Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På det att, tilldess den beslutade regleringen af presterskapets löner blifvit Fortfarande verkställd, åtskilliga i afseende på en stor del af nu tjenstgörande Komministrars och ( Kapellpredikanters lönevilkor öfverklagade missförhållanden skulle kunna afhjelpas, svagast der sådant af nödvändigheten mest påkallades, funno
Rikets vid sistförflutna riksdag aflönade Komförsamlade Ständer skäligt att, till förbättring af de svagast aflönade Komministrars, ministrars m.
Kapellpredikanters samt Pastorats- och Socken-Adjunkters lönevilkor, intilldess dq lönevilkor. genom den pågående allmänna löneregleringen för presterskapet hunnit uppbringas till de belopp, som för en anständig bergning erfordras, ställa till Eders Kongl. Maj:t8 disposition ett reservationsanslag af 30,000 Riksdaler, vid hvars användande likväl borde iakttagas, att löneförbättring icke komme någon till godo, hvars tjenst af vederbörande löneregleringsnämnd ansåges böra vid innehafvarens afgång indragas.
Detta för en gång beviljade anslag, hvilket Eders Kongl.
Maj:t ansett böra utbetalas med lika delar för hvartdera af de år innevarande statsregleringsperiod omfattar, har icke medgifvit annan eller vidare förbättring i ofvanbemälda ecklesiastika tjenstemäns lönevilkor, än att för dem, hvilkas löner funnits i betydligare mån understiga 700 Riksdaler, löneförmånerna uppbringats till ungefärligen detta belopp; men då den anbefallda regleringen af presterskapets löner icke ännu på flera år kan väntas vara genomförd, och det för ifrågavarande svagt lönade tjenstemän måste vara af vigt att under tiden vid den medgifna, om ock oansenliga, löneförbätt - 86 Bil.
Anslag tiil fortsatt reparation af Linköpings Domkyrka.
Anslag till uppförande aj ny byggnad för Kongl.
JBibliotheket. ringen varda bibehållne, anser jag mig böra underdånigst hemställa, att Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning derom, att, till förbättring af de svagast aflönade Komministrars, Kapellpredikanters samt Pastorats- och Sockenadjunkters lönevilkor, fortfarande ställes till Eders Kongl.
Maj:ts nådiga disposition ett reservationsanslag af 10,000 R:dr, att användas enligt de föreskrifter, som för dispositionen af det vid sistlidne riksdag till samma ändamål beviljade anslag meddelades. 24:o.
Efter det Domkapitlet i Linköping uti underdånig skrifvelse den 20 Juli 1859 anmält, att åtskilliga reparationer å dervarande domkyrka blifvit, dels med lånebidrag och anslag af statsmedel till ett sammanlagdt belopp af 67,500 R:dr och dels med kyrkans egna tillgångar, för en kostnadssumma af tillsammans 90,630 R:dr verkställda, men att för återstående, af behofvet påkallade reparationer erfordrades, enligt uppgjordt förslag, ytterligare en utgift af 100,586
R:dr, hvartill kyrkan saknade medel, samt af detta belopp vid riksdagarna åren 1859—1860 och 1862—1863 blifvit af Rikets Ständer, uppå Eders Kongl. Maj:ts nådiga propositioner, anvisade tillsammans 60,000
R:dr, för användande hvaraf särskilda föreskrifter den 26 Mars 1861 och den 11 December 1863 i nåder meddelats, hafva Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergötlands
Län och Domkapitlet i Linköpings stift, såsom vårdare af domkyrkans angelägenheter, uti gemensam skrifvelse af den 12 sistlidne Juni underdånigst anhållit, att alldenstund, när de vid sistförflutna riksdag med 10,000
R:dr för hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 beviljade anslagsmedel hunnit användas, ännu 40,586 Riksdaler vore behöfliga till fyllande af den summa, som i ofvanberörda kostnadsförslag blifvit för kyrkans iståndsättande beräknad, Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning om ytterligare anslag till fortsättande och fullbordande af domkyrkans reparation, att, utan återbetalningsskyldighet, antingen till hela det återstående beloppet 40,586 Riksdaler utfalla på en gång eller, genom beloppets fördelning på flera år, utgå med minst en tredjedel årligen; — Öch enär de delar af ifrågavarande reparationsarbete, som med användande af tillgängliga anslagsmedel redan fullbordats, på sätt ÖfverintendentsEmbetet uti infordradt underdånigt utlåtande vitsordat, blifvit med omsorg och skicklighet utförda, samt det redan verkställda arbetet skulle icke obetydligt förlora i värde, om byggnadens öfriga bristfälligheter lemnades oafhjelpta, har jag såväl häraf som af det förhållande, att kyrkan, efter hvad handlingarna utvisa, fortfarande är i saknad af medel till reparationskostnadernas bestridande, funnit mig föranlåten i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Majit i nåder täcktes föreslå Rikets Ständer att af det återstående, för kyrkans fullständiga iståndsättande erforderliga kostnadsbeloppet för år 1867 anvisa omkring en tredjedel, eller 13,500 Riksdaler för att dermed enligt med fastställd plan må utföras de bland ännu återstående reparationsarbeten å ifrågavarande både i arkitektoniskt och i konsthistoriskt hänseende så dyrbara kyrkobyggnad, som för den närmarste framtiden kunna finnas mest angelägna. 25:o.
Behofvet af en ny lokal för Kongl. Bibliotheket har länge varit erkändt och år efter år visat sig allt mera oundgängligt.
Detta bibliothek, inrymdt år 1768 i den då färdigblifna, för dess räkning byggda flygel af Stockholms slott, der det nu befinnes, hade Bil.
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. 87 redan 1805 vunnit en tillökning som påkallade vidgadt utrymme, och sådant erhölls för tillfället genom ombyggnad af den stora bibliothekssalens öfversta afdelning.
Sedermera, då till följd dels af det tid efter annan förhöjda statsanslaget till bokinköp, dels af de inhemska tryck-alstrens mångdubblade tillväxt, och dels af betydliga gåfvor till bibliotheket, dess förråder fått ett allt större omfång, och derigenom nödvändigheten att bereda dem ytterligare utrymme gjort sig allt mera gällande, har man för sådant ändamål småningom nödgats tillgripa utvägar, hvilka icke blott såsom oundvikligen stridande mot byggnadens och inredningens plan betagit lokalen dess ursprungligen så prydliga utseende, utan äfven genom inskränkning af det behöfliga ljuset och gångrummet, med flera olägenheter, försvårat samlingarnes tillgänglighet och vård samt gjort deras strängt vetenskapliga anordning omöjlig.
Sådana nödfallsåtgärder hafva varit: att anbringa midtelhyllor längst efter de tre smala gallerierna; att tvärs öfver den stora salen uppsätta höga golfhyllor, hvilka dock snart, i anledning af väckt farhåga för hvalfvens bestånd under denna opåräknade tyngd, måst borttagas och utbytas mot lägre skåp; att i fönsternischer, mellan dubbeldörrar, i förstuga och magasiner samt eljest på högst otjenliga platser inrätta hyllor eller skåp; att, der andra utvägar icke funnits, uppställa böckerna i dubbla rader, sammanlägga dem hoptals på golf, utsprång, taklister m. m., eller ock förvara dem i kistor och packlårar.
Olämpligheten af ifrågavarande lokal föranledde Eders Kongl.
Maj:t att, då fråga uppstod om planen för den beslutade National-Museibyggnadens utförande, inbegripa Kongl. Biblotheket ibland de samlingar som voro afsedda att inrymmas i denna byggnad.
Men sedan de kommitterade, hvilka år 1861 i nåder förordnades att uppgöra förslag angående, bland annat, berörda samlingars inrymmande i det då till större delen fullbordade Nationalmuseum, uti sitt afgifna betänkande ådagalagt den af byggnadens konstruktion och utrymme betingade nödvändigheten deraf, att någon bland ifrågavarande samlingar blefve från Museum afskild, och på anförda skäl föreslagit Kongl. Bibliothekets uteslutning, fann Eders Kongl. Maj:t godt att, i nådiga propositionen till Bikets Ständer den 3 Juli 1863 om anslag för National-museibyggnadens fullbordan m. m., förklara Sitt bifall till nämnda förslag.
Omförmälda förslag gillades jemväl af Rikets Ständer, som i underdånig skrifvelse den 27 November sistnämnda år yttrade, att Kongl. Bibliotheket icke kunde anses i National-museum vara på sin rätta plats och att dessutom detta bibliothek, med afseende på den genomgripande förändring, hvilken dermed förr eller senare måste vidtagas i anledning af den starka tillökning som i dess samlingar vore att påräkna, lämpligast borde förläggas till ett ställe som för en längre framtid lemnade både utrymme åt dess tillhörigheter och tillfälle för erforderlig utvidgning.
Emellertid hade, i förväntan att Kongl. Bibliotheket skulle förflyttas till National-museum, år 1856 det derinvid belägna stenhuset, kalladt Fiskargången, blifvit för Bibliothekets räkning förhyrdt och 23,000 band af dess boksamling der uppställda, samt år 1860 en lägenhet i sjelfva Museibyggnaden upplåtits, hvarest 4,000 band erhöllo plats.
Dessa båda lokaler måste nu åter utrymmas, sedan det blifvit bestämdt att Kongl.
Bibliotheket skall från National-museum uteslutas och emedan, i och för planeringen omkring denna byggnad, det nämnda stenhuset kommer att nedrifvas.
För de i samma lokaler hittills förvarade böcker är väl annan plats utsedd, nemligen i den lägenhet inom Kongl. Slottet, som varit anvisad åt statens samling af plastiska konstverk, hvilka för närvarande äro under flyttning till National-museum; men emedan denna lägenhet otvifvelaktigt kommer att af ifrågavarande bokförråd fullt upptagas, och enär de öfriga så kallade museirummen i slottet, der statens samling af målningar förut funnits förvarad, icke kunnat, såsom afsedt varit, jemväl öfverlåtas åt Kongl.
Bibliotheket, utan blifvit för annat behof inrättade, finnes fortfarande ingen tillgång på ökadt utrymme för Bibliothekets rikliga och dyrbara förråd, hvilket, enligt anförande till Rikets Ständers Revisorers år 1863 afgifna berättelse om statsverkets tillstånd och förvaltning, 88 Bil.
N:o 1 tillf Kongl. Maj:tsf- Nåd.
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. då utgjordes af 120,000 volymer (deri ej inberäknade 11,000 häften utaf oafslutade verk och tidskrifter), 7,000 portföljer innehållande 700- till 800,000 småskrifter, 5,500 handskrifter, 214 portföljer, innefattande kartor och planscher, samt en större gravyrsamling.
Detta förråd har sedan nämnda tid vunnit ytterligare tillväxt, så väl genom de alltjemt utkommande inhemska bokalstren, af hvilka ett exemplar skall till Kongl.
Bibliotheket aflemnas, som genom inköp af utländska verk, men förnämligast genom den värdefulla, till omkring 15,000 band uppgående Engeströmska samlingen af böcker och handskrifter m. m., hvilken dess innehafvare med Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd öfverlemnat till Kongl.
Denna betydliga samling har dock ej kunnat emottagas i Bibliothekets lokal, och då utrymme för densamma ej heller funnits alt tillgå inom någon annan staten tillhörig lägenhet, har nödig plats till dess uppställning måst i enskildt hus beredas, mot en årlig hyressumma af 1.6G0 Biksdaler Biksmynt utaf allmänna medel.
Bland de olägenheter, som äro förenade med Kongl. Bibliothekets nuvarande lokal, må dock ej anmärkas endast otillräckligheten af utrymmet för böckerna och de öfriga samlingarne, utan äfven bristen på lämpliga arbetsrum för tjenstemännen, samt den fullkomliga saknaden af läsrum för de besökande, hvarförutan ett offentligt bibliothek icke kan uppfylla sin bestämmelse.
Dessa sistnämnda jemte de menliga förhållanden i öfrigt, hvilka jag uti förevarande ämnen underdånigst framställt, antydas jemväl i ofvan omförmälda anförande till Rikets Ständers Revisorers berättelse, i hvilket uttalas såsom en Revisorernas pligt, ”att framhålla den otjenliga lokal, hvaruti Bibliothekets värdefulla samlingar sig befinna, alldenstund denna omständighet i hög grad förlamar tjenstemännens verksamhet och snart nog gör Bibliotheket till en ofruktbar institution”, — hvarefter tillägges : ”Man har redan sett sig nödsakad att förvägra besökande tillträde till Bibliotheket, och den tidpunkt kan ej vara fjerran, då oöfvervinneliga hinder uppstå för en fortsatt utllåning.
Kan och bör ett riksbibliothek i viss mån anses som en värdemätare på ett lands itterära ståndpunkt, synes med skäl Bibliothekets förflyttande till en tjenligare lokal böra betraktas som en national-angelägenhet”.
Med anledning af det sålunda allt mera framstående behofvet för Kongl.
Bibliotheket af lämpligare lokal än den nuvarande, har Eders Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 23 September nästlidna år anbefallt
OfverlntendentsEmbetet att inkomma med fullständigt förslag till ny byggnad för nämnda Bibliothek.
OfverlntendentsEmbetet har derefter, med ledning af ett utaf Kongl. Bibliotekarien meddeladt program och i samråd med honom, låtit för berörda ändamål uppgöra ritnings- och kostnadsförslag, det senare slutande på en summa af 742,554 riksdaler riksmynt, hvilka förslag Embetet med underdånig skrifvelse den 10 innevarande månad öfverlemnat till Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning.
Enligt dessa förslag skulle byggnaden, som är afsedd att uppföras hufvudsakligen af sten och jern, komma att innehålla följande lägenheter, nemligen i souterrainen: magasiner och plats för värme-apparat, äfvensom bostadsrum för vaktbetjening m. m., derest sådant skulle pröfvas lämpligt; i lottenvåningen: två boksalar för svenska samlingen, en läsesal och en förevisningssal; i midtelpartiet: expeditions- och arbetsrum, jemte tamburer och vaktmästarerum; samt i öfra våningen: en enda stor boksal för utländsk litteratur, hvilken sal ansetts för närvarande behöfva e» däst till en del inredas, för att sedermera i mån af behof fullbordas.
Till plats för ifrågavarande byggnad hafva hos ÖfverlntendentsEmbetet följande tomter blifvit föreslagna: l:o en kronan till inlösen för ett belopp af 240,000 Riksdaler erbjuden tomt, utgörande qvarteret ”Grönlandet södra” i Adolf Fredriks församling och belägen emellan Drottning- och Holländaregatorna samt Adolf Fredriks vestra och södra kyrkogator; 2:o den kronan tillhöriga Humlegården; och 3:o den Stockholms Stad tillhöriga, bredvid Nationalmusei-byggnadens område belägna s. k. Sillhofstomten å Blasieho!» Bil.
N:o 7 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. N:o 1 örn Statsverket 1865. 89 men, i afseende på hvilken sistnämnda tomt ÖfverlntendentsEmbetet anmärkt att, derest byggnaden komme att å denna plats uppföras, byggnadskostnaden, genom behofvet att medelst pålning förstärka den ömsom af berg och ömsom af dy bestående bottnen, torde komma att ökas med 70,000 riksdaler; och har ÖfverlntendensEmbetet, som ansett icke oantagligt, att staden skulle befinnas villig att tili Staten upplåta samma tomt, och derom hos Stadsfullmäktige gjort framställning, i underdånighet anhållit, att, då något svar å denna framställning från nämnda stadsmyndighet ännu icke kommit ÖfverlntendentsEmbetet tillhanda, Eders Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder tillåta Embetet att framdeles rörande denna del af frågan inkomma med särskild underdånig anmälan.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och då en Bibliotheks-byggnad är af behofvet oafvisligen påkallad, får jag i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl.
Majit måtte täckas föreslå Rikets Ständer att til! uppförande af en sådan byggnad anvisa för år 1867 ett belopp af 70,000 riksdaler riksmynt. 26:o.
ÖfverlntendentsEmbetet i nåder anförtrodda inredningen af Nationalmuseibyggnaden numera så långt fortskridit, att en del af de Staten tillhöriga samlingar, hvilka äro afsedda att derstädes förvaras, kunnat öfverflyttas till nämnda byggnad, som är beräknad att under nästkommande år invändigt fullbordas, har ÖfverlntendentsEmbetet, uti underdåniga skrifvelser dels af den 19 Juni detta år dels af den 9 innevarande månad, jemte anmälan härom afgifvit förslag till de anordningar och utgifter, hvilka ansetts vara af behofvet påkallade för framtida vård och underhåll af ej mindre sjelfva museibyggnaden än äfven den del af berörda samlingar, hvilka äro ställda under Öfverintendentsembetets inseende; och har Embetet härvid anfört, att detsamma, vid öfvervägande af detta ärende, visserligen funnit såsom den enda fullt tillfredsställande anordningen i afseende å förvaltningen och vården af de samlingar, hvilka vore afsedda att bilda det s. k.
NationalMuseum, att alla dessa, nemligen Kongl. Maj:ts Musei, Kongl.
Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademiens samt Kongl. Livrustkammarens samlingar, kunde, tillika med konstsamlingarne vid Gripsholms och Drottningholms slott, ställas under en gemensam styrelse, bestående af en Chef och 2:ne Intendenter, den ene för konst- och den andra för de historiska samlingarna, samt 4 Amanuenser, deraf 2:ne såsom biträden åt Intendenten för konstsamlingarne, 1 för smärre konstsaker af olika slag och 1 för gravyrsamlingen, samt likaledes 2:ne åt Intendenten för de historiska samlingarne, 1 för Lifrustkammaren och 1 för Myntkabinettet, jemte erforderligt gemensamt kansli- och redogörare-biträde; men som hinder för verkställigheten af en dylik organisationsplan synts för närvarande möta dels i svårigheten att kunna föreslå någon definitif aflöningsstat, åtminstone för den del af förvaltningspersonalen, som skulle erhålla befattning med de egentliga konstsamlingarna, förrän dessa hunnit fullständigare ordnas, samt erfarenheten derefter ådagalagt det verkliga behofvet af en dylik personals större eller mindre antal, dels äfven uti det samband, som förefunnes mellan Kongl. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademien och dess samlingar; så har Öfverintendentsembetet ansett sig nu endast böra hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa om anvisande af erforderliga medel: l:o Irån och med den 1 Oktober detta år, äfvensom under nästkommande år, ett arvode af 1,500 R:dr, efter år räknadt, att, efter Öfverintendentsembetets disposition användas förverkställandet af flyttningen och den ändamålsenliga anordningen inom NationalMuseum af de Statens konstverk, hvilka böra derstädes förvaras; samt under detta och nästkommande år till restauratören och vaktbetjente, i mån af behof, förslagsvis 4,000 R:dr, och Bih. till R.
Prot. 1865. l:a Sami. l:a Afd. 12 Anslag för NationalMuseum. 90 Bil.
Anslag för fortsatt ingifvande af arbetet ”Svenska Språkets Lagar”.
2:o för nasta statsregleringsperiod ellet 1867—1869, för omförmälda flyttnings- och anordningsarbeten, så länge deraf göres behof, ett årligt arvodesbelopp af R:dr 1,500. till ett särskildt biträde för gravyrsamlingens ordnande och vården om denna, årligen till inköp af tallor för kompletterande af äldre mästares arbeten, årligen och reservationsvis till en öfvereldare för Musei-byggnadens värmeapparat samt uppsyningsman inom byggnaden, årligen till frenne eldare, årligen å 450 R:dr till underhåll af byggnadens tak, årligen till parkettgolfvens underhåll och boning, årligen till underhåll och rengöring af fönster och lanterniner, årligen til^ förstugor och trappors renhållning, årligen till ifrågakommande reparationer å byggnaden i öfrigt, årligen t till stenkol och coakes, årligen till arkitektsarvode, årligen till ökadt antal vaktmästare, årligen tillsammans årligen R:dr 23,650.
Med afseende på hvad Öfverintendentsembetet anfört och enär de af detsamma föreslagne anslag, för vårdande och förevisande af de i Nationalmuseum inflyttade samlingar, under förhandenvarande förhållanden och intill dess en fullständigare anordning eller reglering kan komma att ega rum i afseende å förvaltningen af de samlingar, hvilka skola i Museum förvaras, kan synas vara af behofvet påkallade, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer äska beviljandet af de för detta och nästkommande år begärda anslagsbelopp, allenast med den inskränkning att det ifrågaställda reservationsanslaget 4,000 R:dr till restauratören och vaktbefjente må nedsättas till 3,500 R:dr, äfvensom med undantag af det föreslagna reservationsanslaget af 6,000 R:dr till inköp af taflor för komplelterande af äldre mästares arbeten, helst något sådant kompletterande icke synes lämpligen kunna ifrågakomma, innan utrönt blifvit, hvilka staten redan tillhöriga konstalster i denna väg komma att till Museum öfvergå. 28.
Uti en till Eders Kongl. Maj:t ställd skrift af den 15 nästlidne Augusti har Kongl.
Ribliothekarien Johan Erik Rydqvist i underdånighet redogjort för fortgången af det med understöd af statsmedel under utgifning varande arbetet ”Svenska Språkets Lagar”, och på denna redogörelse grundat en af honom jemväl framställd anhållan, att fortfarande Statsanslag måtte hos Rikets snart, församlade Ständer af Eders Kongl.
Maj:t begäras för fortsättningen af berörda språkverk.
Uti omförmälda redogörelse yttrar författaren, att, sedan af de delar, hvaraf ifrågavarande arbete enligt ursprungliga planen borde utgöras, nämligen Ordböjningen, Ljudläran och Ordbildningen med inbegrepp af Partiklarna samt Ordförbindelsen eller Syntaxen, Ordböjningen, upptagande arbetets två första band, blifvit fulländade efter en synnerligt stor skala, större kanske än hittills för något enskildt språk förekommit, författaren af en temligen allmänt uttalad önskan fann sig föranlåten att göra den samlade mångfalden af ämnen mera öfverskådlig och användbar förmedelst utarbetandet af en alfabetisk ordförteckning, dervid äfven omfattande tillfället att i ett ordregister lägga grunden till en lexi - 5? 1,500. 55 6,000. 55 500. 55 1,350. 55 600. 55 1,500. 55 750.
Vt 450. 55 2,000. 55 5,000.
» 500. 55 2,000.
N:o 1, om Statsverket 1865. 91 kalisk behandling efter språksvetenskapens ernådda utbildning och stödd på sorgfällig granskning af alla svenska språkkällor, hvilket företag, om det ock kostat tid och möda samt medfört afbrott i den första planen, dock, efter hvad författaren hoppas, ländt till verkets fördel.
Efter att sålunda hafva fullbordat det i praktiskt hänseende vigtigaste, Ordböjningen, sedd jemväl i sina förbindelser till härledningen, har författaren under de sednaste två åren varit mera uteslutande sysselsatt med arbete för Ljudläran, som ur theoretisk synpunkt är mest maktpåliggande, hvarefter ändock ett godt stycke återstår innan slutmålet hunnits, gifvande författaren tillräcklig sysselsättning under hans återstående lifstid, hvars slut, antingen det tidigare eller senare inträffar, likväl icke skall göra hans forskningar fruktlösa, enär författaren så ställt sitt arbete, att dessa till ej ringa del ligga förvarade i hans efterlemnade anteckningar.
I betraktande af ifrågavarande, utaf Kongl. Bibliothekarien Rydqvist utgifna, Språkverks erkändt stora vetenskapliga värde, anser jag mig böra, med åberopande jemväl af de skäl, sora vid 1856—1858 årens riksdag föranledde Rikest
Ständer att bereda författaren lättadt tillfälle att fullfölja detta hans litterära företag, och hvilka sedermera vid efterföljande riksmöten förmått Rikets
Ständer att detsamma medelst fortfarande anslag befrämja, i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl. Maj:t behagade föreslå Rikets Ständer att för fortsatt utgifvande af arbetet ”Svenska Språkets Lagar” ytterligare bevilja ett årligt anslag af 1,500 R:dr. 29:o.
De vetenskapliga föreläsningar i ämnen, tillhörande allmän bildning, till hvilkas hållande i hufvudstaden medel vid sistlidne riksdag anvisades, hafva af allmänheten blifvit omfattade med en begärlighet, som på en gång röjt både denna allmänhets behof at bildande upplysning och dess håg att sådan sig tillegna.
Oaktadt de svårigheter, som, enligt sakens natur, måste vara förenade med uppgitten att finna föreläsare, som för ett tilliäiligt uppdrag vilja underkasta sig mödan att utarbeta föredrag i vetenskapliga ämnen, hafva dessa föredrag både varit i sig sjelfva af stolt värde och blifvit talrikt besökta.
Vid sådant förhållande lärer upphörandet af det för beredande af sådana bildningstillfälleu alsedda anslag icke böra ifrågakomma.
I de ämnen som tillhöra allmän bildning och isynnerhet i de kun skapsgrenar, som höra till de stats- och rättsvetenskapliga, historiska och iitterära områdena, vore det önskligt, att offentliga föreläsningar fortfarande hölles.
Om det anslag, som för ändamålet anvisas, till en del användes till arvoden åt lämpliga personer, som i sådana ämnen hölle en mera sammanhängande följd af föredrag, kunde en del, såsom tillförene, användas till ersättning för tillfälliga uppdrag, och om Stockholms stad, hvilkens fullmäktige redan innevarande vinter för begagnande vid dessa föreläsningar upplåtit stora börssalen kostnadsfritt tillhandahåller lokal och belysning, kan det afsedda anslaget blifva för ändamålet mera tillräckligt än förut.
På dessa skäl får jag i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t i nåder täcktes föreslå Rikets Ständer att ett årligt anslag af 10,000 Riksdaler fortfarande varder stäldt till Eders Kongl.