Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2 Stat t-TJt skott et» Utlåtande, N:o 320. dra nödiga upplysningar i ämnet, för att vid ett kommande Riksmöte tillhandahållas Rikets Ständer, hvilka då blefve i tillfälle att låta ärendet handläggas af ett för sådant ändamål tillsatt serskildt Utskott; andre åter hemställt, att Rikets Ständer ville i underdånighet begära, det en emot arbetets vigt och omfattning svarande belöning mätte utfästas för den, som före nästa lagtima Riksdag upprättade och till Kongl. Majrt i underdånighet inlemnade ett fullständigt och ändamålsenligt förslag till reglering af skatteväsendet; samt andre slutligen ansett, att Rikets Ständer borde åt sina Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret uppdraga att utarbeta ett förslag till grundskatternes jemnande eller fullkomliga upphörande.
Utskottet, sorn, i följd häraf, tagit ifrågavarande ärende i förnyadt öfvervägande, har dervid hvarken af discussionerne inom de tvänne Riksstånd, från hvilka betänkandet blifvit återremitteradt, eller af de tvänne öfrige Riks-Ståndens i ämnet fattade definitiva beslut hemtat anledning att frånträda sin i betänkandet N:o 240 uttryckte åsigt, enligt hvilken Utskottet funnit sig icke vara i tillfälle att ingå i en detaillerad granskning af omförmälde genomgripande frågor samt till Rikets Ständer afgifva ett fullständigt förslag till en allmän skattejemning öfver hela Riket.
Deremot och enär ej allenast samtlige Ledamöter af Borgare- och Bonde-Stånden, hvilka i förevarande ämne sig utlåtit, enhälligt erkänt behofvet och lämpligheten af en förändring uti nuvarande sätt för grundskatternes utgörande, i hvilket afseende inom Borgare-Ståndet flere och inom Bonde-Ståndet ett stort antal Ledamöter yrkat, att, till vinnande af berörde ändamål, någon förberedande åtgärd nu måtte af Rikets Ständer vidtagas, utan ock Preste-Ståndet uttryckligen beslutat en underdånig framställning hos Kougl. Majrt uti enahanda syftning, har Utskottet, med afseende härå, trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte å de vid innevarande Riksmöte väckte och i Utskottets betänkande N:o 240 omförmälde motioner, rörande grundskatternes förvandling till bevillning, om en allmän skattejemning m. ra., fästa Kongl. Majrts Nådiga uppmärksamhet, med underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Majrt, derest sådant i Nåder pröfvas lämpligt och verkställbar^ låta utarbeta och, jemte Nädig Proposition till Rikets Ständer vid en blifvande
Riksdag öfverlemna ett förslag i förevarande ämne.
Stats-Utskottets Utlåtande, JN:o 320. 3 Reservationer: af Herr Friherre Palmstjerna: ”Då jag anser de allmänna fördelar ne af en skattejemning vara, minst sagdt, ganska tvifvelagtiga, måste jag mot Utskottets beslut mig reservera.” af Biskopen m. m.
Hedrén:
"Sedan Preste-Ståndet till Stats-Utskottet öfverlemnat sitt yrkande af en underdånig skrifvelse i detta ämne, har Utskottet i dess utlåtande N:o 287 behandlat en härmed nära beslägtad fråga.
Och som sistnämnde utlåtande redan blifvit, med vissa modificationer, af Preste-Ståndet godkändt och sannolikt torde blifva det ännu i ett och annat af de öfriga Riks-Stånden, så har förhållandet onekligen i väsendtlig måtto förändrat sig.
Att nu ingå till Kongl.
Maj:t med en serskild skrifvelse rörande grundskatternas förvandlande till bevillning, sedan en skrifvelse redan blifvit beslutad till en högst betydlig förändring i dessa samma grundskatters utgörande, synes mig icke vara rätt lämpligt.
Utskottet har visserligen icke saknat skäl till dess nu uttalade frångående från sitt förra beslut, enär a:ne Stånd i denna syftning återremitterat betänkandet och ett Stånd uttryckligen begärt en underdånig skrifvelse.
Men genom ofvan anmärkte förhållande har, som sagdt är, saken blifvit i märklig mon förändrad.
Till undvikande af den oformligheten att framträda med 2:ne serskilda underdåniga skrifvelser i ämnet af så likartad beskaffenhet, hade, efter min tanka, varit lämpligast, att Utskottet vid detta tillfälle vidblifvit sitt förra beslut: dervid såsom skäl bordt anföras icke allenast hvad Utskottet sednast åtgjort genom utlåtandet JV:o 287, utan äfven Preste-Ståndets beslut öfver nu återremitterade betänkande, nemligen dess bifall till detsamma.
Jag anser dessa skäl vara tillräckligen talande för Utskottet alt vidhålla dess förra beslut, hvilket jag ock för min del tillstyrker. ” af Herr Kjellberg, som ansåg förslagen overkställbar och att således den nu af Utskottet gjorda framställningen vore öfverflödig.
S T O C K H O L M TRYCKT HOS W. F PALMAN 1845., Förstärkta Stali-Utthottets Memorial, iV;o 32i. 1 N:o 321.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19JMaj, kl. 11 f. m.
Memorial, angående skedd omröstning i frågan om ett lån för uppbyggandet af ny kyrka i Christinehamn.
< Öfver nedanstående, af samtelige Riks-Stånden gillade, Proposition, har Förstärkta Stats-U.tskottet denna dag anställt omröstning:
Den som bifaller Stats-Utskottets hemställan, att de vid innevarande Riksdag gjorda framställningar, angående ett lån för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn, mätte förfalla, röstar Ja-, Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, för omförmälda kyrkobyggnad, beviljat Christinehamns Stads- och Warnums Landsförsamlingar ett Låneunderstöd af 25,000 R:dr, att, emot 3 procents ränta och 2 procents årlig capital-afbetalning, af allmänna medel utgå, i mon af kyrkobyggnadens fortgång och sedan församlingarnes egna, härtill disponibla tillgångar först blifvit använda.
Voteringen har utfallit med 36 Ja och 83 Nej, i följd hvaraf och som Nej vunnit, Rikets Ständer beslutat i enlighet med contrapropositionens lydelse; Hvilket Förstärkta Utats-Utskottet får anmäla.
Stockholm den 19 Maj 1845. m till R.
Vrot. 184-5. 4 Sam. i Afd. 2 Band. 50 Haft. 1 1 2 Förstärkta Stats- Utskottets Memorial, TS-.o 322. 3&o 322.
Aufe. till Exp.-Utsk. d. 19 Maj, kl. 11 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning uti frågan om gratification åt Adjunden Ramström.
Öfver nedannämnde, uti Stats- samt Allmänna Besvärs- och EconomiUtskottens Memorial N:o 117 föreslagna, af Rikets Ständer gillade, Proposition, har förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning:
Den, som på sätt Utskotten tillstyrkt, bifaller, att Rikets Ständer med afseende å Adjuncten Ramströms> genom inrättandet och vidmagthållandet af Stockholms Lyceum, ådagalagde förtjenster om ungdomens bildande, å Riksgälds-Contoret till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition anvisa en summa af 3000 R:dr Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t, derest, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lycseum följda lärö-method och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skulle finnas vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från Statens sida, täcktes låta berörde 3000
R:dr såsom gratificatiön till honom utbetala, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar * •
Hit \ inner Nej, kommer icke något anslag att för ifrågavarande ändamål af Rikets Ständer beviljas.
Resultatet af omröstningen har varit 62 Ja och 57 Nej.
Som Ja vunnit, är Stats- samt Allmänna Besvärs- och Economi-Ufskottens i ./a-proposition intagna förslag utaf Rikets Ständer bifallet; Hvarom underrättelse meddelas.
Förstärkta Siats-Utskottets Memorial, N:o 323.
3 Nto 323.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Maj, kl 11 f. m.
Memorial, rörande skedd votering öfver 2:ne i Stats- Utskottets memorial, Nto 316 omnämnda frågor.
Sedan Rikets Ständer godkänt nedan intagne, i Stats-Utskottets memorial, N:o 3 i6, föreslagna Voterings-propositioner^ sä ha Förstärkta Stats-Utskottet denna dag deröfver anställt omröstning: i:o»
Den, som bifaller, att det vid i84<>—1841 ärs Riksdag beviljade och å Riksgälds-Contoret anvisade Undsättnings-Creditiv af ioo,ooo R:dr, må upphöra röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat; att till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition för bchöfvandes undsättning vid och efter inträffande missvexter jemväl anvisa ett Creditiv af ioo.ooo R:dr, att i Riksgälds-Contoret lyftas, när Kongl. Maj:t finner de för öfrigt anslagna tillgångarne vara otillräcklige; dock bör hvad som ä detta Creditiv lyftes, af först inflytande tull-afgifter för spanmål återbetalas.
Voteringen har utfallit med 47 ^ och 72 Nej; hvadan och sorn:
Nej vunnit, Rikets Ständer bifallit det förslag, contra-propositionen innehåller. 2:0.
Den, som anser, att, då undsättningar åt behöfvande vid och efter inträffade missvexter meddelas utaf de till Kongl.
Maj:ts disposition för sådant ändamål anvisade medel, bör iagttagas, diels att, så vidt omständigheterna medgifva, tillfälle beredes de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänt nyttiga företag, helst inom eller i närheten af deras hemort, förtjena sitt uppehälle, dels ock att besagde medel endast varda utanordnade i egenskap af räntefria låne-understöd med bestämd återbetalningsskyldighet, för hvars behöriga fullgörande vederbörande menighets gemensamma Förstärkta Stats-Vtshottets Memorial, N:o 323. ansvarighets-förbindelse aflemnas, eller, der sådant ej kan skäligen fordras, ställes annan säkerhet, som af Kongl. Majit i Nåder godfeännes, eller ock, i yttersta nödfall, afgifves undsättningstagarnes blotta återbetalnings-förbindelse, under vilkor likväl, att de låne-understöd,, som sålunda, utan meuigheternes gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utlemnas, intill nästa Riksdag, icke öfverstiga ett sammanräknadt belopp af Ett Hundra Tusen Riksdaler, röstar J'a.
Yinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat bos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, vid tilldelandet af understöd åt behöfvande vid och efter inträffade missvexter, måtte iagttagas: a) att tillfällen, så vidt omständigheterna medgifva måtte berfedas för de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänna arbetsföretag, förskaffa sig medel till uppehälle; b') att af förenämnde till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition ställda medel högst 5o,ooo R:dr, måtte användas till undsättning, utan återbetalningsskyldighet, endast åt sådane behöfvande, som icke ega alt påräkna understöd af sine Communer, icke äro i tillfälle att genom arbetsförtjenst sig försörja, samt ej eller i stånd att af sine tillgångar åstadkomma någon återbetalning; c) att i öfrigt medlen endast måtte disponeras till låne-understöd, utan ränta med bestämd återbetalningstid, och mot derför ställd säkerhet af de större eller mindre Menigheterne gemensamt, eller ock hvad annan ansvarighet, Kongl. Maj:t pröfvar kunna godkännas.
Voteringen har utfallit med 58 Ja och 60 Nej, hvarjemte 1 sedel måst casseras; och som Nej vunnit, är i afseende härå af Rikets Ständer beslutadt i enlighet med contra-propositionens lydelse.
Hvilket ^Förstärkta Stats-Utskottet härmed får tillkännagifva.
STOCKHOLM, Tryckt hos W. F. DALMAN, *845.
Stals-1 't skottets Utlåtande, N’.o 32$.
I N:o 324.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Maj, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o 287. (L A.) Ofvanberörde utlåtande, angående förändringar i sättet för utgörande af indelta räntor samt om dessas jemte tionde-spanmålens indragning till Stats-Verket, m. m., har Jolit vit af Ridder skåpet och Adeln bifallet, med den förändring i Utskottets förslag till beslut, att 5:te punkten (pag. 9 i Utlåtandet N:o 287) skulle erhålla följande lydelse: ”Den för ersättnings-beloppen sålunda uppgjorda beräkning bör derefter, på sätt pröfvas lämpligast, förvandlas till natura-persedlar i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den för hvarje
Län nu gällande persedel-förteckning, hvarvid dock förenkling kan komma att vidtagas, med anledning af den framställning i ämnet, som Rikets Ständer torde lä vid nästkom-N mande Riksdag genom Kongl. Proposition förevänta;” samt uti 9:de punkten, (pag. 10) i stället för orden: ”rättesnöre för både spanmål, smör, hö och halm,” skulle införas: ”rättesnöre för de persedlar, till hvilka räntornes beräknade värde blifvit förvandladt.” Preste-Ståndet har beslutat, att Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:t ingå med en underdånig skrifvelse af det hufvndsakliga innehåll, sorn utgör motiven för Utskottets förslag 1 utlåtandet och i hvilken skrifvelse Rikets Ständer förklara, det de hålla före, att en förändring i ofvanberörde afseende skulle i framtiden lämpligen kunna beslutas, under iakttagande af de i i:sta till och med io:de mom. af Utskottets förslag framställda liufvudgrunder, men att Rikets Ständer, i anseende till omöjligheten att i en så genomgripande och på olika locala omständigheter beroende fråga, utan närmare utredning, besluta för hela Riket lämpliga föreskrifter, tillika i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder höra samtelige räntegifvare Läns- eller Districtvis, huruvida de önska att, på ofvannämnde vilkor, räntor och krono-tionde för framtiden i contant erläggas; hvarefter och derest Kongl. Maj:t, efter Kammar-Collegii och vederbörande Läns-StyrelBih. till R.
Prot. 1846, 4 Somt / Ajd. 2 Band.
Si Haft. I 1 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 32/}- sers hörande, så för godt finner, Nådig Proposition i ämnet torde blifva till Rikets näst sammankommande Ständer öfverlemnad.
Borgare-Ståndet har återremitterat ifrågavarande utlåtande, på grund af dervid gjorde anmärkningar: att, då detta ärende så sent inkommit till Riks-Stånden, någon annan utväg nu icke återstod, än att aflåta en skrifvelse till Kongl. Maj:t, med underdånig anhållan, att, efter pröfning af de i förslaget uttalade åsigter, Kongl. Maj:t täcktes till näst sammanträdande Ständer föreslå de åtgärder, hvilka kunde befinnas helsosamma och nödiga, för att vinna det önskvärda ändamålet af ett förenkladt och mindre betungande skatte- och uppbördsväsende; att i conseqvens med Borgare-Ståndets beslut vid nästa Riksdag det förslag, som uti reservationen innehålles, heldre borde antagas, enär derigenom lättnad för landtbrukaren vunnes; m. m.
Bonde-Ståndet liar bifallit
Utskottets afgifna betänkande och inbjudit Borgare-Ståndet att uti detta beslut sig förena.
Med anmälan om hvad sålunda förekommit, anser sig Utskottet, hvars förslag i det hufvudsakligaste är vordet af arne Riks-Stånd antaget, böra detsamma vidblifva, endast med förändring i afseende å 5:te och cpde punkterne.
Utskottet finner nemligen Ridderskapet och Adelns beslut lämpligare än Utskottets i berörde delar afgifna tillstyrkande, helst uti vissa orter nuvarande ränte-persedlar torde böra förbytas till andra, mera tjenlige än dem, Utskottet i 5:te punkten upptagit.
Men, på det emedlertid förslagets verkställighet icke må förhindras af den omgång, ränte-persedlarnes förenkling utan tvifvel medför, anser Utskottet, att det contanta ersättningsbeloppets bestämmande uti persedlar icke bör göras helt och hållet beroende af nämnde förenkling, samt att derföre 5:te punktens af Ridderskapet och Adeln beslutade lydelse må efter denna åsigt lämpas.
Utskottet hemställer alltså, att Preste- och Borgare-Stånden måtte uti de öfriga arne Riks-Ståndens beslut i hufvudsaken instämma, och att samtelige Riks-Stånden ville bifalla, det meranämnde 5:te punkt erhåller följande lydelse: ”Den för ersättnings-beloppen så lunda uppgjorde beräkning bör derefter, på salt pröfvas lämpligast, förvandlas till natura-persedlar, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den för hvarje
Län nu gällande persedelförteckning, hvarvid dock framdeles förenkling torde komma att vidtagas, med anledning af den framställning i ämnet, som Rikets Ständer nu anhålla, att Kongl. Majrt i Nåder måtte Citats-Utskottets
Utlåtandej N.o 3u4- täckas vid nästa Riksdag afgifva;” — samt att uti 9:de punkten, i stället för orden: ”rättesnöre för både spanmål, smör, hö och halm,” införas orden: ”rättesnöre för de persedlar, till hvilka räntornes beräknade värde blifvit förvandladt.” Stockholm den 20 Maj 1845- STOCKHOLM, L Marcus iS45. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 325.
1 M 325.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Maj, kl. i e. m.
Förnyadt Utlåtande, angående upprättandet af Register öfver Riks-Ståndens protocoller.
(Rglds A fd.)
Med hänsigt till den betydliga kostnad, som upprättandet och tryckningen af de serskilda registren öfver Riks-Ståndens protocoller vid sistförflutna Riksdag medfört, hemställde Stals-Utskoltet, uti dess utlåtande, JN:o 263, huruvida icke Riks-Stånden skulle finna för godt att, hvart för sig, förklara, det några serskilda register öfver deras protocoller för innevarande
Riksdag icke behöfde på det allmännas bekostnad upprättas.
Till denna hemställan har Bonde-Ståndet lemnat sitt bifall, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet densamma afslagit, under förklarande: af Ridderskapet och Adeln, att register öfver Riks-Ståndens prolocoller nu, likasom tillförene, höra upprättas på det allmännas bekostnad; och af Borgare-Ståndet, att, i fråga om upprättandet och tryckningen af registren öfver Stånds-protocollerna, äfvensom angående ersättningen för besväret dermed, Borgare-Ståndet fattade samma beslut, som Rikets sednast församlade Ständer, i dessa hänseenden, vidtogo.
Presle-Ståndet har till Utskottet återremitterat den del af ofvanberörde utlåtande, deruti ifrågavarande hemställan förekommer; emot hvilken inom detta Stånd blifvit hufvudsakligen anmärkt: att register öfver Riks-Ståndens protocoller voro ovilkorligen nödvändiga, så vida dessa protocoller i en framtid skulle kunna begagnas; att, hvad Preste-Ståndets protocoller serskildt beträffade, register deröfver kunde så mycket mindre umbäras, som Ståndets enskilda, för både Ståndet och kyrkan ganska vigtiga äreiuler icke funnos upptagna i det allmänna registret öfver hillänget till samtlige Riks-Ståndens protocoller; samt att följaktligen ett serskildt register öfver dessa ärender måste Bih. Ull R.
Prot. 1845. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 52 Haft. 1 o Stats-Utslcottets Utlåtande, N:o 325. uppgöras, om också det allmänna registret så förbättrades och utvidgades, att detsamma lemnade tillfyllestgörande hänvisningar i afseende på derstädes förekommande mål.
Enär således Utskottets, i afseende på meranämnde serskilda register, gjoi'da framställning, endast af ett Riks-Stånd blifvit bifallen, och då deremot 2:ne af de öfriga Stånden beslutat, att ifrågavarande register skola vid ienna, likasom vid föregående Riksdagar, på allmän bekostnad upprättas, samt det tredje eller Preste-Ståndet jemväl yrkat enahanda registers upprättande, finnér Utskottet sig föranlåtet frånträda sin i omförmälda hänseende förut gjorda hemställan och, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets redan fattade beslut, tillstyrka, att kostnaderna för uppgörandet och tryckningen af registren öfver Riks-Slåndens tryckta protocoller vid innevarande Riksdag, må, i likhet med andra Riksdagsutgifter och under iagttagande af hvad som, i afseende på trycknings-kostnaderna för protocollerna, är föreskrifvet, varda af Riksgälds-Contoret godtgjorda.
I fråga om beloppet af den ersättning, hvilken för dessa registers upprättande bör af Rikets Ständer bestämmas, får Utskottet, som anser det icke tillhöra sig att föreslå de inom Preste-Ståndet yrkade förändringar i registrens uppställning, hemställa, att berörde ersättning må utgå efter samma grund och beräkningssätt, som Rikets Ständer redan godkänt i afseende på bestämmandet af den vid Riksdagens slut återstående correctursläsningen af Riks-Ståndens protocoller, samt alltså fastställas till följande belopp, för hvarje tryckt ark, nemligen; Femton Riksdaler för registren öfver Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets protocoller, Tolf Riksdaler 24 sk. för registret öfver Preste-Ståndets, och Tio Riksdaler för Ståts-Utskottets Memorial, N:o 326. 3 registret öfver Bonde-Ståndets protocoller, häruti icke inberäknad ersättningen för correctursläsningen, hvilken godtgöres i likhet med hvad för protocolierna är stadgadt.
Stockholm, den 20 Maj 1845.
J\o 326.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Maj, kl. 1 e. m.
Memorial, med förslag till stadgande uti Riksgälds-Contorets Reglemente, i afseende pä Stats-Verhets skuld till Banken. (Rglds Afd.)
Sedan Stats- och Banco-Utskotten, uti memorial, N:o 136, tillstyrkt den under innevarande Riksdag ånyo ifrågaställda omskrifning af Riksgälds-Contorets obligationer för Stats-Verkets ännu återstående skuld, i anledning af Rikets Ständers Banks försträckningar under 1808 och 1809 års krig, har, med afseende å Riksdagens snart förestående slut, Stats-Utskottet trott sig, utan afvaktan af Rikets Ständers beslut rörande denna omskrifning, böra uppgöra och underställa Rikets Ständer förslag till den, enligt hvad Utskottet först anmält, förbigångna § i Riksgälds-Contoret nya Reglemente, som bör handla om Contorels för besagde skuld utgifna obligationer.
Under förutsättning, att ofvannämnde memorial varder af Rikets Ständer bifallet, får Utskottet alltså, till införande i Usta afdelningen af Reglementet för Riksgälds-Contoret, föreslå följande, med samma memorial och dervid fogade obligations-formulär öfverensstämmande 4 Stats-VtshoUeU Memorial, N:o 326. § 5.
(Motsvarar 4 § i 1841 års Reglemente.)
A Svenska Stals-Verkets skuld till Rikets Ständers Bank för meddelade försträckningar till 1808 och 1809 års krigskostnader, hvilken skuld, då Riksgälds-Contorets första obligationer derför år 1830 utfärdades, utgjorde 4,400,000 R
På det att de, lill följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut, omskrifna och under den 30 September 1841 af Riksgälds-Contoret utfärdade 4 procents obligationer, som hittills icke blifvit inlösta, måtte med större lätthet och fördel kunna af Banken användas för det ändamål, hvartill dessa obligationer äro afsedda, hafva Rikets Ständer beslutat, att de ännu oinlösta obligationerna, utgörande ett antal af 880 st. och lydande å 4,000 R:dr hvardera eller å tillsammans
Tre millioner femhundra tjugo tusen Riksdaler, skola utbytas emot andra till både form och valör förändrade obligationer, med den lydelse, här nedan införda formulär utvisar; börande de nya obligationerna dateras för den 31 December 1844 och utfärdas i 3:ne serier, nemligen 1,520 st. af Serien Litt. A. å 125 R:dr silfver hvardera, 1,480 st. af serien Litt. B. å 250
R:dr silfver hvardera samt 1,520 st. af serien Litt. C. å 500 R:dr hvardera.
För öfrigt skola vid verkställigheten af den sålunda beslutade omskrifningen följande omständigheter iagttagas: l:o, de nya obligationerne böra graveras med någon olikhet för hvarje serskild serie samt förses med vignetter; 2:o, ränte-kuponerne, hvilka böra vara tryckta och med Riks gälds-Contorets insignier stämplade, utfärdas för endast tio år eller för tiden till och med den 31 December 1854, efter hvilken tids förlopp, nya kuponer för ytterligare tio år utgifvas å räntan för de obligationer, som då ännu icke blifvit utlottade.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 326.
Utaf ifrågavarande nya obligationer inlöses den 31 December hvarje år ett antal af Etthundra tretton stycken, hvilka på föreskrifvet sätt blifvit utlottade och i allmänna tidningarne uppsagde, nemligen 38 st. af serien A., 37 st. af serien J3. och 38 st. af serien C. å ett sammanräknadt capitalbelopp af 33,000 Riksdaler silfver, motsvarande ofvanomförmälde årliga afbetalning af 88,000 R:dr Banco.
Obligationernes utlottning verkställes inför Fullmägtige i Rikets Ständers Bank, men deras inlösning i Riksgälds-Contoret, dervid ränte-kuponerne för de påföljande åren skola till Riksgälds-Contoret återställas, vid äfventyr, alt beloppet för de kuponer, som brista, afdrages å capitalet och hålles kuponernas innehafvare tillhanda.
Formulär till obligationer:
N:o (Vignett) Serie A. (B. eller C.) (Införes det Stats- och Banco-Utskottens memorial, N:o 136, bilagda formulär.)
På motsidan af dessa obligationer böra de af Rikets
Ständer i afseende på desamma fattade beslut tryckas så lydande: k Bankens återstående fordran etc. (se åberopade formulär.)
Formulär till ränte-kuponer :
Emot aflemnandet af denna räntekupon betalar Riksgälds-Contoret den 31 December 1845 (1846, 1847 och följande år till och med 1854) till innnehafvaren fern (tio eller tjugu) Riksdaler silfver.
Stockholm den 31 December 1844. (L. S.) 6 Stats-Utskottets Memorial, N:o 327.