Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Befallningshafvande fastställdt den 20 December 1847, finnes ett fattighus, sorn består af två våningar, innehållande tillsammans 5 rum och 1 kök.
I detta fattighus hafva intagits såväl sådane personer, som åtnjutit full fattigförsörjning, som ock andra fattige, hvilka sjelfve kunnat bidraga till sin försörjning, men tillfälligtvis eller för längre tid funnits i saknad af husrum eller för sjukdom varit i behof af eljest saknad vård; och har antalet af de å fattighuset intagna personer vanligen utgjort 15 till 18.
Till förminskande af de direkta fat tigunderstöden har Fattigvårdsstyrelsen sökt att åt fattiga qvinnor bereda arbetsförtjenst genom inköp af lin, som utlemnats till spånad, hvarefter det tillverkade garnet för fattigvårdens räkning å auktion försålts.
Utaf Upsala län.
Polis- och Brandvaktsinrättning samt Gasverk i Upsala.
29 samtlige fattighjon och understödstagare voro år 1860 af barn under 15 år: 5 emellan 2 och 8 år och 14 emellan 8 och 15 år, samt af personer öfver 15 år: 4 under 30 år, 11 emellan 30 och 45 år, 10 emellan 45 och 60 år, 11 emellan 60 och 75 år och 2 öfver 75 år gamla.
Af barnen voro 7 oäkta samt 4 fader- och moderlösa, hvaremot de öfriga 8 barnens föräldrar lefde, men befunnos oförmögna eller oskickliga att barnen sjelfva vårda och försörja.
Alla barnens vård oinbesörjes på det sätt, att de af Fattigvårds-styrelsen öfverlemnas till välkända personer dels i staden och dels på landet, hvilka för barnens omvårdnad af fattigvården åtnjuta viss ersättning, som vanligen utgjort två tunnor råg och 15 R:dr
R:mt årligen för hvarje barn.
Såsom jemväl hörande till denna afdelning må slutligen anmärkas, dels att, sedan, med afseende å det genom en längre tids erfarenhet ådagalagda behofvet af en genompripande förändring uti Polis- och Brandvaktsinrättningen i Upsala stad, förslag till reorganisation deraf blifvit utaf en för detta och andra ändamål nedsatt komité utarbetadt, enligt hvilket förslag all skilnad emellan stadens och akademiens polis- och brandvaktsinrättningar, hvilka derförinnan icke med hvarandra haft något närmare samband, skulle försvinna, samt stadens polis- och nattbevakning, som likaledes varit åtskiljda, jemväl förenas till en allmän poliskorps, och denna korps bestå af en poliskommissarie med årlig lön af 1,000 R:dr, 8 ordinarie poliskonstaplar med årlig lön af 600 R:dr hvardera och 16 extra konstaplar med årlig aflöning af 150
R:dr för hvardera, så, och efter det berörda förslag blifvit af Kongl. Maj:t under den 20 Augusti 1858 i nåder fastställdt, har den nyorganiscrade polisen från och med den 1 påföljande Oktober trädt i verksamhet; dels ock att under femårsperioden i Upsala stad anlagts ett gasverk, som för såväl gatubelysningen, som för belysningen i enskilda lokaler öppnats till begagnande den 29 December 1860.
Anläggningskostnaden för verk och rörledningar uppgick till omkring 158,000
R:dr, hvartill dessutom kommo förlags- och driftkostnader; och har Kongl. Majit, genom resolution af den 1 December 1859, beviljat staden rättighet att, till bestridande af kostnaderna för denna anläggning, upptaga ett lån af 150,000 R:dr R:mt emot utgifvande af 1,500 stycken obligationer å 100 R:dr R:mt och löpande med högst 6 procent ränta; hvilket lån dock sedermera befunnits för ändamålet otillräckligt, hvarföre Upsala stad, efter femårsperiodens slut, erhållit nådigt tillstånd att ytterligare upplåna 120,000 R:dr R:mt på enahanda sätt och mot samma vilkor, som för det större lånets upptagande af Kongl.
Majit i nåder blifvit bestämda.
Landskansliet i Upsala den 4 Juli 1862. 11. von KRAEMER.
Kjellin. P. II. Löfqvist. 30 Tabb.
FOLKMÄNGD. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7- 8. 9. | 10. 11.
Enligt de mantalslängden, som upprättats vid slutet af motstående år.
År 1856 . 38,772 42,614 81,386 38,546 42,217 80,763 18,550 19,517 38,067 3,185 » 1857 38.508 42,329 80,837 38,033 41,695 79,728 18,600 19,613 38,213 3,025 » 1858 38,809 42,605 81,414 38,392 42,167 80,559 19,158 20,333 39,491 2,938 » 1859 . 39,086 42,735 81,821 38,654 42,344 80,998 19,215 20,302 39,517 2,848 » 1860 1 städerna. 39,447 43,077 82,524 39,061 42,646 81,707 19,352 20,495 39,847 2,970 Upsala 1856 . 3,743 4,576 8,319 3,126 4,238 7,364 1,195 1,275 2,470 331 1857 . 3,635 4,434 8,069 3,278 4,333 7,611 1,318 1,329 2,647 342 1858 . 3,857 4,616 8,473 3,036 4,126 7,162 1,190 1,297 2,487 318 1859. 3,949 4,730 8,679 3,288 4,373 7,661 1,307 1,406 2,713 325 1860 . 3,708 4,751 8,459 3,367 4,416 7,783 1,340 1,410 2,750 340 Enköping 1856 . 616 813 1,429 628 830 1,458 223 283 506 54 1857 . 635 839 1,474 655 853 1,508 249 292 541 55 1858. 648 842 1,490 681 891 1,572 267 322 589 61 1859 . 642 826 1,468 678 847 1,525 255 301 556 59 1860 685 868 1,553 675 842 1,517 256 287 543 58 Summa i länets städer är 1860 4,393 5,619 10,012 4,042 5.258 9,300 1,596 1,697 3,293 398 Summa i liela länet är 1860 43,810 48,696 92,536 43,103 47,804 91,007 20,9)8 22,192 43,140 3,368 Tab. N:o 2.
JORDBRUK. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Ärliga utsädet på tunnland i medeltal af kappar
Ärliga behofvet för länet till utsäde tunnor Tunnland åkerjord, använde år 1860 till odling af / 1856 l 1857 Skördebelopp i kornlal af utsädet (och med dettas afdrag)/ 1858 1 1859 V 1860 Ärlig förbrukning på person i medeltal kappar Hvete. ftåg.
Lin och hampa. 23,50 4,258 5,798 4:e—Öde 8:e 8:e 8:e 8:e 4 27 28,150 33,363 6:e—7:e 8:e—9:e 7:e 6:e 6:e 48 32,50 27,247 26,828 4:e—5:e 8:e 7:e—8:e 7:e 7:e—8:e 36 39,25 9,950 8,112 4:e—5:e 8m 7:e—8:e 6:e 5:e—6:e 36,25 6,888 6,080 4:e—5:e 8:e 7:e—8:e 6:e 6:e—7:e 26,50 2,654 3,205 Trin 3m- 6m- 6:e- 5m- 7m- 3 dsäd. -4:e -7:e -7:e -6m ~8:e Tunnor.
7,25 45,305 6,249 5m 6:e—7m 8:C—9:c 8m 5:e 88 6£ 3 Upsala län.
Nås 3 och 4. 31 Tal». X:o 3.
Antal 1860—1861 vinterfödda Hästar.
Svin. 19,582 8,7 , 81 34,230 13,632 47,617 17,685 Tab. IV:o 4.
SKOGS H U S H Å L L NIN G. 1. 2. 3. 4. 5. 6.
Penninge- värde.
Majit oell Kronan tillhörige och till
Dess disposition indragne 5,177 1856 1857 1858 1859 1860 80,500 68,000 59,625 74,510 75,095 3,842 2,989 2,903 2,797 2,891 Boställens, kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers (en del) 13,802 1856 152,780 7,635 Som arealen af flere bostiillsskogar 1857 152,780 7,635 utaf innehafvarne sjelfve ej är känd, hafva 1858 152,780 7,635 tillförlitliga upplysningar derom icke kun- 1859 152,780 7,635 nat vinnas, hvarföre några uppgifter om 1860 152,780 7,635 sådana skogar uti denna tabell icke ingå, Häradsallmänningar Sockneallmänningar \
F,keplanteringar 1 Mullbärsplanteringar ) Se berättelsens text. 37,529 1856 1857 1858 1859 1860 269,584 238,254 237,643 228,344 232,044 13,475 11,910 11,880 11,415 11,600 utan äro af de i tabellen under rubriken:
Boställens, kyrkors m. m. upptagna 13,802 tunnland skog tillhörige: II. K. H. Prins Gustafs Folkskola 519 tunnland, Upsala Centralhospital ... 803 » Upsala Akademi 12,480 » Summa 13,802 tunnland.
Andra skogsplanteringar 1 Flygsandsfält / 32 Upsala län.
Tab. ]V:o 5.
Tab. N:o 5. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
År. Björnar.
Jerf var.
Mårdar, Hill rar Uttrar.
Hökar, Ugglor Falkar och Belopp af utbetald och Her- meliner. och Ufvar.
Glador. belöning. 1856 _ 5 8 _ 458 _ 6 R:dr.
2,093 öre. 04 1857 — 9 8 — 482 — — — 3 1 — 2,295 0G 1858 — 12 11 — 468 — — — — 10 — 2,295 09 1859 — 13 8 - 472 — — — 1 10 — 2,180 75 18G0 — 7 8 — 614 — — — — 15 — 2,545 04 Summa 1856—1860 — 46 43 — 2,494 — — — 4 42 — 11,408 98 Anmärkning:
Af le i clemia tabell upptagna 46 vargar liro 39 gamla och 7 ungar, samt af upptagne 2,494 räfvar 2,267 gamla och 227 ungar.
Till Tab.
N:o G af ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Landshöfdinge-Embetet ej erhållit tillfredsställande uppgifter.
Tab. N:o 7. 33 Tab. X:o 7. GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTURINRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 2. 1 3. j 4. ] 5. [ 6. | 7. • I 9.
P. CD era pt* Ägare.
Under 15 års ålder. 9. 1011 12. 13. 14. 10. 11! 12.1 15.
Deras bi- O ö g träden af CD "-i P cr u> P ?•» PS >-* O) CD to: J2,. CD P 0<} cn B P-1 05 S 1-5 P c- CD oq £» CD P P w I städerna.
Deras biträden af CD P e-t - Bagare Bleckslagare Bokbindare Boktryckerier Bryggare Brännerier Bundtmakare Färgerier Garfverier Gelbgjutare Gjuteri Glasmästare Grufvor Guldsmeder Gördelmakare Handskmakare Hattmakare Hofslagare Hyrkuskar Instrument- oell Apparat-tillverkning Jernbruk Kakelfabrik och Kakelugnsmakare Kalkugnar Kammakare Karduansmakare Klensmeder Kopparslagare Masugnar Murare Mur- och Byggmästare Mälare Nålfabrik Pappersbruk Perukmakare Plåtslagare Sadelmakare Salpetersjuderier Sejlare Skomakare Skräddare Slagtare Snickare Sockerbagare Strumpväfvare Stålugnar •
Svarfvare Sämskmakare Tegelbruk Tenngjutare Tröskverksbyggare Tunnbindare Urmakare Vagnmakare Valk Ättiksfabrik Summa 14 1 5 1 10 11 6 11 73 1 10 3 373 310 18 75 44 110 25 lil 4 3 6 13 23 16 19 39 18 34 14 3 18 1 1 11164 11169 18 65 59 9 2 12 19 66 14 1,033 18 132 34 34 32 2 137 7 24 25 2 2 22 412 130 15 54 1 9 4 15 11 179 152 7 36 248 206 257 24 493 Landsh.-Emb. uti Upsala län und. ber. för åren 1856—1860. 5 34 Tabb.
N:is 8 och 9.
Tab. Xso 8.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856- 1860. 1. 2- 3. 4. 5. 6. 7- 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Kostnader o p: Antal hästar, utgångne till af h slag ai stående af ine med sk tioner sedde ffl Öj ® ^ CO p. < ^ « C5 af om eller 1 ligt fc rade i för fulländade nya vägar för förbättrade vägar cs. ^ re »-1 3* Kungs- Gästgif- veri-, håll- och reserv- varje ? mot- vägar. lelade, jutssta- för- vägar. a o Sr ^ D-o 2:
Pilt» 3 09 £T<poq s . 1 <9 B P^ ö 3 ~ « 3 S p 3 ^ CD CC
P re 2 o © 3 O P P 3 Ar. och krono- Vid periodens slut.
Under perioden. re P 2-lg 3 2- £• t-* 5T e. i i c P skjuts.
Allmänna landsvägar Häradsvägar Socknevägar Gästgifverier i städer D:o med införd skjuts-entreprenad 5 5 7J56 7 •'-'TFTf Q7 2 9 46Mt R TT 1j7tj R:dr 48,750 R:mt.
3,300 18 8 2 22 1856 1857 1858 1859 18G0 854 841 565 738 1,467 42,528 38,172 23,531 22,502 23,598 Tab. N:o 9.
SJÖFART och HANDEL ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.
Han d 1 a n d e.
Fartyg och båtar, begagnade till Idkande både gross- och minut- handel.
Enligt § 3 mom. 1 af Handels- Ordningen.
Antal. > e P~ t-i p: re P Besätt- ning. > 3_ sl t-* p: re P Besätt- ning. hrj 3 CO cr O: 3
Cu re 7 tö re re" 3 5’ 09 a 3 o-1 O: 3 Oj re 7 t» re re" 5’ qq a 3 cr1 O: 3 Oj re td re re* 3. 5" crq a n CT O: 3
Oj re td ,g-t- *re* o 3* crq a c o- O: 3 P-< re *rt td re re’ 3. 5"
OQ a c co cr O:
O- re 7 td re ere" 3_ 5" 09 a 3 CO cr O: 3 o. re *7 tö re’ 2. 09 a CO cr O: 3
Qj re a re re* 5" 09 CO re 73 73 P re 2?.
O: O* t? X rr re 73 P -t re d?. O: g Landsbygden 30 544,4 8 26 16 _ 35 9 Upsala och Enköping . 9 175,37 9 18 — — — — - — 107 90 — — i 3 21 Summa 39 719,85 35 34 — — — 107 90 — — i 3 21 — 35 9 — — — Upsala län.
Näs 10 och 11. 35 Tal». N:o 10.
HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDET, TOMTER och JORDAR I STÄDERNA m. m. ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Ä landsbygden. j I städ erna.
Hemman och lägenheter Hemman.
Uppskatt- ningsvärde sista året.
E:dr R:mt.
Tomter, jor- Tomter.
Uppskattningsvärde Mantal. w cr P P Cu *-j dar och lä- Antal p qq cr S- cz> cd sr B S K sista året.
R:dr Rmt. | natur enligt nya jorde- boksordningen.
O p- h. O: ro Pj o. c re pr1 E" 0 r1 b <J9 0 s & 0 *-* O CO B OQ O p: CTQ CO p_ genheter af alla slag, i er cr •<!
Crq Crq p O cr CD cr *< crq CD crq B 0 Q s ^ Ba CO p B b. g *o* * CD 3 3 P P Af hus och Af jordar.
R:dr Ernt. ro O- P P-J ro ro hvarje stad. crq Pj CD Tunnland.
Bi tomter.
Kungsgårdar Säterier Hemman Boställen Jordlägenheter 18* 34» 144» 293§1 m 31 & 118» 240» 6 20 168 280 292 103 81 219,050 195.310 584.190 1,615,720 75,440 Upsala Enköping.... 501 180 43 10 2,110 709 380 812 499 668 2,989 2,189 401 m 4,678,605 499,044 454,275 147,439 5,132,880 646,483 Under enskild disposition.
Säterier Hemman Jordlägenheter 8J 87» 8 70* 3 137 80 5 497 56,000 441,620 102,460: S:a 588.,* 487» 614 372 108 578 3,289,790 Skatte. 1 Boställen Säterier Hemman Jordlägenheter 4f 131* 1.646}| 2J U4H 1,400* 4 66 3,434 679 399 281 21,410 962,550] 7,545,490 128,220 S:a 1,782* 1,517* 3,504 679 399 281 8,657,670 Frälse.
Boställen Säterier Rå- och Rörshemman Hemman Jordlägenheter li 303» 57* 1.54** 1+ 284» 45| 1,223» 2 195 51 2,994 1,135 245 303 8,110! 2,954,020; 255,250 7,254,800 147,170 S:a 1.903,* 1,555» 3,242 1,135 245 30310,619,350 Summa 4,27381 3,560» 7,360; 2,186 752 1,162 22,566,810 681 53 2,819 1.192 1,167 5,17857| 5,177,649 601,714 3779 363 Tab. M:o 11.
LAGA SKIFTEN m. m. ÅREN 1856-1860. 1. 2. 3. 4. 5. | 6- 7. 8. 9- 1 10. | 11.
Hela be- räknade utgifts- ersättningenJ
Odlings- mark. 1856 51 19 _ 43,12 2,553 1,664 123 3,089 17,959 65,402 1857 30 26 79,25 4,763 2,082 653 4,459 27,284. 144,434 1858 27 52 198,31 10,135 4,581 630 17,225 89,213 268,794 1859 26 34 84,50 4,371 2.027 295 6,036 40,332 125,177 1860 17 20 67,oo 3,640 2,105 211 6,237 32,201 99,834 Summa 1856 —1860 151 151 472,18 25,462 12.459 1,912 37.046 206,989 703,641 36 Tabb.
]Vso 12.
SPARBANKER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. | 10. 11. 12. 13. 14.
Sparbankernas namn vid perio- dens slut, jemte uppgift om stiftelseår. > o SL cd W ET. ® Ö_i — p" tTcrq £*>*- Oj g, 3 <5 <D* O: s " ^ ^ 03 cr ^ P J2j cd -t
Af del e g a r n e CD CT5 P CD 5- B £ ^i» r 2_,crq -i ?*. • 5 3* i Cfc; insatt belopp.
Upsala stads och läns, stiftad år 1830 4,254 660,130 29,014 98,769 87,982 78.395 115,223 128,939 52,172 84,610 77,172 70,983 96,290 Enköpings stads, stiftad år 1835 665 101,723 8,347 15,593 16.995 13,790 15,792 16,932 7,065 5,070 13,433 14,503 16,188 Lagunda och Hagunda häraders Sparbank och Pupillkassa, stiftad år 1853 486 52,138 2,012 9,852 8,135 6,405 7,048 10,042 3,913 3,228 1,468 4,462 5,058 Söderfors sockens Sparbank, stif- tad år 1824 138 22,364 158 1,757 3,438 1,902 978 1,753 1,454 2,331 2,508 1,634 1,859 Tierp sockens, stiftad år 1839 140 14,780 2,190 1,120 1,390 810 970 1,250 1.550 2,730 1,850 590 1,080 Summa 5,683 851,135 41,721 127,091 117,940 101,302 140,011 158,916 66,154 97,969 96,431 92.172 120,475 Tab. lV:o 13.
FATTIGVÅRDEN. 1. 2.
I 3. 4. 1 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12 13. 14. j 15. 16. s 17. 18. 19. t 20. 21. 22. 23.
F a t t i g v å r c ens j gemensam för hela samhället. delad på nedan- stående antal rotar eller kretsar.
Äldre perso- ner vårdade Barn, vårdade i och utom fattig- hus. Summa. ■ Summa af båda könen.
RidrRmt.
Afkastning af egen- dom, kol- lekter m. m.
Personliga fattig- vårds- bidrag.
Värdet af tillskott efter hem- mantal.
Summa RdrRmt. i fat- tig- hus. på an- nat sått. af stats- medel. af annat fattig- vårds- snm- hälle. m. q- m. q- ni. q- m. q- m. q- Sum- ma. 1856 75 162 130 102 352 206 445 259J256J567 1,053 1,620 636 1 1,32511,961 34,768 14,278 21,797 159 906 71,908 67,910 1857 75 159 129 lil 318194 454 274270 579 1,042 1,621 613 1,307 1,920 33,642 13,543 22,164 223 905 70,477 67,222 1858 75 159 132 112 288195 464 287 273 594 1,025 1,619 574 1,258 1,832 37,188 12,337 21,139 211 685 71,560 71,752 1859 75 159 132 124 282 201 439 283 285 608 1,006 1,614 598 1,259 1,857 35,598 13,309 22,283 268 365 71,823 68,164 1860 75 168 131 115 325 201 433 288 265 604 1,023 1,627 584 1,232 1,816 37,355 13,087 21,384 262 515 72,603 71,277 STOCKHOLM, 1862.
P. A. NOBSTEDT & SÖNER.
BIDRAG TILD SVERIGES OFFICIELA STATISTIK. «i Kongl.
Majits Befallning shafvandes femårsberättelser.
% LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI SÖDERMANLANDS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1§56-1§60. 1.
Länets indelning oell natiirbeskaHenhet i alliiiänhct. K. TJödermanlands län, som innefattar hela provinsen Södermanland, med undantag af Sotholms, Svartlösa och Oknebo härader, eller det så kallade Södertörn, som hörer till Stockholms län, gränsar i norr till Mälaren ocii Westmanland, i öster till Stockholms län och Östersjön, i söder till Östergötland och Östersjön, samt i vester till Nerike och Hjelmaren.
Länets areal, i afseende hvarå fullt tillförlitliga uppgifter ännu icke finnas att tillgå, beräknas dock i allmänhet till ungefär 66 qvadratmil, deraf omkring 59 utgöras af land samt 7 af vattendrag.
Inom länet äro belägna sex städer med egen jurisdiktion, nemligen: Nyköping, Strengnäs, Thorshälla, Eskilstuna, Mariefred och Trosa, samt en köping, Malmköping, som i judicielt hänseende lyder under Willåttinge Häradsrätt.
Det är vidare indeladt i fyra fögderier, af hvilka det första omfattar Jönåkers, Rönö och Hölebo härader, det andra Oppunda och Willåttinge, det tredje Öster- och Yester-Rekarne samt det fjerde Akers, Daga och Selebo härader.
Hvartdera häradet utgör ett länsmansdistrikt, med undantag af Oppunda härad, som är fördeladt på frenne länsmansdistrikter.
I afseende å lagskipningen är länet indeladt i tvenne domsagor, nemligen Konungadömet, omfattande lörsta och andra, samt Lifgedinget, omfattande tredje och fjerde fögderierna.
I kyrkligt hänseende tillhör länet Strengnäs stift och indelas uti 90 kyrkosocknar och 59 pastorater, fördelade på 10 prosterier, som dock icke öfverallt sammanfalla med länsindelningen.
Så väl i judicielt som administratift hänseende förekomma åtskilliga oregelbundenheter, hvilka från äldre tider ännu qvarstå, så att nemligen: ° ° hela Ärja socken samt delar af Akers och Strengnäs socknar, ehuru belägna inom Akers härad, lyda under Selebo häradsrätt; Landshö/dinge-Embelels uti Södermanlands län imd. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Södermanlands län.
Indelning och naturbeskaffenhet. några mantal af Gryts socken i Daga härad höra både i judicielt och kameralt hänseende till Willåttinge härad; några hemman inom Öfver-Enhörna socken höra med sin kyrkliga förvaltning till Ytter-Enhörna och tvertom; i-dels mantal i Dunkers socken jemte några torp höra i kyrkligt hänseende till Arila socken och i judicielt till Öster-Rekarne härad; af Hyltinge socken hör f-dels mantal i kyrkligt hänseende till Gryts socken och i judicielt till Daga häradsrätt; af Westra Wingåker är \ hemman beläget inom Askers socken och härad af Orebro län; Bärbo socken, belägen inom Jönåkers härad, är annex till Råby församling, belägen inom Rönö härad; Wrena socken, belägen inom Oppunda härad, utgör annex till Halla församling af Jönåkers härad; och att af Klosters och Fors sammanslagna församlingar, hvilka med Eskilstuna stad utgöra gemensamt pastorat, är den förstnämnda belägen inom Öster-Rekarne och Fors inom Vester-Rekarne härad.
Länet företer i öfrigt en rik och särdeles vacker omvexling af, till en stor del skogbeväxta, höjder, bördiga dalar samt större och mindre sjöar.
Den från Nerike, vid Hjelmarens södra strand inkommande, 2 till 300 fot höga bergås, som i ostlig och nordvestlig rigtning genomlöper länet till Södertörn, utgör begränsningen emellan Hjelmarens och Mälarens, å ena, samt Östersjöns vattensystemer, å andra sidan.
Mot norr utskjuter den några breda och skogiga förgreningar, af hvilka den betydligaste, eller Kjula-åsen, skiljer de o .. största, till denna del af länet hörande vattendrag, Akers- och Arla-åarne, som utfalla den förra i Mälaren och den senare i Hjelmaren.
Öster- och Vester-Rekarne härader, belägna på vestra sidan af Kjula-ås, men på hvar sin sida om Eskilstuna å, genom hvilken Hjelmaren utfaller i Mälaren, äro hufvudsakligen en stenbunden slätt, som likväl genomskäres af mindre utgreningar så väl från nämnde ås som från den för länets o. vattendrag bestämmande jordhöjden.
Akers och Selebo härader, belägna öster från Kjula-ås, omvexla med dalar, skogsbackar oell åsar inåt landet, mera branta berg mot
Mälaren samt större och mindre bergåsar vid södra gränsen, men kunna likväl, enär bergen endast på få ställen uppnå 300 fots höjd, i allmänhet räknas till slättland.
Från södra sidan af förstnämnde vattendelare utgå äfven flera, mera och mindre betydliga förgreningar, åtskiljande otaliga dalgångar och sjöar, de senare till en del af ganska betydlig utsträckning och synnerligen oregelbundne.
En af dessa förgreningar, hvilken följer Trosa-ån genom
Daga härad och sedermera utgör gränsen emellan Rönö och Hulebo härader, fortlöper till hafvet, men de mera vestliga armarne, som genomstryka Oppunda och Willåttinge härader, stanna emot Nyköpings-åns vidtutgrenade vattendrag.
Söder och sydvest om dessa framlöper den mera betydliga och storartade Kolmårds-åsen, som skiljer detta läns dalgångar från Linköpings läns nordliga, mot B råviken sluttande, dalsträckningar.
Till denna del af länet hörer, jemte Daga härad, hela Konungadömets domsaga, deraf Oppunda härad, som är beläget mot gränsen af Nerike, har betydliga slätter och temligen vidsträckta, men föga kuperade skogstrakter.
Willåttinge deremot, likasom Rönö och Kölebo härader, jemte det till Lifgedingets domsaga hörande
Daga härad, äro, särdeles det förstnämnda, mera kuperade, och Jönåkers härad äger i de söder belägna Björkviks, Kila och Tunabergs socknar samt en del af Lunda och Stigtomta socknar rik skogstillgång, roed mera och mindre kuperade trakter, men den återstående delen af detta härad är öfvervägande slättland.
Af ofvannämnde hufvudsakliga utlopp för länets många sjöar, är Nyköpingsån det betydligaste, hvars flodområde, ett bland de större i riket, upptager en areal af 24 qvadratmil, eller ungefärligen f af hela länet. o _ A slättbygden, äfvensom de skogsrikare socknarnes äldre slätter, är den rådand & jordmånen stark och bördig lera, dock förekommer den inom Oppunda härad samt vissa delar af Mälarebygden mera och mindre uppblandad med sand.
I de egentliga skogstrakterna deremot är skogslera, lättjord och mojord öfvervägande, likväl ej utan omvexling med bättre lera.
Folklynne. 3 2.
Enligt bilagde tabell
N:o 1, utgjorde folkmängden enligt mantalslängden vid 1860 års slut å landet Tab. N:o 113,149, i städerna 12,381, eller tillsammans 125.530 personer.
Då folkmängden vid 1855 års slut, enligt då upprättade mantalslängder utgjorde: å landet 111,037, i städerna 11,036 eller tillsammans 122,073 personer, har folkmängden följaktligen under ifrågavarande femårsperiod ökats med 3,457 personer, eller 2,83 procent.
Af denna tillökning belöper sig emellertid endast 2,112 på landet, men deremot 1,345 personer på städerna.
Tillväxten på landet uppgår således endast till 1,90 proc., men i städerna till 12,09 proc.
Vid jemförelse med förhållandet under föregående qvinqvennier till och med 1831 visar det sig, att folkökningen varit nära lika.
Enligt hvad föregående underdåniga femårsberättelser innehålla, har nemligen tillväxten af folkmängden utgjort: under tidskiftet 1831—1835 3,2 procent, 1836—1840 2,8 proc., 1840 - 1845 3,3 proc., 1845 —1850 1,22 proc.*), 1850 —1855 2,3 procent.
Häraf vill det visserligen synas, som under femårsperioden 1845—50 tillökningen varit betydligt mindre, än under föregående och efterföljande perioder, men då någon antaglig förklaringsgrund till ett sådant förhållande icke förefinnes, saknar det icke sannolikhet att, på sätt Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande uti sin underdåniga berättelse för åren 1848 - 1850 jemväl antydt, folkmängden vid 1845 års slut blifvit, genom något misstag, för högt uppgifven.
Enligt den af Statistiska Central-Byrån i sin underdåniga berättelse, Andra afdelningen sidan 9, intagna öfversigt af procentiska folkmängdstillväxten från och med 1816 till och med 1855, har nativitetsöfverskottet, hvad detta län beträffar, för hvarje qvinqvennium varit efter procentberäkning betydligt större än den verkliga folktillökningen, ett förhållande, som, enär några utvandringar till främmande länder icke under tiden ägt rum, uppenbarligen häntyder på öfvervägande afflyttningar till andra orter inom riket.
Att hufvudstaden årligen från länet erhåller ett ganska betydligt antal tjenstefolk är en gammal erfarenhet, men äfven den omständighet, att ägare af större egendomar fortfarande lägga under eget bruk allt flera hemman, sorn förut varit brukade af åboer, men hvilka, dä tillfället att få arrendera jord sålunda minskas, på andra orter söka sitt uppehälle, torde i någon mån förklara nyssberörde förhållande.
Vid jemförelse emellan folkmängden och länets areal, som efter afdrag af vattenytan beräknats till 59 qvadratmil, visar sig, att länet i medeltal är befolkadt med endast 2,127 personer på qvadratmilen, ett medeltal, som visserligen är dubbelt större, än medeltalet för hela riket, men likväl betydligt understiger den relativa befolkningen i åtskilliga andra län, såsom Malmöhus,'Blekinge samt Göteborgs och Bohus län.