Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 32 sk. samt dessutom 66 R:dr 32 sk., allt Banco, lill underhåll för hvarje elev; dock att, enär den, som inrättar berörde Institut, blifver nödsakad att härför vidtaga flere, kostnad medförande åtgärder, den rättighet honom tillägges att, derest antalet af eleverne icke uppginge till fem, han likväl eger att uppbära den afgift, som för fem elever sig belöper, samt alt anslaget för ifrågavarande än lamål bör utgå minst i sex år, livilken tid Rikets Ständer, eldigt af sak-kunnige personer meddelade upplysningar, ansett erforderlig för genomgåendet af en fullständig läro-curs i delta ämne: skolande den del af anslaget härför, som besparas från den Lid Rikets Ständer detsamma beviljat och intilldess ifrågavarande skolor komma i verksamhet, insättas i Riksgälds-Contoiret och till det afsedda behofvet reserveras, till dess skolorne taga sin början, samt då, utöfver det årliga derför utgående anslaget, för deras läkning i mon af behofvet användas; hvarjemte Rikets Ständer ansett omförmälde skeppsbyggeri-instituL böra ställas under öfverinseende af Chefen för Civii-Departementet, hvilken det skulle åligga att så väl låta tillse, det undervisningen meddelas på ändamålsenligt sätt, som ock för öfrigt utöfva deni controll i afseende å Instituten, som vore af nöden.
Då Rikets Ständer funnit sig icke böra ingå i närmare beslämmanden rörande desse läroverk och deras organisation, än som nu skett, helst dertill er - Expeditions-Utskottets Förslug till und.
Skrifvelse, N.o 226.
5«5 fördras en noggrannare kännedom om ämnet och locala förhållanden inom den ort, der läroverken blifva inrättade, få Rikets Ständer, med anmälan om hvad i delta ämne sålunda blifvit af Rikets Ständer i hvad på dem ankommit, heslutadt, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det, till iagttagande af dea närmare tillsynen öfver berörde Institut, en Direction öfver hvartdera måtte af E. K. M. i Nåder tillsältas, af hvilka Direclioner en af de varfsegare, hvilka Instituten öfvertaga, alltid torde anses böra vara medlem ; och att åt dessa
Directioner måtte öfverlemnas alt pröfva skickligheten hos dem, som sig till elever anmäla, och derefter dem vid Instituten antaga; samt att E. K.
M. för öfrigt läcktes härutinnan meddela de föreskrifter och vidtaga de åtgärder, som E. K.
M. kan i Nåder finna vara för Skeppsbyggeri-skolornas framgång tjenligast.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Febr. 184 f. Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den l3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring i vissa delar af stadgandena, rörande Skiftesverket i Riket.
(Lag- samt Allm. liesv. och Ekon.
N:o 1 och 20.) S. A. K. Rikets Ständer hafva, vid öfvervägande af derom gjorda framställningar, hemtat anledning att hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det måtte Kongl, stadgan om Skiftes-verket i Riket den 4 Maj 1827, äfvensom den dermed gemenskap egande Nådiga Kungörelsen af den 9 Juni 1832, i nedannämnde omständigheter, vinna den ändring, hvartill Rikets Ständer] ansett skäl förekomma.
Då 2 Cap. 6 §. bestämmer de vid Skiftes-förrättningar biträdande Gode 5,6 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, IV-o 226.
Männens arfvode till 1 R:dr Banco orri dagen, inberäknadt underhållet, hafva Rikets Ständer, med afseende å den tidspillan och besvär, Gode Män, genom berörde åliggande, ofta i den brådaste tiden, måste vidkännas, funnit billigheten fordra, att enahanda arfvode blefve dem tillagdt, underhållet oberäknadt.
Beträffande föreskrifterne i 5 Cap. 3 §. hafva Rikets Ständer ansett ändamålsenligt och lämpligt att, på sätt stadgadt är i skiflesmål, utlåtande af Landtmätaren, jemväl i fråga om rågångstvist, meddelas, lill upplysning för den domstol, som bär att densamma pröfva, äfvensom att en praescriptioustid bestämmes, inom hvilken tvisten bör fullföljas, emedan ett längre uppehåll alltid har menligt inflytande på skiftet, och exempel icke saknas, att delegare, i afsigt att hindra skiftet, gjort rågångsfråga stridig och derigenom satt skiftes-sökanden i nödvändighet alt, fastän en sådan fråga varit bo ö ö 110m likgiltig, för alt få slut i saken uppträda som kärande part, och således oskyldigt åbringas de med rättegången förenade kostnader.
Till följd häraf, och då i nästföljande 4 §. finnes, för der upptagne fall, bestämd en lid af 2:ne månader, inom hvilken stämning skall, vid talans förlust, i målet uttagas, samt eu lika tid äfven lämpligen synes kunna stadgas för de fall, ifrågavarande 3 §. afser, få Rikets Ständer i underdånighet hemställa, ej mindre, att utlåtande i ämnet skall af Landtmätaren afgifvas samt jemte charla och protocoll till de tvistande ullemnas mot lösen, som genast erlägges; än ock att stämning i målet bör, vid talans förlust, uttagas inom 2:ne månader ifrån den dag, förenämnde handlingar blifvit af Landtmätaren utgifne; i öfverensstämmelse hvarmed slutet af §. således komme att förändras.
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet å det alldeles egna förhållande, som på Gottland eger rum, i det att egoblandningen der finnes till den grad utsträckt, att hemman gifvas, hvilka hafva egor ej blott på ända till 30 serskilda ställen inom andra hemmans-områden, utan jemväl inom flere olika socknar; hvarvid några i allmänhet lämpliga och nyttiga skiften icke synas kunna i denna ort tillvägabringas, med mindre densamma, efter egoblandningarnes beskaffenhet, blefve i flere större skifteslag indelad.
Och som den bördiga jord och det milda luftstreck, hvaraf Gottland är på ett så utmärkt sätt gynnadt, göra det än mera vigtigt, att, genom ett ändamålsenligt sammandragande af de spridda egolotterne, invånarne må sättas i tillfälle alt uppbringa sitt åkerbruk till den böjd, det med så gynsaturna naturförhållanden kan uppnå, och hvarifrån det hittills genom egoblandningen hållits så långt aflägsnadt, fä Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes i Nåder förordna om undersökningar och be - Expeditions-TJtskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 227.’ 517 redande af en sådan allmän reglering, hvarigenom, med tillämpning af Skiftes-stadgans föreskrifter, den öfverklagade egoblandningen i denna provins må afhjelpas, och jordbruket vinna den förkofran;, sorn med nämnde stadgas tillämpande åsyftas.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 13 Februari 1841.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Febr. 1841.
Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 10 —.
— Bonde-Ståndet den i3 — — * B ihets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändring uti de till rese- och tractamentshostnader uppjörde anslag.
N:o 407.) S, Å. K.
Med fästad uppmärksamhet derå, alt, sedan Rikets Ständer, så väl föreslagit förhöjning uti skjutslegan till högst 32 sk. milen för hvarje häst, vid de Gästgifvaregårdar, vare sig å landet eller i stad, der skjuts-entreprenader ingås, som äfven hos E. K.
M. gjort underdånig framställning om inskränkning i antalet af de hästar, för hvilka embets- och tjenstemän, efter nu gällande 1827 års Rese-reglemente, ega att undfå godtgörelse, den sålunda i underdånighet föreslagna nedsältuiugen i hästantalet för en del af classerne uti Rese-reglementet knapt torde komma alt motsvara den tillökade utgift, hvilken blir en följd af ofvanomförmälde förhöjning i skjutslegan, samt uti de classer, der hästantalet ansetts böra oförändradt bibehållas, kommer att uti sådane resekostnader, som af Slaten skola ersättas, medföra en oundviklig tillökning, hvars belopp på förhand icke kan beräknas, hafva Rikets Stän der, vid belragtande af de förändrade förhållanden, som, i afseende å de på Riks-Statens 3:dje och 4:de IJufvud-Titlar uppförde anslag till rese- och ‘518 Expcditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 228. traclamentskoslnader, i följd af den föreslagna förhöjningen i skjutslegan, kunna inträda, numera ansett sig böra bifalla, det berörde anslag, hvilka i den af Rikets Ständer vid denna Riksdag fastställda
Stat äro uppförda såsom bestämda anslag, må, för den händelse E. K.
M. skulle i Nåder täckas bifalla Rikets
Ständers underdåniga hemställan rörande skjutslegans förhöjning och (01 ändringarne i Rese-reglementet, intill nästa Riksdag erhålla egenskapen af förslagsanslag.
Rikets Ständer framhärda &c. I Stockholm den 13 Februari 1841.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Fehr. 1841.
Presle-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den i3 —* — Rikets Ständers underdåniga Skrijvelse, angående vidtagande förändringar uti bätsmans-roteringens utgörande å landet.
N:o 13 och Uti. N:o 83.) S. A. K.
Under öfvertygelse, att de med båtsmans-roteringen å landet förenade åligganden och prtestationer äro af den tryckande beskaffenhet, att all lindring, som i detta roterings-besvär kan, ulan våda för Staten, beredas, bör komma rotehållare till godo, hafva Rikets Ständer för närvarande fästat serskildt uppmärksamhet å båtsmännens utredning, och dervid, med afseende å det förhållande, alt, i runda tal räknadt, båtsmansstyrkan utgör omkring 6,000 man samt årliga kostnaden, efter markegångspris, för koj och täcke 1 R:dr 24 sk.
B:co, godtfunnit bevilja ett anslag af 9,000 R:dr årligen, alt upp - Expeditions-Vtskoltets Förslag lill lind.
Skrifvelse, 1V;0 218. förås a Riks-Statens 4:de Hufvud-Titel, emot det, att de, som hålla båtsmän, varda belt och hållet befriade från skyldigheten alt förse båtsmannen med koj och täcke, hvilken skyldighet
Staten sig deremot ikläder; dock som första utgiften lör anskaffande af nyssberörde persedlar blefve för Staten i hö" "iad betungande, hafva Rikets Ständer ansett skäligt, att de kojar och täcken, som måste åtfölja hvarje båtsman vid uppfordringen, böra vid den, efter en sådan skyldighets öfverlagande af Staten, först inträffande uppfordring, och utan vidare anspråk ä den ena eller andra sidan, lill Kronans förråd Öfvetlemnas.
Jemte det likaledes icke blifvit förbisedt, hurusom för role-intressenter uti hemman, klufna i mångå och små delar, ofta förekomma svårigheter att utreda och, i förhållande till hemmantals storlek, fördela de till bålsmansbeklädnaden hörande serskilda persedlar, hafva Rikets Ständer väl trott, att beklädnads-bestyrets öfverlagande af Kronan, emot en viss afgift af rotehåflarne, skulle, med undanrödjande af berörde olägenheter, jemväl bereda närmare öfverenstämmelse och likhet i båtsmannens drägt; men som den penninge-afg-ift, hvilken i ersättning för beklädnaden komme att utgå, icke skäligen kan rotehållarne, mot deras eget begifvande, åläggas, hafva Rikets Ständer endast ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet föreslå, om icke till rotehållarne kunde göras
Nådig framställning, hutuvida de skulle vara hugade att ingå contract om båtsmans-beklädnadens öfveilagande af Kronan, einol. vissa årliga algifter af rotehållarne for hvarje serskild persedel; dock alt conti aden ställdes på vissa, ej alltför många, år och upprättades på grund af frivillig öfverenskommelse serskildt med hvarje rote.
I sammanhang härmed, och då Rikets Ständer tro sig ega grundade skäl till den förmodan, att båtsmans-beklädnaden skulle på eli för både rolen och båtsmannen fördelagtigare sätt kunna ordnas, så att den närmare öfverensslåmde med det allmännas fordringar, få Rikets Ständer slutligen i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes anbefalla en undersökning, för att utröna, huruvida icke, utan rotarnes ytterligare betungande, en ändamålsenligare beklädnad för båtsmännen skulle kunna införas, och låta ett härpå grundad l förslag Rikets nästkommande Ständer i Nåder förelägga.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm deu 13 Februari 1841.
Expedilions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelse, N.o 22 g. N:o 229.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Febr. i84f.
Preste-Ståndet den 10 — — Borgare-Ståndet den 10 — — Bonde-Ståndet den i3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om Navigations«• skolors inrättande.
N:o 10 och Uti. N:o 86.) S. A. K. Rikets Ständer, som, af förekommen anledning, tagit kännedom af de åtgärder, hvilka, i afseende å Navigalions-skolors inrättande inom Riket och dermed gemenskap egande ämnen, blifvit i senare tider vidtagne, hafva dervid inhemtat: alt E. K. M., redan den 23 Januari 1827, icke allenast meddelat förordnande, angående skyldighet för Coopvaerdi-skeppare att undergå examen, hvarom allmän kungörelee den 21 Mars samma år blifvit utfärdad, utan äfven funnit fem Navigations-skolor böra inrättas, en i hvardera af städerne Stockholm , Götheborg och Gefle, samt någon af stapelstäderne i Malmöhus och Calmare Län, och derefter vid 1828—1830 årens Riksdag till Rikets Ständer afgifvit Nådig Proposition om anslag till dessa Navigations-skolor; men att desamma, i anseende till brist på erforderlige medel, icke blifvit inrättade; att, sedan hufvudstadens handlande och skeppsredare hos Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, i Dess egenskap af Stor-Amiral, under tillkännagifvande af en i senare åren förbättrad conjunctur för skeppsrörelsen, ådagalagt, alt antalet af öfvade sjömän vore otillräckligt för en utvidgad rörelse, samt att i synnerhet skicklige ämnen till Befälhafvare å handelsfartyg saknades, äfvensom att de Navigations-skolor, sorn funnos, icke motsvarade deras ändamål, och att blotta föreskriften om högre kunskapsmått för Coopvaerdie-skeppare snarare skulle öka än minska bristen på dugligt befäl, då utvägar saknades att inhemta de påbjudne kunskaperne, nr. m., så hade E. K. M., efter härom gjord underdånig anmälan, den 23 Februari 1838, förordnat en Comité, för att inhemta och utreda Navigalionsskolverkets tillstånd, Sjömanshusens beskaffenhet och förhållandet med hvad i öfrigt Expeditions-Utskottets Forslag till lind.
Skrifvelse, N.o 229.
521 öfrigt till Coopvaerdie-sjöfarten i allmänhet jemte sjöfolkets vård och behandling hörde, samt att derom till E. K.
M. afgifva underdånigt Utlåtande, åtföljdt af förslag till de förändringar i gällande författningar, eller till nya reglementariska stadganden, som det åsyftade ändamålet påkallade: att vidare E. K. M., som, uppå framställning af Stockholms Sjömanna-Sällskap, den 6 Mars 1839 i Nåder heslutat att, genom serskihle Cominitterade, låta granska en läro-curs i sjömanna-yrket, hvilken på Sällskapets föranstaltande varit under arbete, derjemte uppdragit åt samma Cominitterade att, så fort ske kunde, utarbeta förslag till Navigations-skolor i Riket, äfvensom till föreskrifter, rörande examina för så väl Navigations-lärare, som befäl och underbefäl vid handelsflottan; och att, i anledning deraf, sistnämnde Comité utarbetat och afgifvit ett förslag, jemte Utlåtande i ämnet, hvilket, till följd af E. K. M:s gifna föreskrift, blifvit till ofvanbemälde förut nedsatta Comité ingifvet, utan alt något vidare i afseende härå är vordet tillgjordt: innefattande nyssberörde förslag och Utlåtande en underdånig hemställan derom, att fem Navigations-skolor måtte med första inrättas, en uti hvardera af städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar; att, i sammanhang med Navigations-skolan i Stockholm, ett läroverk måtte organiseras, för bildande af skicklige Lärare uti Navigations-skolorna; att en embetsman måtte tillsättas, under namn af Navigations-Directeur, hvilken skulle, närmast Chefen för Kongl. Maj:ts Flotta, hafva inseende öfver Navigations-undervisningen i Riket, samt dessutom vara den ende examinatorn vid Styrmans- och Capitens-examina, dertill Cominitterade funnit så mycket större anledning, som Cominitterade ansett Lärare ej böra vara tillika examinatorer; och hade, i upprättadt förslag öfver kostnaden för Navigations-skolornas inrättande, Cominitterade uppfört 2,500 R:dr till lön åt Navigations-Directeuren, för hvilken derjemte ansågs skola åtgå 400
R:dr till resekostnad och dagtractamente, 2,500 R:dr till Navigationsskolan i Stockholm, 1,400
R:dr till hvardera af skolorna i Götheborg och Gefle, samt 1,200 R:dr till hvardera af desamma i Malmö och Calmar, äfvensom 1,500
R:dr, allt årligen, att fördelas emellan skolorna till inköp af instrumenter, böcker m. m., hvarförutan ett belopp af 16,600 R:dr, allt Banco, ansetts erforderligt till inköp af instrumenter, böcker och andra inventarier vid de föreslagne fem Navigations-skolorna.
Att Rikets handel hufvudsakligen grundar sig på dess sjöfart, och alt, i samma nion sjöfarten förminskas, äfven handeln lider, hafva Rikets Ständer trott vara tillräckligen erkändt, likasom att till en utvidgad och för landet nyttig sjöfart fordras ett tillräckligt antal sjömän, som innehafva erforderlig
Bih. till R‘ St.
Prat. 184t• to Sami. 1 Afd. 66 5 22 Expeditions-VtskoUels Förslug lill und.
Skrifvelse , iV.-o 229. skicklighet i sitt yrke.
Den klagan, som allmänneligen förspörjes öfver bristen på dugligt och användbart sjöfolk, samt i synnerhet på befäl och underbefäl vid handt lsflottan är, efter Rikets Ständers omdöme, icke ogrundad, och då en sådan brist ej kan annat än högst menligt inverka på Rikets sjöfart och lägga hinder i vägen för Svenska fartygs befragtande å utrikes orter, blifver det en magtpåliggande angelägenhet, att åtgärder vidtagas, hvarigenom Riket må kunna erhålla ett tillräckligt antal skicklige sjömän.
Vid undersökning af orsaken till förenämnde brist och i betragtande deraf, att sjöfarten utgör ett yrke, för hvilket Sveriges invånare i forntiden ägt och ännu äger en stor fallenhet, finnes denna orsak bestå förnämligast deruti, att allmänna undervisnings-anstalter saknas, der de för sjöfarten erforderlige kunskaper stå att inhemta; vid hvilket förhållande och med behörigt afseende å det stora inflytande, som sjöfarten utöfvar å landets välstånd, Rikets Ständer fästat synnerlig uppmärksamhet vid Navigations-undervisningen och ansett sig böra för ifrågavarande ändamål anslå erforderlige medel, under den öfvertygelse att inom få år desamme, rätt använde, skola gifve mångdubbel vinst.
Af sådan anledning få Rikets Ständer, som, med erkännande af E. K. M. Nådiga omtanka, äfven i denna del af landets näringar, funnit nödiga förberedande åtgärder för till vägabringande af undervisnings-anstalter för sjömanna-yrket, på ofvanberörde sätt, redan vara vidtagne och derjemte med tillfredsställelse erfarit hvad bemälde, genom E. K. M:s Nådiga beslut d. 6 Mars 1839, förordnade Comité, för ämnets utredande, tillgjort, i öfverensstämmelse härmed underdånigst anhålla, alt Nav igations-skolan må inrättas i städerne Stockholm, Götheborg', Gefle, Malmö och Calmar, samt förses med de Lärare, som för Skolornas framgång äro behöflige, för hvilka Lärare Rikets Ständer, i likhet med hvad Commilterade föreslagit, i årlig lön bestämdt för N avigations-Läro-V erket i Stockholm.
Lön till en l:ste Öfver-lärare B:co R:dr 1,500:
Arfvode till Astronomiae Professoren 400: „ „ t. f. Läraren i Skeppsbyggeriet 200: ,, „ dito i Ång-machin-skolan 200: „ „ Under-Läraren 200: 2,500 N avigations-Skolorna i Götheborg och Gejle.
Lön till en Lärare vid hvardera Skolan 1,200: Expedilions-Ulskoltets Förslag till und.
Skrifvelsej N.o 22g, 523 en Under-Lärare vid d:o 200: eller för hvardera Skolan 1,400: — 2,800: J.J U J-unvtv/ rit* c.
Lön till en Lärare vid hvardera Skolan „ „ en Under-Lärare vid d:o . . Navisations-Skolorna i Malmö och Calmar. eller för hvardera Skolan 1,200: — 2,400:
Summa Banco H:
Ir 7,700: alt å Riks-statens nuvarande Nionde Hufvud-Titel uppföras; hvarjemte ett årligt anslag af 1,500 R:dr till instrumenter, böcker m. m. må å samma Hufvud-Tilel utgå och fördelas emellan Skolorna med 300 R:dr till hvardera; och hafva Rikets Ständer tillika godtfunnit, till uppförande å ordinarie Stat, bevilja dels en summa af 500 R:dr B:co för hvardera af Städerne Wisby och Carlshamn, att användas lill underhåll af de i nämnde städer redan inrättade eller tillämnade lägre undervisnings-anstalter i Navigations-läran, dels ock ett anslag af 500 R:dr B:co, till inrättande af en Navigations-Skola i någon af de norr om Gefle belägna städer, efter det E. K. M. i Nåder bestämt hvilkendera af dessa städer, som kan för ändamålet vara den tjenligaste.
Som de städer, der dessa Skolor blifvit föreslagne att inrättas, deraf komme att draga största fördelen, hafva Rikets
Ständer vid berörde anslags meddelande fästat det vilkor, att dessa släder böra bekosta de för Skolornas inrättande erforderlige hus och byggnader, samt att, om de ej inom viss föreskrifven tid denna skyldighet fullgöra, den en sådan stad förut tillerkända rättighet alt få Navigations-skola der anlagd, må, efter E. K. M:s Nådiga godtfinnande, å annan stad öfverflyttas.
Då ifråga varande Navigations-skolor dock icke skulle komma att uppfylla deras ändamål, så framt icke sådane instrumenter och böcker m. m. derstädes funnos att tillgå, som vore för undervisningens meddelande af nöden; hafva Rikets Ständer, till utgående från Riksgälds-Contoiret, beviljat en summa af i ett för allt 16,600 R:dr i och för anskaffande af de instrumenter, böcker, kartor m. m., hvilka det af merbemälde
Committerade afgifne förslag upptager såsom erforderlige lör de fern förstberörde Navigations-skolorna.
Deremot hafva Rikets Ständer ansett de till den af Committerade föreslagne Navigations-Directeurens befattning hörande göromål icke vara af den beskaffenhet och magtpåliggande egenskap, att en embetsman med en så be - 5a4 Expeditions-Utskottcts Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 22g. tydlig lön, som blifvit ifrågaställd, dertill erfordras, och hafva alltså icke funnit skäligt för en sådan person något löne-anslag bevilja.
Under öfvertygelse om nödvändigheten af, att de Navigations-skolor, som komma alt inrättas, stå under inseende af någon å stället varande styrelse, hafva Rikets Ständer ansett, det bör hvarje Navigations-skola erhålla en Direction, vald bland handlande, skeppsredare, skeppare och andre sakkunnige män i den stad, der Skolan finnes, med skyldighet att hafva närmaste tillsynen deröfver, och rättighet att höras vid tillsättandet af lärare, hvilken Direction dock bör lyda under chefen för Civil-Departementet; öfverlemnande Rikets Ständer, som icke ansett sig böra ingå i närmare behandling af frågan om någon serskild inspectioa öfver dessa Skolor, delta ämne till E. K.
M:s Nådiga godtfinnande.
Slutligen och enär skyldighet åligger dem, som vilja blifva skeppare, att taga examen, hemställa Rikets Ständer, det må hädanefter tillåtas sådane personer att när som helst och då de sig dertill anmäla, denna examen i de fastställda Navigations-skolorna undergå, under de vilkor och eontroller, som i allmänhet för examina derstädes kunna blifva bestämda.
Rikets Ständer hafva för öfrigt trott sig icke böra i underdånighet föreslå några närmare bestämmanden rörande Navigations-skolornas organisation, lärarnes bildande och tillsättande m. m., helst dertill fordras en noggrannare kännedom om ämnet och serskilde locala förhållanden, än den Rikets Ständer varit i tillfälle att inhemta; hvadan och med åberopande af ofvanberörde grunder, efter hvilka Rikets Ständer, för deras del, ansett Navigationsskolorna böra inrättas, Rikets Ständer få dessa Skolors närmare organisation till E. K. M:s Nådiga omsorg i underdånighet öfverlemna» Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 13 Februari 1841.
Expcdilions-L1 IskoUets Förslag till und.
Skrifvelse, N.0 239.
Sa5 N:o 230.
Uppläst oeb godkändt hos Ridd. oeh Adeln den 10 Febr. lSzfr» [Pieste-Ståndet den i3 — — Borgare-Ståndet den i3 — — Bonde-Ståndet den i3 — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående en uppkommen brist i f83p års anslag för Bevärings-manskapets vapenöfningar.
N:o 401.) S. A. K.
Sedan hos E. K. M. Dess och Rikets Krigs-Collegium, uti skrifvelse af den 6 October sisth år, i underdånighet anmält, att, såsom följd dels af prisens stegring å proviant-persedlar och lägerhalm till 1839 års vapenöfningar med Revärings-manskapet, dels ock deiaf, att ett större antal Beväringsynglingar samma år blifvit, efter undergången approbation, i vapen öfvade, kostnaderne för årets möten och mönstringar, marscher och sjukvård m. m. derunder inberäknade, uppgått till 130,190 R:dr 15 sk. 3 rst.
B:co, och a tt enär härtill endast varit att använda besparingarne å 1836 och 1837 årens anslag samt 1839 års Stals-anslag en brist sålunda uppstått, stor 22,389: 19.