Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständet, än Bonde-Ständet med äterremitz inkomne anmärkningar, Len ii i nu löpande October mänad afgifne yttrande föreslagit; äfwensom till hela innehället Utskottets särffillta Memorial af sistnämnde dag med förffagerne till sä wäl Reglor och Föreskrifter, de skattffyldige och Taxeringsmännen samt andre wederböranve till efterrättelse, som ock Formulaire för uppgift till Mantalsskrifning samt Berednings och Taxerings-Comiteerne ä Landet och i Staden; hwarigenom Utskottets vä äterremitz frän Borgare.
Ständet, i anledning af gjord allmän anmärkning, wid omförmäldte Reglor och Föreskrifter, i dag afgifne särskillte yttrande äfwen skulle anses gillad t.
Ett ruprg. klx ?rotaco1!o 6sbriel
Den 15 October. 249 Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 15 Oktober i8ro. S. D. 2ill Stats, och Banco-Utjkottens i Memorial af denne dag medd^lte Utlätande öfwer Riksdagsmannen Eric Bruses hos Bonde.
Ständet ingifne och till Utffottet remitterade Anförande, om tillökning i arfwodet för Full. mäktige i Banquen och Riksgälds.
Ur 8vprs.
Ex kttotvLollo 63'oriol Ö6MLNN.
Utdrag af Protokollet, hältet H06 Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen k Orebro den 15 Oktober »gro.
S. D. Upplästes till Justering de af Expedi. tions-Utffottet författade undcrdäniga Sknfwelser frän Riksens Ständer till Kongl.^ Majit, angäende: 1.0
Den af Lag-Utffottet föreslagne Författning om upplopp; 2.0
Brännhus bran. ningen i Carlscrona; och Z'.o En Fond till Pensioner för sivärt bletzerade Officerare och Under Officerare inom Armeen och Flottorne. Wrd de 2'.ne först omförmälve gjordes in. gen pämmnelse, men i anseende till den sist ansörde, anmärkte Anders Joakim§on,frän Oster - L50 Den 15 October.
Östergöthland, att en sädan Expedition, om ock pä irenne Riks, Ständens bestut grundad, ej skulle wara med Grundlagen enlig.
Fräga wo. re ju om Bewillning, dä Ständernes samfälta bifall fordrades.
Härutinnan förenade sig Eric Anderson, Eric Persion, Eric Nilson frän Stockholms Län; äfwensom Johan Longberg frän Gefleborgs Län, hwilken sistnämnde utlät sig, akt om sädant finge pasiera, hade Bonde.
Af enahanda tanka förklarade sig ock wara Lars Larson frän Skaraborgs Län, Olof Carl Hon frän Upsala Län, och en större del af Ständet.
Eric Anderson och Longberg äskade äterremisi till Expedttions-Utskottet.
Secreteraren upplyste Ständet derom, att frägor om anwändande af Statens medel afgjordes genom Trenne Ständs bestut, enligt 69. §. af Regerings-Formen, hwilken ock upp lästes.
Att winna tiden hade wäl ExpeditionsUtskottet, utur detta skäl, författat underdäniga Skrifwelsen likasom pä förhand.
Men Anders Joakimson förmente dispositionen af Statens medel bero, ej af endast irenne, utan af alla fyra Riks-Ständen.
Pttcrligare öfwerläggningen afbröts wid Talmannens ankomst och hans erinran, att Ständet mäste, pä Kongl. Masts Nädigstekalleise, nu, klockan innemot Tolf begifva sig till Rrte Salen; Efter äterkomsten hwärifrän, kloc kan - Den 15 October. 251 kan nägot öfwer Elt, och sedan Talmannen in. tagit sitt rum, Ständet beflöt ait till Expedi. kions - Utlkoltet ätersända den i fräga komne, föreflagne underdäniga Skriswelsen, med anino, dan att upplysa, huru Utskottet, innan BondeStändets beslut än möieligen war kändt, kunnät försatta och till Justering insända samma Skrifvelse, i Riksens Ständers namn.
Ux UrotocoIIcr Labrisl Oclmarm.
Utdrag af Protokollet, hället hoS Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Örebro den 15 October 1810.
S. D Upplästes det yttrande, Statsutskottet, pä äterremisi frän Bonde Ständet, den 12 den. nes meddelat öfwer gjorde anmärkningar wid Utskottets Utlätanden' i särskild Memorialer af den 27 och den 29 sistl.
September, i anledning af Kongl. Masts den zo nästförutgäende Augusti i Räder asgifne Proposition till Riksens Ständer, angäende betalning af Hambu-gfle Banquierernes
Amer hoffs Arfwingars, E. A. von Halle L Sons samt Luis K Jenquels fordringar; Och blef vice Talemannens fram. ställning till bifall af Stats.
Utskottets Betän. kanden i detta ämne med enhälligt Nej beswarad.
Ut supra. kx ?rotncollc> Oabriel Öctmann.
Utdrag 852 Den 15 October.
Utdrag af Protocollet, hältet hos Bon. de-Ständet tvid Urtima Riksdagen i Arebro den 15 October igro. S. D, Efter uppläsande af Stats-Utskottets den 12 vennes, pä ätcrrem:§ gifne och följande dagen pä bordet laqde Pltrande öfwer de anmärkningar, som hos Bonde.
Ständct knifwit gjorde wid det Utlätande, Utffottet, i anledning af Kongl. Mastts Nädiga Proposition om en Fond till Pensioner för sivärt bletzerade Officerare och Under.
Officerare, redan den 29 Sex. lomber meddelat, gjokde vice Talmannen framställning till bifall af Utskottets Betänkande», men hwilken med enhälligt Nej beswarades.
Tx ?rotocoIIo Oabriel OärriLkw.
Utdrag af Protocollet, hället hsS Bonde, Ständct wid Uttima Riksdagen i Orebro Len 15 October 1810.
Memorial af den 12 dennes, angäende det pä allmän bekostnad ofördröjligen mätte genom trycket utgifwas Förflagerne till förändring i Grundlagarne, med hwad dertill hörde; Och Den 15 October.
L5Z skulle Stats.Utskottet anmodas att härtill föreflä nödige medel.
Tx ?rokocol!o Oabriel Oömsnn.
Utdrag af Protocollet, hället H06 Bonde Ständet wto Urtima Riksdagen i Orebro den 15 October 1310.
S. D. föredrogs och bifölls Stats.
Utskottets Memorial af denne dag, med Utlätande öfwer de förslag till arfwoden för Utskottens Secrete. rare och LancelUster, som samtelige Utskottens Ordförande afgifwit.
Ur rupra.
Cx ?rc>taoollc» 6,^ris> choman».
Ständers Stats- samt All» männa BeftvärS- och Occonomie-Utstött den 15 October igro. S. D. Upplästes ett ifrän det Hederwärda Bonde.
Ständet meddelabt Protocolls.
Utdrag, mnehällande flere Memorial och Anföranden med anmärkningar i anledning af Utskottens den z S54 Den r6 October. innewarande mänad afgifne gemensamma Betänkande om Allmänna Magazins-Inrätlningen i Riket, hwilka anmärkningar Ständet till Utsköttens ffyndiamma ullätande öfwerlemnat.
Under äberopande af hwad sä wäl de sammansatt te Utffotten wid förra Riksdag i detta ämne yttrat, som hwad Utskottens senast derom af. gifne Betänkande innehöll, funno
Utskotten af i fräga warande anmärkningar ej skäl att i nägon del föräncra berörde deras Betänkande, hwilket 2:ne af de Respectiwe Riks. Ständen redan bifallit: Hwarom Utdrag af Protocollet skulle expedieras.
Ur rvxuL. kx ?rotocollo.
Larl l). äkozmra.
Vppltk ock Aoäk!nä kor Niclil. ock Nilsin it. i6 Octob. igro. - - - preiie - äl^niiel 6. is - - - - - - Lor^sre-Xr^riäet 6. is - - - - - - - Looäe- LrLoäer <t. i; - - » Stormäktigste Allernädigste Konung. ^ den dubbla afsigt, att ä ena sidan närmare stadga sädane mätt och steg, hwarigenom det allmänna lugnet skulle kunna försäkras och hufivudsakligen att ä den andra göra sädane an, stallter, hwarmedelst enär wid möjligen inträff sande oroliga uppträden Militaire. styrkan till lug - Den 16 October. 258 lugnets Återställande behöfwer anwändas, den oskyldige mätte undgä att med den brottslige förblandas, har hos Riksens
Ständer motion blifwit wäckt om stadgande af en Lag som borde iakttagas wid upplopp.
Riksens Ständers Lag.
Utskott har äfwen t detta ändamäl utarbetadt ett Förslag.
Men dä wid desi pröfning,, sä wigtiga betänkligheter emot desi antagande sig yppat, som synes icke med mogenhe, kunna aihjelpas under den korta tid Riksens Ständer sig för Riksdags-ärendernes afgörande föreskrifwit, och en Lag, hwars stadgande bör stä i den närmaste gemenskap med afseendet ä den allmänna medborgerliga säkerheten, kräfwer den samwetsgrannaste behandling; hafwa Riksens Ständer ansett all ätgärd wid före, nämde Förslag för denna Riksdag böra hwila.
Ständer fä allenast i anledning häraf hos Eder Majk anmäla deras underdäniga anhällan, det täcktes Eder Maj t wid möjligen inträffande upplopps, tillfällen efter foregängne warningar genom wederbörande Embetsmän gifwa werkställighet ät den i Lagarne stadgade grundsats, att mäld mä med wäld mötas, i det owillkorliga ändamäl, att Riks Lagarne mä upprätthällas och allmän och enskild säkerhet blifwa tryggade.
Riksens Ständer framhärda rc. LZ6
VppIM »rk Io6!c!nä lior KNcr^Kränäen ä. 16 Ocrok-, itzls.
SLormäktigste Allernädigste Konung. ^när Riksens Ständer wid Meden Riksdag ansägo nödwändlgt att nedsätta en Lag-Conntce, och denna LaaComilee nu rwifwels utan kvmmer i werksamhet, dä Riksens Ständer wid innemarande Riksmöte för densamma ansiagit nödige medel, hafwa Riksens Ständer i hopp att dermed befordra ändamälet af denna inrättning bestulit, att till Eder Maj:t i underdänighet öfwerlemna ett sammandrag af de tankar om Lagarnes urffiljande, förenkling och förbättring, som wid Meden Riksdag föranledde Riksens Ständers beslut; hwilket Riksens Ständer härmed till Eder Maj:t i underdänighet fä afgifwa.
VpxlM ock xo>NcLn6 K05 Lamtl, Nikr-8t8licisii 6. 16 Octob. lglS.
Stormäktigste Allernädigste Konung. ^^enom Nädig Proposition har Eder Majt täckts till Riksens Ständer göra följande framställning, angäende de pä Allmänna Indragnings-Staten tlppförde Extra Löner och Pensioner.
Den 16 October. 257 ner.
Eder Maj:t har uppdragit ät Stats.
Contoirer, att esler den wid sistledne Riksdag fastställde Allmänna Indragnings.
Staten anordna och utbetala hivad icke kunde finnas stridande mot de grunder som Riksens Ständer anfört i den i.sta och g-.te af deras i underda. nighct uppgifna Punkter angående Pensioner och Benädningar. elier eljest likmätigt försatt, ningarne kunde komma i fräga.
I besia 2 punkter hade Riksens Ständer sig yttrat, att ej nägon som af Staten njuter Ordinarie eller Ertra Lön ma derjemte äga Pension eller ä Benädnings Stalén upptagas under hwad namn och titel som helst, samt att dä ordet Benädmngs-Stat utmärker torftighet, borde nu och aht framgent alla Enkor och Barn af känd för. mögenhet eller förmäga att sjelfum sig under, hälla uteslutas ifrän Pension, och pröfningen deraf till Konungen i underdänighet öfwerlemnas.
Eders Maj:tS uppmärksamhet har det icke undfallit, att personliga fördelar i framfarne tidcr blifwit bewiljade efter en mindre noggran pröfning af de dermed gynnades förtjenster och behof, samt af Statens tillgängar. Jblar.d
Pensioner torde fölunda äfwen finnas en eller annan Enka, hwars förmögenhet borde afhälla henne bäde ifrän att söka och emottaga en sädan benädning; men ibland.de till mistning af lifstids Pen. sionec nu ifrägawarande personer, hafwa ät. skillige med förre Regenters försäkringar om ogwaldt åtnjutande deraf erhällit dem säsom belöninaar för serskilta Konung och Fädernesland Bihang, lil.
S. N:o 33, 34. gjor.
288 Den r6 Oetober. gjorda synnerliga tjenster, eller ester wanligt bruk och stadgad allmän regel för tjenstgöring wid Thronföljares och Kongl.
Personers uppfo. strän; mänga Enkor och Barn hafwa undfätt deras Pensioner för Fäders och Mäns försten, ster, andra äter för omständigheter som wäckt ett billigt medlidande, och personer som länge uppwakladt och tjent wid de förra Kongl.
Hof. wen, men genom förändringar med Sytzlor och Tjenstförfattningar, blifwit tjenstlöse och icke an. setts kunna utan orättwisa förlora deras Löner, innehafwa hwad dem pä sädan grund tillkom, mit.
De i detta ämne sig företeende omständig, heter har Eder Maj:t till ett ytterligare öfwer, werwägande af Riksens Ständer framställt, för att tillse, att helgden af förra Regenters beslut, efter däwarande Regerings. Lagar rättmätigt fattade, och att en nyH stadgad Styrelses akt. ning och Riksens Ständers anseende af rättwi. sa, ädelmod och storhet i afsigter och beräkningar icke mätte uppoffras för en ringa Statens winning af partielle indragningar, föga bety, dande till deras hela belopp, men ytterst kän, bara för de enstildte Män, Enkor och Barn, som derigenom beröfwades päräknade medel till en nödtorftig bergning eller ett torftigt wälständ.
Eder Maj:t har tillika i Räder täckts för. klara, att Beneficier och Benädningar hädanef. ter icke skulle bewiljas i andra händelser än dä nä. gon annan lämpelig utwäg icke ifunneS att belöna en utmärkt förtjenst eller förekomma ound. wik - Den 16 October. 259 wfflig nöd för en EmbctSmans och Medborga, res i torftighet efterlemnade Enka och Barn, om dertill nägra andra serskilte tillgängar än de för den Ordinarie Pensions-Staten anslag, ne, blifwit-Eders Majus rättwisa och wälgörenhet beredde; men i saknad af dem har Eder Maj.l önskat, att ätminstone icke wid tillämp ningen af dc allmänna willtor för redan gifne Pensioners bibchällande, som Riksens Ständer bestämdt, nödgas -Eter egen pröfning ätertaga hivad maktägande Konungar förlänt ät wälförtjeme och bchönvande undersaker.
I följe häraf har Eder Maj t östat Riksens Ständers under.'äniga utlärande om och hwilka af de pä Benesic e och Benädnings--titeln af Allmänna Indragnings-Staten' uppkörde personer, anses böra genast förlora hwad de innehafwa, samt huruwlda en ilka indragning bör sträcka sig till de Fruar och andra personer af qwinno-könet som ätnjuta lifstids Pensioner i anseende.till deras w'd Kongl. Hofwet innehafva Tjenster.
Riksens Ständer har det ä ena sidan ej kunnat undfalla Eders Maj:t6 förlägenhet och bekymmer att wid anwändande af den pröf, ning, hwarom Riksens Ständer i underdänig. het anbällit, nödgas följa den owillkorliga lydelsen a' de stadgade allmänna grunder, hwari. genom nägon »välförtjent och behöfwande EderS Majus underläte skulle komma att sucka öfwer ett härdt äteetagande af hwad Kongl. Näd rätt. »visligen honom tille,kändt, samt mängen an. nan att sakna vet, som nu torde hända utgör will.
262 Den r6 Ockober. flere än ett ställe äro uppförde, ware sig till Pension, Arfwode, Gratification eller Traciamente, befinnas i knappa omständigheter, ma det ankomma pä Kongl. Masts Nädiga profning, huruvida allt, eller nsqon del Motiver den ena Pensionen, mä, pä derom gjord under, dänig ansökan, till nästa Riksdag btbehchras, korandes alltsammans pä ett ställe och i en Summa uppwras. 6:te Punkten.
De uppä Beneficie. och Be. nädnings-Staten uppkörde Fruar, Enkor och omyndige Barn mäge bibehälla hwad dem uppä denna Stat blifwit tillagt, dock sä att Pei.sionen bor upphöra, för Enka och Dotter, dä de träda i gifte, samt för Söner, dä de myndige blifwa.
Härwid -sä dock Riksens Ständer till Kongl. Majit yttra den underdäniga önskan, att om nägre af de till Pension uppförde, skulle wara kända att äga sä stor förmbgenhet, att de icke skäligen böra af Staten kunna emottaga understöd, detsamma mätte till Stats-Werkets lättnåd indragas, synnerligast dä när sädane kom. ma i fräga som icke för Fäders eller Mäns förtjenster mot Konung och Fädernesland kommit af Pensionen i ätnjutande.
Härwid fä Riksens Ständer i underdånighet tillägga en sä lydande: 6:te punkt.
De personer, som ännu äro i Tjenst och derföre ätnjuta Lön, men i anstende till förut innehafde Tjenster eller serskilte uppdrag, tillika uppä Allmänna IndragningsStaten ätnjuta Pensioner eller bibehällit hela eller Den 16 October. 263 eller wifia delar af deras förra Löner, men nu i stöd af föregäende punkter, pröfwas böra desamma frängä, kunna pä derom-gjord underdänig ansökning, framdeles, enär de genom af. skeds erhällande lemnat deras nu innehafwande Tjenster, äterfä den Lön eller Pension som för dem, enligt i:sta Punkten nu blifwer indragen, sä framt icke enskildt större förmögenhet häruti bör werka undantag.
Dock komma icke att här. under begripas sädane Arfwoden, Gratificatio. ner eller Tractamenten, som, för en serskildt pä korrt och obestämd tid dem uppdragen, men sedermera upphörd förrättning lvarit dem tillagde.
För öfrigt och dä Riksens Ständer inhämtat att Stats. Contowet till indragning i fräga stäldt de Löner ätskillige wid Kongl.
Operan för detta engagerade personer pä Allmänna Indragnings. Staten nu innehafwa, sä emedan Lefia personers Arfwoden eller Löner grunda sig pä werklige Contracter, och för sädan orsak af Riksens Ständer wid sista Riksdag ansetts böra Wederbörande oförryckte till godo komma, hafwa Riksens Ständer funnit ffäligt att wid dettä beslut läta förblifwa.
Slutligen och ehuru Riksens Ständer förut förklarat, att werkan af de fastställte Pensions grunderne skulle taga sin början med s:dra Qwartalet innewarande är, hafwa dock Riksens Ständer nu beslutat att dermed mä anstä till detta ärs flut, sä att en hivar ditintill mä uppbära det, bwartill han pä Allmänna Indragnings-Staten finnes uppförd, pä det de, som 264 Den 16 October. dä Staterna för nästa är regleras, komma i mistning af nägon päräknav tillgäng, mä tidigt derom blifwa underrättade.
Hivilket allt Rik. sens Ständer till Eder Majk härmed i under, dänighet fä ö''werlemna.
VxpIM Ilo; 5-mtsI.
SiLnäcn ä-a r6 ONobcr Itzio. Wärdsamt Memorial.
Utskottet fär härmedelst till Rik. sens Högloft.
Ständer »vördsamt afgifwa 1:0.
Förslag till underdänig ffrifwelse till Kongl. Maj.t, at ätfölja de af Riksens Stän. der fastställde förändringar och tillägg till Bewillnings-Förordningen, reglor, formulairer m. m. 2:0 Förslag till redaktion af berörde förändringar och tillägg.
Ut,kottet anser sig skpldigt wända Riksens Ständers uppmärksamhet derpä, at det i denna redaction sammanfört alla de beslut rörande Bewillnin.gen, som af Riksens Ständer under denna Riksdag, i anledning af flere sär. ffildte BewillningS.Utskottets Memorial, blifwit fattade.
Likaledes har af Utskottet i den underdäniga Skrifwelsen til Kongl. Majk DeS Nädiga Proposition om eftergiften för wista Socknar blifwit beswarad, dels redogörelse för berörde beslut afgifwen.
Det Den 16 October. 26Z Det har ej warit Ut,kottet okändt att om Tjenstehjons beskattning ännu icke as alla Stän. den är afgjord, hwaraf ändring i rcdactioncn kan uppkomma, men dä ej sätan ändring lätt är »verkställd, har Utskottet genom afwagtan af Ständens sammanjämkning »velat uppskjuta aflemnandet af det hela I tredje Art. 5. §. 6. ri.
Morn. har Ut. skottet wägat föreslå en förändrad ordform, emot den som Bewillningö.Utskottet uppgifwit, »nen dä Riksens Ständer »vid jemförelse» lärer simm, att saken är fullkomligen bibehällen, anser Utskottet sig hafwa gagnat densamma ge. nom et korrtare och »nera bestämdt uttrpck.
Orebro den ib October 1310. pä Expeditisns.Utstottctö wägnar: kl. b. 8trörn!Ht. k.uävig thörner.
?. blzjlgvill. biric k>tt!s»ov. 6.
Itlvcrllolps.
Stormägtigste Alleruädigste Konung. -^.iksenS Ständer hafwa i sammanhang med deras Skrifwelse rörande den faststäldte Stats.
Regleringen i underdänighet tilkännagifwit, atr de 266
Den »6 October. de utsatt Bewillnings-summan till samma belopp 2,500,000 Riksdaler, som wid sistl.
Riks. dag bewiljades.
De fä nu til Eder Majit öfwerlemna de rättelser, förklaringar och tillägg som blifwit gjorde wid den sistl.
Riksdag utfärdade Bewillnings.
Ständer tro sig efter föregängen noga granstning och undersökning om de brister som af grundernes nyhet warit i början nästan ound, wiklige, hafwa afhulpit mänga, samt derigenom bidragit at försäkra Staten vin erhällan, det af de medel som till desi behof blifwit anslagne.
Eder Maj:t har genom Nädig Proposition tillkännagifwit ansökningar frän ätstilliga orter om eftergift af Bewillningen. Hwad Eder Majit sälunda i Räder framstäldt har af Riksens Ständer med underdänigt bifall blifwit upptagit, och den befrielse som af Fullmägtige frän Stora Kopparbergs
Län blifwit sökt, är wunnen derigenom att 2. z. och 4.
Mom. i Z. Z. af Bewillnings Förordningen blifwit flyttade till flutet af 2. §.
Ständer anhälla derföre underdänigst det täcktes Eder Maj,t ofördröjeligen läta kungöra de nu beflutne förbättringar i Bewtllnings.
Förordningen, jemte dit hörande BiIngor neml.:
Reglor och föreffrifter till de skattstyldiges och TareringsmännenS samt wederbörandes efterrättelse.
F^r - Den 16 October. 267 Formulair till uppgift wid Mantalsskrif ning och Taperina Formulair till Berednings och TaperingSlängder, jemte förklaring deröftver.
Formulair till sammandrag öfwer Bewill ningen för h marje Län, Formulair till det General-Sammandrag öfwer hela Rikets Bewillning, tillika med Hemmans och Stadsjords efter sina Closter och grader uppskattade wärdén, hivilket af KammarNatten kommcr att till Bewillnings Utskottet wid nästa Riksdag öfwerlemnas.
, För at sä mycket säkrare winna likställig, het i Taxeringarne, och för framtiden erhälla nödige upplysningar i Ve ämnen hwilka anga Bewillningen, hafwa Riksens Ständer lätit författa och upprätta desta Acter.
En del tjena till upplysning wid Swensta Medborgares friwilliga handling att sig sjelfwe taxera:,en del till föreskrift wid sädane ätgärder af Ämbetsmän, som redan förut äro förestrefne och nu blifwit stadfästade, och om hwilkas werkfjällighet Riksens Ständer ä nyo fä t underdämghet utbedja sig Eders Kongl. Maj.ts Nädiga befallningar.
Ständer anhälla derjemte lika underdänigt det täcktes Eder Kongl. Maj:t i Räder anbefalla »vederbörande Landshöfdingar at ofördröjeligen läta trycka ett till. räckligt antal Blanquetter till sä beskaffade Tareringslängder som här blifwit föreflagne, för att öfiver alt i Riket nyttjas, samt der. jemte förständiga dem och Kammar-Rätten att lä 4 /> s63 .
Den 16 October. ta upprätta förenande Sammandrag och GeneralFörslag r enlighet med de projcytcrade Formulairen.
Hwad kostnaden för tryckningen af berör, de blanguetter angär, anser Riksens Stander den samma böra genom Landshöfdingarne för. skjutas af de inflytande Bewillningsmedlen, men at den sedermera mä ersättas pä det sätt att för hwarje Blanquette som requireras, betalas hwad papperet och tryckningen kostar.
Slutligen och dä Åtskilliga rättelser och tilläggningar i Bewillnings.
Förordningen nu skedt, samt detzutom är Riksens Ständer bekant, att wid de Taxeringar som innan anstalt fogades om inställning deraf blifwit förrättade, sä olika tillgätt, att pä somliga ställen, der Författningen blifwit noggrant werkställd, Be. willningen uppgätt till dubbelt ända til tredubbelt emot hwad efter 1800 ärs Förordning utgjordes, hwaremot den pä andra orter, utan twifwel af mitzförständ om den nya Försatt, ningens grunder, icke ens hunnit till förra Be. willningens belopp, hafwa Riksens Ständer trott det en granskning af ds werkställde Taxe. ringarne wore nödwändig, för at winna likhet i beskattningen öfwer hela Riket; hwartill Rik. sens Ständer äfwen förmoda de föreskrefne för. klaringarne öfwer Förordningen, noga eftcrfölj. de, stola bidraga.
I afseende härä fä Riksens Ständer äfwen hos Eder Kongl. Maj:t i un. derdänighet anhälla, det mätte den Nädiga Författning widtagas att bäde Berednings, och Taxerings - Comiteerne pä de ställen der Taxe. rin - Den 16 October. 269 ringarne redan blifwit werkställde ä nyo mätte sammanträda för att detze taxeringar öfwerse, och efter förekommande omständigheter, i enlig, het med Förordningen och nu skedde tillägg och förklaringar, rätta.
Akterst fä Riksens Ständer i underdänig. het meddela deras beslut, det för att sä widt sig göra läter en gäng erhälla ett till alla de. lar billigt och fullständigt Bewillnings System, och i ändamäl att för nästkommande Ständer bespara mycken tid och kostnad, sa wäl som för de personer ät hwilka handhafwandet af Be. willnings.Förordningen är anförtrodt, mä i Allmänna Tidningarne kundgöras, dels at en Belöning af Tre Tusende Riksdaler Banco kommer att tilldelas den, som till nästa Riksdag utarbetat och dä ingifwer ett sä fullständigt Förslag till BewillningenS utgörande, att det af Riksens ständer, efter deras BewillningsUrskotts hörande, i berörde afseende gillas och antages, dels att twänne andre belöningar af Ettusende Twähundrade och Åttahundrade Riksdaler stola utdelas ät dem hwilkas Förslag kunna finnas leda till wäsentelig nytta och upp. lysning i ämnet, men likwäl ej äga den fullständighet som i förstnämde project erfordras.
Riksens Ständer framhärda re. Swea Rikes til allmän urtima Riksdag sammankallade Ständer göre wetterligt:
Att sedan Wi jemlikt Regeringsformens föreskrifter efter 270 Den 16 October. efter fulländad granskning af StatS.Werkets tillsiänd och brister, sä wäl austogit serffilde SlinNnor till bebofwens fyllande som ock ätagil
Ost en deremot swarande ärlig Bewillmng, tilt beloppet lika med den hwilken wid ststsöiflutne Riksmöte fastställdes, eller Twä och en half Millioner Riksdaler, derunder inbegripne