Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Han tänkte på hvad han förloi ' at på så kort tid, där han m e d sänkt hufvud sträfvade i lind- allén; m e n s o m han var en resolut man o c h, inom en visserligen oöfverskådlig framtid, blif- vande domare i någon fast domsaga, så rätade han på sig, tvinnade sina små krusiga mustascher o c h beslöt sig för att segra eller gå under.
Så spelte han sin roll af likgiltighet för Vivan o c h alla hennes behag s o m en hel karl.
Han b j ö d armen åt en temligen ålderstigen dam i ly- sande färger och rödfnasig näsa o c h lyfte henne in i korgvaguen med sådan ö m o c h grannlaga försiktighot, att Vivan helt förundrad höjde på sina fina ö g o n b r y n o c h knappt såg åt den lille medicine kandidat, hvilken hon lyft till skyarne g e n o m att erbjuda h o n o m att blifva hennes ka- valjer vid det beramade kräftpartiet.
Och huru än det lilla doktorsämnet b e m ö d a d e sig o m att vinna Vivans ynnest o c h uppmärksamhet g e n o m de gräsligaste historier o m sågar o c h pincetter o c h amputerade ben m. fl.
härligheter, fick han ej annat svar från den nådiga fröken än » nej, så trefligt, » » så ytterst angenämt » o. d., s o m k o m h o n o m att förvånad spänna upp ögonen o c h anse henne s o m idealet för en läkares maka — åtminstone var hon den första unga dam, s o m kallat en amputation för » angenäm ».
Men det (Qualité I n g h i l t e r r a) härstädes lagrad sedan 1891.
Finnes e n d a s t hos K. A. Hydahl &amp; C:o S T O C K H O L M, 2 S T U R E P L A N K I K A - OCH A L L M.
T E L E F O N.
IDUN 368 Men, s o m h o n var en bestämd liten dam, så Kedigeras af Sophie Linge.
Är du en bildad kvinna eller man, Du säkert ofta nämnas hört mitt hela, Och att hans snille slagit på dig an, Den saken torde väl ej heller fela, Om du bekantskap med hans skrifter gjort.
— Han var ett stjärnskott som försvann så fort, Men af en strålglans nästan utan like, En maklig ande uti diktens rike.
Af namnets runor kan man bilda ord, Så många att man måste sig för- undra, Dock ej för dylik » sport » min logo- gryf är gjord, Må du blott gissa fjärdedeFn af hundra.
Hvad hålles gärna på ett gladt kalas?
Hur namnes rummet, där man man- grannt samlas, Och där med knifvar och med gaff- lar skramlas, Och där det klingas ock med fyllda glas?
Och hvad är det (på tal nu o m att festa), Som alltid uppå hvarja bord bestås?
Och hvad är det, som smörjer skönt vårt krås Och som af stekar anses bland de bästa?
Hvad plöjer bonden flitigt hvarje år?
Och hvad får då han mänga, många taga?
» Notarien! » Intet svar.
Högre: » Notarien då! » » Fröken, » o c h förvånad såg han upp från sitt fiske och lyfte på hatten.
» Ser inte notarien, att jag håller på att drunkna? » » Å — jag b e r tusen gånger o m förlåtelse.
Jag var så upptagen af kräftorna, att jag rakt inte märkt fröken, » ljög han m e d det förbindligaste leende på sina falska läppar — » får jag lof, » o c h han lade sin arm o m hennes runda midja o c h lyfte henne åter på fast mark.
» Blef fröken skadad, » frågade han därefter i en ytterst klar o c h korrekt ton.
» Ja, inte var det notariens förtjänst, att det gick bra » &lt;Jag är så ledsen, att jag inte såg fröken i tid. » » Gjorde inte notarien? » » Nej, tyvärr. » Därpå tittade de på hvarandra, o c h k o m e d i e n föreföll d e m så lustig, att de bägge började stor- skratta.
M e n snart återvann h o n ett passande allvar o c h sade, i det h o n såg på sin hand, s o m han i ren distraktion glömt att släppa: » Om inte notarien behöfver stödet af min kraf- tiga hand, så kanske jag nu kunde få den till- b a k a; jag behöfver den händelsevis, efter s o m det är den högra. » » K a n s k e jag i så fall kan få byta ut den m o t den vänstra — får jag bara frökens hand, så gör det — » » Notarien.
» o c h han släppte henne förskräckt Säg, hvarmed han sitt gräs på ängen slår?
Hvad har det gamla slottet i sin saga Och s o m grasserar, säges det, hvar natt?
Nämn mig en bana för din fot helt glatt?
Hvad hörs I skogen i oktoberkväl- len? '
Hvad sprider värme i de trefna fjäl- len?
Säg mig, så framt du bi!
eln minnes grantit,- Två namn på där omtalade profeler?
Hur namnes fjället uppå klippans brant?
Och säg mig, hvad det näpna djuret heter, Som trippar kring, liksom en hund så snällt, Och vid hvars hals en bjällra ping- lar gällt?
Hvad var det, som uti vår sagotid Hvartenda troll bar säkert på sin hjässa, Ö F V a A N D R A I N N E H Å L L S F Ö R T E C K N I N G '.
Lydia Johnson; af Ellen Bergström.
— Prins och prinsessa; poem af Ernst Hoqman — Julläflingen.
— Om julförberedelser och julfirande; prisbelönad upp- sats af Ln.
— Omplanterad; af .-ophie Linge — Förflugna ord; af V-na.
— Ett kändt behof; af Dell.
— » Skönhets- medel »; af Sic — Om hösten; af K.
E Forsalund.
— Valkyrian.
— Vid kaffet; amatörfotografier för Iduu af Hugo Falk.
På kräft- mete.
— Tidsfördrlf.
T A B U L A M A G I C A.
1 1 1 2 2 4 4 5 5 5 5 6 6 6 7 8 8 9 9 10 10 10 11 12 Omflytta talen i de 25 rutorna, så att sifferraderna — antingen man hopsummerar dem lodrätt, vågrätt eller diagonalt — gifva summan 31.
&gt; L E S S I V E I Med Med Med Med Med Med a e i o u y L Ö S N I N G A R.
Ordförvandlingsgåtan: Ni talar bra latin.
Näppeligen, Iravadi, tranbärsväxt, adres- sera, lemmel, Ardennerna, reptilier, Babel- Mandeb, revolver, Angelsea, Liverpool, Aleuterna, Tilsit, Illimani, näbbgädda.
den icke kan.
fadern kan.
Bocker fir barn och ungdom julen 1897, sid, 302, 8: e haft .. DAGNY TlDSKRlFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN, L. D-n, Lea Ahlborn t.
Hamra Anclemson, ~vinnoklubbens id&amp;.
Lydia Wtc7t,lst1 * 0nz, Ett studentmote med ki-istligt program.
M. A42hol.ri %, Ett historiskt minne.
AntEckningar frPn Rouen.
E., VHra barn och lotterivasendet.
Meddelanden frPn Fredrika-Bremer-FiSrbundet.
h k e r for.
b.arn ach un.gdom julen 1.897.
FrAn Fredrika-Bremer-For- bundets bokkomitk.
Anmdlan af en ny f6qd a f.
~ a g n y d omslagets sista sida.
FrOken Kristine Dahls rationella Underklader shorn Cllemilettcr, Briistbmd.
delndc Kjolnr m. m.
SY enska ~riaktr e forgrieningens Underklader i K M. LuncJbergs Bosat nmigsmagasritngsrnagash och Almedahls Fabriks ForsaJningsmagasin 2 7 Stor1i~r~obrinXen STOCKHOLM.
Fors~ljningsmagasin for Fruntimmersarbeten, s A s o l l l: V i i f t u ~ d e A- (ttio1~tiZ (71~ii! / tt&gt;1a~ ~~ T1 * ii.srtif7f~1~it ?1~~ 1 &lt;t Spetst (I *, fiIaOdf 1~it ?4 \ St i~Ji (ttI~ 0c~14.
b ' ila / i (lt7i?
Vcutste~ l * t i /: Ic~i *?
1hdi01 \ cc~kete~z,.
B c ~ ~ 1 ~ 7; l i I i t h 7 7 e ~ i o ~ ~ ior ~ i f sc~ Le7is (tl,.e1~ r ~ i m..
Utstyrslar oeh alla slags Fruntimmersarbeten forfirdigas Markning ~ c i * I ii i t ~ ltas.
t Rekvisifioner f r i n landsorten expedieras skyndsamt.
FortjLsten s ' ommerskans Allm.
tel. 51 65.
1 A- l ' i- ti: ' i~n~lcrtrcknntlc, &gt;am nnrgndt llcrr A s e l I,it
till det basta rckommen- ~ l e r n.
- \ mi1 den S mnj 18 %.
G '.
Lfiugberg, personer Railman.
Cndertccaknad.
som varit be- bepriifvaclt me- svlirail uf en miingil vdrtor, har del mot liktornar, aenom an \ - bnrilmtlet nf G d l o d i n * vartor, hudhirdnad f r i n Ai~otckuren Herr Axel Lit- etrirm i Fulun.
Llifvit f r h dem och nageltring.
helt.
och hill 2t befriad; hvarfdre Obs.
alltid denna in- .ma omnamntla mcdcl hos enhvar registrerade etikett aom till tlet biiirta rckommenderar.
oaranti for vrranr at- 31otala S Sykyrlrc d.
27 ang. bet.
Aagwt A s h, FIundlando.
tals Wljes hos Pnrfym- och Bokhrindlme i flaskor h 6 ' 0 62-e och I krona.
Franko mot 1 kr *.
?O W e.
A X E L L I T S T B ~ M Pahen.
6r kapitalister, siirskildt frniitinimer, liar det lange varit ett onskningsin&amp;l a t t kunna ofverltiinn,z vhden nf sina vlirclepapper och skotseln a£ sina affiirer Qt nkgon person eller institution, son1 med absolnt stikerliet forenade pmktligl~et och noggrannhet i ntforandet af (let anfiirtrodda i~ppdrnget~ iifvensoiii grisbilliphet.
E n sbdan institution ar Mockholms Enslrilda Banks Notariatnfdelning (EiCZn m] gntan 2 Y, expedifionstid 10-41, sonl under garanti af St.ockl~olm EllskiIda Bmk ktager sig v&amp;rd ' ocli forvaltni~ig af enskilda personers och kassors vardepapper.
O m en person 110s Notariatafdelningen deponerar obligationer, inkasserar Notariatafdelningen vid forfallotiderna kupon- ger och tillha~tdah %ller deponenten influtna medel.
Vidare efterser ~otariatafdelningen utlottningar af obligationer och nnderrattar depo neiiten i god tid, ifall en denne tillhorig obligation blifvit utlottaci, samt 1ainnn.r forslag till ny pli~ccring nf (let ledigblifna knpitalet.
Esenlpel 2.
O m irlteclirii~ig: ~r depoiierns 110s hiotal-ii~tnt ' tlelningeil iliider~.#ttnl.
Notar.iat; ~fdt.Ii~i~ige~~ gtildeiliire~~ diiroai att riintc ?r~la i in- teckniuga~~~ix slrola till aftleliiingeli illbetaliis, livnrcfter de medel, so111 inflyta, till depoilelitc~i iwlovisas.
' Viili~re t.illaer Not; lri; ~tat ' tielniiigen xtt i ~ ~ t e c k n i ~ ~ g blifva ~ r r ~ i e i.
vedel.bor.lig tic1 fijr~iyiulc.
0111 ell 11cs; l.fdel iii~igei~ deponerad inteckiling geiiolll uiltlel-1hte11 fijimyelse skulle forfalli~, k 11pp1wrn111en skada.
- ei * siitter Stooltl~ol~ns thslrilda I $ i ~ l ~ iliirigw10111 B ' iirva~i * il~gsi~fgift: 50 are fiir iir 1.w 1,000 Iil * o~lol.
nf deposi- tioliei~s vlirde, dock ej under t v i Ii~~moi .. N y a Hushall~skolan (fSr l~ildndo flickor).
Forestkndarinna: E1riikeir H. Cronius.
Nya 3 E 3 C u s 3 h ~ P l ~ s ~ o l a M n a s t salar Vestra Tradgairdsgatan 19.
S: irskild inatsal for fruntiinmer.
" its 0 +v urist % lgmnar %t kvinnos r %d och upplysningar i juridiska och ekonomiska angelagenheter.
Traffas forbundets byrg - 64 (Drottninggatan, 1 tr, OwseZcu,c / cw M. l, ' 2 41-11 f. 9ra.
Magnueson - P Observem!
Genoin direktn fiirbindelser nled ia- ocll ntla~ldets fonlamsta fabrikanter knn jag erbjnda ofvanuamda artiklar bBttre och BBi !Bigaro iin nigon an- nan ocli torde en Iivar gelloin besiik i inina lokaler eller genoin reqrisition a£ profver ocli raror latt blifva iifrer- tygad om fiirdelen att hos mi
- -- -.
AIIn ~.cnder7cjola~- tillvea-knde pd egezz f u B r i k effea * ahyccate fm * nmsksc och tyeka mnodeller.
Lea Ahlborn.
Under d l a tider Ha inoin 1 ' ~onsten fordom ocll sedviinja mindre Pn pB andra omrtiden lilafb~u~clit den enskilda individen.
Begiifningen Pr Iliir den ends gradmiitaren: kon, samhiillsstii.lInil7g, yttre villlror spela d8rvi.d.
ingen roll.
Bland konstens ntofvnre &amp; r clet ingen Bt- slrilnad pb person.
SB lyder den gsugse sat8sen.
Men i likhet lned sB m4.ngen gam- ma1 regel, s o u ofvei-gstt till att blifva ett axiom, innehBller iifven d e m a blott halfva sanningen.
H r e m torde niirnligen knnna forneka,.
8th t. ex. dB utof .. cm * c; n af den bildancle konsten varit kvinna ej .samiim s ' krmkor, soln nrfilclrig llgfd och sel~elgamla fordomar al1ti.d reser p A koinnans viig, ngrhelst clennn aldrig s&amp; liteti afviker f r h hemmets rBmiirkea, oclcsfi 1l; ii.r verkat lleimmande p&amp; hennes ntveck- l i n g?
Hvarje lronstslrolas inre historin liirnna h8rfo.r de ojiifaktigaste bevis.
Has inotler sanlina ojiimu~ kamp nlellan f vinnaas fordran p&amp; r5tt till utbilclning, och sainh~llets 118rdnaclracle .v&amp;grau att erkeinna, denna llennes rBtt.
VBr tid hxr det clock vasit, fijrunnadt att se dessa oriittvisor hafds, for sB 14dt det rtlr vBrt eget land.
YIecl den atorsinnade fordoinsfrihet, son1 ntm8iuker v i m Isgstiftare, db det giillt att &amp; h e n for det svngare konet be red: ^ snmlna bildniagstillf~llen som den svennka staten Bjnder 11val: och en af sina fria medborgare, har gjorts tiUgBnglig eifven for allt sedan Kr!
%F ', x7&amp;r koa~td&lt;~idelni den kvinliga konetadegten.
Den Irvian: ~ ofvei: 11vm-s namn vi i dog ristat det odesdigrs svmtx lrorset tillkonllner .Bran, att ha banst vBg for sins medsystrer p3 det fiilt, clh: sB nlBnga stotestenns mota, men d %r for (let slzona lnBl so111 hiigrar i f; ia.rrail sB d i n g e n bland deln riled gliidje salt in liela sitt lifs biista lrrsfter.
For den unga Lea Lundgrens ovanliga aqlog 01111- nacle mHlarakaclemiea i Stoc1rl; olm for forsta gKngen sina portar for en lzvinlig liirjunge.
Detta s a r i slntet af 1840-talet och skedde
efter sarsltilclt medgifrnnde af akaclemie-direktiollen.
L) et skidle vi~serligen Siunn driija en del Ar, fijrriiu tilltriide till statens friimsta konstsl~ola tillerkiindes kvinnan, c j blott som en 1zndantagsfiirmh1, utan som en h e m e caf lagen sunktionerad riittighet.
Den nugn konstn&amp;rinnn, hrars fiela lif sedan slmlle agna ..; i t statells tjiinst., torde e~nellertid ha visat, att den krinliga begdfningcn iifven iir viird taga vnra PA, och ined fullt skfl kan man darfiire I-iikna L e n dhlborn som en banbrytemka for den svenska krinnan pi3 konstens omrbcle.
Men om I~on, som sagdt, Bppnade den riig fbs sina lands- manninnor, som forer till den bildande konsteus stora, fria vidcter, torcle det verlrningsfiilt, som siirskilclt l~lef hennes, och diir hon nedlagt ett lifsl %ngt plikttroget, vi-irdefizllt iwbete, hlott i siill- synta fall lcomrna att ligga horn en kvinnas riickvicld.
IZed: u~ hemes egenskap af att r a r a likstiilld met1 en statens emhetsm: m, gaf heme en undantagsstallning.
LikasA har ~ i i l ilcn Iconstart, hon utofvede, eller medaljgravyreu, knappast met1 ndgon soln heist framgfing fore h e m e idkats af en af henlies kiin, liksom det tor&amp;-!
droja innan grafstickeln, soln 1111 fallit ~ z r hemles i cliiden kallnarlo hand upptages af en kvinna.
Lea Ablhorns lifsgiirning kan sdledes med skiil siigas ha varit fijr en kvinna ovanlig, pB sanlma gbng den var rikare och liilmade oforgiingligere spfir efter sig iin hvad s o ~ n iir fallet merl det stor: ~.
flertalet af manniskor.
Att hiir ing % p&amp; en niirmare utliiggniug ' af Lea Ahlbonls betydelse som konstniir iir ej platsen, ej lieller iiga vi cffrfiir der riitta betingelsen.
Frbn vissa h U har heunes betydelse sola s i c i u r ~ blifvit bestridd.
Men on1 ndgonsin en miinniskas h e h lifsverk tnlur ~ h o g t for det bestiende vardet af hvad genom detsamnla vunnits och utriittats, s % &amp; r det hennes.
SQgra fakta 111.
Lea Xhlborns lif tro vi stledes, raltaligare Sin nbgou mer eller inindre nttiimlnunrle konstkritik of~rer hennes cubeten, skola tala om den betydancle insats hon gjort sB vd i den srenska knnstel~ salu i samtidens historia, Ehuru vd kiinda af v i r allmanhet tveka vi ej ott, Iifir~meddela nipra af de rent yttre dragen af henries lefnad.
Len Luudgreu, dotter af kungl.
rnynt- och medaljgrilvijren i Stockholm Luclvig Person Lmdgren, fiiddes den 1S febrnari 1826.
Redan tidigt rojde hon ovanliga anlag fijr teckuing och iignatle
sig efter slntade skolstndier Belt och B8llet A t ntbildning af sina lionstanlag.
Sedan hon af dgvarande direktoren for Fria konsternas izkademi e r l d l i t s&amp;t-skildt tillsttind att deltaga i undervisningen, begagnade hon si.g flitigt af denna formfin, nnder det hon sanltidigt i helninet ii£va.de sig i gravering nnder faderns ledning.
DB professor Qvarnstrom 1850 for en tid flyttade 6iu bild- buggare-verlzsamh et till Paris, erb jod han det nnga lof vande Iron st- niirsiimnet att vara lionom foljaktig.
Bristande tillg8ngar hindrade likval Lea att genast begagna sig af detta fordelabtiga anbnd.
Qenom grmyrarbet,ea och mdlning lyckades det h e m e emellertid under stora forsakelser och outtrottlig flit att samla medel till den efterliingtade studiereean, som antrgddes v8ren 1851 i siillslrq~ ined brodern, nledaljgravoren Per Henrile Lnndgren.
I Paris blef hon ~ n e d stor v8lvilja mottngen sf professor Qvarnstrorn och.
erholl genom ham bemedling fritt tilltriide till statybildhuggczren Tonssaints atelier, dgr llon ijfvrzcle sig i modellering, nnder det hon semtidigt fulllromnt~de sig i graveringskonsten under ledning af vapengi: avoren Chevalier, myntgravoren Barre samt sin morbror stengravoren Salmson.
Under den sistniilnndes tillsyn graverade hon en del ka- mker, Iwaribland tvenne portriitter af cltivarrzade kronprinsen Carl och prins Qustaf, hvillra hemsiindes och inlroptes af den lrunglign fanliljen.
Hennes b s o ~ s tillta~ande sjuklighet nodgade henne emellertid att, hosten 1853 8.terv8nda till Sverige.
N&amp;gra dagar efter hennes heinkomst insjuknade fadern i kolern och dog.
Under vistelsen i p a i s hade myntve~: kets chef, ofverdirektor Ninrot-11, so111 inycket intresserat sig for Lees konstntvecliling, nflidit.
For den eftertriidande mynt- chefen, som tilltriidt sjtt iimbete under Leas fr&amp;nvaro k o ~ tid t fore faderns frtinf Sille, var hon naturligtvis alldeles ok8ud.
Eh lycldig omst&amp;i.udighet var likva.1, att framlidne bfverdirelrtor Almroths Begge dottrar voro iaaclcorderxde hoe m yntchefens f ainilj, och tack vare deras viilvilliga relrommendation fiistades den nya myntdi- reletorens upp~niirkssmliet vid Lea, och Ilon ficlc i uppdmg att best rid^ myntgravorsbef attningeiz.
nnder broderns s j ~ ~ k d o tillsvidczre m D&amp; iifven Per Lnndgren aflidit blef Lea, son1 tiret f o n t ingitt aktenskap med orna.nlentsbildhnggaren Karl Ahlborn, utniiinnd till ordinasie myntgravor vid Irnngl.
myntet, hvilken post lion be kliidde iinda till sin d6d den 13 sistlidne noveiuber.
Detta i korthet ncSgrn biografislra data nr den beromda Iconst- n8rinnans lif.
Hiir iifren en flylrtig ofversilrt af ndgrs af de arheten
hon utfort, hvilkas talrikhet bast vittnar om dell lliigst o ~ r a n l i ~ u arbetsforinZiga och energi, som r a r ett ntmiirkande drag i henues karairter, och om det erkidnnande hennes konst kom till del, ej blott i vgrt land utan llogt utom dess griinser.
Under de g h g i i a 40 h e n Iia cle flesta mecialjer, soin i Sverige utforts, utgitt f r t i hennes hand.
Sammanlagda antalet af de rlf h e m e priiglade medaljer uypgb till iifver 350.
Nen iifreu fs8n m d r a l h d e r har hennes framstiende formbga som ~nedaljiir w r i t el.k&amp;nd och uppskattacl ocli tdrika hedrande uppdrag ha till Iie~nle ing %tt.
SB utfol.de hon den 100-firs-jnhile~msmedal j, soin staden Sen- York 1853 liit priigla med anledning af Fiirenta statei.nas sjiilfstiin- di~hetsforklaring; dessutoln ~xedaljer ij f ver de framstfieade nnnies- rnahikerna Joseph Nicldey, Ch.
Anthon och Daniel Parisch.
- For Finland utf Srde hon Hofrattens i Vasa 1 0O-Bru-juhileum~pen11ii~g~ jiimte tvenns stora liiedaljer priiglade med anledning nf liludthrnlrs- utstallningen och industriutstiillniugen i Helsingfors 1ST (i.
- Fi; r Norge har Lea Ahlborn graverat Carl STV: de kriiningsmedalj salm stamplame till norska guldmpteu; iifven den fijrxta nppsiittning~~i till de finslra mynten iir hennes verk.
Till alla dvenskn mynt, som priiglnts under de seliaste 40 firmi, har Lee Ahlborn graverat stamplarne.
I3lmd liennes, som vi niimut, till ett antal af Bfrer 350 nppggende svenslra ~uedaljw, iiunus In.iist.- bilderna af en stor del af Sveriges konungar och Leriiii~tla miill &amp; I- val f r h nuvarandc som forfluten tid.
Deli stiirsta irf: tlh medilljcr hon utfiirt, hvilken medalj Bfven iir deli stihsta uf alla dem, som priiglats i Sverige, iir minnespenningen ijfrer TTpsala mirersitetv 460-Brs jubileum lS7i af 3 ', ':!
tnms diameter.
Bland de rent yttre tecknen p i det anueende, lion fitiijiit si- snlu utofvare af siu speciella komt, in&amp; 11 % niimnus de ntmiirkel~cr och hedersteclren, sow kommit henne till del.
Redan 1SK3 elhijll hon af Carl YV medaljen?
) Litteris et artibnsr; ntniimncics 1SS1 till ledamot af akademien for de fria konsterna ocli t.illerkhides Br 1 W: af svenslra staten xfor 30 tirig ntmiirkt verksilmhet i rikets tjiimt:.
dess storn guldmedalj,), Illis quonail meruere labores.
Af storlicr- tigen 2.f lleclrlenburg-Scl1 \ veri11 hedrades hou med medaljen .. fiir Wissenschaft und K u n s b och 1 S i S ralde kejserliga konstakadeluita i Petemburg Lea Xldborn till hedersledamot.
-- Xf de airterikanska fiir- eningarna)) the Xumismatic and Antiquarian Society of Philodelpliia, &gt;the Boston Numismatic Societybl ocli athe American Snlnismatic
and Archeological Society ' of New-Pol.lr~ Tar hon likaledes he- Af ofvenst8ende, i.
] log gracl s~~~nmarislra forteckning pB hennes skapelser, tro vi.
oss ernel1ei: ticl hafva visat, att clet arbetsmBtt hon ntfort, Bfven for en lbng lefl~ad, 1ran.lrallas mer iin vcmligt betydande.
Om man d e s s t ~ t ~ i tager n i betralrtande, att fam.iljeforsorjarens npp- gift till storstn clelen lrom att hvila pB hennes slruldror, fijrstgr man, i.~tt hennes] .if vnr en mda ling nrbetsdag, delad nlellan hennes lronst och lnoderns och husinoclerns oinsorger.
n e t Br ocksB nu, dH detts ve~~ksammn lif sloclmat, omo: jligt att helt kilnna glomma den siniak- tighet Bvarmed vBr sista rilrsilag, dB deli gBllde att visa sin e~kBnsla f6r cle fortjiinster frn Ahlborn inlagt om sitt fiidernesland, nedpru- ' tade den summa regeringen foreslagit som pension Bt den ' 70-&amp;xiga I~onstniiiiinaau.
Infor grafvens ro bora clock alla missljncl fii~: stuinmas.
Efter l arbetsdig hay hon nu for alltid gHtt till hvila en ' ~ &amp; nnviind och det i sainrna hem, clet lHnga, 1Bga enviiningshaset inne pfi det galnla myntets lummig: ~ gird, diir llon sjdf lekte som barn och diir hon skulle f B se, forst sin egen blomstrcznde barnskera och sB sina barnbarn tuinla om i ystra lekczi:.
I de bilder af sitt lands stora nch beromcla man, soin hon ineci grafstickeln fi) revigat, hslr 11011 sam- tidigt inristat sitt eget nninn, och i alla ticler slrall Lea Alilborn utimnas i sambanit ~ n e d svensk konst och svenslr hiifdateclrning.
A. n-92.
Kvinnoklubbens ide.
F o r e d r a g kAllet vid S v e n s k a k v i n n o r n a s national- forbuncis konferens.
Bland cle f8i: eningai:, soin tillhora Svenska kvimiornas national- forbund, Br iifven Kvinnoldal~l~en en, ocli det &amp; for att for eder solm frninstiilln I&lt;vinnoklubbens id6 och nBgot slddra dess verk- mnhet, son1 j a g for en 1roi: t sttxnd bey 0111 eder uppmarlrsczmhet.
PA forhand vill jeig siiga, att det inte iir min lnening txotta de nBrvarancle inecl en hop statistilr, - ehnru siffror ofta tala biittre Bn ord; - n t m for att i storsta korthet solm visa, att
Kvinnoklubben under sin tillryggalagda lifstid gjort en icke s: i alldeles ovfisentlig insats i den s. k. krinnororelsen och i sin m h bidragit att fora kvinnorna framtt i ' ill stijrre upl~lysning, d a r e andliga vyer, storre tolerans gent emot h r a ~ a n d r a samt att skiinka dem ndgoa lifsgladje under arbetet.
DB for tio Br sedan inbjudniug att i Stockholm stifta ell k ~ i n u o - Mubb horsammades af nbgra hundratal kvinnor, hiirde man lifliga forfrbgningar, gissningar och farmodanden om s-yftemiilet med den- samma, och iinnn i dag undras af en och annan, livad soln till- drager sig i en forening med det i mlngaa or011 orunt klinga~lclt~ namnet: ~I&lt;vinnoklubbem.
stora sporamtil, om hvilkti kvinnor i ulliniinhet enat sig och i alla tider verlrat for, Bro jn ' r~land andra l ~ a ~ ~ ~ ~ l p ~) f o &lt; t r i ~ filantropi, konst, litteratur m. fl.
Sit riil, ingen uf rlessu fri ' igcr stgr siirslrildt pA klubbens program, ehurn en ~niingtl dithiiri~~ltlth varit foremB1 for ' dislrussion inom densamma.
SBlunda Br Irlubben icke t. ex. ett slags pedago; ~islit siillhlroi) for spridande af nAgra s8rskild: t nppfostringsteoricr, Inen diir 113 med stort intresse diskuterats flere dithorallde frhgor, sRsom:; su111- s k o l e i d h ~, * folkslcolan som bottenskolit~, &gt;) iir kunskapliktydigt niwl bildning?, anyttan af hemstudier och fiireliisningarzr IU.
A.; dock, soul sagdt, ett pedagogiskt sdlskap iir Ii~: innoklnbben icke.
Icke heher verlcar klubben i 1iklit.t med m h g a audra kvinno- foreningar nteslutande i flantropislrt syfte, ehuru diir iifven dl.yftrtts m h g a diirtill horande frsgor, exernpelvib on1 sorctnande af den offtwt- liga viilgorenheten 9, oiu ~filautroyi c, om:) the Settlements i ~ east i T,ol !- dons m. m.; hvarjiimte klubben ocksA i handling sdct druga sitt st15 till stacken, dB den %r 1891 under den stora noden i Stoclrholnl anskaffade och till praktisk lxtdelning skiiilkte olukriug 1,700 kro~ior till de arbctslose.
Icke 3x0 r i klubbmedle~nlnar heller sii forskriickligt radikul: ~, som en och annan formodat.
1-i mngiis ej alls med ufigr: t snm- hallsomstortande planer och ~i drifva e j nigon slags plitiuk rtgitil- tion.
Den endn politiska debatt., som gitt af stalwln inom lrlubl) en, iir om allmiin.
rostratt., siirskildt med lliinap till krinnoraa, oc11 at$ den icke ledt till nsgot lgsande resultat, rein ri alltfijr viil.
Icke heller &amp; ro vi klubbmedlemmar idel konstuiilw eller fiir- fattarinnor eller ~etenskapslrvinno~.