Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men för alla de Bruks-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad detri efter 1811 års Kongt.
Förordning åtegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning oeh försäljning, skola de grunder tillämpas, som derföre nu af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervä'rjöa - Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de ge - Stats-Utskottets Betänkandenl 2009 nom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Contoiret att till nästa Riksdag hällas Kongl. Majit till handa för att användas lill Försvars Verket samt Armeens materiella behof.
Och har Utskottet i den ordning, Grundlagarne föreskrifva öfver desse propositioner verk. stält votering, hvilken , då en voterings-sedel såsom dubbel blifvit Casseradutfallit med'40
Ja och 78 Nej; och enär a tså Nej vunnit, så skola följakteligen endast de Bruks-ägare, sorn. inom den 4 Februari »817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatte-köps erhållande och inom berörde tid ful gjort allt hvad Kongl. Författningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denna Kongl.
Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; men för alla de Bruks-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl.
Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de genom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Contoiret att intill nästa Riksdag hållas Kongl.
Maj t tillhanda för att användas till Försvars-Verket samt Arrnéens materiella behof.
Hvil. ket allt Förstäikta Stats - Utskottet skolat vörtlSamligen anmäla. 20»* Stats-Utskotten Betänkande*.
N:r 335.
Ständers Förstärkta Stats Utskotts Memorial, angående frågan om bidrag af Stats - Medlen till Theatrens underhållande år 1819* I anseende dertill, att uti målet, angående nödige tillgångar för Theatrens underhållande, 2me af respective Riks-Stånden stannat i olika Beslut med de andre 2:ne, i frågan om det af StatsUtskottet föreslagne tillfällige understöd af StatsVerkets medel för detta behof år 1819; hafva samtlige Riks-Stånden den 27 nästledne månad behagat remittera denna fråga till deras Förstärkta Stats-Utskotts åtgärd, likmätigt 6g §. i Regejings-Formen; Och har i följd deraf Förstärkta Stats-Uskottet vid sammanträde denna dag till afgörande företagit detta ämne medelst omröstning, på sätt Grund-lagarne föreskrifva öfver följande Voterings-Propositioner; Den sorn bifaller, att, såsom Stats-Utskottet i Utlåtande af den 10 i sistlidne månad föreslagit, den brist, som kari uppkomma uti 30,500 R:dr af den projecterade frivilliga afgift inom Hufvud - Staden till Theatrens härstädes underhållande för nästa år 1819 må godtgöras af öfverskotta-medel å Stats-Verkets intrader, voterar Ja, den det ej vill Nej.
Nej; så kommer vidare understöd för Theatren, än det för innevarande år till 30,500 R:dr föreslagne ej att äga rum utöfver de på Stat för Dramatiska Spectaklets underhåll anslagne medel. Stais-Utskottets Betänkande*. joil l Efter det Voterings-Sedlar blifvit utdeldte , insamlade och öppnade, befunnos Femtio Tre Ja och Sextio Sex Nej; och >om Nej altsa vunnit, så kotnmer vidare understöd för Theatren, än det för innevarande år till 30,500 R:dr föreslagne ej att äga rum u'öfver de på Stat till D ramr.tiska Spectaclets underhåll anslagne medel; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat Vördsamligen anmäla.
Stockholm den 3 Julii i8i3- N.r 336.
Ut. låtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af väckt Motion, så väl om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och RiksgäldsVer ken, som skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser.
C ‘--'edan Stats-Utskottet under den 13 nästlidne Maji till Rikets Höglofl.
Ständer afgifvit Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigens för Stockholms Stad, Herr Nils Settervalls hos Vällofl.
Borgare-Ståndet väckta Motion, så val om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco - celi RiksgäldsVerken, euin skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser; så har detta Betänkande, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, blif - 20 1 J Stms-Utskottets Betänkanden. vit fran Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige
Pj est-Siåndet äiervemittecadt.
Ridderskapet och Adeln tyckes sana i fråga, huruvida den af Siats-Utskottet foreslagne tryckning af Revi* soremes Berättelser till Riksens Ständer skulle vara förenlig med Tryckfrihets-Förordningen, dä han yttrar sig, som föijer:
''Dessutom finnes ett ytterligare skal emot en så beskaffad tryckning deruti, att Tryckfriliets-Forordningen skulle dt rigenoit: eluderas.
I nämnde Förordning stadgas. att Bevisorernes Protocoll och Handlingar icke
Aunna till try kning fordras, eller, utan vederbörundes tillstånd, utbekommas.
Det kan icke vara Re* visorerrie, som här n.enas med vederbörande, efter deras åsigter äro underkastade pröfningen af en högre Autoritet.”
Då all elusion af Författningar i sig innebär en öfverträdelse, kan af denne värde Ledamots ofvan anförde yttrande icke dragas någon annan slutföljd, an att Riksens Ständer sjelfve skul e vara hindrade af Tryckfrihets-Förordnin* gen tillåta att Revisorernes Berättelser, utan föregången granskning af Riksens Ständer, tilt trycket befordras.
Men häruti kan Utskottet sä mycket mindre med denne värde Iredamoten instämma, som i sådant fall ett absolut förbud emot tryckning af Revisorers Berättelser skulle vara stadgadt.
Uti det citerade 4. mom. i 2 §. af Tryckfrihets - Förordhingen säges väl, att Revisorers Protocoll och Handlingar, rörande hemliga, är ender, (hvilka märkliga ord fråto eitationen äro uteslutne , icke kunna ti l tryckning fordras, eller, utan vederbörandes »Ut Stats-Utskottcts Betänkanden.. aoij stånd, utbekommas; men icke äro desse Proto* coll och Handlingar derföre ovilkorligen ifrån tryckning undantagne, utan innefattar det'a stadgande blott en inskränkning uti allmänna föreskriften, att utgifning af Rättegångs- och andre Publike Handlingar, hvilka till tryckning reqvireras, icke får, vid ansvar, vägras; så att Revisorers Protocoll. och Handlingar, äfven uti hemliga ärenden kunna, med Vederbörligt tillstånd, till trycket befordras.
Om derföre Riksens Högloft.
Att Revisorernes Berättelser till Riksens Ständer (och om några andra, än desse Berättelser, har icke varit frågal, skulle komma att innehålla hemliga saker, eiler något annat, som icke får yppas, bör icke gerna kunna komma i fråga, då Revisorerne hafva sig bekant, att desse Berättelser, likasom alla andra ti 1 Riksens Ständer inkommande Handlingar, skola ovilkorligen, och utan att någon föregående pröfning af deras innehåll får äga rum, uppläsas inför samtlige Riks - Stånden och fö'jaktligen komma att afhöras af, må hända mer än 600 personer, hvilka icke äro serskildt förbundne till någon tystlåtenhet.
Revisorerne yppa något , som icke bort komma till allmän kän. nedom, så är skadan redan gjord, och skulle icke kunna botas derigenom, att samtlige Riks - 3014 Stats Utskottens Betänkanden.
Stånden, efter föregångne discussioner, genom formligt Beslut inställde den vanliga tryckningen uti Bihanget till Riks• Ståndens Protocoll; utan skulle tvertom, med ändamålets förfelande , en sådan utomordentlig åtgärd visserligen verka en större uppmärksamhet och föranleda till mera oro, än om i all tysthet en sådan Berättelse i stadgad ordning öfverlemnas till behandling af vederbörligt Utskott och aftryckes uti Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll. Enär nu emot tryckningen af Revisorernes ifrågavarande Berättelser icke finnes något ovilkorligt förbud samt innehållet af desse Berättelser icke skulle kunna, utan en omskapning af nu varande Riksdags-Ordning, hållas förborgadt, så återstår blott frågan om tiden, när Berättelserne skola göras offentlige; och är det i afseende på denna omständighet, som anmärkningar egentligen blifvit framställda, då man ansett tryckningen icke böra ske förr än Riksens Ständer äro församlade.
Ridderskapet och Adeln är anfördt, att, om Revisorers Berättelser igenom trycket göras allmänna, skulle sådant vara stridande mot värdigheten och vigten af Revisorers befattning, emedan Revisorerne handla på Riksens Ständers vägnar, och vore, efter en sådan tryckning, det icke något hinder, att hvem som helst fiuge framställa anmärkningar emot Berättelsen, ehuru någon granskning af Allmänheten, söm föregår Riksens Ständers pröfning, icke bör äga rum.
Vidare, att Revisorerne kunna finna sig nödsakade, att uppgifva sådane saker, sam icke Snus-Utskottets Betänkanden. 2015 böra af Allmänheten kännas förr, än vid Riks* möten, och att i förtid kungöra sådant, synes vara detsamma, som att tvinga Regeringen att göra Riksdag hvarje gång Revisorernes Berättelser innehålla någon ting oroande: att Revisorerne skul e göras till mera, än Ständerne, derigenom att de O makt att göra bekanta missbruk, som uppkommit eller; olyckor, som något allmänt Verk iråkat, utan att ännu på flere år kanske Ständer komma tillsammans, som kunna afhjelpa olyckor ne: att orsaken till Revisorernes sammanträde och den granskning dem är anförtrodd, icke är någon annan, än den, att lätta Ständers arbete, men ingalunda skall Instruetionen gifva någon anledning till den förmodan, som skulle Revisorerne, under Revisions, arbetet, till större eller mindre del äga sig uppdraget Riksens Ständers makt: att ftevisorernes Berättelser måste, enligt nu gällande Författningar, granskas af Ständerne, innan de få tryckas, men då en sådan granskning icke ian föregå under mellantiden af hvarje Riksdag, eif medan Regeringen icke äger, att från Riksens Ständers Verk infordra de derföre erforderliga Handlingar, och i fall således Revisorerne skulle i någon omständighet misstaga sig eller fällt ett oriktigt omdöme, det vore alltför svårt, att deri vinna rättelse, emedan saken på ett slags officielt sätt blifvit afen erkänd Autoritet meddelad, men den ej kan, af den anledning förut blifvit anförd, på ett lika officielt sätt besvaras, så skulle en af Revisorerne gjord, må hända, mindre grundad anmärkning, om den genast, utan föregången undersökning, finge kom. 501G Stats-Utr,kottets Betitnkanden: ma till Allmänhetens kännedom, kunna sprida oro och bekymmer hos AUmånheten, utan att Begeringen agde något annat medel, att deri åstadkomma rättelse, än medelst Riksens Ständeis sammankallande: och slutligen-, att det gifvas exempel, att Revisorerne kunna misstaga sig örn personers åtgärder}, och att de^ öfvertradt deras befattning.
Hos Högvördige Pr aste - Ståndet: att om Eevlsorerne skulle misstaga sig,; allmänna opinionen, igenom tryckningen af deras Berättelser, möjligen kunde blifva! missledd, hvarigenom förtroendet till Rikets Penninge-Verk och deras Styrelser till. betydlig skada för det Allmänna skulle rubbas.
Slats- Utskottet får, i anledning häraf, andraga, att hvad angår den anmärkning, att det skulle vara stridande emot väärdigheten och vigten af Revisorers befattning', då Revisorerne föreställa Riksens Ständer, att underkasta sine Berättelser allmän granskning innan desse Berättelse^- undergått Riksens Ständers pröfning, så torde Utskottet härvid fa erinra, att Riksens Ständers egne åtgärder, igenom tryckningen af Riks - Ståndens Protocoller och öfrige Riksdags - Handlingar , blifva underkastade allmän granskning, och att Revisorers Berättelser, innan de ännu fatt handläggning af vederbörligt Utskott, och sens Ständer pröivas, inforas uti Bihanget iiil Biks-Ståndens Protocoll ; Och, då Riksens Höglo!].
Ständer, genom den anbefallde skyndsamma- tryckningen af Riksdags-Protocoll och Handlingar, säkrast ådagalagt, att de icke ansett en Stats-ZJtskottets Betänkanden'.
3017 allmän granskning af deras egne göromål förnärma deras värdighet, så måste det ännu min^ dre kunna vara under Revisorers värdighet att låta underkasta sine Berättelser enahanda gransk ning.
Vid besvarandet af de öfriga yttranden,' förekommer aldraförst, att de Verk och Inrättningar, hvilka af Revisorerne öfverses och granskas, äro dels stälide under Kongl. Maj:t3
Jemväl får Utskottet, till upplysning för deri värde Ledamoten af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, som yttrat, att Revisorerne icke skulle till större eller mindre del äga sig uppdraget Riksens Ständers makt, anmärka, att Revisorerne, i anseende till Riksens Ständers egne Verk, Banken och Riksgälds - Contoiret, i grund af dea för Revisorerne gällande Instruction, utöfva t vissa fall Riksens Ständers egen makt, då , jemlikt 7 §., det åligger Revisorerne, att, om uti Banko- och Riksgälds•
V erkens förvaltning något större eller mindre skulle vara försummade eller efterlåtet eller kommit i olag, detsamma med all sorgfällighet tätta och i behörigt skick och ordning återbringa; äfvensom dem tillkommer, att meddela Fullmäktige föreskrifter, dem'
Fullmäktige äro skyldige, att ställa sig till efterrättelse; Enligt 8 §. äga Revisorne, att, uppå inkomne Besvär, efterse och rätta, om nå.
Prat. 1S17 isig. 2018 Stats-Utskottets Betänk anden. gon af Betjeningen skulle vara i dess befordrings-rätt för nära skedf, och ändtligen, enligt 10 att sjelfve hos vederbörEnde anmäla de förseelser, som de, under deras förrättning, funnit sig befogade, att emot Fullmäktige eller någon af Verkets Embetsman och Betjening anmärka, och anse af sådan beskaffenhet, att de skyndsamligen höra serskildt åtalas.
Nu förutsätta annoärkningarne 2:ne händelser, då ett tidigt kungörande af Revisorers Berättelser skulle medföra skada, den ena, att Re. visorne deruti upptäcka verklige oordningar af serdeles betydenhet, hvilka mäste afhjelpas, och den andra, att Revisorernes Berättelser skulle innehålla felaktiga omdömen, hvarigenom tillskapades en opinion, som kunde blifva menlig för Verken och deras Förvaltare.
Då Revisorerne af Banco- och Riksgälds* Verken, på sätt redan är anfördt, äro utrustade »ned tillräcklig makt, att rätta större och mindre oordningar, sorn vid desse Verk kunna upptäckas, är svårt att jånna, det kungörandet af sådane upptäckta oordningar, hvilka genom Revisorers egen åtgärd kunna rättas, skulle, efter hvad någre värde Ledamöter yrkat, försätta Regeringen i nödvändighet att sammankalla Riksens Ständer.
Att åter anmärkte och uti Revisorers Berättelser kungjorde afvikelser från föreskrifter, som skola gälla till efterrättelse vid de Verk och Inrättningar, hvilka äro ställde under Kgl. Maj:ts Höga inseende, skulle föranleda till Rik•ens Ständers sammankallande; derom lärer väl Stats-Utskottets Betänkanden. aöiQ icke kunna bli någon fråga, då rättelsen beror på Kongl. Majus Eget Höga godtfinnande.
Ibland de Verk och Inrättningar, hvilka af Revisorerne granskas, är visserligen Banken det Penninge* Verk, som aldramäst är i behof att söka stöd i allmänna opinionen ! men Rikets Högloft.
Ständer hafva likväl icke funnit betänkligt ålägga Revisorerne, att genast genom trycket utgifva de Eerätteiser om Banco-Verket, som af dem till Riksens Högloft.
Ständer författas.
Och hvad angar Riksgälds - Contoiret, så innehåller 7 §. uti Instructionen för Revisorerne af Stats- Banko- och Riksgälds-Verken, att Revisorerne skola, vid förrättningens slut, författa o< h genom trycket Allmänheten meddela en Berättelse om Riksgälds Verkets tillstånd och förvaltning, sä att, i anseende till Riksens Ständers egne Verk, alla betänkligheter emot den af Utskottet tillstyrkte tryckning af Revisorers Berättelser redan äro undanröjde.
I öfrigt och beträffande Revisorernes möjliga misstag, i anseende till de omdömen, som af dem fållås, så, enär man afser beskaffenheten af de Verk och Inrättningar, hvika äro ställde under Kongl. Majtts
Höga inseende, synas desse Verk och Inrättningar icke kunna tillfogas något synnerligt men af en genom Revisorernes Berättelse missledd opinion, utan vore det egentligen Styresmännen och Förvaltarne, som kunde aga anledning till klagan.
Och, då Kongl. Maj.t säkerligen icke l.ärer underlåta, att öfver Revisorernes anmärkningar infordra vederbörandes underdåniga förklaringar, likasom Kungl. Maj:t icke heller lärer i -v !202o Ståts-Utskottets
Nåder vägra deras underdåniga anhållan orri desse Förklaringars utgifvande igenom trycket, i fall de skulle finna sådant nödigt, så är dem härigenom beredt ett öppet tillfälle, att beriktiga den genom Revisorers Berättelse förvillade opinionen.
Att Revisorer kunna misstaga sig uti sine omdömen, är val icke omöjligt, men att de uti sina Berättelser skulle vanställa saker och händelser, är icke ens tänkbart.
Och när fråga således endast är om opinionen, vill det synas, som den icke ovilkorligen kan ledas af Riksens Ständers Beslut.
Val kunna Riksens Ständer förklara Revisorers anmärkningar böra förfalla, men icke kunna Riksens Ständers Beslut, hvilka äfven äro underkastade opinionsgranskningen, tillskapa en 6adan förändring i begreppet om sjelfva saken, som genom en bättre upplysning endast kan åstadkommas.
Stats-Utskottet har, i grund af hvad anfördt blifvit, icke kunnat inse några verkliga olägenheter af den tillstyrkte tryckningen af Revisorernes Berättelser, men deremot funnit en sådan tryckning i flere afseenden nyttig, enär både blifvande Revisorer och Riksdagsmän härigenom äfven komina i tillfälle, att förut inhämta kännedom af de ärender, hvilka af dem skola behandlas.
Någre värde Ledamöter hafva anmärkt såsom en motsägelse uti Betänkandet, att Utskottet tillstyrkt, att samma Berättelser, som genast skola tryckas, skola tillika förseglade till Rikt seus Höglofl.
Ståts- Utskottet* Eetänkanden'. 2 0 21?
Derest ett försegladt Convolut ovilkorligen skulle innefatta någon hemlighet, vore anmärkningen visserligen grundad.
Men, då aktningen för Riksens Ständer fordrar, att ett af Revisorerne uridertecknadl Original och icke en aftryckt Copia till dem öfverlemnas; samt förseglingen , om den ock skulle befinnas öfverflödig, likväl tjenar dertill, att, må hända, Handlingen med mera sorgfällighet vårdas, torde häruti igenfinnas anledningen, hvarföre Utskottet ansett den uti nu gällande Instruction på-, budne försegling kunna komma att fortfara.
Det är också anmärkt, att Utskottet föreslagit ett tillägg uti Instructionen, angående Revisorernes Tractamente och Rese-penningar; — Af hvad anledning något stadgande härom uti senaste Instructionen icke blifvit infördt,' är Utskottet obekant, ehuru både uti Instructiouen för Banco-Revisorerne af d. kj Februa.' rii 177g och för Revisorerne af Riksgälds-Verket den 5 Maji, 1791 sådant varit utsatt; och hvilket Utskottet också anser nyttigt, för att tjena lill efterrättelse, så väl för Revisorerne, som för de Tjenstemän, af hvilka Revisorernes Kostnads-Räkningar skola granskas.
För öfrigt får Stats-Utskottet gifva Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Präste-Ståndet vid handen, att Utskottets ifrågavarande Betänkande är tinder den 31 nästlidne Maji till alla delar gilladt af Vällofl. Borgare-Ståndet ocii Hedervärda Bonde-Ståndet.
Stockholm den 1 Julii 1813. 2# 12 Stats-Utskottets Betänkanden.
N.r 337.
Riksens Högloft* Ständers Stats - Utskotts Svar på de hos Valto fl. Borgare
Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets, under den tO Junii, atqifne Utlåtande öfver Riksdagsmannens ifiän Öland John Jaronssons väckta Motion, angående utvexling i Landsorterne af nya smärre Banco- och Riksgälds-Sedlar.
Sedan, med anledning af Riksdagsmannens fran Öland Jim Jiiranssans hos Hedervärda RondeStåndet väckta Motion, angående utvexling i Iiandsorterne af nya smärre Råneo- och Riksgälds- Sedlar, Stats-Utskottet uti häröfver afgifvet Utlataude af d. 10 nästlidne Junii, i hvad samma Motion har till föremål Riksgälds - G011- toirets Credit-Sedlar, på anförde skäl tillstyrkt, att den vid sist hällne Urtima Riksdag af Rikets Höglofl.
Ständer förordnade utvexling i Iiandsorterne af sistberörde Sedlar måtte alldeles inställas; Så har, i anledning af gjorde anmärkningar* hos Vällofl. Rorgare-Ståndet, ärendet till Utskottets vidare Utlåtanne blifvit remitteradt.
Till svar härå får Stats-Utskottet tillkännagifva, att
Betänkandet redan är bifallet af 3:ne Riks-Stånd, nemi. af Höglofl.
Ridderskapet och Adela den 18 och hos Högvördige Präste-Ståndet samt Hedervärda Bonde*Ståndet Stats-Utskottets Betänkanden'. under den 15 sistledne Junii, samt målet allunda afgjordt.
Stockholm den 1 Julii lSiSI.
Ständers Stats - Utksotts Utlåtande, angående sluteliga bestämmandet af Stånds- och Ut skotts-Cantz,- lier nes aflöning.
Sedan vid sammanträde den 4 näst!.
Februarii af Herr I.tSndt-Marskalken och öfrige Ståndens Herrar Taleman jemte Ordförande i Utskotten, i ändamål att samrådas angående den vedergällning som borde tillkomma Riks-Ståndens samt deras Utskotts Secreterare, Cantzlier och Vaktbetjening, det blifvit förklaradt: ”att huruvida en vid slutet af sista Riksdagen visse Tjenstemän inom Riks-Stånden tillagde förhöjning uti deras Tractamenten , vid denne Riksdag jemväl måtte beviljas; derom kunde ej, innan sig visat em göromålens mängd och Tjänstemännens nit påkallade en dylik belöning, något Utlåtande meddelas,’’ så hafva Herr I,andt-Marskalken och Herrar Talemännen, efter ånyo d. 30 sistledne Junii hållen rådplägning i detta ämne, skrifteligen meddelt Stats-Utskottet det yttrande: att, »om under närvarande
Riksmöte göromålens både mängd och vigt varit större än vid sista Riksdag sami priset på lifsförnödenheter i allmänhet icke vöre mindre nu än då; så ansågo Herr X/andt-Marskalken och Herrar Talemännen sig 2024 S:ats-TJlskottets Betänkanden. äga anledning tillstyrka, att den vid slutet af sista Riksdag Riks-Ståndens Notarier oell Vice Secreteraren i Bonde-Ståndet tillagde förhöjning af En R:dr Banco om dagen ufven nu malte komma bemälte Tjenstemän till godo; i följd livaraf de 2 ne äldsta Cantzlisteme hos Högloft.
Ridderskapat oell Adeln, Eiri Notarie hos Högvördige Präste-Ståndet obli En hos Väilofl.
Borgare - Ståndet komrno att erhålla 4 R:dr 24 sk.
B:co om dagen hvardera samt 2:ne Notarier Bos Hedervärda Bonde-Ståndet, jemte Vice Secreteraren derstädes, Herr Eagmannen Georgii, livardera 5 R:dr Banco örn dagen, från och med 4’de dagen före Riksdagens utblasning till och med 8 de dagen efter dess slut, hvarå dock "borde vid sluc-liqviden afdragas hvad nämnde Notarier och Vice Secreterare i afräkning härå ledan uppburit.
Derb irutan har Hedervärda Bonde-Ståndet genom Protocolls-Utdrag den 11 i sisth månad till Stats-Utskottet remitterat Riksdags- och Banco-Ful!mäktigens Anders Danielssons från Elfsborgs Ijän Memorial angående beviljande af enahanda förhöjning i Tractamenten för Ståndens samt Stats-Utskottets Notarier och Cantzlister sorn vid sista Riksdagens slut bestämdes; åberopande i denne Remiss Hedervärda Bonde-Ståndet dess förbehåll härom vid afgörandet af frågan otn desse belöningar vid denne Riksdag.
Stats-Utskottet har i anledning häraf under öfvervägande tagit detta ärende; men dervid för sin del ej funnit skäl tillstyrka den ifrågaställde förhöjning å de redan beviljade Siats-Utskottets Bctiinkanden.
2025 Dagtractamenten; hvaremot Utskottet ansett sig icke böra underlåta att föreslå, det Secreteraren vid Riksgälds-Verket, Herr Protocolls-Secrete. laren och Riddaren Sylvan, sorn biträdt sammansatte Stats- och Banco-Utskotten uti deras vidlyftige och vigtige arbeten, måtte i stället för de 133 R:dr 16 sk. i månaden, sorn för honom såsom Secreterare för Riksgälds - Verkets ärender äro beviljade, tilläggas lika arfvode med de öfrige Secreterarne vid Utskotten i allmänhet, nemi. 166 Rdr 32 sk. i månaden.
Till Stats-Utskottets åtgärd har för öfrigt dels blifvit från Högvördige Präste-Ståndet remitterad en anmälan af Riksens Högloft.
Ständers Serskildta Utskott om arfvode för en Extra Cantelist derstädes, sorn den 7 sisth April blifvit antagen, dels ock öfverlemnad en uppgift af Ordföranden uti bemäldte Utskott å den personal, som för öfrigt af Utskottet för dess göromål varit begagnad, nemligen en Secreterare och en ordinarie Cantzlist, för hvilke arfvoden alltså nu böra föreslås, sedan vid den förja regleringen för de ordinarie
Utskotten fråga derom för det då ännu ej tillkomne serskildte Utskottet icke förevarit eller förr än nu blif^ vit väckt.
I anledning häraf och med afseende å det arbete, som vid denna Riksdag blifvit af serskildta Utskottet utfprdt, har Stats-Utskottet trott sig böra föreslå följande: