Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
maj: t från olika landsorter oin tillstånd att förändra mindre gosskolor till samskolor, liar Dagny ansett tiden rara inne att.
h y o upptaga frigan.
Sedan lim här gjort början, skall lion i ett g följande liäfte meddela ett.
sa~nwtaridwg ock en kort b e l y s ~ ~ i af ~ ~ flick- skoZe7comnité~s f ö d a g till sawaskola.
Essetde.
Ur en svensk statsmans breftäxling med sin femtonåriga dotter.
En liten kulturbild från 1822. a (Forts. f r h liiift.
6.)
Spaa, den 20 juli 1832 .. Min alha biista pappa!
J a g skyndar att skrifva till min goda pappa för att saga att vi äro komna till S p m ined god hiilsa.
------ ----- J a g vill nu atertaga Beskrifningen af vårt vistande i Aachen, resan hit.
och de f&amp; dagar vi varit liar.
De sista dagarna i Aacheu tillbragtes ined att om förmiddagarna gOra afskedsvisiter, niiddagarna iito vi hos kronprinsen, p&amp; aftnarna foro vi med drottningen pk- tea- tern.
Slutet p&amp; kviillen tillbragtes Iios drottningen, d l r vi driicko te.
Sista aftonen hade kronprinsen ställt till et.t lotteri, soin var rätt roligt.
J a g vann ett par små askar och en klockhake.
Friherrinnan vann äfven ocli alla viinno.
Därefter togo vi afsked af drottningen, som sade att hon skulle trlffa oss i Stockliolm niista var eller som- mar.
Kronprinsen sade, att det var rätt ledsamt att vår lilla svenska, koloni skulle förminskas, vi liade haft rätt roligt tillsaininans.
Det var ej iibaii saknad som vi skiljdes.
därifrån.
Viigen emellan Aaclien och Spaa ar gudomligt vacker, mycket ' bergig, men bergen äro öfveskladda med ekskogar och; ar flyta emel- lan dem.
Verviers.
ligger sex mil frkn Aachen i en grop, men det Qr en bra vacker grop.
Tvi inil diirifrin ligger Spaa; således var resan ej så l h g, soin jag trodde.
Staden iir liten, som Eskilstuni ungefär.
Här finnas flera mineraliska kiillor, bland andra en som Peter den store lärer begagnat och befunnit sig väl ntaf, hvarför ett moiiiiment blifvit upprest till liaiis niiiine vid kallan, som nu flitigt anlitas.
Ej långt d a r i f r h finnes en vacker promenadplats, benämnd Promenade de sept heures, dit man begifver sig efter brunnsdricknin- gen.
Här ä r ännu ganska litet folk, inest engelsmän.
Vi skola i afton på ba.1 p&amp; redoutten, därför slutar jag med många hälsningar.
Xin goda pappa matte väl nu f i hvila ut p&amp; Svalnäs ifrhn allt ansträngande arbete .. TInk ibland på sin.
Spaa, den 28 juli 1822.
- - - Det har nu kommit mycket folk hit, fortfarande mest engelsman, bla.nd andra hertigen af Devonshire.
Fein A sex ladies hnfva vi gjort bekantskap med, annars lefva de mest för sig sjalfva.
B ä r är mycket vackert folk, dihibland lady Grantham med sin dotter, misserna Caulfield, som länge varit i Paris, amiral Sidney Smith1) med styfdotter m. fl.
Alla beklaga sig öfver engelsmannen, t y de göra det icke angenämt i societeten.
D&amp; baler gifvas dansa ej kavaljererna, nitan spela hellre hasardspel och kasta ut louisdorer som arter.
Alla aftnar ' ar redoutte, men dans endast onsdag och lördag.
Det spelas mycket rouge et noir, nästan alla damer spela; jag har till och med sett en 10 Ars flicka spela.
Te dricka de otroligt, jag har sett lady QJamber \ \ ' isli dricka 6 koppar och s&amp; göra de flesta.
V; tr kronprins var l&amp; i onsdags.
Han kom kl. 1 p&amp; f. m.
Vi voro dar p i dejeuné ocli han bjöd oss afven till middagen, men som det va-s först kl. 7 ans %g friherrinnan det va.ra för sent &amp; r oss brunnsgäster ocli vi - skulle dessutoin upp p&amp; bden, dit afren kron- prinsen iimnade sig.
d l l a voro natnrligtvis fasligt intresserade af att f&amp; se den vackra prinsen och beundran var stor.
Han var ocksi.
- ') Sir William Sidney Smith, eu af Englands berömdaste amiraler nnder nyme t.id.
Född 1764 i London, dBcl i Paris 1840.
Under sitt skiftes- rika lif deltog lian i en iiiiingd sjödrabbningar, b l a d andra äfven i slaget vid Sveusksuiici 1790.
mycket artig och dansade S % illycket niöjligt var.
efter en s&amp; fati- g a n t ridt, ' iinda från Aachen, meii det var ' ej fördelaktigt för hans utseende, ty lian var mycket echaufferad ocli såg därigenom mindre.
bra ut an vaiiligt.
Nidt under balen kom nigoii och omtalade, att drottningen var koininen till Spaa.
Detta var alldeles oviintadt, d&amp; kronprinsen ain- nat återresa till.
Aaclieii om n.atteii.
Ocksk blef lironprinsen ratt ledsen d&amp; han fick Iiöra detta.
Eli111 lamnade balen och gick för.
att hälsa på drottiiingen, men reste frin Spaa reda11 kl. 1 pk natten.
Drottni~igen Iiacle f mit en stnn.cl f örut.
Onsdag förmiddag, sedan kronprinsen lanini~t Aachen, hade drottningen fatt den iddn att r.esa efter: Hon saiide da bud p; ~ Daiison och fr %gade 0111 Iiaii.
hade lust att följa Iienlie till Span.
Han miste nödviindigt svara ja, oaktadt Iiaii var okladii - Blott i sin m.orgoiiliaBit - ocli som det %r åtta mil till Spaa, korninu de e; j frain förriin kl. G. I&lt;runprinsen under.
rattades ej a t t Iioii var .i staden förran lian af en Iiandelse fick veta det af, grefve J~öwenlijelii~.~) Drottningen var ej iitoin hus, utan for kl. l / e l kter till Aachen.
Alla lilr Troro förtjusta i kronprinsen, men begrep0 ej drottningens hitkomst o ' ch snam bortresa.
Vi voro för niigra dagar sedan på en stor middag, gifveii af en.
rik eiigelsina~~, mr Waxrender.
Vi voro sestio gaster och iniddageil varade i tre tii~mar.
Det var ju odi: iigligit, inen allt vii1 arrangeradt för.
resten.
J a g in&amp;lar, rider ocli promenerar i de vackra skogrika bergen och n&amp;r för resten iitinarkt.
- - - - - - - - - ' Spaa, den 16 aiigiisti 1822. alskade pappa!
J a g vill ej ' att iihgon 1.ördag skall g i fOrbi, utan att lata höra utaf mig, p&amp; det att ej nggot dröjsiiiål in&amp; oroa eder.
Vi h d v a gjort i d h g a angeiiiiina bekantskaper, bland andra grefviniiaii La Lain, en af clrottningeiis af Holland Iiofdainer, soni i&amp; har med sin lilla flicka, samt inarlaim cle 12 % i,,oclie Ayinoil; gift med en pair af F1: ankriGe.
Hoii iir Bosatt i: Paris OGII kiiniier xninga svenskar, afven enkedrottning Hedvig Cliarlotta.
Det blir bra roligt triiffa lieme i Paris.
En rysk grefviiina d ' Elins, hvnrs inor var en De la Gardie, och s~~le.cles på satt ocli vis svenska, Iia vi triiffat.
- - - - Carl Gustaf Lömenhjeliii, diploinat och genesallöjtiiant, Atföljde kroii.psilis Oscar 115 lians nliliiiidska resa.
l).
Priiis A4ugiist af Preiissenl) är iifven hitkommen och är ganska artig, inte hög.
Han har gjort visit hos flera briinnsgäster och Sven hos oss.
Pappa fragade mig i sitt förra bref om mina tankar rörande de olika nationernas hufvnddrag.
I vissa fall öfverensstiimma våra.
intryck.
Engelsmännen hafira ingen behaglig societetston, atminstone för utländingar, och iiro @ digt tröga; pk tre frågor får man ofta blott ett svar.
Mangen tror att deniis tröghet koininer af deras ovilja och oförinaga att tala, det fransyska spraket; men jag tror det koniiiier af deras stora egenkärlek, ogillande allt soin ej ar engelskt.
E n stor religiositet rlder ibland dem; de iiro afven i allmituhet viil- görande, och jag tror att om man koininer dem narma.re iiro de sa- kert ganska ' liyggliga.
Herrarna behaga inig mindre än clnineriia, de Iiafva ej den minsta amabilité, utan skratta, skrika och spela, komma aldrig ihåg att de iiro uti fruntimmerssällskap.
J a g s&amp;g en afton pk balen hertigen af Devonshire.
under det han talade med en fransysk grefvinna, taga af sig sin sko och maka i ordning sin strumpa, som generade honom.
Fransyskorna äro mycket aimabla och Iiafva alltid en god conrersation, äro intagande för nhgon tid, inen i langden fin- ner man dem fifänga ocli mera för det yttre än det inre.
J a g kan duck ej gifva något riktigt omdöme, då jag sett s&amp; fa, af denna nation.
Polskorna äro i mitt tycke mycket hyggliga och öfverensstamina mest ined den svenska societeten; de äro mycket husliga och modesta, äro iifven gentila och artiga.
Landet Iiiiromkring &amp; r ej mycket fruktbart ocli stor fattigdom rider.
Dödligheten ar äfven stor.
Det fattiga folket inåste betala utlagor till koimngen af Holland, hvarför de ej aro nöjda med om- bytet af souverain.
De a s k a mycket fransoserna och h a f ~ a i allmän- met god tanke om sreiiskairia, so111 de kalla &gt;les franpis du Nord *, livilket ar ett stort beröin.
Gsefve Löwenlijelm l) kcmmer förmodligen till Stockholm i vinter för riksdagens skull.
de tråkiga riksdagarne, om de aldrig fun- nos till.
Där skola de sitta och g r d a p % hvaranclia och satta utskott - ch ' äta stora middagar, och sh får min goda pappa sitta och arbeta SH att både haiider och fötter svullna, det a p oerhördt!
Adjö, min goda pappa, annu dröjer det tt- % mhader innan jag far saga god dag och oinfainna .ina kilra ränner.
Eder Edla.
- - Erorson till Frecliik II af Preusseu.
9 Gustaf Carl Fredrik Lömenhjelm, sreiisk minister i Paris.
Paris, september 1832.
Kära föräldrar!
Vi siil&amp;iide till Paris onsdagen den 18: de september 1833 kl. 4 e. m.
J a g kan.
ej beskrifva hur stor min gladje var att få se denna stora stad, soin öfvertraffar allt annat uti glans ocli skönhet.
J a g tordes 1; iiappt blinka, d&amp; vi foro igenom staden, för att ej förlora nkgot af allt det nihgfaldiga, som omgaf mig.
Herrskapet hade varit goda ocli tillatit niig sitta utanpk vagnen, för att jag Mttre skulle klinila se allt.
Soin vi liacle inycket svart att få rum, s&amp; foro vi igenoni de föriiiiinsta ga.torna.
Viidret var charinalit och Boulevard des Italiens viinlade af folk.
Rue de ' la Yaix, den bredaste gatan uti Paris, slu- t a r med Place Veiid61ne, där den inarkvardiga obelisken ' s t b, gjuten af kanoner, eröfrade frim fienden, ocli med alla Napoleons segrar in- ristade därupp %.
Under Napoleoiis lyckligaste tid stod p i dess spets .hans staty; den är dock nu borttagen och i dess st&amp;lle vajar där en Iivit fana.
Tuilerienia nied sin vackra tradgård, Seinen med sina niångfaldiga broar, .livilka öfvertraff a hvarmdra i skönhet.
- alla dessa förein %l frainställde sig på en gång för initt ovana öga.
Innan jag hann sansa mig, trodde jag det vara en clröni eller nigoii inagisk spegel, som stiillts inför mina ögon af niigoii undergörande fé.
Vi blefvo till slut logerade mycket vii1 uti 1i6tel dJArtois.
Sedan vi kladt om oss gingo vi straxt at; all trötthet var redan glömd, och vi sökte upp vira goda vänner ' från Aachen, grefviniian Wetterstedt, hvilken IUI redan varit e ' n iiihnad i .Paris, af vensoin min goda van Christina Palmstjerna.
- Det blef stor glädje p2 bida Iiillen, och ge- nast begåfvo vi oss i deras siillskap ut att proinenera på boulevarden uti det skönaste juniviider.
Det var s % varmt, att jag som hade en- dast eiL liten gazekrage p % halsen, var i full transpiration.
8lutligeii satte vi oss, tillika med tusantds andra, p i stolar, som voro stallda rader laligs boulevarden.
De magnifika kaféerna - börjacle upplysas, tusentals vagiiar rullade förbi, darutur stego de elegantaste damer för att promenera; allt detta förtjuste mig till den grad, att jag ej hörde hvad man sade mig utan blott förundrades.
Sedan vi Bterviindt hgtn drömde jag hela natten om allt det sköna jag sett.
: Dagen darpaI gjorde vi visiter, bland andra till grefviniian de la.
Roclie Aymoii, som fiignade sig mycket att hterse oss.
Vi gjorde där be- kantskap med hennes inac, pair af Frankrike.
De nödgade oss att stanna till middagen.
Vi linde ratt roligt, meii iniddagen var oiindligt lkng, och jag var orolig att vi ej skulle hinna till teatern, där grefvinnan Wetterstedt väntade oss.
Vi skulle se Talnia, lirarat jag inycket I
gladt mig, i synnerhet som inan sager, att lian skall lämna TbéAtre F r a n p i s och vi kunde mista detta tillfälle a t t beundra den store konst~iiiren.
Vi koniino visserligen sent, men hunno dock .njuta i fulla drag af hans mästerliga spel.
- Bi hafva besett Panthéon, byggd af Napoleon, den vackraste byggnad man kan se.
Den är dock lin förvandlad till kyrka, de vackra basrelieferna borttagna, # f~iensoii~ Voltaires och Rousseaus monument, hva.rp&amp; den förlorat mycket.
Dar- ifrån foro vi med Wetterstedts till Champ-de-Mars att bese en kapp- ridning och på liemvägeii därifran till Hôtel des Iiivalides, som j a g sedermera vill beskrifva.
Den tredje dagen i Paris begynte mina danslektioner för moii- sieur .Ferdinand vid stora operan; jag har valt kl. 9 pil morgonen till danstimme för att kunna använda de öfriga timmarna af dagen att bese det markvardigaste uti denna stora stad.
Yi Iiafva gjort visit hos fru Villeneuve, drottningens af Sverige syster.
Hon kaniier herrskapet Löwenskölds sedan de förra gingen voro nti is och mot- tog oss mycket artigt samt tillbjöd oss %in loge på italienska operan, ii&amp; hennes dotter, mademoiselle Juliette, sknlle följa ined oss; det blef b e s t h d t till lördagen.
Vi hafva gjort nHgra till fots, hvilket roar mig obeskrifligt mycket mer an att åka.
Man har d i tillfälle att bättre kunna se sig omkring och observera allt.
TTi liafva varit uti B R Z au ~ foire perpdtuelle; dar finnes för- saniladt på ett stiille allt hvad man kan önska sig till prix fixe, livil- ket a r en stor förmån; allt ar si r ä l amangeradt, afven det minsta lappri tar sig bra ut.
Fransyskorna hafva ju så god sinak.
J a g.
föreställde mig dock den lägre klassen snyggare an den verkligen är.
E t t, obehag äro de ständigt v %ta gatorna, soin begjutas med vatten frin arrosoirer; det ar visst nödvändigt för dammets sku&amp; men a dock s8 lätt, att vattnet e j ej till den grad.
~ r a n s ~ s k o r n trippa tyckes bekomma .. dem nhgot.
Halle aux bl&amp;, dar all säd försäljes uti Paris, var egendomlig a t t se, nien Halle aux fruits mera i min smak.
Vi köpte där dessa ryktbara raisins de Fontainebleau, den hasta friikt W n kan .äta; en stor panier kostar ej mer än 23 sous.
Marché aux fleurs Sr förtjusande med sin härliga mångfald af doftande blomster; man kan aldrig se sig inatt härpå.
- Promenaderna uti C ' liainps Elysées äro förtjusande, inen jag bekänner att Bois de Boulogne e j slog an på mig - om några kr, d&amp; traden f&amp; vaxa upp, blir det säkert vackrare.
D å de allierade trupperna tågade in uti Paris, för- störde de en stor del af skogen.
Vi .dinerade åier hos Roche Aplons - denna ghng med
239..
en hel del främmande, bland andra en fet och frodig gamriid prins, hertigen af Solms, soin var glad ocli artig.
Hela sällskapet bjöds.
af värden på dp.eran.
Vi sigo en ny balett, » Alfred le grand », som.vun- nit mycket bifall; det var undransvardt .tir .väl de dansade.
Opera- Iinset är alläeles nytt; det gamla har brunnit ned for ej lange sedan.
De nedersta logeraderna äro i hvitt ocli guld, de öfre i blått och guld.
Teatern är ' upplyst med gas och rjrinmer ~Gigot öfver 6,000 personer.
J a g pastår att operan i Paris ar det grannaste nian kan se.
Dagen därpå besågo vi Jardin des Plantes, Iivilket.
roade mig öfver al1 beskrifning, iifveiis % gobelinfabriken.
Kvällen passerades p&amp; TliéB- tre des Italieiis, dar vi hörde den vackra musiken af Rossini till Eli- sabetta med inadame Basta, den förnämsta sångerskan.
vid italienska, operan.
Hon sjunger hänförande.
Mademoiselle de Villeneuve, som var med oss, är utan att vara vacker särdeles intagande; man pkstir li8r att Hochschild ämnar fria tiil lieline!
Den för sin skönhet sir rykt-.
bara madame Récaniier var afven ined i.v %r loge.
Hon var sardeles ainiable och aiinii bra vacker, ehuru ej siisdeles val växt; det var af stort intresse att lära känna henne.
B I Dagen därpa voro vi bjudna ' af.
baron dJArnay, en undersate till prins Leiiclitenberg och skickad till Paris att köpa presenter till förmälningen1), på en dejeuné till Malm~isox Vi begåfvo oss tillsam- mans iiled grefvinnan ~ e t t e r ' s t e d t och hennes söner, grefvarns Gyl- denstolpe2), till Malinaison, 2 lieues f r h Paris.
D å vi kommo fram fanns ingen baron och ingen dejeun6 beställd - .detta genom något ~iiissförstånd om dag ocli tid.
Det var komiskt att läsa inissraknin- gen p&amp; allas hmgriga anleten, som väntat sig en magnifik frukost.
31alinaison, som tillhört kejsarinnan Joséphine, äges nu af prinsen af Leuditenberg.
Det ar oändligen täckt; sjiilfva slottet ar litet, rum- men vackra ocli kej sarinrians sängkaminare bibehållen; dar finnes af ven tett vackert porträtt utaf henne.
Triidgården är iiqwket vacker i en- gelsk stil, med grottor och tempel och ett präktigt orangeri.
Soni vi ej hade att vänta oss uågon dejeuné, måste vi skaffa oss inat själfva och funno andtligen på ett dåligt viirdshus, dar vi fingo stekta kastan- jer, smörgås och drufvor.
Det smakade förträffligt, och alla hade den bästa aptit i världen ocli voro skrdeles glada och muntra.
Vi komino ej hem förr %n sent på natten ocli vor0 ratt trötta.
l) l3riils Oscars förlofning med prinsessan Josefina af Leiiclitenberg, Eugeue Beeiihaïnais ' dotter, hade nyligen ingAtts.
Förrniilningen firades 1823.
3 Grefvinnan Wetterstedts söner i ett föregbende .gifte.
General Berton l) ar dömd till döden.
Han har begärt n %d men blifvit afslagen.
Blott under den tid vi varit här ha 8 gått till döden för revolutionära tänkesätt och jlisningen a r stark.
- Vi resa i öfvermorgon bittida kl. 4 som vanligt och h a h a således mycket att bestyra, hvarför jag måste sluta med mknga hälsningar.
J a g langtar af hela mitt Iijiirta att snart återse mitt land och mina kära föräldrar.
v Detta var det sista bref den unga Edla tiiiskref hemmet friii ntlandsk ort.
Innan vi afsluta korrespondensen vilja vi dock har meddela ett af de bref hon af sin far, grefve TiTirsén, erhöll som svar på sina många skrifvelser.
Vi ha utvalt detta bland minga andra, emedan det synes oss af sarskildt intresse för de däri uttalade isikterna om kviiinouppfostran, hvilka visa, a t t den framstiiende stats- mannen i denna fråga innehade en ståndpunkt, som för hans tid och ställniiig siikerligen kan betraktas som ovanlig.
Mitt kara barn!
Detta träffar dig förmodligen ännu i Paris, men p % de sista dagarna af eder sejour dar - och tankarna börja allts % att vanda sig mot norden.
Dar vänta dig vii1 kyla och snö, men i friska vin- dar andas man lätt, och varma hjärtan upplifra all kyla.
En rariii kammare i norden, då ovädret laärjar utanför, ar ock mycket trefligare # n någon parisersalong.
J a g bör ej uppehklla ' dig därmed huru myc- ket återseendets ögonblick ar oss ' dyrbart; du kanner det sjalf.
- Var välkommen, öfver all beskrifning välkommen!
- Dn måste nöd- vändigt lägga dig till med något varmt plagg af sidentyg till hem- färden med något slags foder af felb eller skinn.
Kom ihkg Tysk- lands slätter, huru genomträngande kallt där blåser i oktober.
Ditt bref från Paris erhöll0 vi till var synnerliga glädje i dag.
Nogsamt ä r din tid upptagen i en glad omväxling af nöjen och iu- struction.
Allt detta a r dig så innerligen g u n a undt; tag shledes ut med fullt mått hvad som erbjudes för dina yttre sinnen och behk11 det som elt kapital, hvaraf bhde dn sjalf drar en lifranta, och dina --.
- .. Jean Bilptiste Berton, Brigadgeneral.
Iiiliit sig efter Restamationeii i politiska stiimplingar, för Iivilka lian diimdes till clöcleii och afriittadcs den 5 oktob-er 1822. l)
e vanner einaellanåt en liten utdelning, såsoin p$ geografiska inrattniii- gens aktie.
Du är snart inne i den.
klder, da man liar belöning för de upp- offringar det kostat att ordna sitt förstånd och förvarfva kunskaper.
Du har utan tvifvel redaii många gånger hållit mig rskning för mina &amp; sikter harutiiiiian, fast säkert mringa andra tyckte det var ett iiiider- ligt tvång att uppehalla dig med ämnen, som ej kunde angå ett frun- timmer.
Hela denna tanke as grundfalsk, ty ett friiiitiininer gr utru- stad med alla försthdsförinögenheter lika med en man, ocli om samma riktning gifves däråt,.
ined hlinsyn likval till de olika verksamhets- förem3, som skilja dem, så uppfyller kviniian en mycket viktigare bestämnielse an blott den att ha god inat på sitt bord.
Detta sed- nare eller den inre hushållningens ordning i alliniinhet lir intet att asidosatta; men det svarar blott emot mannens sinsorger att ha sina åkrar väl skötta och sina ängar bergade i riittan tid: nu återstår lik- viil för bägge många andra och stora omsorger, dels i den alliiilnna världen, dels till uppfostran af.
barn och deras moraliska bildning m. m.
Om nu hustrun icke har några grunder sjiilf af en större 0111- fattning, S&amp; inåste hon ju åsidosätta allt deltagande uti dessa viktiga omsorger, eller hiinstone iitföra dein med inindre sakerhet vid en shdan saknad.
Därför har jag alltid trott, att man liandlade orätt, dii man betraktade lzviiinaiis bestämmelse i en siidaii inskränkt skala som blott att soignera det inan kallar Iiusl~~llsbest~~i.et och att föda barn, utan att Iia iiiigot deltagande i riktningen af dessa barns högre bildning och det iidlare syftet hvarför vår Herre later dem inträda i världen.
&amp; Ian plagar sägs att kvinnan upphör att vara livad Iion bör, dB man extenderar hennes verksamhet till allvarligare, allmännare iimnen, men detta är grundfalskt.
Hon iir inindre djur hon än man- nen sjalfva.
Hon a r mäktig af större uppoffringar och högre lyftning an vi; blott hennes förstånd &amp; r så bildadt, att Iion fattar vardet a f uppoffringarna., att de icke affordras henne blott shsoni lidanden, ntan annat ändamål än att hon skall lida.
Men jag återvander till dig, mitt barn.
Dii liar fått en rik lön för dina tråkiga lelrtionstiinmar och en idé om varldeii p % det hela, som ger eii helt ny riktning åt dina reflektioner, vidgar dina begrepp utan att skada dina t e k e s a t t eller dina principer.
Man föreställer sig lifligare nar man rest och sett olika folkslag, hört olika $pr&amp;,.
erfarit olika seder och bruk; inan ar vid en beskrifning genast hemina- stadd, kan urskilja sanningen, fatta behaget ocli ilaiviteten af hvar.
egenhet, hvilket a r alldeles omöjligt att lieinta annorstädes ifrkn an af den egna erfarenheten.
Di1 skall komma hem andi mera ansprgks- lös an då du for iit, mera försiktig, mera klok - se dar hvad jag hoppas!
Förmodligen far d u.
detta bref nigon afton d&amp; du iir bra restrött, lägg det d % i f r h dig och somna, ty det gör dig godt.
Din far hviskar dig i örat: God natt.
Välkommen till oss i Guds namn, älskade barn.
Din tillgifne fader G. lir Wirsh.
Böoker för barn och ungdom julen 1891.
Frhn Fredrika-Brerner-Förbundet s Bok-komit e. Bok-komitén liar under de senaste veckorna sysselsatt sig ined granskningar af jul-litteratnren fök barn ocli iingdoiii och framlagger liarined resiiltatet af sitt arbete.
Af iitkoinna böcker liafva endist de, som insiiiidts till koinitén före den 9 dec., kiinnat iipptagas.
i bok-revyn: Granskningsarbetet fortsiittes likväl, och resiiltatet blifrer tillgängligt å listor, soiii till- Iiandahkllas allinaiilieten K Freclrika-13reiiier-Törhndets ByrB.
P&amp; forsliiiingsfiird.
Ninnen friiii en t v å i r i g vistelse bland Ceyloiis tamiler och singhaleser, Australiens kannibaler och Nya Zee- lands inaorer af Colzracl Pristedt.
Pris 5,so.
För den del af var iingdoin, soin är road af geografi ocli försthr att iippskatta iifveii allvarligare litte- ratur, rekomineiidera vi prl det vaimaste detta arbete.
Det ar ej säï- skildt skrifvet för iingdoin, iiien författaren har skildrat livad han sett och iipplefvat i fräinniande land pB e v så lifligt.
och roande siitt, att det m %ste tilltala både ganimal och ung.
Det är ej en resebeskrif-.
ning i den gamlo stilen, livari författaren ined iingslig noggraiinhet meddelar sina lasare Ilvarje detalj, soin lian finner uppteckilad i sin dag- bok, vore den än s % betydelselös.
Man slipper t. ex. att höra, liiirii dags förf.
den och den dagen antriidde sin resa, eller h i l k a saker, soin packades på den ene eller andre af bararne.
Det är sina iakttagelser af folk, djur och växter, soni författaren Iigr saiiiinaiifört till en lef- vande, askådlig och särdeles intressant bild af natur och folklif i de läiider lian besökt, och soin lian iiii fraiiilägger för allmänheten.
Arbe- tet vittnar oin samvetsjraiiila detal.jstudier, nqggrannliet och pålitlighet.
Detta i förening nie2 författarens liittfattliga och klara frainstlillnings- sätt gör lians arbete till en viirdefull tillökning i vår iingdoinslitteratur.
Det kan liisas af ungdoni från 15 år.
Ledsaint nog ar priset så Iiögt, att ej så många m g a, soin vi önska, kiiiiiia erMlla det läroriks och underhållande arbetet.
Tre mhnnoders ilag.
Jliniieii frkii svensks ~petsber~sexpeditiu- nen 1890 af A. Eli~tckowström.