Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B. finnes ' ' bifogadt; hvarjemte Revisorerne, för att underlätta öfvei’sigten och jem förelsen af så väl de till Riksgälds-Köntoret under hvartdera året influtna summor, som derifrån utbetalda medel, ansett sig, lika med föregående Revisorer, höra i sjelfva Berättelsen intaga en särskild, under vissa hufvudtitlar sammanfattad, uppgift ä samma inkomsters och utgifters belopp under hvartdera revisions-äret.
Inkomster: under år 1815. under år 1846 Allmän bevillning samt tidningsoch kortstämplings-afgifter, jemte observationsmedel, . . .
R:dr 2,056,590: 44. 5. 2,079,513: 29. 4.
Skatteköpeskillingar och ekeskogslösen.
Kapitalafbetalningar och räntor å för vissa föremål eller under längre tid beviljade lån „ Återbetalningar af lyftade kredi tivmedel
Dito af tills vidare förräntade medel, jemte derå upplupna och godtgjorda räntor, .
Ersatta förskotter.
Återbekomna besparingar å utbetalda anslagssummor.
. „ Enligt Rikets Ständers beslut, till Riksgäids-Kontoret öfverlemnade eller för dess utgifler anvisade kontanta tillgångar „ Deponerade medel. .
Orätt insatta medel.
Tillfälliga inkomster. 5,650: 16. 7. 6,684: 8. 1. 62,318: 36. 8. 80,793: 25. 1. 17,198: 47. 1. 29,387: 33. 5. . 1,274,531: 19. 4. 976,908: 4. - 1,842: 43. 8. 254,808: 38. 3. 3,381: 47. 9. 145: 31. 8. 1,378,570: 17. 3. 32,065: 40. 1,708: 16. — — - ... 162,666: 32. — 5: 37. 9. 245: 41.
Summa R:dr 4,801,799: 38. 6. 3,623,219: 42.10. ^ 8,425,019: 33. 4. - 13 — Utgifter: under år 1845. under år 1846*. 22,383: 253,454:
Årliga anslagen till Hans Maj:t Konungen och till statsbehofvens fylla lide samt med ordinarie statsregleringen gemenskap ägande utbetalningar R:dr 2,089,331:
Extra statsregleringen vid 1840 och 1841 års Riksdag tillhörande anslags-summor, med undantag af anslagen för folkundervisningen, „ Yid 1844 och 1845 års Riksdag beviljade tillfälliga stats-utgifter utan återbetalningsskyldighet .
„ Utaf anslagen för folk-undervisningens befrämjande „
Lyftade kreditivsummor.
„ För vissa bestämda föremål beviljade låneunderslöd och emot ålerbelalnings-skyldighet meddelade försk otter „ Kapital-afbetalningar och räntor å Riksgälds-Kontorets skulder, utom den för Strömsholms kanals ombyggnad afsalia fond, „ Deponeradt belopp för fullföljden af rättegången angående en gammal kronofordran Kostnader för Riksdagar och Statsrevisioner samt aflöning och expenser för Justitie-Ombudsmannen och dess Expedition „
Förvaltnings- och uppbördskostkostnader samt pensioner m. m.
„ Restitutioner „
Tills vidare förräntade medel. „ 41. 8. 2,211,360: — 424,201: 24. 6. 188,110: 15. 8. 906,362: 3. 5. 750,334: 13. 4. 3. g. 27,762: 12. 2- — •— 502,580: — — 107,759: 39. 9. 107,952: 4. 7. 250,463: 2. 9. 247,883: 2. 9. 197,366: 32. — — 123,460: 5. 5. 20,396: 42. 7. 61,980: 41,953: 216,914: 38. 7. 59,536: 26. 3. 38. - 163,838: 23. 4. 31. 4. 214,121: 19.1— Summa R:dr 4,695,631: 21. 2. 4,493,875: 15. 8. — 9,189,506: 36. 10.
Allmänna Bevillningens belopp. — 14 —
Vid ofvanstående inkomst- och utgifts-summors jemförande, visar sig, att Riksgälds-Kontorets inkomster för år 1845 med 106,168 R:dr 17 sk. 4 rst. öfverstego utgifterna för samma år, hvaremot under år 1846 ett motsatt förhållande ägde rum, emedan inkomsterna då understego utgifterna med icke mindre än 870,655 R:dr 20 sk. 10 rst., hvilket hufvudsakligen måste tillskrifvas den under sistnämnde år verkställda lyftning af största delen utaf mindre krediti vet, samt då äskad och erhållen godtgörelse för bristerna i Riksstatens förslags-anslag för år 1845.
Till följd af den härigenom föranledda skillnaden mellan Riksgälds-Kontorets inkomster och utgifter under sistlidet år, har för derunder förefallna utbetalningar ej allenast hela den vid årets början innestående behållning å Kontorets inkomst- och utgifls-räkning i Rikets Ständers Bank måst användas, utan äfven det å Banken för bestridande af Riksgälds-Kontorets utgifter anvisade kreditiv betydligt anlitas, så att deraf vid slutet af året voro uttagna R:dr 759,969: 19. 10. hvilken1 summa motsvarar det belopp _, hvarmed Riksgälds-Kontorets utgifter för begge åren 1845 och 1846, utgörande tillhopa .
R:dr 9,189,506: 36. 10. öfverstego samma års inkomster, eller .
. R:dr. 8,425,019: 33.
4. med tillägg af den vid 1844 års slut innestående behållning å Kontorets förenämnde Bankoräkning . 4,517: 31. 8. ■8,429.537: 17.
- Varande denna kreditivskuhl under loppet af näsllidne
Maj månad till fullo betald.
Under åberopande af hvad 1845 års Revisionsberättelse, sid. 12—14, härom innehåller, få jemväl nu församlade Revisorer fortsätta de vid föregående
Revisionsförrättningar meddelade utredningar af det, i egenskap af allmän bevillning, för hvart och ett år till Riksgähls-Kontoret influtna och i dess räkenskaper redovisade beloppj häruti dock ej inberäknade restantierna å, den under namn af centonal i 1835 års Bevillningsförordning stadgade särskilda afgift.
På sätt af åberopade
Re - — 15 — visionsberättelse inhemtas, hade, efter afdrag af utbetalda restitutioner samt utaf Riksgälds-Kontoret förskottsvis godtgjorda taxeringskostnader inom Stockholms stad, men med tillägg af 1841 och föregångna års restantier, såsom allmän bevillning för är till detta Verk influtit, eller vid derstädes förefallna ränteliquider innehållits, föreden 1 Oktober 1845, . .
R:dr 2,026,897: 28. hvartill hör läggas den bevillning, hvilken för år 1842, och möjligen äfven för nästföregående år, ytterligare ingått under 1845 års sista qvartal, eller efter den tid, hvartill den af sednaste Revisorer härom meddelade uppgift sig sträcker, 56: 46. 5.
Den Riksgälds-Kontoret alltså tillgodokomna bevillning för år 1842 R:dr 2,026,954: 26.
5. öfver stiger följaktligen denna afgifts i 1841 års
Be villningsförordning beräknade årliga belopp af . 2,000,000: med R:dr 26,954: 26. 5.
Enligt hvad mera nämnde Berättelse vidare utvisar, hade Riksgälds-Kontoret utaf den för är 1843 belöpande allmänna bevillningj efter enahanda afdrag, under samina och nästpåföljande år samt de trenne forsta qvartalerna af år 1845, uppburit tillsammans R:dr 2,009,446: 31. 9.
Sedermera hafva utaf 1843 års bevillning ytterligare influtit följande belopp, nemligen: under 4:de qvartalet 1845 .
R:dr 233: — 8. „ år 184Ö, med tillägg af restantier å 1842 och äldre årens bevillningsmedel, . . 4,230: 24. 1. 4,463: 24.
9. tillsammans R:dr 2,013,910: 8. 6- hvilken summa således med 13,910: 8. 6- öfverskjuter det belopp, Rikets Ständer såsom allmän bevillning för år 1843 sig åtagit.
Af 1844 (°ers bevillning bade, efter enahanda afdrag, jemlikt samma Revisionsberättelse, till och med slutet af September månad 1845, influtit . . R:dr 1,898,025: 12. — Efter denna tid, har den till Riksgälds-Kontoret lefvererade uppbörd af sistnämnde bevillning utgjon. unde Oktober, November och December|månader 1845 . . .
R:dr 88,912: 12. 7. Transport: 88,912; 12. 17. 1,898,025: 12. 4. — 16 — Transport: 88,912: 12. 7. 1,898,025: 12. 4. under år 1846 ....
„ 18,865: 42. — „ 3:ne första qvartalerna af innevarande år 1847, med tillägg af restantier för 1843 och föregångna år, 3,753: 40. 6. ^ ^ Summa R:dr 2,009,557: 11. 5.
Och har således den för år 1844 influtna, allmänna bevillning endast med 9,557: 11. 5. öfverstigit den vid utfärdandet af då gällande Bevillningsförordning påräknade årliga summa.
Såsom bevillning för år i845j har Piiksgälds-Kontoret dels fått mottaga, dels vid derifrån utbetalda lifräntor samt upplupna intressen å Trollhätte slussverks lottsedlar innehållit: under samma år, den till Riksgälds-Kontoret derunder influtna bevillning för arf oell testamenten häruti inberäknad, men det utbetalda beloppet af Stockholms stads taxeringskostnader deremot afdraget R:dr 29,161: 19. 3. „ år 1846 1,953,648: 20. 8. „ de trenne första qvartalerna af år 1847 . „ 24,946: 19.
4. eller tillsammans R:dr 2,007,756: 11. 3. hvilket belopp följaktligen med 7,756: 11.
3. öfverskjuter den bevillningssumma, som i 1841 års Förordning finnes uppgifven.
Utaf den allmänna bevillning, Rikets sednast församlade
Ständer för år 1846 sig åtogo till ett påräknadt belopp af R:dr 1,730,000: har, med inberäkning af den under loppet af samma år influtne arfs- och testamentsbevillning samt innehållna räntebevillning, men med afdrag af derunder godtgjorda taxeringskostnader samt restituerade bevillningsafgifter, Riksgälds-Kontoret redan, före slutet af nästlidne September månad, fått uppbära. . . . 1,787,633: 19. 3.
Enligt 17 — Enligt hvad Fullmäktiges protokoller utvisa, hafva Fullmäktige, Tidningsstämmed hänsigt till de nya och förändrade stadganden, rörande Tidnings- pelafgiften. stämpel af gif temas beräknande och utgörande, hvilka förekomma i den efter sednaste Riksdag utgifna stämplade Pappersförordning, funnit nödigt meddela åtskilliga tillägg och förändringar uti förut gällande föreskrifter i afseende på ticlningsstämplingens förrättande samt erläggandet och redovisandet af derför fastställde afgifter.
Af sådan anledning och till åstadkommande af ökad kontroll samt dittills saknad enhet uti redovisningen för den å särskilda orter verkställda stämpling af tidningspapperet och för de i följd deraf influtna medel, hafva Fullmäktige, ej allenast uti ett, i Författningssamlingen infördt, Cirkulär till Kongl. Majrts samtlige
Befallningshafvande sammanfattat de stadganden och bestämmelser, som härvid skola tjena till efterrättelse, utan äfven lastslällt och på enahanda sätt till vederbörandes kännedom meddelat formulärer till de uti ifrågavarande hänseende erforderliga redogörelser och sammandrag m. m.
Likaledes hafva Fullmäktige, beträffande slämplingen af papperet för de här i hufvudstaden utkommande tidningar, utfärdat en särskild Instruktion för den RiksgäldsKontoret tillhörande personal, som skall besörja denna stämpling; varande alla sålunda meddelade nya och förändrade föreskrifter tillämpade från och med den tid, då nu gällande stämplade Pappersförordning, i fråga om tidningsstämpelafgifternas belopp, trädt i verkställighet.
Till upplysning om resultatet af de vid sednaste Riksdag vidtagna beslut rörande nyssnämnde afgifts beräknande, få Revisorerne tilllägga, att, enligt Riksgälds-Kontorets räkenskaper, har den till detta Verk influtna tidningsstämpelafgift, från och med den 1 Juli 1846, då det nya beräkningssättet tog sin början, till samma dag innevarande år, utgjort 15,311 R:dr 5 sk. 8 rst., hvilken summa med nära 5,000 R:dr öfverstiger enahanda afgifts influtna belopp, 10,451 R:dr 46 sk. 11 rst., under tiden från och med den 1 Juli 1845 till och med den 30 Juni sistlidet år.
Sedan, af Riksgälds-Kontorets, under åren 1789—-1834, i allmän- Riksgäidssedna rörelsen utgifna Kreditsedlar_, eller de så kallade Riksgäldssedlar- larne och den ne, 17,155 R:dr 36 sk., motsvarande, efter 1802 års realisationsgrund, f“r d®ras ll1~ 11,437 R:dr 8 sk.
Banko, ytterligare blifvit under år 1845 invexladej tsTfond.3 ^ — 18 — så utgjorde de vid sistnämnde års slut, enligt Riksgälds-Kontorets räkenskaper, utelöpande dylika sedlar ett sammanräknadt belopp af 412,828 R:dr 45 sk., eller 275,219 R:dr 14 sk.
Banko, hvarför vederbörande sedelinnehafvare, jemlikt Kongl.
Kungörelsen den 14 Februari 1835, förlorat all rätt till betalning.
— I anledning af sedermera bos Fullmäktige väckt fråga, angående bokförandet af den behållning, som, efter den för dessa sedlars inlösen sålunda stadgade preskriptionstids förlopp, återstod af den fond, hvilken, till följd af Rikets Ständers beslut vid 1823 års Riksdag, utaf Bankens medel blifvit afsatt för invexlingen af Riksgäldssedlarne äfvensom Koppar skilj emynts-poletterna, hafva Fullmäktige, enligt protokollet för den 13 Mars 1846, förklarat: att då samma fond allt dittills varit bokförd såsom enjRiksgälds-Kontorets tillhörighet, och då Rikets Ständer, hvarken vid sednast förflutna eller föregångna Riksdagar, vidtagit något beslut angående användandet, vare sig till afbetalning å Bankens fordran eller andra föremål, af det öfverskott, som, efter det skyldigheten för Riksgälds-Kontoret att inlösa meranämnde sedlar upphört, kunde förefinnas; ansågo
Fullmäktige sig icke befogade att i omförmälda hänseende meddela någon annan föreskrift, än att ifrågavarande behållning, deruti jemväl det belopp, som motsvarade de från Riksgälds-Kontoret utgifna och ännu gångbara Kopparpoletterna vore inbegripet, borde fortfarande i Riksgälds-Kontorets räkenskaper bland dess tillgångar upptagas, med anteckning, att invisningar å samma behållning, under tiden intill nästa Riksdag, icke finge utställas för annat ändamål, än invexlandet af besagde Poletter.
Till följd af detta förklarande och sedan Fullmäktige derjemte förordnat, att beloppet af de Riksgäldssedlar, till hvilkas inlösande Riksgälds-Kontoret, jemlikt ofvanåberopade preskriptionsförfattning, icke vidare vöre förpiigtadt, borde ur Riksgälds-Kontorets räkenskaper afföras, bär en samma belopp motsvarande kapitalvinst för meranämnde
Verk upptagits uti 1845 års hufvudbok, hvilken vinst äfven inverkat på här förut uppgifna förhållanden mellan Riksgälds-Kontorets tillgångar och skulder vid ej mindre nyssnämnde och sistlidet års slut, än vid början af innevarande års tredje qvartal.
Dock som Banko-Styrelsen, i motsats med nu anförda åsigt, ansett, att det, efter upphörandet af Riksgäldssedlarnes inlösning, befintliga öfverskott af den härtill bestämda fond tillhörde Banken, samt att det återstående beloppet deraf, då fonden icke för det afsedda ändamålet vidare erfordrades, borde till sistnämnde Verk återgå; så har samma belopp, jemlikt bemälte Styrelses föreskrift, blifvit från Riksgälds-Kontorets räkning i Banken uttaget och disponeradt såsom afbe - - 19 — talning å Bankens fordran för det tillskott, hvarigenom merberörde fond uppkommit.
Efter erhållen kännedom om den å Banko-Styrelsens sida sålunda vidtagna åtgärd, hafva väl Fullmäktige i RiksgäldsKontoret, medelst skrifvelse af den 8 Februari innevarande år, underrättat förrbemälte
Styrelse, alt de icke kunde godkänna samma åtgärd, utan yrkade, att den af Banken disponerade behållningen måtte på Riksgälds-Konlorets dervarande räkning åter insättas; å hvilket yrkande Banko-Fullmäktige likväl, enligt deras härå aflåtna svar, icke fästat afseende.
Vid sådant förhållande, och då Fullmäktige i RikgäldsKontoret al hvad Banko-Fullmäktige, till stöd för sitt förfarande, anfört, icke funno någon anledning att frånträda det framställda yrkandet, hafva förstnämnde Fullmäktige beslutat att hos Rikets nu sammanträdande
Ständer göra anmälan om hvad som uti omförmälda hänseende förekommit, på det att bestämd föreskrift, huru med öfverskotta af ifrågavarande fond bör förhållas, må varda af Rikets Ständer meddelad.
, Ehuru delta ärende således, till följd af Fullmäktiges nu anförda beslut, kommer att blifva föremål för Rikets Ständers vidare pröfning , kunna Revisorerne dock ej underlåta uttala den åsigt, att det belopp, liv; ironi fråga är, åtminstone icke för närvarande, kan anses såsom en Riksgälds-Kontorets kapitalvinst; åberopande Revisorerne för öfrigt hvad de, i anledning af den nu verkställda revisionen af Bankoverket, rörande samma fråga yttrat.
Under den i Riksgälds-Kontoret ännu fortfarande invexlingen af de från detta Verk, i början af innevarande århundrade, utgifna Koppar skil jemy utspoletter å i och i sk.
Riksgälds, har, sedan 1844 års slut, sådant mynt till följande belopp i vexling influtit, nemligen: år 1.845 R:dr 574: 36. — „ 1846 „ 780: — — och under Januari till och med Augusti månader 1847 „ 240: — — Summa R:dr R:gs 1,594: 36.
— Enligt Riksgälds-Kontorets räkenskaper, skulle de ännu utelöpande Kopparpoletten ut, vid nästlidne September månads början, utgöra ett sammanräknadt belopp af R:dr 111,122: 47. 3., svarande emot 74,081 R:dr 47 sk. 6 rst.
Kopparskilje mynts-polet terna. 20 — Granskning af Riksgälds-Kontorets till Revisorernes granskning nu aflemnade Riksgälds-Kon- bufvudböcker för åren 1845 och 1846 hafva förut i detta Yerks Revitorets hufvud- sjons_]£ontor blifvit reviderade; hvarunder någon anmärkning vid 1846 0ClCr' års hufvudbok icke förekommit, men i afseende på hufvudboken för år 1845 samt dertill hörande verifikationer och räkenskaper har, enligt en af Revisions-Kamreraren undertecknad och sistnämnde hufvudbok bifogad handling, anmärkts, att det under samma år till Riksgälds-Kontoret inbetalda kapital- och räntebelopp för 2:ne i särskilda egendomar inom staden Borås intecknade byggnadslån, uti den öfver dessa lån upprättade räkenskap, blifvit affördt å det ena lånet, i stället för att mellan begge lånen fördelas.
Denna oriktiga afföring har dock, på sätt vederbörande låneinnehafvares conti utvisa, vederbörligen rättats uti samma conti för år 1846.
Under den af Revisorerne verkställda granskning af 1845 års huf vid 1845 ars vudbok bär dessutom blifvit anmärkt, att, oaktadt förre Nummerlotterihufvudbok.
J£0llektören I.
Enggrens uppbörds-balans, 143 R:dr 5 sk. 8 rst., under nyssberörde år till fullo liqviderades och redovisades genom inbetalning af 41 R:dr 42 sk. 11 rst., samt aflemnande af åtskilliga till den kungjorda, men inställda ll44:de Nummerlotteri-dragningen af Enggren försålda och sedermera åter inlösta lottsedlar, finnes endast den inbetalda kontanta summan å nämnde balans afförd; hvaremot det öfriga balansbeloppet, 101 R;dr 10 sk. 9 vst, eller den summa, insatserna å de inlösta loltsedlarne utgjorde, blifvit upptaget såsom Riksgälds-Kontorets återstående fordran vid årets slut.
Likaså och, fastän de sålunda infriade och aflemnade loltsedlarne äro bilagda verifikationerna till samma hufvudbok, har Riksgälds-Kontorets skuld till ”lottsedel-innehafvare för insatser uti omförmälda Lotteridragning,” in-och utbalanserats med ett oförändradt belopp af 159 R:dr 36 sk.; hemställande Revisorerne, att dessa oriktigheter måtte vid afslulamlet af innevarande års hufvudbok varda rättade.
Bokföringen af I sammanhang med granskningen af Riksgälds-Kontorets hufvudeitra och till- böcker, hafva Revisorerne ansett sig böra efterse, huruvida och på falliga stats- p vaq säft cle förändringar i afseende på bokföringen inom delta u gi erna. yerp^ hvilkas framtida iakttagande Fullmäktige, enligt sitt utlåtande (sid. 63—64) öfver sednast församlade Revisorers anmärkningar, beslutat, blifvit verkställda uti de räkenskaper, som derefter äro upprättade och afslutade.
Härvid hafva Revisorerne funnit, att den af Fullmäktige föreskrifna särskilda räkenskap, eller så kallade Afräkningsbok öfver alla af Rikets Ständer, i egejiskap af extra eller tillfälliga statsutgifter j beviljade och till utgående från Riksgälds-Kon - tor et, enligt nu gällande Reglemente, anvisade anslags- och lånesummor, blifvit upplagd och behörigen fortsatt för ej mindre de 2:ne sednast förflutna än innevarande år; upptagande denna räkenskap uti särskilda kolummer: l:o de §§ och mom. af Reglementet, hvarpå utbetalningarne sig grunda; 2:o beloppet af hvar och en utaf Rikets Ständer anvisad anslags- eller lånesumma samt hvad deraf för hvarje år bör utbetalas; 3:o föremålet, hvartill stats-anslaget eller lånet blifvit af Rikets Ständer beviljadt eller af Kongl.
Maj:t disponeradt; 4:o nummer och datum å härom till Fullmäktige ankomna Kongl. Bref; 5:o den för hvarje särskildt företag anslagna eller disponerade summa; 6:0 dagen, då livart och ett häraf utbetaldt belopp anordnades; 7:o utbetalningarne under hvartdera af förenämnde trenne år, samt deras totalsumma under alla tre åren; och 8:0 det vid slutet af denna tiderymd icke uttagna, fastän disponerade anslags- eller lånebelopp.
Uti omförmälde afräkningsbok finnes dock ej någon egentlig hufvudräkning, på sätt Fullmäktige förordnat; utan hafva, i dess ställe, upprättats 3:ne särskilda, för Revisorerne jemväl uppvista general-sammandrag!, eller ett för hvartdera året, hvilka innehålla samma slutsummor, som förekomma uti de sammandrag, sorn Fullmäktige föreskrifvit för de 3:ne hufvudtitlar, derunder stadganderna angående ofvanberörde utgifter blifvit i nu gällande Reglemente sammanförda.
Hvad Fullmäktige föreskrifvit, rörande ifrågavarande räkenskaps afslutande' för hvarje år samt fortsättande med in- och utgående balanser, är hittills endast iakttaget i afseende på sammandragen.
En sådan årlig afsilning al den egentliga afräkningsboken kan ej’ heller verkställas, utan förändring af denna boks nuvarande form oeh uppställningssätt, emedan densamma icke, i likhet med vanliga räkenskaper, består af vissa conti, deruti hithörande summor på- eller afforas, utan egentligen af 3:ne särskilda fortgående tabeller öfver skedda anvisningar och utbetalningar å de under hvardera af Reglementets nyssnämnde titlar upptagna utgiftssummor.
De af Fullmäktige meddelade och i åberopade utlåtande, sid. 64, Föreskrifna änanförda föreskrifter, angående intagandet i Riksgälds-Kontorels buf- dringar och vudbok af ej mindre särskilda conti för hvart och ett i Reglementet ullagg 1 Rlks" upptaget statsanslag, derå utbetalning under årets lopp ägt rum, än ^hurv^dhok^ äfven dylika fortgående conti för alla frän Riksgälds-Kontoret utgifna lån, så länge de äro obetalda, hafva vid upprättandet af både 1845 och 1846 års hufvudböcker blifvit vederbörligen iakttagna.
Vidare bar stadgandet, rörande biläggaudet vid hufvudbokens utgående balansconto af en afskrift utaf hufvudräkningen öfver de extra och tillfäl - Extra och tillfälliga anslagssummors upptagande i hofvudbokcn.
Arfvoden till Bankens och Stockholms 1’ost-Kontors tjenstemän. — 22 — liga statsutgifterna blifvit fullgjordt på det sätt, att ofvan omförmälda sammandrag för åren 1845] och 1846 bifogats liufvudböckerna för samma år.
Men deremot har Fullmäktiges föreskrift, att inom linien uti huvfudbokens conti för de, i egenskap af särskilda statsanslag, utbetalda summor skall antecknas hvarje anslags i Reglementet uppgifna ursprungliga belopp och hvad deraf före årets början uttagits, hvarken i 1845 eller 1846 års hufvudbok blifvit iakttagen.
Efter att hafva noga öfvervägt så väl det af 1845 års Revisorer, sid. 17 i Revisionsberättelsen, framställda förslag, att i Riksgälds-Kontorets hufvudbok måtte uppläggas särskilda räkningar för de i hvarje § af gällande Reglemente bestämda anslag och tillgångar, som ock de af Fullmäktige, i deras utlåtande, sid. 59—63, häremot anförda betänkligheter och erinringar, få nu församlade Revisorer, för sin del, förklara, att de instämma uti berörde förslag, dock med de jemluiingar och iakttagelser vid detsammas verkställighet, som Professoren Bråkenhjelm och Grosshandlaren Berg, uti sitt
Fullmäktiges utlåtande bifogade särskilda yttrande, sid. 71—72, uppgifvit och tillstyrkt.
I öfverenstämmelse härmed, anse Revisorernesåledes, att hvarje anslag, som, enligt Reglementets föreskrift, ovilkorligen måste, efter skeende reqvisition, under årets lopp af Riksgälds-Kontoret utbetalas, äfvensom de vilkorligen beviljade anslagssummor, hvilka, jemlikt från Kgl. Maj:t ankomna nådiga Bref, skola under året, i stadgad ordning, hällas vederbörande tillhanda, höra i särskilda conti uti Riksgälds-Kontorets hufvudbok för samma år uppdebiteras; och att följaktligen hvarje verkställd utbetalning bör å sitt behöriga conto alföras, samt det återstående beloppet, såsom Riksgälds-Kontorets skuld vid årets slut, utbalanseras; hvarförutan, till upplysning om hvad i afräkning å hvart och ett anslag förut blifvit utgifvet, det ursprungliga beloppet af samma anslag, jemte deraf före årets början skedda utbetalningar, böra inom linien å det för anslaget öppnade särskilda conto antecknas.
I anledning af 1845 års Revisorers anmärkning, sid. 16—17, rörande ulbetalningen af de i Reglementet för Riksgälds-Kontoret bestämda arfvoden till vederbörande för hufvudbokens af slutande äfvensom till åtskilliga Tjenstemän i Banken samt vid Stockholms PostKontor j anse sig nuvarande Revisorer böra upplysa, att den föreskrift i Tjenstgörings-ordningen,j hvarpå denna anmärkning var grundad, under den sedan sista Revision förflutna tid blifvit behörigen iakttagen.
Det nya bokfö- Till följd af Rikets Ständers vid sednast hållna Riksdag vidtagna och ringsssttet för i 27 § af Riksgälds-Kontorets Reglemente meddelade beslut, angående — 23 ett förändradt bokföringssält i afseende på de byggnadslån, hvilka Städernas erätskilliga städer af Riksgälds-Kontorets medel erhållit, har en sådan hå*Ina byggsärskiicl räkenskap, som Rikets Ständer föreskrit'vit, från och med år 1845, nads,i'n blifvit upprättad för alla dylika lån.