Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För Städerna må ingen till Riksdagsman nises, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pälyst, varit, enligt 1:0. momentet a/ denna §, valberättigad i Staden; och beräknas denna lid från tjenste- eller borgare-eds alläggande eller från del utÖ/ningen af yrke börjat eller egande- och besittningsrätt lill hus, tomt eller jord i Staden blifvit förvärf vad.
Valrätt eller valbarhet tillkomma ej; a) den egare af hus och tomt, eller den egare och innehafvare af stadsjord, som Frälseman är, edler lill PresteSländel hörer; b) gemenskapen vid Rikets Landt- och Sjöförsvar, samt allmänna och enskilda Verks och Korporationers Vaktbetjening, eller andre, sorn med desse jern/örliga eller ringare uro; c) deni, sorn äro i annans tjenst eller ständiga arbete anställde, eller daglönare, eller andre dylike. sam försörja sig med tillfälligt arbete; d) dem, hvilka endast för sjel/försörjning ega något yrke utöfva. 4:o.
Fjerdeparlsegare — Länet bosatt. ä:o.
Utom Fahlu Bergslag — — — efterrättelse uppläsas. 22 Förslå(j lill ändringar i Grundlugarne. reisen olver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna represenlalions-rätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jern tillverkningen, efter del för Hammarskattsjernet årligen bestämda pris, oell, för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Majit och Kronan försäl jer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i Hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkuingarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en Fullmäktig, fördeles Bergsbruken i Fem valdistrikt, afpassade efter orternas lägen, och så, att, i del närmaste, ett på tillverkningsvärdet gruudadt, mot en Fullmäktig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt linnas.
Valen skola ske inför den Magistrat inom valdistriktet, som Styrelsen öfver Bergverken, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, och å den dag, sorn för hvarje valdistrikt, af samma Styrelse, härtill ulsättes och, genom dess försorg, inom distriktet allmänneligen kungöres; börande Styrelsen, tidigt före valet, låta tillställa den inom hvarje distrikt valförrättande Magistraten behörig längd öfver alla inom distriktet valberättigade, samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler, efter tillverkningsvärdet:
Och må ingen ä denna längd upptagas, som icke, minst tre år före den dag, då Riksens Ständer, enligt Riksdagskallelsen, skola sammanträda, varit Bruksegare i Riket, eller der idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-rikets produkter:
De väljande, som, genom förenämnde Kungörelse, till valförrättningen kallas, afgifve sina röster, efter Riksdalertaiet af deras tillverkningssummor, antingen personligen, eller medelst befullmäktigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 § stadgas:
En i distriktets val-längd uppförd person, hvadan ock denna längd bör, före valet, lill de väljandes efterrättelse uppläsas.
Förslag till ändringar i Grund/agarne. 23 Hänvisning:
Bihang till Riks-St:s Brot., 3:dje Sami., Konstit. -Utsk.
N:is 38, 50, 53 och 54.
Ridd. och Ad:s Brot. d. 6, 25 och 30 Sept. 1854.
Breste-St:s Brot. d. 9, 27 och 30 Sept. 1854.
Borgare-Sl:s Brot. d. 1 och 27 Sept., d. 2 Okt. 1854. 8onde-St:s Brot. d, 28 Aug. samt 27 och 30 Sept. 1854. n.
Förslag till ändring i 14 Riksdags-Ordningen, angående representations r ättighetcn Jör Stoch hohn.
Riksda$ S'0 »*<I» i sige». S 14. l:o.
Hufvudstaden Stockholm viilje Tio Riksdagsman, hvaraf Tre Magistrats-personer.
Två Grosshandlare, En Fabrikör, En Minuthandlare och Tre af Embeten och Handtverkerier.
Falen förrättes af Femtio Elektorer, utsedde ibland Borgerskapet, efter lika klassifikation, sorn Stadens Femtio Äldste.
Desse Elektorer välja hvar för sig Riksdagsmän inom sin klass, men alle samfäldt Fullmäktige af Magistraten.
För att blifva Elektor af Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm, fordras, all hufva varit Irenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst tjugu Riksdaler, en Fabrikör eller Minuthandlare tio Riksdaler och en Handtverkare fem, Riksdaler till Staden i årliga utskglder. 24 Förslag till ändringar i.
Gran dia g arne. 2:o.
De öfriga Rikets Städer ege jemväl att sända Fullmäktige af Stadens Borgare elier Magistrats-personer.
Götheborg sände Tre egna Fullmäktige; städerna af första klassen hvardera Två; de af andra klassen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En; och städerna af tredje klassen hvardera En Fullmäktig.
Städerna af de öfriga klasserna ega att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig, Två, högst Tre, om en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa släder, der han sjelf Magislrats-person eller Borgare är.
Riksdags-fullmäktig för Stad af tredje klassen må jemväl kunna tillika antaga fullmakt för en annan stad af lägre klass. 3:o.
Valen skola ske — — — icke kallas. 4:o.
Ingen må edens Biläggande. 5:o.
Fjerdepartsegare — — — inom Länet bosatt. 6;o. Utom Fahlu Bergslag — — efterrättelse uppläsas.
Lo. Rikets Städer ega att sända Riks</<7g\s-fuilmäktige af stadens Borgare eller Magistrats-personer.
Tre egna Fullmäktige; städerna af första klassen hvardera Två; de af andra klassen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En; och städerna af tredje klassen hvardera En Fullmäktig.
Städerna af de öfriga klasserna ega att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig Två, högst Tre, om en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Riksdagsfullmäktig för stad af tredje klassen må jemväl kunna tillika antaga fullmakt för en annan stad af lägre klass. 2:o Valen skola ske — — — icke kallas. — — Borgare - ds Ingen må Borgare - edens afläggande. 4:o.
Fjerdepartsegare — — — inom Länet bosatt. 5:o. Utom Fahlu Bergslag- — — — — • i efterrättelse uppläsas.
{Anni.
Den i detta förslag afsedda Grundlagsändring är ock inbegripen i ofvanstående alternativa förslag N:o 8.)
II ii ii v i s n i u g: Bihang till Riks-St:s Prot. 3:je Sami. Konst.- Etsk.
N:ris 17,27, 37, 46 och 54.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 14 och 28 Juli, 22 Aug. och 6 Sept. 1854.
Presle-Sl:s Prot. d. 12 och 29 Juli, 26 Aug. och 9 Sept. 1854.
Borgarc-S(:s Prot. d. 12 Juli, 2 och 23 Aug. och 6 Sept. 1854.
Bonde-St:s Prot. d. 12 Juli, 4 och 22 Aug. och 9 Sept. 1854.
Förslag till lindringar i Grundlagame. 25 10.
Förslag till ändring i 11 och i o §§ Riksdags-Ordningen, angående förr ullande aj Riksdagsmannaval för Bonde-Slåndel. lliksdagg-Orduiiigeii. l:o.
Med de i andra § omförmälda — — sådana VaKorrällningar, ä Embeles vägnar, föranslalla, med särskild föreskrift frän Landshöfdingarne, alt samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Sockneslämma till nästföljande Söndag, för Elektorsval af Allmogen, utlysas.
Skulle uti en eller flera Kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Preslerskapet, att genast genom Kronobetjenle i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt cirkulerar frän by lill by, uti sådana Församlingar eller Kapell-lag, med förständigande, att deras Ledamöter bafva att nästföljande Söndag sig vid Moderkyrkan infinna till Elektorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen Kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Kapell-laget förrättas. 1 de Härader, der Dornh a fia riden är af Frälsestånd, /iirordnes af Hof-Rdllerna Ofrälse Fa/förrältare för Bonde-Ståndet. 2.o.
Om tiden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i Nåder Hof-Rätlerna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till. hvilka Stats-Rådet, eller ock, enligt Regering s-Formens 95 §, de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att Hof-Rätlerna underrätta.
Prot. 1856 & 1857. 11.
Med de i andra § omförmälda — — — — sådana Valförrättningar, å Embetes vägnar, föranstalta, med särskild föreskrift frän Landshöfdingarne, att samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Sockneslämma till nästföljande Söndag, för Elektorsval af Allmogen, ullvsas.
Skulle uti en eller flera Kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, dä Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Preslerskapet, att genast genom Kronobetjenle i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt cirkulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Kapell-lag, med förständigande, att deras Ledamöter hafva all nästföljande Söndag sig vid Moderkyrkan infinna till Elektorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen Kyrka, dä valet derstädes må för Socknen eller Kapell-laget förrättas.
3 Sami. 1 Haft. 4 26 Förslag lill ändringar i GrundJagarne. § 15.
Härad välje inom sig efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, En, inom Häradet boende och besuten, Hemmans-egare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå innehaft.
Hvad om Hemmansegare nu är sagdt, gälle ock om sådan Kronohemmans-åbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver.
Vilja flera Härader, hörande lill samma Domsaga, förena sig om en, inom dennas område boende och besuten Fullmäktig, vare sådant dem obetaget.
Domsaga innehålla färre än Etthundrade valberättigade hela hemman, må den kunna, med ett eller flera inom annan Domsaga belägna Härader, om gemensam Fullmäktig sig förena.
Till förrättande af valen för alla Häraderna inom en Domsaga, skola Elektorerna på samma dag och ställe sammanträda.
Allmogen i hvart Härad välje inom sig efter hemmantalet, inför Domhafrandén, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, En, inom Häradet boende och besuten, Hemmansegare, hvilken icke tillförene hört till annat RiksStånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå innehaft.
Hvad, om Hemmansegare nu är sagdt, gälle ock om sådan Kronohemmans-åbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver.
Vilja flera Härader, hörande till samma Domsaga, förena sig om en, inom dennas område boende och besuten Fullmäktig, vare sådant dem obetaget.
Skulle någon Domsaga innehålla färre än Etthundrade valberättigade hela hemman, må den kunna, med ett eller flera inom annan Domsaga belägna Härader, om gemensam Fullmäktig sig förena.
Till förrättande af valen för alla Häraderna inom en Domsaga, skola Elektorerna pä samma dag och ställe sammanträda.
H ä n V i Bihang (ill Riks-St:s Prot. lil Sami. Konst.- Utsk.
Ridd. och Adis Prot. \ Preste-St:s Prot. | . . ,, .Borgare-Stis Prot. \ de“ 12 Jul‘ 18°4' Bonde-S:ts Prot.
Förslag till ändringar i Grundlagavne. 27 11.
Förslag lill iindrivg af 52 § Begerings-Fonnen och 24 § Riksdags-Ordningen, angående tillförordnandet af Bonde-Ståndets Sekreterare. 5€eg’eiing'S-Foriiieii §. 52.
Landtmarskalk och Talmän för Borga- Landtmarskalk och Talmän för Borgarere- och Bonde-Stånden samt Sekreterare för och Bonde-Stånden utnämne Konungen.
ÄrBonde-Siånde. t utnämne Konungen.
Årke- ke-Biskop vare alltid Talman för PresteBiskop vare alltid Talman för Preste-Ståndet.
ISikstfags-Ordiimgeii. l:o Uti hvart
Stånd skall vara en Sekreterare, som der före Protokollen och ansvare för vården af ingifna Handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-Sekreleraren, hos Preste- och Borgare-Stånden, de personer, hvarom de sjelfve öfverenskomma, samt hos Bonde-Slåndet, en skicklig, lagfaren och i landthushåll ningen kunnig man af Ofrälse Stund, den Konungen dertill /Örordne.
Hvarje Sekreterare tillhör, all allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen och noggrant uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eiler någon Ledamot in pleno det fordrar, Protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla Protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva; åliggande Sekreteraren för Bonde-Ståndet särskildt, att biträda Talmannen vid målens behandlande och göra påminnelser, om något mot Grundlagarne stridande skulle for - 24.
Stånd skall vara en Sekreterare, som der före Protokollen och ansvare för vården af ingifna Handlingar, hos Ridderskapet och Adeln Riddarhus-Sekreteraren och hos Preste-, Borgare- och BondeStänden de personer, hvarom de sjelfve öfverenskomma.
Hvarje Sekreterare tillhör, alt allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen och noggrant uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eller någon Ledamot In pleno det lördrar, Protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla Protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva.
Så väi Ståndens, som Utskottens Sekreterare, jemte den under Riksdagar Inträdande nödiga Betjeningen i Ståndens Kanslier samt Riksens Ständers Utskott, njute samma säkerhet med Riksdagsmän, och erhålle vid Riksdagens slut en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning af Statsmedlen, 28 Förslag till ändringar i Grundlngarnc. sökas; dock ulan att i Ståndet ega röst.
Så väl Ständens, sorn Utskottens Sekreterare, jemte den under Riksdagar biträdande nödiga Betjeningen i Ståndens Canzlier samt Riksens Ständers Utskott, njule samma säkerhet med Riksdagsmän, och erhålle vid Riksdagens slut en elter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning af Statsmedlen, hvilken af Slats-Ulskoltet, efter öfverläggning med Landtmarskalken och Talmännen, iöresläs och, i sammanhang med den öfriga Slats-regleringen, af Riksens Ständer bestämmes.
Till nämnde betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsättes, räknas hos Ridderskapet och Adeln fyra Canzlister, i PresteStändet en Notarie och två Canzlister, i Borgare-Ståndet sammaledes, och i Bonde-Ståndet två Notarier och fyra Canzlister.'
I hvartdera af Utskotten, för hvarje Division, en Canzlist, hvilken, jemte Sekreterarne, förordnes af Utskotten sjelfva, med det undantag, som i 35 § finnes stadgadt.
Skulle i något Utskott en talrikare betjening oundgängligen larfvas, anrnäle Utskottet sådant hos Ståndens Plena, hvilka derom förordne. 2:o Bonde-Ståndets Sekreterare ege att, förr än han sitt Embete tillträder, följande Ed inför Ståndet aflägga:
''Jag /V. A’., utnämnd och förordnad, att vid delta allmänna Biksmöle vara det Hedervärda Bonde-Stdndets Sekreterare, lofvar och svar vid Gud och Hans Heliga Evangelium, alt jag vill och skall med ali min förmåga iakttaga Konungamaktens och Riksens Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse med den af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagne Regerings-Form af den 6 Juni 1809.
Jag skall ock ställa viig till ovilkorlig efterrättelse Rikets öfriga gällande Grundlagar, och ej till det Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll, utan min uttryckliga anmärkning och reservation, föra eller föra låta, ännu mindre, till expedierande befordra eller befordra luta något, sorn. emot de gällande Grundlagar stridande är.
Afven skol! jag, vid Riksdagsärendenas afgörande, med goda råd och underrättelser, samt upplysningar om hvars och ens lagliga rättigheter och sky/dighe - hvilken af Siats-Utskottet, efter öfverläggning med Landtmarskalken och Talmännen, föreslås och, i sammanhang med den öfriga Stals-regleringen, af Riksens Ständer bestämmes.
Till nämnde betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsälles, räknas hos Ridderskapet och Adeln fyra Kanslister, i PresteSlåndet en Notarie och två Kanslister, i Borgar-Ståndet sammaledes, och i BondeStåndet två Notarier och fyra Kanlister.
I hvarldera af Utskotten, för hvarje Division, en Kanslist, hvilken, jemte Sekreterarne, förordnes af Utskotten sjelfva, med det undantag, som i 35 § finnes stadgadt.
Skulle i något Utskott en talrikare betjening oundgängligen tarfvas, anmäle Utskottet sådant hos Ståndens Plena, hvilka derom förordne.
Förslag till ändringar i Grund/agarne. 29 tar, Slåndats Ledamöter tillhanda gå, samt med all min förmåga söka att bringa dessa ärenden till ett med Grundlagarne instämmande slut.
Delta allt lofvar jag att troligen hålla:
Sä sanni mig Gud. hjelpe lill lif och själ!'"
II [ Sami. Konst.- Utsk:s Morn.
N:ris 13, 24, 34, 44 och 54.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 12 och 29 Juli, 22 Aug. och 6 Sept. 1854.
Preste-St:s Prot. d. 12 och 29 Juli, 26 Aug. och 9 Sept. 1854.
Borgare-St:s Prot. d. 12 Juli, 2 och 23 Aug. och d. 6 Sept. 1854.
Bonde-Sl:s Prot. d. 12 Juli, 4 och 22 Aug., 9 Sept. 1854.
Förslag lill ändring i 39 § Riksdags-Ordningen, angående val aj Ordförande i Utskott och andra Rikets Ständers delegationer. fiiiksdags-Ordning-en. § 39.
I alla Riksens Ständers Utskott före Riksens Ständers Utskott, Ulskolts-afden bland liidderskapels och Adelns närvä- delningar, Nämnder och Revisorer ege alt rande Fullmäktige ordet, som, enligt Rid- genom val, hvilket med slutna sedlar fördarhus-Ordningen, dertill berättigad ar. rättas bör, inom sig utse Ordförande.
Lag samma vare för Fullmäktige i Banken och 30 Förslag till ändringar i Grundlagarne.
Iiiksg Hlds-Kontor et, dock så, att inom dem val af Ordförande efter hvarje års förlopp ä nyo företagas skall.
Innan val skett, såsom ock då Ordföranden för något tillfälle icke är tillslädes, före främste närvarande Ledamoten af Ridderskapet och Adeln ordet.
Ar Ordföranden utöfver en vecka förhindrad att sin befattning bestrida; unkonune på de väljande alt nytt val anställa.
Ordförande i Utskott före ock ordet, då Utskott förstärkes.
Bihang lill Riks-St:s Prot. lil Saini. Konst.- Utsk.
N:ris 15, 25, 35, 45 och 54.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 12 och 28 Juli, 22 Aug. 6 Sept. 1854.
Preste-St:s Prot. d. 12 och 29 Juli, 26 Aug. 9 Sept. 1854.
Borgare-St:s Prot. d. 12 Juli, 2 och 23 Aug., 6 Sept. 1854.
Bonde-St:s Prot. d. 12 Juli, 4 och 22 Aug. 9 Sept. 1854. 13.
Förslag lill tillägg vid 46 § Riksdags-Ordningen, angående sammanträde af RiksStånden för gemensamma öfver läggningar, äfvensom, i sammanhang dermed, till ändring i / f 0 § Regerings-Formen samt 48 och 78 §§ Riksdags-Ordningen. Riliselags-OMiiiiig-eii. § 46- Ståndens Plena böra, då de angå all- l:o Ståndens Plena böra, då de angå manna Riksdagsmål, så ofta sig göra låter, allmänna Riksdagsmål, så ofta sig göra lå - Förslag till ändringar i G runding ar ne. 31 hos alla Stånden på samma tid hållas.
Skulle ett Stånd tarfva flera Plena, än de öfriga, vare det Ståndet obetaget alt, innan slutet af ett Plenum, utsätta dag lill det nästföljande; hörande Ståndets Landtmarskalk eller Talman de andre Talmännen i tid derom underrätta, samt med dem om timman öfverenskomma, hvilken så bestämmas hör, att Utskottens vanliga sammanträden icke derigenom hindras.
Utskott må ej sammanträda på samma tid, dä i ett eller flera eller alia Stånd Plenum hålles.
Ej skall till Plenum för påföljande sednare anslås, än kl. (5 e. m., eller till Utskott sednare, än kl. 8 e. m. den föregående dagen.
Landtmarskalk eller Talman håfve ej makt alt, utan Ståndets samtycke, åtskilja ett Plenum. ter, hos alla Stånden på samma tid hållas.
Skulle ett Stånd tarfva flera Plena, än de öfriga, vare det Ståndet obetaget att, innan slutet af ett Plenum, utsätta dag lill det nästföljande; börande Ståndets Landtmarskalk eller Talman de andre Talmännen i lid derom underrätta, samt med dem om timman öfverenskomma, hvilken så bestämmas bör, att Utskottens vanliga sammanträden icke derigenom hindras. Ständernas gemensamma
Utskott må ej sammanträda på samma tid, dä i ett eller flera eller alla Stånd Plenum hålles.
Ej skall lill Plenum lör påföljande sednare anslås, än kl. 6 e. m., eller lill Utskott sednare, än kl. 8 e. m. den föregående dagen.
Landtmarskalk eller Talman håfve ej makt att, utan Ståndets samtycke, åtskilja ett Plenum. 2:0
Stånden vare. med gifvet att pä ett runi till gemensam öfverläggning rörande allmän, vid Riksdagen under handläggning varande fråga sammanträda, likväl utan rättighet alt der besluta; och före dervid Landtmarskalhen ordet.
Önskar ett Stånd sådant sammanträde, vardén öfriga.
Stånden derom och om föremålet för den äskade öfver läggning en underrättade.
Biträder något Ständ denna önskan, skall sammanträde af alla Stånden ske.
Landtmarskalk och Talmännen öfverenskomme om tid och ställe för sammanträdet, och varde kallelse af Lan dim ar skal ken utfärdad.
Med anslag lill sådant sammanträde förhålles såsom om anslag till Ståjidens Plena sagdt är. § 48.
Foredragnings-ämnen äro dessa och inga andra:
Lo Konungens Propositioner, som å Rikssalen, eller sedermera under Riksdagens lopp, blifvit till Stånden eller StatsUtskottet öfverlemnade; 2:o Mål, som genom Protokolls-Utdrag eller Deputationer från Med-Stånden communiceras; 3:o Utskottens Relänkanden och Förslag; 4:o Motioner gjorda i Plena af någon vid Riksdagen då närvarande Ståndets Ledamot.
Föredragnings-ämnen i Riks-Ståndons Plena äro dessa och inga andra: l:o Konungens Propositioner, som å Rikssalen, eller sedermera under Riksdagens lopp, blifvit lill Stånden eller Stats—IJtskottet öfverlemnade; 2:o Mål, som genom ProtokollsUtdrag eller Deputationer från Med-Stånden communiceras; 3:o Utskottens Retänkanden och Förslag; 4:o Motioner gjorda i Plena af någon vid Riksdagen då närvarande Ståndets Ledamot. 32 Förslag till ändringar i Grundlagarne. § 78.
Ej må Riksdagsman någon tid kunna Ej må Riksdagsman någon tid kunna under tilltal ställas, eller sin frihet beröfvas under tilltal ställas, eller sin frihet beröfför dess gerningar och yttranden uti Riks- vas för dess gerningar och yttranden uti Stånden eller något Riksens Ständers Utskott, Riks-Stånden, dessas gemensamma sammanutan att det Stånd, lill hvilket han hörer, träden eller något Riksens Ständers Utskott, sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, der- utan att det Stånd, till hvilket han hörer, uti minst fem sjettedelar af Ståndets vid om- sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, deruti röstningen in Pleno tiiistädesvarande Leda- minst fem sjettedelar af Ståndets vid ommöter instämt.
Tage sig dock ingen häraf röstningen in Pleno tiiistädesvarande Ledaanledning till frikallelse från det Förfaltare- möter instämt.
Tage sig dock ingen häraf ansvar, som Regerings-Formens 84 § och 2 anledning till frikallelse från det Författaremom. i 29 § af denna Riksdags-Ordning ut- ansvar, som Regerings-Formens 84 § och 2 sätta.
Men öfverläder någon inom Stånd mom. i 29 § af denna Riksdags-Ordning eller Utskott den andra med hugg och slag, utsätta.
Men öfverfaller någon inom Stånd, eller nyttjar emot honom vapen, håfve den Utskott eller
Ståndens gemensamma samangripande förverkat lifvet; och må han, man träde den andre med hugg och slag, utan att vidare njuta Riksdagsmannaskydd, eller nyttjar emot honom vapen, håfve den till behörig
Beskylles angripande förverkat lifvet; och må han, Riksdagsman för någon grof missgerning, utan alt vidare njuta Riksdagsmannaskydd, må han ej i häkte kunna inmanas förrän, lill behörig
Beskylles efter anställd ransakning, Domaren sådant — — — — — — — något Tjänstehjon, skäligt pröfvat, så vida han ej å bar gerning funnen varder.
Gälle likväl, om han, efter Domstolens kallelse, sig ej inställer, hvad allmänna Lagen i thy fall stadgar.
Icke eller kan någon Riksdagsman från annan ort, medan han för Riksdagens skull sig å Riksdagsorten uppehåller, ulan i ofvanförmälda svårare fall, dragas derstädes för Rätta, med mindre han sökes för gäld, som han under den tiden sig der åsamkat.
Ingen vare tillåtet, att ifrån dem, som till Riksdagen från Landsorterna anländt, utom Husbondens lof och minne, till krigstjenst värfva något tjenstehjon. fSegeriiigs-Foymen. § 110.
Ingen Riksdagsman må kunna under Ingen Riksdagsman må kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfvas för dess tilltal ställas eller sin frihet beröfvas för dess gerningar och yttranden uti Riks-Stånden gerningar och yttranden uti Riks-Stånden, Förslag till ändringar i Grundlagarne.
33 eller något Riksens Sländers Utskott, utan alt det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom ett uttryckligt beslut, deruti Fem sjeltedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno lillstädesvarande Ledamöter instämt.