Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
D: Jngåfvos skrifteliga Anföranden 1:0 Af Fresidenten m. tn, FLrr Friherre Edelcrantz, så lydande:
« ”Det är icke för att blott försvara imin enskilda tanka, icke en gång derföre att det mål, som nu af Utskotiet behandlas, är a£ stor vigt, som jag nödgas reservera mig emot både formen af den nu förrättade votering och det derigenom erliällne resultat.
Det är För att söka bibehålla en rigtig tillämpning af sjelfva grundlagens både ordalydelse och esprit angående målens behandlingssätt 1 detta Utskott, o h för att ej försumma något enda af grundlagen lemnadt medel, till vinnande af det stora ändamålet t enighet i besluten, 56 §. i Regeringsformen säger bestämdt, och utan undantag för Ekonomiska Utskottet, att hvarje förslag, som icke första gången, och utan förändringar eller tillsatser, antageseller ock förkastas i Stånden, bör återgå till Utskottet, för att ytterligare granskas och iemkasj men att först, när det sålunda beredt till Stånden återkommer, äga de magt att detsamma oförändradt eller med förändringar antaga eller förkasta.
I enlighet härmed måste .äfven 73 och 75 §§. i Riksdagsordningen förstås.
Den förra bjuder, att genom ProtocollsUtdrag dö t)6a Bes.v, och Ekon.
Utsk. Betänkande».• vid Ståndens Baslut uppkomna skiljaktiga rneningarne böra sedan cotnmuniceras Utskottet, för att, så mycket möjligt är, dem sammanjemka (hvarvid ingen skillnad är gjord, i fall rneningarne äro två, tre eller fyra); hvarefter Utskottet bör medförslag öfver jemkningen tili Plena inkomma, hvilka sedermera först clå definitivt besluta.
Det påstående, att jemkning icke skulle äga rum, då endast två skiljaktiga meningar linnas, vore i min tanka att utesluta densamma, då den lättast kan verkställas. leka helier synes det rätt oell med förnufts-grunder enligt, att låta en allmän fråga förfalla, så länge ett medel återstår alt försöka meningarnes förening, hvilken endast i det fall kunde anses omöjlig, då de i sjelfva hufyudsaken linnas hafva genom afslag och bifall kommit i rak motsats mot hvarandra.
Stadgandet uti 75 §. att, om två Stånd stadna mot två, målet skall antingen förfalla, eller, örn det icke det kan, afgöras genom (Nämnd, finnér således efter min tanka icke tillämpning förr, än stadgandet uti 75 §. af Riksdagsordningen blifvit uppfyldt, det vill säga icke förr ån det föreskrifna jemkningsförsöket i Utskottet verkeligen skett, men frugtlöst aflupit, och Stånden kommit i tillfälle att enligt samma §. definitivt besluta, emedan också derefter, men icke förr, Stånden kunna i sina Beslut definitivt stadna två imt två.
1 Eesv. •ch Ekon.
<)6i I afseende på den frågan, huruvida närvarande mål skulle böra alldeles förf alla, ihändelse, efter skedt jemkningsförsök, iva Stånd, definitivt stadna mot två, anser jag den böra med Nej besvaras, emedan alla fyra Stånden i hufvudsaken förenat sig, och bifallit, att en Underdånig hemställan till Kongl. Majit bör göras, med generelt yrkande af Handelsfrihetens stora vigt i allmänhet för Rikets välstånd, såsom Ekonomiska Utskottets första Betänkande innehåller.
Skulle detta Betänkande oförändradt antagas, blifver tvä Stånds mening rådande öfver två andra Stånds, hvilket ej synes vara enligt med rättvisan.
Till undvikande af ett i min tanka sä olämpeligtresultat gifvesej annan utväg, än att bägge förslagen till Kongl. Mar.t i Underdånighet frambäras, eller att valet deni emellan genom Nämnd afgöres.
Intetdera synes mig stridande emot Grundlagens föreskrifter, och 73 §. i Riksdagsordningen förbjuder icke att äfven uti Ekonomiska mål vidtaga den utväg, som 75 §. i allmänhet lemnar, då två Stånd stadna mot två, att genom Nämnd bestämma, hvilken af två skiljaktiga framställningar bör hos Kongl, Majit i Underdånighet anmälas.” 210.
Af Riksdagsfullmägtige Nz7s Mänsson och C. V.
Berg, innehållande: Emot Höglofi.
Utskottets Beslut, att emot 75 §. i Riksdagsordningen afslå all jemkning i frågan om friare utförsel af Trävaror och productplacatets hvilande eller upp* häfvande, få vi oss ödmjukeligen reservera'.
Besv. och Ekon, Utsk, BetoLnhanclen• t* Pen Votering, härvid skett, och sam hänvist frågan till 75 §. af nämnde Grundlag, ina icke kunna tillämpas på de delar i Böglofl, Utskottets Betänkande, hvilka af Respective RiksStånden redan ära godkände, nämligen att genom Underdånig skrifvelse öfverlemna frågan till Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning.
Nils Månsson, C, F. Berg, Uti hvad Nils Mänsson och C, F.
Berg sålunda anfört, instämde samtelige Ledamöterne af Hedervärda BondeStåndet, Ex ProtoccilU A.
Fryxell, —3QO©OOqgwi ' Förteckning O på ftttle Samlingens innehåll.
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens Betähkanden och Förklaringar angående:
N.r l. tillökt antal Canzli-Betjenin g Sid. 3 2, Bränvinsbranningens fortfarande eller inställning — 4* 5.
Anmärkningar vid sistnämnda Betänkande i(J. 4.
Ändring i r:a Art. 3 §. af Kongl. Förord. ningen om Brånvinsbränningen den 20 Dac. 1814 . 59- 3, BondeStåndets remiss af ett Memorial om KyrkoOrdningens efterlefnad 00b verkställighet 62, 6.
PrestStåndets remiss af Doctor Stenhammars Memorial om saknad eller fördröjd verkställighet å Kongl.
Maj:ts och Riksens Ständers Beslut 64. 7.
BondeStåndets remiss å ett Memorial om den nya Psalmbokens utgifvande 65. 8- BondeStåndets remiss 5 Doctor Stenhammars ofvannämnda Memorial 66. 9, Handel vid Marknader före ntlysningen 67. 10.
Yrkadt förbud för Tjenstdrängar att utvandra från Länen och söka arbete 70. 11.
Yrkad befrielse för Vestmanlands rRegemente att »ommeuderas till arbete vid Götha Canal 72.
Arfvode för Läkare vid hesigtningar S nylegdt manskap 76. 13, Förhöjning i betalningen till Inqvarteringsgifvare för underhåll till tagande trupper 79. 14, Göta Canal-Bolags skyldighet att underhålla vägstycken i Skarahorgs och Qstergöthlands Län 85. 13.
Ett Memorial om angelägenheten att föiekoinma Riksdagsärendenas afgörande imellan Riksdagarna m. m. 89; lö.
Bref och Ordar inom Regementena 9», — 9Ö4 — 17.
Vissa omständigheter vid Indeldta Regementenas Beklädnadssätt xg.
Comministrarnes befrielse från skjutsningsshyldighet för sina Boställen 19.
Yrkad befrielse från skyldigheten att lenina Bränntorf till Warbergs Fästning 20.
Vil koren för Jordegare vid Torpares antagande 21.
Yrkad befrielse för Gifta personer från Beväringsskyldigheten £2.
Allmänna Laudsvägarnes rätande och förl< ortande £4« SpanmålsMagazins inrättande j Borås E5.
Upphätvande af förbudet emot bruk och nyttjande af arbetadt Silfver utöfver 10 Lods vigt 26.
Yrkad rättighet för Städernas Magistra-' ter att utfärda Respass £7.
Skyldigheten att afskala Barken å utsvnta Ekar £g.
Ändring och inskränkning i Kronobrefbäringen 29, Förbud emot
Marknaders början dagen före eller efter någon Söndag eller Helgedag 50.
Anstalter till förmon för vissa Fabriker och PappersBruken 31.
Grunderne för ArrendeAfgiften å Militaire- och Civile-Tjenstemäns Boställen 32.
Inskränkning i Borgerskapens rättighet att besöka FriMarknader på Landet 33.
Kringspridande af nyttiga Landtbruksredskap 34.
Förordning örn vattenverks egares åliggande 35.
Lumpsamlares Reserättigbet 56.
Upphörande af Dykeriets befattning med Skepp och gods, dl skeppet i Lotsmans farvatten af Lotsen sättes på grund 37.
Föreslagen ny reglering af Socknarne i Riket äfl.
Skyldigheten att vårda Fattiga 92. 95- 93* aoo. 102. r 02. 105. 107.
[108» I-- HOs lisli 7. 120, 123. 127. 130. 132. 13.9- 136. 144- 146- 148- 9*55 59.
Spectaklens inställande på de större
Hög* tidsdagarne och näst föregående aftnar 151, 40 Kruhs- och Tullcjvams-egares deltagande i vägrödjning 156. 41.
Jemkning af Roteringen i Tossbo och Vedbo Härader af Elfsborgs Län 157. 42.
Yrkad rättighet för Städernas Magistrater att förrätta alla DykeriAuctioner 160. 43.
De i Riket brukliga Vigtsorte* återförande till enhet 166. 44.
Förläning* och Lönings-Hemmans för* möner i /falland 172. 45- Väckt frsgs om KronoUppbördens öfverlemnande till Kyrko R.ådet( i hvarje Församling 174. 46.
Yrkad jemkning i Transportskyldigheten af Tionde- och AfradsSpanrnålen 177. 4 7- Fördelning af Vägliällningssky Idighe ten viri och omkring Norbergs Grufvor 179. 4g.
599 vinnas uti de betydliga kostnader, som för gamla och nu mera förfallna Kronobageriets iståndsättande erfordrades.
Sockerbruksegendomen för en slik anläggning befinlies alldeles otjenlig, är genom sedermera anställd undersökning utrönt, och detta misstag bar ytterligare föranledt det bos Kongl. Maj:t af Kongl. Directionen d. 28 sisth October i underdånighet anmälte project, att få utbyta Santessonskn Sockerbruket emot den hälft H:r Commerce-Rådet och Commendören Björnberg eger uti f. d. Ostindiska Compagniets bus i Götheborg, med vilkor att, såsom mellangift, till H:r Commerce-Rådet skall erläggas 18,000 R:dr, samt dessutom åt honom upplåtas en obebyggd tomt, tillhörig Allmänna MagazinsInrättningen, och hvilken tomt år 1818 inköptes för 5ooo R:dr Banco; hvaremot H:r Commerce-Rådet sig förbundit, att invid f. d. Ostindiska Compagniets hus nybygga och inrätta ett Kronobageri med 4 bakugnar och 2:ne dertill hörande Kopparpannor, såvida denna Bagerianläggning kan ske utan förändring i husets yttre construction, sådan som densamma af ritningen deröfver blifvit utmärkt.
Om nu antages, att sjelfva Sockerbruksbyggnaden af meranämnde eller f. d. Santes. yo/tska egendomen, utom Flygelbyggnaderna, som ansetts förmånligare att uthyra , efter nödig förändring och inredning i enlighet med H:r Presidenten Friherre Focks uti dess berättelse lemnade uppgift, hvaruti Kongl.
Directionens förr åberopade till Kongl.
Maj:t 6oo Riksens Ständers ailåtne underdånige skrifvelse af den 28 sisi.
October ungefärligen instämmer, verkligen kan inrymma circa 4»2°° tunnor oriad säd, efter en tunna på hvarje qvadrat-aln, för hvilka 4>200 tunnor hyresafgiften, efter, ett medium å 20 sk. tunnan, årligen utgör 1,700 R:dr, och derjemte förutsattes, att årliga hyran för boningsrummen i Flygeibyggnaderne, enligt den calcul Kongl.
Directionen meddelat Revisorerna, bör kunna beräknas till 1000 R:dr Banco, så motsvarar denna besparing och inkomst på långt när icke 6 proCent ränta å den erlaggde köpeskillingen 56,000 R:dr, samt oundgänglige apteringskostnader, A hvilka dock icke något tillförlitligt förslag före köpets afslutande upprättades, hvartill än ytterligare böra läggas de årliga utgifter, som åtgå för egendomens vidmagthållande, oberäknadt den under tvist ställda afgift eller 3o:dc penning af köpe-skillingen, som Magazins-Inrättningen blifvit skyldig-känd att betala till Götheborgs Stad.
Directionen hafva Revisorerne i afseende så väl på frågan om inköpet af SantessonsVA Sockerbruket, som äfven det tillämnade egendomsbytet med H:r Commerce-Rådet
Björnbergj infordrat en uppgift å behållne vinsten af Brännvins bränningen i Hufvudstaden från och med 1818 års början, hvilken vinst, enligt Riksens Iiöglofl.
Ständers vid Riksdagen åren 1817 och 1818 fattade Beslut, skulle användas till nybyggnad eller inköp af Magasiner, {ler sådane för Allmänna MagazinsInrättningen i synnerhet voro behöflige, och Revisorers Berättelse. 601 liar Kongl.
Directionen jemte öfverlemnande af förberörde uppgift, hvilken utvisade, att Brännvinsbrännings-vinsten de sednare åren, för ifrågaställde köpe- oell bytes-afhandlingar varit otillräcklig, tillika anfört, att det afRiksens Ständers Stats-Utskott författade och af Riksens Ständer under sist hällne Riksdag gillade förslag till grunder för Allmänna Magazins-Inrättningens organisation icke blifvit
Kgl. Directionen annorlunda i Nåder communiceradt, än i ändamål att efter dessa grunder utarbeta och till Kongl, Majit i underdånighet ingifva ett förslag till Reglemente för MagazinsInrättningen; men att Kongl.
Directionen icke fått sig anbefaldt att till efterrättelse iakttaga hvad Stats-Utskottets berörde förslag innehöll, hvadan ock detsamma icke heller kunnat tillämpas vid de af Kongl.
Directionen för anskaffandet af erforderlige bus och byggnader tagne åtgärder.
Häraf synes alltså, att StatsUtskottets af Riksens Höglofl.
Ständer gillade, mer omförmälte förslag, sorn bestämt yttrar i hvad ordning Magaziner bort anskaffas, ej ännu blifvit till efterlefnad för Allmänna Magazins-Directionen af Kongl. Majit i Nåder meddeladt.
Uti Nådigt Bref af den j4 sisth Junii har Kongl. Majit anbefallt Dess Allmänna MagazinsDirection, att för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning afsluta köp, om den här i Hufvudstaden på Kungsholmen belägna Eldqvarnen med tillhörande Torkinrättning för en 602 Riksens Ständers köpesumma af 40,000 R:dr Banco.
Sedan Kgl. Directionen, uti afgifvet underdånigt utlåtande den i5 April detta år öfver Eldqvarns-Intressenternas försäljningsanbud, vitsordat den nytta och fördel som inköpet af samma qvarn otvifvelaktig! skulle tillvägabringa, men derhos äfven i underdånighet framställt
Directionens penningbrist och dermed förenade brydsamma ställning, har Kongl.
Maj:t genom ofvannämde Nådiga Bref förordnat, att Magazins-Inrättningens umbärlige byggnader och fastigheter borde till bestridande af de utgifter Eldqvarnsköpet medförde, försäljas, till underdånig följd hvaraf Kongl.
Directionen redan i sådant ändamål träffat nödiga och förberedande anstalter.
Om Eldqvarnen i enskilda händer ej kunnat lemna en emot dess åsätta värde och dryga underhållskostnad svarande afkastning, så torde besittningen af densamma äfven ådraga Magazins-Inrättningen förlust.
Vid närvarande conjunkturer, då efter Revisorernes omdöme alla möjliga inskränkningar uti Inrättningens redan för långt och med stora uppoffringar utvidgade företag äro högst nödvändiga, befara Revisorerna, ej utan temligen säkra anledningar, att Eldqvarns-köpet troligen kommer att bidraga till ökandet af den förlägenhet, hvaruti Inrättningen sig nu befinner.
Spannmåls-exporten till England år 1820, verkställd i följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref d. j4 September samma år, utgjorde 18,415 tunnor Revisorers Berättelse. 7^ kappe Hafra, hvilka, i beräkning tagna efter Magazins-medelpriset uti afslutade räkenskaper med tillagda inskeppningskostnader, frakt, tull, assuranee- och försäljmngs-utgifter jemte rese-omkostnader för Kongl. Directionens Ombudsman, Protocolls-Secreteraren Askelöfj, uppgått till ett sammanlagdt värde af 155,2x7 R:dr 36 sk. 5 r:st. Banco.
Ofvannämnde Spannmåls-partie, som vid framkomsten till England renderade 10,691 | qvarters , hlef med åtföljande säckar och hastmattor försåldt till en summa a io,o3o £ 4 sch. 4 pence Sterling, utgörande i Svenskt Banco, efter då noterade curs 123,716
R:dr 4° s^* 5 r:st., deraf för hvarje tunna Hafra belöper 6 R:dr 34 sk. 5 r:st. samma mynt.
När nu den influtna försäljningssumman afräknas från Spannmålens hela kostnadsvärde, så uppstår för Allmänna Magazins-Inrättningen, enligt i’äkenskaperna, en förlust af 3x,5oo R:dr 44 sk> Banco, hvilken förlust dock Kongl.
Directionen uti dess till Kgh Maj:t den 7 November 1821, rörande Spannmålsskeppningen till England, aflåtna underdåniga Skrifvelse, ansett i verkligheten höra till en motsatt beskaffenhet hänföras och ej endast efter ziflrans resultat bedömas, emedan ej allenast Spannmålsprisens hastiga fall inom landet, efter 1820 års förmånliga skörd, genom ifrågavarande export hindrades, utan ock Kgl. Directionen sattes i tillfälle, att utom Riket för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning afyttra någon del af Inrättningens öfverflödiga Spannmålslager till ett belopp i penningar, hvarméd dubbel qvantitet af samma sädesslag 6o4 Riksens Sänclers kunnat inom landet upphandlas, hvaraf således vill synas, att ifrågavarande försäljning vore förmånligare, än om Direetionen varit föranlåten att den inom landet vid samma tid verkställa, så vida man förutsätter försäljningen såsom nödvändig.
Genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den i3 sisth September kommer ofvannämnde räkenskapsforlust 3i,5oo R:dr 44 s^* att ytterligare ökas med 3,68a R:dr i4 sk. 2 r:st., i så måtto, som nyss åberopade Kongl. Bref förordnat, det ersättningen för de Spanska Piastrar och Silfvertackor, som af Kongl. Allmänna Magazins-Direetionen blifvit till Höglofl.
Riksens Ständers Bank inlevererade, och hvilka uti vigt motsvarar 28,142 R:dr 3i sk. 1 r:st.
Svenskt Specie, ej får i liqvid med Banken beräknas högre än lill i3o§ sk. för Riksdalern, då samma Silfver, efter gängse curs på London vid anskaffningstiden, i förening med bestridde kostnader för transporten från England hit till Stockholm, enligt gjord uträkning stigit till i38| sk. för hvarje Specie Riksdaler.
Ett företag af ännu större omfattning och vigtigare inflytande är den Spannmålsutskeppniug' till Italienska hamnar, som sistförlidne år från Allmänna Magazins-Inrättningens förråd egde rum.
Afsändningsbeloppet utgjorde, enligt hvad räkenskaperna vid handen gifva,36,426 tunnor Korn och 18,53a tunnor Hafra.
6o5 Utan tvifvel hade Kongl. Allmänna Magazins-Directionen för afsigt att, med dertill af Kongl. Maj:t i Nåder gifven anledning, genom förenämnde export på förmånligt sätt få afyttradt ett större parti af Magazins-Inrättningens öfverflödiga Spannmålslager, sorn äfven ansenligen blef ökadt af de i början af år 1821 nådigst anbefallda upphandlingar af så väl torkad som otorkad säd i Rikets alla Provinser, men efter hvad Revisorerne kunnat utröna, grundade sig beslutet om Kongl. Directionens, i hänseende till Italienska exporten, vidtagna åtgärder endast och i synnerhet på en af Handels-expediten J.
Fleischer till Kongl.
Directionen ingifven pro-forma-räkning, af den 12 Maji 1821, jemte andra af honom till Kongl. Directionens Protocoll mundtligen gjorda uppgifter, rörande den vinst och fördel, som utskeppning af Spannmål till Italien skulle åstadkomma.
Efter dessa af Fleischer meddelta uppgifter borde en tunna Korn, sedan alla omkostnader, utom belöpande frakt och assurance blifvit afräknade, inbringa circa 9 R:dr och en tunna Hafi a 8 R:dr 34 sk.
Svenskt Banco, med stöd hvaraf Kongl. Directionen, som ansåg en slik försäljning temligen gynnande, hos Kongl. Maj:t uti underdånig skrifvelse af den i5 Maji nämnde år hemställde, om icke den redan påtänkta Spannmåls-exporten borde ställas i verket, hvarvid dock Kongl.
Directionen ej i underdånighet gaf tillkänna, att frakt, tull och assurance för hvarje tunna Säd, enligt hvad Directionen nu meddelt, uppgick till 3 R:dr 24 sk.
Banco, samt dessutom ej fästade Kongl. 606 Riksens Ständers Maj:ts Nådiga uppmärksamhet å vådan af den förskämning, som oriad Spannmål under så lång och ofta besvärlig sjö-transport merendels är underkastad.
Handels-expediten Fleischers uppgjorde calculer lemna Eevisorerne i sitt värde, men kändt är, att Spannmålspriserne uti Neapel redan i Junii månad samma år nedgått under hälften af hvad Fleischers uppgifter innehålla, och dessutom hafva Eevisorerne sig bekant, att afsättning på Korn uti Italien ganska sällan, och endast då brist inträffar samt andra Sädesslag ej finnas att tillgå, derstädes kan påräknas.
Den utskeppade Spannmålens värde efter Räkenskaps-medelpris stiger lill 318,915 E:dr, hvartill böra läggas åtskilliga från Kongl. Directionens Cassa bestridda utgifter, 38,525 Ed., då hela kostnadssumman uppgår till 35^,440 R:dr Banco.
Deremot äro för den uti Italien försålda Ha fran till Kongl.
Directionen remitterade 57,832 R:dr, hvarjemte och om i ersättning för lidna hafverier, som dels redan blifvit liqviderade, dels bero på laglig dispache, kan beräknas 18,000 E:dr, samt ytterligare förslagsvis antages, att försäljningen af Kornet, efter de pris som varit och enligt sist inkomne raporter äro gällande uti Italien, kommer att lemna i behållning på stället högst 80,000 R:dr, så uppstår å Spannmåls-exporten till Italien i det hela en förlust af 201,618 E:dr, hvilken summa efter all sannolikhet ej skall finnas vara för drygt tilltagen, när en gång slutlig räkning, efter Ombudsmannens, Pro - Revisorers Berättelse. tocolIs-Secreteraren Askelöfs återkomst kan till vägabringas.
Den beräkningsgrund Revisorerne följt vid bestämmandet af Spannmålens värde, synes vara det rätta, då största delen af den utskeppade Spannmålen togs af Inrättningens äldre lager, och den
Säd, som sistförl. år upphandlades, ej ulan äfventyr af nästan oundviklig förskämning, kunde för exporten tillitas.
Skulle åter Spannmålsvärdet uträknas efter ett medium af det för upphandlingarne år 1821 stadgade pris, med Magazinsomkostnader, så torde väl ofvannämnde supponerade förlust till hälften komma att förminskas, men likväl blir förlusten i alla fall ganska kännbar.
Ått således den till Italien af Kgl.
Allmänna Magazins-Directionen föranstaltade Spannmåls-utskeppning ådragit Allmänna MagazinsInrättningen en högst betydlig skada, sättes utom all fråga; men omöjligt är, att i närvarande stund bestämdt kunna framställa resultatet i sin rätta dag.
Med billigt afseende å Allmänna MagazinsInrättningens fördel, underställa Revisorerne Riksens Högloft.
Ständers pröfning och godtfinnande, om icke vid alla de tillfällen, då förskotter antingen till större eller mindre belopp af Allmänna Magazins-Styrelsen beviljas enskilde personer, emot fullgod säkerhet, hvarförutan någre slike utbetalningar aldrig må ega rum , laglig ränta efter Sex för Hundradet om året bör af förskotts-tagaren erläggas, med un - 6o8 Riksens Ständers ilantag likväl af sådana förskotter, sorn utlofvas i entreprenad-kungörelser eller slutade upphandlings- och andra Contracter, hvilka förskotter till lättnad vid Contracternas fullgörande samt täflan mer och mindre bemedlade Speculanter emellan föranleda, och hvarigenom förmånligare vilkor för Magazins-Inrättningen kunna påräknas.
Det förstås af sig sjelf, att någon ränta ej kan komma i fråga å de förskotter, som under föreskrifven controll endast efter behof tilldelas Inrättningens Uppbördsman och Redogörar e för bestridande af dagliga och kända utgifter.
Vid alla sådana tillfällen, då Undsättningstagare hugnas med tillstånd att in natura återlemna den från Kronans Magazin låntagna Säden, blifver efter Revisorernas tanka det stadgandet till ovilkorligt iakttagande af nöden, att Spannmålens återleverering bör verkställas vid samma Magazin, der densamma till undsättningsbehöfvande utdelas, så vida ej särskilda omständigheter någon gång kunna göra en förändring härutinnan nödvändig eller å Magazins-Inrättningens sida efter Låntagarnes begifvande fördelaktig.
Anledningen dertill, att Allmänna Magazins-Directionen genom förbindelse, ingången år 1816 med Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillet, öfvertog Hospitalevnas behållne Spannmål, till Piei 'isovers Berättelse, (log inlösen efter arliga markegungen, med tillägg af forlön efter 16 sk» pä tunnan * skall, enligt Kungl, Directionens nu meddelade utlåtande, hafva varit den, att förra Directionen, sagde år» fann sig i stort behof af säd inom landet till undsättningars bestridande, hvarföre ock det blef för Directionen, så väl 1816 sorn de nästpåföljde åren, af vigt, att med säkerhet inom landet kunna påräkna ett betydligare parti Spannmål» emot ett någorlunda skäligt pris» i förhållande till sädens under desse tid* puncter» uti enskilda handeln, högt uppdrifna Värden, Alt Allmänna Magazins Directionen utsträckt ifrågaställde afhandling med Kongl» Serafimer-Ordens-iGillet till obegränsad tid, an* se Revisorerne så mycket mera äfventyrligt, som förändrade conjuncturer och ökade spann* målstillgångar lätteligen kunnat för Allmänna Magazins-Inrättnihgen medföra ej allenast olä* genheter utan ock betydliga förluster, till und* vikande hvaraf äfven Kongl. Directionen år *820 såg sig nödsakad, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om upphäfvandet af fö* renämnde öfverenskommelse, hvilken likväl lill kraft och verkan åter upplifvades dä Kongl. Directionen genom Kongl. Majits Nådiga Bref af den 3i Jan. detta år ålades att emottaga och med penningar infria 1821 års öfverskotts* spannmål, om hvars användande Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillct då råkat i förlägenhet, oell synes det alltså för Allmänna Magazins-Inrätl* ningen blifva angeläget, att på ett eller annat sätt snarligen frikallas från förbindelsen, att på 3 Sa m ii Af) 61 o Riksens
Ständers obestämd tid öfvertaga Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillets intrader, hvarförutan Revisorerne tillstyrka, att den föreskrift må af Piiksens Höglofl.