Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa 39,262: — 3. § 12- Af nästlidet års revisions-berättelse inhemtas hurusom, med anledning af den vid 1855 års statS-revision framställda erinran mot lämpligheten deraf, att utgifter till föremål, för hvilka stats-anslag saknades, blifvit anordnade på öfverskotten af Stats-verkets inkomster, Rikets sednast församlade Ständer, jemte anmälan af sin afsigt att vid riksstatens uppgörande tillse, att de flesta sådana utgifter, som de sednare åren blifvit på nyssnämnde sätt bestridda, måtte kunna på liufvudtitlarne beräknas och upptagas, underdånigst anhållit, att, om Kongl. Majit icke destomindre skulle framdeles finna nödigt anvisa statsmedel till sådana behof, hvilka ej blifvit af Rikets Ständer förutsedda, och hvartill anslag således ej beviljats, dessa utgifter, derest de ej kunde bestridas med de för dylika tillfälliga behof egentligen afsedda besparingarne å riks-statens hufvudtitlar, hädanefter måtte under för skotts-titel anordnas och vid påföljande riksmöte tillkännagifvas för Rikets Ständer, som då, efter föregången pröfning, blefve i tillfälle att med anledning af de gjorda anvisningarne besluta; —- och hade Kongl. Majit, uti Nådigt bref af den 10 Juli sistlidne år, förklarat
Sig vilja taga denna framställning i betraktande vid de tillfällen, då anvisningar af omförmälde beskaffenhet komme i fråga.
Revisorerne hafva emedlertid inliemtat, att från föregående år finnas åtskiliga ännu gällande Kongl, bref, hvarigenom Kongl.
Stats-kontoret blifvit anbefaldt, att framgent, medelst anordning på öfverskotten af stats-inkomsterna, verkställa vissa årligen förekommande utbetalningar, hvaribland exempelvis må nämnas: roterings-understöd'till ve - — 13 — derbörande rotehållare inom Norrbottens län, på grund af det den 24 Augusti 1846 utaf Kongl.
Majit i nåder fastställda ordinarie roterings-verk för samma län;" ersättning till åtskillige rothållare inom Jemtlands län för utgjord effektiv rotering, enligt Kongl, brefvet den 8 Oktober 1851; ersättning till innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen, jemlikt Kongl, brefvet den 22 December 1841; o. s. v. —
Enär nu de flesta af dessa utgifter icke blefvo vid sednaste riksmöte på vederbörande hufvudtitlar uppförde, men det med Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga framställning åsyftade ändamål, nemligen att förekomma anvisningar på sådana tillgångar, hvilkas befintlighet är alldeles oviss, ej kan helt och hållet vinnas, så länge foreskrifterne om sagde utbetalningar ännu äro gällande, synes det för sådant ändamål angeläget, att Kongl.
Stats-kontoret måtte erhålla nådigt förständigande, att hädanefter under för skottstitel, såsom beroende på anmälan hos Rikets Ständer, anordna alla sådana utgifter, som hitintills utgått af öfverskotten å Stats-verkets inkomster. § 13.
Enligt hvad sednast församlade Revisorer anmält, hade af det vid 1853—1854 åis riksdag beviljade s. k. mindre kreditivet, som då fastställdes till 2,500,000 R:dr, deraf 2,000,000 R:dr vore afsedda för rikets försvar och 500,000 R:dr till andra högst vigtiga och angelägna ändamål, under år 1855, ett sammanlagdt belopp af 800,000 R?dr blifvit i Riksgälds-kontoret lyftadt och af Kongl.
Stats-kontoret utanordnadt till Kongl.
General-krigs-kommissariatet, som jemväl fått uppbära 2,400,000 R:dr utaf det vid samma riksmöte beviljade särskilda kreditiv (å 2,500,000 R:dr) till neutralitetens upprätthållande.
Under revisions-året har nu, efter hvad riks-liufvudboken utvisar, utaf ofvannämnde till rikets försvar afsedda kreditiv ytterligare ett belopp af 500,000 R:dr blifvit lyftadt och till bemälde Kommissariat anordnadt äfvensom återstoden, 100,000 R:dr, af kreditivet för neutralitetens upprätthållande.
Dock äro af förstnämnde kreditiv-medel 230 R:dr 29 sk. under revisions-året och af de sednare 26,620 R:dr 40 sk. 8 rst., allt banko, under loppet af innevarande år till Riksgälds-kontoret återlevererade. § 14.
Såsom uti sednaste revisions-berättelse omförmäles, äro åtskilliga, dels genom enskilda donationer tillkomna, dels af statsmedel bestående kassor och fonder, till följd af särskilda derom meddelade föreskrifter, ställda under Kongl.
Stats-kontorets förvaltning, för att genom utlåning göras fruktbärande; och utvisa räkenskaperna öfver dessa kassor och fonder följande förhållande:
Norénska Testaments-fonden.
Balans från år 1855:
Tillgångar 10,515: 27. 2.
Ränte-medel 500:
Summa 11,015: 27. 2. 14 Credit.
Kadett-underhåll , ^94:
Kontant behållning 421: 27. 2.
Utlånt kapital 10,000: 10,42!: 27. 2.
Summa 11,015: 27. 2.
Filceiiska Testamentsfonden.
Utlånta medel 20,000:
Inkomst: ltänte-medel 1,020:
Summa 21,020: Credit.
Skuld 70: 10. 3, Utgift:
Till folkundervisningens befrämjande 900:
Kontant behållning ; 49: 37. 9.
Utlånta medel 20,000: 20,049: 37. 9.
Summa 21,020: — •—■ Fonden för blcsserade Officerare och Fnder-officerare.
Tillgångar 16,647: 38. 8.
Inkomst: å.rs-alislaget ••• 5,000:
Ränte-medel 075: 5,675: —- — "
Summa 22,322: 38. 8. _ 1£ _ Credit.
Pensioner oell gratifikationer 5,695: 24.
Kontant behållning 1,341: 2. 8.
Utlånta medel 15,000: — — Fordringar: obetald ränta 286: 12.-—■ 16,627: 14. 8.
Summa 22,322: 38. 8.
Skogsplaiitcrings-kassan.
Tillgångar ■.
Skatteköpeskillings-afgift 189: 31. 2.
Skogsförsäljnings-medel 50,802: 6. 10.
Betes-medel 379: 32. — Böter 4,379: 47. 6.
Ränte-medel 7,514: 22. —- Ersättning för liemmans-räntor och arrenden 14,655: 44. 3.
Besparing å förra jägeri-statens kontanta löner .... 66: 31. 9.
Ränta å skogs- och jägeri-statens boställen 641: 46. 2.
Diverse inkomster 777: 35. 4.
Återstående utgifter 5,783: 20. 10.
Skulder 23,852: 4. 10.
Skulder Utgift:
Aflöning 35,828: 45. 4.
Silkesodlingens befrämjande 120: •— — Transport: 35,948: 45. 4. 287,832: 20. 9, 79,408: 9. 29,635: 25, 8. 396,876: 7. 5. 29,886: 19. 1. 29,886: 19. 1. — 16 — Transport: 35,948: 45. 4. 29,886: 19. 1.
Flygsandens hämmande 400: -- — Kronoparken vård och förvaltning 6,704: 31. 5.
Byggnader och öfriga omkostnader å boställen .... 14,657: 36.
— Provision och remisslage 1,616: 10. 10.
Institutioner 1,507: 16. — Afkortningar 1,362: 2. 2.
Diverse utgifter 5,012: 26. 8. 67,209: 24. 5.
Kontant behållning 38,538: 47. 9.
Utlånta medel 181,963: 16.
Levererad 37,841: — 7. Resterande 2,304: 13. 7. 40,145: 14. 2.
Förskotter till liqvid och redovisning 29,818: 17. 11.
Proprie-balanser 172: 14. 10. Fordringar 9,141: 45. 3. 299,780: 11. 11.
Summa 396,876: 7. 5. F. d.
Kansli-styrelsens lland-kassa.
Balans frän år 1855:
Tillgångar 11,077: 16. — Inkomst:
Ränte-medel 405: — — Summa 11,482: 16, — Credit.
Understöd för vetenskapliga arbetens utgifvande ....
700: — — Gratifikation 48: 36. — 748: 36.
— Balans till år 1857:
Kontant behållning 1,577: 10.— Utlånt kapital ,.. 9,000:
Obetald ränta 156: 18. —10,733: 28.
Summa 11,482: 16. — 17 — Denna kassa, bildad dels genom kollekt-bidrag för flera särskilda ändamål, såsom utlösen af christna fångar, hvilka råkat i Turkiskt slafveri, understöd till Tyska flyktingar, som begifvit sig till Sverige, uppbyggande af en Luthersk kyrka i Moskwa m. m., dels ock genom öfverskott å insamlade prenumerations-medel för en prof-psalmbok, har, efter Kansli-styrelsens indragning, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet den 14 December 1840, öfverlemnad till Kongl. Stats-kontoret i ändamål att användas till understöd vid vetenskapliga arbetens utgifvande.
Då på riks-statens 8:de liufvudtitel finnes anvisadt ett arfslag till vetenskapliga arbetens utgifvande och, vid sådant förhållande, det synes mindre nödigt att en särskild kassa för samma ändamål fortfarande reserveras, helst bestyret med utlåningen af dessa kassor medför en ytterligare tillökning i Kongl.
Stats-kontorets vidlyftiga och maktpåliggande förvaltning, hafva Revisorerne funnit sig böra föreslå att, under förutsättning det Kongl. Majit täcktes i nåder medgifva, att f. d.
Kansli-styrelsens liand-kassa öfVerlemnas till Rikets Ständers Riksgälds-kontor, 8:de hufvudtitelns anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande må af Rikets Ständer förhöjas med ett belopp, motsvarande årliga räntan af denna kassas kapital-behållning.
Fosideii för Lappmark! s Erkicsiastik-verk.
Tillgångar 23,389: 17. 11.
Ars-anslaget ....
7,600: Ränte-medel .... 1,035:
Diverse inkomster 219: 23. 2. 8,854; 23. 2.
Skuld 9.
Summa 32,578: 33. 10. Credit.
Presterskapets aflöning m. m 9,299: 39. 10.
Utlånta medel: Kapital , ....
23,000:
Obetald ränta 278: 42.— 23,278: 42.
— Summa 32,578: 33. 10. o — 18 — Fonden för Lappmarks ecklesiastik-verk har uppkommit derigenom att, sedan Rikets Ständer vid 1834—1835 års riksdag, i enlighet med Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, beslutat, att de till ecklesiastik-verket i Lappland anslagna, förut under Kansli-styrelsens disposition ställda inkomster, bestående af landträntor, arrenden, kollektmedel m. m., skulle till Stats-verket indragas och den samlade fonden till Riksgälds-kontoret emot en viss årlig ränta öfverlemnas, och, i följd häraf, de förut afecklesiastik-verkets medel bestridda aflöningar blifvit å riks-staten uppförda med ett motsvarande kontant förslags-anslag, så har Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 14 April 1846, förordnat, att reservationerne å anslaget skulle för samma anslags räkning af Kongl Stats-kontoret göras fruktbärande.
Enär således äfven för det ändamål, hvartill denna fond är afsedd, ett särskildt anslag finnes å riks-staten uppfördt, få Revisorerne, af samma skäl, som, beträffande f. d. Kansli-styrelsens handkassa, här ofvan blifvit anförda, hemställa, att ifrågavarande fond måtte få, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, samt att Rikets Ständer, så framt Kongl. Maj:t härtill lemnar nådigt bifall, måtte bevilja en mot fondens ränte-afkastning svarande förhöjning i 8:de hufvudtitelns anslag till Lappmarks ecklesiastik-verk.
— I sammanhang härmed hafva Revisorerne trott sig böra fästa uppmärksamheten på det, enligt deras tanke, oegentliga förhållandet, att nyssberörde anslag är i riks-staten upptaget både såsom reservations- och /öVsfcw/s-anslag.
Let synes nemligen vara mindre nödigt att samla reservationer pä ett förslags-anslag, da derå uppkommande brister skola, i hvarje fall, ersättas af Rikets Ständers Riksgälds-kontor; och Revisorerne fä derföre hemställa, att oftanäinnda anslag, det enda af denna beskaffenhet i nu gällande riks-stat, må hädanefter benämnas endast förslags-anslag. 8 15.
Efter verkställd inventering af de i Kongl.
Räntekammaren förvarade säkerhets liandlingarne för de i förestående omnämnda utlånta medel äfvensom för det ännu återstående oguldna beloppet, 2,410 R:dr, af lånet till Wermdö brobyggnads-kassa, få Revisorerne anmäla, att samtlige dessa säkerliets-handlingar befunnos i god ordning.
Af de i föregående revisions-berättelser omförmälda, till säkerhet för jernvägsanläggningen emellan Köping och Hult i Kongl. Räntekammaren deponerade 200,000 R;dr banko i räntebärande obligationer hade redan under loppet af år 1855, jemlikt Kongl, brefvet den 22 November samma år, 50,000 R:dr blifvit till bolagets
Direktion återställda; och sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksmöte, i anledning af derom från bolagets sida gjorda framställningar, medgifvit återlyftandet af de öfrige medlen på det sätt, att bolaget egde att genast lyfta 150,000 R:dr riksmynt och de återstående 75,000 R:dr sedan jernbanan blifvit öppnad för trafik till Köping, samt detta beslut blifvit genom Kongl. Maj:ts nådiga bref den 20 Mars innevarande år Kongl. Stats-kontoret till efterrättelse meddeladt; så har nyssnämnde belopp, 150,000 R:dr riksmynt, under den 31 i samma månad blifvit till bolaget återbetaldt; och äro de återstående obli— gationerne, till ett kapitalvärde af 75,000 R:dr riksmynt, nu jemväl af Revisorerne inventerade, utan att någon anmärkning dervid förekommit.
I sammanhang med berättelsen om Kongl.
Stats-kontoret, få Revisorerne jemväl redogöra tor förhållandet med karta-sigillccta-uppbörden, allmänna magasins-ärendena - 19 - samt krono-inspektionen i Avesta, hvilka inrättningar äro ställde under inseende af bemälde embetsverk, och hvilkas aflönings-kostnader äfven bestridas af det på 7:de hufvudtiteln uppförda anslag för Kongl. Stats-kontoret.
I afseende å sättet och ordningen för dessa medels redovisning, få Revisorerne hänvisa till den framställning, som derom förekommer uti nästlidne års revisionsberättelse.
Karta-sigillata-kassörens redogörelse öfver det stämplade papperet, som utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten och ej heller föranledt till någon erinran å Revisorernes sida, utvisar följande förhållande:
Behållning från år 1855:
Skrif-kartor 181,148: 46.
— Enkla biläggnings-kartor 1,558,125: 30.
— Dubbla dito 1,142,347: 18. — Vexel-blanketter 16,349: 31. — 2,897,971: 29.
Leverering från Rikets Ständers Bank:
Skrif-kartor 33,666 Enkla biläggnings-kartor 81,428 Dubbla dito 362,300 Vexel-blanketter 1,250 32. 44. 478,645: 28. — Summa 3,376,617: 9.
— Credit. leverering till för säljning smän: Skrif-kartor 49,125: — — Enkla biläggnings-kartor 173,941: 27. — Dubbla dito 763,582: 12. — Vexel-blanketter 10,071: 42. — 996,720: 33.
Behållning till år 1857:
Skrif-kartor
Enkla biläggnings-kartor Dubbla dito Vexel-blanketter 165,690: 30. — 1,465,612: 47. — 741,065: 6. — 7,527: 37. — 2,379,896: 24.
— Summa 3,376,617: 9. — — 20 — Beträffande ater uppbörden genom försålda kartor under revisions-året, inhemtas af riks-hufvudboken, att hela beloppet deraf utgjort 1,053,725: 24.
3. och då i riks-staten beräknas 710,000: — — visar sig ett öfverskott af 343,725: 24. 3.
Deremot hafva karta-sigillata-omkostnaderna för samma år uppgått till 121,479: 10. 5. hvilka, jemförda med riks-statens förslags-anslag, 70,000: — — utvisa en brist af 51,479: 10. 5.
Om nu från hela uppbörden 1,053,725: 24.
3. afdragas omkostnaderna 121,479: 10. 5. så uppkommer Stats-verkets egentliga behållning: 932,240: 13. 10.
Som föregående revisions-berättelser icke innehållit några uppgifter om förhållandet emellan uppbörden och omkostnaderna för karta-sigillata-verket, hafva Revisorerne, till upplysning härom, ansett sig böra meddela följande sammandrag för åren 1851—1855: Uppbörd.
Netto-behållning.
1851 943,308: 99,079: 844,229: 1852 . . 844,056: 98,500: 745,556: 1853 896,643: 133,578: 763,065: 1854 872,576: 132,932: 739,644: 1855 .... 907,968: 98,903: 809,065:
Den betydligaste delen af karta-sigillata-omkostnaderna utgöres af den provision, som tillkommer dels forsäljnings-männen, dels Landskamererarne och Landträntmästarne i länen.
Försäljnings-provisionen utgår nemligen, enligt gällande författning, i Stockholm med 4 och i landsorterna med 5 procent af det försålda karta-beloppet; och äro Landskamererarne och Räntmästarne, för deras bestyr med det stämplade papperets emottagande och utlemnande samt de inflytande försäljnings-medlens redovisning, berättigade att undfå hvardera 2 procent af hvad inom året uti Kronans kassa i stämplad pappersafgift influtit.
Till hvad belopp dessa provisioner, jemte öfrige omkostnader, under revisions-året uppgått inom Stockholms stad och rikets samtlige län, inhemtas af följande, enligt räkenskaperna uppgjorda sammandrag, som jemväl utvisar huru stor inkomst häraf i stat påräknats för bemälde tjenstemän:
(Se bifogade tabell.) Enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut i fråga om lands-statens lönereglering, skulle Lands-kamererarnes och Landt-räntmästarnes extra inkomster inberäkna® uti de fastställda lönebeloppen; i följd hvaraf tjenstemännen äro berättigade att af Statsverket uppbära skillnaden emellan den bestämda lönesumman och de extra inkomsternas förslagsvis beräknade belopp, antingen dessa inkomster i verkligheten uppgå till högre eller lägre belopp, än de beräknade.
Då nu, på sätt förestående tabell utvisar, den verkliga inkomsten af karta-sigillata-provisionen i allmänhet öfverstigit och i vissa län varit betydligt högre, än hvad i staten beräknats, samt denna inkomst, i anseende-till den under de sednare åren mer och mer ökade åtgången af stämpladt papper, måste fortfarande komma att tilivexa, hafva Revisorerne, i betraktande häraf, funnit sig böra hemställa, om icke vid nästa riksmöte någon nedsättning skäligen kunde ega rum af den ofvannämnde tjenstemän tillerkända provision ä karta-sigillata-medien.
Tillhör sid. 20.
Tabell, utvisande {orsäljnings-provisioiien, jemte öfriga omkostnader, vid Karta-sigillata-verket under år 1856.
Stats-kontoret Upsala Län ..
Stockholms dito ..
Södermanlands dito ..
Östergöthlands dito ..
Gottlands dito ..
Kalmar Blekinge dito ..
Jönköpings dito ..
Kronobergs dito ..
Christianstads dito „ Malmöhus dito ..
Hallands dito ..
Götheborgs dito ..
Elfsborgs dito ..
Skaraborgs Nerikes dito .. W ermlands dito ..
Westmanlands dito ..
Kopparbergs dito ..
Gefleborgs dito .. W ester-N orrlands Jemtlands dito .. Westerbottens dito ..
Norrbottens dito ..
P r o v i Summa | Till Lands-kontor och Landt-Räntinästare.
Till Pörsäljnings-männen.
Öfrige utgifter.
I stat beräknad.
| Uppburen. — — — — —: 6,219 32: 7. 39,575 9. 3. 467: 20. 4. 701 2. 6. 1,068 41. 10. 10 37. — 904: 14. 2,820 42. 10. 4,860 2. — 4 8. — 424: 1. 709 6. 6. 1,104 21. 3. 2 28. — 1,410: 11. 10. 2,293 3. 5. 3,505 14. 4. 50 16. 6. 254: — .—. 279 3. 10. 385 41. 5. 3 — — 977: 31. 10. 1,619 8. 10. 2,284 40. 3. 296 17. 2. 605: 2. 6. 1,003 14. 10. 1,154 15. 6. 112 7. — 1,025: 2. 10. 1,254 4. — 1,837 11. 11. 1,015 2. — 480: 36'. 6. 1,034 37. 2. 1,365 10. 2. 10 10! 2. 967: 24. 6. 1,565 39. 6. 2,329 45. 6. 414 1. 8. 1,598: 22. 4. 3,027 27. 8. 3,793 33. 11. 84 — — 561: 29! 8. 678 19. 10. 1,038 13. 3. 11 ■— ■— 1,593: 3. 4. 2,262 40. 8. 4,612 20. 1. 36 32. — 1,115: 36. 1,573 35. 2. 2,103 — 9. 67 4. 8. 915: 23. 7. 1,307 36. 8. 2,454 41. 10. 22 32. 3. 612: 32. 1,042 30. — 2,119 11. — 21 40.' 6. 1,036: 18. 8. 1,745 29. 10. 2,302 35. 9. 23 28. — 616: 5. 8. 739 21. — 1,042 38. 6. 39 — 6. 563: 17. 7. 908 46. — 1,071 2. 7. 4 46. — 539: 20. 8. 729 34. — 1,028 42! 5. 22 11. 3. 596: 45. 6. 851 33. 6. 1,173 13. 3. 20 32. — 182: 3. 10. 288 22. 10. 485 22. 2. — — — 287: 20. 8. 476 1. 6. 556 34. 5. 30: 46. 6. 199: 30. 11. 382 9. 8. 397 | 29. 7- 9: 16. — 17,934: 23. | 9. | 29,295 23. 9. 50,295 | 40. 3. 41,887: 42. 5. 45,794 1.780 7,685 1,816 5,848 667 4,200 2,269 4,106 2,410 4,309 6,905 1,727 6,911 3,743 3,785 3,183 4,071 1,821 1,984 1.780 2,045 773 1,063 789 j 121,479 41. 33. 4. 7. 34. 45. 18. 37. 17. 9. 38. 13. 33. 44. 40. 14. 33. 45. 12. 46. 39. 30. 45. 34. 7. 10. 10.
4. 10. 1 5. 3. 5. co oo i -r c; ijs -t to >— 21 I?)
Allmänna lisastasiiiw-iir^inlcna. hvilka omfatta: l:o Redovisningen för Stats-verkets spanmäl in natura.
Allmänna magasins-inrättningen, enligt Kongl. Brefvet den 5 December 1829, med samma år upphört, har förvaltningen af Stats-verkets ordinarie sädesintrader äfvensom befattningen att förse värfvade Arméen samt Flottan jemte öfrige stater och korpser med deras i stat bestådda underhåll af spanmål och bröd, från och med år 1830, tillhört Kongl. Stats-kontoret.
Detta embetsverk tillkommer i följd häraf inseendet öfver samtlige krono-magasinerna i riket, hvilkas antal och beskaffenhet äro närmare bestämde genom Kongl, brefven den 12 Maj 1832, 13 December 1834 och 3 Februari 1841.
— Ofver krono-magasinernas särskilda räkenskaper, sorn innefatta redovisningen för Kronans spanmålsrörelse, upprättades tillförene i magasins-kontoret en gemensam hufvudbok, men hvilken numera, i följd af Kongl, brefvet den 19 Oktober 1850, upphört.
Räkenskaperne för revisions-året äro i Kongl. Kammar-rätten granskade med anmärkning.
Stats-kontorets till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse om Statens spanmålsrörelse nnder ifrågavarande år uppgifver förhållandet dermed sålunda:
Dalans från är 1855:
Behållningar och fordringar 98,588: 35.
Arrende-medel och diverse inkomster 5,151: 19. 11.
Ränte-kammaren och länen 216,322: 9. 9.
Öfverlevereringar, skulder och återstående utgifter 1,844: 17. 11.
Summa 321,906: 34. 7. Credit.
Öfverlevereringar, skulder och återstående utgifter 5,092: 10. 5.
Afkortning
Enligt riks-stat 1,966: 20. 2. 179,003: 23. 4. 180,969: 43. 6.
Transport: 186,062: 5. 11. — 22 — Transport: 186,062: 5. 11.
Ränte-kammaren, Fångvårds-,styrelsen, Förvaltningen af sjö-ärendena samt länen 38,915: 40. 9.
.Balans till år 1857:
Behållningar och fordringar 96,928: 35: 11.
Summa 321.906: 34. 7. Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne ej förekommit. 2:o Undsättnings-fonden.
I afseende å tillkomsten af, denna fond, få Revisorerne upplysningsvis meddela, att då, på sätt ofvan är omförmäldt, Allmänna magasins-inrättningen, som ditintills ombesörjt förvaltningen af ej mindre
Statens ordinarie spanmål,s-rörelse än de till beliöfvandes undsättning i missväxt-år tid efter annan anvisade tillgångar, med år 1829 upphört och blifvit ställd under utredning, så har deremot redovisningen för alla från och med påföljande år, 1830, af Rikets Ständer anslagna undsättniugs-medel tillhört Kongl. Statskontoret, hvarest årliga redogörelser allt ifrån denna tid upprättats öfver ifrågavarande fond, hvilken, förut kallad spanmålskreditiv-f onden, från och med år 1854 erhållit ofvanstående förändrade benämning.
Denna fonds ursprungliga kapital utgjordes af det utaf Rikets Ständer år 1830 (enligt underdåniga skrifvelsen N:o 356) på Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv å 1,000,000 R:dr B:ko till anskaffning af spanmål vid inträffande missvext-år.
Vid de följande riksdagarne äro för enahanda ändamål ytterligare anvisade: år 1835 (underdåniga skrifvelsen N:o 301) ett kreditiv å 400,000 R:dr » 1841 ( » » » 394) ett d:o å 100,000 » » 1844 ( » » » 232) ett d:o å samma belopp.
Vid påföljande riksmöte (1847—1848) beviljades icke något särskildt spanmålskreditiv, men behofvet af ytterligare anslag för ifrågavarande ändamål togs deremot af Rikets Ständer i betraktande vid bestämmandet af det så kallade mindre kreditivets belopp, hvilket fastställdes till 1,000,000 R:dr, deraf hälften borde vara att tillgå för rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål.
Samma föreskrift meddelades äfven vid 1850—1851 års riksdag, då mindre kreditivet fastställdes till enahanda belopp.
Förutom dessa anvisningar och jemte det Rikets Ständer vid hvarje af ofvannämude riksmöten medgifvit, att innestående behållningar å förut beviljade undsättningsmedel äfvensom hvad genom återbetalningar å utlemnade undsättnings-lån kunde inflyta, finge för samma ändamål disponeras, beslöto vid 1840—1841 års riksmöte Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga framställning, att en stadigvarande tullafgift borde bestämmas för inkommande spanmål, hvilken' tullintägt Kongl. Maj:t jemväl skulle ega att använda till behöfvandes undsättning; — och har detta beslut vid hvar och en af de följande, till och med 1853—1854 års riksdag, blifvit förnyadt.
Af den vid slutet — 23 — af år 1853 i Riksgälds-kontoret innestående behållning
Utaf undsättnings-medlefi, 1,480,000 R:dr, afsattes under samma riksmöte ett belopp af 700,000 R:dr för bestridande af andra stats-utgifter, men återstoden, jemte den af spanmåis-tullen påräknade inkomst, disponerades till det ursprungliga ändamålet; hvaremot några kreditiv-medel till undsättningar icke vidare blefvo af Rikets Ständer anvisade.
Sedan Kongl. Majit under den 26 September 1855 i nåder förordnat, att spanmäl af alla slag finge intill utgången af Maj månad år 1856 tullfritt i riket införas, hvilken tillåtelse derefter utsträcktes till slutet af samma år, samt Rikets dä församlade
Ständer beslutat, att tullfriheten för nämnde vara borde fortfarande bibehållas, har följaktligen denna inkomst för undsättnings-fonden numera upphört.
Fondens återstående behållning, som vid slutet af 1857 ars förra hälft utgjorde 1,376,422: 31. 6.
R:dr B:ko, blef emedlertid af Rikets sednast församlade Ständer anvisad att, tillika med hvad genom återbetalningar kunde inflyta, af Kongl.
Majit fortfarande disponeras för behöfvandes undsättning; och skulle, på sätt jemväl vid föregående riksdag förordnats, högst 100,000 Ridr af dessa medel få begagnas till undsättningar ^ utan äterbetalnings-skyldighet, men de öfriga tillgångarne användas endast till räntefria låneunderstöd. lie, i följd af Kongl. Majits nådiga bref, under ifrågavarande år utanordnade nndsättnings-medel hafva för de särskilda länen uppgått till följande belopp:
Utan återbetalnings- , . ,, ,, Kanterna Ian. summa. skyldighet.