Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I ändamål att underlätta transpoi terne dels af de betydliga qvantiteter Lack- och stångjern samt andra brukseffekler, som föras från Philipstarls bergslag på vattendragen till Sjöändan och derifrån landväg till Christinehamn för skeppning till bruken i Westra Wermland, Dahlsland och Götheborg, dels ock af de varor, spanmål, sill, salt och andre förnödenheter, som samma väg forslas från Christinehamn till bergslagen, bildades i Fastings marknad
Ar 1847 ett bolag med ett tecknadt aktiebelopp af 100,000 R:dr Banko för anläggande af förenämnde jernbana; och sedan Rikets Ständer vid 1848 års riksmöte för arbetets befordrande beviljat bolaget ett lån af statsmedel, stort 66,666 R:dr 32 sk.
Banko mot 6 procents årlig ränta, hvaraf 2 procent i amortering, har denna anläggning blifvit företagen och så fortgått, att jernbanan i September månad 1850 till begagnande öppnades.
I anseende till banans lutning behöfver dragare eller kork raft derå endast användas vid uppfraktandet af gods från Christinehamn, samt ett mindre stycke närmare lastageplatsen vid nedfraktandet derifrån; och hafva de fördelar af jernvägen redan visat sig, alt kostnaden för transporten emellan nyssnämnde ställen af ett skeppund jern kunnat nedsättas från 16 sk. till 9 sk. 4 rst.
Banko och i förhållande derefter för andre varor, alt mera skyndsamhet och säkerhet vunnits i forslingen, samt att flera tusende kördagsverken årligen besparas och kunna komma jordbruket tillgodo.
Roslnaderne för jernvägsanläggningen med jordersältningar och inköp af j-dels hemmanet Sjöändan tdl faktori bestego sig vid 1850 års slut till 147,226 R:dr 25 sk. 7 rst.
Banko. f) Anläggning af en jernväg, 13,225 alnar lång, inom Kihls härad emellan lastageplatsen^ Frykstad vid sjön Fryken och Lyckan vid Clarelfvens strand.
Då forslingen öfver detta ed af det jern och de träd va ror, som från bruken och sågverken i Frvksdahls härad och derintill belägne orter nedgå på den 8 mils långa sjön Fryken samt å Clarelfven till Carlstads hamn för att skeppas, och af tackjern, spanmål samt köpmansgods, som derifrån åter till de folkrika tråk terne omkring Fryken afsändas, varit med många olägenheter förenad, såsom beroende af väglag och större eller mindre tillgång på körare, hvarjemte Clarelfvens floden samt vidriga vindar ofta hindrat båtfarten A detta vattendrag, bildades i ändamål alt lätta trafiken emellan sjön Fryken och Carlstad 19 ett bolag år 1848 med 100,000 R:dr Banko aktieteckning, för anläggning af omformälde jernväg samt anskaffande af ett ångfartyg till båtars bogsering oell passagerarefrakt å Clarelfven.
Efter det Eders Kongl. Maj:t i nåder beviljat bolaget ett låneunderstöd utur handels- och sjöfarts-fonden af 50,000 R:dr Banko, mot 4 procents årlig ränta och med vilkor att kapitalet återbetalas med en tiondedel årligen efter de fem första årens förlopp, samt Eders Kongl. Maj:t jemväl den 9 Februari 1849 nådigst fastställt reglor för bolaget, under benämning af Fryksstads Jern vägs-Aktie-Bolag, börjades samma år anläggningen af jernbanan och fortsattes så, alt den redan om hösten kunde till begagnande upplåtas, och var ett jernångfartyg med 50 hästars kraft i Maj månad 1850 af bolaget anskafFadt, samt derefter på sommaren i verksamhet satt med lastbåtars bogsering å Clarelfven, emellan Carlstad och lastageplatsen Lyckan.
De som förut baft inkomster af båtfart och forsling å denna linie ansågo sig väl i sina intressen förnärmade af de nya kommunikations-inrättningarne, hvilka således äfven fingo sine motståndare och i synnerhet gjordes försök att tillintetgöra behofvet af ångbogseriugs-fartygel; men allt mer och mer hafva dessa inrättningars gagn och ändamålsenlighet trädt i dagen.
Vid 1850 års slut uppgingo utgiflerne för jern vägsanläggningen med jordersättningar till 79,973 Ridr 1 sk. 5 rst.
Banko, hvarförutan ångfartyget kostat 27,491 R:dr 20 sk. samma mynt. g) Omläggning af fem backar å allmänna vägarne inom Wäse härad, af hvilka backar 2:ne voro belägne å landsvägen emellan Carlstad och Christinehamn; varande detta arbete, hvartill Eders Kongl. Majit täckts i nåder anvisa ett statsbidrag af 1,550 R:dr Banko, år 1849 påbörjadt och 1850 fortsatt. h) Anläggning af en jernväg, 5,250 alnar lång, emellan sjöarne Långban och Yngen i Philipstads bergslag, för alt lätta transporten af de tunga effekter, som på denna väg för bergverken och bruken i bergslagens norra del och WesterDalarne framforslas.
Utförandet af arbetet har ett i orten uppgjordt bolag med tecknadt akliebelopp af 18,000 R:dr Banko sig åtagit, hvarjemte Eders Kongl. Majit den 10 Juli samma år nådigst beviljat bolaget lill understöd härvid eli lån utur handels- och sjöfarls-fonden af 12,000 Ridr Banko med vilkor, att 4 procents årlig ränta derå erlägges och att kapitalet återgäldas med en tiondedel årligen efter förloppet af fem år från den tid då lånet utfallit.
Delta arbete skulle, enligt bolagets åtagande, vara fullbordadt inom 1851 års utgång; och öppnades banan för tratiken den 9 Juli samma år. 20 i) En kanalbyggnad, Tabergs kanal benämnd, emellan Tabergs grufvor och Sandsjön inom Nordmarks socken af Philipstads bergslag; af hvilken kanal med en bestämmande sluss byggandet, efter Distriktchefen, Majoren och Riddaren Oliveeronas derför uppgjorde plan, företogs i Mars månad 1848 och fulländades 1850 på Uddeholms bruks-bolags enskilda bekostnad.
Genom delta arbete har en beqväm båtled, af f-dels mils längd, blifvit öppnad att begagnas, j stället för 1 mils backig och svår landväg, vid fraktandet af malm från Tabergs och Nordmarks grufvefält till de på §-deis till 3 mils afstånd från Sandsjön belägne, nämnde bolag tillhörige Mokärns, Ulles- och Uddesholmshyltorne, samt vid utförseln af Räms bruks tillverkningar.
Kanalens bela längd utgör 7,850 alnar, dess bottenbredd från 10 till 30 fot och vattenhöjd 3,75 fot; och är slussens längd emellan portarne 72,5 fot, minsta bredd 10 samt vattendjup på trösklarna 3,25 fot.
Detta arbete bar blifvit utfördt med 72,757? effektiva dagsverken och kostat, inberäknad en jordersältning af 573 R:dr, i sin helhet 59,321 R:dr Banko.
De lastbåtar, sorn å kanalen begagnas, draga, då de lastas till 3 fots djupgående, 100 å 110 skeppund. k) Den mätning af sjön Wenern, som redan år 1844 påbörjades för upprättandet af nya sjökort samt ny beskrifning öfver detta vattendrag, till hvilket mätningsarbete Eders Kongl. Maj:t nådigst beviljat och till disposition af direktionen för segelfartens förbättrande på Wenern ställt anslag att utur handels- och sjöfarts-fonden utgå med 5,000 R:dr Banko årligen i fem år från och med 1844 till och med 1848, med 4,000 R:dr hvardera af åren 1849 och 1850, samt med 4,784 R:dr 34 sk. 3 rst.
Banko under 1851, har varit oafbrutet fortsatt de 3:ne åren, hvarom fråga nu är, och kunnat 1851 till slut bringas.
Otillförlitligheten af de äldre sjökorten uppenbarade behofvet af den förnyade mätningen, hvars resultat bör blifva säkra sjökort och fullständig beskrifning öfver den mycket beseglade insjön. /) Genom Seffle sluss- och kanal-bolags försorg äro de, i förening med kanal-anläggningen företagne muddrings-arbeten uti Byells och ofvan befintlige vattendrag till segelledens förbättrande derstädes fortsatte under ifrågavarande åren. § 5.
Då den sista underdåniga feinårs-bei ättelsen afgafs, hade Länet l,768f?2-dels förmedlade hemman eller mantal, hvilket hemmantal förblifvit oförändradt. 21 Sedan dess äro med behörigt tillstånd 2:ne tullmjölqvarnar med 3 par stenar anlagda.
En naturlig följd af folkökningen är bemmansklyfningens fortgång, hvilket ock besannas af det förhållande, att antalet hemmansägare i Länet år 1847 utgjorde 15,267 och 1850 åter 15,484; dock torde det sålunda på få år ökade antalet hafva uppkommit förnämligast genom det att större possessioner öfvergått från färre till flere mans ägo och i mindre mån genom små hemraanslotters ytterligare styckning.
Oftare än förr hafva väl under denna tidrymd hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förekommit frågor om årlig afgälds bestämmande för afsöndringar från hemman af jordlägenheter under full äganderätt eller med viss besittningstid; men derföre kan ej antagas att så beskaffade afsöndringar skett till större antal än under föregående åren, emedan de, som förvärfvat sig besittningsrätt till hvarjehanda lägenheter, sällan härförinnan sökt laga säkerhet för bibehållandet dervid.
Från och med år 1848 till och med år 1850 har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uppå vederbörlige ansökningar utfärdat förordnande för landtmätare till verkställande af 878 laga skiften och 106 andra förrättningar.
Den betydliga skiljaktighet i ägovidd och godhet, som ofta förekommer inom detta Län, hemmanen emellan, göra att det ena drager lättare än det andra de åsätta grundräntorne samt tionden; och den omständigheten, att olika persedlar ingå i de särskilda hemmanens jordeboksränta, verkar ej sällan alt när denna ränta, i följd af högre markegång, stegras mycket för ett hemman, förblifver den låg och nära oförändrad för ett annat.
Sedan man vid många jernbruk begagnat sig af den medgifna oinskränkta smidesrällen, har hainraarskatten i någon mån okat sig; men som tionden af bruken och bergverken blifvit uti den till 1843 och 1847 års underdåniga femårs-berättelse hörande tabell i en summa för alla fem åren uppförd och åter uti tabellen, sorn åtföljer denna berättelse, enligt föreskrift, endast för ett år eller 1850 upptagen, kan någon jemförelse emellan dessa summor icke äga rum.
Efter bergsfogdens uppgift utgjorde hammarskatten för år 1848 ett belopp af 18,361 R:dr 43 sk. 11 rst. och 1850 deremot 20,015 R:dr 47 sk. 6 rst.
Kronoutskylderna hafva vid uppbördsstämmorne inom öslra och medlersta delarne af Länet lemligen jemn t influtit; hvaremot inom Norr-, Westeroch Söder-Sysslets fögderier reslantierne vid summariska räkningarnes afgifvande den 1 Maj alla år, under en längre tidrymd, uppgått till sådane belopp, alt restransakningar der masi hållas; och efter den år 1848 inträffade stagnation i trädvarurörelsen ökades reslerne ännu mer och visade sig en större 22 svårighet att indrifva krono-iantonie i de trenne sistnämnde fögderierna, men i synnerhet uti Nordmarks härad af Söder-Sysslets fögderi, der allmogen med ett svagt jordbruk sällan har annat än skogseffekter att i penningar förvandla.
Uti tillsynen öfver lagarnes efterlefnad samt att vaka öfver ordning och säkerhet biträdes Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i städerne af magistraterne och å landet af fem kronofogdar och sjutton länsmän.
Denna fåtaliga, inom en vidsträckt provins spridda och med många, väsendtligt skiljaktiga göromål strängt sysselsatta kronobetjening måste också ofta till deras utförande anlita fjerdingsmännens medverkan.
Denna sednare eller fjerdingsmans-befattningen besörjes af hemmansägarne i tur och med årligt ombyte inom de flesta socknar; men på åtskilliga orter äfven af vissa personer under längre tid, efter öfverenskommelse.
Sockne-nämnderne å landet hafva visat sig alltmer och mer verksamma hvar i sin ort att befrämja sedlighet och ordning samt att handhafva helsovård och kommunernas ekonomiska angelägenheter.
Uti de i Länets alla församlingar inrättade folkskolor har undervisningen fortgått; och hafva, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 20 Januari 184-7 samt den 9 Januari 1849, under de ifrågavarande 3 åren nio församlingar i Wermland åtnjutit bidrag med sammanräknade 1,253 R:dr 16 sk.
Banko till sine folkskollärares aflönande.
Sedan längre tid tillbaka har Länet fortfarande för helsovården anställde 4 provincial-läkare, hvarjemte finnes inom
Näs härad en läkare, som häradets invånare aflöna, och vid Uddeholms bolagsverk en bruks-läkare, hvilken njuter lön af bolaget; dock hafva bägge dessa enskilde läkare skyldighet att, i fall af behof och efter Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes uppdrag, förrätta provincial-läkaregöromål inom de orter der de vistas.
Å de uti Länet varande 2:ne lazaretts- och kurhus-inrättningar, den ena i Carlstad, för hvilken Länet, med undantag af Fernebo och Nyeds härader, utgör distrikt, och den andra i Philipstad, för nyssberörde bägge härader, har följande antal sjuke nedannämnde år vårdats, nemligen: k Carlstads Lazarett och Kurhus.
År 1848 .
. . . ... 324 174.
» 1849 . . . . ... 335 239.
» 1850 ... . ... 417 234. 23 JÅ Philipstads Lazarett och Kurhus.
År 1848 98 14.
» 1849 106 11.
» 1850 104 15.
Roslunden för sjukvården å Carlstads lazarett och kurhus år 1850 uppgick till en summa af 10,520 R:dr 4 sk. 3 rst.
Angående fångvården bör i underdånighet nämnas, att det nya med celler inrättade länsfängelset härstädes, hvilket sedan Juli månad 1847 varit för sitt ändamål begugnadt, lemnat tillfälle till handhafvande af en ojemnförligt bättre ordning och noggrannare vård om fångarne i alla afseenden, än som uti det gamla, trånga och osunda länshäktet kunnat åstadkommas.
Yäl hafva någre försök lill rymning ur cellfängelset gjorts, men utan framgång och under de flere åren äro endast tvänne fångar för oskick i fängelset extra judicielt bestraffade.
Antalet fångar, sorn under nedannärnnde år uti länsfängelset förvarats, utgjorde:
För stöld och andre för- brytelser.
Försvarslösa och transport- fångar.
Bysättnings- fångar.
Män. Q, vinn.
Qvinn.
Qvinn. 230 234 282 34 25 45 77 50 55 19 17 13 3 8 13 310 292 350 53 42 58 Summa 746 104 182 49 24 952 153 Ar » » 1848 1849 1850 Genom Eders Kongl. Majlis nådiga bref af den 19 November 1846 har Wermlands Provincial-Bank för andra gången erhållit förnyad oktroj på tio års tid, räknad från den 1 Juli 1847; och medelst en ständigt iakttagen omsorgsfull förvaltning har denna anstalt varit särdeles gagnelig, icke allenast för detta Län och dess flere näringar, utan äfven för en slör del af Elfsborgs, i hvars residens-stad, Wenersborg, banken har ett afdelnings-konlor inrältadl.
Det i Länet bildade bolag till försäkring af hus och lösegendom å landet emot eldskada, och för hvilket Eders Kongl. Maj:t den 11 Mars 1843 i nåder fastställt reglemente, har sedan den 14 i samma månad och år varit i verk - 24 samhet.
Försäkringarne hos detta brandstodsbolag uppgingo den 14Marsl85i, eller för år 1850 till en summa af 15,640,240 R:dr Banko; och utgjorde delägarnes afgifter till ersättande af timade brandskador samt förvaltningskostnaderne tre skil lingar fyra runstycken för hvardera af åren 1848 och 1849 samt fem skillingar för år 1850, å hvarje 100 R:dr af deras ansvarighetsbelopp.
Sedan fråga uppstått om bildande af en hypotheks-förening emellan jordägarne i Wermland, och denna fråga varit förberedande behandlad vid sammanträden med nämnde jordägare den 18 Juli 1849 och den 18 Februari 1850, samt dertill utsedde komilerade uppgjort förslag till reglemente för föreningen, är sådant reglemente af Eders Kongl. Maj:t den 13 Juli sislberörde år* i nåder fuststäldt; men föreningens lånerörelse vidtog försl det följande året 1851.
En institution, af välgörenheten grundlagd, som redan i flere år, under namn af Wermländska Barnvårds-Föreningen, gagnat provinsen, torde här äfven böra omnämnas.
Efter inbjudning af åtskilliga fruntimmer i Carlstad bildade sig år 1845 en förening för uppfostran och förbättring af ovårdade och vanartade barn.
Vid sammankomst den 1'7 Februari 1846 antog föreningen stadgar, hvarigenom den för sig bestämde att verka till ett allmännare intresse för vården om barns moraliska uppfostran bland de fattigare klasserne samt alt förskaffa nödig vård och christlig uppfostran åt såväl sådane barn, hvilka, i saknad af föräldrar och hem, icke tillhöra någon kommun, som ock åt sådane, hvilka gjort sig kända för någon vanart; och skulle de barn, som blefvo föremål för föreningens så beskaffade omsorg, öfverlemnas till vård af personer, som med ädla tänkesätt, gudsfruktan och menniskokärlek förenade en för ändamålet tillräcklig bildning, hvarjemte åt annan skicklig person borde uppdragas att tillse de vanartige barnens moraliska förbättring.
Samma år 1846 började föreningen sin verksamhet och upptog samt inställde hos fosterföräldrar till omvårdnad, det omförmälda året tre, 1847 två, 1848 tre, 1849 fyra och 1850 likaledes fyra, eller tillsammans sexton barn, af hvilka ett 1850 aflidit, tvänne från sina fosterföräldrar afvikit och fyra erhållit platser såsom tjenstehjon, sedan de hunnit till de år och den stadga, att föreningens omsorg om dem kunnat upphöra; och hade föreningen således vid 1850 års slut nio barn under sin vård.
Den genom bidrag af föreningens medlemmar sammariskjutna fond, på hvilken, jemte årsafgifter, föreningen slödde sine åtgärder, utgjorde då 5,452 R:dr 42 sk. 11 rst.
Såsom 25 Såsom underafdelningar af denna institution äro föreningar af fruntimmer bildade i Carlstad och i Philipstad, för att uti dessa samhällen verka till en sorgfälligare barnavård inom den fattigare klassen. § 6.
Stadens befolkning utgjorde 1850: 3,502 personer, af hvilka 2,184 voro mantalsskrifne samt 346 manspersoner idkat eller haft sysselsättning och utkomst vid stadens egentliga näringar, handel och handtverkerier.
Handeln bedrifves icke blott med kram och allehanda andre köpmansvaror, hemtade från Götheborg, Stockholm och flere andre inrikes orter, utan äfven i betydlig mån med spanmål, som uppköpes dels från Länets södra delar, dels från Westergöthland och Östergöthland, dels ock understundom från utrikes orter, samt afsättes till provinsens norra trakter, hvilka alltid, huru än skörden utfaller, äro i mer eller mindre behof af sådan tillförsel.
De jerneffekler, som från bruken i Kihls, Fryksdahls, Elfvedahls och en del af Nyeds härader föras till stadens våg, och de träd varor, som från dessa orter ankomma till stadens hamn för att vidare skeppas till Götheborg eller till sågverk, gå i handel emellan producenter och exportörer eller emellan trädvaruoch sågverksägare, utan medverkan af stadens handlande, som endast taga del i bestyret med varornes skeppning.
Är 1850 emottogos å stadens våg för afförande till Götheborg 40,481 SkUé. stång- och manufaktur-jern; hvarjemte samma år från Carlstads hamn skeppades 29,361 tolfter plankor, 15,878 tolfter bräder och bakar, 7,194 tolfter sågblockar samt 1,146 stycken bjelkar.
Med stadens handlande och skeppsredare tillhörige 15 fartyg om 459 lästers drägtighet är sjöfart idkad, dermed 41 personer varit sysselsatte, och hvaraf årliga förtjenslen beräknats till 2,000 R:dr.
Till befraktning af personer och gods hafva dessutom de sednare åren 2:ne ångfartyg gjort reguliera turer emellan Stockholm, Carlstad och Götheborg samt ett tredje emellan Christinehamn, Hulls lastageplats, Carlstad och Götheborg.
Ä stadens donationsjord, bestående af 5|-dels mantal, odlas säd, men isynnerhet , foderväxter.
En klädesfabrik, tvänne tobaks- och snus-fabriker samt ett bäjerskt ölbryggeri finnas inom staden.
Vid klädesfabriken, hvars tillverkning under Berättelse öfver Wermlands Län för åren 1848—1850.
^ 26 förenämnde 3:ne år i årligt medeltal uppgått till värde af 24,416 R:dr, hafva 22 fullvuxne personer och 9 barn varit sysselsatta.
Vid de tvänne andra fabrikerna är arbetet drifvet med 21 fullvuxne personer samt 18 barn, och tillverkningarne likaledes per medium bestigit sig i värde till 52,245 R:dr årligen.
Utom stiftets gymnasium och en elementarskola, finnas i staden 2:ne dess enskilda undervisningsanstalter, nemligen en vexel-undervisnings-skola, som varit kostnadsfritt begagnad af 260 till 270 barn, samt en flickskola, uti hvilken 40 till några och 50 flickor äfven kostnadsfritt blifvit undervisade i åtskilliga handaslöjder, såsom sömnad, strumpstickning, spillning och väfnad.
Uti stadens fattighus njuta 25 fattiga och orkeslösa husrum, underhåll och vård; hvarförutan under sednare åren 25 äldre fattighjon och 52 värnlösa barn varit utackorderade hos välkändt folk på landet till försörjning och uppfostran på bekostnad af stadens fattigvård.
Ett icke ringa antal mindre arbetsföra personer erhålla dessutom af fattigvården understöd i mån af behof.
Tillförseln i staden af landtmannaprodukter är, utom vid de årliga frimarknaderne, ganska inskränkt.
Enligt redogörelsen för Carlstads sparbanks förvaltning 1850, voro vid berörde års slut på 2,495 motböcker insatte 300,688 R:dr 14 sk.; och utgjorde bankens hjelpfond vid samma tid 34,486
R:dr 11 sk. 1 rst.
Denna stad hade år 1850 en folkmängd af 1,949 personer, af hvilka 1,212 voro mantalsskrifne.
Dess hufvudsakligaste näringar bestå i handel, handtverkerier och sjöfart; hvarjemte genom den större frimarknad, Fastingsmarknad benämnd, som härstädes årligen uti Mars månad hålles, beredes staden en, för dess bestånd och förkofran väsendtlig inkomst af hushyror och stånd-afgifter, oberäknad fördelen af den större penninge-cirkulation, som är en följd deraf, att liqvider då vanligen uppgöras för spanmål, som under föregående vinter blifvit till bruken och bergverken levererad, samt att försäljningar äfven i marknaden ske af tackjern och en del af provinsens exportabla jern- och träd-effekter.
Handeln idkas med tackjern, hvaraf under sednare åren vanligen 40,000 lill 45,000 skeppund från Philipstads och Carlskoga bergslager, samt till en mindre del från hyttorne i Nerike afytlrats till bruken i vestra Wermland och å Dahlsland; med spanmål, som, hemtad från Westergöthland, Nerike och Östergöthland, eller upphandlad på stadens torg, afsättes till bergslagerne och Dalarne, samt med viktualier, kram- och specerivaror. 27
Af allmogen i orten införas till staden å tvänne bestämda torgdagar i hvarje vecka säd och allehanda andra landtmannaprodukter att försäljas; och är denna tillförsel isynnerhet betydlig höst- och vintertiden.
Stadens fartygsägare förrätta fraktfart med 11 fartyg af 5,900 skeppunds drägtighet; och har derjemte i flere år ett ångfartyg verkställt bestämda resor emellan Christinehamn, Hults lastageplats, Carlstad och Götheborg.
Från stadens metallvåg och den derunder lydande Hults lastageplats äro årligen till Götheborg skeppade omkring 41,000 skeppund stång- och manufaktur-jern.
Den till staden hörande jord, som utom skog och betesmark utgör 642 tunnland, fördelad på 298^ tomter, har under mera än 100 år gått i köp stadens invånare emellan, och besittes följaktligen af nu varande innehafvare med full äganderätt.
Den gagnas i cirkulationsbruk sålunda, att den endast är till
Udel besådd och till f-delar liggande i träde och vall.
Skogsmarken är mycket stenbunden samt återväxten af den numera medtagne skogstillgången långsam.
Ett boktryckeri och en tobaksfabrik hafva under sednare tiden blifvit i staden inrättade.
För allmänna undervisningen finnas i staden en skola eller pedagogi med 2:ne lärare, hvilken 1850 varit begagnad af 46 lärjungar; en folkskola, Nilssonska folkskolan kallad, för omkring 120 barn och en flickskola, bevistad vanligen af 32 flickor.
Ändamålsenligheten af den år 1847 gjorde reglering af stadens fattigvård, enligt hvilken fattighjonen äro fördelade emellan underhållsgifvarne till försörjning, har under den förflutna tiden bekräftat sig och vunnit ett allmännare erkännande.
Uti stadens sparbank utgjorde år 1850 summan af insattsmedel 52,000 R:dr samt reservfonden 1,746 R:dr, allt Banko.
För stadens räkning påbörjades år 1849 uppmuddring af en segelränna till 9 fots djup under sjön Wenerns lägsta vattenyta, från hamnen i Warnumsviken intill staden, dit fartyg endast vid ovanligt högt vatten förut kunnat uppgå; och har delta arbete, hvartill Rikets Ständer vid 1848 års riksdag beviljat ett lånebidrag af 24,000 R:dr Banko, så vida fortgått, att muddringen till f-delar kan anses vara verkställd.
Grunden till en ny kyrka för staden är äfven lagd, men byggnadens vidare fortsättning har måst inställas intilldess de dertill erforderliga betydliga qvantiteter murtegel hinna anskaffas. 28
Till anläggningen af den här ofvan i underdånighet omförmälda jernvägen emellan Sjöändans lastageplats och Christinehamn hafva stadens invånare genom deras deltagande i aktieteckningen för vägen i betydlig mån bidragit.
Folkmängden derstädes beräknades år 1850 till 1,219 personer, hvaraf '798 skattskrifne och 421 befriade.
Oaktadt de äldre föreskrifterne för stadens fundation, hvilka afsågo att förekomma stadens tillväxt på den omkringliggande bergslagens bekostnad, blifvit genom nådigt förordnande den 13 Augusti 1835 upphäfde och de angående bosättningar och burskaps vinnande i rikets städer allmänneligen gällande stadgar äfven för Philipstad fastställde, har dock invånarnes antal der i staden sedan år 1842 ökat sig endast med 110 personer.