Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1848 till R:dr 4,966,193: » 1849 » 5,270,911: » 1850 » 4,919,805: » 1851 ». 5,564,091: » 1852 » 5,549,947: eller i medeltal till 5,254,189 R:dr; och ehuru, enligt hvad Kongl. Maj:t lilikännagifvit, denna inkomst, oberäknad! spanmålstullen, lemnat en för Slats-verket disponibel tillgång i medeltal årligen af något öfver 4 millioner R:dr, har likväl i anseende till det, i mån af handelsrörelsens stigande eller minskning, ombjtliga beloppet af tulluppbörden och de nedsättningar uti en del tullafgifler, som Kongl. Maj:t ansåge nödige och hvarom särskild Nådig Proposition till Rikets Ständer afgåfves, Kongl.
Maj:t i Nåder föreslagit Rikets Ständer, att beräkna denna Statsinkomsts nettobehållning till ....
R:dr 3,850,000: — — och att upptaga till stal och omkostnader, restitutioner och afkortningar m. m. förslagsvis . 1,000,000: — — samt således uppföra lullmedlen, förutom tullafgifterne på inkommande spanmäl, till en summa af .
R:dr 4,850,000:
Utskottet likväl sig böra anmärka, dels alt bland dessa medel jemväl blifvit beräknadt det belopp, hvilket, såsom restantier å tullmedlen, hittills varit upptaget under inkomsttiteln: restantier; dels ock att Utskottet, vid regleringen af 7:de hufvudtiteln, Transport R:dr 4,850,000: — — Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 6 i. 13 Transport
Ridr kommer att meddela yttrande rörande beloppet af Tullverkets stat och omkostnader; hvadan nu hänvisas till hvad Utskottet i sådant afseende å behörige ställen kommer att anföra. 30:o. Salu-acnis för Städerna, har i den Nådiga Propositionen blifvit föreslagen att, i likhet med beräkningen vid sisla statsregleringen, upptagas till 31:o.
Post-medlen, vid sednaste riksdag beräknade till 600,000 R:dr, hafva under åren 1847—1851 i medeltal uppgått lill 717,738 Ridr, hvaraf bland Statsverkets behållne inkomster under nuvarande Stalsregleringstid ingått en summa af 115,000 R:dr årligen.
Med Nådigt tilikännagifvande, att, (ill följd af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 16 April 1851, Kongl. Majit anbefallt General-Post-Styrelsen att, efter föregången på erforderliga och noggranna beräkningar grundad utredning, i hvad mån ifrågaställde förändringar i Postväsendet måtte kunna ega rum, inkomma med förslag och utlåtande i ämnet, men att, då detta den 1 November 1853 till Kongl. Majit ingifna och på vidlyftiga beräkningar grundade förslag ännu ej hunnit alt af Kongl. Mäjit pröfvas, Kongl.
Majit icke vore i tillfälle att förr än längre fram under riksdagen derom till Rikets Ständer afgifva något meddelande, har Kongl. Majit föreslagit, att emedlertid postmedlen måtte äfven nu upptagas till . hvaraf kunde såsom Slats-verkets behållning påräknas 115,000
Ridr och öfverskottet disponeras för post-anstallerne. 32:o. Char lcc-Sigillat(E-afgift.
Denna inkomst-titel, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 629,435 Ridr, blef vid sednaste riksdag först beräknad till 600,000 Ridr, men sedermera, efter det Rikets Ständer'beslutat, att åtskilliga dittills af Wadstena Krigsmanshus-kassa och AmiralitetsKrigsmans-kassan uppburne afgifter framdeles skulle utgå med charta sigillata, förhöjd vid beräkningen till 684,800 Ridr; Och då denna inkomst med all sannolikhet kunde förmodas ytterligare stiga, har Kongl. Majit ansett den, med bibehållande endast af förut antagne grunder, kunna beräknas till ... . 33:o.
Brätivinsbränneri-medlen, som vid sista Statsregleringen upptogos till 650,000 Ridr, hafva uppgått: 4,850,000: 2,000: 600,000: 710,000:
Transport R:dr 6,162,000: — — 14 Stats-Utskoltets Utlåtande, A':o 64.
Transport R:dr 6,162,000: — —.
År 1847 till . 11:dr 485,403: » 1848 » 534,491: » 1849 » 657,469: » 1850 » 561,831: » 1851 » 524,410: samt är för år 1852 debiterad till ... » 506,697: — •— Med förmälan att Kongl. Majit, sorn uti särskild Nådig Proposition gifvit Rikets Ständer tillkänna sina afsigter rörande bränvinsbränningens ulöfvande, förväntade, att Rikets Ständer, i afseende å näringens beskattning, ginge Kongl.
Maj:ts Nådiga afsigter till mötes, så att afgifterna för bränvins-bränningen betydligt förhöjdes, har likväl Kongl.
Majit, dä erfarenheten ännu ej ådagalagt, till hvad belopp dessa afgifter kunde uppgå, samt dessutom största delen af den skeende tillökningen syntes böra afses (or särskilda ändamål, föreslagit Rikets Ständer, att af dessa medel för de allmänna Statsbe hofven endast påräkna en inkomst af 800,000: — — I sammanhang med denna inkomst-titel haf Utskottet förehaft Herr af Geijerstams förutnämnda motion, så vidt deruti blifvit föreslaget, att, vid betraktande af den betydliga tillgäng, Stats-verket folden kommande tiden torde hafva att påräkna af bränvins-bevillningen, Statsregleringen vid innevarande riksdag måtte uppgöras sålunda, att en mindre del än hittills af allmänna bevillningen toges i anspråk för de ordinarie Statsbehofvens fyllande; men då frågan om förändrad beskattning å bränvins-bränningen ännu är oafgjord, kan Utskottet, i anledning af berörda förslag, nu icke meddela annat yttrande, än att Utskottet framdeles vill vid Statsfyllnads-summans bestämmande taga motionens nu anförda innehåll i öfvervägande.
Summa extra ordinarie inkomster R:dr 6,962,000: — —•
Restantier, beräknades vid sednasle riksdag till 180,000 R:dr och hafva i medeltal åren 1847—1851 utgjort 204,353 R:dr.
Då emellertid medeltalet för åren 1848—1851 ej uppginge till mera än 176,677
IUdr och beloppet för år 1851 endast till 162,891 R:dr, hvaribland 32,718 R:dr tullmedel, som nu blifvit af Kongl. Majit inberäknade under den rubrik, dit de rätteligen hörde, har Kongl. Majit ansett restantierna icke böra upptagas till högre påräknelig inkomst än 130,000 R:dr.
Majit omförmälde tullmedel, som hittills blifvit i Rikshufvudboken hänförde till denna titel, har Utskottet inhemta t, att dessa tullmedel utgöra i verkligheten dels kontante behållningar och dels förskotter och andre fordringar, hvilka i åtskillige tullkamrars räkenskaper balanseras och af anledning, alt de icke inom räkenskapsåret blifvit lill Stats-verket levererade eller afförde, vanligen och från längre tid tillbaka uti rikshufvudboken mindre egentligt upptagits såsom restantier, ehuru medlen icke varit hos skattskyldige innestående; hvadan de rätteligen bordt i rikshufvudboken upptagas såsom fordringar, förskotter eller kontante behållningar å tullmedlen, utan att inverka vid restantiernas beräknande^ och får, vid sådant förhållande och då Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 64.
15 ifrågavarande del af talluppbörden i den Kongl. Propositionen blifvit beräknad bland lul/mecllen under de extra-ordinarie inkomsterne, Utskottet, med hänseende derjemte å den minskning, som i öfrigt under de sednare åren å restanlierne egt. rum, hemställa, att denna inkomst-titel, i likhet med hvad Kongl.
Maj:t i Nåder föreslagit, nu bör upptagas till endast 130,000 R:dr.
Enligt de af Utskottet nu föreslagne beräkningar skulle således Stats-verkets ordinarie inkomster och restantier utgöra R:dr 4,895,000: — — Och har Kongl. Maj:t beräknat de extra ordinarie inkomsterna till 6,962,000: — — Vid sista Statsregleringen upptogos de ordinarie inkomsterna och rcstantierna till 4,819,360: — — samt de extra ordinarie inkomsterna till 6,466,800: — — Slutligen får Utskottet för den händelse, Rikets
Ständer skulle bifalla en eller flera af de punkter af utlåtandet, deri Utskottet, utan föranledande af någon Kongl. Maj:ts Proposition, föreslagit upphörande af eller nedsättning i någon af de ordinarie inkomslerne, hemställa, att Rikets Ständer måtte uti aflåtande underdånig skrifvelse anhålla om Kongl. Maj:ts
Nådiga stadfästelse af de beslutade förändringa ine.
Reservationer: mot Utskottets beslut om förhöjdt beräkningspris å Statsverkets spanmål: af herr von Troil, S. G., som upptog Inkomst-Afdelningens af Utskottet underkända förslag, så lydande: »Då Utskottet anser de i sednare åren ovanligt höga spannmålsprisen hufvudsakligen hafva härledt sig från inträffade mindre goda skördar, jem»te andra tillfälliga omständigheter, samt det är att förmoda, det priserna under mera »gynnsamma förhållanden åter nedgå och i sådan händelse den med 32 sk. föreslagna »förhöjningen af spanmålspriset å kronans under flera inkomst-titlar behållna spanmål »skulle kunna föranleda förlägenhet i Statsförvaltningen, har Utskottet funnit sig icke »kunna föreslå, att spanmålen i beräkningen af inkomst-titlarne må värderas till högre pris än 6
R:dr» och såsom skäl för denna sin mening åberopade den sänkning i spanmålspriserna, som ofelbart blefve en följd dels af förestående förändring i bränvinsbrännings-lagsliltningen och dess inverkan å jordbruket och ladugårdsskötsel, dels af en förändrad nedsättning af spanmålstullen samt en deraf uppkommande friare spanmålshandel. af herr Bildt, D. G., som instämde i herr von Troils reservation, med tillägg, att tidpunkten för en prisförhöjning vid spanmålsinkomsternas beräkning nu vöre desto mera olämplig, som öfverskotten å Stats-verkets inkomster alltid till hufvudsakiigaste delen uppkommit å tullmedlen, hvilkas beräknande vore under närvarande politiska förhållanden svårare än eljest, och hvarå således lätt kunde uppstå brist, till betäckande hvaraf möjligen uppkommande öfverskott å andra inkomst-titlar blefve väl behöfliga. af herr af Wirsén, C. T., herr Fahr arns, O. /., Riskoparne Heurlin och Annerstedt samt prostarne Schram, Forssell, Tellbom, Berlin och Hohnberg.
Mot l:a punkten: af Riksdagsfullmäktigen Måns Månsson från Kalmar län: »Emot det beslut Höglofliga Stats-Utskottet fattat, angående upphörandet af Landtogsgärden, får jag mig reservera.
Utskottet har, såsom skäl för afsiag, anfört, 16 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o Si. att lindringen icke skulle så jemnt träffa de skatlskyldige provinserna, som ske borde.
Verkliga förhållandet är likväl det, att rättvisan af denna lindring skulle utfalla mycket tillfredsställande, och att de skattehemman, som hitintills genom godtyckets tvång måst betala denna gärd, verkligen äro i behof att nu blifva den qvitte, hvarken hör eller kan förnekas.
Enligt skattejemknings-komiténs uträkning efter 10 års markegångs-medelpris ut - går Landtogsgärden sålunda af helt skattehemman: Upsala län R:dr B:ko 27: 11. — Stockholms län „ „ 28: 36. 3.
Södermanlands län „ „ 20: 39.
— Östergöthlands län ....... „ „ 25: 16 — Kalmar län „ „ 25: 38.
— Öland „ „ 25: 12. 4.
Jönköping „ 27: 32. 5.
Kronobergs län „ „ 27: 18. — Götheborgs och Bohus län „ „ 13: 24. 2.
Elfsborgs län „ „ 13: 3. 2.
Skaraborgs län „ „ 14: 11. 5.
Örebro län „ „ 26: 29. 11. Wermlands län ........ „ „ 29: 3. 5.
Westmanlands län „ „ 26: 23. 3.
Gefleborgs län „ „ 27.- 23. 3.
Wester-Norrlands län „ „ 22: 35. 3. Westerbotten „ „ 21: 9.
— Norrbotten . . . • „ „ 21: 2. 1. häraf synes, att
Landtogsgärden utgår någorlunda lika af de hårdast beskattade länen, ty de flesta af dessa län betala i grundskatt 100 å 200 R:dr B:ko på helt hemman, och att i de öfriga länen, der denna gärd icke utgöres, endast grundskatten erlägges efter kronovärdi med 6 B:dr, högst 20 R:dr på hemmanet.
Återstår nu att tillse på hvad sätt landtogsgärden uppkommit.
Enligt hvad krönings- och riksdags-beslutet, dateradt Upsala den 16 October 1617, §. 3., innehåller, var det vid denna riksdag, som landtogsgärden aldraförst beviljades, och då det är af vigt att göra sig redo för uppkomsten af denna ränta, skall jag anföra riksdagsbeslutets egna ord: »på det att gränsehusen (d. v. s. fästningarne) må blifva i tid och »väl provijanterade, så ock krigsfolket, sorn emot fienden brukas, nödtorfteligen uppe»hållas och icke för hunger eller nöd skulle nödgas att öfvergifva riksens värn; så haf»ve Wi (nemligen Ständerna) samtligen gotfunnit och beviljat en ansenlig landtogsgärd, »nemligen att hvar 16 fullsättes skatte- och kronobönder räknades 2 halfva emot en »hel och 2 fjerdingstorpare emot en half, utgöra spannemål 24 tunnor, smör 4 pund, »kött och fläsk 24 pund, humla 2 pund, oxe 1, får 4 och hö 8 lass, och vele Wi »denna gärden utgöra utan någon afkortning i denna höst och så laga, att Hans Kongl. »Maj:t hinne i rättan tid kunna, dit behofvet vedertarfvas, anlägga och vända och Wi »af Presterskapet hafva lofvat att vela för hvarje 64 fullsätes bönder, Wi håfve i våre »Gäld, utgöra 16 daler Penningar.»
Att denna gärd eller sammanskott var beviljad för ett tillfälligt behof bekräftas vidare af Riksdagsbeslutet, dateradt Stockholm den 26 Juni 1621, §•
3. och biafskedet af samma dag, §. 4., der orden lyda: »till det fjerde och »yttersta, på det kriget desto bättre och hederligare må blifva utfördt och bördan icke »allenast uppå oss ligga, hafva De (Ständerna) lofvat att komma Oss (Konungen) till »riksens Slats-Utskoltels Utlåtande, N:o 64.
17 »riksens försvar till hjelp med folk, proviant och penningar efter deras nul och- föraiå»ga såsom ock nu i höst beviljat alt utgöra en landtogsgärd efter samma sätt och storlek sorn i fjol om höst utgick.» Ytterligare beviljade Ständerne den 24 December 1652, att gärden skulle niga lill krigets fortsättande på obestämd tid, hvilket icke är detsamma, som för evinnerlig tiri, eller tycker någon alt det är klokt och billigt hegardt, att
Sveriges skaltejord i all evighet skall betala gärder för att utföra krig mot konung Sigismund och konungariket Polen?
Ofver den underdåniga skrifvelse Bonde-Ståndet allemnade vid 1844 års Riksdag, att hemmantalsränta!], såsom tillkommen för tillfälliga behof, borde upphöra att utgå sedan behofven numera icke förefunnes, yttra kommitterade för ' skattejemkningen:
Den af Bonde-Ståndet gjorda uppgift, att nu ifrågavarande räntas särskilda titlar tillkommit genom bevillningen för tillfällige behof, är egentligen endast enlig med verkliga förhållandet i afseende å Landtogsgärden, sorn först beviljades år 1617 till Polska krigets utförande, och på visst sätt i fråga om Boskaps-penningarne, hvilka tillko m m o år 1620, att användas till
Rikets gälds betalande och försvarsverkets underhållande.
Utan att åberopa något skäl för nödvändigheten att vidare utbetala denna gärd för fortsättande af kriget i Polen, bar Utskottet likväl icke fästat det ringaste afseende på motionen i detta ämne; man tycker förmodligen, likasom Inqvisitorerne trodde om Don Carlos, att det länder till menighelernes eget bästa, att de blifva tvingade till tiggarestafven; de få då löfte om det andeiiga goda, blott de vilja lemna denna verldens goda uteslutande till de mägtige i landenom.
— Deremot har Utskottet icke dragit i betänkande att frikalla jernhandteringen från både grundskatt och tiondeskatt; och hvarföre?
jo derföre, att det mägtigasle intresset eger och representerar denna närings sren Huruvida detta är rättvist, att ulan undantag frigifva den mest lönande näringsgren från all skatt på samma gång man envist försöker att få ytterligare beskatta jordbrukaren, lemnäs derhän; men visst är, att Rikets Ständers bifall till det Gripenstedtska och Palmstjernska skatteförenkliugs-förslaget i sjelfva verket kommer att medföra en icke obetydlig skatteförhöjning.
Då man nu med säkerhet vet, att den så kallade husbehofs-bränningen, genom förhöjd beskattning, kommer att frångå jordbruket, ehuru denna näringsgren, man må säga hvad man vill, för den som klokt vetat begagna densamma, varit ett lätt sätt alt få medel till att afbörda de onaturligt höga skatterne, och denna utväg nu kommer att försvinna för den mindre jordegaren, til! fördel för den större, så är ju detta rikligt hyggliga aspekter för den trälande skattebonden.
Man åberopar i flera ämnen Danmarks och Norriges lagstiftning, men man aktar sig noga att omförmäla på hvad sätt jorden der är beskattad.
Man vet ganska väl att det icke finnes något land i hela vida verlden, der jorden är så ojemnt och tyranniskt beskattad som i Sverige.
Af alla dessa skäl lärer tiden omsider vara inne att upphöra med en gärd för att fortsätta krig mot konung Sigismund och konungariket Polen.» mot 5:te punkten: af Herr IVatru och Riksdags-fullmäktigen Ola Månsson från Christianstads län; mot 8:de punkten: af Herr Montgommery, R. M. G., Herr von Troil, S. G., Herr af IVirsim, C. T., Prostarne Schram och Fonssell; af Herr fVcern: »Emot Stats-Utskottets med en rösts pluralitet vid midnattstiden och sedan nära hälften af Utskottets ledamöter aflägsnat sig, fattade beslut att beräkna lösningspriset å hammarskatts-jernet till 15 R:dr, i stället för 14 Kalr, såsom fnkomstBih. lill II.
Prot. 1833 & 1834. 4 Sami. -I Afd. 19 Häft. 3 18 Statg-Utskottets Utlåtande, N:0 6i.
Afdelningen, i likhet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, föreslagit, har jag sä mycket mera skäl att reservera mig, som detta pris under de tio åren 1843—1852 icke i medeltal uppgått till förstnämnde belopp, och det enda, utom den subjektiva uppfattningen af konjunktur-förhållanden, anförda motivet, eller att det beräknade spanmålspriset blifvit förhöjdt, icke dermed står i något samband.» Häruti instämde Herr Fåhreeus, O. och Herr Cassel. samt af Herr [Vedberg. mot 9:de punkten: af Biskop Annerstedt; mot ll:te punkten: af Herr Virgin, C. A., och Herr af fVirsén, C. T.; mot 17:de punkten: af Biskop Annerstedt och Prosten Arosenius.
STOCKHOLM, trjekt hos ISAAC MARCUS, 1854.
TABELL ÖFVER STATS-VERKETS INKOMSTER.
N:o Påräknade Inkomster enligt Medium enligt räkenskaperne för åren 1847—51.
Stats- kontorets Förslå Kongl. Maj:ts Stats-UlskoUets Förslag.
Ordinarie Inkomster. ioo4> ars jxiKs-auii.
?• nauiga rruposuiun.
Banko. i 1 Ordinarie Ränta .
(Indelt 1 Behållen 1,690,200 668,450 1,867,753 *) 615,359 *) 1,690,200 668,450 — 1,690,200 678,000 — 1,690,200 648,000 —r 2 41,725 T:r å 6 R:dr 250,350 309,268 *) 250,350 258,000 — 48,000 Tunnor å 6f R:dr 320,000 3 Tionde Spanmal (Indelt ( Behållen 104,520 T:r ;\ 6 R:dr 18,200 T:r å 6 R:dr 627,120 109,200 733,071 *) 141,110*) 627,120 109,200 — — 627,120 109,200 — — 104,520 Tunnor å Of R:dr 18,200 Tunnor å 6f R:dr 696,800 121,333 16 4 Tionde
Spanmålslösen efter bestämda priser 4,400 4,311 4,300 4,400 — 4,400 — 5 i\rrende-Medel ( Penningar ( Spanmål • 15,000 T:r å 0 R:dr 38.000 90.000 27,144 120,034 *) 38.000 90.000 — J 128,000 — — 128,000 — 6 Silfver-Tionde, Myntarelön och Slagskatt 3,562-i Silf. Sp. a 128 s. 9,500 10,931 10,500 — 10,500 3,937-’ Silf. Spec.
a 128 s. 10,500 7 Koppar-Ränta 500 Sim. å 130 R:dr 65,000 75,520 72,800 — 82,000 615 S/m.
å 133* R:dr . 82,000 — — 8 i Tackjern Tionde- och Hammarskattsjern leo- (
Stångjern 12.000 S/m.
å 5f- R:dr 6.000 S/m. å 14 R:dr 68,000 84,000 79,551 95,037 68,000 87,500 — j 47,600 88,200 — 8,400 S/m. å 5f R:dr . 3,150 S/m. å 15 R:dr . 47,600 47,250 9 10 500 573 500 500 950 Föreslagen alt upphöra.
Svafvelbrtiks-Tionde 600 956 800 — — 950 11 Mantalspenningar 350,000 354,397 354,000 — — 360,000 — — 12 35,000 38,823 35,000 — 35,000 — • •• •••••• 35,000 13 Kavalleri-Regementernes Hästvakans-Spanmål 22,250 T:r å 6 R:dr 133,500 168,969 133,500 — — 133,500 22,250 Tunnor å Of R:dr 148,333 16 14 Ständige Rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-Regcmenlerne 2,310 T:r å 6 R:dr 13,860 15,805 13,860 — 13,860 — 2,310 Tunnor å 6f R:dr . 15,400 15 Tillfällige Rotevakans- (och Mötes-)afgifter . . • • • - • * • • • 4,500 5,870 5,000 — — 5,600 4,000 — 16 Rotefrihelsafgift af orolerad men ordinarie rotering underkastad jord ....
28,000 30,371 28,000 — — 30,000 30,000 — — 17 Rotevakans-afgift af Utsockne Frälse-hemman i Halland • 10,000 11,161 10,000 11,000 — 8,250 — 18 19 20 Fourage-afgift v 32,300 17,680 32,000 32,300 17,680 35,000 32,300 17,680 36,000 32,300 17,680 36,000 c-aforift _ . _ . Xiwoo O Båtsmans-Vakans-afgift 36,770 — .— 21 Krut- och Salpeler-fdrsäljningsmedel 105,000 120,709 115,000 — 120,000 120,000 — 22 Kontroll-Stämpel-Medel • , 10,500 12,813 12,000 — 12,000 12,000 23 24 85,000 97.635 95 000 95 000 95,000 26,630 Danska Fyrings-Medel 26,600 26,796' 26,600 — 26,630 — 25 Konvoy-Kommissariatets bidrag till Turkiska Beskickningens aflöning.... 14,800 14,790 14,800 14,800 — 14,800 26 • 14,000 12,693 10,000 10,000 — 10,000 27 Extra Medel och Uppbörder 18,000 12,683 12,000 18,600 19,213 16 28 Intresse-Medel 3,300 3,360 3,300 — 3,360 — 3,360 29 Restantier . 180,000 204,353 180,000 130,000 130,000 S:r Ordinarie Inkomster och Restantier 4,819,360 4,850,760 — 4,830,000 4,895,000 Extraordinarie Inkomster.
- På framtida beslut beroende: 30 Sjö-Tulls-Medel Tullverkets Stat och öfrige Omkostnader 800,000: — —. i Stats-Verkets Netto-Inkomst .... 3,730,000: j • • • * • • • • 4,530,000 5,254,189 4,900,000 4,850,000 ■— .
Till Tullverkets Stat . nnn j och Omkostnader , 1,OUll,OUU i Stats-Verkets Netto— o-Krt o a a l Inkomst 3,850,000 31 2,000 600,000 3,110 717,738 2,000 600,000 2,000 600,000 32 Post-Medel Postverkets Stat och Omkostnader. . . 485,000: j Stats-Verkets Netto-Inkomst ....
115,000: — — j .Till Posl-Verkets Stat \ neli Omkostnader . 485,000 ) Stats-Verkets Netto- _ .
„ „„„ ( Inkomst 115,000 33 Uharlae-Siffillatae-Medel 684,800 650,000 629,435 552,721 684,800 550,000 710.000 800.000 710 000 34 Bränvins-Afgift. 800,000 S:r Extraordinarie Inkomster 6,466,800 6,736,800 6,962,000 6 969 000 1 Summa - 11,286,160 11,587,560 11,792,000 6 962 000 4,895,000 _ S:a 11,857,000: *) Anin.
I anseende till den vid nästlidne riksdag beslutade förändring med vissa Kassors och Inrättningars inkomster, hafva dessa medii-summor icke kunnat läggas till grund för beräkningen af ifrågavarande Inkomst-Titlar.
Hör till Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 6A. mrmrån mmwi-wm iia/ifl .man ■ ', ■ - ■ 'i ■ * ■r. - ( ' • •'
VäefuiifnO ■ ■ . , ' • *2 > I .
■ -Ri ' imO ■' ■■ Jod; !'■ ■- ■;'! . . . • - !• ■- - - ' ' . .. • • . 1 > IV ... r ■' ,< ij sill I i” ‘ S ' . Slals-Ulskollets Ullålande, JYi 64, Lill, A. 1 JW 64, (Litt. A.) Ank. till Exp.-Ulsk. d. 7 Mars 1854, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående anslag till erforderliga ersättningar får beredande af rättelse uti salp eter hjelp ens beräkning inom Kalmar, Kronobergs och Jonköpings Län. (I. A.) Samtlige Riksstånden hafva till Stats-Utsköttets handläggning remitterat högstberörde Nådiga Proposition (intagen i 1 Sami. 1 Afd. af Bihanget till Rilcs-ståndens protokoll), hvaraf inhemtas, att, sedan åtskilliga riksdagsfullmäktige inom Kalmar, Kronobergs och Jönköpings län vid 1840 och 1841 årens riksdag, uti särskilde, till Kongl. Majit ingifne underdåniga ansökningar anmält, hurusom, i strid med Kongl. Majlis och Kammar-kollegii Bref af den 28 April 1638 samt Kongl.
Resolutio nerne den 13 December 1644 och den 9 December 1766, de räntepersedlar, som ingingo uti den, hemmantalsräntan tillhörande, salpeterhjälpen, blifvit uti nämnde län eller provinserna Småland och Öland, af uppbördsman och indelningshafvare i så måtto oriktigt debiterade och uppburne, att beräkningen deraf skett med förvandling till persedlar efter gällande ,markegångspriser, i stället för alt verkställas blott efter kronovärdi; och sökanderne, med anledning häraf, anhållit, det Kongl. Majit ville i nåder förständiga uppbördsman och räntetagare att upphöra med den, efter sökandernes förmenande, olagliga öfverdebitering, sorn sålunda dittills i afseende å sa 1— peterhjelpen e.gt rum, så att allmogen inom dessa provinser måtte komma i åtnjutande af samma förmån, som vore hemmans-innehafvarne i rikets öfrige landskap förunnad, att få erlägga ifrågakomne utskyld endast med det för densamma belöpande kronovärdi, utan förvandling till persedlar; så och efter inhemtande af detta ärende rörande uppgifter och beräkningar, tillika med vederbörandes underdåniga utlåtanden i ämnet, hade Kongl. Maj;t under den 15 November 1850 till Rikets då församlade Ständer allätit en Nådig Proposition, med tillkännagifvande, att, med stöd ej mindre utaf Kongl. Kammar-kollegii ofvanberörda Cirkulär-Bref af den 28 April 1638, såsom på den dåvarande Förmyndare-Regeringens befallning ulfärdadt och innefattande en till allmän efterrättelse gällande, sedermera icke upphäfd, före— Bill. lill R.
Prot. 1835 & 1834. 4 Sami. 1 Afd. 20 Häfl. 1 2 Slals-Ulsholteis Utlåtande, M 64, Lill.
A. skrift om salpeterhjolpens beräknande i penningar efter kronovärdiet, hvilken allmänna föreskrift äfven allt dittills varit inom riket tillämpad, ehuru uti provinsen Småland och på Öland afgiftens beräkning till persedlar efter markegångspris blifvit vid olika tidpunkter å 1700-talet, utan stöd af någon författning införd, än ock af Kongl.