Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regerings-Formen, föreslås, eller alldeles enskilda* för samtliga Riks-Ståndens pröfning främmande ämnen väckas; och så beskaffade undantagsfall afses äfven i 1 mom, af 49 §•
Riksdags-Ordningen, med den derstädes antydda möjlighet af uppslående fråga,, om ett mål remitteras bör.
På ofvananförda skäl och enär det, jemte Konungens Nådiga Skrifvelse, öfverlemnade förslag till Lag för Banken ovedersägligen utgör en Konungens Proposition rörande allmän Civil-Lag, finner Constitutions-UInskottet, att Vällofl, Borgare-Ståndets yrkande bokstafligen strider mot Grundlägarnes lydelse,, och att följaktligen Herr Talmannen varit berättigad oell pligtig att derå vägra proposition.
Stockholm den 19 Mars 1834'-- N:o 4.
Ankom, till Exp.-Utsk, d. 12 April, kl. 6 e, m. Memorial till Rikets Ständer, med uppgift å af samtliga: Riks-Stånden godkända Grundlagsändrings förslag..
Sedan nu mera,, enligt Conslitutiions-Utskottet titlhandäkomna Protoéolls-Utdrag för den 10 oell 12 Februarii, den n , 13, 20 och 24 Mars samt den 2 och 7 April, samtliga Resp, Riks-Stånden fattat deras beslut till bifall eller förkastande af de från senaste Riksdag hänskjutna och livilande förslag till Grundlagsändringar,, får, i likhet med' hvad under föregående Riksmöten iakttagits, Utskottet härjemte vördsamligen öfverlemna en uppgift å dem bland nämnda; förslag, som vid denna Riksdag blifvit af alla fyra Riks-Stånden gillade;: varande uppgiften inrättad efter ämnenas ordning eller enahanda uppställning„ som den förut insända,, hvilken omfattade i ett helt de till afgörande beredda förslagen.
Stockholm den 12:
April 1834- Constitulions- TJtslotiets Memorial N:o 4• 3 JJ samtlige fyra Riks-Stånden godkånda Förslag till Grundlagsändringar.
Bland Konungens, af ConstitulioTis-Utskottet tillstyrkta Nådiga Propositioner. 1:0
Till ändrad redaction af stadgandet om Riks-Ståndens CancellieRetjening.
Riksdags-Ordningen.. §•
M i:a Momentet. 4:e Punkten. — — Till nämnde Betjening,, hvilken af Stånden sjelfva tillsättes , räknes hos Ridderskapet och Adeln fyra Cancellister; i Preste-Ståndet en Notarie och två Cancellister; i Borgare-Ståndet sammaledes; och i Bonde-Ståndet två Notarier och fyra Cancellister. — — 4;o Till förändrad redaction af stadgandet rörande Creditiv-anslagen.
Dessutom böra, för oförsedda händelser, tvenne serskilda tillräckliga summor anslås och till utbetalning ä Riksens Ständers Riksgälds-Contor anvisas, den ena, att vara tillgänglig, då Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner dem vara oundvikligen nödig; den andra, att, vid infallande krig af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hört och Riksens Ständer sammankallat.
Riksens Ständers förseglade anordning å sistnämnda summa må ej förr brytas, eller summan af Fulhnägtige i Riksgälds-Contor et utbetalas, än sedan Riksdagskallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor vederbörligen kungjord.
Bland Constitutions-Utskottets förslag. 1:0
Till åtskilliga föreskrifter, åsyftande
Riksdagsgöromålens förenklade oell ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande samt besparing i Riksdags-kostnaderna.. Riksdags-Ordningen; B) §. 26. irsta Perioden.
Konungen eller —- — — sammankomma på Rikssalen, senast inom åtta dagar frän den, då Riksdagen blifvit, enligt 23 $., kungjord.-—-— '4 Conslitulions- Utslottels Memorial N:o 4* C) §. 28. i:a Perioden.
Ridderskapet och Adeln • tjenligast linner; genast eller sist inom tolf dagar, sedan Riksdag, jemlikt 23 , kungjord blifvitj Ledamö ter, lika mångå af hvarje Stånd, i de Utskott, hvilka skola ärendena bereda och utarbeta. — — L) §• 52.
Utaf alla Memorial och Anför anden} som äro af egenskap att böra till något Riksens Ständers Utskott remitteras, skola till Ståndet ingifvas trul exemplar hvaraf det ena stannar vid Protocollet, och det andra till Utskottet afgår.
Begäres communication med de öfriga Stånden j afemnes dessutom tre exemplar, för att dem tillställas, M) §• 57. 1 :sta Momentet, aldra Perioden. — — — Vill Ledamot, sorn ej — — — till Protocollet, hvilket må Med-Slånden tillställas, enär han de för communicationen och protocollet nödiga exemplaren deraf till Secreteraren aflemnar. —t — 2:0
Redactions-för bättring, med hänsigt till förbudet emot rådplägning i Konungens öfvervaro.
Reger i ngs-F ormen. . §. 55. irsta Perioden.
Ej må Riksens Ständer i Konungens öfvervaro öfver något ämne rådpläga eller besluta. — — Hvaremot ur Riksdags-Ordningens 27 §.
1 mom. sista punkten följande mening: ”Och som Riksens Ständer, jemlikt Regeringsformens 55:e §., ej ega att i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas” — kommer att utgå. 5:o
Ny redaction, i fråga om Riksdagsmanna-valen. Riksdags-Ordningen. §. 11. 1:0
Med de i 2:dra §:n omförmälda föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande Corporationer eller Embetsman att, utan någon påminnelse och utan annan anledning än sista Riksdagsbeslutet, vid ansvar besörja, att valen till Riksdagsmän må, inom den för deras början Constitalions- Utshotlels Memorial N:o -j. 5 och slut af Riksens Ständer bestämda tid j i laglig ordning och med all skyndsamhet verkställas; tillhörande det Dom-Capitlen att för Presterskaskapet, Hufvudstadens Magistrat att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, att för de öfriga Städernas Borgei’skap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar, å Embetets vägnar, föranstalta. 2:0 Landshöfdingarne åligge härvid serskildt, att om Riksdagsmannavalen för Allmogen tidigt utfärda Kungörelse, med föreskrift, att samma dag, då denna i Kyrkorna uppläses, Sockenstämma för Electors-val af Allmogen skall till nästföljande Söndag utlysas.
Skulle, uti en eller flera kyrkor af ett Pastorat, Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet att genast, genom Kronobetjente i Pastoratet, besörja, det nästa dag ett exemplar al Kungörelsen skyndsamt circulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capell-lag, med förständigande, att deras Ledamöter hafva att nästföljande Söndag sig vid Moder-kyrkan infinna till Electors-val, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen Kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-laget förrättas.
Domhajvanden i Häradet vare alltid Valförrättare för BondeStåndet ; är han Fräls eman, förordnas dertill opåmint af Iiof-Rätten en Ofrälse, så tidigt j att valen må vid den i Riksdagsbeslutet utsatta termin kunna börjas. 3:o När Konungen eller Stats-Rådet kalla Riksens Ständer till Urtima Riksdag, skola, utan vidare erinran än sjelfva kallelsenvederbörande Corporationer eller Embetsmän skyndsamt och i öfrigt på sätt genom i:a. och 2:a mom. här ofvan stadgass draga försorg om Valens behöriga verkställighet.
När åter, enligt Regeringsformens ()5:e §., de deri nämnda Embetsmyndigheter meddela offentliga underrättelser om Riksens Ständers inträffande sammanträde, tillhöre det dessa myndigheterutom RiddarhusDirectionenj att sjelfva om valen i förberörda ordning foga anstalt.
Angående tiden för Riksdagen lärer Konungen, då Han dertill kallar, HofRätterna förständiga.
Utfärdas kallelsen af Stats-Rådet eller af vederbörande Embets-myndiglieter, skola, i förra fallet, Stats-Rådet, och i det 'senare, Landshöfdingarne ofördröjligen härom Hof-Rätterna, i det ändamål 2 mom. antyder j underrätta. 4:o Ankommer kallelse till Urtima Riksdag, sedan val till Lagtima Riksdag försiggått j vare sådana val för Urtima Riksdagen gällande j utan att ny fullmagt för den välde må erfordras; hörandes likvälj om tiden 6 Constitutions-Utskottets
Meritor iol N.-o /or Urtima Riksdagens början, de valde behörigen underrättas genom de Corporationers eller Embetsmäns försorg, sorn föranstaltat om valen. 9:0 Tillägg, åsyftande Frälse-hemsnarisegares representätions-rätt.
Riksdags-Ordningen. §. i5. a) 1 :a Perioden.
Allmogen i hvart Härad välje, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet En, inom Häradet boende och besutten, Krono-, Kronoskatte-, Frälse- eller Frälse-Skatte Hemmansegare, hvilken icke tillförene — — — i Rikets tjenst innehaft. — — 10:0 Redactions-förändring, i afseende på högsta antalet af Härader, sorn må förena sig om Fullmägtig.
Riksdags-Ordningen. §. 15. b) a:dra Perioden. — — Vilja flera Härader, hörande till samina Domsaga, förena sig om en, inom dennas område boende och besutten, Fullmägtig, vare sådant dem obetaget.
Skulle någon Domsaga innehålla färre än Etthundrade valberättigade hela Hemmanmå den kunna, med ett eller flera inom annan Domsaga belägna Häraderorri gemensam Fullmägtig sig förena. 11:0
Tillägg, angående förrättandet af Riksdagsmanna-valen för BondeStåndet. Riksdags-Ordningen. §. i5. c) (ny punkt vid slutet.) —• —•
Till förrättande af valen för alla Häraderna inom en Domsaga, skola Electorerne på samma dag och ställe sammanträda.
Ordens-Boktryckeriet, i834* 'Constitutions-Utskoliets Memorial N.-o S.
Antom till Exp.-Utsk. den 16 Maji kl. to f. ro. Memorial till Vällojl, Borgare-Ståndet, angående grundlagsenligheten af en yrkad propositions vägrande.
Constitutions-Utskoltet, som under gårdagen erhållit del af Vällofl. Borgare-Ståndets Protocolls-utdrag för den 2 innevarande månad, har deraf inhemtat, att, sedan, vid återföredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 54, angående Stats-Verkets inkomsters beräkning, och serskildt af i2:te punkten, rörande de bland ordinarie eller ständiga inkomster upptagna, bill 285,000 R:dr utförda Mantals-penningar, fråga blifvit väckt, om Rikets Ständers uteslutande rätt att, i följd af 57 §. Regerings-Formen, besluta om Grundskatterna eller Statens ordinarie inkomster, Herr Talmannen yttrat, det han ansåg 57, 5g och 60 §§ Regerings-Formen, med hänsigt till Svenska Folkets sjelfbeskatlningsrätt, stå i fullkomligt samband, och Svenska Folkets utöfning af denna rätt i det hela bevisas äfven af Grundskatternas eller Ordinarie Stats-inkomsternas här uppställda beräkning, men alt han tillika fann dessa skatters eller inkomsters natur vara sådan, att borttagande eller förändring af en titel ej kunde ske utan båda Statsmagternas sammanstämmande Beslut, hvadan Herr Talmannen, så framt Ståndet ej delade hans tanka, föranläts att, med stöd af Grundlagen, vägra proposition, samt att, enär Ståndets genom votering utrönta majoritet i de af flerr Talmannen andragna skäl icke instämt, det öfverlemnats åt Constitutions-Utskottet att afgöra, huruvida en sådan vägran bort ega rum eller icke, och att deröfver, inom åtta dagar från delfåendet af protocollet, med utlåtande inkomma.
Såsom skiljesman emellan Bonde-Ståndet och dess Talman, i en under nästlidne Riksdag yppad, alldeles likartad, tvist om Salpetergärdens afskaffande, utan Konungens höga sanction, yttrade sig dåvarande Constitutions-Ulskott sålunda: ”Regerings-Formen stadgar: i 58§., att Konungen må låta vid hvarje Riksdag uppvisa Stats-Verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter; i 5p §., att Konungen må, efter Stats-Verkets tillstånd oell behof, låta till Stats-Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomster, och hvilka behof genom BevillninDih. till R.
St, Prot. i834> 3 Sami. 1 3:jde Häftet.
2 Conslitutions-Utskottels Memorial N.o 5. fjär böra fyllas; samt i 62 att, sedan Stats-Verkets behof blifvit af Stats-Utskoltet uppgifna och af Rikets Ständer pröfvade, det ankommer på Rikets Ständer, att en deremot svarande Bevillning sig åtaga.
Häraf synes klart följa, att den i Regerings-Formens 57 §.
Rikets Ständer allena förbehållna utöfning af Svenska Folkets sjelfbeskattningsrätt endast kan sträcka sig till de i 60 §. omförmälda extra-ordinarie afgifterna.
Då dessutom i Grundlagen intet serskildt föreskrifves, om sältet för ordinarie Statsinkomsters förändring, måste hvarje dylik förändring tillvägabringas i enahanda ordning, som andra allmänna förhållanden, eller genom Konungs och Ständers sammanstämmande Beslut.
Medgåfves Rikets Ständer rättigheten alt, utan Konungens samtycke, borttaga, om ock blott en enda bland ordinarie Statsinkomsterna, så funnes ej mer någon bokstaf i Grundlagen, sorn skulle med framgång kunna åberopas till hinder för Ständerna att, medelst de egentliga Grundskatternas eller Jordeboks-räntornas uppliäfvande, nedbryta hela Statsförvaltningsbyggnaden och sönderslita eganderättens heligaste band.
1 Regerings-Formens 109 § heter det: ””Der så oförmodadt hända skulle, att, vid den förlängda riksdags-tidens utgång, Rikets Ständer icke hade Staten reglerat, eller någon ny bevillning sig åtagit, då skall Konungen kunna Rikets Ständer åtskilja, och fortfare den förra bevillningen intill nästa Riksdag’’” —ett stadgande, hvarigenom Lagstiftaren velat sätta Konungen i tillfälle att åtminstone bibehålla Statsverket i dess förra skick, oberoende af Ständernes godtycke; men delta Konungens prerogativ blefve tillintetgjord t, i händelse Ständerne finge, utan Hans begifvande, borttaga flera eller färre af Ordinarie Stats-inkomsterna; och fördenskull måste ej heller några sådana kunna, utan Konungens samtycke, af Ständerne borttagas.”
Då hos hvarje Riksdags Constitutions-Utskott, i egenskap af Grundlagarnes vårdare och tolk, bör med skäl väntas en fortsatt likstämmighet i deras tillämpning, och nuvarande Constitutions-Utskott fullkomligen biträder det föregåendes härutinnan framlagda och utvecklade åsigter, får, till ytterligare, måhända öfverflödigt, stöd för desamma, Utskottet dels åberopa Riksdägs-Ordningens 75 §., hvilken antyder, att för beslut i alla ärenden, de mål undantagna, hvarom i Regerings-Formens 66, 69, 70, 71 och 72 §§. serskildt förord nåd t är, Konungens samtycke erfordras, dels vördsamligen tillägga den anmärkning, att, änskönt händelsen knappt vore tänkbar, Rikets Ständer skulle, genom alla de Ordinarie Stats-inkomsternas borttagande, kunna, utan Konungens sanction, de facto, upphäfva hela 5g §.
Conslitutions-Utskottets Memorial N.o 6 3 Constitutions-Utskottet finnér således, att den inom Vällofl.
Borgareståndet väckta princip-fråga varit stridande mot Grundlagen, och att fördenskull Herr Talmannen derå bort, i kraft af Grundlagen, proposition vägra.
Slockholm den 14 Maji 1834» N:o 6.
Ankom till Exp.-Utsk. den 23 Maji kl. 12.
Memorial till Rikets Ständer, rörande Stats-Utskottets anledning till anmärkning vid afskrifningen af Convoj-medel, använda emot deras bestämmelse, för ombyggnad af Svenska Consulatshnset i Tanger.
Till bestämmande af en mot Stats-Secreteraren för Handels- och Finance-Ärendena framställd, från samtliga Riks-Slånden under den 2 nästlidne April remitterad anmärknings-anledning, har Stats-Utskottet, medelst Prolocolls-utdrag af den 25 föregående Mars, uppgifvit, att då, genom Kongl. Majrts Nådiga Bref till Convoj-Commissariatet den 25 Februarii i832, General-Consuln J. M. Ehrenhoff' beviljats afskrifning af medel, som han uppburit för inbetalning af annuiteten till Maroccanska Regeringen, men obehörigen användt på ombyggnad af Svenska Consulat-liuset i Tanger, och då anvisningen af ifrågavarande medel, inalles 20,000 Piastres, haft till föremål alt bereda skydd åt Svenska handeln och sjöfarten, men samma anslag, genom det vidtagna dispositions-sättet, dragits från herorde föremål, Stats-Utskottet funne sig, med stöd af Riksdags-Ordningens 3o §, böra, medelst anmärkning mot Contrasignanten af det Kongl. Brefvet, hvaruti afskrifningen för i5,ooo Piastres bifalles, detta ärende till Constitutions-Utskottets behandling öfverlemna.
Af Stats-Råds-Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärende för den iS Februarii i832 upplyses, att, i anledning af General-Consuln i Tanger, Ehrenhoffs underdåniga ansökning, att honom måtte i Nåder beviljas afskrifning för omkring 20,000 Spanska Piastres, dem han af uppburna Convoj-medel användt på Svenska Consulat-husets ombyggnad, eller åtminstone honom förunnas, att, genom afdrag på hans Consuls-tractamente, årligen ålergällda större eller mindre del af beloppet, Convoj-Commissariatet, hvars 4 Conslilulions-VlsRotUls Memorial N~:o &. utlåtande deröfver blifvit infordradt, på anförde skäl hemställt, om icke Kongl.
Maj:t skulle täckas tillåta, att General-Consul Ehrenhoff finge tillgodonjuta afskrifning för i5,ooo- Piastres, såsom ersättning i ett för allt för den kostnad, lian användt på ombyggnad oeh inredning af Svenska Consulat-lmset i Tanger, under vilkor att genom vederbörlig besigtning intygades, att huset befunnes i fnllgodt stånd, och med skyldighet för General-Consuln, att för den tid han kunde komma att det bebo, utan vidare anslag besörja detsaimnas underhåll, samt det till sin efterträdare uti lika godt skick aflemna; äfvensom Commissariatet, i afseende på återstoden af de disponerade medlen, eller 5ooo Piastres, i underdånighet, liemställt, om icke det kunde förunnas General-Consul Ehrenhoff, att elem på fern terminer, med rooo Piastres. årligen, tili Con voj-cassan återbetala, under vilkor att för denna återbetalning ställa nöjaktig borgen; samt att», på grund af de af Commissariatet lemnade upplysningar, Stats-Secreleraren och Stats-Rådels Ledamöter förklarat sig val icke kunna undgå, att i underdånighet tillstyrka, det General-Consuln Ehrenhoff borde vara ConvojCassan ansvarig för hela summan, ehuru dennas användande icke egentligen åsyftat hans egen vinning, men att, då af handlingarna inhemtades, alt Consulat-buset, hvilket sedan längre tid tillbaka varit bristfälligt, likväl tillförene undergått endast smärre reparationer, samt härtill kom me,, att en fullständigare verificalion af ombyggnads-koslnaden, än den inför Commissariatet företedda, svårligen stod att vinna; att ett serskildt boställshus för General-Consuln i Tanger ieke kunde umbäras, och att den större summa, General-Consul Ehrenhoff möjligen skulle kunna lagligen kännas* skyldig att lill Con voj-Cassan återgälda, ändock, i följd af hans veterligen ©bemedlade tillstånd, vore att anse som förlorad, Stats-Secreteraren och Stats-Rådet trodde sig böra till Kongl.
Maj:ts eget Nådiga godtfinnande öfverlemna, om icke, för att göra General-Consul Ehrenhoffs ansvars-skyldighet möjlig att uppfylla-, 15,ooo Piastres linge, på de af Convoj-Commissariatet uppgifna grunder, såsom använda till Consulat-husets ombyggnad ©eli inredning, afskrifvas i Convoj-Commissariatets räkenskaper, under förbehåll, att huset, vid derå genom Cancellie-Rådet Lagerheim anställd besigtning, funnes vara i fullkomligen godt stånd; hvaremot återstoden af de disponerade medlen, booo Piastres, borde af General-Consul Ehrenhoff till Convoj-Cassan återgäldas, med den lindring i betalnings-vilkoren, såframt nöjaktig säkerhet för deras fullgörande ställdes, att sistnämnda summa, . under loppet af fem år,, finge med i oo g Piastres årligen likvideras..
Conslilulons-Utskotlels Memorial N.-o 7. Cdnslitutions-Utskottet har tagit målet, sålunda utredt, i noggrant Öfvervägande; och emedan, efter Utskottets omdöme, den af Stats-TJW skottet åberopade 3o §.
Riksdags-Ordningen till närvarande fall desto mindre är lämplig, sorn några medel icke här blifvit genom anordning, af Stats-Secreteraren contrasignerad, dragne från ändamålet, och General-Consul Ehrenhoffs lika oförutsedda som egenmägtiga användande af medel, sorn Convoj-Commissariatet anvisat till betalande af 1829 års fredsafgift, ensamt faller honom till last; ty enär föröfrigt, hvad sjelfva afskrifningen beträffar, Konungens Rådgifvares tillstyrkanden hufvudsakligen grundats på den, vid General-Consuln Erenholfs kända oförmögenhet att återgälda fulla beloppet af de-använda medlen, befunna enda möjliga het att bereda Slaten någon ersättning genom öfvertagande af det ombyggda Consulat-buset för r5,ooo Piastres, ehuru det i sitt förändrade skick, enligt de företedda betygen, fullt motsvarade hela den origtigt använda summan, och sist på vilkoret att för betalningen af de återstående booo
Piastres borde ställas fullgod säkerhet, fann, under sådana för-- hållanden, Conslitulions-Utskottet icke skäl att den medelade anmärknings-- an i ed n i n ge n god k ä 11 n a. Stockholm den 22 Maji 1834- N:o Änkotn till Éxp.-Utsk. den 23 IVIaji kl. I’2.
Memorial till Rikets Ständer, rörande Siats-Utskottets an ma rinnings-anledning, i fråga om löne-reglering för Lif-Gardes;-- Regementena.
Den af Stats-Utskoltet i behörig form anmälda, och från samtlige Riks-Slånden under den 2 nästlidne April remitterade anledning till anmärkning mot föredraganden af Krigs-ärendén innefattas i ett, Gonstitutions-UtskotleS ti 1 Ista 11 ii t Protocolls-utdrag, för den 21 förutgående Mars, hvaraf inhemlas, hurusom Stals-Utskottet af i832 års Revisorers Berättelse funnit utredtr att Kongl. Majit till Rikets senast församlade Stän-- der aflåtit Nådig Proposition om tillökning i Gardes-Regementenas aflöimigs-a aslag,;, alt Rikets Ständer,, efter pröfning; af behof vet,- bifallit 6 Constilulions-Utskottets Memorial N.-o 7.
•uppförandet å stat af i4,io3 R:dr 11 sk., och tillika uppgifvit de utvägar, hvarigenom, enligt Rikets Ständers förmodan, ytterligare nödiga tillgångar skulle kunna beredas; att jemväl, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers Beslut, Gardes-Regementenas aflönings-summor blifvit i Riks-Staten utförda, men alt, genom Kongl. Brefvet den 23 September i83o, dessa Regementens aflönings- och underhåils-koslnad ökats, utöfver hvad Rikets Ständer å stat anslagit, för Lif-Gardet till Häst med 6,831 R:dr i3 sk. 6 r:st., för S vea Lif-Garde med 5,866 R:dr 27 ks., oclr för Andra Lif-Gardet med 5,866 R:dr 27 sk., eller tillsammansmed 18,564 R:dr 19 sk. 6 r:st., att utgå från och med 1831 års början.
Enär likväl möjligheten för Rikets Ständer att beräkna Stats-Verkets utgifter på det hela, och att dertill anslå erforderliga tillgångar, väsendtligen beror derpå, att de partiella Staterna förblifva inom för dem bestämda anslags-summor, och då de på titlarne uppkommande, till Kongl. Maj:ts disposition öfverlemnade besparingar, måste egentligen påräknas för oföresedda, emellan Riksdagarna yppade behof, men ingalunda för utgifter af löne-anslag, hvilka, såsom i närvarande fall, varit före Ståts-Regleringen kända, och af Rikets Ständer pröfvats, men ej beviljats, kunde Stats-Utskottet icke betrakta den, korrt efter förra Riksdagens slut, å Tredje IiuiVud-Titelns tillgångar gjorda disposition till förhöjning i Gardes-Regementenas aflöning, annorlunda än som ett öjverskridande af de för samma Regementen fastställda anslag.
Och sorn ett så beskaffadt dispositions-sätt, dels redan visat betänkliga följder, t. ex. det nyligen anmälda, genom ofvannämnda förhöjning uppkomna behof af ökade personella anslag för Artilleriet, dels ock skulle i framliden till äfventyrs medföra det resultat att, genom besparingarnes användande till bestämdt utgående löne-förbättringar, de å Titlarne upptagna förslags-anslag måste, i händelse af otillräcklighet, fyllas medelst anvisning å öfverskotten på Stats-Verkets inkomster, och sålunda statsbrist förorsakas, ansåge Stats-Utskottet, till fullgörande af dess i 3o §.
Riksdagsordningen antydda åligganden, och med ytterligare stöd af föreskrifterna i 64 och 65 §§.
Regerings-formen, sig föranlåtet att, medelst anmärkning emot den föredragande för Krigs-ären.len, som contrasignerat Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Bref af den 23 September i83o, öfverlemna detta mål till Constilutions-Utskottets behandling.