Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Första be vä ringsklassen inmönstias fortfarande, såsom hittills, och införes dervid uti för ändamålet upprättade rullor, samt fördelas i fastställd proportion på stående härens inom länet förlagda olika vapen, med fillkännagifvande för hvar och en beväringsyngling, hvilket vapen, brigad, bataljon, kompani (sqvadron, batteri), han vid uppbåd till krigstjenst kommer att tillhöra, eller om han endast tillhör den disponibla kathegorien.
Under fredstid äro så väl krigsreservens rusthållare, som extra rotehållare befriade från hästhållningsskyldighet; de förre emot öfverenskommen och stadgad vakans-afgift; de sednare utan all slags afgift.
I och för krig inträder först allmänna beväringsmanskapets tjenstgöringsskyldigliet, men då lika för alla 5 klasserne, och hvilka böra utgå i den ordning, och till det antal, Konungen inom hvarje län nödigt pröfvar.
Så länge uppbåd till tjenstgöring fortgår, åtnjuter beväringsmanskapet enahanda förmåner till aflöning, underhåll och beklädnad, som den stående hären.
Vid infallande krig åligger äfven krigsreservens rusthållare och extra rotehållare, att vid anfordran anskaffa och aflemna, de förre, en godkänd tjenstehäst, och de sednare, en dylik trosshäst.
Af krigsreservens manskap och rusthållshästar är så stor del afsedd att under krig införlifvas med den stående hären, som erfordras:
Vid Infanteriet, för utgörande af andra ledet (21,504 man); vid Kavalleriets
Dragoner, för utgörande af de så kallade tvåome, eller afmarschernes midtelmän (982 man och lika antal rusthållshästar); vid Artilleriet, för utgörandet af fullständig servis och anspann till fot-artilleriet samt kuskar och anspann till samtliga batteriernas park (1,228 man och 1,962 rusthållshästar); samt vid Ingeniör kompaniet, för uppbringandet af numerären till dess tredubbla antal (200 man).
Återstoden, så väl beväringsmanskap, som rusthållshästar (80,336 man och 539 hästar), qvarstår, så länge kriget pågår, såsom för landtförsvaret disponibla; allt på sätt Konungen för godt finner.
De af extra rotehållare anskaffade hästar, 2,206 stycken, användas och fördelas efter behofvet till allmänna trossens m. m. fortskaffande, och hvartill nödiga kuskar af allmänna beväringsmanskapet uttagas. lii Slats- samt Alim.
Besa. och Ekon.-Vlsk.
Betänkande, N.-o i8.
Allmänna beväringsmanskapets samtliga 5 klasser upptagas förslagsvis till 104,250 man, sjöbeväringsmanskapet häruti inberäknade Landtstormen, dess sammansättning och fördelning är lika med dess organisation i förslaget N:o 1, med undantag deraf, att inträdet i landtstormen sker vid utgången ur 5:te beväringsklassen, hvarföre äfven första uppbådet är ökadt med 20,850 man; så att. för landtstormen beräknas: och är derjemte i detta förslag den föreskrift tillagd, att om, under fredstid, bela eller någon del af landtstormen skulle vilja organisera sig, välja befäl och på egen bekostnad sockenvis verkställa öfningar, sådant må varda tillåtet.
Rekryteringen:
Stående härens manskap, som utgöres af dels stridande, dels icke stridande, rekryteras uteslutande med frivilliga.
För att kunna antagas som stridande, fordras att vara mellan 18 och 30 år, ega god frejd oell hafva begått 11. H. Nattvard, samt vara utan lyten, fel och bräckligheter, och till växten ej under 5 fot och 5 tum lång.
För inträde i härens icke stridande del gälla enahanda vilkor, undantagande längden, hvarå ej göres afseende.
Vid värfvad trupps stridande del anskaffas och antagas rekryterna af kompani-chefen.
Vid indeld trupps stridande del anskaffas rekryterna af rust- och rotehållaren och antagas af kompani-chefen.
Vid så väl värfvad som indeld trupps icke stridande del anskaffas och antagas rekryterna afdetalj-befälhafvaren.
För fullständig antagning erfordras dessutom brigad-chefens approbation, jemte stadfästelse af general-inspektören.
1 afseende å tjenstetiden är densamma beräknad till 6 år för så väl stridande, som icke stridande, vid värfvad, samt för icke stridande, vid indeld trupp, med undantag för- volontärer.
Efter förloppet af dessa år må förnyelse af tjenstetid ega rum, dock ej för kortare tid än 3 år.
Vid den stridande delen af indeld trupp är tjenstetiden obestämd, och fortfar, så länge manskapet anses tjenstbart.
Vid hvarje kompani (sqvadron, batteri) tillsättas 2:ne nummer med volontärer, hvilka, för att antagas, måste vara mellan 15 och 21 år.
För bestämmandet af de nummer vid indeld trupp, hvilka till så väl volontär som icke stridande skola anslås, erfordras rust- och rotehållares samtycke. första uppbådet till samt andra d:o till 271,050 man; 208,500 „
S:a 479,550 man; Stats- samt Allm.
Bese- och Ekon.-Vtsk. Betänkande, N:o 18. 13 Krigsreserven:
Skyldigheten alt till rikets försvar, som beväringssoldat, ingå i krigsreservens leder, vidtager för hvarje Svensk man vid fyllda 20 år, och fortfar i 5 år till fyllda 25 års ålder.
Befrielse från fullgörandet af denna skyldighet åtnjutes i vissa uppgifna fall.
Yid mönstringar, som hållas i April månad hvarje år, uttages, i de distrikter, inom hvilka linie-kavalleri är förlagdt, först så stort antal, som utgör nämnde vapens andel, och hvarvid synnerligt afseende bör fästas vid dem, som redan kunna rida och äro bekanta med hästens skötsel.
Äro linie-artilleri och ingeniör-trupper inom samma distrikt förlagde, så uttages det behöfliga manskapet först för artilleriet och sedermera för ingeniör-trupperne.
Derefter, eller ock genast, i ett sådant distrikt, inom hvilket endast infanteri är förlagdt, uttages det för samma vapen behöfliga manskap.
De öfverblifna tillhöra krigsreservens disponibla del.
Då krigs-reserven till tjenstgöring uppbådas, är byte emellan disponibla och disponerade beväringsynglingar tillåtet; hvaremot all legning, som har till ändamål fullständig befrielse från beväringspligtens fullgörande, är förbjuden.
Befor dringslagarne äro hufvudsakligen lika med uti förslaget N:o 1.
Åtskilliga bestämmelser torde böra här upptagas: såsom att inträde i stående härens stridande del sker som soldat eller volontär, med undantag för utexaminerade kadetter, hvilka ega att direkt ingå som officerare; att, med några få uppgifna undantag, befordran endast i mån af ledighet, som åtföljes af verklig lön, får ega runi; att alla fullmakter på erhållne beställningar äro befriade från karta sigillata och all slags afgift för den befordrade; att vid indeld trupp det åligger hvar och en, som till korporal och under-officer befordras, att till rust- eller rotehållare!!, om så fordras, återgälda legan; att af all befordran, från under-löjtnant till och med kapten, ske |:delar i tur och j:del utom tur; att all befordran till major sker utom tur bland vapnets samtlige kaptener, men att hvar 6:te majors-vakans inom hela linieinfanteriet ersättes med en kapten af general-staben, och hvar 12:te med en kapten af artilleriet.
Allmänna utredningen och trossen.
Allt hvad, som tillhör allmänna utredningen och trossen anskaffas, bekostas och ersättes af Kronan, der så ske kan, efter bestämd brukningstid, och äro föreskrifterna i afseende härå enahanda med de i förslaget N:o 1 upptagne, med den ändring endast, som är en följd af skillnaden emellan de i samma förslag upptagna beväringsmanskap, och den i förslaget N:o 2 förutsatta krigsreserven. 14 Slalt- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Ulsk. Betänkande, N.o 18.
Aflöningen :
All aflöning från statsverket utgår i penningar, till lika belopp med de föreslagne aflöningsstaterna; hvaremot boställen och löningsräntor indragas till statsverket.
Det indelda manskapet qvarblifver vid det aflöningssätt och de löneförmåner, som de indelningsverket rörande föreningar och knekte-kontrakter innehålla.
A aflöningen ega icke några andra afdrag rum, än dem delegarne af armeens pensions-kassa frivilligt åtagit eller åtaga sig att till förmån för nämnde kassa erlägga.
Aflöningen består af årlig lön och daglig ajlöning, hvilken sednare utgöres af tjenstgöringspenningar, skjuts- och traktaments-ersättning; ajlöningstillökning under marscher och kommenderingar med trupp, utom brigadens stånd, och ajlöningstillökning för värjvadt manskap, i följd af utöfver 6 år förlängd tjenstetid; och äro för de olika befälsgraderne serskilda aflöningsbelopp föreslagne.
För manskapet är aflöningen upptagen i öfverensstämmelse med hvad i förslaget N:o 1 förekommer.
Provianter ingen:
Föreskrifterne derom äro lika med de i förslaget N:o 1.
Inkvarteringen utgöres efter enahanda grunder, som i förslaget N:o 1.
Manskapets beväpning, beklädnad, remtyg och utredning fördelas uti tvänne slag, nemligen stora och mindre monderingen, hvilka begge anskaffas och bekostas af Kronan, hvad angår det indelda manskapet, emot en årlig afgift till statsverket af rust- och rotehållare, af de förre: 37 rdr 32 sk. för hvarje rusthållsnummer, af de sednare: 3 rdr 17 sk. 7 r:st. för hvarje rotehåll.
För värfvadt manskap är persedlarnes brukningstid beräknad i kalenderår, utan afseende på de dagar, då soldatens tjenstgöring genom tillfälliga orsaker afbrytes.
För indelt manskap är samma brukningstid beräknad efter de dagar af året, då soldaten är i vanlig tjenstgöring, hvarvid dock uti de derom gjorda kalkyler sammanlagda brukningsdagarne af vissa persedlair icke blifvit upptagne till ett lika antal, som för enahanda persedlar vid värfvade regementen egt rum, af den orsak, att sjelfva tiden å dem utöfvade en förstörande inverkan; men hvad angår de persedlar, som tillhöra beväpningen, är icke någon skillnad gjord i den bestämda brukningstiden, hvarken för indelt eller värfvadt manskap; hvarjemte den föreskrift är lemnad, att de persedlar, som tillhöra mindre monderingen, utlemnas till soldaten vid hans inträde i krigstjenst, och derefter af honom underhållas, ersättas och hållas fulltaliga, dels med det penningebelopp, som till detta ändamål för hvarje tjenstgöringsdag soldaten till godo beräknas (för manskap med lieie vid belägrings- och fästnings-artilleri, ingeniör-trupper Stais- samt Alim.
Besvärs- och Efton.-Utsk. Betänkande, N:o 18. lä samt manskap vid infanteri, 2 sk., och för manskap vid kavalleri, åkande och fot-artilleri, 2 sk. 6 r:st. per dag), dels på bekostnad af den så kallade monderings-fonden, hvilken, utgörande 18 r:dr, tillägges hvarje soldat vid dess inträde uti krigstjensten såsom dess tillhörighet, dock utan rättighet att densamma utbekomma lörr än han lemnar tjensten, och al hvilken fond jemväl brister i stora monderingen skola ersättas.
För krigsreservens behof förfärdigas under fredstid blott de monderingspersedlar, hvilka utan alltför betydlig försämring kunna förvaras i förråden; dock bör i upplaget för krigsreserven finnas alla de artiklar, hvilka erfordras för den delen af krigsreservens fullständiga beklädnad och utrustning, som är afsedd att införlifvas med den stående hären.
Remontering och Sadelmondering.
De af befälet eller dess vederlikar, som böra vara beridna och ej af Kronan erhålla hästar in natura, skola sjelfva anskaffa och i brukbart skick underhålla såväl hästar, som sadelmonderingar, emot det för hvar och en anslagna belopp.
Härens nummerhästar äro af tvänne slag, nemligen ständige och rusthållshästar.
De ständige hästarne anskaffas och underhållas af Kronan, rusthållshästarne anskaffas, remonteras och underhållas (det sednare likväl endast då de ej äro i aktiv tjenstgöring) af rusthållarne.
Furagering.
Såväl befäls och vederlikars, som ständiga nummerhästars furagering och underhåll bekostas af Kronan, efter ett årligt till 120 å 1211 r:dr bestämdt rationspris.
Detsamma gäller äfven för rusthålls-nummerhästarne, så snart de ingått i aktiv tjenstgöring.
Brigadernas Förvaltnings-direktioner, jemte dem tillhörande åligganden: hufvudsakligen lika med uti förslaget N:o 1, men med skillnad i åtskillige föreskrifter, som af den föreslagna förändrade organisationen varit en följd.
Öfningarne:
Stående hären: a) lndelda truppernes (Infanteriet och Kavalleriets
Dragonex-) allmänna öfxxingar utgöras årligen af 15 dagars befälsmöte (inberäknadt in- och utryckningsdagarne) samt 30 dagai’s brigadmöte (inberäknadt marschen från ro tame till mötesplatsen och derifrån åter till i’otarne).
Vid de brigadei’, som hafva en vidsträcktare förläggning, t. ex.
Noitländska infanteri-brigaden, sammandrages årligen icke hela biigaden, utan endast exx å två bataljoner å hvarje dertill bestämdt ställe.
Utom förenämnde allmänna befäls- och brigadmöten, inrättas årligen inom hvardera 16 Stats- samt Allm.
Betänkande, N:o i 8. af de tolf infanteri-brigader, som under året icke tjenstgöra i Stockholm, ett 60 dagars pågående exercis-kompani, sammansatt och aflönadt i enlighet med en förslaget bifogad tabell.
För att kunna bibringa indelda trupperna den vana vid militärisk ordning, marscher och fatiger samt den fullständiga tjenstbarhet, som är af nöden, skola de vexelvis med en brigad infanteri och en bataljon dragoner tjenstgöra i Stockholm, hvilken tjenstgöring beräknas till sex månader hvarje gång, fram- och återrnarsch-dagarne oberäknade. b) trupper genom deras ständiga tjenstgöring ega, företagas med desamma sommarmånaderne mera speciela öfningar.
Krigsreserven:
Dess öfningar under fredstid bestå uteslutande i målskjutning, i och för verkställande hvaraf följande bestämmelser blifvit föreslagna: l:o Bestämmes såsom ett kommunalt åliggande, att en s. k. skjutförening blifver inrättad inom hvarje socken af riket, hvilken till öfning bör sammanträda hvarje söndagseftermiddag, när årstid och väderlek sådant tillåta. 2:o
Skjutningen verkställes under uppsigt af en i närheten boende officer, underofficer eller korporal af indelda infanteriet, biträdd af tvänne soldater. 3:o Till begagnande vid skjutöfningarne öfverlemnas till hvarje församlings sockennämnrl 10 infanterigevär med tillhörande bajonetter,- deremot åligger socknen att, hvarest naturlig skottvall ej finnes, inrätta och underhålla en dylik, jemte nödiga målskjutningstaflor. 4:o Hvar och en person bekostar sjelf den ammunition, som af honom förbrukasj ammunition erhålles af Kronan, på sockennämndens reqvisition, emot samma betalning den kostar statsverket (cirka 1 sk. riksgälds för hvarje skarp patron). 5:o Målskjutningen verkställes dels med, dels utan påsatt bajonett, på samma distanser, som för infanteriet äro bestämde. 6:o Hvar och en inom socknen boende vapenför mansperson eger och bör uppmuntras till att i skjutöfningarne deltaga,- hvarje krigsreserven tillhörande person är deremot skyldig att detta såsom åliggande fullgöra. 7:0
På statsverkets bekostnad utdelas årligen inom hvarje sockens skjutförening lämpliga premier af en fjerdedels, en half o. s. v., ända till 2 r:dr silfver, och hvartill nödigt anslag å utgiftsstaten finnes anvisadt.
Härjemte till - Stais- samt Alim.
Besvärs- och Ehon.-Vtsk.
Betänkande, IV. o 18. tilldelas hvar och en, som erhållit ett visst antal premier, medalj alt bära såsom ständigt utmärkelsetecken.
Inspektioner och Mönstringar:
Härför äro åtskilliga bestämmelser gifna, som i vissa delar något afvika från de i förslaget N:o 1 upptagna.
Arme'ens
Sjukvård:
Den militära sjukvården står under Sundhets-kollegii ledning och besörjes för hvarje brigad af brigad-läkaren, biträdd af bataljons-läkare och brigadens sjukvaktare.
Religions- och Själavård:
I fredstid besörjes härens religions- och själavård, såväl å rotarne, som i garnison, af ”församlingens presterskap”.
Ersättning till presterskapet för dess embetsåtgärder, samt för betäckandet af kostnaden för kommunionvin etc., är i ett för allt beräknadt att utgå med 24 sk. för hvar och en till hären hörande person, eller för stående hären, 32,494 man, med 16,247 r:dr, samt för den del deraf, som utgör Stockholms ombytliga garnison, eller för 2,701 man, för hvilka serskild afgift blifvit beräknad, 1,350 r:dr.
Arméens permittering:
Under all slags permittering fortfar den permitterade att till oförminskadt belopp uppbära den årliga lönen, hvaremot tjenstgöringspenningarne upphöra.
Derjemte äro åtskilliga speciela föreskrifter meddelade; bland, hvilka torde böra nämnas, att officerare vid indeld trupp, som ej äro uppförda för Ständiga tjenstgöringspenningar, eller innehafva befälet på roten eller annan med tjenstgöringspenningar förenad kommendering, ega rätt att emellan de årliga sommaröfningarne uppehålla sig h varhelst de åstunda inom brigadens stånd, och att de jemväl få vistas utom brigadens stånd, efter föregången anmälan hos brigad-chefen.
Pensioneringen:
Rättighet till hel pension eger hvar och en, som till lior stående hären, efter fullgjorda 30 tjensteår och uppnådda 50 lefnadsår.
Officerares och underofficerares pensionering bestrides, såsom hittills, af armeens pensionskassa, manskapets åter direkte af Statsverket.
Årliga beloppet af helpension för officerare, underofficerare och vederlikar bestämmes uti reglementet för arméens pensionskassa.
Årliga beloppet af helpension för värfvadt manskap och för dem af indelt, som, i följd af i tjensten erhållna kroppsskador, blifva oförmögne att tjena, utgöres af 40 r:dr för korporaler, samt 30 r:dr för vice korporaler, soldater och vederlikar.
Prof. 1850 & 1851. 4 Sami. 2 Afd. 6 Haft. 3 18 Stal»- tamt Allm.
Besvär t- och Ekon.-Vtsk.
Betänkande, N:o i8.
Årliga beloppet af helpension för det indelta manskapet utgör, utom 1 nyssnämnda fall, 8 r:dr, eller samma belopp, som nu utgår.
Ekonomiska föreskrifter, rörande befälet -vid den stående hären, äro jemväl lemnade, för så vidt det angår officerares och underofficerares mathållning och gemensamma spisning, samt befälets rätt att begagna soldater till uppassare.
Slutligen äro jemväl åtskilliga förändringar i afseende å Gottländska National-beväringens tjenstetid och åligganden föreslagna.
Herr Stjernsvärd har derjemte anfört, att han framställt förslaget
N:o 2 endast för att derigenom bereda en öfvergång till den organisation, som i förslaget N:o 1 innefattades, och att han i det förra sökt, så vidt som möjligt, bota de brister och ändra den planlöshet, som vidlådde vår närvarande militär-organisation; att, hvad angick den föreslagna förändringen af Landtförs vars-departementet, stodo samma skäl, som vid förslaget N:o 1 voro anförde för Krigs-kollegii indragning, oförminskade qvar; och gällde för Krigshofrättens uteslutande ur förslaget enahanda skäl, som lågo till grund för de speciela domstolarnes indragning; att behofvet af Pröfnings-kommitteer för hvarje elika vapen vore tillräckligt erkändt, och att sådane kommittéer utgjorde det lämpligaste och säkraste korrektivet mot alla omogna samt icke ändamålsenliga, mera kostsamma experimenter; att Kommendants-statens närvarande organisation vore i högsta måtto felaktig, helst kommendantsbefattningen i en fästning eller garnisons-ort utgjorde en högst maktpåliggande befattning, men, till följd af omförmälde felaktiga organisation, lämplige ämnen ej kunde dertill förordnas, enär tillräckliga löner ej voro anslagne; att förändringen i afseende å Militär-distrikt-befälhafvarnes ersättande med General-inspektörer medförde den fördel, dels att General-inspektören kunde utan fruktan för kollision med annan myndighet sin tjenst förrätta, hvilket nu ej skulle låta sig göra, äfvensom att generalitetet till antalet komme att förminskas, utan att derföre understiga hvad som, i händelse af krig erfordrades till Armée-korps-befälhafvare; att för General-stabens förändring, talade enahanda skäl, som uti förslaget N:o 1 blifvit anförde; att den närvarande regements- och korps-indelningen vore oegentlig och ändamålslös, enär den icke kunde ega bestånd vid alla förrättningar med samlad trupp samt i krig, oell föranledde misshushållning med Statens medel; att vid serskilde regementen flera officerare voro anställde än vid andra, oaktadt truppens antal var ungefärligen lika; atL bibehållandet af nuvarande gardesregementen dels icke vore af behofvet påkalladt, dels medförde en dryg kostnad och motverkade beredandet af den tjenstbarhet för de indelde Stals- tamt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o i8. 18 trupperna, som dessa kunde genom garnisons-tjenstgöring i hufvudstaden förvärfva; att, hvad numerären af den stående hären beträffade, infanteriet, efter förslaget, vore 864 man talrikare än det närvarande, hvilket härledde sig derifrån, att de rotar blifvit beräknade att rekrytera, som nu vid de indelde trupperne hölles vakante; och att kavalleriet, hvaraf |:delar vore indelt och i:del värfvadt, väl blifvit minskadt med 796 man; men dels vore i stället en krigsreserv af 982 man, med samma antal hästar, anvisad, dels borde, enligt Herr Stjernsvärds åsigt, hädanefter icke andra krig för landet ifrågakomma, än försvarskrig, och i våra lokalförhållanden funnes alltså en giltig anledning till kavalleriets förminskning i fredstid; att, beträffande artilleriet, detsamma väl blifvit förminskadt med 944 man, men i stället vore dertill anvisad en krigsreserv af 1,228 man och 1,962 hästar; att den föreslagna förändringen i detta vapen medförde en fördel derutinnan, att då uti vår närvarande fält-artilleri-organisation inginge blott åkande och ridande artilleri, med ett sammanlagdt kanon-antal af 128 kanoner, fördelte i batterier af 8 kanoner hvardera, men deremot saknades så kalladt fot-artilleri, så vore i förslaget behofvet af sistnämnde vapen afsedt, och deremot uteslutet det s. k. ridande artilleriet, som icke medförde annan fördel framför det åkande, än den af ett större antal reservhästar, äfvensom, enligt samma förslag, antalet af kanoner kunde ökas till 144 stycken, utan att utgifterna derigenom hlefve större; att ingeniör-vapnet för närvarande helt och hållet saknade trupp, men att de arbeten, som ålåge nämnde vapen, likväl voro af den speciela beskaffenhet, att för deras ordentliga verkställande behöfdes öfvadt manskap, åtminstone i så tillräckligt antal, som erfordrades för monitorer; att beväringsmanskapets nuvarande öfningar voro utan det ringaste ändamål, enär de tolf dagar, ”hvilka en gäng för alla för hvarje beväringsyngling äro anslagne” till bibringandet af hvad för honom, i egenskap af soldat, erfordras, äro i sådant hänseende alldeles otillräcklige, så framt förnyelse och vidare utveckling af öfningarne ej egde rum under derpåföljande år; och att, då den förökade kostnad, som beväringsmanskapets efter behofvet förlängda öfningar och dermed gemenskap egande förhållanden skulle medföra,
icke kunde af Nationen medgifvas, eller ens rimligen begäras, i jemnbredd med underhållet af den närvarande stående hären, Herr Stjernsvärd ansett vida tjenligare att utbyta beväringsmanskapets nuvarande öfningar emot de af honom föreslagne skjutöfningar; att, i fråga om befordringslagarne, desamma voro ibland våra samhälls-institutioner de mest sväfvande och obestämda, så att de lemnade ett vidsträckt utrymme för godtycket, och att, af sådan anledning och med fästadt. afseende Stats- samt Allm.