Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hedervärda Bonde-Ståndet har, genom utdrag af sitt protokoll för den 11 innevarande månad, hvilket den 13 i samma månad kommit Konstitutions-Utskottet tillhanda, gifvit Utskottet tillkänna, att, vid öfverläggning inom Ståndet rörande Statsutskottets i Memorial N:o 216 framställda förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående samma Utskotts Utlåtande N:o 194, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenste-ärenden, olika åsigter sig yppat, så att flere af Ståndets ledamöter yrkat afslag å nämnda Memorial, enär den fråga, hvarom, enligt detsamma, votering skulle ega rum i Förstärkt Stats-Utskott, måste anses hafva förfallit, då tvänne Riks-Stånd godkänt Stats-Utskottets i ofvanberörda Utlåtande N:o 194 gjorda hemställan om afslag å Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående omförmälda kostnadsersättning, helst denna fråga icke kunde hänföras till de fall, hvilka i 69 § Regeringsformen anföras såsom föremål för votering i Förstärkt Stats-Utskott, då den icke inverkade på statens reglerande vid denna riksdag, om än kostnader för Staten i en framtid kunde deraf föranledas; hvaremot, å andra sidan, blifvit anfördt, att då den yrkade kostnads-ersättningen, derest den bifölles, måste utgå af statsmedel och äfven hade inflytande på liqviderna mellan Stats-kontoret och Riksgälds-kontoret samt följaktligen också på detta sistnämnda verks inkomster och utgifter, vore frågan otvifvelaktig! hänförlig till de fall, som i 69 g Regeringsformen omförmälas, och alltså af beskaffenhet att böra afgöras genom votering i Förstärkt Stats-Utskott, när RiksStånden i afseende derå stadnat i skiljaktiga beslut.
Med anledning af hvad under diskussionen förekommit hade Talmannen yttrat, att då, enligt Kongl.
Maj:ts förslag, de ifrågavarande ersättningarne skulle anvisas på Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 3 Sami. 13 Raft. 2 Konstitutions-Utskottcts Memorial N:o 17. rese- och traktaments-anslagen å vederbörande Hufvudtitlar, hvadan frågan inverkade icke allenast på de belopp, hvarmed dessa anslag i verkligheten komme att utgå, utan äfven, i följd af deras egenskap utaf förslags-anslag, på Riksgälds-kontorets utgifter och inkomster i liqviderna med Stats-kontoret, samt denna fråga således, enligt föreskriften i 69 § Regeringsformen, borde, sedan två Stånd deri stadnat emot två, underkastas omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, men afslag å voterings-propositionen afsåge att förhindra sådan omröstning, funne sig Talmannen icke grundlagsenlig! kunna framställa proposition om afslag å Stats-Utskottets Memorial N:o 216.
Då emellertid, vid anställd votering, flertalet icke instämt i Talmannens propositionsvägran och Ståndet alltså fortsatte yrkandet, att proposition äfven på afslag å Stats-Utskottets meranämnda Memorial måtte framställas, hade öfverläggningen förklarats hviiande och målet blifvit förvisadt till Konstitutions-Utskottet, som hade att sednast nästkommande Onsdag den 18 innevarande månad inkomma med sådant utlåtande, som 55 § Riksdags-ordningen föreskrifver.
Till följd af detta föreläggande har Konstitutions-Utskottet tagit ifrågavarande ärende i öfvervägande; och då, för den händelse Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om kostnads-ersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenste-ärenden af Rikets Ständer bifallits före statsregleringens fastställande, sådant ©tvifvelaktigt kunnat hafva inflytande på bestämmandet af de anslags belopp, från hvilka en dylik kostnads-ersättning komme att utgå, samt frågans egenskap af att till sin natur vara en statsregleringsfråga ej kan förändras af det tillfälliga förhållande, att den ej förr än efter statsregleringens upprättande blifvit af Rikets Ständer pröfvad, hvartill kommer att de å särskilda Hufvudtitlar uppförda anslag till rese- och traktamentspenningar, från hvilka berörda kostnads-ersättningar skulle, derest de af Rikets Ständer medgåfves, komma att bestridas, äro förslagsanslag och således derå uppkommande behållningar eller brister måste inverka på Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter; alltså och på grund af föreskriften i 69 § Regeringsformen, att, så framt icke minst tre Stånd förena sig uti sammanstämmande beslut i afseende å Stats-Utskottets förslag rörande antingen statens reglerande eller bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-kontorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning, då skall frågan genom votering i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, finner Konstitutions-Utskottet Bonde-Ståndets Talman hafva grundlagsenlig! förfarit, då han vägrat proposition på ett yrkande, hvarigenom votering i Förstärkt Stats-Utskott i ett så beskaffadt fall, som i 69 § Regeringsformen afses, skulle blifvit förhindrad.
Förteckning öfver Konstitutions-Utskottets Memorialer vid 1862-1863 årens Riksdag.
Memorialets ...
'• |n:o. Rubrik j Datum. 1 Ridd. och Adeln.
Stat s-Utskottets Betänkanden. i$:o.
Lagmans- och Häradshåfdinge-Ränt an har sin upprinnelse från Allmogens skyldighet, i åldsta tider, att underhålla Lagman och Häradshofding med gård, som utgjordes efter hemmantalen.
Den betalas nu mera af hvarje R6k eller Matlag, utan afseende på dess storlek och utgöres i de fleste
Lån efter 9 sk. på matlaget, oberåknadt 3 sk. för Tings - gåstningspenningarne, hvilke sednare af Domare och Nåmnd directe disponeras.
I ig 19 års Stat år denna Inkomst påråknad till 56,000 R:dr och har utgjort 1817—'56>°i7:i9- 4. 1818—56,860:44. 8- 1819—5ö,792:35* 4- 1820—56,764:33-11- 1821—57»748:34-t11- hvadan den hår föreslås att fortfarande beråknas till . ...
Och bora, enligt deni förut stadgade grund Coo Stats-LJtskottets Betänkanden. att hvarje InkomstTittel skall till hela dess belopp i RiksStaten synas, hårtill afven låggas Tingsgåstnings- penningarne, som hittills under Anordning utom Stat, utgått, utgörande omkring .... 19,000 16:0.
Handtverkares Gårningsåren bora, enligt 1604 års Riksdags-beslut och Kongl. Brefvet den 9 December samma år, erlåggas af hvarje Socken - Handtverkare med t D:r S:mt, som nu utgör 16 sk.
B:co. Deraf åtnjuta visse Ståder, jemlikt Kongl. Resolutionerne på Stådernes besvär af åren 1731» 1739 och 1751, samt sårskildte Privilegier, hvad som utgöres af Handtverkare h vilke bo i ett visst District omkring hvarje Stad.
Stats-Verkets behållne andel beräknades vid 1819 års Stats-regle - 75,ooo.
V Stats-Utskottets Bctänkanden, 601 ring till 1400 R:dr, men har utgjort, för år: 1817» — 1166:40. 1818, — 1169: 24. 1819, — 1161: •— 1820, — 1026: 32. 1821, 1— 1205: 40. och synes alltså nu ej kunna upptagas högre ån till 1,100 hvilken Summa ytterligare bor ökas med Stådernes förut utom Stat anordnades andelar, som, med föranledande af 1815 års Riks-Hufvud-Bok, anses kunna utgöra omkring 700 17:0.
Sterbhus-afgift.
Desse medel, hvilka erlåggas med |:dels proCent af behållne Summan uti alla Sterbhus, efter Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, åfvensom efter Innevånare i Städerna, med det undantag hår nedan omförmåles, haf - 1800.
Goa StatSmUtskottets Betänkanden. va tillförene utgjort en del af den uti Riks-Staten upptagne Inkomst-Titteln:
Fond till Hof-Rätternes aflöning.
De åro uti 1819 års
Riksstat påråknade till 6233 R:dr 16 sk., och hafva uppgått, för år:
I8i7till 8.709:20. 9. 1818—12,963:27.— 1819— 8,152:42-10. 1820—14,738:18. 9- 1821—10,572:36.
1. och torde derföre böra hår utföras med 8000 Hit höra ock deMatlagspenningara i§ sk. för hvarje matlag eller hushåll årligen, som Ståderne Stockholm och Götheborg erlägga i stället för Sterbhus proCenten, och hvilke, ehuru i 1819 års Riks-Stat, upptagne till 600 Rd. de sednare åren utgjort endast den Summa, som nu förslagsvis beräknas eller . 400 % 8400.
Stats-Utskottets Betänkanden. iS:o.BStesmedel:
Sakåren hafva af ålder varit Regale, men understundom blifvit bortförlåndte.
Den andel deraf, Stats-Verket nu tillfaller, kallas Krono-Sakoren, som, enligt de från vederbörande Domare och Ämbetsverk utgifne Sakores-långder indrifvas.
Ensaks- och Vitesböter kallades från äldste tider tillbaka, de Böter, som tillfollo Konungen enskildt utan delning.
Enligt Allmänna Lagen och särskilde Forfattningar, hafva de sedermera tillhört Domare och Ämbetsmän såsom deras ensak, men inflyta nu helt och hållet till Stats-Verket, derest icke de utfalla uppå Publike Actorers påståenden, i hvilket fall hälften deraf dem tillkommer, likmätigt Kongl. Brefvet den 17 April 1785» samt Kongl. Förordningen den 30 September 1801.
Stats-Verkets behållne andel af Krono-Sakoren samt Vites- och Ensaksböter be - 6o4 Stats- Utskottets Betänkanden. råknades uti 1819 års Riksstat till 28.000 R:dr.
De hafva likväl utgjort, för år: I8I7—34.490: ”• 7- 1818 *— 33.629: 29. 8. 1819— 35.381:46.10. 1820 — 35,736: 8- 9. 1821 — 32,541:21.11. hvadan hår anses kunna utföras under hvilken Summa, jemlikt Kongl.
Stats - Contoirets hemställan, äfven åro inbegripne och beräknade de Böter, som under namn af Gotha Hof-Rdtts reparationsmedel, förut varit upptagne under Titteln: Fond till HoJ-Rdtternes aflöning och hafva utgjort omkring 70 R:dr årligen.
De andelar åtskillige
Verk och personer af Botesmedlen åtnjuta på anordning utom Stat, hafva uti fårre årens Räkenskaper ej varit synlige, men bora numera , jemte StatsVerkets behållne andel, re - 32,000.
Stats- Vt skottets Betänkanden. dovisas.
De kunna likvål ej till något belopp bestämmas förr ån en Riks-Hufvud-Bok hinner blifva färdig. ip-.o.
Indragne och besparde Militia-, LSnings- och Boställs-rdntor m. m. bestå uti följande:
IndragneLöningsRåntor vid Cavallen- och Infanteri - Regementerne, som af ålder ingått till General-Forråds-Cassan, Indragne Lonings- Håsthemmans- och Bostålls-Råntor vid de från Cavalleri till Infanteri förändrade Regementet , Indragne Stamoch Rustnings-Råntor vid Bohus - Låns Regemente, Öfverskott uti IndelningsRåntorne, Arrenden och Rotefrihets-afgift af indragne Boställen, samt tillfållige Rote-Vacance- och Motes-afgifter.
Desse Inkomster, som uppbäras och redovisas af 606 Stats^Ut skottets Betänkanden.
Regements-Skrifvarne vid Indeldte Regementerne, åro uti Riks-Staten för år 1819 och^följande åren beräknade till 55,000 R:dr och hafva utgjort, för år: 1817 — 107,240: 36. 3. 1818 — 118,303: 3°- 5- 1819—108,434: 7.1. 1820—. 70,847:4°-- 1821— 58,209:10.3.
Orsaken till desse olika resultater åro dels de föränderlige Markegångarne, och dels den mer eller mindre noggranhet, hvarmed de i sammanhang redoviste, men till särskild
Tittel i RiksStaten hörande:
Dådsfalls- och Avancements - besparings - medlen blifvit afskiljde, hvilka åro upptagne, för år: 1817 till 21,993:24.2. 1818 —• 22,099:21.4. 1819 — 26,241: 30. 5. 1820 —- 23,074: 25. 9. 1821 — 25,027:42. 8.
Under Titteln:
Indrag ne och Besparde Militie-, Stats-Utskottets Betänkanden. 607 Lårungs- och Boställs - Räntor m. m. anses kunna för det tillkommande påräknas .... 60,000. härifrån bora likväl afgå och under särskild Uppbörds-Tittel upptagas de, ifrån de öfriga medlen till sin natur afskiljde, Rote-, Vacance- och Motes-afgif'terne ,som utgjort omkring 5,000. återstå 55,000. hvaremot böra hitföras, enligt hvad Kongl.
Stats-Contoiret föreslagit, de vid Nerikes Regemente indragne Beklädnadshemmans - Räntorne, hvilka förut, jemte de så kallade Stofferingspenningarne under Titel Beklädnadsmedel varit iRiks-Staten upptagne, och utgjort, för år: 1817 4-437:28.4- 1818 — 4.434: 5-2- 1819 — 4,364: 29. 6. 1820 —, 3,654: 4. 6. 1821 — 3,685: 1.6. 608 Stats-Utskottets Betänkatiden. samt, såsom på årlig Markegång beroende, anses kunna utföras till . 3,000.
D3 Dödsfalls- och Avancements - Besparingar å Militias-Indelningar eller tillfälligtvis besparde MilidaiLoni ngs-och Bostålls-Råntor åro af samma natur med ofvanstående och under samma uppbörd inflyta, synas de lämpligast kunna under denne generela Inkomst-Tittel upptagas.
StatsContoiret har vål anfort, att desse medel åro en besparing i utgift, och beroende af Kongl. Mäj:ts Nådiga dispositioner å aflöningen under 3:dje Hufvud - Titteln , men Utskottet anser, Stats-Utskottets Betänkandeti. 609 ser, för sin del, att de bland Stats-Verkets tillgångar, såsom en tillfällig Inkomst, böra uppföras, och beräknas härtill .... 25,000.
Och som, under Titteln:
Dödsfalls- och AvancementsBesparingsmedel, förut äfven varit inbegripne de å Civile Lönings-Staterne uppkommande Besparingar, om hvilkas öfverlemnande till fond för en Pensions-Casseinråttning, för desse Stater, fråga blifvit väckt, genom Kongl. Maj:ts derom till Utskottet aflåtne Nådiga Remiss; så kommer vid besvarandet deraf, att föreslås, om någon förändring i beräkningen af ifrågavarande Tittel bör ega rum eller ej. 20:0.
Cavalleri - Re gerne titernes Häste-Vacance Spann» 4:de Sami. 83,ooo. 6io Stats-Utskottets Betänkanden. mål utgöres, enligt afslutade Contracter, antingen in natura eller i penningar, efter Markegång, af Rotarne, vid nedannåmnde till Infanteri förvandlade Cavallen - Regementer nemi.
Lif-Regementet för 5oo Nummer h T:a per Nummer, T:r 3,750.
Östgötha Cavallen för 1000 T:r dito . . „ 7,5oo.
Bohus Läns
Dragoner för 4»o dito ä 5 T:r . „ 2,000, Vestgötha
DragonRegem. för 1000 dito a 7I T:r 7,5oo» Smålands dito för 5oo dito å 7 T:r . . . „ 3,5oo.
S:a Tun. 24,2åo.
Spannemål, som, efter det antagne Statspriset utföres a 5J R:dr . 2i:a Ständige Rote-Vacance-afgifter.
AfBergsIagerne i Nerikes Lån har, enligt år 1810 afslutadt Contract, för befrielse ifrån Extra Roteringens utgörande i manskap, varit, till och med för år 1820, erlagd Vacance-afgift uti Tackjern 129.333 Stats-Utskottets Betänkandem 6it med 65 ä 7J Sk:pd per Nummer, hvilken under sin särskilda Tittel, i 1809 års Riks-Stat, år beräknad till 8,818 R:dr 6 sk. 8 rst.; men, som efter Contractets tillåndalopande, Rotehållarne förklarat sig, heldre vilja utgöra
Ro teringen in natura, kan för dem någon Vacance-afgift ej vidare utföras Vid Skånska InfanteriRegementerne hafva, sedan år iS1^* att i 50 år fortfara, eii del Rotar varit satte på vacänce, hvilka erlägga en jemväl under särskild
Tittel förut i RiksStaten upptagen afgift af 6 TunnorSpanmnål hvardera, som utgår får 387 Nummer 2322 tunnor, hvilka, efter Statspriset, hår utföras ä 5§ R:dr tunnan med - 22:0.
Tillfallige Ro t e~Veleanes- och Moles - afgifter uppbäras och redovisas af < 12,384. 6i 2 Stats- Utskottets $ et fink anden.
Regiments - Skrifvarne vid Indeldte Regimenterne, och anses, enligt hvad här ofvan är nämndt, kunna utföras till 23:o.
Kneckt c- Rotcfrihetsmedel utgå med io D:lr Sant, eller 3 R:dr 16 sk. af hvarje helt hemman och proportionaliter af de mindre, som vid IndelningsVerkets upprättande bordt undergå
Ro tering,menderifrån blifvit befriade, och erläggas nu mera efter Extra Roteringens införande endast i fredstid.
Denna Intrad är, med anledning af den till 1816 års Riks-Stat, redoviste uppbörds-summa, 2312 R:dr 4-7 sk. 2 r:st, uti hvilken likväl ingått föregående årens Restantier, för 1819 och följande åren, påräknad till 23oo R:dr, men har utgjort för år 5,ooo. 1817, ■— 1,002:42.10. 1818, — i,q36: 16. 5. Stats-Utskottets B et ankar iden. 6x3 1819, — 999: 9. i. 1820, — 997:19. 1. 1821, — 996: i5.
x. och synes alitsa, nu ej böra upptagas högre än till . 24-'o* Batsmans-Vacanceafgift få, enligt Kongl.
Brefven den 21 Maji 1816 och 5 Augusti 1817, alla Städerne i Riket, utom Stockholm , i stället för utgörandet in natura, i 10 år erlägga till ett belopp,som svarar mot Båtsmännens Contanta Lön, Hushyresmedel och Hemkalls-persedlar, samt |:del af Beklädnads - kostnaden för års-tjenst, och f:del af de persedlar Båtsmännen böra erhålla, då de uppfordras till handräckning, allt efter Markegång, likväl med befrielse i krigstid för betalningen af uppfordrings-persedlarne; äf vensom å Landet bör erläggas Vacance-afgift för alla 1,000 61\
Stats-CJtskottets Betänkanden. de Båtsmans-Rotar, som längre än 3 månader varit vacante; uti 1819 års Riks-Stat är denna afgift beräknad till 25,000 R:dr; och som den utgjort för år 1817, ~ 14,863:i6, g. 18x8, f— 22,449; 9« 6, 1819, — 22,487:12.11, 1820, —• 22,782:17. 4. 1821, •—• 26,853:43.10, torde vid förra beräkningen. böra förblifva ? eller ♦ 2 5:o, Krut och Salpetter försäljnings - medel, utgöra betalningen för det Krut och den Salpetter,som ifrån Kronans Förråder In- eller Utrikes försäljes, *—1 Desse medel, vid 1819 års Stats - Reglering upptagne till 5o,ooo R:dr, hafva kommit Riks-Staten till gogo, för ar 1817, med 64,108:26, 6, 18x8, —■ 57,578:22.10. 1819, •—, 63,739:35.11, I , 25,000.
Stats-Utskottets Betänkanden. 6i5 1820,'—• 61,910:26. 8. 1821,—' 56,426:3o.io. i anseende hvartill här kunna utföras . . . • • 26:0.
Controll StämpelMedel, äro en afgift, sorn erlägges för Controllen å Guld-, Silfver- och Tennarbeten, enligt derom utfärdade Författningar.
— De påräknades uti 1819 års Riks-Stat till 2 5oo R:dr; men sedan sista Riksdag, har en förhöjd ControllStämpel i Taxa blifvit utgifven, hvarigenom Inkomsten för år 1821 uppgått till 6185 R:dr 24 sk. 4 r:st.; och beräkningen för den kommande tiden torde alltså kunna ökas till 6,000: Enär Stats-Verkets alla Intrader böra till deras fulla belopp blifva i Riks-Staten synlige, hitföras de, förut utom Stat, till 60,000 616 Stats-Utskottets
Betänkanden♦ expenser och andre utgifter förControllVerket utgående medel, utgörande årligen omkring . . 2,000: —— 8,000. 27:0, Nummer - Lotteri - medlen beräknades uti 1819 års Riks-Stat till 60,000 och hafva utgjort för år 1817, •—< 33,891:17. g. 1818, —. 78,210:28. 3, 1819, •—^ 76,880: 10. 1820, — 76,096: 3. 1821, .—. 76^353:40. 5.
Men som åtskillige Motioner vid denna Riksdag blifvit gjorde, om NummerLotteri-Inrättningens upphörande, har Utskottet, för närvarande, och innan Riksens Högloft.
Ständer härom fattat sitt beslut, ansett någon Inkomst under nämnde Tittel icke kunna upptagas. 28:0.
Bak- och Lots-medel, som jemte Tull-afgif - Stats- Utskottets Betänhanden. terne, erläggas af alla inoch utgående Fartyg, samt vid Tilli verket uppbäras och redovisas, utgå likaledes efter en, sedan sista Riksdag utfärdad förhöjd Taxa, genom hvilken förhöjningtillgång äfven blifvit beredd för en LotseriStaten beviljad Löne-tillökning, hvilken för år 18 21, utöfver hvad 1819 års Stat anslår, utgjort 17,289 R:dr, 3 sk. 8 rrst.
Båk- och LotsMedels
Inkomsten är uti sistnämnde års Riks-Stat, uppförd till 20,000 R:dr, och har gifvit år 1817, — 25,35i: 4- g. 1818, — 25,932:41- 7- 1819, — 26,068:12. 2. 1820, — 27,589:45. 8, samt 1821 inberäknad ofvannämnda Stats-till ökning 57,010:37.11. emot det att helaStats-Summan för Lotseriet, vid blif - 618 Stats-lJtskottets Betcinkanden. vande Stats - Reglering, bland Riks-Statens utsnf Ö ter upptages, anses ifrågavarande inkomst nu kunna påräknas till ... . . 29:0.
Danska Fyringsmedel, erläggas, enligt 1660 års Freds-Tractat af Kongl. Danska Regeringen, såsom ersättning för underhållandet af de för Segelfarten genom Öresund, i Svenska kusten, anlagde Fyrar, med 3,5oo R:dr Hamburger Banco, som, efter 120 Cours, utföras med , . . 3o:o, Observations-medel.
I förra Riks-Staterne hafva endast Kammar-Rattens Observations - medel blifvit nämnde; men då de Medel , som indrifvas genom anmärkningar af Lands - Contoiren, Kongl. KrigsCollegii Indelnings - Contoir, 111. fl. och hvilka uti Räkenskaperne dels blifvit bland Kammar-Rättens 55,ooo 8,700 Stats-Utskottets Bdtänkanden.
Observations - medel upptagne , dels ock förde under delnkomstTittlar, under hvilkas redovisning anmärkningarne blifvit gjorde , rätteligen med. namn af Observations-medel böra utmärkas, har ofvanstående generellaTittel ansets lämpligare.
— De såsom Kammar-Rättens Observations-medel, RiksStaterne tillgodo komna Inkomster, hvilka uti 1819 års Riks-Stat upptogos till 2 5oo R:dr, hafva utgjort för år 1817, •— i3,108:37. 1. 1818, *— 40,096:27. g* 1819, — 3i,336:4-5.10. 1820, *— 16,35g: 3, 7. 1821, —• 17,258:17.11.
Enär de likväl äro tillfällige, och deras de förre åren högt uppdrifne belopp till större delen härrört utaf olika tillämpning af författningarne om Brännvins - afgiften , kan någon så betydlig inkomst, som desse årens resultat 620 Stats-Utskottets Betänkatiden. synes anvisa, för det tillkommande icke påräknas.
Såsom Observations-medel i allmänhet utföras alltså här endast 10,000, 31:0.
Ersättningar, som de af Riksens Ständers Bank, för Banco-målens handläggning i Kongl. HofRätterne , Stats-Verket årligen godtgjorde och under Titteln: Fond lill HojRåtter nes aflöning, hittills innebegripne . . . 166:32. samt de för Räkenskapernes reviderande i Kongl.
Kammar-Rätten förut under Titteln: Fond till Kammar-Råttens Aflöning, årligen levererande ersättningar, AfMilitiseBostälis-Cassan ....
Vadstena Krigsmanshus dito . 100:
,, Lif - Regementets Passevolance d:o 2 5:
„ Upsala Akademi 5o:
„ Lunds dito . . 5o:g25; Tillsammans 4-9*:3a.
SCats- Utskottets Betänkan den. efter Stats-Utskottets tanka, böra utur Riks-Staten uteslutas, i anseende till olänipliglieten deraf, att desse Verk skola betala till Stats-Verket för publike förrättningar, sorn lemnäs andre, så väl Verk, som Personer, utan ersättning; återstår till upptagande under denna Inkomst-Tittel endast den ersättning, hvilken Convoy-Conunissariatet, som åtnjuter hela den vid Tull-Verket inflytande Convoy-afgiften af Fartyg, bör årligen gifva för hälften af den utaf Statsverket utgående aflöning till Kongl.
Svenska Beskickningen i Turkiet.
— Denna ersättning, som beror af gällande Cours, och uti 181g års Riks-Stat är beräknad till 6,375 R:dr, har utgjort för år 1817, —• 12,766: 3. g. 1818, *— i2,g4-3:i8- 5. 1819, 1— i4,48o: 2. •— Ö22 Stats-Utskottets Betänkanden. 1820, — i5,839:i8.ii. 1821, *—• i455og:28. 6. och anses här kunna utföras till ....... é 12,000.
Börandes jemväl, under ofvanstående generela Tittel, utiRäkenskaperne upptagas och komma RiksStaten tillgodo alla de tillfälliga ersättningar, som Stats - Verket möjeligeit kunna tillflyta. 32:0.
Interesse &
Vermlands ke Landtvdrns - Cassan.
— Denna Cassa har tillkommit genom frivilliga Gåfvor och Sammanskott till Vermlands Gränsens försvar.
Räntan derå, är anslagen till underhåll för det Manskap, som visse Socknar utgjort, för att nyttjas såsom Jägare, med vilkor, att Cassan skulle vårdas och hvart 3:dje år af Provincens Innevånare revideras. •—•
Cassan utgjorde år 1792 i Riksgälds - Stats-Utskottets Betänkanden.
Sedlar 7,200 R:dr.
•— Enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse den 3o Juna samma år, skulle årligen af den inflytande Räntan, till 6 för 100, utbetalas 4o8 R:dr, såsom Passevolance till Vermlands Jägare-Ba- ' taillon; men som Kongl. Maj:t försäkrat Compagnie-Cheferne att få njuta Recruterings- och Recapitulations - Passevolancen, till i R:dr 32 sk. per man om året, sorn för Corpsens hela styrka, 3ö6 man, uppgeck till 510 R:dr, och Räntan al Cassan, sedan den, efter realisations - grunder, blifvit förvandlad till 48oo R:dr B:co, ej uppgeck till mer, än 288 R:dr; så förklarade Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref, af den 24 April 1810, att fulla Passevolancen skulle i Stat uppföras, att af StatsVerkets Medel utgå, men att deremot Räntan af Cassan skulle, till någon 624 Stats~Utskottets Betänkanden. ersättning härföre, till Stats-Cassan ingå, emot det att Cassans Capital äfven derefter finge i Länet utlånas och stå under Länets Innevånares vård och styrelse.
— Af sådan anledning har Räntan, sedan är 1812, varit påräknad såsom en Stats-Verkets Inkomst; och under förmodan,att Riksens Högloft.
Ständer bifalla Utskottets, uti särskildt Utlåtande af den i3 sistledne Martii, gjorde hemställan, om denna Räntas vidare ingående till SiatsVerket upptages den härmed B ev illnings - Inkomster. 1:0.
Sjo - Tulls - Medel äro uti Riks - Staten för 1819 och följande åren påräknade till 1,002,015 R:dr 46 sk. 5 r:st, men hafva utgjort för år 1817, 288. Stats-Utfkottets Betärikanden. 625 1817, — 842,227:7.7. 1818,— 802,54o:4.i. 181g, *—- 1,41 i,63o: g.4* 1820,'— g8o,oi5:g.6. 1821, — 1,086,878:7.3.
Och som, för närvarande, ej kan bestämmas, huruvida någon förändring uti beräkning för framtiden må komma att ega rum, utföras nu ytterligare, 102,000:
Då likväl, i förhållande till förra årens Resultat, såsom säkert, kan antagas, att af denna summa, komma att inflyta i Hamburger Banco minst i5o,ooo R:dr, tillägges här Coursdilferencen derå å 72 sk. med .... 225,000:
Äfvensom hit böra föras de ersättningar till Riksens Högloft.