Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1415 utlåtande, ifråga örn regleringen af utgifterne under Riks-Statens 3:dje Hufvud-Tittel; hvarvid Herr Assessor Lagerhjelm anförde: Emot Hoglofl. Stats-Utskottets
Beslut angående min vördsamma motion , om bildandet af en KrigsCassa, får jag vördsamt reservera den tanka; att ett krig boijas såkrast med samlade förråd, samt att utställandet af ett Creditiv fordrar fond, hvarpå detsamma skall vara stållt.
Genom samlade förråd såttes Kongl. Maj:t i tillfälle, att icke falla i kostsamma uppköp af nödvändighets artiklar, hvilka bli så mycket kostsammare, som ett stort behof foijer med kriget.
Genom fond för Creditivs utställande forekommes all sammanblandning emellan Stats-Verken och Banken , samt den kostsamma utväg, sorn i annan händelse kanske måste vidtagas, att nemi. genom Statsobligationer fylla behofvet af Creditiv, hvilka i behofvets stund nödvändigt mäste falla i varde, ehuru de sedermera af Stats-Verket mäste inlösas för fullt.
Herr Linström yttrade, att då Sverige jemte angränsande Riken, för närvarande, njuta ett fullkomligt fredslugn , vore han af den tankan, att någon tillökning på det hela af Anslags-Summan under ifrågavarande Tittel icke bordt utaf Utskottet beviljas utan inskränkning deruti i stället tillstyrkas. i/[i6 Stats-Utskottets Betänhanden.
Vid den fördelning Utskottet tillstyrkt af Anslag-Summan för Försvars-Verket förklarade Herr Friherre af Nordin sig önska det tillägg, som omförmäles uti följande af Herr Friherren sedermera ingifne skrifteliga Anförande: den fördelning af 3:dje Ilufvud Titeln, som Höglofl.
Stats-Utskottet föreslagit, instämmer jag till alla delar.
Men anser derjemte, att Höglofl.
Utskottet bordt classificera de föreslagna iitgifteriie i sådane, hvilka äro årliga och beständiga och i sådane, som äro tillfällige.
Att behofvet för de förra bör fyllas genom Ordinarie Räntorne och den årligen af folkel sig påtagande Bevillning, anser jag för rättvist5 hvaremot de senare böra finna sia tillgång genom upptagande
Lån, ty då onekligen den större nyttan af desse tillkommer efterkommande, påkallar billigheten, att den närvarande, Generation icke ensam drager tungan.
Genom en sålunda uppgjord, ordentlig reglering och fördelning skulle en betydlig nedsättning i Bevillningen kunna åstadkommas, under det Försvars-Verket i alla dess delar utvecklades till den fullkomlighet och helhet, som erfordras, och det vill synas mig ett nog Öfverdrifvet begrepp om Nationens närvarande kralter, att vilja utan anlitande af efterkommande, tro sig kunna fullt ordna Rikets försvar i alla dess delar, då man väl icke lärer kunna neka, att JSog års fred påkallat helt andra och nya ansträngningar, än tillförene, för att trygga Rikets sjelfbestånd och till sin fullkomlighet utveckla försvars-anstalterne.” Stats
+Utskottets
Be tank anden. i/{i 7
Och skulle desse skiljagtige meningar uppå begäran åtfölja det afgående Utlåtandet till Riksens Höglofl.
Ständer*
År och dag som ofvan* l Ex Protocöllo J. C. Lorich.
Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, jemte sårskilde Motioner hos Riks-Stånden, angående Saltpetter-Gårdeng nedsättning m. m.
Ifrån samtlige Riks-Stånden har till StatsUtskottet blifvit remitterad följande:
Kongl* Majits Nådiga proposition till Rikets Ständer, om nedsättning i den årliga SaltpetterGärden: Gifven Stockholms Slott den 10 Martii i8a3.
(Se i:a Sami. sid: C^7,»68i)i Hvarförutan Kongl. Maj:t genom
Nådig remiss meddelt Stats-Utskottet till upplysning i detta ämne de till Saltpetter-Ärendernes förvaltning i Nåder förordnade Commiterades, under den a3 sistlidne Januarii, afgifne underdåniga berättelse, om Sallpctter - 1418 Stats-Vtskottets Betänkan den. näringens nu varande tillstånd uti hvarje
Lån i Riket särskildt, hvarutaf hufvudsakeligeil inhemtats, att densamma ökat sig och vunnit dess betydligaste förkofran i Vesterbottens, Uplands, Östergöthlands, Kronobergs, Jönköpings, Calmare och Christianstads Län, och att anledning är, att den i Stockholms, Södermanlads, Nerikes, Blekinge., Skaraborgs, Gefleborgs, Jemtlands och Norrbottens
Län skall ytterligare uppdrifvas; deremot den i Elfsborgs, Carlstads, Vester-Norrlands, Stora Kopparbergs och GothlandsXän icke skall låfva några vigtiga framsteg; äfvensom i Hallands, Götheborgs och Bohus samt
Län föga eller ingen product deraf lärer vara att förvänta, hvartill Locale omständigheter, såsom bristande tillgång på tjenlige jord-arter och Skog, skola vara egentliga orsaker.
Och har Utskottet jemväl fått emottaga remisser å särskilde hos Riks-Stånden i detta ämne gjorde Motioner nemligen: Från Ilo "lajl.
Ridderskapet och Adelin dels Herr Lagmannen Grefve J.
IL Gyllenborgs Memorial, hvaruti föreslås, att då den genom Saltpetter-Gärden samlade fond, vid 1820 års slut, hade en behållning af 562,3a3 R:dr 10 sk. 4 r:st., denne utskyld, som, efter en beräkning af 6 å 7 R:dr B:eo Lispundet Saltpetter med omkring 200,000 R:dr Stats-CJiskottets Betänkancleti, 1419 årligen medtagit Hemmansbrukarens tillgångar, måtte till hälften eller från £ till ^:dels Lispund per Hemman nedsättas, och de samlade medlen utlånas mot ränta åt enskilde; dels ock Herr Friherre J.Fr.
Rehbinders skrifteliga anförande, huruledes den betalning för tillverknings-koslnaden, som från början bestämdes till En R:dr sk. per Lispund, men derefter nedsattes till 1
R:dr 8 sk. vore alldeles för ringa i jemförelse till priset å sjelfva varan af 7 och en half R:dr, hvarföre Herr Friherre Rehbinder föreslagit, att denne arbetslön måtte ökas till minst |:delar af hvad Saltpettern går och gäller, samt att, efter det beräkning blifvit uppgjord öfver den kostnad, som åtgått för Saltpetters-sjuderi Verkmästarens införskrifning från Finland, hvartill de afkortade 16 sk. per Lispund skulle användas, öfverskottet måtte vid framtida leverering godtgöras de Gärdskyldige.
Prest - Ståndet.
Herr Prosten N. J. Herlitz'
Memorial, innefattande framställning om billigheten deraf, att Saltpetter-Gärden borde betalas till enahanda pris af 7 R:dr 24 sk. åt den som levererar, som Kronan uppbär utaf de Jordbrukare, hvilka ej in natura kunna afbörda sig denna skatt, samt att hvarje undersåte i Riket borde taxeras till berörd® 4 ib. 91 i /p.o Stats-Utskoltats Betänkanden. skatts utgörande i penningar och Saltpetter derför inköpas vid anställande entreprenad Auctioner, hvarigenom betydlig kostnad till Saltpeter Sjuderi Styresmännens aflöning skulle besparas.
Och Frän Ilederv.
Bonde - Ståndet. i :o Petter Jönssons, från Skaraborgs Län, Motion med hemställan, att, i anseende till otillräckligheten af den nu bestådde lösen eller betalning för Saltpetter-tillverkningei), denna skatt antingen måtte efter de, före sista förändringen, gällande grunder få utgå, eller ock Kronan vidkännas hälften af kostnaderne vid Saltpetter-productionen.
Hvarmed Anders Hansson, från Upland, sig förenat. 2:0 Börje Perssons, från Bohus Län, Memorial, hvaruti Johan Svenssons, från Jönköpings
Län, instämt, angående nedsättning af Saitpetter-gärden till hälften eller en tredjedel af det belopp, hvarmed den fÖrututgått. 3:o Anders Pälssons, från sistnämnde
Län, af de fleste fullmägtige från samma ort , understödde framställning, samt Eric Andersson Bångs, från Herjeådalen, särskilde anförande om nedsättning och lindring uti ifrågavarande skatt, med hvad i afseende derpå blifvit yttrat af Nils Månsson, från Skåne, Anders Joachimsson, från östergöthland och Johan Longberg, från Gefleborgs Län. 4:o Eric Janssons, från Upland, Memorial , angående nedsättning af Saltpetter-gär - Stais-Utskotteis Eetankandein t fot Ren till 5 marker på Hemmanet och att pri* set derpå måtte bestämmas i MarkegångsTaxorne, på det Saltpettern derefter kunde lösas , samt Saltpetter-Sjuderi-Tjenstemännen och Betjening indragas och skatten utgöras efter öretalet i hvarje by; deruti -Johan Mi* chaelssoti, från samma Län* instämt» samt 5:o Eric Nilsson Cederborgst från Örebro Län» Memorial» föranledt af Kongl.
Maj:ts ofvan införde Nådiga Proposition, och innehållande framställning derom, att då i stället för nedsättningen af Skatten, i Nåder äskas motsvarande alislags-summa för Tredje Hufvud-Tittelns behof, synnerlig lindring för jordbruket härigenom icke Uppkomtne, ehuru någon direct tillökning i bevillningen eller Ökad beskattning för närvarande icke vöre i fråga, i anledning hvaraf åtskilliga Ledamöter af Hederv, Bonde-Ståndet yttrat sine tankar i ämnet, samt Eric Svensson, från Bohus Län, yrkat att Städerne böra i annan proportion än hittills deltaga i Sallpette t-gärden.
Till närmare upplysning i detta ämne får Stats-Utskottet anföra, att enligt Räkenskaperne öfver den af Saltpetter-Gärdeli samlade särskilde Fond finnes densamma förslagsvis beräknad utgöra i Contante behållningen , fo8tfo?.: lo.
Utestående fordringar . 102,200: — Inventariers värde circa 12,000: —- Restantier omkring , . i5,ooo: \\ii Stcils-Utskottets Betändekahn.
Jemte ett förskott till Eskilstuna Gevärs.Factori . 55,ooo: -—•
Summa R;dr 683,102: 10.
Sedan derutaf vid denne Riksdag blifvit, till andra Rikets utgifter, af Piiksens Ständer disponerade 3oo,ooo R:dr utgör återstoden ett belopp af . «. . . 383,102: 10. b vartill vidare kommer den del af innevarande års Saltpetters gärd, som i Contant erlägges, jemte hvad sorn icke erfordras af de till Krono-betalningen för in natura utgående Saltpeter, å Tredje Hufvud-Titteln anslagne 58,000 R:dr hvilke intrader sammanlagde, i förhållande till föregående årens, kunna beräknas utgöra pmkring 90,000: •—.
R:dr 473,102: 10.
Hvilken summa i enlighet med hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, skulle reserveras för de utgifter, som för den kommande tiden böra af Saitpetter-Fonden bestridas nemligen: till inlösen af den öfverlopps Saltpeter som i vissa orter utöfver gärden tillverkas, och, efter hvad förhållandet varit de sist fÖrflutne åren, kan förslagsvis upptagas lill 3,5oo Lispund, hvartill å 7 R:dr 24 sk.
Lispundet fordras . . 26,25o: — samt kostnaderue vid den qvarblifvande Skattens uppbärande och Transport, jemte aflöningar Siats-Utskottets Betänkanden. 14a3 åt Tjenstemän, Verkmästare och Betjening 3o,ooo: — R:dr 5ti,35o: •—•
Ocix ehuru för Sallpetter-fonden, vid ifrågavarande förändring och nedsättning af dess tillgångar från och med nästa års början, icke skulle blifva att påräkna vidare inkomst än ränte-medlen å de Summor deraf, som äro utlånade eller ytterligare kunna blifva förräntade, synes likväl ofvannämnde återstående behållning vid detta års slut 473,102 R:dr 10 sk., lemna vida mer än tillräcklig disponible tillgång för sistnämnde årliga utgifter intill nästa Riksdag, då Riksens Ständer blifva i tillfälle, att, efter sig företeende omständigheter, härom ytterligare förordna.
Hvad nu angår Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i afseende på Saltpetter gärdens nedsättning från J till £:dels Lispund af hvarje Mantal, emot det att den af Kronan hittils bestådde betalning af 1 R:dr 8 sk. för Lispundet skulle försvinna; så lära Riksens Ständer, med underdånigt erkännande af Kongl. Majrts häruti yttrade
Nådiga afsigt att bereda jordbrukaren lindring i dess utskylder, emottaga detta erbjudande och dervid jemväl medgifva att den hittills ålnjutne betalningen för levererad Saltpettersgärd 1 R:dr 8 sk. per Lispund må upphöra vid utgörandet af den qvarblifvande skatten, eller £:dels Lispund per Mantal; såsom ock till Kongl. Maj:t öfverlemna , att, , med »434 StaU-Utskottets Betänkanden, den här ofvan calculerade behållningen af Saltpetter-Fonden, låta besörja de erforderlige ntgifterne i och för Gärdens uppbörd och transport samt
Saltpetter-tillverkningens bibehållande och befordran medelst inlösen för Statens räkning af hvad utöfver skattskyldigheten kan produceras; i följd hvaraf de 58,ooo R:dr, som hittills af Tredje Hufvud-Tittelns anslags-summa för försvars-verket utgått till omförmälde betalning, för in. natura levererad gärd, blifva att tillgå för andre till försvars-verket hörande behof, hvartill ökade medel i annat fall skulle erfordras, Men beträffande Kongl. Majrts tillika gjorde framställning alt, då den sålunda till jordbrukets lindring föreslagne nedsättningen af Saltpetter-Skatten för 66,028 Hemman, utgör å i R;dr 28 sk. per Hemman io4,544 fbdr 16 sk, årligen, en deremot svarande summa måtte vid Stats-regleT in gen anslås till 3:dje Hufvud-Tittelns förstärkning, så enär denna fråga egenteligen hörer till hvad Kongl, Majrt i Dess generella Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof äskat i tillökning för Armeens och Flottorues Materielle utgifter, har Utskottet nu i sammanhang dermed, sig häröfver yttrat och föreslagit de tillgångar för Militaire föremålen, som på det hela synas kunna åstadkommas och med Landets krafter instämma.
Vidkommande åter ofvannämnde i detta ämne gjorde flere särskilde Motioner, hvilka Stcits-Utskottets Betänkanden. i4a5 ehuru i vissa hänseenden något skiljaktiga , likväl hufvudsakligt åsyfta Saltpettergärdens minskning till lättande af jordbrukets bördor, samt att denne utskyld måtte genom jemkning i grunderne för dess utgörande, närmare fördelas å de Skattdragande , och för öfrigt betalningen för tillvérkad och levererad Saltpetter-gärd blifva förhögd m. m. så får Stats-Utskottet, sedan den sålunda ifrågastälde nedsättning af SaltpetterSkatten, i den mån Kongl. Majit i JNåder funnit en sådan stå att förena med Rikets behof utaf Saltpetter, blifvit föreslagen och tillflykt med det vilkor, att berörde hittils bestådde betalning för levererad gärd kommer att upphöra, derjemte i anledning al desse Motioner upplysningsvis meddela att då ifrågavarande
Skatt tillkommit i stället för den, jordbrukaren af ålder åliggande skyldighet, att vid Saltpetter Sjudningens verkställande för Kronans räkning tillsläppa den dertill tjenlige jord under Ladugårdshusen tillika med nödig ved, samt för öfrigt vidkännas de dermed förknippade olägenheterne; Och desse besvär och kostnader genom utgörandet af en mot ändamålet svarande gärd af Saltpetter, på sätt af Kongl. Majit och Rikets Ständer blifvit stadgadt, äfven Annas jemnare fördelade å dem, hvilka skyldigheterna ålegat och förut varit ganska olika deraf betungade; så synes någon rubbning i de sålunda fastslälde grunder, för den qvarblifvande Sallpctter-skattens a ifa6 Stats-Utskottets Betänkanden. erläggande, såsom oundgänglig för Rikets försvars-verk, hvarken kunna eller hora ega rum.
Hvilket allt vördsamt hemställes till Riksens Höglofl.
Stockholm den 37 Junii 1823.
N:0 246.
Aniou den 28 Junii i8a3.
Utlåtande, i anledning af Herr Grefve Cronstedts Memorial, om Inqvarterings - Penningars anslående för Befålet vid lndelde Båtsmans - Compagnierne.
XJ"ti ett hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uppläst samt derifrån till Stats-Utskottet remitteradt Memorial, har Herr Grefve Claes Cronstedt anfördt, att då Summan af Inqvarterings - penningarne, som af Riksens Ständer äro anslagne till Officerare vid Örlogsflottan och Armeens-Flotta är grundad på det antal Officerare efter Stat, hvaraf nämnde Corpser bestå, och dessa Inqvarterings-penningar, enligt gällande Författningar, allt efter den Lön hvar och en har på Stat, utbekommas till fullt belopp af den gifte Officeraren, men för den ogifte blott för den lid han gjort tjenst, syntes det sora Slats-Utnkottels Bctänkanden. 14-7 desse Penninge - tillskott tillhörde den Lön och Tjenstebefattning hvarje Officer inom Flottorne njuter eller utförer; Men då de Officerare, som tjenstgöra inom BåtsmansCompagnierne i Landsorterne, efter en sednare vidtagen åtgärd, till både Rotehållares och Trouppens bästa, förlorat sine Inqvarterings-pennirigar genom besparing deraf till Staten och de ej njuta Inqvartering in natura, har Herr Grefven föreslagit, att desse Officerare må, i likhet med sine Kamrater, under sin Tjenstebefattning utbekomma Inqvartering i Contant.
Stats - Utskottet får i anledning häraf upplysa, att Kongl. Maj:t under den io September 1816. i Nåder förordnat, alt Cheferne för de Roterade Båtsmans - Compagnierne borde bo och vistas inom
Compagniernes stånd för alt vaka öfver disciplinens vidmagthållande och Båtsmännens uppförande hemma i Landet, samt dervid tillagt Compagnie - Chefs ett årligt arfvode af i5o R:dr hvardera utöfver deras förra Löningsförmåner; Och då Kongl, Maj;t vid sisth Riksdag uti dess Nådiga proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof, äskade att desse Arfvoden för Sexton Compagnie-Chefer vid Örlogs-FJöttan och Sex vid Armeens Flottas Båtsmanshåll måtte med en sammanräknad Summa af 3,3oo R:dr årligen uppföras å Stat, emedan detta belopp, hvilket för år 1817 utgått af Flottornes Nybyggnads och underhålls anslag, vore af j ^28 Stats-Utskottets Betänkanden. den beskaffenhet, att nämnde anslag icke borde dermed betungas; så funno, på sådan grund, Riksens Ständer godt, att bevilja medel till denna för nödig funne utgift, att uppföras på Flottornes ordinarie Stater.
Genom denna Compagnie-Chefs vid de Roterade Båtsmans - Gompagnierne tillagde fördel emot deras förbindelse, att inom Compagnierne bo och vistas, skulle det synas som de blifvit satte i icke sämre villkor, än om dem tilläts att likasom tillförene, vistas livar heldst de ville, med åtnjutande af Inqvarterings - penningar, men de deremot förlorade berörde inkomst af 15o R:dr, som lärer ansets fullt uppfylla ändamålet med Inqvarterings-penningarne.
Om så ock icke vöre lärer Regleringen häraf likväl finnas, icke tillhöra Riksens-Ständer, utan vara en Administrativ åtgärd, derom vederbörande Chefer eller Förvaltningen af Sjö-Ä renderne synas böra göra underdånig framställning, om skäl dertill finnes, då Kongl. Maj:t utan tvifvel i nåder fäster derå det afseende, som det kan förtjena, heldst anslaget för Flottornes Inqvartering, som på Förslag är uppfördt, lemnar full tillgång, äfven till inqvarterings-penningar för den nu ifrågaslällde personalen, om Kongl. Maj:t skulle i nåder pröfva denna utgift böra ega rum.
Ständers pröfning vördsamligen underställes.
Stockholm den 27 Junii z8?3. Slats-Utskottets Betänkanden. 1429 N.-o 247.
Ån\om den 38 Junii 1823, Utlåtande i fråga, om utbyte af 2:iie Indelningar vidKongL LifRegementet "U~ti Nådig remiss elen i5 nasti.
April har Kongl. Maj:t till Rikets Ständers Stats Utskott öfverlemnat tillförordnade Regements Befälhafvarens, vid Kongl. Lif-Regements Husar-Corps, i underdånigt Memorial, gjorde hemställan, att sedan den Rytmästare-Indelning vid Östra Vestmanlands Compagnie af Kongl. Lif-Regementet, med Bostället Tibble och dertill börande Jemnsjön, som efter Regementets förändring ar 1792, blef stäld till indragning, vid dåvarande Innebafvarens Majoren Lindsfelts afgång, nu genom hans nyligen inträffade död blifvit ledig ; det måtte denne Indelning få utbytas och anslås Ryttmästare!! viel Arboga Esqvadron af Husar-Corpsen i stället för dess Indelning med Lieutenants - Boställe Beijby och Karbäcken, samt denna åter utbytas mot Qvartermästare - Bostället Fenninge, hvilket på Lön innhafves af Lieutenanten vid samma Esqvadron, så att detta sistnämnde komme att till Kronan indragas; såsom skäl hvartill Regements Befälhafvaren i underdånighet anfort, att nuvarande Lön-villkoren för Rytt - i43o Stats-Utskottets Betänkanden. mästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron skola finnas till betydlig del svagare, an de öfrige Indelnings-hafvarnes af lika grader vid Corpsen, b vilket föranleder till. ständige ombyten af Befäl vid berörde Esqadron, med deraf följande olägenheter för Tjenstgöringen.
Och liar H. K, H.
Kronprinsen, såsom Befälhafvare för Konungens Lif- och Hus - Troupper, samt Tillförordnade Chefen för anira Cavallerie-Brigaden, denna hemställan genom särskilde underdånige Memorial understöda I anledning häraf har Stats-Utskottet inhemtat, att Kongl. Majrt i Nådigt Bref den i Maji 1794 täcktes anslå den då till Kronan Indragne Hyttmästare-Indelningen vid Kongs.Öhrs Compagnie af Kongl.
LifRegernentet, till Majors-Lön vid innevarande Husar - Corpsen af samma Regemente, med villkor, att ifrågavarande Lieutenants Indelning vid Vestmanlands Compagnie deremot borde indragas, hvarefter innehafvaren deraf Majoren Linds feit, genom Nådigt Bref den 8 September samma år, tillädes lifstids besittning å Bostället, som vid hans död blifvit ledigt, samt följagteligen nu böra för Stats - Verkets räkning utarrenderas ; Och emedan de nu föreslagne utbyten af omförmäldte
Boställen och Indelningar i afseende på en nödig ansedd Löneförbättring för Ryttmästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron, skulle verka minskning i den vid ofvanberorde 1794 års reglering, såsom Stats-Utskottets Betänlwnden.
1431 ersättning för en tillökad Majors-Lön vid Husar-Corpsen för Staten påräknade Inkomst af Ryttmästare-Indelningen vid Östra Vestmanlands Compagnie, samt Utskottet, i anseende till Stats-Verkets behof af desse intrader anser dess mer betänkligt, att en sådan förminskning föreslå som Utskottet i de flere vid denna Riksdag förekomne frågor om Lönförbättringar vid både Militaire och Civila Stater, till åstadkommande af likhet i Aflöningen för enahanda Tjenstegrader funnit Stats-Verkets tillgångar lör en sådan Lönjemkning i allmänhet otillräcklige, samt förthy afstyrkt bifall dertill, så ock enär Riksens Ständer jemväl godkändt Utskottets åtgärd härutinnan, kan Utskottet icke eller gifva anledning dertill, att den på ofvanberorde sätt föreslagne Lönförhöjningen åt Ryttmästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron beviljas; hvilket dock vördsamt öfverlemnas till Riksens Ständers bepröfvande ; och lärer underdånig skrifvelse i ämnet till svar å Kongl. Maj;t Nådiga remiss aflåtas.
N:o 248- Antom den 28 Junii i823.
Utlåtande, i anledning af Herr Friherre D. Stjerncronaa Motion, om Löntillök - 143 *2 Stats- Utskottets Betänkandeti. liing f6r 13 Subalterne Officerare vid Skånska Dragon-Regementet.
H os Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln har Herr Friherre D- Stjerncrona anfort att vid Kongl. Skånska Dragon-Regementet, i3 Subalterne Officerare åtnjuta al’ Stats-Medlen peniiingelon 200 R:dr, med derunder begripne 10 Tunnor Spannmål; och då otillräckligheten af en sådan
Lön uti närvarande tid ar påtaglig, samt Subalterne Officerare vid andra Regemente!’, stationerade inom samma Province, erhålla 4°ö R.‘dr 16 sk.
E:co, derunder beräknade 20 Tunnor Spannmål, har Herr Friherren föreslagit, att penningeLönerne vid Skånska Dragon-Regementet måtte blifva förhöjde till 3oo R:dr med i5 Tunnor Spannmål att efter Riks-Markegång utgå.
Stats - Utskottet, till hvars åtgärd detta blifvit remitteradt, får derföre yttra, att vid Skånska Dragon, likasom vid Skånska HusarRegementet, finnes indelde Löner för Befälet till enahanda antal, som vid andre Cavalleri-Regemeliter, men derfÖrutan vid hvardera af Desse 2:ne Regementer, i3 Subalterne Officerare med penninge-Löner, till det af Herr Friherre Stjerncrona uppgifne belopp 200 R:dr med derunderbegripne 10 Tunnor Spannmål, som efter Riksmarkegång godtgöra®.
Dessa utöfver den gamla Staten Stats-Utskottets Betänkanden.
t 433 bestådda Loner hafva blifvit aris]agne för det Befäl, sorn erfordras för den Vargering
Skåne förr var skyldigt uppsätta, men som upphörde, då Provinsen åtog sig den extra Rotering, hvilken sedermera blifvit till ständig förvandlad, och derföre särskildt Befäl är anstäldt.
De vid Skånska Dragonoch Husar - Regementerne med contant af* lönte Subalterne Officerare äro alltså numera Surnumerairer, till hvars lönevilkors förbättrande Stats-Utskottet icke kan tillstyrka något särskildt anslag, af jemväl det, utom andi’e, äfven förekomne skäl, att fråga om en sådan tillökning för desse Surnumeraire Officerare vid Skånska Husar-Regementet icke blifvit väckt, utan lärer Kongl. Maj:t i Nåder, så vida detta befäl, efter nu mera förändrade förhållanden, icke skulle kunna indragas, täckas af redan varande anslag för försvars-Verket tilldela desse Officerare sådane löner, som vederlikar vid andre Regementer åtnjuta ; Hvilket dockVÖrdsamligen hemställes till Riksens Höglofl.
Stockholm den 27 Junit 1823.
N:0 249.
Ankom den 28 Junii 1828.
Utlåtande i anledning af Herr af Bornemans Me - 1434 Stats-Utskottets Betänkanden. morial om Inqvarterings-penningar till Yarfs-staterne vid Örlogs - Flottan i Carlscrona samt Arméens-Flottas Escadre i Stockholm och Götheborg. J~Ierr af Borneman liar, uti Memorial, som Högloft Ridderskapet och Adeln till StatUtskottet remitterat, sökt ådagalägga, att både billighet och behof påkalla anslag af Inqvarterings ersättning till Varfs-Staterne vid Örlogs-Flottan i Carlskrona samt Armeens Flottas Escadrer i Stockholm och Götheborg.