Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Riksens Ständer» vid sistförflutne Riksdag, på sätt deras den 17 Febr. 1818 aftåtne underdåniga Skrifvelse innehåller, beviljat ett understöd till belopp af 6000 R:dr, för NederTårneå Församling, till uppförande af ny Kyrka och Prästgård, i stället för dem, som likmätigt senaste fredsslutet med Ryssland och den derpå följde Grans-regleringen, fallit utom Svenska Området och för hvilka endast sooo.
Rtdr, såsom ersättning från.
Ryska sidan, kommit Församlingen till godo; så har Riksdags-Fullmägtigen för Norrbottens Fän Johan Jacob Rutberg, i grund af erhållet uppdrag och uppå anförde skäl, gjort hemställan derom, att Socknen finge njuta någon ytterligare ersättning’ för den förlorade Prästgården, och att ett till Prestgård tjenligt Hemman, som skal! kunna för 1333, Ridt 1 fl sk.
B:co anskaffas, måtte i sådant ändamål Underdåniga Skrif v el ser. varda inlöst med allmänna medel; hvarförutan och da, i Rikdags-Fullmägtigens tanka, de pt andra sidan om den nya Riks-gränsen belägne ängar, hvilka tillhört hemman i förutnämnde och Carl Gustafs Socknar, men, enligt den med Ryska Regeringen afslutade Convention, höra till Ryska undersåter försaljas, ega ett högre värde, än det ersättningspris, hvarefter Svenska Kronan åtagit sig att hålla sina undersåter skadeslöse, i händelse försäljningspriset skulle gå derunder, Riksdags-Fullmägtigen, å merberörde Socknars vägnar anhållit, att ersättningen, nu bestämd till 83 R:dr 16 sk. för ett Tunneland äng, måtte till dubbelt, eller 166.
R:dr 32 sk. varda förhöjd.
Wid handläggning af dessa ämnen, hafva Riksens Ständer inhemtat, att E. K. M. i Nåder förordnat, det Församlingens förra Comministersboställe skulle förvandlas till boställe för Kyrkoherden i Nedre Torneå; och ehuru, då detta Capellansbol är försedt med de oundgängeligaste byggnader, i detta afseende någon särdeles tryckande utgift icke drabbar församlingen; så enär likväl afkastningen af detta till beskaffenheten svaga boställe, i förening med den inkomst, Pastor af Församlingen kan påräkna, icke synes lemna skälig utkomst, samt de mindre bemedlade Hemmans-egarne skulle för mycket betungas, om de, för att förbättra Pastors Liönevilkor, nödgades sjelfve inköpa någon tjenlig lägenhet, hafva Riksens Ständer, vid sådant , förhållande, funnit skäligt bifalla, att det af ofvanbemälde Riksdags-Fullmägtig uppgifne, eller något annat tjenligt hemman, må till Pastors-hoställe inkör 856 Underdåniga Skrif v el seri pas, för ett belopp, som icke öfverstiger 1333J
R:dr 16 r.k: B:co, hvilken summa ma af Statsmedlen utanordnas till E. K. Mits Eefallningshafvandes i Länet disposition, sorn öfver verkställigheten af inköpet torde böra hålla hand.
Beträffande åter den ifrågasatte ersättningen för de ängar, som tillhört Jord-egare i Sverige, men genom Gräns-regleringen fallit utom Svenska området samt icke få af förre egarne bibehållas, utan måste hemmanen frånskiljas; sl synes väl den, i 2 Art. af den, år 18a 1 den 17 Ja nuarii, om Gräns-regleringen imellan Sverige och Ryssland afslutade Convention, bestämde ersättning af 83 Hulr 16 sk. för ett Tunneland äng, i den händelse utbyte med ömsesidig förmån icke kunde ske, vara tillräcklig, särdeles i en ort, der jorden icke kan uppskattas till lika högt Penningevärde, som i de sydliga, mera fruktbara orterne, men alldenstund det likväl skulle kunna inträffa, att någre sådane särdeles omständigheter förekomme, sorn kunde förorsaka, att den stadgade ersättningen icke fullt godtgjor-t de den tvungntf mistningen af en för något hemman måhända oumbärlig jord-ega, och det med billigheten instämmer, att Staten, i sådant fall, håller den enskilda någorlunda skadeslös för dess af Politiske förhållanden härrörande oförskyldta lidande; fördenskull hafva Riksens Ständer ansett sig böra hos Eder Kongl. Majtf. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes låta anställa undersökning på stället, hvilken' lämpligast och med minsta kostnad torde kunna verkställas af de vid Gräns-regleringen anställde Landtmätare, samt, sedan, så väl Jord-egaine* Underdåniga Skrifvelser. 857 som E. K. M:ts Befallningshafvande i Länet blifvit uti ämnet hörde, i Nåder pröfva och bestämma den ersättning, sort» till äfventyra kan finnas böra Jord-egarne tilläggas, utöfver dgt 2 Gräns-reglerings-Conventionen utsatte beloppj och låta densamma utaf Nionde Hufvud-Titelns anslags-summa komma Jord-egarne tillgodo.
Uppl. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 6 Nov. 1823J Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. 7 —- — Bonde-Ståndet d. 7 — — Riksens Ständers underdåniga) Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Remiss, förande Låne-biträde af Allmänna me-i del till Trollhätte Canal- och Sluss- Werks Bolag m. m. S. A. K. Genom Nådig Remiss af den 20 sisth Februarii,' har E. K. M. till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemna! en af Trollhätte-Canal- och SlussWerks-Bolags-Uirection ingifven underd. ansökning, att E. K, M- täcktes, uti Nådig Proposition. 858 Underdåniga Skrifvelse^ lill Riksens Ständer, föreslå, dels »tt ett Lin af Allmänna medel, till belopp af 120,000 li:dr Banco måtte varda bemäldte Bolag meddeldt, mot vilkor, att ingen eller låg ränta derå erlades, och att Lånet, först efter Tio års förlopp, till en tiondedel årligen skulle afbetalas, dels ock, att Bolaget, för den kommande tiden, kunde få åtnjuta befrielse från de afgifter, Bolaget, »å väl, enligt 4 §. af dess Privilegier är förbundet, an. erlägga för åtskiilige lägenheter vid Trollhättan, som äfven, i följd af Kongl. Resolutionen den 22 December 1801, hittills i arrende för Lilla Edets Sluss utgjort, och hvilka afgifter sisth år för nämnde lägenheter med 500 och för Edets Sluss med 300 Ridr Banco utgått.
Vid pröfning af detta ärende, hafva Riksens Ständer inhemta!, att så val ombyggnaden af Lilla Edets Sluss, på en motsatt sida af Götha Elf, emit den, hvarest denna Sluss nu befinnes, som reparationen af Kafle-Ströms-Dammen vid Trollhättan, för hvilka arbetens verkställande
Lån nu blifvit hegardt, äro af högsta nödvändighet, samt ej kunna uppskjutas; Och ehuru Riksens Ständer, i betraktande deraf, att Bolagets .tillhörigheter uppgå till ett ganska betydligt värde, och att, genom Sluss-afgifter, de senare åren, ansenliga inkomster tillfallit detsamma, anse något allmänt understöd, genom befrielse från stadgade afgifter, icke böra Bolaget beviljas; likväl och då, under härvarande penninge-ställning, oaktadt Bolagets kända vederhäftighet, svårighet troligen kornrrie att möta för anskaffandet af den erforderliga Låne-surnman, på de tider, då medlen egentligen kunde behöfvas, och etaot sådane TJnderddniga Skrifvelser. 859 afbetalningsvilkor, som af Bolaget skulle kunna, ulan »torre olägenhet, uppfyllas, hafva Riksens Stander funnit för godt bifalla det sökta Lånebiträdet af 120,000 R:dr Banco, att i den mån Penningar till ombyggnad af Lilla Edets Sluss blifva af nöden, till Trollhätte-Canal-Bolag utlemnas af de medel, Riksens Ständer för dylika anslag bestämt ; kommande härvid följande vilj kor att iakttagas, nemligen: ilo Att, innan någon del af det beviljade Låne-anslaget får lyftas, Canal-Bolaget bör, till Riksens Ständers Riksgälds-Contoir, som med Lå« nets utgifvande får befattning, aflemna vederbörligen inrättade förskrifningar och öfriga Document, hvilka för Staten medföra, ej allenast full säkerhet af Första Inteckningen uti TrollhätteCanal- och Sluss-Werk, med alla dertill hörande Hemman, Lägenheter, Verk och Inrättningar, utan äfven lika fullständig rättighet, att af Bolagets alla inkomster, af hvad namn de vara må, utan omgång, bereda sig ofelbar verkställighet af de stadgade Ränte- och Capital-afbetalningarne. 2:0 Att Bolaget, genast' från Lånets utgifvande, kommer att erlägga 3 Procents ränta eller lika med den, som för Statens upplåningar gälLnde blifver; och 3:0 Att Capital-afbelalning, som icke förr, än från år 1829 kommer att ega rum, sedermera ovägerligen hvarje år skall utgå, de fyra första åren med allenast 5, men derefter allt framgent, till dess Lånet är till fullo liqvideradt, med 10 Procent af primitiva Capitalet, 86o Underdåniga Skrifvelserl Detta Beslut få, till svar å E. K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer i underd, tillkännagifva.
Uppl. o, godk. hos Ridd, oi Ad. d. 6 Novl 1823 Preste-Ståndet d. 7 — -— Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d, 10 —•
Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om Clara-Sjöns upprensning eller igenfyllning m. m. S. A, K. H os Riksens Ständer har, så väl vid 1815 års, som 1817 och 18 J 8 årens Riksdagar, fråga förevarit om nödvändigheten deraf, att de inom och. invid Hufvudstaden befintlige träskartade Sjöar och Vattendrag, nemligen Clara-Sjön samt Rörstrands- och Carlbergs-Vikarne, varda upprensade eller igenfyllde, samt att för verkställigheten häraf ett bidrag af Allmänna medel måtte beviljas; uti hvilket afseende Riksens Ständer, vid förstnämnde Riksdag, till E. K.
M. framfört deras underd. önskan, om vidtagande af sådane Underdåniga Skrifvelser. 861 malt och steg, genom hvilka sundhet uti Städerna i allmänhet kunde befordras, och hvartill , beträffande särskildt Hufvudstader, nödige medel, enligt erhällen underrättelse, icke saknades.
Dä samma ämne, vid nu påstående Riksmöte, å nyo blifvit hos Riksens Ständer framstäldt, hafva Riksens Ständer väl insett huru angeläget vöre, att, genom tjenliga åtgärder, undanrödja de anledningar till Farsoter och en ökad mortalitet, hvilka, efter bestyrkta uppgifter, från ornförmälde vattens osunda beskaffenhet leda sitt upphof, men Riksens Ständer hafva ej eller nu funnit Staten böra för detta ändamål, såsom enskildt rörande Hufvudstaden, vidkännas någon utgift; Och som det, å ena sidan, lärer kunna antagas, att den tillåtelse, hvilken hittills varit lemnail till orenlighets utkastande i ClaraSjön, uti betydlig mån bidragit till ställets osundhet, samt, å den andra, ett hufvudsakligt skäl dertill, att jnga försök blifvit gjorde till Sjöris igenfyllande med tjeniige .ämnen, synes hafva varit, att de personer, som varit hugade, att ingå i författning härom, icke erhållit försäkran om kostnadsfri egande-rätt till de nya tomter, hvilka sålunda kunde hafva tillkommit; få alltså, med åberopande af Riksens Ständers, vid 1815 års Riksdag, i detta ämne aflåtne underdåniga Skrifvelse, Riksens Ständer nu i underdånighet anhålla, att E. K. M. täcktes, så vida speciella förordnanden icke skulle anses tillhöra Stockholms Stads enskilda styrelse och på dess pröfning bero, i Nåder låta befordra utfärdandet af de föreskrifter, som kunna finnas tjeniige, för att bringa Glara-Sjön samt Rörstrands- och 86* Underdåniga Skrifvelser'.
Carlbergs-Vikarne i ett för sundheten inom Hufvudstaden oskadligt tillstånd , hvilket ändamål. under förutsättning, att Clara-Sjön bör igenfyllas till den del, som ej erfordras för bibehållandet af en öppen farled, Riksens Ständer anse, utan annan gravation för Hufvudstadens Innevånare , än den kostnad, som kan erfordras till denna farleds samt Rörstrands- orla Carlbergs-Vikarnes uppmuddring, kunna ernås, derest icke allenast, med förbehållen optionsrätt för egarne af de intill Clara-Sjön angränsande tomter, hvar och en, som åtoge sig att, inom viss föreskrifven tid, med tjenliga ämnen igenfylla någon del af Sjön, undfinge, utan lösen, fri egande-rätt till platsen, men också bestämdt förbud, ö‘ver hvars iakttagande borde hållas nogaste tillsyn, blefve utfärdadt emot utkastande i Sjön af orenlighet, för uppläggande hvaraf särskild, tillräckligen aflägsen, plats anvisas borde.
863 N;o <88.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Ad.d. 6 Nov. 1823.
Preste-Ståndet d. 7 — —■ Borgare-Ståndet d. 7 — —•
Skrifvelse, med 'öfverlemnande af förnyad Instruction för Riksens Ständers Revisorer, i hvad so/n rörer deras befattning med Stats-/Uerket. S. A. K.
Med åberopande af hvad Riksens Ständer, uti deras, den 18”sisth September, aflåtne underd.
Skrifvelse, yttrat, i anledning af E. K.
M:ts, uti Nådigt Bref den 28 förutgångne Februarii, rörande granskningen af Tull-Werkets med flere Räkenskaper, tillika gjorde framställning, om nödvändigheten af mera bestämda föreskrifters meddelande, i afseende på Riksens Ständers Revisorers befattning med Stats-Werket, få Riksens Ständer härhos i underd. öfverlemna en af dem fastställd Instruction för deras Revisorer, i hvad som rörer desses befattning med Stats-Werket; hvarjemte Riksens Ständer i underd. anhålla, att E. K. M. täcktes låta samma Instruction, till vederbörandes efterrättelse, i Nåder utfärda.
Riksens Ständer framhärda etc. 864 Underdåniga Skrif velser.
Instruction för Riksens Stcinders Revisorer, i hvad sam rörer deras befattning med Statsverket. ' i §•
Riksens Siänders Revisorers åliggande ärj att, emellan Riksdagarne, enligt denna Inslructiön, öfverse och granska Stats-Werkets, Banquens- och Riksgälds-Contoireis tillstånd, Styrelse och förvaltning, likväl, hvad Stats Werket angår, utan rättighet, att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
De böra sammanträda så ofta, att hvarje Revision må kunna omfatta 2:ne års afslutade Räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-Förrättningen sin början den 15 September; börande afgående Revisorer, i likstämmighet härmed utsätta tiden för Riksens Ständers Revisorers nästa sammanträde, till hvilket Revisorerne af Konungen kallas; och må ingen Revision öfverskrida en tid af 3 månader.
Med Revisorernes röstberäkning förhålle* enligt de i 66 §. af Riksdags-Ordningen utstakade grunder. 2 §.
För alla medel af hvad beskaffenhet, soth helst , Ordinarie eller Extra Ordinarie, som genom allmänna bidrag tillkommit, eller, genom Tractater med främmande Magter, Riket tillflutit, aflägges Räkenskap utaf vederbörande, på hvilka sådant ankommer, inom föreskrifne tider och vid det ansvar, Författningarne i thy fall stadga; börandes öfver Stats-Werkets ställning Underdåniga Skrif velser. 865 på det hela, årligen upprättas en Riks-Huf vtid-Bok, hvars verificationer utgöras af de irån .Länen inkommande Special Räkningar. 3 §•
Vid början af hvarje Revision öfver SlatsWerket, täcktes Kongl. Majit til!
Revisorerne låta öfverlemna de, vid föregången lämplig tid, infordrade och till Kongl. Majit ställde underd.
Berättelser om Stats-Werkets tillstånd, Styrelse och Förvaltning, hvilka böra afgifvas förde 2:ne år, för hvilka afslutade Räkenskaper skola företes, nemligen: Af Kongl. Stats Contoiret, öfver Stats-Werkets Förvaltning på det hela; Af Kongl. Krigs-Collegium, angående de till
Arméens behof erhållne medel och deras användande, samt om tillståndet och förvaltningen af alla under Kongl.
Krigs-Collegii disposition ställde särskilde Cassör; Af Förvaltningen af Sjö-Årenderne, i afseende på användandet af de för Flottorne gjorde anslag?
Commerce Collegium, öfver de till dess disposition anviste Allmänna medel, samt angående Control 1-Werket och de särskilde Cassör, sorn hora till Kongl. Collegii förvaltning; Af Allmänna Magazins-Directiönen, eller det Werk, åt hvilket
Directionens befattning hädanefter kan komma att uppdragas, öfver anslagen till Mngazins-Inrättningen.
Bihang till gikirfo Prp,, 10-M, §ml, tga3* 55 866 Underdåniga Siri/velter.
'Af Kongl.
Kammar-Collegium, rörande förhållandet nied Chartae-Sigillatag-medlen och anslagen för Kongl. Myntets behof; samt Af Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillet, Kongl. General-Tull-DIrectionen, Kongl. Convoy-Corn. missaiiatet, Kongl. Ofver-Post-Directionen, Kongl. Committéen för Saltpeter-Arenderne och Kongl.
Numer-Lotteri-Directionen, med flere, öfver tillståndet, Styrelsen och Förvaltningen af de delar utaf Stats-Werkef, som under hvarje af dessa Auctoriteter lyda; gällandes detta äfven, i afseende på sådane Cassör, som hädanefter, genom allmänna bidrag, tillkomma. 4 §•
Kongl. Stats-Contoirets Berättelse verificeras af Riks-Hufvud-Boken; de öfrige Kongl.
Collegieis och Publike Werks, med hvarderas Hufvud-Boli, samt, der det nödigt pröfvas, derjemte med särskildte, Berättelserne bifogade, Extracter af Bäkenskaperne. 5 §•
Jemte Riks-Hufvud-Boken, sorn af Kongl.
Stats-Contoiret aflemnas, böra Revisorerne ega tillgång till Kongl: Stats-Contoirets samtlige Räkenskaper, Protocoll och Handlingar, intill den dag då Revisorerne sammanträda.
Maj:t förordnar i Nåderen af Kongl. Stats-Contoirets Ledamöter, att, under förrätt - Underdånigti Skrif vet ser. 867 ningen, Revisorerne biträda, med rättighet och pligt f<ir denne Embetsman, att till Revisorernes Protocoll lemna tle upplysningar, sorn i en eller annan måtto af honom kunna äskas och sorn hafva sammanhang med Stats-Werkets tillstånd, Styrelse och Förvaltning, 7 §•
De öfrige förvaltande Werkens Räkenskaper, med tillhörande verificationer, skola jemväl vara för Revisorerne att tillgå; och den af Kongl, Maj:t till Revisorernes biträde Tillförordnade Ledamoten af Kongl. Stats Contoiret må,: efter Revisorernes begäran, kunna dem omedelbarligen reqvirera; men finna Revisorerne sig derutöfver behöfva af någon Konungens Embetsman, eller af något Publikt Werk, inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, begäre, genom deras OrdFörande, hos Hof-Cancelleren Konungens
Nådiga befallning till vederbörande örn meddelandet af de äskade underrättelserne. 8 $.
Räkenskaperne böra hafva undergått den Speciella Revisionen uti Kongl. Kammar-Rätten, innan de till Revisorernes handläggning förekomma; dock må underlåtenheten häraf ej lägga hinder i vägen för desse Räkenskapers aflemnan* de, då anmälan derom göres, 9 §•
Till Protocollets förande och Expeditionernes uppsättande vid Revisionen öfver Stats-Wer - 868 Underdånigti Sirifvelseri ket, bö‘r Secreteraren i Kongl. Stats-Contoiret Revisorerne tillhandagå; äfvensom det ankommer på Revisorerne, att antaga erforderligt Cameraloch Capcellie-biträde, jemte Vaktbetjening, inom Kongl.
Stats-Contoiret, samt att lämpeliga arfvoden, i man af hvarderas arbete och tjenst, bestämma. 10 §.
Finna Revisorerne något af Riksens Ständer fastställdt anslag vara öfverskridet, eller något i öfrigt vid förvaltningen att erinra, böra Revisorerne sådant uti deras tili Riksens Ständer afgifvande Berättelser anmärka och sitt Utlåtande deröfver meddela, samt derjemte, med anledning af 3o §. i Riksdags-Ordningen, desse anmärkningar hos Kongl. Maj:t i underd. anmäla. 11 §•
Revisorerne böra icke allenast sträcka sin åtgärd till efterseende, huruvida utgifterne med Stat och Författningar instämma, utan äfven lemna en noga uppmärksamhet deruppå: huruvida Statens samtlige inkomster, på rätta tider och till behörigt belopp, i Statens Cassör influtit och af Uppbördsmännen blifvit lefvererade; huru veder birande, på hvilka Controllen öfver KronoUppl örtlen ankommer, sine i Författningarne grun dadé åligganden fullgjort och, derest proprie balancer inträffat, om nödige åtgärder, i sådant fall, i rällan tid och på kraftigt sätt blifvit vidtagne, tili bevakande af Statens derunder beroende rätt. t Underdåniga Skrifvelse'. 86g 13 f: Sedan Revisionen af Sfafs-Werket blifvit fulländad, lata Revisorerne deröfver författa en utförlig Berättelse, samt uppgöra sadane Jern— Jföri ngs-Tabeller emellan de beräknade och in— flutne tillgångarne, samt emellan de i Stat uppförde anslagen och de verkliga utgifterne för året, som utvisa öfverskottet eller bristen på hvar Titel för sig, jemte beloppet af uppkomne besparingar; Och bör denna Berättelse med tillhö-' rande Tabeller, sedan ett Exemplar detaf blifvit utskrifvet, och till Ridd arhus-Ca neel Hets Arch i v allemnadt, för att der till nästa Riksdag förvaras, genast, genom Eullm^gtiges i Riksgälds(lontoiret försorg, till trycket befordras och jemte Allmänna Tidningarne utdelas.
Underdåniga Skrif velter.
Uppl. o. godk, hos Ridd. o. Ad d. 6 Nov. 1823, Preste-Siandel d. 7 — —- Borgare-Ståndet d. 7 •—• — Bonde-Ståndet d. 10 — —- Riksens Sliinders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss, rörande anslag af Allmänna medel för Suder- Telje Canal-Werk. S. A. K. (jenom Remiss af den 20 Februarii innevarande år, har E. K. M. i Nåder meddelat Riksens Ständers Stats-Utskott, till det afseende, som förekommande omständigheter kunde påkalla, en af Söder Telje Canal-Bolag, genom dess Direction och Revisorer, ingifven skrift, innefattande dels framställning af Canal-Werkets tillstånd i början af detta år, och dels Bolagets underdåniga anhållan, att antingen få öfverlemna Canalen och Sluss-Werket till Slaten, emot en på öfverenskommelse beroende skälig ersättning till Bolaget, som detta Werk grundlagt och utfört; eller ock att hugnas med sådant understöd, att Canalen må kunna i en framtid för sitt vigtiga ändamål underhållas och Bolaget njuta bil. lig ränta å sina i och för Canal-arbetet utgifna penningar.
BIHAM TILL \ s & m i?
& a & s lasiMtåaiDiäiia PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1853 oell 1854.
SJ1JMDC: SAMLlKirEI. 1£ Afdelningen: Lag-Utskottets Memorial} Utlåtanden och Betänkanden. •f*3 $ Lag-Utskottets Utlåtande i\:o i. 1 H:o 1.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Dec. 1853, kl. 10 f. m. / Utlåtande i anledning af väckt motion angående revision af lagarne om edgång.
Till Lag-Utskottets behandling har Högvördige Preste-Ståndet remitterat ett af Herr Lektor Sonden lill samma Stånd ingifvet memorial, deruti lian föreslagit, att en revision af alla författningar angående edgång måtte i vederbörlig ordning företagas, för afskaf/inde af onödig edgång,' samt att Rikets Ständer, oberoende af en dylik revision, måtte i underdånighet anhålla om en sådan förklaring af gällande lag och författningar, att ett förnyande af en aflagd ed blir obehöfligt och att således hvar och en, som efter något visst lagstadgande gått ed, varder frikallad från skyldigheten att åter aflägga ed af enahanda beskaffenhet; varande detta förslag, efter hvad som finnes tecknadt å remitterade och den 17 dennes till Utskottet- ankomna memorialet, understödt af tre utaf Högvördige Ståndets Ledamöter.
Då emedlertid foreskrifterne om edgång tillhöra dels de delar af lagstiftningen, som tillkomma Konung och Ständer gemensamt dels ock den del, hvilken genom grundlagarneär uppdragen åt Konungen allena, och då motionären, hvars förslag går ut på förändring i lagstiftningen, utan inskränkning i omförmälte hänseende således i sitt memorial sammanfört två olika frågor, a f hvilka endast den, som afser förändring i den lagstiftning, sorn Konung och Ständer gemensamt utöfva, må af Utskottet behandlas, utan att memorialet innefattar någon så beskaffad närmare utredning af de sammanförda, men blott i allmänhet vidrörda frågorna, som är nödig för deras särskiljande, anser sig Utskottet, med anledning af Riksdagsordningens 51 §, höra till Högvördiga Presteståndet, för den åtgärd, som vederbör, uterBih. till /?
Prot. 1858 & 1854. 7 Sami, 1 A fdel., 1 Haft. 2 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 1. lemna ifrågavarande memorial; hvilket för samtlige Riks-Stånden vördsamt tiilkännagifves.
Stockholm den 20 December 1853. k Höglofl.
Ridd. och Adelns vägnar Eric Sparre. k Yällofl.
Borgareståndets vägnar Ferd.
Asker. k Högv.
Prest estån dets vägnar J. J. Nordström. kr Hederv.
Bondeståndets vägnar Niis Nilsson. A. v. Feilitzen.
STOCKHOLM, tryckt hos N. MAltCUS, 1853.
Lag-Utskottet» Utlåtande och Uomorial, tyris 2 & 3. 1 M U.
Ank. till Eip.-Ulsk. d. *2 Jan. 1854, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af vticld motion angående åtgärders vidtagande för utfärdande af nya Krigs-Artiklar.
Tjenstgörings-Reglemente för Arméen, Fällförvallnings-Reglemente, samt Reglemente för ordnandet af den Militära Sjukvården.
Uti denna inom Höglofl. Ridderskap?! och Adeln af Herr Stjernsvärd, G. M., väckta, till Lag-Utskottet remitterade oell nästlidne dag till Utskottet ankomna motion, har motionären yrkat att, enär bristerne uti oell olämpligheten af de i ofvarinnmnde hänseende nu gällande författningar redan lange varit erkände, Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att nödiga åtgärder varda vidtagna för ett skyndsamt utfärdande af nya författningar i omlörmäida ämnen eller af Krigs-Arliklar, Tjenstgörings-Reglemente för Arméen, Fältförvaltnings-Reglemenle, samt
Reglemente för ordnandet af den militära sjukvården.
— Men då den fråga, som sålunda blifvit väckt, icke fallet inom Utskottets uti 33 och 87 §§ Regeringsformen samt 35 § Riksdags-Ordningen bestämda verkningskrets, får Utskottet ifrågavarande motion till 'Höglofl.
Ridderskapet och Adeln återlemna, hvilket till löljd af föreskriften i Riksdags-Ordningens 44 § för samtlige Riks-Stånden vördsamt tiilkännagifves.
JV2 3.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Jan. 1854, kl. 3 e. m.
Memorial, om arfvoden för ökad Kansli-Personal.