Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionen fått sig uppdraget, att till Kongl. Majit i underdånighet framföra Hjelmare Canal-Bolags erbjudande, att på det sätt fullgöra Rikets Ständers omförmälda Beslut, att, sedan genom Bolagets försorg Wallby och Oppeby Hemman 3 mantal blifvit från ali annan gravation befriade, låta deruti till Statens säkerhet inteckna en på i5,ooo R:dr ställd förbindelse att hålla nämnde Capital tillhanda, om och enär detsamma, vid Canalens ombyggnad förr eller senare i framtiden kunde erfordras, samt att emedlertid vid hvarje års slut till Rikets Ständers Riksgälds-Contor eller det Verk Rikets Ständer behaga anvisa, å det förskrifna capitalet erlägga fem procents ränta med j5o Ridr årligen, hvilken ränta oafkortad borde af Canal-inkomsterna utgå från och med slutet af år 1840 och allt framgent, innan någon ränte-utdelning tili Actie-egare för deras tecknade Capital fick ega rum, samt utan hinder af de smärre underhålls- och reparations-kostnader, som årligen kunna förefalla; hvarefter Riksgälds-Contoret, sorn borde emottaga och förvara Bolagets intecknade Capital-förskrifning, naturligtvis skulle vara skyldigt, att räntemedlen, så snart de influtit, utlåna; så att, genom accumulering af ränta på ränta, beräknad till fem för hundrade, fonden år från år förökades, på hvilket sätt samma fond, om den lemnades oförryckt, skulle efter en tidrymd af 5o år hafva vuxit redan till 170,000 Ridr, men vid förloppet af 100 år utgöra det betydliga beloppet af Två millioner.
Det var ett sådant samlande af nybyggnadsfond, som Slussverks-Directionen åsyftade uti dess till Kongl. Majit aflåtna och till Rikets Ständer öfverlemnade underdåniga Berättelse och förslag af den 27 Januarii 1829, och som sedermera jemväl synes hafva ingått i Rikets Ständers beräkning, fastän närmare föreskrift derom icke blifvit lemnad; och på det SlussverksDirectionen må vara förberedd, att i rätter tid och i behörig ordning efterkomma Rikets Ständers önskan och ej äfventyra att af missförstånd handla i stridighet emot deras afsigter, anhåller Directionen underdånigst, det Kongl. Majit Nådigst täcktes till Rikets ännu församlade Ständers pröfning och bifall öfverlemna Hjelmare Canal-Bolags hemställan, att på omförmälde sätt få fullgöra Rikets Ständers, angående vilkoren för afskrifningen af CanalBolagets skulder för erhållne byggnadsbiträden, den 26 Febr. 183o fattade Beslut.
Om för Riksgälds-Contoret svårigheter skulle möta vid de inflytande räntemedlens årliga utlånande, lärer Slussverkets Styrelse icke böra eller Stats-Utslollets Utlåtande N:o 3j6. kunna undandraga sig det biträde dervid, som Rikets Ständer finna lämpligt.
, att genom Riksgälds-Contoret påfordra; hvaremot
Directionen tillförsel’ sig sådane stadganden ifrån Rikets Ständers sida, att ifrågavarande medel aldrig må kunna, åt hvem det vara må, till annat ändamål, än det hvarföre de blifva afsatte och efter haud förökade, disponeras, utan ovilkorligen, uti serskilde skuld förbindelser på enskilda händer omsatte , hållas Hjelmare Canal-Bolag tillhanda, enär i en framtid de till slussverkets ombyggnad, eller betydligare förbättringar derå, kunna erfordras, för hvilket ändamål det icke lärer * vägras
Directionen att lid efter annan inhemta upplysning om medlens förvaltning, deröfver emedlertid Rikets Ständers egna Revisorer, med hänsigt till
Statens härunder beroende rätt icke lära underlåta, att i öfrigt hafva den uppmärksamma tillsyn, som dem tillkommer, utan nödige föreskrifter derom meddela.
Uti Remissen å denna underdåniga ansökning har Kongl. Maj:t i Tvåder behagat yttra, det Kongl. Maj:t funnit det af Directionen uppgifna Förslag, till bildandet äfen reparationsfond, kunna leda till det dervid åsyftade ändamål.
Stats-Utskottet har tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit framställdt.
Och beträffande frågan om reparations-fonden, så, enär härvid i betraktande kommit, att Canalen och Slussarne äro så nyligen byggde, att några sådane större reparationer, för hvilkas verkställande fonden skulle behöfva anlitas, icke böra komma i fråga förr än i en aflägsen framtid, anser Utskottet det både för Staten och Actie-egarne blifva mera fördelaktigt, om, på satt Directionen föreslagit, den föreskrifne reparations-fonden af 15,000 R:dr B:co , i stället för contant, aflemnas i Directionens, å Bolagets vägnar, utgifne, intecknade Förskrifning å i5,ooo R:dr B:co med löpande 5 proc. årlig ränta, enär, genom den tillagde räntan, som Bolaget sjelft erlägger, och desse räntemedels utlåning, reparationsfonden kan vinna den till vext, att kostnaderne för ombyggnader eller större reparationer, hvilka i en framtid blifva nödvänd ige, kunna, utan Statens eller Åctie-egarnes betungande, härmed bestridas.
Och på grund hvaraf Utskottet alltså föreslår i:o att den af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag föreskrifne reparationsfond af i5,ooo R:dr B:co, må, i stället för contant, till Riksgälds-Contoret före år 1840 aflemnas uti Directionens för Hjelmare Canal- och Slussverksbyggnad, å Bolagets vägnar, utgifne och med första inteckningen uti Bolagets Fastigheter 20 StatS-TJtshottets Utlåtande N:o 3y6.
Stora Wallby och Oppeby försedde skuldförbindelse å i5,ooo R:dr Banco med löpande 5 procents årlig ränta; 2:0 att nyssnämnde ränta hvarje år, genom Directionens försorg, till Riksgälds-Contoret med 750 R:dr varder inbetald, att derstädes innestå, utan att någon ränta derå af Contoret godtgör-es.
Och hvad åter angår Directionens förslag, att Riksgälds-Contoret skulle ombesörja räntemedlens utlåning, så anser Utskottet sig ej kunna detta förslag understödja; hvaremot Utskottet skolat 3:o föreslå, att det årligen inflytande räntebeloppet af ^So
R:dr må hållas
Directionen tillhanda emot sådane säkerhetshandlingar, som blifva antaglige, enligt det reglemente för räntemedlens utlåning genom
Directionens försorg, om hvars utfärdande Rikets Ständer torde finna nödigt att hos Kongl. Maj:t göra underdånig anhållan; 4:o att med den ränta, som inflyter å de uti nästföregående punkt omförmälde säkerhetshandlingar, kommer att förhållas på enahanda sätt, som är föreslaget, i afseende på räntan å
Directionens intecknade skuldförbindelse; så att allt hvad som under benämning af ränta till Riksgälds-Contoret ingår, skall, i utbyte mot antaglige säkerhetshandlingar, Directionen tillhandahållas; 5:o att, om och när, i afseende på de i utbyte mot contante medel till Riksgälds-Contoret aflemnade säkerhetshandlingar, någon bevakning eller betalnings utsökande erfordras, Riksgälds-Contoret härmed icke kommer att taga någon befattning, utan bör sådant af Directionen ombesörjas.
Och på det Directionen må blifva i tillfälle att, utan hinder från Riksgälds-Contorets sida, detta åliggande behörigen fullgöra, såskola de säkerhetshandlingar, hvilka, för bevakningars eller utsökningars anställande, för Directionen måste vara tillgänglige, uppå skeende anmälan, hållas Directionen tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse, att desamma till Contoret återställa, så snart de för ändamålet blifvit begagnade.
Stockholm den 10 December j 834- * Siats-Utskottets Utlåtande Bf:o Sjf. N:o 377.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 10 Oec.
Utlåtande, i anledning af Rilcsdagsfullmägtigen Andera Danielssons från Elfsborgs Län motion, att det i Gener al-Cassan vid Riks gälds-C ont or et varande förråd af Riksgäldssedlar måtte få utgifvas samt blanketter få stämplas och utskrifvas, och, i mon af behof vet, under nästkommande år, från Riksgälds-Contorets Cassör utlemnas. lill Utskottet liar blifvit från Bonde-Ståndet reinitteradt ett af Riksdagsfullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielsson ingifvet anförande, af innehåll, att, sedan det lall inträffat, att i Riksgälds-Contorets GeneralCassa finnas omkring 263,333 R:dr 16 sk.
Riksgäldssedlar i färdiga småsedlar, samt att, under Fullmägtiges egen vård, finnas ostämplade, färdigtryckta Blanketter af 10 R:dr, 1 R:dr och 16 sk:s valeurer, till ett belopp af 263,600 R:dr; och då onekligen rörelsen finner sig väl belåten med ett fortsatt utgifvande af Riksgälds-sedlarne, intilldess det mindre speciemyntefc hunnit att allmännare spridas samt en onödig förlust vållas genom den tillämnade förstöringen, så föreslår Motionairen, att icke allenast de förstnämnde, färdiga sedlarne, som ungefärligen svara mot 2 månaders vexlingsbehof, må få af Riksgälds-Contoret, på sätt förut varit öfligt, utgifvas, utan äfven att Blanketterne må få stämplas och utskrifvas, samt, i mon af behofvet, under nästkommande år, från Riksgälds-Contorets Cassör utlemnas.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, att Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets Utlåtande N:o i58, i fullkomlig öfverensstämmelse med de vid sista Riksdag gifne föreskrifter, stadgat och förordnat: 1:0 att med samma dag, som
Banken komme att öppnas för utvexling af silfver mot Bancosedlar, tillverkning af Riksgäldssedlar skulle inställas, och 2:0 att de vid berörde tid i förråd varande och utelöpande Riksgäldssedlar må uti Riksgälds-Contorets Cassör på vanligt sätt ut- och invexlas, så länge de icke äro förslitne.
Hvad nu angår förrådet af färdige sedlar i General-Cassån, så, enär utgifningen af dessa sedlar är genom det här ofvanåberopiadq stadgandet tillåten, anser Utskottet Motionairens önskan i denna del redan uppfylld.
Bihang till 21.
Prat. 1834. 4-.de Sami. ±:sta Aid. 2'(lie Bend. 4 \1\de 22 Stats- Utskottets Utlåtande JY:o 3jj.
Beträffande äter förslaget, att de -tryckta Blanketterneskulle få stämplas oell utskrifva* samt dessa sålunda, efter den i Oclober, eller den dag Banken öppnas för utvexling af silfver, tillverkade sedlar från RiksgäldsContorets Cassör utlemnas; så, enär berörde förslag åsyftar ett upphäfvand« af Rikets Ständers här ofvanåberopade beslut, anser Utskottet detsamma icke kunna till pröfning upptagas.
Stockholm den 10 Dee. 1834- STOCKHOLM, K ©sen.
ORDEKs-BoK-Mycr.tsiKf, 1834* Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 378 1 N;o 378.
Ankom till Exp.-Utsk. den i3 December.
Memorial, rörande verkställd omröstning i åtskilliga punkter, angående de Extra Statsanslagen.
Sedan, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, samtlige Riks-Stånden under den 4 °ch 8 innevarande
December gillat de uti Stats-Utskottets Memorial M:o 357, i anledning af erhållen återremiss å förslaget till sammanjemkning och Voterings-Propositioner i åtskilliga punkter rörande de extra anslagen, å njo framställde Voterings-Propositioner; har Förstärkta Stats-Utskottet, nedanr.ämnde dag, i den ordning 69 §.
Regerings-Formen föreskrifver, anställt omröstning öfver följande så lydande Voterings-Propositioner: Första Voteringen.
Den, som bifaller, att full tillgång för de extra anslag, Rikets Ständer nu kunna bevilja, må anvisas å Riksgälds-Contoret att med |-del årligen af Bevillnings-medlen utgå, voterar Ja; Den det ej vill, N ej; Vinner Nej , blifver beslutet: 1:0 att hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom extra Stas-anslag skall med !:del årligen af Riksgälds-Contoret utbetalas; 2:0 alt Riksgälds-Contoret. derest tillgång dertill ej af disponible medel finnes, må i detta afseende upptaga lån till erforderligt belopp; samt 3:o att de sålunda upptagne lånen skola senast inom i5 år vara till fullo återbetalde.
Voteringen har utfallit med 78 Ja och 40 Nej, hvarförutan en lapp såsom varande dubbel, måst easseras, och som Ja sålunda vunnit, alltså kommer för de extra anslag, Rikets Ständer nu kunna bevilja, full tillgång att anvisas å Riksgäldskontoret, att med Udel årligen af Bavillnings-medlen utgå.
Prot. 1834• 4 Sami. 1 Afd. 3 Bandet 1 18: de Häftet.
Förstärkta Stat s-Ut skottets Memorial N:o 378 !Andra Voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets förslag, hvarigenom allt anslag för anskaffning af så kallade Kustpiecer afstyrkes, voterar Ja, Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer en summa af 25,000 R:dr att för nämnde ändamål anslås.
Som denna Votering utfallit med Ja och 4^ Nej, och Ja sålun da vunnit; så kommer något anslag för Kustpiecer icke att beviljas Tredje Voteringen Den, som anser, att Contra-Propositionen i fråga om anslag för gevärstillverkningen bör blifva det af Ridderskapet och Adeln fattade beslut, eller att för anskaffning af Gevär anslås en summa af 3oo,ooo R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, Nej, Vinner Nej; blifver Contra-Propositionen, i enlighet med Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, eller att icke något extra anslag för Gevär kommer att ega rum.
Och enär denna Votering utfallit med 44 >^a oc^ 74 Nej, jemte 1 lapp, hvilken, såsom varande dubbel, måst casseras, samt Nej alltså vunnit, har Votering i sjelfva hufvudsaken blifvit anställd öfver följande Proposition:
Den, som bifaller, att, i och för anskaffning af Gevär, ett’extra anslag må beviljas med tillsammans 180,000 R:dr, voterar Ja, Den det ej vill, Nej, Vinner Nej, kommer för nämnde ändamål något anslag icke att *- ga rum.
Voteringen har utfallit med 60 Ja och 5q Nej; och enär Ja, vunnit, så kommer, i och för anskaffning af Gevär, att beviljas ett extra anslag med tillsammans 180,000 R:dr Förs tarkt a Stats-Utskottets Memorial N.O J78 3 Fjerde Voteringen, Den, som vill, alt i fråga om anslag till Carlskronas befästning Contra-Propositionen skall, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, upptaga hela det i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition för sagde ändamål äskade anslag, 200,000 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej; kommer Contra-Propositionen att innefatta afslag å det för ifrågavarande ändamål äskade anslag.
Och som Voteringen utfallit med 4§ Ja och 70 Nej} jemte en dubbel lappsom blifvit casserad, samt Nej således vunnit; så har Votering i hufvudsaken anställts öfver följande, så lydande Proposition:
Den, som för befästnings-arbetenas fulländning vid Carlskrona åt sjösidan, beviljar ett extra anslag af 170,000 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nejs afslås allt anslag för befästnings-arbetena vid Carlskrona.
Denna Votering har utfallit med 56 Ja och 63 Nej; hvadan och som Nej vunnit, alltså kommer att, för befästnings-arbetenas fulländning vid Carlskrona åt sjösidan, något extra anslag icke att beviljas.
Den, som vill, alt Contra-Propositionen skall innehålla bifall till Kongl. Majlis Nådiga Proposition i fråga om ett extra anslag lill Kungsholms Fästnings bestyckning, eller samma anslags bestämmande till 100,000 R:dr, voterar Ja, Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer Contra-Propositionen att innehålla afslag å allt anslag.
Efter denna Votering, som utfallit med 5i Ja och 68 Nej, och hvarvid
Nej sålunda vunnit, har Votering blifvit anställd i hufvudfrågan öfver följande Proposition:
Den, som bifaller, att för Kungsholms
Fästnings bestyckning må be as ett extra anslag af 5o,ooo R:dr, voterar Ja; 4 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial I\i.v 3j8 Den det ej vill.
Nej; Vinber Nej, alslås allt anslag för bestyckningen S nämnde Fästning.
Och som denna Votering utfallit med 58 Ja och 61 Nej, i följd hvaraf
Nej vunnit; alltså kommer .» för Kungsholms fästnings bestyckning intet extra anslag att beviljas.
Sjette Voteringen.
Den, som bifaller ett extra anslag af 5o,ooo R:dr, i ett för allt, att användas till fullbordande af försänkningsarbetet i Stockholms Skärgård samt till anskaffning af erforderlig bestyckning, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, afslås allt anslag för berörde ändamål.
Voteringen har utfallit med 5g Ja och 6o Nej; och som Nej således vunnit, så kommer, till fullbordande af försänknings-arbetet i Stockholms Skärgård, samt till anskaffning af erforderlig bestyckning något extra anslag icke att beviljas.
Den, som, med bifall till Stats-Utskottets förslag, afslår allt anslag till Carlstens Fästnings iståndsättande och bestyckning, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, beviljas till omnämnde behof de af Kongl. Maj;t äskade anslag med tillsammans 70,000 R:dr.
Och alldenstund denna Votering utfallit med 60 Ja och 5g Nej, samt Ja följaktligen vnnnit; så har till Carlstens Fästnings iståndsättande och bestyckning allt anslag blifvit afslaget.
Den, som bifaller, att till Kongl. Maj:t må öfverlemnas att, genom Förvaltningen af Sjö-ärendena, för Fyr- och Båk-Inrättningens upphjelpande, på billigaste vilkor upptaga e^t lån, utan annan föreskrift, än att Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 3“<?. 5 samma lån, med den tillgång för ränta och amortissementsfond, sorn med 9,333 R:dr 16 sk. årligen å \:de Hufvud-Titeln fi tines anvisad, senast inom 20 år efter lånets upptagande, blifver till fullo liqvideradt, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, kommer bestyret med upptagandet af nämnde lån att, under enahanda vilkor, i afseende på tiden för dess liqviderande, anförtros åt Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Contoret.
Och som voteringen utfallit med 26 Ja ocb 92 Nej, hvarjemte en lapp, såsom märkt, blifvit casserad, samt
Nej sålunda vunnit, kommer att till Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Contoret uppdragas att, för Fyr- och Båk-Inrättningens uppbjelpan de, på billigaste vilkor upptaga ett lån, utan annan före skrift, än att samma lån, med den tillgång! för ränta och amortissementsfond, som med 9,333 R:dr 16 sk. årligen å 4:de Hufvud-Titeln finnes anvisad, senast inom 20 år efter lånets upptagande, biifver till fullo liqvideradt.
Nionde Votéringen.
Den, som anser det för allmänna undervisningen äskade extra anslag af i,5oo R:dr icke böra beviljas, voterar Ja; Den det ej vill, Nej ; Vinner Nej, kommer berörde extra anslag alt beviljas och att ställas under disposition af Vexelundervisnings-Sällskapets
Direction, för att befrämja författandet och utgifvandet af Läro- och Läseböcker, tjenliga för folkundervisningen.
Voteringen har utfallit med 66 Ja och 53 Nej; och sorn
Ja således vunnit, så kommer det för allmänna undervisningen äskade extra anslag icke att beviljas.
Den, som vill, att Contra-Propositionen i voteringen om anslagssumman för vatten-communicationer m. m. skall upptaga ett årligt anslag af 5o,ooo R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; s Förs tarfia Stats-UtshoUets Memorial N'.o 3; 8.
Nej, anses Contra-Proposition bora, i enlighet med Ridderskapets och Adelns beslut, sLällas på 100,000 R:dr årligen.
Sedan vid häröfver anställd votering, som utfallit med 7 5 Ja och 44 Nej och hvarvid
Ja alltså vunnit, har i hufvudsaken omröstning skett efter följande Proposition:
Den, som bifaller, att till vatten-communicationer ra. m. må göras ett årligt anslag af 70,000 R:dr voterar Ja; Den det ej vill Nej; Vinner Nej, bestämmes den årliga anslagssumman till 5o,ooo R:dr.
Denna Votering har utfallit med 5i Ja och 68 Nej, hvadan och då Nej vunnit, kommer att till vatten-communicationer m. m. beviljas ett årligt anslag af 5o,ooo R:dr.
Elfte Voteringen.
Den, sorn anser, att några andra vilkor, ån de i Stats-Utskottels Betänkande N:o 291 omnämnde, icke böra fästas vid dispositionen af de medel, som anslås till vatten-communicationer ju. m., voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, komma, utom närande vilkor, följande förbehåll alt fästas
Vid dispositionen af berörde medel nemligen: t:o att understöd i främsta rummet bör lemnäs de arbetsföretag, som, af Kongl. Maj:t gillade och anbefallde, redan äro påbörjade med löfte om bidrag af allmänna medel, men hvilka bidrag likväl icke erhållits; 2:0 att understöd dernäst lemnäs åt sådane företag, hvilka, af Kongl.
Majit gillade och anbefallde, väl icke blifvit började, men för hvilkas fullbordande löfte om understöd blifvit gifvet; och 3:o att understöd derefter må lemnäs åt öfrige arbeten i denna väg, hvilka af. Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning äro upptagne bland dem, sora synas förtjente af snar verkställighet.
Denna Votering har utfallit med 33 Ja och 86
Nej; och enär Nej sålunda vunnit, alltså komma, utom de i Stats-TJtskoltets Betänkande N:o 291 omnämnde vilkor, följande förbehåll att fästas vid dispositionen af de medel, sora anslås till vatten-communicalioner ra. m »nemligen: - Förstärkta Siats-Utskottets Memorial N,-o 3" g. 7 1:0 att understöd i främsta rummet
Lör lemnäs de arbetsföretag, som, af Kongl.
Maj:t gillade och anbefallde, redan äro påbörjade med löfte om bidrag af allmänna medel, men hvilka bidrag likväl icke erhållits; 3:0 att understöd dernäst lemnäs åt sådane företag, hvilka, af Kongl. Maj:t gillade och anbefallde, väl icke blifvit började, men för hvilkas fullbordande löfte om understöd blifvit gifvet; och 3:o att understöd derefter må lemnäs åt öfrige arbeten i denna väg, hvilka af Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning äro upptagne bland dem, som synas fö-r lien te af snar verkställighet.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 32 December iS34* N:o 3jg.
Antom till Exp.-Ulsk. den December.
Memorial, rörande verkställd omröstning, i fr äga om bestäm mande af arfvode för Stats-Commissarien Tauvon.
Till följd af Rikets Ständers, under den 4
Den som bifaller, alt gratifications-beloppet för Stats-Commissarien Tauvon må bestämmas till 1,666 R:dr 82 sk., voterar Ja; Den det ej vill Nej; Vinner Nej, anses nämnde gratification böra bestämmas till 1,200 R:dr.
Yoteringeu har utfallat med 29 Ja och 88 Nej, jemte en dubbel 8 Förstärkta Stais-Utskottets Memorial N.-o 379. och en markt lapp, som blifvit casserade; och som
Nej sålunda vunnit, alltså kommer graficationsbeloppet för Stats-Commissarien Tauvon att bestämmas till 1,300 R:dr.
Hvilket Förstärkta Slats-Utskotlet skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, iS34- Stats-Vtikottets "Utlåtande
Nio 38c. t N:o 38o.
Ankom till Expod.-LTtsk. den 2o Dec.
Utlåtande, öfver anmärkningar vid Utskottets Memorial JV:o 3io, angående utsättande af en prcescriptionstidj inom hvilken de från Riksgäldskontoret utgifna Credit-sedlar böra till inlösen företes.
(RGS. A.) Ofvanberörae Memorial, godkändt af Preste-Ståndet den 17, och af Bonde-Ståndet den 19 sistl.
November, bar, i anledning af gjorda anmärkningar, blifvit från Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet till Utskottets ytterligare handläggning åter återremitteradt.
Den af Utskottet föreslagne prescriptionstid, efter hvilken Riksgäldssedlarne icke skulle få emottagas i uppbörden af allmänna medel, bär icke blifvit i något hänseende klandrad, utan tvärtom al flere Talare, hvilka för öfrigt framställt anmärkningar emot ifrågavarande Memorial, uttryckligen godkänd.
Anmärkningarne, hvilka föranledt återremissen, äro således uteslutande rigtade emot den föreslagne prescriptions-tiden, inom hvilken Riksgäldssedlarne skulle, vid äfventyr af all betalningsrätt, till inlösen uti RiksgäldsContoret företes; och till stöd för dessa anmärkningar är anfördt, att Slaten, i afseende på dess skuldförbindelser, icke bör begagna sig af någon praecriptions-tid — att den föreslagne prasscriptionstiden vore alltför korrt — att, då Riksgäldssedlarne varit gångbara såsom Rikets mynt, Statens vägran, att, när som helst, dem godkänna, skulle vara ingripande i eganderätten, osli ändtligen att när Riksgäldssedlarne, vid deras utfärdande, icke varit ställde under allmän
Lag med prassciptionsdd, utan derifrån befriade, det icke skulle vara rättvist att någon prfescriptionstid bestämma.
Till besvarande af hvad sålunda är vordet anmärkt, får Utskottet yttra; När Riksgäldssedlar icke få tillverkas och något ombyte af förslitne mot nya således icke kan ega rum, måste det ligga i sakens natur, att de Bth, tili R, St, Vrot. 1834. 4 Sami. 1 Af cl. 3 Batulet, ig:de Häftet.
a Stats A] t skott et i Vältan dt N:o 38?. nu utelöpande sedlarne, i moa de blifva förnötte och i allmänna rörelsen obrukbare, skola af eu tvingande nödvändighet, komma alt återgå till Riksgälds-Contoret, för att derstädes med Bancomynt inlösas.
Och då 3:ne år före den ultimata praescriptionstidens slut en serskild och kraftig väckelse om Riksgäldssedlarnes omsättande till Bancomynt dessutom kommer att gifvas derigenom, att Riksgäldssedlarne icke emottagas i uppbörden af allmänna medel, och såmedelst förlora deras allmänna gångbarhet, så skall af denna anledning äfven påskyndas sediarnes företeende i Riksgälds-Contoret, om ock de eljest skulle vara brukbara; så att, efter all sannolik beräkning, de nu utelöpande Riksgäldssedel-, hvilka icke af eld eller vatten blifvit förstörde, skola under en så lång tidrymd, som io år, till Riksgälds-Contoret åter ingå.