Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uikasom skeppsvarfven hafva ock machin-verkstäderna hittills varit af utländska beställningar anlitade och i tillverkningen gått så framåt, att ångmachiner, ehuru belagda med endast 10 procent införsels-tull, under det flera materialier för tillverkningen deraf varit förbudna, likväl utgjort föremål för nästan årlig export, då deremot import af ångmachiner icke annat än tillfälligtvis och då endast lill obetydligt värde egt rum.
Då Utskottet, med afseende å dessa jemte andra vid artiklarne Redskap och Machinerier samt Ångmachiner och Ångpannor anförda skäl, funnit sig föranlåtet tillstyrka bestämmandet af 5 procent införsels-tull å alla dessa artiklar, men en något högre tullsats å det genom sammansättningen af de flera deri ingående fabrikater fullfärdiga ångfartyget ansetts åtminstone såsom en öfvergångs-åtgärd vara behöflig, föreslår Utskottet, att införsels-tullen å Ångfartyg må bestämmas till 10 procent af inköps-summan, bestyrkt på sätt här ofvan angående seglande fartyg är föreslaget.
Prat. 1853 & 1854. 5 Sami. 1 Afd. 2 Häft. 3 18 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 3.
Fjädrar, t specificerade.
Den särskilda föreskrift, som Kongl. Maj:t föreslagit, att tillbehör till förtulladt fartyg icke skulle, så länge de förblefvo uti samma fartygs bruk, underkastas vidare tullbehandling, anser Utskottet icke vara behöflig och måhända icke heller rätt lämplig, enär den, svår att kontrollera, å ena sidan kunde gifva anledning lill tvister, och å den andra föranleda den orättvisa, att'en gång förlullade varor, sedan fartyget, hvartill de hört, blifvit obrukbart, underkastades ny förtullning; och hemställer Utskottet, att en sådan föreskrift derföre icke må i taxan inflyta.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, hemställer Utskottet, att å Fernissa, såsom behöfligt material för näringarne, införsels-tullen må nedsättas från 6 lill 3 sk. skålp.
Å Fisk, alla slag, har Herr Hjerta föreslagit nedsättning till hälften af nu stadgade införsels-afgifter.
Enahanda förslag är ock framställdt af Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson från Malmöhus län, som tillika yrkat, att nämnde tull, efter 5 års förlopp, måtte nedsättas till en fjerdedel och efter ytterligare 5 år alldeles försvinna.
Utom för Anjovis, Sardelleroch Thunfisk, hafva Hr Schwan och Riksdags-fullmäktigen Bengt Gudmundsson från Hallandslän jemväl föreslagittullnedsättningtill hälften, Bengt
Gudmundsson likväl med den ytterligare skiljaktighet, att han för saltad eller inlagd
Sill upptagit endast en rekognilions-afgift af 4 sk. per tunna.
Riksdags-fullmäktigen Johan Peter Danielsson från Kalmar län har yrkat tullfri införsel för Norrsk Sill samt alla slag torr lisk; och har Riksdags-fullmäktigen Jöns Persson från .Blekinge län framställt enahanda yrkande i afseende å sill.
Då det icke tillkommer Bevillnings-Utskottet att utlåta sig eller Rikets Ständer att besluta, angående tullsatserna för längre tid, än intill slutet af det år, under hvars lopp den nya bevillningen varder vid nästkommande riksdag fastställd, finner Utskottet Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilssons förslag, angående tullbestämmelser för en aflägsnare tid, icke påkalla vidare yttrande.
Hvad åter angår de tullsatser å ifrågavarande artikel, som nu böra bestämmas, så och enär anjovis, sardeller och thonfisk utgöra sådana dyrbara fiskslag, hvilka endast af förmögnare samhällsklasserna förbrukas, anser Utskottet någon nedsättning i införsels-tullen derå icke böra medgifvas.
Och ehuru ett motsatt förhållande eger rum i afseende å öfrige, uti tulltaxan specificerade, fisksorter och deribland synnerligast sill samt vissa slag torr fisk, samt det af sådan anledning vore önskligt, att dessa kunde från all tullafgift befrias, vågar Utskottet likväl icke, med fästad uppmärksamhet å den betydliga statsinkomst, som i sådant fall ginge förlorad, tillstyrka vidtagandet på en gång af en sådan åtgärd, och icke heller att för sill föreslå den af Riksdags-fullmäktigen Bengt Gudmundsson förordade betydliga nedsättning.
Då emedlertid de fisksorter, som från Norrige inkomma, draga endast hälften af den i taxan utförda afgift, samt en nedsättning deri, på sätt flera motionärer yrkat, till halfva beloppet således minskade införsels-tullen t. ex. å Norrsk sill till omkring 8 sk. tunnan, torde genom en sådan åtgärd behörigt afseende å arbetsklassens behof af ifrågavarande artiklar finnas iakttaget; och hemställer Utskottet alltså, att införsels-tullen å alla i tulltaxan under hufvud-rubriken Fisk upptagne slag, med undantag af anjovis, sardeller och thonfisk, må nedsättas ungefärligen till hälften af nu stadgade belopp, eller till de afgifter, som i bilagde taxe-förslag finnas upptagne.
Fjädrar, ej specificerade, äro nu åsatte införsels-tull till 33f proc. af värdet.
För undvikande af värde-förtullningen, hemställer Utskottet, i likhet med hvad jemväl vid sistlidne riksdag af Bevillnings-Utskottet föreslogs, att
Fjädrar må förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå.
\ Bevillnings-Utskottets Betänkande, A’:o 3. 19 Likaledes hemställer Utskottet, att den med värde-förtullning nu upptagna artikeln Flaskfoder må underkastas tullbehandling, lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå.
I öfverensstämmelse med derom af Herrar Hjerta, Brinck och Schwan samt Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson väckta förslag, tillstyrker Utskottet, att införseis-tullen å Fläsk må nedsättas från 36 till 18 sk. lisp.
Herr Hjerta har föreslagit, att slagtade Foglar, som nu äro åsatte 6 sk. införsels-tull per stycke, måtte förtullas efter vigt; och då det icke är lämpligt att stadga samma afgift för större och mindre foglar, till värdet sinsemellan högst olika, samt icke heller, såsom gällande taxa vidare innehåller, hafva en rubrik för foglar och en annan för gäss, förnyar Utskottet det af Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag gjorda förslag, att artikeln Foglar, slagtade må indelas i två rubriker: råa, med 1 sk. 6 rst., och insyltade eller rökta, med 3 sk. införsels-tull pr äfvensom att den, under särskild rubrik i taxan upptagne artikeln ’’Gäss’’, derifrån uteslutes och i noten hänvisas till Foglar, slagtade.
I enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, har Utskottet för Folier, tenn- eller Stanniol, såsom för vissa näringar behöfligt material, ansett införsels-tullen böra nedsättas från 8 till 4 sk. skålp.
Till undvikande af den för Tryck- och Pappersformar i nu gällande taxa stadgade värde-förtullningen, föreslår Utskottet, att å denna artikel må stadgas en införsels-tull af 1 sk. skjilp.
Af nyssnämnde skäl förnyar ock Utskottet det vid sistlidne riksdag gjorda för- Fyrverkerislag, arbeten. att värde-förtullningen å Fyrverkeri-arbeten må utbytas mot vigtförlullning, och införsels-tullen bestämmas till 6 sk. skålp.
Jemte det förslag till nedsättning af nu stadgade införsels-afgifter å Färger och Färger och Färgnings-ämnen, som innefattas i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, har Utskottet ta- Färgningsgit i öfvervägande Herr Sckwans yrkande af tullfrihet för de flesta Färger och Färg- amnen ning s-ämnen; Herr
Gr ages förslag om dylik frihet för Blyhvitt och Spanskgröna, såsom behöfliga vid fartygs utrustning, samt Herr Hjertås om nedsättning uti nu stadgade införsels-afgifter å Blyhvitt till 1 sk. 6 rst. och å Cochenille till 8 sk. pr skålp.
Hvad dervid först angår artikeln Blyhvitt samt dermed likartade artiklarna Zinkhvitt och Kremserhvitt, så har Utskottet, väl vitsordande behofvet af nedsättning i den nu till 2 sk. skålpundet derå stadgade tull, likväl inhemtat, att vid den nu mera ganska betydliga inhemska tillverkningen af nämnde artikel bränvin till väsendtlig del ingår bland berednings-ämnena och att man icke utan fara för blyhvitts-fabrikationens bestånd skulle kunna, samtidigt med ifrågasatte fördyrandet af nvssberörde berednings-ämne, ^nedsätta införsels-tullen å blyhvitt till det af Kongl. Majit föreslagna belopp, 1 sk. 4 rst. skålp:det; hvarföre Utskottet, såsom lämplig medelväg, hemställer, att införsels-tullen å Blyhvitt, Zinkhvitt och Kremserhvitt må bestämmas till 1 sk. 8 rst. skålp.
I fråga åter om öfriga färger och färgnings-ämnen; så och då flera af de i taxan specificerade färger utgöra föremål för inhemsk tillverkning, samt af sådan anledning icke kunna skäligen medgifvas tullfri införsel, men Utskottet deremot anser de af Kongl. Maj:t föreslagne jemnkningar af de särskilda tullbestämmelserna bereda tillräckligt skydd för den inhemska färg-tillverkningen och behöflig lättnad för de flera näringsgrenar, Flaskfoder.
Foglar.
Folier.
Formar. 20 BeviUnings-Vlskottets Betänkande, N:o 3.
Färg träd.
Gdrn, Bomulls - som af färger och färgnings-ämnen äro i behof, har Utskottet, i det härvid fogade tulltaxe-förslag, upptagit de förändrade bestämmelser, som Kongl. Maj:ts skrifvelse, utom i afseende å blyhvitt, innehåller; och hemställer Utskottet, att tulltaxe-förslaget i denna del måtte af Rikets Ständer bifallas.
Då Färgträd, helt eller oraspadt, alia slag, samt andra lill färgning användbara, oberedda vexter och vextdelar, i taxan ej specificerade, hvilka nu äro belagda med en procent införsels-tull, utgöra råvaror för färgberedning, anser Utskottet sig, i öfverensstämmelse med Herr Schwarts motion, böra för denna artikel tillstyrka tullfrihet.
Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, torde införsels-tullen å den för vissa näringar behöfliga artikeln Galläpplen nedsättas från 1 sk. G rst. till 8 rst. skålp.
Då ofärgadt
Bomullsgarn utgjorde ett half-fabrikat för väfnads-slöjden, har Herr Hjerta, under åberopande af sitt vid en föregående riksdag gjordå förslag, tillstyrkt nedsättning af införsels-tullen för nämnde artikel till 3 sk. skålp., dervid utgående tillika från den synpunkten, att det för inhemska bomulls-spinnerierne vore ändamåls enligare att nöja sig med en mindre förtjenst, än att genom en högre skyddstull locka till anläggning af flere spinnerier inom landet och en konkurrens dem emellan, sorn snart skulle komma att medföra förlust; i sammanhang hvarmed Herr Hjerta ock föreslagit, att införsels-tullen å färgadi bomullsgarn måtte bestämmas lill lika tull af 8 sk. för alla färger.
Herr vice Talmannen Brinck har å ofärgadt garn föreslagit 2 sk. 8 rst., samt å färgadt, rödt, 6 sk. och allt annat 8 sk. införsels-tull pr skålp.
Riksdags-fullmäktigen Nils Larsson från Jemtlands län har, under förutsättning att införsels-förbuden,komma att upphöra och tull-afgifterne å bomulls-väfnaderne nedsättas, samt, på det inhemska väfnads-industrien genom lindrigare tull å sin egentliga rudimaterie, garnet, måtte lättare kunna uthärda konkurrens med den utländska tillverkningen, föreslagit, alt införsels-tullen å oblekt bomullsgarn måtte nedsättas till 2 sk. 6 rst. — en lull-afgift, som, vid jemförelse med den inom Tyska Tullföreningen stadgade af 2 sk. lf rst., efter Svenskt mynt och vigt, borde för Svenska bomuflsspinnerierne blifva fullt tillräcklig, då till tull-afgiften komme handels- och sjöfarts- m. 11. afgifter.
Varande slutligen af Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson yrkadt, alt införsels-tullen å ofärgadt bomullsgarn mätte nedsättas från 4 till 2 sk. skålp.
Så väl vid 1847—48 årens, som vid sistlidne riksdag, blef införsels-tullen å hvitt bomullsgarn nedsatt, nemligen, vid den förra, å garn öfver N:o 26 från 6 till 5 sk. och vid den sednare å alla slag från 5 till 4 sk. pr skålp.; och med den stora tillvext bomulls-spinnerierne inom landet under sednare tider vunnit har, oaktadt dessa tuilnedsättningar, införseln af de garnsorter, nemligen under N:o 26, som här hufvudsakligen tillverkas, under sista decennium nedgått från 500,000 till omkring 100,000 skålp. årligen.
Numera utgöra de finare garn-numren hufvudsakliga föremålet för importen.
År 1852 införtullades något mera än en million skålpund af N:o 26 och deröfver.
I förhållande till dessa finare garnsorters värde kan nu gällande införsels-tull icke skäligen anses för konsumenten betungande, åtminstone icke vid jemförelse med den tull, som drabbar öfrige i samma mån bearbetade fabriks-varor.
Derförutan torde ock böra tagas i betraktande, att vissa inhemska spinnerier ännu anses behöfva och åtnjuta förlagslån till uppmuntran af den finare garn-tillverkningen; och det är i synnerhet för dennas skull Utskottet befarar, att en ytterligare nedsättning i den så nyligen lindrade tullsatsen ej vore välbetänkt.
På dessa skäl och med afseende tillika å den ganska väsendtliga stats-inkomst nu gällande införsels-tull inbringar, hemställer Utskottet, Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 3. 21 alt införsels-tullen å Bomullsgarn, såväl ofärgadt sorn färgadt, må vid innevarande riksdag lemnäs oförändrad.
Angående införsels-tullen å Ullgarn, nu indeladt i tre hufvudrubriker, Kamulls-, Garn, KamKardulls- och Streich-gärn, med olika underafdelningar och tullsatser, hafva flera olika ulls-, Kardförslag till Utskottet inkommit.
Så har Herr Grefve Taube antagit, alt, då tullen på fi- streich nare ull vore 6 sk. pr skålp. och vid spinningen beräknades ett affall af 30 till 40 procent, ullgarn, alla slag, ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt, borde beläggas med en införsels-tull af 10 sk. pr skålp., såvida icke utländska lullförfattningarne gynnade exporten af ullen eller ullgarnet på ett sätt, som förändrade jemförelsen deni emellan, och borde tullen på ullgarn, färgadt, tviunadt eller dubbleradt, lämpas i förhållande till den pä det olärgade.
Herr Grefve Lewenhaupt, Sten, har, jemte förslag om förändrad tullsats på ull, tillstyrkt, att kamullsgarn måtte tullfritt eller åtminstone mot en tullafgift af 2 sk. skålp. få införas.
Han har, tili stöd för detta förslag, anfört, att något kamulls-spinneri icke funnes, och af flere skäl icke komme att uppslå i Sverige.
Hel- och halfyile-väfnader af detta slags garn förbrukades emellertid i ganska stora qvantiteter inom landet, och väfnader deraf borde här, likaväl som annorstädes, kunna åstadkommas, om industrien, genom nedsättning i tullen på rudimaterien, uppmuntrades.
Hufvudsakligen på samma skäl, som Herr Grefve Lewenhaupt anfört, har Herr Hjerta tillstyrkt nedsättning i införsels-tullen å kamullsgarn, ofärgadt, otvinnadt eller odubbleradt, från 6 till 4 sk. skålp.; äfvensom han, under förutsättning att ull blefve tullfri, föreslagit antagandet af 5 sk. införsels-tull på kardullsgarn, och för den händelse åter, all införsels-tull bibehölles på artikeln ull, ansett en förhöjning utöfver denna tull böra medgifvas garnet med högst 5 sk. skålp.; anmärkande Herr Hjerta, att, då af kamullsgarn år 1852 införts endast 101|- skålp., detta utvisade, att den närvarande tullen, 18 sk. skålp., utgjort detsamma som förbud, hvilket desto hellre borde afskaffas, som kardullsgarn behöfde användas för hemväfnader, och ingenstädes i handel nu funnes några ständiga, än mindre sorterade lager af ullgarn, då man icke dit räknade sephirgarn eller andra af sådant slag, som nyttjades till broderi- och tapisseri-arbeten, under det deremot bomullsgarn utgjorde en af de större handelsartiklarne.
Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson har ansett införsels-tullen å garn, alla slag, böra nedsättas med 50 procent.
Ehuru Utskottet, på de skäl, som Herr Grefve Lewenhaupt och Hr Hjerta anfört, skulle anse önskligt, att kamulls- eller redgarn, som här i landet icke tillverkas, kunde medgifvas lindring i de derå nu stadgade införsels-afgifter, vågar Utskoftet icke föreslå en sådan åtgärd, enär, såsom i Kongl. Maj:ts vid 1847—1848 årens riksdag afgifne tulltaxe-försiag jemväl upplyses, Utskottet inhemtat, att kamulls- eller redgarn vid förtullning svårligen kan ifrån kardullsgarn särskiljas.
General-sammandragen öfver införda varor under 1852 utvisa också alt, under det omkring 24,000 <U. kamullsgarn blifvit införtullade, endast 102 £1. kardullsgarn inkommit.
Yid sådant förhållande torde icke utan skäl kunna befaras, att kardullsgarn till betydlig del ingått emot den för kamullsgarnet stadgade lägre tullen; och angelägenheten att åt tulltaxan gifva den förenkling, hvarigenom dylikt missförstånd må för framtiden undvikas, är, efter Utskottets tanke, af den vigt, att alla slags ullgarn böra under en rubrik i taxan sammanföras.
Då Utskottet af skäl, som bär nedan komma att anföras, ansett sig icke böra i nu gällande införsels-lull' för ull föreslå annan förändring än att alla slag af samma artikel må åsättas den för grof ull nu stadgade införsels-afgift, 2 sk. skålp., har Utskottet icke heller ansett sig böra för den gemensamma rubriken ullgarn antaga lägre tullsat - 22 Bevillnings-Ulskottets Betänkande, N:o 3. ser än de till förmån för hel- och halfylle-väfnads-fabrikerne nu å streichgarn stadgade, af 8 och 10 sk. skålp.; och hemställer Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, att Ullgarn, alla slag, må i en rubrik sammanföras och indelas i: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt, med 8 sk. samt färgadt tvinnadt eller dubbleradt med 10 sk. införsels-tull per skålp.
Garn, Jemte det Kongl. Maj:t, lill lättnad för såväl segelduks-tillverkningen som rae Linne- kaniska linspinnerierne, föreslagit, såsom en undantags-förmån, betydligt nedsatta införsels-afgifter å lin, har Kongl. Maj:t tillika, och då för den finare linneväfnads-industrien tillgången af dervid behöfligt, på tillfyllestgörande sätt blekt, Linnegarn icke mot, svarade behofvet, ansett, att linnegarn, blekt och ofärgadt, otvinnadt, machin-spunnet, af N:o 50 och derutöfver borde få införas mot en tullafgift af 12 sk. per skålp.
Herr Hjerta, som ansett all tull å lin kunna upphöra, och yrkat, att den åtminstone icke måtte bestämmas till mera än 16 sk. per lisp., har, i afseende å ofärgadt linnegarn, anfört, hurusom behofvet af nedsättning i den nuvarande orimliga tullafgiften derå vore ännu mera, än i fråga om öfriga garnsorter, i ögonen fallande; hvarföre han ock tillstyrkt nedsättning deraf till hälften, eller 12 sk. skålp.
Denna nedsättning kunde icke i väsendtlig mån inverka till skada för den inhemska spånads-industrien, men skulle deremot lemna tillfälle att genom handeln förse sig med mera sorterade qvantiteter linnegarn, än nu står att erhålla; och vore man vid denna riksdag sinnad att göra någon förändring i tullsystemet i afseende på linneväfnader, så blefve det så mycket mera nödvändigt tillse, att icke en förbuds-afgift å garnet bibehölles.
Införseln, som 1852 utgjort 1,414 skålp., skulle genom tullafgiftens nedsättning till hälften åt minstone sex-dubblas och i sådant fall lemna Staten mer än dubbel inkomst mot den närvarande.
Å färgadt linnegarn föreslogs nedsättning likaledes till hälften af nu gällande tullsats, eller till 18 sk. skålp.
Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilssons förslag upptager införsels-tullen å lin och ofärgadt linnegarn till hälften af nuvarande belopp.
Utskottet, som, på sätt vid artikeln Lin kommer att närmare omförmälas, ansett sig böra föreslå en allmän införsels-tull derå af 12 sk. för ohäckladt och 24 sk. för häckladt per lisp., har af förhandlingarne vid 1847—48 årens riksdag inhemtat, att Kongl. Maj:t, i sitt då afgifne tulltaxe-förslag, under antagande af nyssnämnde tullsatser för lin, upptagit införsels-afgifterne å linnegarn till endast 8 sk. för det ofärgade och 12 sk. för det färgade.
Och ehuru Utskottet anser redan dessa tullsatser, i förhållande till den nedsatta råvaru-tullen, innebära tillräckligt skydd för den inhemska lin-spånads-industrien, hvilken i 1835 års och äldre tulltaxor icke var med högre afgiiter skyddad, oaktadt lintullen då utgjorde 1 R:dr 8 sk. lisp., samt det vore önskligt, att' linneväfnadstillverkningen, såväl den fabriksmessiga som hus-slöjden, åter kunde beredas tillgång på, linnegarn emot nyssnämnda tullafgifter, har dock Utskottet, för att icke framkalla, om ock ogrundade, farhågor för beståndet af den husslöjd, som med linspånad sysselsättes, och då åtminstone för visst kan antagas, att den af Kongl. Maj:t för oblekt linnegarn, af större finhet, föreslagna tullsats, hvilken ännu i 1841 års tulltaxa, oaktadt den då stadgade högre tullen å lin, var antagen för allt ofärgadt linnegarn, jemväl nu skall innebära fullt betryggande skydd för den gröfre garntillverkningen, funnit sig böra tillstyrka, att, på sätt Herr Hjerta och Johannes Nilsson föreslagit, införselstullen å Linnegarn må bestämmas för ofärgadt till 12 sk. och för färgadt till 18 sk. per skålp.
Garn, Segel- Då Segel- och Rindgarn utgör, bland annat, för fartygs utrustning erforderligt ock Bmd- material, föreslår Utskottet, Bevillnings-Ulskottels Betänkande, N:o 3. 23 att införsels-tullen å Segel- och Bindgarn nedsättes ifrån 8 till 6 sk. pr skålp.
Gevär, alla slag, eller delar deraf, som nu äro åsalte tullafgift till 33.y procent Gevär. af värdet, men, i följd af detta förtullningssätt, icke på långt när lemnat den tull-in komst, som skäligen bordt utgöras, torde, på sätt Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag ock föreslog, böra i taxan specificeras och åsättas införsels-tull, sålunda:
Dubbelbössor, 1 st. 4 B:dr.
Enkla Bössor, 1 st. 2 B:dr.
Pistoler, Piiffertar och Terseroller, 1 par, 1 B:dr.
Delar af Gevär förlullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå.
De nu i noten till Gevär hänvisade artiklarne ”Sablar” och ”Värjor” torde i stället böra till ”Stålarbeten” hänvisas.
1 stället för den värdetull af 25 proc., som är åsatt Gipsarbeten, ej specificerade, Gipsarbeten. föreslår Utskottet, att nämnde artikel belägges med 8 sk. tull per skålp.
I gällande taxa äro Buteljer, Burkar, Bunkar och Flaskor åtskiljde i tre klasser, Glas, nemligen: af ”till och med \ kannas rymd” med 32 sk.; ”deröfver till och med kanna” med Buteljer, 2 B:dr 10 sk.; och af ”större rymd’’ med 4 B:dr 32 sk. införsels-tull per 100 st.
Herr m' m' Hjerta har härvid anmärkt, att den första afdelningen ined 32 sk. tull för 100 stycken borde beräknas till -^:dels, i stället för en fjerdedels kanna, på det att ej tvetydighet vid tullberäkning för vanliga buteljer måtte uppstå, samt att för buteljer öfver kanna vore nog att hafva en afdelning med 1 B:dr 32 sk. tull, emedan transport-kostnad och faran för kassering blefve i proportion större för större volymer och dessutom sådana glaskärl sällan införskrefvos, annat än för speciela, på förhand gifna behof, då tillgång derå ej funnes vid de Svenska glasbruken.
Varande dessutom af Hr Hjerta anmärkt, ,att tullafgifterna i nu gällande taxa å andra klassen buteljer uppginge till nära 40 och å den tredje klassen till nära 50 procent af värdet.
Vid sistlidne riksdag blef jemväl af Bevillnings-Utskottet, på de af Herr Hjerta antydda skäl, första klassen af ifrågavarande artikel utsträckt till buteljer af £ kannas rymd, men med derå till 40 sk. förhöjd införsels-afgift, samt tullen å andra klassen nedsatt till 1 B:dr 32 sk. och å den tredje till 3 B:dr 16 sk. per 100 st.
Med förnyande af Bevillnings-Utskottets sålunda gjorda förslag, angående klassindelning, och någon, i förhållande till de utrönta varuvärdena; lämpad rättelse af de särskilda tullsatser.ne, tillstyrker Utskottet, att Buteljer, Burkar, Bunkar och Flaskor: lill och med j- kanna, må åsättas 32 sk. deröfver till och med \ kanna . 1 R:dr 36 sk. samt af större rymd 3 R:dr 24 sk. införsels-tull för 100 stycken.
Erinrande att den nu till 40 sk. lisp. å Fönsterglas, alla slag, stadgade inför- Glas, sels-tull, med tillägg af öfriga afgifter, utgjorde omkring 40 procent af tulltaxe-värdena, Fönsteroch att, då behofvet af fönsterglas till billigt pris vöre allmänt för rikets alla innebyggare, glasfabrikationen, redan skyddad af varans svårighet att transportera och omöjlighet att smuggla, borde moderera sina anspråk till en skyddstull af 20 sk. per lisp., har Herr Hjerta yrkat en sådan förändring.
Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag vitsordade, att den nu gällande tullsatsen stundom uppginge ända till 75 procent af verkliga varuvärdet, och att behofvet af 24 Bevillnings-Vtskottets Betänkande, N:o 3.
Glas, Patent.
Glas, Spegel - Gummi, alla slag.
Hampa. rättelse derutinnan var i ögonen fallande.
I öfverensstämmelse med hvad då tillstyrktes, föreslår äfven nu Utskottet, att, med nedsättning af införsels-tullen från 40 till 30 sk., oell antagande af skålpundet såsom lämpligaste förtullnings-qvantitelen, tullen å Fönsterglas, alla slag, må bestämmas till 1 sk. 6 rst. per skålpund.