Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungen att förordna: denna grundsats ock alltifrån det nuvarande statsskickets införande aldrig varit satt i fråga, och deraf följde, att Rikets Ständer icke egde rättighet att med full kraft och verkan samt oberoende af regeringen besluta om bibehållande eller borttagande af förbudsskyddet; fördenskull, och då 75 § Riksdagsordningen stadgade, att, med undantag af grundlagsfrågor och de uti 66. 69, 70, 71 och 72 §§ Regeringsformen omförmälda ärenden, uti alla öfriga mål tre Stånds mening jemte Konungens samtycke borde blifva gällande, men, der två Stånd stadnade mot två, frågan förfalla och saken förblifva vid det, som tillförene stadgadt varit; alltså, och som frågan om in- eller utförselsförbud vore att hänföra, icke till de mål och ärenden, hvilka uti nyssanförda fem §§ omförmälas, utan deremot till dem, hvarom 89 § Regeringsformen handlar, eller sådana, uti hvilka Rikets Ständer endast egde hos Konungen göra framställningar och yttra önskningar, och i afseende hvarå, förty, 75 § R. 0. borde tillämpas, kunde talmannen ej medgifva, att en fråga, hvarom Rikets Ständer ej egde beslutande-rätt, skulle kunna grundlagsenligt dragas under omröstning i förstärkt Stats-utskott, hvars egenskap och rättighet, enligt 69 och 71 §§ Regeringsformen, vore att, genom omröstning, utöfva Rikets Ständers beslutande-rätt; och då, för öfrigt den omständigheten, att Revillnings-utskottet, efter gammal häfdvunnen praxis, ensamt tagit befattning med ifrågavarande ärende, icke kunde förändra detsammas natur, enär 2 mom. 34 § Riksdagsordningen uttryckligen stadgade: att »sjelfva ämnets beskaffenhet efter grundlagen, men icke den hvarje serskildt
Utskott i allmänhet uppdragna befattning bestämmer, huruledes ett mål, i enlighet med Rikets Ständers deröfver tillhöriga beslutande-rätt, bör afgöras», hade talmannen, som icke heller fann frågans formela beskaffenhet hafva blifvit förändrad derigenom, att Kongl. Maj:t. uti Dess nådiga skrifvelse till Rikets Ständer med förslag till förnyad tulltaxa gjort framställning om införselsförbudens upphäfvande, med undantag för vissa artiklar i jern, på dessa grunder ansett sig böra vägra framställande af den begärda propositionen för det dermed åsyftade ändamål.
Hvad sålunda rörande ifrågavarande ärende inom Ståndet förekommit har Konstitutions-utskottet i öfvervägande tagit, och finner ej mindre hvad Ståndets talman anfört, angående den ekonomiska naturen af frågan om in- och utförselsförbudens upphäfvande eller bibehållande, än de slutföljder, han deraf dragit och på behandlingen af förevarande ärende tillämpat, i allo öfverensstämma med grundlagarnes stadgande:).
Härtill kommer ännu, att, då Kongl. Maj:t uti Dess Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer af den 7 December 1847, M 40, hvarjemte förslaget tili förnyad tulltaxa till Riksstånden afgafs, yttrar, det Han »velat öfverlemna - Konslilulions-Ulskotlets Memorial, N:o 51.
13 lemna detta vigtiga ärende till Rikets Ständer för den behandling, som af dem är beroende,» och i afseende å de motiver, som ligga till grund för Kongl. Maj:ts rörande denna fråga fattade beslut, låtit derhos bilägga det vid ärendets/föredragning inför Kongl. Maj:t i Statsrådet förda protokoll, men uti detta protokoll, i hvad det angår in- och utförselsförbudens bibehållande eller upphäfvande, endast förekommer, det »Kongl.
Majestät väl förklarat
Sig hafva önskat, att samtliga förbudsstadganderi, utan äfventyr för befintliga anläggningars bestånd, kunnat borttagas, men, på förekomna skäl, ansett betänkligheter deremot möta i afseende å vissa artiklar i jern, för hvilka nu varande tullbestammelser borde bibehållas, dock att eventuela tullafgifter, på förr öfligt sätt och för att något band icke måtte genom bristande tullbestämmelser läggas å Kongl.
Maj:ts rätt att förbuden upphäfva, äfven å sistnämnda artiklar borde af Rikets Ständer utsättas,» i anseende hvartill, Kongl.
Maj:t alltså förordnat, att »framställning om dessa eventuela tullafgifter till Rikets Ständer skulle göras,» men deremot »lemnat nådigt bifall till hvad Statsrådets samtlige ledamöter hemställt i afseende å upphörandet af öfriga förbuds - stadganden,» med mera; så följer häraf, att någon framställning hvarken om bibehållande eller upphäfvande af in- och utförselsförbuden i allmänhet, eller om införselsförbud rörande artiklarne under rubriken: »bränvin och sprit,» af Kongl.
Maj:t i sjelfva verket blifvit gjord, utan deremot att Kongl. Maj:t, som, i kraft af
Sin grundlagsenliga rätt, fattat Sitt beslut rörande in- och utförselsförbuden i tull-lagstiftningen, låtit i denna fråga till Rikets Ständer afgå framställning endast om utsättande af eventuela tullafgifter å de artiklar, för hvilka förbuden ansetts böra bibehållas.
Grunden för förfarandet, att å artiklar, för hvilka in- eller utförselsförbud i tulltaxan förekommer, utsätta eventuela tullafgifter, har ock af Kongl. Maj:t blifvit antydd.
Den är, att, då på ena sidan Kongl. Maj:t, i kraft of 89 § Regeringsformen, eger om bibehållande eller borttagande af in- och. utförselsförbuden, såsom om ett hushållningsmål, ensam besluta och förordna, men på den andra Rikets Ständer, enligt 60 § Regeringsformen, ega uti besluten om tullsatsernas fastställande en bestämmande röst, denna konflikt emellan Regeringsmaktens och Riksståndens wmsesidiga, grundlagsenliga rättigheter måtte afböjas sålunda, att tullafgifter å förbudsartiklarne af Rikets Ständer eventuelt utsättas, för att blifva verkliga och bindande, i händelse Kongl. Maj:t funne
Rikets väl fordra att, mellan riksdagarne, upphäfva förbuden och dertill ville begagna
Sin i grundlagen medgifna rätt; och då detta förfarande, såsom hittills utkomne tulltaxor utvisa, allt sedan de nu gällande grundlagarnes antagande blifvit af Rikets Ständer iakttaget Bih. till R.
Prot. 1847 och 1848. 3 Sami. 16 Häll. 3 14 Konslilulions-VtskoUets Memorial, N:o 31. och handhafdt, ligger äfven deruti ett bevis på praktiskt erkännande af Kongl Maj:ts grundlagsenliga rätt att, efter Statsrådets hörande, om in- och utförselsförbudens upphäfvande eller bibehållande i tull-lagstiftningen ensam förordna.
Hade åter Kongl. Majit funnit godt åt Rikets Ständer öfverlemna att gemensamt med Honom derom afgöra, skulle frågan bordt, såsom lagfråga, enligt föreskrifterna i 87 och 89 §§ Regeringsformen behandlas, och, i följd deraf, förfalla, då, såsom ock nu inträffat, två Stånd i sina beslut stannat mot två.
På grund häraf får Konstitutions-ulskottet förklara, att talmannen i Borgareståndet handlat i full öfverensstämmelse med grundlagarne, då han uti förevarande ärende vägrat framställa äskad proposition på hänskjutande af frågan om införselsförbudens borttagande för vissa under rubriken: »bränvin och sprit» hörande artiklar till afgörande genom omröstning i förstärkt Stats-utskott. häremot anmäldes af vice Talmannen herr Brinck, herrar Ekholm, Thorn, Billström, Sundler och Roth, samt riksdagsfullmäktigen N. F. Husberg.
Reservationer STOCKHOLM, TRYCKT HOS J O H. BECKMAN, 1848.
RomtiluUons- K
Isko Hels Memorial, N.o 32. 1 N:o 32.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Äng., kl. 7 e.'m. Memorial till Rikets Ständer, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riksståndens olika beslut, i afseende å Konstitutions-utskottets , i Memorialet N:o ig, framlagda samrnanj emknings-förslag till ändringar och tillägg uti 56 och 8i Reg.-Formen m. m., rörande Grundlags-frågors behandling.
Sedan Riksstånden till pröfning förehaft de sammanjemknings-förslag, hvilka Konslilutions-utskoltel, uti Memorial N:o 29, framlagt i anledning af återremisserna af Memorialet N:0 21, deruti Utskottet till giundlagsenlig behandling föreslagit åtskilliga ändringar och tillägg uti 56 och 81 §§ Regerings-formen samt 29, 4.9 och 7^ §§ Riksdags-ordningen, angående grundlagsfrågors behandling, och Utskottet af de från stånden inkomna protokolls-utdrag för den 29 och 3i Juli inhemtat, att Höglofliga Ridderskapet samt Iiögvördiga Presle-ståndet dervid godkänt berörde sammanjemkningsförslag, men Vällofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-ståndet desamma ogillat, med förklarande, att de icke funnit skäl frånträda sina, i anledning af Memorialet N:o 21, uti frågan fattade beslut, får Utskottet, på enahanda grunder, som de uti Memorialerna N:ris i3 och 28 framställda, härmedelst till Rikets Ständers pröfning öfverlemna följande, för de stridiga meningarnes afgörande, genom omröstning i Förstärkt
Ronstitutions-ulskott uppgjorda voterings-propositioner:
Fröt. 1847 § 1848. 3 Sami. i7 Höft, 2 Knn.slHulions-Viska! leia Memorial, N:o 32. 1.
Den, sorn vill, alt Konslitulions-utskottets, uti Memorialet N:o 21 sub N;0 1, först framställda och derefter, i anledning af återremiss, uti Memorialet N:o 2Q, omarbetade förslag till ändringar och tillägg uti 56och8r §8.
Regeringsformen och 1 mom. 2g, 3 mom.
49 oc'1 7^ §§•
Riksdagsordningen, skall, med den lydelse, det i Memorialet N:0 2geger, för grundlagsenlig behandling blifva hvilande till nästkommande riksdag, toste Ja ; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner
Nej, anses detta förslag icke blifva hvilande till nästpåföljande riksdag. 2.
Den, som vill, att Konslitulions-utskottets, i Memorialet N:0 21 sub Nm 2, afgifne och sedermera, i anledning af återremiss, uti Memorialet N.o 2g vidblifna förslag till ändringar och tillägg uti 56 och 8r §§ Regeringsformen, angående behandlingen af Konungens propositioner med förslag till grundlags-ändringar, skall blifva hvilande för grundlagsenlig behandling å nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, kommer såsom hvilande för grundlags-enlig behandling å nästkommande riksdag att antagas Bonde-ståndets, sorn dess gemensamma tanke i frågan framställda kontra-förslag, af följande innehåll: ”Andra momentet af 56 § R. F., som innefattar rättighet för Rikets
Ständer alt göra sina tankar gällande vid frågor om förändringar af stadganden i grundiagarne, bi belia 1 les oförändradt,” ”Regerings-formens 21 § erhåller följande lyde lse:
Denna Regerings-form —• — — — åstundan.” ”Vill Konungen bos — — — till Riksens Ständer afgifva.
Dermed förfares, såsom i 56 § stadgadt är.
Men icke må nnder någon förevänd - Konstltulions-Utskollels Memorial, A.o 32' 3 ning Riksens Sländer förr än å nästa riksdag propositionen till bifall upplaga.
Samtycka då alla Riks-slånden — — — — — sammanstämmande beslut.” tili i mom. 2g § Riksdags-ordningen förändras perioden: ”och förhålles dermed som i Regeringsformens 8i § stadgadt är,” till en så lydande: ”och förhålles dermed som i Regerings-formens 56 och 8i §§ stadgadt är.”
Stockholm den i Augusti 1848.
STOCKHOLM, f. d. Schultre’s Boktryckeri, 184-8.
Förstärkta Konstilutions-Utskottets Memorial, N:o 33.
I N:o 33.
Ank. till E-xp. Utsk. den 8 Aug., kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med berättelse angående förloppet af verkställda omröstningar inom Förstärkta Konstitutions - utskott et.
Förstärkta Konstitutions-utskottet har under denna dag sammanträdt för att, enligt 56 § Regeringsformen, rösta öfver nedanstående, i behörig ordning gillade voterings-propositioner, och får härmed till Rikets Högloft.
Ständer vördsamt inberätta huruledes dessa omröstningar utfallit: r.sta Voterings-propositionen (Mern.
Den, sorn vill, att Konstitutions-utskottets uti Memorialet N:o 5 afgifna förslag till ett tillägg til! 72 § Regeringsformen skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; den, det ej vill, röste
Ner, vinner A ej, anses det föreslagna tillägget icke böra i grundlagen inrymmas.
(Förslagets lydelse:
Regerings f or men, % 72. »Riksens Ständers Bank — —* — — göras kunna.
Dessa sedlar skola vid anfordran, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas,.).
Voteringen har, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med: sextioett
Ja, och sjutton Aej. D(li. lill R.
Prel. 1847 & 1848. 3 Sami. 18 Häft. 1 2 Förstärkta Jlonstitutions-Utskottets Memorial, N:o 33. 2\dra Voterings pr opositionen (Mern.
N:o 30-}.
Den, som vill, att livad Konstitutions-utskottet uti Memorialet N:o 16, angående Åtskilliga Bevillnings-utskottets åligganden, föreslagit såsom ändring eller tillägg uti 53, 69, 70 och 71 §§ K. F. samt 1 och 2 mom. 31 § R.
O. skall, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, varda dessa förslag icke antagna att hvila till nästa riksdag.
Re ge r ings f o r men, § 53.
Riksens Ständer välje ; ett Bevillnings-utskott, att be handla bevillningsfrågor; ett Banko-utskott — — — — deruti Iöreslå.
Regeringsformen, §69.
Uppstå antingen hos Riksens Ständers plena gemensamt, eller uti något af riksstånden, betänkligheter Riksgälds-kontorets styrel se och förvaltning; afgöres saken efter tre stånds beslut.
Förena sig icke minst tre stånd uti sammanstämmande beslut • då skall — — — —ouppbruten genast föi störas.
Regeringsformen, § 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings-utskott åligge: att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillningens utgörande: att förslagsvis beräkna de blifvande inkomsterna enligt de serskilda bevillningarne: och att, sedan Statsverkets Furitärkla Konstilutions-Ulskolleti Memorial, N:o 33. 3 behof äro utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och i sammanhang dermed till Riksens Ständer afgifva förslag till bevillningsstadga.
JR eger ing sformen, § 71.
Förena sig icke samtlige
Riksstånden om grunderna för någon bevillning, sättet tor deras tillämpning, eller bevillningens fördelning till utgörande; då skall saken öfverlennäs till afgörande, på det sätt 69 § föreskrifver, åt Stats utskottet, förökadt — ; förkasta de detsamma i någon sådan del, då skall det åligga Bevillnings-utskottet att — för slag har afseende.
Riksdagsordningen, § 31, 1 morn.
Bevillnings-utskottet skall bestå af — — —.
Detta utskott åligge: att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande', att förslagsvis beräkna de blifvande inkomsterna, enligt de serskilda bevillningarne: och att, sedan Statsverkets behof äro utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och i sammanhang dermed till Riksens Ständer afgifva förslag till bevillning sstadga.
Utskottet må derjemte uti bevillnings fr ägor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. 2 mom.
Yppar sig den i Regeringsformens 71 § omförmälda skiljaktighet; förfares så som i berörde § stadgadt är: åliggande det Bevillnings-utskottet, då dess förslag i en eller flera delar blifvit lörkastadt — — — ofvan föreskri fvet är.) 4 Förstärkta Konstitutions-Vtskottets Memorial, N:o 33.
Voteringen liar utfallit med:
Fyratiosju
Ja; och Trettiotvå Nej. zb-s. iwald Isbo; us naim tisri n9gnh9)oY • 3:dje Voter ingspr opositionen.
(Mern.
N:o 30.}
Den, som vill, att Konstitutions-utskottets uti memorialet
N:o 18 föreslågna ändring?r och tillägg uti 36 och 43 §§ K. O., angående sammansatta utskott, skola, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner iVe/, komma dessa förslag icke att hvila till nästa riksdag.
(Förslagets lydelse'.
Riksdag sordningen, § 36. 5 mom. (nytt moment.) 1, 2, 3, 4 momenterna utan ändring. 5:o
Finnér sd sammansatt Utskottj som i 4$ § sägs, sig järs tärkman g behöfva: då skola dertill af hvarje utaf de uti det sammansatta ingående
Utskotten ytterligare tvenne ledamöter af hvart stånd utses.
Riksdagsordning en, § 43.
Varder ärende af något Riksstånd till flere Utskott rernitteradt, eller anser ett Utskott nödigt att, till öfverläggning om något ärende af vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda; då skola från hvartdera ajde Utskott, som till gemensam öfverläggning sammankomma bära, två ledamöter af hvarje ständ dertill utses.
Finnes förstärkning nödig. )örhålles så som i 5 mom. 36 § sagdt är.
Förstärkta Konstilulions-Utskotteti Memorial, N:o 33.
5 Sålunda sammansatt Utskott ege rätt betänkande i frågan till Riksens Ständer afgifva, utan att Utskottens öfriga ledamöter deri taga del.
Finner Banko-utskottet — — — sammanträde rum.) Voteringen liar, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med:
Femtioåtta Ja; och Tjugu Nej. 4‘.de Voteringspropositionen.
RIHAM TILL SåTOlKBS UUH&8-8U&QIDOD8 PROTOKOLL VID Ija&ttina Bikida^en i Stockholm * Åren 1853 oell 1854.
IIOIDE 8AHL1IGEI. Riks-Ståndens Protokolls-Utdrag, som innefatta Remisser och Beslut.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Högv, Preste-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den '19 November 4853.
Sl D.
Beslöt Preste-Ståndet, att främmande åhörare må tillåtas vara tillstädes vid Ståndets öfverläggningar under innevarande riksdag, och skulle för ordningen härvid tjena till efterrättelse de föreskrifter, som sednaste riksdag i detta hänseende voro faststälde.
S. B. Almqvist.
Ridderskapet och Adeln den 21 November 1853. S. D. Beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att läktaren å riddarhus-salen må under innevarande riksdag upplåtas för främmande åhörare, som önska bivista Ståndets öfverläggningar, samt att med utdelningen af biljetter dertill må förhållas såsom hittills varit öfligt.
Ridderskapet och Adeln att bibehålla den nu likasom vid de sednaste riksdagarne för det Höglofl.
Ståndet i Operahuset inrättade klubb.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Hederv. Bonde-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 21 November 1853. S. D. 1 enlighet med hvad vid föregående riksdagar vanligt varit, beslöt Ståndet, att äfven under denna riksdag upplåta läktaren i dess sessionsrum för främmande åhörare, 1 den mån utrymmet sådant medgifver.
John Roy.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Med bifall till en i gårdagens plenum väckt och på bordet lagd motion af Grefve Lagerbjelke, Gustaf, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, på grund af 36 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, för sin del besluta nedsättandet af ett särskildt utskott, bestående af 24 ledamöter, 6 från hvarje
Stånd, för att behandla frågor, angående bränvins tillverkning och försäljning, äfvensom att inbjuda de öfriga Riks-stånden, att uti samma beslut instämma; och skulle, enligt derom af herr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolf, gjord begäran, ett af honom denna dag afgifvet yttrande, innefattande reservation emot Ridderskapets och Adelns ofvanberörde beslut, jemte denna inbjudning Medstånden tillställas.
Prat. 18S3—1854. 9 Sami. 2 Prot.-Utdrag den 23 och 33 November 1853.
Högvälborne Herr Grefve och Landtmarskalk, Högloflige Ridderskap och Adel!
En viss Herr Gripenstedt i verlden gjorde sig vid en riksdag mycken omak för tillvägabringandet af ett bränvinsutskott, men vann för denna sin älsklings-idé endast namnet.
Jag tror att det äfven bör stanna dervid, att af detta Utskott icke blir annat än namnet, fullt öfvertvgad, att Ridderskapet och Adeln, långt ifrån att anse nödigt att belasta riksdagen med nya Utskott, skola hafva det förtroende till ledamöterna af de vanliga Utskotten, att de anse dem lika väl kunna behandla frågan im bränvinets tillverkning, ordnandet och reglorna derför, som de flera andra lika vigliga om icke vigtigare frågor.
I öfrigt är den af Herr Grefve Lagerbjelke framställda sats, om det färre antalets företräde vid frågors behandlande och utredning falsk, i sin följd ledande till envälde och dess antagande och tillämpning inom en representant-församling farligt; emedan om frågornas behandling och utredning öfverlentnas åt ett mycket ringa antal, ensidiga åsigter och äfven till och med enskilda afsigter då lättare kunna göra sig gällande.
Jag vågar för min del bestrida inrättandet af det af Herr Grefve Lagerbjelke föreslagna Bränvins-Utskottet; men skulle Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifalla Herr Grefve Lagerbjelkes motion och den komma att kommuniceras med Medstånden, anhåller jag, att hvad jag nu yttrat måtte såsom min reservation få åtfölja remissen. N. II.
Munck af Rosenschöld.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Beslöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln att med de öfriga Riks-stånden kommunicera och till det blifvande Stats-Utskottet remittera: l:o Rikets Högloft.
Ständers, år 1851 församlade, Revisorers berättelse om den då verkställda granskning af Stats-verkets jemte andra allmänna fonders tillstånd och förvaltning under åren 1848 och 1819, tillika med de i anledning af denna berättelse, utaf vederbörande förvaltande embetsverk och myndigheter till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifna utlåtanden och förklaringar; 2:o Bemälde
Revisorers berättelse om granskningen af de under Kongl. Kommerse-kollegium ställda fonders och medels förvaltning, jemte nyssnämnde
Kollegii deröfver afgifna underdåniga utlåtande; samt 3:o Samma Revisorers berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning.
> S. D. Beslöt Högloll.
Ridderskapet och Adeln, att med de öfriga Riks-stånden kommunicera och till det blifvande Banko-Utskottet remittera: l:o Kikets Höglofl.
Ständers, år 1851 församlade, Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af så väl Bankens och Tumba bruks räkenskaper för åren 1849 och 1850, som äfven dessa Verks styrelse och förvaltning under tiderymden från sednaste riksdags början; samt 2co Rikets Höglofl.
Ständers, år 1853 församlade, Revisorers berättelse, angående verkställd revision af Banko-verkets förvaltning och räkenskaper.
Ridderskapet och Adeln. 6. D. Föredrogs och lade» till handlingarn#
Maj:t» I Riks-salen den 24 Prot.-Utdrag den 36 och 28 November 1853. 3 dennes upplästa Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag.
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess styrelse sig tilldragit, sedan sistlidne riksdag.
S. D. Anmäldes hafva blifvit Ståndet delgifven Kongl. Maj:ts vid riksdagens öppnande å Riks-salen den 24 innevarande månad upplästa Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess styrelse sedan sista Riksdag sig tilldragit.
Denna nådiga Berättelse skulle vid handlingarne förvaras. / » Utdrag af Protokollet, hållet hos Vällofl.
Borgare-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 26 November 1853. S. D.
Maj:ts den 24 dennes å Rikssalen gifna Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess styrelse sedan sista riksdag sig tilldragit.
Ex protocollo. E. G. Runeberg.
Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs och upplästes ett hos Ståndets Elektorer vid sammanträde denna dag hållet protokoll rörande förrättadt val af Ledamöter för Bonde-Ståndet i de uti 28^36 §§ Riksdags-Ordningen föreskrifna Rikets Ständers Utskott'’, och inhemtades deraf, att följande blifvit till Ledamöter och Suppleanter uti nedannämnde Utskott utsedde nemligen: / Konstitutions- Utskottet, Ledamöter: Anders Andersson från Skaraborgs län, Pehr Sahlström från Stockholms län, Förre vice Talmannen Per Eriksson från Wermlands län, Carl Ersson från Westmanlands län, Johan Persson från Upsala län, och Pehr Bengtsson från Kalmar län.
Gustaf Hultman från Örebro län, Carl Dahlgren från Elfsborgs län, Per Nilsson från Malmöhus län, och Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län: Prot.-Vtd.rag I Stats- Utskottet.
Ledamöter: Matts Persson från Stockholms län, Måns Mänsson från Kalmar län, Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län, Daniel Andersson från Hallands län, Ola Månsson från Christianstads län, Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län.
Pehr Mattsson från Ves/er-Norrlands län, Henrik Andersson från Orebro län, Erik Mallmin från Westmanlands län.
Elof Andersson från Wermlands län, Nils Nilsson från Orebro län, Johannes Bengtsson från Christianstads län, Olaus Börjesson från Götheborgs och Bohus län, Anders Jonsson från Skaraborgs län, Nils Svensson från Blekinge län.
I Bevillnings- Utskottet.
Anders Jansson från Westerås län, Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län, Jonas Christoffersson från Wermlands län, A. G. Sandberg från Westerbottens län, Josef Holm från Stockholms län, Anders Persson från Orebro län, E. M. Falk från Skaraborgs län, Anders Pehrsson från Östergöthlands län, A. J. Sandstedt från Jönköpings län, J. P. Danielsson från Kalmar län, Nils Larsson från Jemtlands län, Johannes Nilsson från Malmöhus län.
Håkan Pettersson från Blekinge län, Anders Andersson från Östergöthlands län, E. J. Budberg från Kalmar län, Nils Svensson från Christianstads län, Olof Olsson från Westerås län, Anders Bäckström från Norrbottens län, Olof Persson från Westerbottens län, och Jöns Persson från Blekinge län. 1 Banko-Utskottet.