Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta alternativ hade dessutom det väsendtliga företräde, att trafikstationen blir anlagd alldeles utmed sjön Båfven, hvarigenom de folkrika och bebyggda trakterna omkring denna sjö under den största delen af äret får en beqväm vattenkomnmnikation alldeles intill jernvägen.
Från Sparreholm fortsätter banan norr om nyssnämnde .sjö, passerar på korta afstånd Jäfversnäs och Mälby och framgår derefter i trakten af Flens kyrk», förbi Orresta, nordvestra hörnet af Kyrksjön, Stenhammar samt vidare öfver ett sund af sjön Waldemaren vid Ilålbonäs; derifrån (ifver Oppäng, förbi Ramsta gästgifvaregård, Skalunda, Walla och Strökärr till den punkt, omkring en fjerdedels mil sydost om Catrineholm, der den blifvande jernvägsstationen af detta namn kommer att anläggas.
Linien emellan Stockholm och Södertelje lades först under arbete.
De arbetskommenderingar nr Arméen, som för året voro beordrade å denna linie, förlädes sålunda: kommenderingen ur Nerikes regemente, bestående af 470 man korpraler och soldater och hvilken inryckte på arbetslinien den 16:de
Maj, förlädes med 250 man vid Westberga*.
100 man vid Nyboda backe och de öfrige vid lägenheten Lerkrogen.
Den 18:de inryckte Södermanlands regemente, 730 man korpraler och soldater, af hvilken styrka hälften förlädes vid Tumba pappersbruk och hälften vid det f mil vester derom belägna Rönninge, och den 21:ste samma månad inryckte Helsinge regemente, af lika styrka, och förlädes med hälften omkring Huddinge kyrka, hälften vid egendomen Flemmingsberg.
För hela denna, nära 2,000 man starka, kommendering måste särskilda baracker, de flesta flyttbara, upptimras.
De arbeten, sorn under året pågingo å vestra stambanan från Stockholm, bestodo hufvudsakligast af terrasseringar, och de anmärkningsvärdaste mellan Stockholm och Södertelje voro följande: å Södermalm, mellan Fatburen och Arstaviken, hvilket verkställdes af arbetare från korrektionsinrättningen å Långholmen; banken öfver Arstaviken, i hvilken utfylldes nära 12,000 kubikfamnar sten och grus
Detta arbete bedrefs dels genom accord med skeppare, hvilka urlastade sina med grus fyllda farkoster i banklinien, dels genom transport af fyllnadsänmen från terrasseringen å Södermalm; bergsprängningarna vid Liljeholmen och tunneln under Nyboda backe.
Sistnämnde arbete föregicks genom nerspränguing af djupa schakter eller brunnar framför de blifvande tuiinelöppningarne, hvarefter tunnelns öfre hälft från hvardera ändan började utsprängas.
Vid årets slut var af hela tunnellängden, 932 fot, en sammanlagd sträcka af 230 fot pä nämnde sätt uttagen.
Arbetet fortgick natt och dag med hvarje 8:de timma hvarandra aflösande arbetslag och fortskred med omkring 2 fot i längd för hvarje dygn; banken öfver Westberga-ängen, 2,500 fot lång, med en medelhöjd öfver naturliga marken af omkring 15 fot; — 12» — bergsprängningarne förbi Brännkyrka, eller emellan Westberga och Lerkrogen, der en öppning af 3,000 fots längd och 35 fots djup under bergets högsta del måste utsprängas; utfyllningen af bankar öfver Djupåsmyran och Skeppsmyran samt sprängningsarbetena på båda sidor derom.
Banken öfver Djupåsmyran är 1,000 fot lång, och fast botten påträffades å djupaste stället först omkring 70 fot under kärrets yta; sprängnings- och jordarbetena vid Flemmingsberg; banken öfver Tullingesjöns södra ända, hvilken bank har en höjd af nära 70 fot öfver vattenytan och ända till 115 fot öfver den fasta botten, å hvilken utfyllningen hvilar.
Af de 24,000 kubikfamnar, som banken beräknades komma att erfordra, voro ungefär hälften vid årets slut utfyllde; vid Tumba fullbordades tvenne särskilda bankfyllningar öfver den såkallade Qvarnsjön, den ena med en längd af 700 fot i vattenytan och ett djup till fast botten af 25 fot; den andra 530 fot lång med ett djup af 30 fot; bergsprängnings- och jordarbetena vid Rönninge; öfver en vik af sjön Uttran fullbordades en bank af 400 fots längd med ett djup till fast botten af 25 fot; bergsprängnings- och jordarbetena vid Hagaberg; På andra sidan Södertelje pågingo med en mindre arbetsstyrka följande arbeten, af hvilka de på andra sidan Bergasjön icke började förr än under Juli månad; straxt vester om Södertelje kanal en bankfyllning af 1,000 fots längd med en medelhöjd öfver naturliga terrängen af 18 fot; sprängningar å båda sidor om den blifvande tunneln vid Bränninge och, i sammanhang dermed, utfyllning af bank öfver sjön Lanaren.
Tunnel-längden bestämdes till 465 fot.
Banken höjer sig 25 fot öfver Lanaren, har en längd i vattenytan af omkring 500 fot och dess största djup under samma yta är 35 fot; utfyllning af bank öfver Gliasjön påbörjades.
Denna bank har ett djup till fast botten af ända till 30 fot och en längd i vattenytan af 1,100 fot; fyllnings- och sprängningsarbetena från Lögsjön förbi Nyqvarn; de stora jordarbetena vid Mölnbohl och Långbro; fyllnings- och sprängnings-arbetena vid Wisbohammar och utfyllning af bankarne ifver Frösjön, af hvilka den ena är omkring 700 fot lång och den andra 800 fot; sprängnings- och fyllningsarbetena vid Stjernhof och Fastmyra samt utfyllning af bank öfver Kyrksjön: 17 — ISO — sprängnlngsar betena öster om Sparreholm och utfyllning af bänkar öfver Båfven; samt de vidlyftiga jordarbetena vid Oppäng, Ramsta, Stolpstugan och Strökärr på den vestligare delen af linien mot Catrineholm.
Ett vigtigt problem, som Hinge utgjort föremål för vetenskapsmäns och jernvägsingeniörers forskningar och försök, är preparering af sliperna, för att få dessa att längre motstå tidens åverkan.
Ehuru detta, problem måhända ännu icke blifvit nöjaktigt löst, ansåg jag mig likväl skyldig att göra försök i mindre skala med den prepareringsmethod, som hittills synes hafva visat de bästa resultaterna, nemligen Doktor Roucherie’s, en fransysk vetenskapsman.
För detta ändamål preparerades under ledning af Doktor Bouéherie’s härvarande agent ett antal af 7,000 sliper, hvilka sedermera blifvit nedlagde å banan på båda sidor om Södertelje.
Detta med jernvägsmedlen, till ett belopp af omkring 11,000 R:dr R:mt, bekostade experiment har ledt till den erfarenhet, att, om resultaterna motsvara hvad man väntar, böra, sedan jernvägarne blifva fullbordade, prepareringsinrättningar anläggas i skogrikare trakter af jernvägen, och sliperna derifrån på den färdiga banan sedan transporteras till de punkter å banan, der ombyte af sliper måste ske.
Men innan denna transport å jernvägen kan äga rum och prepareringsarbetet coneentreras på vissa punkter, der en rikligare tillgäng på skog finnes, later arbetet med någon vinst svårligen göra sig.
Det blir emellertid för jernvägarnes framtida underhåll af stor vigt att göra första utbytet af förruttnade sliper med sådana, som, pre.parerade, kunna motstå en längre tidens åverkan.
De under året utförda arbetsqvantiteter äro här nedan i ett sammanhang upptagne: 113,000 kubikfamnar jordarbete, 11,300 dito bergsprängning, 10,286 fot bana utsprängd genom berg, 230 » tunnel utsprängd till half höjd, 8,643 » bana utgräfd på ett djup af mer än 8 fot, 17,419 » bank upplagd till en höjd af mer än 8 fot, 43,489 » terrassering å jemnare terräng; således 2 mil 6.067 fot färdigterrasserad bana, 1 bro af 2: dra storleken uppförd och en påbörjad, 1 kulvert med 8 fots spann, 27 enkla afloppstrummor, 5,000 längdfot ballastning, — 131 — 7,100 längdfot omläggning af vägar, 2 broar för vägars ledande under banan, 9,584 längdfot stängselinur, 7,000 stycken sliper preparerade, 85,600 fot räler anskaffade (766 eng. tons), 1,050 fot jernväg med räler utlagd.
Arbetsstyrkan utgjorde under högsommaren i medeltal 4,200 man, af hvilka, såsom ofvan är nämudt, 1,930 man tillhörde arbetskoinmeirderingarne.
Dessa kommenderingar hemförlofvades under de sista dagarna af September och första af Oktober.
Vid 1858 års ingång var denna stambana fullbordad och öppnad för allmän trafik intill Ortofta, norr om Lund, 2,4 mil från Malmö.
Terrasseringsarbetena voro afslutade till .närheten af Sjunnerup, eller på en sträcka af två och trefjerdedels mil nordost ut från Örtofta, och förberedande åtgärder vidtagna för brobyggnaderna öfver Brå- och Rönne-åar.
Vid bangårdarna i Malmö och Lund voro stationsbyggnaderna uppförda, men icke inredda eller så färdiga, att desamma kunnat till trafiken helt och hållet öfverlemnas.
Enligt årets arbetsplan borde linien till Höör fullbordas för trafik, och terrrasseringsarbetena mellan Höör och sydöstra hörnet af Finjasjön afslutas samt stationsbyggnaderna i Malmö och Lund göras färdiga.
Från Örtofta framgår jernvägen, allt i nordostlig hufvudrigtning, öfver Ellinge, der den passerar Brå-ån, förbi Eslöf i Sallerups socken och strax norr om Stehags kyrka, hvarefter den följer en del af Ringsjöns nordvestra strand och dervid öfvergår samma sjös utlopp eller Rönne-å, vidare förbi Höörs kyrka, nära Akersberg, förbi Sjunnerup, Karlarp, Tjörnarps kyrka, Sösdala och Thomestorp fram till Finja-sjön.
Hela denna terräng är i tekniskt afseende särdeles fördelaktig, ehuru något mera kuperad än trakten söder om Örtofta.
Inga terrasseringsarbeten, nog anmärkningsvärda att särskildt omnämnas, förekomma här, och de enda märkligare konstarbeten, som erfordrades, voro ofvanomförmälda broar öfver Brå- och Könne-åar.
Den förstnämde af dessa broar har ett spann af 36 fot och den sednare tvenne spann af 50 fot.
Båda hafva landfästen af huggen granit samt öfverbyggnad af jern.
Inredningen af stationshus och godsmagasin i Malmö fullbordades, hvarjemte sist-^ nämnde byggnad blef utvidgad med en flygel, som inreddes till förråds-lokal.
Lokomotivstallet utvidgades äfven och gas inleddes å bangården.
Malmö stationshus är af sten i tvenne våningar, och har hufvudsakligen samma indelning som stationshuset i Götheborg, ehuru mindre.
— 132 — Bangårdsområdet i Lund utvidgades, stensattes och makadamiserades till en del.
Inredningen af stationshus och godsmagasin fulländades.
Mellan Malmö och Lund anordnades en anhalt-station vid Akarp.
En större banvaktarestuga apterades här till stationshus och ett mindre godsmagasin uppfördes äfven.
Vid Eslöf och Höör fullbordades stationshus och godsmagasiner, hvarjemte vid sistnämda ställe vattenstation med ett mindre lokomotivstall samt banhall framför stationshuset uppfördes.
Emellan sistnämda obåda stationer gjordes en provisionel station vid Stehag, som anordnades i likhet med Åkarps.
Trafikstationerna å banan mellan Malmö och Höör, dessa stationers afstånd från Malmö samt de klasser, hvartill desamma med afseende å deras relativa vigt för trafiken kunna hänföras, finnas här nedan i ett sammanhang upptagne.
Klass. Afstånd från Malmö.
Akarp 4 0,8 mil.
Lund 2 1,5 » Örtofta 3 2,4 » Eslöf 3 3,2 » Stehag provisionel station 4 » Höör 2 5 »
De särskildta slags arbeten, som under året blifvit utförde, upptagas här nedan i ett sammanhang: 41,200 kubikfaranar jordarbete, 6,550 längdfot färdigbildad bana, genom gräfning af mer än 8 fots djup, 1,075 dito dito bank, genom fyllning af mer än 8 fots höjd, 1 mil 11,125 fot terrassering å jemnare terräng; eller tillsammans 1 mil 18,750 fot färdigterrasserad bana; 2 viadukter, eller större broar, 1 mindre bro, 3 kulvertar, eller större afioppstruuimor, 5 dubbla afloppstrummor, 13 enkla dito 2 mil 21,950 fot ballastning, eller banans beläggning med ett 11 a 2 fot tjockt grusiager, — 133 - 2 broar för landsvägars ledande öfver banan, 2 större vägöfvergångar i banans plan, 37 mindre dito dito, 38,413 stycken sliper nedlagda, 213,415 längdfot räler dito, 5 mil 11,140 längdfot stängsel, 19 banvaktarestugor, 2\ mil elektrisk telegraf och signaler.
Arbetsstyrkan uppgick under Juni och Juli månader, då den var störst, till omkring 1,600 man.
Helsotillståndet var under hela tidon godt.
För de under året anskaffade lokomotiver, passagerare- och godsvagnar m. m. redogöres i den underdåniga berättelsen om trafikens bedrifvande å denna stambana.
Förberedande åtgärder och undersökningar i detalj för denna banas definitiva utstakning mellan Falköping och sjön Stråken, 3j- mil sydost från nämnde stad, började redan hösten 1857, sedan Eders Kongl.
Majit för detta ändamål anbefallt Dess och Rikets Stats-kontor att af befintliga tillgångar förskottsvis utanordna ett belopp af 15,000 R:dr Knnt, i afräkning å det anslag, Rikets Ständer hade beviljat till arbetenas påbörjande mellan Falköping och Jönköping.
Den definitiva utstakningen af denna del af södra stambanan, sådan densamma af Eders Kongl.
Majit under den 5:te Februari blifvit nådigst gillad, blef följande: Utgående från Falköpings jernvägs-station, tager banan till en början rigtningen rakt i söder och går derunder förbi Falköpings stad och Luttra kyrka, hvarefter den gör en krökning först till venster omkring de högsta sluttuingarnc af Alleberg och derefter till höger oinkringoden böjning, som Atra-ån här gör.
1 sydostlig rigtning .framgår jernvägen vidare förbi Asaka och Sandhems kyrkor, följer norra delen af sjön Stråkens vestra strand, förbi Olofsborg och Margreteholm, och öfvergår samma sjö i trakten af Rydforss bruk.
Detaljundersökningar för jernvägens vidare fortsättning till Jönköping företogos under året i sammanhang med de, som af Jernvägs-kommittéen verkställdes för södra stambanans utstakning emellan Jönköping och Finjasjön.
Terrängen emellan Falköping och Sandhem företer inga betydande svårigheter i tekniskt hänseende.
De märkligaste arbeten, som förekomma, äro terrasseringarna vid Smeby, på J å i mils afstånd från Falköping, sämt vid Asaka.
Sandhem inträder jernvägen i en mera kuperad terräng och emellan nämnde ställe och norra ändan — 134 — af sjön Stråken samt närmast intill öfvergången af denna sjö förekomma de vidlyftigaste jordflyttningarna på den först bearbetade delen af södra stambanan från Falköping.
Sedan en del af vestra stambanans från Götheborg arbetsmateriel blifvit till denna stambana öfverflyttad, nya tillverkningar för förrådet verkställts, provisionel byggnader uppförts och öfrige förberedande åtgärder medhunnits, började terrasseringsarbetet i med let af Maj, och voro vid 1858 års utgång följande arbetsqvantiteter utförda: 34,150 kubikfamnar jordarbete och 394 dito bergsprängning, hvarigenom formerats 19,486 längdfot skärning, på ett djup af mer än 8 fot, 22,485 dito bankfyllning, till en höjd af mer än 8 fot samt 1 mil 5,971 fot terrassering på jemnare terräng, eller tillsammans 2 mil 11,942 fot färdigterrasserad bana, 1 kul vert, 2 dubbla afloppstrummor, 8 enkla dito, 3,409 längdfot stängsel.
Det högsta antal, hvartill arbetsstyrkan under sommarmånaderna uppgick, var 1.200 man.
Då de redan vid 1857 års utgång väckta förhoppningar, att ett år tidigare än som i generalplanen var föreslaget, fä vestra stambanan från Götheborg till Götha kanal fullbordad och öppnad för trafik genom arbetenas lyckade fortsättning under sommaren 1858 förstorades, så har Eders Kongl. Maj:t för arbetenas oafbrutna fortsättning under hösten samma år, och för att befordra detta för fosterlandet och jernvägsbyggnaderna så Önskvärda resultat, anbefallt Statskontoret, att i förskott å 1859 års anslag låta utbetala 500,000 R:dr R:mt, hvarjemte 400,000 K:dr samma mynt, genom lån blifvit. jemvägskassan försträckta.
Genom dessa bidrag kunde arbetena å Statens jernvägar- ander sednare delen af 1858 oafbrutet fortsättas och erforderliga materiaiier af vagnar och räler anskaffas.
Resultatet häraf
Mef också det beräknade, nemligen att vestra stambanan från Götheborg redan den l:sta September 1859, i stället för slutet afår 1860, öppnades för allmän trafik ända till Götha kanal.
Bea jord, som, för jernvägarnas anläggning erfordrades, har, i den mån arbetet fortgått, blifvit exproprierad.
Då högsta möjliga värdet alltid blifvit åsatt denna jord, — 135 — är den tillökning af 50 procent derutöfver, sora i expropriationslagen bestämmes, nog dryg; och lagstiftarne hafva, vid bestämmandet af denna höga ersättning, synbarligen icke tänkt sig en så vidt utsträckt kommunikationsinrättning, sora jernvägar, af hvilka jordegarne, i synnerhet i de inre delarne af landet, draga sä väsendtliga fördelar.
Det vore också med billighet öfverensstämmande, att innevånarne i de trakter, sora äro belägne på ett afstånd af omkring 4 mil på hvardera sidan om jernvägen, bidroge till eller helt och hållet bekostade jordinköpet.
Med undantag deraf, att de större städerna och åtskilliga jordägare i Skåne, nemligen Baron N. Trolle, Assessorskan M. L.
Svedenborg och Ryttmästaren Ehrenborg på Hessleholm, kostnadsfritt afstått all för Statens räkning behöflig, dem tillhörig, jord, och att Riksdagsfullmäktigen från Stockholms län, Sahlström utan afgift lemnat en del af sin afträdda jord, nemligen hag- och utmark, så har Staten öfverallt måst inlösa jorden och detta till högsta möjliga värde.
Huru med ersättningar till fideikommisser och boställen skall förfaras är icke i lagen noggrannt bestämdt, och jag har derföre dels låtit utbetala räntan å det åsätta jordvärdet, dels insatt beloppen hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till jordinnehafvarens disposition, efter förekommande omständigheter.
Det manskap ur Arméen, som vid jernvägsarbetena ådrager sig obotlig skada äfvensom enka och barn efter soldat, som genom olyckshändelse vid arbetet aflidit, åtnjuta pension i öfverensstämmelse med gällande författningar.
Afven rotehållare blifva ersatta för den lega, sorn utbetalts till manskap, som till följd af skador vid jernvägsarbetet, blifvit afskedadt.
Jag anser mig skyldig vitsorda den ordning, det nit och den arbetsamhet, hvarmed Verkets tjenstemän uppfyllt sina tjensteåligganden.
Den lust, hvarmed yngre, skickliga personer under de första arbetsåren sökte anställning vid Statens jernvägar, har i viss grad aftagit.
Arfvodena synas visserligen någorlunda tillräckliga; men då inga pensioner och ingen säkerhet för tjenstens och aflöningens bibehållande för längre tid än den, för hvilken anslagen äro beviljade, kunna garanteras, och då den verksammaste åldern, dä vanligen grunden till framtida bergning lägges, upptages vid ett arbete, som för denna bergning är så föga. lofvande, måste det vara helt naturligt, dels att sådan tjenstgöring mindre eftersökes, dels att den ene efter den andre söker sig mera lönande, i synnerhet för framtiden mera tryggande befattningar.
Helsotillståndet inom den stora arbetspersonalen var under hela 1858 särdeles tillfredsställande, och jag har all anledning att ånyo vitsorda den ordning och håg för sparsamhet, sorn utmärkte den privata arbetspersonalen såväl under detta sorn alla föregående år, sedan jernvägsarbetenas början.
En längre tids erfarenhet, och nu sednast den femäriga vid jernvägsarbetena, har öfvertygat mig, att, i samma mån, som arbetstillfällena blifvit flere och mera lönande, den arbetande klassens ordning och nykterhet tilltagit; oordningar och brott höra också till sällsyntheterna bland den stora ända till 10,000 man starka privata personalen.
Provianter ingen, eller anskaffandet af föda för detta stora antal, går för hvarje är lättare, dels emedan arbetaren vänjer sig vid den matordning, som vid ett allmänt arbete är mest passande, dels emedan den närboende allmogen förser arbetaren med passande födoämnen.
Det är ett för Sverige alldeles eget förhållande, att stora allmänna arbeten kunna utföras med en befolkning, som egentligen är jordbrukande, och hvarigenom aldrig, såsom i andra länder, proletärer i en framtid uppstå; ty om de allmänna arbetena till större eller mindre del upphöra, återgå de dervid använde arbetare — 136 ~~ •till sina sysselsättningar vid jordbruket oell andra näringar inom de spridda provinser, hvarifrån de utgått till de stora jernvägsarbetena.
1 afseende på arbetarens dagspenning och den någon gång hörda anmärkning, att denna vid Statens jernvägsbyggnader skulle vara för hög, får jag i underdånighet åberopa mina i detta afseende i sistlidet års berättelse meddelade upplysningar.
Kammar-rätten, i dess på Eders Kongl.
Maj:ts nådiga befallning afgifna underdåniga utlåtande öfver bokföringsformen för Statens jern vägsbyggnaders räkenskaper, förklarat sig icke hafva någon anmärkning att emot denna form framställa, så blefvo de för 1858, i likhet med de ^föregående åren, uppgjorda räkenskaperna till nämnde Verks detaljgranskning aflemnade.
Annu i 1858 års räkenskaper förekommer arbetet och trafiken, ehuru till utgifter och inkomster särskildt upptagne, likväl sammanförde i en gemensam hufvudbok, men från och med 1859 års ingång uppgöras särskilda bokslut för de färdiga banorna, hvilkas förråder och kassaförvaltningar äfvenledes äro helt och hållet från arbetet eller byggnadsafdelningen skiljda.»
Vidkommande åter trafiken å Statens jernvägslinier, yttrar Chefen: »Vestra Stambanan från Götheborg.
Redan vid åtskilliga föregående tillfällen liar jag fästat Eders Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet derpå, att trafiken å de till en början öppnade delar af Statens jernvägar egentligen afsåg transporter för de fortgående jernvägsarbetenas räkning och inöfvandet af personal för rörelsens framtida behof och att, så länge banorna icke vore utsträckte längre inåt landet och sammanbunde orter, som med hvarandra hade någon vigtigare merkantil beröring, trafiken för allmänhetens räkning icke kunde vara någon mätare af banornas framtida vigt för landet, synnerligast som det icke var möjligt, att med tillräcklig nog grannhet beräkna huru stor del af driftkostnaden borde hänföras till jernvägens egna transporter och huru stor del till den allmänna trafiken.
Under sådana förhållanden kunde icke heller några statistiska och ekonomiska beräkningar öfver rörelsens natur och storlek verkställas; det var först med banans öppnande till Falköping, hvarigenom den för vestra Sverige vigtigaste handelsstaden, Götheborg, erhöll jernvägsförbindelse med det inre af Westergöthland, som trafiken för allmänhetens räkning kunde blifva af någon betydenhet och beräkningarna deröfver af något värde.
Vid 1858 års ingång var trafiken å denna stambana utsträckt till V årgårda, 6,23 mil från Götheborg, och den 5:te Oktober samma år förlängdes den vidare till b alköping.
Under Januari månad 1858 afgingo bantåg endast Onsdagar, Thorsdagar och Lördagar; under Februari, Mars och April alla dagar, utom Söndagar, och från den l:ste
Maj till årets slut alla dagar i veckan.
Trafikdagarnes antal var således 335.
Under dessa dagar algingo sammanlagdt 1,401 trafiktåg, dels emellan Götheborg och Jonsered, dels emellan Götheborg och Alingsås samt emellan Götheborg och Wårgårda, dels slutligen emellan Götheborg och Falköping.
Dessa tåg tillryggalade en sammanräknad våglängd af 9,260 mil (tågmil).
Den bilagda tabellen Litt.
A utvisar i detalj inkomsterna för hvarje månad, och tabellen Litt.
B totalinkomsterna för trafiken emellan de särskilda stationerna.
Bilaga, Litt A, tillhörande sid. 136.
Trafik-sammandrag, månadsvis, för år 1858.
Passagerare- Afgift.
Åkdon, hästar, hundar.
Gods. Summa biljetter.
Tillskott.
Öfvervigt å Summa Passagerare- Antal 1 Vigt Afgift.
Summa Godstrafik.
Passagerare- och Gods- Månad. lrsta kl. 2:dra kl. 3:dje kl. Irsta kl. 2:dra kl. 3:dje kl. Antal. biljetter.
Afgift. bagage. trafik.
Åkdon.
Hulldin Afgift o , Styck.
LS.J ®. trafik.
Januari 101 1 ROSS 2,160 Krmt.l 284 20 R:mt. 1,72567 j K:mt. 1,380.80 3,344 li.-mt. 3,390 67 Knnt. 27 33 R:mt.
J 75i25 R:mt. 3,493 25 5 2 Ruut. 82 75 91 R:mt. 1 10074 2,780 6 11 R:mt. 2,487 94 R:mt. 50 Knnt. 2,671 93 E:mt. 6,165 18 Februari 168 1,186 ' 2,652 358 41 1,920 14 1,733 67 4,006 4,012 22 30 63 38 49 4,081 34 6 - 5 81 27 116 120 98 4,019 18* 5 3.205 62 6 50 3,414 37 7,495 71 Mars ....