Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer beslutade föiändringar uti Bevilinings-Utskottets förslag vid Betänkandet N:o 12, i afseende på giunderna för den blifvande allmänna bevillningen. § 4- Pag. 3 uti förslaget vid Betänkandet N:o 12.
2:dra momentet erhåller följande lydelse:
För all den inkomst, som uppbäres af tjenstemän, i följd af enskilda uppdrag, ulan att omedelbart vara föranledd af Stat, Expeditions-laxa eller 6 Bevillnings-TJ Iskoltets Betänkande , iV.-o 5 2. serskild bestämmelse, eller i ovilkorlig följd af innehafvande i jenste-befatlning, erlägges fem procent., (Se Bevillnings-Utsk.
Uti. iV.o s/, /Jag. 9J § ... Pag. 8.
I städerne af Fjerde Classen Tio Classer.
Tionde Classen . . . R:dr — — (Se Bevillning- Utsk.
N:o oj , pag. n) § .5. Pag. I O.
Näst efter Actörer och Actriser elc. upptages:
Arbetsfolk i släderne, sorn icke äro lagstadda och ej eller njuta ständig arbetslön, utan arbeta för dagspenning, eller efter serskild öfverenskommelse och beling: Mankön: 1 Stockholm: Ogifte och Enk/ingar samt gifte utan minderårige barn, R:dr — — Gifte samt Enkl ingar med ett minderårigt barn . . . . —: —- Gifte samt
Enk/ingar med flere minderårige barn frikallas från denna afgift.
1 öfrige städerna:
Ogifte och Enklingar, samt gifte utan minderårige barn —: 3a.
— Gifte samt Enklingar med ett minderårigt barn . . . . —: 16.
— Gifte sand Enklingar med flere minderårige barn äro från denna afgift fria.
Ogifta eller Enkor äro från denna afgift fritagne.
(Se Stats-Utsk.
N:o 438, pag. 9,) Pag. 1 2.
Näst efter Chirurger, upptagas Concert gifvare; Utländska och Inländska, erlägga förskottsvis för hvarje Concert, i Stockholm R:dr 3: — — samt i alla öfriga städer och 01 ter , 16.— (Se Slats-Utsk.
N:o 438, pag. 10.) Pag. .3.
Under rubriken Försäljare af utländska lottsedlar, upptages: Bevillning';-Ut skot tets Betänkande , N.o 5 a. 7 Första Classen R:dr 20o: — — Andra dito ,> too: — -— Näst derefter:
Försäljare af inländska enskilde personers lottsedlar, i händelse sådan försäljning tillätes, i två C/asser: Första Classen R:dr 20: — — Andra dito 10: — —- Pdg. i5.
(Se Bev.-Utsk.
N:o 27, pag. 17.) Informatorer hos enskilde, lika med tjensteman, se z:dra (Se Slals Utsk.
N:o 438, pag. 1 1.) Pag. 18.
Skol-1 ärare, som antingen hafva egna skolor eller biträda vid sädana inrättningar, lika med tjenstemän , se zaira (Se Stats-Utsk.
N:o 438, pag, 12.) Pag. ig. Förändrad lydelse:
Utlänningar (deruti ej inbegripne Norrmän för Norrska producley), som resa omkring i landet och, efter eller utan medbafvande prof, för egen räkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel örn utländska varor, skola vid ankomsten erlägga 5o Rulr, sorn betalas i gränsorten, der resepasset påtecknas eller nytt resepass erhålles, och för den tid, de utöfver tre månader sig i Riket uppehålla, dessutom 5o R:dr för h varje mån d, hvilken afgift vid ankomsten äfven behörigen nedsättes för den tid, de uppgifva sig vilja i Riket qvarstanna utöfver de frenne månader, Jör hvilka förstnämnde af gift blifvit bestämd, emot rättighet att af den för senare tiden nedsatte af giften vid utresan återbekomma, hvad efter nu stadgade beräkningsgrund för hel månad kan vara för mycket erlagdt; dock med iakttagande af hvad Allmänna Lagen i 5 och 7 Cap.
Ilandels-Balken och serskildte Författningar, i afseende på dylik handel, stadga.
(Se Stats Utsk. Meni.
JS:o 433, pag. t3 och 14•) § 22. Pag. 2 1.
Ett nytt moment har tillkommit, af följande lydelse:
För serskildt skaftlagde
Qvarnar och Lägenheter af fräls -natur, ufan hemmantal, i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län, erlägges Sjutton skdlin gar för hvarje tunna hardt korn af deras åsätta ränta (Se Be v il 1- nings-Utsk:s Ull. N:o 27, pag. 2Q.j) 8 Bevillnings-U iskottets Betänkande, Ar:o 52. § 27- Pag. 25.
Näst efter Advocaler och Sakförare, upptages:
Arbetsfolk på landet, som icke äro lagstadde, och ej eller njuta ständig arbetslön, utan arbeta för dagspenning, eller efter serskild öfverenskommelse och beting:
Ogifte och Enkl ingar, samt gifte utan minderårige barn —: 32.
— Gifte samt Enklingar med ett minderårigt barn .
. . . —: 16.
— Gifte samt Enklingar med flere minderårige barn äro från denna afgift fria.
Qvinkön : Ogifta eller Enkor äro frän denna afgift fritagne. fSe Slals-UtsUs Mera. N:o 438, pag. 9.)
JSäst efter Salpeter- sjudare: Kronans, inf öres: private . . R:dr 2: — — (Se Bevil!nings-Utsk:s Ull. N:o 27, pag. 3i.) § 29.
1 början af §:n införes:
Arbetsfolk, som icke äro lagstadda och ej eller njuta ständig arbetslön , utan arbeta för dagspenning, eller efter serskild öfverenskommelse och beting:
Ogifte och Enklingar samt gifte utan minderårige barn R:dr — : 3a. - Gifte samt Enklingar med -ett minderårigt barn . . . „ —: 16.
Gifte samt Enklingar med flere minderårige barn äro från denna afgift fria.
Qvinkön :
(Se Slats-Utsk:s Mera.
N:o 438, pag. 9.) § 35. Pag. 33.
Näst efter r:sla momentet införes ett nytt moment af följande lydelse:
Af insatte Capital i Trollhätte gamla Slussverks-byggnad, för hvilka tolf procent af Kongl. Majit och Kronan årligen betalas, en fjerdedel af samma ränta.
(Se Stats-Utsk:s Mern.
N:o 438, pag. 14.)
STOCHHOLM, tryckt hos J. A. Walldea, 1841.
B I HANG TILL IASQNHUKBB KOIKSMSWMOilBHi VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1841) och 1841.
FE HTE SAMLINGEN.
Besv. och Oecon. med flere Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och, Betänkanden.
Bevillnings- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N'.o t» l N:o 1.
Ank.Aill Exp. LJtsk. den 16 April, 11. 7 e. m. Rikets Högloft.
Ständers Bevillnings- samt Allmänna B esvärs- och Ekonomi-Utskotts Betänkande', angående Herr Cedercronas, Johan Ulric, motion om årlig Bevillning af en hvar, som vill utöfva Jagt och Djurfångst, f ör beredande af medel tillprcemier för Rof-djurs dödande.
Ridrlerskapet och Adeln har Herr Cedercrona, uti ett till Bevillnings- samt Besvärs- och Ekonomi-Utskottens handläggning remitteradt memorial, föreslagit, att en årlig afgift mätte åläggas för rättigheten alt utöfva jagt, täll bildande af en fond till prasmier för Rof-djurs dödande, utom allmän skallgång, och att denna afgift måtte utgå med 24 sk. för dem bland allmogen och 1 R:dr för alla andra, som af nämnde rättighet vilja sig begagna; hvarjemte motionären, till vidare utveckling af ämnet, åberopat en vid sistlidne Riksdag af Johan Eric Samson från Wermlands
Län inom Bonde-Ståndet väckt motion af enahanda syftning, och innehållande, bland annat: alt, då värdet af de kreatur, sorn årligen af rof-djur dödas, funnits uppgå till 200,000 R:dr Banco, det vore af högsta vigt, att genom ändamålsenliga medel skydda laudtmannen för de kännbara förluster, som honora genom rof-djuren tillskyndades och att, bland alla medel, det föreslagna härtill vore det lämpligaste; att ifrågavarande bevillning, som af Uppbördsmännen borde uttagas och redovisas i serskild räkning samt ingå till Riksgälds-Contoret, icke under någon förevändning borde få användas till annat ändamål, än prasmier för Rof-djurs dödande; alt rätt till premier borde anmälas och styrkas i öfverensstämmelse med hvad derom i 1808 års Jagt-Stadga funnes föreskrifva; att reqvisitioner af prasmier borde inom viss tid årligen af Kongl. Maj;ts Befallningshafvande i hvarje Län, efter granskning, insändas till Riksgalds-Contoret, som derefter hade alt uträkna beloppet af skottpenriingarne, bestämda i jemna Riksdalerta! och de erforderiige medlen till Kongl, Maj:ts Befallningshafvande öfversända; att till hvarje kyrka skulle aflemnas förteckning å de personer, sora vid manta Isskrifn ingar ne anmält sig till erläggande af be Bih. till R.
StJ Pro t. 1840- 5 Sami. 2 Jjd. 1 Haft. 2 Bevillnings- och Ekonomie-Utskottens Betänkande, N:o i. villning för jagt, hvilken förteckning borde från predikstolen uppläsas och vid kyrkan vara att tillgå; att den, som funnes utöfva jagt eller djurfångst, eller utom rätter farväg eller farled medförde laddadt eller oladdadt skjutgevär, utan att till erläggande af ifrågavarande bevillning hafva sig behörigen anmält, borde hafva förverkat jaglredskap och gevär samt vara förfallen till io R:drs böter, till lika fördelning emellan angifvaren och praämie-fonden, oberäknad! ansvar, enligt gällande Jagt-Lagar; att enahanda påföljd borde drabba den, sorn utom den Socknens eller Stads område, der han hade sitt rätta hemvist, fusroes i utöfning af v i 1- lebråds-Jagt oell ej genast vid anfordran kunde förete vederbörande upphördsmans bevis, a.lt lian bevillning för året erlagt, eller till erläggande deraf sig anteckna låtit; att böterne för öfvermaga eller sådana personer, som i mantal ej uppfördes, borde af föräldrar eller målsmän erläggas; att åtal i dessa mål borde af en hvar få anställas, och att den, som ej erlade bevillning för jagt, borde anses oberättigad till prasmium för rof-djurs dödande.
Utskottet, sota vid behandlingen af detta ärende inhemtat ej; mindre, att e» af Johan Eric Jansson vid 1828 års Riksdag vackt motion, af enahanda syltning, blifvit af Bevillnings- samt Besvärs- och'
Ekonomi-Utskotten afstyrkt, i Utlåtande N:o 7, (5 Sami, 2 Afdeln. 4 Häftet af Bihang till Riks-Slåudens Protocoll) hvilket af samtlige Riks-Stånden bifölls, än äfven att Johan Eric Janssons ofvanomförmälde vid sistlidne Riksmöte förnyade framställning i ämnet jemväl är vorden, i enlighet med förenämnde Utskotts förslag, i Betänkande N:o 2, (5 Sami. 1 Afdeln, 2 Bandet) af Tvenne Riks-Stånd, ogillad, hafva öfvervägat hvad sålunda blifvit föreslaget; men kunna icke undgå, att, i öfverensstämmelse med hvad Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten vid 2.me föregående Riksmöten i samma fråga yttrat, anse det åsyftade ändamålet snarare befordras genom serskilde öfverenskommelse!' inom hvarje
Län eller Härad, rörande förhöjning i prtemier för rof-djurs dödande, än genom det af motionären framställde förslag, hvilket derjemte, utom de olägenheter i afseende å afgiftens erläggande och controllerande, sorn deraf otvifvelägligt skulle blifva en följd, innefattar en obehörig inskränkning uti den jordegaren tillkommande rättighet a 18, efter godtfinnande, draga nytta af sin redan skattlagda egendom; hvadan Utskotten anse sig böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att icke lemna bifall till ifrågavarande motion.
I Bcvillnitrgs- och Oeconomie- Ut slottens Betänkande, N\o i.
3 Hvilket allt Rikets Höglofl.
Stockholm den i5 April 1840.
På Bevillnings-Utskottets vägnar:
Ridderskapet och Adelns På Högvördige Preste-Slåndets LedaLedamöters vägnar, möters vägnar, Carl Oxenstierna.
J. J. Nibelius.
På Wällöf!. Borgare-Ståndets Leda- På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar, möters vägnar, M.
På Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utskoltels vägnar:
Ridderskapet och Adelns På Högvördige Preste-Ståndets LedaLedamöters vägnar, möters vägnar, 11. von Kraemer.
• ' Carl Dahlgren.
På Wällöf!. Borgare-Ståndets Leda- På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar, möters vägnar, H. F. Christierson.
Anders Larsson. G. M. Gyllenhoff.
S T O C KHOLM, Kongl.
Ord ens-B ok tryckeriet ■, i S40.
Sevillu, ock Ekon, Utskottens Betänkande, N\o 2. 1 N:o 2.
Ank. till Exp. Utsk. den 27 Maj, kl. 6 e. m.
Betänkande, angående grunderna för förändrade föreskrifter om bränvinsbränningens utöfning i städerna och på landet.
Uti Nådig Skrifvelse den 24 sistlidne Februari, bär Kongl. Maj;t gifvit Rikets Ständer tillkänna, hurusom Kongl.
Maj:t erfarit, att hvarken någon väsendtlig minskning i tillverknings-qvantiteten af bränvin eller förhöjning i priset derå blifvit en följd af de forändrade stadganden, angående vilkoren för bränvins-bränningens utöfning, sorn, på grund af Rikets Ständers vid sistlidne Riksmöte vidtagne beslut, innefattas i Kongl. Förordningen den 19 Juni i835, samt att bränvins-bränningens förening med åkerbruket skäligen vore att anse såsom en hufvudsaklig anledning till den ökade bränvins-consumtionen och deraf alstrade olägenheter, men att, ehuru det sålunda vöre mer än sannolikt, att bränvins-brännings-rättighetens skiljande från åkerbruket samt förvandlande till en högt beskattad och jemförelsevis lättare controllerad fabriksnäring, skulle bland alla medel verksammast bidraga till det ondas botande, Kongl. Majit likväl ansåge tiden ännu icke vara inne att directe inställa husbehofs-bränningen, helst sådant, under nuvarande förhållanden, skulle alltför våldsamt ingripa uti de fleste hemmansbrukares från längre tid tillbaka antagna vanor och hushållningssätt; hvadan, och jemte det Kongl. Maj;t ansett åtgärderne i förevarande fall nu böra inskränkas till sådane förändringar i gällande bränvins-bränningsförordning, som kunde bilda en successiv, men säker, Öfvergång till ett mera ändamålsenligt och för landet båtande system för denna del af den ekonomiska lagstiftningen, Kongl. Majit till Rikets Ständer framställt Följande liufvudgrunder för en blifvande ny författning om bränvinsbränningen , nemligen : »:o att> såsom ett verksamt medel till fylleri-lastens hämmande, ett i möjligaste måtto förhöjdt pris å bränvin må genom författningen afses; Bik. till Ii.
Prot. 18 40 • 5 Sami. 2 A/d. 2 Haft. 1 o Bevilln. och Ekon.
Utskottens Betänkande, N:o 2. 2:0 att detta ändamål må befordras, ej mindre genom bränvins-tillverkningens ytterligare förhöjda beskattning, än ock genom bränningens inskränkning till möjligen kortaste tid af året; 3:o att undvikandet af kostsamma ändringar uti nu befintlig bränvinsredskap må blifva en af de omständigheter, hvarå vid detta ämnes behandling bör fästas tillbörlig uppmärksamhet; 4:o att, till grund för uttaxeringen af bränvinsbrännings-afgifterne, icke, såsom hittills skett, må antagas pannerymden, utan deremot beskattningen lämpas efter den för hvarje fall möjligen högsta tillverkningsquantiteten, sådan denna quantitet varder genom noggranna, vetenskapligen godkända, beräkningar utrönd och af sakkunnige män pröfvad samt till ziffran bestämd; 5:o att försäljningar i minut af bränvin må beläggas med betydligt högre afgift, än den, sora för det närvarande eger rum; samt 6:0 att de föreskrifter och bestämmelser i öfrigt, som innefattas i Kongl. Förordningen den 19 Juni l835, må antingen bibehållas, så vidt de ej äro i strid med nu uppgifne hufvudgrunder, elier ock varda derefter lämpade och jemkade.
Härförutan hafva inom Riks-Stånden motioner och yttranden i ämnet blifvit framställda :
Ridderskapet och Adeln: af Herr Grefve Horn, Claes Fredrik, Herrar Friherrarne Fleming, Herman Beinhold; Raal), Adam Christian; och Cederström, Anders, samt Herrar Reutersvärd, Pehr Adam; Hartmansdorff, August; Bergenstråle, Claes; von Rosen, Georg; Ribbing, Bengt; Hammarberg, Carl; och Knorring, Carl Henrik.
IIos Högvördiga Preste-Ståndet: af Herr Biskopen Doctor Agardh, Herr Domprosten Doctor Ehngren, Herrar Doctorerne Hvasser och Björkman, Herrar Professorerne Geijer och Grafström, Herrar Prostarne P. G.
Svedelius, Ornberg, Hallbeck, Sandberg, Säwe, Gahne, Österman, Astrand, Afzelius, Lyth och Sylvan.
Hos Vällofl. Borgare-Ståndet: af vice Talmannen Herr Halling, Herrar Ekholm, Fristedt, Langenberg, Bagge, Helsingius, Hegardt, De Maré, Grapengieser, Christierson, Morsing, Rydin, Schartau, Örström, Vedberg, Moberg och Petré.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdagsmännen från Stockholms Län; Pehr Sahlström och Johan August Zetterberg; ifrån Upsala Län; Eric Marmén, Johannes Andersson och Erik Pehrsson; ifrån Jönköpings Län : Petter Jönsson, Jonas Andersson, Jonas Johansson och Petter Pehrsson; ifrån Sö - Sevilla, och Ekon.Ulskoltens Betänkande, N:ö 2. 3 dermanlands
Nils'
Pehrsson', ifrån Östergöthlands
Län: Anders Andersson och Anders Jonsson ; ifrån Skaraborgs
Fredric von Zweigbergk; ifrån Elfsborgs Län : Ephraim Larsson, Johan Fredric Dahllöf, Petter Claesson, Henric Hansson och Hans Jansson; ifrån Christianstads Län : Hakan Nilsson, Måns Jössason, Pehr Jönsson, Niclas Jönsson och Sone Pehrsson; ifrån Calmar Län: Petter Pehrsson, Mans Månsson och Pehr Jonsson ; ifrån Hallands
Län: Bengt Gudmundsson och Petter Hansson; ifrån Blekinge Län:
Ola Jeppsson, B. G. Appelqvist och Lars Nilsson;’ ifrån Westernorrlands Län : Pehr Mattsson; ifrån Westerbottens Län : Anders Normark och Olof Olsson; ifrån Stora Kopparbergs
Eric Andersson, Anders Göransson och Anders Olsson; ifrån Malmöhus Län: Lars Bengtsson och Christian Andersson ; ifrån Wermlands
Län: Jons Ersson, Pehr Ericsson, Magnus Frykberg, Jan Eric Jansson, Olof Carlsson och Jonas Kylander; ifrån Jemtlands Län; Eric Mattsson och Sven Jansson; ifrån Örebro Län : Henrik Andersson och Nils Pehrsson samt ifrån Kronobergs
Län: Johannes Christoffersson; hvilka motioner och yttranden blifvit remitterade, dels till Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten gemensamt, dels ock till någotdera af desse Utskott serskildt.
Efter noggrant öfvervägande af hvad den Kongl. Skrifvelsen och motionerne i ämnet innehålla, hafva Utskotten, till undvikande af öfverflödig vidlyftighet samt beredande af ämnets lättare öfversigt, ansett lämpligast att, jemte framläggande till Rikets Ständers pröfning af förslag till grunderne och vilkoren för bränvins-bränningens utöfning samt afgifterne derför, i ett sammanhang besvara motionerne, hvilka, så vidt desamma sträcka sig till de i dessa delar föreslagne förändringar, hufvudsakligen kunna hänföras under följande momenter : 1:0 att tiden för bränvins-bränningens utöfning måtte inskränkas, men partiella förbud emot utöfning deraf under den i Författningarne till— låtna tid deremot icke ega rum; a:o att bränvins-brännings-redskapens afverknings-förmåga mätte närmare utredas och bestämmas ; 3:o att beskattningen måtte förhöjas och såsom grund för densamma antagas tillverknings-beloppet, samt att afgiften måtte erläggas förskottsvis ; 4:o att kostnaden för bränvins-brännings-redskapens försegling måtte bestridas af panne-egaren.
Hvad således först angar tiden för bränvins-bränningens utöfning, hafva Utskotten föreslagit den inskränkning i nu tillåtne bränningstid, 4 B erilin, och Ekon.
Utskottens Betänkande, IV: o 2. att bränvins-bränning må utöfvas under högst tre månader af året, men lemnat en hvar till bränvins-bränning berättigad öppet att dertill begagna hvilken af de fem första och de tre sista månaderne af året, som helst, samt att anmäla sig till bränvins-bränning äfven för en eller två månader, i förhållande hvarefter beskattningen kommer att beräknas.
Genom denna inskränkning i tiden hafva Utskotten jemväl afsett en annan högst väsendtlig fördel, nemligen undanrödjandet af nödvändigheten från Regeringens sida att, genom förbud, inskränka den i 1’örlattningen ti 11- lålne bränningstid ; och anse sig Utskotten således, i sammanhang härmed böra vördsamligen föreslå Rikets Ständer , att, uti serskild underdånig skrifvelse, hos Kongl. Maj:t anhålla, att förbud emot eller inskränkning uti utöfning af bränvins-bränning under den i författningen tillåtne tid, till och med år 1840, icke måtte ega rum.
I afseende å bränvins-brännings-redskapens classification och afverknings-förmåga, hafva Utskotten, med ledning af i ämnet inhemtade upplysningar utaf vetenskaps- och andre sakkunnige män, anlagil, att all sådan redskap, med iagttagande af de närmare bestämmelser rörande serskilde delar deraf, som hosföljande förslag innehåller, kan hänföras under fem classer, samt antagit afverknings-förmågan hos de serskilde classernes redskap, efter följande beräkning : usta classen afverkar under jemn bränning 8 gånger pannans rymd i månaden, a:dra D:o 12 d:0 — d:o — 3:dje D:o 16 d;o — d:o — 4:de D:o 3a d:o — d:o — 5:te D;o 6'4 d:o — d:o — Hvarjemte Utskotten ansett afverknings-förmågan i hvardera af förestående 5 classer fördubblas, då ångapparater dertill användas.
Med tillämpning häraf och med antagande utaf afverknings-förmågan, såsom grund för beskattningen, hafva Utskotten, som med åtskillige motionärer deia den åsigt, hvilken jemväl i den Kongl. Skrifvelsen finnes uttryckt, att nemligen minskad tillgång och deraf följande högre pris å brån - Bevilln. och Ekon.
Utskottens Betänkande, A':o 2. 5 vin i hufvudsaklig mon bidraga till minskning i varans consumtion , föreslagit, att afgiflen för bränvins-bränning, som vid sitlidne
Riksmöte bestämdes till 2 sk. för hvarje kanna, som med den hogsta enkla pannerymden och konst-apparaterne då ansågs kunna afverkas, bör höjas till 4 sk- för hvarje kanna bränvin, som efter nu antagne grunder kan tillverkas, utan afseende å olika redskap och pannerymd,- Men som tillverkningskostnaden för hvarje kanna bränvin blir reia» ti vt högre för de mindre pannerymderne samt större delen af bränvinsbrännare, i följd af det mindre värdet å den jord, de innehafva, äro nödsakade att för deras bränvins-bränning begagna en mindre pannerymd, hafva Utskotten trott billigheten fordra, att bränvins-brännings-afgiften för enkla pannor från och med 20 kannors rymd och derunder minskas med 5 procent för hvarje enhet i bränvinspannans kannerymd, på sätt den i förslaget intagne tariff närmare utvisar.
Som erfarenheten visat, att personer icke sällan af obetänksamhet anmäla sig till bränvins-bränning, utan att taga i beräkning den deraf utgående skatt, hafva Utskotten, till undanrödjande af de olägenheter, som häraf måste blifva en följd, samt förekommande för framtiden af de förluster, som Staten redan i detta afseende fått vidkännas, föreslagit, att bi änvins-brännings-afgifterne skola förskottsvis erläggas, för hvilket ändamål de förändringar i nu gällande stadganden, rörande detta ämne, som förslaget innehåller, ansetts nödige att vidtaga.
Då Utskotten föreslagit, att en hvar till bränvins-bränning berättigad må ega att begagna sig af denna rättighet, antingen en eller flere månader af den tillåtna tiden, hafva Utskotten, med afseende derå, att försegling af bränvins-brännings-redskap i följd häraf oftare kan komma att ega rum, än att Kronobetjeningens tid dertill blifver tillräcklig, föreslagit, att Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande må ega att förordna äfven andra välkände personer, än Krone-betjente, till verkställande af denna försegling, samt att kostnaden för densamma hädanefter må bestridas, på sätt forslaget närmare utvisar. 6 Bevilln. och Ekon.
Utskottens Betänkande, N:0 2.
Beträffande de förändringar i nu gällande författning, angående bränvins-bränningen, som förslaget i öfrigt innehåller, så hafva de dels blifvit en följd af de förändrade föreskrifter, Utskotten här ofvan föreslagit, dels varit föranledde af den närmare granskningen, i afseende å författningens redaction.
Jemte det Utskotten härmedelst till Rikets Ständers pröfning vördsamligen öfverlemna, hvad Utskotten sålunda föreslagit, anse Utskotten sig böra anmäla, att utlåtande, angående de i åtskiilige motioner framställde förslag till ändringar i föreskrifterna, rörande rättigheten till utminutering af bränvin, samt afgifterna derföre, jemte dermed gemenskap egande ämnen, kommer att meddelas, i sammanhang med det förslag till reglementariska föreskrifter i dessa delar, som Utskotten, gemensamt med Lag-Utskottet, hafva att afgifva.
Åtskiilige
Ledamöters serskilde yttranden bifogas.
Stockholm den 25 Maj i84o.
Förslag till förändrade föreskrifter, angående grund erne och vilkoren för bran vins-bränningens utöfning, samt afgifterne derför.
FÖRSTA ARTIKELN.
Om Bränvins-brännings-ruttiglieten. §•
- Bränvins-bränning, af hvad tjenligt ämne som helst, skall med den pannerymd, samt emot de afgifter och öfrige vilkor, här nedan föreskrifva?, vara tillåten under högst tre månader af året, med rättighet för en hvar till bränvins-bränning berättigad, att dertill välja hvilken eller hvilka af raånaderne Januari, Februari, Mars, April, Maj, October, November, och December, han åstundan Sevilla, och Elon.
Utskottens Betänkande, N:o a. 7 Bränvins-destillering vare under enahanda vilkor tillåten för dem, som äro till bränvins-bränning berättigade. §• 2* Rättigheten till bränvins-bränning skall på landet åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal efter Jordeboken bebygda, med serskild åbo försedde, utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra-ordinarie rotering deltaga, eller vacance-afgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till Kongl. Maj:t och Kronan eller till innehafvare af dess rätt belagda torp-lägenheter, samt i städerne, den till hvarje stads område hörande jord, dock tillkommer denna rättighet icke den jord, som i taxerings-värde ej uppgår till Trehundrade Riksdaler Banco, utom i de händelser G och 7 §§. upptaga. §. 3.