Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
December månad hvarje år uti Landt-Ränteriet i Wisby nedsättas 5,ooo Rxlr Banco emot säkerhet af goda fordrings-do - 4o Banco-Utskottets Utlåtande, N:o do - kument er som till ett belopp af minst hälften i värde öfverstiga berörde summa, dock under vilkor att Spar-Banlten inom den 1 September påföljande år till fullo godtgör Banken de derå dragne belopp jemte ränta.
Vid berörde förslag, sora af Borgare-Slåndet är vordet godkändt, har en Ledamot inom Ridderskapet och Adeln anmärkt, att det vore att befara, det controllen öfver den allmänna uppbördens behöriga redovisande uti Ränteriets räkenskaper skulle mycket försvåras, genom ifrågavarande contan ta behållnings insättande i Ränteriet samt ut- och inhetalningarne derå; och att det åsyftade ändamålet bättre vunnes om Spar-Banken i stället erhölle assignations-rätt inom ofvannämnde summa på Rikets Ständers Bank.
Utskottet kan icke dela den yttrade larhågan om en försvårad controll, genom antagandet af Utskottets i förenämnde punkt upptagna förslag, destomindre, som det deraf uppkommande bestyr måste blifva föremål för en serskild räkenskap, och Utskottet tror icke ändamålet kunna lika väl ernås genom assignations-rätten, utom det att en sådan rättighet möjligen kunde missbrukas; men Utskottet bar vid den förnyade behandling af förevarande punkt, som följt af de erhållne återremisserne, fäslat uppmärksamhet dels dervid, att det deruti förekommande och från 183 §. i BancoReglementet hemtade uttryck: ”med ändamålsenliga stadgatiden försedd,” vore något obestämdt, och dels att någon tid icke funnes ulfäst, då Ränteriets befattning med utlefverering af medlen skall upphöra; och då Utskottet anser det vara i sin ordning, att den Spar-Bank, hvilken anmäler sig till erhållande af Creditiv i Banken, har af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade stadgar; så får Utskottet, af sådan anledning och till undanrödjande af ofvannämnde ofullständigheter, tillstyrka, att 33 punkten måtte erhålla följande förändrade lydelse; §. 36.
Under förbehåll, det Wisby Spar-Bank är försedd med stadgar, som blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade, må till densammas disposition, före ingången af December månad hvarje år, uti Landt-Ränteriet i Wisby nedsättas, såsom Creditiv, en summa af 5,ooo R:dr B:co, emot säkerhet af goda fordrings-documenter, hvilka till ett belopp af minst hälften i värde öfverstiga berörde summa, dock under vilkor, dels att den del af Creditivet, som icke blifvit af Spar-Banken begå?- - Banco-Utskottets Utlåtande, N.-o 44' gagnad, till Banken insändes inom den i .Tuli påföljande året tillika med de af Spar-Banken öfver lyftade medel utfärdade qvittencer, och dels att Spar-Banken inom den i September berörde år godtgör Banken de å creditivet dragne belopp jemte ränta derå, beräknad på sätt, stadgadt är.
I öfverensstämmelse med 34 punkten, tillstyrker Utskottet fortfarande, §. 37. att för de i 181, 182 och 183 §§. af Banco-Reglementet omnämnde Creditiver, en summa af tillhopa 3oo,ooo R:dr må afsättas; enär emot detta förslag icke något förekommit att erinra. 2:0 Cassa-Creditiv.
Genom 35 punkten hemställde Utskottet, att Cassa-Creditiv må af Banco-Styrelsen kunna meddelas så väl Hjpotheks-För en ingar, som de Associationer och Privat-Banker, hvilka befatta sig med Spanmåls belåning, pä enahanda grunder, sorn blifvit utstakade uti 184—tpo af gäl lande Banko-Reglemente och till de itu bestämda maximi-belopp af 3oo,ooo R:dr för hvarje Hypotheks-Förening och 150,000 R:dr till hvar och en Association eller Privat-Bank jör Spanmåls belåning', hvarjemte Utskottet förbehöll sig, att, sedan lagstiftningen för nuvarande Privat-B anker blifvit ordnad och bestämd, få till Rikets Ständer inkomma med yttrande, huruvida och till hvad belopp sistberörde Privat-Banker och de, sorn hädanefter på likartade grunder med dessa kunna uppstå, må undfå Creritiv-rättighet i Rikets Ständers Bank.
Det har häremot blifvit anmärkt: af någre Ledamöter, dels att de för nuvarande Hypolheks-Föreningar afsedda Creditiver kunde efter hand indragas och dessa medel nyttigare användas, eller att åtminstone Rikets Ständer borde uppskjuta med beslutet om medels anvisande såsom Creditiver för sådane föreningar, intill dess de uppstått och tillfälle erhållits, att vinna kännedom angående deras organisation; och dels att för nuvarande Privat-Banker Creditiv-rätt icke borde medgifvas; samt Bih. till R.
Prot. l845. 6 Sami. 1 Afd- 21 Haft. 6 _^2 Banco- Utskottets Utlåtande, N.-o 44' af andre Ledamöter, att Cassa-Creditiv böra anses med landels fördel och Bankens säkerhet förenliga, dock under vilkor, att dylika creditiv icke beviljas sådane Banker, sorn utgifva räntelösa sedlar, eller som icke genom reglemente nförbundit sig att emottaga depositioner emot ränta, eller föra upp- och afskrifningsräkning.
Borgare-Ståndet har godkänt förevarande punkt, med undantag af det förbehåll, Utskottet i slutet af densamma framställt, hvilket Ståndet ansett böra utgå.
Som de flesta af dem, hvilka inom Riks-Stånden sig yttrat öfver ofvan upptagne förslag, ansett Creditiver åt Hypotheks-Föreningar ochPrivatBanker för Spanmåls belåning böra beviljas, helst dylika inrättningar för landet äro af obestridlig fördel; upprepar Utskottet den tillstyrkan, §. 38. att Cassa-Creditiv må af Banco-Styrelsen kunna meddelas så väl Hypotheks-Föreningar, som de Associationer och PrivatBanker, hvilka befatta sig med spanmåls belåning, till de maximi-belopp af 3oo,ooo R:dr för hvarje Hypoteksförening och i5o,ooo R:dr till hvar och en Association eller PrivatBank för spanmåls belåning, som uti 187 §. af Banco-Reglementet äro bestämda; men, jemte det Utskottet nu tillika hemställer, §. 3g. att de genom 184—18g §§. i nämnde Reglemente utstakade grunder, i afseende på Creditiv för Hypotheks-Föreningar, fortfarande må oförändrade gälla till efterrättelse; har Utskottet skolat anmäla, att, i sammanhang härmed, under öfvervägande kommit, huruvida någon jemkning borde ske uti de vilkor, som blifvit fästade vid rättigheten till Creditiv för Associationer och Privat-Banker, hvilka med ■spanmåls belåning sig befatta, på det att derigenom sådane inrättningars uppkomst må kunna underlättas och tillfälle beredas för belåning af spannmål.
Utskottet har desloheldre funnit sig vara förpligtigadt till en så beskaffad undersökning, som Utskottet, oaktadt de flere inom Riks-Stånden gjorde erinringar dervid, att någon åtgärd icke blifvit af Utskottet föreslagen, i anledning af Herr Biskop Jgard hs i utlåtandet N:o 34 besvarade mo - Banco- Utskottets Utlåtande, N’.o 44- 43 tion, ej kunnat, uppå skäl, hvilka närmare utvecklas i Utskottets härhos bifogade Memorial N:o 43, tillstyrka, att Banken lemnar något direkt biträde i låneväg för afhjelpande af den i allmänna rörelsen rådande förlägenhet.
Vid den af Utskottet sålunda anställda granskning af föreskrifterne, rörande Cassa-Creditiv till berörde Associationer och Privat-Banker, har förekommit följande:
Uti 186 §. stadgas bland annat: ”Cassa-Creditiv få icke beviljas åt andre, än följande nemligen: b) Associationer, sorn på större Handelsplatser kunna sig bilda, för att medelst upplag och belåning af Svensk
Spanmål samt dess vårdande och beredande till afsättlig handelsvara, underlätta och befordra exporten deraf.” Utskottet tror, att en förenkling af denne på berörde
Associationer lemnade definition kunde vara af fördel och möjligen i sin mån bidraga till sådana inrättningars uppkomst, samt får i sådant afseende föreslå, att nämnde moment må erhålla denna lydelse: §• 4o.
Associationer, som på större Handels-platser kunna bilda sig, för att upplägga och belåna Svensk Spanmål samt vårda och bereda densamma till afsättlig handels-vara.
Genom 188 §. är föreskrifvet uti: mom. 3.
”Första folium af den löpande räkningen erhålles utan folii-afgift, men för hvarje af de öfriga erlägges Två R:dr Banco, och mom. 4.
För de å Creditivet dragne Summor beräknas Batiken 5 procent till godo tills betalning sker.
Hvad nu först folii-afgiften angår; så enär Banken icke bör få vidkännas några ökade förvaltnings-kostnader, i händelse Cassa Creditiv skulle komma att af nämnde Inrättningar begagnas och det sålunda kan från Bankens sida vara mera likgiltigt om en sådan afgift erlägges; tillstyrker Utskottet, §• 4i. att de Associationer och Privat-Banker, hvilka befatta sig få Banco- Utskottets Utlåtandej N:o 44- med Spanmåls-belåning malte varda från erläggande af foliiafgift befriade.
Beträffande åter räntan, bar Utskottet, som anser denna vara alltför hög, af förr anförde skäl, funnit anledning hemställa §. få. att för de summor, berörde Inrättningar å erhållande Creditiver draga, mä beräknas allenast
Tre procent ränta till betalning sker.
Jemlikt 2 mom. af ipo skola meranämnde Inrättningar i afgift till Banken erlägga | procent af den beviljade Creditiv-summan, örn den uppgår tili 2,000
R:dr eller derutöfver, men 10 R:dr för Creditiv å alla mindre summor.
Då i betraktande tages, att ifrågavarande
Creditiv icke få medgrfvas på längre tid än ett år, i följd hvaraf berörde afgift årligen återkommer, så och enär densamma sålunda kan blifva nog dryg samt möjligen afskräcka från Creditivets begagnande, föreslår Utskottet," §• 43. att 2:dra mom. af 190 g. måtte få utgå.
Utom de anmärkningar, som, efter hvad här ofvan är vordet antydt, blifvit, i fråga om Creditiv för nuvarande Privat-Banker, framställde, har emot Utskottets tillstyrkan, uti 36 puncten, att till creditiv för berörde Banker mätte anvisas tillsammans 600,000 Rulr Banco, erinrats: af en Ledamot, att frågan om nämnde Creditiv utgjorde en del af dea om Privat-Bankernes öde i allmänhet, hvilket icke kunde så lösligen afgöras, som »let af Utskottet blifvit förskottsvis upptaget, utan borde serskildt tagas i skärskådande; samt af en annan Ledamot, att dylika Creditiver skulle komma att bereda Priyat-Bankerne tillfälle till en allt för stor utsträckning af deras sedelrörelse, emedan de, genom samma Creditiv befriades f;ån skyldigheten, att hålla någon större Contant Cassa af Riks-Bankens sedlar, utan kunde med assignalioner på nämnde Bank infria sine egne till invexling företedda sedlar.
Banco-Utskottets Utlåtande> N:o 44- 45 Enär, med afseende å beskaffenheten af de anmärkningar, hvilka blifvit inom Riks-Stånden gjorda vid förslaget, att anvisa 600,000 R:dr Banco till Creditiv åt nuvarande Privat-Banker eller de som på likarlade grunder med dessa kunna uppstå, det synes sannolikt, att Rikets Ständer icke medgifva en dylik Creditiv-rätt, har Utskottet, som i samband härmed till behandling förehaft en af Herr Nordenankar, F. fF.j inom Ridderskapet och Adeln väckt samt till Utskottet remitterad motion, att å Riks-Banken må lemnäs Creditiv åt Privat-Bankerna, motsvarande 10 eller högst j5 procent af deras tecknings-summa, såvida medel dertill kunna vara att tillgå utan sedelstockens förökande; bordt tillkännagifva; att då en anvisning af Creditiv för Privat-Bankerne måste föranleda Sedelemission och en sådan icke är med Bankens säkerhet förenlig, Utskottet, med tillstyrkande, §•
44- att ofvanberorde motion måtte få förfalla; nu frångår den . del af framställningen i 36 puncten, hvilken afser attén summa af 600,000 R:dr måtte afsättas, såsom Creditiv för nuvarande Privat-Banker eller dem, som på likartade grunder med dessa kunna uppstå.
Ifråga åter om summan för Creditiver till Hypotheks-föreningar samt de Associationer och Privat-Banker, som befatta sig med spanmåls belåning, hvilken summa Utskottet i nyssberörde 36 punkt föreslog till 900,000 R:dr; så enär ? deraf eller 600,000
R:dr redan äro upptagne och anvisade såsom Creditiv till Skånska Hypotheks-föreningen och Bruksegares HypotheksCassa samt, under förutsättning, det berörde Creditiver komma att utgå till oförminskadt belopp, endast 3oo,ooo R:dr återstå för hädanefter uppkommande Hypotheks-föreningar eller Associationer och Privat-Banker för spanmåls belåning, men denna summa synes vara alltför otillräcklig; hemställer Utskottet, §• 45. att till Creditiv för Hypotheks-föreningar må anvisas 800,000
R:dr samt till Creditiv för Associationer och Privat-Banker för spanmåls belåning 400,000 R:dr allt Banco. Banco-Utskottets Utlåtande, N.-o För den händelse, att Rikets Ständer bifalla förestående, i afseende på Bankens Låne-och Kre- ditiv-rörelse gjorde, framställningar, skulle total- summan af berörde rörelse uppgå till B:co R:dr 27,6S0,000 — — sålunda fördelad, nemligen:
För Lån, emot pant af guld och silfver, jern, koppar och andre vågförde effecter 3,500,000 samt tackjern ” ” emot pant af fast egendom på Landet 6,500,000 och i Städerne, utom Stockholm . . . ” ” till Skiften och odlingar 80,000 Till belåning af Actier och Publika papper . . . 500,000 —“ • ” utlåningen på namn och reverser 9,000,000 ” d:o genom Handels- och Närings-Diskonterne 3,500,000 Kreditiv till Riksgälds-Kontoret • • • 1,000.000 ” Manufaktur-Diskonten 1,500,000 ” Jern-Kontoret 600,000 * ” Fahlu Bergslag, Stockholms Stads Brandförsäkrings-Kontor samt Spar- Baukerne i Riket 300,000 . ” Hypotheksföreningar 800,000 • * Associationer och Privatbanker för Spanmåls belåning 400,000 — 27,680,000 .— — Utskottet har i Betänkandet N:o 29 framlagt en j emnförelse erne ian Bankens Låne- och Kreditiv-rörelse vid 1843 års slut och förhållandet dermed efter det för samma rörelses framtida bedrifvande af Utskottet då upprättade förslag; och ehuru Bankens räkenskaper för nu sednast tilländalupne år icke äro afslutade, har Utskottet dock, till grund för nedanstående beräkning, antagit förhållandet vid sistnämnde års slut, sådant detsamma approximativt kunnat erhållas.
(Se härvid fogade Tabell.)
(Se sidan 4-G).
Förlaget för Lån på rörlig pant skulle, enligt Utskottets ofvanstående förslag, utgöra Vid r844 års slut utestodo:
Lån på Guld och Silfver 41^,639: ” ” Jern och Koppar, och flere vågförde effekter : i Stockholm 1,066,440: 33. 11. i Götheborg 1,000,000: — — 2,066,440: 33. 11. ” Tackjern 24,647: 27. 8.
Lån till Städer och Corporationer vid 1 <344 ®rs slut (Obs.
Som de ingående Capital-afbetalningarne icke åter utlånas, är hel.a återstående beloppet af desse lån upptaget såsom minskning, hvilken dock icke på en gång, utan först småningom kommer att äga rum}.
Det af Utskottet föreslagna Förlags-Capital för
Lån på fast egendom Circulations-Capitalet för denna Låne-rörelse uppgår, enligt 170^ i Banco-Reglementet till 5,5oo,ooo: — — Förskott, meddeladt af Banco-Fullmäktige d. 14 December 1843 35o,ooo: 5,85o,ooo: — — Fifter afdrag af å berörde Förskott återguldne . . . . 272,389:40.11.
Utgjorde Låne-Balancen vid i844 års sint . 5,577,610: 7. 1.
Utestående beloppet vid samma tid af
Lån mot inteckning i fastighet och återbetalning i Silfver 454,367: 31. 11.
Till Skiftes- och Odlings-lån tJtestående Lånesumman vid 1844 års slut utgjorde Maximi-beloppet för Lån på Publika papper^ föreslaget till .
Kreditivet för denna Lånerörelse utgjorde vid sistlidet års slut Förlaget för utlåning pa Namn och Beverser med omsättning rätt, genom Banko-Diskonten och Låne-Kontoren ......
Ordinarie fonden utgör, enligt 2o5 § i Banco Regleroentet 8,000,000:
Förstärkning, enligt samma § 5oo,ooo: D:o anvisad af Banco-Fullmäktige . 35o,ooo: — Banco-Discontens Reserv-fond I7I,o33:44. 8.
Malmö Låne-Contors dito 38,767: 12. 4.
Föreslagne roaximi-summan för Lån genom Handels- och Nä rings-Disconterne Fonden för denna utlåning utgjorde, enligt 1844 års Bokslut 2,827,875:
Reserv-fonden 243,101: 12.— Upplånte medel: i Stockholm. 4j5,5oo: — i Malmö.
. . 10,000: — — 4^5,5oo: — — Creditiv till Fahlu Bergslag, Stockholms Stads Brandförsäkrings Contor samt Sparbankerne i Riket Vid i844 års slut utestodo:
Lån på så kallade Kopparsedlar io5,o56: 24. 6.
Creditiver till Sparbanker 26,600: 3,500,000 — — 2,508,727 13 7 55,533 27 5 6,500,000 — — 6,031,977 39 80,000 50,780 40 2 500.000 437.000 — 9,000,000 — — 9,059,801 9 3,500,000 3,556,476 12 300,000 — — 131,656 24 6 1,200.000 600(000 — — Creditiver till Hypotheks-Föreningar samt Associationer och Pri vat-Banker för Spanmåls belåning Nu utgående sådanc Creditiver Häraf visar sig, att efter afdrag af minskningen uti en del Lånegrenar . . . Ökningen af Bankens Låne- oeh Creditiv rörelse på det hela kan komma att Minskning. 55,538 59,801 56,476 27 12 Ökning. 991,272 468,022 29,219 63,000 168,343 23 600,000 — 34 10 S:gr | 171,8111 — | 5 utgöra 2,319,857 171,811 26 R:dr| 2,148,0461261 4 C* CO ■ . ■■ 1 . • : f . , c f • M Banco-Utskottets _ Utlåtandej N:o 44' 47 Utskottet tillstyrkte i 3^ punkten, att de inom Riks-Slånden väckta motioner, angående rättighet för enskilde personer och Bolag, att i Banken undfå Cassa Creditiv, må lemnäs utan allt ajseende.
Under anförande af den fördel, som skulle enskilde beredas genom erhållande af C.reditiver i Banken, hafva flere Ledamöter inom Riks-Stånden yrkat, det Cassa-Creditiver böra under vissa vilkor medgifvas enskilde från Bankens Contor i Stockholm, Götheborg och Malmö, i enlighet med hvad Privat-Bankerne nu göra från alla ställen, der de hafva Contor; hvaremot andre Ledamöter, med åberopande af de utaf Utskottet till stöd för dess yttrade åsigt vid pag. 49 i Betänkandet N:o 2g anförde skäl, af styrkt det väckta förslaget.
Jemte det Utskottet hänvisar till hvad i detta ämne blifvit å det citerade stället omförmäldt, bör Utskottet tillkännagifva, det Bankens ställning icke medgifver, att för ifrågavarande ändamål anvisja nödiga medel och att Utskottet endast för det här nedan omnämnde fall, att Privat-Bankernes rörelse skulle komma att indragas, anser, att Banken, vid fyllandet al besagde rörelse, bör anvisa medel för dylika Creditiver.
Utskottet kan således icke frångå den hemställan §.
46- att det väckta förslaget om rättighet för enskilde til) erhållande af Cassa-Creditiv må för närvarande få förfalla. 3:dje Afdelningen.
Angående sedelutgifningen samt Bankens metalliska Cassa.
Efter att hafva angifvit dels fördelarne deraf, att ett maximum bestämmes för den del af Bankens sedelstock, som icke motsvaras af metallisk valuta och dels skälen, hvarföre det, enligt Utskottets öfvertygelse, icke låter sig verkställa, att utsätta ett minimum för berörde del af sedelstocken, öfvergick Utskottet i förevarande Afdelning till frågan om sättet för beräknande af Bankens sedelstock samt tillstyrkte, i sådant afseende, genom 38 punkten, att såsom sedelstock får anses och beräknas: a) alla i omlopp varande Banco- och Riksgälds-sedlar samt utelöpande insättnings-bevis och attester; b) alla på räkningar i depositions-afdelningen innestående medel; samt 48 Banco-Utskottets Utlåtande, N;0 44- c) hela summan af beviljade Creditivj som kunna vid anfordran disponeras.
Härifrån af räknas: 1:0 Creditivet till Riksgälds-Contoret å En Million R:dr. 2:0
De förskott, som blifvit från Banken inlemnade till för slitne smärre sedlars invexling i landsorterne; 3.o
Sådane transportsedlar samt sedlar af nja slaget ä de högre valeur erne, hvilka, såsom otydlige, icke kunnat under sina numror a/föras, utan i stället blifvit af Låne-afdelningen infriade; oell feo
Metalliska värdet af koppar-ski/jemynts-polletterne.
Vid förevarande förslag, har blifvit anmärkt: af en Ledamot, att sedelstockens belopp borde ställas under 3:ne rubriker, nemligen Sedlar i omlopp, Depositioner och Creditiver, på det att livar och en, som icke har Banco-Reglementet i hand, må kunna se huru med sedelstocken verkligen sig förhåller; af en Ledamot, att enär de i Banken innestående
Depositioner vanligen uppgå till 4 Millioner R:dr, detta belopp kunde från sedelstocken afdragas, hvarigenom förhållandet emellan metallisk valuta och sedelstock skulle betydligt förbättras; samt af en Ledamot, att det vore lika omöjligt, att bestämma ett maximum, som ett minimum för Bankens sedelstock, samt att såsom sådan borde anses endast Bankens alla utelöpande sedlar, helst Banco-Styrelsen ganska lätt kunde beräkna, hvilka Creditiv-behållningar, som voro i fråga att utgå, hvilka depositioner, som kunde uttagas 0. s. v. Som, enligt Utskottets ofvanberörde förslag, sedelstocken upptages under 3:ne rubriker, eller utelöpande sedlar, depositioner och creditiver, torde den första anmärkningen icke förtjena vidare afseende.
Att vid beräkningen af Bankens sedelstock afdraga 4 millioner R:dr, motsvarande den summa, som städse skall på Deposit-räkning vara innestående, kan Utskottet icke tillstyrka; ty ofta inträffar det, alt depositionerne nedgå under delta belopp och en falsk beräkning skulle då uppkomma, hvilken kunde föranleda icke obetydliga oredor.
Ännu mindre bör Utskottet biträda den åsigt, att såsom sedelstock upptaga endast utelöpande sedlar.
Behållningarne å Crediliven och Depositionerne undergå dagligen förändringar; och en beräkning uppställd på så lösa grunder skulle lemna föga tillfredsställande resultater.
Utskottet bör tillägga, att ett af de skäl, hvilka föranledde - Banco-UtskotletsUtlåtandej 2V.0 44- 49 ledde Utskottets förslag, att vid beräkningen af sedelstocken, beloppet af det Riksgälds-Contoret beviljade Creditiv bör afdragas, återfinnes deruti, att under en del af den tid, då nämnde Creditiv är afsatt, större summor af de medel, som skola till Riksgälds-Contoret ingå, finnas i Uppbördsmännens vård.
Af dessa skäl, kan Utskottet icke frånträda ifrågavarande förslag-, hvilket, under förutsättning, att något visst förhållande mellan metallisk cassa och sedelstock bestämmes, blifvit af Borgare-Ståndet godkändt; och hemställer Utskottet alltså, att följande föreskrift må i Banco-Reglementet få inflyta: §•
47- Såsom sedelstock anses och beräknas: a) alla i omlopp varande Banco- och Riksgälds-sedlar samt utelöpande insättningsbevis och attester; b) alla på räkningar i Depositions-Afdelningen innestående medel; och c) hela summan af redan beviljade Creditiv, som kunna vid anfordran disponeras.
Härifrån afräknas: i:o Creditivet till Riksgälds-Contoret å
En million R:dr; a:o De förskott, som blifvit från Banken utlemnade till förslitna smärre sedlars invexlande i landtorterne; 3:o
Sådane transportsedlar samt sedlar af nya slaget å de högre valörerne, hvilka, såsom otydliga, icke kunnat under sina numror afföras, utan i stället blifvit af Låne-afdelningen infriade; 4:o
Metalliska värdet af kopparskiljemynts-polletterne.
Uti 3p punkten tillstyrkte Utskottet, att Banco-Fullmägtige måtte förständigasatt till återbetalning uppsäga ej mindre alla i följd af den år i843 började upplåning, hos Allmänheten upptagna lån, än äfven de v.ne län å tillhopa 1,14 3,y 5 o R:dr B:co, för hvilka Banken hos RiksgäldsContoret häftar, lith. till R.
Prot. 18 43, 6 Sami. 1 Afd. 21 Heij t.\ 7 5o Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44- Borgare-Ståndet liar återrcmitlerat denna punkt, med det förklarande, att Ståndet anser Utlåtande i det hänseende, hvarom i samma punkt är fråga, icke erfordras.
Inom de öfrige Riks-Stånden har emot förslaget anmärkts: af en Ledamot, att upplåning hos Allmänheten vid vissa tillfällen kunde vara af stor nytta; och att derföre allmänheten bör berättigas, att i Banken öppna upp- och afskrifningsiökning, samt att de medel, som derå inflyta böra användas till discontering af vexlar, eller till creditiver; men att skulden till Riksgälds-Conloret icke borde liqvideras, emedan sedlar kommo att utgifvas utan motsvarande fond, af en annan Ledamot, att då en brist för närvarande finnes uti det stadgade förhållandet emellan metallisk cassa och sedlar, det måste vara roed Bankens säkerhet oförenligt, att verkställa den ifrågavarande liqviden och såmedelst, genom ökning af sedelstocken, än ytterligare rubba berörde förhållande och lätta uttagande af silfver från Banken; af flere Ledamöter, att de hos Allmänheten upptagne
Ian icke böra till betalning uppsägas, utan tvärtom försök göras, att på enahanda sätt framlocka flere skrinlagde Capitaler, dem Banken sedermera kunde göra fruktbärande.
De lån, Banken hos Allmänheten och Riksgälds-Contoret upptagit äro icke ouppsägbara å Låntagarens eller Bankens sida, hvadan det, vid fråga om bestämmandet af ett maximum för sedelstock, är nödigt, att såsom sådan beräkna summan af berörde lån.
Vid slikt förhållande kunde det visserligen synas likgiltigt, om berörde lån qvarstå eller icke; men Utskottet delar ej denna åsigt.
Det är för Banken mindre äfventyrligt, att återbetala de upplånta medlen vid en tid, då, i följd af kursens låga ståndpunkt, uttag af metallisk valuta icke kan ifrågakomma, än att afbida uppsägning, hvilken otvifvelaktigt skall inträffa, möjligen samtidigt med en starkare påkänning å metalliska cassan.