Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den först nämndn protesten ar undertecknad af inemot tjugo ordin.
och e. o. professorer ur de juridisks, medicinska och filosofiska fakulteterna, af hvilka, efter hvad ett bref frhn Upsala meddelar, nästan alls haft tillfälle att examinera kvinlig?
studenter och äfven annorledes kunnat bilda sig ett omdöme om deras studier och satt att förliåll ' a sig såsom akademiska medborgariiinor.
Professorernas protest, affattad på tyska språket samt daterad den 8 februari 1893, iiieddela vi liar med benäget tillstånd i orda- grann öfversattning: B I er drade tidning qf den 16 rnqi 1891 förekanmer en af herr C.
L. Szcndbeck zcnderteclcnac2 artikel, sStu.dentinnen », lcvilken först nzc komnit till vår kdnnedom.
Emot den lcdri af förf.
gjorda franastdlbzingen af de ska~cdinaviska hvinlign studenternas wföl-ande, och det aflytande de utöfva p&amp; tonen
och cmdan istoin studentlifvef, vilja vi 7tarnaed - s&amp; vidt friigan gliller uwiversitetet i Upsala, - uttala dett uttvyckligaste och bestamdaste protest.
Vi, urzdertecknade professorer.
af benzdlde, universitet, 7bafva uqtder, Jere &amp; r haft tilZjiii1le att följcq de, 7~lim ?lides studerande wzga .kv.il.mormt oc7h att iakttaga deras uppfi3ra&amp;e, sh val i förhdllande till deras stdier soni der@ vandel b8de inom och atoni universitetet; och c7&amp; vi i intet afseende ficnqzit orsak till klander, anse vi det för v i r plikt att karmed zctt~ycka v&amp;r fulla öfvertygelse vara, att herr Szcnclbeck ej blott utgiir friin en öfiierclriffiiet striing, zctan Jrån en fillktandigt osann oc$ falsk fö~utsattning i luad som rör de kvinliga stzcde~ztevnas hdllncilzg och deras inJytande p&amp; den sumla och normala zctz: ecklinge ?i af lifvet Blam1 deft akadetniska ungdonte~z.
Den andra protesten ar iindefiecknad af studentkårens ordförande, kandidat N. Söderblom och innehåller en iitförljg utredning af de kvinliga stiidenternas ställning vid universitetet.
Harined .tro .vi oss tillfyllest ha &amp; dagalagt, a t t oiii våra kvinliga studenters anseende möjligen i någon mån lidit genom den omtalade förklenande artikeln, den nu erhållit en fullgod upprättelse, tack vase deras akademiska liirares och manliga kainraters nobla och energiska upp- triidaiide.
Önskligt vore nu, a t t samma tyska tidskrift, genom hvilkeii den falska framställningen blifvit spridd, inåtte finna det sig angeläget vars att meddela sina läsare Upsala professorernas och studenternas allvarliga inlägg i en akademisk fråga, som så nara berijr det kvinliga slaktets intressen, och att Iiarigenom en friare uppfattning rörande desamma, till fromina för Tysklands kvinnor, måtte göra sig gällande.
Hustruns f6rvaltningsr&amp;tt.
Allt sedan L.
J. Hierta vid 1861-62 års riksdag för första gången väckt motion i syfte att liustruns rätt bättre äii dittills skulle skyddas mot mannens oinskränkta målsmsnskap, hafva förslag i denna riktning gång p&amp; g&amp;ng franilagts för riksdagen.
Genom k. filrordning
af den 11 dec.
1874 stadgades afven, att hustru äger råda öfver livad hon genom eget arbete förvarfvar, äfvensom öfver henne enskildt till- hörig iigendom, s&amp; fraint genom äktenskapsförord blifvit bestämdt, att iigendomen skall vara .från .mannens förvaltning undantagen eller så- dant blifvit stadgadt genom gåfva eller testainente.
Äktenskapsförord, hvarigenom hustrun enligt 1874 Ars lag kan erliblla ratt att sjalf förvalta sin ägendorn, ha emellertid endast un- dantagsvis upprättats.
Detta slags aftal mellan de blifvande, inakarne, hvilket inåste ' före äktenskapets ingående afslutas, anses af inhnga af granlagenlietskäl för motbjudande.
För att förordet skall blifva lag- ligt måste dessutom en mängd formaliteter iakttagas, och det har icke sällan handt, att ett äktenskapsförord i följd af ett formfel befunnits kraftlöst.
Den atvag, som 1874 års - lag gaf gift kvinna.
att i någo ' n mån frigöra sig från mannens målsmanskap, har således icke fått någoii allmännare användning.
Under flqe följande riksdagar ha visserligen olika förslag framlagts ' att genom mer eller mindre genomgripande re- former utvidga hennes rättigheter, inen hittills liar intet af dessa föy- slag ledt till nhgon ändring i lagstiftningen. '
Vid årets riksdag föreligger åter en motion i ofvannainnda rikt- ning.
Den ar väckt af grefve H. E.
G. Hanzilto~i .och föreslår, att lagstiftningen genom att fortgå på den 1874 beträdda vägen skall skaffa den gifta kvinnan ökad sjalfstandighet, p % s % satt att hustru, utan a t t ' förord behöfver upprättas, erhåll ' er de fördelar, som hittills förordet kunnat bereda henne.
Motionen begär nämligen, att ~ ö f - ver ägendom, som hustrun infört i boet eller.som under äktenskapet tillfallit henne genom gåfva eller testamente, med villkor att den skall enskildt tillhöra henne, så ook öfver afkornsten af sådan agendoin, skall hustrun rhda, såvida icke hvad angår agendoin, som är gifven genoin gåfvor eller testamente, annorlunda blifvit om förvaltningen föreskrif- vet.
D Detta förslag skulle, om det antages, medföra ett stort framsteg.
Visserligen skulle mannens målsmanskap.
öfver hustrun stå kvar, och han fortfarande enligt.
giftermhlsbalkens 9 kap. 1 5 » vara hennes ratta r$ilsman och äga söka och svara för henne », men inskraiiknin- gen mtonz 7wad ung&amp; ägendo ?n, som &amp; r från hum förvaltning ~ d a t t - tagen, skulle få en betydligt utvidgad och mer generell innebörd.
Deii gifta kvinnan skulle, ifall hon medfört nhgon enskild förmögenhet i boet, ha ratt att fritt förfoga öfver den; mannnen skulle icke såsoin nu utan hustruns saintycke eller ens vetskap kunna använda hennes I.
förmögenhet till att betala sina ungkarls- .eller spelskulder eller p % ett eller annat satt förslösa den.
A. Zetterman har väckt motion om en skrifvelse till k. m: t om borttagande ur lagen af stadgandena om giftoman och gifto- inannaratt.
Myndig kvinna blef 1872 befriad f r h giftoman (adelig mö 1882).
Det ä r shlunda nu mer endast i åldern frhn 1 7 till fylda 21 Ar flic- kan icke far ingå äktenskap utan giftomans samtycke.
Giftoman a r i första rummet Iader, och om han är död, moder, (som dock har att in- hämta råd af närmaste slagtingar pk faderns sida), efter båda föräl- drarnas död den de nämnt till giftoman, eljes närmaste manliga släk- ting och i hälidelse ingen släkting finnes förmyndaren.
Giftoman har icke rätt att tvinga flickan till äktenskap; där- emot kan han genom att vägra sitt samtycke hindra henne ingå akten- skap; och föräldrar aga enligt lag räbt a t t göra omyndig dotter, som gifter sig mot deras vilja, arflös.
Motionären anser, att föreskrifterna om giftomannarätt innebure en betydlig inskränkning i kvinnans frihet och vore ett brott inot re- geln om allas likhet inför lagen.
Så snart ynglingen uppnatt den ålder, att lian äger rätt att ing % äktenskap, beliöfver han icke in- hämta någon annans samtycke.
' lickan däremot måste i fyra ar, efter sedan hon uppnått den ålder, so111 berättigar henne till aktenskaps in-.
gående, stå under giftoman.
a Under diskussionen i andra kammaren rörande motionen phpe- kade visserligen en talare att ynglingar under 21 år hade betydligt besvärligare, om de önskade gifta sig, &amp; n flickor vid samma ålder.
De förra inåste namlrigen begära lof af k. m: t; de senare endast af sina föräldrar eller annan nära släkting.
Men motionären Iiit icke impo- nera på sig af detta skäl, utan höll fast vid sin mening.
Lagutskottet anshg den af motionären förordade reformen icke vara af behofvet phkallad.
Missbruk af giftomannarätten torde nu mer ytterst sällan förekomma, hvarjäinte lagen med straff belagt hvarje med våld och hot öfvadt tvang på kvinnans frihet, uti ifrhgavarande afseende, hvarjämte den i 1 kap. 5 5 gifterm %lsbalken uttryckligen hafdat grundsatsen om äktenskapsaftalets frihet.
Af samma mening som lagutskottet voro bada kamrarne och af- slogo utan vidare diskussion och utan votering hr zottermans motion.
Statsanslag till undervisning i kvinlig slöjd.
H r E. Hnnzwzarlz~.ncl liar vid h e t s riksdag upprepat sin motion sedan i fjor om ett statsanslag till nndervisning i kvinlig slöjd.
Han föreslh i likhet med i fjor, att riksdagen måtte för år 1894 anvisa ett förslagsanslag på 50,000 kr.
att anviindas till understöd åt skol- distrikt, som på lämpligt sätt bereda i skolåldern varande flickor iiii- dervisning i kvinlig slöjd.
Fördelandet af understödet samt bestäm.
inandet af de närniare villkoren skulle öfverläinnas åt k. m t.
I motionen Iiafva 19 af kammarens ledamöter instämt.
I fjor afslogs motionen af statsutskottet på den grund, att det anskg att det tillkoinnier vederbörande komniiiner och landsting att taga saken om Iiand.
Deuna inening biträddes af första lmininarer,, soni afslog motionen.
1: andra kaminareii rönte deii dareinot ganska stor sympati ocli ett för- slag om en skrifvelse i motioiiens syfte till k. m: t antogs.
Meddelanden frin E " Pedri.ka-Bremer- Förbundet.
Fran do~nrrtionsfoficlelz för 7cuin~os.
som studera cmedichz kommer, enligt beslut som f att ats vid styrelsens för förvaltning af stipendie- fonderna samniantrade den 22 februari, att i år utdelas tvenne stipen- dier, ett 6 fnn 7zmzdra och ett li f i j ~ a 7~u~zdrcc kronor.
(Se kungörelsen liarom B sid. 71.
- Hvarjehanda i kvinnofrågan.
Sverigc.
Till skolrådsledamot i Ronneby ar vald prostinnan S. Herlöfssoii.
Ledamöteroaf fattii~gårdssiyrelse inom Svedala försainling i S k h e &amp; ro sedan september l891 följande damer, efter hvad ett enskildt '
bref därifrån meddelar: friherrinnan Thott f. Posse, fruarna Joseplis- son och Hanson, samt fröken Lovisa af Petersens.
, Svenska Kvinnoföreningen för fosterlandets försvar.
Insamlingen af det för Carlsborg afsedda beloppet, 1.00,000 kronor, soin föreniii- gen satt i gång, ar nu afshitad.
Enligt ett af densniiiina i februari detta år utfardadt cirkulär heter det: ~ n iitaf e Föreningen sistlidne vår för aiiskaffande af pansartorn L Wabergs fortet till konungens förfogaii de stalda 50,000 kronor äro dessa dagar till chefen för Fortifikationen utbetalade och Carlsborg liar således, inberäknadt de förut bekomna 24,000 kr., iitaf de af Föreningen för nainiida f#stiiing insainlade 100,000 kronor erhllit 74,000 kronor samt har att af Föreningen fordra ytterligare 26,000 kronor.
Karolinska institutet.
lcmdidatexainen liar aflagts af med.
stiideimden Anna Dalilström (Göteborgs ilat.).
Tolf kvinnor studera för närvarande vid Karolinska institutet Iiiirstades.
Fröknarna Maria Folkeson, Thora Granströin, Ellen Sande- lin ocli Anna Dahlström liafva aflagt medicine kandidatexamen, ocli f i-öknarna Elin Beckman, Signe af Klinteberg, Anna I; ovén, Matilda J~iindberg, Ada Nilsson, Berna Skog, Anna Stecksén och Alma Siiiid- qvist förbereda sig till samma examen.
Ett chicagostl; oendium lydande på 1,000 kr.
har tilldelats slöjd- inspektrisen i Stockholm, fröken Hulda Lundin, den enda kvinna, soin Izoininit i htnjutande af d e medel staten anslagit som understöd för studieresas företagande till varldsiitstalliiiiigeii.
Fröken Lundin har från Förenta Staternas inre departements iinder- visiiingsbyin8 f %tt kallelse att såsom vice-precideiit deltaga i kougressen för skolfrågor, Iivilken bland andra kongresser skall Iiållas i Cliicago i sominar.
Fröken Lundin har mottagit lzallelsen.
Kvinnofrågan och fyska riksdagen.
Den tysk-fri- sinnade riksdagsmannen Baiiinbachs motion om att kvinnor skulle hafva ratt att aflagga medicinska, exainina har vid det sammanträde, då den varit före inför tyska riksdagen, blifvit striiken från dagord- ningen efter en ganska lång debatt.
Motionen skall längre fram koinina före och d&amp; i sammanhang ined en miingd petitioner, som i detta iiinne tillsgndts riksdagen.
Ministern Bötticher ' förklarade, att frigan icke fölle inoin riks- dagens oinråde; det tillkoininer icke tyska riket, utan hvarjje särskild .stat att gifva kvinnorna ratt att aflägga stiideiitexainen.
I satninanhang med ofvanstående hänvisa vi hiirmed till en för- liden höst i vhr tidskrift förekoininande notis, livaraf inan finner, att iiniversiteten i Baden och Wurtenzbwg redan öppnat sina filosofiska ocli medicinslsa fdciilteter för kvinliga stiiderande.
- Hrnd iiniversi-
tetet i Göttilzgen beträffar, om Iivilket vi då meddelade, att afven detsainina gifvit kvinnor tillstånd att bevista föreläsningarna dock blott i egenskap af åhörarinnor, fäster ett enskildt bref från nämnda stad vår uppmärksamliet vid, att detta meddelande ej är fullt öfverensstäin- inande med verkliga förhållandet.
Den filosofiska fakulteten vid: Göt- tingens universitet, skrifver vår meddelare, liar visserligen ej i likhet med akademiens öfriga fakulteter ined ett enkelt nej besvarat den af kultusiiiinisterii till Göttingens så väl som till öfriga Pïeussens uni- versitet stiilda frågan, Iiiiiiivida de önskade lämna kvinnor tillträde till föreläsningarlie, utan tog saken i närinare öfvervägande.
Efter ett stor- migt sainmantriide beslijts, att bevilja kvinnor rätt att bevista föreläsniii- garna inom den filosofiska fakulteten, dock beroende af liuruvida deii för tillfiillet föreläsancle professorn i livarje enskildt fall dlirtill lam- iiade sitt samtycke, ett beslut som ännu ej ledt till något resultat, db 11 % den ståndpunkt so111 kvinnc~frågaii för närvarande inneliar i Tyskland, blott ett försviiinande fatal kvinnor vågar begagna sig af tillståndet att ägna sig åt .vetenskapliga studier.
Östcrrike.
Den högre kvinmo6ildningen gör i Österrike som öfverallt aiinorstades framsteg, dock mera tack vare energiska bemödanden frAn privata personer och föreningar än genom htgärder från regeringens sida.
S % liar på initiativ af sällskapet ~Minervao i Prag ett kvinligt gyinnasiuiii, det första i landet, för ett par år sedan öppnats i Böhmens liiifvudstad.
F ö r oss har denna oinstiindigliet sitt särskilda intresse af den orsaken, att det hufviidsakligen är den högre flickskolan i Sverige, som tagits som mönster vid naninda anstalts organiserande.
För att studera flickskoleväsendet i Sverige besökte nämligen profes- sorn vid universitetet i Prag, dr BIourek, för ett par år sedan Stock- Iiolni, där han satte sig i förbindelse med en af våra erfarnaste kvinliga pedagoger.
De erfarenheter om vårt flickskolevasende lian sålunda viinnit, liar prof. Mourek framlagt inför en stor föreläsningskrets i Prag, och det nybildade läroverket liar sedan gjort sig dessa erfarenheter till godo.
*:: $ * Scliwcitz.
B Frauenrechts är namnet på en ny tidskrif t, berö- rande kviiinaiis intressen, livilken utkommer livarje 14: de dag såsom bilaga till den ansedda och spridda tidningen szuriclier Post D. Re- daktris %r den framstaende juris.
doktorn fru Emilie Keinpin, med livilken vi redan haft tillfälle att göra B Dagnysa läsare bekanta.
Eiiglmid.
Kvinllga inspektörer.
Tvenne fabriksinspektörsposter koiiiiila, efter livad engelska ticlni~lgar ineddela, att beklädas af h i n -
nor, en för London och en för Glasgow, med eii lön af 3 till 5,000 kronor årligen.
Dessa inspektörers uppgift skall vara att öfvervaka förhållandena inom de fabriker dar kvinnor, och barn äro anstälda.
Enligt de nya föreskrifter rörande fattiglinsinspektion, som ny- ligen utfärdats för engelska lokalstyielsens byrå, liar dess styrelse beinyndigats att tillsiitta dainkoinitéer, för inspekterande af de afdel- ningar af fattighusen, där kvinnor och barn liarbergeras och att in- sända rapporter därom.
Sfudiesfkendier af kvinnor.
Skotlands universitet St. Andrew liar beslutat inrätta Stipendier att utdelas såviil &amp; t kvinliga som man- liga studerande.
Af eii donation på 30,000 piiiid sterl.
soni blifvit skänkt till universitetet, skall liälften af rantorna anviindas till stipen- dier för kvinliga medicine studerande.
Om kvinnosakens framsteg i Frankrike under år 1892 lämnar .Le journal des femmesr i sin Brsrevy åtskilliga intres- santa upplysningar.
- Så har under förlidet år den länge på dagord- ningen sthende frågan om kvinnans deltnagande i valet af cons se ils des prud ' hommes)) (yrkesdoinstolarne i Frankrike) fått en lösning, i det frnn- ska deputeradekammarn tillerkiint kvinnan satt att välja ledamot till naninda domstolar.
- Inom den allmänna fattigvården ha under år 1892 flere kvinnor blifvit anstalda såsoin föreståndarinnor för välgören- hetsbyråer och fattigbesökerskor.
Fångvårdsatyrelsen liar afveii till inedleni invalt eii kvinna, M: nie Mallet, särskildt ined afseeiide fgst vid de påghende undersökningarna af förhållanden rörande de kvinliga fångarna.
- TJnder förlidet år har Frankrike f %tt sin första kvinliga juris doktor i lV1: lle Jeanne Chauvin, livilken nyligen blifvit utnäinnd alt förestå föreläsningskurser i lagkunskap vid staden Paris ' lycéer för flickor.
- Vidare phpekar tidningen den utinarkta kvinliga läkaren &amp;!
: me Caroline Bertillon, född Scliultze, Iivilken blifvit utnämnd till läkare vid fijcde Racine, den ena af (le tv$ stora flickskolor soin staten upp- rättat i Paris, och M: ine Blanclie.
Edwards-pilliety livilken fått anstall- ning som lärare vid skolan för utbildande af sjukskötare och sjtik- sköterskor i Bicetre. '
Stipendier för kvinlllga medicine studerande.
&amp; non % am af StyroZsefi f ör %sdriAa
Kompetent sökande till sådant stipendium ar kvinna, som aflag t mediko fioso fisk eller medicine kandidatexamen.
ArnsöLi~&amp; ar ~ ~ sAoZa fika d m I n&amp;stkommaitcZa a p i 2 insbhdas ti2Z Styrelsen för förvaltning a f Fredrika-Bremer-Förbundets strpendiefonder, Stock- holm, 54- Drottninggatan, samd $tfi$hs a$ ' t3styg ofvar c j e ~ d c i hmskccps
Till Fredrika-Bremer-Förbundet m i n s a n d a böcker, (Forts. fr. föreg.
11Kfte.)
Hellberg: E. Bergströnz, M. Nyström och E. Wiqströru, Hiii.ii skall kvinnan l ~ ä s t kanna bidraga till höjande af familjens eko- nomi?
- L. li ' itinglzofl Vki-luft. '
1Itoggströiii: AIJ; Ensain till StBdjaii.
Hökerborg: C. Hanzi~znrskölcZJ Sagaii om sanningens kalla.
Joliiisoii: Barnavii.rldens glada dar.
- Bariidoineiis gyllene dagar.
- Långt bortoin liafvet.
- J. l?
Coo21er) Briggen Molly eller lifveiityr vid G.olföarna.
- de Sylzuestre, Kristoffer IColiiinbiis.
- lic (lcnrb Töme, Jiinker Magniis.
- Tltonzccs h ILemnpk, Betraktelser öf- ver Kristi lif.
- E. Wetliercll, Mr Rlitherfords barii.
- Cliryssas och Sybillas viiiteriiöjeii.
- Stafsattet i Folksl&lt;olaiis liisebok.
' Utg.
af två l#rai-e.
Looströlik &amp; Koiiiy.
: 1;.
' West7circ7r,:) Han skall vara din herre ».
- ForJ till » l11te heir of Redcliflc- ' ~, Ricliarcl.
A. Norsteiit &amp; SGi~er: H. Anderson, Berättelser ur deii Heliga skrift för barn.
- Rolfs nya klisiner.
- M. Anh ' olrn, Vikin.
gar och deras iittlingai .. - J.
C. v. Hofsten, Bliniien f ï h den Karo- linslm tiden.
- P. Kwiser, &gt;Låten barnen komma till ii.iig! » - L. Lagersteclt, Kokbok.
M. Löwdwrq, Sigtrygg Torbraiidssoii.
- Tlb.
2l / lazer, Ord till iingdomen.
- R. MelawZer, I Sitting Bulls land.
- G. Nnchtignl, Sahara och Siidan.
Nordin &amp; Josephson: A. Clarlc, Hiigli Harrods sällsamina äf- veiityr.
Seliginai~n: J. F. Cooper, Berättelser om Skiiinsti.~iiiipa.
- F. Marryat, Nybyggarile i Kcznada.
- M. Nat7u~sius, T v &amp; berättel- ser.
- Mayne Reid, Skalpjagarne.
- BröcZer~za Grimsns valda sagor.
Fr. Skoglund: A.
T., Sjung med oss, inaninia!
Sveiisk lararetidnig: Jultointen 1892.
A. Teiigströin: Margit.
A. W. Wallberg: Frid vare med Eder!
E. Westerberg: W. C. Dowe, Guldsjöii.
Fr edrika-Br erner-Förbundets hems tudier.
Ledning för hemstudier inom olika ämnen lämnas af Fre- drika-Breiiler-Förbuiidet.
En mottagning hos doktor Widerstrom.
Vår första kvinliga läkare har börjat sin praktik h ä r uppe, och denna början är glänsande.
Doktor Kaq-olina Widerströrn sthr der p&amp; hennes dörrplåt, och inne i den stora vackra väntsalen sitta patienterna SA tätt som passagerarne i en spårvagn under regnväder.
Der och hvar ser man två och två på samma stol, så m h g a äro de.
De som ej få rum i väntsalen, st&amp; i ' tamburen, och de som ej rymmas der, garnera trappan.
Snart ser man nog utanför hennes bostad (Bryggargatan 6) en kö, som kan mata sig med den man i många Ar sett utanför doktor Ve- sterlunds hus i Enköping.
Men nälr hans kö är blandad, är hennes ren, d. v. s. består uteslutande af det kvinliga elementet.
Det ser för resten riktigt hemtrefligt ut der uppe i den stora eleganta väntsalen.
Nästan alla patienterna ha medfört sina handarbeten, och der stickas, virkas och broderas a f hjiirtans lust under ett halfhögt gemytligt samspråk, medan man vänhr p&amp; företräde.
Och vänta får man, hvilket är helt naturligt, då patienterna äro s % m h g a och undersök- ningen så grundlig.
M.en ledsnar man p&amp; att brodera eller prata, går det an att fördjupa sig i studiet af tidningar, tid- skrifter och broschyrer, som i mängd belasta det stora bordet midt i salen.
Allt emellanat lyfter man ögonen från boken eller arbetet, för att hålla rakning med sina medpatienter angående turen att " g&amp; inn.
" et är visst fruntimret, som skall in harnäst? "
" Jahan.
" Nej, ursäkta ", hörs en röst ur hopen; " jag kom före.
Fruntimret stod bara i tamburdörren, då jag gick in i salen. "
S % der later det, ehuru ännu i all vänskaplighet.
Men snart nog, och för att bibehålla denna, fhr viil en daglista framlaggas, å hvilken patienterna f % anteckna sina namn, i tur och ordning som de komma.
Under det man nu sitter der och kantar och håller räk- ning .med hvarandra, öppnas allt emellanht dörren till doktorns m m p % glänt och en glad röst - doktorns medhjälparinnas - ropar ett uppmuntrande: " Nästa! " patient).
nNästan försvinner inom dörrgläntan, foljd af de kvar- Dagq.
lemnades längtande blickar, hvilka tyckas säga: ack, om det snart vore min tur!
Den kommer i sinom tid * Emellertid ar det en tur för alla, nej: en välsignad lycka ar det, att den lidande kvinliga delen bland oss här uppe kan vända sig till en medsyster, som har både vilja och förmåga att hjälpa och lindra, i stallet för till en manlig läkare, denne ma nu vara än s&amp; skicklig.
Man skulle säkert förstå detta %n bättre, om m m hade reda på antalet af de kvinnor, som dröjt år efter år att anlita en sadan, dröjt - anda tills det blifviii för sent.
Walplacerad blygsamhet! "
utropa de " fördomsfrian bvin- nor, som ännu icke behöft att i ömtåligare fall anlita liikare.
" En helt naturlig känsla ", hviska de andra.
Men båda in- stämma nu helt säkert i ett gemensamt gladjeutrop öfver att det i alla fall &amp; s en kvinlig doktor.
Men hurudan är da denna märkvärdiga doktor, undrar helt säkert mången.
Undertecknad har sett och varit tillsammans med henne förr än i dag och är lycklig öfver att kunna upplysa om akt den mest kinkige granskare skulle finna sig tillfi.edsstäld vid att göra hennes bekantskap, vare sig i eiler utom ') embetetn.
Hela världen vet att hon tagit en sthtlig examen.
Mon hvad hela världen ännu icke vet är att hon, trots sina studier och det oundvikliga, deltagandet derunder i en hop praktiska detaljer, som hittills varit medicin-mannen ensamt förbehalha, dock bibehtillit hela sin kvinlighet.
Inga öfveï- modiga later, ingen stolthet öfver det nppnkdda malet, ingen höghet gent emot ostuderade medsystrar eller osmaklig bro- derlighet mot manliga yrkeskamrater.
Hon ar enkel, vänlig, förtroendeingifvande, just sadan en kvinns, skall vara, n i r hon nu en gång blifvit man - hade jag ' s$.
nar sagt.
F ö r öfrigt ett ansigte, som genom sir påfallande intelligens iir nästan vackert; en liten, men symetrisk figur; en mörk, enkel men vårdad dragt, se der hur v&amp;r iilskviirila banbryterska p&amp; det medicinska området ter sig för den som har lyckan akt göra hennes bekantskap.
Vid hennes sida star värdigt en lika älskviird kvinlig företeelse, hvilken biträder henne som massör.
Dotter af författarinnan " Aven, har denna unga dam, fröken tViigström, ett namn, som redan genom modren &amp; r fördelaktigt kändt bland den läsande allmänheten och &amp; t hvilket hon nu sjalf
genom eget itgörande säkert skall förläna ytterligare Hang ..
De äro gamla goda vänner, de der båda, som nu egna ' det.
mesta af sin dag åt lidande medsystrar och den återstående åt studier och huslig trefnad.
Ja, ty de ha tillsammans bildat sig ett förtjusande hem, der man öfverallt återfinner den pryd- lighet och smak, som röjer kvinnans ledande hand och som åtminstone ingen ogift manlig doktor kan uppvisa maken till.
Den ordinarie mottagningstiden ar anslagen från 12 till 2 alla hvardagar, hvilket icke hindrar att den ofta utsträckes till både kl. 4 och 6 när patientantalet ax öfverflödande.