Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är visserligen en bedröflig sanning, att djupt ingripande och häfdvunna missbruk icke brådstörtadt kunna afskaffas; men, då Kongl. Maj:t, uti Sin till Rikets nu församlade Ständer afgifna Nådiga Proposition i ämnet, ansett tiden vara inne till det gamla för buds-systemets ändtliga upphörande, och då Tuli-Committerades classiska arbets, gruadadt mindre på den abslracta theorien, än isynnerhet uppå en noga pröfning af nu bestående förhållanden, tillstyrker detsamma, så hade jag trott tiden vara inne att verkliggöra den så länge omtalade förbättringen.
För öfrigt skall jag ej belasta Betänkandet genom anförande af speciella anmärkningar, som till större delen skulle igenfinnas uti andra ledamöters reservationer: en vädjobana återstår ännu, den slutliga och afgörande pröfningen inom Riks-Stånden.” Af Herr Ribbing, B.\ ’’Att olika principer inom
Utskottet tidtals legat till grund för de beslut, som blifvit fattade under senare behandlingen af Tulltaxan, lärer icke undgå de respective Riks-Ståndens uppmärksamhet.
Så Lex. har i början förbudsprincipen och höga Tullbestämmelser, till och med artikeln Strumpor, varit öfvervägande, hvarefter dea förra alldeles upphört och de senare åtminstone ej tilltagit mer, än vid artikeln LinneVtifnader, hvarvid afseende fästats på den Norrländska husslöjdens upprätthållande.
Orsaken till detta vacklande och ombyte i princip kommer deraf, alt Ledamöter i Utskottet, som haft olika öfvertygelse, efterträdt hvarandra, hvarigenom den första majoriteten förvandlat sig till minoritet.
Det blir således för Riks-Stånden nödvändigt alt till enhet i princip omskapa Betänkandet; det må sedan blifva i den ena eller andra andan.
Jemte det jag, såsom ständig Ledamot af Utskottet, ansett mig skjdldig att härå fästa uppmärksamhet, vill jag äfven vördsamt tillkännagifva, att, ehuru jag helst önskade förbudens utgående ur Tulltaxan, jag ingalun Bih. till R.
Brot. 1840. 5 Sami. 1 Jfd. 22 Höft. 2 IG Bil. till Bevillnings-U tskottets Utlåtandet N:o 3o. da vågat att på förhand biträda ett beslut, hvarigenom man vore alldeles förhindrad att desamma vid någon serskild artikel tillämpa.
Dels har jag trott, att, innan någon större säkerhet blifvit lemnad, i afseende på en ordentlig näringsfrihet, man ieke borde på en gång vidtaga allt för fria beslut för den utländska handelsfriheten, dels har jag velat för mig lemna öppet att biträda ett enda förbud, nemligen mot export af Malm, hvilken jag anser böra sparas och gömmas, intilldess, som jag hoppas, friare Författningar i Bergsmanna-rörelsen komma att befordra förädlingen deraf inom landet, såsom lönande och indrägtig.
Att börja med torde man böra inskränka import af nu förbudna varor till de stapel-städer, hvarest credit-upplag är föreslaget att ega ram, nemligen Stockholm, Götheborg, Gefle, Carlskrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad, Uddevalla och Christianstad, men tillika föreskrifva vissa få år, hvarefter importen till alla Stapelstäder bör våra tillåten.
Hvad tull-bestämmelserna angår, har det, efter de upplysningar, jag kunnat inhemta, förefallit mig temligen gifvet, alt, till skydd för våra fabriker och näringar, ett maximum af a5 procents införsel-tull i allmänhet skulle vara nog, om icke allt för högt.
I eonseq nence härmed, har jag, med några få undantag, såsom vid ai tiklarne Jern, Linneväfnader, Linnegarn och Tråd, författat min speciella reservation, som härjemte vid fogas.
Utan att betvifla den omsorg, hvarmed Tnll-Committerade utarbetat sitt förslag, vågar jag likväl tro, att ännu mera torde böra göras för behandlingen af en så mångsidig och kinkig lagstiftning som Tulltaxan.
Jag tror nemligen, att, för att vara fullt eompetent som lagstiftare häri, det är nödigt att icke allenast hafva en fullständig kännedom om alla handlande och fabriksidkande nationers Författningar i denna väg, såväl i afseende på näringar sorn handel, utan äfven att noga vara underrättad, hvad verkningar dessa nationers mesurer i sådant hänseende haft intill den tiel, då man vill för oss upprätta en både på theoretiska och practiska grunder fotad Tull-lagstiftning.
Efter min åsigt, vore det väl, om Rikets Ständer till ernående af allt detta, anslogo en tillräcklig stimma penningar till resor i främmande länder för en eller 2:ne skicklige personer, endast i ändamål alt förskaffa fullständiga underrättelser härutinnan, hvarefter en jemn och oaflåtlig uppmärksamhet och conespondence borde underhållas genom vederbörande Bil. till Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N.o 3o. it Consuler, hvars embeten endast borde beklädas af Svenske eller Norske män och undersåtare.
Jag tror detta vara enda sättet att förskaffa sig någon visshet om hvad man bör vidtaga i denna fråga.
— Att förlita sig på hvad, sorn finnes anfördt i utkommande brochurer och flygskrifter, är fåfängt, äfvensom att endast på classiska verk grunda sina tillgöranden, utan att man med visshet känner utgången af det practiska uti Länder med olika local, folklynne och ekonomiska författningar samt dessas handliafvande.
De principer, hvarifrån jag för närvarande utgått, äro: a) Ått förbud och höga tullafgifter demoralisera genom frestelsen att smuggla och tullförsnilla; b') att denna frestelse med sina följder mera motverkar än underlättar fabrikernas, näringarnes och husslöjdens förkofran, emedan en smuglad och tullförsnillad vara kan säljas för bättre pris, än den ärligt förtullade; e) alt det i vårt land, med sina långa vintrar, är nödvändigt alt bevara hus-slöjden, hvilken bibehåller den minst bemedlade classen vid en tarflig och säker bergning; <£) att denna hus-slöjd, som nöjer sig med liten förtjenst, behöfver mindre skydd af höga pris, än fabrikerna; <f) att det strider emot all rättsgrund att beskatta den större allmänheten och förbise dess fördel till upprätthållande af ett enda eller FaLriks-intresset; samt f) att låga Tull-bestämmelser och goda controller bidraga till ärlig och liflig rörelse, till trefnad och belåtenhet bland mängden af medborgare.
J2 JBil. till Bevillnings- Utskottets Utlåtandej JY:o 3c. Tiillvärde, 1 Qvan- ;itetför Tull- jeräkn.
Inf,-Tull. Utf.-Tull.
Motiv för Reservationen.
Der inga aro anförde,, är en- dast Inf.-Tullen nedsatt, da den i Bet. varit bestämd till högre belopp änj25 proc.
R:dr| sk. r:st R:dr[ sk. 1 r:st R:dr|sk. | r;st af Tulivärdet. ylp oth ek s-v ar or i denna Taxa ej spec.
Eukla Mediciualier Bark.
T ri a F ri* a Första vilkoret för verksamhet är hälsa.
— Dess återvinnan- de bör ej fördyras. 2 Ek. . Beck. 1 tunna F r i F t i
Fri införsel tili Fabr:s förkof- ran.
Fri Utf. till befordran- de af Barkens förvandlande i penningar.
Den tages nu ej tili vara, emedan deu betalas för litet. — i tunnor .» t tunna 2 12 — 6 32.
Beckolja * Borstar.
Broderade Arbeten. 48 k:r, 100r:dr 1 20 32 — — — — Nöd v. för fabrikerna. 2 4.
Af Guld och Silfver, Äkta — — Oäkta xr~.
— Andra slag Bränvin och Sprit.
1 lod D:o 100r:dr 25 24 16 — 1 1 1 - 1 1 !
^Föremål för smuggling.
2 Af alla slag &c, % » Brod. f k:na 24 vy» Förbudet åstadkommer ej, hvad man dermed åsyftar: förmin*- skad consumtion.
— Möj- ligen uppmuntrar det till att Förvandla brödämnet till husbehofs-bränning — och deraf blifvande brist på bröd. 4. 2. Af Hvete } * ♦
Andra slag * Böcker.
På Svenska trjekte . 1 B.
D:o < F 1 ri i 6.
a F ri a Medel till upplysningens be- främjande består ej uti att försvära och fördyra åtkom- sten af de böcker, hvarur den skall inhemta*. ■— Bok- tryckerien här kunna täf- la med de Utländska.
Bil. till Bevillnings-Ucskottefs Utlåtande, N\o 3o. i3 R:dr | sk. | rst., Qvantitet för Tull - Inf.-Tull, Utf.-Tull.
Rtdr | sk. | rst.
R:dr sk jr:st Motiv för Reservationen.
Der inga äro anförde, är endast Inf.-Tullen nedsatt, di den i Bet. varit bestämd till högre belopp än 25 proe. af Tullvärdet» 20. — Cacao * .
♦ 1 U. — 5 — —— —. — i Chokolade ♦ D:o 12 . __ Circlar, Passare och'Cirkel- bes tick ♦ . * #
100 rtdr 20 S 16 — Fläsk . t. , . 1 JU. 40 — — — I ransa?’, galoner och snören 4 — — Andra slag ♦ # ^ 1 U. i — — — •— Garn.
Kard-UUs- 1 24 — Ofärgadt, otvimiadt och odu- bleradt . * i n. 18 —* —■ Gevär. . , * , lOOrtdr 25 — — , — .
Glas. 2 — — Boutöljcr, Burkar och Fla- skor (Ca rafi ner ej inber.) under | kanna l00 et. 24 _ ,,, , — , 6 32 — Från och med J till och med J kanna * ♦ D:o i 32 «; 14 — Af större rymd . ♦ D:o 3 24 — — — CA — — Fenster 1) hvit t 20 band 15 , _ 1 — — Andra slag, hvita eiler fär- gade ej specific. 1 B. *2 — — — Gäss. , 36 — Rökta * 1 st. 9, — — — 0 — Hagell alla slag * l U. 2 3. — — * 12 -— Harts • • . , 1 JU- 15 — — — Hattar. 3 — — Andra ltl'4- t et. 36 — — — 6 — — Af Ull, Hår elior Silk# 1 tt. i 24 — — — Hvad, som för befrämjande af vetenskap, konst och fabr*- k er Ur nödvändigt, bör erhållas af godjqualitet och för billigt pris.
Tullv. för lågt.
— Varan produceras ej i tillräcklig mängd.
Bör ej draga högre tull Sn Caffe, förr lägre — emedan Cacao innehåller kraftig föda — tå ej med Caffe — D:o D:o Tully, i Bet. för högt» VerHiga Tullv. för lågt, örn boul. på § k:na voro inb»- gripne i första bestSmmelsorn — men för högt vid den andra, tedan bout. ora I kanna ditflyttats. i4 Bil. till Bevillning',-Utskottets Utlåtande, N:o 3o. Tullvärde.
Qvan - t i tet foi Tull- Jeräkn. Inf.-Tull.
Utf.-Tull. R: d r j sk.| r:s t* Pt:dr! sk.| rist ftidr |sk. ) r:st — Af Läder, Fiskben, Papper Träd eiler Holter in. m. t st. — 35 — _ — 4 — Häktor, hakar och hyskor 1 — —* — Hängslen .
. 100 r:dr 25 — — — Imtrumenter. 50 „ ..
Musikaliska, Clavér och Positif . . . 1 st. 12 24 — — — Jern. 9 Tack- eiler Ballast af Berg- malin 1 Sk». et. v. 4 24 4 24 — I Af Sjö- och Myrmalm .
Utförsel för lägre Tull ef- ter serskildt ilad. till- stånd Kanoner, Stycken, Nick- hakar och Mörsare, o- stämolada och/ohorrade, Hällar öfver 1J t. tjock- lek samt lod och lödjor 10 öfver 1 Aklif vigt st.
. D:o 5 5 — T Motiv för Reservationen.
Der inga liro anförde, är endast Inf»-T«llen nedsatt, då den i Bet,, varit bestämd till hö°re belopp än 25 proe. af Tullvärdet.
Tully-* för lågt. afseende på Inf.- Tullen — kan ej smuggling eller Tullförsnillning med denna vara befaras i och för den höga tuilens skuld.
I afseende på Ötf.-Tullen är den upptagen till 50 proc., jför att stilla, den oro., sorn af Förbudets borttagande kan uppstå. -— Ytterligare nedsättning torde vid nästa Riksdag kunna ega rum. )et förbiseende i Betänkandet, som vid jemnförelse emellan Förbudet för Tack- och Ball.-Jern och tilläten utf* af Hällar samt Lod och Lödjor — är begängei — (innes lätt» malm torde icke i allmänhet böra utsättas, utan bestämmas efter underd» anhållan, emedan annars controilen blir svår» &c» synes böra vara något högre., än för Tackjern» Bil. till Bevillnings* Utskottets Utlåtande, N:o 3o. i5 Tullvärde.
R:dr|sk |r;s| 16 20 30 50 40 24 Gamla casserade Kanoner, Bomber och Mörsare .
Stang- platt J tum tjockt &c ....
Band- platt under | tums tjocklek &c.
Oförtente under % tum tjocka ....
Knif var.
Andra slag samt gafflar, ej spec Korgar af sammansatt eller såsom arbetade,ej specificerade ämnen.
Koj gmakare-arbeteu, ej spec.
Oxar ♦ . . . Krut Käppar, alla slag - , Lampor ...
Lin, ohäckladt . . Ljuskronor . . .
Lällerarbeten, ej spec.
Lakerade ... Metaller'.
Messing Arbetadt; alla slag gjuten, smidd eller prässad &c..
Mefwurst ^ Mjöl af vegetabilier 6icr Qvan- titet för Tull- beruku
Inf -Tull* Utf.-Tull, R:di ski| rist B:dr | sk. | rist 1 Skft st. v. 2 — — n — — D:o 4 — - 16 T D:o 5 - — 8 — B: o S lOOrldr D:o Bo 1 st. 25 4 — — — 25 , 1 25 1& 1 Cent. 10 lOOridr D:o t M. iUO r;dr 25 25 t 25 — 1 1 1 — — lOOndi 25 — — — — 1 U. 12 f. 1 u. 4 6 - i — Ordet Gamla vid casserade kanoner, &c«. torde behöfva bibehållas, till undvikande af underslef.
För Stångjern torde Utf.-Tullen ej böra b bjäs, dä afsatt-' ningen» är trög.
Motiv för Reservationen#
Der inga äro anförde, ur endast Inf.-Tulleni nedsatt, då den i Bet. varit bestämd till högre belopp- än25 proc. af Tuilvärdet* Infr-Tullen torde ej böra beräknas så hög för en oxe sorn en häst — men ej heller så låg, som för kor och ungboskap» Art. halfvar synes kunna utgå och inbegripas under kor och ungboskap#.
Förbudet onödigt och skadligt för Bergsmanna-induslrien.
— Försäljning af krut får ej heller ske utan af dem, sorn dertill erhållit tillstånd.
R.udim. för Fabr. och husslöjd. i£> Bil. till Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 3o.
Tullvärde»
R:dr | »k. j r:si Qvantitet för Tull bej akn.
Utfi Tull. R:dr|sk,| r:stjR:dr}slt• | ; :sl Motiv för
Reservationen* Der inga liro anförde, är endast Inf.-Tullen nedsatt, då den i Bet* varit bestämd till högre belopp än 25 proc. af l ullvärdet.
Nät af alla namn elier slag 100 r:dr 25 Ost. 1 . * Parmesan eller Rochefort 1 B. k — — Andra slag# „ k j? l JM. 1 Papper. ■5 Cardus, Carlier eller Kort, Förhydnings, Grått och Maculatur, Tobaks och an- nat omslags, samt tryck- o- liramadt och i packor . i i?
Parapluer och Parasoller 100r:dr 25 i 16 Potatis ... 1 tina Redskap och Machinerier eller delar deraf ej spec. lOOrtdr 20 3 16 — Rigabalsam . t <p 1 kma Sadelmakare - arbotcn , ej specificerade . lOOrdr 25 Salpeter.
5 — Oralfinerad . . , 1 L& 1 8 — Raffinerad * . .* 1 LXf. 1 Saxar.
Andra slag . « . 100r:dr 25 Silke.
Rått och ofärgadt $ ♦ F 20 — Färgadt, tviunadt och o- tyinuadt 1 B. 1 Sirup. —— 8 Socker, hruu eller hvit 1 B. — 12 40 12 It
Denna torde ej vara svår att skilja fran den vanliga.
Tillverkas ej inom landet i tillräcklig mängd.
Denna vara må anses lika mycket såsom föda till Boskap som menniskor, sedan den numera odlas i stor scala.
— -Lågt pris befordrar Ladugårds-skötseln, hvarpå ett förmonligt åkerbruks grund hvilar. 25 proc.
Tull hindrar för mycket åtkomsten af dylika medel till industriens förkofran, hvartill dö måste anses eom rå-varor.
Förbudet onödigt, när 25 proc.
Tull ar åsatt.
TullvUrdet i Bet* för lågt, för öfrigt samma anm. som Bid art. krut.
Råvara för Fabrikerna.
Latt att smugla.
— Nödvändigt för Fabriker och handtverkerier.
Förbud onödigt — då med den nu utsatta Tull våra Fabri - Bil- till Bevillnings-Ut skottets Utlåtande, N:o 3o. 17 Tullväide.
R:dr|sk. |r:st Qvan titetföi Tull beräkn - Inf.-Tull. R:dr |sk.| rist Utf.-Tull.
R:dr | sk. | rist [ Motiv för Reservationen.
Der inga äro anförde, är endast Inf.-Tullen nedsatt, då den i Bet. varit bestämd till högre belopp än 25 proc. af Tuilvärdet.
Skomakare-arbeten. 5 kor, Kängor, Tofflor och 2 2 Galoscher » 1 pär 32 — 8 - d töflor . ... d:o 2 — — —— Vndra slag . • * l00r:dr 25 1 “ ^löjduaror eller Fabrik s- Handtverks* och JManu- facturvaror, i Taxan ej nämnde . ♦ ♦ lOOrdr 25 — 5 — Smör ....
\ M. 1 12 * Socker.
IG Topp Candi och Kat g 1 ®. 4 * Speglar och Lampetter . O O 25 Spetsar.
Uddar och Blonder 30 — Silkes- o:h Linne- 1 U. 5 — 3 — Andra slag D:o 36 — Strumpor &C. 3 — Andra slag ... 1 U. 36 — Stål. 8 — Andra slag ... 100 st. 1 24 st. v.
Stålarbeten. ej specificeradf l00r:dr 25 __ 3 — Stärkelse, hvit • 1 M. 36 1 1 — Sågblad * » 1 U. 10 — 3 — Såpa <i % , * 1 JU. 36 — Säckar, nya, 16 tomma- , . -h 1 ill. 4 jBihi till B.
Brot. 5 Sami. i sif cl. 22 Haft.
Tullvärdet med 1 sk* 8 rst.
B:co. — Se vidare Bet.Njo 21 pag. 26.
Med dessa pris och Tull* bestämmelser kunna vära \ egna handtverkare betydj ligt undersälja de utländf ska.
Brist i Landet*
Förbudet behöfs ej — då ftibrikspriset nu för bästa vara
Ur lika med här utsatte Tullvärde.
— Se vidare Be v. IJtl.
K;o 21 p. 26. j-Lätta att smuggla.
Tullvärdet i Bet. något lågt.
Säljes under
Tullvärdet af landets tillverkning.
Värdemätning alltför godtycklig, vigt bör begagnas.
Då en säck väger minst 3 kommer han att kosta 1: 12, men köpes för högst 1 R:dr 18 Bil. till Bevillnings Utskottets Utiätande> N:o 3o.
Qvan- litet för Tull- beräkn Inf.-Tnll» Utf.-Tull» Motiv för Reservationen.
Der inga Uro anförde, är en- dast Inf.-Tullen nedsatt, dd den i Bet. varit bestämd till högre belopp Un25 proe.
Ft:dr| A 1 r:sf R:di | A.\ rist R:dr | sk. rist. 16 24 — — Tegel. Mursten . . *.
Taksten . . v 1000 st» D: o 4 6 — — — — Tullvärdet kanske något lågt i Bet.
Tullvärdet allt för högt i Bet* Det vanliga priset in i landet är 20 R:dr* Tobak.
För hela Artik len nedsättes In£*-Tullen frän * 33 | till 25 P c t 40 — Ull.
Alla slag . . 1 6 — Sorn an föres under en rubrik till förekommande af under- slef. — Om den skall skil- jas ät, bör endast Grof Is- ländsk komma i första klas- sen och all annan i andra* 12 Urband och Urkedjor .
Vitriol, grön- eller jern- 100r:dr it m. 23 5 — - — — 24 Wadd.
Bomulls . ♦ • 1 u. G i 8 TVax.
E’ärgadt 1 a. *4 1 1 13 32 33 20 2S 24 16 l6 — TVekar.
Lamp- ....
Ljus- . . # Win, alla slag pä Fasta- ger , . WäJnaclér » Felb eller Peluse . Taft, Kypert, Levantin Satin eller Sidensarge Sbawlar, Shawletter och an- dra Dukar . » Af Gaze eller annan gles väfnad &c. .
Alla andra slag ej mindre 1 u. 1 u. 1 k:na 1 K 1 U. 1 U. 2 8 6 28 20 16 32 — — - Finnes ej i landet — smuggla* starkt.
Lärer ej kunna bekommas i landet till erforderlig mängd* Lika Tull proc#, med nuva- rande taxa* Bil. till Bevvinings-Utskottets Utlåtande3 N‘,o 3o. 19 Tullvärde.
R:dr | sk, j rst.
Qvantitet föi Tu libera k.11 Inf.-Tull, Utf.-Tull.
Riilr | sk. | rst.
Rrdrjsk |r:st Motiv för
Reservationen* Der inga Uro anförde, är endast Inf.-Tull en nedsatt, då den i Bet. varit bestämd till högre belopp än 25 proc. af Tullvärdet, 32 16 16 10 16 16 slata oell enfärgade äu genom väfnadssättet &« Bomuls: Alngods Färgade.
. Demity, Percal' och Batist Gace, Halflinon, Musselin eller Nettelduk och Moll Sticktyg , piqué och tricot ....
Alla ej speciGcerade, genom väfnadssuttet facouerade Genom väfnadssättet släta, såsom Callico, Bomulslärft m. 11. . * Färgade.
Alla genom väfnadssättet släta enfärgade .
Väfda af garn utaf olika färger till väfnadssättet släta ....
Tryckta eller prässade
Andra slag ... Shawlar och Shaw letter och andra dukar.
Släta af fårgadt garn större eller mindre samt tryckta under 7 qvarters fyrkant, fransarne oberäknade \ . , Ylle.
Kläde, Dråp, Casimir, Halfkläde, Wadmal, Ratin. 1 u. 1 u. 1 u. 1». i u. 1 u. 1 u. I u. t IS 40 i 12 16 Lika med 1835 ari taxa.
Förhud behöfs ej , enär inhemska Fabriker och husslöjden godt kunna concurrera med utlänningen. 20 Bil. till Bevillnings-Ut skottets Utlåtaniej N:o 3o. TullvUrde, Qvan- titet för Tull- beräkn. Inf.-Tull. Utf.-Tull.
Motiv för Reservationen* Der inga äro anförde, är en- dast Inf.-Tullcn nedsatt, då den i Bet. varit bestämd till högre belopp än 25 proc* R:dr| sk. | r:st.
R:dr| sk. r:st R:drj sk. r:st ai tullvardet* 6 6 32 Gorder oi j och Casimir Shawlar, Shawl etter och andra Dukar af Ull och 1 ». i tf. 1 24 40 — — — “■ Att skilja Casimir af oli- ka färg fran hvarandra, anses obehölligt. (yffåull tillsammans ^ 36 Linne och Hamp: Blaggarn . . , Bolstervar . . ¥ Bulldan . , , . 1 ». 1 JSf. 1 U. 9 1 16 28 — _ 16 7 u - r — Bil. till Bevillnings-Utskottets Utlåtande j N:o 3o. 21 Af Herr Contracts-Prosten Nordhammar: '■'Uti Prosten Nibelii reservation, i afssende på tullen å caffe, instämmer jagså mycket mer, som jag varit i tillfälle att, på nära håll, se de förderfliga följderna deraf, att denna dryck af arbetsfolk begagnassåsom ersättning för föda.
Barnet, som på delta sätt näres, blifver utmärgladt och svagt.
Då den ringa kraft, som förefinnes, en gång behöfves, måste den äggas med starkare retelsemedel.
Härtill erbjuder sig bränvinet.
Förhållandet blifver således: icke caffe i stället för, utan caffe med bränvin, och dessa båda tillsammans i stället för föda.
Ännu begagna tilläfventyrs två tredjedelar af nationen föga eller intet caffe.
Jag kan ej deltaga uti någon åtgärd, ledande derhän, att denna nationens majoritet skall betungas med ett förut okändt behof, och ett sådant, som undergräfver dess physiska kraft, undergräfver dess ekonomiska bestånd och följaktligen undergräfver äfven dess moralitet.
Vidare reserverar jag mig emot Utskottets beslut att tillstyrka ti .-', låtelse till införsel af alla hittills förbudna väfnader till alla stapelstäder, i huru små fartyg som helst, och så snart som 1843.
Jag anser härigenom de inhemska fabrikerna hafva blifvit lemnade, i det närmaste, utan allt skydd.” Af Herr Prosten Lindmark: ”Emot Utskottets, genom votering, fattade beslut att åter till tjenstgöring insätta det icke längesedan, sorn mig synes, på ganska goda grunder, förafskedade förbuds-systemet, anhåller jag vördsamt att mig få reservera, emedan jag icke kan linna några så beskaffade skäl inom de respective Riks-Stånden vara anförde, som bordt kunna föranlåta Utskottet att frånträda dess i förra Betänkandet uttalade öfvertygelse om olämpligheten af ett system, hvilket, utan att i någon väsendtlig mon kunna skydda närir.garne, gifva en ohejdad fart åt det så allmänt öfverklagade och, så väl för Statens intrader,, som nationens moralitet, högst förderfliga smuggleriet.” Herr Stuart, Fr, C., instämde i denna reservation- Prosten Gahne äfvenledes.
Af Herr Prosten Nibelius: '■'Vid besvarandet af återremis en å lietänkandet N:o 21, bar Utskottet, frånträdande sin i nämnde Betänkande uttalade åsigt, föreslagit, alt förbud herde på åtskilliga varors in- och utförsel i tulltaxan bibehållas.
Med mia röst bar jag medverkat lill detta senare beslut, men derjemte trott och yrkat, alf, då frågan om, huruvida en vara borde till in- eller utförsel förbjudas, hörde till Rikets allmänna hushållning och Ständerna således, i delta afseende, enligt 89 § Reg.
For - Bil, till Eevillnings-ULskottets Utlåtande , N:o 3o. men, endast kunde ytlra en önskan, men det på Kongl. Maj:t allena berodde att härom besluta; så tillhörde det Utskottet att äfven för de artiklar, ä hvilka förbud föreslår, uppgifva tämpiga tullafgifter, för den händelse nämligen, att Kaigl.
Maf-t ansåg, det förbud för en eller flere af ifrågavarande artiklar icke borde ega rum.
Då delta mitt yrkande ej inom Utskottet kunnat göra ssg gällande, underställer jag det vördsamt Rikets Ständers ompröfning.
Skulle Kongl. Rlajri finna, alt förbiidet för en varas in- eller utförsel borde upphäfvas, men Ständerna för denna vara ej föreslagit någon tull, så sätter man genom denna underlåtenhet Kongl. Maj:t i nödvändighet, antingen att afstå ifrån ett, Regeringen tillhörande, prerogativ,—• eiler att å den vara, för hvilken förbudet lossas, bestämma tullafgiften, hvarigenom ett intrång sker i den Leskatlnings-rätt, sorn Rikets Ständer aliena tillkommer.
Vidare reserverar jag mig emot Utskottets beslut att frånträda den i Betänkandet N:o 21 föreslagna förhöjningen i tullen på Caffe ifrån 3 till 4 sk. per skålp, Då, enligt Tullspecialen, beloppet af det Caffe, som år 1838 till Riket iufoi tullades, utgjirde 3,992,770 skålpund och tillökningen af 1 sk. i tullen, förutsatt, att ett lika stort quantum införtuliades, skulle medföra en tillökning i Statens inkomster af öfver 80,000 R:dr JBtco, synes det mig ej vara öfverflödigt att undersöka giltigheten af de skäl, som inom Utskottet anfördes for den nu segrande meningen.
Dessa skäl voro hufvudsakligen 3:ue: 1:0 Anfördes, ”att om tullen å Gafle höjdes ifrån 3 till 4 sk., så skul”le tullinkomsten snarare minskas än ökas; erfarenheten visade nemligen, ”att, sedan ett friare tullsystem år 1828 antogs, tullinkomsterna ifrån den”na tid i betydlig moa ökats och sjelfva den artikel, hvarom här är fråga, ”nemligen Caffe, var, sorn det förmentes, ett evident bevis derpå, att nedsättning i tull medför en högre Statsinkomst; tullen å Caffe inbringade ”nu, efter 3 sk. per skålp., en högre inkomst, än på den tid, då den utgick ”efter 5 sL”
Som en synnerlig vigt lades på detta erfatenhetsbayis, må det tillåtas mig att något utförligare granska, om dermed bevises, hvad som åsyftas.
Alt tullinkomsten af Caffe nu är högre än år 1826, då den ännu utgick etter 5 sk., medgifves; men delta är en sak för sig; en annan fråga är, om den sedan skedda nedsättningen till 3 sk. är orsak till den ökade tullinkomsten.
Tulisp dalerne upplysa, att Bil. till Bevilln ings-Ut skottets Utlåtande, N:o 3o. År 1824 införtnllades å 5 sk. 1,265,135 skålp.
— 1825 dito a 5 sk. 1,706,547 dito. — 1826 dito å 5 sk. 1,928,696 dito. — 1827 dito a 3 sk. 2,581,5 a3 dito. — 1828 dito ä 3 sk. 2,532,ooo dito. —■ 1829 dito ä 3 sk. 2,808,000 dito. samt slutligen att år r 838 införtullades ä 3 sk. 3,992,770 dito.