Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd af de rörande dessa ämnen af Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut, torde Utskottets ofvanintagne förslag lill underdåniga skrif» velser böra förfalla. Stats-Utskoileis Utlåtande•, N.-o 184. 11 i5:o Uti §. io5 hade Utskottet slutligen förklarat, att de af Revisorerne uti deras berättelser gjorde anmälanden och erinringar, hvilka icke blifvit uti Utskottets betänkande N:o 54 omförmälde, synts Utskottet dels genom vederbörandes afgifne underdåniga utlåtanden nöjaktigt förklarade, dels icke vara af beskaffenhet att från Utskottets sida påkalla något yttrande.
Vid detta Utskottets förklarande hafva Ridderskapet och Adeln saint Preste-Ståndet låtit bero.
Borgare-Ståndet har jemväl bifallit
Utskottets berörde yttrande, med det undantag, att de medel, som inflyta för Kronan tillhöriga, försålde, effecter, må, till näst skeende statsreglering, såsom tillgång reserveras, och att Rikets Ständer således skola i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t må anbefalla vederbörande, att för nämnde medel till Rikets Ständer afgifva redovisning.
Bonde-Ståndet har, med afslag å §. io5, i anledning deraf fattat enahanda beslut, som af Borgare-Ståndet, på sätt nämndt är, blifvit meddeladt.
De af Borgare och Bonde-Stånden sålunda beslutade åtgärder lära emedlertid, enär icke någotdera af de 2:ne öfriga Riks-Stånden desamma biträdt, komma att förfalla. 16:0
De uti öfrige §§. af betänkandet N:o 54 omförmälde ämnen hafva dels, i följd af samtlige Riksståndens eller 3:ne Riks-Stånds bifall tili Utskottets framställde förslag, blifvit slutligen afgjorde, dels funnits vara af egenskap att från Rikets Ständers sida icke erfordra någon åtgärd.
Februari 1845.
Vid 3:dje punkten: af Herr Friherre Palmstjerna: ”Då uti frågan, angående åtgärders vidtagande, hvarigenom Krigs-Hof-Rätten må kunna upphöra, a:ne
Stånd stannat emot a, samt ämnet ej rörer Statens reglerande, Teserverar jag mig emot Utskottets föreslagne Voterings-Proposition.u Af Friherre Tersmeden, Herr af Harmens, Herr Lagerborg, Herr Möllerhjelm, Herr von Printzencreutz, Biskop Hedren, Prosten Odelberg och Doctor Hallbeck. * 12 Stats-Utskottets Memorial, N.-is 185, 186.
Vid 8:de, 9:de, io:de, ia:te, i3:de och i5:de punkterna: Herrar Schartau, Berg, Vallej och Noria under förmenande att, sedan, i afseende på de frågor, som uti dessa punkter förekomma, två^ Riks-Stånd stannat emot två, det ålegat Siats-Utskottet att föreslå sammanjemkande af Ståndens skiljaktiga mening medelst votering i förstärkt Utskott.
•M 185.
Ant. till Exp.-Utsk. d. 11 Febr., kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen åter remiss å Utlåtandet, JV:o 122. (U. A.) Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å utlåtandet N:o 122, i anledning af väckt motion om anslag för en Slöjd-skola i Christianstad; men som, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, nämnde utlåtande blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Slånden bifallet, har Utskottet, med stöd af 75 §.
Riksdags-Ordningen, ansett återremissen ej kunna till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 10 Februari 1845. JW. 186.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Febr., kl 1. e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet,’ N:o m3. (U. A.) Utskottets den 19 sistlidne December, under N:o 123, afgifne betänkande, i fråga om anslag till befrämjande af Slöjd-expositioner, har blifvit åter - Stats-Utskotlcls Memorial, N.-o 187.
13 remitteradt från Borgare-Ståndet, hvarest åtskillige talare ansett att, sorn dylike expositioner visat så många välgörande verkningar, Utskottet icke bordt afstyrka bifall till det begärda, mindre betydliga, anslaget, samt att den till slöjdernes befrämjande i allmänhet å 6:te hufvud-titeln uppförda summa, 12,000 Rdr, hvartill Utskottet hänvisat, troligen icke vore tillräcklig för betäckande af alla i nämnde hänseende erforderlige utgifter.
Ridderskapet och Adeln har för ifrågavarande ändamål beviljat ett anslag af 1,000 R:dr om året, att utgå under 3 år; hvaremot Preste- och Bonde-Stånden bifallit Utskottets förslag, deruti yttras, att, i händelse Kongl. Maj:t anser slöjderne inom landet kunna genom expositionerne verksamt befrämjas, erforderlige medel derför då torde blifva att tillgå af det å 6:te hufvudtiteln uppförde ofvannämnde anslag; och får, vid sådant förhållande, Utskottet sitt förut aUifna utlåtande i ämnet vidblifva.
O Stockholm den 10 Februari 1S45.
Ä':0 l§*.
Arik. till Exp. Utsk. d. 11 Febr., kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen ålerremiss å Utlåtandet, N:o isto. (U. A.) Från Preste-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å utlåtandet N:o 125, i anledning af väckt motion om ersättning åt Consistorii-Notarier för ökade göromål, i följd af de i sednare tider vidtagne anstalter i afseende å folk-undervisningen; men som, enligt ankomne Protocoils-utdrag, nämnde utlåtande blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallet, har Utskottet, med stöd af 75 §.
Stockholm den 10 Februari i845.
Fröt. 1815., 4 Samt. i Afä. 2 Band. 5 Haft. 3 Stats-Ulthoitets Memorial, N.-o 188. ftso iss. Ank. till Exp. Ulsk. d. 11 Febi., kl. 1 c. in.
Memorial, i anledning af eriut/len äter remiss i Utlåtandet N:o l3i. (U. A.) Till Siats-Utskottet liar utaf Hederv.
Bonde-Ståndet blifvit ålerrelnilteradt utlåtandet, N:o i3i, i anledning af väckta motioner om inköp al boställen åt Länsmännen i Lane Härads östra district och i Säfvedais Härads vestra district, inom Götheborgs och Bohus Län ; men då, jemlikt ankomne Protocolis-Utdrag, de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallit nämnde utlåtande, har Utskottet, i stöd af Riksdags-Ordningens 76 §., funnit återremissen ej kunna till någon åtgärd löranleda.
Stockholm den 10 Febr. i845.
STOCKHOLM, Lundberg k Camp., 184.3.
Stati-Utskottels Utlåtande, N:o 189.
1 N:o 189.
Ank. till Exp. Utsk. d. 11 Febr., kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner om pension för afskedstaqande Consistorii-Notarier. (U. A.) Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 78, deruti afstyrkts bifall till en, vid innevarande Riksmöte väckt, motion om beredande af Emeriti-löner ur Elementar-Läroverkens Emeriti-cassor åt afskedstagande Consistorii-Notarier, blifvit af samtlige Riks-Stånden bifallet, så hafva, hos Ridderskapet. och Adeln, Herr von Hohenhausen, M. S., och inom Preste-Ståndet Biskop Hallström, med hvilken Biskop Bruhn sig förenat, på grund af 56 §.
Riksdags-Ordningen, väckt, till Utskottet remitterade, motioner, att, med afseende å vigten och angelägenheten för Stiftsstyrelserne att hafva så väl vid deras expeditioner, som ock vid förefallande visitationer, till sitt biträde män, som ej genom ålder och bräcklighet blifvit urståndsatte att sine tjensteåligganden fullgöra, ConsistoriiNotarier mätte, när de vid uppnådde 70 års ålder eller, i följd af behörigen styrkt sjuklighet, vid 65 år taga afsked, uppföras å Allmänna Indragnings-Staten till en pension af 480
R:dr, motsvarande hälften af lönen för äldste Lector vid Gymnasierne.
I anledning af dessa motioner får Utskottet anföra: att vid det förhållande, att
Consistorii-Notariernes aflöning icke bestrides af statsmedel, utan utgår af serskilda för ecclesiastika föremål afsedde tillgångar, desse tjenstemäns pensionerande å Allmänna Indragnings-Staten skulle blifva mindre lämpligt, i följd hvaraf och då, med afseende å det i jemförelse med den inkomst, Consistorii-Notarier under tjenstens utöfning i allmänhet kunna påräkna, ringa pensionsbeloppet, det åsyftade ändamålet, eller deras tidigare afskedstagande, icke eller torde kunna med den föreslagne åtgärden vinnas, Utskottet hemställer, att motionerne icke må till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den to Februari 1845.
Prof. t845. 4 Sami. i A\i. 2 Band. 6 Udft. 1 2 Stats-U Iskot tilt Utlåtande], N:o i90.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Febr., kl. I e. m.
Utlåtande, anledning af väckt motion om öfver lät ande till Kongl. Majit att af öfverskotten på Stats-verkets inkomster disponera hvad, som erfordras till första uppsättningen af Båtsmännens beklädnad, i händelse contract om densammas ställande på passevolance varder uppgjordt. (U. A.) Till Utskottet har blifvit remitterad en af Herr Da Rietz, Fr. G., hos Ridderskapet och Adela väckt motion, innehållande, att, för båtsrnanshållets bifriande från alla de olägenheter, hvilka åtfölja åliggandet att förse Båtsmännen med viss uppklädnad in natura, fråga uppstått arn beklädnadens ställande på passevolance, eller årligt bidrag, hvarigenom båtsmanshållet, emot en hvarje år till lika belopp utgående afgift, kunde sättas i tillfälle att afbörda sig denna del af rustnings- oell roteringsskyldigheten.
För verkställigheten af detta förslag mötte emedlertid flere svårigheter, hvaribland förekom förlagskostnaden vid Kronans öfvertagande af beklädnadsbestyret.
Femte Hufvud-titeln lemnade härtill ingen tillgång och båtsmanshållet kunde icke skäligen öfverlemna den fullständiga uppsättningen af nämnde beklädnad.
Motionären föreslog derföre, att Kongl. Maj:t måtte bemyndigas att utaf öfverskotten på Stats-verkets inkomster disponera hvad, som erfordras till första ändamålsenliga uppsättningen af Båtsmännen» beklädnad, i händelse contract med båtsmanshållet uppgöres om passevolance för beklädnadens underhållande framgent af Kongl. Maj:t och Kronan, emot visst årligt bidrag dertill af båtsmanshållet.
Då likväl frågan om Båtsmansbeklädnadens ställande på passevolance ännu icke, Utskottet veterligt, är afgjord, samt Rikets Ständer icke fått emottaga någon Proposition från Kongl.
Maj:t om anvisande af nödige medel för hvad, som till en början skulle erfordras vid Kronans öfvertagande af beklädnadsbestyret, jemte det mera, som med ärendet kan ega sammanhang, anser Utskottet, att Rikets
Ständer icke kunna med denna af enskild motionär väckta fråga taga någon befattning, utan hemställer, att motionen måtte få förfalla.
Stockholm den io Februari i845.
StUt-Ut&kotMt Utlåtande, 2V:s 191, {92. 3 N:o 191.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Febr., kl. 1 «. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om understöd af statsmedlen för byggande af fartyg, tjenlige till trädvaru-lransport. (U. A.)
Uti en inom Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion, har Herr Rosenblad, Bför det fall, att Rikets Ständer skulle besluta alt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att inom någon vias bestämd tid den medgifna tillåtelsen att begagna Finska och Åländska fartyg för transport af vissa varor från de norra Länen till Stockholm måtte upphöra, yrkat:-att af Riksgälds-Contorets tillgångar en summa af 10,000 R:dr måtte stallas till Kongl. Maj:ts disposition, lör all kunna användas, dels som understöd, dels såsom lån åt de personer, hvilka inom Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens
Län under loppet af åren iS45 och i84Ö bygga och utrusta fartyg, tjenliga att föra trädvaror tili Stockholm.
Utskottet föreställer sig, att, iden mon efterfrågan af frakter för dessa varors transporterande ökas, tillgång på dertill tjenliga fartyg icke eller skall saknas, och då, vid sådant förhållande, det hvarken torde vara lämpligt, att för sådana fartygs tillvägabringande serskilda prmmier anvisas, eller, med afseende å de tillfällen till lån, som redan för alla näringsgrenar inom landet äro till finnandes, någon serskild låneanstalt för det i motionen omförmälde ändamål kan blifva erforderlig, har Utskottet funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till denna motion.
Stockholm den 10 Februari i8z(5.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Febr., kl 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om rättighet för Kongl. Maj:t att, emot ersättning af fängkostnads-medlen, låta uti Prins Carls och Räby Inrättningar inaccordera sådane barn, som redan fallit fångvården till last. ^ ^, Sedan den af Herr Ehrenhoff, G. H., vid Riksdagens början hos Ridderskapet och Adeln väckta motion, att Rikets Ständer måtte ställa tili 4 Stats-U(slottet» Utlåtandey N:o 192.
Maj:ts Nådiga disposition en tillräcklig summa, att dermed endera bilda en ny Räddningsanstallt för vanvårdade barn i hufvudstaden, eller för att utvidga de för sådant ändamål redan befintlige, blifvit, enligt StatsUtskottets afstyrkande uti utlåtandet N:o \\, 2o:de punkten, af Riks-Stån— den afslagen; så har motionären, på grund af 56 § Riksdags-Ordningen och under anförande, dels att erfarenheten ådagalagt, att intet enda af alla de barn, som från Prins Carls Inrättning utgått, blifvit tilltaladt för brott, dels att underhållet för ett barn inom fängelserna icke torde understiga det belopp af i io R:dr B:co om året, hvartill kostnaden för hvarje af dem vid nämnde Inrättning uppgick, gjort den framställning: att Rikets Ständer måtte i underdånighet förklara Kongl. Maj:t obehindrad att uti Prins Carls
Inrättning för vanartiga barn samt uti den för samma ändamål vid Råby inrättade, inaccordera sådane barn, som redan fallit fångvården till last, emot ersättning af de medel, som för dylika barns förvarande i fängelserna utgå; uti hvilken motion Herr Liljenstolpe, A. F.x till vissa delar instämt.
Genom flere utfärdade så äldre sorn nyare Författningar samt serskildt gifne föreskrifter finnes, i afseende å minderåriga barn, som antingen i följd af egen vanart häktas, eller ock tillhöra föräldrar, sorn blifvit t fängelse inmanade, redan meddeladt det allmänna stadgande, att barn, hvilkas vård och uppfostran hvarken kunna af föräldrar bestridas eller åläggas andre, vare sig enskildte eller communer, skola på Statens bekostnad underhållas och att, för sådant ändamål, vederbörande local-auctoriteter äro både berättigade och pligtige att föranstalta om sådane barns utaccorderande i orterne, emot ersättning af de medel, som för sådant ändamål finnas anvisade.
Kostnaden derför, hvilken, med afseende å de olika förhållanden, som härutinnan ega rum inom serskilda orter af Riket, icke kunnat till något bestämdt belopp för Utskottet uppgifvas, finnes emedlertid högst betydligt understiga den af motionären uppgifne årliga summan af i ro R:dr B:co, sorn beräknats för hvarje barn vid Prins Carls Inrättning och den säkerligen till ännu högre belopp uppgående vid Råby Räddnings-anstallt; vid hvilket förhållande och då icke allenast ovisst är, om barn kunna, på de af motionären antydde vilkor, vid dessa Inrättningar emottagas, utan äfven någon väsendtlig fördel för Riket i allmänhet icke torde vara att vinna, genom' den föreslagna åtgärden, hvaremot, i fall desse Inrättningar sålunda skulle komma att i viss mon förvandlas till Stats-anstalter, det icke utan skäl är att befara, att de af den enskilda välgörenheten och menniskokärleken med Stats-Utskottets Memorial, N:o 193, Utlåtande, N:o i94-. 5 dessa Inrättningar åsyftade ändamål skulle, om icke helt och hållet, åtminstone till någon del kunna förfelas, Utskottet hemställer, att motionen icke måtte till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den io Februari 1845.
N» 193.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Febr, kl. 1 c. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 142. (I. A.) Från Hederv.
Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 142, den i3 nästlidue Januari afgifne utlåtande, i fråga om utsyningsrätt å Kronoskogar för sådane boställen, hvilka icke ega någon skog; men som, enligt ankomne Protocolls-utdrag, berörde utlåtande blifvit af de öfrige 3tne Riks-Stånden bifallet , anser Utskottet, i stöd af ^5 §» Riksdags-Ordningen , återrenoissen ej kunna till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 10 Februari 1845•
Nro 194.
Ank. till Exp.-Utsk, d. 4 Febr., kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående upphörande af eller nedsättning uti de vid eg ande-rätts- eller åbo-ombyten å rusthåll och båtsmans-rotehemman utgående afgifter till Wadstena Krigsmanshus- och Amiralilets-Krigsmans-Cassorna.
Cl. A.) Från Bonde-Ståndet har Stats-Utskottet erhållit remiss å serskilde af Riksdagsfullmägtige Ola Svensson från Malmöhus, Tobias Lind från Göthe - 6 Slats-ZJtskotlets Utlåtande, N:o 194. borgs och Bohus, Lars Pettersson från Blekinge och Niclas Nilsson från Calmar Län till bemälde Riks-Stånd ingifne memorialer, deruti anlbres, hurusom de afgifter, hvilka vid egande-rätts- eller åbo-ombyten å kronoskatteoch krono-rusthåll, samt vissa inom Blekinge och Södra Möre Härad och Calmar Län belägne, till Båtsmansrotering indelte, hemman, utaf afträdaren erläggas till Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-Krigsmans-Cassorna, och hvilka afgifter i äldre tider, i anseende till dåvarande låga fastighetsvärden, kunde utan serdeles svårighet utgå, numera sedan hemmanens pris stegrats till ofta öfverdrifvet belopp, hvaraf åter täta åbo-ombyten vore en följd, blifvit för allmogen i högsta måtto betungande.
Med afseende härå och då något tvifvel icke vore för handen, att ju de till förrberörde tvänne Cassör infljrtande öfriga inkomster, i förening med deras samlade ansenliga behållningar, lemnade full tillgång för utbetalniug af de pensioner och gratificationer, som derifrån borde till afskedade krigsmän utgå, är af motionärerne yrkadt, att ifrågavarande afgift måtte från
En procent af hemmanets värde nedsättas till
En per mille eller det belopp, som vid fastighetsköp i allmänhet till Krigsmanshuset erlägges, så vida icke äfven sistnämnde allmänna afgift skulle kunna helt och hållet försvinna; och har, vid detta ärendes föredragning till remiss, en stor del af Bonde-Ståndets Ledamöter förklarat sig instämma uti de af motionärerne sålunda yttrade åsigter.
Den afgift till Wadstena Krigsmanshus, om hvars upphörande eller förminskning nu är fråga, har ursprungligen tillkommit genom Kongl.
Ordningen och Påbudet af den 3t December 1689, hvilket sedermera förklarats och stadfästats medelst Kongl. Brefvet den 6 Dec. i 31, Kongl. Resolutionen på Allmogens besvär den 12 Dec. 1734, § 12, Kongl.
Kungörelsen den 4 Maj 1778 och Kongl.
Förordningen den 9 Maj 1826.
Uti sistnämnde Författning, hvilken i förevarande fall helt och hållet instämmer med 1778 års Kongl. Kungörelse, stadgas, att vid anträde af egande- eller åborätt till rusthåll skall till Wadstena Krigsmanshus erläggas
EnRtdr för helt rusthåll och i förhållande derefter för mindre delar, dock ej under en åttondedel.
Afträdes-&i%\h åter. hvilken utgår vid alla ombyten af rusthållare, undantagande då rusthåll genom arf eller giftorätt öfvergår till annan medlem af förre innehafvarens slägt, betalas med En procent af köpe- eller transportsumman, men vid byten af rusthåll mot rusthåll endast för den mellangift, som dervid kan ega rum.
Bytes rusthåll mot annan egendom, som ej är af rusthållsnatur eller öfverlåtes det genom testamente, gåfvobref eller annorlunda, utan viss stadgad köpe- eller transport-skilling, Ståls-Utskottets Utlåtande, N.o 194. 7 beräknas afträdesafgiften efter rusthållets taxeringsvärde det år, då afhandlingen derom upprättats.
— De till Amiraiitets-Krigsmans-C<issan ingående af- och tillträdes-afgifter härleda sig från Kongl. Förordningen den i i Maj 1696, hvarigenom, med afseende derå, att Båtsmanshållet och indelningen i Söder Möre och Blekinge i vissa fall hade gemenskap med och samma egenskap, som rusthållsrättigheter och ryttarehåll, stadgades, det borde af den, som tillhandlade sig rättighet till båtsmanshåll, erläggas 2 Daler och af den säljande 1 Daler 16 öre.
Brefvet den 6 Dec. 1782, förordnades sedermera, att, vid de under Båtsmansindelningen i Blekinge och Södermöre hörande lägenheters af- och till-trädande^ afgiften finge beräknas Amiraiitets-Krigsmans-Cassan till godo på samma sätt, som genom 1 och 3 §§. uti Kongl.
Kungörelsen den 4 Maj 1778 blifvit lör Wadstena Krigsmanshus-Gassa laststäldt.
Efter hvad Utskottet inhemtat, kunna de till Wadstena Krigsmansbus-Cassa ingående af- och tillträdes-afgifter beräknas till omkring 3o,ooo B:co ärligen och Amiralitets-Krigsmans-Cassans enahanda inkomst åter, efter derom i Niclas Nilssons förenämnde motion meddelad uppgift, till circa 5,700 R:dr om året.
Af 1841 och i843 årens Stats-Revisorers berättelser visar sig, att under åren 183B—i84i antalet af de personer, som af Wadstena Krigsmanshus-Cassa åtnjutit understöd, i medeltal [årligen utgjort 8,35c) och beloppet af de utbetalde pensionerne och gratificationerne 88,393 R:dr om året.
Då ineranämnde afgifter, af hvilka de till Wadstena KrigsmanshusCassa redan i mera än i5o års tid utgått efter nu gällande beräkningsgrunder, utgöra ett af de betydligaste bidrag för uppfyllande af de med dessa Cassör åsyftade ändamål, hvadan fråga om upphörande af eller nedsättning uti samma afgifter svårligen torde kunna ega rum , så vida ieke nämnde cassör genom motsvarande stats-anslag hölles skadeslösa för derigenom uppkommande minskning i behöfliga och påräknade inkomster; så och enär för öfrigt ifrågavarande afgifter, hvilka äro af tillfällig egenskap och endast utgå i de fall, då, i följd af gåfva, testamente, köp eller annan laga afhandling, egande- eller åborätten till rusthåll eller vissa båtsmansrotehemman öfvergår till annan person, således synas vara att hänföra till de för allmogen minst tryckande skattebördor, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att det af förrbemälde motionärer väckte förslag, hvilket äfven vid sistiörflutne Riksdag varit framstäldt, men då af Rikets Stan - 8 Stats-Vtskottets Utlåtande, N:o 195. der lemnats utan afseende, nu icke eller måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Ankom tiil Exp.-Utsk. d. 11 Febr., kl. 1 «. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående förmedling af hemmantalen ä Wisingsö. (I. A.) Från Bonde-Ståndet har Stats-Utskotlet erhållit remiss å elt af J.
Län afgifvet memorial, innefattande framställning af fyrfaldiga omständigheter, hvilka, efter motionärens tanka, ådagalade behofvet och billigheten af någon lindring i de af hemmanen på Wisingsö utgående skatter och onera; varande i sådant afseende hufvudsakligen anfördt: att dessa hemmans egovidd flerestädes vore så inskränkt, att mot ett helt mantal icke svarade större areal, än som å fasta landet belöpte sig på l/S eller 1/16 mantal, eller till och med på en torplägenhet; att, i anseende till brist å tillräcklig ängs- och betesmark och deraf föranledd saknad af erforderliga gödningsämnen, åkerbruket icke eller lemnade den afkastning, som skäligen kunde väntas; att till hemmanen icke hörde egen skog, utan måste så väl ved som byggnadsvii ke med betydlie kostnad och ofta fara från fasta landet afhemtas; samt att invånarne å Wisingsö, i saknad af tillfälle till all biförtjenst, för anskaffande af nyssnämnde förnödenheter och till betalande af de flerfaldiga tryckande utlagor, hvarmed hemmanen voro betungade, icke egde annan tillgång, än den af deras åkerbruk inflytande, mindre betydliga, inkomst.
Härjemte borde i betragtande tagas, att, i följd af de genom sjön Wettern i äldre och sednare tider förorsakade utskärningar, Wisingsö-hemmanens egor i väsendtlig mon förminskats, så att, efter hvad ett vid motionen i afskrift bilagdt, den 5 Maj 1834 upprättadt, Härads-syneinstrument utvisade, sedan år 1800 af marken vid stranden raedtagits på vissa ställen 1 1 å 1 2, och på andra åter 23 a 28 alnar i bredd; varande, i anseende till öns lågländta belägenhet, en ytterligare förminskning af egovidden genom dylika öfversvämningar alt befara.
På grund Statt-Uttkotlels Utlåtande, N:o 196. 9 grund af 'lett* allt, har motionären alltså föreslagit, att Rikets
Ständer mätte medgifva en allmän förmedling af hemmanen å Wisingsö, dock utan att någon förutgående utbjudning af samma hemman borde ega rum.
Med hänsigt till hemmanens å Wisingsö i allmänhet svaga beskaffenhet och dervarande allmoges fattigdom har, vid serskilde tillfällen, lindring i afseende på belöpande utskylders erläggande blifvit samma allmoge förunnad; och är sednast, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 4 Juh *834* medgifvet, att lösningspriset för de dagsverken, hvilka det åligger hemmansegarne att utgöra, finge, då desamma icke in natura utfordras, bestämmas till en fjerdedel af Länets årliga markegångspris för drängedagsverken.
Ehuru de af motionären uppgifne, och, genom företedde handlingar, till en del styrkte förhållanden visserligen synas antyda, att någon ytterligare nedsättning uti hemmanens onera vöre af billighet och omtanka för hemmansegarnes utkomst påkallad, likväl och enär uti gällande Författningar finnas meddeldte bestämda föreskrifter, angående vilkoren och sättet för erhållande af förmedling utaf hemmans mantal eller jordeboksränta, samt det icke synes lämpligt att uti förevarande speciella lall föreslå ett undantag från allmänt gällande bestämmelser, har Utskottet funnit sig icke kunna, i anledning af J.