Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prest-Standet anförde stäk, att Hemmanen hädanefter böra ock troligen afwen komma att högre taxeras, sä mycket mindre werka till ändring deraf, som denna Hemmanens wardering af Riksens Högloft.
Ständer afwen dä war afgjord, stola ste, efter gängbara priser, fastan Författningen i denna del icke blifwit werkställd.
— Snarare sturle häraf kunna dragas den slutsats, att hwad Staten, genom en sadan underläten oriktig wärdering, af Hemman ä Landet förlorat, borde nu med en högre afgift ersättas.
Men Utskottet tillstyrker dest» Bihang.
Nr» »sS.
M Sszo Den ro Augusti. häldre, akt det ma förbliswa wid hwad Utstottet i denna dcl sörestasiit, som iz^ §. pä iooo I^:dr ut, gör rz 8. lör hwarje hundra R-dr, och blir en anwändbar beräkning, äswen för mindre Hemmansdelar.
Hwad ater angar fördelningen inom Stad, sa kan Utstottet icke l>ka med de i Högwördige PrestScandet giorde anmärkningar, anse, att ester TullUppbördens indragande, det blir lämpligt eller ens möjligt, att i hwarje Stad uppgöra hwad nytta hwar och en haswit, af Tull-indragningen.
Det är en gifwpn sanning, att sa lange Tull-Uppbärderi existerade, denna Tull ej utgjorde Köpmannens stalt, utan blott ett förstott af honom för Consumenten, som denne i Marans pris alergaldade, men sedan Tull-Uppbörden färswunnit, kan han icke mera lägga den afgiften pa Waran, ej heller för sin statt, eller andel i Tull-ersättningen, mera an en Handtverkare och Arbetskarl taga ersättning uti sin arbetslön.
Det gamla anförde ordspråket, att allt gäller hwad det kan gälla, men hwarwid tyckes wara uteglömt, sednare hälften, all allt äswen faller, hwad det kan falla bewisar ingen ling för den sats, att Köpman äswen hädanefter borde betala det'drygaste af Landt-Tulls ersättningen.
Och enar Utskottet, wal inseende, att salunda Tull, ersättningen rättast borde fördelas, icke annorlunda än per Lapim såsom Consumtions-afgift, dock förestagit Bewillningsafgiften inom Staden ester s:dra Artikeln, såsom grund och rättesnöre, hwarefter beräkningen framdeles ställe ste, har dermed endast äsystaks, att stona de fattigare i Städerne, som pa detta sätt blifwit vienaoerade för hwad tillafwentyrs drabbat Städerre af hela Tull, ersättningen, härdare än Landet.
Den »s Augusti. 25Zi Dä derigenom äfwen de Handlande i Städerne onekeligen fa en proportionerlig förhöjning i samma man, som deras Rörelse är större och taxeras till högre Bewillning, samt det i anmärknkngarne såsom preferabelt förestagna sätt, att fördela ersättningen efter som hwar och en, befunnits mäst gagnad af Tullarnes indragning, warit sa obestämt, och gifwit anledning till sa manga och alldeles stridiga tillämpningar häraf i olika Skader, som nogsamt pakallat en ändring deruti för framtiden, sa skulle
Ucstolret desto haldre tillstyrka att äfwen häruti mä fördlifwa wid dek, af Utskottet förut förestagne, och af alla öfriga Stand oanmarkte fördelningssätk, efter hwar och en Stads Jnnewanares Bewillning» förhållande, som Utstottet fortfar att anse, LandtTull fran början endast hafwa warit ett särskildt namn pa statt, och äfwen nu intet utgör, annat, än del af Bewiliningen.
Dock får Utskottet kill Riksens Högloft.
Stander hemställa, om icke bet matte tilläggas, an om någon Stads Jnnewänare, genom friwillig öswerenSkommelse sig emellan enhälligt besluta, en annan fördelning det da ma wara dem tillätit. 2:0.
Utaf en Ledamot i Högwördige PrestStandet, sa wal som inom Hederwärda BmdeStändek har blifwit yrkadt, att fördelningen a Landet mätte blifwa i man efter hwarje Hemmans läge nara eller långt fran Stad eller Tull.
Och da benna skilnad stuve blifwa högst swär alt uppgöra, samt bäst i alla fall är considererad uti hwarje Hemmans, äfwen derefter onekeligen sig rättande wärde, samt sä oberydeligen drabbar de sämre Hemman, kan Utskottet icke heller tillstyrka något afseende pä denna anmärkning - Stzr Den IS Augustk, z-.o. Twänne Ledamöter af Högloft.
Ridderstapec och Adeln, hafwa anmärkt, att det i Utskottets förra Betänkande, såsom wilker och förbehåll wid tillstyrkta uppdraget ät Kongl. Majit att fritt förordna och reglera om stora Sö,Tul!en, dest förhöjning och nedsättning intill näfta Riksdag, fogade förstag, att det af en sadan förändrings widkagande, uppkommande öfwerskott borde tjena till minskning, uti de af Riksens Högloft. Stander wid denna Riksdag sig atagne dryga Bewillningar och skatter - wore stridande och oförenligt med Riksens Högloft. StänderS förut wid denne Riksdag, at Kongl. Majit lämnade öfwerlätelse af allt pä Stats-Werkcks en,kille, sa wäl ständige som under namn af Bewillning inflytande inkomster blifwande öfwerskott; anseende nämnde Ledamöter salunda allt öfwerskott, afwen a
Sjö - fullen, förändrad eller oförändrad, susom en af deste Stats-Werket tillhörige Bewillnings-Artiklar redan dermed wara disponeradt.
Utskottet äberopar härwid sitt förra Betänkande, hwaruti Utskottet lydeligen utmärkt dest förestag, na förbehåll om disposition af öfwerskottet till Bewlllningens minstning icke anga något annat öfwerskott, an det som winnes pa den ester Utskottets tillstyrkande, af Riksens Högloft.
Stander nu till Kongl.
Majit upplälande rättighet as Tullens förändring , Således desto mindre en minskning eller ändring uti hwad Riksens Högloft.
Ständer, igenom deras förut afiätne underdåniga ssrifwelse till Kongl.
Majit upplarit, som enligt hwad en annan Ledamot af Högloft.
Ridder,kaper och Adeln, afwen anfort, dä ännu ingen förändring till höjning eller nedsättning af Tullen, war pälänkt, eller omnämnd, och hwar - Den i» Augusti. 2fzz hwartill sa mycket mindre wägen kan anses hafwa warit öppnad, genom den wid sednaste Riksdag af Riksens Högloft.
Ständer, Kongl.
Majit lemnade rättighet att förhöja Sjö'Tullen a wiste Artiklar, dä detta uppdrag icke afsäg någon werkelig förhöjning i Statens inkomst, utan endast en jemkning emellan Tullen pä wiste Artiklar, enär en proportionerlig minskning uti andra artiklars afgift, dermed borde följa.
Utskottet tror sig wäl ej bättre kunna förena den projecterade vlimiterade förändrings-rättighet i stora Sjö-Tulls - afgifterne, an pä sätt som stedt, med den i Regeringsformen, Riksens Högloft.
Stander ensamt tillerkända rättighet att bestämma Tullförhöjning; men om Riksens Högloft.
Stander skulle finna den swarighet af ena Ledamoten hos Högl.
Ridderstapet och Adeln anmärkt för uppgörande och urskiljande af den del utaf möjeligen blifwande öfwerskott pä Tull-Jntraderne, emot hwad den i NiksStaten anslagits, som hör till, eller uppkommer af den nu öfwerlätande Tull-förandringsrätt ifrån den, som der förutan, i alla fall hade inträffat, wara ogörlig, eller mera vmständelig, an att den bör kunna förestrifwas, anser Utskottet sig, i stallet, wid tillstyrkande af den omnämnde förhöjnings? rättighet k Tull, afgifterne, böra förestå att den bestämmes till ett limiterat förhållande till exempel 102 procent, emot hwad förra taxan innehåller, intill dest den nya, igenom förestagna Committeens utarbetande, hinner göras färdig och af Konungen stadfästas, och sedermera emot hwad i densamma nya ä hwar Artikel kan blifwa utsatt, utan att Kongl. Majtt deraf dock skulle wara bunden till någon molswarande nedsättning, ä andea Artiklars afgift. 2sZ4 Den 10 Augusti.
Härmed förswinner dock allt anspråk till minskning af atagne Bewiliningar, äfwensom de inom H^ögwördige Prest-Standel gifne särstilde förslag, pä hwilka Artiklar denna minssning skulle äga rum, eller huru öfwerskottct till amvrtijjemcnt för Riks, gälds-Sedlarne skulle först och främst böra armandus, da förfalla. 4:0.
Har ock blifwil yrkat inom Högwördige Prest - Ståndet, att de till wiste Barmherlighcrsanstalter, ansiagne afgifter a wiste Ofwerfiöds» Artiklar, borde till Kongl. Mast, upplatas, att än widare förhöja, och om de derigenom erhållande medels anwändande förordna, efter hwarje orts behof, och ägande fullkomliga Fatrigwards-anstalter.
Utskottet tror icke, att någon sadan förhöjning l Tullen, som hela Landet erlägger, skäligen bör äga rum till förman för endast wista Stiftelser a en eller annan ort — och tror ändamälet med de förut gällande afgifter redan böra kunna winnås, äfwenftm det wara lämpligast och mäst uppmuntrande för hwarje Stapel, Stad, att inrätta och ordentligen organisera sine egne Fattigwärds - Inrättningar, om de pa lika sätt, ftin hittills fä anmanda denna !n, komst hwar pä stn ort, der sadane gifwas och wid magt hällas — hwartill kommer, att förminskningen uti en sadan intrad härefter skulle skada och sörstära de redan pa den af Konung och Ständer förut lemnade, sadan rättighet, grundade inrättningar. s:o. Wid Utskottets, förra tillstyrkande, om Tull, Arrendets ater upprättande, har af en Leda, mot i Högloft.
Ridderfkapet 06) Adeln, gjsrdts anmärkningar, four ater blifwit wederlagde af en an, nan uti samma Riks-Stand.
Pä de af denne sistnämnde Ledamoten anförde skäl, äfwenftm uti Högtysk - Den rc> Augusti- scz; wördkge Prest, Ståndet ytterligare yrkade mera 0- willkorligt framställande till Kongl. Mast om nödwändigheten af ett Tull-Arrende: — och Wällofl.
Borgare - Ståndets redan gifne bifall — hwilket Hederwärda Bonde, Ständer äfwen derigenom, att de härwid ingen anmärkning gjort, synts biträda — stöder Utskottet sin önskan, att äfwen i denna del fäe förblifwa, wid hwad förut, är tillstyrkt, som kydeligcn innefattar, att Kongl. Majit icke utan Arrendets befinnande nytta, och kunna ske med lika, om icke mera förmånliga witor för Staten, detsamma täcktes äter förnya.
Dock warder detta allt, Riksens Höglvsiige Ständers widare granskning wördsammeligen understäldt.
Ridd. och Adclns Pä Högw. Prest-StändetK ' Ledam- wägnar, Ledam. magnar, L. kuutk.
Olok Lzurdeck.
Pä Wällofl. Borgarc,Stän- Pä Hederw.
Bonde-Ttäm» dets Led. wägnar, dets Led. wägnar, Larl kr.
I-LuäberA. 'kon jonsson. k. Oron?..
Utdrag af protocsllrt, hållet hss AZglofl.
Ridderskapet sch 2ldeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den ro Aug. »812.
S. D. oöredrogs till siutekigt afgörande Bewill, riings-Utskottets den zo
Iulii pä bordet lagda, förslag till Allmänna Bewillningens utgörande, femte ' samma Utskotts den 8 Augusti pa bordet lagda, sivar pä de ifrän samkeiige RikS-Ständen gjerda ätcrre mister, «sZ6 Den is August?. wiker, och stadnade dcrwid Högloflige Ridderstapet och Adeln i följande bestut.
Lörsta Artikeln: Personel Bewillning.
B.fölls att denna Bewillning stall Utgöras k stallet för i R:dr pä Personen, med 4 Dagswerken ester Markegängs-pris. enl.gt de willor och pa det sött. som Bewillnings-Utstottet i afseende harpa, i des sednare utlåtande föreslagit.
Äfvenledes bifölls Buvillnkngs - Utskottets förslag att ynglingar, under 18 ars alder stola komma att betala endast Adelar af manspersoners personella afgift; Andra Artikeln: r §.
Beslöts akt Tjensteman hwilka aga Löningsförmäncr till högst 200
N:dr matte befrias frän all Lön-afgift: akt de Tjenstemän, hwilkas Löne-In, komster stiga deröfwer, beskattas enligt BewillningsUtskottetö sednare förflag: att, wid beräkningen af Löne - inkomster intet afdrag mä wara tillätit för hjelpare ät Civile- och Ccclesiastique Embetsman, och stuteligen, att det i allt öfrigt förblifwer wid Utskottets sörsta förslag. 2 §.
Blföllos Bewillnings, Utstottcts i dest förklaring öfwer anmarkningarne gjorda förslag. z §.
Bifölls Bewillnings - Utstoitets förklaring, rörande Bewillning, efter Rust-tjenstmarker, samt rörande Bewillning as Frälse-Egendvm, som ef utgör Ränta i Rusttjenst, med förbehåll, att färststdt Taxering af hus ej mätte äga rum, utan blott i allmänhet pä byggnaderne afseende hafwas, wid bestämmande af Jordegendoms warde.
Widare ansägs, att den i denna Artikel förestagna Bewillning pä Arbetsfolk, borde förhöjas lill 50 procent, emot den afgift, som i Utstottcts första förstag är utsatt.
Ve - Bestöts att för Krögare och Krögerstor samma Clatzer och samma afgift för Säster, skulle bibehållas, som i i8ro ars Förordning är bestämt. 4 §, Bifölls förhöjningen till 8 st. per Stig för Kolnings - rättigheten ä Kronans Allmänningar och Recognitions - skogar. 5 §.
Bifölls Bewillnings, Utstottcts swar pä Anmarkningarne. 7 §- Likaledes. z §.
1 och 2 Mom. likaledes.
Äfwenledes bifölls Bewillnings-Utskottets sivar pä Anmarkningarne, rörande afgift ä DisconttAclier och i andra Actie-Werk insatta Capitaler. 9 8- Om Bewstlning af Sterbhus, Testamenten, Gäswor och Fidei-Commister- B.fölls Utstvttets swar pä Anmärkningarne.
; Arrikeln.
Om Bewillnings - afgift t progressivt förhastande för större förmögenhet.
Bifölls att hwar och en, hwars Bewillning uppgär till so R:dr stall, till bestämmande af hans progressiva afgift, för Berednings-Colnmitteen i det
Distrikt, der han är stattstrifwen, till pröfning as Taxerings.Colmnittäm och med rättighet till afdrag af skulder, uppgiswa hela sin behallna inkomst, ware sig af Fastighet, Rörelse eller Capitaler.
Den progressiva afgiften stall endast ä en sadan behållen inkomst beräknas.
Embels- och Tjenstemän stola derwid stna Lön, inkomster med sin e> skilda förmögenhets behållning sammanräkna.
Skulle härigenom brist uppkomma i den af den progressiva afgiften paräknade.
Summan, ansäg Ridderstapet och Adeln ersättning ä andra Artiklar deremot wara att påräkna.
4 Ar - »5Z8 Den io Augustk.
4 Artikeln:
Om Bewillnings-afgift för wika Ofwerflöds- Artiklars bruk och nyttjande.
Bifölls Utskottets sivar pä Anmärkningarne.
5 Arrikeln: Om Mantalsssrifningar, Commitlierna, och Besivär öfwer deras argarder. l, 2 och z §.§:rne biföllos. 4 §- Beslöts att Taxeringsmännen i Staderna skulle utses kill ett lika antal Ledamöter,. bland skattjkyldige af alla Ständ, i fall tillgäng dertill finnes. 5 §. i mom- bifölls enligt Utskottets sivar pä Anmärkningarna. 2 mom.
Att för Committöerna i Stockholm lamma proportion i antalet af olika Sränds Ledamöter iaqttagas, som för andra större Städer, z mom.
BiföllS Ulssottets sivar pä Anmärkningarne 6 Arrikeln:
Om uppbörd, afkortningar och redogörelse 1 §.
Bifölls Utskottets sivar pa Anmärkn. 2 §.
Likaledes z §.
Bifölls Utskottets sivar pä Anmärkningarna, samt Borgare - Ståndets till denna § tillstyrkta tillägg.
Bestöts att till aflöning af Häradsskrifware m. fl. wid Taxeringarna behöflige Tjenstemän, samt andra omkostnader, blott en half procent af hela Bewillnings' Summan skulle bestämmas Angående anwändandet af möjligen uppkommande öfwcrskott ä de genom Bewillningen inflytande nredel, gillades UlskortelS förflag i swaret pä Anmärkningarna, dock med tet tillägg, att om i följe af Ridderskapet och Adelns beslut om ändring i den progressiva asgiftens utgörande, någon brist i den ge - Den ro Augusti. 2xzZ genom en sädan afgift päräknade Summan, skulle uppkomma, densamma först of detta öswerjkott komma att ersättas; hwarjemte anmärktes alt bestämmas borde af hwilken den af Utskottet förestagne nedsättning af Bewillningen skulle »verkställas, anseendes Ridderskapet och Ädekn för sin del, att Fullmägkige i Banken och RiksgaldSContoirct borde till Kongl. Maj:t uppgifwä förslag till en sadan nedsättning, enligt de af Riksens Ständer härom k Bewillnings - Förordningen gifna sörnkrifter.
Atterligare förenade sig Ridderskapet och Adeln med de öfriga trenne Ständen i frägan om LandtTullarnes upphäfrvande, i följe hwaraf, ett swar, i enlighet med Riks-Ständens enhälliga beslut, kill Kongl. Mant pä desi Nådiga Proposition i underdånighet kommer an öfwcrlemnas.
Till förbättrande wid Redactionen, anmäldes ytterligare »vid s Art. 4 §. att ett »nera bestämdt ord än oberoende, "mätte utwäljas, att s Art- 7 §. s mom. i Belvillnings - Utskottets första förslag matte förfalla, eller göras tydligare.
Sluteligen destöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att, med godkännande af Bewillnings-Utskottets första förslag, i allt hwad ej, genom de nu fattade bestut, blifwit ändradt, öfwerlämna sä »väl berörde förslag, som de nu gjorda besluten till Bewillnings- Utskottet, att under sammanjemkande, sä widl sig göra later, af samtelige Riks - Ständens meningar, och enligt de beslut, som, der jemkning ef äger rum, genom Nämd böra afqöras, upprätta en fullständig redaktion af Bewillnings « Förordningen, hwilken lill justering sedermera till Riksens Ständer ingiswes. hlt supra. klx krotocollo, A. 6.
Lil vers tolpe. »54» Den ro Augustt.
Utdrag af protocovet, hältet hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln, wid Urcima Riksdagen i Orebro den to Aug. 1812.
S- D- 8öretogs till slutelig! afgörande Bewillnings-Ulstottcts, den Zo Julli pä bordet lagda, Betänkande, rörande afgiften pä Bränwinsbranning, jemte bemäldte Utstötts, den 8 Aug. pä bordet lagda, swar pä de Anmärkningar, som, genom äterre, mifier, wid det förra blifwit gjorda, och stadnade derwid Högs.
Ridderst. och Adeln i följande beslut: r:o.
Bifölls den 0 '
Bewillnings - Ukstottet gjorde jemkning i afseende s Pannornas matning. 2:0.
Bifölls Utffotts! , i betz sivar afgifne, yttrande, rörande Hemmam ifgiften. Z:o. Beslöt Högloft, .idderffapet och Adeln att PannerymdS-afgiften för Pannor ifrån och med 80 lil! 90 kannors rymd stall förhöjas enligt det af A lmänna Beswärs- och Economie- Utstottets uppgifne sörftag. 4:0.
Bifölls Bewillnings - Utstottets förflag till afgift för den andra tillärna Pannan, utöfwer 90 kannor. 5-o.
Bifölls Utstottets förslag om afgift för de Pannor, som nyttjas till större rymd, än man ester Hemmanswarbet, äger att begagna. 6:0.
Bifölls att afgiften, utöfwer Consumlions-afgiften, för Städerna icke mätte förhöjas. 7:0.
Bifölls att Consumtions - afgiften mätte förhöjas till 12 si. för hwarje Skattstrifwen mansperson, och qwinnokönet derifrån fritagas. 8:0.
Bifölls Utstottets yttrande i dest 7 punct. 9:0.
Bifölls den z:de puncten.
Och Den ro Augustd Ls4» Och gaf Högloft.
Ridderstapet och Adeln för öfrigt till alla delar sitt bifall till Utstottets förslag: rörande afgift för BränwinSbränning.
Hwad siuteligen rörde frägan om förbud mot införsel af Utländskt Branwin och Romin samt andra starka drycker, wille Ridderstapet och Adeln, under förklarande af sitt tillstyrkande till ett sadant förbud, i underdänighet öfwerlemna detta mäl till Hans Kongl. Maj:ts nädiga godtfinnande.
Ut supra. blx krotocollo, ^ 6.
Utdrag af prsto dllet, hället hos Högloft.
Ridderstapet o^Mdeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den ro Aug. 1812.
S- D- §äredrogs ä nyo Stats-Utstottets, den 8 Augusti pa bordet lagda, utlåtande, angående Riksdagsmannen Eric Swen ssons Memorial, rörande tillökning i arfwodet för Riksens StänderS Deputerade till deltagande i Sfwer-Nevision af KrigsRäkenstaperne, och blef detsamma, jemte derwid gjorde anmärkning, till bemälte Utstött äterremitteradt.
Ut supra. klx kiotocollo, /V Q. Lilverstolps.
Ridderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i örebro den ro Aug. 1812.
S- D- 8öredrogs ä nyo och Bifölls Stats - Utstottets den 8 Augusti pä bordet lagda, Utlåtande, angående Riksens StänderS för deltagande i Ofwer Re - 2542 Den ro Augusti.
Revision af Krigs, Räkenstaperna utsedda Deputerades berättelse, rörande Krigs-redogörelse och Revisions - Merkel. vt supra. Lx kiotocollo, O. Silverstolpe.
Urdrag af prococollet, hållet hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i wrebro den io Aug. rZir.
S. D. 8örcdrog§ Allmänna Beswärs- och Ekonomie, UtskottetL Betänkande, öfwer Herr CommerceRädet
San tessons giorda Motion huru med Bränwinsbränningen fran den r nästkommande
Oc, tober till årets stut ma förhällas, hwilket af Högloft.
Nidderffapel och Adeln bifölls. vt supra. Lx krotocollo, 6.
Utdrag af protocollet, hället hos ^Zgwörd. prest-Stän-et, wid Urtima Riksdagen i Orebro den »o Aug. 1812.
S- D. ^§fter noggrann öfwerlaggning om Bewillnings - Utstottets den 8 dennes pä bordet lagde Utlåtande, öfwer de inom Riks-Ständen gjorda anmärkningar wid samma Utskotts den 29 sistl.
Julii afgifne Project till Allmänna Bewillningens utgörande fran och med ar ,8»Z, har Prest-.Standet skäligt funnit, att sistnämnde Project med de ändringar derminnan, hwilka uti förstberörda Utlåtande blif.vit föresiagne och tillstyrkte, för sin del antaga - Den ro Augusts. 254; kaga och godkänna; med följande inom Ståndet sa, som nödige ansedde rättelser, nemligen: r:v. Det sivar uppå P est-Standets anmärkning, att löntagare utur de a6 pios usus auslagne Castor, destomindre borde fa göra dee uri 2 Arr. 8 §. omfLrmälde afdrag af Räntorne, >om dels af de fleste fädane fulla 6 procents afkastning är utan allt afdrag påräknad, till wista deraf owilkorligen beroende Fromma Stiftelser, dels ock dcste Fonder till storsta delen äro grundade pa enstildce Testamentarisk.
, Dispositioner, hwaruci ingen rubbning lag! gen fär eller bör göras, hwilket Utskottet tili desi sednare Betänkande afgifwit, nemligen: att bifall till Scandets yrkande i denna del skulle lända till rubbning i den antagna principen, kunde Ståndet sa mycket mindre finna antagligt, som lhskottet sjellt frangatt berörde princip, da det tillstyrkt, att Gäldenären kill Disconterne icke ka göra något afdrag af Näntorne, af det skäl, att der Län blott giswas pa kortare tid och räntan MiV förut erlägges.
Enligt Ståndets »förgripliga me, ning hade detza för Läntagare tryckande omständigheter snarare bordt föranleda till winnande af afdrag för defia Läntagare.
Men da sadant icke skett och principen redan är rubbad, och det till förmän ej mindre för Staken än äfwen för Private Actie Ägare, som thy förutan torde kunna päräkna wida mer, än laglig ränta, för sine uti Diskonten insalta penningar, gör Ständet sig den säkra förhoppning, att de Resp. Med-Stånden, med afseende uppä ofwan aberopade skäl, upplyst lära finna t/enligt bifalla hwad Prest, Ständet härutinnan östat och för sin del bestutit, nemligen: att Läntagare utur de aä PO» »544 Den 10 Augusts.
xio8 nsus anflagne Fonder, lika sa ival sam utur Disconterne, icke fa göra afdrag i intereste-beloppet; anseendes
Ståndet ett sädant stadgande desto,nindre kunna kallas obilligt, som det, sadant oaktadt alltid torde finnas förmånligt, att utur förstberörda Fonder erhälla stående Län. 2:0.
I anseende till utskottets uppgifna förstag, till anwandande af tet öfwerstott, sou, öfwer den päräknade Bewillnings-Summan kunde inflyta, erkände Prest - Ständtt a ena sidan der wara högst önskelig!, om berörde öfwerffott möjligen kunde disponeras till lindring i de dryga Bewillnings-afgifterne, särdeles för 4)e /attigare Folk-clasterne; men dä Ständet deremot ä andra sidan erinrade sig, att, i händelse Kongl. Maj:t finner nägon Krigs - Rustning nödwändig, Riksens Ständers Rikögalds-Contoir kommer, att om ett betydligt penninge - bidrag anlitas, hwilket möjligen skulle kunna leda till mitztroende för Riksgälds-Sedlarne, en statlig agiotering och deraf följande oredor samt kanhända i framtiden till nödwändigheten af en ny plan för deras realisation, sä framt Riksens Ständer icke i förwäg arv betänkte uppä, att igenom betydligt förökande af den Fond, som till RiksgaldsSedlarnes inlösande är anslagen, berörde menliga följder i god tid förebygga; ansäg Prest-Ständet för sin del skäligt, att i omwänd ordning antaga Bewillnings-Utskottets förstag tili öfwerstottsmedlens anwandande, lill minstning eller utestutande af wista Bewillnings.
Artiklar, sa att det öfwerstott^ som af Bewiliningen kan inflyta, öfwer den päräknade Summan, ätminstone till största delen mä säsom en ytterligare tillgäng till Riksgälds»'Sedlarnes inlösande insättas i Riksens Ständerö Vank intill nästa Riksdag.
D'en is Augusti. 2545
För öfrigt och dä Ständet, under äberopande af dest genom särstildt Protocolls Utdrag af denna dag, redan meddeldte beslut, rörande Mantals,krifningarne, i det ändamål som Regeringsformens 71 §. och Riksdags-Ordningens zi §- omförmäla, af desta Beslut får lämna de öfrige Resp.
Stånden del, med wördsam och wänlig inbjudning, att häruti instämma, förbehäller sig Ständet öppen talan; ej mindre i afseende pä de ändringar och tillägg, med hwilka de öfrige Ständen torde antaga ifrägawarande Bewillnings-Förordning, än i anseende till den nya redaktion, af denna Författning, som Bewillnings - Utskottet utlofwat. suprs.
Tx prvtocollcr, s. Lil. ^.1m«gui8t.
Utdrag af protocollet, hället hos ^ögwor^. prest'Ståndet, wid Urtima Riksdagen k wrebro den LS Aug. »Sls. S. D. ^fter pröfning af Bewillnings - Utskottets den 8 dennes pä bordet lagda utlätande, öfwer de anmärkningar, hwilka inom Riks- Ständen blifwir gjorda, wid samma Utstötts de 29 sistl.
Julii af» gifna Betänkande, rörande afgisterne för Beanwtnstiliwerkningen, fann Prest-Ständet, oagkadt dest förut yttrade och ännu fortfarande önskan, att leke mera, än en 90 kannors
Panna mätte af någon fa nyttjas, nu mera sedan zme