Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre; Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Frih. S tjerneldr Stats-Råden: Herr Fåhreeus, IVallens teen, Gripenstedt, Grefve Mortier, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
Dcpartements-Chefen uppläste derefter till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts här ofvan, efter Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, fattade Nådiga beslut, uppsatt underdånigt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i'fråga om afsöndring af jord från f. d.
Korporalsbostället vid Skånska Hussar-regementet Husie, till utvidgande af Husie församlings kyikogård inom Malmöhus län; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga hemställan, berörde förslag i Nåder gilla samt förordna, att, i enlighet dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes detta protokoll vidfogad, skulle till Rikets Ständer afgå.
Maj:ts Nådiga Proposition, N:o 81. l:o SA. Ank. till Exp.-Utsk. J. 1) Juni 1854, kl. 2 e. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ifrtigastäldt utbyte af Kronan tillhörig emot enskild mans jord i och för utvidgning af Andra Lif-Qrenadiei -Regementets lägerplats Malmen; Gifven Stockholms Slott den 26 Maj 4854.
I ändamål att tillvägabringa en af behofvet påkallad utvidgning af Andra Lif-Grenadier-Regementets lägerplats å Malmen, hvartill egaren af tiilgränsande kronoskatte-hemmanet { mantal Sjövalla, beläget i Kärna socken och Hanekinds härad af Östergöthlands län, samtyckt att afstå jord af hemmanets ego-område, emot ersättning dels från nuvarande lägerplatsen och dels från kronoparken Vestra Malmskogen, enligt ett af Förste Landtmätaren i länet uti författningsenlig ordning uppgjordt förslag, har till Kongl. Maj:t blifvit af Chefs-embetet vid nämnde regemente i underdånighet insändt det vid landtmäteri-förrättningen den 12 sistlidne
December förda protokoll ined tillhörande karta och beskrifning, hvaraf sig visar: att af Sjövalla hemmans egor skulle till lägerplatsen utläggas en jordrymd af 2 tunne- och 7 kappeland, emot vederlag af jord å gamla lägerplatsen till 1 tunne- 10Tb kappeland och ä kronoparken till 28
Tb kappeland, hvilken mark, vid derå anställd vederbörlig besigtning, befunnits å ömse sidor vara af lika värde; att den å marken befintliga skog ömsesidigt komme att utbytas och att Sjövalla hemmans egare för afstäende af 221 kappeland åker tillkomme en odlings-ersättning af 7 R:dr B:ko, hvilken kostnad, likasom utgiften för första flyttningen och uppsättningen af den nya stängseln, regementet åtagit sig att bestrida.
Uti häröfver, jemlikt Nådig befallning, under den 26 sistlidne April afgifvet underdånigt Utlåtande, hafva Krigs- och Kammar-Kollegierne öfverlemna!
Maj:ls Nålliga Proposition, N:o SI. de yttranden, sorn för ärendets utredning blifvit infordrade från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i ofvannämnde län och öfrige vederbörande, bland hvilka Ofver-Jägmästaren i länet ansett hinder emot det föreslagna jordbytet icke möta, enär den skogsmark, som skulle från kronoparken afgå, vore belägen inom 2:dra perioden af den för kronoparken fastställda hygges-ordning och i sammanhang dermed nu förekomme till afverkning, men dock hemställt, att, då en förminskning af periodens område skulle, vid framtida förnyad afverkning, föranleda rubbning i hygges-ordningen och minskning i den påräknade skogs-afkastningen, åt kronoparken måtte, om det begärda egobytet bifölles, till fyllnad i skogsmarken tilldelas motsvarig ersättning af regementets mötesplats i dess nordöstliga hörn, hvilken ersättningsmark kunde genom ofördröjligen verkställd skogssådd försättas i skogsbördigt skick och sedan tilläggas hygges-ordningens 2:dra period vid nästkommande afverkning; och enär såväl Förste Landtmätaren och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, som Regementets
Chef funnit det sålunda föreslagna förbehållet vara lämpligt och utan skada för mötesplatsen kunna ega rum, hafva förbemälda Kollegier i underdånighet tillstyrkt, att det sökta jordbytet mätte pä det sätt, Ofver-Jägmästaren derom hemställt, varda bifallet.
Dä med den utvidgning af Andra Lif-Grenadier-Regementets lägerplats, som här ifrågakommit, hufvudsakligen åsyftas att der kunna vidtaga åtskilliga helsovården inom regementet under dess årliga vapenöfningar befrämjande anordningar, samt, efter hvad utredt är, genom det derför nödiga och af den enskilda parten inedgifna jordbytet, någon uppoffring för Kronan icke komme att ega rum, om dervid förfares på sätt af Öfver-Jägmästaren i länet hemstäldt blifvit, anser Kongl. Maj:t samma jordbyte böra medgifvas under det af bemälde tjensteman dervid föreslagna vilkor, och vill alltså härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer att härtill samtycka.
De ärendet rörande handlingar skola vederbörande Utskott tillhandahållas, och Kongl. Maj:t förblifvcr Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. ©SCASft. A. F. N. Gyldenstolpe. 6 Kongl. Majas Nådiga Proposition, N:o SI.
Utdrag af Protokollet öfver Land t för svars- Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 26 Maj >.1854.
Närvar a nde: Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre; Siats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, IVallensteen, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
Slutligen uppläste Departements-Chefen till justering ett i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts under den 19 i denna månad, enligt Stats-Rådets tillstyrkan, fattade Nådiga beslut, uppsatt underdånigt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ifrågastäldt utbyte af Kronan tillhörig emot enskild mans jord i och för utvidgning af Andra Lif-GrenadierRegementets lägerplats Malmen; Och behagade Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets underdåniga hemställan, berörda förslag i Nåder gilla, samt förordna att, i enlighet dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes detta protokoll vidfogad, skulle till Rikets Ständer afgå.
Kongl. 1 7 IV: o 82.
Ank. till Exp.-Utsk. d. f) Juni 1854, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljandet åt staden Orebro dels af ett anslag utan återbetalningsskyldighet och ett amorteringslån för verkställande af ny tomtreglering derstädes, dels och af ett byggnadslån; Gifven Stockholms Slolt den 7 Juni 7854.
A Örobro stads innevånares vägnar liar dervarande Magistrat, jemte framställning angående det lidande, som i följd af den betydliga eldsvåda, hvilken den 22 och 23 nästlidne Mars öfvergick nämnde stad och odelade den tätast och bäst bebyggda samt folkrikaste delen deraf, nu i flerahanda rigtningar yppats, i underdånighet anhållit om Kongl. Maj:ts Nådiga biträde till beredande af det understöd, som för den afbrända stadsdelens återupprättande vore af nöden.
I sådant afseende har Magistraten, bland annat, anfört: att värdet af alldeles nedbrända 60 hela gårdar samt 12 stall och magasinsgårdar, sammanlagdt med skadan å de egendomar, sorn blifvit till en del räddade, men likväl mer eller mindre af ehlen härjade, enligt låg beräkning uppginge till 600,000 Kalr B:ko; att. då härifrån afdroges det ersättningsbelopp af 340 å 350,000 Kalr, som i löljd af brandförsäkring kunde påräknas, klefve den verkliga förlusten å fast egendom, som brunnit, minst 250,000 R:dr B:ko, hvartill komme förlust å icke brandförsäkrade varulager och lösegendom till ett lågt beräknadt värde af 50,000 Kalr nämnde mynt; att likväl de förluster, som drabba brandskadade näringsidkare, hvaribland ett stort antal af stadens betydligare handlande och affärsmän, derigenom att desse, i saknad af lokaler och de flesta utan kapitaler, för en längre tid blefvo oförmögne att bedrifva sin rörelse, vore, ehuru samma förluster icke kunde till siffran uppskattas, säkerligen de kännbaraste och äfven af vid - 8 ■Kongl.
Maj:l* Varliga Proposition, i\':o S2. sträcktaste inflytelse, enär ett sådant hämmande af den allmänna rörelsen menligt inverkade ej allenast pä staden och kringliggande- ort, utan äfven pä närgränsande län, för hvilka Orebro alltid varit en vigtig alfärsplats; a.t.t af de 1,200' brandskadade vore 300 att räkna tili förut fattige eller mindre bergade, hvaremot återstående 900, före branden välmående, kunde till stor del anses vara genom olyckan bringade, om icke pä obestånd, åtminstone för en längre tid ur författning att af blott egna tillgångar anskaffa nya bättre hem åt sig och de sina; att emellertid stadens innevånare, under förhoppning orri understöd af allmänna medel, antagit en ny, efter tidens fordringar på icke blott säkerhet mot större eldsvådor, utan ock sundhet, trefnad och prydlighet, upprättad plan för stadens bebyggande nu och i framtiden; att enligt denna plan, om hvars fastställande särskild underdånig ansökning blifvit gjord, skulle, på sätt bilagde uträkningar visade, till utläggning af gator pelt öppna platser inom den af brända delen af staden, hvilka förut tillsammans utgjort endast 4 tunnland 21 kappland, men hädanefter komme att upptaga en rymd af 12 tunnland 23 kappland, följaktligen erfordras en tillökning af 8 tunnland 2 kappland, som till största delen mäste tagas af dyrbarare tomtplatser, å hvilka kostsamma källare äro uppförda, hvadan denna tomtreglering, efter noggrann uppskattning af värdet, medförde en kostnad af 80,000 Rrdr B:ko, till hvars bestridande stadens innevånare, sorn dessutom måste återuppbygga det nedbrända komminister-huset och för den staden nyligen öfvergångna kolerafarsoten fått vidkännas stora omkostnader, vore alldeles oförmögne.
Af sådan anledning har Magistraten i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t, för åstadkommande af den gatu- och tomtreglering inom den afbrända delen af Örebro, som nu genast kan verkställas, täcktes i Nåder bereda staden ett statsanslag utan återbetalnings-skyldighet af 30,000 R:dr och ett amorteringslån af 50,000 R:dr, på sä billiga vilkor, som möjligt, och emot stadens innevånares gemensamma återbetalnings-skyldighet.
Dessutom och då, om stadens snara återbebyggandc på ett både varaktigt, prydligt och för affärsrörelsen fullt ändamålsenligt sätt skulle kunna påräknas, erfordrades att, mot billiga vilkor, af Staten undfå ett' byggnåds-amorteringslån ä 600,000 R:dr B:ko, motsvarande, enligt anställda beräkningar, ungefär halfva beloppet af den minsta summa, som dervid vore af nöden, har Magistraten i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t mätte till Rikets Ständer göra Nådig framställning om beviljande åt Örebro stad af ett byggnadslån till sä stort belopp, som Statens tillgångar medgåfve, med dervid fästadt vilkor, att endast de, som uppföra byggnader af sten eller kalkbruk, finge af samma lån komma i åtnjutande.
I be - Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition, N:o 8i.
9 I betraktande af de högst kännbara förluster, sorn genom ofvannämnde brand blifvit en stor del af Örebro stads innevånare tillskyndade, samt de betydliga uppoffringar, som detta samhälle nödgas i och för ny tomtreglering samt stadens återuppbyggande vidkännas, har Kongl. Maj:t, som anser närvarande tidpunkt böra begagnas för att på ett fullt ändamålsenligt sätt ordna stadens gator, torg och byggnadstomter, af sådan anledning funnit sig uppmanad att påkalla Rikets
Ständers biträde till underlättande af en dylik gatu- och tomtreglering, äfvensom till återuppbyggande af meranämnde stad, hvilken utgör medelpunkten för liera provinsers affärsrörelse.
Majit vill, i följd deraf, härmedelst föreslå Rikets Ständer: l:o.
Att för åstadkommande af den gatu- och tomtreglering inom sednast afbrända delen af Örebro, som, sedan en tomtregleringsplan blifvit af Kongl. Majit i Nåder fastställd, genast kan verkställas, bevilja nämnde stad dels ett anslag, utan återbetalnings-skyldighet, af Tjugufem tusen Ridr, dels oek, emot gemensam ansvarsskyldighet af stadens innevånare, ett amorteringslån af Tjugufem tusen Ridr, uppå enahanda vilkor, som för det vid sednaste
Riksdag såsom bidrag till tomtregleringen i Lidköping beviljade lån varit fastställde; och 2:o.
Att för återuppbyggandet af den del af Örebro, som vid ifrågavarande eldsvåda uppbrunnit, meddela samma stad ett lån af Tvåhundrafemtio tusen Ridr, emot de för dylika lån vid sednaste Riksdag, i afseende på ej mindre lånemedlens lyftning och användande, än desammas återbetalning och räntans beräkning, stadgade vilkor och förbindelser, samt under förbehåll att låneunderstöd af dessa medel endast få utlemnas till de tomtegare, som uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne.
OS CAM. ./. F. Fåhreeus.
Prol. 1853 $ 18öi. 1 Sami. 1 Afd. 22 Häft. 2 10 Kongl. Maj:ls Kådiga Proposition, N:o 82.
Utclrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms slott den t Juni 1854, dervid Hans Kongl. Höghet Kronprinsen jemväl var tillstädes.
Hans Excellens, Herr Justitise-Statsministern, Grefve Sparre; Hans Excellens, Herr Statsministern för utrikes ärendena, Friherre Stjerneld; Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, JVallens teen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, och Grefve Gyldenstolpe.
Sedan — — föredrog Departements-Chefen, Stats-Rådet Fåhraeus, i underdånighet: - 24:o.
En af Magistraten i Örebro ingifven underdånig skrift, deruti, jemte framställning angående det lidande, som, i följd af den betydliga eldsvåda, hvilken den 22 och 23 nästlidne Mars öfvergått nämnde stad och ödelagt den tätast och bäst bebyggda samt folkrikaste delen deraf, nu i flerahanda rigtningar yppats, Magistraten, å stadens innevånares vägnar, i underdånighet anhållit om Kongl.
Maj:ts Nådiga biträde till beredande af det understöd, som för den afbrända stadsdelens återupprättande vore af nöden, i hvilket afseende Magistraten, bland annat, anfört: — Jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, beslöt Kongl. Majit, att Nådig Proposition om beviljande åt staden Örebro, dels af ett anslag utan återbetalnings-skyldighet å Tjugufem tusen
R:dr och ett amorteringslån å enahanda belopp eller Kont/l.
Maj:ls Nådiga Proposition, N:o SS. tillsammans Femtio tusen R:dr B:ko, lor verkställande af ny tomtreglering derstädes, dels ock af ett byggnadslån af Tvåhundrafemtio tusen R:dr B:ko, skulle, i enlighet med det nu justerade Propositions-fdrslag, som finnes detta protokoll bilagdt, till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo C. J. Oscar Alströmer.
STOCKHOLM, typografiska föreningens Roktryckeri, 18S4.
Maj:ls Näd.
I N:o 83.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Juni 1854, kl. 9 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående sökt förlängning i arbetstiden för jernvägen emellan Köping och Hult; Gifven Stockholms Slott den 1 Juni 4854.
Uti en till Kongl. Majit den 19 nästlidne
Maj ingifven skrift, kar
Svenska Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult* i underdånighet anfört, alt sedan fråga inom Direktionen uppstått, huruvida, på sätt i Kongl. Majits för bemälda bolag utfärdade
Nådiga oktroj blifvit bestämdt såsom vilkor för åtnjutande af de utaf Staten garanterade förmåner, jernvägen kunde blifva färdig att till allmänt begagnande upplåtas sednast vid 1855 års slut, bade Direktionen i början af innevarande år infordrat yttrande i ämnet af Bolagets ledande ingeniör, hvilken förklarat, att så vidt bau kände, ingen jernväg af den längd och den fasthet i byggnads-sält sorn den ifrågavarande, blifvit i något land utförd på den korta tid, som, efter afdrag af vinter-månaderne, återstode af de tre år, inom hvilka från arbetets början banan skulle vara fullbordad, samt att, då ett så skyndsamt utförande icke låtit sig verkställa uti länder, hvarest så väl nödig arbets-redskap, som öfvadt arbetsfolk vore genast och utan svårighet att tillgå, sådant ännu mindre kunde åstadkommas här, hvarest motsatsen egde rum och all arbetsmateriel måste antingen från andra länder införas, eller af Bolaget sjelft på stället förfärdigas; samt att vid ett derefter i London hållet sammanträde mellan Ordföranden och en bland de Svenske Direktörerne samt de Engelske ledamöterue af Direktionen, en ytterligare bekräftelse erhållits å Direktionens farhåga i afseende å möjligheten alt inom bestämd tid afsluta arbetet, enär dels de af entrepenören gjorda beställningar af lokomotiver och jernvägs-skenor, till följd af de talrika reqvisitiouer derå, hvarmed Piil. lill II. SI.
Prot. 1853 & 1851. 1 Sami. 1 Afd. 23 Uäft. 1 2 Kongl. Maj.-fs ATSd.
Proposition, N:o 83. alla Engelska fabriker varit öfverhopade, icke blifvit utförde, och entreprenören icke kunde förbindas till de stora kostnader, som ett hastigt anskaffande, genom köp, af annan materiel skulle föranleda, dels ock, liktidigt dermed att högt uppdrifne pris å alla för arbetet nödige varor skulle göra uppoffringar å Bolagets sida utomordentligt stora, den redan sedan någon tid tillbaka gällande höga räntefoten och det nu påbörjade krigets inverkan på alia financiela förhållanden till den grad sänkt alla aktie-pappers värde, att högst betydliga summors anskaffande utöfver det redan engagerade aktie-kapitalet, som för detta ändamål skulle erfordras, mäste sätta Bolagets bestånd i fara.
Då, i följd af allt detta, Direktionen vunnit den öfvertygelse, att jernvägs-företagets fullbordande till nästa års slut icke kan åstadkommas, har Direktionen i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition om medgifvande af ett års förlängning i den för arbetets fullbordande föreskrifna tid; hvarjemte Direktionen, såsom ytterligare stöd för sin underdåniga framställning, anfört, att derest, sedan Rikets Ständer år 1851 beviljat ofvannämnde ränte-garanti, det för jernvägs-anläggningen tillämna de bolag kunnat, såsom anledning varit att förmoda, vara bildadt samt oktrojeradt inom slutet af samma år, skulle detta Bolag då tillgodonjutit den beräknade tiden af fyra år för hela arbetets utförande, hvaraf ett var afsedt för arbelsmateriels anskaffande, uppgörande af jord-inköp samt andra preliminära åtgärder, men att nu i stället inträffat, att Bolaget icke erhöll sin oktroj förr än den 13 November 185 1, och således af den påräknade och såsom
Direktionen trodde sig kunna antaga, äfven af Rikets Ständer vid deras besluts fattande afsedda arbetstid, ett helt år utan Bolagets förvållande gått förloradt.
Uti häröfver infordradt utlåtande har Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader i underdånighet anfört, att om än å ena sidan det icke torde af jernvägs bolagets
Direktion kunna förnekas, att ifrågavarande arbete blifvit ganska lamt och med användande blott af en, jemförelsevis mot behofvet, ringa arbets-styrka hittills bedrifvet, fastän en särdeles gynnsam 'väderlek funnits både förlidna och detta år, samt oaktadt arbetare varit att tillgå långt öfver det vid företaget begagnade antalet, ansåg sig
Styrelsen likväl hafva skäl att å andra sidan fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derpå, att den tid som Rikets Ständer vid nästlidne Riksdag bestämde för fullbordandet af hela denna stora jernvägs-anläggning, med allt livad dertill hörer, onekligen blef något för inskränkt, enär ärendet då ännu för ingen del befanns ens i tekniskt hänseende så förberedt, att något arbete kunde påbörjas innan vidlyftiga forskningar och undersökningar utefter hela linien hunnit förrättas; i följd hvaraf Styrelsen i underdånighet tillstyrkte, att ifrågavarande ansökning måtte vinna Nådigt afseende.
På grund af hvad Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader i sistnämnda hänseende anfört, vill Kongl. Majit härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer, alt ett års förlängning i den för meranämnde jernvägs-anlägguiug, i sammanhang med beviljandet af Statens garanti för företaget, stadgade tid för arbetets fullbordande och banans öppnande till allmän trafik må varda Bolaget medgifven, utan rubbning af de förmåner, som Kongl Maj.ts XSd. Proposition, N:o 83. 3 blifvit detsamma genom oktrojen tillförsäkrade, dock under vilkor, att vägbanan från Örebro till Köping, jemte erforderliga lokomotiver fullbordas inom den förut bestämda tiden, eller 1855 års slut.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 1 Juni 1854, dervid Hans Kongl. Höghet
Hans Exc. Herr Justitiee-Stats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Exc. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, IVallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, ’ Finer, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Sedan föredrog Departements-Chefen, Stats-Rådet Fåhraus i underdånighet: 25:o Direktionens för Kongl. Svenska Aktie-Bolaget för jernväg emellan Köping och Hult underdåniga skrifvelse af den 15 sistlidne Maj, deruti Direktionen i underdånighet anfört, att — — — — — — — — — — — — .— — , vid hvilka förhållanden Direktionen, som i följd deraf kommit till dea öfvertygelse, att jernvägsföretagels fullbordande till nästa års slut icke kunde åstadkommas, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition, om medgifvande af ett års förlängning i den för arbetets fullbordande föreskrifna tid; — — — — — — — — — — — — — — 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 84.
I enlighet med Siats-Rådets underdåniga tillstyrkande förklarade Kongl. Majit
Sig vilja i Nåder föreslå Rikets Ständer, att ett års förlängning i den för ifrågavarande jernvägs-anliiggning, i sammanhang med beviljandet af Statens garanti för företaget, stadgade tid för arbetets fullbordande och banans öppnande till allmän trafik må varda Bolaget medgifven, utan rubbning af de förmåner som blifvit detsamma genom oktrojen tillförsäkrade, dock under vilkor att vägbanan från Örebro till Köping jemte erforderliga lokomotiver fullbordas inom den förut bestämda tiden, eller 1S55 års slut; Och skulle Nådig Proposition härom, sådan den finnes detta Protokoll bilagd, till Rikets Ständer expedieras.
Ex prolocollo C. ./.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Juni 1854, kl. 9 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring i 85 § Regerings-formen, i afseende på Tryckfrihets-förordningens egenskap af Grundlag, äfvensom i sammanhang dermed uti åtskilliga i Regerings-f ormen och Riksdags-Ordningen; Gifven Stockholms Slott den 6 Juni 185 d.
I öfverensstämmelse med de grundsatser, hvilka genomgå 1809 års Regeringsform, har en allmän tryckfrihet med skäl blifvit ansedd såsom ett värn för de politiska rättigheter, hvilka i Rikets Grundlagar äro så väl den offentliga makten som hvarje en - Kongl. Maj.ts Nåd.
N:o 84 5 skild medborgare tillförsäkrade.
Rättigheten till tryckfrihet hvilar likväl ytterst på sanningens rätt att blifva hörd.
Smädeisen, förtalet och den försåtligt framsmygande illviljan ega deremot ingen rätt att åberopa.
Friheten, urartad till sjelfsvåld, förfjenar ingen aktning, intet hägn.
Hvarje god medborgare mäste derföre, med bekymmer för ett älskadt fosterlands framtid, hafva iakttagit pressens med hvarje år stigande missbruk, hvilka hota att undergräfva religionens helgd, samhällets bestånd och det enskilda lifvets trefnad.
Önskan, att en gräns för missbruken måtte af lagstiftningen sättas, har blifvit allmän, och Kongl. Maj:t anser sig af en oeftergiflig pligt manad att gå denna önskan till mötes.
Väl har erfarenheten ådagalagt, att en lag, som i verkställigheten kan anses innebära en godtycklig behandling af tryckpressen, ingalunda förmår att motverka dess missbruk, hvarföre ock Kongl.
Majit medgifvit upphäfvandet af det år 1812 i sådan syftning vidtagna lagstadgande.
Emedlertid är det icke mindre uppenbart, att en alltför efterlåten och ofullständig lagstiftning ej kan uppfylla sitt ändamål.
Majit anser derföre nödigt, att nu gällande Tryckfrihets-lag undergår förändring ej blott i hvad som rörer straff-bestämmelser, utan i flera andra väsendtliga delar, hvaribland hufvudsakligen i afseende på sammansättningen af den nämnd, som skall bedöma om åtalad tryckt skrift är brottslig, samt i fråga om ansvarigheten för tidningar.
De ändringar, hvilka sålunda komma i fråga, måste omfatta så många delar af tryckfrihefs-Iagen, att denna torde böra i sin helhet omarbetas.
För pröfningen hos Rikets Ständer af ett sådant, i alla de särskilda delarne af frågan ingripande förslag, om hvilket meningarne alltid måste blifva än i ett än i ett annat hänseende från hvarandra afvikande, möta likväl, särdeles med afseende på sättet för grundlags-frågors behandling, stora svårigheter, hvilka skulle blifva af mindre betydenhet, om formen medgaf förändring i Tryckfrihets-förordningen i samma ordning, som för andra lagfrågor är bestämd.