Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den omständigheten, att vid Hudiksvalls skola under flera år en extra lärare för undervisningen på den klassiska linien blifvit af örtens innevånaro aflönad, synes dessutom tillräckligt ådagalägga det verkliga behofvet af denna skolas utvidgning till högre läroverk, och Utskottet Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
21 har således icke tvekat att tillstyrka bifall till de af enskilde motionärer i sådant hänseende gjorda framställningar.
Men då vid de endast på reallinien fullständiga läroverken endast två lektorer, utom rektor, äro anställde, erfordras, derest undervisningen vid ifrågavarande skola äfven på den klassiska linien skall kunna på ett ändamålsenligt sätt ordnas, ytterligare två lektorer, hvarförutan dels rektorslönen bör med 500
R:dr förhöjas, dels i anslagen för lärare i gymnastik samt musik och sång jemte teckning en tillökning af 400 R:dr är, enligt gällande grunder för desse lärares arfvoden, behöflig. med de härofvan uttalade åsigter, hemställer alltså Utskottet, a) att Rikets Ständer bevilja det af Kongl. Maj:t till löner för nya lektors- och adjunktsbefattningar vid de redan befintliga läroverken samt till arfvoden åt extra lärare äskade belopp, 75,000 R:dr; b) att för Hudiksvalls skolas utvidgning till ett fullständigt högre elementarläroverk måtte beviljas 4,900 R:dr årligen; c) att de väckta förslagen om utvidgning af läroverken i Helsingborg, Westervik, Carlshamn och Ystad måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. föranlåtes Utskottet, med hänseende till hvad ofvan blifvit anti) det måtte Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att de nya lärarebefattningar vid elementarläroverken, för hvilka anslag vid innevarande riksdag blifva auvisade, må tillsättas endast i den mån fullt kompetente personer derför finnas att tillgå. 31:o. Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom Direktionen för Stockholms stads undervisningsverk i underdånighet gjort framställning om inrättande af ott nytt femklassigt läroverk i hufvudstaden, till stöd för hvilken framställning
Direktionen hufvudsakligen anfört: att de nuvarande 4 femklassiga läroverken i Stockholm redan vore till utrymmet alldeles otillräckliga för den stora mängden af lärjungar inom dessa klasser, hvilka lärjungars antal, under sistlidna vårtermin, utgörande vid Klara läroverk 245, vid Maria 273, vid Jakobs 200 och vid Katarina 236, syntes med hvarje år vara i tilltagande; samt att i fQljd häraf redan inträffat, att icke alla som sökt inträde i skolorna kunnat der intagas, emedan en och annan af skollokalerna saknat nödigt utrymme.
I afseende å platsen, der det nya läroverket borde förläggas, hade
Direktionen ansett lämpligast, att det nya läroverket förenades med det nuvarande gymnasium, hvarigenom detta, som för närvarande omfattar endast de två öfversta klasserna af ett elementarläroverk, komme att, i öfverensstämmelse med gällande skolstadga, utgöra ett fullständigt sådant, och hvaraf tillika en besparing i kostnaden ansåges kunna vinnas, enär i sådant fall blott en enda rektor blefve behöflig i stället för tvänne och några af lektorerno vid nuvarande gymnasium möjligen kunde utsträcka sin undervisning till en eller annan bland de lägre klasserna, samt rektor och kollega vid Nikolai tvåklassiga skola ingå såsom lärare vid det nya läroverket; och har i följd häraf Kongl. Maj:t nu föreslagit att Rikets Ständer måtte anvisa ett årligt anslag af 10,500 R:dr för ett nytt femklassigt läroverk i Stockholm, till det omfång, som förutvarande läroverk af detta slag derstädes, således med rektor och 7 kolleger, dervid Kongl. Maj:t dock förbehållit sig att efter framdeles skedd pröfning be - I enlighet Dessutom fördt, hemställa, 22 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. sluta, huruvida detta läroverk skulle blifva fristående eller med gymnasiets redan befintliga högre klasser förenas, med iakttagande att, i händelse dessa nya klasser blefvo satta i förening med Stockholms gymnasium, rektorslönen icke kommo att utgå samt anslaget således att till 7,000 R:dr nedsättas.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 78) har Herr Fåhraeus, E., af anförda skäl föreslagit, att Rikets Ständer måtte, till upprättande af ett fullständigt högre elementarläroverk i Stockholm, efter nya elementarskolans plan och method, beräknadt för 300 lärjungar och stäldt under en af Kongl. Maj:t förordnad direktion, å Åttonde
Hufvudtitelns ordinarie stat uppföra till löner åt rektor, 7 lektorer, 11 adjunkter och 3 öfningslärare ett årligt anslag af 31,300 R:dr; hvarförutan Herr A. H.
Wistrand uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (Nio 109) anhållit att Rikets Ständer måtte, för inrättande i hufvudstaden af ett nytt läroverk af nyssnämnda omfång och beskaffenhet, anvisa dels den af Herr Fåhraus föreslagna årliga summan och dels, för en gång, till utgifter för skolans verksamhet ett belopp af 3,700
R:dr, allt emot vilkor att Stockholms stad anskaffade tomt och lämplig byggnad för berörda undervisningsanstalt; varande i dessa motioner, bland annat, anfördt, att behofvot af inrättande utaf ett nytt läroverk i Stockholm voro särdeles brådskande, enär antalet af de till inträde i nya elementarskolan anmälde gossar, hvilka ännu ej kunnat intagas, för närvarande ut gjorde 414, deraf redan år 1862 blifvit anmälde 107, 1863 ett lika stort antal, 1864 ännu flere eller 130 och under nästlidet år 70; samt att, då detta förhållande, som på samma gång visade otillräckligheten af de i Stockholm befintliga läroverk och ådagalade hos hufvudstadens innevånare ett särskildt förtroende för nya elementarskolan, måste anses högst olämpligt, hade, uppå gjord framställning, Stockholms stadsfullmägtige under den 2 Oktober nästlidet år beslutat, dels att för åstadkommande af ett nytt fullständigt högre elementarläroverk i hufvudstaden, holst inrättadt i likhet med nya elementarskolan och beräknadt för 300 lärjungar, stadsfullmägtige — under förutsättning att löner åt erforderligt antal lärare och öfriga utgifter i och för skolans verksamhet al Statens medel bekostades, — skulle åtaga sig att för denna nya skola anskaffa tomt och erforderlig byggnad, och dels att stadsfullmägtige skulle, vid underdånig anmälan af detta beslut, hos Kongl. Majit anhålla om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer i fråga om anvisande af de för den föreslagna undervisningsanstalten erforderliga anslagsbelopp.
Beträffande först motionärernes hemställan om inrättande af ett högre elementarläroverk efter nya elementarskolans plan och method, får Utskottet erinra, att nämnda skola, då den blifvit erkänd såsom ett af Statens högre elementarläroverk, erhållit den särskilda bestämmelsen “att vara en profskola, hvarest förändringar i lärosättet måtte kunna med afseende på undervisningens fortgående utveckling försökas1*, och så framt icke den nu derstädes tillämpade method finnes vara af beskaffenhet att höra vid läroverken i allmänhet införas, torde således skäl icke vara för handen, att ytterligare inrätta en dylik skola.
Vidkommande åter hufvudstadens behof af en ny skola, så år visserligen detta behof obestridligt, men i enlighot med hvad Kongl. Majit föreslagit, föreställer sig Utskottet, att ett fom-klassigt läroverk skall för den närmaste framtiden göra tillfyllest, då Stockholms gymnasium synes kunna ännu lemna tillräckligt utrymme och i allmänhet de högre klasserna vida mindre besökas ån de lägre.
Enligt hvad Herr Wistrands motion bilagda handlingar utvisa är jemväl inom nya elementarskolan lärjungarnes antal i sjunde klassen för närvarande blott 8 och i sjette klassen 36.
Utskot - litats-Utskottets Utlåtande N:o 66, 23 tet bär dessutom ansett uppmärksamhet böra lästas vid den besparing ej mindro i kostnad än i lärarekrafter, som bör kunna vinnas om, såsom önskligt synes, det föreslagna fom-klassiga läroverket förenas med nuvarande gymnasium till ett fullständigt högre elementarläroverk.
I följd häraf hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte, utan särskildt afseende å bemälde motionärers ifrågavarande framställningar, anvisa till inrättande af ett nytt femklassigt elementarläroverk i hufvudstaden ett årligt belopp af 10,500 R:dr, under förutsättning att kostnaden för såväl byggnad och underhåll af lärohus som bostad åt rektor af kommunen bekostas. 32:o.
Till ott nytt tre-klassigt elementarläroverk i Göteborg har Kongl. Maj:t äskat ett årligt anslag af 4,500 R:dr.
I afseende på behofvet af detta läroverk inhemtae af Statsråds-protokollet, bland annat, hurusom rektorn vid Göteborgs högre elementarläroverk andragit, att vid jemförelse med föregående läseår en högst botydlig tillökning i lärjungarnes antal vid nyssborörda läroverk på sednare tider egt rum, så att, då t. ex. under 1859 års hösttermin samtlige lårjungarne voro 308, af hvilka 257 tillhörde de fem nedersta klasserna, och vårterminen år 1860, af 312 vid hela läroverket 263 undervisades i nämnda klasser, deremot under sistförflutna års vårtermin lärjungarnes antal i samma fem klasser ökats med mer än 200; att i följd häraf dessa klasser, som oupphörligen måst delas, numera omfattade icke mindre än 13 fullständigt åtskiljda läsegrupper; atf ehuru den nya läroverksbyggnadon, hvilken för få år sedan blef fullbordad, var afsedd att för en lång framtid fylla behofvet af lämpliga skollokaler, dessa redan visat sig otillräckliga, så att ej endast tvänne källarrum, utan äfven galleriet till läroverkets sollennitetssal samt ett mindre förmak till bibliotheket och en tambur måst till lärorum användas, hvartill slutligen komme, att den noggrannare tillsyn och omvårdnad om ungdomen utom lärorummet, som vid ett undervisningsverk måste anses vara af stor vigt, blefve, då lärjungarnes antal uppginge till omkring 600, i synnerhet då deras bostäder, såsom i Göteborg voro förhållandet, äro spridda på ett vidsträckt område, för rektor, äfven med biträde af klassföreståndare, hardt nära omöjlig att vederbörligen utöfva; och får, med hänseende till hvad sålunda förekommit, Utskottot tillstyrka, att Rikets Ständer måtte till ett treklassigt läroverk i Göteborg med rektor och två kolleger anvisa ett årligt anslag af 4,500 R:dr, under förutsättning att kostnaden för såväl byggnad och underhåll af lärohus som bostad åt rektor af kommunen bekostas. 33:o.
Likaledes har Kongl. Maj:t begärt ett årligt anslag af 4,500 R:dr för inrättande af ett tre-klassigt elementarläroverk i Sköfde.
Af Statsråds-protokollet inhemtas, bland annat, att den i Sköfde nu befintliga två-klassiga pedagogi för närvarande räknar mer än 70 lärjungar, och i följd deraf under de sednaste läsetcrminerna städse haft sig en extra lärare beviljad, äfvensom att skollokalen i Sköfde är genom tillbyggnad och utvidgning anordnad för ett tre-klassigt läroverk, hvarjemte staden vore villig att, närhelst större utrymme för skolan erfordras, detsamma anskaffa; och då en tredje lärare vid denna skola redan funnits vara af behofvet påkallad, och skolans förändring till treklassigt elementarläroverk således, enär Statsverket redan derstädes aflönar jemte 24 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. rektor tvänne lärare, icke medför någon annan kostnad, än den för rektorslönens höjande från 2,000 till 2,500 R:dr, tillstyrker Utskottet, att skolan i Sköfde må å elementarläroverkens stat uppföras med lön för rektor och tvänne kolleger till ett sammanlagdt belopp af 4,500 R:dr. 34:o.
Slutligen har Kongl. Maj:t föreslagit att till två-klassiga elementarläroverk i Trelleborg och Wernamo måtte anvisas för hvartdera 3,000 R:dr årligen; Och då de i Statsråds-protokollet andragna skäl synas Utskottet till fullo ådagalägga behofvet och nyttan af nu ifrågasatta läroverks inrättande, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, för två-klassiga läroverk i Trelleborg och Wernamo med rektor och en kollega vid hvartdera, anvisa tillhopa 6,000 Riksdaler, under förutsättning att vederbörande kommuner bekosta såväl byggnad och underhåll af lärohus som bostad åt rektor. 35:o.
Uti särskilda inom Borgare- och Bonde-Stånden väckta, till Utskottet remitterade motioner (N:ris 20 och 189) hafva Herr A. L.
Holmgvist, med hvilken Herr H. P. W. Gahn på särskildt anförda skäl instämt, samt Riksdagsfullmägtigen Erik Jonsson från Westmanlands län, — under anförande, att vid det sedan år 1861 tre-klassiga elementarläroverket i Arboga lärjungarnes antal redan stigit till 86; att genom lärarnos nit undervisningen erhållit den utsträckning, att de lärjungar, som till högre elementarläroverk afgått, derstädes blifvit antagne i femte klassen; samt att, sedan år 1863, i anseende till det årligen tillvexande antalet lärjungar, ortens innevånare genom enskilda sammanskott beredt medel till aflöning åt en fjerde lärare, Kongl. Maj:t i nåder tillåtit, att undervisningen vid Arboga läroverk finge utsträckas äfven till fjerde klassens läroämnen, — hemställt, att Arboga skola måtte till fem-klassigt läroverk uppflyttas.
I afseende å lärjungarnes antal står Arboga skola redan framför åtskilliga af de med fem klasser försedda läroverken; och då dess närbelägenhet till Örebro högre elementarläroverk långt ifrån att utgöra hinder för den begärda utvidgningen, snarare bör betraktas såsom ett ytterligare och kraftigt skäl dertill, enär sistnämnda läroverk för närvarande räknar 595 lärjungar och således någon afledning derifrån år af verkligt behof påkallad, tillstyrker Utskottet, att, med bifall till motionerna, för Arboga läroverks utvidgning till fem-klassigt med rektor och fem kolleger, måtte beviljas en tillökning i läroverkets anslag med 3,500 R:dr årli gen, under förutsättning, att kommunen fortfarande bekostar såväl lärohus som bostad åt rektor. 36:o.
Uti särskilda inom Riks-Stånden väckta, till Utskottet remitterade motioner, hos Ridderskapot och Adeln (under N:o 115) af Herr von Ehrenheim, P., hos Preste-Ståndet (under N:o 30) af Kongl. Hofpredikanteu Wahrenberg, inom Borgare-Ståndet (under N:o 32) af Herr F. G.
Isberg och hos Bonde-Ståndet (under N:o 251) af Riksdagsfullmägtigen Johan Fredrik Fredriksson från Upsala län, med hvilken Riksdagsfullmägtigon Erik Mallmin från Westmanlands län instämt, är föreslaget, att Rikets Ständer måtte anvisa medel för Enköpings tre-klassiga elementarläroverks utvidgande till fem-klassigt med lön för rektor och fem kolleger; Och hafva till stöd härför motionärerne anfört, bland annat, att alltsedan hösten 1861, då detta läroverk trädde i verksamhet, hade detsamma tillvunnit sig ett allt större förtroende Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 25 förtroende, så att lärjungarnes antal, som vid nämnda tid utgjort 58, numera uppginge till 81; att staden Enköping, utan statsanslag, endast med bidrag från stiftets byggnadskassa af 5,000 R:dr, låtit uppföra ett ändamålsenligt, för fem-klassigt läroverk afsedt, skolhus med rymlig gymnastiklokal; samt att genom bidrag såväl af staden som af enskilde i orten deromkring boonde personer en lärare från höstterminen 1862 och från nästlidet års höst tvänne lärare aflönats, så att för närvarande undervisning meddelades af fem lärare i fem klasser.
Att det ifrågavarande läroverkets utvidgning är för staden och orten af stor vigt, synes Utskottet obestridligt, och dertill kommer att Upsala närbelägna högre läroverk redan är öfverfyldt och väl beköfver afledning för de lägre klasserna.
Utskottet hemställer alltså, att för Enköpings skolas utvidgning till fem-klassigt elementarläroverk med rektor och fem kolleger måtto beviljas en tillökning i skolans anslag af 3,500 Riksdaler årligen. 37:o. Från Bonde-Ståndet har blifvit till Utskottet remitterad en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion (N:o 334), deruti Riksdagsfullmägtigen Olof Olsson från Olebyn i Wermlands län, — under förmälan, att Arvika två-klassiga läroverk med ett antal af 64 lärjungar vore beläget på ett afstånd af 8 mil från annat läroverk, hvarigenom Arvika blefve medelpunkten för ett läroverksområde, som omfattade en tredjedel af Wermland; att orten derföre vore i stort behof af tillfälle till något fullständigare elementarbildning, än som kunde vid berörda läroverk meddelas; samt att kommunen nyligen låtit på egen bekostnad uppföra ett nytt skolhus, — hemställt, “att Rikets Ständer måtte anslå nödiga medel till en tredje lärare vid Arvika elementarläroverk i likhet med förhållandet vid andra tre-klassiga läroverk i riket.“
Med hänseende till det jemförelsevis stora antalet af lärjungar vid Arvika skola och då denna skolas aflägsenhet från annat läroverk låter förvänta, att antalet skall framgent tillvexa, finner Utskottet sig böra motionärens framställning till bifall förorda, och tillstyrker alltså, att för Arvika skolas utvidgning till tre-klassigt läroverk med rektor och två kolleger beviljas 1,500 Riksdaler årligen. 38:o.
Mod erinran, hurusom vid Skellefteå två-klassiga skola lärjungarnes antal under sednare åren tillvext så att det nu uppginge till 49 och öfverstege antalet vid Piteå fem-klassiga läroverk, har Kongl.
Hofpredikanton Rosenius uti en hos Preste-Ståndet väckt motion (N:o 50) anhållit, att lön för en tredje lärare vid förstberörda skola måtte anvisas.
Den ifrågavarande ortens raska framåtskridande, de stora afstånden till andra läroverk och det jemförelsevis betydliga lärjungeantalet synas
Utskottet utgöra giltiga skäl för bifall till motionärens framställning, och Utskottet tillstyrker alltså, att för Skellefteå skolas utvidgning till tre-klassigt läroverk med rektor och två kolleger måtte beviljas en tillökning i skolans anslag af 1,500 Riksdaler årligen. 39:o.
Genom remiss frän Borgare-Ståndet har Utskottet fått emottaga en af Herr C. F.
Ridderstad inom nämnda Riks-Stånd väckt motion (N:o 57), deruti föreslagits, “att Rikets Ständer måtte bevilja Wadstena stads tre-klassiga läroverks utvidgning till fem-klassigt samt för sådant ändamål anslå 3,000 R:dr till löner åt treune kolleger;“
Och har motionären såsom stöd härför andragit, bland annat, Bih. till R.
Fröt. 1865 f 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Bond. 1 Bäft. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande N:o ti 6. att staden Wadstena och omkringliggande ort vöre i ständigt framåtskridande, hvarföre tillfälle till erhållande af fullständigare elementarundervisning än som vid den tre-klassiga skolan kunde meddelas vore för hela trakten af stor vigt; att staden vore beredvillig att ansvara för den kostnad, som af skolhusets aptering för ett fem-klassigt läroverk kunde föranledas; att äfven för Motala köping med on alltjemt vexande industri och folkmängd samt
Skenninge stad med 1,600 innevånare det vore af vigt att i Wadstena eidiålla ett femklassigt läroverk; samt att Linköpings närbelägna högre elementarläroverk redan vöre så talrikt besökt, att vidare tillökning i lärjungeantalet derstädes icke borde ega rum; men då, enligt Utskottet meddelad officiel uppgift, lärjungarnes antal vid Wadstena läroverk under sistlidna låsetermin icke öfverstigit 60, torde behofvet af skolans utvidgning icke för närvarande vara af den angelägna beskaffenhet, att det bör företrädesvis tillgodoses; hemställande alltså Utskottet, att Herr Ridderstads förevarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 40:o.
Uti särskilda inom Riks-Stånden väckta motioner hafva hos BorgareStåndet Herr A. J. Landström (i motion N:o 131) samt hos Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtige Per Persson från Wermlands län (i motion N:o 249) och Lars Gustaf Andersson från Elfsborgs län — med hvilken vice Talmannen Anders Eriksson samt Riksdagsfullmägtige Per Eriksson och Anders Jonsson från Wermlands olän instämt, — (i motion N:o 278) hufvudsakligen anfört, hurusom distriktet för Åmåls troklassiga elementarläroverk kunde anses omfatta nämnda stad, Tossbo och Wedbo härader jemte Skålleruds socken af Nordals härad på
Dalsland samt Näs och Nordmarks härader jemte Svanskogs socken och Gillbergs pastorat i Wermland, med en sammanräknad folkmängd af öfver 90,000 personer, att afståudet. från Åmål till de närmast belägna städerna Carlstad och Wenersborg utgjorde 8 mil, hvaraf måste följa att läroverket i Åmål, der lärjungarnes antal under de sednare åren uppgått till omkring 60, skulle, ändamålsenligt inrättadt, blifva anlitadt af ett långt större antal lärjungar och således mera egnadt att motsvara ortens behof af en lämplig undervisningsanstalt; samt att staden erbjudit sig att bekosta och underhålla de för läroverket och till bostad åt rektor nödiga byggnader; och hafva på grund häraf motionärerne hemställt, att läroverket i Åmål måtte förändras från treklassigt till femklassigt och att följaktligen anslag till aflöning åt erforderligt antal lärare måtte beviljas.
Enligt hvad Utskottet inhomtat har lärjungarnes antal vid Åmåls läroverk på sista året ej obetydligt ökats; men då detta förhållande sannolikt är föranledt af den staden Carlstad öfvergångna brand och således en återgång till det vanliga antalet, hvilket ej synes påkalla någon utvidgning af läroverket, inom en icke aflägsen framtid torde vara att förvänta, har Utskottet funnit sig ej böra till bifall hos Rikets Ständer förorda ofvanberörda motioner. 41:o.
Med förmälan att Söderhamns treklassiga elementarläroverk vore den enda offentliga läroanstalt inom hela södra Helsingland med en folkmängd af öfver 40,000 innevånare; att afståudet från Söderhamn till de i Gefle och Hudiksvall befintliga fullständiga läroverken utgjorde till det förra nio och till det sednare sex mil; att stadens innevånare under de sednare åren sjelfve aflönat en fjerde lärare i skolan; samt att en för fem-klassigt läroverk afsedd byggnad nyligen Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66'. 27 blifvit på stadens bekostnad uppförd, — hafva uti särskilda inom Riks-Stånden väckta motioner (N:ris 95 och 278) hos Borgare-Ståndet Herr G.
Hallström och hos Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Erik Ersson från Gefleborgslän, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Olof Persson från samma län instämt, föreslagit, att
Söderhamns läroverk måtto varda till fem-klassigt utvidgadt. ... . . .0.0
Bn vid sistlidna liksdag af enskild motionär gjord framställning i enahanda syftning blef af Rikets Ständer afslagen på grund deraf att lärjungarnes antal, GO, ej obetydligt understege hvad som i fråga om andra dylika läroverk ansetts utgöra skäl för anställande af flere lärare; och då efter denna tid lärjungarnes antal icke stigit, utan nu utgör endast 59, torde denna skola vida mindre än flera andra tre-klassiga läroverk vara i behof af utvidgning; hemställande alltså Utskottet, att berörda motioner må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 42:o.
Uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 78) har Herr J. A. Bovin anhållit, att, då lärjungarnes antal i Eskilstuna tre-klassiga elementarläroverk nu uppgått till 80, i följd hvaraf undervisningen icke kunde till lärjungarnes och det allmännas båtnad bestridas af endast frenne lärare, Rikets Ständer måtte anslå nödiga medel till aflöning åt ytterligare tvånne lärare vid nämnda läroverk samt detta blifva likstäldt med öfriga fem-klassiga elementarläroverk; men då ifrågavarande skola ännu vid slutet af läseårct 1864 var besökt af endast 5G lärjungar och såledeb någon visshet icke kan förefinnas att ej det nuvarande högre antalet blott är tillfälligt, synes frågan om denna skolas utvidgning icke vara af den angelägna beskaffenhet, att densamma för närvarande bör företrädesvis vinna afseende, belst Strengnäs närbelägna högre elementarläroverk ännu eger fullt tillräckligt utrymme för emottagande af ökadt antal elever, har Utskottet icke kunnat Herr Bovins motion till bifall förorda. 43:o. Från Bonde-Ståndet har till Utskottet blifvit remitterad en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion (N:o 115), deruti Riksdagsfullmägtigen C. J. Svensén från Calmar län, — under åberopande af staden Oscar.';hamns stigande folkmängd samt dess belägenhet såsom medelpunkten för en folkrik och vidsträckt landsorts rörelse, på betydligt afstånd från något fullständigt elementarläroverk, — föreslagit, att Oscarshamns elementarläroverk måtte till femklassigt utvidgas samt för ändamålet nödiga medel af Rikets Ständer anvisas.
Oscarshamns förut tvåklassiga elementarläroverk blef vid sistlidna riksdag förändradt till treklassigt, och då lärjungarnes nuvarande antal, 63, icke synes antyda att någon ytterligare utvidgning för närvarande är oundgängligen behöflig, hemställer Utskottet, att Riksdagsfullmägtigen Svenséns förevarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 44:o.