Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund af hvad sålunda här ofvan blifvit anfördt har Komitén nu, i afseende å salpeterväsendets ordnande för framtiden, i underdånighet hemställt: att flen af Staten hittills iakttagna ovilkorliga förbindelse, att inlösa den salpeter, som blifvit inom landet bevisligen tillverkad, må, med beräkning från och med nästa statsregleringsperiod och framdeles fortfara inom Wester- och Norrbottens län, men deremot samtidigt upphöra att tillämpas i de öfriga delarne af riket; att tillsvidare, intilldess Kongl. Majit kan finna lämpligt annorlunda förordna, de genom Kongl. Brefvet den 7 Augusti 1863 fastställda två inlösningspris, nemligen 45 rdr centner:» för ren och rabattfri samt 35 rdr centnern för oren och rabatt underkastad salpeter måtte blifva gällande; att, af de 2:dra och 3:dje distrikten ännu tillhörande län, salpetersjuderi-sta terna i Upsala, Stockholms, Westmanlands och Christianstads län måtte, äfven vid nästa stasregleringsperiods början, upplösas och understyresmanstjensternas i de tre sistnämnda länen nuvarande, ofvan uppräknade innehafvare, i likhet med hvad genom ofvanåberopade Kongl. Bref af den 22 Oktober 1828 med flera medgifvits, nemligen B. V. Ljungdahl i Westmanlands. F. T.
Edman i Stockholms och N. M Retzius i Christianstads län ä Indraguingsstat förflyttas, med bibehållande af sina arvoden.
300 rdr ärligen för hvardera, men med frånträdande af resepenningnrne, hvilka, likasom det nu Nådigt anvisade belopp af 500 rdr till direktörsgöromålens bestridande i 2:dra distriktet, med Upsala län såsom hufvudstation, från samma tid salpeterfonden besparas; att i Kronobergs län. hvarest, på sätt ofvan vore upplyst, DirektÖrstjensten genom den tjenstförrättande
Direktörens dödliga frånfälle blifvit ledig, salpetersjuderi - Bil N:o 5 a. till Kongl Maj.ts Nåd.
N:o i, om Statsverket 1865. 87 staten målte genast indragas och bernälda tjensteman* aflöning samtidigt tili fonden återgå; att Salpetersjuderi verkmästarnes, i berörda tili indragning löreslagna
Ian, löner besparas saipeterlonden, i den män de nuvarande Verkrnästarne genom dödsfall från löne- eller pensionsstat afgå; samt att, i fall Kongl. Maj:t skulle finna skäl bifalla Rikets Ständers ofvan omför inälda underdåniga framställning om saipeterlonden» öfverlemnande till Riksgäldskontoret, Kongl. Maj:t måtte täckas i sammanhang dermed al Rikets Ständer äska, att till Kongl. Majzts disposition å Riksstatens 4:de hufvudtitel uppföres bland de ordinarie anslagen ett förslagsanslag af 110,000 rdr, att användas för de ändamål, hvartill såväl saipeterlonden, som det å berörda hufvudtitel till salpeteruppköp hittills anvisade årliga anslag, varit afsedda; men att, om nuvarande förhållande roed salpeternäringen och inlösen af den inom landet tillverkade varan skulle än vidare förblifva oförändrade, samt salpeterfonden och ränteinkomsten deraf jemväl fortfarande hädanefter komma att vara stäild till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, Kongl Maj:t mätte föreslå Rikets näst sammanträdande Släuder, att för framtiden till 100,000 rdr öka det nu å 4:de hufvudtiteln till salpeteruppköp uppförda anslag, på det i sådant fall fondens kapitaltillgångar icke må till de årliga utgifterna behöfva anlitas.
Efter Öfvervägande af hvad sålunda härvid förekommit, och då upplyst är, att salpetertillverkningen inom en de! provinser, som dermed förut sig sysselsatt, alldeles upphört och, inom andra sådana icke utgör någon mera utbredd binäring, med undantag af Westerbottens och Norrbottens län, hvarest den verksammare bedrifves och äfven kan vara af större vigt för befolkningen, såsom en icke obetydlig inkomstkälla under missväxtår; då statens årsbehof af salpeter under vanliga förhållanden kan til! större delen fyllas med tillverkningen häraf jnom nyssnämnda län, hvarförutan Staten, genom ökadt reservförråd af denna vara, sökt förebygga laran, att vid krigsutbrott brist på salpeter för ökad kruttillverkning skulle uppstå; samt då tillgång för den enskilda förbrukningen är tillräckligen betryggad efter salpeterinförselns frigilvande; finner jag, enär således för Staten något skal numera icke förefinnes att göra uppoffringar för denna binärings uppehållande i allmänhet, men det å andra sidan torde vara al någon vigt, att salpetertillverkningen inom landet icke helt och hållet försummas eller qväfves genom saknad af allt understöd, der sådant kan vara nödigt, mig böra, i öfverensstämmelse med Salpeterkomiténs yttrande i detta lall i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t nu täcktes i Nåder förklara; 88 Bil.
Prop. N':o i. om Statsverket 1865 att Statens åtagande, att inlösa den inora riket bevisligen tillverkade salpeter, kommer från 1867 års början att upphöra, med undantag för Westerbottens och Norrbottens län, der sådan inlösen tillsvidare må ega rum; att för dessa län de genom Kongl. Brefvet den 7 Augusti 1863 fastställda två inlösningspri», nemligen 48 rdr centuern för ren och rabattfri samt 35 rdr cenlneru för oren och rabatt underkastad salpeter, må tillsvidare förblifva gällande; att af de till 2:dra och 3:dje salpetersjudeiidistrikten ännu hörande län, salpetersjuderistaterna i Upsala, Stockholms, Westmanlands och Christianstads läu skola med 1867 års början upplösas och Uuderstyresmansljensternas i de tre sistnämnda länen nuvarande innehafvare, nemligen B. V.
Ljungdahl i Westmanlands, F.
T Edman i Stockholms och N. M Retzius i Chistianstads län må på indragningsstat förflyttas, med bibehållande af sina arvoden 300 rdr för dem hvardera årligen, men med frånträdande af resepenningarne, hvilka, likasom det nu utgående belopp af 500 rdr för
Direktörsgöromålens bestridande i 2:dra distriktet, med Upsala län såsom hufvudslation, från samma tid salpeterfonden böra besparas; att i Kronobergs län, hvarest Direktörstjeusten geuom den tjenstförrättande
Direktörens dödliga frånfälle blifvit ledig, salpetersjuderistaten må genast indragas och bemälde tjenstemans aflöning alltså upphöra att vidare utgå; samt att
Salpetersjuderiveikmästarnes löner på berörda tili indragning nu föreslagna stater skola besparas salpeterfonden, i den mån de nuvarande Verkmästarne genom dödsfall från löne- eller pensions-stat älgå.
Derjemte hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit, med afseende på Rikets Ständers vid förra Riksdagen gjorda framställning i fråga om salpeterväsendets ordnande, täcktes hos Rikets nu sammanträdande Ständer föreslå: att, emot det att salpeterfonden, sådan deu vid 1866 års utgång, efter afslutad hufvudbok, befinnes, till Rikets Ständers disposition öfverlemna», Rikets Ständer i stället måtte på Riksstatens 4:de hufvud titel, såsom ordinarie anslag, till »Salpeteruppköp» uppföra ett förslagsanslag af 110,000 rdr, att Irån 1867 års början utgå samt användas till förefallande dylika utgifter, hvilka förut bestridts från salpeterfonden; äfvensom att Statsverket ölvertager fondens nuvaiande eller i följd al indragningen blifvande expektans , pensions- eller indragnings-stater.
Härefter torde Eders Kongl. Majit vilja taga i Nådigt öfvervägande, huruvida Komitén för salpelerärendena må kunna upphöra och befattningen med den återstående salpetertillverkningen inom riket, tillika med salpeteruppköp, må öfverflytta» på Arméförvaltningen.
— Så väl vid 1856—1858 års, som vid 1862 och 1863 års riksdag, har Kongl. Majit hos Rikets Ständer gjort framställning derom, att medel måtte anvisas för inrättande af ridskolor, hvarest det vid kavalleriet och artilleriet - Bil.
Prop. N:o 1, ont Statsverket 1865. 89 riet äfvensom vid Generalstaben inträdande befäl kunde ega tillfälle att förvärfva nödig färdighet i ridkonsten, och der äfven passande elever skulle kunna utbildas till beridare och stallmästare vid regementena.
Vid förstnämnda Riksdag föreslog Kongl.
Majit sådana ridskolors tillvägabringande i Malmö och vid Stömsholm; men vid sistförflutna Riksdag inskränkte Kongl
Majit förslaget till endast en ridskolas inrättande på det sednare stället.
Rikets Ständer halva likväl icke, hvarken vid det ena eller det andra tillfället, beviljat de nödiga anslagen härtill; hvarvid Rikets sednast församlade Ständer anfört, att, ehuru det förr eller sednare torde blifva nödigt att tillvägabringa en lämplig anstalt, der kavalleriets befäl kunde erhålla undervisning i ridkonsten samt tillfälle till nödig utbildning i hästdressyr beredas dem, som egna sig åt stallmästarebefattningar vid kavalleriregementena, hade det dock visat sig, att meningarne om det lämpligaste sättet att åstadkomma en dylik anstalt vore särdeles skiljaktiga; och då uppenbart vore, att endast vid Strömsholm en ridskola kunde inrättas och underhållas för det af Kongl. Majit äskade anslagsbelopp, hvilket med skolans ordnande på annat ställe utan tvifvel skulle blifva otillräckligt, ansåge Rikets Ständer, att med ridskolans inrättande borde anstå, intilldess åsigterna om lämpligaste stället för densamma blifvit sammanjemkade och en tillförlitlig beräkning af de framtida underhållskostnaderna kunnat ega rum.
Majit har sedermera åt den tillförordnade Kavallerikomitén uppdragit, att i detta ämne sig yttra, samt afgifva förslag; och har Komitén den I sistlidna
Maj sitt betänkande afgifvit.
Enligt Komiténs åsigter rörande åtgärderna för tillvägabringande af en ändamålsenlig och omfattande undervisning i ridkonsten, borde denna undervisning ega rum vid en för hela Riket gemensam Centralskola, hvarigenom på samma gång vunnes fördelarne af större fullständighet och mindre kostnad, äfvensom kunde ernås en högeligen önskvärd likformighet i bildandet af alla de olika kavalleriregementenas Officerare och Instruktörer.
Anordnandet af en sådan centralskola borde, i Komiténs tanke, stödja sig på följande allmänna grunden l:o Skolan bör, för att uppfylla sitt ändamål, meddela nödig teoretisk och praktisk färdighet i ridkonst och instruktion åt alla vid kavalleriet, artilleriet och generalstaben ingående Officerare, samt genom längre och vidsträcktare kurser till stallmästare utbilda de elever, som visa sig dertill ega fallenhet, äfvensom, i den mån platser vid skolan finnas lediga, åt arméens öfriga Officerare lemna utväg till inhemtande af undervisning i ridkonsten. 2:o Hvarje kavalleri- och artilleriofficer, som anmäles till inträde vid skolan, bör derförinnan hafva genomgått fullständig gradpasseringskurs och dervid blifvit approberad i enskild ridning. 3io
Kavalleriofficer bör vid skolan genomgå två års kurs, hvaremot för artilleri- och stabsofficerare endast enkel, ettårig, kurs torde erfordras.
StallmästareBih, till R. SI.
Prol. 1865 & 1866 1 Sami. 1 Afd. 4 Uäft. 12 90 Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1865. eleverna åter böra hafva genomgått en kurs af tre år vid ridskolan samt visat prof på skicklighet i ridning och hästdressyr, innan de få till stallmästare på rementena antagas. 4:o
Med iakttagande häraf och under antagande att antalet af de vid kavalleriet årligen ingående Officerare kan hädanefter som hittills beräknas i medeltal till tolf, bör skolan, sedan den blifvit i fullt ordnadt skick försatt, kunna inrymma: för Kavalleriofficerare 24 platser, » Artilleri- och Stabsofficerare 12 » » Stallmästareelever 4 » tillhopa 40 platser; börande, med beräkning af minst tre hästar dagligen till ridning för hvarje elev. ett antal af 120 hästar för undervisningen vara tillgängliga. 5:o.
Sedan skolan blifvit så organiserad, att den kan lemna tillträde åt alla vid kavalleriet, artilleriet och generalstaben ingående officerare, må ingen föreslås till löjtnant vid kavalleriet eller artilleriet eller anmälas till inträde i generalstaben, förrän han genomgått föreskrifven kurs i ridskolan och dervid visat sig ega nöjaktig skicklighet. 6:o.
Då det för uppehållandet af den högre ridkonsten är af stor vigt, att vid ridskolan finnes åtminstone ett mindre antal hästar, hvilka äro bearbetade i de högre skolorna, men denna dressyr endast efter ett längre och mödosammare arbete kan hästen bibringas, anser komitén, att. af det i 4:de punkten upptagna antal hästar, 10 stycken böra såsom manögehästar af skolan efter hand inköpas och, i mån af afgång, kompletteras samt att för sådant ändamål, äfvensom till ersättning för möjligen uppkommen skada å öfriga till skolans bruk upplåtna hästar, borde af skolan få disponeras ett årligt reservationsanslag af 3,000 rdr. 7:o.
Enär öfningarne vid de indelta kavalleri-regementenas exercissqvadroner, vid hvilka en stor del af skolans elever tjenstgöra, i allmänhet taga sin början omkring den 1 Mars hvarje år, samt i öfrigt, med afseende å den här nedan föreslagna utväg för anskaffande af det största antalet af de för skolan behöffiga hästar, hinder möter att längre än til! denna tid för undervisningen använda desamma, skulle tiden för undervisningen i skolan bestämmas från den 1 September till den 1 påföljande Mars. 8:o.
Regementscheferna vid kavalleriet och artilleriet ega till chefen för Landtförsvars-Departementet, före ridterminens början, anmäla de officerare inom deras regementen, hvilka blifvit föreslagne att såsom elever genomgå skolan, hvarefter dessa genom generalordres dertill kommenderas.
På samina sätt bör ock förfaras vid antagande af stallmästare-elever, då inom regementena finnas officerare eller underofficerare, som dertill anses lämpliga; hvarjemte chefen för ridskolan eger till stall - Bil.
Prop. N:o i. om Statsverket 1865. 91 mästare-elever föreslå äfven dem, som icke äro vid något regemente anställda.
Dessa stallmästare-elever?] erhålla ett årligt arvode af 300 rdr och kunna fortsätta Tidningen vid skolan äfven sedan ridterminen för året är slutad, så vida omständigheterna det medgifva. 9:o.
Då endast officerare, som tillhöra kavalleriet, äro försedda med egna tjenstehästar, men officer vid artilleriet begagnar kronans hästar, samt de, hvilka tjenstgöra i generalstaben, ej äro skyldiga att i denna egenskap hålla sig tjenste hästar, så torde böra föreskrifvas, att hvarje kavalleriofficer medförer sin tjenstehäst, men att officer vid artilleriet och generalstaben är derifrån befriad, dock med rättighet för de sistnämnda att till skolan medföra egna hästar och få dem underhållna på skolans bekostnad. 10:o.
För utfodringen af de vid skolan använda hästar syntes den grund böra antagas, att hästrationen beräknas efter den för Lifgardet till häst under exercistiden fastställda stat, med tillägg af 4 'tB halm till strö, och sålunda upptages till 3 kannor hafre, 12 hö och 8 halm: börande utfodringsartiklarne å entreprenadauktion upphandlas, med berättigande för den, som ombesörjer upphandlingen och magasineringen, att derför tillgodoberäkna sig afskrifningsproeent enligt Kongl.
Reglementet den 11 Augusti 1812. ll:o.
Vid skolan bör undervisning meddelas äfven i veterinärvetenskap och hofbeslagningslära, vapenföring och gymnastik 12:o.
På det att ena årets besparingar må kunna få användas till betäckande af möjligen uppkommande brister under ett annat år, torde det årliga anslag, som kommer att för anordnandet af en ridskola beviljas, böra uppföras såsom reservationsanslag. 13:o.
Beträffande styrelsen öfver skolan, bör åt kavalleri-inspektören uppdragas högsta tillsynen öfver densamma; men skolan för öfrigt ega en chef, som ansvarar för disciplin och ordning samt bestämmer undervisningens gång efter den in struktion, som kan blifva för honom utfärdad.
Komitén har härefter yttrat sig i frågan om den lämpligaste platsen för en dyiik ridskola.
Vid hvarje tillfälle, då frågan härom förekommit, hade skiljaktiga meningar i detta afseende uppstått; och Komitén förmodade, att denna skiljaktighet torde hufvudsakligen hafva föranledt, dertill, att det af Kongl. Maj:t vid sistlidna riksdag äskade anslag icke blifvit af Rikets Ständer beviljadt.
Komitén hade derföre åt denna fråga, som i och för sig icke heller vore af ringa vigt, egnat en sorgfällig pröfning.
Då denna meningsskiljaktighet emellertid, enligt Komiténs uppfattning, till hufvudsaklig del förorsakats af de olika föreställningar, man hyst om de kostnader ä olika platser, skolans upprättande och underhåll skulle medföra, så hade Komitén, för att i detta afseende lemna säkrare ledning för omdömet, ansett sig böra upprätta i möjligaste måtto noggranna förslag öfver kostnaderna för anläggning och un - 92 Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Maj-ts Nåd.
Prop. N:o 1, arn Statsverket 1865. derhåll af en ridskola i den utsträckning, som blifvit föreslagen, å de särskilda platser, hvilka synts Komitén böra härvid ifrågakomma.
De allmänna fördelar, som måste afses vid valet af en dylik plats, anser Komitén vara: tillgång i skolans grannskap å passande hästar; redan befintliga stall och ridhus; tillfälle till inqvartering i kronans bus och billig lefnadskostnad; tjenliga ridbanor eller plats till sådanas anläggande; tillräckliga slätter för fält- och binder-ridning; möjlighet af skolans utvidgning i händelse af kavalleriets tillökande.
De platser, som med tillämpning häraf syntes kunna ifrågakomma vorq:
Malmo och Strömsholm, på sätt förr varit föreslaget; hvarförutom Komitén jemväl ansett Herrevadskloster och Drottningholm böra härvid komma under öfvervägande.
De förslagsvis jemväl uppgifna platserna Upsala, Stockholm och Örebro har Komitén, af anförda skäl, ansett icke böra för en ridskola ifrågakomma.
Hvad nu angick Strömsholm, så förmäler Komitén sig ej hafva förbisett de vid flera tillfällen uttalade skäl, som för valet af denna ort blifvit anförda.
Det bufvudsakligaste af dessa skäl, eller tillgången på hästar från stuteriet. — så stor vigt det än egde vid fråga om upprättande af en skola för ett mindre antal elever, — kunde dock ej gälla i samma grad för en skola med den utsträckning, Komitén föreslagit.
Stuteri-öfverstyrelsen hade, uti infordradt yttrande, förklarat att för en tillämnad ridskolas behof skulle kunna under viss tid af året lemnäs dels från Strömsholm 20 hingstar och dels från Flyinge 12 hingstar, hvilket yttrande väl afsåge det fall, att skolan komme att förläggas på annat ställe, än vid någotdera af stuterierna; men då öfverstyrelsen jemväl yttrat, att unghästar och ston icke kunde för berörda ändamål få användas, syntes sålunda vara uppenbart, att, äfven med antagande att flera än 20 af stuteriets hästar skulle kunna lemnäs till en skola vid Strömsholm, i allt fall ett stort antal, troligen flertalet af hästar, finge från annan ort anskaffas.
Härvid syntes dock med skäl kunna ifrågasättas lämpligheten att vid ett af statens stuterier sammandraga ett större antal främmande hästar.
Men för den händelse Kongl. Maj:t skulle finna en skola af mindre omfång, än den nu föreslagna, böra upprättas, ansåge Komitén Strömsholm böra, vid valet af plats för skolan, i första rummet ifrågakomma; och då detaljeradt kostnadsförslag för inrättande af en mindre ridskola vid Strömsholm funnes intaget i Kongl. Maj:ts vid förra riksdagen i ämnet aflåtna nådiga proposition, har Komitén ansett upprättande af nytt förslag i detta afseende ej vara erforderligt.
(Den årliga kostnaden beräknades i detta förslag, Bilagan Lit. B., till 14,200 rdr, jemte ett extra anslag, för en gång, af 18,000 rdr till en stallbyggnad på stället.)
Vidkommande öfriga för ändamålet ifrågaställa platser, eller Malmö, Herrevadskloster och Drottningholm, voro kostnadsförslag af Komitén uppgjorda, sär - Bil.
N:o 3 a. (ill Kongl. Maj.ts Nåd.
93 skildt för hvartdlera stället.
Enligt dessa förslag skulle kostnaden för inrättning af en Centralridskola blifva: i Malmö: för nybyggnad af stall Rdr 24,300: — och af ridhus » 43,000: — 69,300: — oberäknadt anskaffning af byggnadstomt; årliga utgifter
Rdr 44,300:
— Det här erforderliga antalet hästar, eller 3 för en hvar af de 40 eleverna, skulle beredas sålunda:
Manege-hästar, för skolans räkning inköpta .... 40.
Hingstar från Flyinge stuteri 42.
Kavalleri-officerares egna tjenstehästar 24 Från Husarregementet Konung Carl XV, i mån af behof, 74. 120. vid Herrevads kloster: årliga utgifter
Rdr 42,300: — dock under förutsättning, att för de begge Skånska kavalleri-regementenas exercissqvadroner erforderliga byggnader varda uppförda, på sätt vore ifrågastäldt, samt lärare, elever och stallbetjening der kostnadsfritt erhålla bostad. flästantalet beräknas här, såsom följer: Skolans egna manége-hästar 40.
Hingstar från Flyinge stuteri . . : 42.
Kavalleri-officerares tjepstehästar 24.
Öfriga 74. 120. skulle erhållas dels från nyssnämnda indelta kavalleri-regementen, dels ock derigenom, att enskilda personer tillhöriga hästar varda tili dressering eller utfodring vid skolan insatta; och tviflade Komitén så mycket mindre på att rusthållare skulle vara villiga att för skolans behof upplåta nummerhästar, som de derigenom hade hästarne kostnadsfritt födda och finge dem nresserade och väl vårdade, helst utfodringskostnaden för rustningshästar i orten vanligen betalades med 73 til! 400 rdr under vintermånaderna.
— Till fördel för Herrevadskloster anmärkes af Komitén, att det läge i Sveriges hästrikaste provins och att, förutom tillräckliga ridplaner, der funnes det största exercisfält i Sverige, omfattande Ljungby och Bonarps hedar, hvarpå synnerligt afseende borde fästas vid ordnandet af en inrättning af ifrågavarande beskaffenhet. vid Drottningholm : årliga utgifter ... rdr 33,300: — så vida de vid skolan anställda lärare och elever kunde med Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd (å kostnadsfritt bebo de vid kungsgården befintliga boningsrum, under förutsättning hvaraf endast servisypedel blifvit för dem upptagna. 94 Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Maj:U Nåd.
Hästarne skulle utgöras af:
Skolans egna manégehästar 10.
Hingstar från Strömsholms stuteri 20.
Kavalleriofficerares tjenstehästar 24.
Anta! hästar, som bör anskaffas 66. ^o Komitén har ansett dessa sistnämnda 66 hästar skulle kunna erhållas från Lifgardet till häst; men då regementets
Sekundchef uti afgifvet yttrande förklarat, att sådant endast kunde ske på bekostnad af regementets tjenstbarhet, hade Komitén ej längre trott sig böra ifrågasätta denna utväg för hästarnes anskaffande, i annat fali, än att, såsom Landtförsvars-komitén föreslagit, Lifgardet till häst komme att förstärkas, eller åtminstone de vid regementet befintliga 44 hästvakanser besättas.
För den händelse att ingendera af dessa åtgärder komme att vidtagas, har Kavallerikomitén trott behofvet kunna fyllas genom öfverenskommelse med rusthållare vid Lifregementets Dragonkorps samt genom hästar, som vid skolan insättas till dressering eller utfodring, på sätt för en skola vid Herrevadskloster blifvit föreslaget.
— I sistberörda fall blefve dock den årliga kostnaden lika med den för Herrevadskloster upptagna, eller 42,500 rdr.
Vid jemförelse af de sålunda föreslagna platserna funne Komitén i första rummet ej ringa afseende böra fästas derå, att vid
Drottningholm redan finnas alla för en ridskola erforderliga byggnader.
För elevernas öfningar finnes der äfven en större ridplan bredvid ridhuset samt det af Lifregementets Dragon-korps begagnade exercis-fält
Vidare syntes en hufvudsaklig vigt böra läggas på skolans nära belägenhet till hufvudstaden, hvarigenom allt hvad till skolans ekonomi hörer med lätthet kunde anskaffas.
I alla de ämnen, som borde ingå i kursen för skolan, såsom veterinär-vetenskap, vapenföring, gymnastik, m. m. kunde der lättare och på bättre vilkor, än i en aflägsen landsort, skickliga lärare erhållas.
I grannskapet af hufvudstaden kunde äfven utölvas en noggrannare kontroll öfver det sätt, hvarpå skolans lärare fullgöra sina åligganden.
På dessa skäl, och så vida det med skolan åsyftade ändamål, att sä väl lemna tillträde åt kavalleri-, artilleri- och stabs-officerare, som ock bilda stallmästare för regementenas behof, må kunna vinnas, har Komitén ansett sig i första rummel böra föreslå Drottningholm såsom plats för anläggande af en Central—ridskola.
— Endast för den händelse att detta förslag icke skulle vinna afseende eller hinder, som för Komitén ej äro kända, skulle möta för dess verkställighet, föreslår Komitén i andra rummet Herrevadskloster och i sista rummet Malmö.
I sammanhang härmed har Komitén, jemte det den anser nödigt att
Regements-stallmästaren erhåller en förbättrad samhällsställning, såsom Officers vederlike, med möjlighet till vidare befordran samt motsvarande lönevilkor och pensionsförmåner, hvarförutan ingen torde vilja offra tid och möda att vinna skicklighet i en så trägen tjenstebelatlning, särskildt fästat Kongl.
Maj:ts uppmärksamhet på den synner - Bil■ N:o 3 a. till Kongl. Alajrts Nåd.