Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Exp, Utsk, den 2p Nov.j kl. 6 e. m Utlåtande, i anledning af väckte motioner om ett årligt understöd för afl. General-Directeuren m. m.
Claes Livijns efter• lämnade enka och oförsörjda barn.
Af Uti serskilda inom Bidderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, under åberopande af 56 § Riksdags-ordningen, väckte, till Stats-Utskottet remitterade motioner, hafva Herr Cederschjöld , R. T., och Kyrkoherden Bergvall, med anledning af General-Directeuren och Chefen för Kongl.
Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket, Claes Livijns den 12 sistlidne October inträffade död, föreslagit, att Rikets Ständer måtte, med afseende å denne embetsmans många och utmärkta förtjenster örn det allmänna, till understöd för hans efterlemnade enka och oförsörjda barn, bevilja ett årligt Stals-anslag af 666 R:dr 32 sk.
B:co; — och hafva uti Hr Cedersclijölds motion, som med de öfrige Riks-Stånden communicerats, flere ledamöter af Borgare-Ståndet förklarat sig instämma»
Af ett hos Utskottet företedt, den 8 innevarande November af Justitise-Collegii och Förmyndare-kammarens i Stockholm
Deputerade upprättadt boupptecknings-instrument, har Utskottet inhemtat: att General-Directeuren Livijn efterlemnat, jemte enkan, Fru Beata Sophia Löwenborg, fyra söner och två döttrar, den äldste 21 år och den yngsta 10 år gammal, samt alt beets tillgångar upptagits till 8,455 R:dr 11 sk. utom osäkra fordringar 2,522 R:dr 37 sk. 4 rst. och skulderna till 6,770 R:dr 11 sk., 2 rst», så att behållningen blef 1,646 R:dr 11 sk, 8 rst.
B:co. Vid sådant förhållande och då afl. General-Directeuren Livijn, genom dess långvariga, utmärkta och gagneliga verksamhet i Statens tjenst, förvärfvat sig ett rättvist anspråk på nationens deltagande för den mindre lyckliga ekonomiska ställning, hvaruti hans efterlemnade enka och flere oföjsörjda barn sig befinna, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte såsom pension för afl. General-Directeuren m, m.
Livijns enka, Fru Beata Sophia Löwenborg, under bennes återstående lifstid, så länge hon forblifver i enko-stånd, å Allmänna Indragnings-Staten uppföra ett årligt anslag af 600 R:dr„ att utgå från 1845 års början.
Stockholm den 28 Nov. 1844.
Bih, till R, St.
Fröt. 1844• 4 Sami. 1 Afd. 26 Käft. £ 2 Ståts-Utskottets Vllålandej IV.-o g1.
Reservation af Per Persson från Örebro Län: ”Sim afl. General-Directeuren li vijns enka årligen ur Civil-Statens enskilta Enke- oell Pupill-fond åtnjuter 400
R:dr och troligen afven erhåller al Allmänna Enke-fonden 100 R;dr, anser jag det hafva varit alldeles tillräckligt, om bemälde enkefru undfått af Stals-Verket 400 R:dr.
D t är enligt min tanka icke rigtigt, att pensioner till samina person utgå från flere håll, alldraminst sedan pensionscassan erhållit så stora tillskott från Stats-Vei ket/ N :o 91.
Etsk. den 2g Nov. kl 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kon l Maj:ts Nådiga Remiss å Corn* missariens i det numera upphörda Revisions-Contoret för Allmänna Magazins ärendenas utredning, Assessoren J. A.
Törnemans och Revisorens vid samma Contor J G■ Nyströms underdåniga ansökningar att fortfarande å Allmänna Indragnings-Staten få bibehålla deras vid Kontoret innehafde löner.
(JJ. A~y I sammanhang med den af Kongl. Maj:t under den 6 sisth Augusti till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående åtgärder till behofvandes undsättning i missväxt-år m. m., har Kongl. Maj:?, för inhemtande af Rikets Ständers yttrande och beslut i ämnet, till Slats-Utskotlet öfverlemnat Assessoren Törnemans, på billighetsskäl grundade, underdåniga ansökning om fortsatt bibehållande å Allmänna Indragnings-Staten af hans, såsom Commissarie vid det numera upphörda Revisions-Contoret för Allmänna Magazins-ärendenas utredning, innehafde lön, 777
R;dr, med derunder inbegripne 74 tunnor spanmål, äfvensom Kongl. Maj:t, uti serskild Nådig Remiss af den 12 påföljde November, lill Utskottet öfverlemnat Revisoren vid samma Contor Nyströms underdåniga ansökning att på enahauda sätt bibehållas vid den af honom innehafda Revisors-lön, 497 R:dr 8 sk., med tillökning för 47 tunnor spanmål. Stais-Utskottets Utlåtande, N.-o qc 3 Uti infordrade öfver dessa ansökningar afgifne underdåniga utlåtanden af den 30 December 1840 och 27 September 1844, bär Kongl.
Stats-Contoret anfört: att, enligt Rikets Ständeis, al Kongl. Majit i Nådigt Bref den 17 Mars 1824 Allmänna Magazins-Directionen till efterrättelse meddelade, beslut, rörande nämnde Verks upplösning m. m., de fleste af dess embetsoch tjenstemän samt betjente blifvit uppförde på Expectuuce-Stat, till åtnjutande af de lönebelopp, som efter deras olika tjenstegrader af Magazinslmättningens fond utgingo, dock utan någon förhöjning för lönespanmålen, och med förbindelse för desse tjenstemän att, om och när så påfordrades, ingå lill tjenstgöring uti det föreslagna Utredniugs-Contoret, hvarjemte stadgades, att, om en eller flera af de till uppförande på Expectance-Stat upptagne personer genom befordran till ledige ijenster i Allmänna Verken skulle fa i större eller mindre nion ökad löneinkomst, de af dem innehafde expectance-löner skulle i förhållande dertill minskas eller helt och hållet indragas; att Assessoren Törneman, som år 1824 vid Allmänna Magazins-Directionen innehade Kammarforvandlstjenst, med 426
H;dr 32 sk. ärlig lön, och Revisoren Nyström, såsom Kammarskrifvare, 226 R;dr 32 sk., sedermera under fortsatt tjenstgöring dels hos den serskilda Styrelse, som ofvertog utredningen af Magazins-ärendena, dels uti det under Kongl. Kammar-Rätten lydandé Revisions-Contor lör dessa ärendens slutliga utredning, sedermera, på grund af förordnande, den föne till Revisions Commissarie och den sednare till Revisor vid nämnde Contor, fått uppbära, Törneman, icke allenast det för Commissarie-tjensten anslagne arfvode af 777 R:dr, med derunder beräknade 74 tunnor spanmål, ulan äfven för de Irenne sista åren en årlig tillökning af 223 R.dr, och Nyström ett arfvode af 497 R;dr 8 sk., med 47 tunnor spanmål derunder; att emedlertid dessa förordnanden så mycket mindre kunde anses innefatta befordran till ständig tjenst med åtföljande lon, som desamma haft afseende på Verkets successiva upplösning samt sökanderne följaktligen icke egt att påräkna de dtrför ålnjulne arfvodeu längre, än till dess utredningen kunde fullbordas, i följd hvaraf och då så väl Törneman som Nyström, efter Ma gazins-Directionens upplösning i April månad 1824, erhållit befordran, den förre i Kongl. Krigs-Collegium från Kammarskrifvare, med 264 R;dr 8 sk., till Revisor med 800
R:dr årlig lön, och den sednare till Kammarskrifvare i Kongl. Kammar-Rätten med högre lön, än han vid MagazinsDirectionen innehade, Kongl. Stats-Contoret fann sökanderne icke allenast icke vara berättigade att bibehålla de dem sednast tilldelade arfvoden, utan äfven underkastade tillämpning af det vid expectance-lönermes första bevil - 4 Sats-Utskottets Utlåtande, No 9i. jande förutsatte villkor, alt beloppet komme att förminskas eller indragas, vid undfående af högre löneinkomst, än då innehades, i annat allmänt embetsverk; dock enär, med afseende å Assessoren Törnemans ådagalagde nit och skicklighet samt Revisoren Nyströms af vederbörande embetsverk vitsordade välförhållande, det syntes vara billigt, att desse tjensteman bibehölJos vid de löner, sorn de innehaft, då Magazins-Directionen indrogs, utgörande för den förre 426 R:dr 32 sk., och för den sednare 226 R;dr 32 sk., hemställde Kongl. Stats-Contoret, att Kongl. Majit täcktes, för pröfningen af ansökningarne, öfverlemna handiingarne till Rikets Ständer.
I afseende å Assessoren Törneman serskildt, har Kongl. Kammar-Rätten derjemte uti underdånigt utlåtande af den 17 Augusti 1842 anfört: att Törneman, som från år 1824, då Allmänna Magazins-Directionen upplöstes, oafbrutet tjenstgjort i det då bibehållna Contoret för utredningen af Magazins-ärendena och derstädes erhållit befordran till en mera ansvarig och O magtpåliggande befattning samt genom denna sysselsättning varit hindrad att odeladt använda sin förmåga i annan tjensteväg och derigenom bereda sig en förbättrad utkomst, skäligen kunde anses vara i verklig tjenst på Magazins-Directionens Stat, tilldess Utrednings-Contoret upplöstes, då först den tidpunkt för honom inträffade, hvarå Kongl.
Brefvet af den 17 Mars 1824 hade afseende; och fann sig Kammar-Rätten således böra tillstyrka, att TkJrneman, efter slutad tjenstgöring vid Magazins-ärendenas utredning, mätte få på Expectarice-Stat uppbära de 777 R:dr, som voro anslagne för Commissarien vid ofta nämnde Contor.
Detta med hvad mera sökanderne anfört och handiingarne innehålla har Utskottet tagit i öfvervägande; och ehuru Utskottet, lika med Kongl. Stats-Contoret, anser, att Assessoren Törneman och Revisoren Nyström icke hafva någon lagligen grundad rättighet att varda å Allmänna Indragnings-Staten uppförde till åtnjutande af sLörre eller mindre del utaf de Expectance-löner eller arfvode», som de å f. d. Allmänna Magazins-Directionens Stat innehaft, finner Utskottet likväl, med fästadt afseende å så väl förekomne bevekande omständigheter, som ock de tillgöranden uti likartade fall, som både af Kongl. Maj:t och af Rikets Ständer vidtagits, i afseende å andra vid bemälde
Direction anställde personer, hvilka efter tjenstgöring under en vida kortare tid från dessa befattningar afgått, sig böra hemställa, atL Assessoren Törneman och Revisoren Nyström, från den tid, deras tjenstgöring vid Contoret för Allmänna Magazins-ärendenas utredning upphört, eller kommer att upphöra, må uppföras å Allmänna Indragnings-Staten, till åtnjutande, den förre af'426R:dr 32 Stats-Utskotlets
Vt lutande, N.o <32. 5 sk. oell den sednare af 226
R;dr 32 sk. årligen, under villkor, att, i fall endera af dem eller begge efter nämnde tid skulle befordras till annan tjenst med högre lön af allmänna medel, än som nu af deni innehafves, förutnämnde å Indragnings-Staten anvisade belopp i samma mon minskas eller alldeles upphöra.
Ank. till Exp. Utsk. den 19 Nov., kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om inköp för Statens räkning utaf egendomen Hammarby, fordom tillhörig Carl von Linné. (U. Af Till Stals-Utsottet har blifvit remitterad en af Friherre J. G. Paykull bos Ridderskapet och Adeln väckt motion, innefattande, att den nära Upsala belägna egendomen Hammarby, som fordom egdes af den utmärkte Naturforskaren Carl von Linné, och hvarest han mycket vistades, vore, 0- aktadt sitt nuvarande förfallna skick, en valfarts-ort för vetenskaps-idkare från alla länder, men trädgården låg förvildad och liknade en betesmark.
Flere dyrbara qvarlefvor efter denne namnkunnige man funnos dock qvar, deribland den sal, der han höll föreläsningar.
Om äfven närvarande egaren hade villja och förmåga att underhålla detta såsom sig borde, så egde likväl nationen icke någon säkerhet, att sådant i framtiden äfven blefve iagtaget, hvadan föreslogs, att Hammarby måtte för allmänna medel inköpas ock antingen af Staten behållas och skötas, på sätt lämpligt kunde finnas, eller ock öfverlemnas till Upsala Academi, på sådane villkor, som kunna förvissa fäderneslandet om en noggran omvårdnad och helgd af von Linnés hemvist.
Utskottet har tagit motionen i öfvervägande, men finner ej skäl alt tillstyrka något Stats-anslag för ifrågavarande ändamål.
Stockholm den 28 No v. 1844. b Stais-Utskotlets Utlåtande, N-o g3.
N:u 93.
Ank. till Exp. Utsk. den 2g
Nov , kl. g e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om ytterligare anslag till fullbordande af reparation d de vid Wreta Klosters Kyrka varande Grafchor. (U. Ad) Hos Preste-Ståndet har vice Talmannen, Biskopen m. m.
Hedre'n väckt en motion, som till Stats-Utskotlet blifvit remitterad och hufvudsakligen innehåller: att de, till reparation af Konunga-grafvarne vid "Wreta Klosters kyrka i Östergöthland, utaf sednast församlade Ständer anslagne 500
R:dr åtgått helt och hållet, utan att derföre kunnat i värdigt, skick försättas mera än Konungaine Ingés, Magnus Nilssons och Ragvald Knaphöfdes grafvar; att ännu återstod ett tredje grafchor, hvarest hvilade Hertig Suno Syk, hans 2:ne brorsöner, Sverker den II:s dotter, Ingerd, Riks-Råuet Svante Polchus och hans 3;ne döttrar, hvilket chor vore högst förfallet och påkallade snar reparation, samt att, då en jemförelse emellan det redan reparerade och ännu återstående förfallna gjorde sig alla dagar gällande, till talrika resandes uppmärksamhet, Rikets Ständer mätte ytterligare anvisa 666
R:dr 32 sk. till fullbordande al de vid nämnde kyrka befintlige Konunga-grafvars reparation.
Utskottet, som sedermera fått emottaga ett den 4 nasti.
September upprättadt kostnadsförslag å ifrågavarande reparalions-arbeten, hvilket slutar sig å en summa af 552 R;dr 32 sk., anser att, då Rikets Ständer vid förra Riksdagen för iståndsättande af Konunga-grafvarne i Wreta Klosters kyrka anvisat medel, det också är lämpligt, att hvad, som ytterligare erfordras för samtelige grafchorens försättande uti ett värdigt skick, varder af nu församlade Rikets Ständer anslaget, samt tillstyrker derför, att berörde summa af 552 R;dr 32 sk. mätte, för det afsedda ändamålet, ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, med villkor, att detta belopp ej öfverskrides samt att hvad, som möjligen icke åtgår, varder Stats-Verket reserveradt.
Stockholm den 28 Nov. 1844. Stats-Vtskottets Utlåtande, IV-o g4- 7 N:o 94.
Ank. till Exp. Utsk. den 19 Nov. kl. 6 e. m.
Utlåtande , i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss ä aflidne Provincial-Läkaren, Assessoren D F.
Rudolphis sterbhusdelegares underdåniga ansökning om utbekommande af ij3 R.dr 34 sk. 4 r-> utgörande af Innings medel, hvilka ej inom stadgad prcescriptionstid requirerats.
(U. A.) Hos Koni»]. hafva enkan efter Provincial-Läkaren, Assessoren Doctor D. F. Rudolphi, Anna Beata Helling, oell Förmyndaren lor hennes omyndige barn, Boktryckaren A T.
Låstbom, i underdånighet anhållit om utbekom mande af ett utaf Rudolphi 1 lifstiden sedan år 1827 outtaget lönebelopp, 173 Rtdr 34 sk. 4 r.; uti hvilket, Lill Slals-Ulskotlet, genom Nådig Remiss af den 2 nasti.
September, öfverlemnade mål, handlingarne upplysa, att Assessoren Rudolphi, som i Maj månad 1827 erhöll transport från "Provineial-Läkare-tjeusten 1 Philipstads
District lill enahanda beställning inom Upsala Län, icke uppburit aflöning från sistnämnde Läns Ränteri förr än från och med 4;de qvartalet 1827, samt att han icke eller i Wermlands Landl-Ränteri lyflat lön längre än till och med Maj månad samma år, hvadan alltså för Juni, Juli, Augusti och September månader lönebeloppet, som enligt
Stat utgjorde 173 R;dr, 34 sk. 4 r., icke är vordet uttaget; — och hade Kongl. Sta ts.-Con törel, hvarest sökanderne först år 1842 framställt begäran att utfå beloppet, sådant vägrat, på grund af Kongl.
Kungöielsen den 8 September 1824, angående prsscriptionstiden för fordringars utbekommande af Stats-Verket.
Med afseende å enkan Rudolphis och hennes omyndiga barns vitsordade toiftiga omständigheter, anser Utskottet sig böra hemställa, att ett emot berörde, till StatsVerkets besparingar längesedan ingångne, summa svarande belopp måtte, såsom gratifikation, få till sökanderne utbetalas, med 173 R;dr 34 sk. 4 r. samt i Kongl. Stals-Conlorets räkenskaper albaras ä 8:de Ilufvud-Titelns besparingar för innevarande år.
Stockholm d. 28 Nov. 1844. g Sisls-Ulskottets Memorialj N.o 95.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Dec., kl. to f. m.
Memorialj i anledning af erhållen åter remiss å Utskottets Memorial N:o 61, med uppgift ä de vid innevarande Riksdag för tillfälliga Siats-utgifter disponibla tillgångar. fU Af Utskottets i ofvannämnda memorial gjorda tillstyrkande, det Rikets Ständer måtte besluta, att för de af Utskottets utredning och på Rikets Ständers pröfning beroende frågor om låne-understöd eller anslag för en gång, endast finge tagas i anspråk }de tillgångar, som, utan Riksgälds-Con torets skuldsättning, äro att påräkna, har blifvit återremitteradt af PresteStåndet, med förklarande, att Ståndet, utan att binda sig i afseende på frågan om Riksgälds-Gontorets skuldsättning, ansåg ingen annan åtgärd i anledning af nämnde tillstyrkande nödig, än att anmoda Utskottet till pröfning företaga de till detsamma aflemnande, ännu oafgjorda Kongl.
Proposition eloch enskilda motioner, samt med utlåtanden deröfver till Rikets Ständer i vederbörlig ordning inkomma.
Emedlertid hafva, enligt ankomna Protocolls-Utdrag, de öfriga 3:ne Riks-Stånden, jemte memorialets läggande till handlingarne, förklarat:
Ridderskapet och Adeln: att Ståndet icke ville ingå i pröfning af frågan, hvilka tillgångar böra användas för ifrågasatta låneunderstöd och anslag, förr än Utskottet inkommit med- utlåtande, angående samma låneunderstöds och anslags behöflighet, samt Rikets Ständer deröfver beslutat; Borgare-Ståndet: att Utskottet är oförhindradt af den uppgjorda, men af Ståndet icke prof vade, calculen att meddela yttrande öfver de i memorialet upptagna, ännu oafgjorda anslagsfrågor, dock så, att Stats- eller Riksgälds verken, i och för dessa, icke inledas i skuldsättning; samt Bonde-Ståndöt: att detsamma, utan att ingå i pröfning af de tillgångars belopp, som Utskottet anser sig ega till bestridande af åtskilliga, ännu ej pröfvade, anslag, ville meddela det svar, att Utskottet bör beräkna utgifterne efter för hand varande tillgångar och inom denna gräns, företrädesvis, tillstyrka sådane anslag, som afse folk-undervisningen, större odlingsföretag och vägars förbättring.
Med anmälan om hvad sålunda i ämnet beslutats, får Utskottet, i anledning af återremissen, endast meddela, att densamma icke kan till någon åtgärd föranleda, Stockholm den 3 Dec. 1844.
Slats-Ulskottets Utlåtande, N.o g6. 9 N:o 96.
Ank. till Exp. Utsk. d. 4 Dec.j kl. i o f. m.
Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående afskrifning utaf förskjutna medel till betalande af Stats-Tidningens skuld. (U. A.)
Uti förenämnde ämne liar Kongl. Maj:t den 30 sisth Augusti till Utskottet aflåtit
Nådig skrifvelse, hvaraf inhemtas, alt, med hänsigt till angelägenheten för ett ordnadt samhälle med utsträckt tryckfrihet att ega en upplysande officiel Tidning, Kongl.
Maj:t år 1834 bifallit, att Svenska Academiens från längre tider tillbaka beviljade rättighet att utgifva ”,Post- och Inrikes Tidningar”, sedermera ”Stats-Tidningen’, linge, enligt med Academien träffadt aftal, emot en af Tidningens inkomster utgående årlig ersättning af 5,200 R:dr, öfverflyttas till Regeringens disposition.
Inom andra året från contractets afslutande hade likväl Stats-Tidningen iråkat en skuld, som påkallade serskilda, från början icke beräknade, bidrag, hvarföre Kongl. Maj:t år 1836 beviljade ett årligt anslag af 5,200
R:dr, motsvarande arrendet till Svenska Academien.
Tidningens eknomiska bestånd kunde dock icke genom detta anslag betryggas, och då tillgångar för densammas vidare understödjande saknades, beslöt Kongl. Maj:t uppsägning af contractet, att upphöra med år 1841, men för att komma derhän, att ansvaret för den officiella Tidningens redigerande återginge till Svenska Academien, erfordrades dock, att de skulder, som åsamkats under den tid, Stats-Tidningen varit öfverlåten till Regeringens disposition, blefvo liqviderade.
Ansvarige utgifvaren visade år 1841, att Tidningen, genom inköp af eget Boktryckeri, inskränkt antal prsenumeranter, m. m., iråkat en skuld af omkring 21,500 R:dr, Lill hvars godtgörande, sedan anslaget med år 1841 upphört, annan tillgång icke kunde påräknas, än försäljningssumman för tryckeriet och effecter, i värde af omkring 5000 R:dr.
Maj:t förordnade derefter den 7 Dec. 1841, bland annat, att 18,000
R:dr skulle ifrån Stats-Contoret förskottsvis utbetalas, till inlösen af förfallna, eller snart förfallande skuldförbindelser, hvarjemte, enligt Nådigt Bref den 8 April 1843, Stats-Contoret anbefalldes att, till betalande af ännu oguldne fordringar för lefveranser m. m. åt Stats-Tidningen, under den tid, densammas lifgifvande för allmän räkning ombesörjdes, anordna af under hand varande medel ett förskott af 3000 R:dr.
Eih. till R.St.
Vrot. 1844- 4 Sami., 1 A/d., 26 Haft. 2 Siats-Utskottets Utlåtandej IV; o ST.
Utaf en af serskildt i Nåder förordnade commiterade afgifven, Utskottet meddelad, berättelse inhemtas vidare: att Siats-Tidningens utgifter utöfver dess inkomster, från och med Dec. månad 1834, med 1841 års slut, utgjort «.•••... ..•*•*,.»• 82,8 / 6^. 23. 1. att, till betäckande af denna skuld, anordnats i 6 år af extra Utgifts-medlen 5,200 R:dr om året 31,200: — —• hvadan skulden vid 1841 års slut utgjorde 21,670: 23. 1. och att, till liqviderande af denna brist, commilterade dels i Kongl. Stats-Contoret uppburit ofvauberörde 21,000 R:dr, dels bade att påräkna hyresmedel för tryckeriet, 750 R:dr.
Maj:t har nu, med åberopande af desse omständigheter, i Nå der föreslagit, att, sedan efter föregången slutlig liqvid af Stats-Tidningens ännu återstående skulder, commitlerade till Stats-Contoret lefvererat öfverskottet å de af dem uppburna medel och det belopp, som inflyter vid försäljningen af tryckeriet och öfrige effecter, för att afräknas å förskottet, 21,000 R:dr, Rikets Ständer matie medgifva, det återstoden af denna sistnämnde summa finge i Stats-Verkets räkenskaper afskrifvas.
Yid nästiidne Riksdag anmärktes, enligt 107 § Regeringsformen, af dåvarande Constitutions-Utskott åtgärden om öfvertagandet å arrende på viss tid af Svenska Academiens privilegium att utgifva Statstidningen, samt om stats-medels anvisande för samma tidnings upprätthållande; men då, vid föredragning i Riks-Stånden, frågan derom förföll, finnér, af ofvannämnde anledningar, Utskottet någon annan åtgärd å Rikets Ständers sida nu icke vara att i detta fall vidtaga, än att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, medgifva, alt, sedan till Kongl. Stals-Contoret lefvererats försäljningsmedlen för Statstidningens tryckeri, m. m., den då oguldne återstoden af ifrågavarande förskotts-summa å 21,000 R:dr B:co må afskrifvas.
Exp. Utsk. den 4- Dcc, kl. 10 f. ni Utlåtande, i anledning af gjorda framställningar rörande utbetalningen af de till Em-åns uporensande beviljade statsbidrag.
(JR.gls.
AfdÖ) Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, sorn, oagtadt flerfaldiga, under detta 'Stats-Ulskotleis Utlåtande, N:o gy. års lopp, derom gjorda ansökningar, funnit sig icke kunna medgifva utbetalningen af det vid sednast förflutne
Riksdag beviljade lån för befordrandet af Em-dns upprensning inom Calmar Län, hafva hos Stats-Utskottet, uti serskild skrifvelse, anmält de omständigheter, som, enligt Fullmägtiges åsigt, hitintills hindrat denna utbetalnings verkställande.
Härjemte har Utskottet fått emottaga en, i afseende på besagde låneunderstöd, inom Ridderskapet och Adeln af Herr F. W. Nordenanckar väckt och lill Utskottets utlåtande remitterad motion. •— Då det, med anledning häraf, åligger Utskottet att inför Rikets Ständer uppgifva samt meddela sitt yttrande öfver de egna, serdeles invecklade, förhållanden, som vid den begärda utbetalningen af ifrågavarande lån förekommit, och hvilken jemväl under den verkställda läsningen af Fullmägtiges Protocoller för innevarande år ådragit sig Utskottets synnerliga uppmärksamhet; så finnér Utskottet sig nödsakadt att, oansedt den vidlyftighet, som härvid icke kan undvikas, ingå uti en utförlig framställning af ej mindre de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer, för utbekommandet af oroförmälda statsbidrag, föreskrifna villkor och iagttagelser, än de beslut, Fullmägtige i sådant afseende vidtagit.
Med hänsigt till den stora vigten att få de redan för längre tid tillbaka ifrågasatta upprensningsarbetena i Em-ån verkställda, hvarigenom, enligt offentliga handlingar, 6,834 tunnland ängsmark kunde dels förbättras, dels vinnas, anvisade Rikets sednast församlade Ständer för detta företags utförande en summa af 45,000 R:dr, hvilken ansågs ungefärligen motsvara hälften af den kostnad, samma företag, med inberäkning af jordersättningar, m. m., skulle komma att medföra.
Af det sålunda anvisade statsbidraget borde 35,000 R:dr utgå såsom lån, och 10,000 R;dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet.
För öfrigt skulle, i afseende på utbetalningen och användandet af berörde medel, iagttagas samma villkor och föreskrifter, som för andra dylika understöd voro stadgade.