Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Helpension utgår tillsvidare med 20 R:dr Banko om året, och behållningen af inrättningens med årliga bidrag till belopp af 2 R:dr Banko utaf hvarje delägare understödde fond uppgick vid 1855 års slut till 2,517 R:dr 8 sk. 6 rist.
I öfverensstämmelse med en på allmän lag och gällande författningar grundad, och genom kungörelse till allmänhetens kännedom meddelad, sammanfattning af befintlige stadganden om hvad vid gästgifverierne iakttagas bör handhafves ordningen derstädes.
Vid de fleste gästgifverier bestrides skjutshållningen af entreprenörer, för det mesta till allmän belåtenhet så för resande som för allmogen, ehuru densamma för omförmälda ändamål får vidkännas ganska dryga, ehuru inom särskilda skjutslag högst olika, afgifter, fastän de lika fördelas på de vid gästgifveriet till håll- och reservskjuts indelade jordägare.
En jemnare fördelning af skjutsningsbesvärets tyngd skulle endast kunna tillvägabringas på det sätt, att afgifterne utgingo med lika belopp till en gemensam kassa, fögderivis eller för hela länet, men för öfverenskommelse derom möta många svårigheter, som vid hittills här gjorda försök icke kunnat öfvervinnas, förnämligast i anseende till farhågan för stegrade entreprenadkostnader och den ovissa grunden för afgifternes fördelning, då hemmantal saknas, äfvensom likhet uti indelningarne till skjuts och rotering de särskilda socknarne emellan. 21 Skallgångar förekomma sällan inom länet, sedan, med undantag af några socknar, öfverenskommelser om premiers utbetalande för utom skallgång dödade rofdjur blifvit af Kongi.
Maj:t fastställde, ehuru flerestädes till nog ringa belopp; men ändring deraf torde vara att förvänta sedan allmogens uppmärksamhet blifvit fästad på den större kostnad, som, icke sällan utan ändamål, på skallgång förspilles, än om rofdjurens utödande öfverlemnas mot höga skottpenningar åt personer, som derigenom kunna med omtanka och skicklighet egna sig åt en sådan jagt.
Bränvinsutslcänknings-rätt begagnades under år 1855 vid 35 gästgifverier och skjutsombytesställen å landet samt 26 krogar och näringsställen i städerne, så att, sedan förra berättelsen afgafs, antalet af dylika försäljningsställen ytterligare minskats med 7, likasom för den tid samma berättelse omfattade var förhållandet.
De sockne- och fjerdingsmagasiner, som inom länet förefinnas, innehade vid 1855 års slut en sammanlagd behållning i spanmål af 14,227 tunnor utaf åtskilliga sorter.
För sparbanken i Fahlun, som stiftades år 1825, har förnyadt reglemente den 7 Oktober 1852 blifvit faststäldt
Af de intill 1855 års slut utgifne 4,791 motböcker voro 1,827 då ännu gällande och de i banken derå innestående medel i kapital, ränta och premier utgjorde 165,479 R:dr 28 sk. samt hjelpfondens behållning 17,510 lbdr 30 sk. 10rst.
B:ko, så att under sistförflutne fem år insättarnes antal ökats med 77, men deras tillgångar med 40,528 R:dr 40 sk. och hjelpfondens behållning med 7,398 R:dr 44 sk. berörde mynt.
I Stora Kopparbergs läns sparbank, som år 1851 öppnades af länets nödhjelpskasse-direktion, enligt ett af Länsstyrelsen tillsvidare godkändt reglemente, men under loppet af år 1855 öfvertogs af en dertill särskildt utsedd direktion, enligt det för sådant ändamål i någon mån förändrade reglementet, utgjorde vid sistnämnde års slut insättarnes antal från 29 kommuner, hvardera med särskild vald sparbanks-nämnd, samt 5 kompanier och musik-korpsen vid Kongl. Dal-regementet, tillsammans 770 och deras sammanräknade behållning 26,647 R:dr 7 sk.
— Den i Husby socken redan år 1837 inrättade särskilde sparbank, som vid 1850 års slut hade en behållning af 8,220 R:dr 28 sk. för 139 insättare samt en hjelpfond af 826
R:dr 5 sk., åtnjuter jemväl fortfarande förtroende inom nämnde ort, så att insättarnes behållning vunnit den betydliga tillökning, att den vid 1855 års slut uppgick till 431 inotböcke'- med 22,152 R:dr 19 sk., deraf 2,034 R:dr 33 sk. tillhörde 123 soldater af Lifkompaniet vid Kongl. Dal-regementet, och utgjorde bankens hjelpfond då ett belopp af 1,484 R:dr 11 sk. 5 rist., allt Banko. 22 I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts för Stora Kopparbergs läns och bergslags enskilda bank meddelte och till 1857 års slut gällande oktroj, har nämnde banks rörelse fortgått under ifrågavarande fem år.
Diskontrörelsen uppgick år 1855 med beviljade lån och utestående fordringar till 780,137 R:dr 16 sk., hvaraf vid årets slut 411,170 R:dr voro oguldne.
Under samma år hade kassa-kréditivrätt blifvit beviljad 115 personer, hvilka på sådan räkning i banken upptagit 2,711,000 R:dr, hvaraf vid årets slut endast 80,400 R:dr icke voro återbetalde.
På upp- och afskrifnings- samt deposit-räkning hade under nämnde år varit insatte 1,324,300 R:dr och vid årets slut innestodo deraf 179,200 R:dr.
I öfrigt utgjorde då bankens fordringar på, mot nedsatt ränta, enligt 1847 års bolagsstämmobeslut, till särskilda sockenmenigheter lemnade försträckningar till beredande af arbetsförtjenst åt fattige och försvarslöse personer 4,030
R:dr, och i räntebärande obligationer 372,900 R:dr, samt bankens enligt reglementet och bolagets beslut afsatte reserv- och besparings-fonder 35,434 R:dr 15 sk.
I rst Banko.
Och synes häraf, vid jemförelse med bankens rörelse år 1850, att densamma sedermera egentligen å kreditiv-räkningen tilltagit, Sedan reglemente för den i förra berättelsen omnämnde Hagstedtska arbetsinrättningen å Smedjebacken i Norrberkes socken år 1852 blifvit faststäldt, trädde densamma i verksamhet den 1 April 1853.
Vid sistlidet års slut utgjorde dess behållne tillgångar 137,372 R:dr 38 sk. 2 rist.
Riksmynt, deraf byggnaderne beräknades till ett värde af vid pass 40,000 R:dr.
På inrättningens bekostnad underhållas och uppfostras 22 värnlösa barn hos välkända arbetarefamiljer, och hafva i medeltal 18 af ålderdom försvagade eller eljest mindre arbetsföre personer årligen varit vid inrättningen till bostad och underhåll intagne med en kostnad af 126
R:dr 32 sk. för hvardera om året, hvarförutan understöd blifvit lemnadt åt behöfvande enkor samt i fattigdom varande arbetares hustrur och hemmavarande barn genom tillhandahållne spånadsarbeten, hvartill, med en uppoffring af ungefärligen 600 R:dr berörde mynt, årligen blifvit använde omkring 180 Lpd lin.
Länets brandstods-bolag till försäkring af åbyggnad och lösegendom har fortfarande åtnjutit ökadt förtroende hos allmänheten, och i bolaget vid sednaste brandstodsårs utgång den 14 Mars detta år delägande 18,800 försäkringstagares ansvarighetsbelopp utgjorde 28,782,580 R:dr Riksmynt, utvisande under sistförflutne fem år en förhöjning i delägarnes antal af 8,800 och i ansvarighetsbeloppet af 4,839,100 R:dr Riksmynt, 23 Städer.
Borgerskapel i länets tre städer, Fahlun, Hedemora och Säter, fortfar att hafva sitt bestånd på handtverkerier samt handel med spanmål, salt och fiskvaror, specerier och kramgods, egentligen för den omgifvande ortens behof.
Tabellen för städerne ut O 7 D O O visar beviilningen för denna rörelse, som, hvad handeln angår, är mycket beroende af skördarnes beskaffenhet i Dalarne och allmogens deraf sig härledande större eller mindre spanmålsbehof, i Fahlun jemväl af koppartillverkningens tilltagande eller minskning.
I städernas handel ingår obetydligt af allmogens tillverkningar och länets bergverksprodukter, hvaraf likväl på Smedjebacken bosatte många handlande i den omgifvande Vestra Bergslagen göra betydliga tackjernsuppköp till afsättning utom orten.
Då handel och handtverkerier å landet numera kunna drifvas med mindre kommunal-umgälder, skall borgerskapets verksamhet derigenom otvifvelaktigt komma att inskränkas och minska antalet af dem, som i städerne egna sig åt näringarne.
Undervisning beredes ungdomen i Hedemora och Säter uti dervarande lägre lärdoms- och folkskolor samt i Fahlun uti den högre lärdomsskolan, en lankaster-folkskola, der under år 1855 lärjungarne i medeltal uppgingo till 218, en söndags-skola och slöjd-skola för flickor.
I Säter är en småbarns-skola inrättad, till hvars underhåll Hans Kongl. Höghet Prins Nikolaus August lemnat bidrag, äfvensom en söndags-skola, uppehållen af församlingens pastor och folkskoleläraren.
Läkarevården besörjes i Fahlun af distriktets provincialläkare, en lasaretts-läkare, tillika stads-läkare, samt en vid Stora Kopparbergs grufva anställd läkare, i Hedemora af provincial-läkaren, som jemväl är stads-läkare, och i Säter af der boende regements-läkaren vid Kongl. Dal-regementet.
Fattigvårdsinrättningen i Fahlun är ännu organiserad i enlighet med det af Kongl.
Majit år 1816 för densamma fastställde reglemente.
Densammas räkenskaper för är 1855 utvisa från föregående år en tillgång af 2,210 R:dr 42 sk. 1 rist., inkomster under äret 8,722 Ridr 46 sk. 11 rist. samt en donation af 4,200 Ridr Banko, äfvensom utgifter för utdelning af 69,394 portioner mat till 148 allmosetagare, jemte åtskillige beklädnadspersedlar, lill ved, sjuk- och begrafningshjelp samt till söndags-skolans uppehållande tillsammans 6,482 Ridr 4-1 sk. 6 rist., och för 62 barns underhåll och uppfostran på landet 1,509 Ridr 34 sk. 3 rist. samt en behållen tillgång till detta år af 7,992 Ridr 27 sk. 9 rist., allt Banko.
I öfrigt hafva 19 barn af fattiga föräldrar i Fahlun hos antagne fosterföräldrar på landet njutit uppfo - n strän, hvartill kostnaden år 1855 utgått med 610 R:dr 46 sk. 3 r:st.
Banko af de medel, aflidne Brukspatronen P. Forslind i lifstiden dertill anslagit.
Af räntan å de till en räddningsanstalt för vanvårdade och vanartade barn inom Stora Kopparbergs län samlade medel, som vid 1855 års slut utgjorde ett under länets nödhjelps-kassedirektions förvaltning stäldt belopp af 13,142 R:dr 4 sk. 7 r:st.
Banko, hafva under samma år till underhåll och vård åt 20 barn från Fahlun och särskilde samhällen inom länet blifvit utbetalde 548 R:dr 8 sk. berörde mynt.
Uti Hedemora äro fattigvårdsomkostnaderne mindre än tillförene i anseende till de behöfvandes aftagande antal.
Derstädes för välgörande ändamål stiftade, i förra berättelsen omnämnde inrättningar äga fortfarande bestånd.
I Säter besörjes fattigvården i enlighet med derom gällande stadga.
Det derstädes förut varande jern-manufakturverk fortfar ännu att vara nedlagdt, sedan verkstäderna såsom i förra berättelsen anfördes, afbrunnit, utan att något menligt inflytande deraf bemärkts på näringarnes och befolkningens i staden tillstånd, som deremot blifvit förbättradt derigenom att, till följd af den i förra berättelsen omförmälde väganläggnmg, trafiken till och från öfre Dalorten numera går genom staden, Ströms-afrad och skutefrakts-medel till Fahlu stad utgjorde för år 1855 1,078 Riksdaler 34 sk. samt Ströms-afrad till Säters stad 3 Riksdaler 32 sk.
Fahlun i Landskansliet och Landskontoret den 11 :te Oktober 1856.
CRONHJELM.
P. de Laval. B. V. Holmberg.
Tabell för Landet inom Stora Kopparbergs
Län för åren 18S1 till och med 1885.
F rälse-säterier
Frälse-hemman
Dito särskildt Bergs-lrälse Krono-hemman Krono-skatte-hemman . . .
Militie-boställen Civile boställen Ecklesiastik-boställen ....
Kyrkohemman, Bergs-frälse Rekounitions-skogs-hemman Skattlaggde bebyggde torp, utjordar, urfjellar m. fl. lägenheter utan mantal, som ej under någon hemmansränta äro inbegripne, krono Dito obebvggde Oskattlaggde, bebyggde dito Fisken, krono Tullmjölqvarnar med 223 par stena Sågqvarnar, grofbladiga Husbehofs-mjölqvarnar Stampar Silfververk Nickelverk Kopparverk ....
Stångjernsverk . . . Ämneshammare.
, . Masugnar Jernmanufaktur-verk Gårmakeri Glasbruk Pappersbruk .... sars Tegelbruk Svafvelbruk Krutbruk Garfverier Rödfärgsverk ....
Kalkugnar Porfyrverk Tändsticks-Fabrik . . Snus-Fabriker.
Kronoskogar, jernver tions-afgift ....
Gästgifveriet och krogars minuterings-afgift
Personalen af 1855 års skattskrifne personer
För karakters-fullmakter Klereci-statens aflöning .
. iide sl upplåtne erno rekogm - Summa Hemmantal. -i CTQ p: O EL —. o
M:tl. lf umuh 16 fH 1 £0094 ft 3 QQG4n O -i i 9 x fi 71 la I RmiTf><H8 ) St. 25 6 436 1 95 62 21 14 1 1 9 41 12 66 14 1 1 1 15 3 3 5 1 8 1 1 o 846 T:r. 470 & o T:r. 11,700 T:r. 7,300 T:r. 36,800 T:r. 16,900 850 T:r. 22,400 470 11,700 7,300 36,800! 16,900; 850 22,400 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. o q"
B° CTQ CS 3 C. T:r. 2,880 T:r. 70,200 T:r. 36,500 T:r. 165,600 T:r. 76,050 >■ T:r. 3,400 o Underhållna Kreatur.
T-.r. 134,400 2,880 j 70,200 j 36,5001165,6001 76,0501 3,4001 134,400 St. 13,900 O k!
St. 2,400 £ 03 er o Bo St. 52,500 St. 15,900 St. 93,000 t» 5'
St. 12,700 Q c; “a ■3 -< B:
St 39,500 13,9001 2,400; 52,500; 15,900; 93,000; 12,700 39,500 R:dr. 21,800 39,236 995,827 57,048 7,175,500 147,902 17,250 157,102 1,596 204,935 10,920 1,935 102,518 233,407 45,159 25,600 4,992 1.849 66,667 4,484,0121 6,189 33,333 80,000 52,316 16,813 98,000 20,667 6,920 4,500 6,000 6,000 2,600 Stat s - -Mi i d r a ?/.
Bevillning efter 1855 års förordning. ■ >—s oT o B - Efter 2:dra Artikeln. ro I 1^5 R:dr. 10,572 21 R:dr. 1.692 *14,128,599; — |—| 10,572(211 — | 1,692 R:dr.
16 39 994 43 5,306 1 204 5 1 102 233 45 25 4 1 66 4,484 — 6 33 80 52 16 480 20 6 32 44 4 24 1,670 3,419 r. 10 4 3 6 7 7 11 2 10 11 6 5 10 7 10 «r h
R:r 10 —[ 8| 17,3821141 S tö »-J p: 3 p 5’ do* c <rf 53: * 3 D B* aq R:dr 331 201 7,350 cd c Ständiga Räntor.
<D o 3 ^ 3 & p cr — o ST ^ p cn 03 1 *-3 53:
O R:dr s. r. 16 16 10 39 11 4 1,325 13 3 43 5 6 5,507 25 7 1 204 a 1 102 233 45 25 4 1 66 4,484 6 33 80 52 16 480 20 6 4 6 2 1,670 7,350 15,683 21 28 7 44 11 24 11 10 10 7,882144 j — | 37,5501321 4 R:dr 113,022 39: 10 113,022| 39 O 3 O o' B Q - R:dr 46,333 101 46,3331431 5 p B B^ 5’ OQ O Q 3 CJQ R:dr 3,039 18 3,039 181 2 R:dr 13,078 13,078 R:r £ o — ~7 SE o — o S-B S-o ° a - o p: C- O B O 5' <73 05 fl ^ S 7L ro c« c 3 3 R:dr R:dr 37,081 27 607 42 481 I—| 38,213 31 11 43 159,356 3,039 37,081 607 42 481 13,078 35 18 27 31 11 21213,6871 201 Q, O B R:r 20 16 16 40132 <-< o t/3 o sr O 3 E— P M P *5? 8- §. * OQ £. ‘ 3_ 3"
R:dr 114,269 — 1114,269 32 Klereci-Statens underhåll. v P O 3“ B CJQ CD C 3 R:dr 93,475 93,475 R:dr R:dr 3 25,989 42 0 41 31 25,989| 421 12,5 R.dr 11 131,990 13! 8 P 43* o! cn o: 3* aq R:dr 33,721 CD 7r p: q3- po 3^ B’ Cjq R:dr 46,823 12,525) 14111113X9901131 8| 33,7211 2| 6 26 R.-dr 40,841 o e g. <• ö ra *"t
P cn 3
Till Berättelsen ofver Storn Kopparbergs
Län för åren 1851—1855. BS. V. Holmberg.
Tabell för Städerna inom Stora Kopparbergs
Jord Silfververk .
Stora Kopparbergs grufva Koppar-tillverkningen Yitriol-verk. . .
Rödlargs-verk .
Koppar-hyttor .
Fabriker ....
Fahlu Privatbank Personalen ... — o O s "1 p: 3 OQ Jord. cd OQ CD pr o aQ St. 247 St. 1 3 71 6 1 T:ld. 192 Tild. 193J T:ld. 561 CB C 3 3 !» C s 3_ sa 3 946X M:tl. 4 Utsäde af a c aa T:r.
T:r. 25 - o T:r. 10 T:r. 150 2 03 3 & sa: c. T:r. 20 *1 ff CD - Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. a aa T:l\ ^ T:r. 1 200 T:r. 16 T:r. 375 o T:r. 100 K ps T:r. 900 2 sa 3 Q. e-s* CD O p CD T:r. 140 T:r.
Underhållne Kreatur. 33 p: O o s OQ Cr O cn &S “C C-O CB -5 T;r. 1,800 St. 100 St. st. 150 St.
I St. 15 st, 42 O st. 20 Uppskattadt Värde. a c (XI O O S3- H o R:dr 497,213 o •-t o - SfO 3 < C P c7 s c - 3 »-j 3 - g*1 3 F • CD t . j-s
R:dr 80,519 R:dr 129,856 60,790 47 CD C 3 3 C3 R:dr 497,213 80,519 129,856 60,790 47 Stat SS i il r a g.
Bevillning efter 1855 års Förordning.
M cd » Efter Andra Artikeln. ?
H o D B § Cu a <3 c rn R:dr.
R:dr. R:dr. 497 80 21 3,882 129 60 ^ c os: i-s >1 CJQ 3' CD CTQ 2- R:dr.
1,467 19 c«’ —■ >"ö öa c: Q 2 ■"* 3 OJ U! ca: 3 o <S Cu 3 5‘ ® S? a a - CB 3 R:dr. 11 R:dr. 497 10 80 24 21 3,882 1,467 129 60 Ständiga Räntor. W rj O 3 O O* 3 3- CD . tÖ F 3 JT i "35 CD 3 OQ 21 H < Cp 3 CD C 3 3 P R:dr. R. R:r.
R:dr. 72,156 412 205 24 R:dr. 72,156 412 205 24 * o cn 3* P D - O CD O O g» CD ^ CD CD p: R:l\ 1 s. R:dr. 1 5,413 Klcreciets underhåll.
H3 P C/3 O* o C R:dr. 3,313 16 R:dr. — 11,426 R:dr. 718 32 CD C R:dr. s. 5,458 — — ag C: »1 cn CD ,5*r R:dr. 8,022 28 11 R:dr.
I s. 1,333 10 p: CfQ CD •"J 03 CD CD C 3 3 p R:dr, 304 37 R;dr. 12,529 9 6 R:dr. 497 33,141 21 76,038 1,467 542 266 I 481 30 825123 1,164 28 843 12 522 20 38 1,164 2,672 695 12 695 12 318 24 Summa ISedemora.
Hus och Tomter Jord Personalen . . . . 247 176 84 1921 193| I 561 946f | —j 242; 1,276 800| 2,318 15 25 10 80 15 150, 20; 1 200 200! 50 8!
100 161 375 90 640 1001 900 75 Summa Säth er.
Hus och Tomter Jord Jernmanufakturverk Tull-najölqvarnar med 7 par stenar Husbehofs-Sågqvarn Mälteri och Torkplåt Valk och Sämsk-stamp Personalen 176 83 Summma 242 1,276 310 800 2,318 180 950 310; 180 15 1,440 80 28 15: 200 180 50 io 81 100 70 90 22 640 308 75 15 950 1,440 281 »| 1801 101 *1 701 22l 308l 15 800 140 200 5 1,800 32: 500 800 720 200 50 32 500 420 100 6 150 60 i 10 250 30 60 23 10 250 2 99 7201 50 420| 23’ 15 50 42 90 50 90 22 38 20 497,213 214,900 214,900 84,915 80,519 60,796 16 60,796 19,625 190,646 47 • 275.696 84,915 — 19,625 1,866 32 1,866 1,000 1,000 1,000 1,000 600 __ 600 — — 768,378 214,900 60,796 47 —! 481 110 30 18 S20 06 .23 11 5,874 275 47 33 2,310 368 31 12 11 522 31 20 36 10,015 275 582 10 222 _ 116 _ 54 18 24 21 99| 22T"”"38]*-—| 84,9151161 — | 19,6251 7,4661321—| 112,0071—|— 54l24 66 47 14 275 i 33 84 19 1 3 1 1 471 71 112 28 51 368 10 127 12 16 31 16 695 12 173; 24 72,774 45 73,470 38 1,164 3,686 227 173 1271 — |— 30 30 36 24 — 24 858 83 19 1 1 1 259 10 43 1 I 30 — 411 7 28 10 7 — 222 10 371 1 7| d 10 35 — 35 173 24 -j.__80_36 -! 80130 87 46 318 24|- 132 34 5,413 1,704 32 3,313 500 10 1,426 133 IG 718 32 100 5,458 733 8,022 28 11 1,333116 304137; 10; — 983 10 3 i 433 16!— — 12,529 300 401 35 87 80 30 I — 87;461 4I 203:411 132 79 34 30 79; 30 1,704! 32 366 32 366132] 500 384 18 133;16 133 10 100 60 733 577 10 I — 34 983 10 486 32 433 247 10 16 300 300 442 116,864 40 — 4,790 756 30 5 — 11 24 5,546 31 4 2,585 54 1 90 1 1 339 28| 10 431 384 18 —1 133 10 — 60 577 Summa för Städerna i länet I 506; 90 j 34 - | 486!32;
— 1 247 10 —| 300; —; — | 442 24 | 7441 l,649|j 2,311| 4,704}| 16| 19|133| 281 5301 801 10| 370j 128j 1,3231 190| 2,4201 3901 43| 2,720| 183| 18| 4991 S8| 871 170| 20| 797,028| 16 | — j 160,940|—j—| 198,113] 311—11,156,0811471— 652|24| — |_9S8|371 116,262133| 612,805|43 1111 584|32| — | 11,244|26| 6| 222| 161 9140|23 | —|949|.241—i 72,862|43| 5| 74,075| 111 2|530|40|—| 7,484) 18| 8j4,197| 34!
—11,692]321— j 878.32 — 6.769 2j-| 9,492123] 2 2,014 604 .37 — 13,271 33 61125,487 3,0751241 8 Till Berättelsen öfver Stora Kopparbergs
Fahlun i Landskontoret den 11 Oktober 1856. MS. V. MMolmherg.
MALTS BEFALLNINGSHAFVANDES UTI GEFLEBORGS LÄN TILL 3. ö a ö l. lål:S i **ntiertltinighet tifgifna FEMÄRS-BERÄTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
STOCHHOLM, 1856.
NORSTEDT & SÖNER, KONGL.
BOKTRYCKARE. liidcrdäni"
Berättelse örn tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Gefleborgs
Län för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. ^ill åtlydnad af föreskrifterne uti Kongl. Circulär-brefven af den 17 April 1821 och 22 December 1848 får Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet afgifva berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Gefleborgs
Län från och med år 1851 till med år 1855. ' ■§. 1.
Kiänets allmänna beskaffenhet.
Då Länet blifvit, i afseende å läge) vidd och allmän beskaffenhet, uti förut afgifne berättelser beskrifvet och förändringar deruti icke inträffat, så får Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet allenast åberopa hvad derom blifvit tillförene anfördt.
Under sist förflutne fem år hafva arbeten blifvit företagne för utdikning af BaggboAls- Lop- och Stor-myrorne i Ljusdals socken, Gamsättersmyrorne i Bergsjö och Gärsjön i Öster-Fernebo socken.
Genom dessa arbeten, som blifvit understödde med statsmedel till ett belopp af Tjugufem tusen nio hundra Riksdaler banko, hvaraf
Fem tusen nio hundra såsom anslag och Tjugu tusen såsom lån, blifva
Ett tusen fyrahundra sjutton tunnland förut ofruktbar jord försatte uti fruktbärande skick.
Utom dessa större med statsbidrag understödde vattenaftappningsarbeten, af hvilka utdikningen af Gamsättersmyrorne är fulländad, hafva flere sådane af mindre betydenhet blifvit verkställde inom och invid den förut odlade jorden, hvaraf utdikning af Kingsta äng i Söderala socken är den betydligaste.
För dylika arbeten finnas ännu otaliga lägenheter mom Länet att tillgå och blifva val äfven i en framtid begagnade i den mån de understödjas med statsbidrag, men derförutan är icke hopp att sådane arbeten af större omfång, hvilka i allmänhet öfverstiga enskildes krafter, skola företagas.
Af största vigt vore företagandet af strömrensningar i Ljusne och Woxna elfvar till förekommande af 4 de skador, som nästan årligen förorsakas genom öfversvämningar, och till beredande af odlingsbar jord af de i floddalarne befintlige kärr-trakter; men öfverenskommelser derom emellan de talrika strandägarne hafva annu icke kunnat åstadkommas. §• 2.
Vid de sistlidne år verkställde mantalsskrifningar utgjorde folkmängden:
Uti Gestriklands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön 9,'! 27. » af Qvinkön ....... 9,639.
Skattfrie af Mankön 7,910. » af Qvinkön 8,760. 35436.
Uti Södra Helsinglands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön. 8.609. » af Qvinkön 9,148.
Skattfrie af Mankön ........
9,723. » af Qvinkön 10,593. 33073 Uti Norra Helsinglands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön 9,782. » af Qvinkön 10,751.
Skattfrie af Mankön 8,337. » af Qvinkön 8,941. 37 34 4.
Uti Gefle stad.
Skattskrifne af Mankön 2,710. » af Qvinkön 3,490.
Skattfrie af Mankön 1,576. » af Qvinkön 1,796. 9572 Uti Söderhamns stad.
Skattskrifne af Mankön 621. » af Qvinkön 633.
5 Skattfrie af Mankön 347. » af Qvinkön 418.
Uti Hudiksvalls stad.
Skattskrifne af Mankön . » af Qvinkön Skattfrie af Mankön . » af Qvinkön som utgör hela folkmängden i Länet, hvilken vid de år 1850 förrättade mantalsskrifninaar utmorde 118,350 personer och således under senast förflutne fem år ökats med 6,844.
Denna tillökning i folkmängden är större än under något af de sedan år 1830 förflutne qvinqvennier, och hade varit ännu större om icke under sist förflutne fem år 723 personer flyttat till utrikes orter.
Till den betydliga tillökningen i folkmängden har bidragit, att, sedan flere större Bolag bildat sig inom Länet för tillverkning af bräder, så har behofvet af arbetare blifvit så stort och arbetslönerne så stegrade, att inflyttningar från andra
Län deraf blifvit föranledda.
Priset på ett mansdagsverke är 32 sk., då arbetaren erhåller mat af arbetsgifvaren och hälften mindre för ett qvinsdagsverke; men genom ackord om skogsafverkningsarbete har för ett dagsverke på egen kost betingats stundom till och med 2 R:dr.
För ett ökedagsverke betalas vanligen 2 å 3 R:dr, men genom ackord betingas stundom till och med 4 R:dr.
Årslönen för en dräng är vanligen 80 R:dr allt banko och för en piga hälften mindre.
Oaktadt allmogen mycket frångått sitt förra enkla och tarfliga lefnadssätt och nu mera nästan allmänt begagnar köpta kläden och tyger i stället för hemväfda, äfvensom allmänt begagnar socker, kaffe och stundom viner, så har dock under de sednare åren välståndet blifvit ökadt, och den fattigare befolkningens vilkor blifvit betydligt förbättrade.
Orsaken dertill är den ymnigare tillgång på penningar, som genom försäljning af trädvaror och allmän arbetsförtjenst med högt uppdrifna dagspenningar och forlöner samt hög betalning för allt, som kunnat afyttras, kommit allmogen tillgodo.
Det har ock visat sig, att, i samma mån som tillgångarne blifvit ökade, mera idoghet och verksamhet blifvit använd vid odlingar, byggnader och andre till ekonomisk förbättring ländande företag.
1 allmänhet torde befolkningens vilkor sällan hafva i ekonomiskt hänseende varit lyckligare, hvilket ock bestyrkes af följande: ... 622. . . . 769. . . . 408.
• • 484~ 2,283. eller tillsammans 125,194 personer, ♦ 6 Uppgift om de vid Lands-Cancelliet under sednast förflutne fem år handlagde skuldfordringsmål.
■ Summan af Förklaran- hvad, som de parter- blifvit till be- nes antal. talning ådömdt.
Ar 1851 1850 140,834 » 1852 1899 184,191 » 1853 1436 135,190 » 1854 . , 776 57,916 » 1855 620 47,694 Sedligheten hos befolkningen är i allmänhet god och gröfre brott lyckligtvis sällsynte Bränvinsförtäringen har, tillj följd af Kongl, förordningarne af den 18 Januari •1855, blifvit betydligen förminskad, och större delen af allmogen synes dermed vara belåten.
Vid marknader å landet, Ting och andra tillfällen, då större folksamlingar äga rum, råder nu en ordning och stillhet, sorn förut beklagligen saknades, och nu mera äro af allmogen de högst få, som begagna bränvin till dagligt bruk.