Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BevillningsUtskottets tillstyrkande, hvad det angår fri införsel af kläden, vadmal, bomulls- och linneväfnader, får jag mig reservera, synnerligast, som jag nogsamt inser vådan af ett så halsbrytande företag, att lemna ulländningen fritt spelrum, att i vårt fattiga land med sina fabriksmiissiga effecler öfversvämma, hvarigenom denne kan med en så lätt tiliverknings-method totalt undersälja var egen tillverkning, och viskulledå blifva urståndsatte, icke allenast få afyttra de producter, sorn bär till fulla behofvet kunna framalstra^, utan äfven deraf blifva helt och hållet tvingade att för alltid nedlägga en näringsgren, hvarmed våra magra provinser Westergöthland, Småland m. fl. orter kunnat sig nödtorftligen nära, helst den styfmoderliga jorden nästan samfält bär ej kan lemna en för behofvet påkallad bergning; jag vill fråga, om vi nu med ett enda penndrag skulle tillsluta en bergnings-utsrgt för alla dessa, sorn icke på ringaste sätt äro i stånd att genom andra yrken framkalla det oundgängligaste hvad man kallar bröd, helst der föga eller inga Bergsbruk finnas?
Monne icke alla dessa nödgas falla Slaten till last; ty då brödet saknas, då nödgas menniskan på ett olofligt sätt gripa an det vapen, hvarmed hon kan rädda lifvet mot hungern.” STOCKHOLM, Elisens och Granbergs Tryckeri, 1840* 15 ev ill ni ng s-Ut s holte t,i Memorial, N:0 5l. t N:jO 31.
Alik. lill Exp. Ulsk. den 1a November, kl. i e. m.
Memorial, i anledning af Itiks-Ståndens olika beslut, i fråga om Berednings- och Taxer in gs-Comité er ne på Landet.
Viii pröfningen af Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 27, i anledning af anmärkningar emot Belänkandet ]\:o 12, angående grunderne för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf, hafva Riks-Stånden, i fråga om Berednings- och Taxerings-Comiteerne på landet, vidtagit följande beslut, nemligen: Högloft, liidderskapet och Adeln: att, i stället för de §§. 1 Utskottets förslag vid Betänkandet N:o 12, hvilka angå Taxerings-Comiteer på landet, antog Ståndet, hvilket ansett både Berednings- och Taxerings-Comiteer böra bibehållas, samma sladganden sorn hittills varit gällande i afseende på dessa Comiteer, och innehållas uti i835 års Bevillnings-Stadga, dock under förbehåll att, i afseende på sådan redaction och sådane meningar, som möjligen stodo i strid med andra beslut, som liidderskapet och Adeln, vid pröfningen af ifrågavarande ärende i sin helhet, fattat, åt Bevillnings-Utskoltet öfverlemnades, att föreslå rättelse uti de §§., som på detta sätt icke öfverensstämde med Ridderskapels och Adelns förenämnde beslut, samt dessutom med den förändring i afseende på Taxerings-Comiteernes sammansättning, att, i stället för 9 o, 91, 92, p3 och 9/j §§:ne uti ofvannämnde Bevillnings-Stadga, antagits fyra §§. af förändrad lydelse; Högvördige P reste-Ståndet: att både Berednings- och Taxerings-Comiteer på landet borde bibehållas, men de sistnämnde likväl endast hållas under första året, då en ny Bevillnings-förordning tillämpas, med förbehåll, alt, i afseende på såväl redactionen af dithörande §§. i Bevillnings-förordningen, som dessa Comiteers sammansättning och befattning, serskildt besluta; samt Vällojl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet: att, på sätt Utskottet i Betänkandet N:o ia.pag. 18, föreslagit, TaxeringsUomiteerne på landet, sådane de hittills varit, må indragas och förenas m/l. eill 11.
St. Prot. 1840. 5 Sami. 1 Jfd. 23 Häftet. a Bevillning^-Utskottets Memorial, IV:o 5 i. med Berednings-Comiléerne, under gemensam benämning af 'TaxeringsComile på landet.” Då Riks-Stånden sålunda i afseende på Berednings- och TaxeringsComileerne u landet, stannat i 3:ne skiljagtiga beslut, om hvilka, så vida de icke kunna sammanjemkas, votering i Förstärkt Stats-Utskott synes oundviklig, samt härvid tillika förekommer, att så väl Ridderskapet och Adeln, som Preste- och Borgare-Stånden vidtagit ålskillige redactions-förändringar, med hänseende till nämnde Comiléerssammansätlning och befattning, lämpade efter de serskilda besluten, rörande Comiteernes olika beskaffenhet, öfver hvilka redactions-förändringar något förslag till sammanjernkning icke utan största vidlyftighet och tidsutdrägt kunde af Utskottet afgifvas förr, än bestämdt varder afgjordt, uti hvilketdera af ofvannämnde 3me beslut Rikets Ständer sig förena; och detta förhållande åter hindrar Utskottet att,, i sammanhang med det förslag lill sammanjernkning af Riks-Ståndens olika beslut om sjelfva grunderna för allmänna bevillningens utgörande, jemte öfrige föreskrifter för tillämpningen deraf, hvarmed Utskottet för närvarande är sysselsatt, föreslå Rikets
Ständer antagandet af de reglementariske stadgande!!, rörande Berednings- eller Taxerings-Comiléerne på landet, jemte Pröfnings-Comitéerne, som af det blifvande beslutet, huruvida förstnämnde Comitéer skola bibehållas i sitt nu varande skick, eller Taxerings-Comiteerne på landel indragas, äro beroende; så har Utskottet,; för att i möjligaste målto kunna påskynda s unmanjemkningen af de skiljaktiga besluten, angående Bevillnings-Sladgan i sin helhet, ansett sig böra hos Rikets Ständer serskildt anmäla berörde omständighet, hvarvid Utskottet, enär Preste-Slåndets ofvannämnde beslut skiljer sig från Borgare- och Bonde-Ståndens blott deruti, att Taxei ings-Cornitee på landet, sådan den i nu gällande Bevillnings-förordning finnes vara bestämd, bibehålies endast under första året, då en ny Bevillnings-förordning tillämpas, skolat vördsamt inbjuda Preste-Ståndet, att med Borgare- och Bonde-Stånden sig förena, i hvilket fall denna fråga, sorn allenast afser en verkställighets-åtgärd eller formen för Bevillnings-taxeringen på landet, är genom d:ne Riks-Slånds sammanstämmande beslut afgjord., i enlighet nied Utskottets förslag; men för den händelse att Preste-Ståndet vidblifver sitt beslut, och frågan således mäste underkastas votering, hemställer Utskottet, all, till bestämmande af contra-propositi nens innehåll,, votering först må företagas ölvec följande proposition:: Bevillriings-Utskotlets Memorial, IV:o 5i. 3 I:o. Den, som vill, att contra-propositionen uti hufvudsak] iga voteringen skall upptaga Ridderskapels och Adelns beslut, att så väl Berednings-som Taxerings-Comileerne på landet böra bibehållas, i enlighet med nu gällande stadganden, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer contraproposilionen alt innefatta Presle-Slåndets beslut /"alt både Berednings- och Taxerings-Comiteer på landet böra bibehållas, men de sistnämnde likväl endast hållas under första året, då en ny Bevillningsförordning tillämpas..
För hufvudsakliga voteringen, lår Utskottet dernäst föreslå följande proposition: 2:o, Den, som bifaller Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden godkända förslag, alt Taxerings-Comiteerne på landet, sådane de hittills varit, må indragas och förenas med Beiednirigs-Comiteerne, under gemensam benämning af: Taxerings-Comite' på landet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej Vinner Nej, antages:
(Usta alternativet) Ridderskapets och Adelns beslut, (Udra alternativet) Preste-Slåndets beslut.
Stockholm den 12 November 1840. ■'•'■»'■■■—i '■■ i ■' »■■•
. nu munn» i STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, i84o. i Bevillnings-TJ Iskottets Betänkande> N;0 3-2. ■1 N:o 32.
Ani. till Exp. Utsi. den 16 November, kl. io f. m.
Betänkande j angående stämpling af Spelkort samt af giften derför.
Då Utskottet nu, jemlikt dess i 3i §. af Riksdags-Ordningen stadgade pligt, går att till Rikets Ständer aflåta Förslag lill den Bevillnings-afgift, som för Spelkort erläggas bör, samt lill de lorändrade controller, som öfver denna afgifts ordentliga utgörande kunna finnas nödige, har Utskottet icke bordt lemna utan uppmärksamhet det af Rikets Ständer, genom dess lemnade bifall till Stats- och Bevilinings-Utskollens gemensamma Betänkande N:o 24 fattade beslut: att, då den stämpel, sorn å Spelkort nu anbringas, är högst ofullständig och svårligen kan åtskiljas från en utan serdeles konstfärdighet anbragt falsk stämpel, samma method, som i flere andra länder vidtagits, äfven här skall införas, eller att sjelfva convoluten , hvari spelkort skola inneslutas, förses med en större och ändamålsenligare stämpel, än sorn å ett Kort kan anbringas; att convoluten skola förfärdigas af papper, som i sin egna beskaffenhet lemnar säkerhet mot eftergöring och derjemte icke medgifver öppnande, utan att papperet förstöres; att hvarje Kortlek , som till salu utbjudes, bör, vid strängt vite, vara uti sådant convolut innesluten; att den konstskicklighet , Bankens Pappersbruk och Stereotyperings-anstalt erbjuda, skola vid convolulens förfärdigande och stämpling anlitas; samt alt, lill förekommande deraf att ostämplade kort må , utan fara att upptäckas, kunna af enskilde personer begagnas, den hittills brukliga stämplingen å sjelfva korten äfven hädanefter skall ega rum, hvarvid likväl en stämpel, svårare att eftergöra, än den nuvarande, bör användas.
Och som, genom hvad Rikets Ständer sålunda redan beslutat, Staten icke kan undgå alt för kort-convolutens förfärdigande och stämplande vidkännas betydligt större kostnader, än sorn hittills för kortstämplingen utgått, men kortfabrikanterne deremot bespara de utgifter, som för convoluts förskaffande i annat fall varit oundviklige, har Utskottet trott det vara med billighet öfverensstämmande, att en, emot Statens ökade kostnader svarade förhöjning i Kortstämpel-afgiften eger rum, och får derföre, så i afseende Bill. till R.
,$ Sami. .1 Afd. Bevillmngs-Ulskoliets Betänkande, M.-a 32. å sjelfva bevillningen, som å de förändrade controller, som äro en följd al Riks-Ståndens ofvanberörde beslut, vördsamt tillstyrka: att Bevillningsstämpel-afgiften för Spelkort må förhöjas ifrån 6 till 8 sk. för hvarje kortlek; att coavoluten böra. vara. försedde med aine balfeirkelrunda bål, hvartdera så stort, att, då Bevillnings- och Hallstämplarne deröfver anbringas, halfva stämpeln, blir synlig å det närmast inuti liggande kortet; att sålunda tillverkade convolut må, genom Chartae-SigillatfeGontoirets försorg, och å samma ställen der. stämpladt papper för-, säljes, Kortfabrikanterne tillhandahållas för. det pris , sorn , enligt hvad här ofvan blifvit föreslaget, utgör den. för, stämpling af hvarje kortlek stadgade Bevillnings-afgift; kommande likväl serskild redovisning för kort-con voluten att af Charlas-Sigillatse-Ganloiret upprättas; hvaremot för c.onvolutens försäljning samma provision, som för stämplade papperets, afyttrande medgifvHs eljer medgifvas kan, vederbörande försäljare förunnas; att, sedan korten blifvit i convolulen inlagde och desse igenlimmade » Bevillnings- och Hallslämplingen bör utan någon serskild afgift verkställas i samma ordning, sorn nu. eger ram; hvarvidulock iagttages, att dessa stämplar så, anbringas ,. att hälften deraf blfö synlig å convolutet och den andra genom de å convoluten befint-. lige balfeirkelrunda hålen, å det. närmast liggande kortet, hvilket för sådant ändamål, bör, då fråga är 0111 vanliga spelkort,, utgöras af Hjerter-äss, och, vid stämpling a.f andra sorter, vara det kornblad, som har den största blanka eller otryckta åtsida att en. tid'af 2 månader må bestämmas, inom hvilken redan stämplade kort skola, uti ofyanbeskrifne conyolut inneslutas och å nyo stämplas, emot erläggande af endast skillnaden emellan förra stämplingSTafgiften och den. nu föreslagna; men att, efter denna tids förlopp, älven vid omsiänjpiiug af redan med stämpel1 försedde kort, he.ia stärnpel-beviilningen bör, ulan , afdrag för förra kostnaden, , vid erhållandet af kort-con vol uten , erläggas, och inga andra kort begagnas eljer- till. salu hållas, än de , sorn äro. på na föresläget sätt stärnplåde., vid ansvar, sam för försäljning, af ostämplade kort; samt slutligen att Rikets Ständer ville till Kongl.’ Majit i underdånighet hem-. stiUa,alt Högstdensamma täcktes, genom utfärdande Författning,
Sevill/ungs-Utskottcls Betänkande 3 N:o 3z.
3 Bestämma de förändringar i Kongl.
Förordningen den i4 November 1835, sorn,, till följd af hvad här ofvan föreslagits, blifva af nöden.
Stockholm den. i3 November 184,0.
Reser va tio ner; Af Herr Grefve Posse: ”Emot Höglofl.
Utskottets beslut att förhöja »tämpel-afgiften på kort, får jag anmäla reservation, då jag anser denna förhöjning endast komma fabrikanten och ej eonsumenten till last — samt dessutom tror
Staten fullkomligt få ersättning för den ökade kostnaden genom den nogare controll, som nu är föreslagen.
Äfven får jag reservera mig emot det fattade beslut, att hvarje kortlek,, sorn till salu utbjudes, bör uti stämpladt papper vara inlagd, jag tror det bordt heta hvarje nyt eller obrukad! kortlek, som säljes,, bör uti-sådant convolut vara inlagd.
Det ar en känd sak, att handel äfven sker med gamla kort, och då omslagen ej mera. än en gång kunna begagnas», bl ifver ju genom denna föreskrift en fördubblad utgift pålagd.
Då stämpel äfven är på korten tyckes derigenom faran för missbruk vara undanröjd”..
Af Herr Billberg-.: ”Mot Utskottets beslut att öka be vi Ilningen å spelkort ifrån 6 till 8> sk. för hvarje- lek * får jyg, anmäla min reservation: dag har icke kunnat för min egen del inse något giltigt skäf till en slik åtgärd, och har förgäfves uppmanat den majoritet, sorn nu åstadkommit beslutet, att uppgifva något sådant.
Summan af hvad som blifvit sagdt, är att ”denna bevillning vöre en indireel beskattning, som icke drabbade någon annan än den, sorn förbrukade korten, hvilken åter gerna kunde och borde betala, samt att ett sådant tillfälle att förskaffa Staten ökade intrader, icke finge förbises;” mea denna argumentation kan jag för min del icke godkänna.
Om jag också medger, att det’är eonsumenten, sora slutligen får vidkännas beviflnings.-afgiflen,., så lär det. dock icke kunna bestridas, att denna i första rummet drabbar tillverkaren, hvilken — efter milt sätt att se — lika väl, sorn hvarje annan fabrikant, är berättigad alt af Staten hållas räkning för den arbetsförtjenst, han genom denna sin industri bereder flera af dess medlemmar, samt icke nu nedtryckas genom gång efter annan ökade pålagor.
Ju högre dessa blifva, desto större risk löper hvarje redbar till - 4 !3evillnings-Ut skottets Memorial, 2V.-0 33, Verkare af Spelkort, att lida intrång genom den mindre redbares möjliga åtgärd att försälja sina kort ostämplade.
Om nu bruket af kort verkligen är så fördömligt, som man velat antyda, så lär väl icke en högre beskattning derå göra detta bruk mindre fördömligt; och så länge man icke funnit för godt ätt belt och hållet förbjuda detsamma, så blir det väl föga öfverensstämmande med sund rättsprincip, att in infinitum öka Bevillningen derå?
Jag säger in infinitum , ty en hvar bör väl inse, att lika så väl, som man nu ökat den med 2 sk., man kan fortfara att öka den till hvad belopp som helst.
Jag -vill icke upptaga tiden med uppräknandet af de mångfaldiga saker, som på detta sätt kunde beläggas med bevillning af alla dem , hvilka nu anse sig berättigade att föröka Stats-intraderoa genom sådane indirecta beskattningar, om hvars utgående man kunde göra sig godt hopp, utan att Härmare för sig utreda om någon annan grund derför finnes , än att man ntiå taga, hvarest något står att få, ty jag ogillar denna princip i allmänhet, och tror, hvad detta speciella fall beträffar, att icke desamma Rikets Ständer, hvilka redan frånkänt Slaten en icke ringa inkomst, nemligen den äf -Kongl.
JYumer-Lotteriet, just tili följd af de grunder, på hvilka denne inkomst hvilade, nu skola finnas beredvilliga att öka Statens inkomster genom en fordrad högre afgift af alla kortspelare”.
Uti denna reservation förenade sig Herrar Prytz, von Heland, med tillä gg, att den föreslagne beskattningen utgör nära 100 procent af varans värde, Prostarne Lindmark och Gahne, samt Herrar Westlinger, Rydin och Wallén.
Ånk. till Exp. Utsk. den 17 November, kl. 12 mide!. • /Memorial,,, med y tterligare hemställan i anledning ,af Riks-Ståndens i- i : olika beslut, i fråga, om Berednings- och Taxerings-Comité ev. ne pä landet.
Af förekommen anledning, . och lill förtydligande af Bevillnings-Utsk. oidets uti Memorialet N:o 3'i framställde förslag till Ja-proposition uti y,,, ' , första , Bévillnings-Ulskoltets Memorial, IV.o 33. 5 forsla voteringen, angående Berednings- och Taxerings-Comileerne på landet,, har Utskottet ansett sig böra vördsamt hemställa, att berörde proposition må erhålla följande förändrade lydelse:
Den, som vill, att Contra-propositionen uti hufvudsakliga voteringen skall upptaga Ridderskapets och Adelns beslut, att, i enlighet med nu gällande stadganden , så väl Berednings- som TaxeringsComileerne på landet höra bibehållas,, voterar Jaj; den, det ej vill,, voterar Nej.
Äf Herr Stuart', Carl: ”Jag anser den föreslagne rättelsen hvarken behöflig eller kunna af Utskottet anmälas, sedan den ifrågaställde voteringspropositionen redan blifvit af Vällofl. Borgare-Ståndet justerad och godkänd”.
Uti denna reservation förenade sig Herrar Prytz , Grefve Posse, Ribbing, Löwenström, Biskopen Doctor Bruhn, Prosten Lindmark, Grapengiesser, Brunnius, Hjort, Lindström, 'Billberg, Höök, kVallén och Horin.
Af Herr Friherre Ridderstolpe: ”På grund deraf,, att Memorialet redan varit föredraget och uti sin helhet af Vällofl.
Borgare-Ståndet bifallet, reserverar jag mig emot Utskottets beslut, att till samtlige Riks-Slånden inlemna detta förtydligande”'.. TRYCKT HOS J. A. WAtLDlH, 18 40.
Bevillnings-Utskollets Memorial, N:o 34, 1 N:o 34.
Bihang tili Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm o Aren 1828 och 1829* Femte Samlingen, innehållande Bevillnings - Utskottets Memorialt Utlåtanden och Betänkanden.
Memorial till Rikets Höglofl.
Ständer, om antagandet af ytterligare Cancellie - betjening.
Bevillnings-Utskott besiatit, att, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar varit vanligt, arbeta på 3 Afdelningar; men hvardera af dessa icke funnit tillfäU le att annorlunda sammanträda, än på 3:ne från hvarannan något aflägsna ställen, så har Utskottet för göromålens oafbrutna och skyndsamma gång, samt med afseende på de flera och af olika natur varande ärenden^ som tillhöra Utskottets befattning, funnit oundgängeligt att dervid använda biträde af en Cancellist på. hvar Afdelning, att i egenskap af Notarie föra Protocoll, och af 3:ne Cancellister till biträde med renskrifning, handlingars emottagande och vård m, m. ej mindre på Afdelningarne än vid Hufvud-expeditionen; och får Utskottet, vid anmälan härom, hos Rikets Höglofh Ständer vördsamt anhålla, att, jemte tillBih. till Riks St.
Prot. iSik och /#*?
. yte Sami. ltsta H:t. 1 4 Bevilln..Utskottets Betänkande N:o i, a. stånd till antagande af ofvannämnde Cancelliebetjening, arfvoden malle få beräknas för 3.'ne vid Protocollet tjenstgörande Cancell ister såsom Notarier, samt för de trenne öfriga Can* cellister i öfverensstämmelse med hvad för dessa befattningar efter sig företeende omständigheter framdeles kan beviljas.
Stockholm den 3 December i8l8« På Höglofl, Ridderska- På Högvördige Preste pets och Adelns Leda- Ståndets Ledamöters möters vägnar: vägnar: A. Leijonhujvud. J. O, Wallin.
På Wallof!. Borgare- På Hedervärda Bonde.
Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar: vägnar: A. Zethelius.
Lagergren, N:o 2.
Memorial till samtlige Riksstånden, angående återlemnande af Kongl. Maj:ts till Utskottet remitterade Nådiga Proposition om Salpeter-gärden, med åtskillige Motioner i samma ämne.
Bevllln.-Utsköttets Betänkande N'o 2.'
5 Genom Utdrag af det hos Hedervärda Bonde-Ståndet, d. 24 sistlidne November, håll. ne Protocoll, som denna dag hos Bevillningsutskottet föredragits, hafva till Utskottet blifvit remitterade Kongl.
Majus Nådiga Proposition om afhjelpande af den årliga bristen i Salpeterfonden och om ett förändradt sätt för Salpetergärdens uppbärande, samt dels Riksdagsmannen Anders
Danielssons i sammanhang dermed gjorde anförande till Protocollet, innefattande hufvudsakligen förslag till en enklare och förändrad förvaltning af denna fond, samt deraf följande indragning af åtskillige tjenstemän, och dels Eric Svenssons från Götheborgs och Bohus
Län vid samma tillfälle afgifne Memorial derom, att
Städerne borde i annan och högre proportion, än hittils, uti Salpeterskatten deltaga, samt att lämpligaste sättet för denna skatts utgörande vore, att, efter hemmansvärdet på .Landet, samt hus- och jordvärdet i Städerne, ålägga några Skålp.
Salpeter för hvarje 1000 R:dr af uppskattningsvärdet efter atdra Art; varandes i ofvannämnde Protocolls-Utdrag intagne de dessutom af Eric Svensson samt en annan Ståndets Ledamot, Nils Mänsson från Malmöhus Län, i frågan yttrade meningar.
Ehuru Kongl. Majtts Högstberörde Nådiga Proposition, såsom jemväl till Höglofl.
Stats Utskottet remitterad, ännu icke ankommit, liar Utskottet likväl icke ansett sig kunna undgå att låta ofvannämnde ämnen komma under öfver - 6 Bevilln.-Utskottets Betänkande N:i 2,' 3- läggning; men som Salpetergäcden är en Statsverket tillhörande Inkomst, Hvilken hvarken har namn eller egenskap af Bevillning, så finner Bevillnings Utskottet de i merberörde Protocolls Utdrag framställda ämnen desto mindre tillhöra Dess upptagande, som, äfven i den händelse Salpetergärden på sätt Eric Svensson föreslagit, skulle komma at utgå efter fastigheternas Taxerings-värden, så väl i Städerne som på I/andet, sådant med Bevillningen och grunder-' ne derföre icke hade någon gemenskap.
Utskottet får af dessa skäl och efter den vägledning Riksdags Ordningens 44 §• och 3 Mom. lemnar, vördsamt tillkännagifva detta förhållan. de; och blifver det till Utskottet ankomna Protocolls-Utdrag till Hedervärda Bonde Ståndet återlemnadt.
J.8a8, N:0 3.
Memorial, om återlemnande af Herr Grefve Hamiltons, Jacob, hos Höglofl.
Ridderskåpet och Adeln ingifne Memorial om anslag till årlig
Lön för en Provincial-Läkare i Östbo och Westbo Härader.
Ridderskapet och Adeln har, jemlikt Utdrag af Protocoller, under den 19 idens na månad, till Höglofl.
Stats* och Bevillningsutskotten remitterat Grefve Hapiiltöns, Jacob} BevilJn.-Utshoitets Betänkande N\o 3. 4.
7 Memorial, hvaruti af uppgifne orsaker begäres: 1:0 att
Ion må anslås för en Provincial-; [Läkare i Östbo och Westbo Härader: 2:0 att desse HäraJer måtte, i proportion af deras bidrag , erhålla Utdelning af Länets Lazaretts-Cassa och Fond, för att vid Wernamo uppbygga ett Lazarett , samt 3:0 att samma Lazaretts afgift, som nu utgår af dessa båda Härader, inåtte få till Lazarettets underhåll disponeras, efter enahanda grund, sorn för de dfrige Lazaretten i Riket.
Då detta ärende till granskning förekommit, har Bevillnings - Utskottet desto mindre funnit sig kunna detsamma upptaga, som Utskottet icke har sig anfdrlrodd någon annan befattning med frågor, som röra sjukvården, än hvad angår fortfarandet och beloppet af den så kallade Curhus-afgiften; och enär Utskottet altså återlemnar ifrågavarande Motion, hvilken icke lärer kunna hänföras till någon gemenskap med Curhus-afgifterne, får Utskottet sådant härigenom vördsamligen anmäla till den åtgärd, sorn 44 §.
3 Mom- uti Riksdags-Ordningen föreskrifyer.
Stockholm den 31 December 1828.
Memorial, angående återlemnandet af en från Hedervärda Bonde Ståndet remitterad Motion af Riksdagsmannen An - 8 Jievilln>~Utskottets lietiinlanda N:0 4. ders Nilsson från Isie, Malmöhus Län, om jemkning i Räntorne lor Tull-väderqvarnar.
Under den 12 i denna månad har Hedervärda Höride Ståndet till Höglofl, Siats- och Bevillnings-Utskottens gemensamma handläggning rerniuerat ett, af Riksdagsmannen Anders Nilsson från Lilla Isie i Malmohus Län, inlemnadt Memorial, angående en, uppå anförde skäl, yrkad nedsättning i Qvarnräntorne för de under sistförflutne åren skattlagde Wäderqvarnar, men emedan Bevillning?
- Utskottet, vid detta måls föredragning denna dag, funnit detsamma angå en grundskatt, hvilken icke bestämmes genom åtagen Bevillning, och ingalunda kan hänföras till de uti 60 §.
Regerings-fortnen och 3 1 Riksdags-ortlningen uppräknade ämnen för Utskottets handläggning; sa har Utskottet icke kunnat till pröfning företaga ofvannärnnde fråga; hvilket Utskottet vid återlemnande af det från Hedervärda BondeStåndet ankomne Utdrag af Protocollet, härigenom och i enlighet med föreskriften i 44 §. 3 Mom. af Riksdags - Ordningen, vördsamt får tillkännagifva.
Stockholm d. 31 Dec. 1828- STOCKHOLM, tryckt i Marouakdska Boktryckeriet, 1829' Bevilln.'