Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N.o 77. dau chefen för vestra väg- och vattenbyggnads-distriktet, majoren B. W. Liljehöökr. under åren 1846 och 1847, enligt uppdrag, verkställt ny undersökning i ämnet och aflemnat med anledning deraf upprättade kartor^ betänkande och kostnadsförslag, blifvit i enlighet dermed, ansedd uppgå till 1,925,886 r:dr b:ko, deraf för ännu återstående arbeten sig belöpte 1,113,768 r:dr,. hvartill likväl borde tilläggas 45,000 r:dr för åtskilliga af bolagets nuvarande öfver-mekanikus uppgifna behof, samt 202,602 rrdr för bolagets skuld af 46,800 r:dr och öfriga utgifter under den till 1859 års utgång nu föreslagna, förlängda arbetstiden, hvadan alltså och under förutsättning att kanalens utlopp i Mälaren blefve, såsom hittills, vid Strömsholm, det belopp, sorn för utförandet ännu vore erforderligt, utgjorde 1,361,370 r:dr b:ko, hvilket, af upp-- gifna anledningar, likväl skulle vara det maximum, hvarutöfver de återstående kostnaderne icke borde kunna sig bestiga; och har, med åberopande häraf och då, till dessa utgifters bestridande, bolaget, uti redan beviljadt stats-anslag, inkomster till 1859 års slut och öfriga tillgångar, icke kunde påräkna större belopp än 601,600 r;dr, och således en brist af 759,770 r:dr b:ko komrae att uppstå, samt aktie-egarue i bolaget, hvilka redan skola hafva tillskjutit 215,600 r:dr och derigenom för hittills ombyggde ll-i slussar oell andre arbeten bekostat 139,313 r:dr 41 sk. 8 r:sf. mera, än derå efter det fastställda förslaget belöpte, icke kunde, i strid mot 2 § uti de för bolaget den 28 April 1842 i nåder utfärdade reglor, åläggas att utöfver redan å hvarje aktie iubetalda 409 r:dr, utgöra något ytterligare tillskott och icke heller finge kanal- och slussverket lagligen inteckna, i följd hvaraf det, i brist på säkerhet att erbjuda, desto mindre vore tänkbart, att större eller mindre delen af de bristande medlen skulle kunna i låneväg anskaffas, som bolagets framtida tillgångar, så vidt de nu kunde beräknas, efter ombyggnadens fullbordande, icke syntes medgifva 5 procent ränta på utgifvande nya aktier eller skuldsedlar för mera än högst 124,000 r:dr, bolaget, vid dessa förhållanden, och då annan utväg lill arbetets fullbordande icke funnits återstå, hos Kongl. Maj:t i underdånighet framställt följande tre alternativa förslag, nemligen: l:o.
Att Strömsholms kanal- och slussverk af staten må öfvertagas, mot förbindelse å statens sida a) att inlösa de nu gällande 539 aktierue, till deras nominela värde, 215,600 r:dr b:ko, med obligationer, bärande 3 procent årlig ränta till 1859 års slut, och derefter 5 procent årlig ränta, men med rättighet likväl för sta - Kongl.
Majils Nåd.
Skrifvelse, N.e 77.
3 "ten all desse obligationer, ef!er uppsägning, lili större eller mindre belopp, när sora helst infria; b) att till 1859 års slut fullborda ombyggnaden af kanal- och slussverket, i enlighet med den fastställda planen ; och c) att öfvertaga bolagets alla förbindelser och skyldigheter, af hvilken beskaffenhet sorn helst, och således jemväl dengäld, hvaruti bolaget häftar vid den tidpunkt, då öfverlåtelsen eger rum; eller ock 2:o.
Att bolaget må tillförsäkras alt, utom de till och med år 1856 af Rikets Ständer redan anslagna 50,000 r:dr om året, utaf Handels- och Sjöfarts-fonden eller andra allmänna medel, under loppet af åren 1851 till och med 1858, utbekomma en summa af högst 760,000 r:dr b:ko, deraf |:de!ar skulle utgöra nytt anslag utan återbetalnings-skyldighet och |:del af bolaget återgäldas från och med år 1860, medelst erläggande af 6,200 r:dr b:ko årligen, att användas till två procent i ränta ■och återstoden till amortering å samma fjerdedel af summan.
Såsom vilkor för erhållande af detta ytterligare statsbidrag skulle stadgas, att kanal-bolaget finge under hela ombyggnadstiden fortfarande åtnöja sig med 3 procent i utdelning på aktierne och efter ombyggnadstidens slut med 5 procent årligen, till dess berörde skuld til! statsverket blifvit tili kapital och ränta fullt återgulden, äfvensom att i allt fall, då §§ 6 och 10 i bolagets privilegium fortfore att ega gällande kraft, statsverket komme att erhålla öfverskottet af framtida årliga nettobehållningen på kanalinkomsterna, sedan bolaget undfått högst 15,000 r:dr eller omkring 7 procent på aktic-kapitalet; hvaremot, för möjligheten att årligen från 1860 års början med säkerhet kunna tillvägabringa inbetalningen af 6,200 r:dr till statsverket, den förändring i § 5 af så väl bolagets privilegium, som det emellan kronan och bolaget upprättade kontrakt, erfordrades, att den summa, sorn, efter arbetets fullbordan, hvarje år skulle afsättas till reparationsfond, borde minskas från 5000 till 3000 r.dr, under den tid, som åtginge för amortering af bolagets skuld till statsverket, äfvensom, på det ombyggnadsarbetet måtte kunna verkställas utan alltför stora olägenheter för trafiken på kanalen och deraf följande rubbning uti inkomstberäkningen, den förändring i § 3 mom. b) af privilegium och kontraktet borde ega rum, att arbetstiden förlängdes med tre år eller till 1859 års slut.
För den händelse åter, att intetdera af dessa begge alternativer blefve gilladt, har direktionen i underdånighet anhållit: 3:o.
Att åt bolaget måtte anslås det till 1853 års slut, efter uppgjord beräkning, erforderliga tillskott af 330,636 r:dr b:ko, att med uppgifna belopp för hvart - 4 Kongl. Maj:ts Md.
Skrifvelse, K:o 77. dera af åren 1851, 1852 och 1853 utgå, mot förbindelse å bolagets sida att, på lika sätt som ofvannämndt är, deraf återbetala en fjerdedel, utgörande 82,659 r:dr.
Uti häröfver den 7 sisllidne Januari afgifvet underdånigt utlåtande har Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hufvudsakligen sig yttrat, att, enär bolagets direktion, på sätt Rikets Ständer stadgat, genom med kronan ingånget kontrakt, å bolagets vägnar, vöre förpligtadt att efter fastställda plauen verkställa kanalens ombyggnad, utan att dertill af staten kunna påräkna ytterligare än redan beviljadt bidrag, vid äfventyr för underlåtenhet deri, att all vidare utbetalning af statsmedel komme att inställas och hvad deraf blifvit uppburet åter till I\ikets Ständers riksgälds-kontor inbetalas, på en gång eller successivt, inom den tid, Kongl. Maj:t funne godt derför bestämma, och härtill komme, att Strömsholms nya kanalbolag, som, till säkerhet för åtagne förbindelsers uppfyllande, skolat Strömsholms gamla kanal- och slussverk med alla dess tillhörigheter i fast och lös egendom till statsverket öfverlemna, vid nämnda kontrakts afslutande syntes hafva efter fastställda förslaget bordt vara beredt att utöfver statsbidraget, till kanal-byggnadens verkställande, och således utom hvad som erfordrades för kanalens inlösning från gamla bolaget, anskaffa 583,000 r:dr b:ko, följaktligen genom tillskjutandet, på sätt direktionen uppgifvit, af endast 215,600 r:dr, ingalunda fullgjort allt hvad på det nya bolaget ankommer, Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader icke ansågo sig böra i underdånighet förorda någondera af de tre alternativa framställningarne för beredande af medel till arbetets fortsättning; hemställande Styrelsen likväl, i betraktande af den prisstegring, som i åtskilliga hänseenden egt rum sedan Edströms förslag år 1833 upprättades, och då det verkligen vore af serdeles vigt för rörelsen inom en del af landet, att
Strömsholms kanal så snart som möjligt blefve bragt i det förbättrade skick, som vid anslagets meddelande till ombyggnaden åsyftats, att Kongl. Majit, jemte beviljande af den ifrågasatta förlängningen af arbetstiden till 4859 års slut, måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om ett ytterligare anslag till fortskyndande af raerbcrörde kanat-arbete, Med afseende å hvad Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i underdånighet anfört, har Kongl. Maj:t funnit sig icke kunna lemna nådigt bifall till någotdera alternativet af hvad Strömsholms nya kanal-bolag, beträffande utvägarne för ombyggnads-arbetets fullbordande, i underdånighet hemställt; men då det är af Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 77; ÖA synnerlig vigt för rörelsen inora en betydande del af landet, alt Strömsholms kanal med det första varder satt i det förbättrade skick, sora vid meddelandet af anslaget till ombyggnaden åsyftats, och handlingarne uppenbarligen utvisa, att byggnadsarbetena, i anseende till stegrade arbetslöner och i vissa delar förhöjda material-priser, omöjligen kunna fullbordas utan en väsendtlig tillökning i den kostnad, som enligt öfverste-löjtnanten Edströms år 1833 upprättade och numera otillförlitligt, befunna-, förslag togs i beräkning, när Rikets Ständer år 1841 anvisade statsanslaget för kanal-ombyggnaden, samt dervid, bland andra vilkor, dels stadgade, att ombyggnadsarbetet borde inom femton år af bolaget utföras, utan ätt ytterligare statsbidrag dertill finge påräknas, och ali, efter arbetets fullbordan, 5000 r:dr årligen skulle till reparationsfonden afsåttas, dels ock bestämde 15,000 r:dr årligen såsom maximum för den ränta och utdelning på aktierna, som bolaget egde af kanal-inkomsten utbekomma, efter det kanal- och slussbvggnaderne blifvit fullbordade, vill Kongl. Majit, med bifogande af handlingarne i målet, härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, att, derest Rikets Ständer, på sådan grund, lika med Kongl.
Majit, finna billigheten och det allmännas fördel fordra, att de vilkor, som genom kontraktet blifvit bolaget ålagda, må i ofvanberörda omständigheter kunna efter Kongl. Majlis bepröfvande förändras, Kongl.
Majit vore benägen att, efter vederbörandes hörande, taga i öfvervägande, huruvida för kanal-ombyggnaden enligt fastställd plan må kunna bolaget af Handels- och Sjöfarts-fonden tilldelas ett ytterligare understöd, att under flere eller färre af de återstående byggnadsåren successivt utgå med högst 50,000 riksdaler årligen, mot de vilkor oCh förbindelser å bolagets sida, som Kongl. Majit kan finna lämpligt ytterligare föreskrifva, til! betryggande deraf, att kanalbyggnads-arbetena vederbörligen fullbordas inom den tid, som redan är eller i sammanhang med det nya auslags-beslutet varder bestämd.
Majit förbiifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl, nåd ochi ynnest städse välbevågen.
O S G A R. J. F. Fåltwtt&i Kongl.
Skrifvelse, N:o 77.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Flans Maj.t Konungen i Stats-rådet A Stockholms Slott den 18 Mars i85i.
Hans Excellens, Justitie-Slatsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Frih. Stjerneld, Stats-Råden: Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Slutligen uppläste Dcpartemcnts-chefen, stats-rådet Fåhraus, till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, i fråga om medel till fullbordande af Strömsholms kanals ombyggnad; Och täcktes Kongl. Majit, jemlikt Stats-rådet» underdåniga tillstyrkande, i nadcr gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla att, i enlighet dermed, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständers Stats-utskott afgå.
Ex protocollo, Carl Ekström. longi, Moj:lt Udd.
Skrifveri, A:o 78. 7 N:o 78, Ank. till Exp.-Utsk. dea 3 Joli 1851, kl. 2' e. a. '§15 KONGL.
MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer Stats-Utskott, angående sökt garanti för fem procents ränta under vissa år å kostnaderna för anläggning af en jernväg emellan Fahlun och Gefle; Gifven Stockholms Slott den 27 Maj 1851. j Sedan, på bekostnad dels af Stora Kopparbergs berg-slag, dels af enskilda personer i Gestrikland och Dalarne, en noggrann och fullständig undersökning blifvit af kaptenen vid Kongl. Maj-.ts flottas mekaniska korps C. E. Nordström verkställd till utrönande af sättet för och kostnaden vid åstadkommandet af en jernväg .. i så vidt möjligt rät linie emellan städerne Fahlun och Gefle, samt derefter alternativa kostnadsförslag, med tillhörande plankartor, profiler och detaljritningar afbemälde kapten uppgjorts, enligt hvilka kostnaden för en lokomotiv-bana skulle uppgå till Ä,400,000 r:dr banko och för en jernbana för hästkraft till 1,637,000 r:dr samma mynt, så hafva landshöfdingen i Gefleborgs län, riddaren af Kongl. Maj:ts Svärdsorden,. 8 Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 7S. L. 31.
Lagerheim, geschwornern G. A. Lundhqvist, rådmannen E. D. Grape samt bruksidkaren Th. Petré, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, med bifogande af berörde kostnadsförslag och under åberopande af de väsendtliga fördelar, som en dylik jernvägsariläggning skulle tillskynda nämnde tvänne provinser, serdeles Dalarne, genom industriens lifvande i flerfaldig rigtning samt beredandet af utvägar att tillgodogöra de högst betydliga tillgångar å mineralier och skogsprodukter, som för närvarande, i anseende till transporternas svårighet och dyrhet, endast till en ringa del kunna begagnas, äfvensom att förskaffa arbetsförtjenst och bergning åt
Dalarnes vanlottade allmoge, i underdånighet anhållit att, med afseende å den sålunda ådagalagda bchöfligheten af en jernvägs-anläggning emellan Fahlun och Gefle, hvilken, äfven med beräkning af blott en inskränkt del af den varuträsk, sorn redan eger rum ifrån och lill Fahlun, syntes icke allenast kunna bära sig, utan troligen lemna en årlig behållning af sju procent å anläggningskapitalet, Kongl.
Maj:t måtte täckas till Rikets Ständer aflåta nådig framställning derom: l:o att, då denna anläggning, ehuru, efter ali sannolikhet, redan från början vinstbringande, erfordrar en kostnad vida öfverstigande alla de enskilda krafter, som här kunde komma i f.åga att, för dess sammanskjutande af egna medel, tagas i anspråk, ' „Rikets Ständer, såsom enda utvägen att bereda möjlighet åt ett blifvande bolag att förskaffa sig anläggningskapitalet såsom lån emot låg ränta och årlig amortering, måtte lemna state‘ns garanti antingen under 20 år, räknadt ifrån den tid, då arbetet bevisligen tagit sin början, eller ock under 20 år från jernvägens fullbordande, i hvilket sednare fall likväl do beräknade frenne byggnadsårens räntor ä 5 procent, som, derest l.sta året 1,200,000 ndr, 2:dra året‘800,000 r:dr och 3:dje året 400,000 ndr komme alt utgå, sammanräknade utgjorde 280,000 r:dr, skulle tilläggas kostnadssumman, hvarefter å totalbeloppet, eller 2,680,000 ndr, staten garanterade 5 procent under berörde tid, nemligen för hvad, efter afdrag af drift och underhållskostnad, behållningen af rörelsen å banan, enligt afslutad och behörigen venficerad hufvudbok, årligen kunde komma att understiga fern procent, i förra fallet af anläggningskapitalet, 2,400,000 r:dr, och i det sednare af 2,680,000 r:dr, d. v. s. för hvad behållningen, efter nyssnämnda afdrag, årligen kunde understiga 120,000 r:dr, enligt »det förra alternativet, eller 134,000 r:dr enligt det sednaresamt 2\o Kongl. May.ls Nåd.
Skrifvelse, A’:o TS. 9 2:o att del blifvande jernvägsbolaget måtte komma i åtnjutande af samina skattefrihet, som blifvit beviljad Götha kanalbolag och andra dvlika bolag.
Med kännedom deraf, att hos llikets nu församlade Ständer enskild motiop i ämnet blifvit, väckt, som för närvarande beror på Stats-utskottets handläggning, vill Kongl. Maj:t härmed till bemälda Utskott öfverlemna ofvanberörde underdåniga ansökning med tillhörande kartor och handlingar, jemte Styrelsens för allmänna vägnell vattenbyggnader deröfver afgifna underdåniga utlåtande, på det Rikets Ständer må komma i tillfälle att med erforderlig fullständighet taga målet i öfvervägande; skolande Kongl. Majit, efter det Rikets Ständer meddelat deras beslut i äronet^ företaga den pröfning af ärendet, hvartill å Kongl. Majits sida omständigheterna då kunna föranleda.
OSCAR. J. F. Fåhrttut.
S».
Pret. 1850 $■ 185i. i Sami., 1 Afd., 18 Hdft. t 10 Kongl: Maj;Is Nåd.
Skrifvelse, It: o TS.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-cirenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet på Stockholms Slott den 27 Maj 185i.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Ilåden: Fåhreeus■, IVallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Sedan — — — — — — föredrog
Departementschefen, stats-rådet Fåhreeus underdånigst — — — — — — — 24:o.
En af landshöfdingen i Gefleborgs län, L. M.
Lagerheim, geschwornern G. A. Lundhqvist, rådmannen E. D. Grape samt bruksidkaren Th.
Petré till Kongl. Maj:t ingifven skrift, deruti, sedan, på bekostnad dels af Stora Kopparbergs bergslag,, dels af enskilde personer i Gestrikland och Dalarne, en noggrann och fullständig undersökning blifvit af kaptenen vid flottans mekaniska korps C. E.
Noi äström verkställd till utrönande af sättet för och kostnaden vid åstadkommandet af en jernväg i så vidt möjligt vore rät linea emellan städerne Fahlun och Gefle, samt derefter alternativa kostnadsförslag med tillhörande plankartor, profiler och detaljritningar af be— malde kapten uppgjorts, enligt hvilka kostnaden för en lokomotiv-bana skulle uppgåtill 2,400,000 r:dr b:ko, och för en jernbana för hästkraft till 1,637,600 r;dr saiamfc Kongl. Maj.Is Md.
Skrifvelse, A:o 11 mynt, ofvanbemälda personer, med bifogande af berörde kostnadsförslag och under åberopande af de väsendtliga fördelar, som en dylik jernvägsanläggning skulle tillskynda nämnde tvänne provinser, serdeles Dalarne, genom industriens lifvande i flerfaldig rigtning samt beredandet af utvägar alt tillgodogöra de högst betydliga tillgångar i mineralier och skogsprodukter, som för närvarande, i anseende till transporternes svårighet och dyrhet, endast lill en ringare del kunna begagnas, äfvensom att förskaffa arbetsförtjenst och bergning åt
Dalarnes vanlottade allmoge, bland annat, i underdånighet anhållit, att, med afseende å den sålunda ådagalagda behöfligheten af en jernvägsanläggning emellan Fahlun och Gefle, hvilken, äfven med beräkning af blott en inskränkt del af den varutrafik, som redan eger rum ifrån och till Fahlun, syntes icke allenast kunna bära sig, ulan troligen lemna en årlig behållning af sju procent å anläggningskapitalet, Kongl. Maj:t måtte täckas till Rikets Ständer aflåta nådig framställning derom: l:o att, då denna anläggning, ehuru, efter all sannolikhet, redan från början vinstgifvande, erfordrar en kostnad, vida öfversligande alla de enskilda krafter, sot» bär kunde komma i fråga att för dess sammanskjutande af egna medel tagas i anspråk „Rikets Ständer, såsom enda utvägen att bereda möjlighet åt ett blifvande bolag att förskaffa sig anläggningskapitalet såsom lån emot låg ränta och årlig amortering, måtte lemna statens garanti antingen under tjugo år, räknadt från den tid, då arbetet bevisligen tagit sin början, eller ock under tjugo år från jernvägens fullbordande, i hvilket sednare fall likväl de beräknade trenne byggnadsårens räntor å ä procent, som, derest första året 1,200,000 r:dr, andra året 800,000 r:dr och tredje året 400,000 ndr komma att utgå, sammanräknade utgjorde 280,000 r:dr, skulle tilläggas kostnadssumman, hvarefter å totalbeloppet, eller 2,680,000 r:dr, staten garanterade fem procent under berörde tid, nemligen för hvad, efter afdrag af drift och underhållskostnad, behållningen af rörelsen å banan, enligt afslutad och behörigen verificera d hufvudbok, årligen kunde komma att understiga fem procent, i förra fallet af anläggningskapitalet 2,400,000 r:dr, och i det sednare af 2,680,000 r:dr d. v. s. för hvad behållningen, efter nyssnämnde afdrag, årligen kunde understiga 120,000 ndr enligt det förra alternativet eller 134,000 r:dr, enligt det sednaresamt 2:o att det blifvande jernvägsbolaget måtte komma i åtnjutande af samma »kattefrihet, som blifvit beviljad Götha kanalbolag och andra dylika bolag. 12 Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse, A':o T8.
Uti häröfver den 19 sistlidne månad afgifvit underdånigt utlåtande har Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hufvudsakligen anfört, — — Med kännedom deraf, att hos Rikets Ständer enskild motion i ämnet blifvit väckt, som för närvarande beror på Stats-utskottets handläggning, hemställde Statsrådet, att Kongl. Maj:t måtte, genom nådig skrifvelse till bemälda Utskott, öfverlemna den underdåniga ansökningen med tillhörande kartor och handlingar samt vägoch vattenbyggnads-styrelsens underdåniga utlåtande, på det Rikets
Ständer måtte komma i tillfälle att med erforderlig fullständighet taga målet i öfvervägande; lärande Kongl. Maj:t i nåder förklara sig vilja, efter det Rikets Ständer meddelat deras beslut i ämnet, företaga den pröfning af ärendet, hvartill å Kongl. Maj:ts sida omständigheterna då kunna föranleda.
Maj:t täcktes i nåder gilla denna Stats-rådets underdåniga hemställan och befallte, att, i enlighet dermed, skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle expedieras.
Ex protocollo, V. A. Schalén.
Skrifvelse, Nu 79. 13 N:o 79.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Joli 1851, kl. 2 e. m.
MAJ-.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående eftergift af den en del skattskyldige inom Götheborgs fögderi af Götheborgs och Bohus län ådömda ersättningsskyldighet, i följd af förre Kronofogden C hr.
Ö hboms balans; Gifven Stockholms Stolt den 20 Juni 1851.
Sedan, i anledning af väckt påstående utaf Götheborgs och Bohus läns landskontor, att de skattskyldige inom Götheborgs fögderi, hvilka vid den år 1837 anställda restransakning befunnits hafva underlåtit att hos häradsskrifvaren söka annotation å sina för år 1836 erlagde kronoutskylder, uppgående till ett sa mm anlagd t belopp af 15,198 r:dr 41 sk. 5 r:st b.ko, måtte förpligtas, i mån af hvarderas skattebelopp, deltaga i betäckande! af förre kronofogden Christoffer Ohboms återstående uppbördsbrist, utgörande, enligt verkställd utredning, 7,800 r:dr 41 sk. 11 r:st banko, Kongl. Maj:Is Befallningshafvande i nämnde län, genom utslag den 4 November 1847, 14 Kongl. Majlis Nåd.^Skri/velse, N.o 79. förpliglat ifrågavarande skattskyldige att, i förhållande till de skattebelopp, sorn blifvit dera hvardera påförde, enligt en utslaget bifogad uträknings- och redogörelselängd, hvar för sig, deltaga i gäldandet af de 7,800 r:dr 41 sk. 11 r:st. b:ko, som utgjorde förre kronofogden O hboms återstående balans; samt Kongl.
Maj:ts och rikets Kammar-rätt, hvarest omlörmälte beslut blifvit af de skattskyldige öfverklagadt, medelst utslag den 3 December 1849, samma beslut hufvudsakligen fastställt; så hafva, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, ej mindre häradshöfdingen David Asplund, å egne samt Lundby, Tufve, Tössbergs, Askims, Frölunda, Råda och Kollereds socknars vägnar, än äfven riksdagsfullmäktigen Eric Christensson, såsom ombud för vestra och östra Wisings samt Askims och Säfvedahls härader, i underdånighet anhållit, att ofvanbemälde skattskyldige måtte från den dem ålagde betalningsskyldighet af ifrågavarande balansmedel varda befriade; till stöd för hvilken anhållan sökanderne i underdånighet anfört: dels att stadgandet om skaltskyldigcs åliggande, att låta deras erhållna qvittenser å erlagde kronoutskylder med annotation af häradsskrifvarne förse, endast vere gällande för de fall, då utskylderne af dem omedelbarligen till kronofogden levereras, men deremot icke skulle ega tillämpning då, såsom här vore händelsen, dessa medel, enligt kronofogdens ordres och å hans vägnar, uppbäras af de honom underordnade kronobetjente, dels ock att uppbörden, ehuru icke annoterad af häradsskrifvaren, i allt fall blifvit genom kronofogdens räkenskaper Kongl. Maj:ts befallningshafvande tillkännagifven, innan tide» för länsmännen eller de skattskyldige var ute att låta qvittenserne annotera, hvadan genom den skedda uraktlåtenheten någon skada för kronan icke uppkommit.
Öfver denna underdåniga ansökning har Kongl. Maj:t hört ej mindre Dess Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län, som, uti afgifvet underdånigt utlåtande, å ansökningen tillstyrkt nådigt bifall, än äfven Kammar-rätten, som ansett sig böra underdånigst hemställa, det Kongl.
Maj:t måtte till Rikets Ständer göra nådig framställning om befrielse för de skaltskyldige från ofvanberörde, dem ålagde betalningsansvar.
Majit har derefter tagit detta ärende under nådig pröfning, hvarvid hos Kongl. Majit jemväl i betraktande kommit, hurusom, med anledning af vid sednaste riksdag väckt fråga om "Eftergift af den ådörade ifrågavarande ersättningen i följd af f. d. kronofogden Chr.
Dhboms balans, Rikets då församlade Ständer, att Kongl'.
Moj\ls Nåd.