Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Westernorrlands län erläggas till Sundsvall gerningsörena odelade af de handtverkare, sora bo inom 4 mil nära staden, enligt medium med I Westerbottens län äro gerningsörena anslagna till staden Umeå, som i medeltal erhållit samt sluteligen, i Norrbottens län har oftabesagde inkomst blifvit af kronan öfverlåten till städerne Piteå och Luleå, hvilka deraf uppburit
Utgörande alltså medelbeloppet under förrberörde io år af den städerne tillkommande andel uti gerningsören Bih. till R.
Trot, 1847 & 1848. 4 Sami. 1 Åfd. 14 Bilf t. 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 37. Litt.
Hvad i detta ärende förekommit har Utskottet nos;a öfvervägat: och o o ~ ehuru Utskottet, å ena sidan, instämmer i den af Rikets sednast församlade Ständer yttrade åsigt, att det skulle leda till förenkling och lättnad i uppbörds- och redovisnings-väsendet, 0111 de så kallade gerningsörena, i stället för att, på sätt nu eger rum, upptagas bland statens ordinarie intrader, blefve debiterade och uppburne i sammanhang med den allmänna bevillning, handtverkare å landet äro underkastade, anser likväl Utskottet, å andra sidan, att en sådan förändring icke kan åstadkommas utan uppoffring af staten, i thy att den ersättning, som vid slikt förhållande skulle tillfalla en del städer, komme att blifva en utgift, som stats-verket allt framgent linge vidkännas, då deremot, om gerningsörena bibehållas vid den beräkningsgrund, hvarefter de för närvarande ingå, och sedan till en del på vederbörande städer fördelas, anledning är att förmoda, det denna städernas inkomst småningom minskas och slutligen upphör, allt eftersom gerningsmännens antal, i följd af förändrade förhållanden inom näringarne, aftager och försvinner.
På dessa skäl finner Utskottet sig föranlåtet tillstyrka, att de så kallade gerningsören må under serskild inkomst-titel fortfarande upptagas ibland stats-verkets ordinarie inkomster Stockholm den 3i Januari 1848. STOCKHOLM, tryckt hos Marcus & Comp. 1848. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 38.
1 N:o 58.
Ank. till Exp. Utsk. d. 2 Febr., kl. 6 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Rihs-Statens Första Hufvud-titel. ( U A.)
Vid sistlidne riksdag fastställdes anslagssummorne under denna hufvud-titel, innefattande Kongl, hof- och slotts-staterne, till ett sammanräknadt belopp af 686,700 r:dr, hvaraf 620,827 r:dr med derunder inbegripne 317 tunnor spannmål för den förra, och 65,873 r:dr för den sednare af berörde stater. l:o.
Uti nu allåtne nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof har Kongl. Majit, med afseende derå, att Hans Kongl. Höghet
Kronprinsen numera uppnått den ålder, som för honom medförde behof af egen hofhållning, föreslagit, att den vid sednaste stats-reglering för Hans Kongl.
Höghet bestämde underhållssumma 25,000 r:dr måtte ökas med 75,000 r:dr, eller till 100,000 riksdaler banko.
Då förenämnde nådiga framställning synes Utskottet innebära en anledning till den förmodan, att Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förmälning snart torde vara att emotse, har Utskottet, med hänsigt till de ökade omkostnader, som häraf måste blifva en följd, ansett sig böra hemställa, att Hans Kongl. Höghets hofhållnings-anslag må, från och med början af det år, då Dess förmälning eger rum, förhöjas från sitt nuvarande belopp till 100,000 r:dr årligen, of hvilken summa 75,000 r:dr alltså torde böra från berörde tid af Riksgäids-kontorets medel utgå. 2:o.
I afseende på öfrige till denna hufvud-titel hörande utgiftssummor har Utskottet icke funnit skäl att föreslå någon förändring, hvadan desamma, enligt niirlagde tabell, blifvit till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, uppförde; dock får Utskottet i sammanhang härmed hemställa, att de under denna hufvud-titel förekommande indelta räntor icke måtte af Rikets Ständer till uppförande i riks-staten definitivt fastställas förr, än den dels medelst Kongl. Maj:ts allåtne nådiga proposition, dels genom enskilta motioner väckta fråga om indragning till stats-verket af dylika indelningar och deras ersättande genom kontanta stats-anslag nili. till II. SI.
Prot. 1847 ech 1848. 4 Sami. 1 Afd. 15 Höft. 1 2 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 38. blifvit af Utskottet handlagd samt af Rikets Ständer slutligen pröfvad och afgjord.
Reservationer: af Herrar Schartau, E. G.
Lindström, P. II.
Lindström och Akesson. »Medgifvande, att den bestämmelse, som för 25 år sedan skedde af underhåll för dåvarande Thronföljaren, innefattat giltig anledning för det i Kongl. Maj:ts pro position nu gjorde förslag, håfve vi likväl ej kunnat underlåta att taga i betrak^ tande den skiljaktighet, som förefinnes emellan dåvarande och närvarande förhållanden.
Rikets mynt hade den tiden ett obestämdt och vacklande värde, den finare lefnadens förnödenheter voro i allmänhet dyrare och Thronföljaren Prins Oscar, hjeltekonungens son, egde inga syskon, för hvilka underhåll af staten kunde komma i fråga, hvarjemte brödra-riket
Norriges bidrag utgick med en långt mindre summa, än nu torde kunna påräknas.
Vi håfve under detta öfvervägande af omständigheterne kommit till ett resultat, hvilket vi framlägga, utan att störas af obehaget att kanske blifva eller redan vara mål för misstydning och kalomnie.
Man har nemligen sett och bort insinueras, att det skulle bevisa en afvoghet, en ovänlighet mot konungahuset alt sätta i fråga något annat, än ett blindt ja till det, som för en ung furstes enskilda behof blifvit föreslaget, och mera i denna genre, som ej ens förtjenar den sjelfständige mannens förakt, men ändock, t. o. m. i tryck, beställsamt sprides.
Emedlertid har det på ett annat rum blifvit sagdt, att Sveriges konungs barn borde anses såsom «Rikets barn»; nå väl!
Riket eger, i detta fall, sin organ uti Rikets Ständer, och dem tillkommer det således att utöfva det ansvarsfulla kall, hvarpå den anförda benämningen hänsyftar.
Frågan är derför, hvad klokheten och den sanna tillgifvenheten bjuda, antingen alt med en handling af det veka hjertats smekande undfallenhet ingifva den unge konungasonen ett oriktigt begrepp om de tillgångar, som verkligen förefinnas, och de behof, som med hög röst göra sig gällande hos ett af urgamla bördor belungadt, under ett hårdt luftstreck lefvande, folk, eller att allvarligt, lugnt och öppet ådagalägga, att landets ställning fordrar försakelser af hög och låg.
Maj:t, som vid 1844 års riksdag äskade en summa af 25,000 r:dr för kronprinsen och 20,000 r:dr fortfarande för arffurstarne, har, i sammanhang med de öfrige förslagen till stats-utgifter för den efterföljande tiden hemställt, att 100,000 r:dr årligen måste afses för kronprinsens hofhållning; men alldenstund omöjligheten för Rikets Ständer att kunna bereda utvägar för bifall till allt, hvad Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 38. 3 under serskilta titlar blifvit hegardt, torde få anses såsom gifven, lärer Kongl. Maj:t, å
Sin sida, med välbehag se, att medlen fördelas på ett billigt och förståndigt sätt emellan det personela och materiela; i öfverensstämmelse med hvilken åsigt vi trott, att det ifrågavarande anslags-beloppet desto heldre bordt till 75,000 r:dr modifieras, som det icke är antagligt, att Kongl. Majit sjelf skulle godkänna, att den högsta, förslagsvis framställda, summan å Irsta hufvud-titeln utginge oafkortad, under det att just derigenom ett tvång uppstode att åsidosätta andre föremål af allmän vigt eller behjertansvärd beskaffenhet.
Blefve nu sistnämnde summa vid denna riksdag fastställd, skulle tvifvelsutan en snar motsvarighet erhållas genom enahanda bestämmelse å brödrarikets sida, helst detta rikets bidrag till Hans Kongl.
Höghets underhåll hittills fullt uppvägt, hvad svenska staten bestått; men om likväl, emot förmodan, denna förutsättning ej realiserade sig, så vore det efterkommande Rikets Ständer förbehållet att ersätta missräkningen; Likasom det synes böra förunnas framtiden att äfven gifva något, såsom ett vedermäle af tillfredsställelse och glädje öfver det ädla bruk af penningen, som Sveriges kronprins, med efterdöme af höga föräldrar, otvifvelaktigt skall göra sig till regel.» Af Herr Norin: »För min del skulle jag i denna grannlaga fråga villigt understödt Kongl. Maj:ts nådiga proposition, om jag icke funnit alltför vigtiga hinder deremot å ena sidan i de mera inskränkta tillgångar, som nu äro att påräkna, samt å den andra i mängden och storleken af de behof, som, med afseende å landets bästa, företrädesvis böra afhjelpas; men i betraktande deraf har jag, lika med Utskottet, antagit, att det belopp, som vid sistförflutne riksdag, i enlighet med Kongl. Maj:ts egen till Ständerne då gjorda framställning, för Hans Kongl. Höghets behof anslogs, ännu under hufvudsakligen enahanda omständigheter borde förblifva oförändradt, och vid ett så beskaffadt förklarande har jag ansett Utskottet böra stanna, då, efter min åsigt, frågan, såsom den äfven i Kongl. Maj:ts proposition finnes framställd, bordt efter närvarande förhållanden bedömas, och anslaget således rättas endast derefter och icke efter framdeles möjligen skeende förändringar.
Men om äfven, det oaktadt, något beslut nu skulle meddelas om anslagets belopp för den af Utskottet antydda händelse, föreställer jag mig att, i följd af ofvan anmärkta nödvändighet att strängt hushålla med statens medel, och med tillika fästadt afseende å det bidrag, som för ifrågavarande behof är att från brödrariket påräkna, detta anslag bordt, med det af Utskottet antagna vilkor, inskränkas till 50,000 r;dr b:ko årligen, hvilket belopp utgör dubbelt så mycket, som för det närvarande ansetts tillräckligt.»
Häruti instämde Herr Walley och Hans Persson från Gefleborgs län. 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 38.
Forsta Iliifvud-titcln.
Penningar enligt Kongl. Hof-Stats-anslagen.
Riks-staten för ar 1843 och följan- de åren.
Maj:ts hofhållning 420,000 II. K. H.
Kronprinsens d:o 25,000 För D. K. 11.
ArfFurstarne ...... 20,000 H. M.
Enke-Drottningens hofhållning 80,000 Möblers underhållande å de Kongl, slotten 8,000 . - Kongl, hofstallets utfodring 30,000 Kongl, slottets polis- lys- och renhållning 10,617 — Rosersbergs slott 2,000 Ved och kol för de Kongl, hofven 25,210 S:a 620,827 Kongl, slotten.
Reparationer å Stockholms slott m. fl. för Kongl, hofven upp- låtna byggnader 32,000 Brandväsendet och yttre lyshållningen å Kongl, slottet . . 5,800 Drottningholms och Svartsjö slott ....
16,000 — Gripsholms slott 1,470 Ulriksdahl slott ... 5,500 __
Haga lustslott och park 3,000 —— Strömsholms slott 1,470 S:a 65,240 - Summa 686,067) -1 Utom indelta räntor och spanmäl in natura, uti riks-staten för år 1845 och följande åren förslagsvis upptagna med ett sammanlagdt värde af 633 r:dr. Stafs Utskottets Utlåtande, A7:o 39. 5 N:o 39.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Andra Hufvud-titel.
(U. A) Å denna hufvud-titel, som omfattar anslagen för Justitie-departementet, uppfördes vid sistlidne riksdag kontant 806,182 r:dr med under lönerne beräknade 14,197'/, tunnor spanmål, indelta räntor, beräknade till 4,828 r:dr, samt IS tunnor spanmål in natura, utförde i värde till 90 r:dr, eller tillsammans 811,100 r:dr.
Beträffande definitiva regleringen af de under denna hufvud-titel förekommande indelta räntor, får Utskottet åberopa sin i utlåtandet N:o 38 gjorda hemställan, i afseende på de under första hufvud-titeln uppförda indelningar.
Följande förändringar hafva vid Andra hufvud-titeln ifrågakommit: l:o.
Å den för Juslitie-departernentets expedition gällande stat finnas uppförda löner för 3:ne Byrå-chefer, en för handläggningen af de från f. d.
Ilofkanslers-expeditionen förflyttade tryckfrihets- och öfrige ärenden, en för föredragning af lagfrågor i Högsta
Domstolen, och en för statistiska med (lere ärenden, som ej tillhöra de öfrige 2:ne Byrårchefernes.
Utskottet tror sig, efter inhemtade upplysningar, veta, att en af dessa befattningar skulle, utan olägenhet, kunna indragas och de, samtelige Byrå-cheferne nu åliggande, göromål bestridas af 2:ne sådane embetsmän; för hvilken förmodan Utskottet hemtat stöd af det förhållande, att ett Byrå-chefs-embete, som, genom innehafvarens befordran till högre befattning, för nära 3:ne år sedan blifvit ledigt, ännu icke är återbesatt.
Med anledning häraf har Utskottet alltså trott sig böra hemställa, att, jemte det nuvarande anslag för Justitie-departementets expedition i den blifvande nya riks-staten till oföräridradt belopp uppföres, Bikels Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit i nådigt öfvervägande taga, huruvida icke sådane förändringar i afseende på nämnde expedition må kunna, utan olägenhet för ärendenas behöriga gång, tillvägabringas, hvarigenom en utaf omförmälde 3:ne Byrå-chefsbefattningar kunde indragas och lönen antingen besparas för stats-verket eller användas för andra, till denna titel hänförlige, oundgänglige utgifter; i hvilket ämne Rikets Ständer vid nästa riksdag torde få emottaga nådig proposition. 6 Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 39. 2:o.
Vid utfärdandet af förordningen den 20 November 1845, om upphörandet af skyldigheten att hos Hof-rätt betala lösen för protokoll i revisionssaker, har Kongl. Maj:t tillika i nåder beslutat, att Hof-rätternes betjening borde för, till följd af lagförändringen, förlorade inkomster åtnjuta årlig ersättning efter 700 r:dr för Svea Hof-rätt, 565 r:dr för Götha Hof-rätt, och 265 r:dr för Hof-rätten öfver Skåne och Blekinge, samt att denna ersättning, beräknad från och med början af år 1846, skulle till Hof-rätterne quartaliter utbetalas af besparingarne under riks-statens andra hufvud-titel, intilldess annorlunda kunde varda derom fö reskrifvet; och är nu uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition äskadt, att ofvanomförmälde ersättningsbelopp må varda å stat uppförde.
Utskottet har visserligen icke förbisett den omständigheten, att, genom vidtagande af berörde förändring, det med protokolls-utskrifningen förenade arbete upphört; men då den erhållna lösen utgjort en, tjensterne åtföljande, påräknad inkomst och Hof-rätternes kanslipersonal är i allmänhet svagt lönad, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att, med bifall till hvad Kongl. Maj:t i ofvannämnde hänseende föreslagit, Rikets Ständer måtte, såsom ersättning för ifrågavarande förlorade sportelinkomster, å stat uppföra:
För Svea Hof-rätt r:dr 700: — — „ Götha Hof-rätt „ 565: — — „ Hof-rätten öfver Skåne och Blekinge . . „ 265: — — 3:o.
Till iakttagande vid stats-regleringen under sistförflutne riksmöte hade Kongl. Maj:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, sedan lagmansbostället Näsby vid midfastan 1844 åter tillfallit lagmans-embetet i den förenade Stockholms, Södermanlands och Gottlands läns lagsaga, komme, likmätigt Kongl, brefven den 6 September 1791 och den 3 Februari 1841, den ännu på stat qvarstående hälft af lagmanslönen på Gottland, utgörande, med inbegripen ersättning för derunder beräknade 23y2 tunnor spanmål, 272 r:dr 4 sk., att till stats-verket indragas; men som, vid Riks-statens ordnande, den irring emedlertid inträffat, att nämnde lönebelopp, hvilket var upptaget å allmänna indragningsstaten för år 1844, blifvit icke allenast derifrån uteslutet, utan äfven afdraget från det till Svea Hof-rätt och derunder lydande Justitie-stat på andra hufvud-titeln belöpande anslag; har Kongl.
Maj:t i nåder föreslagit, att samma Hof-rätts stat, som icke bordt genom afdrag af ifrågavarande lönebelopp minskas, måtte åter godtgöras af afdragssumman med 272 r:dr 4 sk; och anser Utskottet sig böra härå tillstyrka bifall. 4:o. Genom Kongl.
Maj:ts nådiga beslut den 2 Februari nästlidne år är Stats-Utskottets Utlåtande, Aho 39. 7 vordet förklaradt, att Civil-ledamoten hos Krigs-hof-rätten icke vidare borde åtnjuta i ditintills gällande författningar stadgad andel i de böter, som af bemälde Hofrätt, från och med 1847 års ingång, voro eller blefve ådömde, utan att de bötesandelar, som varit honom anslagne, skulle tillfalla kronan, dock att nuvarande civil-ledamoten Krigs-hofrätts-rådet
Gethe skulle, så länge han embetet innehar, åtnjuta ersättning af 80 r:dr b:ko om året; och har Kongl. Majit, enligt den nådiga propositionen, ansett, att denna ersättning, som för närvarande utginge afbesparingarne på riks-statens andra hufvud-titei, borde uppföras på allmänna indragnings-staten under nionde hufvud-titeln.
Efter Utskottets tanka, torde ifrågavarande mindre betydliga ersättningsbelopp lämpligast kunna fortfarande utgå af 2:dra hufvud-titelns besparingar, hvadan bifall å förslaget i afseende på summans uppförande å allmänna indragningsstalen afstyrkes. 3:o.
I afseende å Krigs-hof-rätten yttrade Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse af den 19 December 1840: att denna Öfverrätt syntes mindre ändamålsenligt sammansatt, då blott en af dess ledamöter måste vara lagfaren; att i ett väl ordnadt samhälle borde finnas så få serskilde domstolar som möjligt, samt att, i afseende på bemälte domstol, fastän varande en öfver-rätt, det missförhållande sig företedde, att dess ledamöter, med undantag af den lagfarne, kunde när som helst ombytas; i anseende hvartill, och jemväl för att undvika stats-verkcts betungande med en öfverflödig utgift, Rikets Ständer i underdånighet anhöllo, att Kongl. Maj:t ville i nåder vara betänkt på införande af sådane förändringar i den militära lagskipningen, i följd hvaraf meranämnde domstol kunde upphöra och dess befattning på Ilof-rälterne öfverflyttas.
Då de uti berörde skrifvelse anförde skäl, hvilka synas Utskottet ega full giltighet, oförändrade qvarstå, har Utskottet, utan att för närvarande föreslå någon förändring i afseende på det för Krigs-hof-rätten å stat uppförde anslag, funnit sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet förnya den vid 1840—1841 års riksdag gjorda ofvanberörde framställning, samt derjemte i underdånighet anhålla, att, när ledigheter inom Krigs-hof-rättens personal inträffa, tjensterne icke må annorlunda återbesättas, än alt de blifvande innehafvarne underkastas de vilkor, som vid en framtida reglering kunna varda bestämda. 6:o. Uti Kongl.
Maj:ts nådiga proposition är jemväl föreslaget, att den genom Kongl, brefvet den 18 December 1845, efter borgrätternes indragning, deras ordinarie tjenstemän och vaktbetjente af allmänna medel tillagda ersättning 8 Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 39. för sädana, genom nämnde indragning, dem frängångne sportelinkomster, som icke förut utgått af anslaget för liof-staten, beräknade i medeltal: för Hof-auditören J. J. Elgström till r:dr 225: — — „ Hof-notarien, Protokolls-Sekreteraren C. P. A. Hallbäck „ 50: — — „ Hof-notarien, Kammarjunkaren C. L. von Mentzer . „ 200: — — och för vaktmästaren W. Högfält . , 50: — — eller tillhopa 523 r:dr b:ko årligen, hvilka ersättningsbelopp varit anvisade på besparingarne å andra hufvud-titeln, men komma att upphöra, i den män nämnde personer afgå, måtte uppå allmänna indragnings-staten under nionde hufvud-titeln uppföras.
Då Borg-rätternes indragning tillkommit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers derom gjorda underdåniga framställning, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer måtte, med bifall till hvad Kongl. Maj:t sålunda i nåder äskat, å allmänna indragnings-staten låta uppföra bemälde personer till åtnjutande af ofvan upptagne ersättningar, under vilkor likväl, att dessa minskas eller upphöra, i den mån innehafvarne framdeles af allmänna medel undfå motsvarande eller högre löneförmåner. 7:o.
Utskottet har från Bonde-ståndet erhållit . remiss å en af Petter Gabrielsson från Kronobergs län väckt och af flere bland Ståndets ledamöter biträdd motion, deruti blifvit hemstäldt, att nämndemän, hvilka anlitas såsom biträden vid bro- och vägsyner, måtte af allmänna medel få åtnjuta ersättning, i enlighet med Expeditions-taxan af den 15 Maj 1821, eller, jemte skjuts efter en bäst, traktamente med 24 sk. om dagen.
Då, genom Kongl.
Maj:ts nådiga kungörelse den 25 Januari 1842, är för— ordnadt, att nämndemän, utom för de förrättningar, hvilka dem i egenskap af ledamöter i Härads-rätt åligga, samt för syner och besigtningar å ryttare-, knekteoch båtsmanstorp, må, när de tillkallas för syner, värderingar, inventeringar m. m. lor Kongl. Maj:ts och kronans räkning, samt förrättningen varar längre än en dag, undfå traktamente, enligt hvad dem uti Expeditions-taxan, för förrättningar hos enskilde, bestås, jemte ersättning för resekostnaden enligt gällande rese-reglemente, hvartill kommer, att, enligt Kongl, brefvet den 16 Januari 1816, nämndemän icke böra i allmänhet betungas med andra extra göromål, än sorn efter författningarne dem åligga, har Utskottet, som ansett någon ytterligare godtgörelse uti omförmälde hänseende icke böra ifrågakomma, funnit sig föranlåtet afstyrka bifall till Petter Gabrielssons förenämnda motion. 8:o.
Uti en af Bonde-slåndet till Utskottet remitterad motion, har Adolf Fre - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 39. 9 Fredriksson från Upsala Ian, med hvilken Sven Svensson fran Elfsborgs län sig förenat, föreslagit, att, då nämndemän kallas att deltaga i syneförrättningar, som för Kongl. Maj:ts och kronans räkning å boställen hållas, de måtte af allmänna medel få åtnjuta ersättning derför enligt gällande rese-reglemente. l’å enahanda grunder, som här ofvan uti 7:de punkten blifvit anförde, hemställer Utskottet, att motionen ej må till någon åtgärd föranleda. 9:o.
Äfvenledes har Utskottet tagit i öfvervägande en från Bondeståndet remitterad motion af Johan Pehrsson från Kronobergs län, innefattande hemställan, att, på det lagkunnige och duglige personer hädanefter måtte blifva invalde till nämndemän i Härads-rätterne och med denna befattning fortfara utöfver den i författningen föreskrifna tid af 2:ne år, lön af allmänna medel måtte åt dem beviljas.
Då nämndemän, i följd af sina befattningar, åtnjuta åtskilliga förmåner, hvaribland frihet för skjuts och inqvartering för de hemman, som de sjelfve nyttja och bebo, samt nämndemanna-befattningen är att anse såsom ett kommunalbestvr, derför ersättning af statens medel ej lämpligen bör ega rum, anser Utskottet sig böra afstyrka bifall till motionen. 10:o. Ehuru de utgifter, som af förslags-anslaget förfångars vård och underhåll in. m., vid sed naste riksdag bestämdt till 450,000 r:dr, bordt bestridas, visat sig uppgå till betydligt högre belopp, bar Kongl. Maj:t likväl, enär anledning förekomme dertill, att, då fängelsesystemet hunnit ordnas och de kostsamma fångtransporterna, i följd deraf, kunde inskränkas, omförmälde utgifter jemväl komme att, i mån deraf, minskås, föreslagit, att ifrågavarande förslags-anslag nu måtte ökas till endast 650,000 r:dr, eller med 200,000 r:dr.
Då kostnaderna för fångars vård och underhåll utgjort år 1845: 739,979 r:dr 15 sk. 4 rst., och år 1846 omkring 800,000 r:dr samt, efter hvad Utskottet inhemtat, de årliga staterne för fångvården blifvit af Kongl.
Maj:t i nåder fastställde för år 1847 till 759,600 r:dr och för innevarande år till 806,266 r:dr 32 sk., har Utskottet, som delar den af Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer uttryckta åsigt om angelägenheten deraf, att detta anslag bestämmes lill en summa, hvilken så mycket som möjligt närman sig årsbehofvet, helst eljest vid stats-regleringen synes en större tillgång för nya anvisningar, än som verkligen förefinnes, ansett sig böra hemställa, att det å Andra hufvud—titeln till fångars vård och underhåll m. m. uppförda förslags-anslag må ökas med 300,000 r:dr.
Prol. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 15 Jläft. - 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 39. ll:o.
Med anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers derom gjorda hemställan, får Utskottet föreslå: a) att det å staten för Öfverståthällare-embetet under Sjette hufvudtiteln uppförde anslag af 8 r:dr för en skarprättare, måtte, i likhet med hvad i afseende på lönerne för öfrige skarprättare redan iakttagits, öfverflyttas till det under Andra hufvud-titeln hörande anslaget för fångars vård och underhåll; och b) att till sistnämnde anslag jemväl må öfverföras ett under Åttonde hufvud-titeln nu förekommande anslag af 8 r:dr 16 sk. till kyrkoherden i Marstrand för meddelande af religionsvård åt fångarne å Carlstens • fästning, 12:o.