Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag - llkffottets omdöme, hwad rörande faststaite Enffiftes, delningars hänförande till 8l §. uti Kongl.
Förordningen om Landtmäteriet i Riket af den 12 Augusti 178 g blifwit anmärkt; 06) beträffande äter Herr LandShöfdingens och Commen, deurens Frihem af Häkanssons anmärkning om en Den r?
Julik.
,6n en längre tids stadgande till Klanders anförande emot Enffiftes-delningar innan de af Konungens Betali, mngvhafwande fastställas, emot hwad nu gällande Författningar föreffrifwa; sä läcktes Riksens Högloflig Ständer finna, det Lag-Utskottet, utan att öswerffrida den gräns för Utffvtkets befattning, hwartill Herr Prosten Lindeströms Motion föranleder/ icke kan öfwer Herr Landshöfdingen och Com, mendeuren Friherre af Häkanssons framstälde anmärkning nägot hufwudfakeligk utlåtande nu meddela.
De pä erfarenheten grundade skäl, hwilka stad, gade Utskottets förra Betänkande för asstyrkandet af Herr Prosten Lindeströms Motion, finner Lag-Utffottet icke wara genom de skedde anmärkningar wederlagde, hwarföre Lag-Utskottet saknar skal frångå dest förut häruti afgifne Urlakande, som Utskottet derföre till alla delar äberopar, och till Riksens Högloft.
Ständers wPore ompröswande »vördsammeligen öswerlämnar.
Orebro den ir Julii i8i?.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Prest-StändeLs Lcdam- magnar, Lcdam. magnar, fsk. k. Ltrömtelt.
P P lkeckren.
Pä Wällyft. Borgare-Stän, Pä Hederw. Bonde-Ttändets Led. magnar, ders Letz. wägnar, k^l, Z.ön^vist. dUis Lvensson. ullgren.
Wörd - L6l2 Den 13 Julik.
H - Uppläst hos Ridd. och Adeln den r; Juli!. - - - - Prest-Ständet den iz - - - - - - Borgare-Ständet d. i; - - ------ Bonde-Ständet den rz - - wördsamt Memorial! 'öglofl.
Ridderstapet och Adeln har den z:dje dennes till Lag-Utstottet remitterat ett af Herr Friherre E- F. Saltza ingifwit Memorial, deruti Herr Friherren, till förekommande af Skvgarnes utödande, as siere anförde stal yrkat, alt Skogsäwerkan matte straffas lika med stöld, och att den Jägeri-Betient, som bewisligen deltager uti tjufnad a Krono,Skogar, utan skonsmål matte warda hängdI fragan om straffets stärpande för Skogsawerkan får Utstottet wördsamt åberopa desi, den 2z:d>e sist!.
Junii gifne Betänkande öfwer Herr Lagmannen Grefwe Gyllenborgs i samma amne wäckte lika Motion; och hwad särskildt angar" ett vkadt answar för Jägeri-Betjeningen, dä de uti stn tjenste-utöfning begå brott; sä har Lag-Utstottet icke funnit stäk, att tillstyrka någon förändring uti de härom gällande Författningar; hwilket dock Riksens Höglofl.
Stander wördsamt understalies. örebro den n Julli 1812.
Ridd. och Adelns Pä Hvgwörd Prcst-TällLcdamöters magnar, dets Ledam. magnar, Ist. b. Strömfelt. fl. ch Hedren.
Borgarc-Stän- Pä Hederw.
Bonde Ständets Ledam. magnar, dets Ledam. magnar, ^1. kdöutvist. dstils Svensson. /r. 'lkullgren.
Upp - ' Dcn IZ Julik. i6iz Uppläst hos Ridd. och Adeln den r; Juli,'. - - Prest-Ständer den i; - » - - Borgarc-Ständet den rz - - - - Bonde-Ständet den iz - « wördsamt Memorial!
I^ti ett till Hederwarda Bonde-Ständet lngifwit, derifrån till Lag, saint Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utstotten den 22:dre ststl.
Junii remitterat Memorial, har Vice Talemannen Jon Jonsson anförc, att ehuru
Hemmanens utmark till större eller mindre del blifwit frän uråldrige tider, tillika med sjelfwa Bolstaden, derunder utmarken lyder, refwad och skattlagd, och såsom en fran Hemmanet ostiljagtig härlighet ansedd, samt alla bade äldre och nyare Författningar, angående förbud emot skattskyldig jords minskning, enstämmigt bjuda, att hwarje Hemman stall behälla och bruka de derunder lagde ägor, sä att intet deraf till Hemmanets stada och vbeständ söndras, har likwäl synnerligen i sednare tider det stadeliga misibruk hos oförstandiga Hemmansägare allt mer och mer insmugit sig, att af Hemmanets agor i utmarken söndra och stympa smärre delar, och derä antaga Torpare, hwilka ^icke til!
Hemmanets nytta och understöd utgöra något wisit ärligt arrende, utan endast wid Torpare-lägenhetens tillträdande erlägga en wisi summa penningar, hwars ränta stall utgöra arliga arrendet, hwaraf en efterträdare pä Hemmanet icke njuter nägon fördel, fastän han mäste ansvara för Hemmanets alla onera; och pä detza samt flere anförde stal, har Vice Talemannen hemställt, om icke, utom det att alla rörande skattskyldig jords förminskning utkomne Författningar upplifwades till deras 5 »614 Den r; Julik. sulla kraft och werka», alla Contracter om statk? stylvig, af hwad beskaffenhet de wara ma, kunde anses ogillde, och en efterträdande Hemmansägare anses berättigad, att Vepa Contracter återkalla antingen emot eller ulan ersättning ester omständigheterna.
Följden af hwad Jon Jonsson salunda anfört biifwer den, alt alla Contracter om bruket af iord skulle förlora sin helgd, sa ofta ägande rätten kommer att tillhöra någon annan, än densomContractet uttärdadt, och detta ehwad samina Contract efter narwarande Författningar är lagligt eller ej.
För mc kunna afaifwa det utlåtande, hwartill en sadan Motion föranleder, anse
Utskotten sig böra inga uti en korrt utweckling af det tillatna ochsörbudna uti sa beskaffade Contracter, som uti Memorialet blifwit ifrägasatte, sanik i sammanhang dermed, hwad ej mindre allmänna Lagen, än de särskildt utkomna Författningar hänföra under skattstvldig jords minskning.
Utskotten wilja harwid i förbigående hafwa anmärkt, att detta utlåtande icke har afseende, hwarken pa de Lägenheter, .derä innehastvaren blott äger en willkorlig besittningsrätt, och således icke kan afstilla någon öfwerenskommelse af denna art längre, än för sin besittningstid, eller sadane enMade Hemman, hwarifran, enligt Kongl. Förordningen oM enstiften den 2:dre Februarii 1807 §. n till full ägo sax upplatas witze tiinneland jord emot förestrifna willkor och förbindelser.
Ej mindre allmänna Lagen uti g:de Capitlet 9:dr §.
Jorda-Balken, än de i anledning deraf särskildt utkomne Författningar förutsätta de willkor, för att innefatta ffattstyldig jordö minskning, att ett wisst Den iz Julii. 1615 wisst belopp jord eller annan härlighet för alltid skiljes fran sin Bolstad under ful! ägande rätt at Contcahenten, man att hwarken Bolstaden derföre erhåller en i Laglig ordning pröfwad och tillkommen ersättning, eller att pa den afsöndrade delen sättes, ett, i förhållande till det hela, motsvarande Hemmantal, som, efter hwad i hwarje Landsort kan wara stadgat, medför besutenhet.
Att sadane afhandlingar, om de ansägos gällande, i en framlid skulle kunna werka kill en skattlagd Lägenhets ödesmål, är lika sa ostridigt, sorn acc Lagen och Författningare äro till förekommande häraf sa bestämde, att något twifwelsmal om tillämpningen ej kan uppkomma, hwarföre ett upplifwande af Vesa Författningar, pa sätt Vice Talemannen Jon Jonsfon yrkat, torde wara öfwerflödigt.
Deremot äro genoin i6:de Capitlet JordaBalken jemfört med Kongl.
Förordningarne den i z:de Junii 1300 och 2:i'ra Mars 1802 Hemmansägare berättigade, att, antingen -genom lifstids städja, eller pa bestämd tid, som likwäl ej sar öfwerstrida 50 ar, upplåta bruket af deras egendom pä landet.
De såmedelst ingangne afhandlingar, fa enligt samma Lagar icke rubbas eller ändras utan sa wida dön pa bestämd tid borrtarrenderade egendom innefattar arfwejords egenstap i dens hand, som arrendeContractet utfärdat, t hwilken händelse samma Contract blott
Fem ar efter denne sednares död owillkorligen får gälla, om sa manga af arrende-aren återstå.
Lagen, som icke kan bestämma willkoren för enstilldas afhandlingar uti sadane ämnen, hwarom de äga att afsluta, har således icke kunnat föreskrifwa, huru afgäld för bruket af jord bör utbetalas.
Det beror af sadan anledning pa Contrahenterne sjelf - i6i6 Den iz Julik. fjelswa akt öfwerenskomwa pä hwad sätt arrendet bör utgå, antingen pä en gäng genast ivid arrendets tillträde, eller successive under Letz fortsättning.
Den stada för Hemmansägaren, som Contracten af förra bestaffcnhetcn medföra, är en förlust, som han siel! får »vidkännas sä wäl i denna, som alla andra okloka handlingar, och köpare afen sadan egendom , hwarifran, genom Lagligt Contract, witz jord blifwit bortarrenderad, kan derigenom icke anses lidande, emedan sä wäl denna, som alia andra egendomens förmäner och gravationer böra inga uti bestämmande af den köpesumma, han utfäster sig att betala; äfwensom köparen icke kan erhälla större eller w-dsträcktare rättigheter, än säljaren innehaft, och således kunnat öfwerläta.
Wid ett sädant förhållande fa Utskotten wördsamt tillstyrka, det mätte, med asstag till Vice Tajemannen Jon Jonssons Motion, nu gällande Författningar uti ämnet blifwg oförändrade, och Let i anledning deraf hädanefter som hittills fä ankomma pä Domaren, att wid yppad twist tillse och pröfwa huruwida i frägawarande stans Conlracter vfwerstrida de grönför Lasén för dylika afhandlingar bestämt; hwilket dock Riksens Högloft.
Ständer »vördsamt underställes.
Orebro den 8 Julii 1812- Pä Risens Högloft.
Ständers Lag- samt Allmänna Beswärs, och Economie-Utskottens »vägnar.
Ridderff. och Adelns Lcdam. magnar w k. 8 t rom tel t. loll. bl. O)-11 e n b o r A. Pä Högwörd.
Prest-Ständets Ledam. magnar soli. sa c. Westräll.
L. von KosensteinPä Wallofl. Borgare-Ständets Ledam. wagnar IVl. Konqvist.
Olok 8^ö8cestt.
Pä Hederwarda Bonde-Ständets Ledam. magnar Wils Lveussoa. Wils Olansson.
>V. 'lullLrön.
Den rz Julik. 1617 Uppläst hos Ridd. och Adeln deri k; Zulii» - - -- Prest-Ständer den rz - - s - - Borgare-Stäncet d. iz , - - Bonde-Srändet de»r rz - s Wärbsamt Memorial! *8ag- samt Allmänna Beswärs- och stötten hafwa under gemensam äswerläggning förehaft Herr Lagmannen Högwälborne Grefwe I.
H. Gyllenhorgs och Herr Prosten I LindeströmS, samt Riksdags - Fullmägtigen Olof Ericssons fran Norra Helsingland, remitterade särikilde Memorialer, angående den ändring af Allmänna Lagens stadgande i 2q:de Capkllet s och 6 §.§.
Byggr »unga-Balken, att det mä wara öppet för hwar och en delägare uti upprättade Brandstodöförenin. gar i Landsorterne, att derifrån afsäga sig, och inga uti allmänna Brandförsäkrings-fonden; och fa Utskotten öfwer detta ämne wördjamt afgifwa följande Betänkande:
Lagens bud i 242 Capiclet s och 6 §.§. Byggnings-Balken, att Brandstod af HäradSboer bör gifwas, och föreningar om Letz belopp upprättas, leder sin upprinnelse derifrån, att någon sadan allman inrättning dä icke war känd; hwarigenom de, som lidit brandstads, derföre kunde erhälla ersättning, och det owillkorliga uti stad, gandet att gifwa, grundat pä den i 4-de K. samma Capitel bestärnde rättighet, att fä brandstod, torde hafwa harledt sig frän den kända sanning, att, ehwad den, som brandstads lidit, ingått uti en sadan förening eller ej, war hans anjpräk pä nägot understöd likwak grundat pä hans behof deraf.
Lag, stiftaren, som säledeS förutsett, att
Grannar alltid skulle beswaras med understöd ät den, som lidir Bihang.
N:o roa. brand - r6,s Den »z Juli». brandssada, har alitsa föressrifwit detta understöd såsom en allman skyldighet.
Utskotten styrkeö desto snarare i den öfwertygelfe, alt anledningarne till Lagstiftarens bud warit sadane, som endast Sätes- och Ladugärdar, samt Presteaardar blifwit fritagne fran den owillkorliga skyldigheten, att i detza föreningar inga, och delta af den anledning, att ägare tili de förre gemenligen arv af den förmögenhet, att något understöd af deni icke begäres, och innchafwarne as de sednare fa de fleste af fine hus uppbyggde af Församlingarne, med undantag af wista orter.
Da genom Kongl.
Kungörelsen des rf April ,?rr, och Kongl.
Förklaringen den 26 Januarii »786 om Allmänna Brandförsäkrings-inrättningen nu mera en ny utwäg blifwit öppnad för husäga, re, att fa sin brandssada ersatt, och ändamälet för Lagens vswanberörde stadgande således pä annat sätt kan winnås, bör äfwen det owillkorliga i dest föreskrift fä mycket helldre förswinna, som det ar en känd fanning, dels att brandssada icke ersättes efter dest werkeliga wärde, i bet skick de fleste Brandstod^ föreningar nu finnas, och dels att en sadan ersättning wid betydeligare eidswädor icke kan utgöras utan deläaarnes större förlust.
Majus Nådiga Kungörelse af den r; April 1782 om inrättande af en allmän brandförsäkring, synes äfwen åsyfta en sadan förändring, da den såsom skäl till denna inrättning förklarar, att dest styrka beror -a en widsträcktare sammansättning, och uppmanar Husägare bade i Städer sch pä Landet, att sig häraf begagna, fastän san" ina inrättning stekt uran rubbning af de flere pa LandS - Dea rz Julit. r6i§ kandsbyggden upprättade Brandstedt föreningar, sä länge wederbörande åstunda deras bibehållande.
Utskotten hafwa trott ett ytterligare stal till frihet frän LagenS meranämnde stadgande hafwa lillkvmmit genom tiden, deraf beroende starkare Hemmansklyfningar, och uppkomne tätare Bostäder, hwaraf större risque för Brandstodsgifwande i allmänhet nu inträffar, än den tid detta LagenS bud stadgades; af hwilken orsak Allmänna Brandsö» säkrings, fonden blifwit fördelad emellan Släderne och Landet, och de sednare stil/de fran den gemensamma fara för större förluster, som förut war fä, stad wid hela inrättningen och detz delägare.
Af defle sammaniagde skäl anser Utssotten ei något hinder böra i allmänhet möta wid förändring af Lagens ifrägawarande Ekonomiska stadgande, utan att delägarne uti enskilda Brandstods - inrättningar böra äga rättighet, att skilja sig derifrån, när te wilja inga uti Allmänna Brandförsäkringen, sa wida ej i sednare arén njuten brandssade-ersättning bör förbinda till fortfarande derutinnan, sä länge och intill dek de gifwit en mvtswarande ersättning at andra brandssadade delägare i samma ineättnidg.
Endast det har fästat Utskottens uppmärksamhet, att en större helgd ät sadane, likwä! unde!
Lagens twäng pä bestämd tid slutne Bcandstods Coniracter bör lämnas, än at dem, som pä obestämd tiv blifwit ingänane, emedan i förra fallet Contrahcnterne liksom förwäntat, alt under deras egen lifstid fä sjeifwe njuta eller dela frugten af Concrackksamt i händelse af felagtighet, kunna ändra eller förbättra detsamma, och i det sednare endast Lagens twäng, utan förutseende af blifwande nödwän> » * tzia »6^o Den rz Juli,. dig ändring elier förbättring i ett sädant Econsmistt bestut, legat till grund.
Det är pä desta skäl och grunder, som Utskotten fa wördsamt tillstyrka sadan ändring i 24 Capltlet 5 och 6 §.§.
Byggninga, Balken, att de pa obestämd liv ingängne Brandstods. föreningar wäl böra medföra owillkorlig »verkan under loppet af irenne ar fran det dc<r härom utgående Försämring warder utgifwen, sa framt annan öswerenskommelse ej kan träffas, men att hwar och en delägare uti Mivannämnde föreningar pa obestämd tid, som uti Allmänna Brandförsäkringen ingått, efter berörde ars förlopp ar fri stan samma föreningar Sex mävader efter det han derom inför Härads-Rätten i Orten gjordt anmälan; dock med förbindelse förden delägare, som innom loppet af de sednast förflutnr 17 ar söre den dag, han föreningen sig afsagt, enligt samma förening erhållit Brandstod, att begära
Domarens föreskrift huru manga Sr han, i förhållande till den undfängne ersättningen, bör gifwa Brandstod till öfrige delägare uti frantradde föreningen, som brandskada lida, och uti Allmänna Brandförsäkrings-fonden ingått; hwarcmot Utskotten anse de pa bestämd tid ingängne
Brandstodssöreningar icke böra rubbas eller upphäfwas, samida ej alla »vederbörande derom asämjas; hwarrvid dock iackttages, att den, som will frånträda enskilde Brandstods-föreningar, ware sig antingen pä be, stämd tid, sedan den samma til! anda lupit, eller ock pa obestämde är, owillkorligen skall wara skyldig, att ingä uti Allmänna Brandförsäkrings-fonden , och styrka sädant wärkeligen wara fullgjort, innan han kan anses wara fri frän uppfyllande och deltagande af de Brandstods-föreningar, som blif - Den r?
Julik wit stukade, eller framdeles af Ortens Jnwänarc träffas; hwarjemte och som i Allmänna Brandförsäkrings-sonden ej »vinnes nägon ersättning för lösören, utan allenast för hus och byggnader, »nen ofta lösören utgöra redbaraste egendomen, dä husen öro bristfällige, rro Utskotten sig äga stät tillstyrka Riksens Höglostige Ständer hos Kongl. Maju i underdånighet anhalla, att genom Herrar
Landshöfdingars åtgärder, Lans-Jnwänarne, sä i Sladerne sorn pä Landet, blifwa dels uppmuntrade laka försäkra sina hus i Allmänna Brandförsäkrings,fonden, dels ock föreställde nyttan af förmänen deraf, att särskildt stuta lämpelige föreningar i afseende pä ersättning för de genom eldswäda förlorade lösören, wahru, lager och effeeter af alla stag; äftvenson» att hcs Kongl. Majit tillika underdänigst anhalla, att omgängarne sä wäl i afseende pä »värderingar, hwilka stola iakttagas för alt fä ingä uti Allmänna Brandförsäkrings-fonden, som äswen wid sielfwa insättningen af stadgade afgifter, i möjeligaste matto faciliteras för Allmogen, och mindre beinedlade Hemmansägare.
Dock warder detta allt Riksens Höglofiige Ständers widare ompröswande »vördsammeligen öfwer!emnadt. wrebro den 17 Julii l8'2.
Pä Riksens Höalofl.
Ständers Lag-samt Allmänna Beswärs- och Econvmie-Utskottets wäonar.
Pä Höglo»!. Ridder»?, och Adelns »Ledan», »vägnar, ltt. (rellen borA. lk. k?. Xtrömkelt.
Prcsi-Ständets Ledam. wägnar.
O. v. k o» en stei n. ^ol».
H a c. kl ett ren.
Pä Wällofl. Borgare-Ständets Ledam. »vägnar.
Olok 8jöstettt. ^l. Ldon^vist.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledam. »vägnar, dgils ölänsson. kutters I^Lvsson.
InUZreo. iUt - 1622 Den IZ Julli Utdrag af Protocollet, bället hos Högloft.
Ridderskopet »ch Adeln wid Urtima Riksdagen t örebro den rz jIulii »Lrs.
S. D. Eom Höglvflige
Ridderssapet och Adeln wid jemförelse» mellan de fran de öfrige Respective Standen inkomna Protokoll s-Utdrag i anledning af Allmänna Beswärs' och Ekonomie-Utskottets Betänkande angående Branwinsbränningen, med sina egna öfwer detta mål fattade beslut, funnit betydliga ssiliaktigheter i rossia delar af Riks-Standens tankar, ansäg Högkofl.
Ridderssapet och Adeln samtelioe Riks, Ständens beslut, enligt Riksdags,Ordningens föreskrift, böra till berörde Utskott remitteras, hwilket ma öga att de skiljaktiga meningar»? sammanjemka, och med sitt förslag dertill skyndsamrneligen till Riksens Stander inkomma Ut supra, kx krotocollo, 6, Silverstolpe, Utdrag af protseollet, ballet bos Högloft, Ridderskopet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Iuln »gl?. S. D- a nyo och bifölls förenade Lag cch Allmänna Bestvärs- och Ekonomie-UtskottenS den 9 Julii pa bordet lagde Utlåtande angående förmedlade Hemmans skyldigheter wid Kyrko- och Prestgårds, byggnader, Ut supra, klx krotocollo, U. Silverstolpe.
Ut - Den rz Julli. r6-z Utdrag af protseollet, ballet b»s Högloft.
Ridderskopet och Adein wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Juli» 1812. S. D. 8 ')redrogo§ a nyo och biföllvs följande den 9 sistl- Julii pä bordet laggda »frän Lag-Utskottet ingifna Memorial: i:o. I anledning af Riksdagsmannen AnderS Danielssons Memorial rörande Bouppteckningar. . ^ „ 2:0.
Angående förändrande och rattande af alia penningeböter till ett motswarigt penningewärdeS förhållande, nu emot den tid, de samma först stadgades. g:o.
Angående förpantning a» jord.
Lx protocollo, 6.
Utdrag af protoesllet, bället bos Högloft.
Ridderskopet,och Adeln wid Urtima Riksdagcn i (örebro den tz Julii »8»2. S. D.
Höredrogos a nyo oÄ^ bifötlos Stats-Utskottets den 9 sistledne Julii pa bordet lagda iBetankanden: i:o. Angående Kongl. Maj-ts Nädiga Skrifwelse till Riksens Ständer af den Ss Junii 1812, om den wid »829 och >8>o arens Riksdag förestagne Revision öfwer förwaltningen af alla Rikets medel sedan 1320 ärs Riksdag. 2:0.
I anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition till Stats-Utskottet af den g Junii >8ir angående RiksgäldS-Contoirets Utländska gäld. z:o« W24 Den r; Julik. Z:o.
Om Stats-Regleringen saint Project tig Riksstat, för innewarande och säljande ar. 4:0.
Angående Kongl. Majus Nådiga Proposition af den !9 sistledne Junii, om inrättande af ett Invalid-huS. 5'.o< Angående Riksdagsmannens frän Stora Kopparbergs Län Memorial, om befrielse för Allmogen att erläoga Mantalspenningarna uti Kohl. 6:0.
Angående Pension söp Chirurgi-Magistcm Osbeck, Vt supra, Lx krotocolls» 6.
Utdvag af prstscollet, hillet hos ^öglofk.
Ridderskavet och Adeln rvid Urrima Riksdagen j Orebro den r; Julli 2812.
S. D. ^örcdrogos a nyv och bifällos följande den 6 och 9 Julli pff bordet lagde Allmänna Eeswars» och Ecouomie-Utskottets Memorial: 1:0.
Angående Recognitions-Skogarns och de» ras antvardande till"mera forde! för Staten. 2:0.
Angående ersättningar för Hjelp, Rekarne til! Stam-Rotarne för Soldatr-Torp, mulbete, wedbrand och gjärdslefang. zw.
Angående ett jämnare fördelande af Truppers inqwartering m. m.
Landet och Städsrns. emellan. 4:0, Öfwer, Herr Grefwe I.
De la Gar» dies Memorial, rörande ärlig lefwereving af Spannsmäl och Foder till Kongl. Majus och Kronans disposition lör behöfwande Provinser i.
Riket.
,:o.
Angående ett särskildt LandshöfdingedöiM Upprättande för Bohus Läm Vt suprs, klx ?rotocol!o, V. Lil vexstolps.
Den IZ Julik. 162; Utdrag af protokollet, häller hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den iz Juiir lkir.
S. D. testot Högloflige Ridderffapet och Adeln att Riksens Ständers, för Pasievo!ancc-sragans beredning nedsatte Särskilda Utskott till underrättelse, meddela, akt sedan i fragan om upptagandet af de ifrån Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial af Herr von Echstedt och Herr Friherre Stael von Holstein, twenne Stand hade stadnat emot twenne, saken kill ConstitutionS-Utskottets afgörande bsifwit hällsluten, bemalte Utskott afgifwit det Utlåtande, alt sa wäl i följe af ämnenas beskaffenhet, svin i anledning af de af twenne Stand gjorde remisier, da deremot de andra twenne Standen ingen remisi besiutit, ansago Utskottet lämpeligast, att besia frågor till det för Pasievolance-fragans beredande nedsatte SärskilSa Utskott hänwifadcs.
Lx krotocolko, 6.
Lilverstolpe, Utdrag a^ protscsllet, hället hos ^ögwörd Prest-Ständet wid Urtima Riksdagen r (örebro den rz Julii »8>2.
S. D. ^edan Prest-Standet af nu knkomse Protocolls-Utdrag inhämtat de ssiljaktige besiut uti hwilka Riks-Standen ftsdnat, rörande willkoren för Bränwins-tiöwerknkng m. m. har Prest-Stander utan frångående af sin den 9 dennes yttrade tanka, att, i händelse sadane skiljaktigheter Riks-Standen emellan skulle yppas, som icke med hwarje Stånds bifall kunde jcmkas, det at Kongl. Maj:t i under, danighet ma uppdragas att l fadana delar af detta »6s6
Den i; Julii.
Ekonomiska omne i Noder förordna, för sin del funnit skäligt anmoda Allmänna Beswärs. och Eco, rwmie, Utskottet att ffyndsammeligen till Riksens Ständer inkomma med förslag till sammanjemkning af Riks-Ständens ofwanberördeskiliaktiga meningar. vt supra. Lx krotocollo, v v.
Utdrag af prstscollet, hältet hos HZgwZrdprest, Gtänvct wid Urtima Riksdagen t örebro den tz Julli »312.
S- D. Ä8id förnyad föredragning af Banco,Ut. stöttas den y dennes vo bordet loade Memorial, angående arfwvdet för Fullmägtiges i Riksens Ston, derS Bank, ansog Stander det samma böra hwila, intill desi Stats, Utskottet inkommit med sitt inför, wäntade Betänkande, i ffögon om arfwode till Fullmöatige l Riksgälds-Contoiret. vt supra. Lx ?rotocvllo, I. v. Almguist.
Utdrog af protocollet, hället hos HZgwZrd.
Prest,Ständet wid Urtima Riksdagen i örebro -en i; Juli! 1812.
S- D. Stats-Utffottet nu inkommit med dest Betänkande, k fräsan om medels anslående till förbättrande af Fiskfångsten i Cattegatt; beslöt Prest» Ständer, att med ogillande af Allmänna BeswärSvch Ecvnomie-Utssottets
Utlåtande i anledning af Hr.
General, Eonsuln M.
Sköldebrands i detta ämne wäckte Motion, till Stats-Utskottets ofwanberörde yttrande lemna sitt bifall. vt supra.
Lx krotocollo, I. v. Almguist.
Den >z Julli. »627 Utdrag af protocsllet, hället hos HZgwZrd. prest Ständer wld Urtima Riksdagen r örebro, den iz Julii »8rr.
S- D. ^)estöt Prest, Ståndet anmoda Bewkll, vines.
Utskottet, att, do Utskottet icke ännu lärer wara i tillfälle att afgifwa desi Project till Allmänna Bewillningens grunder och fördelning, icke destomin, dre med möjligaste skyndsamhet, inkomma med dest förslag till en ny Chatte-SMote, Förordning; uti hwilket Beslut de Respeclive Med, Ständen ffulle wördsamt och wänligen inbjudas att sig med Prest, Ständer förena. vt supra. klx protocollo, V. Almguist.
Utdrag af protocollet, hället hos HZgwZrd. prest. Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den iz Jul» 1312.