Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä detta Moment ingenstädes medgifwer, att den förlust man kan lida pä en egendom, fär afdragas fran den afkastning som af en annan erhälles; I hwilket fall, och om alla de utgifter, hwarigcnom den skattskyldiges tillgäng minskas, äfven finge afräknas, behällning för någon sällan skulle uppkomma; kan Utskottet desto mindre tillstyrka bifall af den i berörde mätt» projecterade tilläggning, ss>;i derigenom skulle rubbas den hufwudgrund, hwarpä Bewillningens utgörande e« genteligen hwilar och som jemwal wid deima Urtima Riksdag, pä det särskilta Utskottets Förslag, af Rikfe, s.
D'u 22 September.
6xr wen en del af desi egendom kan medtaga,".
Lin kil ex. twänne
Landtegend mar pä ett är rendera sina ägare 6ovo R:d. hwardera, men den ena ägare», innom samma är, genom hwarjehanda händelser förlorat egendom för 8oo' R:dalers warde, hwarigenom hanS förmögenhet säledes blifwitaooa R:d. mindre än den war wid årets början, dä den andra deremot wunnjt en wsrkelig tillökning af Lc>oc> R:d.;wvre det wäl rattwist at lika beskatta besia twänne perso, ner, och kunde man icke i sädant fall med skäl säga, att den ena betalte Bewillmng af sjelfva sin förlust.
Man torde inwanda, at om förlustek fä afräknas, skulle wängen med betydlig ärs inkomst slippa at betala derföre.
Delta medgifwes i sä matto, at en sadan skattskylldig undwikcr Taxering efter bchällen inkomst; men han är derföre icke fri för skyddsafgift, och dä twänne Taxcringssätt gifwas, bör nian naturligtwis anwändq det som för hwarjc tilfälle finnes lämpligast.
Efter ett närmare öfwer» wagande af detta amne, har jag trott, att de skiljaktiga meningarne lättast skulle förenas, om det blefwe för - Högloflige Ständer redan är antagen.
Deremot anser Utskottet det wara af Förordningens esprit uppenbart, att den winst eller afkastning som wäl under äret erhälles, men sedermera genom hwarjehanda olyckshändelser, såsom eldswäda, sjöskada rc. gär förlorad, ej kan räknas för behållen inkomst cllerj till kaxering komma i fräga.
Angående nrkandct att efter orden: rörelsens behof, mätte tilläggas:
Underhäll »f nödige byggnader, foda och lön till de för ens yrke nödige tjenare, utskylder af alla slag, finner Utskottet detta tillagg icke kunna behöfwas, dä innehållet deraflämpeligask förekommer nedanföre i momentet wid upnämnandel af de tillätne gfdragen frän inkomst af egendom sä wäl pä landet, som i staderne, samt af HandelsBruks- Fabriqucs- eller annan rörelse och näring; Dock foch med Förordningens afsigt instämmer, att skatter mä afdragas frän hwad skags inkomst som helst, men sädant icke är pä alla tillämpelige ställen uttryckcligen stadgadt; fär Utskottet wördsamligcn föreflä, att näst efter de i fö. rewarande mom s lista punct förekommande orden: sedan derifrän blifwit afdraga tzs 6s2 Den 22 September. klarat: at med behällen in- omkssknadev som i och söv komst, hwaraf Bcwillning ar- dess crhällaude warit sund. läggas bör ? förstäs: den til- gänglige, samt?
mä tillagökning i en st-rttstylldigs sov- gas orden:
Skatter och mogenhet som under äret rvunnits, dock med tillägg af alt hwad som af ärs-inkomsten blifwik anwändt kill -underhäll för den flattskyldige sjelf, hans Famille och alla sädane persone; hwilka icke i och för utöfningen af hans yrke, rörelse och näringsfäng, aro oundwikcligcn nödiga.
Är detta ratta be. greppet om behållen inkomst, sä förswinner all swärighet, at bestämma, hwilka afdrag kunna medgifwas eller icke; ty om Bewillningen endast arlagges af Sen ärliga tillökningen i den skattjkyldiges förmögenhet, följer deraf omedelbarligen a ena sidan, at frän den ärliga inkomsten, innan den anses för behäl» lcn, fär afdragas alla libna förluster af en redan förwarfwad egendom, samt alla utgifter, hwarigenoru den ffattsiylldiges tillgäng minskas; afwen som ä den andra, at aila utgifter hvarigenom nägot motsmarande i stället ar, hålles, ej fä afraknaS; icke - heller förluster af endast påräknad, men ei Wunnen inkomst.
— Således bör man ; allmänhet fä afdrag» frän Afkastning af egendom, pen« Den 22 September. 6sz uingar eller hwad flags näring, rörelse och befattning, som helst, alla de omkostnader, som i och för desi ärHällande warit oundgangelige, allmänna skatter och onera, af alla stag, ranta för skulder, utbetalre hushyror för eget och rörelfens behof, nödwandige reparationer ä Byggnader, sä wäl i Stader - som pä Landet; föda och lön till de för eus yrke nödige tjenare, afwen som ivid Landtbruk ärliga utsädet m. m.; Men deremot kan icke något afdrag aga runi för alla utgifter för inköp af Lös eller Fast egendom, icke eller för nybyggnader, odlings- och förbättrings kostnader, hwacigenom en egendom winner ett ökadt wärde.
En paraknad men icke ärhallen winst, Lrn ej komma i fräga.
Den som förlorar ett pä ranta utsatt Capital, äger wäl att frän sin inkomst afdraga Cav, italet, men icke den oupiupne räntan; ty dä den sednare ännu icke war förfallen, kan man ej säga, att haus egendom genom förlusten deraf minskades.
En Handlande, som förlorat ett
Skepp med desi last, får wäl fran sin inkomst afdraga wärdct bäde af Skeppet och Låsten, men icke den möjcliga winst han deraf päräknat.
654 Del 22 Srpltmb k.
I enlighet härmed före. flas följande
Redaktion af förstaMomentet:
Med behällen inksms! färsfäs all den warkeliga tillökning i förmögenhet, som nnder äret wunnits, genom afkastning af egendom, pen, ningar, eller hwad flagg näring, rörelse och besattning som halst, sedan ifrän afkastningen blifwit afdragne: i:0 alla de utgifter, hwarigenom den stattftylldigas tillgäng minskas; 2:0.
Alla de omkostnader som i och7för Inkomstens ärhällande warit oundgängelige'; z:o. Skatter och utskyllder af alla stag; 4:0.
Ränta för stullder; 5:0
Utbetalte hus» hyror för egit och rörelsens behof; 6:0.
Föda och lön för de til ens yrke no, dige tjenare; 7:0. underhäll af nödige Byggnader; ä)ch 8:0
Förluster af en redan förwärfwad Egendom ge, nom hwarjehauda händel» ser, säsom eldswädor, Sjö. stada» banqveeoutep m. m.
Deremot fär icke nägot af, drag frän ärliga inkomsten aga rum, ilo. Fär sädane Utgifter, hrvarigenom den fiattstyldiges tilgäng icke minstas, eller brvarigenom dest egendom fär ett emot Utgiften swarande ökadt wärde säsom utgifter för inköp
Den 22 September. 655 af Lss eller Fast egendom; Fär nybyggnader, odlings och förbättringskostnader; 2:0
För förlust af päräk, nåd men annu icke ärhätlen winst eller inkomst; och ::o.
Allt hrvad som af inkomsten ätgär till underhäll för den stattskyldige sjelf, hans famille och alla sädane personer, hwilka i och för utöfningcn af hans yrke, rörelse och naringofäncf icke äro oundwikeligen nödige, hwarunder utgifter för nö, jen och beqwämligheter jäm, roal begripas.
Lm denna Redaction an» tages, kunde man ur Mo. mentet utesluta de särstildte bessrifningar pä behållen in. komst af Landtegendom och Stadsjord, och hwarjehanda näring m. m.> men stulle inan heldre önsta at bibehålla Momentct sädant det nu ar och endast införa de nödige andringarne; sä borde följande., rättelser i agt tagas:
I den allmänna definitionen pä behällen inkomst, stulle wid slutet efter orden: rörelsens behof, tilläggas: underhäll af nödige Byggnader, föda och lön, till de för ena yrke nödige tjenare, utstylder af alla slag samt förluster af förwärfwad
Lös eller Fast egendom.
6s6 Den 22 September. 2:0
I stallet för inkomst:
Lehällningen bör det heta inkomst-LehMningen.
Det förra lar wara ett strif-- el» ler tryckfel.; 0:0 Dä Actier eller fordringar, fastan efter Embetsmans förordnande satte i taka hander, kunna wara Räntegifwande, och Bewillning för afkomsten deraf ostridigt mäste betalas; sa bör utur Rubriken af Actier, fordringar eller contante penningar den tillage meningen : stom. icke efter Embetsmans förordnande aro satte i kaka hander, uteslutas, emedan i annat fall ägare af sädane Actier eller fordringar, blefwe fria frän afgift för inkomsten deraf.
Jag criudrar mig gansta wäl at tillagget blcf infördt, i fölgd af en anmärkning ifrån Högwördige Prcst-Ständct och genom omröstning i Statslltstottets Nämnd; men
Let strider twcrt emotdctHögwördiga Ständcts mening som war ren, at för alla Capital, aftvetl om de icke more räntegifwande, borde Dcwillning arlaggas.
Detta pästäende ogillades af Namndens pluralitet, utantmifwck Lärföre, at man ansäg det strida emot den antagne hufwud principen för Bcwillnin - Utstottet hemställer, om icke i stallet för orden:
Salunda blifwer inkomst:
LehäUnirlningen, kund: till ineuinaens förtydligande, sattas: lälunda blifwer behällen inkomst: Wid efterseende uti Hög, wördige Prest-Tkändcts wid sista Riksdag til BewillningsUtstottet ankomne ProtocollsUtdrag för den 2 April innewarande är, besinnes, att Högwördige
Ståndet uttryckligen förklarat sig önsta, att ester orden:
Af fordringar och contante penningar, matte tilläggas orden: som icke efter Embetsmans förordnande ars satte i taka bander.
Och emedan detta stad. gande äftven öfwerensstammer med det af förstärkte Stals-Utstottet da, i denna dit hanstjutne staga, fattade bcflut; kan Utstottet fä mycket mindre tilstyrka, at berörde mening utesintes, som af den ingalunda bör kunna dragas annan följd, an att blott af de contante penningar, som, af Embetsman satte i taka händer, säledes aro ofruktbare, icke stall erläggas Bewills ning, enar ordet eller, som star emellan orden, fordringar och contante penningar, synes tydligen utmärka, akt istagawarande mening endast har afseende pa desse sisniar,. de, sam: efteråt dessutom är D n 22 Septtmbtt. gen, som ar gt betala för dm inkomst man werkeligen hast, icke för den man genom annan hushällning med sin egendom möjeligen kunnat haswa. 4:0.
I början af nästa punct stadgas at räntor a skulder samt hushyror fä uteflutas, "bör rattare heta fä afdragao. 2. Moni.
Wid sista meningen i hetta Moment:
Kör behällen Inkomst under Femtio Riksdaler arlagges ingeN afgift, bör tilläggas: efter denna ty wisierligM kan Bewillning komma at betalas för mindre inkomst; t. ex. En Em Dihcrncp N:o 8Z, 84. 6s? stadgadt, att till behällen inkomst af Actier, fordringar eller contante penningar, rakna ärliga afkaftningen, ware sig i penningar eller deras warde, antingen den samma ar upburen eller annu utestäende.
Likwäl och pä det alla möjeliga misstag
Härutinnan mä förebyggas, förestår Utstottet följande redaktion af denna punct:
Afcsnkante penningar, som icke ester Embetsmans förordnande äro facke i taber hander, samt af Zlctier och Fordringar: ärliga afkastningen rc.
Men dä stadgandet i nasta punct, att räntor a stuldec samt hushyror fä uteslutas, onr än det « början stickle förekomma någon twetydigt, itrwal af den följande meningen: samt att deremot icke mä afdragas det :c.; fullkomligen uplyses till sitt rätta förstånd, tror Utstottet sig ej böra tilstyrka någon ny redackon af denna punct 2.
Af g. H. 1.
Art. sinner Utskottet ingen anledning bertil, att Embetsman för behällen inkomst under Femtio Riksdaler erlägger någon Bewillning, utan da betalar han blott den i siik händelse be. stämde afgift En R:d.; hivar-.
6^8 Den 22 September. betsman med Fyratio Riksdalers inkomst, taxeras efter -. z. z.
Har borde tilläggas, att Lewillning betalas för afkomst af Ärf, Testamente el» ler gäfwa, som förwarfwas innom samma är, dä Arf. wet, Testamentet eller Gäfman äehallits. K. 2. r- Mom.
Wid första punkten af den» na K. finner jag anledning anmärka följande: i-o. Fast ställes däruti att för klufna eller mindre Hemmansdelar iakttages samma efter det helan wärde be» räknade förhällande.
Meningen är wäl den, at mindre eller klufna Hemmans delar ripstattas hwar för stg, och att hwarje Hemmansdel hänföres till den Class, hwartii- den hörer, beräknad! efter helt Hemman, sä att om flere ägare hafwa Trenne li» ka stora Hemmans delar af et fjeroedels mantal hwardera, hörande til samma Hemman, före ock som detta mom. sä wäl som det föregående, endast handlar om taxering för behållen inkomst efter Tariffen N:o r., Utskottet anser det projecterade tillagget: efter denna H., ej wara af nöden z.
Af detta moments innehäll sädant det nu är, förmenar Utskottet det wara pätageligt, att Dewillning för afkomst utaf
Arf, Testamente eller Gäfwa, betalas af den eller dem som njuta en sädan in» kom st. Z. 2. i.
Sedan Herr Adwocat-Fi» scalen Falkman, som är Ledamot inom detta Utstött, inhemtadt närmare uplysning om sattet til Skyddsafgiftcns bestämmande för Hemman och Hemmansdelar af högre wärde än 4,000 R:d., efter helt räknadt, i förhällande till de i Tariffen N-o 2. up» tagne z:ne Closter, har han afstätt frän sitt förslag om Hemmans taxerande, samt förändradt den af honom proponerade redaction af detta moment, till följande lydelse Mindre eller klufne Hemmansdelar, fastän hörande Den 22 Sepksmber. 6so mm af ben olika godhet, at den ena är wärd 500 R:d., den andra 620 R:d. och den tredje ic-oo R:d.; sä sattas desse Hemmans,delar s första, andra eller tredje Clasterne, alt efter deras wärdén. 2:0.
Stadgas, at om nägöt Hemman eller Hemmansdel, befinNLs af högre warde an 40:0 R-d., mä afgift ten, enligt TaxeringSmännens ompröfwande, ökas.
Häraf synes följa at det skulle bero af Taxeringsmäunens godtycke att bestämma a fg i sten för dylika Hemman; men at meningen icke mätte wara aldeles sädan, inses af det exempel pä dylika hemmans taxering, som är anfört t Tariffen N:o 2. stag. 48, hwakest ett hemman af 5000 R-d. wärde är taxerat til en afgift af 7 Rrd. 24 st. och ett annat af 80co R:d. wärde, til 12 R-dairrs Bewillning efter enahanda proportion font för hemman af de trenne Classerne är följd.
Också är det smärt at inse kägot giltigt stät, hwarföre ett hemman öfwer 4000 R-d. wärde icke ställe betala i förhällande derefter.
Deremot tyckes det wara nödigt at lämna Taxeringsmännen rättighct, at, i anseende til större hemman j nägot jemka afgiften wid Diwillningcns till ett öch samma Hemman, Upstattas bwar för sig, och hänföres hwävje Hemmansdel kill Len Llass, hwartilk den hörer efter wärdet, i för bällande till helt Hemman.
SkyddsafgifkeN för Munda classisicerade Hemman och Hemmansdelar, Utgöres alltid i enlighet Med Tariffen.'
Lesinnes efter TaxeringsM'unens oMpräfwande, nägok Hemman eller Hemmansdel af högre Marde an 4,ooL» R:d., ökas afgiftcn för hwarje öfwerstigande 1,000 R:d. i samma progrrssirva för, halkande, som i Tariffen ar följdt för Hemman och Hemmansdelar af Tredje Classen emot de af Första och Andra Tlasserne, hwarwid » akttages akt hwad som i rvärdet är öfwer jemna i,oos R:d, berakNas för fulla i,oocr R-d.; sä att dä, till exempel, för i-24.dedels lNatttal och derunder i Tredje Classen betalas ; st. mer än l
Andra och 6 st.
Mer än i dett Forsta, stall för en lika stor Hemmansdel af Hemman r wärde öfwer 4,000 Rch. kill och Med 5,0c0 R.d erläggas ; st.
Mer ätt i Tredje LIassen eller 1 )ftd. is fl.; Äfwensom för ek helt Hemman af nämde warde, efter enahanda grun-, kommer att betalas 7 R:d. 24 st.r 65o Dm 22 Gepkember. bestämmande, föd hemmans» delar under rrefjcrdedclö Mantal; Ty wid Taxering of sä små hemmans-delar, har man i Torssen mäll arwika ifrän proportionen este'' helt hcmman, emedan afgiften, hwaru i ägarens perion'ina He» wilming boroc w.bcaripas, annars blifwit alt för ringa/ Wiste man äter efter afgiften för hemmans - delar af de i Clas satte hem» man, proporstoncra Bewill» nin en för lika stora hem. mans-delar af hemman i warde, wida ofwerstigandc de Clastificerades; sa blcfwe afgift n allt för dryg.
Til ex. o,r
Ett kjugufjerdedels hemman i första Clasen be< talar i R:d. 6 st., stulle en lika andel af ett hemman, > ärderadt ti! 47,000 R:d. betala Tolk och en half R.d., ester mer än en ftmrcdel af afginen för hela hemmanet.
Ännu »billigare stulle det blifwa at pä sä beskaffade hemmans delar anmanda den i Skydds-Torissen stadgade regel, at för hemmans-delar under ett liugufjerdedels mantal betalas för fullt en tjugufjcrdedel.
En wärd Ledamot af Borg re Ständer har bewist, at i Carlstads
Län finnas hemman sä stora, at de aro fördelade til och med i 46» delar.
Ett sädant helt för ett Newman af 0,400 X d. eller 8,020 X:d warde, iL X d , och sa widare, allt med sammi-, tillökning af i X:d 24 st. för hwarje i.oLO X.d , som i Tariffen är bestämd för ett helt Hemman of Tr ed e Tlasten emot ett dylck: af den Andra wid Hemmans och Hemmam-delars uppstatlning, mä wärdet icke grundas pä äbyggnader, ej eller pä särskildt dyrbara och betydliga anläggningar som icke lämna nägon afkastning; Loran, des likaledes grödan icke tagas i beräkning
Och emedan detta Förslag icke ändrar hwad ifrägawarande moMent stadgar, utan endast närmare uplyser meimmen sä wäl deraf som hwad Torissen N:o 2. pag. 48 inneb, äller, angäende afgiftens beräknande för Hemman och Hemmansdelar; Ty fär ock lltstottet tillstyrka berörde För. flagS antagande kill underrättelse för Laxeringsmannen, med förklarande, att Utstottct, wid öfwerwagande af de frän Wallof!. Borgare Ständet den 7 September hitremitterade Anmärkningar wid Utstottets den z:d;e föreqäende afgifnc Utlåtande, i fräga om Skyddsasgiftens bestämmande för mindre Hemmansdelar, icke funnit stal til D'N 22 September. hemman anses wara wärdt förändring i berörde af öfti 402^0 Aud.
Om nu för en ge Restecrive Eländen antag tjugufterdedel deraf stulle be- ne Urlätande. talas i lira proportion, som för hemmans-delar af första Clasen eller Tolf och en half Rrd., och alla mindre hem mans-dclar under ett tingu fjerdedcls mantal taxerades lika dermed; sä kommer att för ett stivhundradesextiondedels hemman betalas Tolf och en half R:d., eller en halfR:d. mer än för et helt hemman af booo N:d. wärde ärläggas. g:o.
Stadgandet, at högre wärdens utsättande ä hemman, än de i Torissen N-o 2. uppförde, ei mä aninda sig pä äbvggnadec eller särstildt dyrbara och hetydeliga anläggningar, hwarwed lärer förstas sädane, som icke lämna nägon afkastning, bör utan twifwel iakttagas, wid hemmans wärdering i allmänhet.
I anledning af denna förklaring borde, efter min tanka, denna punct säledcs rattas, att efter orden allt räknadt ester helt mantal, stulle ben stukas med denna mening :
Mindre eller" klufne hemmans delar, fastan hörande til ett och samma hemman, upssala.» bys ar för sig, och hänföras hwarje hemmano-del till den Tlast 66s Den 22 September, hwartilk den hörer efter wärdet, i förhällande till helt hemman.
Leflnnes nägvt hemman eller hemmarisdel af ännu högre warde, ökas afgiften i proportion emot hemman och hemmans» delar af tredje Lintzen, med iakttagande, att rold taxering af sädane hemmansdelar under tre fjerdedels mantal, bestämmes afgiften derföre, icke i proportion efter den i Tariffen uksiikte Bewillning för lika stora hemmans-delar af de Trcnne Llatzerne, utan i förhäklande til deras warde efter helt hemman beräknadt; Dock att för ingen hemmansdel, ehuru liten den än mä wara, arlägges mindre an En R:L 6 st., emedan ägarens personliga Le. wallning är derunder inbegripen- wid hemmans upstattning mä wärdet icke grundas pä äbyggnqdev, ej eller pä särskildt dyrbara »ch betydcliga anläggningar, som icke lämna nägon afkastning ; bärandes likaledes grödan icke tagas i beräkning.
Det i tredje puneten af detta Moment fhrekommande uttrycket; utan att flyttning emellan eller under, bör rättare heta utan gtt taxering till. afgift emellan a. §. k, mom. puneten.
Säsom närmare uplysandemeningen af denna punet, tillstyrker Utskottet antagandet af den projecterade Redactioneni dock att efter orden:
66z nägsn af de faststäldta Tlagser mä äga rum. 4.
Dä icke allenast Arrend-,- I torcr af de till Ronungen och den Rongl. Zamillen st uplätne Rongs- och Rongsst Ladugärdar, utan ock Arrende- innehafware af Krono-Gods i allmänhet böra aflägga lika afgift som Brukare af enskild mans hemman; sa förestås till meningens förtydligande det tillägg, att ester orden: hemman och lägenheter, sättes: som antingen lyda under de till Ronungen och den Rongl.
Famillen uplätne Rongs- och Rongs - Ladugärdar, eller hora til Rrono gods i allmänhet, aflägga lika afgift etc. -e fastställde Llatzer, tillägges orden: och Grader. 4.
Mom I betraktande deraf att Tariffen N:o L. pag. gy för Kronogods i allmänhet bestämmer witz Skyddsafgift, har Herr.Asvocar-Fiscalcn Falkman fränträdt sitt wid detta moment gjorde yrkande, men i stället förestagit följande Tillagg efter orden: af enskild mans Hemman och Tiord: — Hwadan ock Loställe och annan Löningsjord, afwensom Hemman, hwilka agas af de i c. mom. af nästföljande 4. §. nämde allmänna Merk och Inrättningar eller hora till de här nämde Rongs- och RongsLadugärdar, böra, enär de äro borrkarrenderade, i likhet med Hemman i allmänhet uppskattas; Tch bestämmes Arrendatorens Skyddsafgift efter uträkning af hwad i Lewillning for flik ege »dom borde, efter Tariffen, i nion af egendomens wärde erläg. gas, om den wore i enskild mans ägo.
Arrende Innehafware af andre än de här nämde Rrono Lägenheter, taxeras till Skyddsafgift enligt Tariffens innehäll.
Och fann Utskottet för godt, att till bifall hemställa denna Tilläggning för Taxeringsmännens rättelse.
Den -22 September.
Nionde Momentet i denna tz. angående befrielse för Carackers afgift, synes bera fa sin platö i flutet af första Momentet i nästföljande tredje svin handlar om Embctsmäns taxering. ?. i.
Mom. 4. punct.
Manne inga andra afdrag frän inkomster af tjenst, a:? de här upraknade fä äga runi? eller manne icke snarare, med undantag af ranta a ftulld, alla de enligt h. r. lillättie afdrag, jemwäl mä komina i betracktande wid Embetsmans taxering för inkomst och tjenst.
Af ordalydelsen i Författningen , anser jag den följd kunna dragas, att frän inkomst af löningsjord och andre pä
Lön anflagne Lagenheter, alla de afdrag äro tilläkelige, som i första §. första Momentet upräkna^; men att deremot
Embetsman ej fä afdraga något ä deras inkomst- för utbetalte skatter och hushyror.
Författningen ger ätminstone ingen anledning dertill.
Embetsman tyc, kas i detta hänseende wara mindre gynnade, an andra skattskylldige.
Wid närmare granskning skall man likwal snart finna skalet til detta y.
Ehuru detta moment synes rätteligen höra till nästföljande ;. K., anser dock lllstottet sig ej böra förestå flyttning deraf, da Förordningen ej kommer att omtryckas. tz. i.
Mom. 4., 5. och 6.
Punct. . Wid öfwerwägande afdessr Anmärkningar, har Utskottet funnit dem wara öfwercnsstämmande med Författningens mening och grund, samt tillstyrker fördenskull bifall af den föreflagne r^dactionen, med den tilläggning likwäl, att i stte puncten näst efter orden: rvederlikar rvid samma , införes orden: eller dylik . emedan ofta lärer inträffa, at wederlikar wid samma Werk ej finnas.
D«m 22 Sepkembcr. 66 s olika förhällande; ty om Embcrsmän fran sina inkomster singe afräkna ranta ä Kullder samt hushyror, skulle oftast ingen beställning blifws öfrig, hwaraf ater följde, akt, dä ingen skyddsafgift för Embetsmän existerar, kommo de att undslippa all Bcwillning.
I nästföljande femte punct, rörande Bewillnmg af tjensteman utan län, bör bestämmas om under lön jämwak förstas sportlar, och om icke nied ordet rvederlikar förstäs rvederlikar innom samma werk.
Man kunde eljest taga sig anledning att beräkna afgiften för en Rädman utan lön i Stockholm , efter en Radmans lön i någon af de minsta Stader i Riket. gide, ?:te ochsitte punctcrne af denna §. kunde i Min tanka säledes styliseras-, Krän inkomster af tjenst mä ej afraknas skatter, ranta ä skuld och hushyror, eller andra afdrag äga rum än -e personers underhäll och aflöning, som till syslano bestridande waritoundgängelige, jemte de kostnader, hwilka til Löne-inkomsiernes utbekommande mäst anwändas, och hwarunder, i anseende till Boställen, samt andra pä
Lön anflag» 666
Den 22 September. ne lägenheter, jämwäl inbegripas alla Mane utgifter, hwarfäre enligt i. g. t. Mom. af denna Artikel, afdrag ar Mätit.
Embete- och Tjenstemän, eller publigue beMue utan nägon län eller annan inkomst af tjenst, bära i Lervilning betala bälften emot hwad deras wedcrlikar rojd samma werk, med minsta län, däraf ärlägga, dock ej under En Riksdaler.
Innehafware af twänne eller flere Sytzlor utan lön elier annan inkomst etc.
S- 4- t- Mom. K. 4. 1.
Msm.
Efter orden: frän all Le- Denna Anmärkning ansäg kvittning etc. bor tillaggas:
Utskottet sig böra hemställa efter -enna Artikel, ty alls till bifall, manna Bolag, Castor och Penningc-werk, hwilka agde sä beskaffad Egendom som namnes i L. mom. af 2.
Art., wore wisterligen icke fria för den der stadgadt afgift, fästom »varande af grundskatts egenskap. n. Mom. n.