Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departement låta vid hvarje Riksdag komma till Riksens ”Ständers kunskap hvad i denna del af Styrelsen sig ”tilldragit, — hvad fördel för Moderlandet deraf vun”nits, — och i hvad mohn överskjutande Intrader ”från Besittningarne kunnat till allmänt nyttiga an”stallter inom Riket användas.
Proposition den 18 April 1812 angående de Svenske
Ultramarinska besittningarnes styrelse och drätsel, den i5 Maj berörde år till K.
St:r funnit så mycket ”mindre betänklighet att till den i Nåder föreslag”ne serskilda författning om Svenska Ultramarinska Betänkande n, N:o 434- 609 "Besittningarnes Styrelse, utan sammanhang med Sveriges grundlagar, oell deras DrätselVerks afsöndrande ''från ali gemenskap med Svenska Financerne, lemna "deras bifall, som de inkomster, hvilka från Ön S:t "Barthelemy erhållas, allt för mycket bero af händel"sernes föränderliga skick, för att af Svenska Statsverket kunna med säkerhet påräknas; öfverlemnan"des derföre detta ämne till K.
M:t i Nåder förklarat dess af— “'sigt vara, att dels med de från S:t Barthelemy inbytande inkomster organisera ett serskildt Departe"ment af Pommerska Expeditionens Embets- och Tjenstemän, dels att vid hvarje Riksdag låta komma till "R. St:rs kunskap hvad i denna del af Styrelsen sig "tilldragit, hvad fördel för moderlandet deraf kunnat "vinnas, och i hvad nion överskjutande intrader kun"nat till allmänt nyttiga anstallter i Riket användas.
"St:r ett sådant stadgande instämma så väl med hvad "i afseende på Pommern alltid blifvit förfarit, sorn "med hvad i afseende på Svenska kronan framdeles "tillfallande Ultramarinska besittningar är att iakttaga."
M:ts och R. 6io S t a t s - U t s k o 11 e t s Stlrs sammanstämmande beslut, en ifrån Sveriges Statsverk skiljd förvaltning; alltså och då hvad dermed äger sammanhang icke tillkommer StatsUtskottets pröfning, har Utskottet ansett det ej tillkomma sig att med Hr Rosenqvists ofvanberörde motion tagg någon befattning.
Utlåtande, i anledning af gjord motion ang, rättighet för Hrr Fullrnägtige i RiksgäldsContoiret att försälja Attesterna öfver det i Banken på deposit-räkning insatte, i lane-, väg anskaffade silfver.
I anledning af erhållen remiss å den af Hr Rosenblad, Bernhardj hos II.
Ridd. och Adeln väckta motion: att, sedan R.
St:r bifallit, att det silfver, som inflyter å det beslutade lånet af 2 millioner R:dr Specie, skall på deposit-räkning i Banken insättas, rättighet äfven matte tillerkännas Hrr Fullrnägtige i RiksgäldsContoret, alt kunna försälja de erhållne deposit-attesterna när sådant kan finnas lönande samt stadgande derom införas uti Instruetionen för Hrr Fullrnägtige, — får Utskottet vördsamt anföra: att, ehuru vid tillfälle af Coursens stigande en vinst skulle, genom en sådan åtgärd, kunna beredas RiksgäldsContoiret, Utskottet likväl icke finner skäl, att något stadgande i detta hänseende meddelas Fullrnägtige i RfksgäldsGontoiret, enär derigenom skulle förfelas det ändamål sorn åsyftats, Betänkanden, N:s <$35, 446* 6ii att bidraga till realisationens verkställighet, genom den af R.
St:r redan godkända 2:a punct i allmänna föreskrifterne för Rg:sContoirets Fullmägtige rörande den beslutna Upp- och Utlåningen, nemligen att, ”vid beräkningen af silfverfondens förhållande till sedelstocken, i afseende på tiden för realisationens verkställande, BancoFullmägtige skola äga, i händelse silf— verlånet blifvit upptaget och på deposit-r<äkning i Banken insatt förr än realisation börjat, att anse den på ifrågavarande räkning då innestående behållning i silfver såsom Bankens,” samt för öfrigt Utskottet anser det icke vara lämpligt, att Styrelsen öfver RgrsContoiret med handelsrörelse och växeloperationer sig befattar; hvadan ock Utskottet föreslår: att Ilr Rosenblads ofvanberörde förslag icke må af R, Sttr bifallas.
Hos Högloft. Ridd. och Adeln har Hr Munck af Rosenschöld, Ebcrli.j medelst väckt motion, sökt visa vigten deraf, att, sedan R.
St:r nu beslutat upptagandet af ett Statslån, de äfven borde vara betänkte på ut - 6i3 S t a t s - U t s k o 11 e t s vägar, att förekomma PiiksgäldsContoirets möjliga för* lust, i händelse antalet af lånsökande ej blefve tillräck-» ligt, att ersätta Contoiret de räntor och kostnader, som det sjelf, till oförminskadt belopp, finge vtdkännas.
Uti y:e punkten af Utskottets förändrade förslag till allmänna grunder för utlåningen förekomme väl följande mening: ”skulle, vid någon lånetermins förlopp, tillräckligt antal sökande icke hafva anmält sig att, på ”ofvannämnde vilkor lån undfå; äge då RiksgäldsCon”toirets Fullmägtige, att, till undvikande af ränteförlust, meddela lån,'utan inskränkning i beloppet, en■”däst fullgod inteckningssäkerliet derför erhålles,” —* men då denna undantags-föreskrift endast rörde utlåningssummans belopp, men ej graden af inteckningssäkerlieten, hvarom 2:a punkten åter stadgade, att den borde vara inskränkt inom f af medeltalet utafEgendomens taxeringsvärde, räknadt för åren i8i5 till och med 1829, har Hr Munck af Rosenschöld, under antagande af möjligheten att lånen icke blifva så begärliga, sorn man synes förutsätta och att således RiksgäldsContoiret linge vidkännas ränteförlust, till afböjande af denna olägenhet, föreslagit, att, ”om icke nog tidigt ett tillräckligt antal sökande anmäla sig att, på nu stadgade vilkor undfå lån, Fullmägtige i RiksgäldsCqptoipet må berättigas att meddela lån till Capitalbelopp, som motsvarar ända till |-af Egendomens taxeringsvärde, uppgjordt efter ofvannämnde grund.” Hvarjemte Hr Munck af Rosenschöld, i händelse hans motion i denna form ej skulle bifallas, hemställt, att XJtskottet, åt ofvan införde mening af 7 punkten raaf - Betänkanden, Nio 436.
6i3 te meddela den förklaring, att med orden ”fullgod säkerhet” menas den som Banken och publika cassör antaga, eller, med hänsigt blott till nästföregående årets Taxeringsvärde, anse för tillräcklig, Af den utaf Hr Munck af Rosenschöld citerade 7 Punkten i Utlåningigrundernq visar sig, att Utskott tet redan förutsett det fall, hvars befarande föranledt nu ifrågavarande motion.
Beträffande förslaget, om låns lifgifvande till Gapitalhelopp, motsvarande |. af [Egendomens Taxeringsvärde, har Utskottet, vid besvarandet af anmärkningarne vid 2 Punkten af Betänkandet N:o 384, i Utlåtandet N:o 4[6, sid. 532, 533 och 534 meddelat sine tankar, och Utskottet har, hvad Egendomens Taxeringsvärde angår, ansett sig höra, ej mindre för att trygga RiksgäldsContoiret ifrån förluster, än ock för att äfven genom denna omständighet kunna sträcka förmonen af hela låneanstalten till ett större antal jordägare, antaga det uppgifna beloppet af |, destohäldre som Banken icke utlånar utöfver af Taxeringsvärdet; hvarjemte Utskottet, beträffande antagandet endast af 182g eller sista årets Taxeringsvärde, icke kunnat anse det så tillförlitligt, sorn medeltalet af de 5 föreslagne arens, hvilket senare likväl hör antagas efter PiQfningsComite'ernes värde, Enär således den fråga, Hr Munck af Rosenschöld nu väckt, redan varit under R.
St:rs pröfning, och R, Stil- i denna del godkänt hvad Utskottet föreslagit; finner Utskottet nu icke eller anledning att föreslå någon ändring eller förklaring i de af R.SUrfastställta grunder för / 614 S t a t s - U t s k o 11 e t s utlåningen från RiksgäldsGontoiret, emot inteckning i jordegendom å landet och i städerne, utan tillstyrker Utskottet att, hvad Hr Munck af Rosenschöld i ofvanberörde afseende föreslagit, icke må af R.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser, ej mindre å 3:dje Puncten i Utskottets Memorial N:o 422> mecl fortsättning af förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoiret, än ock å 91 och 98 §§. i samma Reglemente, (R:gs-A.)
Vid Utskottets hemställan i berörde Memorial, att det må uppdragas åt Hrr Fullrnägtige att om försäljning af de till RiksgäldsGontoiret, enligt R, St:rs beslut vid 1823 års Riksdag, öfverlemnade Actier uti Götha Canal, jemte en härifrån tillkommen Motala Verkstads Obligation, gå i författning, på det sätt Hrr Fullrnägtige pröfva lämpligast, dock så, alt tillfälle beredes för Speculanter att derå göra anbud och åt Ilrr Fullmäktige förbehålles att anbuden antaga eller förkasta; —■ har inom V. BorgareStåndet blifvit anmärkt, att det jemväl borde stadgas, att Hrr Fullmägtige skulle, så vida ej nämnde Actier kunde, före den l5:de instundande April, försäljas, dessförinnan fullgöra den å Aktierne, vid insättningsrättens förlust, föreskrifue inbetalning af 1 § procent, emedan i annat Betänkande n, N:o 437. 615 fall dessa Aktier skulle förlora en betydlig del af deras värde; hvilken omständighet, oaktadt den förmenats hafva utgjort föremål för StatsUtskottets öfverläggning, blifvit uti det föreslagna beslutet förbisedd; — och har V. BorgareStåndet, med anledning så väl häraf, som af den derstädes tillika gjorde erinran vid gr §. af ofvanberörde Reglemente, att försäljningen af omförmä'lte Actier borde emot hvad pris sorn helst af Hrr Fullmäktige verkställas, nämnde Memorial och till Utskottet återremitterat, Likaledes hafva emot stadgandet uti 98 §. af det föreslagne Reglementet, att behållningarne af de till extra StatsRegleringen hörande medel böra, så vidt ske kan, i Banken förräntas, på sätt för långifvare af allmänheten varder bestämdt, och att den härigenom möjligen inflytande ränta äfven får till extra anslagen användas, den anmärkning blifvit, så väl inom beinälte PriksStånd, som ock inom II.
St:r blott borde tillse, att den möjligen blifvande räntevinsten, icke frånrycktes dess rätta ändamål; Försvarsverkets iståndsättande och upprätthållande/ att sådant likväl skulle inträffa, om ifrågavarande §. oförändrad antoges, helst den rån-» ta, sorn förmodades kunna erhållas af anslagen för berörde stora ändamål, då skulle Lomma att förblandas med tillgångarne för de öfriga extra anslagen, hvilket dock destomindre kunde vara R.
Konungens disposition till förstärkning för oförutsedda Militaire utgifter; dock så, att desse räntemedel ej få användas till "löner, pensioner eller gratificationer.” Härvid har likväl af flere V.
Med anledning af hvad sålunda är vordet anmärkt emot den af Utskottet föreslagne 98 §. i Reglementet för RiksgäldsContoiret, hafva ofvanbemäldte 2lne RiksStånd funnit godt densamma till Utskottet återförvisa; äfvensom II. R. o. A., efter erhållen inbjudning från BondeStåndet att i detta beslut sig förena, har, under instämmande deruti, på grund jemväl af de bos R. o. A. framställde anmärkningar, återremitterat Utskottets afgifne Förslag till de 4 sista afdelningarne af berörde Reglemente; varande bos sistnämnde RiksStånd äfvenledes yrkadt, att den, genom förräntande i Banken af behållningarne å de till FörsvarsVerket anslagne medel, möjligen inflytande ränta måtte af K. M:t få användas till 3:dje IIufvudTitelns förstärkning för oförutsedde Militaireutgifter; till stöd för hvilket yrkande hufvudsakligen är vordet andraget: att då R.
St:r, ehuru erkännande nödvändigheten af de anslag K. M:t för FörsvarsVer - 618 S t a t s - U t s k o t t e t s let i Nåder äskat, likväl icke kunnat, för bristande tillgång, anvisa fulla beloppet af de summor, som för detta maktpåliggande ändamål pröfvats behöflige, det vore billigt, att hvad som ytterligare
RI:t framställdte behof för FörsvarsVerket, mångå andra sådane funnos, hvilka, så vidt möjligt vore, borde fyllas, hvaribland exempelvis blifvit uppgifne: medel till GenieCorpsernes utbildning genom ökad verksamhet, beredande af tillfälle för mindre bemedlade Officerare af Regementena att vid namhde Corpser tjenstgöra, Exercice-Compagniers och InStriiCtionsSkoIors inrättande vid Indelta Regementen och Corpser, ökad öfning för Armeens gamla Stam samt erforderlige medel för alt hos främmande Nationer kunna inhemta de upptäckter och framsteg, som kunna lända Fäderneslandets FörsvarsVerk till fördel.
Hvad sålunda blifvit inom lörbemälte 3.‘ne Riksstånd artfordt, i afseende på Utskottets ifrågavarande, af II.
PrästeSfåndet lill alla delar gillade förslag till 5:te, 6:te, y.de och 8:de afdelningarne af Reglementet för RiksgäldsContoiret, har Utskottet tagit i behörigt öfvervägande; Och hvad först beträffar den inom V.
RorgaleStåndet framställde Anmärkning rörande yrkad insättning å de i gi §. omförmälde Götha CanalActier, så vida de ej, innan den i5 instundande April, kunna försäljas, så får Utskottet, med godkännande af densamma och uppå deruti anförde skäl, vördsamt föreslå, alt denna §. må lyda som följer: Betänkan den, N:o 619 De, enligt i8a3 års Riksdagsbeslut, till Riksgälds» Contoiret öfverlemnade Adier uti Götha Canal, utgörande i insatt Capital 35,ooo R:dr skola, tillika med den häraf tillkomne Motala mekaniska Verkstads Obligation å 700
R:dr, försäljas, på det sätt Fullmäktige profva lämpligast.
Skulle Actierne icke vara på antagliga villkor försålde före den insättning, som å desamma bör äga rum, inom den i5 nästkommande April, skall ifrågavarande insättning af Fullmäktige besörjas, innan Actierne åter till försäljning utbjudas, Vidkommande därefter de erhot den föreslagne 98 §. gjorde anmärkningar; så enär R.
H. St:r, genom lemnadt bifall till Utskottets, under N:o ij5, afgifne Betänkande, beslutit, att de till Försvarsverkets iståndsättande anvista medel skola, så vida de icke redan förut till RiksgäldsContoiret ingått, dit öfverlemnas, att, till fyllnad i den anslaghe summan, hållas K.
M:t tillhanda, till det belopp hvarje år, som K.
M:t finher böra, i ett eller annat afseende, användas för Försvarsverkets iståndsättande och, efter Nådig föreskrift, af K.
StatsContoiret varder retjuireradt, anser Utskottet det Vara billigt, att den möjligen uppkommande räntevirtst å hvad af berörde medel, K.
M:t icke sålunda låtit i RiksgäldsContoiret lyfta, jemväl må komma Rikets Försvarsverk till godo, för att af K. M:t anVändas; Och har Utskottet alltså ansett sig böra tillstyrka, att de åt FÖtsvarsVerket ansiagne och, under 79, 80, 81, 83, 84, 85 och 86 §5. uti det till R. II.
M:t användas till 3:dje HufvudTitelns förstärkning för oförutsedde Militaira utgifter, dock ieke till Lonerj Pensioner eller Gratijicationer.
Hi Stir härtill bifalla, torde Realitet böra hos Ki M:t i underd:het anmälasi Och då uti Reglementet för RiksgäldsContoiret härmed öfverensstämmande föreskrifter böra meddelas, så kommer, i följd häraf, 98 §. uti det afgifne Förslaget till berörde Reglemente och den med samma i samband stående §. 97; att undergå en förändrad redaction och hvilken föreslås att blifva af denna lydelsei §• 97- » De åt Försvarsverket anslagne och i §§. 79,80, 81, 83, 84, 85 och 86 upptagne medel insättas, i den mohn de blifva disponibla, på en särskild räkning i VexelBanken.
De medel, som, enligt §§.79, 80 och 81, äro af Allmänna Bevillningen anvisade till FörsvarsVerkets behof, skola inom Junii månads slut till det för hvarje år beräknade beloppet, från den räkning i VexelBanken, hvarå Bevillningsmedlen insättas, öfverflyttas till den särskilda räkningen för de extra militaire anslagen.
M:t användas till 3:dje HufvudTitelnS förstärkning för oförutsedde mili laire utgifter.
5- 98- De öfrige till den Extra Statsregleringen hörande och i §§. 82, 88, 89, 90, 91, 92, 9'j och 94 om förmälde tillgångar insättas äfven på en serskild Räkning i VcxelBanken.
De uti §§. 89, 90 och 91 upptagne tillgångar, hvilka redan blifvit bokförda såsom RiksgäldsContoirets egna, skola, i den mohn de inflyta på den ; Räkning, dit de förut hört, derifrån på den i denna $. omförmälda Extra AnslagsRäkningen öfverflyttas.
St:rs Fullmäktige i RiksgäldsContoiret tillstyrkte att samtelige de medel, som tillhöra Extra StatsRegleringen borde förräntas till Extra Statsfondens nytta, afsågo ganska visst de fleste af Utskottets Ledamöter, lika roed mig, det goda tillfälle sorn dertill var beredt igenom det då 43 622 Stats-Utskottets redan af 2!nc RiksStånd, Högl.
Ridd. oell Adeln samt Heder v. BondeStåndet fattade beslut, att upplåningen i Banken för den så kallade Upp- och UtlåningsDisconten skulle till hälften göras på så kallad Afskrifningsräkning a vista, och hvilket beslut förmodades något af de 2:ue öfrige Stånden skulle komma att biträda.
— I sådan åsigt undcrslälde jag äfven den Motion om återremiss af nämnde Betänkandes 8g:e punkt, som inom BorgareStåndet gjordes i ändamål, att 3:dje HufvudTiteln skulle tillgodokomma Behållningen af uti nämnde UpplflningsDiscont gjord förräntning af FörsvarsYerkets andel uti de extra Statsanslagen.
Vid detta förändrade förhållande anser jag sådane betänkligheter möta den åtgärd att jag helst afstyrker Extra StatsVerksmedlens, och i synnerhet de deraf som tillhöra FörsvarsVerket, förräntande igenom RiksgäldsContoiret.
— Desse betänkligheter äro: i;o Att det blir sällan möjeligt för K. M:t eller den Atitorite', åt hvilken K.
Att igenom den äfven Banken tillkommande uppsägningsrätt af desse Obligationer , som ej hade varit fallet med afskrifningsräkning, de af RiksgäldsGonioiret å FörsvarsVerkets vägnar med beräkning af Betänkanden, JV:is 4^7, 438.
G23 längre tids förräntning insatte medel, genast kunna komma att blifva åter uppsagde. 3:0
M:t eller vederbörande Autorite't, uti de mäst obetydlige frågor. 4:o Att RiksgäldsContoiret härigenom ställes i ansvar för vården af Bankens utgifne Obligationer för alla insättande Summor, och hvilka någon gång torde uppgå till flere 100,000 R:dr, samt ej tillhöra RiksgäldsContoirct, utan Försvars Verket; troligen komma desse Obligationer att utställas löpande och till Sedelhafvåren, alltså gällande i hvars mans liand, och denne ökade dels, ansvarighet hos en eller annan af Verkets Einbets- eller Tjenstemän, dels risk i öfrigt för förlust af inneliggande Obligationer å betydligt belopp, synes mig alldeles främmande för R.
St:rs R:gsConloir.
N:q 433.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om öfverlemnande till K:gl. KarmnarRätten af Inventarier öfver det Staten tillhöriga och af de K:gl.
Hofven begagnade Silfver, Linne och Husgeråd m. m. saint om en fullslän - 624 Stats-Utskottets digare granskning af det till Meubler m. m. åt K:gl. Slotten anviste Anslag. (U.-A).
KammarRälten icke kunna controllera den afgång eller tillkomst af persedlar som årligen äger rum, enär, enligt Motionärens förmening något inventarium deröfver icke lärer finnas i K:gh KammarRätten, ehuru redan år 1810 serskilte personer till upprättande deraf blifvit förordnade och derför uppburit vedergällning; och har af sådan anledning samt under omförmälande att, före år i8i5, anskaffningen och underhållet af husgeråd och möbler m. m. för de K:gl. Slotten bestreds nf den till K.
M:t i underd:het öfverlemnade HofStatssumma, men att vid nämnde års Riksdag, till berörde andam?!, å RiksStaten uppfördes ett särskilt års anslag af 5ooo R:dr, hvilket år 1823 ökades till 8000 R:dr, hvarmed det ännu utgår, Hr von Hartmansdorff hemställt om icke Utskottet må infordra förtekning öfver Hofvets inventarier af Silfver, Linne, Meubler, Husgeråd m. m., till hvilka Anslaget användes, samt undersöka denna Förteknings beskaffenhet, och om icke R.
Vid beviljandet af remiss å förrberörde Motion, har Hr Hjerta^ Gustafa yttrat, det han ansåge den föreslagna inventeringen af Meubler och Husgeråd å K.
M:ts gillande påskrift å denna förtekning skulle utgöra RiksMarskalkens decharge, utan att någon annan eller vidare redogörelse kunde komma i fråga; att hvad som inflyter genom försäljning af obrukbara meubler och inventarier, skulle ibland tillgångarne för nya meublers anskaffande upptagas, och användandet deraf på samma sätt, som om den årliga anslagssumman är förordnadt, bos K.
M:t i underddiet uppgifvas, äfvensom att afskriften af sagde redogörelser borde tillställas K. Mits Handelsoch Finance-Expedition, för att, vid nästblifvande Riksdag upplysningsvis kunna StatsUtskottet meddelas.
Utskottet har jemväl fått emottaga dylika afskrifter för åren 1825, 1826, 1827 och 1828; hvarjemte Utskottet från K.
KamnaarRätten infordrat åtskilliga derstädes förvarade Speciallnveritarier, nemligen för K. M:ts Ilof-Oeconoraie, upprätladt år 1820 med afgångs- och tillkomstförtekningar till och med år 1826; för HusgerådsKaminaren, Hofstallet och KlädKammaren af år 1821, för SilfverKammaren af år 1820 samt för P’aleburen af år 1817.
Hvad nu först angår motionärens framställning om en fullständigare granskning af det till meubler m. m. å de Kongl, Slotten an viste anslag, så anser Utskottet densamma sedan R.
Sttr redan fattat deras beslut öfver K.
M:ts Nådiga förslag till iustruetion för R. 11.
St:rs Revisorer, och öfriga med granskningen af all - Bebänkanden, N:is 438, 43g.
KammarRättens granskning af det ifrågavarande Anslagets förvaltning blifvit afskalfad, just i anledning deraf, att
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Memorial N:o 388, rörande charteringen af den Götha CanalBolags Förhindelse, som uti CanalYerket och dess ägande fastigheter skall intecknas.
BondeStåndet har, på grund af åtskillige emot Utskottets berörde Memorial framställde anmärkningar, detsamma under den 12 sisth Febr. till Utskottet återremitterat; men som II. R. o. A., II.
TresteStåndet och Y. BorgareStåndet, jemlikt Utskottet 628 Stats-Utskottets tillhandakomne ProtocolIsUtdrag, den utte och i5:de i nämnde månad ifrågavarande Memorial bifallit, hvarigenom målet blifvit afgjordt; alltså anser Utskottet sig ieke kunna, emot 75 §.
Utlåtande öfver väckt motion om anslag för upprättande och tryckning af Register öfver R. o. Ä:s Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag samt för författandet af Register öfver samma Stånds Protocoll vid sisth Riksdag, Sedan Riket1! nu församlade St:r , för upprättande af Register öfver R. o. A:ds Protocoll vid ej mindre i8i5 års än innevarande Riksdag, beviljat enahanda anslag, sorn vid föregående Riksdagar varit vanligt eller io R:dr för hvarje tryckt ark, samt derjemte beslutit, att desamma borde på allmän bekostnad tryckas; så har Hr Rosenblad, Bernhord, under förklarande, det han visserligen ansåg häraf uppenbart följa, att med författandet och tryckningen af Register öfver R. o. A:s Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag samt upprättandet af Register öfver Ståndets Protocoll vid sist— förflutna
H. St.*r rö 5 b. 44 63o Stats-U tskottets lande författandet oell tryckningen af Registret öfver bemälte Stånds Protocoll vid denna Riksdag, beslutit.
Yid öfverläggningen örn detta ärende, liar Utskottet inhenitat, att, oaktadt Register öfver R. o. A:s Protocoll vid sislförflutne
Riksdag redan för flere år sedan är från trycket utgifvet samt tryckningskostnaden derföre af RrgsContoiret betald, någon serskild vedergällning för detsammas upprättande dock icke från nämnde Contoir utbekommits, men att deremot något Register öfver Ståndets Protocoll för den föregående Riksdagen ej ännu blifvit tryckt; hvadan och som det är ett nödvändigt vilkor, för att kunna uti ifrågavarande vidlyftiga Protocoll erhålla de upplysningar, som, särdeles under efterföljande Riksdagar, ofta erfordras, att upprättade fullständiga Register öfver de derstädes förekommande mångfaldiga ämnen finnas att tillgå; så och med afseende på det mindre betydliga belopp, hvartill kostnaden härföre kan komma att uppgå, får Utskottet vördsamt tillstyrka: att för upprättandet af Registret öfver R. och A:s Protocoll vid sisth Riksdag må, i likhet med hvad för registreringen af RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag är bestämdt, beviljas Tio R:dr för hvarje tryckt ark; äfvensom att, derest Regi- . ster öfver merbemälte RiksSt|nds Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag jemväl varder upprättadt, enahanda betalning derföre må utgå; samt att de så väl härföre, som för tryckningen af sist omförmälte
Register belöpande kostnader må bestridas af Betänkanden, N:is 44°> 44r* de för utgifterne vid denna Riksdag anvisade medel.
Memorial, i följd af skiljaktiga beslut inom RiksStånden, i anledning af Utskottets hemställan i Memorial N:o 4*6, angående de 70,000 R:dr, som äro anvisade för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och Krut-tillverknings-kostnaderne, nemi. att denna Summa måtte årligen utaf Öfverskotten på StatsYerkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o från RiksgäldsContoiret utbetalas, så vidt de dertill lemna tillgång; men att någon ersättning, för hvad som för ett år brister i berörde 70,000 R:dr, icke får tagas af Öfverskotten för ett annat år.
Af RiksStåndens den 3, 4» 11 och *3 innevarande månad i detta ämne allåtne ProtocoIlsUtdrag har Utskottet inhämtat, att 'det blifvit förklaradt: Af Högv.