Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär endast trerrne Riksstånd remitterat de inom Stånden gjorda motioner till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, hade detsamma endast att utlåta sig öfver dessa.
Äfven med anvisning af Herr Hammarsköld, hade det icke trott sig tillständigt, att affordra Högv.
PresteStåndet del af de discussioner, som blifvit tili Ståndets enskiidta Utskott öfverlemnade, och fortfar Allmänna Besvärs, och Ekonomiutskottet att anse sig obefogadt, att öfver så väl de sistnämnda sorn deras behandling fälla något omdöme.
Tyesv. och Ekon.
Den hufyudsakliga anmärkningen mot »ya Scholordningen, i hvilken ock Motionärerne sammanstämt, rörer 1 Sectionen 5 Cap. 4 §•
Utskottet har öppet sagt sin nia* ning så vidt vara Motionairernes, att inträde i Läroverk icke borde vägras den obemedlade gossen, om han i öfrigt fyllde fordricgarne, det vanliga antalet icke var öfverskridet, och rum i Scholan förefanns, samt medel kunde honom beredas, att utan tiggande uppehålla sig vid Läroverket.
Meå eller utan föreskrift i Scholordningen komma dessa villkor att blifva gällande.
Mai hända sträckte
Utskottet sin välmening
För långt, då dess förslag innehar, ait all dea omsorg hos Ephorus och Lärare, att bereda fattig ungdom tillgångar, hvilken är en verkan af sedekänslan och torde på da flesta ställen vara praxis, skulle blifva elfe åläggande, åtminstone ett tillstyrkande a£ lagen.
De mer eller mindre lämpliga yttranden, som deremot blifvit afgifne, förringa icke Utskottets afsigt.
Då likväl förslaget till ändring blifvit anseddt, än lika strängt som förbudet, ä'n föga lindrigare äa detta, och i Högv.
Presteståndet betänkligheter yttrats, mot verkställigheten af hvad förändringen åsyftade, återstår för Utskottet intet annat än att, då det sjelft ogillar §:s nuvarande lydelse och misströstar att:
Bihang till RihsSt, Fröt.
)G23i 8'de Sami. $Iiq 74, äijo Besv. och Ekon.
Betänkanden. kunna förlika de stridiga åsigterna, hemställa till Rikets Högloft.
Ständer, om de icke täcktes hos Kongl.
Maj:t anmäla sin underdåniga önskan, det genom Nådig allmän förklaring, eller Skrifvelse till Consistorierna, denna paragraph till sin kraft och verkan upphäfdes.
Antnärkningarne mot obemedlad gosses befrielse från afgifter till läroverket, hafva icke ändrat Utskottets tanka.
Om hans anhöriga kunna med något bidraga, böra de heldre förse honom än Bibiiotheket med böcker, heldre fylla hans behof än fattigcassan, till hvilken han har rättighet, men icke skyldighet.
Undanrödjandet af obehöriga hinder för medellös gosses intagande i Läroverk och hans frisägelse från afgifter fortfar
Utskottet att anse för så vigtiga omständigheter, att ändring, i hvad Scholordningen i dessa delar föreskrifvit, utan dröjsmål bör begäras, och får Utskottet således förnya sin hemställan om den föreslagna underdåniga Skrifvelsen.
Att man i en barnschola skall få inträde vid än så framskriden ålder och qvarblifva der så länge som heldst, gillas icke af någon sund uppfostringslära, och linner Utskottet sig ej böra frånträda hvad det härom yttrat, hvilket det således åberopar.
Den nu tre gånger upprepade, i sig sjelf icke oförmodade, uppgift om den store Linnés 5-åriga vistande i Wexiö Schola, är Resv. och Ekon.
Betänkanden. tiji så mycket mindre ett skäl mot Scholordningens föreskrift, att gosse icke längre än g år får vistas i afdelning, utan att blifva flyttad till högre eller ur Scholan, sorn, om ock ett sådant lynne, hvilket Herr Hammarsköld tänker sig förfärligt, vore ett inot förmodan hoppgifvande snille, detsamma, om blott så lagas, att inom g år hvarje flyttning till högre klass kan ske, har 12 års rådrum, att skrida genom de 4 klasserna af en högre Lärdomsschola, och således, om det vid vanlig tid inträdt i scholan, icke påskyndas att blifva gymnasist förr än vid myndiga år och kan få blifva det an åldrigare, om det börjat sin scholgång sednare.
Utskottet, som icke haft att afgifva något omdöme öfver Scholordningen i det hela, tnen att yttra sig öfver motionerna, har utan förkärlek till den förra, utan partiskhet mot dessa, funnit dem uti de förut omnämnde stycken, dels misstagna dels af mindre vigt, och således icke föranleda någon tidigare revision, än den anbefallda, hvilken icke lång tid härefter skall anställas af sakkunnige och i ett åt ämnet egnadt lugn.
De anmärkningar, hvilka tvänne af Motionairerne vid återremissen gjort i dessa detailer, hafva så mycket mindre rubbat denna mening, som de äro återsägelser, utan nya, mera bindande skäl.
Utskottet tror sig således visa tillbörlig vårdsamhet om 2172 Ben1. och Erion. UtsJc.
Ständers dyrbara tid, då det icke upprepar sina redan afgifna gensvar.
Någon tid, för Uppfostringscommittéens upphörande, har det icke varit Utskottet tillständigt att bestämma.
Då Committéen ännu har sig uppdragna ofullbordade värf, och om än den icke, enligt Herr Hartmansdorffs tanka, ersätter en centralstyrelse för undervisningsverken, dock kan lills vidare användas såsom en beredning af de förslag, som i uppfostringsämnen blifvit gjorde, lärer dess fortfarande få bero af det behof, Regeringen finner förevara.
Utskottet för öfrigt intet att tillägga sitt förut afgifna Utlåtande, hvilket det härmed får äran åberopa.
Dock värder detta allt till Riksens Högloft.
Ständers pröfning vördsamt hemstäldt.
Besv. och Ekon. VtsL Betänkanden. 1175 N:o 169.
Ankom d 29 Aug. 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om
Directioners inrättande till Kavalleriets beklädnad, m. m.
Utskottets Betänkande N:o 99, om inrättande af Directioner till kavalleriets beklädnad, har af Höglofl.
BondeStåndet blifvit återremitteradt, till följe af inom dessa Stånd dervid gjorde anmärkningar, hvilka innefatta: 1:0 Att Utskottet förnämligast framställt det reglementariska, men icke grunderna, åtminstone dessa ej med den fullständighet, som vederbordt. 2:0
Att munderingens slitningstid blifvit beräknad i likhet med den vid de värfvade regementerna, hvilket gör kostnaden, dubbelt större, än på det sätt, som Friherre Mannerheim uppgifvit. 5:0 Att Utskottet föreslagit, det Directionen skulle bestå af Landshöfdingen, Regementschefen, 2:ne Ryttmästare och 4 Rusthållare; men, då Ruäthållarne jemte Landshöf - 1174 Besv. och Ekon.
Betänkanden. bingen utgöra fem, men befälet endast 3:ne personer, blifver vid omröstningarna förhållandet olika mot hvad som är antaget vid Infanteriernas Beklädnads Directioner, der Rotehållarnes ombud ära lika många, som Regementets. 4:0
Att den edsvurne djurläkare, som Utskottet föreslagit, icke i annan egenskap måtte användas, än för att lemna upplysningar, emedan det måste tillkomma mönsterherren, att afgöra om hästar; äfvensom det blifvit yrkadt, att, då endast 2:ne Veterinairinrättningar finnas, och det således blir svårt att derifrån få en Djurläkare, hvilken, såsom Utskottet föreslagit, skulle afgifva trovärdiga yttranden, om hästars tjenstbarhet, den förändring borde antagas, att en ifrån nämnde inrättningar utgången elev vid dylika tillfällen finge tillkallas. 5:0
Att det icke kan förenas med kronans tjenst och Rusthållarnes bästa, om mönstring, såsom Utskottet tillstyrkt, endast får hållas hvart 5:dje år; hvilket dock af andra blifvit bestriddt. 6:0
Att beklädnaden må inrättas på passevolance, på det att all klagan om villkorlig behandling vid munderingspersedlars cassation måtte upphöra. 7:0 Att Utskottet icke yttrat sig, huru i krigstider bör förhållets; hvarvid blifvit föreslaget, antingen att den årliga afgiften ökas, alldenstund slitningen är större och Best), och Ekon.
Utsk, Bet ankan den.
U75 munderingens vidmagthållande dyrare, eller ock, för att afhjelpa det ovillkorliga och tryckande i nu varande beklädnadssätt för Rusthålls regementer, att en lika afgift så väl under krig sorn fred bestämmes och fastställes. 8-o Att Utskottet föreslagit: det alla Ledamöter af Directionen böra underteckna Besluten, i händelse de skola gälla; hvarigenom, enligt någras mening, skall hända, att, om någon bland Ledamöterna är af särskild tanka och vägrade sin underskrift, beslutet ej kunde befordras till verkställighet. 9:0
Att, till följe af Utskottets förslag, det Landshöfdingen i samma län, inom hvilket större delen af regementet ligger förlagdt, skall vara Ordförande i Directionen, det skall inträffa, då regementet ligger inom flere län, att endast Landshöfdingen i ettdera länet får säte och stämma i Direclionen. 10:0 Att
Directionen äfven borde befatta sig med rustningshästars anskaffande, hvilket Utskottet afssyrkt på den grund, att Rusthållaren icke med den noggrannhet skulla vårda hästen, då han icke hade samma interesse vid dess vidmagthållande.
Det föreslås derföre, på det allmänna interesset skulle kunna förenas med det enskildta, att, vid. remontera uppköp, en del af köpesumman tagea af den samlade fonden, och den andra 11/6 Beit)- och Ekon.
Bet ankanden, tillskjuten af Rusthållaren, hvilken derigenom uppmanas att med omsorg och nit akuta ai.n häst. 3U:o Att Compagnie- och Squadronsehefersiö icke må berättigas till cassation af munderingsperseölar eller annan befattning med munderingar, ä» hvad de smärre och ut&
Förfaltningame bestämda persedlarne angar.. 12:0
Att, då begagnandet af vadmal till soldatens beklädnad har många skäl båda för och mot sig, Utskottet måtte taga densia fråga i särdeles öfvervägande.
Detta allt har Ekonomiutskottet tagit under pröfning.
Utskottet har först fästat sig vid den omständighet, som nästan allmänt blifvit yrkad, att det vigtiga ändamålet af en förbättrad anstalt för kavalleriets, beklädnad skulle säkrast vinnas genom ordentligen upprättade Passevolaneecontracts ingående för karl- och bästmuaderiage» m. ni.
För att komma i tillfälle att på tillförlitliga upplysningar kunna grunda sin öfvertygelse i denna fråga, har Utskottet ansett angeläget vara, att, rörande denna del af ämnet, inhemta nödiga underrättelser från Kongl. Maji :ts General Adjutants Expedition lör arméen, som af sådan anledning meddelat uppgifter och uträkningar på kostnaden af hvarje indeldt^kavallexicorps eller Irån kavallerie afsutet indeldt infanterseiageoicate8_ nya^tnundering för ett år, eftes Besv, och Ekon, Utsk.
Bethnkanile/t.
1177 gällande priser, samt med antagen dubbel slitningstid för persedlarne, emot hvad staten för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Husarregemente består, då tioppen är kavallerie, men emot Kongl. Maj:ts eget värfvade regemente, då tioppen är infanterie, äfvensom 20 Procents tillökning i årliga kostnadsbeloppet blifvit upptaget för underhållet af persedlarne och ersättning af tillfälliga förluster.
Enligt dessa uppgifter skulle årliga kostnaden belöpa sig vid (För Karlmundering - Kongl. Lif- j regementets !
Brigadens j Dragoncorps Husarcorps i Smålands .
Husar-rege-; mente Skånska Dra-' gonrege- j mentet.
; Skånska Husar-rege- ! mentet. i Lifregementets Grena- j dier corps.; Andra Lif- j grenadier- j Regementet.1 Smålands j Infanteri i Bataillon. j Vestgötha Infanteri Regementet.
Bohus Läns Regementets Södra Bataillou, 15 38 * 15 10 2 15 3 6 13 29 7 15 28 2 13 13 3 12 31 2 12 14 6 12 9 6 10 41 3 Rem- tyg Häst- Mun- dering Förlust Ersätt- ning Bevä- ring Summa 25 8 36 8 1 r6 8 7 *6 8 4 35 4 4 51 ,J 1 32 r 32 3° 3 9 29 3i 5 36 8 7 it 4 4 29 6 1 32 29 17 36 8 7 14 4 16 j 1 32 27 52 4 56.8 5 45 4 31 4 1 32 29 29 2 21 3 — 2 35 8 I 12 >7 34 2 *9 9 — 2 29 4 I 12 16 443 12 7 — 2 24 7 I 5 4 16 9 12 7 — 2 25 7 1 5 4 »6 3 13 9 _ 2 n — * 5 4 14 23 41 1178 Belli, och Ekon.
Viå granskningen af dessa uträkningar, hvilka äro barbos vördsamt bifogade, tror Utskottet sig finna, att, i händelse passevolancecontracter enligt dem afslutas, synes ingen vidare förändring i de afgifter, uträkningarna upptaga, kunna drabba Rusthållaren, än den, som kan uppkomma af det ena årets skii/aktiga priser å persedlarne mot det andra; hvilken skiljaktighet icke bör kunna blifva betydlig, om det bestämmes och antages, att persedlarnes pris bör beräknas och af Rusthållaren erläggas efter ortens markegång, Det har derjemte icke kunnat undgå Utskottets uppmärksamhet, att erläggandet af en viss ärlig Passevolanceafgift, för hela karl- och hästmunderingens anskaffande och underhåll, skulle, jemte det den bereder säkerhet i beräkningen af utgifterne för de rustande, samt en jemnare fördelning af rustningsbesväret, då de erforderliga kostnaderne utgå af den gemensamma fonden, lämpligare uppfylla ändamålet, än hvad Beklädnadsdirectioner, utan passevolance-inrättning, kunna uträtta.
Härtill kommer, att den tillökning, som till 5:tedels belopp af årliga bidraget, till karl- och hästmundering samt remtyg, blifvit upptagen och beräknad, dels för underhållet af förenämnde persedlar, dels till ersättning för tillfällige förluster, synes för ändarnälet vara oundgängligen af nöden.
Utskottet anser sig derföre, pä förenämnde Besv. och Eton.
Betankcinden.
1179 böra, med förändring af sin förra mening i denna del, vördsamt föreslå: afslutande af Passevolancecontracter för karl- och hastmunderingen samt beväring vid indeldta kavalleriet, äfvensom munderingen och Beväringen vid de från kavalleriet till infan c1 terie förändrade troppar, och att, vid ifrågavarande Passevolance, följande måtte iakttagas: 1:0
Att den Passevolanceafgift, som de rustande årligen kan åligga för anskaffandet och underhållandet af alla till karl- och hästmunderingen hörande persedlar, remtyg och beväring, äfvensom hästbeslag under möten och marcher, skall beräknas efter det å hvarje persedel utsatte värde, i förhållande till den persedels fastställde brukningstid, jemte 20 procents förhöjning för dess underhållande. 2:0
Att värdet å hvarje persedel skall årligen bestämmas i markegängstaxorna för de län, der ifrågavarande troppar äro indeldte, men underställas Krigs- och Commarcollegiernas pröfning, så att det hvarken må blifva högre upptaget än det pris, Kongl.
Krigscoliegium för samma persedlar, vid sine upphandlingar, betalar, eller så lågt, att persedlarne derföre icke kunna anskaflas. 5:0
Att brukningstiden fastställes för hvarje persedel, särskildt vid hvai;e regemente, eller corps, i enlighet med bilaggde, förut åberopade förteckningar, vid hvilkas upp - ll8o Kesv. ock Ekon. Utsk.'Belänk<inden. rättande brukningstiden i allmänhet blifvit utsatt dubbelt sä lang, som den för Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens Husarregemente fastställde, då troppen är kavallerie, och den för Kongl. Maj:ts eget värfvade regemente, då troppen är infanterie, samt värdet å persedlarne beräknadt efter nu gällande priser. 4:o
Att dessa passevolancemedel böra, för sitt afsedde förrberörde ändamål, förvaltas af en Direction, såsom Utskottet i det återremitterade Betänkandet föreslagit, deruti Utskottet, till följe af gjorde anmärkningar, endast tillstyrker den förändring, att antalet af Rusthållare, som äro ledamöter i Directionen, må nedsättas från 4 till 3» såsom jemnt svarande mot antalet af Directionens Ledamöter af befälet, genom hvilken jemnvigt å ömse sidor Konungens Befallningshafvande kommer att erhålla decisionsrätten vid tillfälle af stridiga meningar. 5:0 Att Contract otn ifrågavarande Passevo* lance skall upprättas på 12 år, räknade från den 1 Januari 1824. 6:0
Regementets karl- och hästmundering bör vid aflevereringen till förenämnde BeJdädnadsdirection vara ny, mot det att, enär Passevolancetiden är tilländalupen, den, i händelse Conlractet icke förnyas, äfven ny af Direclionen till de rustande återlemna».
Vid de regementer äter, der munderingen Besv. <?c/i Ekon.
BetänkanAen. ugi icke är ny, ega de rustande antingen att uppskjuta med Passevolancens antagande, tilldess munderingen blifvit casserad, eller ock antaga Passevolancen genast och aflemna de befintliga persedlarne, då, medelst en för ändamålet tillförordnad
Generalmönstrings förrättning, bör utrönas och bestämmas, huru lång tid den ifrågavarande persedeln ännu kan brukas, och denna tid afräknas ifrån den i Passevolancecontractet för persedeln bestämda hela slitningstid, då skilnaden erlägges af Rusthållaren till Beklädnadsdirectionen, hvaremot enahanda förhållande skall ega rum till de rustandes förmån, då Passevolancetiden är förfluten och Contractet icke skulle förnyas. 7:0 Att Passevolanceafgiften förhöjes med 50 Procent, enär regementerne äro i och för krig utcom trien dera de.
Om åter under fredstid regementernas hela styrka eller en del deraf är samlad öfver tvänne månader, bör regementet för så stor del, som commenderad varit, af Kongl. Majit och Kronan undfå en lämplig slitningsersättning, i män af den utöfver 2 månader varande tiden. 8:0 Karl- och hästmunderingen m. m. bör likasom hittilP framgent å Rusthållen förvaras, om ej Rus hallarne esquadronsvis öfverenskomma om uppförandet af trossbodar, hvarest persedlarne kunna förvaras. lif}2 Besv. och Ekon.
Utskottet tillstyrker, att, i händelse dessa grunder af Riksens Höglofl.
Ständer godkännas, Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit behagade genom sina Befallningshafvande låta höra vederbörande Rusthållare, huru vida de åstunda, att i denna Passevolance ingå eller icke, i hvilket sednare fall frågan förfaller.
Sedan Utskottet salunda yttrat sin mening om förändring i det förslag
Betänkandet innehåller, i afseende på de puncter, som röra anskaffandet af karl- och hästmunderingen samt Beväringen m. m., gar Utskottet att utlåta sig i anledning af de öfrige anmärkningar, som mot Betänkandet blifvit gjorda.
I afseende på hvad Utskottet föreslagit, att till granskning af de obestämda yttranden, som mindre kunnige och till underbefälet räknade Hofslagare kunna, vid frågor om hästars tjenstbarhet, afgifva, en edsvuren hästläkare må tillkallas, för att på embetsed utgifva betyg, hvilka vid yppade frågor borde tjena till trovärdig efterrättelse, (inner Utskottet de dervid gjorde anmärkningar icke kunna föranleda Utskottet att tillstyrka någon vidare förändring än den, att äfven en från veterinärinrättning utgången elev må, i berörde afseende, kunna begagnas, enär han behörigen docu - Bcsv. och Elion.
Utsi- Betänkandtn•
11O3 menterat sig ega de dertill erforderliga kunskaper och insigter.
Beträffande de anmärkningar, som blifvit gjorda i afseende pä mönstringstiderrse, Ordförandeskapet i Directicnen, uti de fall, dä regementet ligger förlsgdt inom flere
Län, Directionens befattning med rustningshästars anskaffande, cassation af munderingspersedlar, samt begagnandet af vadmal till soldatens beklädnad, åberopar Utskottet den mening, Betänkandet innefattar.
Mot Utskottets förslag, att alla ledamö* terne böra underteckna besluten, i händelse de skola gälla, har äfven blifvit anmärkt, att, om någon biand ledamöterne vore af särskild tanka och vägrade sin underskrift, beslutet ej kunde fordras till verkställighet; men, som det är allmänt vedertaget och tillhör den collegiala formen i allmänhet, att äfven de ledamöter, som äro af särskild tanka, underteckna de gemensamma besluten, utan att derigenom vara förhindrade, att i Protocollet bevara sin enskilda mening, sa anser Utskottet, genom erinran om detta sakens förhållande, den sålunda gjorda anmärkningen förfalla.
Detta underställes Riksens Höglofl.
Ständers egen upplysta pröfning, jemte anmälan, att Betänkandet blifvit af Högv.
PresteStåndet bifallet.
Stockholm d. 19 Aug. 1325. 1184 kltsv. och Ekon.
Betankitnden•
Ankom den 29 Äng. 1823.
Betänkande, i anledning af vackt fråga, om Stadsrättigheters meddelande åt köpingen i Ronneby. -Hedervärda Bonde Ståndet har till Utskottets handläggning öfverlemnat ett Memorial af Vice Talemannen och Riksdags Fulimägtigen från Blekinge Län Jon Jonsson, som fäster uppmärksamhet*’n på den stora vigt och inflytelse på Näringar och rörelse inom provincen Blekinge, som skulle uppkomma, i händelse Stads-rättigheter bevilljades Köpingen Ronneby, belägen imellan städerne Carlskrona och Carlshamn, på en ganska fördelaktig plats för handel och sjöfart, der Allmogen har att påräkna säker afsättning å dess produeter; men, hvarest, i anseende till det tvangsband och det beroende, hvari köpingen skall stå under Carlskrona stad, hvarjehanda hinder nu förefinnas för utskeppningar och handelsförhållanden.
Vice Talemannen anförer derefter: att Ronneby varit en ansedd och blomstrande stad, tilldess invånarne, under Konung Carl XI:s envälde, anbefalldes att flytta till Carlscrona, för att bidraga till sistnämnde Stads befolkning*, men då delta Bew. och Ekon.
nQ5 ändamål redan längesedan vore vunnet, och köpingen ännu bibehöll en folkmängd af 14 ä 1500 personer, 12 å 15 köpmän samt många fabriker och factorier samt eger det förmånligaste läge för export-handeln på hela kusten, hemställer Motionairen, att Rikets Höglofl.
Ständer ville hos Kongl. Maj:ts understödja motionen, om beviljande af ifrågavarande förmåner för köpingen Ronneby.
Och har Vice Taleinannen derefter, uti ett sednare memorial, anmält, att nämnde köpings invånare sjelfve till handels- och finance-expeditionen nyligen låtit ingifva en ansökning i förevarande ämne, hvilken i afskrift blifvit bifogad, och som förmenas på det grundligaste sätt ådagalägga de rättvisa skäl, på hvilka motionen sig stödjer.
Som Utskottet, af de i denna fråga remitterade handlingar, inhemtat, att Ronneby köpings invånare redan till Kongl.
Majrt uti Dess handels- och finance-expedition ingifvit en underdånig ansökning om Stadsprivilegiers beviljande för nämnde köping, samt att denna fråga således för närvarande beror på Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning; alltså och då Kongl. Maj:t, till hvars Nådiga skärskådande jemväl blifvit öfverlemnad& de upplysningar i ämnet, som kommit Utskottet till handa, dess förutan eger en för Riksens Ständer icke användbar utBihang till RiksSt.
JÖ23> 8’-de Sami, N:r 75. SigS Besv. och Ekon, Utsk.
Betäukanden.
"väg, att, genom vadetbörande autoritelsrs hörande, erhålla andra tillförlitliga underrättelser, nödiga för en noggrann och fullständig granskning af förevarande fråga, samt Kongl. Majit, till hvars nådiga afgörande samma fråga egentligen hörer, således är bäst i tillfälle, att deruti fatta ett beslut, som närmast öfverensstämaier med rättvisa och billighet, samt vederbörandes sannskyldiga fördel, utan att förnärma andras derunder beroende rätt, finner Utskottet sig, vid ett sådant förhållande, icke ega skäl, att, i anledning af förenämnde motion, tillstyrka någon Riks. Högl.
Hvilket dock, jemte flere ledamöters särskildta Utlåtande, till Riks.
Högh Ständers pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 23 Aug. 1823.
OOOOOOOOOOa-afiE, Utdrag af Protocollet, hullet uti R.
Allmänna Besvärs och Ekonomi- Utskott den 23 Augusti 1823. S. D.
Herr af Borneman anförde: ”Då afdelningens Betänkande, rörande väckt motion, om stadsrättigheter för köpingen Rom Bfiv, och Ekon.
Eetänkanden. uö7> Heby, första gången i Högl.
Fia. no upplästes, yttrade jag, med flera af Utskottets ledamöter, den tankan, att, ehuru Jag visserligen icke delade motionairens å~ sigter, syntes mig dock, att, roed anledning ef de i denna fråga sammanstötande omständigheter, afdelningen tillbakahallit sitt om» döme i hufvudsaken och således afvikit från Ekonomiutskottets egentliga bestämmelse, att i dylika frågors utveckling framställa projectets allmänna nytta eller onytta, lämpad t till de förhållanden, som kunna sig förete, vare sig til locai, samhällsfördrag eller inflytande, i mer och mindre moa, på det helas båtnad.
När jag således yrkar en omarbetning af Betänkandet, önskar jag fästa Högl.
Utskottets uppmärksamhet vid följande omständigheter.
Då Konung Carl den XI insåg flyttningen af örlogsflottans etablissement, från norra delen af Riket, nödvändig, och att Blekinge skärgård dertill erbjöd den ypperligaste belägenhet, kunde valet af stället der icke undfalla denna stora Konung, hvars allmänna åtgärder innefattade den starkaste prägel af skarpsynthet och Svenskt medborgerliga beräkningar; dessa beräkningar inneburo stundom en obeveklig stränghet, men alltid rigtade på det halas samhällighet, och just derföre bibehöllts, JS38 Besv, och Ekon.
Betänkanden. viel beslut och verkställighet, en consequence i följden.
Det var icke nog, att för etablissementet af örlogsflottan ega en förträfflig hamn; nian glömde icke en talrik marine-corps, utvidgade civilverk och ändtligen en ganska betydlig varfsstyrfca af skeppstimmerman, handtverkare af alla slag, hvilket allt påkallade en grundläggning af större beräkning och omfång.