Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De medel, som för närvarande äro’ eller framdeles varda till Riksgälds-Contoret återbetalda, i afräkning å det, vid 1828—i83o års Riksdag, anvisade spanmåls undsättnings-creditiv af En million (1,000,000) R:dr, skola Kongl. Majit tillhandahållas, för att, efter inträffade missväxter, kunna till behöfvandes undsättning användas. §. 6.
(Motsvarar 104 §. i 1841 -ars Reglemente och grundar sig på Stats-Utskottets bifallna Utlåtande N:o 24) Jemte det Rikets Ständer bifallit, att det, för irdiemska fårskötselns och ull-productionens befrämjande?
å Riksgälds-Contoret anvisade Creditiv må, för låneunderstöd åt scliäferi-egare m. fl., fortfarande intill nästa Riksdag, begagnas till dess nuvarande belopp, eller högst Trehundra tusen Riksdaler, hafva Rikets Ständer medgifvit, att räntan för de å detta Cre - 4 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 3tj. ditiv lyftade summor, från och med i845 års början, må af Ull-Discontfonden Riksgälds-Contoret godtgöras med Tre procent efter år räknadt.
Dock hafva Rikets Ständer förklarat det åligga TJll-Disconten att ersätta Riksgälds-Contoret hvad, som förut, vid liqviderna emellan detta Verk och Ull-Disconten, icke blifvit godtgjordt utåt då ifrågakomne af(lrag för de, med besagde låne-rörelse gemenskap egande, tillfällige förluster.
För återbetalningen af hvad å ofvannämnde creditiv är eller kan blifva lyftadt, äfvensom för godtgörandet af derå upplupne eller upplöpande räntor, kommer Ull-Discont-fonden att äfven framgent vara RiksgäldsContoret ansvarig. §• 7 • (Motsvarar io5 §. i 1841 års Reglemente.)
Det, till underlättande och befrämjande af accords-regleringen inom Armeen, beviljade och å Riksgälds-Contoret anvisade, ränte-fria, Creditiv, må, för detta ändamål, emot Directionens öfver Årméens Pensions-cassa fortfarande ansvars-förbindelse för de lyftade Creditiv-medlens behöriga återbetalning, begagnas till ett belopp af högst
Ett hundra tusen Riksdaler, deruti inberäknad den häraf för närvarande lyftade summa.
De å detta Creditiv lyftade medel skola ovillkorligen Riksgälds-Contoret ersättas, i den mån dertill afsedde tillgångar blifva för bemälde Direction disponibla.
Vid Creditivets ytterligare anlitande eller då Fullmägtige eljest så äska, böra, genom
Directionens försorg, de handlingar, Fullmägtige tillhandahållas, hvarigenom ådagaläggas, ej allenast de accords-liqvider, hvartill Creditiv-medlen blifvit begagnade, eller skola användas, utan ock huruvida någre, för de redan lyftade medlens godtgörande, påräknade tillgångar till accords-fonden influtit. STOCKHOLM, I.
Marcus i 845. Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 3 8.
V N:o 318.
Ank. till Exp -Utskottet den 16
Maj, kl. 3 e. m.
Utlåtandej i anledning af Kongl Maj.ts Nådiga Skrifvelse, i fråga om afyttrande till Stockholms stad af den Staten, tillhöriga sd kallade Fatebursegendomen å Riddarholmen. fl. A.J
Uti en till Stats-Utskottet under den 6 innevarande månad allålen Nådig Skrifvelse, har Kongl. Maj:t behagat gifva Utskottet tillkänna, att sedan, i anseende till den årligen stigande ångbåtstrafiken å Mälaren och i följd deraf nödig befunnen förlängning af den vid Riddarholmen befintliga lagstagebro, Stockholms stads Di ätsel-Commission hos Riks-Marskalks-Embetet anhållit, att den plats å Riddarholmen, som for det närvarande af den Kongl. Fatburen upptages, måtte varda till staden upplåten i utbyte mot någon staden tillhörig, för samma ändamål tjenlig, lokal, samt det förslag härefter blifvit, med anledning af Drätsel - Commissionens förrberorde anhållan, genom Öfver-Intendents-Embetet framstäldt, att, då, enligt Kongl. Maj:ts under den 10 Juli sistlidet år meddelade beslut, de å tomten till Commerce-Collegii hus å Riddarholmen befintliga stallar ej vidare komrne att till begagnande för Hofvets räkning afses, hvarigenom hela nedre delen af denna tomt blefve ledig, den Kongl. Fatburen kunde dit förflyttas, med. skyldighet för Drätsel-Commissionen att bestrida de för en sådan förflyttning och Fatburens nya inredning erforderliga kostnader; så hade, efter erhållen del af detta förslag, äfvensom af en sedermera uppgjord beräkning ötver kostnaderne för de omförmälde stallbyggnadernes förändrande och inredning till Fatbur för Kongl. Hofvet, Drätsel-Commissionen, uti underdånig skrifvelse af den 19 sistlidne Mars, fästat Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet å de fördelar för det allmänna, som genom
Fatbursegendometis öfverlemnande till stadens disposition skulle kunna beredas, ej blott med hänsigt till ofvanuppgifne, för ångbåtstrafikens underlättande erforderliga, åtgärd, utan ock i anseende till den utväg, som dymedelst vunnes för staden alt gifva åt den nuvarande, öster om Fatbursegendomen belägna, Gymnasiibyggnaden en af omständigheterne högst påkallad utvidgning; med anledning hvaraf och då, i Drätsel-Commissiouens tanka, det allmännas och stadens fördel bäst kunde förenas, om i stället för utbyte af någon staden tillhörig tomt emot hela eller en del af den nuvarande FatBih. lill R.
Prot. 184S, 4 Sami, 1 Afd. 2 Band. 4l Haft. 1 Stals-Utskot ets Utlåtande, N;o 3iS. barstomten, eller stadens förpligtande att bekosta Fatburens flyttning oeb nya inredning å Cornmerce-Collegii tomt, hela Falbursegendomen med tomt och åbyggnad kunde genom köp varda staden tilleguad, Commissionen, som gjort sig närmare underrättad om nämnde egendoms beskaffenhet, i underdånighet hemställt, om icke egendomen kunde varda till staden upplåten för en köpeskilling af Sextontusen Sexhundra Sextio Sex R;dr 32 sk.
Binko, såsom varande den högsta summa, Commissionen kunde å stadens vägnar erbjuda.
Då Kongl. Maj:t, som, i fråga om den Kongl, Fatburens föreslagna flyttning till Cornmerce-Collegii tomt, inhemtat bemälde Collegii underdåniga utlåtande, vid öfvervägande af detta ärende, icke kunnat foi bise den ■väsendtliga nytta, som genom
Fatbursegendomens användande på ofvanom» förmälde sätt skulle för det allmänna uppkomma, och derjemte funnit något hinder för Fatburens förläggande å Commeree-Collegii tomt icke möta, samt enär i öfrigt förekomme, att den af Diätsel-Commissionen för nyssnämnde, i bristfälligt skick befintliga, egendom erbjudne köpesumma icke allenast fullt betäckte kostnaden för Fatburens flyttning, utan ock, såsom ersättning för tomten, lemnade ej obetydligt öfverskott, har Kongl. Maj:t, i betraktande jemväl deraf, att
Stockholms stad till kostnaderne för dervarande läroverk årligen bidroge med en i Stat bestämd summa af 10,000 JR:dr, till Rikets Ständer öfverlemnat, huruvida icke Drätsel-Commissionens ofvanberörde anbud må antagas, och Falbursegendomen, i Öfver-IntendentsEmbetels räkenskaper upptagen till ett värde af 10,416 R;dr 32 sk., alltså emot den uppgifne köpesumman, 16,666 R;dr 32 sk., till staden afyttras, under villkor, att egendomen varder till utvidgad lokal för Stockholms Gymnasium, äfvensom till anstalter för ångbåtstrafiken å Mälaren använd, samt med rättighet för Kongl.
Majrt att af köpesumman disponera så stor del, som erfordras för bestridande af de med Fatburens föreslagna flytt» ning förenade kostnader.
För behandling af ifrågavarande ärende har Utskottet icke allenast be» sett den nuvarande Kongl.
Fatbursegendomen samt den lokal, dit berörde inrättning, efter hvad Kongl.
Majrts Nådiga Skrifvelse innehåller, skulle komma att förflyttas, utan ock tagit kännedom af Drätsel-Commissionens i ämnet gjorda underdåniga hemställan och Kongl.
Cornmerce-Collegii i an» ledning deraf afgifne underdåniga utlåtande.
Uti nämnde utlåtande, har Collegium, bland annat, i underdånighet anfört, att den fasta egendom, som af Collegium innehades, blifvit inköpt af medel, tillhörande den för inhemska industriens uppmuntran och understöd bildande, under Collegii förvalt - Stais-Utskottets Utlåtande, N.o 3;8. 3 ning ställde mannfacturfond, hvilka medel sedermera öfverlemnats lill och förvaltats i sammanhang med Manufactur-Discontfonden, hvadan egendomen följaktligen nu utgjorde en sistnämnde fonds tillhörighet och af dess vinstmedel underhölles.
I betraktande af tillkomsten och beskaffenheten af den fond, hvarutur inköpet af Manufactur-Disconteus fasta , egendom salunda blifvit bestridt, samt å föremålen för den administrativa verksamhet, som af fondens förvaltare ulöfvades, ansåg
Collegium den till föi flyttning å samma egendom föreslagne tvättinrättning utgöra en för fonden främmande angelägenhet, hvaremot och i händelse den ledigblifvande tomtplatsen funnes böra bebyggas och för annat än Collegii eller Manufactur-D scoutens behof användas, densamma, i Collegii tanka, syntes böra anslås för någon byggnad eller inrättning, hvars ändamål stöde i sammanhang med vården om de inhemska nätingarne, och i sådant hänseende företrädesvis egnade sig till plats för uppförande af en ny byggnad för Technologisk» Institutet, uti hvars nuvarande lokal, enligt hvad kändt vore, saknades erforderligt utrymme så väl för Institutets ändamålsenliga verksamhet, sorn för förvarande af dess dyrbara samlingar; genom hvilken ifrågaställde åtgärd Institutet skulle komma i närmare beröring med den industriella administrationen till desto säkrare kännedom, vägledning och hjelpreda å ömse sidor för uppfyllande af näringarnes behof.
Serskildt har Collegium i underdånighet fastat Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derå, att södra flygelbyggnaden af Manufaclur-Discontens hus, hvilken hittills varit upplåten till begagnande för Kongl. Hofstallets räkning och nu af Öfver-Intendents-Embetet blifvit beräknad att disponeras till boningsrum för Oldfruu vid Kongl. Fatburen och dervid anstäldt tjenstfolk, vore för Collegium i högsta måtto behöflig a't användas till rum för Collegii samt Advokat-Fiskals- och Manufactur-Disconl-Contorens archi ver, helst lokalen för Collegii nuvarande archiv, hvilken utgjordes af ett eldrum och 2:ne källarhvalf, der, i anseende till fuktighet, handlingarne möglade och förstördes, dessutom icke lemnade erforderligt utrymme för handiingarnes behöriga uppställande och ordnande, i synnerhet sedan, i följd af en år 1843 verkställd utvidgning af Manufaclur-Discont-Contorets lokal, Ad vokat-Fiskalens och Discont-Ombudsmannens archiv jemväl måst till ofvannämnde olämpliga plats förflyttas; med afseende hvarå Collegium alltså i underdånighet hemställde, att, i händelse det föreslagne uppförandet af en tvätt- och tork-inrättning å Manufaclur-Discontens tomt blefve i Nåder bifallet samt det befunnes nödigt, att både förestånderska!! för tvättinrättningen och dervid erforderligt tjenstefolk egde boningsrum vid sjelfva inrättningen, sådaue rum måtte serskildt 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, IV:o 3■'<?
. for dem inredas å meranämnde tomtplats, som deitill lemnade allt behöfligt utrymme.
Slutligen har Collegium i underdånighet föreslag t, ali ett jernstaket af lämplig höjd mätte uppresas på nuvarande gårdstomt ifrån ostra andan af södra flygelbyggnaden till östra ändan af den norra, så att Manufaclur-Discontens hus med dertill hörande flyglar blefve i allo skiljdt från meranämnde tvättinrättning.
Behofvet af en utvidgad lastageplats för de från Mälar-sidan till Stockholm ankommande ångfartyg, hvilkas antal under de sednare åren sig i ständigt tilltagande, lärer icke kunna bestridas, och den genom nämnde behofs afhjeipande för trafiken uppkommande lättnad skulle icke allenast for Stockholms stad, utan ock för det allmänna, (tvifvelaktigt medföra väsendtliga fördelar.
Genom upplåtande till berörde ändamål af den plats å Riddarholmen, som för närvarande af den Kongl. Fatburen upptages, kocnu.e ångfartvgshamnen att på tvänne serskilda ställen ega communication nied Riddarholmsplanen; hvilket förhållande onekligen skulle, vid tillfälle af inträffande eldsvåda, i betydlig mån underlätta släcknings-och bergningsarbetet, äfvensom de vid hamnen belägna publika byggnaders skyddande.
Oberäknadt dessa fordelar, bör ock i betraktande tagas, att, enligt hvad Drälsel-Com missionen i underdånighet anfört, fatbuisegendomens Öfverlemnande till Stockholms stads disposition skulle bereda ett önskadt tillfälle att for härvarande Gymnasium, hvilket i afseende på lokalen torde befinna sig bland de sämre lottade dylika inrättningar i Riket, tillvägabringa en af imständigheterna högeligen påkallad utvidgning såmedelst, att begge husen sattes med hvarandra i direct förbindelse.
Då nu efter Utskottets tanka, billigheten synes fordra, att Staten jemväl i sin mån bidrager till befrämjande af ofvan uppgifne vigliga ändamål, samt, enligt hvad högstberörde Nådiga skrifvelse upplyser, Kongl.
Maj:t ansett hinder icke möta för den Kongl. Fatburens förläggande å Manufactur-Discontens tomt, finner Utskottet sig ega all anledning att tillstyrka, det nuvarande fatburs-egendomen må för ifrågavarande ändamål lill Stockholms stad föryttras.
Enligt hvad Drätsel-Comtnissionens underdåniga skrifvelse gifver vid handen, är kostnaden för de till Kongl. Hofstallet å Riddarholmen hörande byggnaders inredande till fatbur först uppskattad till 9,965 R:dr 16 sk.
Banco, men sedermera, och efter det vederbörande architekter blifvit hvar emot annan hörde, nedsatt till 8,176 R:dr 28 sk. samma mynt; hvadan, efter denna beräkning, den af Commissionen erbjudne köpeskilling, 16,666 R:dr 32 sk.
B:co, skulle, efter flyttnings- m. fl. kostnaders betäckande, lemna - Stats-Utskollets Vttåtandej N.o 3iS. 5 na ett öfverskott af omkring 8,000 R:dr.
I afseende härå förekommer emedlertid, att, vid nämnde kostnads-förslags uppgörande, den å CommerceCollegii tomt befintliga södra flygelbyggnad tagits i beräkning, såsom användbar till boningsrum för den vid tvättinrättningen anställde personal; hvaremot, efter hvad af Commerce-Collegium numera blifvit upplyst och vitsorda dt, berörde flygelbyggnad oundgängligen erfordras, såsom lokal för inrymmande af Collegii och Manufactur-Discontens archiver.
Vid sådant förhållande och då i töljd häraf det torde blifva af nöden att, till boningsrum för tvättinrättningens förestånderska och dervid anställde tjenstefolk, å ifrågavarande tomt uppföra en serskild tillbyggnad, skulle lätteligen kunna inträffa, att kostnaderne för anläggande af den nya fatburen i sjelfva verket komme att öfverstiga den erbjudna köpesumman; hvilken öfverskjulande kostnad, i händelse sådan skulle ifrågakomma, efter Utskottets tanka, icke skäligen bör betunga Statsverket.
Utskottet får, i betraktande af hvad sålunda sig härutinnan företer, hemställa, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t öfverlemna att för de uti den Nådiga Skrifvelsen omnämnda ändamål låta försälja fatburs-huset med tillhörande tomt, samt att på Manufactur-Discontens tomt, eller annan lämplig plats, låta uppföra en byggnad, som fullkomligen motsvarar behofvet af fatbur; dock utan atl någon af de med Kongl. Comrnerce-Collegii hus sammanhängande flyglar härvid må tagas i beräkning och med villkor, att kostnaden härför icke må öfverstiga den för meranämnde fatburshus och tomt erhållande köpeskilling.
Reservationer: af Herr Norin: ”Jag reserverar mig i så måtto emot Utskottets beslut, att jag anser, i fall den ifrågavarande flyttningen af fatburen kommer att tillstyrkas, Utskottet bordt föreslå, att, endast i den händelse någon annan local för fatburens uppförande icke kunde finnas, Manufactur-Discontens local skulle få användas.” Häruti instämde
Herr von Celsing, sorn derjemte reserverade sig emot Bih. tili R, St.
Prot. 1845j 4 Sa>nl. 1 Afd. 1 fand 4l Häjt. 2 6 Stats-TJtskotteis Utlåtande, N-o 3:8. försäljningen af nuvarande fatburs-egendom och ansåg, att endast den del af sistnämnde egendoms tomt, som för utvidgande af ångfartygshamnen vore erforderlig, borde för sådant ä'ndamål till Stockholms stad upplåtas.
Herr Valley reserverade sig deremot, att Utskottet, vid sitt förslag om försäljning af fatbursegendomen, icke uttryckligen fästat det vilkor, att köpeskillingen icke finge understiga det af Drätsel-Commissionen erbjudne belopp, 16,666: 32 B:ko. STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 1845, t | Siats-Utskottets MemorialN.-o 319. 1 *M sa».
Ank. till Esp.-Utsk. den 16 Maj, kl. 5 e. m.
Memorial, angående arfvoden för Riksdagskostnadernns utbetalning samt ut lemnande t af skrifmaterialier m. fl. effekter för Riks-Stundens ock Utskottens behof.
(Rglds. Afd.)
Vid innevarande Riksdags början, anmälde Fullmäktige i RiksgäldsContoret hos Siats-Utskottet, alt Fullmäktige, efter erhållen underrättelse om Rikets Ständers beslut, rörande Riksdagskostnadernas liqviderande, uppdragit åt en af Riksgälds-Contorets Kommissarier, att, under iakttagandet af föreskrifna kontroller, ombesörja dessa kostnaders utbetalande och redovisande; hvarjemte Fullmäktige hemställde, att bemälde Kommissarie, äfvensom den tjensteman, hvilken fått sig ålagdt alt granska inkommande reqvisitioner och läkningar å ulgilterna för Riksdagen, måtte, i likhet med hvad för öfrige vid Riksdagsgöromålen begagnade tjenstemän vore medgifvet, erhålla månadtliga förskotter å den vedergällning, sorn, i förhållande till det med besagde uppdrag förenade ansvar och besvär, kunde framdeles varda dem tillerkänd.
Dock, som några förskotter å de arfvoden, hvilka för enahanda uppdrag under förflutna Riksdagar beviljats, icke utgått, och det sy nies lämpligast, alt samma arfvoden jemväl vid denna Riksdag bestämdes och albeta Ides på en gång vid Riksdagens slut; ansåg Utskottet sig icke ega anledning göra någon serskild framställning hos Rikets Ständer om de föreslagna förskottenas beviljande.
Men sedan Fullmäktige, under åberopande af ofvanberörde anmälan, i dessa dagar till Utskottet inkommit med förslag till ifrågavarande arfvodens slutliga bestämmande, anser sig Utskottet nu böra underställa frågan härom Rikets Ständers afgörande.
Med afseende å beskaffenheten af förenämnde a:ne serskilda uppdrag, af hvilka bestyret med utbetalningen och redovisningen af Riksdagskostnadsmedlen vore förenadt med icke ringa ansvar, samt lätteligen kunde föranleda förluster; och då dessa uppdrag, till följd af numera gällande föreskrifter, angående skrifmaterialier och öfriga effekters anskaffande samt ekläBih. lill R- St.
Fröt. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 48 Mäft: 1 o Stats-Utskotlels Memorial, N:o 319. reringens besörjande m. ra., blifvit besvärligare och mera tidsödande än tillförene, hafva Fullmäktige föreslagit, att arfvodet för befattningen med Riksdagsutgifternas bestridande och redovisande matte fastställas till 333 Rdr 16 sk. samt arfvodet för räkningarnas och reqvisitionernas granskning till 166
Utskottet får i anledning häraf yttra, att då arfvoden för de befattningar, hvarom nu är fråga, varit af Rikets Ständer vid de förra Riksdagarne beviljade, Utskottet anser serskild vedergällning för samma befattningar under innevarande Riksdag jemväl böra tillerkännas de tjenstemän, åt hvilka dessa blifvit uppdragna; men då de arfvoden, som härför af Rikets sednast församlade Ständer bestämdes, endast utgjorde 266
Rdr 32 sk. för den förra och 133 Rdr 16 sk. för den sednare befattningen; så och enär äfven merberörde arfvoden torde böra lämpas efter Riksdagens längd, tillstyrker Utskottet, att ett arfvode af Tvåhundra Riksdaler måtte varda af Rikets Ständer beviljadt, för den tjensteman vid RiksgäldsContoret, som af Fullmäktige fått sig uppdraget alt verkställa utbelalningarne för innevarande Riksdag och upp rätta redogörelsen öfver härtill anordnade medel; äfvensom att ett arfvode af Etthundra Riksdaler måtte tillerkännas den tjensteman, hvilken det åligger att granska reqvisitionerna och räkningarne å Riksdagsutgifterna.
Tios Utskottet hafva Fullmäktige tillika hemställt, att någon serskild vedergällning måtte beredas för det af Fullmäktige, till följd af i65 §. i Riksgälds-Contorets Reglemente, åt en annan af Gon lorets tjenstemän uppdragna bestyr att, uppå vederbörliga req visi tioner, tillhandahålla de för RiksStåndens och Utskottens behof upphandlade skrifmaterialier och öfrige effekter samt besörja ytterligare upphandlingar deraf, äfvensom verkställigheten af de under Riksdagens lopp erforderliga reparationer å inventariipersedlarne i Riks-Ståndens samt Utskottens sessions- och kanslirum; och då delta uppdrag, hvilket blifvit med synnerlig omtanke och verksamhet ulfördt samt haft lill följd en högst betydlig besparing i Riksdagskostnaderna, ej mindre före, än under Riksdagen medfört mycket besvär och tidspillan, samt äfven efter
Riksdagens slut komme att föranleda ytterligare göromål, hafva Fullmäktige föreslagit, att, såsom vedergällning för detsamma, måtte bestämmas ett belopp af 5oo Rdr, Stats--Utskollets Memorial, N:o 319.
3 I sammanhang'med öfrige af Rikets sednast församlade
Ständer beslutade åtgärder för beredandet af minskning i kostnaderne för innevarande Riksdag, uppdrogo Rikets Ständer åt Fullmäktige i Riksgälds-Contoret att utse en af detta Verks tjenstemän för besörjandet af de göromål, Fullmäktige nu uppgifvit.
Vid sådant förhållande och då de bestyr, för hvilket serskild vedergällning är af Fullmäktige föreslagen, blifvit åt förrbemälde tjensteman, på grund af Rikets Ständers beslut, uppdraget samt, enligt Fullmäktiges vitsord, med omtanke och verksamhet af honom utförts, anser Utskottet, äfven för sin del, en sådan vedergällning böra beviljas.
Dock synes densamma, i betraktande af göromålens beskaffenhet, icke böra bestämmas till högre belopp än doo Rdr.
Utskottet får således tillstyrka, att ett arfvode af Trehundra Riksdaler må af Fullmäktige i Riksgälds Contoret få tilldelas den tjensteman derstädes, som af dem blifvit utsedd att fullgöra de åligganden, hvilka i ofvan åberopade §, mom. lit. f af Riksgälds-Contorets Reglemente äro föreskrifna.
STOR K II O LM, I.
U DB F. KG & C O M P., 184 Stats-Ut»kollett Utlåtande, 1V:o 320.
1 N:o 320.
Ank. till Exp.-Utsk, d. 16
Maj, kl 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 240, angående väckta frågor om grundskatternas förvandling till bevillning, en allmän skattejemning öfver hela Riket m. m. (I. A.)
Förenämnde Betänkande, enligt hvilket Stats-Ufskottet ansett de inom Riks-Stånden väckte och till Utskottet remitterade serskilde motioner om grundskatternes förvandling till bevillning, rörande en allmän skattejemning öfver hela Riket, in. m., för närvarande icke böra till någon åtgärd föranleda, är af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Preste-Ståndet, som äfven bifallit nämnde betänkande, har derjemte anmodat Utskottet att till Rikets Ständer inkomma ined förslag till underdånig skrifvelse, innefattande anhållan, att Kongl. 31aj:t måtte tackas låta utarbeta och till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet.
Från Borgare-Ståndet är betänkandet återremitteradt, i följd af flere Ledamöters yrkande, att Utskottet måtte föreslå aflåtandet af en underdånig skrifvelse, med begäran, det läcktes Kongl. 31 aj:t för beredande af det genom ifrågavarande motioner åsyftade ändamål, i Nåder låta utarbeta och till Rikets Ständer öfverlemna ett förslag i detta ämne.
Bonde-Ståndet af hvars Ledamöter icke någon yttrat sig för bifall till Utskottets i frågan yttrade åsigt, har jemväl återremitterat betänkandet, med anmodan till Utskottet att ofördröjligen företaga ärendet till förnyad handläggning samt med nytt utlåtande till Rikets Ständer inkomma.
Enligt hvad protocollet öfver den hos sistnämnde Riks-Stånd förefallne discussion utvisar, hafva en del Ledamöter ansett ärendet lämpligast böra öfverlemnas till Ståndets enskilda Utskott, för uppgörande af förslag lill en underdånig hemställan, det täcktes Kongl. Majit, efter infordrade upplysningar, låta till nästkommande
Riksdag så bereda förevarande skattejemningsfråga, att densamma då kunde af Rikets Ständer till slutligt afgörande företagas; andre hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om nedsättandet af en Comité, som före nästa Riksdag borde utarbeta ett på rättvisa och billighet grundad! förslag till skattejemning, hvilket föi-slag kunde till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas; andre åter yrkat, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det täcktes Kongl.
Majit från vederbörande embetsmyndigheter infor - Bih till R.
St Prat. 1845.
4 Sami 1 A[d. 2 Band. 49 Haft.