Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer hafva dessutom, enligt hvad redan är anlydl, hall tillfälle all taga kännedom om särskilda under Professor Erdmanns inseende öfver trakterna kring Stockholm och Westerås utarbetade profkarlor, såväl i —dels som i TöoT5Tö'^e^s skala, och, efter anställd jemförelse, funnit den förra kartans företräde i tydlighet och fullständighet vara så öfvervägande, all den visserligen ej obetydliga skilnaden i kostnad icke bör utgöra binder för kartornas tryckning efter denna skala, enär ändamålet i annat fall, icke skulle på eli fullt tillfredsställande sätt uppnås; och hafva Rikets Ständer, som inhemta!, all eli belopp af 20,000 R:dr bör blifva tillräckligt för de tryckningsarbelen, hvilka under nästföljande Irenne år kunna ifrågakomma, i följd häraf beviljat ett reservations anslag af 20.000
R:dr till E. K. Maj:Is disposition tinder nästa slatsreglerings-period, att från Riksgälds-kontnret utgå till bestridande af kostnaderna för gravering och tryckning, enligt det af Professor Erdmann framställda nodra alternativ, i —-dels skala, af de blad utaf landets geologiska karteverk, som uuder deuna tid blifvit fullbordade.
Hustafvelns förbättrande. 27:o. Sedan E. K.
Maj:ls vid sistförlidna riksmöte gjorda framställning om dels ett anslag för en gång af 50,000 R dr till införskaffande af utländska hingstar af utmärktare racer och dels ett ärligt belopp af 15,000 R:dr för inrättande al så kallade stohållningar, icke vunnit Rikets Ständers bifall, hade Stuleri-Öfver-slyrelsen, uti 68 Expeditions-Utskottets Förslåg till underd.
Skrifvelse iV.-o 167. underdånig skrifvelse af den 16 Augusti sistlidna år, ånyo fästat E. K.
Majlis uppmärksamhet på nödvändigheten deraf att Stuteriernas individer, i följd af fortsatt parning redan alltför nära befrvndade, snart erhölle uppfriskning genom främmande blod, enär veikan af länge fortsatta släglparriingar måste blifva skadlig, äfven derigenom alt, der anledning till samma fel hos de parade förefunnes, hvilket bland närbesläglade ofta blefve fallet, dessa fel ytterligare hos afkoinman utvecklades och slutligen så rolfästades, att de antoge konstant natur och gjorde racen otjenlig alt till afvel användas; med afseende hvarå och då den ofvan antydda olägenheten, i följd af bristande medel till inköp af racehingstar, sä tilltagit, alt de framsteg
Stuterierna och hästafveln i allmänhet genom fordna uppoffringar och omtanke vunnit, tvifvelsutan skulle omintetgöras, Stuteri-Öfver-slyrelsen i underdånighet anhållit, att E. K.
Majit måtte af Rikets
Ständer äska ett anslag för en gång af 50.000
R:dr till inköp af utländska racehästar; hvarjemte Stuleri-Öiver-slyrelsen i underdånighet hemställt, att, då de Stohållnings-slulerier, hvilka redan lör längre tid tillbaka varit inrättade i de Skånska länen, men sedermera i brist på medel mäst indragas, visat sig särdeles nyttiga för provinsen, samt den lör dylikt ändamål erforderliga och sednast begärda summa, ämnad all, fördelad i premier, utgå för väl uppfödda föl efter till afvel approberade och underhållna ston, skulle oafkortad komma landlmannen eller näringarne lill godo, den vid förra riksdagen i delta afseende gjorda nådiga framställning måtte till Rikets Ständer förnyas; och har E. K.
Majit, sorn, med erkännande af viglen utaf de föreslagna ålgäiderna för hästalvelns befrämjande, ansett den af Styrelsen begärda summan för stohållningar kunna nedsättas till 10,000
Ridr ärligen, af Rikets Ständer begärt dels lör beröida ändamål ett årligt belopp under nästa statsreglerings-period af 10,000 Ridr och dels lill inköp af utländska racehingstar för en gäng 50,000 Ridr Rimt, Då, enligt hvad Rikets Ständer genom sammanstämmande intyg från flera landsorter erfarit, bristen af racehingstar redan förorsakat svårigheter att bibehålla den förbättrade hästafveln på den ståndpunkt, som den genom mångåriga bemödanden uppnått, och det följaktligen är desto mera angeläget att någon åtgärd nu vidtages till förekommande af denna afvels ytterligare försämring, som ett uppskof dermed skuile för framliden medföra vida större kostnader för Statsverket, eller ock möjligen föranleda dertill, att syftemålet med i detta hänseende hittills gjorda uppoffringar måste hell och hållet öfvergifvas, hafva Rikets Ständer beviljat det af E, K.
Majit för nästa statsreglerings-period till inköp af racehingstar äskade anslagsbetopp 50,000 Ridr.
Beträffande åter det af bemälde Styrelse framställda förslag om inrättande af Stohållnings-slulerier, så enär de anstalter ai' denna beskaffenhet, som tillförene funnits inom en af Rikets provinser, för mer än 30 sedan upphört, och saknaden deraf under den sedermera förflutna tiden icke utgjort hinder för hästalvelns utbildning och förbättrande, samt det afsedda ändamålet, nemligen en större noggrannhet vid valet af afvelsdjur, bör genom den enskildes omtanke och egna interesse i väsendtlig mån kunna befordras, hafva Rikets Ständer ej funnit skäl alt till E. K.
Majlis nådiga framställning i denna del lemna bifall.
Undervisnings-anstalter för Slöjderna. 28:0. 1 afseende på Teknologiska Institutet förekommer uti E. K.
Majlis nå diga Proposition icke någon annan framställning, än den som afser, att de vid sista riksdagen provisoriskt beviljade förhöjda aflöningsanslag nu mätte på stat definitivt uppföras.
Dä Rikets Ständer, i anledning häraf, öfvervägt huruvida, efter den utvidgning Expedit iöns-Utskott e/s Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 161. 69 af Institutet, sorn med de af Rikets sednast församlade
Ständer för sådant ändamål anslagna medel sedermera kommit till verkställighet, delta läroverk nu befinner sig i sådant skick, att icke något hinder kan anses mola för definitivt fastställande af den för innevarande statsreglerings-period gällande aflöningsstat, hafva Rikets Ständer lör bedömande af denna håga, dels tagit kännedom af de förnyade nådiga stadgar för bemälde Institut, som blifvit af E. K. Majit den 19 November 1858 utfärdade, dels i öfrigt förskaffat sig upplysning om beskaffenheten af den i viss mån förändrade organisation, som denna för industriens och näringarnes utveckling högst vigtiga läroanstalt undergått.
Härvid hafva, angående ändamålsenligheten af vissa utaf de uti högslberörda nådiga stadgar meddelade föreskrifter betänkligheter hos Rikets Ständer uppstått.
Redan uti den vid förra riksdagen aflälna nådiga framställning angående Teknologiska institutet, hade E. K. Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, alt fråga blifvit väckt om förändring i den enligt de äldre sladgarne gällande föreskrift, att en af Professorerne vid läroverket tillika skulle vara Föreståndare.
Dä nemligen redan vid första tillsättningen af föreslåndareplalsen svårighet uppstått ali finna en dertill lämplig person, som tilltrott sig att tillika hinna behörigen sköta en lärarebefattning, hade den man, som då utsågs till Föreståndare för institutet, icke fått någon undervisningsskyldighel sig ålagd; och sedan bemälrie Föreståndare derefter med döden algått och tjenslen skulle ånyo tillsättas, hade det icke heller då befunnits lämpligt att, vid Institutets i betydlig mån ökade verksamhet, innehafvaren af föreslåndareplalsen dermed förenade någon lärarebefattning, hvadan ock särskild lön för föreståndarebefattningen blifvit i den upprättade staten uppförd.
Rikets sednast församlade Ständer, som endast för nuvarande statsreglerings-period anvisade de för Föreståndaren och Lärarne föreslagna aflöningshelopp, uttalade icke något omdöme om de ifrågaställa förändringarne i organisationen; men då framställning nu skett om aflöningsanslagens definitiva fastställande, halxa Rikets Ständer ansett nödigt alt äfven laga dessa frågor i öfvervägande.
Hvad således särskildt angår Föreståndareplatsen, liar det synts Rikets
Ständer mindre lämpligt alt innehafvaren af denna vigliga befattning icke genom att sjelf deltaga uti läratnes åligganden erhåller del tillfälle till närmare beröring med dem och med eleverne, hvarförutan han svårligen kan vinna noggrann kännedom om undervisningens gång och beskaffenhet eller tillförlitligen bedöma läroverkets ställning och behof; varande detta, enligt Rikets Ständers tanka, desto mera angeläget, som Styrelsens öfriga ledamöter, enligt stadgarnas 34 §. kunna stå helt och hållet utom läroxerket, och Institutets lärare följaktligen, om Föreståndaren icke deltager i undervisningen, sakna tillfälle till beröring med Styrelsen, hvarigenom denna måste blilxa i viss mån fremmande lör allt hvad som alser sjelfva undervisningen.
Elter hvad Rikets Ständer inhemta!, är äfven denna grundsats vid tekniska läroanstalter i utlandet sä allmänt tillämpad, alt, der eli motsatt föihällande möjligen eger rum, sådant mäste anses såsom ett sällsynt, af tillfälliga orsaker löranledt undantag, och, om äfven ett dylikt undantag var af särskilda omständigheter päkalladl för den förre innehafvaren af Föreståndarebefattningen, genom hvars nitiska verksamhet Teknologiska Institutet uppbragles från ett tillstånd af förfall lill den ställning detta läroverk pä sednare åren inlagil, så kan likväl detta förhållande, enligt Rikets Ständers åsigt, icke ulan verklig skada för läroverket göras till en allmän regel, såsom genom ofvanberörde förändring al sladgarne egt rum.
Rikets Ständer hafva ej heller kunnat Gima, att de åligganden, som, enligt sladgarne, tillhöra Föreståndaren, äro af den onilHllnirig, att de skulle förhindra honom från att verksamt deltaga i undervisningen.
Väl åligger honom att besvara från ernbetsverken aflåtna remisser äfvensom förfrågningar af enskilde näringsidkare; men då 70 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
N:o ■/6'7. sladgarne (§ 36) medgifva Föreståndaren att antingen sjelf besvara eller till vederbörande lärare öfverlemna sådane förfrågningar, och dä det sednare förfarandet i de flesta fall desto hellre måste iakttagas — samt, efter hvad Rikets Ständer inhemta), älven hitintills egt ram — som det skulle innefatta allt för öfverdrifna anspråk på en person, att ega specialkännedom i alla tekniska ämnen, kan denna omständighet icke utgöra hinder för tillämpningen af den vigtiga grundsatsen, att Föreståndarebefattningen hör innehafvas af någon utaf Institutets lärare.
Då dessutom för denna befallning intill sistlidne riksdag var anslaget ett årligt arfvode af endast 2.500
R:dr, synes den för samma befattning nu tillsvidare beviljade aflöning af 6.000
R:dr utgöra en alltför betydlig godtgörelse för dermed förenade åligganden, såvida icke dessa äfven innefatta skyldighet att deltaga i undervisningen.
Af såväl de uti stadgarne (§ 1) intagna lärokursernas omfång och beskaffenhet, som äfven den omständigheten att Rikets sednast församlade Ständer åt Institutets Professorer och Adjunkter anslagit enahanda aflöningsförmåner, som bestämdes lör motsvarande befattningar vid Rikets IJniversiteler, framstår tydligen, att innebafvarne af dessa lärareplalser, såvida Institutet skall motsvara anspråken på ett högre tekniskt läroverk, hvilket det är afsedt alt vara, måste ega grundlig och omfattande vetenskaplig hildning.
Att dessa lärare således äfven böra hafva den sjellständiga ställning och af reglementariska sladganden ej allt lör mycket inskränkta verksamhet, som den vetenskapliga undervisningen, i vissa lall ej mindre än vetenskapliga studier och forskningar, påkallar, torde vara obestridligt.
Rikets Ständer hafva i detta hänseende ansett mindre lämpligt, alt Institutets Styrelse, jemlikt ktadgarnes 7 §, eger att vid sig företeende omständigheter och, såsom det vill synas, ulan lärarnes eget medgifvande, emellan dem ”fördela läroämnena annorlunda” än de uti samma § blifvit af E. K.
Majit bestämda, i följd hvaraf Styrelsen således kan ålägga en Professor att, icke blott tillfälligtvis utan för längre tid öfvertaga hvilket ämne som helst, endast med iakttagande af föreskriften i nämnde §, all, när fråga kan uppslå om sönderstyckning af någon professorsbefattning, framställning i ämnet hör lill E. K.
Majit aflålas.
En så vidsträckt rättighet lärer icke vara medgifven någon annan läroverksstyrelse; och torde densamma, enligt Rikets Ständers tanka, åtminstone i så måtto böia inskränkas, alt hvar och en vid Institutet anställd Professor må, när något läroämne behölver från lians befattning a f sk i Ijas, sjelf bestämma, i hvilka ämnen han företrädesvis eger att behålla undervisningen.
Bibehållandet af det nuvarande stadgandet mäste, utom dess olämplighet i öfrigt, för Institutet försvåra möjligheten att förvärfva eller bibehålla skicklige lärare, enär vetenskapligt bildade och praktiskt användbara personer torde finna betänkligt att söka en anställning, der dem ej ens är tillförsäkradt, alt få bibehålla de läroämnen, ål hvilka de företrädesvis egnat sig, äfven om den sökta eller erhållna befallningen varit afsedd för ett bestämdt uppgifvet läroämne; och anse Rikets Ständer lärarebefattningarnes nu ifrågaställa uppförande på ordinaiie stat vara alldeles oförenligt med den osäkra ställning, lärarne måste komma alt innehafva, så länge omförmälda stadgande är gällande.
Ständer hafva äfven ansett sig böra taga kännedom om Institutets verksamhet efter dess förändrade organisation ; hvarvid, lör bedömande af undervisningens omfång och ordnande, varit att tillgå såväl de af Styrelsen till E. K.
Majit algilna underdåniga berättelser som de fastställda lektionsplanerna.
I delta hänseende halva .
Rikets Ständer fästat uppmärksamhet dervid, att i iordelningen af läroämnen och lektioner emellan lärarne en så betydlig ojemnhet eger rum, att några lärare synas vara, i jemförelse med andra, särdeles betungade, såsom exempel hvarå må anlöras att med Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o i&l. 71 en af professorsljenslerna vid Institutet är förenad undervisningsskyldighet i malhematik, mekanik, maskinlära och maskinritning, således förutom del sistnämnda, ej mindre än Irenne af de vid eif tekniskt läroverk obestridligen vigtigaste och i stadgarne jemväl främst om förmälda ämnen, äfvensom att innehafvaren af denna befallning rinder näst lid na hösttermin, enligt lektionsschemat, haft mer än dubbelt sä stort antal lektionstimmar, som hvar och en af Professorerna uti fysik och mekanisk teknologi.
Rikets Ständer kunna icke bedöma i hvad mån sådant för undervisningens ordnande varit nödvändigt, och huruvida orsaken dertill är att söka uti otillräckligheten af lärarekrafter vid Institutet; men någon jemkning i afseende på läroämnenas fördelning har emellertid synts vara af behofvet påkallad; och hafva, äfven af delta skäl, Rikets Ständer ansett sig för närvarande icke böra medgifva ifrågavarande löners uppförande på ordinarie stat.
Med afseende å de betänkligheter, som i ofvannämnde hänseenden emot defini tivt fastställande af Teknologiska institutets aflöningsstat, förekommit, lå Rikets Ständer jemte tillkännagivande, att Institutets anslag blifvit endast provisoriskt upp förd t för nästa stalsregierings-period, i underdånighet anhålla, att E. K.
Majit täcktes taga i nådigt öfvervägande, på hvad sätt de al Rikets Ständer härutinnan åsyftade förändringar, derest E. K.
Majit icke anser hinder derför möta, må lämpligast bringas till verkställighet. 29:o.
Som den af Svenska Slöjdföreningen här i hufvudstaden inrättade Söndags- och /i/"tonskola numera uppehälles hufvudsakligen genom anslag af statsmedel samt understöd af Stockholms stad, men endast till en ringare del genom bidrag af Slöjdföreningen, har, enligt hvad den Kongl. Propositionen innehåller, E. K.
Majit under den 23 September 1859 funnit skäligt förordna, att skolan bör stå under tillsyn, icke af bemälde Förenings direktion, utan af en särskildt utsedd Skolstyrelse, bestående af en Ordförande, som E. K.
Majit förordnar, samt tre ledamöter, som skola nises, en af Kommerse-kollegium, en al Stockholms Magistrat och Borgerskapets Äldste och den tredje af Slöjdföreningen, så länge dess bidrag till skolan såsom hittills fortfar.
I betraktande af denna skolas stora inflytelse på spridande af insigt i tekniska och dermed gemenskap egande ämnen, äfvensom på utbildande af smak och arbetsskicklighet, i följd hvaraf elevernes antal ärligen ökats, är af E. K.
Majit föreslaget, att lill understöd för den af Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättade söndags- och aftonskola måtte anvisas anslag lill enahanda belopp, som vid sednaste riksdag beviljades, eller 15,000 Ridr ärligen, under vilkor att skolans verksamhet ordnas samt förvaltningen af dertill anslagna statsmedel och skolans öfriga tillgångar besörjes i öfverensstämmelse med de föreskrifter, som E. K.
Majit kan finna godt meddela, äfvensom att Stockholms stad till bekostande af tjenlig lokal för skolan bidrager med enahanda belopp, som under år 1858.
Vid beviljandet af det för innevarande sfatsreglerings-period till denna skola anvisade anslag lastades af Rikets sednast församlade Ständer, i likhet med hvad för öfriga tekniska skolor egt runi, det förbehåll, att tjenlig lokal för skolan skulle af staden tillhandahållas.
Det hyresbidrag, som i följd häraf år 1858 blifvit erlagdt af Stockholms stad, har, såsom Stats-Räds-protokollet utvisar, utgjort ett belopp af 5,400 Ridr Runt; och då ifrågavarande läroanstalt, hvilken under de sednare åren varit alltmera anlitad, onekligen på utbildandet af den inhemska slöjdskicklighelen i allmänhet utöfvar eli vida verksammare inflytande, än de i åtskilliga andra städer inrättade tekniska skolor, samt denna anstalts utveckling och bestånd derföre är att betrakta såsom en för hela landet vigtig angelägenhet, så har, i enlighet med hvad äfven Kommersa - 72 /? c n fl ilia ns-U ts koltets Förslag till anderd.
Skrifvelse A: o ifjl. kollegium uli sitt i Stats-Rådsprolokollet meddelade utlåtande anfört, det synts Rikels Ständer icke skäligen kunna lördras, att Stockholms stad, derest skolans lokal framdeles behöfver utvidgas, bör af sådan anledning förpligtas till större kostnader, än det hittills utgående hyresbidraget, i följd häraf och då Rikets Ständer icke funnit något att erinra vid hvad E. K. Mäj:l i afseende på skolans förvaltning dels redan förordnat, dels nådigst föreslagit lör framtiden, hafva Rikets Ständer ofvan anförda nådiga framställning tdl alla delar bifallit. 30:o.
Under anförande bland annat, hurusom de särskilda tekniska elementarskolor, till hvilkas inrättande Rikets Ständer vid de föregående riksdagarne beviljat anslag, ännu icke erhållit så stort antal elever, som skulle vara erforderligt, för alt dessa anstalter kunde anses af allmänt gagn, har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad på den betydande verksamhet
Chalmerska slöjdskolan i Götheborg deremot redan länge lill stor båtnad för industrien och näringarne utvecklat.
Ehuru skolans syftemål frän början endast varit att befrämja större kunskaper och arbetsskicklighet ibland den delen af befolkningen, sorn egnade sig åt handlverkerierne; hade densamma dock elter hand, dels genom statsanslag, dels gemm donationer af enskilde personer, och dels genom skicklige och nitiske föreståndares medverkan, blifvit utvidgad tili en omfattande, större undervisningsanstalt, der för närvarande nära nog lika höga kunskaper inhemtades, som vid Teknologiska Institutet i Stockholm, och, om ökadt anslag erhölles, samma kunskapsinält suait skutte kunna meddelas, utan att skolans ursprungliga ändamål åsidosattes.
Slöjdskolans styrelse hade emellertid med bekymmer förutsett, att skolan, med de tillgångar, den nu egde lili sin disposition, icke kunde länge fortgå i samma skick, som hittills, emedan Styrelsen icke kunde påräkna att fä behålla eller framdeles erhålla så skicklige och nitiske lärare, sorn för inrättningen erfordrades, så framt icke de nu anslagna lönerna blefve förhöjda, hvarförutan icke heller de för undervisningen nödige samlingarne kunde bringas i det skick, som beholvet krälde, eller skolan på annat sätt utvidgas och förbättras, i anledning häraf och då hvar och en af de öfriga tekniska skolorna innehade statsanslag tili belopp af 12,000 R:dr, men Chalmerska slöjdskolan, hvars framtid ingalunda vore tillräckligt betryggad genom de enskilda donationer, hvaraf den kommit i åtnjutande, ej lyckats erhålla större bidrag af allmänna medel än 10,500 R:dr, har förslag blifvit väckt, alt nämnde bidrag mätte något förökas, helst Göteborg otvifvelaktig! vore den mest passande plats för en teknisk skola af högre ordning, och denna läroanstalt lör öfrigt vore lör hela landet gagnande, samt hemställan skett, att en förhöjning af åtminstone 3,000 R:dr i slöjdskolans nuvarande anslag mätte beviljas.
Rikels Ständer, som tagit kännedom af den om Chalmerska Slöjdskolan för åren 1857—1859 utgilna berättelse, hafva deraf inhemta), att undervisning uti de liesta läroämnen der meddelats lill ett omfång, som i allmänhet ölversliger fordringarne af ett lägre tekniskt läroverk, hvadan denna anstalt icke rätteligen kan jern föras med de tekniska elementarskolorna, utan snarare är alt hänföra till de högre läroverken för teknologisk bildning.
Dä nu denna skola i lö jd häraf och med afseende å det stora antalet elever, sorn der njuta undervisning, otvifvelaktig! är af väsendtligt gagn för de tekniska kunskapernas utbredande inom en stor del af riket, och det således är nödigt, ali läroverkets af Styrelsen åsyftade utvidgning ej genom bristande tillgångar förhindras, halva Rikets Ständer lör nästkommande stalsregleiings-period uppfört
Chalmerska skolans statsanslag med ett lill 13,500 R:dr lörhojdt belopp.
Be - Expedilions-Ulskottets Förslug lill anderd.
Skrifvelse N:o 467. 73 Befrämjande i allman het af Slöjderna. 31:o.
Enär de så kallade Manufaktur- samt Tull- och Beslagsmedlen numera lemna endast en obetydlig tillgång för att af E. K. Maj:t användas till resennderstöd åt sådane arbetare i de särskilda näring syr k ena. hvilka önska att genom resor till fremmande länder, der industrien uppnått en högre ståndpunkt, samt någon tids arbete på dervarande verkstäder öka sina insigter och sin konstfärdighet, har E. K.
Majit äskat, att Rikets Ständer för nämnda ändamål måtte till E. K.
Maj:ls disposition ställa ett årligt anslag af 3,000 R:dr under nästa stalsreglerings-period, eller tillsammans 9,000 R:dr; hvarjemte E. K. Maj:t föreslagit alt (ill befrämjande af Slöjdexpositioner måtte för instundande stalsreglerings-period beviljas ett lika belopp, som till enahanda ändamål blifvit för nuvarande statsreglerings-period å Riksgälds-konlorel anvisadl, eller 4,500 R:dr; och hafva Rikets Ständer, elter inhemtande af de upplysningar Stals-Rådsprolokollel beträffande förstnämnda fråga innehåller, funnit skäligt att dessa anslag bevilja.
Undervisningsanstalter för Handel uch Sjö/art. 32:o. E. K. Maj:t, som funnit nödigt, att någon förhöjning borde ega rum i anslagen för de flesta af Navigationsskolorna, har i sådant afseende föreslagit, all Ri kets Ständer måtte bevilja följande årliga tillökningar, nemligen: för åstadkommande af en förbättrad aflöning åt lurarne i ångmaskin lär a vid Navigationsskolorna i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn tillsammans 1,612: 50. för Wisby Navigationsskola: förhöjning i årsanslagel från 1,973 R:dr 75 öre till 2,950 R:dr, eller 976: 25. med dervid fästad! vilkor, att de vid skolan inflytande inskrifningspenningar samt lösen för afskrift af betyg bör till bildande af en premiekassa användas; samt Carlshamns Navigationsskola, obeiäknadt det tillök la belopp af 262 R:dr 50 öre för undervisnings meddelande i ängmaskinlära vid nämnde skola, hvilket inbegripes i ofvannämnde summa af 1,612 R:dr 50 öre, förhöjning i årets anslag med 950: — under vilkor att staden Carlshamn tillhandahåller en fullt ändamålsenlig lokal för skolan; utgörande dessa förhöjningar tillsammans 3,538: 75.
Efter lagen kännedom om hvad i afseende pä behofvel af dessa anslagstillökningar är uti Stats-Rådsprotokollet anfördt och upplyst, hafva Rikets Ständer funnit godt, att ofvan uppgifna belopp under de af E. K.
Majit föreslagna vilkor bevilja såsom förhöjning i Navigationsskolornas årliga anslag. 33:o.
Med afseende å S k eppsby g g er i-i asti tu tets > Carlskrona fördelaktiga inflytelse å skeppsbyggerivrket inom Riket, har E. K.
Majit i nåder föreslagit, att del frän Riksgälds-konlorel för bemälde Institut nu utgående årliga anslag af 5,000 R:dr mätte under instundande stalsreglerings-period än vidare få fortfara, med rättighet för E. K.
Maj:l att använda delta årliga belopp till lärares aflönande, elevers underhåll och andra för Institutet erforderliga utgifter; och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnal bifall. 34:o.