Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krögare och Kr oger skor m. fl. I stället för de flera classer, som förut voro bestämda, har Utskottet trott det vara mera lämpligt, att endast en minsta class utsattes, och att i öfrigt stadgas, det rörelsen, så snart den anses bättre och förmonjigare, än den minsta taxerade, skulle beläggas med afgift lill 5 för hundradel af den der - Bevillnings-TJtskottets Betänkande iV.-o Sy. 27 af härflytande inkomst; och får Utskottet, till antagande ej mindre framställa sådant, än det tillägg, att, då denna minimi-afgift ej får afkortas , det åligger vederbörande, sorn tillstånds-bref utfärda, alt genom antagande borgen försäkra sig om afgiftens utgörande.
Ig- 2 I.
Utskottet har här icke allenast uppfört Modkrämare och Modkrämerskor till lika skatt med Handlande, utan äfven, i anledning af Hr Grefve Cronhjelms hemställan, för Mdnglerskor bestämt 2:ne högre classer af 5o och \o Rrdr. g' 2 2.
Mätare_, Packare m. fl. Då Utskottet trott, att de här omnämnda personer skäligen kunna vidkännas en något högre beskattning än den, sorn sätter dem i bredd med andra Arbets-karlar, har Utskottet här föreslagit arne nya classer af 4 och 2 Rrdr.
Hvad beträffar Herr Grefve Cronhjelms yrkande, att Skepps - varfsegare mätte här åläggas skatt efter Bevillnings-Ulskottcts Betänkande N.o uppgiftna fyra classer af 75,5o, 35 och 20 R:dr; så och då Utskottet, på sätt förut är anfördt, redan föreslagit, att egare af Skepps-hvarf skola beskattas i mon af den inkomst, de af Varfven åtnjuta', och dessutom Skepps-byggerier bland serskilda J^erk och Inrättningar uppräknas, tror Utskottet, att någon ytterligare bestämmelse härom icke är behöflig. 2 J. fJtskottet saknar äfven anledning att understödja Herr Grefve CronJijelniS mening, att, lör befordrande af sedlighet, någon beskattning för Sy-jungfrur icke skulle ega runa, hvaremot Utskottet, till följd af Herr Grefvens vil k oifiga anmärkning, gifvit stadgandet häiom mera utsträckning, Icke eller har Utskottet kunnat biträda Herr Grefvens åsigt att Tobaks-planterare borde skatta feni procent af inkomsten, enär den lill dylik plantering använda jord får ett högre värde och en motsvarande större skatt, i mon äf dess förhöjda afkastning, För Trädgårdsmästare har likväl Be.villnings-Utskotlets Betänkande N-o Sy. icj elen förändring1 ansetts tjenlig, att sex classer blifvit utförda i stället för 4» med 20 R:dr i den högsta och 2 R:dr i den minsta.
I C(g. 2 4* Utskottet har i de föreslagna 21 och 22 §§., som handla om bevillning af jord, vidtagit åtskilliga förändringar, som endast åsyfta mera bestämdhet och får hänvisa till deras innehåll* rekt*. 2 ). j)ä Adliga Privilegierna innehålla, att Sätes- och Ladugårdar äro frilagtta från lius t-tjen s t-be v i 11 n ing, har Utskottet, med anledning afven af ett Kongl, Kammar-Rattens härmed öfverensstämmande Utslag, ansett sådant, på sätt i förslaget skett, höra uttryckligen utsättas, Het bär intagna stadgande om bevillning af Arrendatorer har, utan afseende på Herr v.
Qvantens anmärkning, att Sådant, då jorden vore till bevillning taxerad, skulle innebära en dubbel beskattning, Utskottet ansett böra qvarstå, enär onek? ligt synes, alt äfven en Arrendator, i 3o Bevillnings-Vtskottetf Betänkande N.-o 5“/. roon af den serskilda inkomst, han förvärfvar, bör till Stats-bördorna bidraga. .Pcig. 2 8.
Likaledes tror Utskottet, att den för Inspectorer m. fl. bestämda bevillning icke bör uteslutas eller förändras , samt att Herr Grefve J. H.
Gyllenborgs häremot gjorda anmärkning således bör förfalla.
En genom Utslag af Kongl. Kammar-Rätten afgjord tvistefråga har deremot föra niedt det af Utskottet, i sammanhang härmed, i förslaget införda billiga tillägg derom, att, om Embets-eller Tjensteman har inkomst för befattning med enskild mans egendom, en sådan inkomst, vid bevilInings beräknande, icke med hans ordinarie eller extra ordinarie lön bör sammanslås.
Pag. 3O. j)å Utskottet funnit billigt, att Spannmålshandlande på landet, som icke äro Jordegare, Arrendatorer eller Brukare af Hemman på landet , taxeras efter deras rörelse lika med städernas Handlande, har ett stadgande Sevillnings-Ulskottets Betänkande N.-o Sy. 3i härom, pä sådan grund, blifvit här inlaget; men Utskottet har deremot icke funnit den af Herr Friherre Fr.
Ridderstolpe i detta afseende yrkade utsträckning , alt Possessionär, som handla med Säd, äfven skulle derföre erlägga skatt; helst Utskottet funnit ogörligt att bestämma någon gräns em ellan den med egna producter fria och den beskattade Spannmålsbandeln.
Enär Trädgårdsmästare på Landet vanligen hafva mindre förtjenst än deras vederlikar i städerna , har det i nu gällande Stadga intagna Påbud örn enahanda afgift ansetts obilligt, och Utskottet i stället utfört endast trenne Classer af 6, 4 och 2 R:dr. g. JI & 33.
Vid Masugnar och Grufvor har den genom i4:de och i5:de Bevillnings-grunderna föreskrifna redaction blifvit behörigen iakttagen.
Bland de här uppräknade Inrättningar tror Utskottet Siljver-Ferk äfven böra till beskattning uppföras ; och får, af sådan grund , 32 Beviilnings-Utskoitets Betänkande JY.o Sy. föreslå en bevillning derå till feni procent af föregående årets behållning, att utgå på sätt stad-* gandet i förslaget utvisar.
Pttg. 34.
Pör Gruf~ Fogdar vid störré och mindre Grufvor Vint Utskottet trott kunna med billighet bestämmas en på det sätt förälldrad classification , sora af förslaget derom inhemtas, hvilket Utskottet till antagande Vördsamt framställer* Pciff.
TU| förekommande af åtskil lig tvätydighet, så väl i fråga om bevillning af Mjölnare och Sågare, som af Qvarnar och Sågar sins emellan , har Utskottet ansett de härom i förslaget
Intagna bestänimanden och föreskrifter vara lämpliga, och får härmed desamma till antagande Vördsamt föreslå* Fiskerier.
Med anledning af iytdé Bevillnings-grunden är stadgandet om deras serskilda beskattning, för de fall, der Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o Sfi 33 eler den eger rum, i Författnings-förslaget intaget.
JPug. 4O* I stöd af Bevillnings-grunden, är här ett serskildt påbud intaget derom, att af Fynd bör erläggas en bevillning af 5 för hundradet af värdet.
På detta ställe, eller i slutet af 2tdra Art., bar Utskottet trott stadgandet om Fyllnads-afgiften lämpligast kunna intagas, och bar sådant skett i fullkomlig enlighet med hvad Utskottet i början af detta Betänkande härom hemställt. 3.
Art* Pag. 4i* uti en lill Utskottets handläggning remitterad Motion har val Herr Prosten Grevillius anfört, hurusom det skall inträffat, både att Mantalsskrifning varit utsatt på Lördag, hvilket vore högst olämpligt för den Eili. till R.
Prot. 1828 och 1829, 5 S,, 1 Afd. 3 2?. 3 st'dra Häftet.
Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o Sy. dervid närvarande Prestman, som be* hofde denna dag till förberedelse för sin egentliga och högre tjenstbefattning, och att förrättningen blifvit utsatt i annan Socken, till mycket besvär för både Pastor oeh Församlingen.
Af sådan orsak har Herr Prosten yrkat, att i Bevillnings-Stadgan måtte intagas en bestämd föreskrift derom, att Mantals- och Skattskrifning icke må utsättas på Lördag, eller den dag, som föregår någon Högtid , samt förrättningen aldrig hållas utom det Pastorat eller district deraf, som för dagen förekommer till skattskrifning, uti hvilket yrkande åtskillige Ledamö» ter af det Högvördiga Preste-Ståndet instämt, Då Utskottet tror sig dels kunna för» utsätta, att de fall, som Motionairen uppgifvit, torde höra till undantag, och dels måste antaga, att, enär en hel följd af Mantals- och Skattskrifningsförrättningar skola utsättas, sådana local-förhållanden och andra omständigheter kunna vara för banden, att äfven de omnämnda afvikelserna någon gång torde vara af en nästan oundviklig nödvändighet, så anser Utskottet, att en sådan bestämd föreskrift, som Bevillning.^-Utskottets Betänkande N.o Sy.. 35 nu blifvit yrkad, Sr destomindre lämplig, eller af något tvingande behof påkallad, som Utskottet tror det böra förmodas, att Läns-Styrelserne sjelfmant lära söka undvika alt utsätta ifrågavarande förrättningar på mindre passande dagar och ställen; i grund af hvilka skäl Utskottet får afstyrka bifall till Herr Prosten Grevillii ofvannämnda Motion, och ansett föreskrifterna härom icke böra undergå någon förändring. jPttg' 43.
I öfverensstämmelse med Bevillnings- och Lag-Utskottens af Rikets Högloft.
Ständer bifallna Betänkande, N:o 9, angående skyldighet för Borgare, atti Staden vara Mantals-och Skattskrifves, är nu ett stadgande i Förslaget intaget; äfvensom föreskrift deruti meddelas derom, huru och hvarest Contingent- eller Getiant-Borgare skola i mantal uppföras och erlägga sin skatt.
Afven får Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att, enär stridiga menin-* gar egt rum om hvilken som rättligen Bevillnings-Ut skot tets Betänkande N:o 5-J. bör förrätta Mantals- och Skattskrifning för Académie-Staten och alla dem, som lill dess Jurisdiction höra, ett serskildt bestämmande härom, som föreskrifver, att denna förrättning bör verkställas af Academie-Bokhållaren, funnits erforderligt och blifvit i Författningen intaget.
44* Med ledning både af de i åtskilliga Motioner gjorda yrkanden, och serdeles af de uti Utskottets, af Rikets Höglofl.
Ständer gillade Betänkanden i ämnet, gjorda framställningar, har
Utskottet uppgjort ordalydelsen af den del utaf 5a §., som innefattar föreskrifter om hvad som bör iakttagas vid den jemkning och nedsättning i Hemmans-värden, hvilken kan komma i fråga på de ställen, der dessa icke öfverensstämma med Minimi-Tariffen; och jemte det Utskottet får till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning och godkännande framställa detta stadgande, sådant det i Författnings-förslaget är intaget, får Utskottet tillkännagifva, att Utskottet ansett det vara en all - BeviUtungs-Vtskotlcls Betänkande IV.-o Sj. 37 män önskan, att Minimi-Tariffen skulle oförändrad bibel)Allas , hvarföre oek densamma finnes Förslaget vidfogad, med endast det iakttagande , att jemförelsen med 1818 års värden, såsom nu ej lämplig, blifvit utesluten, 2(,g- I 7* Deni io:de Bevillnings-grunden intagna tillåtelse för Comiteerne att, när omständigheterna så föranleda, nedsätta fastighets-värde under Egarens uppgift, är behörigen införd i den föreslagna 65 §:n, Pug- 4 9’ Den 72 §. innehåller äfven föreskrifter om jemkning af fastighetsvärden, affattade i enlighet med de här ofvan angifna grunder och innehållet af 52 Pag. 49, 5o & 5 r.
Dä de, för värdering af Bruk med det mera dithörande, i nu gällande Författning meddelade föreskrifter icke äro nog tydliga och bestämda , samt af sådan orsak lära föranlcdt olika tillämpnin - Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o Sj. gar, hafva hithörande stadganden erhållit en ny redaction, hvarvid samma hufvudgrunder blifvit bibehållna och Utskottet bemödat sig att med klarhet och noggrannhet uttrycka, huru vid denna värdering bör tillgå, och torde Utskottet få hänvisa till sjelfva Förslaget, som härmed Rikets Höglofl.
Ständers upplysta granskning underställes, i den förhoppning, att de förut öfverklagade olägenheter af Bruks mindre jemna, och följaktligen ofta orättvisa uppskattning, derigenom i det närmaste torde förekommas, samt att, på sådant sätt, den häraf i Calculen påräknade, något högre, Inkomst-summa äfven måtte utgå.
Sorn, inom Utskottet, uppmärksamheten blifvit väckt å det opassande deruti, att
Härads-skrifvare understundom länge fördröjer sin ankomst till Comitéerne, eller alldeles uteblifver, har Utskottet, till förekommande af sådant ofog, föreslå - Bevillnings-Ulskotlets Betänkande Nio 5y. 39 git det i Författningen intagna stadgande, huru dervid hör förfaras , så i afseende på Hä rads-skrifvarens ansvar, som Comiteernas åtskiljande.
P«g- ^ ^7"
I enlighet med den, sedan sista Riksdag, utkomna Förordning, som närmare utstakar Regements-skrifvares befattning med upphörden t har Utskottet vidtagit de i 98 och io3 §§. införda förändringar, i afseende på stadgandet om deras uppbärande af Bevillnings-medel m. m, r£r ^ R £>■ Åtskilige Motionairer, och serdeles Herr Prosten Ahlqvistj hafva väl vackt fråga om förändrade Stadgande!! för Debet-sedlars uppgörande; men då de anförda felaktigheterna endast innebära afvikelse!- från de i Utskottets tanka lämpliga föreskrifter, som innefattas i io4 §•> får Utskottet föreslå deras bibehållande , och för öfrigt hänvisa till det vid förslaget fogade formulaire.
Herr Grefve Spens har väl dessutom föreslagit, att för hvarje Socken i Fö^;- deriet skulle af Häradsskrifvare-Con - Bevillning*-Utskottets Betänkande N.o 5f. toiret uppgöras en lista med två Columner, soia innefattade den skattgifvandes summa, och hela den summa, hvarpå Debet-sedeln lyder, hvilken lista borde i sockenstugan anslås minst 14 dagar före uppbördsstämman o. s. v.; men Utskottet kan härå icke tillstyrka bifall, då Utskottet icke anser några egentliga fördelar härigenom kunna vinnas.
Uti sitt ofvannämnda Memorial har Herr Grefve Cronhjelm äfven anfört, att bland Näringsidkare skall inritat sig den osed, att de, kort före Mantals-skrifningeu , förafskeda åtskilliga af sina Gesäller, som inom någon kort tid derefter återtagas i arbete, hvaraf skall uppkomma den följd, dels att ingen ansvarar för Gesällernas utskyhier, och dels aLt TaxeringsComité, vid bedömandet af Näringsidkares rörelse, missledes af en ovigtig uppgift om det antal arbetare, som största delen af året varit vid Näringarne sysselsatta; oell har Herr Grefven såsom exempel härpå anfört, att, vid Mantals-skrifningen i Stockholm år 1827, skall funnits ett antal af icke Bevillningt- Utskottets Påtänkande N.-o 5y. 4r mindre än x83 så kallade fyrige eller arbete saknande Gesäller, som tillhörde ett enda Handtverks-Embete, samt i anledning af sådant allt föreslagit, att i nja Bevillnings-Förordningen borde intagas stadganden, sorn föreskrefvo, dels att hvarje Gesäll borde vara försedd med förs vars-sedel af någon Mästare, och att Embetet skulle för bans Krono-utskylder ansvara, dels ock att Ålderman eller Hufvudman för SkråEmbete eller Societet borde till Taxerings-Comite'ernas första sammanträde afgifva förteckningar, som upplysa hvarest så kallade fyrige Gesäller, efter Mantalsskrifningen, kommit i arbete.
Då Utskottet tagit alla härvid förekommande omständigheter i öfvervägande, har Utskottet, å ena sidan, funnit de af Motionairen uppgifna missbruk böra, så vidt sig göra låter, på ett passande sätt förekommas, men, å den andra, trott afseende derå böra fästas, att den af Gesäll påräknade skatt verkligen må ingå, samt stt billigheten fordrar, det någon utväg beredes för Gesäller, som kunna, ofta utan eget förvållande, sakna arbete eller försvar hos Mästare, att erhålla det skydd, hvilket åtföljer be - Bevillning-Utskottets Betänkande Nio Sy. horig Mantals-skrifning; och, utgående från dessa synpunkter, har Utskottet trott de föreskrifter, sorn meddelas i 106 och 107 §§. af Förslaget vara mest lämpliga, och, med åberopande af deras innehåll, får Utskottet vördsamt framställa dem till Rikets Höglofl.
Ständers godkännande, g. b Q & 60.
Jfos Utskottet har förekommit, att den organisation af städernas Taxerings-Comiteer, hvilken i nu gällande Bevillnings-Förordning föreskrifves, synes vara mindre väl afpassad, då Vällofl. Bargare-Ståndets
Ledamöter deruti utgör en bestämd pluralitet, samt att deremot en sådan förändring härutinnan, det antalet af Borgare, å enajemt motsvarades af Ledamöter af andra classer, å andra sidan vore med mera rättvisa och billighet förenlig, i grund hvaraf Utskottet härmed får föreslå en sådan förändring i, dessa Comitéers organisation, föreskrifven genom de i Förslaget in - Bevillning-Utskottets Betänkande IV.o Sf. 43 förda nya påbud om det antal at hvarje Stånd, hvaraf Comiteerne skola utgöras.
Utskottet har vidare ansett tjenligt, att uti ji6 §. tillägga ett nytt stadgande derom, att till Taxeringsman af Borgare-Ståndet icke må väljas annan person , än den som idkar, verklig borgerlig rörelse.
Härförutan får Utskottet föreslå, att Taxerings-Comiteerne vid Academi-Staterne i Upsala och Lund måtte, efter den sålunda antagna grund, och på sätt 118 §. innehåller, erhålla en häremot svarande organisation; äfvensom att de två Ledamöter i Academi-Staterne, som väljas att deltaga i dessa Städers Comite'er, samt de 2tne Borgare, som deltaga i Academiska Taxeringarna, skola, såsom Ledamöter, öfvervara hägge dessa Taxeringar, jemlikt 119 §.
Äfvenså får Utskottet, med ledning af erfarenheten, uti den nu föreslagna 121 §., framställa det Bevilbuvgs-UtskoUets betänkande N.-o 57. förslag, att Suppleanter må vid samma tillfälle utväljas som Ledämöterne, tiil minst en tredjedel af hvarje Taxerings-månna-class; hvarjemte det i 123 intagna något förändrade stadgandet, om Ledamöters afgående m. m., underställes Rikets Höglofl.
Sländers bepröfvande. O L).
Herr Grefve Cronhjelm har väl yrkat, att hus i Siäderne borde hvart femte eller åttonde år undergå ny värdering; men som ingenting hindrar Taxeri ngs-män, att en sådan värdering verkställa, när de finna den behöfvas, och i öfrigt värderings-grundér för hus i Städerne, sorn innefattas i den nu föreslagna 132 §., äro uppställde i öfverensstämmelse med den jarle Bevil Inings-grunden, så torde, vid sådant förhållande, desamma vinna Rikets Högh Ständers bifall. o’, ()(S, pä (]e skäl, som föranledt dertill, att den till vederbörande biträdande samt till kostnadernas be - Bevillnings-Utskoltets Betänkande N.-o S7. 45 stridande vid Taxeringarne i Stockholm anslagna summa varit bestämd till trefjerdedels procent af den i Hufvudstaden taxerade bevillning, har Utskottet icke kunnat göra afseende å Herr Grefve Cronhjelms yrkande, att densamma måtte utgå lika som i Landsorterna, med en procent; men Utskottet har genom en Redactions-förändring sökt förekomma det af Pierr Grefven anmärkta förhållande, att Arfvodes-beloppet, på sätt som hittills skall egt rum, må disponeras utom dess egentliga bestämmelse.
Pag- 69.
J följd af Rikets Höglofl.
Ständers godkännande utaf Utskottets hemställan, att de från PröfningsComitéen den skaltskyldige meddelande expeditioner skola lemnäs kostnadsfritt, är sådant bestämdt föreskrifvet i den 146 §:n.
P(,g* ÖQ, & 7^*
I fullkomlig enlig het med de grunder, hvilka blifvit föreslagna ej mindre i Betänkandet N:o j2, än uti Utlåtandet N:o 35, hvilka vunnit Rikets Höglofl.
Ständers bifall, har Utskottet meddelat de här före - Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o 5<j. lommande föreskrifter om ändringssÖkande i Gomiteernas beslut, samt om den granskning-s- och pröfnings-rält, hvilken i förevarande fall bör tillkomma Kammar-Rätten; och Utskottet, sorn härigenom anser sig äfven hafva besvarat Nils Månssonsj frän Malmohus Län, rörande dessa ämnen afgifna och hit remitterade Motion , fär till Rikets Högloft.
Ständers pröfning och godkännande öfverlemna detta allt, sådant det i förslaget Förekommer.
Uti en till Utskottet öfverlemnad Motion har Herr Prosten Nibelius begärt, att samma fördel, som utblottade, skröpliga och vanföre få åtnjuta, då desöka lindring, nemi. att de få begära vederbörandes och äfven Konungens Befallningshafvandes utlåtande , utan att besväras af pappers-lÖsen och dylikt, — äfven måtte ega rum för dem, som begära rättelse för dubbel skrifning eller andra irringar vid Mantalsskrifningen och debiteringen, på det icke kostnaden, i och för rättelses vinnande, må öfverstiga utskylden; men då, i Utskottets tanka, ändamålsenliga stadganden härom förekomma, Be vill/ungs-V t skottets Betänkande IV.-o 5 7. 47 dels i den föreslagna i4ftte och dels i den i53:dje §., der föreskriften bi belial les, att skattskyldig bör kostnadsfritt Återfå hvad han för mycket erlagt, så är derigenom allt lämpligt afseende å motionen lemnadt.
Pag. 7a.
Sorn Utskottet kommit i erfarenhet deraf, att de här förekommande, nu gällande Författnings-påbud om Bevillnings-dehitering och upphörd af Sjömän medfört ' åtskilliga olägenheter, derigenom, att den blifvit dubbelt debiterad, och icke sällan uppburen både i hemorten och på Sjömanshuset, som föranledt många Restitutions-frågor; så bar Utskottet åsyftat att, efter görligheten, förekomma sådant genom de i detta hänseende intagna mera utförliga och tydliga stadgande», om hvilkas gillande Utskottet nu gör vördsam hemställan. 73* Det af Herr Grefve
Cronhjelm gjorda förslag om en förändrad redaction, dels i fråga om afkortning, Bcvillnings-Utskottets Betänkande N.o 5y. när en Närings-idkare dör före Upp» börds-årets början, och dels i afseende pä det här förekommande uttryc* ket ”Arbetsfolk,” har Utskottet icke kunnat biträda; utan har Utskottet deremot funnit de i 1823 års
Författning intagna stadganden om afkortning i allmänhet lämplige, hvarföre de ock med någon jemkning i ordalydelsen blifvit bibehållna.
Utskottet har väl således icke eller kunnat biträda Herr Prosten Fellen ii, uti afgifven Motion, framställda yrkande, att här borde intagas ett allmänt stadgande derom, att afkortning icke finge ega rum för clenij som, med Juli arbetsförmåga, kunna förvärfva sitt uppehälle, samt att den borde för deras utskylders utgörande ansvara, som i sitt hus inhyser arbetsföre personer, eller på hvars egor de bo , emot rättighet till begagnande af deras arbetskraft till ajtjenande af deras bevillning, emedan Utskottet ansett, alt en sådan bestämd föreskrift skulle af den anledning öka lösdrifvares antal, att Bevillnings-Vtskotlets Betänkande N.o 5<j.
49 att arbetskarlar, som ej äro lagstadde Tjenstehjon , skulle, lill följd deraf, med stor svårighet erhålla husrum eller hostad; men Utskottet har, med afseende å dessa förhållanden, likväl gifvit den 108 §. (pag. 58) en något förtydligad redaction. Pag. 7 3.
Den af Herr Grefve Cronhjelm yrkade förändring af de på första raden förekommande orden:
Hiar skattskyldig efter Mantals-skrifningen,” till: ”har skattskyldig efter börjad Mantalsskrifning har Utskottet icke funnit behöflig, då fråga naturligtvis är, om den skattskyldige blifvit eller icke blifvit mantals-skrifven , hvilket icke heror af den för hela förrättningen erforderliga tid; och Utskottet har lika litet funnit någon af Herr Grefven ifrågasatt förändring af ordalagen , som stadga frihet från bevillning för studerande ynglingar, vara erforderlig.
Pag. 'J 3.
Ehuru Herr Prosten PVahl Bih. till R.
Trot. 1828 och 1819, 5 S. 1 /fel. 3 B. 4 a:dra Häftet. Bevillnings-Ut.ikottcts Betänkande N.o Sj. ström, uti ett till Utskottet remitteradt anförande , sökt visa orimligheten af uppkomna anmärkningar deremot, att vid Skattskrifningarne några småväxta och andra utfattiga personer blifvit befriade från skatt, fastan sådant skett efter pröfning af många dervid närvarande sakkunniga personer, samt att omvägen att infordra Krono-betjeningens, af Presterskapet styrkta, bevis öfver saknad tillgång, vore öfverflödig, då fullständig bevisning vid skattskrifningen vöre att tillgå, — samt i grund häraf yrkat, att de vid skattskrifningen församlade Embetsman genast måtte ega att befria från skattskrifning sådana personer, som äro antingen oförmögne att betala skatt, eller ur stånd att genom arbete förtjena ett öfverskott dertill; så har likväl Utskottet funnit vådligt och ledande till möjliga missbruk att hufvudsakligen förändra de för afkortning och ifrågavarande befrielse nu gällande stadganden, samt får, i följd deraf, med afstyrkande af Motionen , vördsamt föreslå, att de må bibehållas, på sätt Förslaget gifver vid handen. 7 4- Det här af Hr Grefve Cron - B ev ilin ingi-Ut sko titts Betänkande N.o Sj. 5r hjelm begärda tillägg vid ordet: båtsmanshålletj af orden: ■”äfvensom ock för sådana personer _> hvilka vid Mantalsskrifningen egt försvar, men derefter antagit värfning ” kan Utskottet icke tillstyrka, då en viss gräns i detta fall bör vara gifven. o.