke förutsedda Rotejernkning, ”Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täckes, utan afseende å ofvanberörde förbehåll, förordna jemkning i Roteringsbördan, med Instruction för Förrättningsmännen att dervid taga till grund hvarje fastighets hemmantal, skattläggnings- och taxeringsvärde;” af Herr Ribbing, Arvid: att, då det är Rotehållarnes ovilkorliga rättighet att bibehållas vid det för all jemkning sä hinderligt ansedda vilkoret att slippa förhöjning i Roteringen såsom ordinarie, emot hvad den varit såsom extra, samt besynnerligt vore, om Rotehållarne, för det de icke skulle vilja frångå denna deras rättighet, skulle sättas utom anspråk på rättvis fördelning af Roteringsbördan, Utskotten borde, i den händelse ordinarie
Roteringen icke finnes verkställd i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Rotehållarne derjemte lemnade Nådiga försäkran, att ordinarie
Roteringsskyldigheten skulle blifva åsatt aefter beskaff enhet en af hvarje Egendom och Lagenhet,u tillstyrka sådana åtgärder, hvarigenom utlofvad rättvisa i ordinarie
Roteringens fördelning mitte komma till verkställighet, medelst en allmän Rotejernkning; af Herr Grefve Horn, Claes Fredric: att Skånes ordinarie Rotering måtte upphäfvas, samt Provincen derefter teomma i åtnjutande X2 af samma jemkning i extra Roteringen, tom, enligt r 82 3 års Ständers Beslut, öfvergått det öfriga Sverige; att man derefter kunde föreslå en förvandling till ordinarie Rottbäll, i den lindelse nian fror det vara af någon politisk vigt, att i Skane underhålla en ständig Infanteritrupp; att åt Kongl, Maj:t borde öfverlåtas rättigbet att härom med Provincen öfverenskomma; samt att, då i Skåne ej finnes, samina grynet för extra Roterings-jemkningen, som i Rikets Öfrige Provmcer, eller ordinarie Knecktehållet, dertill matte antagas Rusthållet» ’’så att t. ex. ”den Jord-Egendom, sorn i värde, enligt ortens ”Skattläggningsmethod, svarar emot ett Rusthåll ■'med dess Augment, måtte erhålla en viss exvtra Roteringsskyldighet;” af Hen Hjerta, Gustaf: att, på sätt Herr Grefve Horn föreslagit, en jemkning i Skånes |r ig II ålagda extra Rotering må anställas i Öfverensstämmelse ined Rikets Ständers vid 1823 års Riksdag, i afseende på Extra Roteringen i allmänhet, fattade beslut, dervid ”2 extra Rotekarlar böra räknas emot ett fullt Rusthåll41; att Skånska Regementena, hvilkas bibehållande Herr Hjerta anser “vara af hogsta vigt om ej båda, åtminstone det eria, derföre icke behöfva afskaffas, emedan, “sedan en provisionel jemkning “af extra roteringsbysväret i Skane föregått, Risket*
Stander kunna mellankomma och yttra sig ‘‘om den ordinarie Roteringen, då ock bestämdt ‘‘bedömas kan, hvad Skånes onus i detta afse - St^s ts- samt Oee.-Utt/f.
N:o t18- »5 •‘ende hör vara;“ och då, enligt Herr Hjertås mening, ‘ det är Lagstiftande Magtens pligt att “bedöma, huruvida det går an att grunda en *‘extra Rotering i en hel Province derpå, att “en massa af folk måste anskaffas i sjelfva stungen då kriget hotar Landet, utan gammal starn !‘att' insätta den uti, kunna Pikets Ständer, vid ‘ten blifvande Riksdag, medgifva Skåne att, på “ett billigt, med Rikets allmänna samt Provincent enskilda fordel öfverensstämmande sätt, få. jor“bytet sin extra Rotering till en ständigHerr Hjerta, sorn anser Skånes försvar “blifva bättre ebesörjdt med ett
Regemente på 1200 man till “stam för era talrik Beväring, uttagen af en “nöjd, lycklig och rik Prqvince, än med 2000 “ständige och samma Beväring, utgjord af lik* “nöjde, fattige och missnöjde,“ har, med sådan öfvertygelse, slutligen hemställt: “att Rikets Hög“loflige Ständer ville hos Kongl.
Maj t i underdånighet anmäla, att de ej funnit sig kunna “föreslå något för att komma till rätta med denina sak, innan en provisionel jemkning af Exstra Roteringen blifvit verkställdatt förberedande åtgärder derföre måtte af Kongl. Majit vidtagas löre nästa Riksdag, då Rikets Ständer hoppas att få emottaga underrättelse derom; att ordinarie
Roteringen under denna tid bör fortfara, men att, då inskränkning deri förmodas höra ske, rinder tiden uppkommande vacancer fj må recruteras, utan (len i stället erläggande Väcanceafgiffen, tillika med de medel, sorn af i$ Stats- samt Oaé.-U tsh.
Län till detta ändamål äro afsatt?, måga användas till kostnaderne för dea blifvande Extra Rotejemkningen.
Och har Herr Friherre Wrangel förklarat sig i detta förslag instämma, med det tillägg, “att, sedan jemkning “i den förra Extra Roteringsskyldigheten först “blifvit vidtagen, och denna på ett jemt och “billigt sätt blifvit fördelad, den ma förvandlas “till ständig emot en femtedels nedsättning i “allmänhet; af Herr Munck af Rosenschild, Eberhard: att “då det är af mera vigt, att man har en “hel dass af Rotehållare nöjde, än ett par hun“drade Soldater mera i en Gräns - Province,*'
Talaren förmodat, “att Rikets Ständer inse sin “pligt och folkets rätt vara, att de i denna del “inträda såsom medlare.“
Varandes i öfrigt er inradt, att Arrendatorer och Frälsebönder äro af den nu varande Roteringen tungt tryckte; af Herr Biskopen m. m.
Doctor Faxe; att, enär förhållandet inom Skåne verkligen vore sådant, att pluraliteten är nöjd med deri nu varande Roteringen, och blott en mindre del anser sig lidande, Herr Biskopen funnit billigt vara, att äfven denna mindre del finge tillfälle anföra skälen till sin klagan och få dem pröfvade; af Herr Contracts-Prosten Hallstrom: att det bär ofvan ofta upprepade, vid ordinarie Roteringerrs åtagande år 1813, af Malmöhus Läns Rotehållare lastade, men af Roterings-Comrnis - Stats- sa7nt Oec.-TJtsh.