Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Visserligen har herr Engzell anmärkt, att rättelse i hvad som finnes vara orätt ej bör ställas i beroende af förhållanden, som tilläfventyrs aldrig torde inträffa; men då städerne af ålder haft den underhålls-skyldighet, hvarom nu är fråga; då fångvården för närvarande med afseende härå är ordnad; då fråga vid detta riksmöte blifvit väckt om inrättande af serskilde brottmåls-domstolar, som ovilkorligen skulle påkalla en genomgripande förändring af fångvården i allmänhet; och då, enligt hvad föregående Ständer yttrat, det i allt fall ej är lämpligt att, då en total förändring i afseende på ransaknings-fångars förvarande och underhåll förestår, vidtaga partiella förändringar i ämnet, hvilket måste i ett sammanhang bedömas; få Utskotten vördsamt hemställa, att förevarande motioner ej må till någon åtgärd föranleda. j Stockholm den 27 Juni 1851.
Best/dra- och Ekon.-Vith.
Betänkande, N.-o 18. 1 No 18.
Ankom lill Exp. Utsi. den 28 Juni 1851, kl. 7 e. m.
Betänkande, i anledning af väckte förslag till en förändrad organisation af Landt försvaret.
Till Stats-Utskottet hafva från Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit remitterade tvänne af Herr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, dit ingifne Memorial, angående en förändrad organisation af landtförs va re t.
Uti det ena af dessa memorial har Herr Stjernsvärd, med åberopande af det vid sistlidne Riksdag af honom jemväl till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifna, i Stats- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 23 för samma Riksdag omförmälde
Och till dess huf vudsakliga innehåll upptagne förslag i enahanda fråga, föreslagit, att Stats-Utskottet, elter verkställd pröfning af detsamma, ”mätte hos Rikets Ständer hemställa, att med ledning deraf få föreslå statsreglerings-anslagen för Riksstalens Fjerde Hufvudtitei”.
Uli det andra memorialet har Herr Stjernsvärd påyrkat, att for den händelse StatsUtskottet, vid pröfningen af det förra förslaget, icke skulle anse sig kunna tillstyrka Rikets Ständer, att i enlighet dermed lämpa anslagen lör landtförsvaret, Utskottet måtte, i öfverensstämmelse med ett annat, memorialet bifogadt förslag i ämnet, nämnde anslag föreslå5 allt under vilkor, att den nedsättning af nuvarande anslag, som förslaget innehåller, måtte ske successiva, i mån af vederbörandes afgång.
Derjemte har inom Hedervärda Bonde-Ståndet Riksdagsfullmäktigen Johm Jacob Rutberg från Westerbottens och Per Nilsson från Christianstads län tillkännagifva, att de såsom sina egna motioner upptoge förenämnde af Herr Stjernsvärd afgifne motioner, till följe hvaraf frågan jemväl från samma Stånd blifvit till Stats-Utskottet remitterad.
Sedan Siats-Utskottet ansett nödigt, att för behandling af ifrågavarande motioner sammanträda med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten tagit i öfvervägande så väl desamma, som de yttranden, hvilka i anledning deraf blifvit hos Ridderskapet och Adeln afgifne; och då Utskotten nu gå att uti detta ämne afgifva sitt utlåtande, få Utskotten, som ansett Dih. till H. St.
Prot. 1850 & 1851. 4 Sami. 2 Afd. G Haft, l Stalt- samt Allm.
Betänkande, N.-o i8. frågans vigt erfordra en redogörelse för ej mindre sjelfva förslagen, än äfven de grunder, sorn blifvit till stöd för desamma anförda, en sådan redogörelse för Rikets Ständer afgifva.
Jemte en framställning om det behof af en förändring uti Sveriges försvarsväsende, som förhållandena efter förlusten af Finland syntes påkalla, om omöjligheten för landet att ständigt underhålla en stående, för dess försvar tillräcklig krigsmakt, om nödvändigheten derföre, att grunda delta försvar på folkbeväpnings-principen, samt'om de åtgärder, hvilka i sednare tider blifvit vidtagne, för att bereda tillämpning i afseende på Sverge af denna princip, har Herr Stjernsvärd, uti förslaget N:o 1, anfört, att, i fråga om Sveriges landtförsvar, man borde eftersträfva det mål, att med den möjligaste minsta kostnad under freden kunna, i händelse af fiendtliga anfall, åstadkomma de största möjliga försvarskrafter.
Landets vidsträckthet påkallade, att dessa försvarskrafter kunde skyndsamt anlitas på flera sinsemellan aflägsna punkter.
Att bereda ett sådant försvar genom en stående armé, vore, enligt motionärens tanka, overkställbart, och endast en allmän beväpning kunde uppfylla fordringarne på en dertill fullt tillräcklig försvarsstyrka.
En sådan allmän beväpning förutsatte dock en förberedd kunskap och öfning i vapnens bruk hos den manliga befolkningen, samt en sådan organisation af stridskrafterna, att i hvarje Rikets hufvuddel funnes genast att tillgå icke allenast kunnigt och krigsvandt, eller åtminstone tillräckligt taktiskt bildadt befäl, utan äfven en öfvad och med fältlefnad bekant styrka af stamtrupper, som kunde gifva sammanhållning, efterdöme och ledning åt de hastigt församlade stridsmassorna.
För att tillvägabringa en sådan organisation och göra densamma fullt motsvarande ändamålet, har Herr Stjernsvärd ansett följande vilkor böra uppfyllas: l:o
Skyldigheten att försvara fosterjorden måste vara allmän, och inträda då förmågan dertill börjar, för att fortfara så länge den bibehålies ;s 2:o
En del af försvarsstyrkan måste vara af den rörliga egenskap, att den, fullt organiserad, hastigt kan samlas och användas öfverallt, der dess tjenst påkallas; 3:o
En stam måste finnas, som kan försäkra nationen att ega ett tillräckligt antal instruktörer och ledare för beväringsmanskapet; 4:o
Befälet måste förena kunskaper med den möjligast största praktiska skicklighet och, tillräckligt för att öfvertaga ansvaret för hela stridsmassans ledning, vara i tillfälle att egna sig åt sin pligt med all den kraft, som bildning, moralitet och ekonomiskt oberoende kunna erbjuda; Slals- samt Alim.
Betänkande, N:o 18. 3 5:o Arméens fördelning måste ske på ett sätt, att den, så vidt möjligt, har en enkel och lika organism, lämpad efter folkmängden i distrikternaj med högre befäl i hufvudorterna.
Men landtförsvarets nuvarande organisation skulle, efter Herr Stjernsvärds åsigt, icke" uppfylla omförmälde vilkor, och mot densamma kunna anma i kas: l.o dess dyrhet under de långa tider, dä truppen är overksam, hvilket tyngst drabbade den jordbrukande klassen, och detta så mycket orättvisare, som soldatens underhåll nu mycket öfverstiger hvad rust- och rotehållare, vid den skatte-reglering, hvarefter Indelningsverket uppgjordes, medelst stadfästade föreningar och kontrakter, åtagit sig att utgöra; 2:o dess numeriska otillräcklighet för försvaret, i Jörening med en alltför ringa öfning, vid betraktande hvaraf, jemte det förhållande, att full aflöning måste vid uppbådning, utom rote-underhållef, åt soldaten gifvas, vår indelta armé skulle finnas dyrare, än värfvade trupper, och troligen vara, i förhållande till penninge- och varu-värden, en af de dyraste af alla ständiga armeer; 3:o rekryteringssättet, som medförde svårighet för vidmakthållande af truppens tjenstbarhet, enär dels afskedandet af mindre dugliga ämnen påkallade ökade uppoffringar af rust- och rotehållarne, dels mot afskedandet bevekande omständigheter ofta förekomma, då den indelte soldaten, som vanligen tagit lega för att gifta sig och få ett hem, stundom blir fader för en talrik oförsörjd familj; hvilka förhållanden förvandlade vår indelta arme till en för landet alltför kostsam invalidinrättning,- 4:o dess menliga inflytelse på landets fattigpersonal, som onekligen betydligt ökades genom soldatens oförmåga i allmänhet att med sin rotelön försörja maka och barn, dertill han, efter afskedstagande!, vore ännu mera oförmögen, då han sjelf icke ens kunde lefva af den 1 sk. banko om dagen, som Krigsmanslius-pensionen lemnade honom; 5:o indelta soldatens oanvändbarhet såsom stam för beväringen, en omständighet, som icke kunde afhjelpas med bibehållande af Indelningsverkets närvarande anda och organism.
Derjemte kunde erinran göras dervid, att Rrigs-kollegii ställning till
Departemcntal-stvrelsen motverkade den enhet i besluten, den skyndsamhet och säkerhet i ärendenas gång, som samma Kollegii förändring till en Landtförs va rs-departementet underlydande Expedition skulle medföra; att befälets nuvarande organisation och sammansättningen af en del trupper vore i mångå afseenden olämplig; att underbefälet, genom den talrika Un - * Slals- samt Allm■ Besvärs- och Ekon.-Ulsk.
Betänkande, N:o i8. derofficers-korpsen, vore dyrare för Staten, än nödvändigheten fordrade; att Generalitetets olika grader, utan motsvarande tjenstebefattningar, vore öfverflödige; att Generalstabens sammansättning icke vore ändamålsenlig, enär dels samma stab icke utgjorde en serskild korps, utan endast egde rum på bekostnad, af de andre vapnens fulltalighet, dels vilkoren för inträdet i denna korps icke voro af sådan beskaffenhet, eller tjenstgöringen dervid af den art, sorn för en Generalstabs-oflicer vore nödvändig, hvarförutan Generalstabens lönevilkor ej voro sådane, att de medförde den uppmuntran, som borde åtfölja förökade ansträngningar; och att föreskrifterna dels för inträde i samma stab, dels om de dervid anställde officerares tjensteåligganden, hvarken voro tjenlige eller medförde den verkan, att ändamålet af en sådan korps kunde anses vunnet; att aflöningen vid såväl den värfvade, som den indelta armeen vöre i allmänhet otillräcklig; samt att anskaffandet och underhållandet af truppernas beklädnad dels vore dyrare än vederborde, och dels medförde åtskilliga olägenheter.
Af sådana anledningar och med fästadt afseende å förenämnde af Herr Stjernsvärd uppgifna vilkor för en, enligt hans åsigt, ändamålsenlig och för Sverige passande organisation af Landtförs varet, har bemälde motionär, uti <let första af ofvanberörde förslag, eller N:o 1, hvilket endast med några tillägg och rättelser är lika med det vid sistlidne Riksdag af honom afgifna, föreslagit en förändrad organisation af Landtförsvaret, för hvars bestämmelser
Utskotten här få afgifva en redogörelse, som, ehuru icke upptagande alla speciela delar, likväl är af beskaffenhet att göra en öfversigt af samma förslag möjlig.
Landt försvars-Departementet.
Styrelsen öfver Armeen och alla densamma angående ärenden handhafves af Landtförsvars-departementet, som utgöres af en Chef och föredragande Statsråd, som tillika är Konungens rådgifvare i kommandomål, och som vid ärendernas behandling biträdes af irenne expeditioner, nemligen Departeinentschefs-expeditionen, Departementskansli-expeditionen samt
Departementsförvaltnings-expeditionen.
Serskilda pröfnings-kommitteer inrättas för armeens olika vapen.
Generalitetets sammansättning är lika med det nuvarandes.
Generalstaben och Kommendants-staben utgöra särskilda korpser.
Armeen utgöres af: 1 gardes-brigad, 14 linie-infanteri-brigader, Stais- samt Allm.
Besvärs- neli Ekon.-Utsk.
Betänkande, IY.-o IS. 2 linie-kavalleri-brigader, hvarje brigad beslående af en bataljon gensd’armer och 4 bataljoner dragoner, 3 linie-artilleri-brigader, artilleriets stab, samt 1 ingeniör-brigad, och, med hänseende till truppen, af stamsoldater och beväringssoldater.
Stamsoldaterne fördelas i sådane, som äro och icke äro beräknade för striden.
Dem stridande delen rekryteras dels med beväringsmanskap, dels med frivilliga; den icke stridande med endast frivillige.
Skyldigheten att såsom beväringssoldat ingå i armeens leder, vidtager med fyllda 21 år och fortfar i 6 år eller till fyllda 27 år.
Vissa kathegorier äro dock härifrån undantagna.
Tjenstetiden för frivillige är 6 år och vid förnyelse 3 år.
Förnyelse af tjenstetid åtföljes af förhöjd aflöning.
Vid beväringsmönstringarne uttagas först de, som anses lämplige att ingå vid kavalleriet; derefter de, som skola insättas vid artilleri- och ingeniör-vapnen.
Af återstoden uttagas genom lottning de, som skola utgöra infanteriets stam; de återstående blifva infanteriets bevärings-rekryter.
Frivilligt byte emellan stam- och bevärings-soldater kan få ega rum, under iakttagande af de vilkor, som för inträde i ena eller andra vapnet äro föreskrifna.
Fullkomlig befrielse från beväringspligten genom legning är förbjuden.
De af beväringen, som ingå i stammen, äro förbundne till ständig tjenstgöring i 6 år, med undantag af permitteringsticlerna.
Det öfriga beväringsmanskapet tjenstgör första året 21 dagar, andra året 14 dagar och tredje året äfven 14 dagar, men befrias från tjenstgöring de återstående trenne åren, under hvilka det i rullorne qvarstår.
Kavalleriets gensd’arme-sqvadroner rekryteras af sådant manskap, som med utmärkelse tjent 1 år vid dragonerne.
Gardet rekryteras med sådant manskap, som förut vid linien med utmärkelse tjent minst 4 år.
Då armeen sättes på krigsfot, skola 2:dra och 3:dje beväringsklasserne genast ingå i tjenstgöring.
Afgång inom armeen ersättes på det sätt, att först 6:te, sedermera 5:te och sist 4:de klassen ingår i tjenstgöring.
Först derefter inträder l:sta klassen, eller bevärings-rekryterne, i armeens leder.
Befordringssätt.
I afseende härå äro åtskillige bestämmelser gifnc. ti Stain- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Vlsk. Betänkande, iY.'o iS.
Utredning och Tross:
Allt hvad som tillhör armeens allmänna utredning och tross, anskaffas och bekostas af Kronan, der så ske kan, efter bestämd brukningstid. aflöning:
Beräknas per dag; minskas för befäl med en tredjedel under permittering och med en fjetdedel under vistande på sjukhus.
För trupp och vederlikar upphör den helt och hållet, så väl under nyssnämnde förhållanden, som under arrestering.
Aflöningen för manskapet är, portionen oberäknad:
Vid gardet: för korporal ....
10 sk. 8 rst. „ vice korporal . . . 5 „ 4 „ „ soldat 2 „ 8 „ Vid linien: för korporal 5 „ 4 „ „ vice korporal ... 2 „ 8 „ „ soldat 1 „ 4 „ Aflöningsförhöjningen utgör för allt manskap:
Efter 6 års tjenstetid 1 sk. „ 10 års d:o 2 „ 8 rst. „ 18 års d:o 4 „ Proviantering:
All proviant bekostas af Kronan, efter ett fastställdt portionspris af 10 sk. banko, brödet inberäknadt.
Den utgår in natura eller i densamma motsvarande portionsvärde.
Inqvartering:
Rättighet till inqvartering eller ersättning derför eger hvar och en, som tillhör armeen och befinner sig i aktiv tjenstgöring.
Truppen, samt åtminstone en del af befälet, böra alltid vara kasernerade, der det sig göra låter.
Beväpning, Beklädnad och Utredning utgöres: för stammen: af l:o stora mouderingeu, 2:o mindre monderingen. i för beväringsmanskapet: af endast en mondering, den s. k. beväringsmonderingen.
Stora Monderingen anskaffas och underhålles af Kronan.
De till densamma hörande persedlar hafva bestämd brukningstid, efter hvars förlopp de med 113 a af Kronan ersättas.
Mindre Monderingen utgöres af persedlar, som vid soldatens inträde i krigstjenst en gång för alla utdelas, och derefter af honom underhållas fulltaligt och i tjenstbart skick, emot ersättning, dels af den s. k. munderingsfonden, med 18 r:dr vid inträdet i tjensten, och dels i kontant per tjenst - Stais- samt Allm.
Betänkande, N:<> 18. 7 göringsdug, beräknad lör dem, sorn äro anställde vid kavalleriet, lidande och åkande artilleriet samt fot-artilleriets stam till 2 sk. 6 r.-st. bko, och för deni, som tjena vid de öfriga vapnen, till 2 sk. samma mynt.
Reväringsmonderingen utgöres af persedlar, sorn hafva bestämd brukningstid, efter hvilkens slut de med nya af Kronan ersättas.
Ett nytt monderingsplagg, sorn för alla vapen införes, är blusen.
Remontering:
Armeens nummerhästar äro af tvänne slag: ständiga och rusthållshästar.
De ständiga anskaffas och underhållas af Kronan.
Rusthållshästarne anskaffas, remonteras och underhållas (det sednare likväl ej för den tid de äro i aktiv tjenstgöring) af rusthållarne emot ett årligt afdrag af 43 r.dr IG sk. b:ko å den rusthållsafgift, de till Statsverket böra erlägga.
Sadelmonderingen för så väl ständiga, som rusthållshästar, anskaffas och underhålles af kronan.
Furagering:
Så väl befäls- sorn nummerhästar furageras emot ett år ligt bestämdt pris af 120 r:dr Eko. Förvaltnings-Direktioner, Sä väl aflöningens utbetalande, som anskaffning och underhåll af allt, som i och för soldaten erfordras, såsom proviant, beväpning, beklädnad, utredning, tross, kasernenng, sjukvård, hästar, furage m. m., ombesörjes af en inom hvarje brigad upprättad förvaltuingsdirektion, i hvilken brigad-chefen är ordförande.
Permittering är af tvänne slag:
Den årliga eller ofrivilliga, hvilken eger rum från slutet af det ena till början af det påföljande årets sommaröfningar, samt Den tillfälliga, hvilken beror på hvarje individs frivilliga anhållan.
All permission medför följande afdrag å aflöningen, nemligen:
För officerare och under-officerare samt deras vederlikar, en tredjedel af den egentliga aflöningen, samt för korporaler och soldater, samt deras vederlikar, hela aflöningen, provianteringskostnaden och underhållsersättningen för mindre monderingen.
Arméens öfningar.
De årliga öfningarne äro bestämda till 77 dagar, sålunda, att först öfvas stammen för sig i 39 dagar, derefter stam- och beväringssoldater (2:dra och 3:dje klasserna) 14 dagar, och slutligen stam- och bevärings-rekryter (Esta klassen) 21 dagar,- allt in- och utryckningsdagarne oberäknade.
Inspektioner och mönstringar.
Härför äro åtskillige bestämmelser gjorde.
Själavård.
I fredstid besörjes armeens religionsvård å station af den församlings pastor, inom hvilken truppen finnes stationerad; i läger, af pastor 8 Stall- sami Allin.
Betänkande, N:o 18. inom den församling, inom hvilken lägerplatsen är belägen.
Ersättning till presterskapet, så väl för dess einbets-åtgärder, som för kommunion-vin, är beräknad till 24 sk. för hvarje stamtruppen tillhörande person, eller för hela armeen till 8,581 rdr, hvilken summa af staten betalas.
Pensioneringen sker till högre belopp, än för närvarande, efter hufvudsakligen samma grunder, som nu- ega rum, dock utan rättighet att genom expektans-afgiftens erläggande lösa sig till bristande tjenste-år.
Alla pensioner utgå af Statsverket, hvilket deremot skall öfvertaga Armeens Pensionskassas samlade fonder.
Hvar och en af armeens stridande del, från och med soldaten till och med kapten, skall öfvergå på pensionsstat vid fyllda 50 år; majorer vid fyllda 60, och personer vid den icke stridande delen af armeen äfven vid 60 års ålder.
Två tredjedelar af Rikets postmästare-tjenster böra tilldelas från tjensten med pension afgångne officerare och under-officerare.
Afskedade korporaler och soldater skola företrädesvis användas vid den lägre tullbevakningen.
Land.tst.orm. vid fyllda 27 år till uppnådda 50 lefnadsår, tillhör hvarje vapenför man landtstormen.
Landtstormen delas i tvänne uppbåd.
Till första uppbådet räknas hvar och en från inträdet i landtstormen till fyllda 40 år.
Till andra uppbådet alla de, som äro emellan 40 och 50 år.
Landtstormen uppbådas blott vid fiendtliga infall.
Första uppbådet kan ej beordras utom provinsens, och andra uppbådet ej utom häradets gräns.
Under all tjenstgöring är hvar och en landtstormen tillhörande person skyldig alt sjelf förse sig med vapen och öfriga förnödenheter, utan anspråk på ersättning.
Derjemte äro föreskrifter meddelade i afseende å officerares och underofficerares mathållning, och angående hvilka, som skola spisa tillsammans, äfvensom om befälets rättigheter att begagna soldater till uppassare.
Och skulle kostnaden för landtförsvaret, som nu, efter den vid förra Riksdagen uppgjorda beräkning, belöpte sig till 61 millioner r:dr, men, enligt en sedermera reviderad uträkning, utgjorde 6,875,562 r:dr 16 sk. 8 r:st. årligen, enligt om förmälde förslag uppgå, efter uppgift vid förra Riksdagen, till endast 5,700,000 rall', men, enligt en sednare kalkyl, till 5,767,423 r:dr 6 sk. 8 r:st.
Då den nuvarande försvarsstyrkan utgjorde 115,516 man, af hvilka 34,301 man med 5,222 nummerhästar och 128 kanoner af Staten samt rustoch rotehållare ständigt bekostades, och af hvilka icke i:del, kanske ej en i alel, kunde Stais- samt Allm.
Btsv. och Ekon.-lllsk.
Betänkande, N:o 18. 9 kunde anses nog öfvad att tjena till ledande stam för beväringen, skulle efter Hr Stjernsvärd® förslag den för landtförsvaret påräkneliga styrka komma att bestå af 142,262 man, med 5,457 nummerhästar och 152 kanoner.
Af denna styrka skulle 17,162 man utgöra en ständig stam. som vore i de serskilda vapnen fullt öfvad, och 41,700 man ega lika mycken militärisk bildning, som åtminstone |:delar af vår nuvarande värfvade och indelta arme.
Dessutom kunde försvarsstyrkan ökas med landtstormen, 458,700 man.
För det andra af Ilr Stjernsvärd till Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingifna, här ofvan omförmähla, förslag, få Utskotten nu jemväl redogöra.
Enligt detsamma skulle lamltförsvarets nuvarande organisation förändras påföljande sätt:
Landtförsvars-Departementets sammansättning och åligganden: äro enahanda, som i förslaget N:o 1, men derjemte med åtskilliga föreskrifter, gifna i afseende å dervid anställde tjenstemäns lur- och befordringsrätt.
Såsom i första förslaget är förutsatt, skulle Krigskollegium ombildas till en Landtförsvars-departementet underlydande expedition, samt Krigs-Hofrätten upphöra och dess göromål öfverflyttas på rikets öfrige Hofrätten Arméens Pröjnings-kommittéer , lika med hvad i förslaget N:o 1 förekommer.
Kommendants-staben skulle utgöra en serskild korps, bestående af ett för befälet i rikets fästningar och garnisons-orter nödigt antal af 30 officerare.
Stående hären utgöres af: l:o Generalitetet; 2:o General-staben; 3:o Infanteriet; 4:o Kavalleriet; 5:o Artilleriet och 6:o Ingeniörerne.
Generalitetet utgöres af 3:ne generaler och inspektörer för infanteriet, 1 general och inspektör för Kavalleriet, 1 general-fälttygmästare, chef och inspektör för artilleriet, samt en general och inspektör för ingeniör-brigaden och rikets fästningar.
Generalstaben utgör, i likhet med hvad i förslaget N:o 1 är upptaget, en serskild korps, bestående af ett för stabs- och adjutants-tjenstgöring nödigt antal officerare.
Fröt. 1850 $ 1851, 4 Sami. 2 Afd. 6 Baft. 2 10 Stats- samt Allm.
Infanteriet består af 14 brigader linie-infanteri, nemligen:
Af rusthålls-och rothålls- Ny ordinarie 1) Upländska infanteri-brigaden . nummer. • • 333. 1,395. rotering.
Summa. 1,728. 2) 3) Östgötha d:o . . 1,000. 666. 62. 1,728. Westgötha d:o . . 191. 1,537. —— 1,728. 4) Södermanländska d:o . . 153. 1,552. 23. 1,728. 5) Noria Småländska d:o . . 787. 941. - 1,728. 6) Södra Småländska d-.o . . 213. 1,515. - - 1,728. '') Helsinge d:o 5. 1,648. 75. 1,728. 8) Westgötha-Dahls d:o 81. 1,647. —. 1,728. 9) Elfsborgs och Bohus läns d:0 . . . 528. 1,197. 3. 1,728. 10) Dahl och Westmanlands d:o . 14. 1,699. 15. 1,728. 11) Norrländska d:0 . 100. 1,628. 1,728. 12) Nerikes och Wermlands d:o . 1,611. 117. 1,728. 13) Norra Skånska d:o . . . 348. 1,380. 1,728. 14) Södra Skånska d:0 . 52. 1,676. — 1,728.
Summa 3,805. 20,092. 295. 24,192. hvarje af dessa brigader är indeld i 4 bataljoner och hvarje bataljon i 4 kompanier.
Truppen indeld.
Kavalleriet utgöres af en brigad gensd’armer, bestående af 400 beridna nummer värfvad trupp, samt 2:ne dragon-brigader, nemligen norra och södra kavalleri-brigaden, hvardera af 1,600 beridna ruslhållsnummer.
Artilleriet utgöres af dess allmänna stab, som är lika med hvad förslaget N:o 1 upptager, samt 3:ne brigader, nemligen:
Svea artilleri-brigad af 553 nummer, Götha d:o af 553 d:o, Wendes d:o af jemväl 553 d:o, hvardera med 144 ständiga och 104 rusthållshästar.
Hvardera artilleri-brigaden utgöres af 3:iie divisioner fält-artilleri och 1 division belägrings- och fästnings-artilleri.
Hvarje division fält-artilleri af 2:ne åkande och 2:ne fotbatterier.
Hvarje division belägrings- och fästnings-artilleri utgöres af 2:ne kompanier.
Hvarje fältbatteri består af 4 kanoner.
Ingeniörerne utgöra 1 brigad, fördelad i allmänna staben och ingeniörkompauiet, bestående af 118 nummer.
Krigsreserven utgöres: l:o af samtlige klasser af det beväringsmanskap, som till landtförsvaret är anslaget; 2:0 af de rusthållshästar, hvilka icke till Stats- samt Allm. Be$v.- och Ekon.-Vtsk.
Betänkande, N.o 18.
11 den stående hären äro anslagne; 3:o af de trosshästar, hvilka extra rotehållare äro skyldige att vid inbrytande krig anskaffa och aflemna.
Under fredstid äro samtlige klasser af allmänna beväringsmanskapet befriade från uppbåd till så väl exercis, som annan tjenstgöring, men ega skyldighet att årligen deltaga uti skjutöfningar, som inom hvarje socken böra anställas.