Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Invånare skulle Vienna någon förmorr af att tillhöra den på 20 mils afstånd förlagda Däns-Styrelsen i Gefle, i stället för den i Östersund, dit de hafva 8 mil, bär Kongl.
Majit, som Stats-samt Allm, Bese. o, Oec-Utsi.
N:o 41. 3 funnit all fråga om denna förändring för närvarande böra förfalla, ej eiler kunnat till Rikets Ständers i ämnet gjorda hemställan lemna Dess Nådiga bifall.
I sammanhang med dessa upplysningar, har till de förenade Utskottens kännedom kommit, att Hede, Svegs och Wemdalens Socknemän inom Herjeådalen, uppå erhållen underrättelse om Riksdagsfullmägtigen Bångs ifrågavarande Motion, vid allmänna Socknestämrnor den 15 Februarii och den 1 Mars innevarande år, beslutit hos Kongl. Maj:t Underdånigst bönfalla, att, då Herjeådalens återförenande med Gefleborgs
Dan, i stället att för denna Province medföra någon fördel, tvärtom komme att tillskynda densamma flera olägenheter, såsom att Bref till Gefle nödvändigt måste, till betydligt ökad kostnad för Correspondenterne, passera Delsbo, Hudiksvalls och Söderhamns Post Contoir, i stället att fiir närvarande gå directe till Östersund; att Herjeådalens Bevärings»ynglingar, 60m hittills blifvit exercerade på Frösön, som följd af den föreslagna förändringen, skulle komma att till vapenöfningar sammandragas vid MoUäger, dit de öfre Socknarne inom Herjeådalen hafva dubbelt så lång väg, som till Frösön; samt att de af ortens invånare, som i allmänna eller enskilda angelägenheter hafva af nöden att besöka Dandshöfdinge Residencet, räkna 12, 4 Stats- samt Allm. Eesv.o. Oee.- Ursk. ZJtl.
N.-o 4 1.' 14, 16, högst 20 mil till Östersund, men deremot 28, 30, 36 till och med 40 mil till Gefle, Kongl. Maj:t Nådigst måtte tillåta, att Herjeådalen får förblifva med Jemtlands Höfdingedöme förenad.
Under sådana förhållanden, har det synts Utskotten ganska tvifvelaktigt, huruvida någon förmon skulle tillskyndas
Herjeådalens invånare genom denna orts återförläggande under Gefleborgs Jjän, och då det är högst sannolikt, att Kongl. Maj:t, uppå hvars Nådiga pröfning ofvanberörde Socknars underdåniga ansökning för närvarande beror, icke skulle af en förnyad framställning å Rikets Ständers sida, göra någon ändring i Dess, under den 20 Januarii 1824, i detta ämne redan fattade Nådiga Beslut, serdeles och då ortens invånare nu mera emot en sådan återförening i underdånighet framburit ganska talande skäl, tillstyrka Utskotten vördsamt, det behagade Rikets Högloft.
Ständer, med ajslag u. Riksdags Fullmägtigen Bångs oftaberörde mo• tion, Idta densamma till all vidare påföljd fä förfalla.
Trenne Ledamöters serskilda tankar i denna fråga öfverlemnas härjemte vördsamt.
Bil. t.Stats s.Allm.Besv.o.Oec.*.ZJtsk.Utl.N:o 41. 5 Reservation af Herr Contracts-Prosten Agrell:
I frågan om Herjeidalens sorterande under Jemtlands Län, kan jag ej annat än yttra min reservation emot Höglofl.
Utskottens beslut.
Denna Province, som af ålder lydt under Gefleborgs Län, blef, utan inbyggarnes hörande, emot deras önskan och till deras verkliga skada, förlagd under Jemtlands Län, vid den företagna nya indelningen af Länen i de norra orterne.
Herjeidalens förnyade önskningar, att få återkomma under Gefleborgs Län, understödjas af så många talande skäl och bevekande omständigheter, att det synes mig vara en hårdhet att icke fästa derå något afseende.
Provincen är ringa bebodd och af naturen mycket vanlottad, i jemförelse med andra orter, men oaktadt climatets hårdhet och markens otjenlighet för åkerbruk, ega dock inbyggarne sin tarfliga utkomst genom sträng sparsamhet och idkande af boskapsskötsel, hvars afkastningar de afyttra i Gefleborgs
Län och hvarifrån de hemta de för deni oundgängliga förnödenheter.
Uti Jemtland finna de ej afsättning på de varor de kunna aflåta, och de varor de behöfva finnas icke eller derstädes att tillgå.
Deras handel sker i Gefle och Helsinglands Städer.
Dit forsla de om sommaren 6 Bil.t.Stats- s.Allm Besv. o.Oec.-Utsk.
N:o 4 1. sitt smör, om hosten sin boskap och om vintern sin fogel, sin talg och sina skinnvaror samt hemföra tillbaka spannmål, salt och andra förnödenheter.
I detta sociala och commerciela förhållande med Gefleborgs
Län äro de satte af naturen och behofvet, men i politiskt afseende sortera de under Jemtlands Län, Olägenheterna häraf äro ögonskenliga.
Om de nu, såsom fordom, borrie under Gefleborgs Län, kunde de, vid sina färder eller vandringar dit, tillika hos LandshöfdingeEmbetet, utan serskildt besvär och kostnad, inlemna eller utlösa handlingar och expeditioner, ej mindre för egen än för andras räkning?
men nu måste de i ett motsatt väderstreck företaga långa resor till Östersund i och för deras vid Landshöfdinge-Embetet derstädes nödiga rättegångs- eller skuldfordringsmål, eller ock till sakernas bevakande betala ofta nog dyrlejda Gommissionairer.
— I ett annat afseende äro de likväl ännu fästade vid Gefleborgs
Län, de böra nemligen till Vester-Norrlands lagsaga, och tnåste således årligen vid Lagmans-Rätten i Helsinglands
Städer fullfölja sina vid Härads-Rätten vädjade Rättegångsärenden.
De ryckas säle. des än hit och än dit, än till Ostersund norrut, än till Gefle söderut, än till Helsinglands Städer österut.
Härigenom måste de vidkännas kostnad, tidspillan och afbrott i deras arbete, en förlustså mycket kännbarare, sorn de endast genom ihärdig arbetsflit och sträng Bil.t.Stats s, Allm.
Besv.0 Oec.-Utsk.Utl. N:o 41. 7 sparsamhet kunna ega sin nödiga bergning.
— Jag är öfvertygad, att, om förhållandet helt enkelt framställdes för Kongl. Maj:r, skulle ortens, genom dess Ombud vid Riksdagen, yttrade önskan säkerligen mötas af Nådigt behjertande, och Herjeådalens
Inbyggare åtminstone förunnas den förmon att blifva hörde, i afseende på deras skiljande från ett Län, som för dem är i så många afseenden främmande, och deras återförening med ett annat, som de fordom tillhört, dit de föra hvad de kunna afyttra, och hvarifrån de hemta hvad de behöfva uppköpa, samt hvarest de vissa årstider uppehålla sig, för att med arbetsförtjenst förvärfva sitt dagliga bröd.
Jag hoppas så mycket mer Nådigt bifall till denna orts återinförlifvande med Gefleborgs Län, som derigenom icke någon ökad utgift af Staten skulle erfordras.
Alla de skäl, som kunna användas för den skedda förläggningen af Herjeådalen under Jemtlands Län, måste vika för det enda motskalet, att Herjeådalen derigenom blifvit lidande, och att dess framtida bestånd och förkofran till en hufvudsaklig del beror på dess återförening med Gefleborgs Län.
I denna reservation instämde Carl Bergman från Gefleborgs Län och Anders Ericsson från Jemtlands Län. 8 Stats* samt Allm, Besv. o.OecrUtsk.
N043.
Besv. o. Oec.*Utsk Uti.
N-.o 45. 9 N:0 42.
Ank. till Exn.-Utsk, d. 7 Jolit 1829.
I Hemställan om upphörande af den Kronan hittills förbehållna optionsrätt till de uppå Krono-Skattejord växande Mäste- och Storverks-träd.
Di genom det, under den 25 sistförflutne Maji, från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten afgifna Betänkande, i anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Proposition rörande Ekeskogarne i Riket, en fri dispositionsrätt öfver nu eller framdeles å Krono-skattejord växande Ekar, blifvit hos Rikets Höglofi.
Ständer tillstyrkt att, emot stadgade lösningsvilkor, Skattemannen beviljas, hufvudsakligen ur den af Kongl.
Majit och Rikets Ständer redan gillade grundsats, ’’att hvar och en bör ega hvad han uppå sin jord frambringar,”' men genom 10 Cap. 3§. j Morn.
Byggnings-Balken ännu är föreskrifvet, ’’att Ma6teträd, som på skattejord
Ennes, ej må huggas eller säljas förr, än det Kronan hembudet är, vid bot af Femtio daler’’, samt nu upplyst blifvit, att denna Kronan förbehållna uråldriga optionsrätt till Mäste- eller Storverksträd icke under de fyratio sista iren varit för Rikets Flotta be - gagnad, enär det ansetts och ännu anses vida fördelaktigare att af enskilde Speculanter pa leverans betinga dylikt för Kronans varf behöfligt virke, än att detsamma i aflägse belägne Provincer låta upphugga och med dryg kostnad till Flottans stationer transportera, hafva Utskotten, med begagnande af den rätt: ’’att brister i de allmänna hushållningsanstalterne anmärka och förändringar deruti föreslå’*, som genom 34 §.
Riksdags-Ordningen blifvit Allmänna Besvärs och Oeconomie- Utskottet tillagd, vördsamt skolat tillstyrka Rikets Hoglofl.
Ständer, att sjelfve besluta och derefter i underdånighet begära Kongl.
MajUs Nådiga bifall till ändring och upphäfvande af berörde moment i Allmänna Lagen; och hemställa Utskotten derjemte, det skall egaren till hvarje helt Krono skattehemman och, i förhållande dertill, egare till hvarje mindre hemmansdel af sådan natur, såsom vederlag för den nu och framgent erhållande fria dispositionsrätten öfver alla antingen redan befintlige eller framdeles uppväxande Masteoeh Storverks-träd, till den under RiksgäldsContoirets vård ställda Skogs - PlanteringsCassan, i samma ordning, som för lösen af Ekeskog fastställd är, erlägga Tjugufyra skillingar Banco; dock med undantag för de hemman och hemmansdelar, af Kronoskattenatur, som Ekeskog efter af Rikets Höglofl, Ständer gillade lösningsgrunder sig förvärf - l o Stats• samt Allm.
Besv. o. Oec.- Utsi.
UtLN.o 4 3, va, och för hvilka hemman Masteträd må anses under samma lösen jemväl inbegripne.
Stockholm den 2 7.*de Junii »829.
N;o 43.
Ank. till Exp.*Utsk, d. 7 Julii 1829.
Ytterligare Utlåtande, med anledning af erhållna återremisser å Utskottens gemensamma Betänkanden, N;ris 9, 11 och 24.
Till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie •
Utskotten hafva nedannämnde Utlåtanden blifvit återremitterade.
Från Högloft, Jiiilderskapet och Adeln: N:o 11, i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtna Nådiga skrifvelse om befrielse för Tynderö Socken i Vester* Norrlands
Län från deltagande i ordinarie rotering.
Stats- samt Allm-Besv.o. Otc.-TJtsk. Utl.N-.oi1}. 11 Från Välloft, Boigare-Ståndet’-
Nto 9, i anledning af gjord hemstäl* lan om en Bros uppförande på något afstånd från Qvicksunds färjeställe, N:o 24, med anledning af Herr Mernsens hemställan ora anslag af allmänna me* del till utvidgande och förbättrande af Warbergs hamn; men enär, enligt de sammansatta Utskotten tillhandakomme Protocolls-Utdrag, blifvit bifallne:
Utlåtandet N:o 11, af Högvördige Preste-Ståndet dep 29 April detta år; af Vällofl. Borgare-Ståndet, under] samma dag; af Hedervärda Bonde-Ståndet den 24 i sistnämnde månad.
Utlåtandet N:ö 9, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 7 Maji; af Högvördige Preste-Ståndet den 29 April; af Hedervärda Bonde-Ståndet den 24 April. i 2 Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.- Utsh Utl-No 43, Utlåtandet N:o 24, Af Högloft.
Ridderskapet och Adeln <den 23 Majii af Högvördige Preste-Ståndet den 25 Maji; af Hedervärda Bonde-Ståndet den 22 Maji.
Och, enär vid sådant förhållande, de arén* den,hvilka utgjort föremål för berörde Betänkan, den, blifvit af Irenne Riksstånd, i den ordning 69 g. Regerings-Formen, jemförd med 49 §• 3 Morn.
Riksdags-Ordningen, omförmäler, grundlagsenlig! pröfvade och afgjorde, samt de inom det fjerde Ståndet väckta anmärkningar sålunda icke kunna föranleda till ändring i de redan fattade besluten, hafva Utskotten, hvilka härigenom äro hindrade att med dessa frågor någon vidare befattning taga, skolat sådant inför de respectiye Riks-Stånd, sorn återremisserne beslutat, vördsamt anmäla.
Stockholm den 2 Julli 1829.
Stats• samt Allm,Besv.o.Occ.*Utsk.Utl.N:o 44, i 3 N:o 44.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 7 Julil 182g.
Ytterligare Utlåtande, i frågan om inställande af all påbörjad eller verkställd indelning till ordinarie rotering af hittils oroterad jord.
Vid föredragning i de respective RiksStånden af Stats- och Oeconomie- Utskottens utlåtande, Njo 18, i anleuningaf Herr Grefve Frölichs, David, Motion om inställande af all påbörjad eller verkställd indelning till ordinarie rote» ring af hittils oroterad jord, har detsamma blifvit af Högvördige Presteståndet bifallet, hvaremot, med erinran i allmänhet, att Utskottens berörde
Betänkande icke innefattade svar å den framställda frågan, då Utskottens yttrande, i stället att vidröra den af Kongl. Majtt efter 1823 års
Riksdag anbefallda ordinarie rotering af hittills uppå sådant sätt icke roterad jord, hufvudsakligen fästat sig vid extra roteringsjemkningen, hvars slutliga pröfning 1823 års Ständer åt Kongl. Majtt underdånigst öfverlemna!, blifvit anmärkt och yrkadt:
Ridderskapet och Adeln'- 1:0 af Herr Friherre af Nordin, Carl Johan, att den ordinarie roteringen bör 14 Stats-samt Allm. Besv,o,Oec..Utsk.
Utl.N:o 44. gemensamt beslutas af bada Statsmagterne, och att de åtgärder, som i denna del blifvit vidtagne, blott må kunna såsom förberedande anses, hvaiemot frågan om extra roteringen, deruti Rikets Ständer vid 1823 års
Riksmöte redan fattat sitt beslut, icke må till ny öfverläggning inom Riks.Stånden förekomma; 2:0 af Herr Grefve Frölich, David, att då Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse till LänsStyrelserne, af den 22 December 1825, angående ordinarie rotering, blifvit af Contrasignariten till samma Nådiga Skrifvelse Herr Friherre af Nordin, Carl Johan, förklarad en. dast afse en förberedande undersökning om hittills oroterade hemman, som kunna vara ständig rotering underkastade, all vidare åtgärd i verkställighetsväg dermed må upphöra, och att, såsom en följd deraf, inga fatalier mot Roterlngs-Commissionernas tillämpning af högstberörde Nådiga Bref må ligga i vägen; 3:0 af Herr Grefve Horn, Cläes Fredrik, att de af Högsta Magten i denna omständig, het vidtagne åtgärder, enligt Herr Grefvens tanka, icke äro grundade på Rikets Ständers beslut, hvadan ett våld mot eganderätten anses vara begånget; och föreslår Herr Gref. ven i öfrigt, att, i den underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Maj-.t pm inställande af Stats- samt Allm- Besv.o.Oec.-Utsk. ZJtt.N-.o 44.
15 all verkan af den genom extra roterings. commissionerne sedan år 1823 projecterade ordinarie rotering af de hemman och lägenheter, hvilka ett sådant onus hittills undgått, som af Rikets Höglofl.
Ständer torde beslutas, jemväl måtte få inflyta en anhållan om ersättning för lidande och pecuniair förlust it de personer, sorn blifvit till ordinarie ny rotering indelte.
Inom Vällofl. Borgare-Ståndet: 4 o af Herr Noréus, Jean, att Utskotten må bestämdt sig utlåta öfver Motionairens yrkande, att all påbörjad eller verkställd indelning af jord, vare sig privilegierad elier af Krono-Skatte- och Frälse-natur, till ständig eller ordinarie rotering, derigenom ordinarie
Knecktehållet skul le ökas utöfver det i kneckteContractet bestämda antal, må genast inställas; i hvilket yrkande Herr Santesson sig med Herr Noréus förenat.
Inom Hedervärda Bonde Ståndet: 5:0 af Nits Håkansson från Kronobergs lih'n, att Utskotten icke till besvarande upp. tagit den af Nils Håkansson gjorda och under den 17 December sistlidet år till Utskottens Utlåtande remitterade Motion af innehåll; att, då den tunga, Rikets Ständer sig ^lagit genom ordinarie och extra roterinren, i6 Stats- Samt Allm. Besa.o.
Oec.-Utsk.Utl-N'o44* fordrar, i afseende å verkställigheten, enhet i principen, nemligen jordens noggranna uppskattning oell jemförande
Samt likhet i fördelningen, men de tillförordnade roteringsCommissionerne icke gifvit sig tillräcklig tid eller användt nog sorgfällighet att undersöka förhållandet, in nan de oroterade egendoroarne blifvit påförde en roieringsskyldighet, som är ämnad att för all framtid blifva gällande, all verkställighet af den af Rikets Ständer beviljade ordinaiie och extra rotering å förut oroterad Krono.Ska'te-jord och andra till ett sextondedels mantal beräknade lägenheter samt Posthemman, icke må yrkas eller ega rum, förrän aila de klagomål, hvilka äro anförde öfver roterings-Commissionens göromål, blifvit pröfvade af dertill antingen serskildt utsedde kunnige män, eller en ånyo nedsatt Gransknings-Comité, hvilka böra få sig uppdraget att, när den klagande så fördrar, låta i orten undersöka förhållandet, på det en sådan jemkning och rättelse, på en gång och för hela Riket, må af dem kunna föreslås, som undanröjer nuvarande tids missnöjen och framtida farhågor, hvarefter hela ärendet skulle, efter det Rikets Ständer sig deröfver utlåtit, till Kongl.
Maj:ts Nådiga afgörande öfverlemnas.
Med hufvudsakligt åberopande af berörde des3 Motion, den Utskotten, 1 sammanhang med Stats-samt Allm.Bety o.OeC.-Utsk, Uti. N-.o 44.
17 med återremissen, nu till behandling företagit, yrkar Nils Håkansson, att, då inom Kronobergs
Län skall hafva inträffat, att Autoriteterne straxt efter Comitéernes sam' inanträden, till verkställighet befordrat de •
Comiierades
Förslag i afseende å oroterade | hemmans indelning till ordinarie rotering, I men sådant icke bordt ega rum, innan Rikets Ständer pröfvat och godkänt förslaget, I Rikets Ständer nu måtte hos Kongl. Maj:t i I underdånighet anhålla derom, att denna verk! ställighets-åtgärd genast varder upphäfven,- j samt dessa hemman, tills vidare och intill.
I dess Rikets Ständer kunna annorlunda förordna, försättas i deras förut befintliga | skick i afseende på roteringsbördan; och hafva, i dessa sålunda gjorda hemställanden, Riksdagsfullmägtige Anders Danielsson och | Anders Håkansson från Elfsborgs Län, samt Casper Wijkman från Upsala jemte flera af i det Hedervärda Ståndets Medlemmar sig I med Nils Håkansson förenat. 6:0 Af Nils Strindlund från Vester; Norrlands Län, att de öfverklagade roteringsåtgärderne äfven kommit att sträcka sig till sådan jord, som redan i sjelfva Verket underI gått ordinarie rotering, i det åtskillige egare Si/i 1 till Rih‘St, Prof, 1828 och 1829.
4 Semi, 2 A/J, ie;é Hit. 3 18 Stats- samt Allm• Eesv-o.Oec.- Vtsk<Utl,N:o 44. till fjerdedelshemman, för att bereda sig rättighet till ytterligare klyfning af sin jord, atagit sig ett och annat ars förhöjning i skattetalet , hvarigenom inträffat, att, da ökad rotering sådane hemman nu blifvit ålagd, desamma 1 sjelfva verket blifvit tvänne gånger roterade.
Utskotten, hvilka erkänna, att, vid afgifvandet af Betänkandet N:o 18, genom inträffad förvexling af ordinarie och extra roteringsskyldigheten, samma Betänkande kommit att sakna den fullständighet och närmare öfverensstämmelse till Herr Grefve Frölichs Motion, som vederbordt och åsyftadt varit, fa, med anledning af de gjorda anmärkningarne, vördsamt förklara, att då Rikets Höglofl, Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 17 December 1893, åt Kongl. Maj:t uppdragit, ej mindre att jemkningen af extra roteringen, genom dertill i Hider förordnade Commissioner, låta Länsvis företaga, utan ock, sedan dessa Commissioners arbeten hunnit till slut bringas, desamma, efter förutgången pröfning af deremot anförda besvär, i Nåder fastställa, Utskotten, för sin del, anse att, sedan ordningen och sättet för extra roteringsjemkningens slutliga behandling sålunda blifvit af Rikets Ständer beslutad och af Kongl. Maj:t i Nåder gillad, detta ärende numera icke kan eller bör blifva föremål för Rikets Ständers upptagande.
Besv,ö.Oec.-Utsk,UtI.N:o 44. 19 Vidkommande deremot den ordinarie roteringsskyldighet, som af de, efter 1823 ärs Riksmöte, af Kongl. Maj:t i Nåder tillsatte, extra rotejemknings-Comitéer blifvit föreslagen att utgöras af sådane hemman och lägenheter, hvilka, enligt sin natur, böra draga en slik tunga, anse Utskotten, i likhet med hvad Herr Friherre af Nordin redan upplyst, grunden för denna förberedande åtgärd vara hemtad från Rikets Ständers nyss åberopade underdåniga skrifvelse den 17 December 1823, enär deruti, bland annat, blifvit yttradt, att, vid de jemkningsförrättningar, om hvilkas anställande Rikets Ständer då anhöllo, böra skiljas och från upptagande £ extra roteringen uteslutas ”alla hemman och lägenheter af Krono*Skatte och Frälse-natur, hvilka, enligt förfatlningarne, öro underkastade ständig rotering’V men då, emot 73 och 80 §§.
Regerings-Formen, en sådan tillökning 1 ordinarie knecktehållet icke kan till någon verkställighet befordras, innan Rikets Ständer derom beslutat, hvilket hittills ej skett, tillstyrka Utskotten Rikets Höglofl.
Ständer att, med anledning af hvad under detta Riks^ möte af flere Motionairer upplyst och erinradt blifvit, genom Skrifvelse hos Kongl. Majit i underdånighet begära: att den af extra Roterings JemkningsCommissionerne efter 1823 års Riksdag och med föranledande af till dem i Nåder ut - %o Stålt-iamt Allm.
Besv.o.Otc.
Ull.N:o färdade Instructioner, hos Kongl, Majit i underdånighet projecterade tillökning i ordinarie kneckielxållet genom en del Krono-Skatte-samt Frälsehemmans och lägenheters åläggande af ett ordinarie Roterings-besvär, derifrån desamma hittills Varit befriade, såsom, enligt hvad af Contrasignanten till Kongl. Majlts i detta ämne utfärdade Kådiga befallning, Herr Friherre aj Nordin, under discussionen hos Höglofl.
Riddeiskapet och Adeln jemväl upplyst blifvit, blott innefattande den förberedande åtgärd, som af Rikets Höglofl.
Ständer genom
Deras år iÖJ3aflåtna underdåniga Skrifvelse varit åsyftad, icke må till någon slags verkställighet befordras, innan Rikets Ständer, efter emottagande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, fått tillfälle att sig derom utlåta med den beslutande rätt, som genom 73 och 80 §§ Regeringsformen är Rikets Ständer förbehållen och försäkrad; att, i <!en händelse någon verkställighet af berörde Förslag till ny ordinarie rotering, i en eller annan del af Riket, skulle, sorn följd af missförstånd å local-autoriteternes sida, redan hafva blifvit vidtagen, densamma måtte, genom Kongl. MajUs Nådiga försorg varda återkallad; att de hemmansegare, hvilka tilläfventyrs icke, inom dem förelagd fatalie-tid anfört Statt tamtAllm.
Besv.o.OecVttk.Vtl, N 04 5.
a 1 underdåniga besvär öfver rote jemkningsCommissionernes åtgärder att ny ordinarie rotering ålägga, ej må anses derigenom hafva en sådan tillökad tunga sig åtagit, eller förlorat sin rätt att derifrån vara befriade, intill dess Rikets Ständer 5ig i hufvudfrågau yttrat; samt att, derest, emot förmodan, någon kostnad eller förlust af en eller annan beskaffenhet, som följd af jordens upptagande till ördinarie ny rotering, blifvit egaren deraf tillskyndad, tillfälle må honom beredas, att sin rätt till ersättning härföre i laga ordning utföra och gällande göra.
Stockholm den t Julii 1829 N:a45.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 Julii i8äg.
Ytterligare Utlåtande, med anledning af erhållen återremiss å Betandet, N:o 3, rörande sättet och 2 2 Stais-sanit Allm.Besv.o.Oec.-Utsk. Utl-N'.o 45, vilkoren för kruts transporte - rande genom landet för Bergslagernes behof.
Det Uti ätande Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, under den 15 sistförflutne April, afgifvit, i anledning af Riksdags fullmägtigen C, G. Fahländers Frän Stora Kopparbergs Län Motion, rörande ^Vester-Bergslagens krutbehof samt detsammas transporterande från Klosters Krutbruk, har af Högvördige Preste-Ständet och Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit bifallet samt af Hedervärda Bonde-Ståndet afslaget, hvaremot, inom Höglafl* Ridderskapet och Adeln, åtskilliga anmärkningar mot detsamma blifvit framställde, som till återremiss gifvlt anledning.
Herr Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, som förklarat sig icke kunna inse någon nödvändighet att hos Konungen framställa en sådan anhållan, som af Utskotten blifvit föreslagen, om utfärdande af en allmän författning, utstakande de försigtighetsmått, som vid kruts transporterande genom landet för enskildes behof böra iakttagas, har derjemte, i anledning af Utskottens afstyrkan till Fahlanders alternativt framställda begäran om rättighet för ifrågavarande Bergslag att sjelf få tillverka sitt krutbehof, förmält sig icke känna de grunder, som nu mera kunna vara IStats- samt Alhn.Besv.o.Oec -TJts1:.
Uti■ N'o 45.
23 så väl motiverade, att Rikets Ständer, genomen san c t ion å Utskottens Betänkande, borde m ’ göra en sådan inskränkning 1 näringsfriheten.
IHerr Friherre Ridderstolpe, Fredric, har deremot, med bifogande af åtskilliga handlingar till upplysning om den fara för hvilken Westerås, år 1824» vid tillfälle af en kruttransports ankomst tili Staden, skall hafva varit blottställd, ansett sig böra hemställa, ej mindre att kruts fortskaffande på axel hädanefter ej må tillåtas med jernskodda hjul, utan endast med oskodda, än äfven att Utskotten måtte infordra yttrande häröfver från Städernes allmänna Brandstods-Bolag, såsom varande part i målet.
Utskotten, hvilka, med anledning^f dessa anmärkningar, ärendet till förnyad behandling företagit, hafva, till bemötande af Herr Friherre