Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 3 Junii 1823. Slats-Utskoltets Betänk anden. i ocr5 Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Höglofl.
Stånders Stats-Utskott den 3 Junii 1823.
S. D. XTpplästes och godkändes det, 1 anledning af Utskottets Beslut, uppsatte förslag och Utlåtande till sammanjemnkning af de Respective Riks-Ståndens olika meningar, i frågan om kostnadernes bestridande vid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förestående höga Förmälning och verkställde Utrikes Resa; hvarvid Herr Ofverste- Limiten anten Hjerta yttrade skriftligen: ”1 Högloft.
Utskottets beslut, kan jag icke instämma.
Två Stånds mening, måtte väl ej vara afgörande, och den blifver det nu derigenom, att Utskottet begagnar de andra 2:ne Ståndens skiljaktiga beslut, för att bevisa: att 3 Stånd tourvis sammanstämma emot det 4:de.
Sålunda förkastas Adelns beslut af 2 Stånd, som beviljat Betänkandet, och ett som ändrat detsamma, fastän icke på lika sätt med Adeln. Bonde-Ståndets beslut åter, genom de 2 Ståndens och Adelns, sorn icke direet instämt i Bonde - Ståndets.
Jag åter tror, att, som hélt enkelt, 2 Stånd beviljat och 2 Stånd förändrat Utskottets Betänkande, bör jemnk - aoo6 Stats-Utskotlets Betunkanden. ning ske i den anda, att ändamålet, allas tillfredsställande, uppnås: så mycket nödvändigare, sorn här gäller tillgripande af Fonder, hvilka åter i sin man måste framdeles direct eller indirect ersättas genom Bevillningar, samt dessa, beroende af hvarje Stånds rätt att sig beskatta, böra af alla 4 Stånden beviljas; och en af de Fonder, som till bestämda ändamål blifvit samlad, genom vissa medborgares bidrag, men nu genom 3 eller rättare genom 2 Stånds beslut, ändamålet frånryckes.
Då jag dessutom nu finner Utskottet sjelf i detta Betänkande erkänna, att de i första Betänkandet utaf Riksgälds-Contoiret lofvade 3oo,ooo R:dr, möjligen behöfva underhjelpas af Bevillningen: en tanka, som alltid varit min, af det skäl, att Riksgälds-Contoiret, såsom namnet bevisar, är ett gäldbundet Verk, som af Skattdragande uppehälles: tror jag, att rättaste medlet till att förena Stånden, vore att företa ett sätt, att så bestrida kostnaden, att bidragen dertill blifva billigare fördelte, än ske kan genom en Fond, hvartill en stor del förmögenhet i Landet intet bidragit, såsom till exempel Stockholms Stats-Ut skottets Betänkatiden.
x007 Stad, med en andel, svarande mot 4 Hemman; och derföre vågar jag tillstyrka: ”att Summan må genom RiksgäldsContoir et, af den erhållande Bevill ningen utgå; Saltpciter-Fondens Försträckning 300,000
R.dr efter hand godtgoras i mån, som medel infyta; samt, åt Bevillnings-Utskottet ufverlemnas, att fördela denna Bevillning på z:dra Bevillnings-Artikeln.” Riksdags-Fullmägtigen Anders fansson från Vestmanlands
Län, åberopade sitt förut i detta ämne ingifne anförande af följande innehåll: ’’Då Hedervärda Bonde-Ståndet fattade dess hufvudsakliga beslut, i fråga om Medel till kostnadernes utgörande för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens lörestående Förmälning och verkstälda Utrikes Resa, var det Ståndets mening, på sätt, det till Utskottet ankomna Protocolls- Utdrag, tydligen visar, att hälften af den faststälda Summan, eller 3oo,ooo R:dr, väl fick, i likhet med Utskottets Betänkande, tagas af Saltpetter-Fonden, men som Ståndet icke kunde frånträda dess förut afgifne förklarande, att berörde Fond, åtminstone till största delen, blifvit samlad allena på Jordbrukets bekostnad, så har Ståndet äfven ansett, det vara med rättvisa och ioo8 Slats-Ulskottets Betcuikanden. billighet förenligt, att Landets Jordbrukare för denna uppoffring tillädes någon ersättning, hvilken åter i sakens närvarande skick, icke kunde på annat sätt åstadkommas, än genom det föreslagne iagttagandet vid Bevilln ingens fördelning, i följd hvaraf ofvannämnde 3oo,ooo R:dr, fördelade på 5 år, skulle med 60,000 Il:dr årligen minskas å det Bevillnings belopp, Hemman och Städernes Jord, eljest borde påföras, samt i stället utgå på öfrige Bevillnings Artiklar.
Detta vilkor eller förbehåll, vågar jag icke frånträda.
Jag vet, att det är mitt Stånds uttryckliga vilja och önskan, att dervid måtte förblifva; Men jag skall bjuda till, att förtydliga min framställning, så, att den icke i hufvudfrågan skall medföra någon contrast, emot öfrige 2:ne Ofrelse Ståndens vidtagne åtgärd, eller som vill säga detsamma: så att den åsyftade sammanjemnkningen i och för Expeditionen, kan anses vara vunnen.
Således godkänner jag den delen af Utskottets Betänkande, som innehåller, att Bonde-Ståndet instämdt titi Presteoch Borgare-Ståndens Beslut, ”att 300,000 R\dr skola af Saltpetler-Fonden utgå, icke Stats-Utskottets Betänkcmden. 1009 såsom Förskott, utan såsom en utgift, derföre ingen ersättning Fonden tillfyter:"
Detta är alltså afgjordt och måste blifva Riksens Ständers Beslut.
Men i stället för ersättning till Fonden, uppstår, i anledning af Bonde-Ståndets förbehåll, en annan fråga, nemligen om ersättning till Jordbruket, hvarifrån Fonden blifvit tagen.
Det är denna fråga, hvaröfver jag nu torda få yttra mig.
Jag föreslår, att ifrån Utskottets nu föreslagne Utlåtande, bör alldeles uteslutas följande Moment: ”Hvad sedan angår Bonde-Ståndets beslut, att, vid den blifvande Bevillningens Jördelning, joo,ouo R:dr måtte ersattningsvis komma Jordbruket till godo, genom afdrag på det belopp, som eljest skulle af Hemman och St ader nes Jord erläggas, så enär något af de öfrige y.ne Riks-Stånden icke uti detta beslut deltagit, och dessutom stora svårigheter synas möta vid verkställigheten deraf, lärer åtminstone Hedervärda Bonde-Ståndet, vid närmare öfvervägande, finna anledning, detsamma frånträdc, hvarigenom ärendet i alla dess delar, finge en likstämmig utgång hos j Stånd"
Detta är en Bevillnings-fråga, hvarmed sroio Stafs-Utskottets Betänkanden..
Stats-Utskottet, efter min tanka, icke eger att sig befatta.
Bonde-Ståndet bär redan lemnat Bevillnings-Utskottet del af Ståndets ifrågaställde Beslut, till iagttagande vid Bevillnings-Summans fördelning.
Deröfver kommer följaktligen att ventileras i Bevillnings-Utskottet, och icke kan altså, utan vidare omsorg, vara ifrån detta ämne* Det är ju nog, då Saltpetter-Fonden får för beliofvet användas.
Ersättningen i Bevillnings-väg, eller rättare ersättningen derföre till Jordbruket, genom den omlörmälda föreskriften, rörande Bevillnings-Summans fördelning, kan då icke blifva föremål för någon Stals-Utskottets vidare åtgärd., Antages nn mitt project, om föregående Moments uteslutande, må öfriga redactionen af Utlåtandet gerna blifva oförändrad', och således stadgas: ’’att den Summa Riksens Stander i underdånighet erbjudit, skall utgå med 300,000 R dr ttf Saltpetter-Fonden, och de öfriga 300,000 R-dr, som blifvit anviste, att Förskottsvis utgå af Riksgdlds-Conloirels medel till den del, som af redan varande tillgångar ickekan bestridas, tagas i beräkning vid den blifvande Bevillnings-Summans bestämmande Stats-Ut skot tets Betänkanden. loir Börandes i anledning af Bonde-Ståndets ofvan omförmäldte förbehåll slutligen tilläggas, endast dessa ord: ”Och som Hedervärda.
Bonde-Ståndet vid dess bifall till denna fåreskrift, fästat det vilkor, attförstnätnnde 300,000 R.dr borde vid Bevillningens fördelning, ersättningsvis komma Jordbruket och Städernes Jord till godo, genom repartition å andre Näringar eller Artiklar, men Stats-Utskottet icke anser sig tillhSra att Sfver detta ämne, såsom varande en Bevillnings fråga , Utlåtande meddela, så torde slutliga af görandet i denna del kunna, sedan Bevillnings -Utskottet deröfver blifvit hardt, i sammanhang med öfriga Bevillnings grunder, till Rikets Högloft.
Ständer öfverlämnäs.
Och skulle dessa särskilda tankar, uppå begäran, åtfölja till Riksens Högloft.
Ex Protoc ollo J. C. Lorich* ioi2 Stats-Utskottets Betänkanden.
N:0 180.
Ankom den 4 Junii i8a3.
Betänkande, i anledning af Riksens Högloft.
Ständers Revisorers, åren 1820 och 1822, afgifne Berättelser, rörande granskningen af Allmänna Magazins-Inrättningens Räkenskaper och Förvaltning för sednare åren. Xni följe af de remisser Stats-Utskottet emottagit å Riksens Högloft Stånders, åren 1820 och 1822, församlade Revisorers afgifne Berättelser, rörande då verkståld granskning af Allmänna MagazinsInråttningens Räkenskaper och Förvaltning, får Stats-Utskottet till Riksens Högloft Ständers närmare pröfning och afgörande vördsammast öfverlemna bilagde särskilde Utlåtanden, efter anmårknings-puncternes olika innehåll och syftemål uppställde i nedanskrefne ordning, nemligen: Bilagan Lil. A, innefattar:
Utlåtande Sfver de Anmärknings -puncter, hvilkas beskaffenhet Stats-Utskottet trott sig bora hånfåra till ansvars påståenden efter jo §.
Riksdags-Ordningen: hvaraf Stats- Utskottets lietänkanden. i o 13 i:o Angående försäljning af i oo Tunnor Korn från Vesterås Krono-Magazin, år 1--8-I8 Ml Riksens Håglofl.
Stånders Justitiae-Ombudsman Herr Baron Mannerheim. 2:0 Uppburne 30,000 R:dr Banco af Herr Presidenten m. rn.
Baron Fock till Spannmåls upphandling för Upsala Lån. 3:0 Utbetalde Fragt-ersåttningar till Skepparne A. Lundberg och N. Liljedahl. 4:0 Angående det år 1820 beviljade Spannmåls utbyte för Selets Bruk i Norrbottens Lån. 5:0 Commerce-Rådet N. Björnbergs liqvid Skulder till Allmänna Magazins-Inråttningen för äldre och sednare åren. 6:0 Utlemnadt Fragt-förskott af 4000 R:dr Banco till Krigs-Rådet Salomon. 7:0 Inköp af f. d.
Santessonska Sockerbruks-Egendomen i Götheborg. 8:0 Utlemnade Lån af Brännvin till Handelshuset Sterky dr Cornp,, samt Grosshandlaren J. Å. Kruse.
Bilagan Lil.
B. innefattar: Utlåtande, i afseende på den till Italien år 182.1 verkstol - io14 Stats-Utskottets Betänkanden. de export af Korn och Hafra, vid hvars bedSmmande skilj agtige, hvarandra mot vägande meningar inom Stats-Utskottet blifvit yttrade, och efro alitsa, efter anstald votering uppkomne tvånne alternativ er, understaide Riksens Håglöf, Ständers profning.
Bilagan Lit.
C innefattar Utlåtande, angående oredoviste Spannmåls-upphandlings-medel, uti Vermelands
Lån, dervid Stats-Utskottet ansett 30 af Riksdagsordningen , med påstående om ansvarighet emot Konungens Befallningshafvande ofver nåmnde Lån, bora tillämpas.
Lit. D, angående Allmänna Magazins-Inråttningens utestående fordringar i Finnland.
E, angående föreslagne ändringar uti Kongl. Allmänna Magazins-Directionens, hittills följde Bokförings- och Redogörelse-Method, samt
Krono -Fogdarnes åläggande att årligen gora redo för utestående Spannmåls Undsåttningsmedel.
F, angående 500 Tunnor Hafra, sorn år 1818 blefvo afsånde till undsättning för Norrige. Stats-Vtskottets Beliinkanden. ioi5 Bilagan hit. G, angående noooR:dr Banco, forskjutne till Lyckeby Qvarnars reparation.
Lit. H, angående utlemnad Koppar, till taktäckning å Kongl. Slottet, samt Hennes Kongl. Höghet Prinsessans Palais i Hufvudstaden.
Lit. I, angående det till försäljning åt Bagare-Åmbetet i Hufvudstaden år 18*8 anslagne partie Råg.
K, angående förhöjning i Spannmåls upphandlings prisen för Skaraborgs Lån år 1819- Lit. L, angående Spannmåls upphand - ling i de Orter, der klen skord inträffat.
M, angående ett Herr Öfversten Conrad Åkerhjelm beviljadt Spannmåls Lån från Umeå Magazin.
Lit. N, angående Forskotter, uppburne af Majoren Coyet, samt Hofmarskalken hofvensköld.
Bilagan Lit. 0, angående upphandlad riad Råg vid Norrköpings KronoMagazin år 1818- ioi6 Stats-Utskottets Betänkanden.
Lit.: P, angående verkställde Spannmåls transporter, landvågen från Wadstena till Örebro år 1818.
Q, angående ett till Bohus-Låns Kongl. Regemente af Herr Landshöfdingen m. m.
Grefve von Rosen utlemnadt Lån utaf Allmänna Magazins-Inråttningens medel.
Lit. R, angående uppburne Förskottsmedel af Herr Landshöfdingen m. m.
Lit. S, angående verkställd brödförbakning vid Krono-Bageriet härstädes till understöd för Hufvudstadens nödlidande.
Bilagan Lit. T, angående försummad indrifning af en fordran hos SkeppareÅldermannen J. P. Ståhl i Thorshälla.
U, angående betalningssättet vid skeende försäljningar af effecter och persedlar för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning.
Lit. W, angående inköpet af Eldqvarnen i Stockholm.
Lit. X, angående resultatet af den, till England år 1820 verkstålde Spannmåls utskeppning.
Stats-Utskottets Betänkanden. 1017 Lit. T, angående Råntas erläggande å Forskotter.
Lit. £, angående Undsåttnings-Spannmåls återlevererande till samma KronoMagazin, der den uttagits.
Aa, angående en Extra-Ordinarie Afskrifning, som blifvit beviljad SlottsProviantmåstaren, Kongl. Råntmåstaren J.
Bb, angående en Afskrifning uti Umeå Magazins Räkenskaper, å de så kallade Skånske Gåfvo-Spannmålsmedlen.
Cc, angående en, sistforlidne år yppad betydlig Balance hos MagazinsForvaltaren Renner i Lidköping.
Bd, upptager de sårskilde anmärknings-puncter, hvilka Stats-Utskottet ansett bora behandlas i ett sammanhang med det allmänna bedommande, som Stats-Utskottet gemensamt med Banco- samt Ekonomi- och Besvårs-Utskotten i anledning af flerfaldige hos Riksens Hogloll.
Ständers väckte Motioner, samt slutmeningarne af så vål 1820 som 1822 årens Revisions - Berättelser kommer att meddela, ej mindre om Allmänna Maga - j o 18 Stats- Utskottets Betänkatiden. zins-Inrättningens närvarande ställning, ån äfven om de uti samma Verks Or~ ganisation, såsom nödige foreslagne förändringar.
Vid Riksdagen åren 1817 och 1818 stadgade Riksens Hoglofl.
Ständer vissa grunder, till ett fornyadt Reglemente för Allmänna Magazins-Inrättningen, sedan den uti Kongl.
Brefvet af d. 7 November 181 j, gifne
Instruction i många fall befunnits alldeles otillråckelig, i följd hvaraf efter erhållen Nådig remiss, Kongl. Allmänna Magazins - Directionen redan under d. 16
December 1820, till Kongl. Maj:t inlemnat ett underdånigt Förslag, så till Reglemente för Allmänna Magazins-Inråttningen, som till Aflonings-Stat för Magazins-, Bageri- och Brånneri-Betjeningen, tillika med underdånigt utlåtande ofver åtskillige andra med Inrättningen gemenskap egande ämnen; men derå lärer, efter hvad Stats-Utskottet eger sig bekant, Kongl.
Maj:ts Nådiga Beslut eller fastställelse ännu icke emanerat, och har Stats-Utskottet gått i författning derom, att i detta afseende vinna närmare underrättelser, hvilka framdeles skola hos Riksens Hoglofl.
Efter Stats-Utskottets öfvertygelse, kan saknaden - Stats-Ut skottets Aetäuhandem ion» naden af en fullständig och bestämd In~ sfr uc t ion, hvarefter Allmänna MagazinsTnråttningen bordt förvaltas, med största skål betraktas såsom en bland de väsendteligare orsaker, hvilka ej sällan å Kgl. Directionens sida, under sednare åren, föranlett till stridiga, samt anmärkningsvärda åtgärder och beslut, samt dessutom lagt hinder och tvifvelsmål i vågen för Riksens Höglofi.
Ständers Revisorers granskning och bedömanden af Verkets Förvaltning.
Att Riksens Höglofi.
Ständers Revisorer, enligt hvad deras om granskning gen af Allmänna Maga£ins-Inråttnirigens Förvaltning ocb Räkenskaper afgifne Berättelser ådagalägga, med synnerlig nit ocht omtanka motsvarat det vigtiga uppdrag de haft sig anförtrott, anser Stats-Utskottet äfven för sin pligt, att härvid inför Riksens Höglofi.
Ständer offenteligen vitsorda..
Öfver Friherre C. H.
Ankarsvärds hos Höglofi.
Ridderskapet och Adeln, vid 1822 års Revisions Berättelse, gjorde erindringar, skall Stats-Utskottet framdeles med sitt utlåtande till Riksens Höglofi.
Stockholm den 26 Maji 1823.
4 Sunil- 1 fti b(> *020 Stats-U.tskottets Betänketiden.
N:0 181.
Ankom den 4 Junii i8aS.
Utskottets Utlåtande, ofver åtskillige af Riksens Högloft.
Stånders Revisorer, åren 1820 och 1822, framställe och hår nedan upptagne anmårknings-puncter, rörande Allmänna Magazins - Inrättningens Förvaltning. i.o fortgående försäljning af 100 Tunnor1 Korn fran Vesterås Krono - Magazin är i8i8> till Riksens Högloft.
Ständers Justitice-Ombudsman Herr Baron Mannerheim.
Genom beviljandet af den Spannmåls-fötsåljning till Riksens Högloft Stånders Justitia3-Ombudsman, Herr Baron Mannerheim, som Riksens Högloft Stånders Revisorer år 1820 anmärkt, och hvilken försäljning skedt, i följd af Herr Presidenten Baron Focks till Krono-Magazins-Förvaltaren i Vesterås, d. 11 Nov. 1818, derstädes enskildt gifne befallning; har fullgörandet af Allmänna MagazinsInråttningens åliggande, som innefattas Stats-Utskottets Betänkanden. <021 uti Kgl. Brefvet af den 7 November 1811, att nemligen endast och allenast bispringa nödlidande Jordbrukare, efter Stats-Utskottets tanka, blifvit utstråckt utöfver de för verkliga undsåttnings behof meddelte föreskrifter, hvarförutan och sedan en slik försäljning blifvit rtiedgifven och ej kunde återkallas, Kongl.
Directionen bordt låta sig angeläget vara, att antingen infordra contant betalning, genast efter Sädens afhemtning eller ock beräkna Allmänna Magazins-Inråttningen tillgodo laglig ränta å beloppet, ifrån den dag, då Sädén blef från Vesterås Magazin utlemnad till d. 10 Martii 1820, då betalningen forst till Kongl. Directionens Cassa erlades. 2:0 Angående uppburne 30,000 R:dr Banco arén 1&16 och 1817, af Herr Presidenten Baron Fock till Spannmåls upphandling för Upsala Lån:
Till närmare upplysning om forloppet af denne Spannmåls upphandling, dervid Riksens Hoglofl.
Revisorer år 1820 fästat sin uppmärksamhet, får Stats-Utskottet anmäla efterskrefne tillägg och erindringar: o) Då 15,000 R:dr Banco blifvit d. 12 December 1816, samt ytterligare 15,000 R:dr d. 3 Martii 1817 af Herr 1022 StctiSrVrtskoitets Betänkanden.
Presidenten Baron Foch, i egenskap af Landshöfding ofver Upsala Lån, i Kgl. Allmänna Magazins -Directionens - Cassa lyftade till Spannmåls upphandling för nämnde
Låns behof, men deremot ej förr ån år 1817 upphandlat, ett Spannmålspartie, som i påfördt varde öfversteg det forst uppburne förskottet, endast med ett belopp af 2,162 R:dr 14 sk. 6 rst., samt återstoden af Spannmåls upphandlingen verkståld och till Upsala öfversånd, ej förr ån åren 1818 och 1819, synes det, som större delen af det sednare Förskottet ej varit af nöden, då detsamma uttogs, hvarföre ock, utom det att Utskottet instämmer med Riksens Höglofl.
Stånders Revisorer, i hvad som rorer Herr Presidenten Baron Focks förbindelse, att årligen visa redo för de uppburne medlen, anledning utaf ofvannåmnde förhållande dessutom sig företer, att genom efterräkning väcka anspråk på räntas erläggande för den Summa, som under mellantiden, utan att användas till sitt bestämda ändamål, varit af Herr Baron och Presidenten begagnad.
Öfver prisberåkningen för den upphandlade Spannmålen, år Stats-Utskottet ej satt i tillfälle, att meddela nå - Stats- Ut skut le t,'i Betänkanäsn. i 020 got bestämdt yttrande, emedan 1819 års Räkenskaper för Allmänna Magazins-Inråttningen, deribland Herr Presidenten, Baron kocks afgifne redovisning blifvit intagen, ännu icke, efter hvad kändt år, undergått slutelig granskning i Kongl. Kammar-Rätten.
Emedlertid hade det, efter Stats-Utskottets tanka, varit Herr Barons och Presidentens åliggande, att med ordentelige inköps- och kostnads-råkningar verificera sin redogörelse, hvilket ej skedt, utan liar Herr Baron och Presidenten för alla tre årens upphandlingar godtgjort sig enahanda pris, eller 13 R:dr 16 sk. för den riade Rågen, 10 R:dr 40 sk. för det oriade Kornet och 6 R:dr 24 sk. för Hafran, allt Banco per Tunnan, ehnru efter hvad Stats-Utskottet utrönt, Sädén blifvit på olika tider, både uti Sverige och Finnland uppköpt, samt troligen någon skilnad alltså emellan Sädens kostnads värde under loppet af trenng år bordt ega rum. c) Följande hufvudsakelige skiljagtigheter förekomma emellan Herr Presidenten Baron Focks Redogörelse och de uppgifter, som Herr Baron och Presidenten, samt Kongl.
Directionen uppå ambodan ioa4 Stats-Utskottets JJetänkcmden. nieddelat uti tvånne, till Riksens Hoglofl.
Stånders Revisorer år 1820 aflåtne skrifvelse, bestående deruti:
Att enligt så vål Herr Baron och Presidentens ingifna Redogörelse, som ett derhos fogadt, af Magazins-For valtaren i Upsala, Hof-Qvartermåstaren Grandinsson uthåndigat qvittence af d. 18 December 1819, den upphandlade Spannmålen till hela sitt belopp skall blifvit in natura aflevererad på Upsala Krono-Magazin och derifrån sistnämnde år, till undsättning åt behöfvande utlemnad, då deremot Herr Baron och Presidenten uti Kongl.
Directionens forsta skrifvelse till Riksens Hoglofl.
Stånders Revisorer, af den 27 November 1820, uppgifvit, att större delen af samma Spannmål blifvit directe till undsåttnings-tagare från Fartygen utdelad, hvarjemte Hof-Qvartermåstaren Grandinssons nyss åberopade qvittence innehåller, att hela upphandlings-partiet redan åren 1817 och 1818. var till Krono-Magazinet i Upsala aflevereradt, då Herr Baron och Presidenten, samt Kgl.
Directionen uti sednare skrifvelsen till Riksens Hoglofl.
Stånders Revisorer af d. 4 December 1820 utredt, att en del af den upphandlade Spannmålen, enligt Frakt - Stats-Utskottets Betänkanden. ioa5 räkningar och utfärdade Forpassningar forst i Maji och Junii månader år 1819 till Krono-Magazinet ingått. 3:0 Angående Frakt-ersåttning till Skepparne A. Lundberg och N. Liljedahl.
Den förlust, som Allmänna Magazins-Inråttningen, genom nämnde Fraktersåttning, fått vidkännas, uppgående till 875 R:dr 5 sk.5 rst.
Banco, hårleder sig derifrån, att Fartyg får transporterandet af samma Spannmål, eller de i April månad 1818 uti Skånska Magazinen befintlige behållningar, anskaffades så vål af Kongl. Directionen hår i Stockholm, som äfven vid samma tid af Herr Landshöfdingen Baron Klinteberg i Malmö, till följd af det sårskildte uppdrag bemålde Herr Baron och Landshöfding utaf Kongl. Directionens Ordförande, Herr Presidenten Baron Fock, genom enskild skrifvelse erhållit.
Utaf Kongl. Directionens Protocoller för år 1818» f*ar Stats-Utskottet inhemtat, att Frakt-betingen om Spannmåls transporterne från Skåne till andra orter i Riket, inför Kongl. Directionen sjutades d. 13 April sagde år, samt att Ordföran - loaS Ståts-Utskottets JBetänkauden. den Herr Presidenten, Baran Foch, enligt anteckning i dagens Protocoll, dervid var närvarande och deltog i beslutet.
Vid ett sådant förhållande, och då af Herr Landshöfdingen, Baron Flintebergs till Kongl. Directionen d. 23 April iöigaflåtne skrifvelse inses, att Herr Presidenten Baron Focks handbref till merbemålde Herr Baron och Landshöfding, härifrån afgått, förr ån Fraktsluten hos KgL Directionen d. 13 April afgjordes, samt då forlusten, som tillskyndats Allmänna Magazins-Inrättningen, genom i fråga Komne Frakt-ersättningar, lätteligen bordt kunna afböjas, allenast Herr Baron och Presidenten vid Kongl.
Directionens sammanträde nyssnämnde dag gifvit Kongl.
Directionen del af den särskilde anstalt Herr Baron och Presidenten, genom skriftvexling med Herr Landshöfdingen Baron Flinteberg, om nödige Fartygs anskaffande vidtagit, i hvilken händelse Kongl.
Directionen, medelst en härefter lämpad disposition af Spannmålsbehållningarne i de Skånske Magazinen bordt tillse, att ej större antal Fartyg härstädes blef befraktadt, ån som vid framkomsten till anviste Lastningsstållen egde att påräkna full Last, finner Stats-Utskottet, på nu anförda skäl, grundad anledning till den Stats-Utskottets Betänkanden.
1037 hemställan, att skadestånd må i laga ordning utsökas hos den eller de, som till förenämnde Allmänna Magazins- Inrättningen åbragte förlust varit vållande. 4:0 Angående det af Kongl. Allmänna Magazins-Dircctionen år 1820 beviljade Spannmåls utbyte får Selets Bruk i Norrbottens Län.
I anledning af Herr Presidenten m. m.
Baron Focks munteliga tillkånnagifvande inför Kongl. Directionens Protocoll d. 14 September 1820, samt forre Revisions-Secreteraren Forelii, till bemålde Herr Baron och President, d. 15 i samma må. nåd aflåtne skrifvelse, äfvensom KrigsRådet Ulrichs's d. 18 derpå foljde till Kgl. Directionens Protocoll gjorde munteliga andragande, blef Konungens Befallningshafvande ofver Norrbottens Lån af Kgl. Directionen uti skrifvelser d. 14, 18 och 21 i nämnde månad och år anmodad, att från Luleå Krono-Magazin låta utlemna, för Selets Bruks behof, 100 Tunnor riad Råg och 700 Tunnor oriadt Korn, hvaremot för Allmänna Magazins-Inråttningens räkning borde till Christianstads Krono-Magazin återlevereras 200 Tunaor oriad Råg, samt 600 Tunnor oriadt joa8 Stat s-Utskottets