Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alexandra förlåtelse och hela sitt lif arbeta ännu ifrigare för att förtjäna mera till att låta henne få stirrade på sin man utan en redig tanke.
» Hör,« började han, i det han såg henne sin minsta önskan uppfylld.
skarpt i ögonen, » jag är ännu skyldigare, än du tror.
J a g har bragt det därhän, att man i morgon skall taga vår förmögenhet i beslag.
Dessa penningar, omkring 5 0, 0 0 0 rubel, skola åtminstone täcka en liten del af de skulder Iduns julklappsbazar.
jag åsamkat mig genom oförsiktiga börsspe- kulationer.
Tack vare att jag ännu har den- (Forts.) na summa, kan jag med räddad heder draga XII.
Soffskyddare.
A.f m ö r k l i n n e s t r a m a l j ta- mig ur spelet; oss återstår ingenting, icke en g e s ett s t y c k e, l i k a l å n g t o c h 3 d m b r e d a r e ä n groschen, icke en enda stol — men därför soffans s i t s.
H ä r p å s y s ett v a c k e r t k o r s s t y g n s - har ingen rätt att smäda mitt namn, alla skola b r o d e r i s å s o m v a r a n d e d e t v a r a k t i g a s t e.
F o d r a s med kulört twills och förses p å ena långsidan säga, att jag gick till botten som hederlig m e d e n f r a n s i s a m m a färg s o m b r o d e r i e t eller karl.
.. Och ändock hoppas jag, du vill gå in på s t r a m a l j e n.
S k y d d a r e n fästes p å soffans s i t s m e - att taga dessa pengar.
Du skall göra det d e l s s ä k e r h e t s n å l a r.
I s t ä l l e t för s k y d d a r e p å ett så fort som möjligt, gömma dem och äfven n y t t ö f v e r d r a g, k a n d e n a n v ä n d a s s å s o m p r y d n a d p å ett g a m m a l t o c h slitet.
K a n äfven f ö r f ä r d i g a s taga dina juveler med d i g.
D u vet, att af o m v e x l a n d e v i r k a d e o c h b r o d e r a d e l ä n g d e r.
man nu är mycket sträng mot bankruttörer Jentis.
utan tillgångar.
Dessutom förestå scener, vid hvilka ett fruntimmer ej kan vara när- X I I I.
Billig och praktisk b o r s t e till felbhattar.
» I s t ä l l e t för a t t k ö p a e n d y r b a r o c h m å n g e n g å n g » Skall jag stanna i Petersburg eller resa o d u g l i g h a t t b o r s l e, k a n m a n själf t i l l v e r k a e n bil- min väg? » frågade Alexandra i affärsmessig lig o c h p r a k t i s k s å d a n.
E t t s t y c k e s v a r t p l y s c h eller s i l k e s a m m e t, 2 d m l å n g t o c h 1 d m 5 c m b r e d t, ton.
v i k e s m i d t i t u p å b r e d d e n o c h s a m m a u s y s till en Tschernin var nästan färdig att skrika till.
d y n a, s o m s t o p p a s l ä t t m e d fin b o m u l l eller s. k.
H u r u!
— det var allt hvad hon sade.
Hon f ö n s t e r v a d d.
O m m a n vill, k a n p å e n a s i d a n b r o - Denna hade sålunda ej en tanke mera för honom ... d e r a s ett m o n o g r a m eller e n b l o m m a m j u k a b o r s t e b o r t t a g e r v ä l allt d a m o c h k a n ej Hans hufvud svindlade, hans hjärta upp- s k a d a d e n fina felben.
E n s l o r fördel ä r, att m a n hörde att slå.
Han kände, att han skulle m e d e l s d e n s a m m a l ä t t k a n b o r t t o r k a d e t d a m, kunna bli vansinnig af raseri öfver denna s o m s a m l a s p å d e t u p p v i k t a b r ä t t e t.
kvinna, som för en minut sedan vågat tala till honom om kärlek.
» Nå? » påyrkade Alexandra.
Ögonskenli- XIV.
Fotvantar till d e m, s o m l i d a af k a l l a föt- gen ville hon redan börja lägga hand vid ter, ä r e n billig, m e n p r a k t i s k o c h v ä l k o m m e n j u l k l a p p.
S t i c k a s eller v i r k a s af tjockt, m j u k t, inpackningen.
o f ä r g a d t g a r n i f o r m af e n s t o r v a n t e, (u t a n fing- » Vänta, » sade Tschernin, i det han åter r a r likväl) l a g o m till foten s a m t m e d en fyra t u m gick till skåpet och tog fram en revolver.
b r e d, afvig o c h r ä t k r a g e.
De f r a m l ä g g a s m e d Alexandra ryggade förskräckt tillbaka.
Tscher- öfriga n a t t k l ä d e r o c h p å d r a g a s till n a t t e n.
nin skrattade.
» Var inte rädd, » lugnade han henne med järnhård röst, » var inte rädd. » XV.
En liten s y - n e c e s s a i r e.
E n b i t s a m m e t, Med dessa ord slungade han vapnet med s i d e n eller y l l e t y g, 14 c m b r e d o c h 2 1 c m l å n g, litet p å e n a k o r t s i d a n o c h f ö r s e d d m e d sådan kraft genom fönstret, att glaset sprang r m u o n n d o a g d r a m, utgör yttersidan.
F o d r a s m e d ylletyg sönder i tusen skärfvor och revolvern ham- i p a s s a n d e färg.
P å fodret a n b r i n g a s e n l i t e n nade i gatans snö.
En isig vind, blandad med ficka n e d t i l l, d. v. s. p å d e n ej r u n d a d e k o r t s i d a n.
F i c k a n b ö r v a r a s ä m y c k e t v i d a r e ä n fodrets b r e d d, snöflingor, strömmade in i rummet.
a t t d e n, n e d s y d d p å m i d t e n, k a n r y m m a t v å tråd- Alexandra tänkte, att hennes man blifvit r u l l a r.
E t t s t y c k e från d e n r u n d a d e k o r t s i d a n vansinnig, att hans förstånd ej kunnat uthär- s ä t t e s e n l i t e n n å l b o k.
M e l l a n d e n n a o c h fickans da olyckan.
Rädd för förkylning höll hon m i d t a n b r i n g a s e n slejf o c h n å l b o k; förses m e d ena handen for halsen, den andra sträckte e n r a n d k r å k s p a r k.
N e c e s s a i r e n k a n t a s, o c h p å den r u n d a d e kortsidans midt fastsys två band, hon fram efter penningarne.
Tschernin ut-.
h v a r m e d n e c e s s a i r e n o m k n y t e s, n ä r d e n ä r h o p - brast åter i ett hårdt skratt.
rullad.
» Vänta ännu litet!
J a g har ständigt haft * denna revolver hos mig för att kunna skjuta XVI.
F i c k v ä s k a f ö r e n g e l s k t p l å s t e r.
P å elt mig en kula genom hufvudet, om något skulle 6 c m l å n g t o c h 5 c m b r e d t s t y c k e h v i t, fin car- hända, som jag ej kunde öfverlefva.
Jag be- t o n n a g e s y s m e d b l å t t s i l k e: » May y o u n e v e r f e e l höfver den icke längre; nu skall ingenting A d e c p e r w o u n d t h a n t h i s w i l l heal. » P å ett a n - mera förmå mig till själfmord.
J a g har n a t l i k a s t o r t s t y c k e s y s e n l i t e n s t j ä r n a eller dy- bedragit mig på dig, jag kunde störtas från likt.
B å d a b i t a r n a f o d r a s m e d b l å t t s i d e n o c h s a m m a u s y s p å tre s i d o r.
P å d e n fjärde s i d a n kärlek till förakt och ändå lefva.
Ja, hör f a s t s y s p ä m i d t e n af e n a k a n t e n ett s m a l t s i d e n - det: mina affärer äro i bästa ordning.
J a g b a n d, 12 c m l å n g t.
N ä r p l å s t r e t n e d l ä g g e s i v ä s k a n, ville helt enkelt öfvertyga mig om din kär- fäller m a n b a n d e t öfver ö p p n i n g e n, s å a t t d e t nedföres dubbelt m e d plåslret.
S å l u n d a behöfver lek, ingenting a n n a t.
» m a n b l o t t d r a g a p å b a n d e t för a t t få u p p p l å s t r e t.
Hon blef förvirrad, ville säga något, tog Jentis.
sig om hufvudet och närmade sig honom.
I DUN 586 XVII.
Solfjäder.
D å d e t n u ä r s å b r u k l i g t a t t a n v ä n d a s o l f j ä d r a r i p a l m b l a d s f o r m, k a n m a n själf med lätthet å s t a d k o m m a en sådan.
Ett palmblad ö f v e r s p ä n n e s s l ä t t p å b å d a s i d o r m e d tät, h v i t l e n o n.
Af l j u s m e r v e i l l e u x k l i p p a s t v å s t y c k e n något större än bladet.
P ä dessa broderas med s i l k e n å g o t p a s s a n d e m ö n s t e r, s o m fåglar, b u k e t - t e r eller dylikt.
Det t a g e r sig b ä s t u t, o m b r o d e - r i e t s ä t t e s n å g o t å t e n a s i d a n, ej m i d t p å.
S t y c - k e n a s y s s a m m a n öfver b l a d e t m e d e l s k a s t s ö m.
S ö m m e n döljes af ett s i d e n b a n d, 3 ä 4 c m b r e d t, h v i l k e t f a s t r y n k a s r u n d t o m b l a d e t.
Skaftet o m - v i r a s m e d s a m m a s l a g s b a n d, af h v i l k a äfven gö r a s t v å r o s e t t e r att a n b r i n g a s, d e n e n a m i d t p å skaftet, d e n a n d r a i b l a d e t s k a n t p å e n a s i d a n.
Solfjädern blir m y c k e t v a c k e r, o m d e n öfverdra- ges m e d s v a r t m e r v e i l l e u x m e d b r o d e r i i silfver.
1890 eller ripigt, b e s t r y k e r det ett p a r g å n g e r m e d s v a r t oljefärg; n ä r d e t t a t o r k a t, r i t a r m a n p å d e n må- l a d e s i d a n ett o r n a m e n t eller b l o m m ö n s t e r o c h följer s e d a n m e d u d d e n af en p e n n k n i f k o n t u r e r n a af m ö n s t r e t s a m t s k r a p a r b o r t oljefärgen i figu- r e r n a; d o c k b ö r m a n a k t a sig a t t ej s k r a p a b o r t n e r v e r n a p å b l a d s a m t föröfrigt allt, s o m m a r k e - r a r e n figur, h v i l k e t s k a l l förblifva s v a r t.
Man t v ä t t a r s e d a n af d e t h e l a m e d v a d d, d o p p a d i s p r i t eller b r ä n v i n.
F ö r a t t k o n t u r e r n a s k o l a f r a m träda belägger m a n de u t s k u r n a ställena med stan- niol, s o m m a n l ä t t s k r y n k l a r, eller k u l ö r t a l a m p - slöjor, s o m m a n k ö p e r i p a p p e r s h a n d e l n för 10 k 15 ö r e s t y c k e t.
S å d a n a g l a s t a g a sig m y c k e t b r a u t s o m v i s i t b o r d eller b r i c k o r, o m m a n l å t e r e n s n i c k a r e i n f a t t a d e m.
Till f o t o g r a f i r a m a r l ä m p a de sig äfven m y c k e t b r a; m a n l å t e r d å b o k b i n - d a r e n e n d a s t s ä t t a en p a p p e r s k a n t o m k r i n g.
» Burre ».
Elegant förkläde.
M a n k ö p e r u d d - o c h m e l l a n s p e t s a r, s t a r k a o c h väl i m i t e r a n d e k n y p p l a d e s p e t s a r, h v i l k a ä r o b å d e billiga o c h v a c k r a, af e n 5 c m b r e d d.
Af s l ä t t, h v i t t t v ä t t y g k l i p p e r m a n 5 r e m s o r af 10 cm b r e d d, h v i l k a fållas o c h d ä r - efter h e l t n ä r a k a n t e n p r y d a s m e d e n r a d » kråk- s p a r k » i groft, m a t l b l å t t b r o d e r g a r n.
M a n k l i p p e r n u af m e l l a n s p e t s e n 4 b i t a r till d e n l ä n g d, m a n ö n s k a r förklädet, o c h k a s t a r i h o p s p e t s vid r e m s a, tills s p e t s a r n e ä r o s l u t.
T y g r e m s o r n a s k o l a v a r a i k a n t e r n a.
Det b e h ö f v e s s å l e d e s 4 s p e t s r e m s o r o c h 5 t y g r e m s o r.
R u n d t o m förklädet, u t o m lin- n i f l g s s i d a n, f a s t k a s t a s u d d s p e t s e n.
Därefter r y n - kas förklädet, u t o m u d d s p e t s e n, i 4 r y n k r a d e r o c h förses m e d e n m y c k e t s m a l l i n n i n g af tyg, s o m s e d a n p r y d e s m e d e n eller t v ä r a d e r k r ä k - s p a r k.
F ä s t e s i e n a s i d a n m e d e n k o r d o n g af måttblå sidenband.
* XIX.
Luktdyna.
P å ett s t y c k e l j u s b l å a t l a s, 20 c m l å n g t o c h 15 c m b r e d t, s y r m a n m e d ku- l ö r t s i l k e ett e n k e l t b l o m m ö n s t e r.
T a r s e d a n e n l i k a s t o r bit s i d e n i s a m m a eller a n n a n färg o c h syr ihop lapparne utom ena kortsidan, hvarigenom trades en med turkiska kryddor och bomull tätt stoppad dyna.
Hopkastas sedan, hvarefter m a n r u n d t d e n lilla d y n a n f a s t s y r en s m a l g u l d s p e t s eller s n i l j s n o d d.
Lägges i linnelådan.
Ett nätt s t ä l l för blommor k a n m a n er- h å l l a, o m m a n l a g e r o s t r o n s k a l af u n g e f ä r 6 cm l ä n g d s a m t m e d e n g l ö d g a d h å r n å l b o r r a r ett h å l i h v a r d e r a ä n d a n af s k a l e t, s y r fast d e m p å e n 87 c m l å n g s a m t 6 cm b r e d p a p p r e m s a p å s å s ä t t, a t t d e n b r e d a ä n d a n af s k a l e t v ä n d e s u p p å t; n ä r r e m s a n ä r b e t ä c k t af s k a l fäster m a n i h o p d e n.
M a n s k ä r s e d a n s ö n d e r k o r k i s t ö r r e och m i n d r e b i t a r s a m t g u m m a r fast d e m p å de s t ä l l e n, s o m ej s k a l e n k u n n a t t ä c k a, d ä r p å g u m m a r m a n öfver allt s a m m a n s s a m t s t r ö r kli öfver.
D å d e t t a tor- kat, blandar m a n ihop guldbrons med några drop- par bronstiuktur (detta köpes h o s färghandlare), till det blifver l a g o m tjockt s a m t ej för m ö r k t, o c h p e n s l a r öfver b l o m s t e r s t ä l l e t m e d d e t t a.
M a n k a n g ö r a en p a p p b o t t e n o c h l i m m a fast d e n s a m t ställa den på tre med b r o n s t i n k t u r öfverpenslade träkulor.
^Burre ».
Af en äppeltunna k a n lätt f ö r f ä r d i g a s e n p r y d n a d s m ö b e l för e n f r u n t i m m e r s b o u d o i r o c h till- l i k a ett f ö r v a r i n g s r u m för s t ö r r e h a n d a r b e t e n.
U p p t i l l o c h n e d t i l l vid t u n n a n s k a n t e r f ä s t e s ett k o r s s t y g n s b r o d e r i, i silke, p å s t r a m a l j.
Y t t r e k a n - t e n af b r o d e r i e t u t s k ä r e s i 7 g r a c i ö s a t u n g o r.
Bör- d e r n a af j a v a s t r a m a l j b ö r a v a r a af d e n b r e d d, a t t t u n g o r n a s s p e t s a r m ö t a s m i d t öfver t u n n a n, o c h d ä r f ä s t a s d e t v ä n n e, h v a r a n d r a m o t s t å e n d e, till- sammans.
Öfver t u n n a n s m i d t e l p a r t i v i d f ä s t e s ett t o m t lager b o m u l l; d e t t a b e t ä c k e s m e d e n p å s n e d d e n klippt, lindrigt r y n k a d s i d e n s a t i n r e m s a, h v i l k e n i form af puffar fyller d e t o m r u m, h v i l k a uppstått mellan tungorna.
Detta siden bör na- t u r l i g t v i s i färg v ä l h a r m o n i e r a m e d b r o d e r i e t.
Det i n r e af t u n n a n b e k l ä d e s m e d s a m m a s i d e n, h v a r a f puffarna f ö r f ä r d i g a s.
L o c k e t till t u n n a n p r y d e s p ä öfre s i d a n m e d b r o d e r i p å j a v a s t r a m a l j o c h f o d r a s m e d s i d e n.
Midt p å locket fästes e n förgylld m e t a l l r i n g, h v i l k e n t j ä n a r till h a n d t a g.
E n k l a r e k a n t u n n a n förfärdigas m e d b r o d e r i i b o m u l l s g a r n o c h b o m u l l s s a t i n i s t ä l l e t för s i d e n.
Audotja.
* XXII.
Glasskifva till visitbord och ramar.
M a n t a g e r v a n l i g t tjockt f ö n s t e r g l a s, s o m ej ä r b l å s i g t XXIII.
Lätt och originel brickduk.
M a n k ö p e r v a n l i g t, r a n d i g t, g e n o m b r u t e t h v i t t t y g, ej för glest.
Klipper häraf den önskade formen och storleken samt syr vacker, j ä m n kråkspark i högrödt och mattrödt tvättäkta brodergarn, på de täta ränderna.
K a n t a s m e d en k n y p p l a d s p e t s, s o m t r ä s m e d r ö d t brodergarn.
Ryska handdukar.
H ä r t i l l a n v ä n d e s fint lärft, e n l ä n g d af 2 m t r m e d o m k r i n g 50 ä 60 c m b r e d d.
H v a r d e r a ä n d a n af d e t t a t y g s t y c k e f ö r s e s m e d ett rikt, 30 c m h ö g t b r o d e r i, i k o r s - s t y g n.
B o t t n e n för b r o d e r i e t u t g ö r e s af ett fält i t r e färger, h v i t t, b l å t t o c h rödt, enligt r y s k a flag- g a n.
Ofverst ett b a n d i hvitt, d e t m e l l e r s t a m a - rinblått och det nedersta g r a n n r ö d t; hvarje bör v a r a 10 c m b r e d t.
P å d e t ö f v e r s t a h v i t a b a n d e t sys korsstygnsbroderi med rödt, turkiskt bomulls- g a r n; på det b l å b a n d e t m e d dylikt rödt och där- till g l ä n s a n d e, h v i t t l i n n e g a r n.
P å d e t r ö d a b a n - det sys med det hvita linnegarnet.
Ytterst i kan- ten vidsys en bred knypplad spels.
D e s s a h a n d d u k a r ä r o effektfulla o c h a n v ä n d a s till d e k o r e r i n g af t o a l e t t b o r d; o c k s å h ä n g e r m a n e n s å d a n öfver d e h a n d d u k a r, h v i l k a ä r o u n d e r b e g a g n a n d e, för a t t l ä c k a d e s s a.
V ä r d i n n o r i E y s l a n d, äfven i d e h ö g s t a k r e t s a r, b e g a g n a sig af d y l i k a h a n d d u k a r, d å d e vid te- b o r d e t, efter a t t h a f v a s e r v e r a t teet, själfva s k ö l j a o c h t o r k a af s i n a d y r b a r a, ä k t a t e s e r v i s e r.
Då s a l t o c h b r ö d b j u d a s t s a r e n, f r a m r ä c k e s det åt ho- n o m p å en b r o d e r a d h a n d d u k.
D e n s å l u n d a b r o - derade h a n d d u k e n är således nationelt rysk och förekommer såväl i tsarens palats som bondens koja.
Virkad korg för friska e l l e r konstgjorda blommor.
Af v a c k e r t, ej för groft s e g e l g a r n v i r k a r m a n m e d t ä t a m a s k o r e n r u n d e l af 10 c m i ge- nomskärning.
Kupningen förhindras genom att d å o c h d å v i r k a t v å m a s k o r i en o c h s a m m a m a s k a.
N ä r m a n fått b o t t e n, v ä n d e r m a n a r b e t e t o c h v i r k a r ett tätt h v a r f p å a f v i g s i d a n, d e t t a h v a r f ökas med några maskor.
Sedan virkas utan n ä m n v ä r d ö k n i n g e n b å r d af 7 c m i h ö j d i n å - got trefligt b o t t e n m ö n s t e r, h v i l k e t a f s l u t a s m e d picoter.
Därefter v i r k a s e n 3 0 cm l å n g o c h 4 c m b r e d r e m s a till g r e p e, s o m f a s t s y s vid kor- gen.
K o r g e n g ö r e s styf m e d g e l a t i n l ö s n i n g o c h f o r m a s n ä t t m e d h a n d e n.
P å e n a s i d a n af gre- p e n fästes e n r o s e t t af l j u s t o l i v g r ö n a a t l a s b a n d.
(Forts.) Ett och annat om förfalskning ' af tyger.
ö r f a l s k n i n g a r f ö r e k o m m a, som vi veta, i n o m alla industriens gen ej som bland väfnader.
brikanter inom någon men troli- afdelning i sä stor olika grenar, skala D e t ä r ej e n s a m t p å fa- och köpmän, som skulden hvilar för d e t t a m i s s f ö r h å l l a n d e, u t a n a l l m ä n h e t e n själf b ä r till en stor del a n s v a r e t de flesta därför, se m e r p å e n v a r a s på dess godhet och därigenom att billiga pris än styrka.
H u r ofta f ö r s ö k a ej v å r a h u s m ö d r a r a t t g e n o m prutande sätta ner priserna, utan att betänka, att köpmannen för att kunna tillmötesgå dessa anspråk, tvingas att lemna dåliga varor, såvida han ej själf skall förlora på köpet.
Tusentals människor, äfven bland de s. k. bildade klas- serna, hvilka man dock skulle tilltrott större omdömesförmåga, se ej så mycket på föremålets värde, utan blott pä dess prisbillighet.
De tyckas ej förstå, att en god vara ej till billigt pris kan erhållas, och att man genom att be- tala ett högre pris, kan påräkna en vara med långt större hållbarhet.
Vid förfalskning af väfnader användas tre olika sätt.
För det första trådarnes uppblan- dande med sämre material; för det andra in- blandas i själfva väfhaden ingredienser, som ej höra dit, t. ex. linnets förfalskning med bom- ull.
Det kanske mest utbredda sättet är emel- lertid förfalskning med appretur, d. v. s. det yttre utseende, som man genom vissa tillsatser ger väfnaden.
Det första slaget förfalskning, användandet af dåligt material, begår i de flesta fall ej fa- brikanten själf, utan säljaren af råvarorna.
Det fordras stor vana och skicklighet för att kunna skilja godt och dåligt material, emedan detta sistnämda till det yttre nästan fullständigt liknar det förra; dessutom förlorar äfven det bästa material vid olämplig behandling en stor del af sitt värde.
Af lin och hampa t. ex., hvilka genom vårdslös häckling komma att innehålla för många trädartade delar, kan endast en sådan väfnad erhållas, som ser otät, skör och oregel- bunden ut.
Siden förfalskas mest därigenom att man in- väfver mindre värdefullt silke, så kalladt flo- rettsilke.
Sidenet tillverkas som bekant af de puppor eller kokonger, hvari silkesmasken in- spinner B i g, då han skall utvecklas till fjäril.
Låter man denna utveckling ostördt få försiggå, genomsticker fjärilen kokongen och denna får därigenom betydligt mindre värde.
Dessa ko- konger kunna emellertid ändå användas, men bilda ett föga hållbart siden.
För att erhålla godt silke, dödar man silkesmasken, innan den hinner fullt utveckla sig, genom stark utveck- ling af torr värme och afnystar sedan tråden, hvilken består af ett enda stycke.
Silkestrådarne äro vanligtvis 5 — 6 0 0 meter långa och så fina, att man behöfver 8 — 1 0 dy- lika för en medelfin silkestråd.
Emellertid är äfven på de bästa kokonger en del silke af sämre beskaffenhet, nämligen dels den yttersta hylsan och dels den närmast larven belägna delen; däraf framgår att mate- rial för tillverkning af dåligt siden finnes i riklig mängd.
Linne förfalskas oftast genom tillsats af bom- ull, och bör det ligga i våra husmödrars intresse att lära känna en enkel metod för upptäckan- det af en dylik uppblandning; vi vilja därför anföra ett lätt utförbart sätt för en sådan un- dersökning.
Man har upptäckt, att bomullens cellväfnad mycket lättare upplöses i koncentrerad svafvel- syra än linets, och därpå grundar sig följande metod.
Af det tyg man vill undersöka kokas en bit en längre tid i vatten för att aflägsna appreturen, därefter torkas profvet sorgfälligt.
Man uppfransar sedan kanten något och doppar den 1 — 2 minuter i konc.
svafvelsyra.
Bom- ullstrådarne angripas då först af syran, hvilket visar sig därigenom att de betäckas med en gummiartad massa.
Tvättar man nu profvet i vatten, för att aflägsna gummit, och därefter doppar det i en svag ammoniaklösning, för att få bort syran, så finner man att alla bomulls- trådarne fullständigt upplösts, under det lintrå- darne förblifvit oförändrade.
Kemikalier för
anställande af ett dylikt försök kan hvar ock en, för billigt pris, anskaffa sig från närmaste apotek.
För upptäckande af bomull i hvitt linne, lemnar Prof. Hoyer i Mtinchen följande anvis- ning.
Man tager ett prof af väfnaden, upp- fransar kanten på detta och doppar den i en lösning af fuehsin (8 gr. fuchsin till 60 gr. alkohol).
När profvet legat häri några minuter, tvättar man, tills det blifvit nästan färglöst; det doppas härefter 1 — 2 minuter i ammoniak och sköljes sedan väl i vatten.
Bomullstrådarne hafva då blifvit fullständigt färglösa, medan lin- trådarne bibehålla den röda färg, de genom fuchsinen erhållit.
Slutligen komma vi till det tredje slaget för- falskningar, nämligen appreturen, med hvilken troligen de flesta och omfångsrikaste bedräge- rierna begås.
Många köpmän sälja bomullsvaror eller så- dana, som tillverkas af dåligt lin, blandadt med bomull, såsom äkta linne, och den mest erfarna husfru låter mången gång lura sig däraf, eme- dan väfnaden genom bestrykning med klister eller dextrin samt genom glättning, pressning m. m. får ett utseende af den finaste damast.
Hvad som gör appreturen så farlig är att dess användande ofta är nödvändig för att få riktigt vackra tyger, och därför är och förblir det så godt som omöjligt att uppdraga en gräns för dess begagnande.
Stärkelse, dextrin, socker, gummi, gelatin, harts, fett, metalliska salter och färger användas omväxlande, och detta anses fullt tillåtligt; men ganska lätt inser man häraf, att förfalskning orimligt lätt kan försiggå genom för stor tillsats af dessa ämnen.
Den farliga- ste tillsatsen är blyföreningar, som, då det därmed appreterade tyget användes till kläder, ovilkor- ligen förr eller senare orsaka hudutslag och andra sjukdomar.
Äfven med siden föröfvas genom appretur ett stort bedrägeri.
Nånga franska fabrikanter göra sidenet, genom tillsats af järn- och bly- salter, ända till 150 % " tyngre, och de anse sig tvungna till detta bedrägeri för att därigenom ge sidenet god glans och färg.
Appreteradt tyg består af 78 % trådar, 1 % naturlig fuktighet, 1 % stärkelse och i % mi- neraliska tillsatser och denna grad af appretur anses i allmänhet inom handelskretsar ej för bedrägeri.
Det bör emellertid för en hvar sy- nas klart, att, om man köper 1 % stärkelse och 7 % mineraliska beståndsdelar i stället för väfnad, det åtminstone är ett oskick, som borde bann- lysas från all redlig handel.
Det skulle vara ett glädjande framsteg, om våra husmödrar genom dessa rader kunde få klart för sig, hur viktigt det är att ej blott se på en väfnads yttre utseende, ty just den vackra utsidan, appreturen, kan gömma det största be- drägeri; kanske komina de därigenom att gifva det gamla ordspråket rätt: » köp dyrt, så köper du billigt. » Hilda W. Om prydnader.
E n p r y d n a d s ä n d a m å l ä r a t t f r a m h å l l a det s k ö n a o c h d ö l j a b r i s t e r n a.
M e n p r y d n a d e n får ej f ö r r å d a d e n n a a f s i k t; d e n s k a l l s y n a s v a r a till e n d a s t för s i n e g e n s k u l l.
H å r e t ä r i sig själft v a c k e r t o c h f ö r l o r a r ej n å g o n t i n g af s i n s k ö n h e t g e n o m e n b l o m m a, ett b a n d, e n r o s e t t eller n å g r a l ä m p l i g t a n b r a g t a n å l a r — t v ä r t o m!