Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under uppfordringen finge de då. såsom sig bör, dela tiden emellan sjömansarbete, vapenöfningar och sjötjenst; dem lemnades tillfälle att vinna skicklighet i sin tjenst — en förmån som torde vara hvarje yrkesmans obestridliga rätt —; de lärde älska sitt yrke, på samma gång de lärde det.
Med färdigheten skulle följa sjelfkänsla och tillförsigt samt den aktning af andra, hvilken detta läraktiga, ärliga och härdade folk, som, endast man lemnar det tillfälle dertill, både vill och kan göra heder åt sjömanströjan, så väl förtjenar.
Då det otvifvelktigt måste lända Flottan och landets industri till ömsesidig fördel, att alla jernfartygen byggas vid enskilda mekaniska verkstäder, torde sjelfva varfvet, med hänsyn till de jemförelsevis fä nybyggnader, som antagligen komma att derå företagas, mindre böra betraktas såsom ett nybyggnads-, än ett rustnings- och reparationsvarf och följaktligen ordnas derefter i hufvudsakligt syfte, att med så fullständiga reparationsverkstäder, som omständigheterna tillåta, kunna möta och bota de tillfälliga skador till maskineri, skrof eller pansar m. m., jernfartygen må hafva lidit, och hvilka arbeten, enligt hvad erfarenheten gifvit vid hand, falla sig öfverdrifvet dyra vid privata verkstäder, hvarest de pågående beställningsarbetena icke utan olägenhet kunna afbrytas af tillfälliga opåräknade reparationer.
Skeppsgosse-Kårens kasern och skola.
I skeppsgosse-skolan, der ännu undervisas omkring 280 lärjungar, hvilkas antal dock till följd af Kongl, brefvet den 22 sistlidne Augusti kommer att minskas till 200, är afven för detta sednare antal den åt skolundervisningen upplatna. lokal allt för inskränkt och genom sin nuvarande inredning för det afsedda ändamålet otjenlig.
De reglementariska föreskrifterna, rörande såväl kompetens för läraretjensterna som undervisningens ordnande och bedrifvande, påkalla väsendtliga förändringar.
För gymnastikundervisningen är en rymligare lokal behöflig.
Materielen är för närvarande otillräcklig och till vissa delar äfven obrukbar.
Hvad deremot beti alfar det för skeppsgosse-kåren anordnade kasernväsende, så hafva under de sednare åren betydliga förbättringar deruti blifvit vidtagna, vittnande om en ospard och fortgående omsorg från de mäns sida, som utöfva närmaste tillsynen vid den ekonomiska och militära förvaltningen.
Matros-, Båtsmans- och larin-kaseruerua.
Revisorerue hafva äfven besökt matros-, båtsmans- och Marin-regementets kaserner, af hvilka de båda förstnämnda befunnos mindre tillfredsställande, så i afseende pä utredning som utrymme; men enär, enligt hvad Revisorerue hafva sig bekant, matroser och jungman icke vidare skola inkaserneras samt icke allenast den ledigblifna matroskasernen, utan ock den närliggande kasernbyggnad, som tillförene och intill Juli månad i år begagnats af kronoarbetskåren, skola, jemlikt Kongl, brefvet den 22 sistlidne Augusti, efter föregången reparation, så snart ske kan, för båtsmännen upplåtas, och derjemte 220 stycken jernsängar för deras räkning anskaffas, så blifva de anmärkta bristerna snart afhulpna.
För Marin-regementets vapenöfningar saknas exercishus; och då Revisorerne ause, icke allenast att nämnda regemente, såväl som annan värfvad trupp bör hafva tillfälle att äfven under vintermånaderna kunna öfva och vidmagthålla sin färdighet i vapen, än ock att största nytta med minsta kostnad skulle beredas genom ett gemensamt exercishus för stationens hela truppstyrka af olika kårer, så vilja de hafva uttalat såsom önskvärdt, att det på artillerigården inom varfvet befintliga exercishus, hvilket för närvarande icke lernnar tillräckligt utrymme ens att öfva Flottans öfriga trupper, måtte kunna blifva utvidgadt, så att äfven Marin-regementet derstädes finge plats för sina vapenöfningar.
Sjukhuset.
Det vid Karlskrona station under byggnad varande sjukhus, af hvilket midtelbyggnaden, vestra flygeln samt kok- och tvätthuset äro uppförda, hafva Revisorerne vid sitt besök funnit vara tidsenligt och väl ordnadt.
Midtelbyggnaden är afsedd till bostad åt läkare, inspektor och befäl, och den färdiga flygeln, hvars sjuksalar äro stora, ljusa och luftiga, rymmer 120 patienter.
Dessa byggnader hafva kostat 219,407 R:dr.
Att uppföra den återstående östra flygeln, ämnad att blifva likadan och rymlig som den vestra, och genom hvilken tillbyggnad hela sjukhuset blefve fullfeordadt, beräknas fordra ett ytterligare anslag af 170,000 R:dr.
Bageriet.
Revisorerne hafva likaledes besökt och tagit kännedom om det å Stumholmen belägna ångbageri, till hvars uppförande Rikets Ständer vid 1859—1860 årens riksmöte beviljade anslag, och syntes denna inrättning, sorn lemnar ett särdeles godt och välsmakande bröd, vara fullt tids- och ändamålsenlig.
Vattenledningen.
Karlskrona vattenledning, till hvilken Rikets Ständer ock vid nyssnämnda riksmöte anslogo medel och hvilken lemnar den i sådant afseende länge mycket vanlottade staden ett mjukt och välsmakande vatten från Lyckeby å, motsvarar äfven, enligt hvad kommit till Revisorernes kännedom, det afsedda ändamålet.
Bredvid den vid Lyckeby till vattnets uppfordring och drifvande genom rörledningen ursprungligen anbringade ångmaskin konuner, på grund af vederbörandes derom nyligen gifna befallning, en ångmaskin i reserv att uppsättas, pä det att icke vattentillgångeu måtte afstanna vid minsta sig yppande bristfällighet, som fordrar reparation å den maskin, som hittills ensam drifvit pumpverket.
Observatorium.
Med hänsyn till den fulländning och finhet, nautiska instrumenter nu för tiden ega, äfvensom i betraktande af de fordringar i observationsfärdighet, man har på styrmännen vid Flottan, anse Revisorerne den lokal, som för närvarande begagnas såsom observatorium vid Karlskrona station, såväl som de rum, i hvilka de dyrbara och ömtåliga kronometrar, sextanter, kompasser m. fl. styrmansdetaljen tillhörande instrumenter förvaras, hvarken motsvara sitt ändamål eller tidens fordringar.
Ledfyrar till ankarplats å redden.
Slutligen har det icke kunnat undgå Revisorernes uppmärksamhet, att inloppet till ankarplats å redden vid Flottans hufvudstation, alldeles saknar ledfyrar till vägledning för nattetid ankommande fartyg, hvilka nu, äfven med lots ombord, utanföre grunden måste afvakta dager för att kunna inlöpa; och förefaller detta förhållande så mycket mora anmärkningsväi dt, som högst två sådana smärre fyrlanternor torde behöfvas och såväl anläggnings- som underhållskostnad bör blifva ganska ringa.
Revisorerne hafva under sitt vistande i Karlskrona dessutom besökt dervarande elementarläroverk, den s. k. »tysta skolan» samt det nya straff-fängelset, för hvilka besök på andra ställen i denna berättelse redogöres.
S. till 1865 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 101.
Tillgångar Stockholm.
Göteborg. Gefle.
Malmö. Westervik.
? Wisby.
— 590 47 699 62 45 4 88 15 11 332 33 283 32 1,366 13 1,914 75 Uppbörd:
- Dito till skolans underhåll 6,025 1,200 4,050 1,200 24 4 3,366 450 25 2,495 450 63 11 2,500 450 2,500 450 2,750 462 50 2,495 450 50 — 2,495 450 — S:gr 7,225 5,274 4 3,816 25 3,008 11 2,950 — 2,950 — 3,212 50 2,995 — 2,945 — Balans till år 1864:
Skulder 107 20 — — — — — — — Summa 7,632 20 5,864 51 4,515 87 3,462 99 2,965 11 3,282 33 3,495 82 4,361 13 4,859 75 Kredit.
Skuld 384 17 Utgifter: Aflöning Instrumenter och böcker m. m.
Ved, ljus m. m. samt diverse utgifter 6,025 39 883 45 58 4,050 403 969 50 47 3,366 852 297 25 34 2,495 546 44 2,500 50 209 56 77 2,500 311 470 50 60 2,750 31 344 92 24 % 2,495 9 394 85 2,495 802 313 50 19 S:gr 6,948 3 5,422 97 4,515 59 3,041 44 2,760 33 3,282 10 3,126 16 2,898 85 3,610 69 Balans till år 1864:
Behållning — 441 54 28 421 55 204 78 23 369 66 1,462 28 1,249 6 Summa 7,332 20 5,864 51 4,515 87 3,462 99 2,965 11 3,282 33 3,495 82 4,361 13 4,859 75 Inventariers värden:
Behållning vid årets början ....
Tillkomna under året 19,542 153 221 7 45 30 22 16,553 636 438 16,752 91 75 6,818 842 47 30 6,799 266 211 26 62 4,630 147 77 81 2,#34 311 48 50 3,882 31 80 92 7,069 106 12 25 3,967 871 3 4,835 71 25 25 71 Behållning vid årets slut 19,474 66 7,660 77 6,853 64 4,778 58 3,245 98 3,914 72 7,175 37 — 101 — Navigations-skolorna.
Räkenskaperna för navigations-skolorna i Malmö och Karlshamn äro i Kongl. Kammar-rätten granskade med anmärkning.
De öfriga skolornas räkenskaper, som jemväl blifvit derstädes reviderade, hafva deremot icke föranledt någOD erinran från nämnde embetsverk.
Samtliga dessa undervisningsanstalters inkomster och utgifter redovisas i enlighet med nedanstående tabell:
(Bil. litt. S.) § 1.
Emellan den i 1862 års räkenskap för Karlshamns navigations-skola såsom tillgång utbalanserade summan, 617 R:dr 82 öre, och det belopp, 286 R:dr 32 öre, som här ofvan såsom tillgång vid revisionsårets början upptages, förefinnes en skiljaktighet af 334 R:dr 50 öre, som således blifvit från redovisning uteslutne.
Anledningen härtill har upplysts vara, att sistnämnde medel tillhöra ifrågavarande skolas enskilda premiekassa, för hvilken någon redovisning numera, jemlikt Kongl. Kammar-rättens beslut, icke till nämnda embetsverk bör ingå. § 2- Uti den af Kongl.
Kommerse-kollegium afgifna underdåniga berättelse, angående undervisningen vid navigations-skolornas styrmans- och sjökaptens-afdelningar under läsåret från den 1 Oktober 1803, meddelas, bland annat, följande uppgifter:
Examinerade, utan Utexaminerade, att hafva genomgått skolan.
3 Stockholm 63.
Göteborg 48.
Gefle 33.
Kalmar 42.
Malmö 46.
Hernösand 28. Westervik 15. Wisby 26.
Karlshamn 28. 3 —♦a Gu 0 OQ 35. 24. 12. 24. 10. 13. 11. 13. 8. h5 H, 3 16. 5. 12. 11. 31. 9. 2. 9. 14. 12. 19. 9. 7. 5. 6. 2. 4. 6. 63. 48. 33. 42. 46. 28. 15. 26. 28.
El £ 3 rO Ö. 25. 23. 10. 19. 7. 11. 11. 8. a_ 02 ^ R .CD p. oi a E ST s> p *0 to a" o* a 0 -s’ 0 ^ 5° * p Q* CD ** 2 P 0 5. 10. 9. 31. 7. 1. 6. 10. a> Ö: or 3 ."3 OT P 3 8. 19. 9. 7. 4. 6. 2. 4. 5. 02 ert ►S B p: - P 1. 25.
Jt 03 »1 ** aI 0:
Summa 329. 150. 109. 70. 329. 122. 87. 64. 26. 2. 9. — 102 — Vid fyra navigations-skolor hade undervisning äfven meddelats uti ångmaskinlära, om hvilken undervisning den underdåniga berättelsen lemnar nedanstående upplysningar:
Examina, aflagda af personer, som icke Je rt - CO CD , bfw M*- 2,0* D-s »g B ~ 55 m’ 55 5>' 550 2: t sr p- M a P5 CD 3 ^ 2 2 3 * P 05 P M CO P ® 3 CD O ? 5' p
P° itp 3 cr
Ort?
Stockholm .... 34. 16. 1. 12.
Göteborg 24. 2. 1. 18.
Gefle 10. — — 8.
Karlshamn — — — — Summa 68. 18. 2. 38. begagnat undei ;vis- ningen i skolan. hj S P t» O- 3 g P CD H- t*- 00 3 “3 O" 2. cr Si g- p CO P 03* p°§- PT rt> »ö w 3 p £ 3 p'
Ert 05 X CD P CO 3 rp 3 po fp 3 ET Cfq r& P1 " 3. p ‘ P P crp P <-*» P o? 3 p ' 16. 4. 3 4. 2. 4. 4. 3. 26.
Civilstatens pensionsinrättning.
Dess räkenskaper, som i sin helhet granskas af Civilstatens dertill utsedde Revisorer, hafva derjemte, i afseende å redogörelsen för allmänna enke- och pupillfonden, uti hvilken ingår statsanslaget för pensionering af civile embets- och tjenstemäns enkor och omyndiga barn, blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning.
Förhållandet med inkomster och utgifter upptages sålunda:
(Bil. litt. T.) Någon erinran vid denna räkenskap har hos Revisorerne icke förekommit.
T. till 1865 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 102. / Debet« Balans från år 1862:
Tjenstemanna- fonden.
Enskilda enke- och pupillkassan.
Gåfva af en gammal tjensteman. Göta Hof- rätts pensions- fond.
Isbergska pensions- fonden. 1 äf Tunelds testaments- medel. 11,223,058 81 41,750 98 282,300 48 16,919 69 3,875 44 6,547 82 4,500 — 31,748 46 36,566 84 60,471 58,068 178,854 51 2,983 42 36 38 33 45,000 2,316 340 10 4,739 85 75 50 33 1,015 18 53 51,494 15,665 84 3,600 74,350 73 45 49 96 39 Räntemedel 232 392 87 270 — 1,904 91 2,194 2 « — Tjenstemanna-fondens bidrag till enskilda enke- och S:gr 300,428 49 52,407 43 145,196 2 1,015 18 232 53 392 87 270 — i 1,904*91 1 2,194 2 Summa 3,523,487 30 94,158 41 427,496 50 17,934 87 4,107 97 6,940 69 4,770 — 33,653 37 38,760 86 Kredit.
Utgifter: 22,668 35,870 1,810 74,350 67 2 15 39 47,776 144,904 2 217 50 300 270 1,400 100 — 292 — S:gr 134,699 23 47,776 — 145,196 2 217 50 300 — 270 ... 1,500 — Balans till år 1864:
Tillgångar 3,388,788 7 46,382 41 282,300 48 17,934 87 3,890 47 6,640 69 4,500 — 32,153 37 38,760 86 Summa 3,523,487 30 94,158 41 427,496|50 17,93487 4,107 97 6,94069 4,770 — 33,653 3?| 38,76086 Arméens pensionskassa.
Kassans räkenskaper, hvilka undergå granskning af dplegarnes egna Revisorer, utvisa följande förhållande mellan inkomster och utgifter:
Tillgångar 4,000,881: 33.
Ersättning för andel i Wadstena krigsmanshus-kassas inkomster 10 ,903: 6.
Ersättning för mistad inkomst af löneinnehållningar .... 47,100: — Kreditiv för pensioneringens upprätthållande 85,500: — Räntemedel 197,274: 45.
Hyresmedel 3,890:
— Delegares afgifter '.
69,89: : 44.
Besparda pensioner 14,965:
— Brist i Kassans inkomster utöfver kredilivet 1,360: 78. 521 8g9- 7;-] Balans till år 1864: Skulder 35!>,739: 19.
Summa 4,882.510: 25.
Pensioner 491,193: 25.
Aflöning 16,649: 99.
Hyresmedel 1,175: — Expenser , 1,513: 65.
Onera för Kassans hus 301: 52.
Räntor 8,764: 57.
Upphördsarvoden 1,037: 58.
Afkortningar och restitutioner 296: 3.
Diverse utgifter 953: 14. 521,889: 73.
Kontant behållning 19,047: 6.
Utlånta medel 3,907,351: 89.
Transport: 3,926,398: 95. 774,976: 68. tåk Transport : 3,926,398: 95. 774,976: 68.
Fastighetens värde 49,800: — Fordringar 94,813: 37.
Förskotter 36,521: 25. 4,107,53:-!: 57.
Summa 4,882,510: 25.
I afseende å pensionärernes antal och pensionsbeloppen i hvarje klass, inhemtas af Direktionens öfver Arméens pensionskassa kungörelse den 26 Mars 1863, om pensionsutdelningen för det med April månad samma år tilländalöpande pensionsåret, följande:
å allmänna pensionsstaten: i forsta klassen, andra afdelningen » » » tredje dito » andra dito ....
» tredje dito » fjerde dito » femte dito » sjette dito » sjunde dito » åttonde dito » nionde dito » tionde dito » elfte dito » tolfte dito Antal Pensions- pensionärer. belopp. 4. 9,600 — 3. 5,400 —- 21. 25,200 — 35. 31,500 — 88. 66,000 — 382. 229,425 — 1. 525 — 30. 13,500 — 11. 4,425 — 5. 1.125 — 388. 69,840 — 54. 6,480 —- 40. 3,000 å den för Gottlands Landtbeväring fastställda särskilda pensionsstat: i första klassen 2. 1,275: — » andra dito 11. 3,975: — » fjerde dito 3. 532:50. » sjunde dito 1. 100: — Summa 1,079. 471,902:50.
Det af Rikets Ständer vid 1859—1860 årens riksdag å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 100,000 R:dr årligen, afsedt att, i mån af behof, användas till betäckande af den ökade utgift, som för Arméens pensionskassa uppstått genom tillämpning af den, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga cirkulärbref den 9 Februari 1858, fastställda förhöjda pensionsstat för Arméens befäl och tjenstemän, redovisas uti en särskild räkenskap sålunda:
Balans från år lb62:
Tillgångar 61,079: 85.
Transport: 61,079: 85. —— 105 — Uppbörd: 1863 års kreditivsumma Besparda pensioner Transport: 123,290: 50. 3,299: 17. 61,079: 85, 126,589: 67. Balans till år 1864:
Skuld 52,891: 93.
Summa 240,561: 45.
Skuld 65,623: 69.
Pensioner 122,045: 83.
Behållning, innestående i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, Förskotter 130: 68. 43,746: 66. 9,014: 59. 52,891: 93.
Af detta kreditiv hafva under revisionsåret 277 pensionärer åtnjutit fyllnadspensioner till sammanlagdt belopp af 122,045 R:dr 83 öre.
Den särskilda redogörelsen för det under Direktionens öfver Arméens pensionskassa förvaltning ställda statsanslag för pensionering af militäre embets- och tjenstemäns jemte underofficerares enkor och barn är i Kongl.
Kammar-rätten granskad utan anmärkning samt utvisar följande förhållande:
Kontant behållning 10,227: 77.
Statsanslag 37,500:
Annons- m. fl. kostnader Summa 47,727: 77. 34,910: 63. 4,888: — 121: 75. 39,920: 38.
Transport: 39,920 38. 14 Transport: 39,920: 38.
Balans till år 1804:
Kontant behållning — 7,807: 39.
Summa 47,727: 77.
Nedanstående tvenne utdrag utur Amiralitets-krigsmanskassans hufvudbok utvisa, det ena pensionsfondens och det andra gratialfondens inkomster och utgifter för år 1863.
Pensions fonden.
Intressemedel 52,357: 94.
Anslag af lotsverket 1,500: — Förverkade båtsmanslöner 1,161: 58.
Af- och tillträdesafgifter 25,500: — Inskrifningspenningar 300:
— Arliga afgifter 4,209: 14.
Centonal 9,000: — Pensionsafgift 20,616: 70.
Avancementspenningar 845:
— Nådår eller begrafningshjelp 2,580: — Lönebesparingar 39: 37. Restituerad pension 2: 50.
Reservstatsmedel 34,136: 19.
Statsbidrag till förhöjning i embets- och tjenstemäns pensioner 15,840: 24.
Dito till dito i gemenskapens dito 39,995: 42.
Summa 208,084: 8.
Pensioner till Flottans embets- och tjenstemän 129,498: 55.
Dito till dito gemenskap 65,044: 92.
Löner till Kassans embets- och tjenstemän 9,300: — Arvoden till dito dito 1,800:
— Nådår eller begrafningshjelp 933: 19.
Bevillningsafdrag af räntor 7: 42.
Summa 206,584; 8. — 107 — Gratialfonden.
Intressemedel .... 49,758: 4.
Saköresmedel 19,553: 16.
Gratialafgift 12,817: 59.
Arm- och lastpenningar 4,500: — Passagerareafgift 2,955: — Vakans- och liggetidsbesparing 2,520: — En-per-mille-afgift 6,675: — Tomtören och friköpsskilling 160: 50.
Extra inkomster . 159: — Summa 99,098: 29.
Gratialer till enkor och barn 58,086: 52.
Nådegåfvor 283: — Gratifikationer 5,020: — Inqvarteringspenningar 276: — Arvoden 525: — Extra utgifter 1,247: 91.
- Bevillningsafdrag af räntor 3: 77. Summa 65,442: 20.
Dess räkenskap, som för revisionsåret undergått granskning i Kongl.
Kammarrätten utan anmärkning och hos Revisorerne ej heller föranledt till någon erinran, redovisar inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar 69,871: 10.
Statsanslag: till aflöningar 28,112: 50. » rese- och undersökningskostnader samt expenser 25,000: — » reparationer å Tranebergs, Nockeby och Drottningholms broar 2,879: 35. » bro- och vägbyggnad vid Almarestäk 15,381: 50. » utdikning af Kaknäskärret 4,470: — » ersättning åt Kapten Palm för vägundersökmng i Wermland 778: 62.
Transport: 76,621: 97. 69,871: 10. — 108 — Transport: 76,621: 97. 69,871: 10.
Observationsmedel 112; 61.
Värdet af tillkomna inventarier 15: — 76,749: 58.
Skuld 150: 22.
Summa 146,770: 90.
Aflöning 27,962: 48:
Resö- och nudersökningskostnader 33,454: 97.
Kontorsexpenser 686: 45.
Reparationer å Trallebergs, Nockeby och Drottningholms broar 2,879: 35.
Bro- och vägbyggnad vid Almarestäk 25,515: 73.
Utdikning af Kaknäskärret 5,470: — Inköp af 36 exemplar af »Tidskrift för byggnadskonst och ingeniör-vetenskap» 540: — Leverering till Stats-kontoret af anslaget till undersökning och reglering af vattenhöjden i Eskilstuna å 45: 90. 96,554: 88.
Kontant behållning 17,834: 10.
Inventarier och materialier \ 11,049: 42.
Oredovisade anslag 21,332: 50. 50 216: 2.
Summa 146,770: 90. § 1.
På sätt Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse gifver vid handen, utgjorde vid 1863 års slut behållningarne å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank följande belopp: å f. d. vattenkommunikationsfonden 668: 71. » anslaget till aflöning för Styrelsens embets- och tjenstemän 150: 2. » anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten 10,005: 27. » anslaget till anläggning af ny bro öfver Almarestäk-sundet 5,233: 50.
Summa R:dr 16,057: 50. och då härtill lägges hos Kapitenen C.
Adelsköld befintlig kassa för sistnämnda brobyggnad .' 1,776: 60. utgjorde hela kontanta behållningen R:dr 17,834: 10, hvilken summa äfven finnes i ofvanstående tabell upptagen.
Det belopp, som under titel »oredovisade anslag» finnes i nämnde tabell utbalanseradt, utgjordes af förskjutne kostnader till allmänna arbeten, nemligen: till Kongl. Majds Befallningshafvande i länen 16,105: 8. » sjön Tåkerns sänkning 53: 42. » undersökningar m. m 5,174: Summa R:dr 21,332: 50. § 2.
En vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådana arbeten, till hvilka Kongl. Maj:t under år 1863 beviljat bidrag af allmänna medel, utvisar följande förhållande :
Riksstatens sjette hufvudtitel.
Väganläggning mellan Högstorp och Råby gästgifvare gårdar i Jönköpings län Vägomläggning vid Baltora backe i Stockholms län Handels- och sjöfarts-fonden.
Upprensning af Aspholms segelled i Yenern Fördjupning af Karlbergs kanal
Brobyggnad öfver Umeå eif vid Umeå stad, utöfver det af Rikets Ständer beviljade bidrag, 27,500
R:dr anslag och 55,000 R:dr lån, Vägbyggnads-Jonden.
Vägomläggning vid och brobyggnad öfver Hjerpeström i Jemtlands län Dito mellan Slätthult och Sexdrega Af Rikets Ständer särskildt anvisade bidrag.
Vägomläggning mellan Orrleken och Sundholmens gästgifvaregård i Elfsborgs län Anläggning af jernväg från Eslöfs station å södra stambanan till Ystad Dito dito mellan Köping och Uttersberg med grenbana till sjön Lillsvan Brobyggnad öfver Umeå eif, ytterligare bidrag Jemtlands kommunikationsled, ytterligare Beviljadt bidrag.
Lån. 3,000: — 600: — 24,600: 17,740: 12,000: — 26,120: 48,700: 60,000: — 2,450,000: 50.000 20.000 70,000 Statens jernvägsbyggnader.
Under denna rubrik har uti föregående revisionsberättelser upptagits redogörelsen för såväl de under byggnad varande, som de redan färdiga banorna.
En förändring härutinnan har dock blifvit nödig, sedan, jemlikt nådig skrifvelse till Chefen för Styrelsen — 110 — öfver statens jernvägstrafik af den 30
December 1862, Kongl. Majit, jemte det, uppå derom gjord underdånig ansökning, dåvarande Chefen för statens jernvägsbyggnader, Öfversten m. m.
Friherre N. Ericson erhållit entledigande från berörda chefsbefattning, tillika funnit godt förordna, att den myndighet och förvaltning, som dittills af bemälde Chef utöfvats, skulle från och med 1863 års ingång fördelas på två särskilda styrelser.
Af dessa skulle, enligt hvad af nyss åberopade nådiga bref vidare inhemtas, den ena, under benämning Kongl. Styrelsen för statens jernvägstrafik, öfvertaga befattningen med alla de ärenden, som afsåge ordnandet af allmänna trafiken å stambanorna, i den mån de vore eller blefve färdigbyggda, vidmakthållandet af banorna jemte dertill hörande byggnader, verkstäder, materiel m. m., äfvensom uppbörden och förvaltningen af dervid inflytande medel.
Den andra, benämnd Kongl Styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader, hade deremot att, intilldess annorlunda kunde varda i nåder förordnadt, utöfva högsta ledningen af nybyggnadsarbetena vid statens stambanor och hvad dermed egde gemenskap, samt i följd deraf uppbära och förvalta de för dessa arbeten anvisade medel.
I anledning häraf hafva Revisorerne ansett lämpligt att, under rubrik >'Statens jernvägstrafik», här nedan särskildt upptaga redogörelsen för de till begagnande upplåtna banorna.
Beträffande först de till jernvägsbyggnader anslagne medel, så redovisas dessa för revisionsåret uti 6 särskilda hufvudböcker, nemligen för: l:o Öfverstyrelsen öfver statens jernvägsbyggnader, 2:o Vestra stambanan, 3:o Södra stambanan, 4:o Östra stambanan, (Katrineholm—Norrköping), 5:o Norra stambanan, 6:o Nordvestra stambanan, (Laxå - Kristinehamn).
Samtlige dessa räkenskaper hafva för revisionsåret undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, redogörelserna för Öfverstyrelsen samt vestra, södra och östra stambanorna med, men för norra och nordvestra banorna utan anmärkning.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: l:o Öfverstyrelsen öfver statens jernvägsbyggnader.
Tillgångar Leverering Från Kongl. Stats-kontoret Balans till år 1864 Skulder 4,869,000: 736,907: 43. 108,879: 30.
Summa 5,814,786: 73. — lil - Kredit.
Tjenstemäns aflöning 45,000:
— Rit- och skrifmaterialier samt postporto.. . 2,653: 81.
Hushyra, ved och ljus - 4,596: 41.
Diverse utgifter 13,066: 42.
Extra rit-, skrif- och vaktmästarebiträden 3,559: 50.
S:r 68,876: 14, hvilken summa upptages inom linien, såsom varande uti utgifterna för de särskilda banorna inbegripen.
Till vestra stambanan 556,904: 60. » södra » . 2,594,646: 8. » östra » 211,111: 26. » norra » 105,853: 97. » nordvestra » , 73,035: 23. 3,541,551: 14.
Fordringar 248,722: 83.
Materialier 19,406: 39.
Inventarier 17,906: 59.
Modeller 2,027: 59. 288,063: 40.
Summa 5,814,786: 73. 2:o Vestra stambanan.
Tillgångar 11,671,297: 91.
Från Öfverstyrelsen 556,904: 60.
Summa 12,228,202: 51.
Skulder 32,173: 87.
Transport; 32,173: 87, — 112 — 82,173: 87.
Förrådets underhåll Diverse arbeten Jordarbeten Bergsprängning Kulvertar och afloppstrummor
Viadukter och broar Väganläggningar i banan Vägomläggningar Ballastning Transport och nedläggning af sliper och räler samt upphandling af sliper Bangårdar och husbyggnader 241,754:
Stängsel, grindar och boramar Rörliga materielens första uppsättning Sjukvården Helg-, regn- och rastedagar Expropriations-omkostnader 235,575: