Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad angar beräkningen af hemmansvärde, såsom grund for pannerymden; så , enär detta värde är, i anseende till I.andtrnanna-producternes fallna pris, underkastadt förändring, men en deraf härflytande föränderlighet af den til 1 atus pannerymden gaåste vara högst menlig för Underdåniga Skrifvelser1 •7 tillverkarens beräkningar, äfvensom föranledande till redskapens omarbetning, anse Riksens Ständer en mera bestämd norm vara nödig, och få i sådant afseende underdånigst föreslå, att Hemmanens för år 1822 åsatte uppskattningsvärda måtte intill nasta Riksdag tagas till grund för pannerymden, på sätt Författningen i öfrigt stadgar, med härefter lämpad förändring af dess 1 §. 6 morn.; hvarjemte, enär den uti oftanämnde Författnings x §, 4 mom.
Hemmansegare lem. nade tillåtelse att emot en ökad afgift få begagna högsta pannerymden för den class, hvarinom Hemmanets rätta pannerymd hörer, ehuru åsyftande förekommandet af kostnader för större pannors omarbetning, likväl är stridande emot deri allmänna grunden för pannerymdens bestämmande, och kan till många missbruk föranleda, Riksens Ständer finna den genom berörde tillåtelse uppkomna directa rättighet böra upp. höra; af hvilken anledning Riksens Ständer i underdånighet anhålla örn Författningens förändrande i öfverensstämmelse härmed; men på det icke någon obillig förlust mätte drabba deni, som, med förtroende till Forfattningens oföränderlighet, förskalfat sig större hränvinspannor, hemställa Riksens Ständer underdånigst , det ifrågavarande förmån , såsom ett af omständig* heterne påkalladt undantag, kunde få imil nästa Riksdag tillgodonjutas af de jordegare, hvilka redan vid Mantalsskrifningarne låtit anteckna sig till brär.vinsbränning med pannor om större rymd, än hvartill de efter tariffen äro berättigade; och torde i öfrigt E. K.
M. täckas , till förekommande af de olägenheter, sorn understund - Underdåniga Skrifvelse?! om uppkomma deraf, alt, vid pannors uppmätning och stämpling, bråk lagas i beräkning, i Kader förklara, alt afseende ej må göras på öfverskottet af en gifven tillåtlig pannerymd , så vida delta ej uppgår till fullt en kannas belopp.
Det för närvarande gällande stadgande, att man blott till hälften af den tillåtna pannerymden får begagna de så kallade Skottska brånvins-pannorne, eller i allmän het sådané, hvilkas höjd understiger en tredjedel af deras diameter, synes Riksens Ständer motverka en loflig industri, sorn går ut på besparing af bränsle, tid och arbetskostnad; och Riksens Ständer hnna sig alltså föraniåtne, art hos £. K. M, i underdånighet hemställa, det bränvinspannor och dertill hörande redskap, af hvad forin sorn helds!, måne tillåta-, med lika vilkor for alla , att pannerymdeti endast bestämmes efrer hemrnansvärdet och att således lo morn. af l uti Författningen, otn lrusbehofs bränningen, mätte uteslutas.
I afseende på rättigheten att försälja bränvin, finna val Riksens Ständer, det uti Kongl» Förordningen, den ao December 1815 utsatte minimum af en kanna, hvarunder de, sorn icke hafva rriinu'eri 1 gs-ratt, icke fa bränvin försälja, böra i allmänhet bibehållas; men alldenstund undantag härutinnan torde i vissa fall bora ega ruin, få Riksens Ständer fördenskull i underdånighet hemställa, att E. K.
M. täcktes ej allenast i Nåder tillåta jordbrukare, att till underhafvande och såtlane personer, som hos dem förrätta aibete, försälja mindre qvantum, men icke under j^dels kanna, utan. äfven upphäfva stadgandet i sistnämnde Kongl. Förordning, att de; Underdåniga Skrifvelser'. 29 Born till branvins-minutering äro béräftigade icke få till andre, än vägfarande, i minut försälja eller utlemna bränvin, i annat fall, än då desse der taga sin måltid, h«Idst berörde s aJganden sällan efterlefves och iagttagandet deraf nästan omöjligen controllerås kan.
Slutligen har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad på den tvätydighet i meningen, sorn uppkommer derigenom , att uti Kongl.
Kungörelsen den ao December 18 '5, i fråga om bränvins-minutering äro nyttjade följande uttryck, nemligen: uti * Art. 1 §.: ”ilen som I minut försäljer eller utlemnar bränvin,” samt uti 4 och 5 §§. af samma Art.: ”försäljer eller utdelar”; och som
Författningens syftemål snåste vara att förhindra oloflig bränvins-minutering emot betalning eller ersättning, men icke att förbjuda denna varas utdelning såsom gåfva, anse Riksens Ständer de anmärkte orden , såsmoöfverflödige, böra uteslutas; hvilket Riksens Stander få lill E. K. Mus Nådiga godtfinnande i underdånighet öfverlemna.
Riksens Stander framhärda etc. 3o Underdåniga Skrifvelser.
N:o 3IS.
Uppl. o. god k. lins Ridd. o. A <1. d. 16 Nov. 1823J Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens , Stein ders underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, rörande Rikets PenningeP iis ende och de med detsamma gemenskap egande ämnen.
S. A. K. Sedan E. TC.
M. funnit det vara af erfarenheten ådagalagdt, att följden af de vid Riksdagert åren 1817 och 1818, till beredande af en mera verksam och förmånlig Penninge-rörelse, af Piksens Ständer beslutne åtgärder icke svarat emot E. K.
Mas förmodan, och E. K.
M. af sådan anledning och Under Dess oafbrutna omsorger, så val för Näringames och Handelns förkofran, Som för den enskildes bästa, i Naclér uppdragit åt en tillförordnad Committé, att utarbeta och till E. K.
M. ingifva Betänkande och Förslag, som kunde tjena till ledning för Piksens Ständers öfverläggningar om Penninge-Verkets reglering 5 så liar E. K. M., genom Pernisa under deri 19 sistlidne Februarii, låtit tillställa Riksens Ständers Stats-Utskott Committéen* arbeten i förenämnde afseende, samt uti Skrifvelse af samma dag, med öfverlemnande åt Rik» »ens Ständer, att besluta i ett mål, gom tå uä - Vnderiåniga Skrifvelse'.
31 ra rörer Nationens välfärd, förklarat Dess Nådiga önskan, att Riksens Ständer måtte finna tjen. liga utvägar, att på en gång befästa den allmänna förmögenheten och det enskildta förtroendet, att bereda större liflighet i Penninge rörelsen och att afhjelpa den förlägenhet, hvari särskilde Medborgare-Classer råkat, genom äldtö finartci— ella anstalter, eller andra tillfälliga orsaker; och hafva Riksens Ständer, som i öfvervägande ta. git innehållet af ofvan åberopade Betänkande och Förslag, jemte de flere i sammanhang härmed inom Riks-Stånden väckte motioner, efter nogaste pröfning, fattat öfver Rikets Penningeväsende, och de med detsamma gemenskap egande ämnen, följande Beslut: 1:0 Utvexling af verkligt
Mynt, till inlösen af Rikets Ständers Banks Sedlar, må icke nu företagas. 2:0 Af Bankens behållna vinst bör en Summa af 266,666 R:dr 32 sk.
Banco Transport-Sedlar årligen afsättas och anslås, att för Bankens räkning inköpa Metaller af Guld och Silfver, efter den Instruction, som för BancoFullmägtiges förfarande i denna del, särskildt är fastsiäld. 3.0
Det skall vara hvar och en tillåtet, att uti Banken, emot Myntbara Metaller, tillvexla sig Banco-Sedlar, beräknade till det förhållande som Banco-Fullmägtige särskildt för hvarje år, vid det föregåendes slut, bestämma, efter föranledande af Vexefcoursens medelbelopp det sistforflutna året, jemnfördt med det inom .Landet gångbara piiset på Silfver, som genom behörige betyg från Auctious-kamrarne utiönei Vnåfrdaniga Sbrifv elstri dock likväl icke under Ho sk; och Icke 6fvet 128 sk. för 1 R:dr Specie. 4:0 Hvad som vid denna Silfver.invexling i öfrigt bör iagttagas, bestämmes genom särskild Instruction för Kanco-Fu 1 i mägti ge ; men det, år 181b, till Kongl. Maj:ts Nåiliga disposition intill nästa Riksdag anvisade Credit!v, för inköp af Myntbara Metaller, kommer nu att upphöra. 5:0
Från och med nästkommande års början intill nästa Riksdag, upphörer all ränteberäkning å Stats-Verkets skuld till Banken; mea å Capitalet afbetalas årligen intill nästa Riksdag 150,000 R:dr Banco. 6:0 T enlighet med 63 §■ uti RegeringsFojonen, kominer, afven for denna gång, det så kallade Stora Cieditivet, att till utgående frän Banken anvisas. 7:0
För inlösen af Riksens Ständers Riksgälds Contoirs Credit-Sedlar öppnas, från och med böljan af nästkommande år 1H14 , en egen räkning uti Vexel Kanken, i hvilken de till inlösen uppföra* efter det belopp, hvartill de vid samma tid äro utelöpande. 8:0 All Riksgälds Contoirets skuld till Banken bibebälles, såsom hittills, i Bankens Räkenskaper, Riksgälds-Contoiret till last.
Men all Ränteberäkning å samma skuld upphörer intill nästa Riksdag.
Den del af det för detta år beräknade behof af Discont-bit rade från Banken, hvilken innan årets slut icke blifvit af Riksgälds-Contoiret begagnad till inlösen af då förfallne, men ouppvisade obligationer, bör dock, vid slutliqvid detta år, beräknas såsom begagnad, samt Underdåniga Skrifvelser. 3 i samt öfverflyttas på Riksgälds-Contoirets nya räkning med Banquen öfver i vanlig ordning insatte och utassignerande medel, så att deraf, i mån af behofven, må kunna fullgöras ofvannämnde, endast uppskjutne, utbetalningar. 9:0
Från och med början af nästa år upphörer Riksgälds-Contoirets hittils varande obegränsade Creditiv-rätt till assignering på Banquen, men, på det att Riksgälds-Contoiret ej måtte för ögonblicket sakna tillgång att fullgöra de af Rikets Ständer föreskrifne utbetalningar, må Riksgälds-Contoiret ega, att uppå Banquen assignera i den mån behofvet för dagen ej skulle,', genom dess egna för handen varande tillgångar, kunna fyllas.
För de Banquens medel, hvilka sålunda af Riksgälds-Contoiret för en tid begagnas, erlägges ingen ränta, men deremot böra de, så snart tillgångar inflyta, ovilkorligen genast återbetalas. 10:0 Hvad som af Banquens behållna vinst för hvarje år återstår, sedan dess förvaltningskostnader blifvit bestridde, och afdrag skett för den till inköp af Myntbara Metaller anslagne Summa bör, jemte den t ii | Banquen inflytande årliga Capital-afbetalningen 150,000 R:dr å Statsverkets skuld, vid ett påföljande års början, uppföras å Riksgälds-Contoirets räkning med.
Banquen, såsom till Riksgälds-Contoirets disposition , genom assignering, aflemnadtj och kommer Riksgälds-Contoiret, att dermed bestrida de utbetalningar och anslags som Rikets Ständer vid denna Riksdag föreskrifva» Öfverskotten uppå Statens Ordinarie- och Extra-Ordinarie in0ikan$ t'tU Riks-St.
Prat, xggj. iq-Jc Sond, 3 B, $ S4 Underdåniga Skrif velter - komster användas till de utbetalningar, sorn möj* ligen kunna komma att äskas å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från Riksgälds-Con» toiret blifvit anvisadt. 11:0
För så stor summa, som desse af Rikets Ständer till utbetalning från Riksgälds* Contoiret faststälde anslag, kunna komma att öfverstiga den tillgång, hvilken öfverskottet af Banquens inkomster lemnar , äfvensom för hvad, uti betalnings-tillgångar hos Riksgälds-Contoiret kan brista, då Kongl. Majit äskar att lyfta medel af det så kallade mindre Creditivet, må Riksgälds-Contoiret ega, att upptaga lån emot Obligationer till Sedelhafvaren , uppå valeurer af 500, 250 och 125 R:dr Banco, stälde att af Riksgälds-Contoiret inlösas vid anfordran, jemte ränta å 3 procent om året med förbehållen rättighet för Riksgälds-Contoiret, att, genom Allmän Kungörelse, uppsäga Obligationerne till betalning å viss tlag, tre månader derefter, ifrån hvilken tids förlopp ränte-beräkningen upphörer. 12:0
I öfverensstämmelse med de föreskrif» ter för Sedel-utgifning från Banquen, hvilka Rikets Ständer vid denna Riksdag meddela, kominer det representativa myntet, att, i likhet med hvad det, enligt 1821 års Räkenskaper funnits Vara, då Banquens och Riksgälds-Contoirets Sedlar, desse sednare valverade till Banco-mynt , sammanräknas, till sitt jemnast utevarande belopp utgöra Trettio (30) Millioner R:dr Banco. 13:0
Utöfver detta belopp må dock sedelstocken ökas emot inlemnad valuta i Guld och Silfver, äfvensom genom lån på Läne-JBancoCapiialer samt å exporlable effecter, Underdåniga Skrifvelser. 14:0
I närmaste likhet roed det af Rikets Ständer vid sista Riksdag faststäldte förhållande, bestämmes nu äfven en summa af åtta och en half (8§) millioner R:dr af Banquens Fonder, att användas till fortsättning af Banco-Discontens utlåningar, efter de hittills vanliga grunder, eller med iakttagande af de förändringar deruti, hvilka vid denna Riksdag föreskrifvas.
Af dessa 8i Millioner få 500,000 R:dr Banco användas för beläning af publika papper, l j:o Räntan vid desse utlåningar från Banco-Disconten bör , från och med början af nästa år, beräknas endast efter fem för hundradet om året. - 16:0
Räntan för den tid ett Discont-Lån efter förfallodagen förblifver obetaldt, eller den så kallade Öfverräntan, bestämmes deremot att utgå efter 8 procent för ett helt år, eHer -|:dels procent i månaden. 17:0 Särskilde afdelningar af Banco-Disconten komma, att inrättas i Staden Götheborg, samt någon af Rikets Södra Städer , hvilka särskildta Discont-Contoir komma, att förvaltas efter samma grunder, som , för Banco-Discontens lånerörelse i öfrigt, äro eller blifva föreskrifne , samt de särskildta Reglementen, hvilka vid denna Riksdag ytterligare komma alt fastställas. 18:0 Oinskränkt rättighet till beläning af Guld- och Silfverpant samt af I.äne-Banco-Capitaler, må fortfara att vara gällande ; dock med de ändringar deruti, hvilka, rörande ej mindre beläningssättet, än belånings värdet å Guld och Silfver, framdeles vid denna Riksdag kunna bestämmas. 36 Underdåniga Skrifvelser; ig:o A. exportable effecter af de slag, sorn hittills kunnat belänas , niå Banco-Styrelsen äfven vara berättigad att utgifva lån efter samma grunder, sorn derföre förrut varit gällande, eller med iakttagande af de deruti vid denna Riksdag fastställande förändringar. 20:0
Med emottagande af erforderlige medel till relaxation af i Banquen belänte exportable effecter, komma äfven de särskildte Discont-’ Contoiren i Landsorterne att taga befattning. 21:0 Odlings-Lånefonden bör , från dess nu varande belopp, förminskas till 300,000 R:dc Banco, på det sätt, att hälften af de Capital-afbetalningar, hvilka å Odlings-lån från och med nästkommande års början inflyta, bör användas till utlåning mot pant af Fastigheter på Landet, under samma vilkor, som fastställas för de Fa-, stighets-lån, hvilka i öfrigt komma att från Ban» quen utgifvas, till dess att Fonden icke utgör mera, än berörde belopp, hvaremot den andra hälften af de ingående Capital-afbetalningarne bör bibehållas och utgå i enahanda låneväg, som hiltils, dock efter förändrade grunder, hvilka särskildt komma att bestämmas, till befrämjande och understöd i synnerhet för sådane större odlings-företag, som äro gemensamma för samfällig-' heter på Landet, samt öfverstiga den enskilda förmågan; äfvensom för de kostnader till utflytta ningar , hvilka vid Enskiftes- och Storskiftesförrättningar pröfvas nödvändiga. 22:0
Så väl de Capital-afbetalningar, hvilka från och med nästa års början ingå å Banquens särskilda, emot Fastighets-pant utlånte, Fonder, som den del af Capital-afbetalningarne | Underdäniga Skrif velser'. 37 Odlings lån, hvilka, enligt föregående punkt, icke 1 samma låneväg åter utgå, böra till ny utlåning, emot pant af Fastigheter, utgifvas; hvar-’ förutan 1,200,000 R:dr Banco-Transport-Sedlar komma att, fördelade på 5 år, tilläggas förenämnde tillgångar för nya Faslighets-Iån.
De lån, hvilka af denna samfälda tillgång utgå , få hädanefter likväl icke beviljas uppå andra vilkor, hvad Ränte- och Capital-betalningen beträffar, än att 2 procent af det uti Sedlar utgif-j na lånets primitiva belopp årligen till Banquen erläggas uti Svenskt Silfvermynt, Riksdaler för Riksdaler, eller uti deremot svarande lodtal myntbart Silfver, på sätt, att, genom ett dylikt, under 3 3-| år fortsatt, årligt inlemnande af Silfver uti Banquen, lånebeloppen anses till fullo liqviderade. 23:0
De Creditiv-anslag från Banquen, hvilka vid sistlidne Riksdag af Rikets Ständer be-; stämdes för Jern-Contoiret och den under Kongl. Commerce-Collegii disposition stående Manufactur-Disconten, komma att, under enahanda vilkor, som för desamma då faststäldes, fortfara. 24;o Egare af Alun-Verk må, i mån af deras tillverkning, äfven kunna erhålla Lån af det till Manufactur-Disconten anslngne Creditiv, sedan dock Kongl. Maj:t, efter inhemtande af dertill nödige upplysningar, så vidt tillgång finnes, bestämt den lånerätt, som i öfverensstämmelse med de i öfrigt för Manufaciur-Biscontens utlåning gällande
Stadgar och i likhet med öfrige lill
Lån derifrån berättigade Närings-Idiare, skäligen kan anses böra dem tillkomma.
Hvad Riksens Ständer sålunda beslutit, hafva de hos E. K. M. skolat härigenom i underdånighet anmäla; äfvensom Riksens Ständer fä härvid i underdånighet åberopa hvad deras, antingen redan afgångne, eller hädanefter afgående underdåniga Skrifvelser i frågor, som röra penninge-regleringen, innehålla; med tillkänna, gifvande derjemte, att, till närmare bestämman. de af föreskrifterne för dispositionen af ofvanupptagne särskildta anslag , Reglementariska Stadganden varda, till efterrättelse för Fullmägtige i Banquen och i Riksgälds-Contoirét, utfärdade.
N;o 313.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 16 Nov. 1823. Preste-Ståndet d. 17 —• —.
Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Majit, i anledning af Dess Nådiga Proposition, angående lune-understöd för Städerne Norrköping och Boras. S. A. K. XJti Nådig Proposition af den 5 Mars detta år, har E. K. M. gifvit Riksens Ständer tillkänna, hurusom vid första underrättelserne om de, Städerne Norrköping och Borås , under loppet af Underdåniga Skrifvelser. 39 forlidne år, öfvergångne eldsvådor, E. K. M., så väl af enskilde tillgångar, som af Statsmedel , i Nåder anslagit särskildte understöd för desse Städers brandskadade innevånare, hvilka derigenom hemtat mod och krafter till lidna förlusters godtgörande; hvarjemte £• K-.
M. till Riksens Ständers bifall i Nåder öfverlemna! de för Städerne Norrköping och Borås hos E. K.
M. särskildt gjorde underdåniga ansökningar, att, af allmänna medel, Iåne-biträden till de nedbrända husens återuppbyggande måtte, på lindriga betalningsvilkor, beviljas, Norrköping till ett belopp af 300,000 R:dr och Borås till 1 50,000 R:dr, för hvilka låne-understöd, £. K. M, i Nåder föreslagit vilkoren.
Fullkomligen erkännande vigten af de skäl, som föranlåtit E. K. M., att till Riksens Ständers behjertande framställa nödvändigheten , att åt de brandskadade innevånarne i Norrköping och Borås meddela allmänt understöd, hafva Riksens Ständer äfven funnit sig böra bifalla, att ett sådant understöd, medelst lån , må af de för dylika utomordentliga anslag bestämde tillgångar komma att utgå till de belopp, sorn Riksens Ständer, efter inhemtade upplysningar, förmoda kunna vara för de nödvändigaste behofven tillräcklige, eller 200,000 R:dr för Norrköping och 100,000
R:dr för Borås; och hafva Riksens Ständer, i afseende på sättet för dessa låns utgifvande och vilkoren dervid, stadgat: 1:0
Att berörde lånesummor komma att, i mon af behofven, under åren 1824 eller 1825 successive blifva tillgänglige efter här nedan jtadgade grunder: 4o Underdåniga Skrifvelser.‘ 2:o Att af den för Norrköping anslagne lånesumma, 30,000 R:dr skola afsättas, att under loppet af år 1824. successive utgå, för återuppbyggande af Stadens afbrända publika byggnader} för hvilket belopp, hvarå ränta och afbetalningsvilkoren komma att blifva lika, som för de öfrige lånen, Borgerskapets Äldste, å Borgerskapets vägnar, med ansvarighet af en för alla och alla för en, böra afgifva särskild förbindelse; äfvensom för enahanda ändamål och under lika vilkor och sätt för utlemnandet , som nu i afseende på Norrköping blifvit föreskrifne, en summa af 10,000 Rtdr kommer att afsättas utaf den för Borås anslagne lånesumma. 3:0
Att befattningen med den öfrige låneiillgångens uttagande och fördelande , på sätt nedan bestämmes, må tillhöra, för Norrköping en i detta ändamål förordnad Committé, bestående, under Landshöfdingens i .Länet Ordförande, af en Statlens Borgmästare, 4 Rådman, 2 Adelsmän, 2 ofrälse Ståndspersoner och 4 af Borgerskapets Äldste, alla i staden boende, samt för Borås likaledes en Committé, utsedd af Star dens invånare, på sätt dem lämpligast synes och ställd under Landshöfdingens i Länet Ordförande; hvarförutan det bör vara Riksens Ständers Eullmägtige i Riksgälds-Contoiret, hvilka komma, att anslagen till de Iånesökande utgifva , förbehållet, att när som helst låta, på sätt dem tjenligast synes, undersöka, huruvida de för desse låns beviljande af Riksens Ständer före— skrifna vilkor, ej mindre af de lånefördelande Committéerne sjelfve, än af dem , som erhålla lånen, valda iakttagne, samt meddela nödiga fö-r Underdåniga Skri fv elser. 41 xeskrifter till skyndsam rättelse af de missbruk, som vid en sådan undersökning möjligen kunna röjås. 4:0
Att, vid fördelningen af Låne-summorne, det må åligga nämnde Committéer, att särdeles afse , förutan den nödiga säkerheten , jemväl att Låne - understöden företrädesvis utlemnas till dem, som deraf i synnerhet kunna vara i behof, samt att inga andra, än egare af afbrände tomter, må blifva af Låne-förmånen delaktige, och att de, som sålunda erhålla Lån, tillförbindas, så väl att å deras tomter uppföra boningshus, verkstäder, eller andra byggnader i öfverensstämmelse med den af E. K.
M. för hvardera Staden faststälda plan och byggnadsordning, som äfven att, sednast inom fem år från Lånens första utgifvande, eller före 1828 års slut hafva fullbordat och brandförsäkrat den byggnad, för hvilken
Lån blifvit försträckt, vid äfventyr, att lånet i annat fall måste genast inbetalas. 5:0 Att den Lånesökande bör, såsom vilkor för lånets erhållande, aflemna alla de documen— ter, vederbörligen afxattade, hvilka erfordras till säkerhet af första inteckningen uti den afbrända tomten, med den åbyggnad, som derå uppföres, i mån af dennas fullbordande. 6:0
Att, förutan den sålunda beredde säkerheten för fullgörande af nedannämnde betalningar , äfven Committéerne böra vara derföre särskildt ansvarige; och kommer för öfrigt, i afseende på lånens utgifvande samt nyssnämnde ansvarighets fortfarande, följande att iakttagas: 42 Underdåniga Skrifvelser.
Den til!
Unens fördelande inom hvarje Stad utsedde Committé emottager ansökningar om Iåns erhållande af de personer, som dertill anse sig berättigade, och uppgör derefter fö delningen af låne.tillgångarne samt bestämmer den säkerhet , hvar och en Låntagare bör förete.
Sedan detta blifvit verkstäldt och i den man, som denna sä.] kerhet ställes, samt de i sådant ändamål ingifne Handlingar blifva af Commiuéen godkände, insänder Committéen till Riksens Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret förteckning på de låne-biträden, som i följd deraf böra utgå jemte anteckning af den stälde säkerheten , äfvensom Committéens ansvars-förbindelse för den för tillfället begärda lånesumman.
Finnas de gifna föreskrifterne för utdelningen vederbörligen iakttagne , öfversändes denna summa genast af Fullmägtige till Committéen, hvilken sedermera ombesörjer utdelningen till Låntagarne , hvarefter Fullmägtige ega, att, om så nödigt profvas, låta tillse, det utdelningen i vederbörlig ordning blifvit verkstäld och att Handlingarne hos Committéen finnas i vederbörlig ordning.
Efter det nybyggnaden blifvit utförd å de tomter, hvarpå lån erhållits, samt denna åbyggnad blifvit brandförsäkrad, böra sedermera Intecknings-Handlingarne af Committéerne bringas i fullständigt skick, samt till Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret insändas, hvarefter, ifall desse handlingar af Fullmägtige befinnas enlige med hvad, som i desse afseenden finnes föreskrifvet, och sålunda af Fullmäktige godkännas, Cominittéernes ansvars-förbindelser återställas och deras befattning upphör; och bör det sedermera åligga Underdåniga Skrifvelser.
Magistraterne i desse Städer, att, efter upprättande Förteckningar, opåmint, på samma sätt och under enahanda ansvar, som för uppbörd af andre allmänna medel är stadgadt, uppbära , redovisa och vid slutet af hvarje månad till Riksgälds-Contoiret insända de på särskilda tider förfallande ränte- och- capital-afbetalningar å lånen. 7:0