Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En förening af Bergsskolan med Teknologiska Institutet skulle äfven, enligt Styrelsens tanka, för delta sednare vara en stor fördel, enär det derigenom erhölle en betydlig tillökning ej blott af lärarekrafter utan ock al materiela hjelpmedel för undervisningen; och hade Styrelsen, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, funnit sig böra den föreslagna föreningen tillstyrka.
Expnlitions-lJlskottrAs Förslag lill unihril.
Skrifvelse IS:o il(l. 117 Hvad anginge undervisningens ordnande för dem, hvilka, efler Bergsskolans förening med Teknologiska Institutet, ville egna sig åt bergshandteringen, så borde desse elever, eldigt Styrelsens åsigt, först genomgå den förberedande kurs, som vore för alla Institutets elever gemensam, innan de började studera de egentliga bergsvetenskaperna, då de komme alt bilda en särskild afdelning inom Institutet; och skulle hela lärokursen för dem, likasom för öfrige elever vid Institutet, upptaga en tid af 3:ne år.
Ynglingar, hvilka vid Universiteten eller annorstädes inhämtat de kunskaper, som i Institutets lägre afdelningar meddelas, skulle likväl, såsom redan för Institutet är stadgadt, ega alt vinna inträde i den af Institutets afdelningar, med hvars elever de i kunskaper och praktiska färdigheter vore jemngode, samt sålunda kunna afstilla sin kurs vid Institutet på vida kortare lid.
I likhet med hvad hittills vid Fahlu Bergsskola skett, borde oleverne äfven, sedan de inträdt i den egentliga bergsafdelningen af Institutet, sysselsättas med praktiska ölningar vid bruk och bergverk, utan hvilka undervisningen i bergsvetenskaperna endast kunde blifva i jemnförelsevis ringa mån gagnande, och för detta ändamål ansåge Styrelsen den förbindelse, Bruks-Socieleten sig iklädl, att för nämnde öfningar anskaffa lämpliga lokaler och verkstäder samt genom sina tjenstemän undervisningen dervid bestrida, vara så mycket vigtigare som derförutom tjenliga lokaler för den praktiska undervisningen svårligen torde kunna erhållas, helst Staten icke här, såsom i åtskilliga andra länder, egde bruk och bergverk, vid hvilka en dylik undervisning kunde få ega rum.
Bergseleverne reste i landsorterne eller uppehölle sig vid bruk och bergverk, borde de dock alltid vara åtföljda af någon lärare från Institutet.
Någon förening af de ifrågavarande läroverken ansåge Styrelsen likväl icke kunna ske, förr än en ändamålsenlig och för bägge tillräcklig lokal hunnit anskaffas, enär det hus, som Teknologiska Institutet nu innehar, för detsamma vore otillräckligt, äfven med dess nuvarande bestämmelse.
Vid upprättandet af ritningarne till byggnad å den för Teknologiska Institutet nyligen inköpta rymliga tomt var någon förening af Bergsskolan med Institutet icke afsedd; men i händelse af en sådan förening borde dels särskilda laborationsrum och ett mindre auditorium för bergsafdelningen inrättas, dels de för vissa samlingar bestämda lokaler tillökas, och dels äfven bostad, om möjligt, beredas åt Professorn i metallurgi.
Institutets nya hus i alla händelser borde så inredas, att tillbyggnad deraf i mån af behof lämpligen kunde ske, och dessutom de för bergsafdelningen erforderliga lokaler, jemte bostad för Professorn i metallurgi, äfven kunde förläggas i en särskild bvggnad, hvilket utrymmet å tomten medgåfve, borde tjenliga lokaler åt Bergsskolan ä Institutets tomt alltid kunna beredas.
Den tillökning af Institutets årliga anslag, sorn, till följd af Bergsskolans före - ning med Institutet blefve behöflig, ansåge Styrelsen vara: lön åt 1 Professor i metallurgi B:dr 4,000: — „
„ I Adjunkt i dito „ ‘2,500: — „ „ I Professor i bergsmekanik „ 4,500: — ,, „ I Lärare i mineralogi, geognosi och grufbrytning . ... „ 2,500: — „ „ I Laborationsdräng „ 500: — ökadt anslag lill bibliolhek och samlingar „ 1,500: — ,, „ till laboratorium „ 1,000: — „ ,, till diverse utgifter . - ... „ 1,500: — stipendier ål Bergselever „ 1,000: — Summa B:dr 19.000: —■ 118 Expedit iöns-Utskottats Förslag till under d. Skrifvelse N:o 110.
Vid denna beräkning vore likväl förutsatt, att Professoren i metallurgi erhölle fri bostad, samt att bland de utgifter för elevernes praktiska undervisning, som Jernkontoret åtagit sig att bestrida, äfven vore inbegripen ersättning för skjuts- och traktamente lill de lärare vid institutet, hvilka under elevernes resor samt vistelse vid bruk och bergverk komme att vara dem föijaktige.
Sedan jemväl Teknologiska Institutets Föreståndare, Ofverdirektören Styffe, blifvit anmodad att approximativt uppgifva kostnaden lör de förändringar och den utvidgning af Teknologiska Institutets föreslagna nya byggnad i egendomen N:o 95 vid Drottninggatan, som erfordrades, ifall Fahlu Bergsskola komme att med Institutet förenas, bade bemälde Öfverdirektör, uti en till Chefen för E. K. Maj:ts Civil-departement aflemnad promemoria anfört: ali af inredningen i Teknologiska Institutets byggnad ingen annan förändring vore nödig, än att det i södra flygelns bottenvåning till boställe ät iaboratoriivaktmästaren afsedda utrymme i stället användes för de kemiska och mineralogiska samlingarne, hvarigenom inredningskostnaden icke blefve i någon anmärkningsvärd grad förändrad; att deremot, till följd af Bergsskolans förening med Institutet, följande nya lokaler blelve erforderliga, nemligen ett eller två laboratoriirum för de elever, som egnade sig åt bergshandteringen; ett rum för vägningar; ett laborationsoch elt arbetsrum för lärarne i metallurgi; ett större rum för de metallurgiska samlingarne; hvilket tillika kunde användas till föreläsningsrum; två rum och kök till bo - ställe åt laboralorii-vaktmäslaren i stället för det, som skulle tagas i anspråk för de kemiska och mineralogiska samlingarne, saint ett boningsrum för en laboratoriedräng, hvarjemte det äfven vore högst önskligt, om boställe af sju rum och kök kunde beredas åt Professorn i metallurgi; att samtlige förenämnde lokaler kunde inrymmas uti ett tvåvåningshus af omkring 110 fots längd och 42 fots bredd, hvilket kunde antingen sammanbyggas med Institutets labora lori iflygel och förläggas vid dess vestra sida med gafveln åt Rådmansgatan, eller ock läggas alldeles fritt inpå gården midtemot Institutets hufvudbyggnad; att kostnaden för en dylik byggnad blifvit beräknad till omkring 58,000 R:dr, men om Professorn i metallurgi ej finge boställe i byggnaden, som då komme alt erhålla endast en våning, till omkring 41,000 R:dr; att plats för de lokaler, som för Bergskolan erfordrades, visserligen äfven kunde vinnas genom att förlänga Institutets labora tori ifl vgel 30 fot och derefter påbygga densamma antingen med två våningar, om Prolessorn i metallurgi der finge bostad, eller eljest med en våning, då kostnaden blifvit beräknad, i förra fallet till 52,000 R:dr och i del sednare till 33,000 R:dr; men att, enär de metallurgiska laborationerna då måste förläggas i våningen öfver Institutets, hvilket ej vore sä ändamålsenligt,
som om de erhölle plats på nedra botten, samt utrymme för en särskild byggnad ä tomten funnes, ansåge Ofverdirektören nämnde utväg icke böra väljas, fastän kostnaden derigenom blefve något lägre; och hade Öfverdirektören slutligen uppgifvit, att eri summa af minst 5,000 R:dr behöfdes till laboratoriernas förseende med nödiga inventarier.
Uti sitt underdåniga utlåtande bade Kommerse-Kollegium anmält, att Kollegium på de skäl, som innefattades uti Fullmäktiges i Jernkontoret underdåniga framställning och Styrelsens för Teknologiska Institutet yttrande, äfvensom i det af Bergskolans föreståndare, under den 28 December 1858 till Fullmäktige i Jernkontoret, rörande den föreslagna flyttningen af skolan, afgifna och vid Kollegii underdåniga utlåtande i afskrift bilagda betänkande, ansåge sig böra i underdånighet tillstyrka, alt Bergsskolan måtte, så snart omständigheterna det medgåfve, varda med Teknologiska Institutet förenad ; äfvensom att Kollegium icke hade något att erinra vid hvad af Styrelsen för bemälda Institut blifvit föreslaget i afseende å den tillökning af lärare och nuvarande anslag till Expeditions- Vilska t fets Forsing till under d. Skrifvelse
I\:o i 7 0. 119 aflöning in. m. vid Institutet,' som genom Bergsskolans förening med detsamma blefve behöflig.
Med afseende å vigten af de skäl, som blifvit af Bruks-societetens Fullmäktige i Jernkontoret samt Teknologiska Institutets Styrelse anförda, har E. K.
Majit funnit sig böra för sin del i nåder godkänna det väckta förslaget om den i Fahlun inrättade Bergsskolans förflyttande derifrån och förening med Teknologiska Institutet i Stockholm, under vilkor att Bruks-Societeten, pä sätt af dess Fullmäktige blifvit erbjudet, komme att af Jernkontorets medel bestrida alla de kostnader, som blifva förenade icke allenast med anskaffande af erforderliga lokaler och verkstäder för Bergsskole-elevernas praktiska öfningar i jernhandlering och grufbrytning, ulan ock med undervisnings meddelande uti dessa ämnen genom Jernkontorets tjenstemän, äfven om dessa kostnader skulle öfverstiga det anslag af 15,000 R:dr Bunt årligen, som från närvarande är från Jernkontoret till Fahlu Bergsskola anvisadt, samt under förutsättning derjemte, dels all nämnde öfningar och undervisning komma att stå under ledning och tillsyn af Teknologiska Institutets Styrelse, och dels att, i händelse det från Jernkontoret utgående årliga anslag icke till fulla beloppet för berörda ändamål utgår, återstoden deraf får lill andra Bergsskolans utgifter användas.
Då emellertid föreningen af ifrågavarande läroverk icke kunde verkställas, utan såvida tillräcklig lokal blefve för ändamålet beredd, samt, enligt hvad Teknologiska institutets Styrelse och särskildt Institutets föreståndare, uti ofvannämnde promemoria, upplyst, i sådant afseende erfordrades, att, jemte det någon, till ökad kostnad icke ledande, förändring vidtoges uti inredningen af den nya byggnad för Teknologiska Institutet, lill hvilken Rikets Ständer vid sednaste riksdag beviljat anslag, en ytterligare byggnad lör Bergsskolans behof samt till boningsrum för en laboralorii-vaktmästare och en laboratoriedräng blefve å Institutets tomt uppförd, derför kostnaden, eldigt af Öfverdirektören Styffe, elter samråd med Professoren Scholander, uppgjord approximativ beräkning, emot hvilken Ofverintendents-Embelet uti algifvet yttrande förklarat sig icke hafva något alt erinra, skulle, ilall byggnaden erhölle två våningar, så att Professorn i metallurgi äfven kunde der erhålla bostad, hvilket Ofverdirektören ansett högst önskligt, uppgå till omkring 58,000 R:dr, men eljest till omkring 41,000 R:dr, har E. K.
Majit, med anledning af hvad sålunda blifvit upplyst och yttrad t, samt enär laboratoriernas äfven ifrågasatta förläggande uti en tillbygd öfre våning å utbyggnaden till Teknologiska Institutets södra llygel, hvarigenom någon minskning i byggnadskoslnaden kunde vinnas, förklarats icke vara lämpligt, i nåder föreslagit Rdiets Ständer att för omförmäkla byggnad å Teknologiska Institutets nya tomt bevilja ett anslag af 58,000 R:dr, samt derjemte till laboratoriernas förseende med nödiga inventarier utom dem, som det kunde linnas ändamålsenligt att flytta från Bergsskolan i Fahlun, eli belopp af 5,000 R:dr, i hvilket fall Bergsskolans i Fahlun befintliga fastigheter och för den nya lokalen ej lämpliga eller eljest icke dugliga inventarier borde, när Bergsskolans flyttning egt rum, å offentlig auktion försäljas och den inflytande köpeskillingen till Riksgäldskontoret ingå; men då Bergsskolans flyttning i alla händelser icke löre början af nästa riksdag kunde försiggå, har E. K.
Majit ansett någon framställning lill Rikets Ständer angående den tillökning i Teknologiska institutets årliga anslag, som af Bergsskolans förening med Institutet kan föranledas, för närvarande ej böra ega rum. 120 Expedilions-Ulskoltets Förslug till underd.
:o 410.
Af de handlingar, som blifvit åberopade i deu nådiga propositionen, inhemtas, att, vid denna frågas föredragning hos Kommerse-kollegium, Kollegii President varit från pluralitetens, uti det underdåniga utlåtandet framställda, åsigt skiljaktig och i sådant hänseende j tira t att, i betraktande af hvad upplyst blifvit angående det förfallna skick, hvari Bergsskolans byggnader i Fahlun sig befinna, samt det otillräckliga utrymme de lemna, äfvensom å svårigheten alt i grannskapet af Fahlun bereda tillfälle för elevernas praktiska undervisning i masugnsskötsel samt jernförädling, Presidenten väl förordade Bergsskolans flyttning från nämnde stad, och ej heller ville bestrida ali den föreslagna föreningen af skolan med Teknologiska Institutet skulle medföra nytta för både lärare och lärjungar, såsom beredande godt tillfälle lill inhemtande af utvidgade theoretiska kunskaper i de vetenskapsgrenar, med hvilka den bildade Bergsmannen bör göra sig förtrogen.
Men enligt Presidentens åsigt hade ändamålet med Bergsskolans inrättning varit och borde fortfarande vara, ej att utgöra en blott och bart theoretisk bildningsanstalt, utan en skola, der vetenskapen och praktiken i möjligaste måtto skulle gå hand i hand med hvarandra.
Fördelen häråt vitsordades bäst af det yttrande skolans insigtsfull Föreståndare i ämnet afgifvit till Fullmäktige i Jernkontoret, enligt hvilket det vore hans allvarligaste öfvertygelse, vunnen både såsom elev och lärare vid Bergsskolan, att endast i förening med en väl ordnad praktisk undervisning den theoretiska undervisningen i jernets metallurgi kunde blifva tillfredsställande och fruktbringande.
Att skolans ändamål sålunda uppfattats af flertalet utaf de elever, som sedan dess inrättning år 1822 besökt densamma, ådagalades jemväl deraf, att då sådana personer, som undergått titgångsexamen vid universilelerna, endast utgjort 68, oaktadt med ordinarie elevplatserna 3:ne stipendier varit förenade och genomgående af en lärokurs vid Bergsskolan utgjort vilkor för så beskaffade personers anställande i Jernkontorets tjenst, hade deremot antalet elever med ringare grad af theoretisk underbyggnad, till aldra största delen bruksbokhållare eller söner af bruksegare, uppgått (ill icke mindre än 184.
Om således hufvudändamålet med skolan måste anses vara det nu angifna, uppstode till besvarande den frågan, huruvida berörde ändamål kunde ernås i händelse af skolans förflyttning lill hufvudstaden?
För sin del ansäge Presidenten della icke vara förhållandet, lika litel sorn en theorelisk-praklisk läroanstalts för jordbruket inrättande härstädes skulle komma alt motsvara sin bestämmelse.
Brukssocieteten erbjudit sig att bekosta anskaffande af lokal och undervisning vid något jernförädlingsverk under vissa månader af året, men under öfriga delen deraf skulle undervisningen uteslutande afse bibringande af theoretiska kunskaper, eller sådana, som kunde inhemtas och läras vid hvarje högre undervisningsverk.
Under denna, den större delen af året, konime eleverne alltså att sakna ej blott allt tillfälle lill direkta praktiska öfningar, utan äfven inflytelsen af det bergsmannalif, hvarunder den deri deltagande nära nog omedvetet föres till mången för honom nyttig iakttagelse, på samma gäng som håg och lust för den verksamhetsbana, han valt, hos honom väckes och underhålles.
Af dessa skäl hade Presidenten icke kunnat tillstyrka nådigt bifall till Brukssocietetens underdåniga framställning, utan ville för sin del i underdånighet föreslå, att då skolan ansåges böra upphöra i Fahlun, den måtte förflyttas till någon stad i en bergslagsort, t. ex. Philipstad eller Nora, för hvilken flyttning
Statsverkets kostnader sannolikt icke skulle öfverstiga hvad sorn uppgifvits erfordras i följd af skolans föreslagna förening med Teknologiska Institutet.
Under ärendets handläggning hos Rikets Ständer har åter hufvudsakligen blifvit erinradt, att de förhållanden, hvilka år 1847 af Bruks-socieleten åberopades såsom skäl för Bergsskolans bibehållande i Fahlun, hittills icke synts hafva undergått så väsendtlig förändring, att deraf kunde bernias stöd för deu ifrågaställa flyttningen.
Det borde nem - Expedit iöns- Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse A7:o 170.
121 nemligen icke förbises, atl skolans syfte vore hell och hållet praktiskt, såsom afseende ali i sista hand bibringa sina lärjungar all den praktiska erfarenhet uli en eller annan riktning, som vid deras inträde på bergshandteringens olikartade vägar kunde bli i va både dem och det allmänna lill nytta, och att de således före inträdet i skolan borde hafva inhemtat det mesta af de förberedande kunskaper, som erfordrades för att kunna uppfatta och tillgodogöra sig de tillämpningar, som der framställas.
Det vore svårt att inse, hvar en sådan praktisk bildning uti bergshandleringen lättare kunde inhemtas, än uti en bergsstad, sadan som Fahlun, i hvars närmaste omgifning så många rikliga tillfällen erbjöde sig för lärjungarne att uppmärksamma de mest olika delar af bergsmannayrket, der landets äldsta koppargrufva lunnes, der man hade att tillgå de mest fulländade och ändamålsenliga uppfordringsverk för vatten och malm, sådana som få andra länder framvisa dem och som stundligen erinrade om tillämpningen af bergsmekanikens läror, der koppar, bly och silfver utbringas ur sina malmer och flera andra till Bergsbruket hörande näringar bedrifvas; hvarförutom i stadens grannskap jernets förekommande och tillgodogörande kunde studeras vid de mångå der befintliga betydliga jernmalmsfälten eller vid de verkstäder af ett eller annat slag, som på dessa fälts rika malmtillgångar finnas grundade.
Dessa rika tillfällen till bildning uli bergshandteringen syntes vara för stora och vigtiga att bortkastas, enär månget framstående anlag skulle utvecklas, mången nyttig och hedrande verksamhet framkallas och för framtiden egnas åt fäderneslandets tjenst, just genom de många tillfällen, som der i så rikt måll och i så olikartade riktningar, så att säga, pä en punkt erbjöde sig åt ynglingarnes uppmärksamhet och forskningsbegär.
Ont emellertid skolan med sin nuvarande ringa lärarepersonal icke ansåges kunna uppfylla alla fordringar af en sådan bildningsanstalt, så borde detta ej tillskrifvas skolans nuvarande läge, icke heller föranleda ett fullkomligt åsidosättande af de naturliga fördelar, som detta läge erbjöde för en ändamålsenlig utveckling af lärjungarnes bildning.
Denna olägenhet syntes nemligen kunna afhjelpas derigenom alt tillgångar anskaffades för skolans utvidgning såväl medelst en ökad lärarepersonal, som erforderliga byggnader, för hvilkas uppförande tjenliga platser funnes pä de förut inköpta tomterna.
Då man vidare såsom ett väsendtligt skäl för skolans förening med Teknologiska Institutet anfört svårigheten för blifvande elever att förvärfva sig nödiga förkunskaper, så borde härvid erinras, att denna olägenhet lika väl kunde afhjelpas derigenom alt eleverne ålades att före inträdet i Bergsskolan genomgå ett års förberedande kurs vid Institutet, hvilket syntes desto mera lämpligt, som den nu föreslagna anordningen just afsåge att första årets undervisning vid Institutet skulle kunna begagnas älven af blifvande bergselever; men att deremot, såsom af fly Ilningen blefve en gifven följd, för den förberedande undervisningens fullkomnande uppoffra alla de fördelar för den egentliga tillämpningsskolan, hvilka dess belägenhet i en bergstad medförde, syntes belt och hållet ändamälsvidrigt.
Likaledes borde uppmärksamheten lästas derpå, att ehuru, enligt hvad Bruks-socielelens Fullmäktige anfört, stora svårigheter mött för ett lämpligt ordnande af bergselevernas praktiska utbildning, på sätt hittills egt rum medelst besök vid enskilda tillhöriga egendomar, så hade Brukssocieteten på samma gång som den erbjudit sig att för framtiden helt och hållet ombesörja dessa praktiska öfningar, likväl förklarat alt Societeten öfvergifvit den plan, hvilken i sådant hänseende blifvit framställd och som vore den enda, hvarigenom omförmälda svårigheter kunde med säkerhet undanrödjas, nemligen anskaffandet af en särskild bruksegendom, der eleverne alltid kunde påräkna tillfälle för verkställandet af rön och försök i bergshandteringens olika grenar.
På hvad sätt Bruks-societeten nu ämnade alt ombesörja de praktiska öfningarne, vore således för närvarande okändt; Bih. till Ii.
Prat. 1859 $ 1850. 10 Sami. 1 Afd. 2 Baad. 16 122 Fxpkditiort.s-U(skotteIs Förslag till underd.
Skrifvelse N:e 470. men visshet härom syntes likväl böra erhållas, innan man på omförmälda erbjudande grundade ett beslut, sora i andra hänseenden vore förenadt med så många olägenheter.
Att Bergsskolans flyttning från Fahlun till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet skulle i vissa hänseenden medföra väsendtliga fördelar såväl för undervisningen som för det allmänna, anse Rikets Ständer, efter öfvervägande af allt hvad i frågan förekommit, svårligen kunna bestridas.
Sålunda skulle otvifvelaktig!, i följd af de större lärarekrafter Teknologiska Institutet i thcoretiskl afseende erbjuder, undervisningen i de allmänna vetenskapliga ämnen, hvilka ingå i bergsmannabildningen, kunna erhålla större grundlighet och omfattning, än vid Bergsskolan med dess fåtaliga lärarepersonal hittills kunnat ega rum, och de nu öfverklagade svårigheterna för blifvande bergselever, att förvärfva sig de för inträde vid Bergsskolan nödiga förberedande kunskaper, skulle härigenom helt och hållet undanrödjas.
Det synes äfven antagligt att, såsom anfördt blifvit, Bergsskolans lärare genom den lifligare beröring med andra vetenskapsmän och de rikare hjelpmedel i vetenskapligt hänseende, som i hufvudstaden äro alt tillgå, Hnge bättre tillfälle att utbilda sina egna studier och jemväl kunde i vidsträcktare mån än hittills blifva till gagn för auktoriteter, likasom för enskilde; och skulle slutligen Bergsskolans flyttning, i följd af Brukssocietetens i sådant hänseende gjorda anbud, för Statsverket medföra den hufvudsakliga fördel, att kostnaderna för bergselevernas praktiska utbildning komme för all framtid alt af bemälde Societet bestridas.
Å andra sidan hafva emellertid Rikets Ständer ej kunnat förbise vigten af de anmärkningar, som, enligt hvad ofvan är anfördt, blifvit framställda emot det ifrågavarande förslaget, och hvilka synas ådagalägga, att skolans flyttning och förening med Teknologiska Institutet älven skulle föranleda åtskilliga tänkvärda olägenheter.
Den erinran, som förekommit, beträffande dessa läroverks olika art och beskaffenhet, att nemligen Bergsskolans uppgift och ändamål egentligen är praktiskt, men Teknologiska Institutet deremot utgör en hufvudsakligen theoretisk undervisningsanstalt, synes i främsta rummet förtjena afseende.
Det är nemligen tydligt att en förening al tvänne i så väsendtlig måtto skiljaktiga läroanstalter mäste vara åtföljd af ej ringa svårigheter, och om äfven en sådan förening kan på eli ändamålsenligt säll åstadkommas, hafva likväl i detta fall sä många farhågor blifvit uttalade om de olägenheter, som deraf skulle härflyta, att, innan en fullständig plan för det nya läroverkets organisation blifvit uppgjord, det svårligen kan utrönas i hvad mån de gjorda anmärkningarne böra anses befogade.
Bland dessa anmärkningar äro i öfrigt åtskilliga af den beskaffenhet, att en närmare undersökning i de angifna omständigheterna synes vara nödig för atl kunna tillförlitligt bedöma den ifrägastälIda åtgärdens lämplighet.
Då sålunda ett hulvudsakligt skäl för Bergsskolans flyttning hemlats från svårigheten att i Fahlun åstadkomma en grundlig undervisning i de ämnen, som äro förberedande för skolans lärokurser, vill det synas Rikets Ständer, som skulle man härvid hafva fästat allt för mycken vigt vid en omständighet, som egentligen ligger utnrn ändamålet för sjelfva Bergsskolan; och Rikets Ständer hafva för sin del ej kunnat inse något hinder derför, att för dem, som icke vid Universitetet undergått bergsexamen, en förberedande kurs vid Teknolo - KxpediUons-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse N:o il0.