Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De ändringar, så vä! i Vallagen, som i nedan intagna §§. af Regerings-Form och Tryckfrihets-lag, Coristitutions-Ubskottets Memorial, N'o 85.
23 hvilkas grunder icke här ofvan äro framstälda, skola i serskildt åtlöljande Motiv förklaras, så vidt en sådan förklaring kan vara behöflig.
Med det tillägg, att Utskottet i serskildt Memorial ämnar underställa Riksens Ständer förslag till en ändrad organisation af Riks-rätten: ett förslag, som, i fall det af Riksens Ständer skulle godkännas, kommer att, till följd af Utskottets i Memorialet, N:o 68, sid. g, gjorda förbehåll, intagas uti 121 och ia4 §§. af den i nämnda Memorial föreslagna, här nedan i vissa punkter ändrade, omarbetning af Piegerings-Formen, samt dessutom med anhållan, att framdeles få föreslå de voteringspropositioner, hvilka, till följd af serskilda Riks-Slånds vägran att ingå på de af Utskottet här nedan framstälda förslag, kunna blifva nödiga, får Utskottet nu, såsom ett försök lill sammanjemkning af samtliga Riks-Ståndens, i anledning af Memorialet, N:o 38, till Utskottet hänvisade gemensamma tankar, öfverlemna 1:0 följande omarbetade förslag till Val-lag, och 2:0 nedanskrefna ändringar och tillägg uti Utskottets i Memorialet, N:o 68, framstälda förslag: STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet 1841.
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, AT:o 85. 1 Förslag- till Val-Lag. 1 §- Valrätt tillkommer Svensk man, som bekänner sig till Christna lävart, fyllt ljuguett år, är, och fem ur varit, i Riket bosatt, samt 1) å landet eger, med stadgad Krono-Jborätt, eller för embete eller tjenst, innnehafver, jord, bergsbruk eller annan lägenhet, eller ock i Stad eller Köping eger, eller för embete eller tjenst innehafver, hus, tomt, jord eller annan lägenhet; eller 2) medelst contract, som emot hans vilja icke kern, efter egarens godty eko, före den utsatta tidens förlopp häfvas, för lifstid eller minst för fern år legt jord eller bergsbruk af minst Ett Tusen Riksdaler Banco uppskattadt värde ä landet, så vida han samma egendom fulla två år innehaft och ännu innehafver; eller 3) annat lofligt yr'<e, än jordbruk eller bergsbruk, för egen räkning, med en uppskattad behållen årlig inkomst af minst Tvåhundrade Riksdaler, de tre sista, åren idkat och ännu idkar; eller 4) i ordinarie embete elter tjenst, såsom Prest, Civil, Officer, eller vid läroverk, är anstäld, af Kronan, Riksförsamling, Stad, Socken, annan menighet eller stiftelse njuter ständig lön, 'samt frän embete, tjenst eller lön icke, utan egen ansökning eller ransakning och dom, kan skiljas ■ eller 5) från embete eller tjenst af den i f. morn, nämnda egenskap, efter egen ansökning, erhållit afsked, antingen med Pensionsrätt, som icke utan eget förvållande kan förloras, eller med rätt att bibehålla lönens hela belopp eller viss del deraf. 2§.
Rösträtten beräknas sålunda: 1) enligt 1 morn. i, för ett uppskatt ad t egendomsvärde från och med 1000 till 3ooo Riksdaler Banco, en röst; från och med booo till 10,000 R:dr, tvä; från och med 10,000 till ä5,ooo R:dr, tre; från och med 25,000 till 5o,ooo R:dr, fyra; från och med 5o,ooo till 100,000 Rulr, feni: samt för fulla 100,000 Rulr och deröfver, sex röster; hvarjemte, då värdet understiger 1000 R:dr, för hvarje fulla 10 R.drs uppskattningsvärde beräknas en hundradedels röst. 2) enligt 1 mom. 2, för ett uppskattadt egendomsvärde från och med 10,000 till 3o,ooo Rulr, en; frän och med 3o,ooo iill 100,000 Rulr, lvu; Bih. till R.
St, Prot, iSfo och 184.1, 3 Sami. 38 Haft, 1 2 lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N',o 85, samt för fulla 100,000 R.xlr och deröfver, tre röster; hvarjemte, dä värdet understiger 10,000 R:dr, för hvarje fulla 1000 R.drs uppskattningsvärde beräknas en tiondedels röst. 3) enligt 1 § mom. 3, för en uppskattad inkomst från och med 200 till 600 R:dr, en; från och med 600 till 2000 R:dr, två; från och med 2000 till Booo Rxlr, tre; från och med 5000 till 10,000 R:dr, fyra; från och med 10,000 till 20,000 R:dr, fem; samt för fulla 20,000
R:dr och deröfver, sex röster. 4) enligt 1 fj mom. 4 oc?1 5» en röst.
Grunderne för den uppskattning, som i mom. 1, e och 3 omtalas, be stämmas af Riksförsamlingen allena.
Ej må mom. 1, 2 och 3 så tydas, att rösträtt för egendom eller yrke tillägges Kronan, Riksförsamlingen, Städer, Socknar, andre Menigheter, Stiftelser eller Actie-bolag; ej heller mom. 1 så, att rösträtt enligt detsamma af någon, som från embete, tjenst eller lön kan, utan egen ansökning eller ransakning och dom, skiljas, får beräknas för embetet eller tjensten åtföljande hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet.
Kronobetjente må hvarken för tjenst eller för thy åtföljande hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet rösträtt beräkna. 3 §.
Rösträtt, som beräknas efter värde af hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet, åtnjutes å den ort, der det hus eller bergsbruk, eller den tomt, jord eller lägenhet finnes; rösträtt, sorn beräknas efter inkomst af yrke, der idkaren yrket drifver; och rösträtt efter 1 jj mom. 4 eller 5, der innehafvarén för sin person är skattskrifven.
Nu står någon å flera orter i förhållanden, som enligt 1 och 2 §§ medföra rösträtt, då må han å den ort, der sådana förhållanden medföra största rätt, eller åtminstone lika stor, som å någon annan, utöfva rösträtt för dem alla; och vare de då ansedda så, som vore de alla för handen, der han, i öfverensstämmelse med hvad nu är sagdt, vill rösträtt utöfva.
Ej må rösträtt af någon utöfvas pä en gång efter 1 § mom. 4 och 5; ej heller pä mer än ett ställe för samma Riksdag.
Ej heller må någon vid ett val beräkna flera röster, än sex; ej heller för urtima Riksdag rösta pä annat ställe, än der han för nästföregående lagtima Riksdag rätteligen varit i röstlängd upptagen. lior till Gonstilutions-Vtskottets Memorial, N\o 85. 3 , 4 §* Valrätt får icke utöjvas af den, som a) står under förmyndare; eller b) sedan hans egendom till borgenärers förnöjande afträdd och beslut om offentlig stämnings utfärdande fattadt är, icke gitter lagligen visa, att han från sin vid egendoms-ajträdelsen varande skuld är fri; eller c) för nesligt brott på sådana skäl misstankes, att Domstol genom laga kraftvunnen dom förklarat saken böra till framtiden lemnäs; eller d) utur Riket af vikit; eller e) förvärf vat medborgarerätt i främmande land; eller f) gått i utländsk tjenst.
De under e och f nämnde ega icke ånyo utöfva valrätt förr, än de efter återkomst, eller efter nämnda utländska förbindelsers upplösning, tre år i Riket bott och varit skattskrifne. 5 §.
Valrätt är för alltid förverkad af den, hvilken genom laga kraftvunnen dom är förvunnen till nesligt brott eller lill köp eller salu af röster för Valmanna- eller Riksdagsmanna-val, eller att i och f ör fullmägtigskap hafva förledt någon till oskälig rättegång, emot bättre vett drif vit or ättjär dig sak eller brukat veterlig falskhet.
Den, som rösträtt enligt 1 och 2 <5^ på mer än ett ställe för samma Riksdag utöfvat, emot det förbud, som 3 § innehåller, må icke ånyo utöfva sådan rätt förr, än två lagtima Riksdagar förflutit, efter det han om sådan otillåten röstning öfvertygad blifvit. . 6> Valbar till Riksdagsman i Riksförsamlingens Första Kammare är hvarje valberättigad, som bekänner sig till Protestantisk lära och fyllt tjugufem år.
Då valbarhet upphör, upphör äfven uppdrag, som genom val gifvet är. 7 §.
Ingen, som till Riksdagsman i Första Kammaren blif vit vald, eger undandraga sig detta f örtroende, så vida han icke antingen fyllt Sextio år eller tvä Riksdagar bivistat eller laga förfall häfver. 4 lior lill Constitutions-Utskoltets Memorial, IV:o 85. 8 §.
Af det antal Riksdagsmän, som enligt Regerings-Form ens 4$ § eger säte och stämma i Första Kammaren, välja Städer och större Köpingar Tretio, och landsbygden, hvartill och räknas mindre Köpingar, Etthundrade fyratiofem.
A hvar Femte lagtima Riksdag bestämmes, huru Rikets Städer och större Köpingar, på grund af folkmängd, uppskattningsvärde af fast egendom, samt directa skattebidrag till Statsverket, må indelas till val-dist ricter, samt huru många af de för landsbygden här ofvan nämnda Riksdagsmän hvarje Läns landsbygd, efter sin folkmängd, må till Första Kammaren utse.
För Riksdagsoianna-val må annan Stad, än Stockholm, icke delas i i serskilda valdistricter, ändå att den «ger välja mer än en Riksdagsman.
Svara sådan Stads folkmängd, fastighetsvärde och directa skattebidrag icke jemnt emot ett helt tal Riksdagsmän, beslute då Riksförsamlingen, huru en eller flere Städer, eller Städer och Köpingar må med den Staden till ett valdistrict förenas.
Stadens Pröjnings-Comité bör året efter det, då lagtima Riksdag öppnad blifvit, enligt de grunder, på hvilka samtliga Städernes indelning till valdistricter beror, bestämma Stadens indelning i valdistricter.
Hvarje Läns Pröfnings-Comité bör, å lid, som för Stockholm sagd är, med hufvudsakligt afseende på folkmängden, bestämma indelningen af Länets landsbygd i valdistricter.
Stad faststälda antal af Riksdagsmän bör vara kungjordt en månad före Profnings-Comiteernas sammanträde.
Skulle Pröfnings-Comiteer försvurna, ege Riksförsamlingen bestämma, hvilken Länsvis bildad myndighet må de ät nämnde Comité', i denna lag, uppdragna pligter öfvertaga. 9 §.
Hvarje valdistrict väljer en Riksdagsman.
Med undantag af Stockholm, skall dock Stad, hvilken ensam eger välja på mer än en Riksdagsman, äfvensom district, hvilket innehåller sådan Stad, genom ett val välja så många Riksdagsmän, som Staden eller districtet eger att till Första Kammaren utse.
HÖr lill Constilutions-Utskottets Memorial, N',o 85. 5 10 §.
Riksdagsmannaval skall ske: l:o i senare hälften af Augusti månad det är, då lagtima Riksdag hållas skall.
Valet gäller för omförmälda Riksdag, samt sådan urtima, sorn under liden mellan ofvannämnde och dernäst följande lagtima sammankallas och som ej i nästföljande moment omförmäles.
2:o dä urtima Riksdag blifvit sammankallad af anledning, sorn nämnes i Re ge rings-för mens 5o, 5i, 5a eller 53 SS- Valet gäller för den Riksdag, till hvilken kallelsen är utfärdad.
3:o då redan vald Riksdagsman, antingen före den Riksdag, som på hans val närmast följer, eller nur kallelse skett till annan Riksdag, som han i kraft af samma val bivista bort, eller under Riksdag är med döden afgången, eller af laga förfall är urslåndsatt, eller på laga skäl af säger sig, att det erhållna uppdraget fullgöra, eller i följd af valets ogillande eller valbarhets förlust uppdraget måst frånträda.
Valet gäller för återstoden af den tid, hvarå den afgångnes fullinagt lydde. 11 §.
Röstlängder öfver de i Städer eller större Köpingar valber ätti gade böra i April månad det år, då lagtima.
Riksdag inträffar, uppgöras af de tjenstemän, sorn mantalsskrifning förrätta, och hvilka för sådant ändamål skola vara försedde med Stadens eller Köpingens sista uppskattningslängd.
Hvar och en i Stad eller Köping för sin person skattskrif veu och derstädes valberättigad skall, så framt han icke vid nästföregående mantalsskrifning eller, deref ter, sist inom Mars månads slut hos den tjensteman, som röstlängden uppgör, af sagt sig valrättens utöfning i Staden eller Köpingen, och öfver den afsägelse uttagit bevis, i Stadens eller Köpingens röstlängd antecknas för den rösträtt, han i Staden eller Köpingen eger.
Vill han der, med stöd af 3 $, för rösträttens utöfning räkna sig lill godo annorstädes innehaf vande hus, tomt, jord, bergsbruk, eller annan lägenhet, eller idkande yrke, skall han inom ofvan sagde tid den afsigt anmäla och sitt anspråk styrka.
!/ ill någon, som icke är i Staden eller Köpingen för sin person skattskrif ven, derstädes, med stöd af 3 §, rösträtt, som han enligt 1 och 2 morn.
1 eller 3 innehafver, utöfva, skall han den afsigt å ort och tid, som ofvan sagda äro, skriftligen anmäla, och derjemte styrka, så väl samina afsigts anmälan å den ort, der han för sin person är skattskrifven, som ock de förhållanden, hvilka enligt förstnämnde S kunna förökning af hans () Tior till Constitutions-Ulskottets Memorial, N\o 85. rösträtt medföra.
Finnes han dä berättigad att ali sin rösträtt i Staden eller Köpingen utöfva, varde dä i dess röstlängd för all den rösträtt upptagen. 12 §.
Röstlängden insändes inom nästföljande Maji månads slut till Stadsrätten s hvilken under Junii månad samma år låter den ä allmän sammankomst af Stadens samtliga, valber ättigade, i Rättens närvaro, granskas, öfver alla de anmärkningar, som då andragas, skall föras protocoll. drtmärkningarnes pröfning åligger Stads-rätten; och de, som godkännas, antecknas också i röstlängden.
Efter fulländad granskning underskrifvas röstlängd och protocoll af Stads-rätten samt minst fern valberätti gade.
Är röstlängden upprättad för Stad, der Stads-rätt ej finnes, eller för större Köping, insändes den inom ofvan sagda tid lill Kyrkoherden, hvilken under nästföljande
Junii månad å allmän stämma med de valberättigad^, hvilken bör vara utlyst å tid, som för Socknestämma stadgad är, låter längden granskas.
Prof ningen af gjorda anmärkningar tillkommer de närvarande valberättigade.
Med anmärkningarnes anteckning förhålles, som i denna förut är sagdl.
Röstlängd och protocoll underskrifvas af Kyrkoherden och, jemte honom, af minst fern valberättigade, der sä många finnas och tillstädes är o, samt insändas derefter tillden i 10 om förmälda valförrättare.
Emot så granskad röstlängd ege ingen annan ny anmärkning rum, än om minskning eller upphörande af valrätt; och tjene denna längd till grund för val, både till dä närmast infallande lagtima Riksdag, och till sådan urtima, som före den dernäst följande lagtima sammankallas. 13 §.
Valförrättare är i Stad Stads-rätten, men der sådan icke finnes, och i Köping, annan Domare, under hvilkens domvärjo Staden eller Köpingen närmast lyder. 14 §.
Riksdagsmannaval skall kallelse af valförrättaren utfärdas, och i vederbörande Kyrkor uppläsas minst fjorton dagar förut.
För Stud, sorn ensam väljer en eller flera Riksdagsmän, bestämmes valdagen af val förrättaren.
Består vaulistrictet af flera Städer, eller Städer och större Köpingar, varde för hela districtet valdagen bestämd af Stads-rätten i den Stad, hvilken Riksförsamlingen jörordnat; skolande den Stads-rtilt till di - Ifor till Constitulions-UIskoltctf Memorial, N\o 85. 7 strictels öfriga valförrättare uppgifva dagen så tidigt, att kungörelsen inom här ofvan stadgad tid kan vara uppläst i Kyrkorna.
Hålles å den dag, dA kungörelsen uppläsas bör, icke Gudstjenst i den Kyrka, till hvilken Stad eller Köping hör, gånge, sorn i 26 ff säges. 15 §.
Riksdagsman för Stad eller Stads-valdistrict väljes genom slutna, enkla, omärkta sedlar, af hvilka hvarje valberättigad lemnar en, för hvarje hel, tiondedels eller hundradedels röst; och skola de sedlar, hvilka lemnäs för lika röstvärde, serskildt samlas och räknas.
Hvar och en i Staden eller Köpingen boende valberättigad, som icke af styrkt laga förfall hindras, aflemne sjelf sina röster.
Den, sorn laga förfall styrker eller utom Staden eller Köpingen bor, ege sådane röstsedlar, som ofvan beskrifne äro, insända i försegladt omslag, försedt med tydlig och af den röstande sjelf underskrifven, så lydande påskrift: "N. N:s röster till Riksdagsmannavalet i ”N.
Stad (Köping) d "
Tiondedels och hundradedéls röster skola i serskilda omslag insändas.
Rösternas sammanräkning skall genast, efter omröstningens slut, verkställas af va/förrättaren.
När hela valförrättningen slutad är, skall protocollet af val förrättaren och minst fem v albe rätti gade under skrif vas.
Består vahlistrictet af flera Städer, eller Städer och större Köpingar, då skola till den Stads-rätt, sorn bestämt valdagen, de protocoll, som äro hållna öfver de öfriga, till districlet hörande Städernas eller Köpingarnes val, genast insändas; hvarefter omförmälda
Rått sammanräknar de vid distr idets samtliga val afgifva rösternas antal. 16 §.
Piiksdagsman i Första Kammaren för Stad eller Stads-valdistrict vare den, som vid det eller de för Staden eller districtet anstälda val fått Jlesta rösterna.
Om valet, i Jöljd af likhet i röstetal, är oafgjordt, anställe den Stads-rätt, som valdag bestämt, lottning, och vare då den, som lotten utvisar, Riksdagsman.
Af säger sig vald Riksdagsman uppdraget, skall ock elen k ätt profva skälet och, i fall det goclkännes, besörja valets förnyande.
Der hela distr idets val å ett ställe förrättas, vare lottning en eller förnyelsen genast, efter det anledningen yppats, verkstäld. 17 §.
Stads-rätt, som valdag bestämt, utfärde och underskrifva för den, sorn enligt nästföregående § blifvit Riksdagsman, en sä lydande fullmagt:
Hör till Constituiions-TJtskottets"
Memorial, N.-o~ 85, ”Stads-Rätten (Rådstufvu-RättenJ i N.
N. Stad, går veterligt, alt Vvid i dag (den . . .
,J anstäldt val har, pd sätt protocollet närmare * utvisar, får denna Stad (N. N. valdistrictj och dm tid, som Vallansens 10 § i (2) (t>) morn. utsätter, till Riksdagsman i Riksf örsamlin”gens Första Kammare iY.
N. blijvit utsedd; hvarå delta länder till ”bevis och fullmagt. ”N. N. d ” 18 S* 1 Stockholm bestämmes valdagen får alla Stadens valdistricter, och utfärdas fullmagter för alla i Staden valda Riksdagsmän af Stadsrätten, äfvensom röstlångderne och protocolleu för Stadens serskilda valdistricter till samma
Rätt insändas; meri alla öfriga, hår ofvan Stads-rätten anvisade, åligganden uppå råge
Rätten åt en får hvarje, valdistrict serskildt utsedd afdelning.
1 Slåder, der Förslg'■ och Andra Under-rått finnas, böra denna Fal-lags stadganden om Stads-rätt förstås om Andra Under-rätt. 19 §'
Röstlängd öfver da valberätligade i Gäll eller serskildt
Lån tillhörande del af Gäll på landet bår i April månad det dr, dd lagtima Riksdag inträffar, upprättas af den tjensteman, som mantalsskrifning förrättar, och som för sådant ändamål bör vara försedd med Gällets eller den serskildt
Län tillhörande delens sista uppskattningslårigd.
Om hvad iagttagas bör af den, som i G atlet är för sin person skattskrif ven och der, med stöd af 5 §, vill all sin rösträtt utöfva, eller af den, som, ehuru icke i Gållet för sin person skattskrif ven, derstädes, med stöd af ofvannämnda §, rösta vill, galle hvad i 11 § för Stad eller större Köping stadgadt är.
Såsom Gäll anses både i denna och efterföljande §§ lands-försarnling, sorn med Stad eller större Köping i andra afseenden år förenad till ett Gäll; landsbygd, som med Stad eller större Köping utgör en församling; annex- eller capell-församding, som eger minst tvåtusen inbyggare, och sådan del af Gäll, som antingen utgör en hel socken och derutöfver, men tillhör annat Lån, än det, der Moderkyrkan år belägen, eller ock innesluter Moderkyrkan, men, efter afsöndring af delar, hvilka tillhöra andra
Län, icke utgör en hel socken.
Sådan del af Gäll, sorn ligger- utom det Län , dit Moderkyrkan hör , och sorn icke, enligt hvad hår ofvan år stadgadt, anses såsom •tl Gäll, Hor till Constitutiom-Utakoltel« Memorial, N\o 85. 9 Gäll, skall, ejler Rrofnings-Comitée/s förordnande , för
Halmanna val förenas med ett inom Lånet angränsande Gall. 20 §•
Röstlängd bör lid, Kyrkoherden inom Maji månads slut samma dr insändas och under derpå joljande Junii månad, ä allmän Gållståmma, al de v alber åt tigad e granskas.
Om anmärkningar nes anteckning gäller hvad i i 2 § såges; med deras pröfning förhälles sd, sorn samma § Jör stad, der Stads-rätt ej finnes, eller för större köping säger.
EJ ter slutad granskning, skola bade röstlängd och protocoll af Ordföranden och, jemte honom, af minst
Fem valber åtti gade, der sd mänga finnas och tillstädes äro, underskrijvas; hvarefter ingen annan ny anmärkning deremot må göras, ån rörande minskning eller upphörande af valrätt.
Såsom Gäll tämma anses i denna och följande §§ ock den stämma, sorn af Gällstämmans Ordförande, d tid, som för Socknestämma år stadgad, blifvit utlyst, och hålles med sådana delar af Gäll, sorn, enligt nastJöregående §, i denna Lag anses lika med Gäll.
Röstlängd Jör sådan del af Gäll, som ligger utom det Lån, dit Moderkyrkan hör, men icke enligt nästföregående § anses lika med, Gäll, granskas i Gällst årnman med det Gäll, hvarmed sådan del enligt samma § blifvit för F al nian nav al förenad. 21 §.
De i ig och 20 §§ omförmålde röst längder insändas, efter den i sistnämnda § föreskrifna granskning, till Landshöfdingen, hvilken öfverlemnar dem till Prö f ning s - Comit ren.
Efter anstäld jemförelse mellan Gållens röstetal och Lånets öfriga förhållanden, best åmme sagda Comité, huru många valmän hvarje Gäll iger att utse till deltagande i V' al dist rict et s Riksdagsmannaval.
Inom Länet skall samma röstetal läggas till grund för rätt citt utse en valman.
Det grundtal skall Profnings-Comitéen utsätta, dock icke öfver Etthundrade hela röster.
Uppgår röstetalet i ett Gäll icke till det således utsatta grundtalet, skola de der valberåttigade icke desiomindre en valman utse.
ÖJverskjuter röstetalet ett eller flera grundtal, lemnäs öfverskottet utan afseende, så vida det icke utgör mer äi halft grundtal’, »tiger det deröfver, varde såsom helt ansedf. lidi, till R, St.
Fröt. 1840 och 1841, 3 Sami, 38 Hafi. t 10 lior till Constilulions-Utskottets Memorial, N\o 85.
När Pröfnings-Comiteen härom förordnat, besörje Landshöfdingen, att röstlängderne skyndsamt varda till vederbörande Kyrkoherdar återstälda; hvarefter så väl dessa röstlängder, som Pröfnings-Comitéens fattade beslut om Valmännens antal, skola tjena till efterrättelse, icke blott för de valmannaval, hvilka mäste anställas för närmast förestående lagtima Riksdag, utan också för dem, hvilka kunna blifva nödiga för urtima Riksdagar, som efter omför mälda, men innan näst derpå följande, lagtima Riksdag sammankallas.
22 §* A allmän Gällstämma ege de v albe rätti gade i hvarje Gäll att, inför Gällstämmans Ordförande, minst en vecka före
Riksdagsmannaval utse så många inom valdislrictet bosatta och till Riksdagsmän valbara Valmän, som Pröfnings-Comiteen bestämt att i nämnda val deltaga.
Suppleanter mål, der de valber åtti gade så besluta, på samma sätt väljas.
Valmannaval fortgår, utan afseende derpå, att flere eller färre valberättigade sin rätt försumma.
Gällstämmans Ordförande, hos hvilken protocöll och handlingar, hvilka angå valmannaval, också böra Jörvaras, förordnar den i hans ställe må föra ordet vid de val, han sjelf icke kan bivista.
Kungörelse om Valmannaval skall af Gällstämmans Ordförande utfärdas, och i alla Gnllets kyrkor uppläsas minst fjorton dagar före valet. 1 de Jörsamlingar eller capellag, der Gudstjenst icke hålles den dag, då kungörelsen i Gällets öfriga kyrkor uppläses, bör följande dagen ett exemplar af kungörelsen skyndsamt sändas från gård till gård.
År valman död eiler af laga förfall hindrad att sitt uppdrag verkställa, och suppleant i hans ställe icke utsedd, skall, om tiden medgifver, nytt valmannaval ske.
Hindrad valman bör om hindret skyndsamt underrätta Gällstämmans Ordförande, som, i fall suppleant är vald, bör åt denna meddela den erhållna underrättelsen, jemte sådant protocolls-utdrag, som 2 f f omför mäler. 23 §.
Röster vid valmannaval af gifvas muntligen af alla valberättigade, sorn sin rösträtt utöfva vilja.
De, sorn styrka laga förfall eller utom gället bo, må dock sina röster skriftligen insända.
Lag samma vare om Kronobetjente, hvilka icke'må vid valen tillstädesvara. lior till Constitutions-Uiskottets Memorial, N\o 85. 11 24 §.
Af Ordföranden under skrif vet utdrag utur protocollet lemnäs de utsedda valmännen, såsom fullmagt. 25 §.
Har någon frånvarande blifvit till valman eller suppleant för valman utsedd, skall han derom skyndsamt underrättas af den, som vid valförrättningen ordet fört. 26 §.
Kungörelsen utfärdas af den i 27 omförmälda valförrättare och uppläses på. samma dag i alla valdistrictets kyrkor, der Gudstjenst då hålles.
I de församlingar eller capellag, der Gudstjenst den dag icke hålles, gånge som i 22 $ om kungörelse till valmannaval säges. 27 §.
Riksdagsmannaval för landet skall förrättas å den ort, som Pröfnings-Comitéen bestämt, inför den Häradshöfding, under hvilkens domvärjo valdistrictet eller största delen af dess folkmängd lyder.
Valet sker genom enkla, slutna, omärkta sedlar.
Hvarje valman eger en röst. 28 §.
Om, vid sammanräkningen af de enligt nästföregående ,§ afgifna rösterna, mer än hälften deribland finnes hajva tillfallit någon, vare han för valdistrictet Riksdagsman i Första Kammaren.