Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ls ISA di ga Privilegium af den rt April 1810, obehindrad rätt och frihet att för Canalens behof, dess byggnad och underhåll anlägga verkstäder till förfärdigande af gjutgods, smiden, verktyg och redskap samt allehanda materialier.
Snart länn man det vara ändarnälsenligast, att concentrera alla sädane behöfliga Inrättningar på ett enda ställe, och så uppkom småningom Motala nu varande Central-verk stad, den största och fullkomligaste i sitt slag inom Riket.
— Denna Verkstad är nu fulländad och kostar, Inventarierne inberäknade, 594,o58 R:dr 7 sk. 3 r:st Banco.
Under det sista räkenskaps-året t833 sysselsattes der 34Ö arbetare, och tillverknings-summan uppgeck till något öfver r3o,ooo R:dr Banco.
Verkst:! leus vigtiga och välgörande inverkan på utvecklingen' »f den inhemska kraftflilen och konstfärdigheten är af alla sakkunnige erkänd och högt skattad; men beklagligen saknar Bolaget, sorn, i och för dess anläggning och fullkomnande, skuldsalt sig med 23.j.33t R:dr 5 sk. 4 r:st Banco, alla tillgångar att ytterligare förlägga den.
Förgäfves hafva Capitalister inom och utom
Riket blifvit anlitade, och är det ail anledning, att denna dyrbara Verkstad måste nedläggas, i fall Staten ej snart och kraftigt mellankommer.
Det är, för att möjligen förekomma aila de stora och kännbara förluster, så för de enskilda egarne, sorn för det allmänna, hvilka genom arbetets afstannande och Verkets nedläggande otvifvelaktigt skulle uppkomma, som Motionairen föreslår, att Rikets Ständer måtte befullmäktiga sitt Riksgälds-Contor att, emot säker oell af Cont*r«t godkänd bergen, sälta lill Götha Canal-Bolags disposition dc gS.yrÖ St ats-Ut skottet t Utlåtande N:o 31». 7 R:dr Banco, sorn, jemlikt Rikets Sländers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t af den f\ Januai ii i83o, der äro deponerade, till säkerhet för Canalens (1:1 nilida underhåll, ined dervid likväl fustadt vilkor, alt, såsom blifvande fond för den Reparalions-Cassa af 5o,ooo R:dr i Silfver, efter i83o års mvntfol, sou», enligt 53 § al Kongl. Majrts förnyade Reglemente för Götha Canal-Bolag al den 16 Mars iS33, det åligger Bolaget alt småningom hilda, hån och med år l835, årligen nedsättas 5,000 R.dr Banco i Riksgälds-Contoret. med lältighel fiir Bolaget att för de deponerade medlen uppbära feni procent, men med skyldighet alt, utan allt bidrag af Reparalions-Cassan, med egne medel besörja aila behöflig:!
, så mindre som större reparationer å Ca nalén, intill dess nämnde Cassa uppnått den bestämda behållningen, då den åi liga insättning n kommer ätt upphöra, och Rikets Ständer besluta, om denna oltanämnde Reparation-.-Gassa ännu vidare skall stå under allmän vård, eller åt Bolaget öfverlemnas alt, enligt ofvauanförde §. i det Kongl. Reglementet, disponeras.
, Skulle detta beviljas, hafva Rikets Ständer, jemte vunnen större påen nia i r säkerhet, 5o,ooo R:dr i Silfver, i .stället för q 3,Q a 6 i Banco, utan minsta dirycla uppoffring, på en gång uppi ätthållit den i alla hänseenden vigliga Verks ta ds-an läggningen och räddat Bolaget, som från och med 18-0 på densamma uppoffrat 286,472 R:dr Banco, lian en giften högst betydlig förlust.
Ty med den åsigt af Motala Verkstad, som nu gjort sig gällande, isynnerhet, om den skulle delas af Representationen, är det säkert, *tt Bolaget, som väl eger alt försälja Byggnaderne och Förråden, unn icke från Canalen abalienera sjelfva jorden , vid en nödtvungen förpantnings suclioa ej för densamma skulle kunna påräkna 200,000 R:dr Banco.
En förlust, så mycket smärtsammare, som, enär inga Svenska Capitalister eller Svenska Manufacturisler lära infinna sig såsom speculanter, Verkstaden ovilkorligen kommer att stanna i utländsk mans hand, som då, i följd af en missledd opinion, blifver egare till Sveriges största och dyrbaraste
Fabrik för en tiedjedel af dess verkliga värde.
Herr Prosten Åstrand har, i anledning häraf, anfört, alt, sedan Rikets •länder afslagit genom enskild motion yrkad t Låne-underslöd ål Motala Verkstad al 200,000 R:dr, då äfven fråga om en mindre del deraf blifvit pcöfvad, äfvensom Götha Canal-Bolags begäran att, lill Ång-bogserungs-fartygs förfärdigande, få lyfta den i Riksgälds-Contoret inncslående fond, så »jrntes det Herr Prosten, att den sak, som Tit.
Lidman föreslagit, redan 8 Statt \Jrskattets Memorial-N:o 31 a* tore afgjord ech ett bifall lill hans motion, ett verkligt upprifvande al Puke. ^ Ständers beslut, hvilket Herr Prosten för sin del högligen afstyrkt.
Uti Utskottets nfgifne Utlåtande N:o 249, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, rörande Götha Canal-Bolags underdåniga framställning om rättighet att, till Aug^bogserings-fartjgs anskaffande, få lyfta större eller mindre del af den uti Riksgälds-Gontoret, till säkerhet för Ginia lons* framtida underhåll, inneslående Reparations-fond af 98,926 R:dr Råneo, anföres såsom skäl för det af Utskottet afstyrkta bifall till denna CanälBolagets framställning, nemligen att, enär Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beslutat, alt de nu ifrågaställde medlen 93,926 R:dr Banco skola , under alla händelser, i Riksgälds-Gontoret innestå, såsom fond till säkerhet för Canalens framtida underhåll; samt det ändamål, som med .dessa medel sålunda blifvit afsedt, skulle, om ej helt och hållet förfelas, åtminstone i någon nion äfventyra», om, genom bifall lill Canal-Bolagets begäran, större eller .mindre del deraf linge användas till sådane företag eller utgifter, hvilka för berörde fond äro främmande. lhiär 1111 berörde Utlåtande är af samtlige Riks-Stånden bifallet och såmedelst iklädt, sig egenskap af Rikets Ständers beslut, hvilket åter, i anseende till sjelfva grunden, hvarpå det sig stödjer, synes icke höra kunna förändras derigenom, alt ifrågavarande Ileparations-fond 1111 är af Motionairen föreslagen alt af Canal-Bolaget begagnas lill ett annat föremål, eller till låne-understöd åt Motala Yerkstads-anläggning; så tillstyrker Utskottet alt motionen må lemnäs utan afseende.
Slockholm den 4 Nov. i3"4- [Reservation af Herr Santesson, B. H. ”Sedan Rikets Ständer, med bifall till StåtsUtskottets Betänkanden Ntris 248 och 249» afslagit de förut vid denna Riksdag, dels genom Kongl. Propositionen, dels af enskild Motionair väckte frågor örn understöd för den troligen dyrbaraste; och på vår förnämsta National-product så synnerligen inverkande Fabrik i landet, förutså'; jag. vig - Stus-Utskotttts Utlåtande Nio 312. 9 serligen ett lika öde
St den motion, Herr Domprosten Lidman nu senare »fgifvit; men jag kan icke destomindre ej heller nu underlåta, att, med åberopande af min Reservation vid Betänkandet N:o 248, uttrycka den enskilda öfvertygelse, att det bidrag här blifvit sökt, medelst ett lån åt Götha Canal-Bolag af dess egna i Riksgälds-Contoret inneslående medel, innefattat hvarken något för Staten kostsamt eller i öfrigt eftertänklig!
, hvadan jag beklagar, att Utskottet, med afstyrkande allt afseende dertill, aflägsna t utvecklingen a( de många och vigliga fördelar, hvilka dock, ej långt härefter, måste erkännas kunnat mindre för Götha Canal-Bolag serskildt, än för licia samhället, liemtas från Motala Verkstad.
Ankom till Exp.-Utsk. den 8 JNöv.
UtJätande, i anledning af Kongl, Maj.ts till Utskottet af ätna Nädiga Skrifvelse af den 6 sistl.
September, i fråga om lån af allmänna medel till segelfartens skyndsamma förbättrande d Götha Elf och en Hamn-anläggning vid Götheborg.
(RGS. A.) •
Uti denna Nådiga Skrifvelse (N:o Gi), liar Kongl. Majit, som i Nåder gillat de af Elffarts-Direclionen yttrade åsigter, rörande nyttan af i1‘rågn varande arbetens skyndsamma fullbordan, serdeles med hänsigt till deras samband med Götha Canals ändamål och gagn, med anledning häraf, till Rikets Ständers pröfning och bifall velat öfverlemna Elffarls-Direclionens underdåniga framställning om lån af allmänna medel, för att med minsta möjliga tids-utdrägt kunna, utan någon egentlig uppoffring å Statens sida, bereda verkställighet åt det af
Direclionen anmälda förslag, ej mindre (ill segelfartens islåndsältande å Götha Elf, än till Staden Götheborgs förseende med en ändamålsenlig Hamnanläggning.
St. P rot. 13 54.
4 Sami, 1 A fil. 3 Bandet. 5:te Häftet. 2 Stnts-VJtkottets Utittande Nio 3i3.
Jemväl har Utskottet fått emottaga de uti dea Nådiga Skrifvelsen omförmälde handlingar, och deribland arne serskilda förslag, det ena öfver kostnaderne till segelfartens iståndsättande på Götha Elf, och det andra för uppmuddring af Götheborgs hamn.
Enligt det öfver nämnde kostnads-förslag upprättade sammandrag, erfordras till segelfartens förbättrande å Götha Eif, nemligen Till arbeten, förbi Wenersborgs stad genom Wassbotten lill inloppet afCarlsgraf R:d 71,52a:
— Duc d’Albers nedsättande emellan Carlsg.raf och Stallbacka Canal .... 8,746- — Canal- och Dragvägs anläggning emellan Stallbacka och Trollhättan . . 53,545:
Ett Bogser - Fartyg emellan Ströms Canal och Åkerström ...... 38,5oo: Canal-anläggning förbi Åkerströms Strömdrag 5r,585:
Arbeten emellan Ströms Udde och Hanklon 18,357:
Mnddrings-arbeten från lian k
Ion lill Götheborgs hamn ...... 6,240:
Permanenta Sjö-märkens utsättande längs Elfven ........ 760:
Uppmuddring af Götheborgs hamn ..... 212,498:
Samfälda utgifter för hela Elffarten, under 4 år . . 27,106:
Summa l\:dr 488,844:
Utan att misskänna nyttan af de ifrågavarande arbetena, har Utskottet likväl ansett Stals- och Biksgälds-Verkens nuvarande ställning ej medgifva någon utlåning till det uppgifna ändamålet.
— Riksgalds-Cpntoret har sedan sistförflutne Riksdag åsamkat sig en betydlig skuld; och på Contoret ära dessutom redan anvisade flere GredRiv-summor, hvartill erforderlige medel genom upplåning mäste beredas och anskaffas.
Beviljandet af det föreslagna länet skulle både väcka oro och bidraga till förökande af den penninge-förlägenhet, hvari Contoret sig nu befinner.
— Statens mellankomst vid förevarande tillfälle synes dessutom icke heller kunna vara. af St ms-U; skot tets Utlåtande N:o 3i3. ii någon ovilkorlig nödvändighet. påkallad, enär nu icke är fråga derom , alt de arbeten, hvilka redan i flere år fortgått, skulle, i brist af allmänt understöd, komma att inställas och afstanna, då, till deras fortsättande, Elfjärts-Directionen kan årligen disponera omkring 3o,ooo R:dr; utan är Låneunderstödet föreslaget, endast för alt påskynda arbetenas fullbordan, serdeles med hänsigt till deras samband med Götha Canals ändamål och gagn.
På dessa nit anförde grunder, anser Ltskottet sig böra afstyrka det föreslagna Låneunderstödet.
Slockholm den 4 Nov. 1834^ Reservationer: af Herr von Troil, E, samt af Herr Santesson, B. II.J hvilken senare anfört: ”Emot Utskottets lättade Beslut i denna fråga, får jag mig reservera, och som grund derför anföra:
Alt det intet är något enskildt Bolag, som eger den fond, med hvilken arbetena till förbättring af Götha
Elf bedi ifvås, utan är det en af Konungen år 1824 nämnd serskild Direciion, som, utan arfvode, fått sig uppdraget att för detta vigtiga och allmänt väl afseende ändamål söka bereda tillgångar igenom bidrag från de orter och den rörelse, hvilka i första hand mäste tinna desse arbeten, lill förbättrande eller förbigående af de svåra strömdragen å Götha Elf, af serdeles nylta och lättnad.
Denna förvaltning bar ock lyckats i så måtto uti dess uppdrag, att den åstadkommit den fond af ständige årliga inkomster, af omkring 3o,000 R:dr B:co, hvilka nämnde Direciion erbjudit som ränta och amovtissement för det af Kongl. Majit Kådigst propouerade
Lån, att genom Rikets Ständers Verk upptagas.
Denna fond är nemligen samlad af: a) En fjerdedel i afgiften å Trollhätte Canal, sådan den genom senaste taxa blifvit förhöjd, och hvilken andel kan beräknas uppgå till omkring ...
B:dr 12,000 emot vilkor af revicrets uppmuddring. b) Den af Götheborgs
Stad afstådda reviers-pfgift å der inkommande och utgående fartyg, hvilken har inbragt i medeltal för året . 14>ooo Den af Götheborgs
Stad likaledes till Elf-fondsarbetena afstådda Stadens andel i Edets Sluss, som renderar årligen bestämde . . 700 It Stnts-XJtskottet: Utlåtande No 3i3. och den äfven väl liitgående andel af Götheborgs Tolag, som gör i medeltal omkring 3)00o De arbeten, som hittills blifvit utförde och hvilka tillsammans kostat omkring
R:dr 345,ooo, hafva blifvit bestridde med dels de nu nämnde bidrag lill ett belopp R:dr i85,ooo, dels genom erhållen fyllnad från Strömrensningsfonden med R:dr 160,000; och säkerligen gifves ingen vigtigare vattencommunication i landet än Götha Elf, enär der årligen framgår ett antal af närmare 3ooo fartyg med en varumängd af omkring 600,000 skeppunds tyned.
Då Dircctionen uti dess underdåniga framställning ådagalagt lord el arne af, att de återstående arbeten utföras på en kortare lid, än som skulle erfordras, om man endast hade att använda de årlig a inkomslerne, äfven med tillägg af hvad Kongl. Majrt skulle kunna behaga likasom lii L ti Is anslå till desse företag från Strömrensnings-anslaget, under hvilket längre lids arbete kostnaden bletve vida dyrare, och de påräknade allmänna fördelar deraf för många år aflägsnnde, har
Directionen med det framställda förslaget, alt återstående kostnadsbehofvet kunde bestridas medelst ett upptagande
Lån af 400,000 R:dr, och fondens egna tillgångar förslå till ränta och arnortissement derå, tillika afsett den allmänna fördel, att det anslag lill strömrensnings-arbeten och vattencommunicationers beredande, sorn Rikets Ständer nu, med anledning af Kongl.
Maj:ts Kådiga Proposition, beviljat, hädanefter icke alls af Götha Elf-fouden komme att. ålitas, och derigenom skulle blifva desto bättre tillräckligt för de mångå öfrige andelsökande i detta anslag.
Då sålunda, hvad i den Kongl. Propositionen blifvit begärdt, icke allenast afsett ett allmänt högst vigtigt ändamål, utan ock inskränker sig lill den begäran af Staten, att Rikets Ständer genom deras Verk endast skulle träda emellan med sin Credit för upptagande af ett lån, till hvars ränta och amortissement hädanefter ensamt enskilde orters medel, men icke det ringaste från Statens sida ifrågakommer, samt.
Statens bidrag för dylika ändamål deremot besparas odelad lill andra dylika arbeten, synes väl knappt hvarken någon mera billig begäran hos Rikets Ständer tili lättnad för de näringar och rörelser, som kunna begagna farten å Götha Elf, eller något mera skäligt påräknande af Rikets Ständers bifall kunnat framställas, än hvad den nu af Utskottet afstyrkta Kongl. Propositionen innefattar och föranleder.
Och förutseende, att, om Rikets Ständer skulle instämma uti Utskottets åsigt, antingen de redan så långt framskridna arbeten å Götha Eif $t t -Utskottets Utlåtande AT:o 3i4. skola afstanna, i hvilket fall de nu från enskilde framdragne betydlige bidrag ej kunna påräknas fortfara, eller ock, alt de af Rikets Ständer till valtencommunicationer lernnade allmänna anslag lill ej obetydlig andel måste egnas åt denna vida vigligaste framför alla andra dylika arbeten, har jag ansett mig högeligen föranlåten att uttrycka denna min reservation, och anhåller, att den får åtfölja Utskottets,.Betänkande till Rikets Ständer.
Uti denna reservation har Grefve Posse, Arv., instämt. • i N:o 3 r 4- Ankom till Exp.-Utsk. den 8 J?ov. Utlåtande , i anledning af väckt fråga örn pensions-understöd Enkor och Harn ejler Läkare, hvilka ajlidit i C fiol era-farsoten. (U. A.) Från Ridderskapel och Adeln har Utskottet erhållit, remiss å en af Friherre Palmstjerna, C. O., väckt motion, innehållande, att, då Slaten, under den lid Landet hemsökes af en gångbar farsot, ”täger i anspråk alla de uppoffringar af möda, helsa och lif, som vare nitiske Läkare villigt laila om att göra för det allmänna”, åligger det äfven Staten att sörja derför, att dessa uppoffring-ar icke blifva förstörande för hela familjer och att un der sådana omständigheter draga försorg om uppfostrandet af de barn, hvilka genom Läkares frånfällen blifva faderlöse.
•— Och har, under tillämpning af denna grundsats, Friherre Palmstjerna föreslagit: i:o alt, om practiserande Läkare uti Cholera aflider och efterlemna!' omyndiga barn, pension å allmänna Indragnings-Slaten må få åtnjutas af Enkan med a5o R:dr samt af hvardera barnet med i5o R:dr bane® årligen; 2:0 alt denna pension må utbetalas från början af månaden näst efter dödsdagen, lill Enkan, så länge hon lefver -ogift, och för barn, intill det i7:de året; 3:o att, om den aflidne Läkarens Enka eller Barn ega rätt till penton uti någon allmän Pensions-Imättning, beloppet deraf då bör afräkna* >4 S-fttr-Vtskottets Vilimnde K‘,o 31'. från det i irsta punkten bestämd a och blott dea öfvershjutande summan uppföras på ailm älina Indragnings-Staleu, samt 4:o att denna rättighet lill pension äfven må lillgodokomma Enkor och Barn efter Läkare, hvilka innevarande år i Cholera-farsolen afiidit.
Åtskillige Ledamöter af Ridderskapet och Adeln hafva understödt ifrågavarande motion, men derjemte ansett, att den föreslagne pensioneringen borde utsträckas tili Enkor och Barn efter andre medborgare, som uppoffrat sig af nit för de sjukes vårdande, samt efter de Ledamöter af Sundhets-Närander, hvilka varit utsatte för lika faror som Läkare, och blifvit farsotens offer.
EhuruUtskottct gör fullkomlig rättvisa åt det syftemål, som för denna motion ligger till grund, anser Utskottet dock densamma, äfven utan den utsträckning, som deri blifvit ifrågäslälld, leda till betänkliga följder i afseende ej mindre på den utgift, sorn derigenom i en framtid kunde för Statsverket komma i fråga, än äfven å svårigheten att med någon tillförlitlighet kunna utröna, när de aflidne Lahaine ådagalagt den grad af nit och sjelfuppoffring, att rättigheten till understöd af allmänna medel för efterlefvande Enkor och Barn derpå skäligen kunde grundas.
I betraktande häraf och då det icke lärer kunna nekas, att, om en serskild Pensions-fond skulle anvisas för Enkor och Barn efter i Cholera aflidne Läkare, billigheten talade för en dylik förmons utsträckning äfven till Enkor och Barn efter de medborgare, hvilka, utan annan bevekelsegrund än af nit för medmenniskor och det samhälle de tillhört, vågat sitt lif och fallit offer för farsoten, men i hvilket fall så väl Stats-Verkets utgift som öfrige omnämnde olägenheter, skulle' mångfaldigas, anser Stats-Utskottet sig, på dessa grunder, tili Friherre
Palms t jernäs ofvanberörde motion icke kunna tillstyrka bifall.
Stockholm den 8 No v. 1834- Reservation af Doctor Heurlin. ”På de skäl Utskottet anfört, kan jag
Val icke tillstyrka bifall till Friherre Pdlmstjernäs motion, betraktad ur dess allmänna syftning; men nxed anledning af hvad i 4 morn. förekommer, ”att pensionsrättighet, äfven nili tillerkännas Enkor och Barn efter Läkare, , hvilka innevarande år i Choferafarsoten afiidit,” tror jag mig böra hemställa: det Rikets Ständer må medgifva, alt, om Läkare, som under Cbolerafarsoten ut - Stats-Vtskottets Utlåtande N;o 3i5. i5 märkt sig för nit och sjelfuppoffring samt fallit offer för denna sjukdom, i fattigdom efterlemna!- Enka och Barn, Kongl.'Maj:t må ega rätt, efter sig företeende omständigheter och efter hvarje serskildt fall föregången Kådig pröfning, tilldela ett sådant sterbhus en gratifikation för en gång: af de Creditiv-medel, som i och för berörde sjukdom nu ställas lii!
Maj:ta Kådiga disposition.
Häi -uti har Herr Prosten Stenhammar instämt.
N:o 3,i 5.
Antom til! Exp.-Utsk, den 8 Kor, Utlåtande j i anledning af vackt fråga om understöd af allmänna medel till framlidne Justitia;-Ombudsmannen Poignants 2,ne omyndiga söner, (U. A.) Sedan den vid innevarande Riksdag utvalde Jostitias-Oinbndsmanneri*.
Revisions-Secreteraren och Riddaren P. W.
Poignant den 7 näsfl.
September med döden algått, liar inom Preste-Stånclet Herr Biskopen, Doctor Hedren, under anförande af den aflidnes stora förtjenster såsom Embetsman, och de grundade förhoppningar man fästat vid hans utväljande till Juslitias-Ombudsman tillika med ytterligare hemtad anledning af den ringa behållning lian efterlemna!, föreslagit: alt en uppfostrings-hjelp af allmänna medel för de efterlemnade arne faderlösa sönerne, den ena vid 4 oc^ den andra vid 3 års ålder, måtte beviljas; att denna hjelp måtte bes lifs ninas till 5oo R:dr för hvardera, eller hvad eljest billigt må pröfvas, och alt detta anslag må få fortfara
Eså länge de lefva och till och med 21 års ålder, ” men efter denna tid eller deras afgång åter till Staten ingå.
Och hafva åtskillige Ledamöter af Preste-Ständet uti förslaget instämt.
— Utskottet hav jemväl frän Bonde-Ståndet emotlagit Remiss ä ett af RiksdagsFullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län afgifvet anförande, deruti han föreslagit, att, såsom en rättvis gärd åt den bortgångnes stora förtjenster, Rikets Ständer må af Statsmedel bevilja en årlig pension att, i i6 Stafs-Ut skottets Utlåtande A': o Si5. fiss lämplig lid, utgå lill aflidne Juslilias-Ombudsmannen Poignant* barns uppfostran och underhåll.
Enligt den Utskottet meddelade Bouppteckning, utgör det arf, som tillkommer hvardera Sonen, 182 R:dr 37 sk. 4 och ett halft r:st, hvarförutan de ega uppbära hälften af hvad som kan inflyta utaf Boets osäkra, till ett mindre belopp uppgående fordringar.
Grunden för deri nu väckta fråga, eller att Rikets Ständer skulle omedelbailigen bevilja pensions-undeistöd Lill frami. Revjsions-Seci elerareri Poignants barn, lärer böra hemtas uteslutande från den omständighet, alt bemälde Re visions-Secrelerare före sin död erhållit, genom silt utväljande till Juslitias-Ombudsman, et ovedersägligt bevis på Rikets Ständers förtroende; oell Molionairerne hafva tvifvelsutan betraktat saken från sam nia synpunkt, då de ifrågaställt understöd endast för barnen, med förutsättning, att den aflidnes Enka egde alt påräkna pension från den Cassa, i hvilken Revisions-Secreteraren Poignant såsom Civil Embetsman varit delegare.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, utgör beloppet af den Enkor från nämnde Cassa tillkommande pension 4°° R:dr, hvaraf 133 R:dr 16 sk. tillfalla henne, på den grund, att hon har omyndiga barn att försörja; och lärer hon dessutom, lill följd af boets ringa behållning, tillika vara berättigad till så kallad fattig-pension.
För sin del får Utskottet härvid yttra, att då Revisions-Secreteraren Poignant, som med döden afgick kort efter sitt utväljande till Justitiae-Ombudsman, icke uppfyllt det i allmänhet gällande vilkoret för beredande af pensions - förmon åt efiei lefvande, nemligen att åtminstone till någon tid hafva bestridt del Embete eller den tjenst, som grundlägger en dylik förmon, samt, enligt Utskottets åsigt, ett undanlag från denna allmänna föreskrift icke bör medgifvas, kan Utskottet icke lill Biskopen Doctor Hedrens samt RiksdagsFullmägtigen Anders Danielssons ofvanberörue motioner tillstyrka bi fall.
Stockholm den 8 November i834- N:o 316.
St/its-Ut:ktttets tJtlJtande N:o 3i6, l7 N:o 3i6.
Ani. till Exp,-Utsk. den 8 Nov.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse , angående Prest-rältigheternes utgörande pä Gottland, och dermed sammanhängande frågor, om en förändrad indelning af dervarande Pastorat, m. m. (I. A.) Under den T2 sistlidne Julii liar Kongl. Majrt till Stats-Utskollet aflåtit den Nådiga Skrifvelse i förrberörde ämnen, som uti / Sami., 1 Afdeln. af Bill. lill jR.
Prol., N:o 5g, finnes intagen; hval jemte Utskottet från Bonde-Slåndet erhållit remiss af Riksdags-Fullmägtigen Per Isaksson Myrungs från Gottland till samma
Stånd afgifne anförande, med öfverlemnande i afskrift af bemälde Riksdags-Fnllinägtigs lill Kongl. Maj:t i underdånighet ingifne skrift, innehållande förslag till viikor och grunder för den tionde-sättning, som genom Pastoratens sammanslående derstädes skulle kunna till vägabringas.
Af högstberörde Nådiga Skrifvelse samt de deri omförmälde och tili Utskottet öfverlemnade Skrifter och Handlingar, har Utskottet inhemtat, huruledes alltsedan år iSii tvist förevarit emellan Allmogen och Presterskapct på Gottland, angående det sistnämndes aflöning, så i afseende på beloppet som sältet att densamma utgöra, utan att de försök till jemkningar och tvistigheternes biläggande, som af vederbörande Auloriteter, tid efter annan blifvit gjorde, förmatt leda till något resultat; varande, efter det Kongl. Majrts Befallningshafvande och Consistorium i Wisby sig i underdånighet yttrat, alla lil! detta mål hörande Handlingar så väl rörande den allmänna löne-regleriugen, som de serskilda förenings-frågorne,. jemlikt Kongl. Majrts fattade Nådiga beslut, år iS3i till Kongl, Kammar-Collegium öfverlemnade, för att sig deröfver i ett sammanhang utlåta; i följd hvaraf Kongl.