Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom det derstädes väl ordnade åkerbruket, der icke gerna någon detalj försummats, har egendomen blifvit ett föredöme för grannhällets jordbrukare, och månget nyttigt rön, praktiskt åskådliggjord t på fältet samt klart utredt och beskrifvet af den skicklige, numera ty värr med döden afgångne föreståndaren, ej mindre i hans årliga bland Hushållningssällskapets handlingar intagne berättelser om skolan och dess verksamhet, än äfven i inundtliga föredrag och monografier, har genom
Degeberg blifvit kändt och af länets bildade jordbrukare tillämpadt.
En af Hushållningssällskapet hösten år 1856 antagen Agronom har genom resor i länet åren 1857, 1858 och 1859, då han antog annan plats och lemnade sin befattning i Hushållnings-Sällskapets tjenst, tillhandagått de af länets innevånare, sorn: derom anlitat honom, med undervisning i grunddikning och mejeriskötsel med mera; hvarjemte han åt flere egendomsinnehafvare verkställt utstakningar för afdikning af sanka trakter och nyodlingar, afvägningar för större och mindre vattenaflopp, nivelleringar för grunddikning och indelningar i cirkulationsbruk.
Afven rörande förloppet af sina resor och gjorda iakttagelser angående länets landtbruk, har han redogjort i berättelser, sorn bland Hushållnings-Sällskapets handlingar finnas tryckte.
Dessutom hafva hvartdera af åren 1856—1860 statens Agronomer efter reqvisition af särskilda jordägare tillhandagått med undervisning och upplysningar i fråga om linkultur, boskapsskötsel, odlingsarbeten, afdikningar, dikesplaner, sjösänkning med mera.
Till befrämjandet häraf och till lättnad för reqvirent har Hushållnings-Sällskapet, sedan dess egen Agronom afgått, bekostat en tredjedel af det för Statsagronomen bestämda dagtraktamente.
Om Stamholländeriet på Gammalstorp, som består af 2 tjurar och 20 kor af Ayrshirerace, gäller samma omdöme, som i nästförutgångne femårsberättelse uttalades, eller att det vårdas väl och att de kreatur, som derifrån säljas, äro i handel begärlige.
Tillgången på arbetare för jordbrukets behof har i allmänhet varit knapp, särdeles under pågående jervägsarbeten, hvilka i anseende till den förhöjda dagspenning, som der erhållits, dragit många armar från jordbruket.
I skogsbygderna finnas ännu i allmänhet jordtorpare, men på slättlandet äro jordtorpen merändels indragna och arbetet besörjes med lagstadda tjenstehjon, för tillfället legdt folk och statfolk.
I Leckö fögderi är stattorparesystemet föga utbildadt, och jordtorp finnas der i större mängd qvar.
Dagsverkslönerna hafva utgjort för en karl från den 1 Maj till den 1 Oktober vanligen 1 R:dr, men äfven 1,25 och 1,50, för en qvinna under samma tid 50 till och med 75 öre, samt under öfriga tiden af året för en karl ifrån och med 50 öre till och med 1 R:dr, vanligast 75 öre, samt för en qvinna från och med 42 till och med 50 öre, vanligen det senare beloppet, allt på egen kost.
Toch nu l Skogshushållning jemte D) Rofdjurs utödande.
Hvad skogshushållningen beträffar, så har jemväl un der åren 1856—1860 en i förhållande till virkestillgången allt för stark afverkning ägt rum, hvartill de höga trädvarupriserna under en del af perioden särdeles uppmuntrat.
På högst få ställen har å enskilda personers ägor skogen behandlats rationelt, ehuru mot slutet af perioden på ett och annat ställe, i synnerhet å större egendomar, en rigtning till en mera förnuftsenlig skogsvård försports, på det sätt att innehafvarne låtit uppmäta och till trakthuggning indela sina skogar.
Uppmärksamheten är sålunda fästad på behofvet att spara, för att undvika brist i framtiden, och de af allmogen, som ännu hafva skog qvar, skola väl, efter hvad man kan hoppas, varnade af grannars exempel, vinnlägga sig om densannnas bibehållande och upphöra med det utrotningskrig, som i afseende på skogen nära nog systematiskt hittills varit fördt.
En anledning till en dylik förutsättning erbjuder det förhållandet, att på några ställen i grannskapet af kronoskogarne en del bönder hellre derifrån köpa virke, än afverka på egna skogar.
Äfven åt denna näringsgren har Hushållnings-Sällskapet egnat sin omvårdnad genom att anställa en Skogsplantör, som emot ringa afgift tillhandagår enskilda Skaraborgs län.
Kronoparken^ och Häradsallmäcningarne.
25 skogsägare med undervisning och biträde i fråga om skogsskötsel.
Innan denna befattning år 1861 tillsattes, hade öfverjägmästaren i länet enligt aftal under resor lemnat hugade jordägare undervisning i skogssådd och skogsplantering.
I öfrigt har Hushållnings-Sällskapet verkat i berörde hänseende genom inköp och utdelning af populära skrifter, rörande skogsvården, äfvensom genom uppsatser uti sin ofvan omförmälda tidning.
Arealen och behållna afkastningen af, äfvensom förhållandet i öfrigt med de under allmän vård ställde skogarne så väl i kubikinnehåll, som penningevärde, inhemtas af bilagde tabell N:o 4 jemte dertill hö- Tab. N.o rande specifika redogörelse tab. Litt.
Den i tabellen intagna uppgift om arealen af boställens, kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers skogar är hemtad utur en af Öfverjägmästaren i länet på begäran af Eders Kongl. Maj:ts Skogs-Styrelse år 1859 upprättad längd, hvartill Öfverjägarne, i samråd med vederbörande Länsmän, vid sammanträden i socknarne Tab. Litt.
Sp ecijik uppgift om Kronoskogarne.
K r 0 n 0 p a r k r n e. Häradsallmännin g a r n e.
Kostnader å Kro- Areal af skogsmark och impedi- Areal af ren Afkastning i medeltal för åren 1856—60.
In- komst af bi- pro- dukter- ne i me- deltal.
Afverkad areal under Areal bringad till åter- Areal ren Afkastning i medeltal för qvinqvenniet.
In- komst af bi- Afverkad areal Areal bringad till å- terväxt åren 1856- 1860. noparkerna i me- deltal för samma tid. menter. skogsmark. åren 1856 -1860. växt åren 1856— 1860. skogsmark. dukter- ne i me- deltal. 1856— 1860.
Afverk- ning.
Kultur.
Första Revieret.
Fam- nar.
R:dr. Tid. kpld.
Tid kpld.
K:dr. R:dr. Tid kpld.
R:dr. R:dr. Tiveden’ 1,151 16 900 12,5 359 2,096,22 59,59 21 24 21 Sundsmarken2 450 28 447 18 492 1,474,14 18 1 15 — 308 27,60
AVah raskogen3 548 8 519 1 447 1,294,19 19,89 25 3 43 3 — — 509 61,26 "Westra Kinneskogen4 1,122 19 1,065 27,7 537 1,088,25 9 35 16 28 9 — — — 427,30 94,4 3 Ostra Kinneskogen 5.. 3,757 8 3,220 20 1,643 3,773,82 123,57 70 — 70 — — — 1050 279 Klyftamon 479 25 416 12 294 1,086,83 17,95 6 50 15 715 — — _ 298 68,25 Ledsjömo8 Stenåsen9 388 535 13 23 370 480 25 248 329 2,158,58 2,164,63 85 42,53 20 27 20 14 27 20 12 — — 47,38 124,30 12 70 Summa 8,434 12 7,420 20,2 4,349 15,136,66 273,38 246 23 234 12 — — — — 2,787,98 633,54 Andra Revieret.
Furubacken10 1,011 27 910 27 551 4,912,66 107,97 45 15 23 _ _ 387 73,32 Kådaås” Edsmären12 415 2,475 5 408 1,841 27,6 3,3 357 312 4,447,53 905,15 244 20 gall ring 11 211 — — — — 188 214 47,42 282,4 0 Mössebergs kronopark13 icke in delad 1,029 14,1 — 14 67 Mössebergs allmänning15 di to — — — — — — 855 23 — — Allmänningen Gryten18 1,578 16 1,305 25,5 — — » Rolken17 icke in delad — — — — — — 1,983 — — — -— Summa — 4,190 8 1,220 10,265,34 351,97 65 15 280 — 4,144 16,5 789 470,14 Tredje Revieret.
Kungslena åsar18 207 13 187 17,i 113 829,38 9 7 8 — 18,5 12,75 AllmänningenHökensås19 1I.S03 7,5 — — — — — — 7,850 19,7 1,240 3,548,70 137 21 39 521,95 6,30 » Ostra Stöpen20... 1,916 7 1,573 — 88 265,16 ber edn. o.rensn. 43,53 » Westra Stöpen21. icke in delad — — . — — — — 150 — — — Summa — 187 17,i 113 829,38 — 9 7 8 — 9,573 19,7 1,328 3,813,86 137 21 39 564,48 6,30 Summa Summarum — 11,798! 13,3 5,682 26,231,38 625,3 5 321 13 522 12 13,718 4,2 1,3283,813,86 137 21 39 14,159,61 1.122,73 Anmärkningar: 1 Under beredning.
— 2 Endast 4 årshyggen afverkade, resten rensning, beredning och hjelpgallring. — 3 Normalt behandlad.
— 4 Dito dito.
— 5 Endast 3:ne årshyggen afverkade på hvardera af 2:dra och 3:dje Blocken, resten rensning och beredning.
Till följd af skogseld 1859.
En stor del skadad skog då ännn ej försåld och 10 tunnland sådde 1861. — 8 Normalt behandlad. — 9 Dito dito. — 10 Kesten af sådder och planteringar misslyckade.
Normalt behandlad. — 11 Dito dito. — 12 Trakthuggningen ännu ej börjad. — 73 Ännu ingenting att afverka.
Hägnadsdelningens fullbordande afbidas. — 14 Oberäknad stängsel. — 15 Kal, under reglering. — 16 Trakthuggningen skall börja 1870. — 17 Ännu ej indelad. — 78 Det mesta sjelfsådd.
Normalt behandlad. — 19 I anseende till dröjsmål med hägnadsdelningens fullbordande, hafva kultureme inställts till nästa år, då hägnaderne blifva färdiga. — 20 Trakthuggningsplanen ännu ej fastställd. — 21 Under uppmätning af Landtmätare.
Hela arealen med impedimenter inom länet utgör sålunda 13,572 tunnland Kronoparker och 16,286 tunnland Allmänningar.
Utom de här ofvan uppgifne afverknings- och kulturkostnaderne, hafva omkostnaderne för skogsfrö under de nämnde åren i medeltal utgjort K:mt R:dr 228: — samt stängselkostnademe under samma tid ,, „ 495. 7g_ Landshöfdinge-Embelels uli Skaraborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Skaraborgs län.
Skogshushållning. insamlat nödige rnaterialier.
Afverkningsbeloppen å dessa skogar, sorn icke äro ställde under tjenstemäns kontroll, hafva icke kunnat uppgifvas, helst å största delen af dem ordnad hushållning icke är införd.
Anledningen till det jemförelsevis stora afverkningsbeloppet å allmänningen Hökensås, som tabellen N:o 4 för åren 1858 och 1859 visar, är att söka deruti att nämnde båda år en mängd vindfällen och torr skog jemte årshygget upptaxerades och försåldes.
I kubikinnehållet af årsafverkningarne å Hökensås är icke inberäknadt det virke, som blifvit till bevakande utsynadt eller af åverkare fälldt och bortfördt. uppgående till följande belopp: ° Utsynadt.
Averkadt.
Normalfamnar.
År 18 5 6 — 57 3, ,... 20,75, » 1857—58 16,07, 10,34, » 1858—59 4, 10,35, » 1859 — 60 2, 14,83, » 1860-61 9, 21,45, Summa 34,07 77,72.
M. Från allmänningen Östra Stöpen, för hvilken trakthuggningsplan är uppgjord, ehuru icke fastställd, har försäljning af vindfällen samt berednings- och rensningsvirke under femårsperioden, jemte hvad till bevakningen blifvit utsynadt och af åverkare bortfördt, uppgått till det belopp, som nedanstående tabell Litt.
M upptager.
De olikheter i fråga om arealen af kronoskogarne, som förefinnas emellan uppgifterna i denna och nästföregående femårsberättelse, härleda sig derifrån, att i den sistnämnda insmugit sig fel, hvilka nu blifvit rättade.
Uppgiften om vidden af kronoparken Östra Kinneskogen var då grundad på ungefärlig uppskattning, emedan arealen ännu icke var uträknad, hvilket sedermera skett.
I uppgiften 1855 angående allmänningen östra Stöpens areal voro impedimenterna icke inberäknade och i arealinnehållet af allmänningen Hökensås var intägternas areal icke inbegripen.
A/kastningen af samtlige kronoparker och allmänningar för hela femårsperioden efter afdrag af kostnader för afverkning och kultur utgör således, ören oräknade, 123,810 R:dr Runt.
Behållna inkomsten för samtlige åren 1851 —1855 utgjorde 43,779 R:dr banko eller 65,668 R:dr riksmynt.
Afkastningen har sålunda under den femårsperiod, hvarom fråga nu är, ökats med 58,142 R:dr Runt; en följd deraf, att fastställda trakthuggningsplaner på de flesta kronoparkerna och en allmänning varit fullständigt tillämpade, hvilket ej var förhållandet nästförutgångne period, då på flere nu normalt behandlade skogar trakthuggningen icke regelmessigt börjat.
Något har väl måhända prisernas stegring också dertill bidragit.
Tab. Litt. 91.
Försäljning, utsyning och afverkning å östra Stöpen.
Förs å i a t.
Utsynadt.
Afverkadt.
Kubikinnehåll.
Försäljnings- summa.
Knnt R:dr.
Normalfamnar. lr 185G—57 18,6 C 62,so 13,25 3,25 » 1857—58 6 4,58 » 1858-59 343,56 1,023,62 7 3,53 » 1859-60 76,83 239,90 8,50 1,47 » 1860—61 — 16,20 2,4 0 Summa 439,05 1,325,82 50,95 15,23 Skaraborgs län.
Afverkningssätt.
Allroänningskassor.
Skogseldar. 27 SJcogs- och Jägeristaten i länet vid periodens slut utgjordes af en öfverjägmästare, tre Öfverjägare, en extra öfverjägare med lön, 19 Underjägare å kronoparkerna samt 11 bevakare å kronoallmänningarne, med tillhopa 10,780
R:dr 50 öre i kontant lön samt derjemte i uppskattad boställsafkastning tillsammans 1,739 R:dr 50 öre.
Af verkningssättet å de under Skogsstatens inseende ställde skogarne är här ofvan i tab.
N:o 4 tillräckligt omfönnäldt.
Å enskildes skogar är endast undantagsvis trakthuggning införd, och afverkningen å de öfriga sker genom blädning, der icke, såsom förhållandet varit med en del egendomar, hvilka utgjort föremål för handelsspekulation, skogen, för att skaffa medel till köpeskillingarnes liqviderande, blifvit helt och hållet nedhuggen.
Af boställens, kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers skogar äro 9,224 tunnland indelade till trakthutro-nino’. öfriga skogar af detta slag äro mer och mindre väl vårdade eller ock alldeles utrotade.
Ä Göta O o o O Kanalbolags skogar är trakthuggning i allmänhet införd, och å Höjentorps kungsgård är skogen indelad till trakthuggning.
I förvaltningen af häradsallmänningen Hökensås, den enda hvarå regelbunden afverkning äger rum, deltaga intressenterna genom en af dem vald komité.
Hela afverkningen säljes å auktion och behållna inkomsten utdelas sedermera bland delegarne.
Allmänning skassornas tillstånd var vid periodens slut följande: allmänningen Hökensås ägde en behållning af 7,030 R:clr 82 öre, hvaraf intressenterne erhållit 3,000 R:dr.
För allmänningen Rolken innestod i Ränteriet en behållning af R:mt R:dr 1,04 2: 66, » » Östra Stöpen » » » » 1,030: 83, » » Gryten » » » » 56: to. Sedan i detta län, hvarest åtskillige enskilde personer tillhörige skogar finnas och der kronans samt andra under offentlig vård ställda skogar intaga en icke ringa areal vidd, behofvet af en undervisningsanstalt för bildandet af duglige och i forstväsendet kunnige bevakare gjort sig mera allmänt kändt, samt Hushållnings-Sällskapet med hänseende dertill hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet gjort ansökning om inrättandet af en Skogsskola, hvilken ansökning Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånigt Memorial den 14 December 1858 understödt och föreslagit, att berörde skola måtte förläggas till Leckö kungsgård, såsom en för sådant ändamål i flere uppgifna hänseenden lämplig plats; så har Eders Kongl. Maj:t i Nådig skrifvelse till General-Direktören och Chefen för Skogs-Styrelsen den 21 Januari 1859 i nåder tillkännagifva, att skogsskolor för bildandet af skogvaktare skulle i åtskilliga delar af riket inrättas, deribland äfven en sådan i Westergötland, men att af framtida beslut kornme att bero, hvarest den senare skulle förläggas.
Sedermera har en skogsskola blifvit inrättad på Hunneberg inom Elfsborgs län, men någon dylik skola inom detta län har icke kommit till stånd.
Jemte de skogseffekter, som åtgå till länets eget behof, hafva vid sju särskilda ångsågar samt en mängd vatten- och vädersågar flere tusen tolfter plank och bräder blifvit tillverkade och jemte brännved afyttrade dels kanalvägen på Göteborg, dels öfver Wettern till Östergötland, der Wadstena är hufvudsakliga afsättningsorten.
Någon bestämd qvantitativ uppgift om trädvaruexporten har icke kunnat, erhållas, men endast inom Höjentorps fögderi uppgifves densamma hafva uppgått till 8,000 tolfter plank och 4,000 tolfter bräder årligen.
Svedjande i skog har aftagit och användes nu mera egentligen endast i norra och sydöstra delarne af länet.
Under perioden hafva å de under Skogs-Statens omedelbara inseende ställde skogar i följd af vårdslöshet vid torfbränning å angränsandes ägor inträffat 3:ne skogseldar, som härjat tillhopa 148 tunnland, hvarförutom 13 skogseldar utan tillförlitligt känd orsak uppkommit, 2:ne större, som afbrände tillhopa 110 tunnland, samt 11 mindre, som hastigt släcktes och icke åstadkommo särdeles skada.
I följd af skogseldar, som inträffat före nu ifrågavarande period, hafva å Hökensås vidsträckta fält blifvit förbrända, å hvilka återväxt ännu icke är beredd.
Skyndsamma åtgärder för återplantering erfordras och komma att med det första vidtagas, 28 Skaraborgs län.
Stängselsätt.
Priser å skogsalster. för återställande, så vidt ske kan, af det på ofvanberörda sätt störda omloppet.
I den mån krono- och allinänningsskogarne hunnit inhägnas, hafva skogseldarne minskats, så att man, sedan hägnad nu kring nästan alla berörde skogar blifvit upprättad, kan hoppas att för framtiden undgå den minskning i afkastning och försämring af skogsmarken, som af dylika eldar varit en följd.
Emellertid uppkomma skogseldar ännu dels till följd af vårdslöshet eller okynne hos bärplockare, dels genom hägnadernas antändning af grannar, hvilka beräkna fri genomgång för sina kreatur under reparationstiden, eller af arbetare, som önska arbetsförtjenst.
För att så vidt möjligt är hämma ett dylikt ofog, hvarom vederbörande sällan kunna öfvertygas, har bärplockning å kronoskogarne blifvit förbjuden, äfvensom vakt hållits på sådane ställen, der hägnaderne blifvit uppbrände, till dess de hunnit återupprättas, hvarjemte de, som bott i grannskapet af brandfälten, icke fått o biträda vid hägnadsarbetena eller den brandskadade skogens upphuggning.
A enskilde personers skogar hafva skogseldarne under perioden betydligt aftagit.
Säkra uppgifter om arealen afbränd mark och kubikinnehållet af virket hafva icke kunnat erhållas.
Följande torde dock förtjena att nämnas, nemligen att i Södra Wadsbo fögderi omkring 60 å 70 tunnland skog afbrunnit, att å Laxå bruks skogar, utgörande inom länet en areal af 5,825 tunnland, enligt af bruksägaren förde noggranna anteckningar åren 1858 och 1859 genom skogseld betydliga sträckor blifvit lagda i aska med en förlust af omkring 33,676 kubikfot virke (hela den å Laxå bruks skogar nämnde år af skogseld förbrända kubikmassa utgjorde 81,550 kubikfot, hvaraf återstoden eller skilnaden emellan sistnämnde båda belopp belöper på Örebro län), äfvensom att å Stenstorps sockens skogar i Höjentorps fögderi år 1859 omkring 100 tunnland blifvit af eld förhärjade.
Innebyggarne gingo härigenom miste om sommarbete för sina kreatur jemte den förlust af till bränsle användbar barr- och löfskog, som genom branden tillskyndades dem.
Vårdslöshet och oförsigtighet vid antändande och bevakning af svedjeland hafva i allmänhet varit orsaken till de skogseldar, som inträffat å enskilde personers ägoområden.
A Laxå bruks skogar och i öfrigt å Tivedens skogstrakter, der befolkningens rättsbegrepp äro föga utbildade och hvarest en otillgänglig ort med brist på farvägar försvårar polisuppsigten, torde skogseldarne, åtminstone till en betydlig del, hafva tillkommit genom anläggning och i följd af de närboendes missnöje med de åtgärder ägarne vidtagit att mot intrång skydda sitt område medelst sträng uppsigt och åtal inför domstol, der skedda åverkningar kunnat upptäckas.
Jernvägens dragande genom denna ort och den utvidgade samfärdsel, som i följd deraf kommer att uppstå emellan densammas bebyggare och andra trakters innevånare, bör dock bidraga, att efterhand göra folklynnet derstädes mildare och i samma mån minska angreppen emot annans egendom.
Någon menlig inverkan på skogsvården af bruks- och fabriksanläggningar inom orten har icke försports.
De senare äro i allmänhet af ringa betydenhet, och bruken taga sitt virkesbehof med få undantag från egna skogar, hvilka i allmänhet äro väl vårdade.
Stängelsättet med gärdsel och stör, som fortsättes nära nog på samma sätt, som tillförene, jemväl efter år 1857, medtager visserligen en mängd skog, som nyttigare kunde användas, men klagan deröfver blifver alltmera allmän, så att man bör kunna hoppas, att andra utvägar till hägnad emellan grannar skola uppsökas, der icke jordägarne finna sin fördel vid att valla kreaturen och låta stängseln ligga neder.
Getter hafva varit sällsynta och förekomma hufvudsakligast i Norra Wadsbo fögderi, äfvensom i Wartofta och Södra Wadsbo, ehuru äfven der i ringa antal.
Inom de öfriga fögderierna underhöllos icke dylika djur.
De vanligaste priserna å skogsprodukter hafva varit: för ett sågtimmer af 10 alnars längd och 9 å 12 tum i topp från och med 2 R:dr 50 öre till och med 3 R:dr; för ett byggnadstimmer, 15 alnar långt, 7 tum i topp, 1 R:dr 50 öre; för en brofamn barrved från och med 3 R:dr 50 öre till och med 6
R:dr, för kol per tunna 50 öre, för gärdselvirke per 100 stänger från och med 1 R:dr till och med 2 R:dr 25 öre, för stör per 100 från och med 50 öre till och med 1 R:dr 75 öre.
Priserna vexla i förhållande till orternas mera eller Skaraborgs län.
Torftägt.
29 mindre tillgång på skog och äro högst på slättbygden.
Undantagsvis hafva de uppgått till två gånger de belopp, som här ofvan äro uppgifna.
Torf mossar finnas till icke ringa omfång inom länet, i synnerhet inom Skara, Höjentorps och Wartofta o fögderier, utgörande en areal af omkring 1,773 tunnland samt i Barne, Ase och Wiste härader af Leckö fögderi, hvarifrån tunnlandtalet icke kunnat uppgifvas.
Der torf finnes, begagnas den i synnerhet å slättbygd temligen allmänt såsom brännmaterial.
För torfmossarnes tillgodogörande genom beredning till brännkol, hvarom i senast afgifna femårsberättelse förmäles, anslog Hushållnings-Sllskapet år 1856 af sin andel i afgifterna för minuthandel med och utskänkning af bränvin 300 R:dr Banko, men några ytterligare åtgärder i detta hänseende hafva sedermera icke afhörts.
Andra surrogater för ved till bränsle begagnas icke med undantag af stenkol, som allt mera användes vid klensmide i skogsfattigare orter, och vanligen betalas med 2 R:dr 33 öre per tunna.
Under femårsperioden hafva i 194 mål angående brott emot skogsordningen de tilltalade blifvit sakfällde.
Skogsplanteringskassans andel i ådömde böter har utgjort 454 R:dr 72 öre Runt.
Antalet under perioden dödade rofdjur och beloppet af derför utbetald belöning inhemtas af bifo- Tab. n:o 5. gade tabell N:o 5.
De dödade vargarnes antal har enligt tabellen minskats.
Antalet dödade räfvar är der emot större nu än under föregående period, hvilket dock icke är att så förstå, som skulle dessa rofdjurs antal hafva i sjelfva verket tillväxt, utan snarare bör tillskrifvas en större och med mera framgång belönad jagtifver.
De däggande rofdjurens antal är otvifvelaktigt i aftagande, men deremot hafva roffoglarne betydligt förökats och göra icke ringa skada på det nyttiga vilda.
Belöningar för roffogelskott utdelas icke.
På sätt i nästföregående femårsberättelse är omförmäldt, utgå belöningar för rofdjursskott jemlikt en emellan länets innevånare träffad och af Eders Kongl.
Maj:t den 8 Augusti 1842 faststäld förening sålunda, att för gammal varg erhålles 27 R:dr, för vargunge 13 R:dr 50 öre. för räf 9 R:dr och för räfunge 3 R:dr.
Bidraget till skottpenningarne har efter beräkning per mantal utgjort: år 1856 88 öre, år 1857 91 öre, år 1858 89 öre, år 1859 1 R:dr 6 öre samt år 1860 1 R:dr 34 öre.
Uti 32 under den tid denna berättelse afser vid domstolarne anhängiggjorde mål angående brott emot gällande stadgar om jagt och djurfång hafva de tilltalade blifvit bötfällde.
Jagtkassans andel i ådömde böter, som influtit, har utgjort 136 R:dr 37 öre.
Här bör dock anmärkas, att ibland böter
,för oloflig jagt och åverkan en del måst aftjenas med kroppsstraff, i anseende till bristande tillgång hos förbrytarne att gälda med.
E) Bergs- och Brukshandtering samt F) Fabriker, Manufakturer och Handtverk.
Verk och inrättnin- Tab. N:o 7. gar inom länet, hvilka hafva till föremål så väl egentlig bergs- och bruksrörelse, som alla slag af fabriks- och manufakturproduktion jemte handtverkerier med dithörande personal så väl å landet, som i städerna, sådant förhållandet var vid femårsperiodens slut, finnas upptagne uti bilagde tabell N:o 7. Eldigt hvad den utvisar, finnas i länet icke några grufvor och endast en masugn, nemligen Granvikens i Undenäs socken, hvarest blåsning ägt rum åren 1857, 1858, 1859 och 1860 med en sammanräknad tillverkning af 4,553 skeppund tackjern, i värde uppskattadt till 22,765 R:dr Runt.
För de 9 jernbruken leinnar tab.
N å följande sida en mera detaljerad uppgift.
N. Vid Ryfors och Tidaholms bruk bedrifves jemväl manufaktur- och spiksmide, som uppgått till:
Tillverkning och Försäljningsvärde Tillverkning och Försäljningsvärde vid Ryfors bruk: vid Tidaholms bruk:
Sk® B.-v.
Sk® B.-v. R:dr R:mt.
1856 297 15,497, 215, .... 15,252, 1857 251, 14,632, 202, .... 14,773, 1858 219, 12,025, 112, .... 13,092, 1859 234, 11,229, 188, .... 13,040, 1860 250 10,897 203 10,769. 30 Skaraborgs län.
o Ar 1859 öppnades vid Forsvik ett gjuteri, hvarest tillverkats nämnde år 565 och år 1860 692
Sk® gjutgods, i tillverkningsvärde uppskattadt till 33,948 R:dr Runt.