Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
PresteStåndet den 12, af Yäliofl.
Borgare-Ståndet , den 10 samt af Ilederv.
Bonde-Ståndet den 5 i denne månad, hvarigenom likmätigt Gp §. i Regeringsformen frågan är afgjord, får Utskottet derom vördsamt anmälan göra.
Stockholm den 3i Julii i823. 36o Stats-Utskottets Ankom den 5 Augusti i8a3.
Memorial, i anledning af anmärkningar uti frågan, om Kongl.
Räntmästarnes och Landt-Räntmästarnes aflönings-vilkor.
Tili Stats-Utskottet har Höglo fl. Ridderskapet och Adeln återremitterat frågan, som Kongl. Maj:t, genom Nådig proposition framställt, öm reglering af remisslaget för Kongl.
Räntmästarne och Landt-Räntmästarne, och deruti Utskottet, under den 26 sistlidne Maji, afgifvit dess yttrande, men hvarvid anmärkning blifvit gjord.
I anledning häraf får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att berörde dess Utlåtande blifvit bifallet af de frenne öfrige Stånden, nemligen af Hög v. Preste-Ståndet den 11, af Vidioff Borgare-Ståndet den i4 och af Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 nästlidne Junii, och då ämnet alltså, likmätigt 6g §.
Regerings-Formen är afgjordt, kan Utskottet vid detsamma någon ytterligare handläggning icke lemna; men anser sig likväl, med föranledande af gjord anmärkning, böra upplysa, att fördröjandet af Penninge-Remissers afsändande från Landt-Ränterierne icke beror Betänkanden. beror af Landt-Räntmästarne utan Sligger det Lands-Contoireu att ofver medlens behöriga och tidiga insändande hälla hand.
Ständers Stats- och Bevillnings Utskotts Utlåtande , i anledning af väckt fråga, om redovisning lör de, till tryckningen af 1815 års Bevillnings-handlingar, anslagne medel.
Under anförande, att Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag skola fattat det Beslut, att alla med den då forekomne
Bevillnings - frågan sammanhang egande handlingar skulle, på Statens bekostnad, uttagas samt af en Ledamot bland Högloft.
Ridderskapet och Adeln till allmänt tryck befordras, har Herr J. A. Ankarsparre, uti ett till Stats- och Bevillningsutskotten remitteradt Memorial, begärt upplysning, om vederbörande, sorn åtagit sig bestyret härmed, erhållit de nödige handlingarne; och huru Stats-anslaget för omförmälte ändamål blifvit användt, 23* 36a Stats-Utskottets
I anledning häraf liar Stats-UtskotteE inliemtat, att, sedan Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse’, den 8.Augusti i8i5, anmält, det de beviljat Friherre Anders Cederström, att, utan lösnings- och utskrifningskostnad, utbekomma, för att på dess egen bekostnad af Trycket utgifva alla med Beviilnings-ämnet gemenskap egande handlingar, af så väl Protocolls-Utdrag och Remisser, sorn Bevillnings-Ulskottets i detta afseende hällne öfverläggningar och tagne Beslut, samt derjemte i underdånighet anhållit, att medel till nämnde handlingars utskrifning måtte anordnas, bar Kongl.
Maj:t genom Nådigt bref den i5 i samma månad, anbefallt Stats-Commissarien Wåhlberg, att, utaf de under bans redovisning i Nåder stälde Riksdags-kostnads-medlen , emot behörigt qvitto, utbetala hvad för liandlingarnes afskrifvande och utlösen kunde erfordras; hvarefter Riddarhus-Cancellisten W. Netherwood, som utaf Riddarhus-Directionen fått sig uppdragit, att ombesörja verkställigheten af Riksens Ständers åfvanberÖrde Beslut, i livad detsamma angått desse handlingars afskrifning och utlemnade, derföre, enligt afgifven specifique räkning, uppburit en sammanräknad Summa af 353 R:d. 2 sk. 8 r:st.
Banco, hvarå hans qvittence finnes bilagdt den generella, och långt för detta reviderade redogörelsen för 1815 års Riksdags utgifter; men hvad åtgärd sedermera i denna fråga blifvit vidtagen, har Stats-Utskottet sig icke bekant; och lärer Utskottet icke eller tillhö - Betcinkanden.
363 ra att tillse, huruvida vederbörande sitt åtagande i omformälte hänseende fullgjort.
Bevillning^ - Utskottet, sorn ansett Herr Ankarsparres i frågavarande motion åsyfta redovisning för ett beviljadt Stats-anslag och sålunda röra ett ämne, hvaraf handläggningen rätteligen icke tillkommer Utskottet, har af sådan anledning funnit sig icke höra något Utlåtande deröfver meddela.
Ständer vördsamt hemställes.
Ankom den 5 Äng. 1823.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om biträde af Stats-Verket till Mossodlingar i Skaraborgs Län.
Bonde-Ståndet har till Statssamt Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning blifvit remitteradt ett så lydande Memorial : 364 Stats-Utskottets ”Bland de utvägar, sorn vid detta Riksmöte kunna uttänkas och beredas, att, med liflig rörelse och penninge-circulation, förskaffa Landtmaiuien afsättning, förtjena allmänna arbeten af större Ekonomisk nytta ett utmärkt ruin.
De penningar, som derföre utgifvas, stadna i landet, och måste ej, såsom de, hvilka till Iåns erhållas, förr eller sednare återbäras.
Nyttan är tvåfaldig, håde genom den liflighet i rörelsen, som arbetet åstadkommer under dess fortgång och genom verkningarne deraf för framtiden.
Norra delen af Skaraborgs
Län har rönt en sådan fördel genom anläggningen af Götha Canal, hvilken det till betydlig del lärer kunna tillskrifvas, alt utskylderne i de deromkring belägne orter kunnat restfritt utgå, då deremot för deras indrifvande å bestämde tiden i andre trakter större svårighet mätt.
Södra delen af nämnde
Län har deremot icke under den förflutna tiden varit gynnad af enahanda hjelpmedel.
Delande slätthyggdens vanliga olägenheter, har den i missväxt-åren måst skuldsätta sig, och i de bördigare genom
Spannmålens vanpris icke erhållit full tillgång till afbördande af denna skuldsättning, Afsättningen åt skogsbyggderne har aftagit, genom derstädes gjorde odlingar och ökad production, och den nyligen inträffade olyckliga eldsvådan i Borås, Ortens hufvudsakligaste handelsplats och afsättningsställe, har Verkat ytterligare, svårighet för rörelsen och afsättningen i hela vår landsort.
Emedlertid äro dock redan på en af Riksens Slän - Betänkanden, 365 ders sjelfve lagd grund, förberedande åtgärder vidtagne till företag, hvilka åt verksamheten och välmågan i nämnde
Ort skulle gifva en märkbar utveckling.
Ständerne anholt lo nemligen vid sista Riksdagen hos Kongl.
Maj:t, att undersökningar måtte anställas om Sådane odlings-lägenheter, hvilka genom vattenledning eller andra större företag, öfverstigande den enskilda förmågan, kunde göras fruktbara; i anledning hvaraf Kongl.
Maj;t, genom Nådig skrifvelse af den i September 1818 anbefallt Dess Befallningshafvande, att öfver sådane lägenheter låta upprätta Beskrifningar och kostnads förslag, för att i sinom, tid komma under pröfning.
Majrts Befallningshafvande i Skaraborgs
Län har i samråd med Länets Kongl. HushåUs-Sällskap, af hvilket jag har den äran vara corresponderande Ledamot, derefter låtit afväga de i Södra delen af Länet belägne Mässar, hvilka till en sammanräknad areal af j4,2o3 Tunnland 1 Kappland, dervid befunnits hafva sådant läge, att de igenom aftappning kunna försättas i odlingsbart skick.
Kostnaden härtill är upptagen för Sjögerås och Hobergs Måssarne till 9082 R:dr 29 sk. och för Mönarps R*åssarne till 6575 R:dr 27 sk. allt Banco; Lägges nu härtill den icke till bestämdt belopp uppskattade kostnaden till aftappning af Måssen Ryttaren, utgörande 1,173 Tunnland 31 kappland, så är troligt att alla Måssarnes aftappning, skulle kunna verkställas för omkring 20,000 R:dr Banco eller en femtondedel af det 366 Stats-Utskottets belopp, som årligen utgår till Götha"
Canals anläggning.
Landshöfdinge-Ämbetet i Länet har ock uti sitt till Kongl. Maj:t härom afgifne underdåniga utlåtande, ansett ifrågavarande odlingar, hvilka genom climatets förmildring, prodnctionens utvidgande och beredt utrymme till nya bosättningar för en tilltagande folkmängd, skulle gifva en ansenligt ökad förkofran och ett förbättradt
Ekonomiskt skick åt en icke obetydlig del af Provincen, ej verkställbar utom ett sådant Statens biträde, hvarigenom medelst verkstäld aftappning och hufvuddikning, en livar delegare sättes i tillfälle, att genom anläggande af sido-canaler eller diken, och genom uppbrytning samt plöjning eller hackning och bränning, allt efter jordens olika beskaffenhet, göra sin Ego-lott i Måssarne odlingsbar.
Ett så beskaffad! biträde å Statens och Stats-Verkets sida lära ock Riksens Ständer hafva åsyftadt, då de .väckte fråga om undersökning. å sådane odiings-lägenheter ; och jag föreslår derföre, ej allenast, att nödige beslut och åtgärder måtte vidtagas till rörel•s'e-Capi talets spridande och a fs ätt ningens befordrande genom allmänna arbeten, förnämligast i de orter af Riket, hvarifrån medelst inbetalning af Magazins- eller
Discont-skulder större belopp af berörde Capital ingått eller ingår, utan ock , att åt Mossodlingar, som verkställigheten och nyttan deraf är gifven, och deribland de ofvanbcrörde, mätte lemnäs syn - Bctänkanden.
367 herlig uppmärksamhet, samt de deröfver upprättade Beskrifningar och'
Kostnads - förslag i sådant afseende från vederbörlig ort reqvireras, för att jemte denna motion komma under skärskådande hos behörigt Utskott.
Jag hemställer derjemte om icke Respective Medstånden måga genom vanlig communication göras delagtige af denna min framställning.” Stokholm den 11 Febr. i8a3.
Joh. Andersson, Riksdagshian för Wartofta oell Frökinds Härader af Skaraborgs Län.
Utskotten, som vid de af Johan Anderssons motion föranledde öfverläggningar, ansett sig böra först betrakta ämnet i allmänhet, utan hänsigt till någon särskild Provins, hafva dervid sökt taga någa kännedom, om hvad vid föregående Riksdagar till befrämjande af odlingar af Riksens Ständer blifvit beslutadt, hvarvid Utskotten bland annat inhemtat, att sedan sist församlade Ständer funnit, det den vid 1815 års Riksdag inrättade Odlings-fond förfelat sitt ändamål, i afseende på befordrandet af odlingar af en större allmän nytta och omfattning, blef af dem hos Kongl. Majrt framförd den underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes låta anställa undersökningar i Provincerne, rörande sådane localer, hvilka genom vatten afledning eller andre större företag, som öfverstiga den enskilda förmågan, kunde göras frugtbaraj hvarefter Kongl. 368 Stats - Utskottets Majtt genom Circulair till samtelige Dess Befallningshafvande af den i September 181B i Nåder forordnat om slicke undersökningars förrättande, med särskildt föreskrift, att be» skrifningar öfver så beskaffade odlings-lägenheter, jemte
Förslag å kostnaden till deras bringande i odlingsbart skick borde upprättas; och hafva Utskotten af desse Beskrifniifgai* och förslag inhemtat, att inom Riket finnas flere hundrade tusen Tunnland till odling tjenlig jord, som för en mot nyttan mindre betydlig kostnad med lätthet kan förhjeipas ur dess närvarande vattendränkta tillstånd och såmedelst sättas i belägenhet att odlas.
Då efter hvad Utskotten ofvan anmärkt, Riksens Ständer antagit, att de af dem förut beviljade understöd icke verkat till förmån för mera betydliga odlings-företag, hafva Utskotten ansett det vara ett åliggande för sig, att föreslå Riksens
Ständer en förändrad grund för bidrag å det allmännas sida, till beredandet af sådane företag; hvarvid Utskotten likväl, under fastställande såsom grundsats, att Staten till odlingar icke bör anslå medel, utan att ega rättighet att desamma återfordra, finna sig böra hufvudsakligen skilja sig från det förslag Johan Andersson uppgjort, nemligen att de för odlingar af Kärr eller Mossar erforderlige vatten-aftappningar skulle på Statens bekostnad verkställas.
Ut* Betänkanden. 369 TJtskotten som vidare antagit, att publikt understöd aldrig bör ega rum, utanvid de händelser, då odlingen finnes förtjent af den dertill åtgående kostnaden, tro sig således böra tillstyrka: att då en Mossa > Myra eller annan af vatten fördränkt odlingsbar mark, vid hållen undersökning, befunnits vara af god beskaffenhet och i aftappnings kostnad icke fordra ett större belopp än Sorn motsvarar den för Delegarne påräknade fördel af odlingen, samt Kongl. Maj:!;, efter pröfning af det upprättade, Kostnads-förslaget, tillika med åtföljande arbetsplan, hvilka alltid hos Kongl. Maj:t till fastställelse böra upvisas, i Nåder behagat desamma gilla , och Delegarne i jorden derefter aflemnat fullgod säkerhet för återgäldande af den till aftappningen erforderligc kostnad, arbetet eller sjelfva aftappningen sedermera i mån af den tillgång, sona Nionde Hufvud-Titteln för Jordbrukets och Näringarnfes upphjelpande och befrämjande dertill kan lemna , må med allmänna medel och under publik tillsyn samt af Kronans Manskap verkställas; hvarefter Delegarne med 3:dje årets slut, från det aftappnings-arbetet blifvit fullhordadtj skola börja återbetalningen af kostnaden derföre, på det sätt, att en åttondedel af primitiva summan hvarje år erlägges, hvarigenom hela beloppet, vid slutet af io:de året efter aftappningen varder godtgjordt; hörandes Delegarne dock från ali förbindelse af räntas erläggande å Capitalet vara befriade. 4 Sami. 3 B, S/f 370 Stats-Utskottets
Eftei’ en sålunda gjord framställning af de allmänna grunder, Utskotten ansett Lora följas, vid meddelandet af understöd utaf Allmänna Medel till befordrande af större odlings företag, der fråga om vattu-aftappning förekommer, finna Utskotten sig böra meddela särskildt yttrande öfver den af Johan Andersson gjorde motion om aftappning af de så kallade Sjögerås och Hobergs samt Mörarps Måssar, jemte Måssen Ryttaren, alla belägne inom Skaraborgs Län; och som Utskotten, efter att hafva förskaffat sig del af Kongl. Majrts
Befallningshafvandes i nämnde Län, den i4 April 1821, till Kongl.
Maj:t afgifne underdåniga Berättelse, angående de i Länet varande af vatten fördränkte, men till odling’ tjenlige lägenheter, jemte dervid fogade vettenskaplige undersökningar samt Cliartor och Beskrifningar öfver samma Lägenheter, tillika med behörigt upprättadt Kostnads-förslag öfver de 3 förstnämde Måssarnes aftappning, af desse handlingar funnit vitsordadt hvad Johan Andersson i detta afseende uppgifvit; så och enär, med undantag af frågan om upprättandet af arbetsplan, de af Utskottets föreslagne vilkor., för åtnjutandet af understöd till vatten-aftappning af större odlingsbara trakter, derigenom blifvit uppfyllde, anse Utskotten, att i händelse Riksens Höglofl.
Ständer bifalla Utskottens ofvapföre framstälde' förslag, derafblefve en följd, att sedan arbetplan för aftappningen af berörde Måssar blifvit författad och jemte Kostnads-förslag af Kongl. Betänkanden. 37i Maj:t godkänd, samt tillika nödig säkerhet för aftappnings kostnadens återbetalning stäld, Delägarne vara berättigade, att i man aftillgångarne af Allmänna medel, på förut stadgadt sätt, få aftappningen af samma Måssar verkstäld.
Slutligen hafva Utskotten trott sig böra nämna, att hvad Utskotten nu föreslagit, icke åsyftar någon ändring i hvad som finnes förordnadt, rörande Låne-biträden från Riksens Ständers Bank till smärre odlings företag dermed Utskotten anse böra förhållas efter nu gällande Författning , såvida ej Riksens Högloft.
Ständer sjelfve af förekommande anledning skulle finna för godt, att annorlunda derom besluta.
Ständers bedröfvande varder allt detta vördsamligen öfverlemnadt.
Antom dea 5 Aug. i8a3.
No 37i: Riksens Högloft.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts Utlåtande, i anledning af 3^3 Stats-Utskottets den hos Hederv.
Bonde-Ståndet vakte fråga om utgifvande af en så kallad Medborgerlig Cateches.
Genom Protocolls-Utdrag af den 11 sistl.
Martil har Hederv. Bonde-Ståndet, till gemensam handläggning af Stats- och Ekonomi-Utskotten, öfverlemnat ett Memorial af RiksdagsFullmägtigen Lars Anderson, från Skaraborgs Län, innefattande det förslag, att en medborgerlig Cateches, så utförlig att den äfven af Hederv.
Bonde-Ståndets medlemmar i allmänhet kunde läsas och begripas, måtte till trycket befordras, Denna Bok borde, efter Riksdagsmannens tanka, uti frågor och svar korteligen framställa innehållet och ordaförståndet af Rikets Grundlagar, Statshushållningen i alla dess grenar, Rikets fmanciella förhållanden, om Bankens, Riksgälds-Contoirets samt Allmänna Magazins-Directionens functioner: om Indelnings-Verket samt Krigsmagten, Ämbets-och Läro-Verken, om Domare-magten samt Lagoch Police-väsendet m, m.
Uti denna Motion hade flere af Hederv.
Ståndets medlemmar instämt, hvarvid någre ansett den ifrågavarande Boken höra på allmän bekostnad utgifvas, men andra deremot funnit lämpligare, att detta skedde på enskild förläggares bekostnad.
Utskotten anse en allmännare kännedom af Rikes Lagar och Statistiska förhållanden vara af väsendtlig nytta och utgöra ett värdigt föremål för ett bildadt Samhälles bemödanden; Likväl och då Utskotten härvid erinrat sig att ej mindre en ny Civil— och Criminal-Lag är under utarbetande samt att Rikets eoconomiske författningar blifvit samlade för att, i ett sammanhang framstälde, undergå nödig granskning och förbättring, än äfven att ett nytt förslag blifvit afgifvit till de administrativa Verkens förändrade organisation samt den egentliga Lagskipningens afskiljande frun de administrativa ärenderna; så finna Utskotten , med afseende på de förändringar, som i förenämnde hänseenden kunna komma att ega rum, och då utgifvandet af en så vidt omfattande Handbok , som i Memorialet åsyftas, skulle, vid ett sådant förhållande, medföra en föga varagtig nytta och möjligen äfven i en framtid blifva mera förvillande än gagnelig, tidepuncten för dess utarbetande ännu icke vara inne; och beträffande serskildt Rikets Grundlagar, så erkänna Utskotten visserligen nyttan af en allmännare kännedom deraf; men då äfven desse vid hvarje Riksdag äro förändring underkastade och de desutom finnas att tillgå vid hvarje Kyrka samt hos hvarje
Domare i Riket, hvarigenom tillfälle att deraf taga nödig kännedom ej fattas dem, som sådant åstunda ; anse Utskotten sig icke eller kunna tillstyrka utgifvandet af desse Lagar på allmän bekosl - 374 Stäts-Utskottets liad, enär Stats-Verket derigenom skulle få vidkännas betydliga kostnader utan alt någon ersättning vöre derföre att förvänta.
Stats- och Ekonomi-Utskotten, som, till livad Riksdagsmannen Lars Andersson föreslagit, icke kunnat tillstyrka bifall, öfverlemna dock ärendet till Riksens Höglofl.
Ankom d. 5 Aug. 1823.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande öfver Herr J.
P, Lefréns motion , om upprättande af ett Bolag till idkande af handel å Syd-Amerika.
Ridderskapet och Adeln har till Statsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning öfverlemna! ett Memorial af Herr J. P.
Lefren, som, efter framstälde allmänna reflexioner öfver Nationens fåfänga , som heldre nyttjar fremmande än egne varor samt författningarnes bristfällighet till skydd för inhemska produetionen, förnämligast fästat Bétänkanden. uppmärksamheten på dyrheten af rå-ämnen oell öfrige materialier, som till Manufacturers oell Slöjdens bedrifvande erfordras, och till stor del mäste hemtas utifrån ; och då ett Bolag nu skall bålla pä att bilda sig, i afsigt att på Syd-Amelicas
Vestra kust öppna segelfart, för att från dessa rika orter ur första banden afhemta sådane varor, som äro tillåt— ne till import oell dit exportera Svenska Manufacturer och Slöjde-varor, men företaget är förknippadt med många svårigheter och bland annat med ögonblickets pcnnihge-förlägenlict, liar Memorialets Författare hemställt, att Riksens Ständer ville framföra den underdåniga önskan, ätt förenämnde Bolag, i händelse det fortfor att bilda sig, må tilldelas sådane förmåner', i afseende på Tull-och andra umgälder, som kunna befordra planens verkställighet , samt Styrelsen, på allmän bekostnad, vidtaga de anstalter, som erfordras till närmare upplysningars erhållande rörande nämnde orter , med livad mera till företagets beredande kan finnas behöfligt.
Utskotten hafva tagit detta ärende uti öfvervägande-, och ehuru Utskotten, med afseende å de förändrade politiska förhållanden , som i sednare tider egt- rum i Södra America, anse sannolikt, att förmåner derigenom kunna beredas, så viii för afsättningen af Rikets produeter, som för upphandlingen af nödige varor, enär denna handel llu ej som förr behöfver ske genom .andra hand, utan Sta ta- Ut skott et f kan omedelbarligen på stället afslutas; likväl oclr då Utskotten hvarken igenom ifrågavarande motion eiler genom de utvägar
Utskotten särskildt i detta ändamål vidtagit, kunnat erhålla erforderliga upplysningar om det ifrågaställde CompagnietS tillvarelse elier om medlen till det uppgifne förslagets utförande, tro Utskotten, i frågans närvarande skick, sig icke kunna, i anledning af förenämnde Motion, tillstyrka någon Riksens Högloft; Ständers åtgärd, heldst, enligt Utskottens af erfarenlfeten understödde Öfvertygelse, större Handels-Compagnier sällan medföra någon nytta, hvarken för Staten eller de enskilde, enär skiljagtigliet i åsigter och interessen, sorn i sådane fall svårligen kunna undvikas, måste rubba den enhet både i plan och utförande, som utgör ett hufvudsakligt vilkor för lyckliga resultater, då deremot den enskilda speculationen merendels gynnas af en vida större framgång; hvadan Utskotten tro, att i händelse något understöd af Staten i detta ändamål skulle beviljas sådane enskildte företag, då företrädesvis böra uppmuntras och befordras.
Till Riksens IlÖglofl.
Ständers eget bepröfvande hemställes dock detta vördsamligem Stockholm den 18 Julii 1820.
Ankom Betänkanden.
Antom den 5 Augusti i8a3.
Ständers Stats- samt Bevillnings-Utskotts Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om Portofrihet för Riks-Ståndens Protocoll och Bihanget dertill vid innevarande Riksdag.
Såsom ett tillägg till af Riksens Höglofl-Ständer vidtagne beslut, att nedsätta priset å RiksStåndens Protocoll, för att såmedelst befordra deras afsättning och kringspridande, har af Herr Grefve Spens blifvit föreslaget, att Postfrihet mätte beviljas för Riks-Ståndens Protocoll och Bihanget dertill vid innevarande Riksdag.
Vid öfverläggningarne härom hafva Utskotten erfarit, att Postväskornes tyngd redan förut på llcre ställen är ganska besvärlig, och hvilken olägenhet ännu mera skulle ökas, om den af Herr Grefve Spens föreslagne Portofrihet blifve medgifven.
Då den enskildte dessutom antingen i Bokhandelsväg eller ock genom annan lägenhet lätteligen kan erhålla tillgång till Protocollen och Bihanget, skulle portofrihetens meddelande endast förorsaka en tillökning uti postförings-besväret, livil 24 * 378 Stats-Utskottets ket åter i flere orter af Riket påkallar ert länge saknad lindring.
Med anledning häraf och då dertill kommer svårigheter att förhindra missbruk härvid, och fribrefs-rättigheten endast åsyftar att, utan Ämbets- och Tjenstemännens enskildta betungande , befordra en lättare communication emellan Rikets Ämbetsverk, finna Utskotten sig icke kunna tillstyrka bifall till ifrågavarande af Herr Grefve Spens väckte Motion.
Delta undei’ställes dock vördsamligen Riksens Höglofl.
Ständers Eget bepröfvande.
Stockholm den 18 Julii 1823.
Antom elen 5 Aug. 1823, N:o 3^4.
Ständers Stats- samt Bevillnings-Utskotts Utlåtande öfver Herr Bjuhrs Motion, om Umeå och Luleå Städers befrielse från de med Tullkamrarnes underhållande förknippade afgifter.
H os Yällofl. Borgare-Ståndet har RiksdagsEullmägtigen för Umeå Stad, Herr Bjuhr,uti ' Betänkahäen. 3 79 afgifvet Memorial anhållit*.om befrielse för Umeå och Luleå Städer från de med Tulikamram cs underhållande förknippade afgifter; och såsom skal för denna framställning åberopat, att när de i Vesterbotten belägne Städer, som före det sista kriget, hvarigenom Finland skiljdes från Sverige, anhöilo om egne Tullkamrar, skedde väl sådant alltid mot åtagande af visse skyldigheter, hvaribland äfven för Luleå Stad var ansvarigheten för en till Tullbetieningens aflönande utgående import; men som då för tiden hvarken författningarne om en fri handel med Victualie-varor och en obehindrad seglation med Landtmanna-produeter voro utkomne, eller Sjötullsbetjeningens