Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på förvaltningen och användandet af den, för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande., i Riksgälds-kontoret afsalia fond, bestående ursprungligen af en utaf Kanal-direktionen, å Bolagets vägnar, under den 23 Januari 1839 utgifven och i samma Bolags fastigheter, Stora Wallby och Oppeby, intecknad skuldförbindelse å Femtontusen R:dr Banko, med Fem procent årlig ränta, komma nedanstående, af Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag stadgade bestämmelser och föreskrifter att fortfarande iakttagas: l:o.
Räntan för omförmälda förskrifning, äfvensom de, genom utlåning af denna räntas årliga belopp, ytterligare uppkommande räntemedel förblifva under
Direktionens vård och förvaltning, intilldess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad, och hvilken summa tills vidare är bestämd till ett belopp af högst Niotusen R:dr; hvarefter
Direktionen skall för densamma till Riksgälds-kontoret aflemna sådana låne- och säkerhetshandlingar, som öfverensstämma med det för ifrågavarande medels utlåning, under den 12 Januari 1852, af Kongl. Majit i nåder fastställda och utfärdade särskilda reglemente. lith. till R.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 26 Häft. 3 18 Stata- Ut »kottet a Memorial, 125. 2:o.
De för dessa lånehandlingar inflytande räntemedel må äfvenledes af Direktionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i ofvanstående moment omtörmälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit. 3:o.
Dessutom må de smärre kontanta tillskott, som Direktionen, enligt den till Riksgälds-kontoret ingifna plan för reparations-fondens bildande, å Bolagets vägnar, erbjudit, genom
Direktionen förvaltas och göras fruktbärande, likasom de öfverskott, hvilka komma att återstå, efter det lånehandlingar till de i planen beräknade belopp, vid deruti bestämda tider, blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnade. 4:o.
Direktionen skall deremot vara Riksgälds-kontoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna räntan å ej mindre ofvannämnda förskrifning, än då samlade ränteoch tillskotts-medel, varder, vid årets slut, för reparationsfondens räkning fruktbärande efter en tillsvidare till
Fem procent bestämd räntefot, så att fonden under loppet af hvarje år tillvexer med en summa, motsvarande
Fem procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års början befintliga räntebehållning. 5:o.
Till säkerhet för fondens fortsatta bildande i öfverensstämmelse med derför i merberörde plan tillämpade och af Rikets Ständer fastställda grunder, bör, sedan den af Direktionen, under den 30 December 1862, för tiden intill 1869 års slut, afgifna förbindelse att aflemna föreskrifna låne- och säkerhets-handlingar för de utlånade räntemedlen blifvit vederbörligen fullgjord, till Riksgälds-kontoret afgifvas en ny sådan förbindelse, hvilken skall omfatta de följande åren.
Det ursprungligen afsatta samt i Stora Wallby och Oppeby intecknade kapitalbeloppet, 22,500 R:dr, får icke under någon händelse, utan Rikets Ständers dertill särskildt lemnade samtycke, från Riksgälds-kontoret till större eller mindre del uttagas och af Kanalbolaget disponeras. 7:o.
Den genom räntemedlen uppkomna behållning må endast användas till företagande af sådana större, oundvikliga reparationer och arbeten, som icke utan afbrytande af segelfarten å kanalen kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, dertill disponibla besparingsmedel jemte de förväntade öfverskotten å kanal-inkomsterna för de 3:ne nästföljande åren. 8:o.
Vid dylikt tillfälle skall af den embetsmyndighet, som har sig uppdraget öfverinseendet öfver vattenkommunikations-anstalterna i riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvad belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälda embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 9:o.
Sedan beloppet af ett sådant bidrag, på detta sätt, blifvit bestämdt, böra reparationsfonden tillhöriga lånehandlingar å en deremot svarande summa af Riksgäldskontoret till Kanal-direktionens disposition utlemnas.
Om och när, i följd af de till Riksgälds-kontoret för utlånta räntemedel aflemnade säkerhetshandlingar, någon inteckningsförnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skall Direktionen foga anstalt härom, utan att Riksgälds-kontoret dermed behof - Stats- Utskottets Memorial J/s 125.
19 ver taga någon befattning; ocb böra således de lane- och säkerhets- samt öfriga handlingar, som Direktionen, för fullgörande af detta åliggande, måste begagna, uppå skeende anmälan, hällas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse att handlingarne till Riksgälds-kontoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. § 21.
Pa sätt i § 5 af det för Strömsholms nija Kanalbolag utfärdade privilegium föreskrifves, skall, till bildande af en fond för framtida större reparationer, afsättas uta kanal-inkomsterna en viss årlig summa, hvilken kommer att utgå med endast 4,500 Ridr under den tid, som erfordras för amorteringen af det Bolaget, i egenskap af räntefritt förskott, tillförsäkrade bidrag från handels- och sjöfartsfonden, men sedermera bör utgöra det i åberopade privilegium bestämda belopp af 7,500 R:dr; skolande låneoch säkerhetshandlingarne för de sålunda afsatta. och utlånta medlen till
Riksgälds-kontoret ingifvas samt under dess vård förblifva.
Bevakningen af samma handlingar liksom sjelfva utlåningen kommer dock att af Bolaget på eget ansvar ombesörjas.
Sedan de af Kongl. Majit
Bolaget föreskrifna vilkor och förbindelser för ofvanberörda ytterligare understöd blifvit uppfyllda, samt utaf kanalverkets inkomster utgått de kostnader, afdrag och utdelningar, som i § 6 af privilegium omförmäias, skall ali öfrig inkomst tillfalla Staten, såsom godtgörelse för hvad af allmänna medel blifvit till kanalbyggnaden förskjutet. § 22.
De medel, som, i följd af vederbörande jordegare, vid 1828—1830 års riksdag, medgifven lösningsrätt af de å krono-skattejorden vexande ekar, till Riksgälds-kontoret redan influtit eller framdeles inflyta, skola, i den mån dessa medel till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande varda af Kongl. Majit anordnade, efter vederbörliga reqvisitioner utbetalas; börande Riksgälds-kontoret för omförmälda derstädes innestående medel, jemte Ekeplanterings-kassans öfriga, till
Riksgälds-kontoret aflemnade och för detta verk disponibla tillgångar, godtgöra nämnda kassa Fyra procent ärlig ränta; hvilken ränta likaledes bör, enligt Kongl. Majits nådiga disposition, för de med Ekeplanterings-kassans bildande afsedda ändamål af Riksgälds-kontoret tillhandahållas.
A § 23.
För lappmarks-ecklesiastik-fondens till Riksgälds-kontoret öfverlemnade behållning, som utgjorde Etthundratusen sjuhundrasjutiosju Ridr 16 öre, skall Riksgälds-kontoret 20 Stats-Utskottets Memorial Jbs 125. erlägga
Fem procent årlig ränta; hvilken ränta, vid hvarje års slut, med Femtusen tretioåtta R:dr 86 öre hör till Kongl. Stats-kontoret utbetalas. § 24.
Med gillande af de för folkskolelärares pensionering af Kongl. Maj:t fastställda grunder hafva Rikets Ständer medgifvit, att den för dessa lärares pensionering afsatta och i Riksgälds-kontoret innestående fond, Etthundraett tusen niohundrafyratio R:dr, må för folskskolelärarnes pensionering enligt dessa grunder användas och sålunda fortfarande ställas till Kongl. Maj:ts disposition. § 25.
Under derför stadgade vilkor skola, efter vederbörliga reqvisitioner, utbetalas de, enligt planen för Kongl. f. d. Nummer-!ottcrut och derstädes förda matriklar, till utbetalning förfallna, men hittills icke utbekomna s. k. brudgåfeovinster. § 26.
I öfverensstämmelse med det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer stadgade vilkor för öfverlemnande till Riksgälds-kontoret af de från Landt-ränterierna och Öfverståthållare-embetets Kansli till Kongl.
Statskontoret inlevererade äldre depontionsmedel, åligger det förstnämnda verk, att, efter skeende reqvisitioner, tillhandahålla Kongl. Stats-kontoret hvad tilläfventyrs kan erfordras för verkställigheten af de restitutioner utaf sagda medel, hvilka redan blifvit eller framdeles varda i behörig ordning beviljade. § 27. Likaså bör Riksgälds-kontoret utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, från Postverket emottagna medel, som varit inneslutna uti öfverblifna bref och hvilka, efter afdrag af en verkställd restitution, utgjorde Fyratusen sjuhundratjugusju R:dr 32 öre, tillhandahålla Postverkets
Styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande inför samma Styrelse kunna styrka sin eganderätt. § 28.
De för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar anvisade medel, hvilka redan blifvit eller framdeles varda från Kongl. Stats-kontoret öfverlemnade till Riksgälds-kontoret och derstädes innestå, skola, vid skeende reqvisitioner, Kongl.
Statskontoret, för dermed åsyftade ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas, Stats-Utskottets Memorial Äs 125. § 29. 21
För det kapital af Sjuttontusen fyrahundra R:dr, som, vid inköpet för Statens räkning af f. d. Ridderstolpeska huset, befanns vara deruti intecknadt till Stockholms Borgel skaps Enkhus-diretctions säkerhet, skall Riksgälds-kontoret, så länge Staten deraf är egare, betala den ränta, hvilken enligt den intecknade skuldförbindelsen måste erläggas; och bör denna intecknings kapital-belopp af Riksgälds-kontoret godtgöras, så snart tillfälle till detsammas liqviderande kan af Fullmägtige beredas. § 30.
A det kapital, Etthundratretiotretusen trehundratretiotre Riksdaler 33 öre, som innehafvaren af det utaf Kommerserådet Simon Bernhard Hebbe och dess Fru stiftade fideikommiss hos Riksgälds-kontoret insatt, skall Kontoret, i enlighet med Fullmägtiges den 5 Oktober 1865 utfärdade förbindelse, så' länge kapitalet hos Riksgälds-kontoret innestår, erlägga Fem procent årlig ränta, som, vid förbindelsens uppvisande, lialfårsvis liqvideras, hvarjemte kapitalet skall, efter skedd uppsägning i den ordning samma förbindelse innehåller, till vederbörande fideikommiss-innehafvare återbetalas. § 31.
Den i Riksgälds-kontorets räkenskaper, under rubrik: Rikets Ständers Lånebanks fordran, upptagna skuld, härrörande från de af Riksgälds-kontoret, emot diskontvilkor och Två procent ränta, begagnade förskott, och hvilken skuld, enligt upprättad liqvid, vid 1823 års slut utgjorde
Fyra millioner fjortontusen åttahundrafemtiotvå R:dr 16 sk. 3 r:st.
Banko eller Sex millioner tjugutvåtusen tvåhundrasjutioåtta R:dr 51 öre Riksmynt, kommer att, utan någon afbetalning eller räntas beräknande, fortfarande inom linien i räkenskaperna upptagas. § 32.
Äldre, i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakade, men ännu icke godtgjorda krono-fordrinpär och anspråk skola, sedan desamma blifvit vederbörligen pröfvade'*och godkända samt af Kongl. Maj:t till betalning i nåder fastställda, utaf Riksgälds-kontoret, enligt härom utfärdade reglementen och författningar, liqvideras. § 33- Der preskriptionstid i afseende på någon särskild del af Riksgälds-kontorets skulder icke blifvit stadgad, komma skulderna, intilldess annorlunda af Rikets Ständer förord - 22 Stats-Utskottets Memorial J\s 125. nas, att i vederbörlig ordning liqvideras, utan afseende å den tid, inom hvilken fordringar hos enskilde eller hos Kongl. Maj:t och Kronan skola nu eller framdeles göras gällande.
Riksgälds-kontorets fordringar för de af dess medel utbetalda eller godtgjorda lån. § 34.
Det Upsala Akademi, för fullbordande af Akademiens bibliotheks-byggnad, vid 1823 års riksdag beviljade lån af Sjutiofemtusen
R:dr återbetalas med Två procent årligen å samma låns ursprungliga belopp; hvarjemte för den, efter hvarje kapital-afbetalning, återstående lånesumman
Tre procent årlig ränta erlägges. § 35.
Återbetalningen af det lån å Tolftusen R:dr, som af Rikets åren 1840 och 1841 församlade
Ständer beviljades för utvidgande af läroverket i Carlstad, verkställes af Carlstads stifts
Domkapitel med Tre procent årligen å lånets ursprungliga belopp; hvarförutom Tre procent årlig ränta erlägges för det återstående lånekapitalet. § 36. Å det Jönköpings stad vid 1859—1860 års riksdag beviljade och under år 1861 från Riksgälds-kontoret utbetalda lån af Etthundratjugutusen Riksdaler, till uppförande af ett nytt lärohus för Elementar-låroverket i nämnde stad, skall, sedan lånet fått under
Fem års tid utan ränta innehafvas, före slutet af hvarje år inbetalas
Fem procent af lånets ursprungliga belopp; utaf hvilka
Fem procent ränta för det obetalda lånekapitalet kommer att beräknas efter
Fyra procent årligen samt det öfverskjutande beloppet att såsom kapital-afbetalning afgå å lånesumman, intilldess denna blifvit till fullo återbetald. § 37.
De vid sistförflutna riksdag såsom bidrag till uppförande af åtskilliga erforderliga byggnader för nedannämnda läroverk beviljade lån, nemligen: för elementarläroverket i Halmstad, Tjugufemtusen R:dr, utbetalda år 1866; Stats-Utskottets Memorial J\/s 125. 23 för läroverket i Calmar Fyratiotusen R:dr, lyftade samma år; för Umeå läroverk Tjuguferatusen R:dr, utgifna år 1864; för läroverket i Falun Fyratiotusen R:dr, utbetalda sistnämnda år; samt för läroverket i Sala Tolftusen R:dr, utgifna år 1865; skola, sedan lånebeloppen under
Fem års tid fått utan ränta innehafvas, återbetalas medelst erläggande före hvarje års slut af Fem procent å hvarje låns ursprungliga belopp, af hvilka Fem procent beräknas ränta efter
Fyra procent för det obetalda lånekapitalet, samt det öfverskjutande beloppet kommer att såsom kapitalafbetalning å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo gulden. § 38.
Det Hernösands stad och Hernö landsförsamling, för fullbordande af nya stiftskyrkan i nämnda stad, vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade samt år 1845 utbetalda lån å Sextiotusen R:dr skall af staden och landtförsamlingen återbetalas genom årlig inbetalning till Riksgälds-kontoret af Fem procent å lånets ursprungliga belopp, intilldess lånesumman derigenom blifv t till fullo godtgjord; börande, i fall denna inbetalning icke inom bestämd tid verkställes, Fem procent årlig ränta erläggas för det till liqvid förfallna beloppet. § 39. * A det under åren 1849 och 1854 utbekomna lån å Tretiosjutusen femhundra R:dr, som, för uppbyggande af en ny kyrka i Christinehamn, under 1844 och 1845 års riksdag, beviljades nämnde stad och Warnums landtförsamling, skola Två procent årligen afbetulas, samt derjemte erläggas
Tre procent årlig ränta för återstoden af den lyftade lånesumman. § 40.
Utaf det Lidköpings stads innevånare, vid 1850 och 1851 års riksdag, beviljade och år 1851 utbekomna lån å Tjugufyratusen R:dr, för ny kyrkas uppbyggande derstädes, bör under den för lånesummans fulla återbetalning erforderliga tid, före hvarje års slut, till Riksgälds-kontoret inbetalas Sex procent, dervid Fyra procent årlig ränta för lånets då återstående kapitalbelopp först beräknas och afgår, hvarefter öfverskottet kommer att anses utgöra kapitalafbetalning; börande dessutom derest den stadgade betalningsskyldigheten vid härför bestämd tid icke fullgöres, Fem procent årlig ränta för det till liqvid förfallna beloppet erläggas, intilldess detsamma varder inbetaldt. § 41.
De 2:ne kyrkobyggnadslån, som under 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar beviljades Knäreds församling i Hallands och Markaryds församling i Krono - 24 Stats-Utskottets Memorial Jfe 125. bergs län — af hvilka lån det förra år 1852 utbetaldes med Tjugnfyratusen R:dr och det sednare år 1854 med Tiotusen R:dr — skola till Riksgälds-kontoret återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent å dessa låns ursprungliga belopp, dervid
Fyra procent årlig ränta för det återstående lånekapitalet bör beräknas; kommande det överskjutande beloppet att såsom afbetalning å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo godtgjord; hvarjemte den ytterligare ersättning, förstnämnda församling möjligen kan i laglig väg erhålla för sin förlust i anledning af den förut uppförda kyrkans, genom olyckshändelse förorsakade, förstöring, bör uteslutande till afbetalning å denna församlings lån användas. § 42.
Sedan det under 1856—1858 års riksdag Wallentuna församling i Stockholms län, för ny kyrkas uppbyggande beviljade och till nämnda församling under år 1859 från Riksgälds-kontoret utbetalda lån å Tjugutusen R:dr fått under
Fem års tid utan ränta innehafvas, skall detta lån äfven återbetalas medelst erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent å lånets hela kapitalbelopp; hvarvid samma ränta beräknas, som enligt näst ofvanstående § är föreskrifven för de tvänne deruti omförmälda kyrkobyggnads-lånen. • § 43.
De för nedannämnda reparationer och arbeten å Linköpings, Wexiö.
Skara och Westerås domky ekor, under 1847 och 1848, 1850 och 1851 samt 1856—1858 års riksdagar, beviljade lån — af hvilka lånet för Link pinus domkyrkas reparerande år 1850 från Riksgälds-kontoret utbetaldes med Tretiotusen R:dr, lånet för utvidgnings- och reparations-arbetena å domkyrkan i Wmö är 1852 med enahanda belopp, lånet för reparations- och andra förbättrings-arbeten å ■'kuru domkyrka år 1857 med Tjugufemtusen R:dr och lånet för reparationer å samt åtskilliga förändringar uti Westerås domkyrka år 1858 med Tjugutvåtusen femhundra R:dr — skola, sedan lånen till Skara och Westerås domkyrkor fått räntefritt och utan kapital-afbetalnings verkställande innehafvas till slutet af år 1860, återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent å de ursprungliga lånesummorna; hvarvid Fyra procent årlig ränta beräknas och godtgöres för det lånebelopp, som vid hvarje liqvid återstår, samt öfverskottet anses utgöra kapital afbetalning.
Skulle den för nu omförmälda
Fyra lån stadgade betalningsskyldighet icke inom bestämd tid fullgöras, skall dessutom för det belopp, som till liqvid förfallit, erläggas
Fem procent årlig ränta, intilldess detsamma varder vederbörligen inbetaldt.
Dessutom bör det för reparationsarbetena å Westerås domkyrka vid sistförflutna riksdag beviljade och år 1860 från Riksgälds-kontoret utbetalda understöd af Tjugu åttatusea - Stats- Utskottets Memorial J\s 125. 25 åttatusen R:dr återgäldas i den inån domkyrkans inkomster framdeles dertill lemna tillgång. § 44.
Såsom ränta och kapital-afbetalning å det Carlskrona stads pastorat, vid 1840 och 1841 års riksdag, tillerkända låneunderstöd af Adertontusen R:dr, inbetalas årligen
Fem procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstående kapital beräknas efter Tre procent ; och kommer således den öfriga inbetalningssumman att minska lånebeloppet.' § 45.
Det under 1850 och 1851 års riksdag åt allmänna Barnlms-inrättningen här i hufvudstaden beviljade och till denna Inrättnings Direktion, år 1851, utbetalda låneunderstöd af Sjutiofemtusen R:dr bör till Riksgälds-kontoret återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent utaf lånets ursprungliga belopp; dervid
Fyra procent årlig ränta å det återstående lånekapitalet först beräknas, hvarefter det öfverskju- > tande beloppet kommer att såsom afbetalning afgå å lånesumman, intilldess denna blifvit till fullo godtgjord. § 46.
I öfverensstämmelse med den af Rikets åren 1840 och 1841 församlade
Ständer medgifna ytterligare lindring i betalningsvilkoren för det vid 1828—1830 års riksdag beviljade lån å Etthundratjugusju tusen femhundra R:dr till återuppbyggande af staden Borås efter den nämnda stad år 1827 öfvergångna eldsvåda, skola å det, efter 1840 års inbetalning, återstående lånekapitalet, Etthundratjugutre tusen sexhundranittiofem R:dr 25 öre, Två procent årligen till Riksgälds-kontoret erläggas, äfvensom den, efter sistberörda års slut, å detta lån upplupna och vidare upplöpande ränta skall med Fyra procent årligen utgöras. § 47.
Det staden Wenersborg, vid 1834 och 1835 års riksdag, beviljade byggnadslån å Tvåhundratjugufem tusen R:dr skall, enligt de efter 1840 års slut gällande förändrade betalningsvilkor, liqvideras medelst erläggande af Sex procent årligen å den ursprungliga lånesumman; af hvilka Sex procent
Fyra procent utgöra ränta för det oguldna beloppet och återstoden afräknas å kapitalet. § 48.
Sedan ett belopp af 119,100 R:dr redan år 1843, genom utbekomna brandskadeersättningsmedel, blifvit återbetaldt utaf det, för staden Wexiös återuppbyggande efter Bih. till 11. iSt.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 26 Haft. 4 26 Stats-Utskottets Memorial J\S 125. 1838 års eldsvåda, af Kongl. Majit i nåder beviljade och till utgående utaf mindre kreditivet anvisade lån å Etthundrafemtio tusen Ridr; så bör den härefter återstående lånesumraan, Tretiotusen niohundra
Ridr, enligt de i högst berörda Kongl. Bref stadgade betalningsvilkor, liqvideras genom årlig inbetalning af Sex procent å detta belopp, intilldess hela lånet med ränta, efter Fyra för hundra om året, blifvit till fullo återbetaldt. § 49.
Det, enligt Kongl.
Brefvet den 18 December 1843, staden Weriös innevånare ytterligare beviljade och till utbetalning af mindre kreditivet jemväl anvisade byggnadslån å Trehundrasextio tusen Ridr skall, i öfverensstämmelse med högstberörda nådiga Bref samt Rikets åren 1844 och 1845 församlade Ständers beslut, angående öfverflyttningen från Kongl.
Statskontoret till Riksgälds-kontoret, af befattningen med lånehandlingarnes granskning och vårdande samt ränte- och kapital-betalningarnes infordrande och uppbärande, återbetalas till sistnämnda Verk medelst erläggande af Sex för hundra årligen å ursprungliga lånesumman; dervid räntan beräknas efter
Tre procent för lån å tegel-, sten- och kalkbrukshus samt tegelklädda trähus, men efter Fyra procent för lån å trähus, och återstoden utgör kapitalafbetalning. § 50.
Som de, genom Kongl. Brefvet den 6 Maj 1846.
Statskontoret tillerkända rättigheter och fordringsanspråk, med hänsigt till det likaledes å mindre kreditivet anvisade hnyurudslån af Fyra tiofemtusen Ridr, hvilket Kongl. Majit efter den, i början af sagda år, staden Amål öfvergå ngn a eldsvåda beviljat samma stad, blifvit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid 1847 och 1848 års riksdag fattade beslut, på Riksgälds-kontoret öfverlöt na; sa skall återbetalningen af detta lån verkställas till samma Verk: börande, enligt de i högstberörda Bref stadgade betalningsvilkor, årligen Sex procent inbetalas å primitiva kapitalet, dels såsom ränta eller Fyra för hundra om året och dels såsom afbetalning å kapitalskulden. § 51.
Till iakttagande vid uppbörden af kapital-af betalningar och räntor å de enskilda tomtegare inom städerna Horås, H ener-borg, Wexiö och Åmål tilldelade byggnad-lått, skola årligen, särskildt för hvarje stad, i Riksgälds-kontoret upprättas och Kongl.
Majits Befallningshafvande i länet, inom slutet af November månad, tillsändas fullständiga förteckningar å hvad före samma års slut bör af hvar och en låneinnehafvare erläggas.
Dessa förteckningar komma att af Kongl. Majits Befallningshafvande tillställas veder - Stats- Utskottets Memorial J\s 125. 27 börande Magistrater, hvilka det åligger att ifrågavarande medel, under enahanda redovisningsansvar som för kronouppbörden, kostnadsfritt för Riksgälds-kontoret, indrifva och till detta Verk leverera.
Derest det belopp, som vid slutet af hvarje år skall å ett byggnadslån inbetalas, före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, må denna inbetalning anses såsom verkställd inom behörig tid; hvadan, i sådant fall, den å kapitalafbetalnings-beloppet, sedan årets början, ytterligare upplupna ränta eftergifves.
Och är stadens Magistrat, vid eget ersättningsansvar för den eljest uppkommande tillökningen i låneinnehafvarnes ränteskulder, ovilkorligen skyldig att, inom sagda dag, till Riksgäldskontoret hafva insändt alla af Magistraten, före det sednast förflutna årets utgång, uppburna byggnadslånemedel.
Ofver alla ofvanberörda lån föres i Riksgälds-kontoret en gemensam, fortgående räkenskap, deruti hvart och ett lån upptages å en för flera år löpande räkning, hvilken räkning dock årligen, så snart den för året stadgade inbetalningen blifvit verkställd, bör afslutas; börande
Riksgälds-kontorets egentliga hufvudbok endast summariskt utvisa de förändringar, 'sorn det en och samma stad, emot enahanda betalningsvilkor, beviljade låneunderstöd, i sin helhet, under årets lopp undergått, äfvensom derunder å samma lån upplupna samt influtna eller balanserade intressen.
Yid hvarje ombyte af egare till de, inom förenämnda städer, för byggnadslån intecknade egendomar, bör stadens Magistrat för Riksgälds-kontoret uppgifva den nye egarens namn, på det att detsamma må i Kontorets räkenskaper kunna antecknas.