Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konsistorium vill visserligen en sådan redovisning hädanefter afgifva, om Eders Kongl. Maj:t sådant i nåder aktar nödigt; men tillåter sig dock i underdånighet den anmärkning, att stipendia collectanea utgöra en intrad, som helt och hållet heror på välviljan och godtycket, på råd och lägenhet.
— 469 — Vidkommande sedan särskilt anmärkningarne vid Götheborgs Stift, förekommer: l:o att anslagen* till Folk-skollärare seminarium väl synas, såsom af Seminarii-föreståndaren lyftade, men icke redovi sade, ehuru just, enligt registret öfver de till Kongl.
Kammar-Rätten sista redovisningsåret ingifna räkenskaper, redogörelse för dessa anslag blifvit lemnad sub pag. 549—557.
En dylik redovisning har Seminarii-föreståndaren också genom Konsistorium årligen tili Kongl.
Stats-Kontoret aflemnat.
Någon speciellare har han icke kunnat afgifva’ emedan han uppbar ensam hela anslaget, så länge det utgjorde 500 R:dr; men sedermera när det förökades tili 666 R:dr 32 sk., skulle, enligt Kongl. Majrts nådiga skrifvelse i ämnet, Sångläraren af detta belopp uppbära 100 R:dr.
Detta inträffade ej förr än sistlidet år och kommer denne Sånglärares enskilda qvitto att medfölja den för året 1846— 1847 till Kongl. Kammar-Rätten ingående räkenskap.
Beträffande 2:dra anmärkningspunkten eller Magister Rudgrens lån ur Stiftets cassa-emeritorum, måste Konsistorium medgifva, att kassan, genom redovisarens uraktlåtenhet, icke blifvit crediterad för någon ränta å samma lån intill den 30 Juni 1846; men då sjelfva lånet likväl finnes upptaget, anser Konsistorium i underdånighet saken på det sätt blifva afbulpen, att kassan, vid nu snart skeende redogörelse, godtgöres för 2:ne års räntor på en gång, enär kapitalet ingalunda derigenom hvarken förändrat valör eller utseende, och dessutom just sjelfva lånebeloppets upptagande i credit tyckes visa, att låntagaren verkligen den ifrågavarande räntan i vederbörlig ordning erlagt.
Den nådiga Remisshandlingen får Konsistorium härhos underdånigst återställa.
Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärda, Stormäktigste, Aller nådigs te Konung!
Eders Kongl. Majrts ■** '■ ■ allerunderdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, D. W. Dunckel. B, Wådström.
Niclas Beckman. A. Hagborg.
Thunberg. F. B.
Grundell. — 470 — Carlstads Stifts Konsistor» underdåniga Utlåtande, i anledning af 1847 års Revisorers Berättelse om granskningen af Konsistoriernas räkenskaper.
Stormäktigstc Allcrnådigste Konung!
Genom nådig Remiss af den 3o sistlidne December, har Eders Kongl. Maj:t täkts infordra Konsistor» underdåniga Utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna Berättelse, angående samma år verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, uti hvad berörde granskning rörer Konsistoriernas räkenskaper öfver de under deras vård stående kassor och fonder; och får Domkapitlet, till åtlydnad häraf, i den ordning
Revisorernes anmärkningar förekomma och för så vidt de angå detta Konsistor» räkenskaper, i underdånighet anföra följande:
Saknaden af fullständiga register och genom hela räkenskaps-bandet fortgående paginering, som Revisorerne funnit . i sin mån hafva betydligen försvårat granskningen af de många särskilda räkningarne, hvilkas antal från vissa Domkapitel förmälas uppgå ända till 5o och derutöfver, vågar Domkapitlet, för sin del, anse ej vara af den betydenhet, att, till underlättande af en möda, hvaröfver förre Revisorer ej yttrat någon klagan, den vida större mödan vid upprättandet af ifrågavarande register och paginering må redogörarne åläggas.
Vid §. 2.
Under uppgift, det Carlstads Domkapitel varit ett bland dem, af hvilka årlig redovisning blifvit lemnad för de af Rikets Ständer, enligt interims-staterna af 1819 och 1833 samt sednare anordningar, , till svagt lönte Lärare vid Elementar-läroverken anvisade anslag, yttra Revisorerne sig, för sin del, icke kunna godkänna hvad i detta afseende blifvit, i förklaringar öfver 1843 års Stats-Revisorers anmäkningar, af åtskillga Konsistorier andraget, hvilken redovisning
Revisorerne anse, för vinnande af enhet och likstämmighet, böra af alla Konsistorier aflemnas.
Domkapitlet får, med anledning häraf, dels i underdånighet upplysa, att den af Revisorerne uppgifna redovisning för berörde lönemedel från detta Konsistorium icke ägt rum annorlunda, än hvad angår de behållningar, hvilka, såsom kaduk-medel af Lärare-löner, ingått till — 471 Stiftets byggnads-kassa, dels i underdånighet förklara sig ej hafva anledning frångå sin, uti förklaringen öfver 1843 års Stats-Revisorers anmärkning, uttalade öfvertygelse, att det ej synes af behof påkalladt, det redovisning afgifves till Kongl. Kammar-Rätten för dessa medel, hvilkas utbetalande säkrast kontrolleras af Lärarne sjelfva, åt hvilka de äro anslagna.
Skulle det ökade besväret med en sådan, i Domkapitlets tanke öfverflödig, redovisning i Kongl. Kammar-Rätten blifva räkenskapsförarne ålagdt, torde det ej skäligen kunna ske utan ersättning, och sålunda derigenom uppstå en ökad kostnad för Lärarne, hvilket Domkapitlet ej annat kan, än anse obilligt.
Vid §. 3 tillåter sig Domkapitlet äfven i underdånighet vidblifva hvad det i förklaringen öfver anmärkningarne af i843 års Revisorer underdånigst anfört, i afseende på redovisning inför Kongl. KammarRätten för influtna och utbetalda stamboks- och kollekt-medel: att berörde redovisning synes alldeles obehöflig, enär både
Domkapitlen och vederbörande församlingar tillfyllest kontrollera redovisningarnes riktighet.
Att ålägga räkenskapsförarne så väl denna, som den i föregående §. omförmälda, nya redovisnings-skyldighet och ett deraf föranledt ökadt arbete, vågar
Domkapitlet anse så mycket mindre billigt nu, sedan en icke obetydlig nedsättning af provisionen för uppbörd och redovisning af allmänna medel ägt rum genom Kongl. Brefvet den g Februari 1844- Vid §. 4, rörande Carlstads Stift särskilt, har Domkapitlet slutligen nåden yttra, i afscend2 på den af Revisorerne gjorda anmärkning vid åtskilliga, uti Stiftets byggnads-kassa upptagna, men i Revisorernes tanke för densamma främmande, utgifter, såsom för inbindning af Svensk Författnings-samling, prenumeration af Post- och Inrikes tidningar, årslön åt Konsistorie-vaktmästaren o. s. v., att för bestridandet af berörde oundgängliga utgifter ingen annan kassa här finnas, hvaraf medel kunna dertill erhållas, än byggnads-kassan, för hvilken dock dessa utgifter för Stifts-styrelsens behof ej torde vara så alldeles främmande, enär nämnde kassas årliga inkomster, utom räntemedel å dess förut ägande kapital, utgöras af kaduk-medel, som af presterliga lägenheter utgå på presterskapets bekostnad.
Skulle emedlertid byggnads-kassans medel ej anses böra härtill användas, erfordras till meranämnde utgifters bestridande ett anslag af allmänna medel, hvarom
Domkapitlet i sådant fall finnér sig föranlåtet att göra underdånig framställning.
— 471 — Den i nåder remitterade anmärknings-handlingen får
Domkapitlet liärhos underdånigst återställa.
Framhärda med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Aller nådigste Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, J. C.
Söderberg. J. M. Malmstedt. E. E. Östling. J. A. Millen. L. M. Groth. Carlstads Domkapitel den i5 Januari 1848. L. G.
Sjöholm. — 473 — Wisby Stifts Konsistorii underdåniga Utlåtande, i anledning af 1847 års Revisorers Berättelse om granskningen af Konsistoriernas räkenskaper Storinäktigste Allernådigste Konung!
Det af Eders Kongl. Maj:t i nåder anbefallda Utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna Berättelse, angående samma år verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, får Konsistorium underdånigst härmed öfverlemna.
Med djupaste vördnad trohet och nit framhärda, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. Eneqvist. D. Soderberg. Wisby den 26 Januari 1848.
Carl Cramer.
Reinicke.
Carl Ahlberg. 60 — 474 — Underdånigt utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers är 1847 afgifna Berättelse angående samma år verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning.
Hvad Revisorerne anmärkt, att vid inbindningen af Konsistorie-räkningarne icke samma ordning blifvit följd under båda revisionsåren, torde derifrån härleda sig, att under berörde år ombyte af Konsistorie-notarie skett, och att den nuvarande Notarien, vid expedierandet af 1846 års räkenskaper, i någon mån följt annan ordning, än hans företrädare vid räkenskaperna för år i845. §. 3.
Öfver stipendia collectanea föras vid Konsistorium behöriga räkningar, af hvilka hädanefter afskrifter skola blifva till Kongl. Kammar-Rätten afsända.
Kollekt- och stamboks-medel för uppförande af nya kyrkor uppbäras icke på Gottland, till följd af Kongl. Cirkulärbref vet den 29 Oktober 1799. §. 4. Wisby Stift. 1:0 Genom Kongl.
Brefvet den 2 Juni 1887, bifogadt i afskrift under Litt. A, är Konsistorium tillåtet att af byggnads-kassan bestrida de här anmärkta utgifterna. 2:0
Hvad rörande de anmärkta 108 R:dr 8 sk. i skolkassan blifvit vidtaget, är af Rektor Scholae i särskildt utlåtande, Litt. B., anfördl. 3:o
Af utgifter för Konsistorii behof äro i 1845 års räkenskaper följande poster icke verificerade, nemligen: prenumeration å Post- och Inrikes-tidningar 11 R:dr 16 sk, Kyrkolags-samlingen 4 R'dr 3o sk. 10 rst„ landt-postpurto 6 R:dr 23 sk , emedan qvitto derå icke kunnat erhållas, samt 31 R:dr 32 sk., såsom stående utgifter, för hvilka Konsistorie-notarien anskaffar Stifts-cirkulärer till Konsistorii ledamöter och arkivet samt skrifmaterialier.
A de smärre utgifterna, 7 R:dr 4° sk-, för postporto, tidnings-annonser m. m., hafva icke heller qvittenser blifvit meddelade. 4:o
De anmärkta, af framlidne Konsistorie-notarien, Prosten Gustafsson oredovista 942 R:dr 4^ sk. 1 1 rst. till byggnads-kassan samt i5o R:dr 11 sk. 7 rst. lill kassa-emeritorum äro numera af Gustafssons konkursmassa berörde kassor godtgjorda. — 475 — 5:o
De i räkningen öfver kassa-emeritorum afförda 92 R:dr 3a sk. 4 rst. har Konsistorium till dess vice Notarie! utbetalt för 3^ månaders tjenstgöring år 1846, med stöd af Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse den 12 November i845, bifogad i afskrift, under Litt. C. Wisby Domkapitel den 26 Januari 1848.
Litt A. CARL JOHAN etc Vår ynnest etc.
Uti skrifvelse af den 10 näsllidne Maj, håfven J afgifvit underdånigt förslag i fråga om dispositionenen af de, fränden 1 Maj i833 till samma dag i836, inom Wisby Stift insamlade så kallade vakans-medel, utgörande 1,082 R:dr 23 sk., hvilkas användande till Läroverkets mest behöfvande kassor borde, enligt Skol-ordningens 2 Sect.
3 Kap. 4 § > Vår nådiga pröfning underställas.
Härvid håfven J andragit, att kassa-emeritorum, som hittills icke beliöft anlitas, utgjorde 6,800 R:dr, allmänna premie- och fattig kassan, under samma förhållande, något öfver 400 R:dr, bibliolheks-kassan nära 1,900 R:dr, samt att gymnasii premie- och fattig-kassa, med omkring 60 Rxlrs årlig utgift, vunnit en tillökning af 90 R.dr utöfver primitiva fonden.
Men deremot hade gymnasii byggnads-kassa, hvilkens första fond utgjort blott 1,000 R:dr och som sedermera ei hållit behållna inkomsterna under nådår af trenne smärre ecklesiastika lägenheter, fått vidkännas så betydliga kostnader, att hennes behållna kapital, den 1 Maj 1834, varit nedsatt till 3oo R:dr.
Berörde kostnader hade hufvudsakligen bestått i det inköpta gamla stenhusets totala reparation och inredning till gymnasie-lius, utom hvars framgena underhåll, årligen förekommo smärre oundvikliga utgifter, till hvilkas bestridande hitintills ingen fond,eller tillgång funnits såsom: lill Edert arkivs vidmakthållande, författningars årliga inbindning, skrifmaterialier, ved för Edert sessions-rum, en pedells och en urmakares årliga arfvoden, porlo-afgift för de lill landtförsandingarne utgående bref, inköp af Stats-kalendern och stundom en eller annan bok i ämnen rörande E der embets-förvallning, samt prenumeration å Slats-lidningen; hvilka utgifter i medeltal uppgingo till 70 å 80 R:dr årligen, och Hvartill hit - J. Eneqvist. D. Söderberg.
Care Cramer. N. Reinicke.
Carl Ahlberg.
- 476 — intills Stiftets byggnads-kassa måst anlitas; på grund hvaraf,, J underdånigst anhållit; att ofvanberörde besparade vakans-medel, 1,082 R:dr 23 sk.^ måtte få tilläggas sistnämnde kassa, med vilkor attj så länge gymnasie-huset skyddades för större olyckor, denna kassas stående kapital icke finge, utan nådigt tillstånd., tillgripas, hvaremot endast af hennes årligen inflytande räntor skulle användas hvad som till husets nödvändiga vidmakthållande och omförmälda mindre utgifter erfordrades.
Efter öfvervägande af hvad J sålunda underdånigst anfört och upplyst, håfve VI velat i nåder tillåta, att ifrågaställa vakans-medel må, på sätt J föreslagit, Wisby Stifts byggnads-kassa tilläggas och jemväl till expensers betalning användas.
Eder detta till nådigt svar och underdånig efterrättelse, befalle Yl Eder Gud allsmäktig nådeligen.
Stockholms Slott den 2 Juni i83y. CARL JOHAN.
Hartmansdor ff. Likheten med orginalet betygar, Wisby den 24 Januari 1848, Carl Ahlberg.
Litt. B. Till Wisby Högvördiga Konsistorium.
Rörande de i Wisby skole-kassas räkning 1845, såsom 8 års ränta å L.
Gufstafssons skuld, utbalanserade 10S R:dr 8 rst., får jag upplysa, att Gustafsson, såsom af skolans handlingar synes, redan 1841 var lagsökt, men att rättegång om den af Gustafsson åt skol-kassan medgifna inlecknings giltighet gjordes anhängig vid Gottlands Södra Häradsrätt, som dömde skol-kassan samma inteckning förlustig, hvarefter vädjades till Hofrätt, som förklarade Häradsrätten obehörig att målet upptaga och undanröjde dess dom.
Skolkassans mortpart, Herr Löjtnanten Bolin, sökte då hos Kongl.
Maj:ts restitutio fatalium, men fick afslag.
Rättegångens tillvaro har jag i de upplysningar, jag plägat vidfoga hvarje års räkenskaper, städse anmält; först den 23 sistlidne Oktober erhöll jag de handlingar, som fordrades, för att slutligen göra skol-kassans rätt gällande.
Herr Löjt - — 477 — nant Bolin har, den 2 sistlidne November, mot vissa vilkor, fåLt sig af Collegium Scholasticum inteckningens öfvertagande medgifvet och har förbun dit sig att, inom af Collegium utfäst tid prestera nöjaktiga inlecknings-hand lingar.
Emedlertid lärer ur den intecknade egendomen endast 3:ne års ränta utgå; och som efter Gustafsson inga tillgångar finnas, och af hans närskylda ingenting står att vinna samt tillfrågade jurister afstyrkt all rättegång rörande öfriga räntan för de år, under hvilka rättegången fortgått, så kommer i nästa kassa-räkning 6 års ränta att atskrifvas.
Klinte den 16 Januari 1848. J. II.
CitAMeit.
C. OSCAR etc.
Uti skrifvelse den 11 nästlidne Oktober, håfven J underdånigst förmält, hurusom Notarien hos Eder, Prosten och Kyrkoherden i Atlingbo pastorat samt Ledamoten af Yår Vasa Orden, Magister Martin Gustafsson, hvilken, efter att hafva i fyra år såsom Amanuens tjenstgjort, år 1801 förordnades till Konsistorie-notarie, samt från denna tid nämnde tjenst oafbrutet bestridt med en förmåga och skicklighet, som af allmänna förtroendet blifvit på flerfaldigt sätt erkända, numera vore, såsom n5 år gammal, urståndsatt att fullgöra de många tjensten åtföljande åligganden; och då redan innan det behof af tjenstebiträde åt Gustafsson uppstått, som under de sednare åren varit oundgängligt, en Amanuens blifvit af Eder antagen, merändels på det sätt, att någon af stadens prestman i berörde egenskap tjenstgjort, utan alt derför åtnjuta någon annan ersättning, än förmånen af den dubbla tjensteårs-beräkningen, som Gustafsson, med nådigt tillstånd, till honom afstålt; men delta vedergällnings-sätt hvarken öfverensstämde med numera rådande åsigter eller i någon målto motsvarade den möda och det ansvar, som hädanefter i vida större mån, än tillförene, komme alt drabba den anställde Amanuensen, ocb än mindre vore tillräckligt att honom en längre lid vid tjensten bibehålla, så vida ej något lämpligt arfvode kunde honom beredas; så hemställen J underdånigst, att, så länge sådant, på grund af nuvarande förhållanden, funnes hehöfligt, en Arna - — 478 — nuens eller vice Notarie mätte få af Eder antagas, hvilken, efter hand och i den mån nödigt pröfvas, öfverloge Konsistorie-notariens göromål och vid denna befattning finge åtnjuta så väl den ordinarie Notarierne vid
Domkapitlen tillkommande tjensteårs-beräkning, som en årlig aflöning af Trehundra tretiotre Riks lalér 16 sk.
Banko, som, enär någon annan mera lämplig tillgång icke kunde af Eder föreslås, borde utbetalas af Stiftets kassa-emeritorum, hvilken väl egentligen vore att påräkna för Skollärares behof, men dock syntes kunna för ifrågavarande ändamål anlitas, enär Konsistorie-notarien destomindre kan anses såsom för skolslaten främmande, som han å denna stat, i egenskap af Ephori Sekreterare, njuter sin väsendtligaste aflöning samt är räkenskaps-förare och redogörare för Läroverkens betydligaste kassor; hvartill komme, att ifrågavarande kassa härtill äger full tillgång, enär den_, enligt sednast afslutade räkenskaper, äger ett kapital af 10,437 R:dr Banko, och några utgifter i och för det med nämnde kassa närmast afsedda ändamål icke äro att snart emotse, då ingen bland Gymnasie- och Skollärarne ännu uppnått högre ålder; förmälande J vidare, att då Kongl. Majit, vid Prosten Gustafssons år 1833 i nåder skedda utnämnning till Kyrkoherde i Atlingbo, med anledning af hans underdåniga anhållan, att med nämnde beställning få förena Konsistorie-notarietjenslen, i nåder förklarat, att Kongl. Majit ville låta på Eder ompröfning ankomma, huruvida Guslafsson må tills vidare och så länge han dertill äger förmåga, samma ijenst bestrida; så tillkommer väl
Eder en ompröfnings-rätt härutinnan, af hvilken J likväl icke ville
Eder med den skärpta stränghet begagna, att Gustafsson, som för ålderdom och sjuklighet icke vidare förmår till alla delar bestrida den tjenst, han i 44 år innehaft, skulle densamma beröfvas och derjemte sin nödtorftiga bergning, enär behållna inkomster af pastoratet, efter afdrag af den der anställde vikariens aflöning, endast utgör 80 tunnor spanmål, hvarförutan jemväl borde i betraktande tagas, det han ännu, efter förmåga, med ihärdighet bestrider de tjenste-åligganden, som inom embetsjummet låta sig i vanlig ordning utföra och i många hänseenden är Eder tili gagn, förmedelst sin rika erfarenhet och kännedom både afäreadernas gång och de särskilda förhållanden, som inom Stiftet kunna äga rum.
Detta håfve
Yl uti nådigt öfvervägande tagit; och som VI för godt funnit i nåder bifalla hvari J sålunda i underdånighet föreslagit och hemställt, så meddele Yl
Eder sådant härigemm till nådigt svar och underdånig efterrättelse; befallande Eder etc.
Slott den 12 November 1845.
OSCAR. F. O.
Likheten med orginalet intygar, Wisby den 24 Januari 1848, Carl Ahlberg. — 479 — Kuratorernes öfver Kong i. och Hvitfeldtska Stipendie-Inrättningen underdåniga Utlåtande, i anledning af 1847 års
Revisorers anmärkningar vid räkenskaperna för nämnde Inrättning. §tonnäktigste Allernäd igste Honung!
Genom nådig Remiss af den 3o sistlidne December, har Eders Kongl. Majit anbefallt Kuratorerne öfver Kongl, och Ilvitfeldtska Stipendie-inrättningen att inkomma med underdånigt Utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers förra året församlade Revisorer, på sätt bifogadt transumf af deras afgifna Revisionsberättelse innefattade, yttrat rörande, denna Inrättnings förvaltning åren 1844 oc'x 1845; och få, lill underdånig åtlydnad häraf, Kuratorerne afgifva följande underdåniga förklaring:
Beträffande första anmärkningspunkten, eller att Kuratorerne ännu icke, i enlighet med hvad Eders Kongl.
Maj:t i nåder föreskrifvit, inkommit med underdånigt förslag till Instruktion för Stipendie-inrättningens styrelse och till Reglemente för utlåning af Inrättningens medel, så hafva hinder fortfarande mött för samma förslags upprättande; men Kuratorerne hafva nu ytterligare förehaft detta ärende och skola detsamma än vidare handlägga, så att berörde förslag må kunna under loppet af detta år till Eders Kongl. Maj:t insändas.
Hvad Revisorerne i andra punkten anmärkt, anse Kuratorerne icke föranleda till annat yltrande, än att räkenskaperna utvisa huru Stipendiefondens inkomster blifvit, använda; och i anledning af anmärkningarne ' DO i tredje punkten, få Kuratorerne underdånigst upplysa, att räkenskaperna fullständigt upptaga förhållandet med utlånta medlen, derför ock redogöres i den uppgift öfver kapitalfonden och samtliga inkomsterna, hvilken, efter hvarje bokslut, till Eders Kongl. Majit årligen insändes; samt då uti aflönings-staten andra utgifter rätteligen icke torde böra upptagas, än de, som för Inrättningens förvaltning erfordras och blifvit bestämda, hafva Kuratorerne ansett de af Eders Kongl. Maj:t beviljade särskilda arfvoden till lärare vid Gymnasium, ehuru dessa årligen utgå, dock vara tillfälliga och till förvaltningskostnaden icke hänförliga, samt alltså lämpligen icke kunna under titel ”aflöning” bokföras.
— 480 — Kuratorerne, som härhos underdånigst återställa remisshandlingarne, framhärda med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Aller nådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigster tjenare och undersåte, Ol. Im.
Götheborg den 12 Januari 1848.
Joli. Brusewitz. — 481 — Kongl. Kammar-Rättens underdåniga Utlåtande, i anledning af en under 1847 års Statsrevision gjord anmärkning vid Kongl. Kammar-Rättens Aktoratsräkningar.
S t o r ni ä k t i £ s t e A ! 1 e r n å d i g s t e Konung!
Efter det Rikets Ständers Revisorer, uti deras år 1847 afgifna Berättelse, angående den samma år verkställda granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, i anledning af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätts aktoratsräkningar anmärkt, att åtskilliga summor voro under åren 1844- och i845 i räkenskaperna afskrifna, utan att de Kongl. Bref eller de beslut, på grund hvaraf dylika afskrifningar ägt rum, blifvit åberopade eller bilagda, samt Eders Kongl. Maj:t behagat, genom Remiss af den 2 December sistlidet år, till Kammar-Rätten öfverlemna transumt af berörde Berättelse, i hvad den rörde denna omständighet, med befallning att deröfver afgifva underdånigt Utlåtande; så har Kammar-Ratten ansett nödigt i frågan böra éj mindre vice Advokat-fiskalen, än de tjenstemän inom Öfver Revisions-Departementet, hvilka granskat nu ifrågavarande 2:ne aktorats-räkningar; och är, med föranledande häraf, uti afgifna yttranden andraget, af vice Advokat-fiskalen; att ingen post vore uti Advokatfiskals-Kontorets aktoratsräkningar för dessa år afskrifven, utan att den verifikation, i stöd hvaraf afskrifningen skett, blifvit åberopad eller bilagd, samt att, hvad de öfriga Kontorens aktoratsräkningar beträffade, vice
Advokatfiskalen ansåge sig endast böra yttra den öfvertygelse, att icke andra poster i sistnämnde räkningar blifvit afskrifna, än sådana, till hvilkas afskrifning lagliga skäl förefunnits; och af de Civil-Räkenskaps-Kontorets tjenstemän, som räkningarne specielt granskat: alt dervid väl förekommit, huruledes några poster varit afskrifna, utan att afskrifningsåtgärdens behörighet funnits bestyrkt, men att förhållandet i dessa fall blifvit, med ledning af diarierna, undersökt, och hvarvid inhemtats, att posterna varit sådana, från betalning hvaraf, enligt till KammarRätten ankomna Kongl Maj:ts nådiga skrifvelse!’, befrielse eller eftergift vunnits.
Med underdånigt tillkännagivande af hvad sålunda är vordet anfördt, får Kammar-Rätten, som anser det vara med behörig räkenskaps 61 - 482 — ordning öfverensstämmande, att för hvarje post, som afskrifves, verifikation bör finnas, derjemte i underdånighet anmäla, det vederbörande blifvit förständigade alt för framtiden, vid granskning af aktoratsräkningarne, noga tillse, att för der tilläfventyrs förekommande afskrifningssummor behöriga verifikationer äro bilagda eller åtminstone åberopade, samt, i annat fall, förhållandet till Kammar-Rätten inberätta.
Den remitterade handlingen varder i underdånighet återställd, och Kammar-Rätten framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Aller nådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts Underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, All g'- voll HARTMANSDORFF. C. E. Alander.