Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Döderhultsvik således förutsatte nödvändigheten att der uppbygga ett nytt residenshus af sten, i hvilket fall det i Calmar befintliga, som då stod under tillbyggnad, skulle försäljas, hvarvid det likväl kunde förutses, att den köpeskilling, som derföre erhölles, komme att betydligt understiga nybyggnadskostnaden, synnerligast då det beräknades, att residensets flyttning från Calmar skulle på flera vägar leda till minskning af denna stads rörelse och deraf beroende folkmängd, samt följaktligen menligt inverka på dervarande fastigheters saluvärde; att, då någon till länsfängelse tjenlig byggnad icke funnes vid det föreslagna nya läns-residenset, jemväl ett sådant måste nybyggas, hvarvid förekomme, att ett nytt fängelse med 102 celler då var under byggnad i Calmar och redan långt fortskridit, hvadan betydlig kostnad samt stor förlust af verkstäldt arbete och be stridda utgifter skulle uppkomma genom nämnda byggnads afstadnande samt materialiernas forslande till annat ställe; att, beträffande öfriga erforderligheter å sådan plats, der Länsstyrelse och större fängelse funnes, i köpingen väl vore post-kontor och apothek samt provincialläkare, åt hvilken fångarnes helsovård kunde uppdragas, hvaremot presterskap för närvarande icke funnes anstäldt närmare derintill, än vid
Döderhults sockens prestgård på ett afstånd af J/4 mil, äfvensom i köpingen saknades särskild domstol, magistrat och polis, så att dels för fångarnes själavård och förande af dertill hörande anteckningar skulle erfordras en särskild fångpredikant, hvilken, då han icke kunde, såsom i Calmar nu vore förhållandet, med denna befattning förena annan presterlig tjenst, måste tillerkännas högre 36 Kongl. MajUs Nåd.
Proposition, JYS 31. aflöning, än den af 200 R:dr B:ko, som fångpredikanten nu åtnjöte, och dels tillgäng icke funnes ä någon offentlig tjensteman, åt hvilken kunde anförtros den tredje nyckeln till ränteriets kassa, hvarjemte saknaden af polis kunde medföra hinder och olägenhet vid tillfällen, då dess handräckning blefve behöflig; samt att Kongl. Majtls Befallningshafvande ansäg dessa hinder mot läns-residensets flyttning till
Döderhultsvik icke kunna halvas på annat sätt, än medelst denna köpings förseende med stads-privilegier; men att, om än köpingens nuvarande borgerskap och öfriga invånare, för befordrande af redan flera gånger framställd önskan i nämnda syfte, skulle vilja åtaga sig och mägta utgöra de dryga kostnader, sorn blefve deraf erforderliga, någon säkerhet likväl icke syntes kunna ställas för det framtida fullgörandet af ett sådant åtagande, hvarpå dock berodde möjligheten af ställets fortfarande tillvaro såsom stad; och har Kongl. Majds Befallningshafvande slutligen fästat uppmärksamhet derå, att Landshöfdinge-hoställena Skälby och Hossmo, belägna det förra en qvart och det sednare en mil från Calmar, skulle, i händelse af läns-residensets flyttning från denna stad, lör Landshöfdingen blifva mindre fördelaktiga eller inkomstgifvande, i samma mån, som afslåndet mellan dem och hans vanliga hostad blefve förlängdt.
I afseende åter på det af Kammar-kollegium och Stats-kontoret föreslagna andra alternativet, eller föreningen af Norra och Södra Tjusts härader jemte Westerviks stad med Östergöthlands län, har Landshöldirige-emhetet i detta län i underdånighet andragit, att läget af ifrågavarande härader och stad innebure ett stöd för förslaget och, då de nordliga delarne af samma härader hade omkring fyra och de sydliga blott omkring tio mil till Linköping, målet för den underdåniga ansökningen om Calmar läns delning, så vidt den inskränka sig till berörda härader och stad, syntes genom den föreslagna föreningen kunna ernås, samt att, ehuru, vidkotnmande den ökade verksamhet hos Läns-slyrelsen i Östergöthland, som deraf skulle blifva en oundviklig följd, betänklighet väl fram-tällde sig, helst folkmängden i länet derigenom sk tille vinna en tillökning af omkring 40,000 personer, och sålunda komma att med omkring 24,000 öfverstiga invånarnes antal i det folkrikaste länet i riket, Malmöhus, Landshöfdinge-ernbetet dock trodde bemälda Läns-styrelse, äfven om Tjusts härader och Westerviks stad lades till länet, kunna uppfylla sina åligganden, under förutsättning att förhöjning i inkomster blefve beviljad såväl Landshöfdingen, som Landssekreteraren, Lands-kamreraren, Landt-räntmästaren, Öfver-jägmästaren, förste Landtmätaren och Läns-bokhållaren, äfvensom att tjenstemanna-personalen förökades nied en Läns-nolarie, en Kanslist, en Lands-kontorist och en skrifvare hos Räntmästaren, jemte en vaktmästare.
Slutligen hafva, enligt nådig föreskrift och efter irihemlade nödiga upplysningar från orten, Ofver-intendents-emhetet samt
Styrelsen öfver fängelser och arbets-inrättningar i riket afgifvit underdåniga yttranden öfver det utgiftsbelopp, som kunde förslagsvis beräknas såsom erforderligt för anskaffande, genom köp eller nybyggnad, af Landshöldinge-residens och embetshus samt fängelsebyggnad i Westervik, derest den ifrågasatta delningen af Calmar län komme att ega rum; och har i delta hänseende blifvit anmäldt och upplyst: att fem särskilda lägenheter med åbyggnader inom staden blifvit till salu utbjudna, ehuru dessa för andra ändamål inredda byggnader, af hvilka fyra dessutom voro uppförda af trä och den femte till nedra delen af gjutet murbruk och till den öfra af tegelsten, ansetts icke kunna till beqväma och lämpliga residens- och embetshus förändras; att inom staden i öfrigt ingen lör uppförande af residens- och embetshus lämplig tomt, likasom icke heller någon till fängelse tjenlig byggnad, vore att tillgå; att, af de flera i stadens granskap åter befintliga, till byggnadsplatser såväl i ena som andra hänseendet erbjudna lägenheter, en tätt invid staden utmed stora landsvägen belägen åkerlycka, under JYs 33, hvilken, innehållande fyra tunnland och % kappland, kunde få köpas efter beräkning af fyra skillingar banko för qvadrataln, ansetts företrädesvis lämplig, såsom med fritt och öppet läge egande god grund för nybyggnad samt lemnande tillräckligt utrymme för uppförande derå af ej mindre Landshöfdinge-residens och embetshus, än ock länslängelse-byggnad; att, med anta - Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, JU 5i. 37 gande, att den ifrågaställa residens- och embetshus-byggnaden komme att utföras af sten, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den i Ostersund sednast nybyggda, och förläggas på ifrågavarande åkerlycka, koslnaden dervid beräknats till följande belopp, nemligen: för inköp af platsen, 56,109% qvadtalalnar, efter 4 sk. banko qvadratalnen, till 4,675 R:dr37 6 r:st. banko, samt för uppförande af byggnader, jemte planering, plantering och stängsel, till omkring 50,000 R:dr banko, hvarvid dock anmärkt blilvit, att inköpspriset för platsen vore högt och torde kunna minskas genom tillämpning af Kongl. Förordningen den 20 November 1845 om jords och lägenhets afstående för allmänt behof; samt att kostnaden för uppförande af ett fängelse, innehållande 66 celler, eller af samma storlek, som de minsta hittills uppförda läns-cellfängelser, ungefärligen uppginge till 70,000 R:dr banko, inköpet af tomt dock deri inberäknadt; varande, i sammanhang härmed, af Styrelsen öfver fängel-' ser och arbets-inrättningar uppmärksamhet fästad derå, att, då det under byggnad varande fängelset i Calmar, såsom beräknadt för hela Calmar län, skulle, om länet komme att delas, blifva till utrymmet större, än som troligen erfordrades för ransakningslångar, detta öfverflödiga utrymme kunde begagnas till förvarande af straff-fångar på kortare tid, äfvensom att den af Syreisen år 1845 tillstyrkta byggnad af ett krono-häkte i Wimmerby icke torde, åtminstone till föreslagen storlek, blifva behöflig, om länsfängele skulle komma att i Westervik uppföras.
Jemte det Kongl. Majit härigenom meddelar Rikets Ständer den ytterligare utredning af förevarande ämne, sorn sålunda egt rum, har Kongl. Majit tillika velat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, då, af de tvänne alternativa förslag, hvilka Kammar-kollegium och Stats-kontoret till de öfverklagade olägenheternas afhjelparide framställt, det ena, åsyftande residensets i Calmar län förflyttning till något i midten af länet beläget ställe, blifvit af Kongl. Majits
Refallningshafvande i nämnda län bemött med så vigtiga och ovedersägliga inkast, att det skäligen måste förfalla, och jemväl det andra, som afser förläggningen till Östergöthlands län af Norra och Södra Tjusta härader jemte Westerviks stad, icke kan finnas antagligt, vid betraktande af deremot förekommande betänkligheter, såsom dels att den tillökning uti Läns-styrelsens göromål, som genom sådan utvidgning af delta redan vidsträckta och ganska folkrika län skulle uppkomma, svårligen kan ega rum utan menlig inverkan på möjligheten att väl sköta alla embets-åligganden; dels att äfven derigenom erfordras ökad tjeristemanna-personal vid Läns-styrelsens särskilda afdelningar, samt förhöjning i de redan varande tjenstemännens löner, medförande en kostnad af omkring 2,000 Ridr årligen, — Kongl.
Majit, om något för det omhandlade syftemålet bör (illgöras, finner någon annan ändamålsenlig åtgärd icke vara att vidtaga, än sådan lans-fördelning, som redan uti nådig proposition den 15 Januari 1840 blifvit af Kongl. Majit föreslagen.
Majit lörblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. J. F. Fåhraeus. 38 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, J\i 32.
Utdrag af protokollet Öfver Civil-ärenden, hållet inför Flans Maj:l Konungen i Slals-Rådet å Stockholms Slott den 29 November 1855.
Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Stats-råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mö’rner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Heparlements-chefen till justering ett, till följd af Kongl. Maj:ts den 20 sistlidne Oktober fattade beslut, uppsatt förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om Calmar läns fördelning i två län; Och behagade Kongl.
Majit, enligt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, gilla samma förslag, sådant det finnes protokollet tillagdt, samt befallte, att skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo C. A. Schalén.
JVs 32.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Dec. 18S3, kl. 11 f. m.
Maj:ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om val af ett hemligt Utskott; Gifven Stockholms Slott den 15 December 1855.
Med anledning af nu för handen varande allmänna politiska förhållanden, och i öfverensstämmelse med 34 § Regeringsformen samt 28 § Riksdagsordningen, äskar Kongl. Majit af Rikets Ständer, att ett hemligt Utskott må af dem utväljas.
Skrifvelse, JYs 32. 39 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maja Konungen i Stats-Mdel å Stockholms Slott den 13 December 1853; hvarvid 11. K. U.
Expeditions-Vtskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:0 131. 293 Transport 300: — — af Januari lill slutet af Mars hållas af den ordinarie läraren eller någondera af underlärarne en timma dagligen eller tvänne timmar hvarannan dag 400: — — lill förhöjning i det för undervisnings meddelande vid samma skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling bestämda arfvode från 200 till 300 R:dr 100: — — » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Götheborgs Navigationsskola frän 200 till 400 R:dr 200: — — » arfvode för undervisnings meddelande vid samma skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling 200: — — » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Gefle Navigationsskola från 200 till 333 R:dr 16 sk 133: 16. — » arfvode för undervisnings meddelande vid sistnämnde Navigationsskola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling . . 166: 32.
— # förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Malmö Navigationsskola från '200 R.dr lill 333 R:dr 16 sk 133: 16. — » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Kalmar Navigationsskola 133: 16. — » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Hernösands Navigationsskola 133: 16. — tillhopa 1.900: — — hvarigenom, med tillägg af den i nästföregående punkt tillstyrkta årliga summa för Stockholms Navigations-skola 2,800: — — anslaget till Undervisnings-anstaller för handel och sjöfart komme alt ökas med tillsammans 4,700: — — deraf dock E. K. M:t ansåge 4,000 R:dr kunna betäckas genom öfverflyttning lill nämnde anslags-titel från 6:te Hufvudtitelns anslag till befrämjande i. allmänhet af handel och sjöfart, så att på det hela tillökningen i staten blefve endast 700 R:dr.
Rikets Ständer anse det vara ostridigt, att
Navigations-skolornas inrättande haft ett välgörande inflytande på utvecklingen af rikets handel och sjöfart samt hufvudsakligen bidragit lill det hedrande anseende, som svenska handelsflottan tillvunnit sig; och då, enligt hvad det den Nådiga propositionen bilagde stalsråds-protokoll af den 14 Oktober nästlidet år utvisar, det för Stockholms Navigationsskolas materiel anvisade års-anslag ej på långt när är tillräckligt, och behofvet af ett ökadt lärare-biträde jemväl blifvit ådagalagdt, äfvensom den lärare, hvilken vid denna skola meddelar undervisning rörande ångmachiners konstruktion och behandling, fått, i följd af Kongl, förordningen den 16 November 1849 och Kongl, kungörelsen af samma dag, vidkännas en betydlig tillökning i sina göromål, samt, beträffande de öfrige af ifrågavarande skolor, nemligen Götheborgs, Gefle, Malmö, Kalmar och Hernösands, svårighet visat sig att, emot nu bestämda arfvoden, till under-lärare-platsernas bestridande erhålla fullt skicklige personer, och, i samma mån ångkraftens begagnande tilltagit, behofvet jemväl ökats att å skiljda orter inom riket bereda tillfälle till inhemtande af de för ångfartygs befälhafvare och machinisler nödige kunskaper, hafva på dessa skäl Rikets Ständer, med beviljande af de utaf E. K.
M. äskade arfvoden och arfvodes-tillökningar för ofvannämnde Navigations-skolor, förhöjt anslaget till Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart med 4,700 R:dr, samt, på sätt E. K.
M:t vidare föreslagit, i stället minskat anslaget till befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart med 4,000 R:dr.
294 Expedilicns-Vlskollets Förslag till anderd.
Skrifvelse, S:o 131. 27:o.
Med anförande, alt det [Visby Navigationsskola beviljade statsanslag vore alltför otillräckligt, så att blott en enda lärare med ytterst knapp aflöning kunnat antagas, ehuru vid denna skola, som med hvarje år alltmer besöktes, äfven af ynglingar från fasta landet, anställandet af en under-lärare af högsta behof påkallades, har hos Rikets Ständer blifvit begärdt, att skolan måtte erhålla samma anslags-belopp, som Kalmar och Hernösands navigalions-skolor åtnjöto, eller 1,500 R:dr; Och då ifrågavarande navigations-skola åtnjuter för närvarande ett statsanslag af endast 700 R:dr årligen, deraf 530 R:dr såsom arfvode för en lärare, samt 170 R:dr till inköp af nya instrumenter, böcker och kartor m. m., men skolan funnits jemväl vara i behof af en under-lärare, samt det till anskaffande af skolans materiel beviljade anslagsbelopp äfven synes otillräckligt, hafva Rikets Ständer för Wisby Navigationsskola anvisat, till arfvode åt en under-lärare, 333 R:dr 16 sk., och till förhöjning i anslaget för inköp af nya instrumenler, böcker och kartor m. m., 66 R:dr 32 sk., eller tillsammans 400 R:dr. 28:o.
Jemväl har, med förmälan att antalet af elever vid Karlshamns
Navigationsskola under de sista sex åren varit större, än det vid navigations-skolan i Gefle, och vida öfverstigit antalet af dem vid Kalmar och Hernösands skolor, men att statsanslaget för förstnämnda skola endast utgjorde 700
R:dr, då deremot detsamma upp-N gick för Gefle skola till 1,700 R:dr, samt för Kalmar och Hernösands till 1,500 R:dr för hvardera, blifvit hos Rikets Ständer yrkadt, att på det Karlshamns skolas tillvaro icke måtte göras beroende af dess enda lärares helsa och krafter, samt för att gifva skolan den utvidgade verksamhet, tidsförhållandena påkallade, berörde skola måtte komma i åtnjutande af lika anslag med Kalmar och Hernösands skolor; Och då Karlshamns navigations-skola för närvarande uppbär enahanda statsanslag, som Wisby skola, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att äfven bevilja en tillökning i anslaget för Karlshamns navigationsskola af 400
R:dr årligen, deraf 333 R:dr 16 sk. såsom arfvode åt en under-lärare, och 66 R:dr 32 sk. till förhöjning i anslags-beloppet för inköp af nya instrumenter, böcker och kartor m. m. 29:o.
Det för Skeppsbygg eri-institutet i Karlskrona na från Riksgälds-kontoret utgående årliga anslag af 3,333 R:dr 16 sk. är af E. K.
M:t i
Nåder föreslaget alt fortfarande utgå under den tid, nu fastställda statsreglering omfattar; Och hafva Rikets Ständer, i betraktande af de fördelar, som genom ifrågavarande institut beredas de inhemska rederierna, lemnat bifall till hvad E. K.
Fiskeri-näringens understöd. 30:o. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad å angelägenheten att i Sverige, der åkerbruket ofta gåfve medelmåttiga skördar samt bergshandteringen i icke ringa mån vore beroende af konjunkturerna, utvecklandet af andra medel till utkomst och bergning för en i allt starkare progression tilltagande befolkning borde i möjligaste mån befordras, i hvilket afseende blifvit föreslaget, att man måtte söka tillgodogöra fäderneslandet en under sednare åren gjord upptäckt, styrkt af flerfaldiga lyckade rön, nemligen att, genom utplantering af fisk i floder och sjöar, efter en ganska kort tids förlopp, skaffa en riklig tillgång derå, samt att, för vinnande af den fullständigaste och säkraste kunskap om denna method, Rikets Stäuder måtte anvisa dels en viss summa att, fördelad i resestipendier till lämpliga belopp, af-E. K. M:t disponeras åt skicklige personer, hvilka åtoge sig att i fremmande länder, företrädesvis Frankrike och Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 131. 295 Skottland, der försök skett i betydlig skala, hvilka åstadkommit en hastig och ymnig förökelse af sådana fiskarter, som Irifdes äfven i Sveriges floder och sjöar, men flerestädes deri under sednare tider märkbart aftagit, inhemta tillförlitlig kännedom om fiskodlings-konsten, samt att, efter återkomsten till fäderneslandet, meddela sina iakttagelser härutinnan, dels ock ett lämpligt belopp att, äfvenledes ställdt till E. K.
M:ts disposition, utdelas såsom premier lill uppmuntran för dem, som inom
Sverige åstadkomtne de bäst lyckade resultater af anställda fiskodlingsrön, och hvilka antingen i märkbar mån riktade vetenskapen med nyttiga upptäckter på denna bana eller i vidsträcktare mån med framgång tillämpade ifrågavarande method; eller ock att Rikets Ständer måtte anvisa en summa, hvaraf en del borde ställas till Landtbruks-akademiens förfogande, en del användas lill rese-understöd, beräknadt för ett år, åt en yngre Zoolog, som åtoge sig att resa till Frankrike och England för att på de ställen, hvarest den konstgjorda fiskafveln vöre längst drifven, taga kännedom om dervid begagnade methoder och härom vid återkomsten afgifva berättelse, samt en del under hvardera af de följande åren intill nästa riksdag lill lika belopp fördelas emellan denne vetenskapsman och ett af honom undervisadt biträde, emot skyldighet för dem alt anställa resor och forskningar i fäderneslandet för fiskodlingens befrämjande, äfvensom att, emot ersättning för kostnaderne, tillhandagå enskilde med råd uti ifrågavarande hänseende.
Med anledning af dessa framställningar och efter inhemtad upplysning att det i Riks-stalcn uppförde anslag för fiskeri-närinqens understöd, 5,000 R:dr, under sednare åren lemnat ringa behållningar, hafva Rikets Ständer, på det att, derest E. K.
M:t skulle pröfva slats-bidrag för ofvan uppgifna föremål böra utgå, nämnde anslag må härtill lemna båttre tillgång, förhöjt detsamma lill 6,000 R:dr.
Jord-flir lits ter genom kanal- och v äq-anläg ij n in gar. 31:o.
I anledning af Rikets sednast församlade
Ständers underdåniga framställning om utbyte emot kontanta anslag af de efter förslags-markegång lill ersättning för jord-lörluster genom kanal- och väg-anläggningar på Sjette Hufvudtiteln uppförda indelda räntor till belopp af 3,669 R:dr 16 sk., har E. K. M:t, sedan från de flesta ersältnings-tagare infordrade yttranden inkommit, i Nåder föreslagit Rikets Ständer: dels att med kontanta summor till nedannämnde belopp måtte af det för jordförluster "ortoin kanal- och viig-anläggningar uppförda förslags-anslag i penningar, eller 3,000
R:dr, en gång för alla godtgöras: a) den årliga ersättningen af 8 R:dr till fatligvårds-inrältningen i Södertelje för den till Södertelje kanal upplåtna skolmästare-ängen med ....
R:dr 160: — — b) anslaget lill hemmansegarne i Lyckeby socken af Blekinge län, , för förlust af egor genom anläggningen af landsväg vid Lyckeby, 1 tunna 14 kappar spanmål, efter ett värde af 11 R:dr tunnan, med » 312: c) den till Hjelmare kanal- och slussverks bolag utgående räntan af krono-skalte-hemmanet Lilla Skillinge N:o 3, beräknad lill 22 R:dr, med » 436: — — Tillsammans R:dr 908: dels att, emot det att å Åttonde Hufvudtitelns anslag till hospitalers och lazaretlers underhåll blefve uppförd, enligt Serafimer-ordens-gillels hemställan, en summa af 1,205 R:dr 6 sk., de å anslaget till jord-förluster genom, kanal- och väg-anlägg - 296 Expeditions-Vtskottets
Skrifvelse, N:o i 31. ningar med tillsammans 1,202 R:dr 26 sk. upptagna, men till förstnämnde summa rätteligen belöpande, ersättningar till Söderköpings och Norrköpings indragna hospitaler måtte från sistnämnda anslag försvinna; dels att till Åttonde Hufyudtitelns anslag af oindeld spanmål för Klereci-staten finge öfverflytlas de för prestgårdarne i Lyrestads och Fägreds socknar af Skaraborgs län fastställda ersättningar, tillsammans 55 tunnor spanmål, att årligen utgå efter hvarje års markegångs-pris med tillagd forsel-lön; dels ock att å Fjerde Hufvudtitelns anslag måtte uppföras de
Skaraborgs regemente tillkommande 30 kappar spanmål, hvilka varit anslagne till f. d. korporalsboställe!
Riddarhagen Nohlgården, men vid Götha kanals anläggning gått förlorade, samt att den till regementet utgående ersättning af 193 tunnor 12^ kappar indeld spanmål, hvars uppskattnings-värde 1,197 R:dr 43 sk. 2 rst. redan vid 1844 och 1845 årens riksdag blef uti regementets kontanta anslag inberäknadt, finge omföras från Sjette till Fjerde Hufvudtitelns tionde-spanmåls anslag, emot det att 1,197 R:dr 43 sk. 2 rst. uteslötes från sistnämnda Hufvudtitels kontanta anslag för de indelda kavallerioch infanteri-regemenlerna.
Reträffande öfriga ifrågavarande ersättningar, är, med afseende å hvad vederbörande érsättnings-tagare anfört och i öfrigt förekommit, någon förändring icke af E. K.
M:t föreslagen i sättet för samma ersättningars utgående.
Derjemte har E. K.