Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot begagnandet af alla dessa lägenheter, åtog sig Arrendatoren att årligen, under de förSta Tio Arrendeåren i anseende till förmonerhé af det betydliga undersmidets tillgodogörande samt utvidgad KöpeTackjernsrättighet, årligen lefverera Etthundrade Femtio Ducater, men sedermera endast Etthundrade , dock alltid Under förpliktelse i Att af Guldtillverkningen vid Ädelfors låta stå förenämnde Ducater, och icke äf andrei dem uppköpa, såsom den säkraste Controll, att Arrendatoren, enligt ändamålet af Arrendet, fortsätter fårstiken efter Guldmalm och dertill nyttjar de vid GuldVerket varande Hemman och Lägenhet er.
Till vinnande af Controll att desäa föreskrifter iaktto» gos, ålades Eergmästaren i orten:
Att sig noga uu jer råtta huruvidå det skedde, samt tillse att Bergsarbetet, enligt Fårfattningar ne, anställdes paratt BergsVis, och om sådant allt i de årliga lielaiionerne till Kongl, Bergscollegium afgifva Berättelse.
Försummades erläggandet af Arrendetå före* skrifven,tidj agde Kongl. Maj:t OchKronan rättighet *) Oförmedlade Hemmantalet inom det så kallade Guld» V«rksDistfictet äf till 1763 års BergsCommission tipp* gifvit sålunda : Skatte Hemman . , » i 04.3- Krono Hemman , « • <, ilig: 21 Sif > Säteri öcb Frälse 665* i 8 i - 260 Justitia Ombudrn, EmbetsBerdttelserl att, utan hinder af Contractet, om Guldverket förordna.
Man finner häraf klarligen, att afsigten med under hela 30 år fortsatta uppoffringar ifrån Kronans sida, var ett oafbrutit MalmstreIcens bearbetande, i hopp att deras fyndighet kunde tilltaga, och sådant bestyrkes ytterligare af det i Contractets 3 §. gjorda förbehåll :
Att om sådctne Guldiske Malmbrott skulle uppfinnas att 50 marker Guld*) årligen kunde tillverkas, Arrendatoren då utöfver Arrende Summan borde erlägga serskild afgift utaf tillverkningen efter Författningar och Verkets beskaffenhet.
Det dröjde ej länge förrän Svab, med vederbörligt tillstånd, Öfverlät sitt Contract först till hälften år 1801 den 2 April och sedermera helt och hållit den 16 November 1804 på BruksPatronen Hedberg, hvilken likaledes med tillstånd associerade sig BruksPatronen Camitz och ÖfverJägmästaren , SaltpeterSjuderiDirecteuren och Riddaren af Kongl. WasaOrden Kihlström, af hvilka den sistnämnde, sedan Hedberg öfvergifvit Fäderneslandet och Camitz kommit på obestånd, samt begge blifvit ansedde att hafva förverkat deras andelar uti Arrendet, genom Kongl. Kammar- och BergsColIegiernes Resolution af den 24 Februarii 1813 ensam blifvit innehafvare af arrendet.
Då vid nästförflutne
Riksdagar frågor blifvit väckte om befrielse för Allmogen i här ofvanuppraknade Socknar från såsom högst tryckande öfverklagade tjenstbarheter till Verket; Af en mark Guld om 16 lods vigt utmyntas
Sextio och en half Ducater, jfuttittceOmbudtm.
ÉmbetsBerdttelsér. a6x dessutom tvifvelsmål uppstått huruvida Contractet så ändamålsenligt efterlefdes, att, genom, brytningarnes fortsättande med den drift som fordrades för att åtligen frambringa Etthundrade Ducater, med någon sannolikhet kunde utrönas huruvida Grufarbetet bättre i framtiden än hittills kunde bära kostnaden, besökte jag detta Verk den 15 Augusti i afsigt att på stället om beskaffenheten af Grufdriften och Verkets tillstånd söka upplysningar.
Nära K. Adolf Fredriks Grufva voro tvenne "Borrlag sysslosatte uti lika många till obetydligt djup indrifna skärpningar, hvilka för det närvarande visade ganska svaga anledningar till Malm.
Det Tredje Borrlaget sades arbeta 1 Kon. Adolf Fredriks Grufva, hvilken besöktes genom den ifrån Bergets fot intill Hästvinden anbragte Stoll.
Hästvinden, som sades endast en gång i månaden blifva nyttjad till uppfodring af Vatten utur Grufvan, till förekommande af detsammas ytterligare stigande, syntes någorlunda vidmagthållen.
Grufvans djup uppgafs vara X40 Famnar, men vattnets höjd deruti kunde nu' icke bestämdt utrönas* _
Derefter begaf jag mig till Bokveiket Strömmen, hvarest Malmen bokas och slammas.
Af Sexton Stampar, för hvilket antal Hjulstocken var inrättad, voro för det närvarande endast Sju i gång.
De öfriga Nio voro borttagne.
Detta Verk berättades hafva varit i gång sedan början af Maji månad och under den tiden producerat
Tre färdiga Kistor eller Tunnor så kallad Slig, hvilkas Guldhalt af Arbetarne värderades till En half Ducat per Kista.
Bokverket äö2 JustitiaOmtudsm.
EmbetsBer ättel ser. vid Kibbe %) för Tjugu Siarnpar fanns vara ali’ deles förstördt.
Under lappet af Trenne veckor hade eili ligt arbetarnes intygande ingen Malm blifvit ifrån Grufvorne till Bokverket nedförd.
Smälthuset eller Hyltan fanns, i synnerhet till tak, i ganska förfallit tillstånd.
Det synes ock nu mera vara en öfverflödig byggnad, sedan för Guldets frånskiljande genom den i nyare tider begagnade Amalgarnations - processen ett nog mindre hus kan göra tillfyllest.
I anseende till RruksBetjentens anställda bortresa under den tid jag besåg Grufvan och Bokverket , kunde ej tillträde vinnas till Laboratorium, ej heller ytterligare upplysningar erhållas.
Dessas ofullständighet har föranlåtit mig rådfråga de i Kongl, RergsCollegii Archiv befintlige Handlingar, hviN ka upplysa, att, enligt BruksBetjenternes vid Gublverket till Bergmästaren i Orten afgifne och dennes Arsrelationer bifogade Rapporter, hafva vid Guldverket blifvit tillgodo gjorde; Ar igot för de 9 Män.
Verket drefs för Kronans räkning Efter 3093I Skepp, Malm 2 Mark. 7} Lod Guld' 1802 3221 Dito 4 D:o 7 Lod Dito* 1803 — 2629 Dito 2 D:o 14^ Dito, __ 1804 — Dito 3 P:o 4 Dito. —- 1305 21x8 Dito. 2 D:o 9 Dito. t- 1806 1535 Dito 2 D:o 4 Dito, 1807 — 2216 Dito 2 D:o Dito, wi 1808 2312 Dito i D:o I2| Dito, Såsom 1803 års och följande BergmastareRelationer icke omtala att något arbete vid detta Bokverk blifvit förrrättadt, är sannolikt, att det redan 1803 var nedlagdt, 1763 års BergOommiSsion ansåg det hafva trång plats och syag Vattendrägt, jfustitifjeOmbudsm.
EmbetsBerättelser. 563
För åren 1809, 1810,” 18x1 och I8I2 finnas ej BergmästareRelationer om Grufvedriften och kan således ej här uppgifvas hvarken det under dessa åren brutna Skeppundtal Malin, ej heller vigten af utur densamma tillgodo gjordt Guld.
Att dock det sednare ej uppgått till erforderligt qvantum inhämtas af Kongl. KammarCollegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Betänkande af den 9 Julii 1816, hvaruti föreslås, att en för åren 1809, 1810 och 18II uti utfäst lefverering sig yppad brist af Tvåhundrade Tjugufem Ducater, eller Sjutiofern Ducater om året och för år igl2 af Femtio Ducater, tillsammans för Fyra år Tvåhundrade Sjutiofern Ducater, kunde betalas genom på de följande Sex åren fördelad lefverering utöfver de årliga Etthundrade Ducater; saint derjemte, att, då Kihlström ställt vederhäftig borgen så väl för Inventarier som öfrige förbindelsers uppfyllande, han enligt primitiva Contractets lydelse, ej måtte förr än vid Arrende-årens slut ansvara för af Hedberg förskingrade Inventarier till ett värde af Femtusende Tvåhundrade Aderton Riksdaler Tjugu Skilling Banco.
BergmästareRelationerna upptaga vidare:
För år 18I3, 5io Skepp.
Malm; uppgift af erhållit Guld saknas.
För år 1814, 636 Skepp.
Malm; Guldtillverkningen loo|- Ducater.
För år 1815, 4860 Skepp.
Malin; Guldtillverkningen 26 Lod Vict. vigt *').
För år 1816 saknar jag all annan upplysning om Verkets drift än den här ofvanföre af *)
Denna vigt häller 32 lod pä marken, hvaremot Guldvigten endast håller 16. a64 jjustitiesOmbtidsm.
EnhetsBeråttelser.
V ;v*-/ -'-v, /. 1,'- xnig på stället af Arbétarne inhämtade, att , sedan Maji månads början Tre Tunnor stig af samma Arbetare ansedde att gifva en half I>upat af Tunnan, voro. tillverkade
Man skulle vara benägen att sätta i fråga möjligheten af den 04 vanliga drif' och ansträngning sorn fordradea för att under den till Arrende årets slut den 1 October återstående tid af Sex veckor bryta och frambringa erforderligt qvantum Malin, den boka och vaska, samt så mycket Guld utbringa sorn fordras till Arrendets afbördande, ofri ej allt tvifvelsmål derom vöre häfvit derigenom , att; Öfverl)irecteuren Kihlström d. 141 denna må-- nåd låtit på Kongl. Myntet inlemna en Guldstång orri Etthundrade Ducatec och Nitton Skil* lirigs värde.
Huruvida Hufvudähdam.ålet med Arrende-.
Contractet, Malmstreckeris fortsatte bearbetande, till vinnande af förmonliga.e utsigter för en framtid, ä.n 5& års arbeten lemnat under Styrelsen af Kronans Embetsman, och ibland dem af den utmärkt skicklige Bergshauptmannen A, Albrecht Kundström , varit den främsta af Arlendatorernes ögnamärken, synes så mycket mera böra Utgöra ett angelägit föremål för undersökning på stället af i; Bergsvettenskap och, i Grufbrytning eber de ädlare Metallerne kun" noge Män, sorn, sede are tiders erfarenhet gifvit vid banden, att endast genom ett sådant till vägagående vid I åyerts oqh Andrarums Alun,verksam t vid Sala.
Silfververk pålitliga och nöjaktiga ren suhater kunnat vinnas, och 60m, derest vid en sådan undersökning lagliga anledningar dertill JustiticsOmbudsm.
EmbetsBerdttelser, 265 sig förete , tillfallet bör omfattas att förkorta tiden för Kronans redan nog långvariga lidande pä detta verk.
Ar 1763 då Högstsalig Konung ADOLF FREDRIG fann nödigt att Guldverket borde förses med nödig betjening af Körslor, Dagsverken och Kohl, samt derjemte att pålitliga underrättelser inhämtades oin den öfriga hushållningen derstädes, ansågs denna förrättning utgöra ett värdigt föremål för dåvarande Kongl. BergsCollegii President frarnledne Grefve Liljenberg samt en af Kongl. Collegii Ledamöter afledne BergsRådet Svab, bägge utmärkte för insigter i BergsVettenskapen.
Desse Herrar ansågo undersökning om Grufvo:nes beskaffenhet stå i oskiljaktigt sammanhang med den sednare delen af deras förrättning, hvarföre de ock sjelfve beforo Grufvorne.
Enär förr eller sednare å nyo kommer i fråga att undersöka tillståndet med Grufvedriften, samt huruvida det kan anses lönande att fortfara med Grufvornes bearbetande, synes lika förfarande med förrbemälte
Herrars böra äga rum.
Af förda Böcker, af Verkstädernes tillstånd, af Berättelser, kunna i sådane ämnen fullständiga upplysningar ej hämtas, eller säkra slutsatser dragas.
Endast under Grufvornes noggranna befarande kan bedömmas i hvad mohn och på hvad sätt brytningarne fortgått under den tid de varit besörjde af Arrendatorer.
Endast genom skådandet af sjelfva Malmgångarne kan slutas till ut. sigterne för framtiden.
Att uppdraga en så beskaffad förrättning åt Sfi Bergmästare} förutsätter ett om haas insigt** 266 JustiticnOmbudsm.
EmbetsBeråtteher, honom så mycket mera hedrande begrepp, som de icke ovilkorligen tillhöra hans egentliga Ernbetsmanna-kall att vara BergsDomare.
Annu mindre bör man vänta att finna dem hos en K ronofogde, hvars tjenste-befattningar hafva så olika föremål emot den Bergskunniges yrken.
Vice KronoBefallningsmannen Cederblads Rapport af den 29 November 1815 är derpå ett bevis.
I anledning af från Kongl. KamtnarCollegium till Konungens Befallningshafvande i Jönköpings Län ankommen Remiss på Riksens Ständers till Kongl. Majit i underdånighet afgifne och till Kongl. Collegii underdåniga utlåtande remitterade hemställan , om anställande af undersökning angående driften af Ädelfors Guldverk, samt huruvida Arrendatoren efterlefde Contractet, hade Konungens Befallningshafvande beordrat
Cederblad att i sådant afseende sig vid Guldverket infinna.
Hans öfver förrättningen till Konungens Befallningshafvande afgifne Rapport utmärker visserligen hans nit och goda vilja, men man upptäcker ock deri den ofullständighet, sorn härrörer af bristande insigter i BergsVettenskapen , dem han ock uppriktigt vidgår.
Så väl i anseende dertill , som ock att Arrendatoren ej var tillstädes vid undersökningen , kan väl något, ehuru icke allt afseende densamma, såsom med anledning af Kongl, KammarCollegii Remiss till Landshöfdingen tillkommen, frånkännas.
Till vidare upplysning blifva så väl Lands* höfdingeEmbetets Remiss till Cederblad och dennes Relation, sorn ock Kongl.
KammarCollegii i anledning deraf till Kongl.
Majit afgifne ^fustiticeOmbudsm.
KmbetsBerättelser.
267 ■underdåniga Betänkande, såsom Bilagor under låt. A., B. 8c C. härhos bifogade.
Att Statens lidande för det närvarande är mångdubbelt emot vinsten af Arrendet, kan intaga af hvad nu skall anföras:
De under Guldverket lydande Sex och ett halft Hemman tillika med Gyafoiss Qvarn och Såg samt Hus och Byggnader vid Adelfnrss äro, enligt mig meddelte uppgifter om I813 års uppskattning till Bevillnings erläggande, upptagne till ett värde af 33,144 Pauliströms Bruk rred Mjölqvarn och Såg samt underlydande
Två och tvåfemtedels
Hemman äro enligt gamma års uppskatt pung, värderade till - 19,200 __ 52,344 R:dr Banco , och man kan så mycket säkrare antaga att des. sa värden ej äro öfver det rätta, som de Egendomar lära vara få, för hvilka Egarne, i händelse af frivillig försäljning, ej skulle fordra och bekomma en högre köpeskilling, än efter Uppskattningsvärdet till Bevillning.
Det är då sannolikt att försäljningen af alla dessa Eägenheter skulle inbringa ett Ca* pita!, hvars ränta skulle flerdubbelt öfverstiga värdet af de Etthundrade Ducater , sorn derföre nu årligen erläggas.
Förmonerne af Allmogens tjenstbarheter till Guld verket i de Sex Socknarne Alsheda, Skede, Ökna, Hvetlanda, Skirö och Lemnhult borde väl också ingå i beräkning, men i sak - 268 Justitia Ombudm.
Embets
Ber dt t elser. nåd af fullständiga upplysningar hafva de ej kunnat bestämt uppgifvas.
Man torde dock kunna göra sig något begrepp om deras beskaffenhet deraf:
I:o Att Arrendatorn OfverDirectören Kihlström , genom Rättegång sökt påbörda ägaren af Björnstorp Ett halft mantal Augment till Millebo Rusthåll, att i stället för skatten, hvilken, enligt uträkning efter 1812 års Maikegång , belopp sig till Tiettionio Riksdaler Tjugutvå Skill.
Sju Runst , vid Grufvan hålla en Dräng, hvars Dagsverken Trehundrade Fyra om året, beräknade endast till Tjuguen Skill.
Fyra Runst. efter samma års Markegång, utgöra ett värde af Etthundrade Trettiofem Riksdaler , Fem Skill, och Fyra Runst.; Härvid är dock a't märka, att till stöd för detta påstående, hvilket så väl BergsTingsRätten sora ock Kongl. Bergscollegium godkänt, men Kongl Maj:t ogillat, hade Arrendatoren åberopat ett Conrrad, hvilket med Hemmanets
Abo i äldre tider skall varit afslu* tadt, men hvilket så val som Kongl. BergsCollegii ProtocollsLTtdrag af den 6 Maji 1761 , hvarigenom det skall hafva blifvit stadfästadt , ej kunnat företes, eller ibland Collegii Handlingar igenfinnas.
2:0 A t en år 17&3 förordnad BergsCommission föreslagit, att detta halfva Hemmans Abo, som då vägrade att hålla Grufvedräng, borde i stället för Räntan utgöra till GuldVerket Trettio Öke eller Sextio Mans-dagsverken. 3:0 Att GfverDirecteuren Kihlström med ägarne af Emmaryd Bjö.sagård och Kåragård yustiticeOtnbudsm.
EmbitsBerdttelser.
269 år 1812 träffat den öfverenskommelse, att emot det de afs:odo ifrån Vad emot BergsTingsRättens Utslag af samma år, och till honom betalte Etthundrade Riksdaler Banco, frikände hart dem icke allenast från de skyldigheter berörde Utslag dem ålägger för den förflutna tiden, utan ock ifrån alla tjenstbar beier tili Guldverket under hans Arrendetid. 4:0
Att förenämnde 1763 års BergsCom» mission väl föreslagit HemmansRäntornas i de Sex Socknarna förvandlande i Be jening för Guldverket, men att så väl i anledning deraf sorn ock af Kongl. BergsCollegii underdåniga hemställan, att priset på Kohl, Körslor och Dagsverken lämpligast kunde bestämmas efter Markegångs-priserne föraren X757 och 1760, Kongl, Majtt i Nådigt Svar af den 28 Maji 176b förklarat: att icke allenast KronoHemmanen i de Guldverket underlagde Sex Socknar utan ock de, hvilka sedan 1757 blifvit till Skatte försålde , enligt i SkatteBrefven infördt förbehåll, skola göra samma betjening till Guldverket som före 1757, men att, hvad de öfriga Hemmanen samt prisen på Kohl och Dagsverken m. m. angår, så, alldenstund Riksens Ständer vid 1747 års Riksdag förkastat det dä uppgifna Förslag att förvandla
Hem mansRäntor i Betjening för Guldverket, ogillas äfven BergsCornmissionens af lika beskaffenhet varande förslag, utan borde enligt Kongl, Brefvet af deri 23 December 1747 med Allmogen, utan afseende på HemrnansRänterne, öfverenskommas nodiga Dagsverken samt det mera sorn till 270 Justitia Ombuds m. E mbets Berättelser.
G uld verkets drift och upprätthållande erfor* dras. (*) 5:0
Sluteligen må här änföras lydelsen äf det förbehåll som är infördt i de sedan år 1757 utfärdade SkatteBref:
Dock bör della Hemman såsom belagit inom Ädelfors Guldverks District, till följe af Kongl. Maj is Nådiga Bref af den 23 November 17 57 . gä bemälte
Guldverk tillhanda med arbete emot betalning, pä lika satt som dä det vaf purt Krono.
Då öfverenskommelse heror af frivilligt aftal och med bestämmandet af betalning , forhållandet så mycket mera synes vara enahanda i förevarande fall, som ingen skiljotnan är förord* nåd , och ingen regel finnes vara stadgad för priset på tjenstbarheterne, lärer med dem förhålla sig, allt efter som hvar och en af de contraherande parterne , antingen genom redan träffade eller hädanefter till ingående aftal ägt eller äger skicklighet , att betinga sig förmonliga vil-, kor, och 1763 års BergsCom rn issions
Handlingar upplysa, att de få, som ifrån 174°*falet till 1762 års slut ingått Coniract örn tjenstbarheters ■Utgörande till Guldverket emot stadgad betal * Enligt Kongl.
BergsCollegii underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit den i Maji 1766 med påminnelser vid Riksdagsmannens Gabriel Månsons liös Kongl. Majjf ingifné klagoskrift emöt BergsCommissionSn , hade
Riksdagsmannen beskyllt densamma att hafva handlat emöt billighet, Förordningar, Lag, KonungaFörsakran och RegeringForm :
Han hade afven bestridt Förrättning?- Protocollets riktighet , påstått att BergsCommissionen ej erhållit
Allmogens frivilliga samtycke till Betjening? görande vid Gnldverket , brukat svåra hotelser af Skat* terättiebetens förlust, uppsägning från Hön m.tnen, fängelse, &c. &c. ; Hvilket allt Kongl, Collegijm omständligen vederlägger.
.JustitiaOmbudsm.
EmbetsBerättelser. 271 ning, varit KronoÅboer på AugmentsHemman, hvilkas benägenhet till aftal mindre varit grundad på beräknad förtjenst, ty redan år 1763 klagades att den var alltför ringa , utan fast mera derpå, att få njuta till godo gjorda förbehåll, antingen om orubbad besittning , eller tillstånd att få lösa Hemmanet till skatte.
Under samma ruin Einbets-resa genom Nyköpings, Linköpings, Blekinge, Christianstads , Malmöhus , Hallands , Götheborgs och Bohus, samt Elfsborgs
Län, der jag haft tillfälle att granska vederbörande Embetsverks Protocoller och Handlingar, har jag icke erfarit annat, än god ordning och flit hos Embets och Tjenstemännen vid ärendernes föredragning samt tillbörlig uppmärksamhet på Lagars och Författningars föreskrifter vid deras afgörande.
I Nyköping är genom nu varande Landshöfdings derstädes nilfulla omsorg ett Arbets- och CarrectionsHus på Länets bekostnad inrättadt uti en till sådant ändamål af Kongl. Maj:t och Kronan skänkt byggnad.
Vid mitt besök derstädes voro vid inrättningen intagne sjutton personer , hvilka sysselsattes med Ullberedning och Spånad.
Sedan denna Inrättning kommit i stånd, har man anmärkt , att Länets Invånare i allmänhet visa mera omtanka och alfvar, än förr, att sjelfve Socknevis försörja sina Näringslösa fattiga.
Vid mitt besök på KronoSpinnhuset i Norrköping anmältes af Directionen derstädes, att, sedan Pigan Maja Cajsa Lundgren ifrån Wisby deri 13 December 1814 till Spinnhuset medfört ett s?2 JnnitiwOmhudim.
Emi et s Berättelser-. halft års gammalt Flickebarn, hvilket uppå anmodan af Höglofl.
SeraphirnerOrdensGillet, Directionen till uppfostran utlemnat till afskedade LifGr nadieren Anders Hjelm i Dufhult, Östra Eneby Socken, emot en af Högbetnälte Gille anslagen årlig föst i ingsbjelp af Sexton Riksdaler Btco, hvilka hvarje halft år räknadt ifrån December Månads början 1815 t ill Fosterföräldrarne skulle utbetalas j likmätigt Höglofl.
Gillets skrifvelse till Konungens Befallningshafvande i Linköping den 28 Oc ober sistnämnde år, var , oaktadt flere påminnelser otn utbekommande af cien utfästa fostringslönen , densamma ännu den 10 Atig. innevarande år obetald.
Detta förhållande har jag uti EmbetsMemorial den 14 näslidne November till Kongl.
SeraphimerOrdensGillet inberättat med hemställan om den rättelse deruti , som med Gillets i ofvanberörde skrifvelse åtagnc förbindelse öfverensstämmer.
I Linköping har jag funnit Länsfängelset sakna nödiga Sängkläder, och tvenne rum derstädes tarfva reparation, till förekommande af inrökning, som genom eldning förorsakas.
Otn anskaffande af de förra och verkställighet af de sednare har jag gjort anmälan hos vederbörande Embetsverk och igenom skrifvelse ifrån Kongl. KammarCollegium den 26 sistlidne November erhållit den underrättelse , att, oaktadt slitningstiden för de förre sängkläderne ännu icke till ända lupit, nya likväl skola för berörda Fängelse fo iersamligen anskaffas.
Fdngelserne uti de öfrige
Länen har jag funnit väl underhållna både i afseende på snygg* jfuilitiaOmbudsm.
EmbetsBerdtteher'.
273 hefen och den omvårdnad med föda och beklädnad , som Fångarne böra åtnjuta.
Ibland anstalter för Sjuka och Fattiqa, hvarmed hvarje Stad och Landsort efter behof funnits vara försedde, utmärka sig såsom private Inrättningar det så kallade Arbetshuset i Carlshamn och LänsLazarettet i Christianstad, På Stadens enskilta bekostnad är förstnämnda hus år 1812 nybyggdt och uti tvenne våningar för ändamålet fullkomligen väl inredt.
BIHANG TILL sårna®! aaawåaiDm PROTOKOLL VID lagtima Rikidagen i Slockholm Åren 1853 ock 1854.
ÅTTONDE SAMMNCrEW.
Allmänna Bcsv. och Ekonomi-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-UlskeUets Memorial, Atris i och 2, i M 1.
I Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 13 Jan. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, angående tilllikning af Utskoltels Kansli-personal.
För att befordra skyndsamhet vid behandlingen af de ärender, som blifva till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets åtgärd öfverlemnade, har Utskottet inom sig utsett tre afdelningar för ärendernas beredning, innan desse till slutlig handläggning hos Utskottet förekomma, hvadan Utskottet, enligt 24 § i Riksdags-Ordningen, eger att antaga tre Kanslister, en till biträde vid hvardera afdelningen; men dä, enligt hvad erfarenheten vid förflutna riksdagar visat, dessutom oundvikligen erfordras ett pålitligt biträde vid diariernas lörande, och för att gä tillhanda med Nolarie-ljenst vid Utskottets sammanträden samt två Kanslister, alt, i den mån göromålens mängd och omfattning sådant erfordra, i tjenstgöring inkallas, så får Utskottet hos Biks-stånd.en vördsainligen anhålla, det Utskottet ma tillätas att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen medgifver, genast antaga en Notarie och, i mån af behof, två Kanslister.
Stockholm den 5 December 18S5.
A Högled.
Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: C. IV. Bergenstråhle.
Å Vallod.
Borgare-ståndets Ledamöters vägnar: C. G. Gustafsson.
Å Högvordiga Preste-ståndets Ledamöters vägnar: Chr. E. Fahlcrantz.
A Hedervärda Bonde-ståndets Ledamöters vägnar: Nils Persson. E. A. F.
Lindencrona.
JK 2. * ‘ i Ank. litt Exp-Utik. d. 13 Jan. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, med uterlemnande af en utaf Riksdagsmannen E. J. Rudberg väckt motion.
Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet har Hedervärda Bonde-ståndet remitterat en af Riksdagsmannen E. J. Rudberg Irån Öland väckt motion: l:o att idkare af handelsrörelse på landet måtte »frånkännas rättighet att i exekutiv väg utsöka och utbekomma någon på räkning, pantförskrifning, skuldsedel förborgade »varor sig grundande fordran hos torpare, tjenstefolk, statfolk, krigsmanskap, backstugu»aittare eller af hvem det vafa må;» — 2:o »att det i Kongl.'
Förordningen den 6 Oktober Bih. till R.
Sl. Pral. 1853 & 1854. 8 Sanik i Haft. 1 2 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskollels Memorial, JYl 5.
»1848