Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bedan ifrån äldre tider tillbaka, hafva mina företrädare i Em betet i samma ändamål nalkats Eders Kongl. Majas
Thron, samt i sådant afseende underdånigst projecterat, dels att af de i Länet befintliga Kongl.
Majit och Kronan behållna Krono-Hemman och Lägenheter, en Landshöfdinge-Indelning Nådigst skulle inrättas, dels att
Landshöfdinge-Xdinen skulle här som i andra
Län och efterenahande beräkuingssätt af Kronovärdi eller 2 Daler 8 rst.
Tunnan, anslås Landshöfdingen af behållen Kronotionde i detta eller Kronobergs
En sadan förmon har, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 17 Januari 1735, blifvit tillagd Länets Secreterare, Kammererare och Rentmästare, hvilka då erhöllot den förstnämde 06 tunnor 24 kappar
Råg, och 65 tunnor 24 kappar Kora JÄV 2 Den 2 3 Juni.
Korn, istället för dess förut innehafde penhingelön 300 Daler S. m.
Lands-Kammererai en, i stället För 450 Daler S. in., 200 tunnor Säd,' hälften '
Råg och hälften Korn: samt Landt-Renlrnästaren, i stället för 250 Daler S. m. 44I tunna Råg och lika mycket Korn, utom hvad för Proviåntmästare-tjensten särskildt blef anslaget.
Eders Kongl. Maj:ts Kefallningshafvande hade vid den tiden i lön r 500 Daler S. m.; genom Nådigt Bref den 28 Juli 1761, blef denna Lön fördubblad, sedermera ökad till 700 Rid., samt sednast under min företrädare Friherre Nolckens *r lid, enligt Nådigt Bref den 14 April I805, reg. lerad på följande sätt:
Lön 1200 R:d., Besepenningar 80 R:d., Hushyra 166I R:d. samt de efter vanligheten Landshöfdingen tillfallande Utskrifnings-Gästningspenningar, hvilka Kongl. Maj:t beräknar till 150 R:d., sålunda inalles en summa af 1596 R:d. 32 sk.
Banco oindeldt.
Det lärer ej undfalla Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet, att lika omöjligt det är för en Landshöfding, att för 80 R:d. förrätta nila Embets-resor i Länet, och för i66| R:ds Hyra erhålla passande Runi, lika omöjligt blif•ver det för honom, att lefva af 1200 R:ds Lön, och ännu mindre, att deraf kunna påräkna någon hjelp till Resor och Hyshyra.
Väl är det min pligt att genom eget exempel söka föregå Länets Innevånare uti ett måttligt lefnadssätt, men lika ange - Den a a Juni. 1*73 angeläget torde det vara för Eders Kongl. Maj:ts Höga tjenst, att dess Befallningshafvande utan ■yppighet ser Länets Inbyggare uti sitt hus och genom samtal erhåller upplysningar om tillståndet i orterna; det samband och förtroende, sona imellan Länets Styresman och Länets Innevånare bör existera, lärer ock svårligen kunna tillskapas utom ett förtroligare umgänge, och på annat sätt lärer Eders Kongl. Majus Befallningshafvande aldrig erhålla någon underrättelse huru dess Krono-Betjening uppfyller sina skyldigheter i andra fall, än då deras försumlighet eller fel äro så stora, att de lagligen kunna beifras.
Det har dessutom varit en så gammal vana, att den uti de flesta Län anses sorn Landslröfdingens skyldighet.
Af dessa talande skäl och då jag lärer vara den af alla Landshöfdingar i Svea och Götha Riken, hvars Lönings-vilkor äro knappast, samt vid närvarande Spannemåls - pris vida mindre äh de indelta Sparmemåls-Löner, som Länets Secreterare och Kammererare åtnjuta, och dessutom en del deraf eller Utskrifnings-gästningspenningarne äro af egenskap att de ej alla år utgå, såsom förhållandet i år är; lärer Eders Kongl.
Nådigst finna billigheten af min underdåniga begäran, att Nådigst blifva hugnad med ökade Löningsvilkor.
Eders Kongl. Maj:t torde äfven lika nådigt tillåta mig, att föreslå det sätt, hvarpå denna tillök. ’ im 1Jen 2 2 Junu ökning med mihdsta känning för Staten torde Iean» na tillvägabringas.
Att ansia Hemman till Landshöfdinge-in-i delning, lärer numera ej låta sig göra, sedan nä* stan alla Krono-Hemman tillöst sig Skatterättighef, och de få, som ej hafva denna förmon, kring--, spridde i hela Länet, nro tili Rotering påräknade; men att förvandla Landshöfdinge-Lönen i Spannmål, torde vara den lättaste och mindst kostsamma utväg dertill.
En uppgift på den här i Länet
Kronan behållne tionde får jag i sådant afseende nåden underdånigst bifoga, samt derjemte hafva nåden nämna, att då af denna tionde någon del vanligen anvåpdes till Brödråg ät Garnisonerna bär och i Engelholm, och det öfriga någon gång till det stundom nödstäldta Kronobergs
Län , och Eders Kongl.
Majit derföre torde finna betänkligt att anordna denna Spannmål till en ständig
Lön, torde en annan utväg kunna beredas för Landshofdinge-Lönen om Kongl. Carolinska Akademiens Herrar Professorer och Domprosten i Lund , hvilka bär i Länet uppbära 1349 tunnor Sp.innemal , erhölie anvisning å en del deraf af inom Malmöhus
Län befintlig Kronan behållen tionde, samt Eders Kongl. Majits Befallningshafvande i Christianstad, af deri I.önings-säd desse Herrar bär i Länet uppbära, fick sig anvist den del deraf, sorn Eders Kongl. Majit i bia vishet och Nåd vill honom Nådigst tilldela.
Slut» Ben 2 2 Juni! 3175 Slutligen vågar jag Underdånigst anhålla, att Eders Kongl. Majit, i stället för deri alltför otillräckliga Hushyran, ville Nådigst tilldela mig som Residence det så kallade Fortifications-huset vid Kyrkogatan här i Staden beläget-, hvilket denna Stat, sorn dessutom haren annan Byggnad, Materials-Garden kallad, innehållande Kök, flera tapetserade
Rum och öfriga inrättningar, troligen kunde umbära.
Under afvagtan af Nådigt bifall till denna min underdånigste ansökan, har jag den Nåden med fullkomligaste undersåtlig trohet, nit ocli lydnad framhärda Stormägtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Majus Christianstad d. 10 Dcsemb. 1812. underdånigste Iropligtigste tjenare och undersåte.
Axel De la Gardie Kongl. Majit vill häröfver i Nåder^ hafva inhämtat Dess och Rikets Kammar-Collegii o.ch Stats-Contoirs underdåniga utlåtande.
Stockholm d. ax Fehr. 1813- På Nådigste Befallning J. A. Börtzell.
Stor - Den .2.2 Juni.
Stormägtigsle * Ailernadigate Konung!
Hos Eders Kongl. Mant liar Landshöfdingen i Christianstads Län och Riddaren af Kongl.
Majrts Svärdsorden Grefve Axel De la Gardie i underdånighet anhållit', att hans Löpe-förmoner, sorti, utom hushyran j66|- K:d., nu bestå i egentlig
Lön af 12QO R:d. j Resepenningår So R:d- samt t 50 Rtd. i så kallade Utskrifning* Gästnings-penningar, måtte blifva förvandlade i Spannmål, så att Grefven och Landshöfdingen derigenom må erhålla sådana förbättrade Lö.plngs-vilkor, som med tidens skick och Embetets värdighet kunna vara förenliga; och har Landshöfdingen i sådant ändamål hilagt en uppgift på Kronans behållna Spannmål inom
Länet, men då någon del deraf användes till bröd åt Garnisonen derstädes och det öfriga någon gång tiri det stundom på Säd nödstäldta Kronobergs
Län, och Eders Kongl.
Majit derföre torde finna betänkligt, att anordna denna Spannmål till en ständig
Lön, så har Sökanden i underdånighet föreslagit utbyte af den DorrsProsten och Professorerna i Lund anslagna Löjrings-Spannmål inom berörde Län, hvilken deremot kunde dein ersättas al Kronan behållen tionde uti Malmöhus Län, hvarförutan Sökanden underdånigst anhållit att, i stället för den otillräckliga hushyran, honom måtte såsom Residence tilldelas det så kallade Eortifications-huset i Christianstad.
Uppå Den 5 i Juni. l '77 Uppå hära erhållen Nådig Remiss, fä Karn. rrvar-Collegium och Stats-Contoiret i underdåriigliet yttra: att då Statens fördel fordrar, att ea Landshöfding, hvars vigtiga och ansvarsfullt bete åge t så mycket inflytande på altmann ningens bibehällapde samt styrelsens kr t verksamhet inom Länet, icke skäligen hor , . ; i en för dess anständiga utkomst nödig Lön.- t n ■ kollegium och Stats-Coutgire'c billigt, att Rand . höfdingen i Christianstads Tarn försattes i en;, handa Löningsvilkor med deni, sorn åtnjutas af Landshöfdingen i näst intill gränsande .liiekiuge Län, der Landshöfdinge-lönen utgår i Spannmålaf Länets Kronotionde med 500 Tunnor i . sa* dana Sädesslag, sorn Krono-tionden i Länet ut gör, beräknade, ä 36 sk.
Tunnan, till 375 R:d. samt i contant till 125 R;d.; och i frågan 011 sattet, huru denna Ldrie-förbättring, i fall den vinner Eders Kongl, Majus Nådiga, bifall, må Landshöfdingen till godo komma, finna Collegium och Stats-Contoiret densamma ej kunna tillvägabringas, genom det af Landshöfdingen Grefve De Ja Gardie föreslagna utbyte af Academie-Statens i Lund Lönings-Spanninål inom Christianstads
Län, emedan innehafvarne deraf, i målet hörde, ett sådant utbyte bestridt, såsom ledande dels till Tnindskning i deras aflöning, i illy alt Spannmålspriset i Christianstads
Län alltid skall vara högre än i Malmohus Län, dels ock till rubbning i den Staf, som för Academien Nädigst är vorden fastställd, hvaremot Collegium och Stats-Contoiret i, underdånighet hemställa, otn icke den del af ifråga - Deri 2 2 Juni. varande Landshöfdings-Lon, som Jean innefatta Spannmål, antingen må få utgå af närvarande Krono-tillgång i .Länet, deraf likväl, såsom ofvan anfiördt är, en del användes till Garnisonen och det öfriga någon gång till det på Spannmål nodställdta Kronobergs
Län, eller ock, såsom för närvarande synes vara lämpligare, beloppet deraf utgöras i penningar, beräknadt efter Länets årliga Markegång, samt i öfrigt att hela Lönen, sådan den i Nåder kan varda förbättrad, må till uppbärande beräknas Sökanden från början af inne-' varande årj Beträffande åter Resepenningarne; så finna Collegium oell Stats-Contoiret någon anledning till deras förbättring särskildt för Sökanden icke före-’ komma, enär af flera med oindelta Resepenningar försedda Landshöfdiogar, en njuter allenast
Co, en annan G 6 och 6 hvardera 80 R:d. årligen, bland hvilka sednare befinnes Landshöfdingen i det vidsträckta Nyköpings
Län; och vidkommande slutligen Sökandens underdåniga anhållan, att
Foriincationshuset i Christianstad matte upplåtas honom till JResidence, så anse KammarCollegiurn och Stats-Contoiret detta vara ettämne, som, enligt Krigs-Collegii närlagde uppgift, ankommer på Eders Kongl.
Majtts nådiga godtfinnande.
Remissen-återföljer, och Collegium och Stais-Contciret framhärda med djupaste vördnad Stor» Den 2* Junti 1179 Stormägtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Majrts underdSnigsre, tropligtigste tjenare och undersätet Pa Eders Kongl.
Majrts och Rikets KammarCollegii vägnari O. E, Lagerheim. J. af Striibing.
Branlingl JI. F. Tranström, H. Julin. P.
Hambmas
Eders Kongl. Majrts och Rikets StatsContoirs vägnar.
M. Haab. Georg 1). Wahlberg N. Frödelius.
A. Söderholm. M.
Furén Pehr Wilh, Friis Stockholm d. 27 April 1815.
Högvälborne Herr Baron.
President, Riddare och Commendeur af Kongl.
Majrts Orden samt Riddare af Konung CARR XHIrs Orden!
Högvälborne Herr Baron, President och Cornxnendeur af Kongl.
Nordstjerne Orden samt Riddare af Konung CARL XHIrs Orden!
Val-' horne Herr Vice President och Riddare af Kongl. Nordstjerne Orden , samt Välborne, Adle och Högaktade Herrar Kammar-Råd och Stats-Conunissarier!
Kcongl.
Collegium har mottagit Kongl, Kan.- .r-Collegii och Kongl, Stats-Contoirets skrif» liSo Den -2 2 Jani, skrifvelse af den 14 sistlidne•
Maj, hvari, på arti ledning af Herr Lanshöfdiogen och Riddaren Grefve De la G^rdies, hos Kongl. Maj:t, ibland annat, jemväl i underdånighet gjorda, samt till Kongl. Kainmar-CoUegii och Kongl. Stats-Contoirets utlåtande i Nåder öfverlemnade ansökning , att i strdlet for den otillräckliga hushyran, såsom Residence erhålla det så kallade Fortificationshuset vid Kyrko-Gatan i Christianstad, Kongl. Kammar- Collegitim och Kongl. Stats''- Coutoiret hegart af Kongl. Gollegium blifva underräUadt, huruvida berörde hus ina kunna umbäras, for att till ofvaimiimnde ändamål begagnas
Till vänligt svar hära, får Kongl. Collegiutn meddela: att Fortificatioris-Staten af berörde hus väl för det nhrvarande icke hr i behof, och hvadan Kongl, Collegiutn 'således, emot dess begagnande i förenämnde afseende, ej kan hafva något att påminna: men som Kongl. Maj:t, i anledning af väckt fråga utaf Öfversten och Riddaren af Klercker om beboendet af ofvanbesagde hus, uti Nådig skrifvelse den 23 nhstiidne Mars, förklarat sig på dispositionen deraf framdeles vara betänkt, sä kan Kongl.
Collegiutn, i afvaktan af Kongl, Majus Nådiga förordnande härutinnan, om dess aflåtande icke uti någon Författning ingå.
Collrgium befaller Herrar Baroner neli Ptesidemer , Riddare och Cotnmendeurer, s nt Kongl. Kammar Collegium och Kongl.
StatsContoiret Gud Allsmäktig vänligen.
Stockholm den 30 Juni 1813, På Deri 22 Jani. iigi På Dragande Kall och Embetes Vägnar Wilh. Bennet. JI. G. af Melin. J.
Askegren.
Nils Ch. Bagge.
K a m m a rC o 11 e g i u rn och Kongl. StatsConioiret.
:Uppl5st bos samteliga Kiks-SEnden d. 2.2 Juni. / Riksens Högloft.
Ständers AU män ml Besvärs- och Occonomie-Utskotts
Betänkande i anledning eif Herr As., sessoren Ifvar F. G. von Sehanz s ^ fran Högloft.
Ridder skåpet och Adeln till Utskottet remitterade Memorial, angående Förbud mot anläggande af så beskaffade Vatten-Ver k, hvarigenom, förmedelst uppdämningar, angränsande ägors uppodling och förbättring hindras m. m, I”Jerr Assessoren har, uti berörde Memorial, yttrat, det ibland dfe många vid denna ^Riksdag gjorda förslag till Landtbruket* upjshjelpände, sak - saknas ettj "viel hvilket han förmodat^ det raan först bordt fasta uppmärksamheten, nämligen af ett Stadgande, hvarigenom naturen blefve underlättad i dess nyttiga gang och verkningar, och hvaraf Herr Asse^soren kommit att inse behofvet, medelst de Resor han anställt uti åtskilliga af Rikets Provinser.
Under dessa resor bade nemligen Herr Assessoren ofta funnit, huru män genom uppdämningar, för hvarjehanda fisken och ■Vattenverk, äfven de obetydligaste, försänkt större och mindre jordrymder, sorn, derest naturen fritt och obehindradt fått verka, kunnat vara högst gagneliga, både till åker och äng: och af dessa med flera anförda orsaker har Herr Assessoren yrkat, att, vid nya Qvarnars och Vatten verks anläggande, icke allenast, på sätt I/agen föreskrifver, Grannarne böra höras, utan bek, att afvägningar, till utrönande af Vattnets naturliga höjd vid den blidaste årstiden, ->ch hvaröfver det aldrig borde tvingas, måtte föregå, samt dervid på vetenskapliga grunder och erfarenhet byggd noga undersökning hållas; äfvensom att en lika beskaffad undersökning borde anställas i afseende på redan gjorda anläggningar, särdeles dem som finnas i grannskap af större Sjöar och Vattensamlingar.
Vid skärskådande häraf, har Utskottet funnit åtskilliga frågor, genom detta Memorial, vara väckta, och öfver hvilka Utskottets Utlåtande erfordras, nemligen: 1:0
Huruvida vid nya Ovar»a$s och Vattenverks anläggning, iakttagande af .La - Den 22 Juni'.
Lagens stadgande, uti 20 Cap. 4 §.
ByggningaBalken, kan göra tillfyllest, eller ock fullständiga afvägningar och vetenskapliga undersökningar tillika böra påbjudas. 2:0
Om författningarne rörande strömrensningar och vattendragens öpne hållande böra förnyas och noggrannare, an till äfventyrs hittills skett, efterlefvas; och 3:0
Om, i afseende på de anlagda Vattenverk, afvägningar och nya ransakningar skola anses nödiga, samt huruvida vederbörande ägare till sådana Verk å de ställen, hvarest utröndt blefve, att de åstadkomma verkelig skada för Jordbruket, maga kunna forpligtas, att dem, emot undfående ersättning, afstå.
Hvad nu först angar den fråga, om hvad, vid anläggandet af nya Vattenverk, hädanefter bör iakttagas: så är väl, uti 4 § af 20 Cap. Byggninga-Balken, föreskrifvet, att (^varnarnas anläggande bör vid Härads-Tingen anmälas, HäradsHöfding och Nämnd skåda lägenheten dertill, och Grannar samt Qvarnägarne i orten höras; hvarjemte 2 § uti samma Capitel förmår, att ej någon må så bygga, att annan ofvan eller nedan deraf mehn häfver, eller ock Kungsådra eller Farled stängas; men som, vid en blott syn af Härads-Höfding och Nämnd, icke alltid torde kunna utrönas, huruvida, vid anställande uppdämningar för Vattenverks drift, skada kan tillskyndas sådana ägor, som äro belägna på ett längre afstånd från anläggningen, invid tia dit löpande Vattendrag; alltså tillstyrker Utskott: t Void - 1184 Dm -2 2 Juni. ■vördsamligen, att en nr hädanefter någon annili, ler sig fttt bygga nytt.
Vattenverk* icke, allenast lägenheten dertill bor af Domstolen i orten synas, titan ock, der uppdämni ngarne kunna verka på-längre afstånd, en fullkomlig, efter vetenskapliga grunder och med fjenliga Inströ rnenter anstäld, afvägning, till utrönande af vattnets högd, företages, tillika med undersökning af in- och utloppet af Sjöar och Strömmar, sorn ofvan och nedan Vattenverket belägne äro.
- Hvarförutan Utskottet anser det Förordnande böra utfärdas, att de inom Krono-Hernffia-ns eller Krono - Afradsland» omiSden belägna'
Strömfall må af åboerna få endast tills vidare begagnas, meri icke genom Skatteköp, Kronan afhändas, Utan .Hön vid dis* positipri^-rättén deraf ■ bibehållas; på det icke större anläggningar oell en allmännare nytta för Riket i framtiden matte Varda hindrade, och vid de tillfallen, då Strömfallet för sådana ändamål hehöfves, någon större ersättning, an för nödiga byggnader., komma i fråga; och torde följakteligen ett utmål närmast intill strömfallet af ett, iva a tre Tunnland, böra afsättas oell bibehållas* allt efter Strömfallets och den intill stötande markens beskaffenhet. lleträffande äter Strömmarnas och åarnas rensning och öpne hällande; så stadgar Kongl.
Förordningen deri 20 Februari I764, att* till förekommande af 'skadliga uppdämningar och vat* lullod, ärligen, Sommartiderna, då vättnet är som mest utfallet, alla rikets undersåtare skola vara för. toen 2 2 Juni - förbundne, att, så val å Krohans
Söm fenster) tä ägor, under vederbörande Betjentes vard och tillsyn, upprensa och vid sitt haturiigä aflopp Vrdjrnagthålla alla storrö och mindre strömfall, bäckaröd! åär; hvarom Kongl. Majds Befallningshafvande i "Länen skulle* efter förekommande omständigheter, besörja; och Utskottet förmodar, att i händelse detta Stadgande noga handhafves och efterlefves, skola de Olägenheter, sorn nu genom uppdämningar och underlåtna Strömrensningar tillskyndas jordbruket, till någon del kunna förekoromas; af hvilken orsak Utskottet äfven föreslårf det hoS Kongl, Majtt mätte i underdånighet anhållas, att 1764 års nyss åberopade Förordning mätte varda upplifvad och ett noggrant iakttagam de deraf alfvarligen påbudet.
Vidkommande slutligen frågat!
5m lindem sökningars anställande äfven Vid de nu inrättade Vattenverken * Samt deras förstöring, som göra jordbruket skada och förfång, så får Utskottet, i afseende på detta ämne, nämna au ett stadgande härom ofelbart vore af synnerlig Vigt; meh Utskottet har sig bekant, att sedan Riksens Ständers Ihåg- och Oeconoiriie-Utskott samfäldt* vid Riksdagen i Örebro ibi2, föreslagit en Uag, som utstakade Vilkoren samt grunderna och ordningen, hvarefter* då agot skadas eller till odling eller förbättring äro onyttiga genom Vattenverk, som derå uppdämning förorsaka, Vattenverkets ägare borde desamma antingen flytta, förändra eller bort 4 de B.
N:o 149, 150.
Den 2 2 Juni, borttaga; samt Utskottens salunda afgifne förslag blifvit af Eiksens Högloft Ständer'_ till Kong}.
Majus höga välbehag ö.fverlemnadt; sä har LagComitéen redan utarbetat ett Project i detta afseende, hvilket Kongl. Maj:t lärer, under denna ^Riksdag, låta till Riksens Ständer aflemna; och hvad i öfrigt angår frågan, om undersökning skulle kunna behöfva anställas, till utrönande af huruvida ägarjue till itu varande Vattenverk olofligen höjt
Dammarna, eller eljest några obehöriga uppdämningar företagit; så synes pröfningen häraf endast tillkomma vederbörande Embetsman, och blott kunna äga rum vid de tillfällen, då ilagan i detta afseende lagligen föres; Blifvande. s detta Utlåtande Riksens Höglofl.
Ständers närmare ompröfvande vördsamligen understäldt.
Stockholm den 21 Juni 1815.
Ridd. och Adelns .Ledamöters vägnar A.
På Högvördiga PrestStåndets Ledamöters vägnar Bryn.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar A. Fredin, J?å Hedervärda BondeSiandets Ledamöters vägnar Bils Mänsson.
M, Fl, Rosbeck.
Upp-, Den 32 Juni. 1*187.
Uppläst lies samtelig?, Riks-Ständen den ^2 Juni, Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie- Utskotts Betänkande i anledning af Herr Contracts-Prosten Joli.
Blomdahls.
Memorial, rörande jemkning och förklaring af hvad Kongl. Förordnin] gen den 31 Januari innevarande är, angående höjden utaf laggild Gärdesgård af sten, innehåller.
^U"nder medgifvande deraf, att, likmätigt högst åberopade Kongl. Förordning, hvars och ens skyldighet. hädanefter blifver, att, vid alla nya anläggningar af Gärdesgård af Kullersten, göra densamma 2 och en half alnar hög, har Herr Prosten tillika yttrat den önskan, att detta stadgande ej måtte tilläggas retroactif verkan, på det icke isynnerhet Sterbhus delägarrte efter Boställsinnehafvare måtte, vid afträdes Husesyner, blifva allt för mycket lidande ä de ställen, hvarest gärdesgård af kullersten blifvit, i öfverensstämmelse med aldre föreskrifter, anlagd till allenast 2 alnars höjd.
Herr Prosten har tillika förmält, att en så beskaffad
Gärdesgård svårligen skall kunna med fordel läggaS till förstnämnde höjd, så framt icke bottnen göres betydligen bredare än hitintills - 1188 Déu 8 2 Juul. tills, Vanligt varit, och liar ansett obilligt, öffl dessa Gärdesgårdar skulle, vid Boställens afträde, värderas till anläggning med större botten och höjd, än de blifvit innehafvaren tillmätte, eller af honom, med dryg kostnad efter vid anläggningstiden laglig fordran och praxis, ' uppsatte, samt om, i följd häraf, fattige
Sterbhus skulle blifva lidande för det att samtelige företrädare icke efterlefvat en dä ännu icke gifven Tåg.
Till förekommande hvaraf Harr Prosten föreslagit, det hos Kongl Maj:t kunde i underdånighet anhållas, om sådan tolkning af oftaberörde författning, alt den Gärdesgård, som levereras i det stand den lagligen ägde eller bort äga vid ernottagandet af Bostället, måtte också blifva ansedd laggild och fullgod hädanefter, eller att åtmindstone stängselförbättringen måtte varda utsatt till vissa famnar för året, från den tid Författningen anses gällande, Och indelas sålunda, att hela Förbättringen borde inom 20 a 30 år varda verkställd.
Hvad Herr Prosten sålunda anfört om olägenheterna för Boställs-Innehafvare och afträdande Sterbhus, sorn kunna uppkomma genom ifrågavarande Stadgande om kullerslens-gärdesgårds högd, har Utskottet funnit ganska väl grundadt, och Utskottet tror sig icke allenat böra vördsamligen tillstyrka bifall till Herr Prqstens begäran, det åt samma stadgande ej måtte tilläggas retroactif verkan, i an - Den 5 2 Juni. 1189 anseende till tle Gärdesgårdar af denna beskaffenhet, som förut blifvit anlagde till 2 alnars höjd, utan Utskottet
Unner sig jemväl böra förklara, att, enligt den kännedom och erfarenhet, Utskottets -Ledamöter äga, kunna Gärdesgårdar af kullersten, då de blifvit val lagda, utgöra en ganska säker och tillräcklig hägnad, så snart de äga 2 Alnars högd; af hvilken beskaffenhet jemväl de flesta sådana Gärdesgårdaf för del närvarande äro; och Utskottet föreslår derföre vördsamligen Riksens Högloft.
Ständer, att i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl, Förordningen d. 3r sisth Januari måtte i Nåder ändras derutinnan, att
Gärdesgård af kullersten bör endast behöfva att äga fulla 2 Alnars högd öfver Jordytan.
Hvilket likväl vördsamt hemställes till Riksens Högloft.
Ridd, och Adelns Ledamöters vägnar A.
På Vällofl. RorgareStåndets Ledamöters * vägnar And. Fredin, På Högvördiga PrestsStåndets Ledamöters Bryn. vägnar Hesselgren, På Hedervärda
Bönder'
Ståndets Ledamöters vägnar Nils Mänsson.
Upp - 1190 Den 2 2 Juni'.
Uppläst hos samtliga Riks - Stånden den 22 Juni. Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie- Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga, om inrättande af en Practisk Bergs-Skola. u, i ett till Höglofl.