Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 13. 1 ]%iO SS» Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1866, kl. 12 midd.
Memorial , angående ändring i åtskilliga delar af Tryckfrihets-förordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier.
Till Konstitutions-Utsfeottet hafva från ledamöterne af Bonde-Ståndet Olof Olsson från Olebyn inom Wermlands län, Lars Ersson från Södermanlands län och J.
Andersson från Ostergötlands län inkommit trenne särskilda motioner om ändring i 1 § 5 mom.
Tryckfrihets-förordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier, i afseende hvarå förstbemälde Riksdagsfullmägtig yrkat, att sådana tryckerier måtte få anläggas så väl på landet som i stad, hvilket Riksdagsfullmägtigén Lars Ersson jemväl föreslagit, under yrkande tillika att, derest en sådan utsträckning af den i berörda grundlagsparagraf omförmälda rättighet funnes alltför stor, det åtminstone måtte medgifvas, att boktryckeri finge anläggas i köping eller sådan by eller annan plats, som räknade minst 500 innevånare och vore belägen tre mil från stad, samt Riksdagsfullmägtigen J.
Andersson, att rättighet till boktryckeriers anläggande måtte förunnas köpingar och andra samhällen på landet, der folkmängden på ett inskränktare område uppgår till minst 1,000 personer.
Till stöd för dessa framställningar har hufvudsakligen blifvit anfördt: att, sedan vigten och angelägenheten dels af bildningens spridande i möjligaste mån till alla samhällsklasser, dels ock af hvarje loflig närings befriande från de band, som hämma dess utveckling, nu mera vore hos oss mer och mer allmänt erkända, fordrade en följdrigtig tillämpning af båda dessa vigtiga grundsatser, att stadgandet i 1 § 5 mom.
Tryckfrihets-förordningen, som förbjuder anläggandet af boktryckeri annorstädes än i stad eller på ett afstånd derifrån af högst en half mil, måtte upphäfvas, såsom innefattande ett band på en så vigtig häfstång för spridandet af en allmännare bildning, som boktryckerikonstens utöfvande, samt tillika en inskränkBilu till R.
Brot. 1865 & 1866. 3 Sami. 11 Haft 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 13. ning i näringsfriheten; att utvidgad frihet för boktryckeriers anläggande efter all anledning måste framkalla utgifvandet i landsorterna af en mängd nya tidningar, hvilka borde förväntas komma att i icke oväsendtlig mån befordra ett lifligare intresse för och en närmare kännedom om så väl de allmänna frågorna, som de mera lokala, samt tillika underlätta meddelandena i afseende å dessa, hvilka genom de nya kommunalförfattningarna fått ökad vigt; att behofvet af särskilda boktryckerier redan gifvit sig tillkänna inom flera delar af riket, i köpingar eller andra orter med talrikare befolkning, ofta lika stor eller större än i åtskilliga af våra städer och med icke mindre affärsrörelse, samt slutligen att, då anläggandet af boktryckeri icke kan löna sig annorstädes, än der befolkningen är så talrik, att det kan påräkna tillräcklig sysselsättning, borde ock, vid sådant förhållande, de nödiga kontrollerna mot pressens missbruk kunna utöfvas i en dylik ort utan större svårighet, än i städer med icke talrikare befolkning.
Då den föreslagna grundlagsförändringen sålunda funnits påkallad, ej mindre af tillämpningen utaf så vigtiga grundsatser, som befordrandet af en allmännare bildning och befrämjandet af näringsfriheten, än ock af billigt afseende å ett inom flera landsorter redan sig yppadt behof, har Konstitutions-Utskottet funnit sig böra tillstyrka densamma i den omfattning, att boktryckeri må kunna anläggas hvar som helst inom eller utom stad, hvilket i sjelfva verket ej utgör annat än en fullföljd af den grundsats, som är uttalad i första stycket af 1 § 5 mom.
Tryckfrihetsförordningen, hvadan ock för denna grundlagsändrings formulerande erfordras endast att borttaga de sista orden i detta stycke, hvilka inskränka den i föregående delen deraf medgifna rättigheten till »stad eller ett afstånd derifrån af högst en half mil.» Beträffande åter de kontroller, den sålunda medgifna utvidgade friheten skulle påkalla, så anser Utskottet det blifva nödvändigt, så länge doxnstolarne å landet icke hafva tätare ordinarie sammanträden än som för närvarande är förhållandet, att de tryckerier, som kunna komma att inrättas i köpingar och å landsbygden, lyda under närmaste stads rätt, emedan det i annat fall icke blefve möjligt att beifra brott emot Tryckfrihetslagen med den skyndsamhet, som uti 5 § 15 mom.
Tryckfrihets-förordningen är föreskrifven, och hvarförutan verkan af anstäldt åtal ofta måste blifva i väsendtlig mån förfelad.
Medgifvandet af rättighet till boktryckeriers anläggande å landsbygden, synes emellertid böra föranleda, att stämningstid i tryckfrihetsmål, hvarmed, enligt stadgandet i 5 § 6 mom.
Tryckfrihets-förordningen, skall, ehvad tryckeriet är beläget inom eller utom stad, förhållas så, som om stämningstid i staden lag säger, i stället blifver den, som i allmänhet är för tvistemål i lag stadgad.
Då sålunda en förändring i berörda mom. skulle ifrågakomma, anser sig Utskottet jemväl böra föreslå, att hvad der förekommer om tryckfrihetsmåls upptagande »i Stockholm vid första allmänna Underrätt, i öfriga städer, der första och andra Underrätt finnas, vid den sistnämnda; Akademiernas jurisdiktionsrätt, en - Konstitutions-UtsJcottets Memorial N:o 13. 3 ligt deras konstitutioner, dock oförkränkt», måtte utgå, såsom numera saknande all tillämplighet, sedan, efter Kämnersrätternes upphörande, jemlikt Kongl.
Förordningen den 18 April 1849, hvarken i Stockholm eller rikets öfriga städer finnes mer än en Underrätt, samt Universitetens domsrätt blifvit upphäfd genom Kongl.
Förordningen den 2 April 1852.
1 öfriga delar af Tryckfrihets-förordningen anser Utskottet annan förändring i följd af den föreslagna utvidgade friheten att anlägga boktryckerier icke erforderlig, än att Justitie-statsministern eller dess Ombud berättigas att, för erhållande af qvarstad å sådan skrift, som utgifvits från tryckeri å landsbygden, påkalla biträde af närmaste kronobetjent, hvarom stadgande torde böra i 5 § 8 mom.
Tryckfrihets-förordningen inflyta.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit anfördt, får Konstitutions-Utskottet vördsamt föreslå följande förändringar i Tryckfrihets-förordningen. § I - (Nuvarande lydelse, hvari med kursiv stil äro utmärkta de delar, hvilka blifvit föreslagna att ändras eller utgå). 5:o.
Privilegier å boktryckeri honom tjenligt synes, uti Stad eller inom ett afstånd derifrån af högst en half mil.
Då ett boktryckeri sålunda utom Stad anlägges, skola — — — — lyda under Stadens rätt.
Den —Justitie-Stats-Ministern.
(Föreslagen lydelse, hvari ändringarne och tilläggen äro med kursiv stil utmärkta). 5:o, Privilegier å boktryckeri honom tjenligt synes.
Då ett boktryckeri utom stad anlägges, skola lyda under när maste stads rätt.
Den Justitie-Stats-Ministern. § 5. 6:o. Förbrytelser anmäldt blif vit.
I Stockholm sker detta upptagande vid första allmänna Under-Rätt; i öfriga städer, der första och andra Under-Rätt finnas, vid den sistnämnda; Akademiernas Jurisdiktionsrätt, enligt deras konstitutioner, dock oförkränkt.
Stämningstid vare i allt fall, ehvad tryckeriet inom, eller, på sätt nyssnämnda § utstakar, utom Staden är beläget, enahanda, och förhålles dermed, som, om Stämningstid i Staden, Lag säger.
Uppstår fråga stadgadt är. 6:o.
Förbrytelser anmäldt blif vit.
Stämningstid vare den, som i tvistemål är i Allmänna Lagen stadgad.
Uppstår fråga stadgadt är.
4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 13. 8:0.
Finner Justitie-Stats-Ministern — vare han eller det berättigad, att i Stockholm, genom biträde af Ofver-Ståthållare-Embetet, och i öfriga städer samt orterna, medelst skyndsam handräckning, som ej får vägras af den Magistrat, hvarunder boktryckeriet, enligt § 1, lyder, sådan qvarstad erhålla; Burande — den andra Magistraten och den tredje Boktryckaren.
Magistraten — i enahanda ordning, som handräckning af Magistraten till qvarstadens beläggande — skulle erhållas. 8:0.
Finner Justitie-Stats-Ministern — vare han eller det berättigad att sådan qvarstad erhålla, medelst skyndsam handräckning, som ej får vägras, i Stockholm af Ofver-Ståthållare-Embetet, i öfriga städer af Magistraten, samt å landet af närmaste Kronobetjent; Börande — — ■—- den andra Magistraten i den stad, hvarunder boktryckeriet, enligt § 1, lyder, och den tredje Boktryckaren.
Magistraten :— — — i enahanda ordning, som handräckning till qvarstadens beläggande — — — skulle erhållas.
Reservationer: af Grefve Mörner, C. G. D.: »Att medgifva en så obegränsad rätt till boktryckeriers anläggande, som Utskottets förslag innehåller, har synts mig hvarken vara ändamålsenligt eller af något förhanden varande behof påkalladt, hvaremot jag ansett en mindre utvidgning af nämnda rättighet i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det sednare af de utaf Riksdagsfullmägtigen Lars Ersson framställda förslag kunna utan äfventyr och till beredande af ökad beqvämlighet för allmänheten medgifvas.
I sådan syftning har jag äfven uppgjort ett ifrån Utskottets något afvikande förslag till förändrad redaktion af 5:te mom. i l:sta § af Tryckfrihets-förordningen, så lydande:
Privilegier å boktryckeri — — — — — — — — — — — — — — uti stad eller inom ett afstånd derifrån af högst en half mil eller i sådan köping eller annan dermed jemförlig ort, som har en folkmängd af minst 500.
Då boktryckeri utom stad anlägges, skola — — — — — lyda under närmaste stads rätt.
I öfrigt har jag biträdt Utskottets förslag.» af Friherre Leijonhufvud, C. af Herr Lagerhjelm, G. R.: »Då Konstitutions-Utskottet vid innevarande riksdag, i följd af till Utskottet ingifna motioner, haft under sin behandling förslag till långt vigtigare förändringar i grundlagarne och särskildt till förändring af 5 § 2 mom. i Konstitutions-Utsköttets Memorial N:o 13. 5 2 mom.
Tryckfrihetslagen, angående juryns sammansättning, och Utskottet ansett sig ej böra till den snart sammanträdande Riksdagen öfverlemna så genomgripande förändringar i våra grundlagar, som dessa motioner afse, anser jag mig icke kunna biträda Utskottets beslut rörande det nu öfverlemnade förslaget till förändring af Tryckfrihetslagen i hvad det angår en utvidgad rättighet för boktryckeriers anläggande å landet, såsom mindre nyttigt och nödvändigt än hvad de af Utskottet afslagna motioner i sig innebära»; i hvilken reservation Friherre Leuhusen, F. O., och Herr Ramsay, A. II., förklarat sig instämma. af Herr Biskop Anjou samt Doktorerne Rundgren, Ljungdahl och Falck, hvilka ansett de grundlagsändringar, förslaget afser, icke kunna hänföras till sådana högst nödiga eller nyttiga ändringar i grundlagarne, som i 81 § Regeringsformen omförmälas. af Herr von Stockenström,: »I anseende till de många brister, som ©tvifvelaktigt vidlåda Tryckfrihetsförordningen, hyser jag den öfvertygelse, att denna grundlags fullständiga omarbetning, hvarmed Rikets Ständers sista Konstitutionsutskott likväl ej torde böra sig befatta, är af behofvet påkallad och jemväl kommer att i en icke aflägsen framtid företagas.
En sådan öfvertygelse har föranledt mig och, såsom jag tror, äfven en och annan af Utskottets öfrige ledamöter, att icke lemna uppmärksamhet åt andra vid innevarande riksdag väckta förslag till förbättringar af Tryckfrihetsförordningen, bland annat angående förändrad organisation af jury-inrättningen i tryckfrihetsmål.
Jag finner lika litet skäl för framläggande af ifrågavarande förslag, såsom likaledes afseende endast ändring af vissa delar i författningen, och reserverar mig alltså emot Utskottets beslut.» Herrar Uggla, C. G., och Trolle, C. A., Doktor Lindgren, samt Herrar Wcern och Carlén hafva anmält, att de i Utskottets beslut icke deltagit.
Prot. 1865 4 1866.
3 Sami, 11 Håft.
2 Stockholm, tryckt hos Sam.
Elmstedt, 1866.
Komtitutions-Utskottets Memorial N:o 14. 1 N:o 14.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 April 1866, kl. 1. e. m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut rörande det i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 10 framställda förslag till ändring i 28 § Regeringsformen, så att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska.
Af inkomna utdrag utaf Riks-Ståndens protokoll för den 11. 14 och 18 innevarande månad har Konstitutions-Utskottet inhemtat, att dess i Memorialet N:0 10 framställda förslag till den ändring i 28 § Regeringsformen, att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste-Ståndet förkastats.
Då Utskottet finner sig icke kunna föreslå en sammanjemkmng af så skiljaktiga meningar, får, jemlikt föreskriften i 81 § Regeringsformen, Utskottet härom göra anmälan, med vördsam hemställan, huruvida icke Högvördiga Preste-Ståndet skulle vilja efter de öfriga Riks-Stånden sig loga.
För den händelse åter att sådant icke skulle ega rum, får Utskottet, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande Votering s-proposition:
Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 10 framställda förslag till den ändring i 28 § Regeringsformen, att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Bill. till R.
Brot. 1865 & 1866. 3 Sami. 12 Baft. 2 Konstilutions-U(skottets Memorial N:o 15.
Den det ej vill, röste Nej; Vinner
Nej, är nämnda grundlagsändringsförslag förkastadt.
\ N:o 15.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Maj 1866, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ständens beslut rörande det i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 13, framställda förslag till ändring i åtskilliga delar af TryckfrihetsFörordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet af detsamma tillhandakomma utdrag utaf Riks-Ståndens protokoll för den 23, 25 och 28 sistlidne April samt 1 innevarande månad inbemtat, har Utskottets uti Memorial J\° 13 framställda förslag till ändring i åtskilliga delar af Tryckfrihets-Förordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier, blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila tili grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af de öfriga båda Riks-Stånden förkastadt.
Då således oförenlig skiljaktighet förefinnes emellan Riks-Ståndens beslut rörande nämnda förslag, får Utskottet detta förhållande hos Rikets Ständer anmäla samt tillika vördsamt inbjuda Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet att efter de öfriga Stånden sig foga Derest denna inbjudning icke skulle antagas, får Utskottet, för frågans ytterligare handläggning genom omröstning i Förstärkt Konslitutions-Utskott, lill Rikets Ständers godkännande vördsamt föreslå följande Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 15.
3 Voterings-proposition:
Den som vili, att det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet Jfå 13 framställda förslag till ändring i åtskilliga delar af Tryckfrihets-Förordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Konstitutions-Utslotteis Memorial M 16.
1 \'
:o ta.
Ank. till Exp.-Utsk. ilen 25 Maj 1866. kl. 1 e. di.
Memorial till Rikets Ständer, tued anmälan örn de i Förstärkt Konstitutions- Utskott verkställda omröstningar.
S t a ts-U t s ko l te t s B etan kan den.
Bgj Herr Timm tror vara af Stats-Utskottet begånget, upplysningsvis andragit, att en del ;if det genoiii Herr Presidenten Friherre Fock upphandlade.
Spannraålsparlie verkeligen skall hafva blifvit directe från Fartygen lill Båntagare utlemnadt, då deremot Ståts-Utskottets
Utlåtande gifver vid handen, att hela beloppet af den upphandlade
Säden blifvit in natura aflefvereradt på Upsala Krono-Magazin samt derifrån tiil undsättnings behöfvande successive utdeladt, och har Herr Tham till bestyrkande af nämnde sitt påstående producerat ett af förre Magaz;ins-Förvaltaren, HQf-Qvartermäsfaren Grandinsson den 29 November 1820 ulhändigadt betyg, hvilket äfven funnits öfverensstämmande med den uppgift Herr Tham nu meddelat.
Stats-Utskottet som med all tillhör» lig noggrannhet behandlat förevarande an» märkningsfråga, kan för ingen del vidkännas den rubrik af misstag, som Herr Tham velat fästa vid Utskottets åtgärder.
Grunden för sitt bedömande i denne del af frågan hvarinnom Herr Thams anmärkning sig inskränker, har Stats-Utskottet enligt hvad dess förre afgifne Utlåtande äfven upplyser, hemtat från det af Hof-Qvarter-< 5p8 Sta ts-U t s k o 11 e t s B ela n k a 11 cl en. mestaren Grandinsson redan den 18 December 1819 utfärdade Uppbördsmannaqvitteuce, hvilket blifvit bi lagdt och åberopadt uti Herr Presidenten Friherre Focks för Spannmåls-upphandiingen ingif11 e Redogörelse, (Se fol. i4>ö36 uti i3:de Verificalions-Bandet af Allmänna MagazinsXurättningens Räkenskaper för år 1819) och varder nyssnämnde qviltence här ordagrannt inlaget, så lydande: ”Att Herr Baron, Presidenten och Commendeuren Fock under loppet af åren 1817 och 1818 till Krono-Magazinet härstädes levererat Ett Tusende Femtio En Tunnor 16 Rappar Iliad Råg; samt Elt Tusende Femhundrade Fyratio Fyra Tunnor 18 Kappar Korn och Tre Hundrade Nittio Fyra Tunnor 8 Kappar Häfra, hvilken Spannmål detta år blifvit lill landets Allmoge med flere nödlidande på Credit utiemnad; samt Gppbörds-Längder till Krono-Fogdarne lemaade, till medlens indrifvaude, det varder på begäran intyg a dt.
Upsala Krono-Magazins-Contoir den i8:de December 1819. J. E. Grandinsson.”
Utaf förestående qvittence, hvars tillförlitlighet så mycket mindre bör be - Stat s-U tskottets B e t ä 11 k a 11 d e n. tviflas, som detsamma legat lill grund för den med Herr Presidenten Friherre Fock slutade Liqvid om Spannrnåls-upphandlingen, vederlägges äfven möjligheten deraf, att någon utleverering kunnat ske från fartygen, dåTqvitlencel upplyser, att Säden skall hafva ingått till Ivrono-Magaziliet till hela sitt belopp åren 1817 och och 1S18, men först år 1819 till undsättning för behöfvande i Upsala Län blifvit använd.
Hen besynnerliga motsägelse, som i flere afseenden råder emellan del af Stats-Utskottet åberopade q vil tense, samt det betyg Hof-Qvartermästareu Grandinsson meddelat och hvilket senare Herr Tham för sin anmärkning begagnat, har Stats-Utskottet icke eller förr än nu varit i tillfälle att till närmare undersökning anmäla, emedan detta Betyg icke funnits bland de Handlingar i Allmänna MagazinsBirectionen, som med meranämnde Spannmåls-upphandling egt gemenskap.
Ytterligare har Herr Tham till vägledning för StalsUtskottet i denna Anmärk nings-fråga trott sig böra omnämna, att Kongl. Allmänna Magazins-Directionen redan genom beslut af den 28 Juni 1820 meddelat Herr Presidenten Friherre Fock Bgo St a t s-U t s k o 11 et s Betänkande it. fullständig decharge för de till Spanmålsupphandlinger utägne medel.
Härvid får Stats-Ulskötlet göra deni érindran, att Kongl. Birectionens nyss anförde
Beslut hvilket för Utskottet ingalund da varit okändt, tydligen slutas med hänvisning till den kraft och verkan KongL Brefvet af den i8:de Januarii ij8i förmår; och då i följd af samma KongL Bref, Herr Presidenten Friherre Focks redogörelse ej Varit fritagen från KongL Kammar-Rättens vidare granskning, har väl genom Birectionens beslut någon inskränkning
Uti Riksens Högloflige Ständers och deras Revisorers pföfnings-rätt hvarken kunnat åsyftas eller tillvägabringas, utan lärer denne decharge endast höra tillämpas på den inom Kongl.
Bireclionen föregångne revision, hvilken åter ej sträckt sig längre än till Ziffran* 4-de Punkten af Stats-Utskottets
Ut*» låtande angående det af Allmänna M a g a z i n s-B i r e c t i o n eli år 1820 beviljade
Spa nnrn åls-utbyte för Selet» Bruk i Norrbottens Län: från Sta t s-Ute k otte ts B,e tä n k n nd en.
6oi Från Högloflige Ridderskapet och Adela har frågan om nämnde Spannmålsutbyte blifvit återremitterad: hos Högvördige Preste-Slåndet deremot, har densamma under den i8:de samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet den 25:te sisth Junii ansetts höra förfalla; och af Välloflige Borgare-Ståndet är Utskottets Utlåtande tili alla delar godkändt.
För sin del får Utskottet härmed vördsamt tillkännagifva, att Utskottet ej funnit någre sådane skäl framställde, som tili förändring i Utskottets om beskaffenheten af berörde bytes-afhandling yttrade öfvertygelse, skulle kunna föranleda, ulan underställes å nyo det först afgifne Utlåtandet Riksens Högloflige Ständers upplysta pröfning. 7:de Punkten af Stats-Utskoltels Utlåtande, angående inköpet af f d.
San tesson sk a egendomen i Götheborg samt det sedermera föreslagne
Bytet af samma egendom emot C om mere e-R fide t Björnbergs hälft i f. d. Ostindiska Compagniets hus uti nämnde Stad. 4:deSaml.
Band. 38 * <*>02 Stat s-T J t sk o t tets Betan k an cf en.
Sedan HögvÖrdige Preste-Ståndct och Välloflige Borgare-Ståndet den sSite sistl.
Junii gillat Stats-Utskottets i forenämnde fråga meddeldte Utlåtande, påfordra de lios llögloflige Ridderskapet och Adeln härvid gjorde anmärkningar icke någon ytterligare åtgärd, då frågan enligt 6g §. uti Regeringsformen bör anses såsom redan afgjord; Hvilket Stats-Utskoltet får härigenom vördsamt anmäla.
Slockholm den 4 September iSgä.
N:o 47*.
Ankom den 15 Sept, 1823. ^/flätande, i anledning af Casseurens vid General-Assi«- sistance-Contoiret, tillförord - S la ts-U tsko 11 e t s B etä nk a n de n. 6o3 nade Casseurens vid Riksgälds-Contoirets Credit Sedel - /^erk, Kamereraren Israel Tingbergs ansökan om Afsked med Pension.
Sedan hos Herrar Fullmägtige lili Riksgähls-Contoiret Kamereraren Israel Tingberg sökt, alt, i anseende till den ögonsjukdom, hvarmed, enligt företedde särskildte Liikarehetyg, Tingberg är besvärad, undfå afsked med bibehållande af dess nu, innehafvaude Lön, såsom tillförordnad Lasseur vid Riksgälds-Contoirets CreditSedel-Verk; Men Herrar
Fullmägtige på sätt deras under den 29 sistl.
Maji utfärdade Resolution innehåller, ansett sig, enär Tingberg icke styrkt, alt han för närvarande är till tjenstgöring oförmögen och icke heller alt hans ögonsjukdom är obotelig, ej kunna Tingbergs ansökning bifalla; sä har Tingberg, sorn under tiden den 5 derpåföljde Junii, uppå särskild, likaledes med Läkare-betyg beledsagad, ansökning, till .återställande af sin försvagade Synför - <3o4 S t a ts-U t s k o 11 e ts
Be t änkan den. mäga, erhällit 6 månaders tjenstledighet, alt räkna från sislhérörde dag, uti en sedermera till Siats-Utskottet ingifven skrift, förnyat sin anhållan oin afsked med Pension samt tillika bönlallit att, derest vid afskedstagande! hela lönen icke skulle kunna såsom Pension Tingberg beviljas, honom måtte tilldelas åtminstone någon del deraf, i förhållande till den tid, han varit i Statens tjenst.
Tingbergs ansökan vnlfogade handlingar inherntas. att Tingberg, sorn är 5a år gammal, i 34 år varit Ordinarie Tjensteman dels vid Riksgälds-Contoiret, och dels vid General-Assistance-Contoirel, samt att, då han sednast år 181 uppå derom gjord ansökan, åter förflyttades till tjeTrstgöring vid Riksgälds-Contoiret med förordnande att tills vidare förrätta deu Casseurs-tjenst vid Credit Sedel - Verket, ifrån hvilken han nu söker entledigande, honom lemnades rättighet alt åter tillträda den af honom förut innehafde Casseurs befattning vid General-Assistance-Contoirel med samma tjenst åtföljande
Lön, derest förstnämnde tjenst skulle komma att indragas.
,, Uti Högloflige Banco-Utskottets af Tingberg åberopade Reglemente af den 8 Sta'_s-Utskottets Betänk anden. 60 5 Augusti 1815 stadgas i afseende på rättigheten Lill Pension för de Bankens Tjenstemän, hvilka icke uppnått 5o Tjensteeller no Lefnadsår, och för sjuklighet söka afsked, att, enär en Bankens Betjente genom obotelig sjukdom blifver oförmögen till vidare tjenstgöring, Herrar BancoFullmägtige ina ega rättighet, alt, efter 111- liemtad noga kännedom så väl örn dess oförmögenhet till tjenstgöring som bestyrkte oboteliga sjukdomstillstånd., honom då på Pensions-Stat flytta, med åtnjutande af dess fulN Lön, såsom Pension, ehuru han ej uppnått den föreskrifne ålder af 5o Tjenste- eller 70 lefnadsår; äfvensom uti 11 Art. 4 §•