Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock bär Utskottet funnit följande förändringar i detta afseende vara af nuvarande förhållanden påkallade.
Uti momentet 5:o bar Utskottet ansett lämpligt intaga ett stadgande derom, att i afseende på sådana arbeten, som afse kommunikations-anstalter af större betydenhet, vederbörande direktion skall vara förbunden att, der Kongl. Majit finner för godt sådant föreskrifva, under byggnadsåren inom bestämd tid årligen till Styrelsen för allmänna Yäg- och Yatten byggn ader afgifva berättelse om arbetets fortgång under det nästföregångna året samt att, sedan arbetet blifvit fullbordadt, enligt af nämnde Styrelse uppgjorda formulär afgifva berättelse angående trafiken och hvad dermed eger gemenskap.
Beträffande dels de uti mom.
6:o samt under litt. b) mom.
8:o af de nu gällande föreskrifterna intagna stadganden, att för fullgörande af ingånget arbetskontrakt och lyftade statsmedels återbäring, ifall mot kontraktet brytes, bör ställas 94 Stats-Utskottets Memorial N:o 142. sådan säkerhet, sorn af Kongl. Majit i nåder godkännes, dels den uti mom. 8:0 litt. e) intagna föreskriften att, der bidraget utgår såsom lån, godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande bör aflemuas, kar Kongl. Majit uti den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit den förändring, att, då statsbidrag beviljas städer och menigheter, dessa må befrias från skyldigheten att, utöfver förpligtelserna i arbetskontraktet eller skuldförbindelsen, ställa borgen eller annan säkerhet.
Utskottet, som anser betänkligt att göra någon ändring i fråga om skyldigheten att aflemna säkerhet för erhållna lånemedels återbetalning samt för fullgörandet af derför afgifna skuldförbindelser, helst svårighet understundom torde möta att under den längre tid, som åtgår för dylika medels återbetalning, i händelse af behof kunna erhålla snar exsekution, derest icke vissa personer äro för lånemedlens återbetalning ansvarige eller annan lämplig säkerhet derför blifvit ställd, finner deremot, att den af Kongl. Majit föreslagna befrielse för stad eller menighet från skyldighet, att för arbeiskontraktets fullgörande äfvensom för lyftade medels återbäring i händelse af kontraktsbrott ställa särskild säkerhet, bör kunna medgifvas, enär dylika kontrakter i allmänhet äro undertecknade af direktioner eller utsedde komiterade, hvilka, intilldess arbetet blifvit afsynadt och godkändt, kunna tillhållas att behörigen fullgöra de stadgade kontrakts-vilkoren.
Utskottet har på sådan grund ansett sig böra uti mom.
6:0 äfvensom uti mom. 8:0 litt. b) tillstyrka den af Kongl. Majit derutinnan föreslagna förändring, hvaremot Utskottet bibehållit oförändrade de hittills gällande föreskrifterna i litt. e) af sistnämnda moment.
I fråga om tiden, inom hvilken de arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag beviljas, böra påbörjas, har Utskottet, i enlighet med hittills iakttagen grundsats, att arbetena böra vara började inom slutet af det år, då nästa lagtima riksdag inträffar, uti mom. 13:0 infört året 1865.
Enligt momentet 14:0 af de nu gällande bestämmelserna bör för utbekomna låneunderstöd till sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen först utbekommits, årligen erläggas åtta procent å hela den lyftade lånesumman, hvaraf ränta godtgöres efter fyra för hundra af obetalda kapitalbeloppet och det öfriga utgör afbetalning derå; varande derjemte i mom. 15:o stadgadt att, om återbetalning ej å bestämd tid verkställes, låntagaren skall vara pligtig att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fem procent årlig ränta intilldess betalning skor.
Då Utskottet anser, att det understöd, som lemnäs till vattenaftappningar för beredande af odlingsföretag, numera, sedan hågen för dylika företags utförande inom alla delar af riket synes vara tillräckligt väckt, hufvudsakligen bör afse, att, utan synnerlig uppoffring från Statens sida, tillhandahålla den del af det för vattenaftappningars utförande erforderliga kapital, som icke af vederbörande sjelfve torde kunna anskaffas, men ingalunda att genom en alltför låg ränta eller genom en för långt utöfver behofvet utsträckt räntefrihet tillskynda låntagaren särskilda fördelar; har Utskottet funnit räntefriheten i allmänhet icke böra utsträckas utöfver tre år, inom hvilken tid dylika arbeten i vanliga fall torde kunna antagas vara fullbordade; äfvensom Utskottet ansett, att räntefoten bör höjas från fyra till fem procent samt räntan för underlåten inbetalning bestämmas till 6 procent.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet härmed hemställa: Stats-Utskottets Memorial N:o 142. 95 att Rikets Ständer måtte fastställa följande stadganden att framdeles intagas uti det reglemente för Riksgälds-kontoret som vid innevarande riksdag kommer att utfärdas, nemligen: §•
Utom de särskilda vilkor och bestämmelser, som, enligt Rikets Ständers derom fattade beslut, komma att tillämpas i afseende på de statsbidrag, som under innevarande riksdag blifvit till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade för väganläggningar och vägförbättringar, brobyggnader, hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommunikationer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag, hafva här nedan intagna allmänna vilkor och föreskrifter i afseende på sådana statsbidrags erhållande och åtnjutande blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvilka föreskrifter, så vidt icke härifrån skiljaktiga bestämmelser eller stadganden äro lör de beviljade anslags- och låne-summorna särskildt meddelade, således böra vid förekommande frågor rörande dessa anslag och lån iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o.
Då arbetsföretaget afser vägförbättring, väganläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o,_ Alla med understöd af allmänna medel anlagda eller förbättrade vägar samt byggda broar böra af den menighet, det bolag eller den särskilda korporation, som åtnjutit det för företaget beviljade understödet, vederbörligen för allmänna trafiken underhållas, intilldess den framtida underhållsskyldigheten kan varda i behörig ordning andra vederbörande ålagd och mellan dem fördelad.
Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas, med mindre Kongl. Majit, på grund af särskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, sorn hvart 5:te år till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss, af Kongl. Majit fastställd procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Maj:t likaledes bestämd andel utaf de afgifter som uppbäras, till reparationsfond afsättas. 5:o.
Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde, dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kontroll, påbörja, verkställa och fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att vidare väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, utgöra hvad som utöfver statsbidraget kan erfordras.
Dessutom bör uti de kontrakter rörande befordrandet af kommunikations-anstalter, i afseende å hvilka Kongl. Majit finner för godt sådant föreskrifva, inflyta, att vederbörande direktion skall hafva skyldighet att under byggnadsåren inom viss 96 Stats-Utskottets Memorial N:o 142. bestämd tid till Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader årligen afgifva berättelse om arbetets fortgång under näst-föregångna året samt att, sedan kommunikations-anstalten blifvit för trafiken upplåten, enligt af bemälda Styrelse uppgjorda formulär afgifva berättelser angående trafiken och hvad dermed eger gemenskap. 6:0.
För fullgörandet af sådant kontrakt, äfvensom för de lyftade statsmedlens återbäring, ifall mot kontraktet brytes, bör ställas sådan säkerhet, som af Kongl. Maj:t i nåder godkännes; varande dock städer och sådana menigheter, hvilka Kongl. Maj:t anser derifrån böra befrias, från dylik skyldighet frikallade. 7:o. Af Kongl. Maj:t eller af Rikets Ständer beviljadt anslag eller lån kan i allmänhet icke utbekommas förr, än arbetsföretaget blifvit börjadt, hvarefter utan återbetalningsskyldighet anslagna medel få, successivt och i mån af arbetets fortgång, lyftas vid de terminer, som i kontraktet finnas utsatta eller särskildt af Kongl. Majit föreskrifvits; börande, såvida icke Kongl. Majit, med afseende å särskilda förhållanden, pröfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess arbetet är vederbörligen afsvnadt och godkändt.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnats, lyftas på en gång vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullgörande sådant åstunda, såvida icke särskild föreskrift angående tiden för lånens utbekommande blifvit meddelad. 8:o.
Alla statsbidrag, som under denna riksdag blifvit uti ifrågavarande afseende beviljade, skola från Riksgälds-kontoret utbetalas antingen omedelbart eller ock genom Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, som fått sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt statsbidrag utbetalas, hos Riksgälds-kontoret företes: a) om arbetets utförande afslutadt och godkändt kontrakt; b) af Kongl. Maj:t godkänd säkerhetshandling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring, i de fall der sådan säkerhet enligt mom.
6:o erfordras; e) behörigt intyg, att arbetet är börjadt; samt derjemte, då statsbidraget skall utgå som lån: d) en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, af Fullmägtige godkänd skuldförbindelse, som, i fråga om låneunderstöd för vattenaftappning eller annat odlingsföretag, skall innefatta vederbörandes betalningsansvar, intilldess sådant lån, jemlikt Kongl. Kungörelserna af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft samt uti jordeboken på föreskrifvet sätt antecknats; och e) af Fullmägtige godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. 9:o.
De låne- och säkerhetshandlingar, som, för statsbidrags utbekommande, till Riksgälds-kontoret aflemnats, förblifva uti Kontorets vård; dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigheter kunna blifva i behof att begagna, till dem på behörig reqvisition utlemnas. 10:o. I händelse afvikelse, utan dertill erhållen vederbörlig tillåtelse, skett från den fastställda arbetsplanen, eller arbetet, utan af Kongl. Maj:t medgifvet anstånd med det-sammas utförande, icke blifvit fullbordadt inom derför bestämd tid, ankommer på Kongl. Maj:t att låta inställa all vidare utbetalning af statsbidraget samt återfordra hvad deraf uppburits att på en gång eller successivt till Riksgälds - Stats-Utskottets Memorial N:o 142. 97 gäldskontoret inbetalas inom den tid, som bestämmes af Kongl. Maj:t eller af Rikets Ständer, till hvilkas pröfning frågan om uppburna medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed, än till nästa riksdag anses erfordras.
Fullmägtige böra tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. lito.
Stad, ort, bolag eller enskilde, som af ett genom statsbidrag befordradt företag komma att draga omedelbart gagn, böra, i den mån Kongl. Maj:t pröfvar skäligt bestämma, jemväl till företagets fullbordande bidraga antingen genom kontant tillskott eller med materialier och arbete.
Vid alla med statsbidrag i större eller mindre mån understödda arbetenböra företrädesvis, der sig göra låtér, tjenst-och sysslolösa personer användas. 13:o.
De arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag äro beviljade, böra sednast under loppet af år 1865 påbörjas; kommande hvad Rikets Ständer nu anvisat för de vid sagde års utgång icke påbörjade arbeten att reserveras till Rikets Ständers disposition. 14:o.
För andra, till vissa företags befrämjande beviljade, lån skola i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas sex procent af hela den lyftade lånesumman, hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapitalbeloppet, och utgör det öfriga afbetalning å detsamma.
Dock, som särskild årlig ränteliqvid ej behölver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna låuets fulla återbetalning, före hvarje års slut erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagaren pligtig att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga sex procent årlig ränta, intilldess betalning sker. 16:o Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som i följd af erhållna anslag eller lån föranledas för Riksgälds-kontoret, skola utan undantag bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift derom uti kontraktet införas.
Derjemte anser sig Utskottet böra hemställa: att Rikets Ständer, vid anmälandet af sitt beslut rörande de af Utskottet nu föreslagna stadganden, måtte hos Kongl.
Maj:t täcktes låta underrätta Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ej mindre om de terminer, då beviljade statsbidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för statsbidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna varda i nåder medgifna.
Brot. 1862 §• 1863. 4 Sami. 1 A/il. 3 Band. 3 Haft. 13 Stats-Utslcottets Memorial N:o 142.
Jemte det ofvanstående stadganden blifvit i underdånighet anmälda, hafva Rikets Ständer anhållit, att Kongl.
Maj:t täcktes låta underrätta Fullmägtige ej mindre om de terminer, då beviljade statsbidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för statsbidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna i nåder medgifvas.
STOCKHOLM, TKYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1863. Ståts-Utskottets Memorial M 143. 1 N:o 143, Ank. till Eip.-Utsk. den 17 Äng. 1863, kl. 7 e. m. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till slatsreglaringen hörande frågor.
Sedan Riks-Stånden numera till pröfning förehaft ej mindre Stats-Utskottets
Memorialer Nas 11 7, 119, 130 och 13i?, med förslag till voteringspropositioner uti åtskilliga frågor rörande dels anslagen under Riks-Statens 2:dra, 4:de, 5:te, 6:te och 7:de Hufvudtitlar, dels fortsatt utförande af jernvägsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, dels vilkoren för del till byggande af en jernväg emellan Köping och Uttersberg anvisade lån och dels aflöningen för den hos Utskottets Riksgälds-aldelning anställde Sekreterare, än ock Utskottets Memorial N:o 140, - med förslag till voteringsproposition, rörande ett åt Häradshöfdingen Sandels beviljadt lån, har Förstärkta Stats-Utskottet den 6 och 7 innevarande månad sammmanträdt och verkställt omröstning öfver nedanstående, af Rikets Ständer godkända voleringspropositioner: 4:sla Voteringen:
Den, som, i öfverensstämmelse med hvad Stats-Utskottet uti Usta och 4:de punkterna af sitt Utlåtande N:o 87 föreslagit, samt Preste- och Bonde-Stånden bifallit, vill, att den för Södra stambanans fullbordande beräknade kostnadssumma skall, till följd af minskad expropriationskostnad för jord inom Vestra och Alibo härader, nedsättas med Etthundra tusen Riksdaler, samt att således till nämnda stambanas fullbordande, på sätt 4:de punkten innehåller, anvisas en summa af Tio millioner Etthundra Femtio tusen (10,150,000) Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 4 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 143.
Yinner Nej, hafva Rikets Ständer, med afslag å första punkten i ofvanberörda Utlåtande, bifallit hvad Utskottet i 4:de punkten hemställt, dock med den förändring, att den föreslagna anslagssumman förhöjes från Tio millioner Etthundra Femtio tusen Riksdaler till Tio millioner Tvåhundra Femtio tusen Riksdaler.
Denna votering har utfallit med 64 Ja och 55 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 2:dra Voteringen:
Den, som, i likhet med hvad Utskottet föreslagit samt Preste- och Bonde-Stånden beslutat, vill att, i afseende på alla de jernvägar, hvilka Rikets nu församlade Ständer anse böra såsom stambanor af Staten anläggas, måtte föreskrifvas, att, innan jernvägsarbete! påbörjas, den till banbyggnaden och nödiga stationer erforderliga jord för den del af banan, till hvars byggande anslag vid nuvarande riksdag beviljas, skall vara af vederbörande kommuner kostnadsfritt upplåten; samt att, derest icke sådan upplåtelse egt rum, inom den tid Kongl.
Majit må vara oförhindrad använda det anslag, som för en sådan bana af Rikets Ständer blifvit beviljad t, till fortsättning af arbetena å annan stambana, för hvilken riglningen vid innevarande riksdag varder bestämd, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, har Utskottets förberörda förslag förfallit.
Som denna omröstning gifvit ett resultat af 59 Ja och 60 Nej; hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 5:dje Voteringen:
Den, sorn, i likhet med Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, vill, alt Rikets Ständer, för påbörjande af östra stambanan från Cathrineholm öfver Norrköping och Linköping, vester om sjön Sommen, till trakten af Nässjö, anvisa det för anläggningen af sträckan mellan Cathrineholm och Norrköping erforderliga belopp, i jemnadt tal, med Fyra millioner Tretio tusen (1,030,000) Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer för ofvanberörda ändamål anvisat
Fyra millioner Etthundra Treliofem tusen (4,135,000) Riksdaler. Stats-Ulskoltets Memorial JM 143.
3 Enär voteringen utfallit med 62 Ja mot 57 Nej; hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 4:de Voteringen:
Den, som, lika med hvad Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, vill att Rikets Ständer till förberedande arbeten för norra stambanans fortsättning från Upsala i rigtning åt Sala anvisa ett anslag af En million Sextiotvå tusen (1,062,000) Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att något anslag för berörda ändamål icke vid innevarande riksdag skall beviljas.
Omröstningen har utfallit med 56 Ja emot 63 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionens lydelse. 5:le Voteringen:
Den, som, lika med hvad Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutat, vill att Rikets Ständer för vestra stambanans framdragande till Clara sjö och en bangårds anläggande derstädes, gemensam för vestra och norra stambanorna, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition, bevilja en summa af Tre millioner Sjuttio tusen (3,070,000) Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att en summa af Två millioner
Sju hundra Tretiosju tusen (2,737,000) Riksdaler skall ställas till Kongl. .Vaj:ts disposition, för att inom
Stockholms stad tillvägabringa en förening mellan den vestra och den norrut gående stambanan samt, i sammanhang dermed, anlägga nödiga bangårdar och i öfrigt ordna de stationer inom staden, hvilka för trafiken kunna anses erforderliga, allt efter den plan, som Kongl. Majit, sedan stadens myndigheter lemnats tillfälle att sig i ämnet yttra, eger bestämma.
Som denna omröstning utfallit med 67 Ja och 52 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 6:le Voteringen:
Den, som, i Öfverensstämmelse med Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, vill, att å det för byggande af en, till begagnande med ångkraft afsedd.
4 Stats-Utskottets Memorial M 143. jernväg från hamnen vid Köping till Uttersberg, med grenbana till sjön Lillsvan, beviljade lån af 500,000 R:dr skall inom hvarje års slut, räknadt från lyftningsdagen, årligen inbetalas sju (7) procent å lånets primitiva kapital, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att berörda lån må räntefritt innehafvas i två år, hvarefter å lånebeloppet skall inom hvarje års slut, räknadt från lyftningsdagen, årligen inbetalas sju (7) procent å lånets primitiva kapital.
Som denna omröstning utfallit med 58 Ja och 61 Nej, hafva Rikets
Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll. 7:de Voteringen:
Den, som, med godkännande af Stats-Utskottets utaf Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillade förslag, vill, att arfvodet för den hos Stats-Utskottets Afdelning för Riksgäldsverket rörande ärenden anställde Sekreterare skall utgå med 500 Riksdaler i månaden, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer berörda arfvode alt utgå med 400 Riksdaler i månaden.
Denna votering har utfallit med 53 Ja och 66 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionens lydelse. 8:de Voteringen:
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af den tillökning, som blifvit föreslagen i ledamöternas af Högsta Domstolen nuvarande aflöning, 8,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej;.
Nej, kommer ifrågavarande aflöning att höjas ined 1,000
R:dr och således att utgå med 9,000 Riksdaler.
Sorn omröstningen gifvit ett resultat af 76
Ja och 43 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse.
Oxie Voteringen:
Den, som vill att Häradshöfdingen Carl Daniel Poppius förklaras berättigad till lyftning af det Häradshöfdingen Knut Wilhelm Sandels i lifstiden beviljade räntefria Stats-Utskottets Memorial Jtf 143. 5 lån, 7,000 R:dr, på de vilkor, som vid lånets beviljande blifvit af Rikets sednast församlade Ständer föreskrifna, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer ifrågavarande lån icke att utgå.
Omröstningen har utfallit med 60
Ja mot 59 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionens lydelse.
I0:de Voteringen:
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att aflpningen för Registratorn, Kammarförvandten och förste Revisorn i Kongl.
Fångvårds-styrelsen bestämmes till endast 2,200 R:dr, men att årliga arfvoden af 300
R:dr utöfver denna ordinarie lön, böra de nuvarande innehafvarne af ifrågavarande tjenster för deras tjenstetid tilläggas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, är lönen för bemälde 3:ne tjenstemän fastställd till 2,500 R:dr för dem hvardera.
Voteringen har, sedan en sedel såsom dubbel blifvit kasserad, utfallit med 70 Ja och 48 Nej, till följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 11: te
Den, som vill att till kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, att ett belopp af 4,900 R:dr årligen beviljas, för att såsom extra anslag under nästa statsregleringsperiod ställas till Kongl Maj:ts disposition och användas till löneförbättring åt
Lifbevärings-regementets nu qvarvarande befäl i Kapitens- och Löjtnants-graderna, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Preste-Ståndets beslut, att till förbättrande af de återstående officerarnes vid Lifbevärings-regementet löner, enahanda anslagssumma med 4,900 R:dr anvisas; att deraf tilldelas 8 Kapitener å 400 R:dr, 3,200 R:dr, 8 Löjtnanter å 200 R:dr, 1,600
R:dr och 1 Underlöjtnant 100 R;dr, samt att dessa medel årligen och intilldess en förändrad organisation kan åstadkom - 6 Stats-Utskottets Memorial JVi 143. mas, utgå såsom arfvoden för den genom bevärings-exercisens utsträckning bemälde officerare pålagda förökade tjenstgöring.
Voteringen har utfallit med 58 Ja och 61 Nej; hvadan Preste-Ståndets beslut blifvit antaget till kontraproposition vid hufvudvoteringen. 12:te Voteringen:
Den, som godkänner Utskottets hemställan, att särskilda medel icke må af Rikets Ständer beviljas, för att användas till förbättrande af de ännu qvarstående officerarnes vid Lifbevärings-regementet löner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar