Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maji, lemnade enstämmiga bifall, redan beslutat, att Stats Utskottet enskildt borde, uti dess Utlåtande öfver Kongl. Majtts Nådiga Proposition om afskrifning af förra Magazins-Fondens äldre fordringar för undsättnings-spannmål, samt Creditiv-Fondens, efter 1826 ars missväxt, skedda användande, yttra sig i fråga om det anstånd, som med återbetalningen af den ännu resterande ersåttnings-skulden må kunna Pukets öfriga gältibundna
Lån beviljas, ån jemväl godkändt Utskottens, vid samma tillfälle, yttrade tanka, enligt hvilken Utskotten ansågo sig, för närvarande, icke böra tillstyrka, att den, med anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, för Skaraborgs
Lån föreslagna serskilda reglering må till de öfriga Län, som för undsättnings-skulder ännu häfta, utsträckas, hafva de förenade LTtskottcn, sedan Stats-Utskottet i dess Utlåtande N:o 209, af den tö Julii innevarande 4 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk.
IV.-o Q2, Sr, redan föreslagit de hufvudgrunder, hvarefter de för 1826 ars Undsättnings-spannmål i Landet ännu utestående fordringar må behandlas, och om så skalle påfordras, utan afvaktan af Rikets Stånders medgifvande, äfven kunna afskrifvas, ansett sig icke tillkomma att någon Rikets Håglofl.
Ständers åtgärd , i anledning af de hår ifrågavarande Motioner, föreslå, ån mindre att bifall för dem tillstyrka.
Stockholm den 1 Nov. iSitp N:o 92.
Ankom till Exp,-Utsk. den 10 Nov. 1829, Utlåtande, i fråga om Indelnings-jemkning och lindring i Båtsmans-hållet inom Biehinge Län.
Under yttrad farhåga , att den Indelningsjemkning af Båtsmans-roteringen inom Blekin - Stats- saint Allm.
Bes v.- o. Oec.-Utsk. Uti. N.o Q2. 5 ge , derom Provincén redan, under 1818 års Riksmöte, blifvit af Konungen och Rikets Slån der försäkrad , icke skall komma till verkställighet på ett sått, hvarigenom den dermed för orten åsyftade lindring varder tillvägabringad, hafva Riksdags-Fullmågtige för berörde Province, Yice Talemannen Jon Jonsson samt Olof Mänsson och Ola Jeppson> uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndets Protoeoll afgifvet, och derifrån till Stats- samt Allmänna Besvärs - och Oeconomie-Utskottens gemensamma utlåtande remitteradt Memorial, anhållit: att Rikets Höglofl.
Ständer behagade, under nuvarande Riksmöte, slutligen handlägga frågan om berörde Indelnings-jemkniug, så att verkställigheten deraf genast må ega rum, utan att Rikets Ständer behöfva sig med detta ämne vidare befatta.
Då de uppgifter, om hvad vid detta ärendes behandling hittills egt rum, som i berörde Motion innefattas, icke åro på sådant sått ordnade, att någon fullständig öfversigt, deraf kan erhållas, hafva Utskotten ansett sig åligga, att nedanstående berättelse derom inför Rikets Hoglofl.
Ständer vördsamt framlägga. . Sedan, vid i8t5 års Riksdag, Fullmågtige från Blekinge, under framställning af den ojemn - 6 Slal-s- samt Allm. Besv.-o.
Oec.-ZJtsk.
Ull. N.-o 92. litt, hvarmed Roterings-bördan inom Provincen var fotdelad, anhållit, att en Indelnings-jemkning matte, till afhjelpande af denna olägenhet, få anställas, samt Rikets Ständer, i Skrifvelse den 27 Julii samma år, denna begäran till Kongl. Majtts Nådiga bifall i underdånighet anmält, täcktes Kongl. Maj t, uti till Rikets Ständer den i4April 1818 aflåten Nådig Proposition, förklara, det Kongl. Majit, — sorn funnit att Provincen Blekinges indelning, för Båtsmäns underhållande, sådan den nu utgöres, ”skall vara ojemn och ”tryckande, enär erfarenheten visat, att af i5oo ”Båtsmän, som Blekinge bordt utgöra, ofta ett ”stort anta! måst vara vacant, genom en del Rust”hållares oförmåga att dem upprätta och utru-, ”sta, och att den rättighet Författningarna vid ’’utehlifven Båtsmans-uppsättning lemna, att utskrifva de Rustande sjelfve. rycker skattdragan”de Jordbrukaren tili ett yrke, som deraf föga ”vinner, hem tät anledning att ej aflägsna den lid punktj dä rättelse härutinnan kan åstadkommas, pä '”det alt det antal Båtsmän Blekinge derefter åläg”ges j verkligen må kunna utfordras j utgå och på"räknas, samt Författningarna, emot försummelse derutinnan, behörigen handhafvas.
I anledning af denna Nådiga Proposition , samt det deruti meddelade förslag till en ny Stats- samt Allm. Be,sv.- o. Oec.-Utsk.
N.o 92 7 Indelnings-jemkning för oftanåmnde Province, förklarade Pikets Stander, i underdånig skrifvelse den 29 .Maji 18)8, att, af hvad ej mindre de då meddelte Handlingar iuhehålla och upplysa, ån vid 1 Si5 års Riksdag i detta amne blifvit anfördt och beslutadt, Rikets Stander ’’fun”nit det varå utan allt tvifvelsmål, att Båtsmans”indelningen i Blekinge, sådan den nu utgöres, ”med j5oo man Indelnings-Båtsmån af 911 Marigid, icke allenast år högst ojemnt fördelad, listan ock skal! för ganska många Hemmans-ega”re vara till den grad betungande, alt, efter ”hvad erfarenheten vitsordat, ofta ett stort an”tal Båtstnans-Numer antingen måst vara vacant, ”genom de Rustandes oförmögenhet att dem upp”såtta och utrusta, eller ock att den Rustande, ”når Vacance ej kunnat tillåtas, sjelf måst ut”skrifvas, till skada och förfång för dess eget ”hemmansbruk,” Rikets Stånder ansågo sig derjemte bora fasta Kongl. Majus
Nådiga uppmärksamhet dervid: att, vid indelningens upprättande, år i685, föreslogs högst 20 Daler Silfvermynts ranta för hvarje Indelnings-Båtsmans presterande, samt att de Hemman, hvilkas ränta ej uppgick till det belopp, att den kunde anses svara mot en Båtsmans utgörande, skulle undfå fyllnaden an - 8 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsh Uti. N.-o Q2, tingen af andra, högre råntade Hemman, under namn af öfverskotts-rånta , eller ock af andra , till understöd får Rustningen, indeldta Hemman, under namn af reserv-ränta; att dessa räntor dock icke med förvandling utgingo , utan endast till sitt bestämda Dalerta] i kontantapenningar, deruti sedermera ingen annan ändring skett, ån att de nn beräknas efter 5 Daler Silfvermynt Riksdalern; samt att Rusthållen deremot åro skyldiga att utgöra sina prtestanda till Båtsmannen uti persedlar, som redan år 1697 beräknades till 24 Dalar Silfvermynts värde.
Då Båtsmans indelningen ålades, var myntoch varuvärdet uti ett så jemt förhållande emot hvarandra, att rustningen då kunde anses mindre tryckande, enar en Båtsman den liden kunde för den anslagna räntan i det närmaste underhållas, utan att Stamrotens åliggande eller Reserv- oell Fyilnads-hemmanens" proportiorierliga bidrag var mer betungande för den ena ån för den andra.
Varuvärdet har likväl sedan den tiden undergått en stor förändring, i jemförelse mot penningens värde, och i samma mon, som det förra stigit,’ har det senare fallit.
Då nu, sådant oaktadt, bidraget af Reserv- och öfverskott® - rån torna fortfar att utgå i penningar till sitt primitiva belopp, Stats- saint Ålim. Besv.- o. Occ.-Utsk.
N.-o 92. g belopp, utan förvandling eliev annan förändring och beräkning, ån den hår ofvan omformålda, men Stamroten eller Rusthållet dock måste utgöra Båtsmanskostnaden i persedlar, som, efter 1816 års markegång, skall uppgått lill 74R:dro9 sk. 4 r:st.
Banco, så visar sig en så betydlig olikhet i rustnings besväret Hemmanen emellan, emot den tid då indelningen skedde, att afsig— ten dermed, som var, att hvarje Hemman iProvincen skulle draga lika tunga, kan numera anses, redan till en stor del, hafva gått forlorad.
Vid sådana forhållanden, och då både rättvisa och billighet syntes påkalla en skålig rättelse och jemkning härutinnan, "om landetmed Hemmanens bestånd skall kunna utgöra det antal Båtsmän, som detsamma kan åläggas/’ ansågo Rikets Ständer, som, lika med hvad Kongl. Maj-.t uti dess Nådiga Proposition täcktes yttra, funnit JJdcn tidpunkt ej böra ajlägsnas, då rättelse häruti kan åstadkommas■“ sig böra i underdånighet instämma uti den af Kongl. Maj:t gjorda Nådiga Proposition om en ny Indelnings-jemkning uti Blekinge Lån, under de förbehåll och vilkor, Bill. till R.
Prot. 1828 och 1829. 4 S. 2 Afd. 2 B. 3 <j:de Häftet. lo Stass- samt Allm.
Besv. o. Oec.-Utsk.
IV.-o ,92. sorn i den Nådiga Propositionen upptagas} oell 'anhollo Rikets Ständer derjemte underdånigst, ”att, sedan en sådan Indeinings-jenikning försig”gått, resultaten deraf måtte, vid nästa Riksdag, ”Rikets Ständer meddelas, på det de måtte kunelia taga ärendet under närmare öfvervägande ”och, likmätigt 80 §. Regerings-Formen, gemensamt med Kongl.
Maj:t, fastställa de förändrin”gar och rättelser, som kunna finnas härutinnan ”skäligen bora ega rum.”
För verkställigheten af hvad Rikets Ständer sålunda i underdånighet hemställt, hlefvo serskilde Committerade, af Kongl. Maja i Nåder förordnade, och under den i5 No v. 1821 med instruclion forsedde.
Uti afgifvet underdånigt
Förslag lill en ny indelnings-jemkning för ProViacen, hafva dessa Committerade ansett den hittills varande Båtsmans-styrk an hora minskas med 249 man , samt i öfrigt projecterat en jemnare fördelning af Rotehållarnes förbindelser att underhålla den öfriga Indelnings styrkan, utgörande, uppå 911 dertill anslagna Hemman, ett antal af i2Öx Båtsmän.
Sedan, af flere Rust- och Rotehållare inom Blekinge, underdåniga Besvär öfver Committé - Stats- sami Allm.
Besv. o. Oec.-Utsh. Uti.
N.o 92. 11 rades Förslag blifvit anförda, täcktes Kongl, Maj:t, genom Nådig Skrifvelse den 9 Maji 1826, anbefalla dess Befallningshafvande i Lånet att» efver hvad Rusthållarne, så väl å ena som andra sidan, andragit, med underdånigt yttrande inkomma, dervid Konungens Befallningshafvande egde att, rörande åmnet i hela dess vidd, utan hinder af hvad Kongl. Maj:t härutinnan redan stadgadt, sig utlåta.
De förenade Utskotten, hvilka, uppå skedd förfrågan, erhållit den upplysning, att det från Konungens Befallningshafvande i Blekinge Lån uti åmnet infordrade underdåniga Betänkande ännu ej, vid medlet af nåstförflutne October månad, till Kongl. Maj:ts Krigs-Expedition inkommit, anse sig, vid så beskaffad! förhållande, och då de öfver den nya Indelnings-jemkningen anförda Besvär ännu åro af Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning beroende, icke kunna understödja Motionairernes begäran, att Rikets Hoglofl.
Ständer måtte frågan om berörde jemknings verkställighet till slutlig handläggning nu företaga; men då Utskotten, med erkännande af de ömmande förhållanden, som, för en stor del Rusthållare inom Blekinge Lån, eger rum, och hvilka, af Konung och Ständer längesedan medgifna, föranled, 12 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-UtsL Uti. N.-o Q2. beslut, hvilkas verkställighet <3oek ännu saknas, icke ansett detta ärende bära utan all uppmärksamhet, å Rikets Ständers sida, lemnäs, hemställa Utskotten vördsamt, det ville Rikets HSgl.
Ständer, i afgående Skrifvelse, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, så framt detta mål ej redan vunnit den fullständiga utredning, att Nådig Proposition om det upprättade Rotejemknings-forslagets fastställande kan, under nu påstående Riksmöte, varda till Rikets Ständer aflåten, Kongl. Maj:t täcktes Dess Nådiga framställning derom, vid nåstinträffande Riksdag, Rikets Ständer meddela, på det att Provincen Blekinge ej längre mätte, med äfventyrande af dess invånares trefnad och bestånd, blifva i saknad af den lindring i den ojemnt tryckande Roterings-bärdan, som, redan för n år tillbaka, blifvit af båda Statsmagterna såsom rättvis erkänd och till verkställighet beslutad.
Stockholm den i No v. 1829.
STOCKHOLM, 1829, tryckta i Ecksteinska Boktryckeriet.
Stats- samt Allni. Besv.- o. Oee.-Vlsh. XJtl.
N-o g3. k3 N:o f)3.
Ankom till Exp.-Utsk. den ti Noy. 182g.
Ytterligare Utlåtande, med anledning af erhållen Aterremiss å Utskottens Betänkande, N:o 55, angående Dykeri- och Bergnings-anstalterna i Riket.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens Betänkande, jN:o 55, af den 11 sistforflutne Julii, innefattande förslag till bildandet af en ny Dykeri - och Bergnings-forsorg för Rikets vidsträckta kuster, har af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit bifallet, hvaremot detsamma , från de öfrige tvenne resp.
Riks-Stånden, år vordet återremitterad t med anmärkning gar af nedannåmnde Herrar Ledamöter, nemi. t Inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln : Af Herrar TYiherrarne af Nordin > C. J.± Cederström j Jac. och von StedingkS.
Herrar Iljer - Bih. till R.
St.Prot. 1828 och 1829 4 S. 2 Afd 2 B. 1 Häftet 71. l4 Stats- samt Allm.
Desv. o. Oec.-Utsk. Uti.
N.o g3. ttij Gustaf j Lefrén, Johan Petter, Rothlieb , C. F. och Cederschjöld, Pehr Gustaf. Inom Högvördiga Prcste-Ståndet : Åf Herr Presidenten m. m.
Poppius, Herrar Biskoparne Faxe och Hedrén', Herr Domprosten Heurlin, Herrar Professorerne Geijer och Bolméer samt Herrar Prostarne Grevillius, Anjou, Spiering och Nordin.
Inom Vallo/liga Borgare-Standet :
Af vice TaTmannen m. rrt.
Herr Noréus, samt Herrar Lundgren, Sandblad , Santesson, Leffler, Winberg, Landegren, Ståhle, Modin, Wallström och Löfvenius.
Till -vinnande af elen möjligaste enkelhet och korthet vid anförandet och bemötandet af de, under vidlyftiga discttssioner inom de respective Riks-Stånden framställda erinringar och skiljaktiga åsigter, så vål i fråga om sjelfva principen för den nya anstaltens organiserande, som mot åtskilliga detailer i de reglementariska stad-* gandena , hafva Utskotten, i stället att hvarje Ledamots yttrande serskildt upptaga, sökt att, hvad hufvudsakligen anmärkt blifvit, under vissa Moment, hår nedan sammanföra och besvara.
Stats- samt Allm. B csn.- o. Oec.-Ulsk.
Ull- N.-o q3. i5 Emoi Utskottens hemställan, att Dykeri- oell Bergning?-försorgen må ål tvånne elier flere å Rikets kuster, dislrictvis bildade Bolag upplåtas, halva förenämnde Talare nästan enhälligt erinrat, att, genom en sålunda spridd och osammanhängande anstalt, frivilliga föreningar till Dykeri- och Bergnings-försorgens öfvertagande endast kunna förväntas uppå de kuster af Riket, hvarest strandnings-håndelser oftast inträffa, och företaget alltså kan åt Bolaget lofva en större vinst, h varemot andra vidsträckta stränder, och serdeles de vid Pukets Nordliga kuster, sannolikt skulle komma i saknad af alla anstalter till sjönödlidandes hjelp; såsom följd hvaraf allt yrkadt blifvit, att befattningen med bergning af strän-* dadt skepp och gods matte åt ettj enda Compag-» nie eller Bolag varda ofverlemnad, hvars förnämsta åliggande borde blifva, alt, på alla punkter af Rikets hafskust, från Haparanda tili Strömstad, åt sjö-nödlidandes räddning, till lil och egendom, foga verksamma anstalter och den sorgfålligaste vårdnad.
Utskotten hafva, vid denna frågas upptagande till förnyad pröfning, så mycket hellre ansett sig böra frånträda dess förut gjorda hemställan, och deremot förena sig i den inom 3me Riks Stånd, med så mycken enhällig»* het. yttrade mening, sorn de skål, hvilka, till |6 Siats- samt Ålim.
Resv.-o. Oec.-Ufsk. TJtll4N:o\g3, slödi derföre, blifvit framställda, icke kunna motsågas, samt många Ledamöter af Utskotten, enligt livad de vid förra Betänkandet fogade Reservationer utvisa , redan då delat den tanka, hvilken inom de trenneRiks-Stånd, som återremiss Beslutat, visat sig vara allmänt hyllad.
Utskotten hafva alltså till Rikets Höglofl.
Siånders
Bifall vördsamt skolat tillstyrka, att Dykeri- och Bergnings- försorgen i Riket ma åt ett enda Bolag upplåtas.
Vidkommande härnäst
Hr Rothliebs hemställan, att Dykeri- och Bergnings-anstallerna matte, såsom hitintills, uppdragas åt några redvälsinnade och förtjente män, mot en viss afgift till Staten , samt Herr Hjertås Förslag, att en täflan af serskilda anbjudare till
Dykeri-försorgens öfvertagande borde få ega rum, och pröfningen af det antagligaste anbudet blifva af Kongl. Maj:t beroende, hafva Utskotten, i afseende å den förstnämnda af dessa hemställande!), vördsamt skolat förklara, att, då 6ö §.
RegeringsFormen uttryckligen i orV]uå ev fastställandet af några monopoller till sanning för Kronan eller enskilda personer och fad sammansättning, utan offentlighet i åtgärder och redovisning, just innebår ett bland de mest Stats- samt Allm.
Bes v.- o. Oec.-Utsk. Uti. N. o g 3. 17 talande skål för upphåfvandet af det hittills varande Dykeri- och Bergnings-Compagniet, Utskotten ansett sig lika litet böra understödja detta, som Herr Hjertås Förslag, att minsta anbudet må till Dykeri- forsorgens öfverlagande berättiga, enär af Konung och Stånder uppå förhand lagda och, med hänsigt till den skeppsbrutnes och Dykeriets ömsesidiga belåtenhet, moget pröfvade vilkor icke bora lemna rum för en sådan täflan till underbud, som genom auction år alt förvänta; hvaremot Utskotten vördsamt tillstyrka, att, under de vilkor och förbehåll, som af båda Stats-magterna varda beslutade, Dykeri- och Bergnings-försorgen må åt dertill hugade Speculanter genom actie-teckning, erbjudas.
Af Herr Rothlieb har blifvit afstyrkt, att Statsverket må fylla den tilläfventyrs bristande actieteckningen.
Vid öfvervägande af d enna omständighet, och ehuru, med afseende ej mindre å Samhällets pligt, alt vidtaga åtgärder lill räddande af i lifsnöd stadda enskilda Medborgare, och, i dessa vådans ögonblick, skydda dem mot möjligheten af plundring och misshandling, ån å angelägenheten deraf, alt, vid strandniugshån - i8 Stats samt- Allm, Besv.- o. Oec.-Utsk.
IV.-o g3. delser, förekomma lurendrägeri och tullförsnillning, Bergnings-anstalterna icke kunna för Staten anses främmande, men deras tillvaro och ordningsfulla handhafvande deremot med det allmännas säkerhet och fordran äro närmast oskiljaktiga, hafva Utskotten likväl ansett betänk - ligt vara att tillstyrka Stats-Vcrkets deltagande med en obestämd summa för en Inrättning, som, dä densamma på råttsenliga och ömsesidigt billiga vilkor varder organiserad, otvifvelaktig!, och med mesta hopp otti framgång, hor af enskilda personer kunna öfvertagas; såsom följd hvaraf Utskotten ock vördsamt foreslåj, att, så framt, första actie-teekningen ej skulle uppgå lill det derföre bestämda minimi'belopp, i5o,ooo R:ds> Banco, och alltså antagas måste, att de erbjudna vi!koren ansetts icke kunna med Bolagets fördel och bestånd förenas.
Majit mätte, uppå derom af Förvaltningen af Sjöärendena gjord underdånig hemställan, i Kader täckas piöfva och undanrödja de hinder sig i detta afseende iörete, samt derefter lemna vederbörande tillfälle till en ny och lika allmän actie'* teckning.
Herr Hjerta Ilar föreslagit, att tiden för det nya Bolagets octroy matte bestämmas till endast io år, med förutsättande deraf, att ”om vinster - Stats- samt Allm.
Besv. o. Öec.-Utsk.
N.-o g3. i q na blefvo utomordentliga, skulle, efter denna tids forlopp, ett nytt
Bolag erbjuda sig får ringare bergnings-Ion;*’ men då icke, med någon sannolikhet, antagas kan, att enskilda personer, för en så kort tid, skulle finna sin rakning vid att nedlägga penningar i ett foretag af så stor omfattning ocb med så vidsträckta förbindelser och betydliga förlag i inventarier, samt då hvarje anledning till hinder för den nya Inrättningens äordningbringande sorgfälligt bör undvikas , hafva Utskotten härigenom vördsamt skolat förnya sin redan förut gjorda tillstyrkan, att tiden för den nya octroyen måtte till 20 år fastställas.
Under yttrad förmodan, att, ’*då en actie ”säljes till det låga priset af i oo R:dr, Skutskeppare, Fiskare och måhända äfven Lurendrägare blifva de mest ingredierande delegarne uti ”corporationen,” har Herr Rothlieb trott sig linna en ytterligare anledning till anmärkning mot det af Utskotten framlagda Förslag; hvaremot Herr Friherre von Stedingh yttrat: *’att, om hvar ”och en, som har 100 Pitdr, skulle få teckna ’*sig lör en actie, vore Herr Friherrn öfvertygad, *’att ingen actie teckning kotnme att ega rum;” 9 0 Stats- samt Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk, Uti.
N.-o g3. men då Utskotten sig föreställt, att, genom nedsättning i beloppet af hvarje actie, teckningen för den nya anstalten borde underlättas, samt att, i samma mon denna teckning Liefve allmännare och spridd till jemväl de mindre förmögna Medborgare-classer i Rikets alla Provincer, skulle den enskilda uppmärksamheten oell controllen öfver uppfyllandet af Bolagets åtaganden blifva mera verksam; hafva Utskotten, med bibehållande af deras i denna omständighet redan yttrade öfvertygelse, vördsamt skolat tillstyrka, ätt beloppet å hvarje actie må till 100
R:dr varda utsatt.
”Såsom nödig säkerhet för det högsta vite, ”som kan åläggas Bolaget, om det ej fullgör si”na skyldigheter,” har Herr Hjerta föreslagit, att en summa , hvars belopp Talaren dock icke uppgifvit, borde af Bolaget i Banken deponeras; hvarjemte Herr Sandblad, utgående från enahanda princip med Herr Hjertahemställt, att en sådan deposition, ”innefattande garanti för vil— korens uppfyllande och ersättning för förfördelande, ” måtte till 10,000 R:dr i Silfver varda bestämd.
Utskotten, som icke utan skål förmoda - &(ats“ samt Allm.
Besvo. Öee.-Ulsk.
N'.o g3. *4 da, att
Bolagets tillförbindande att serskildt sammanskjuta och i Banken nedsätta ett capital, Sorn för Bolaget Liefve alldeles ofruktbart, skulle medföra ett kraftigt hinder för actie-teckningen, och som i öfrigt ansett 5:dje §. itsta och 2:dra Mom. af de projecterade Bolags-reglorna innefatta den vidsträcktaste förbindelse, att behöfliga medel tillskjuta, som Actie-egare skäligen åläggas kan, hafva, vid sådant förhållande, skolat afstyrka Rikets Högloft.
Ständers bifall till hvad af Herrar Hjertå och Sandblad i denna omständighet föreslaget blifvit»
I anledning af Utskottens hemställan, att det nya Bolaget må, intill nästa Riksdag, varda från Bevillnings utgörande befriadt. mén att derefter å Rikets Hoglofl.
Ständers profning bör ankomma, om och till hvad belopp Bevillning af behållna inkomsten erläggas må, har af Herr Friherre af Nordin den öfvertygelse blifvit yttrad, ”att, med de jemkningar i tid och vilkor, ”sorn Utskotten föreslagit, hoppet om blifvande ^vinst blifver så ringa, att nian ej bör, genom Bibi till R.
Prot. 1828 och 1S29. 4 S. 2 Afd. 2 B. i Hältet 7J. aa Stais- samt Allm. Besv.- o. Oee.-ZJtsk.
N.-o g3. ”ett! sådant förordnande, annu mera försvåra ”actie-teckningen.”
Utskotten få, i anledning häraf, vördsamt förklara, att då, vid tillfallen af ett större antal slrandnings-håndelser under Rikets kuster, en betydlig inkomst, ett eller annat år, kan det nya Bolaget tillflyta, samt den andel deraf, som vid sådana förhållanden, och under namn af Bevillning till Stats-Verket varder aflemnad, ingalunda bör kunna stämplas med den motbjudande benämning, att utgöra en ä Statens sida, från Skeppsbrutne, upphemtad vinning, enär medlen, före deras afleverering till Stafs cassan, utgjort Bolagets lagliga egendom, Utskotten jemväl ansett med billighet vara förenligt, att en så beskaffad större inkomst för Bolaget varder, i likhet med vinsten af andra medborgerliga företag, beskattad; och hemställa alltså, såsom tillägg till Utskottens i detta afseende redan gjorda tillstyrkan, att den Bevillning, som, efter kommande Ständers beslut, tillåfveniyrs kan blifva Bolaget framdeles ålagd, icke må öfverstiga fem procent af Bolagets, efter bokslut för året, tillflutna behållna inkomst, sedan alla förvaltnings-kostnader, samt sex procent Stats*- samt Allm. Besv.- o. Osc.-Utsk.
N.o $3. *3 å f!et inbetalda Actie-capitalet, forst tlerå afråknadc blifvit.
Flere Ledamöter inom de Respective RiksStånden hafva föreslagit, att Ordföranden i dea Dfrection, som, till förvaltande af Bolagets angelägenheter, samt Dykeri-och Bergnings-anstalternas handhafvande, varder i Hufvudstaden nedsatt, må af Kongl. Majrt i Nåder utnämnas; och då befrämjandet eller uraktlåtandet jemväl af Statens fördelar och förbindelser i flere afseenden blifva beroende af den mer eller mindre ordning, hvarmed Bolagets
Direction sitt erhållna uppdrag fullgör, samt då i Directionens befattning tillika ingår utöfvandet af en Policemagt, hvars verkningar och utsträckning icke bör för Konungen vara obekant, hafva Utskotten, då, uppå sådana skål, Statens säkerhet synes påkalla, att, i en administration af förevarande beskaffenhet, ega en Representant till bevakande af det allmännas rätt och fordran, vördsamt skolat tillstyrka, det måtta Kongl. Maj:t i underdånighet varda anmodad, alt Directionens Ordförande utse och med dess Nådiga för »rdnande tillsätta. 94 Stats- saint Allm. Besv.- o. Occ.-Utsk.
N.-o $3.
Emot de förenade Utskottens Förslag till Förordning örn de skyldigheter och J ur möner, som tillkomma det, till Dykeri- och Bärgnings-anstalternas besörjande i Riket, bildade enskilda Bolag, hafva åtskilliga anmärkningar blifvit inom de Respectiye Riks-Siånden framställda, hvilka anmärkningar Utskotten, i den ordning berörde Förslag dertill föranleder, hår nedan skolat tilj besvarande upptaga.