Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Är någon med beslutet missnöjd, må han deruti söka ändring genom besvär, som ingifvas till Dom-Capitlet, i de mål, som röra Kyrka-disciplin, sedernes vård, Religions-undervisniag och allmänna Skolan, samt Kyrkobetjenings antagande och afsättande, och i alla de öfriga hos Konungens Befallningshafvande i Länet, inom kl. 12 å 21 dagen, eller, om helgedag då infaller, dagen derefter, räknad, antingen från beslutets kungörande eller deraf bevisligen erhållen del, den dagen oräknad, då sådant skett, allt efter hvad här ofvanföre uti serskilda händelser stadgas; bifoge ock sina besvär ej allenast det öfverklagade beslutet, utan äfven bevis, när detsamma kungjordes eller blef honom tillstäldt, hvarjemte lian, inom åtta dagar efter kungörandet af beslutet eller deraf erhållen del, hos Ordföranden skall om de tilltänkte besvären göra anmälan, och inom i4 dagar efter besvärstidens förlopp bos Ordföranden styrka, att besvären blifvit fullföljde, hvarom erinran i besvärs-hänvisningen skall meddelas.
För Hernösands Stift vare för mål, som gå till Dom-Capitlet från Jemtland, Westerbotten och Lappmarken, besyärsliden dubbelt längre, än hvad härom i^denna § är 2 2 Lag- samt Allin. Besa.- och Ekon.-Ut skottens B dania lide} Nio 4. stadgadt.
Försummas hvad sålunda föreskrifvet är, vinner beslutet laga kiaft, så vida det icke angår ämne, hvarom Sockneslämman icke eger beslulande-rält. § »2.
Fordra omständigheterna skyndsam verkställighet af Sockneslämmobeslul, må sådant ej hindras deraf, att detsamma ännu icke vunnit laga kraft, derest icke så är, att ändrings-sökandet derigenom blefve onyttigt, eller ock Konungens Befallningshafvande eller Dom-Capitlel skulle finna skäl aLt verkställigheten inställa. § ,3.
Hvar och en Ledamot i Socknestämma bör vid öfverläggningarna iagttaga ordning och anständighet, och icke yttra sig annorlunda, än då han, efter (öregången anmälan, a(
Ordföranden uppropas.
Varder Ordförande med ord eller gerning förolämpad, straffes den brottslige efter 18 Gap. 8 § Missgernings-Balken, jemnförd med Kongl.
Förordningen den 20 Januari 1779- Förolämpande, Ledamöterne emellan, ligge i tveböte, emot hvad Lagen i allmänhet för hvarje brott stadgar.
Lag samma gälle ock dem, hvilka vid Socknestämma äro närvarande, utan att der vara röstegande Ledamöter; och ege Ordförande derjemte att låta sådane personer från sammanträdet afiora, derest de sig oskickliga förhålla.
Af starka drycker öfverlastad person, eller den annorledes är sina sinnens rätta bruk beröfvad, varder alltid från Socknestämma afvisad, ehvad han, eljest der eger rösträtt eller icke. § Ordförande ege att
Socknestämma upplösa efter handläggning af de ärenden, som, enligt kungörelsen om Stämman, bordt der förekomma. 2:dra Capitlet.
Om Sockne-Nämnd. § »5- 1 Morn.
Sockne-nämnd för hvarje Socken eller Pastorat på landet skall, på sätt här nedan stadgas, utses att, hvar inom sitt samhälle, handhafva Skole- och undervisnings-anstalterne, fattigförsörjningen och allmänna helsovården, samt vaka öfver iagtlagande af ordning och sedlighet och efterlefnaden af de i detta afseende af Socknestämma fattade beslut.
Bag- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utslcottens Betänkande, N:o 4. 23 2 Mom.
Köping skall i allmänhet hafva gemensam Sockne-nämnd med det Landl-Districl, hvarmed den utgör gemensam socken, men för större köpingar må del ankomma på öfverenskommelse inom socken att serskild Nämnd tillsätta. 3.
Den del af Landt-Pastorat eller socken, som hörer till stadsförsamling, skall hafva serskild Sockne-nämnd, derest icke för hemman, som ej höra lill serskildt Landt-socken, öfverenskommelse IrälFas, att de ställa sig under stadens förvaltning för de ärenden, som annars skulle tillhöra Sockne-nämnd.
Mindre städer måga jemväl förena sig om gemensam Sockne-nämnd med Landt-socknar, som de tillhöra. 4 Moni.
Det ankommer på Sockne-nämnden, att efter den olika beskaffenhet af de Nämnden tillhörande ärenden, dem på mindre, inom Nämnden valde, Afdelningar behandla. § '6. i Moni.
Sockne-nämnd skall bestå af Ordförande, vice Ordförande och fyra eller flere, högst Nio Ledamöter.
Kyrkoherden eller den, hans tjenst förrättar, ege dock, då han ej är vald till Ordförande eller vice Ordförande, rättighet att såsom Ledamot i Nämnden deltaga, då hans embetspligt och behofvet så påkallar.
Ledamölernes antal må för öfrigt bero af bestämmelse vid Socknestämma, sålunda alt Pastoratet eller Socknen, i mon af dess vidd och folkmängd, indelas i vissa rotar eller district och från hvarje af dem utses en Ledamot, hvilken tillika , såsom Ålderman inom districtet, har närmaste uppsigten å alla förhållanden, som hafva sammanhang med Nämndens åligganden och besörjer dertill hörande verkställighets-åtgärder.
Är samhället så inskränkt, att det icke lämpligen kan indelas i fyra district utses, lill fyllnad i antalet,' Ledamöter, utan Åldermans befattning, äfvensom det ankommer på Socknestämma, alt, utan afseende å districts-indelningen, utse Ledamöter i Nämnden till det medgifna antalet. i Morn.
För hvarje Ålderman skall utses en Suppleant, som företräder hans ställe, då han är hindrad att sin befattning utöfva. § *7- i Moni.
Ordförande och vice Ordförande väljas å Socknestämma för tvänne år.
På enahanda sätt väljas Ledamöter och Suppleanter jemväl för tvänne år, men hvarje år afgår halfva personalen, om antalet är jerant, a4 Lag- samt Allm.
Be sv.- och Elon.-Utskottens Betänkande, JV:o 4. och i annat fall vexelvis, det ena året en mera och det andra året en mindre än hälften; dock må den, soin efter nu bestämd tjenslgöringslid är i ordning alt från Nämnden afgå, ånyo deri inväljas.
Efter första året bestämmes, genom lottning, hvilka Ledamöter och Suppleanter skola afgå, och sedermera afgå de. som längst tjenstgjort.
Inträffar ledighet under mellantid, ersälles den genom serskildt val, men endast för den tid, som återstår af den afgångnes påräknade ijenstgöringslid. 2 Mom.
De här omförmälde val skola , efter föregången behörig på lysning, hållas första gången då Konungens Befallningshafvande derom förordnar, och sedermera, till ersättande af blifvande ledigheter, hvarje år i Maj månad, då jemväl de invalde skola i sina befattningar inträda.
Sockne-nämnden skall göra anmälan hos Socknestämmans Ordförande om sådant val och dervid tillkännagifva, hvilka äro i ordning att från Nämnden afgå, och de ledigheter, som genom tillfällig afgång inträffat.
Valförrättningens utgång kungöres derpå följande söndag från predikstolarne i samhällets kyrkor.
Valbar till Ordförande, vice Ordförande och Ledamot vare hvarje välfrejdad medlem al samhället, som, i Socknestämma eger rösträtt, och till Ordförande eller vice Ordförande må äfven den väljas, som förut innehar annan befattning inom Sockne-nämnden.
För den befattning, som genom sådant val blifver ledig, utses annan person i löreskrifven ordning.
Rättighet att afsäga sig sålunda erhållen kallelse tillkommer den, som, efter tvänne års tjenstgöring i Nämnden, är i ordning att derifrån afgå vid det ombyte, hvarå valet haft afseende; den, som är 6o år gammal, den, som har svag hälsa ejler annat hinder, hvars giltighet Nämnden eger pröfva samt embets- och tjenstemän, som, af sina befattningar äro hindrade att Nämndens åliggande fullgöra.
Finner socknestämma anledning till missnöje med vald Ordförande, vice Ordförande eller Ledamot af Sockne-nämnden, håfve, när som helst, rätt att honom genast från förtroendet skilja och utse annan valbar person i hans ställe. § 18.
Sockne-nämndens medlemmar vare, så länge de i denna egenskap tjenstgöra, befriade från andra ständiga communala befattningar, men kallelse till tillfällige förrättningar måge desse medlemmar icke undandraga sig.! §19, Lag- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Vt sköttens Betänkande, N:o 4.
25 §■ l9- Uti de ärenden, som, enligt r5 § i Morn., äro åt Sockne-Närand nppdragne, skall denna Nämnd tillkomma alla förvaltnings- och verkställighets-åtgärder, samt dervid utöfva samhällets myndighet och rätt, hvaremot Nämnden, å samhällets vägnar, är ansvarig att, hvad i dessa delar är genom gällande Författningar samhället ålagdt, vederbörligen fullgöres och iagttages; dock eger icke Nämnden att, för dessa eller andra ändamål, påbjuda några afgifter, utan skall Socknestämma, efter Nämndens förslag, derom besluta, och i händelse af vägran till hvad, som oundgängligen erfordras, ankommer det på Nämnden alt derom göra anmälan hos vederbörande Embetsmyndighet, till vinnande af nödig rättelse. §. 20. t
Alla tillgångar, som äro anslagne för de lill Sockne-Nämndens förvaltning hörande angelägenheter, skola af Nämnden om händer hafvas, uppbäras och hvar för sitt rälta ändamål användas; dock att om sådane tillgångar, vare sig i fastigheter, capital eller afgäld, härleda sig från serskildta Stiftelser, dermed iagttages, hvad vid Stiftelserneär föreskrifvet.
För uttagande af oguldet tillskott, hvarom i föreskrifven ordning är å Socknestämma beslutadt, skall genast på Nämndens anmälan lemnäs handräckning af Kronofogde eller Länsman i orten, samt städernes executorer, så vida icke den skattskyldige kan visa qvitto å redan erlagd betalning.
Förebäres annat jäf, må talan derom anställas, utan att medlens uttagande deraf uppehålles. §. 21.'
Hvarje medlem af Sockne-Nämnden ansvare gemensamt med de öfrige för de af Nämnden om händer hafde medel, och för sådane säkerhetshandlingar, emot hvilkas antaglighet han ingen anmärkning till Protocollet gjort.
Denna ansvarighet fortfar, tills förvaltningen blifvit godkänd af Socknestämman eller af vederbörlig
Domstol, om klander anställes, eller ock tiden för sådant klander försutits. §. 22.
För om händer hafde medel skall Sockne-Nämnden årligen aflemna redovisning till Socknestämma å de tider, som för hvarje befattning geBih. till R.
Prof. 1840. 7 Sami. 2 Afd. 2 Häft. 4 26 Lag- samt Jtllm. Besa.- och Elon.- Utskottens Betänkande , N:o 4. norn serskildta Reglementen, eller derom gällande Författningar, bestämmas; hvarefter det ankommer på Socknestämman att för redogörelsens granskning utse Revisorer, hvilka om denna granskning afgifva berättelse till Socknestämma, hvarefter det ankommer på Socknestämma att godkänna redogörelse eller besluta om klander i laga ordning.
Anställes icke klander inom ett år efter det redogörelsen blifvit till Socknestämma aflemnad, vare Nämnden icke vidare underkastad åtal. §. 2 3.
Vid förvaltningen rätte sig Sockne-Nämnden efter de för hvarje ärende utfärdade Författningar och serskildta Reglementem §. 24.
För handbafvande af ordning och vården om sedlighet, skall SockneNämnd helst söka, genom förmaningar och föreställningar, förmå den felagtige till rättelse, men Nämnden eger dock att ådöma böter och vitén, sorn, genom Författningar eller faststäldt
Socknestämmo-beslut* äro påbudne för öfverträdelse af sådaue ordnings-sladgar, öfver hvilkas efterlefnad det tillhör Nämnden alt vaka.
Der Nämnden sålunda utöfvar Doms-rätt, galle 0111 jäf emot Ordförande och Ledamöter, hvad i3 Cap.
RättegångsBalken 0111 jäf emot Domare stadgar.
Hvar och en, som bor inom Nämndens område» är skyldig att ti 11— städeskomma, på dess kallelse, som bör meddelas minst 3 dagar förut.
Uteblifver den sålunda kallad är, utan laga förfall, bote 32 sk. till Fattigvårdens cassa och tillhålles af Nämnden, genom förnyade vitén* som dock tillsammans ej må öfverstiga 10 R:dr* att sig inställa.
Kan han derigenom ej förmås till inställelse, an mäle Nämnden förhållandet hos Konungens Befallningshafvande, som vidtager de matt och steg, hvilka med Lag och sakens beskaffenhet öfverensstämma. §. 26„
Sockne-Nämnden skall i alla* At den uppdragne ärender bevaka samhällets rätt och föra dess talan, samt åligger föijagtligen att* då den anlitas af embetsman och myndigheter eller andra vederbörande, meddela upplysningaF och yttranden i dessa ärender» och är deremot berättigad * Lag-samt Allm-, Besa.- och Ekon,-Utslcottens Betänkande^ N'.o 4. 27 att af embetsman oell myndigheter påkalla biträde och upplysningar, i allt hvad berörde ärender angår. § 3> På Nämnden ankomme, huruvida Socknestämma bör börås, innan sådane yttranden meddelas, som, enligt 26 §, blifva påkallade; i hvilket fall Nämnden föranstaltar om Socknestämma och dervid framställer ärendet, jemte sitt utlåtande derom; och iagttages föröfrigt, att i ärende, som tillhörer Nämnden, må intet beslut af Socknestämma fattas, innan Nämnden derom blifvit hörd och yttrat sig. § a8.
Sockne-Nämnden sammanträder i sacrislian, socknestugan eller på annat öfverenskomma ställe, på vissa, efter fattadt beslut, bestämda tider, samt i öfrigt, då Ordförande finnér sådant nödigt, eller flertalet af Nämndens Ledamöter det hos Ordförande påkallar. § 2 9' Medlem af Sockne-Nämnden, som, utan lagligt förfall, uteblifver från Nämndens sammanträde, erlägge för hvar gång en af Nämnden vid hvarje års början fastställd plikt till fattigvårdens Cassa. § 3o.
Ej må något mål företagas, derest icke Ordförande eller vice Ordförande och minst hälften af Nämndens öfrige Ledamöter äro tillstädes.
Beslut fattas genom röstpluralitet, och när rösterne äro lika delade, gäller den mening, som Ordföranden biträder. § 3r.
Uti mål, som angå enskild persons rätt, åligger
Nämnden att sitt beslut för den det rörer] afkunna, då äfven Parten, om han det askar, skall utan lösen erhålla ett utskrifvet exemplar deraf. § Böter och vitén, som af Sockne-Nämnd ådömas, skola, då den pliktfällde saknar tillgång dertill, aftjenas med arbete för Communens behof; dervid dagsverke beräknas efter ortens markegångspris, om den arbetande 28 Las;- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utskotlens Betänkande} N:o 4. sjelf bekostar sitt uppehälle; men i annat fall, skall han under arbetstiden af Communen förses med kost, såsom tjenstehjon, du dagsverke beräknas endast till -y af markegångspriset. §. 33.
Vill någon klaga öfver Sockne-Nämndens beslut, gore det efter den hänvisning och på det sätt, föregående ii § föreskrifver, rörande besvär öfver Socknestämmas beslut. §. 34.
Förolämpande med ord eller gerning emot Ordförande, vice-Ordförande eller Ledamöter straffas, enligt g § af i8Cap.
Missgernings-Balken, jemnförd med Kongl. Förordningen den 30 Januari 177g. §. 35.
I de mål, som angå Skole- och Undervisnings-anstallerne, vare tjenstförrättande Pastor Ordförande.
Den valde Ordförande och vice Ordförande, äro då att anse såsom Ledamöter af Nämnden. §. 36.
Ålderman tillkommer, utom hvad honom såsom Nämndens Ledamot åligger, att inom roten eller districtet vaka öfver och handhafva de angelägenheter, som Nämnden i allmänhet tillhöra, samt tillse efterlefnaden af de beslut, som af Socknestämma eller Nämnden tagne blifvit, hvarföre han inför Nämnden är skyldig att redovisa.
Till sitt biträde eger han, då behofvet för serskildt tillfälle det fordrar, att kalla en hvar inom hans område boende person, som är valbar till Ålderman.
Der rote eller district är så vidsträckt, att Ålderman icke kan omedelbart handhafva den nödiga tillsynen, må Nämnden besluta om dess delning, och för den del eller de delar, derinom Ålderman icke är boende, tillsätta en Tillsyningsman, hvilken, under Åldermannens inseende, handhafver de derinom förefallande bestyren. §•
Om menighet vill, utöfver hvad nu är förordnadt, åt Sockne-Nämnd uppdraga sådane dess gemensamma angelägenheter, som icke tillhöra emhets- och tjenstemäns befattning, må derom å Socknestämma beslutas och då tillika förordnas om hvad dervid skall iagttagas.
Bes v.- och Ekon— Utskottens Betankande, N:o 4.
9 Q Reservationers Af Herr Friherre Cederström:
"Vid så genomgripande reform , som den af förenade Utskotten uti 5 och 6 §§. föreslagne förändrade röstberäkningen vid Socknestämmor, samt dermed åtföljandeprasstations-skyldighet för ensamhällsclass, som hitintills hvarken haft rättigheter eller skyldigheter i delta fall, torde den största försigtighet och rättvisa vara nödvändige, om ringaste framgång eller nytta, samt ej absolut skada, deraf i en framtid skall härflyta.
Dtssa oundgängliga villkor för sakens framgång och nytta, tror jag likväl ingalunda i Utskottens förslag vara tillräckligt afsedde.
Om detsamma skulle vinna framgång och blifva antaget, så vinner jordbrukaren visserligen derigenom den lättnad, att han får en mängd deltagare i eommuliala utgifter och servituter, men han har äfven förlorat en stor del af sitt inflytande och sin beslutanderätt vid Sockneslämman; och det torde ej sällan hända, om förslaget antages, att Krögare, Trädgårdsmästare, Ladugårds-arrendatorer, Advocater, Bandsågare, Stampare, Socken-Byggmästare, Glas- och Porcellains-försäljare, Hästhandlare, Lotsdrängar, Spelmän, Smeder, Socken-skräddare och Skomakare, Lumpsamlare, SkålWestgöthar, Smidesförsäljare, Båtskeppare, Fiskare, Strandsittare och andra dylika personer, komma att inom Communerne dictera besluten i alla inål, som röra fattigvården, uppfostriugs-väsendet, rn. 11. för samhället vigtiga och magtpåliggande ämnen.
Ett dylikt förhållande kan, efter mitt begrepp, hvarken förenas med klokhet eller rättvisa, emedan jag ej kan godkänna den principen, att det är både klokt och rättvist, att den pä en gång mindre bildade och ointresserade delen af populationen skall komma i tillfälle att besluta pä de öfriges bekostnad och emot deras intresse.
Men äfven i den del af förslaget, som endast rörer jordbrukare och deras rösträtt, kan jag ej instämma, emedan samma princip äfven i detta hänseende af Utskotten blifvit följd.
Genom den af Utskottet föreslagne rösträtten för fastighetsegare och innehafvare skulle oftast egarne af 2 å 3 mantal i en Commun komma att besluta vid Socknestämmorne, oagtadt de öfrige jordegarne disponera 5o å 6o mantal, så framt de förra 2 å 3 mantalen äro klufne i små delar och innehafvas af många personer, men de senare 5o å 6o mantalen egas af få; detta strider helt och hållet emot de rättsgrunder, som hitintills blifvit följde och i dylika förhållanden egt rum.
För min del kan jag ej inse någon annan rättvis beräkningsgrund för rösträtt och prseslalions-skyldighet inom Corn - 3o Lag- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JS:o 4. mnnerne, än relativt till oell i nion af det större eller mindre materiella intresse, som hos hrar och en röstberättigad finnes.
Åll annan beräkningsgrund blir, enligt min åsigt, orättvis och olämplig.
Örn än den större och förmögnare possessionaten eller fastighetsegare!! härigenom skulle vinna ett större inflytande inom Communen, så kan jag ej deraf inse någon våda eller orättvisa, enär lian alltid måste conlribuera, i proportion lill sina för— mögenhets-omsländigheter.
Och det må väl medgifvas, alt ju större materiel vinst och förlust, som man af ett förelag kan komma alt skörda eller vidkännas, ju stone ansträngningar använder man lör att bereda den afsedda vinsten eller afvärja den frugtade förlusten; ju ringare detta materiella intresse deremot är, ju likgiltigare behandlar man deremot ämnet, och ju ofullständigare och mindre tillfredsställande blifva merendels resultaten.
Det blir således ej allenast orättvist och stridande emot de rättsgrunder, som hitintills i dylika frågor ansetts böra följas, det blir äfven absolut skadligt om denna af Utskotten antagna princip skulle göra s g gällande, ty Communernes angelägenheter skulle troligen i delta fall komma att vida sämre vårdas, än fallet annars torde blifva.
Det är af dessa skäl, jag nödgas reservera mig emot Utskottens betänkande, i hvad detsamma rörer rösträtt vid Socknestämmor och andre än jord-egares och innehafvares deltagande deri.
Antages, att bevillningen bör utgöra grund för rösträtt, så anser jag, att densamma bör beräknas efter hela bevillnings-beloppet enligt 2 Art. pro rata parle; men helst skulle jag likväl önska, att det gamla beräkningssättet efter mantal blir bibehållet, såsom från urminnes iagttäget och snart sagdt sammanväxt med hela vårt Lag- Kameral- och hitintills varande Communal-väsende.
I öfrigt nödgas jag äfven reservera mig emot Utskottens beslut i 10 §, att Committerade inom Cummunerne skulle berättigas taxera personer, hvilka sjelfve inom församlingarne ej hafva rösträtt.
Detta stadgande strider så emot rättsbegrepp i allmänhet, att någon utveckling af mina skäl häremot ej torde behöfvas, och det i Fattigvårds-Comiteens underdåniga Betänkande afgifne förslag innehåller ej eller detta stadgande, utan fastmer finnes der föreslaget, att Socknestämma ej må besluta afgifters uttaxering af andre, än dem, hvilka i Stämman röstegande äro, så framt icke sådan afgift är af vederbörlig myndighet serskildt berättigad.” Af Friherre Raab: ”Emot den i 16 §. föreslagna bestämmelse, att Ordförande i SockneNämnd skall genom val tillsättas, reserverar jag mig.
Jag har under Ut - Lag- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JSf:o 4. 3f skottets öfverläggning om frågan yrkat, oell jag vidblifver elen förmening-, att Pastor, till följd af sitt embete, som ålägger honom större och heligare förbindelser, än någon annan, alt vårda sig om alla församlingens medlemmar, — bordt vara sjelfskrifven Ordförande i Nämnden, och jag t vi flar, alt många Lekmän förena både lid, vilja och förmåga att uppfylla ett sådant förtroende med det nit, den möda och sorgfällighet, som man eger rätt att fordra af församlingens aflönte Kyrkoherde.
Deremot lemina- det fria valet spelrum för splilet, afunden eller hämndelusten, att tillsätta en sådan Ordförande, under hvars ledning Pastor icke utan obehag kan deltaga uti communal-bestyret.
Det synes mig dessutom inconsequent, att, sedan Ekonomi-Utskottet, i samråd med Stats-Utskottet, i Betänkandet N:o 5 tillstyrkt, att Pastor skall vara ordinarie Ordförande i SkolDirectionen, samma Utskott nu, i samråd med Lag-Utskottet, frånkänner Pastor denna befattning i Sockne-Nämnd, som likvist, enligt i5 §. af förstnämnde Betänkande, kommer alt öfvertaga de åligganden, som annars tillkommit Skol-Directionen; och orimligt förefaller det mig, att, om Pastor föredragit åtskilliga frågor, rörande barnens undervisning, skall han frånträda sitt Ordförandeskap, om .Nämnden derefter vill öfverlägga om samma harns underhåll.'’r Häruti förenade sig Professorn Doctor Bexell.
Emot stadgandet, att Magistrat, Kronofogde eller Länsman, uppå Sockne-Nämnds anmälan, genast skall lemna handräckning till uttagande af afgifter för communala behof, reserverade sig Friherre Cederström Herrar von Röök j Ribbing och Pousette _, hvilka ansågo, del dessa executorer icke borde, i afseende på tjensten, stå i underordnadt förhållande till någon annan än Konungens Befallningshafvande, hos hvilken SockneNäinnden således borde sig anmäla för handräcknings erhållande, då behörigen uttaxerade afgifter icke erlades.
Af Herr Ribbing, A • ”Då Betänkandet om folkundervisningen kommit alt afgifvas tidigare, än det nu förevarande, så hafva i det förra influtit stadganden om en SkolDirection och dess sammansättning, hvilka blifva öfverflödiga, i fall detta Betänkande antages, enär Sockne-Närunden, som här omförmäles, förenar, med flere andra allmänna bestyr, äfven det om undervisningen.
Ky rko-Rådi ts befattning öfvetgår äfven till Sockne-Nämnden, utom i kyrkliga frågor, såsom om oeniga makars varnande, undersökning om mödrar , som af våda qväft sina barn, m. m., för hvilka fall Kyrko-Rådet 3 ?.
Lag- samt Allm. Besa.- och Ehon.-Utshoitens Betänkande3 JY:o 4. mäste qvarstå, intilldess Kyrko-lagstiftningen, lill hvilken desamma egentligen höra, derom annorlunda kan förordna, må hända så: att Kyrkoherden eller den, hans tjenst förrättar, i stället för biträde af serskildt valde Kyrko-Råds-Ledamöter, vid sådane förrättningar dertill kallar SockneNämnden.
Om Kyrkoherden ej sjelf är Ordförande i Sockne-Nämnden, verkställes kallelsen genom Nämndens Ordförande, men Kyrkoherden, eller den, hans tjenst förrättar, förer ordet.
Till undanrödjande af missförstånd hade jag ansett, att föreslående boldt i delta Betänkande anmärkas.’’ Af Herr Biskop Butsch: ”Jag förenar mig med dem, som yrkat, alt Pastor må blifva sjelfskrifven Ordförande i Sockne-Närand.
Såsom ytterligare skäl för detta yrkande, vilt jag anföra, att, om Pastor icke blifver Sockne-Nämndens Ordförande, så måste utan tvifvel Kyrko-Rådet, en institution, hvilken Utskotten med tystnad förbigått, framgent qvarstå, och de communala inrättningarne således onödigtvis mångfaldigas.