Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sin meranämnde nådiga proposition, på deri åberopade, af Kommers-Kollegium och General-Tull-Styrelsen i afgifvet underdånigt utlåtande anförda skäl föreslagit, att do i 24 § af 184B års tulltaxeunderrättelser medgifna tull-lindringar, vid sä väl införsel från, som utförsel till de i nämnde § uppräknade orter måtte för framtiden upphöra, ej mindre för de med Svenska fartyg in- eller utförda varor, än ock, i följd deraf, för varor, in- eller utförda med sådana främmande fartyg, hvilkas laddningar i Svensk hamn äro underkastade enahanda afgifter, som laddningar, tillhörande inhemska fartyg, dock att denna förändring borde träda i verkställighet först med 1853 års början; hvarjemte Kongl. Majit, i fråga om tullbestämmelserna för sådane varor, som hittills åtnjutit tull-lindring, efter inhemtande af do upplysningar, som innefattades i del vid ärendets föredragning inför Kongl. Majit i Statsrådet hållna och den Kongl, propositionen bifogade protokoll, ansett någon nedsättning uti stadgade tullafgifter icke böra för tillfället ifrågakomma för andra från ofvannämnde aflägsnare länder inkommande varor, än kafle och socker, derå Kongl. Majit föreslagit, att, räknadt från och med den dag, då tull lindringarne upphörde, tullafgifterna måtte utgå: för kaffe med 3 skir och för socker:
Mascovad, eller brunt och gult, ordinärt Terres- och Tetes- samt hvitt Pudersocker med 2 skir 3 rst.
Krossadt lump-, Havanna-, Terres- och andra till Sockerhalten lika slag .
. med 4 skir per skålpund. 6 Bevillnings-Utskollets Betänkande JVs 5.
Vid föredragning bos Riks-Stånden af Kong!.
Maj:ts nådiga skrifvelse hafva åtskilliga yttranden hos Ridderskapet och Adeln, Rorgare- och Bonde-Stånden blifvit afgifna både för och emot tull-lindringarnes upphäfvande, äfvensom angående tul>lsatserna å de varuartiklar, hvilka hittills hufvudsakligen blifvit med tull-lindring införda; och har Utskottet häraf erhållit del, äfvensom Utskottet fått till sig öfverlemnade de till frågan hörande, i den Kongl, skrifvelsen omförmälda handlingar.
Efter sorgfälligt öfvervägande af hvad sålunda förekommit, finnér Utskottet sig böra fullkomligt instämma i de uti Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse för tull-lindringarnes upphäfvande anförda skäl, hvilkas giltighet, efter Utskottets åsigt, icke blifvit i någon nion vederlagd.
Till ytterligare stöd för Utskottets mening torde böra anföras följande ur Kommers-Kollegii underdåniga Berättelse om
Sveriges utrikes bandel och sjöfart för år 1849 hernlade upplysningar: att af Sveriges handelsflotta, som under året varit till utrikes sjöfart begagnad, uppgående till 66,847 läster, fartyg om tillsammans 20,777 läster besökt Brasilien, Buenos Ayres och Havanna, eller de orter, hvarifrån den väsendtliga, med tull-lindring uppmuntrade, införseln eger rum ; alt af dessa fartyg från Sverige uigått direkte lill nämnde orter endast S,598 läster och till Sverige direkte återgått endast 4,422 läster; och att hela det öfriga lästetalet af nämnde flotta, som besökt berörde orter, varit begagnadt i frakthandel emellan främmande länder.
Endast omkring
Vj,:del af den omförmälda orter besökande Svenska handelsflottan har således kommit i åtnjutande af den uppmuntran till sjöfait på aflägsna re länder, som tull—lindringarne skolat medföra; och Svenska handelsflottan, med hvilken de flesta andra länders här hafva lika förmoner, synes följaktligen icke vara beroende af nämnde lindringar.
Enär den af Kongl. Maj:t föreslagna tidpunkt för tull-lindringarnes upphörande, enligt Utskottets tanka, medgifver tillräckligt rådrum till utförande af de handelsföretag, som på nu gällande sladganden kunna grundas, samt något behof af successiv öfvergång från det exceptionella stadgandet sedermera desloinindre torde förefinnas, sorn lullsatserna å de förnämsta handelsartiklar, hvilka här äro i fråga, enligt Utskottets åsigt, böra samtidigt och i motsvarig mon nedsättas, hvarigenom den befarade öfverdriften af importen under sista året af tull-lindringarnes tillvaro förekommes, Utskottet jemväl anser den af Kongl. Maj:t föreslagna tidpunkt för vidtagandet på en gång af ifrågavarande förändring fullt ändamålsenlig; och hemställer Utskottet alltså, att Rikets Ständer måtte, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, besluta, att de i 24 § af underrättelserne till gällande tulltaxa Sven ska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmoner af lindring i tull Bevillnings-Utskotlels Betänkande, As S 7 samt handels- och sjöfartsafgifter skola från och med början af år 1833 helt och hållet upphöra.
1 don ordning artiklarne i taxan förekomma vill Utskottet till behandling upptaga frågan om en mot tull-lindringarne svarande nedsättning i nu stadgade inför— selsafgifter å ej mindre de uti Kongl.
Maj:ls nådiga skrifvelse omförmälda artiklarne Kaffe och Socker, än äfven å artiklarne Årrak och Rumm, Hudar, oberedda, Ris, oskalad eller s. k.
Paddy samt Tobak, hvarom Utskottet funnit sig föranlåtet afgifva serskilda yttranden; men i fråga om öfrige artiklar, som i större eller mindre mon utgjort föremål för direkt införsel från sådana aflägsna produktionsorter, all tulllindring dervid egt rum, såsom Gryn, Peppar, The m. fl., anser Utskottet sig nu böra gifva tillkänna, att Utskotlet i upphäfvandet af undantagen från de allmänna tullsatser, hvarmed dessa och dylika artiklar äro belagda och hvilka tullsatser för betydliga qvanlileter af samma artiklar hittills till fulla beloppet utgått, icke funnit nöjaktigt skäl för sjelfva tullsatsernas förändring; hvarföre ock Utskottet, i enlighet med Kongl. Maj:ls förslag, för sådana artiklar, oberoende af frågan om tull-lindringarnes upphäfvande, bibehållit nu gällande tullafgifter.
Pä andra i Taxan medgifna undantag från de i allmänhet stadgade tullsatserna har Utskottets uppmärksamhet blifvit fästad genom Herr Schwarts omförmälda motion, hvari, under erinran om den fullkomliga tullfrihet eller nedsättning till 3 å 10 procents tull, hvilken Kommers-Kollegium, enligt 13 g tulltaxeunderrättelserna, eger att medgifva för machinerier, redskap och verktyg m. m., Herr Schwan föreslagit, att, enär dylika medgifvanden lätt kunde missbrukas, Utskottet mätte från KommersKollegium infordra uppgift på hvad sålunda, enligt serskilda resolutioner, de sednare åren fått till riket införas.
Utskottet har vidtagit denna åtgärd och af de vunna upplysningarna inhemtat, att, till följd af såväl den i nämnde § af tulltaxeunderrättelserna, sorn de vid flera artiklar i taxan förekommande undantagsbestämmelser, ganska betydliga varu-qvantiteter blifvit, till förmån för serskilda yrken och industriföretag, vid införsel medgifna tullfrihet eller nedsatta tullafgifter.
— Och ehuru det visserligen vore önskligt och med principerna för en rationel tull-lagstiftning öfverensstämmande, att lullsatserne i allmänhet så bestämdes, att parliela lindringar kunde helt och hållet undvikas; likväl och då Utskottet icke vågat att från det prohibitiva tullsystem, som genomgår gällande tulltaxa och gjort undantagen oundvikliga, på en gång öfvergå till sådane tullbestämmelser, som undanröjde allt behof af dessa undantag, har Utskotlet funnit Herr Schwans ofvanberörda framställning och hvad i anledning deraf blifvit utredt icke böra till vidare åtgärd föranleda.
8 Bevillnings-Utskottets Betänkande, Al S.
Utom ofvanomförmälila af Herrar Rosenblad och Murén afgifna tull-taxeförslag förekomma i afseende å de serskilda tullsatserna följande motioner af allmännare syftning, nemligen: Af Herr Hjerta, Lars, som, under anförande, att, om äfven en öfvervägande opinion ansåge ett skyddstullsystem, lill förmon för de inhemska näringarna, höra fortfarande ega rum genom höga tullafgifter ä sådane artiklar och produkter, som inkommo i fullfärdigt skick till omedelbar förbrukning, tänkesätten dock syntes allmänneligen förena sig derom, att höga införselsafgifter å råämnen och hal/fabrikat er, hvilkas ytterligare bearbetning utgjorde föremål för landets egen industri, äfvensom på lifsmedel, af hvilkas pris arbetarens lefnadskostnad berodde, måste motverka och fördröja utvecklingen af de imhemska slöjderna och välståndet, i stället att befordra dem, föreslagit nedsättning i tullafgifterna å flera till sistnämnde kategorier hänförliga artiklar; hvarjemte Herr Hjerta vid de serskilda artiklarna närmare utvecklat de åsigter, hvarpå lian grundat de af honom föreslagna förändringar; af Herr Prosten Holm: att, enär orsaken till alla samhällsklassers aftynande välmåga till stor del lage uti den med hvar dag tilltagande lyxen i kläder och lef nadssätt, och denna lyx, der den härflöte från utländsk källa, vore för landet isynnerhet förderflig, alla utländska lyx- och öfverflödsartiklar måtte, intilldess kraftigare botemedel emot det onda kunde åstadkommas, varda belagde med en högre tull, hvarigenom den rike linge för sitt öfverflöd betala något mera till staten, men begäret till dessa varor hos mången mindre bemedlad skulle genom varornes fördyrande småningom minskas; af Herrar Schwan och Bergman, hvilka uti sina ofvannämnde motioner tillstyrkt dels tullfrihet dels betydlig tullnedsättning för flera uppgifna till lifsförnödenheler hänförliga artiklar; af Herr C. Fr. Waern J:r, som, i ändamål att främja Sveriges skeppshyggerirörelse och Svenska handelsflottans tillväxt samt enär de af Kongl.
Majit i sådant hänseende nyligen vidtagna förändringar icke voro tillfyllestgörande, föreslagit flera förändringar i nu gifna föreskrifter och deribland nedsättning i införselstullen å de till fartygs utrustning erforderliga varuartiklar, såsom segel- och tältduk, tågvirke m. m.; samt af Jonas Petter Sandstedt från Jönköpings län, hvilken, erinrande om den betydliga tillväxt, jordbruket och boskapsskötseln vunno under skyddet af de i 184S års taxa stadgade höga tullafgifter, föreslagit, att de sedermera å viktualier och landtmannavaror nedsatta afgifterna måtte, isynnerhet till skydd mot införseln från Finland, Bevillnings-Ulskottets Betänkande, J[° 5. 9 land, förhöjas lill ett med verklig egenskap af skyddstull lämpadt belopp, eller med minst SO procent.
Ehuru Utskottet erkänner riktigheten i allmänhet af de principer, sorn ligga till grund för dessa af Herrar Hjerta, Holm, Schwan, Bergman och Warn väckta förslag, äfvensom angelägenheten af att vid tullsatsernas bestämmande för landlmannavaror icke lemna ur sigte jordbrukets af Riksdagsfullmäktigen Sandstedt framhållna anspråk på tillbörligt skydd, tror Utskottet likväl alt dessa principer vid tulltaxe— regleringen endast såvida böra inrymmas tillämpning, som förhållandet med de serskilda varuartiklarne och de flera omständigheter, hvilka vid tullsalsernas bestäm mande måste tagas i betraktande, linnas medgifva förändring i hvad nu är stadgadt; hvarföre Utskottet, utan att nu till antagande framställa någon af de grunder, hvarpå nämnde motioner hvila, förbehåller sig att i hvarje serskildt fall få öfver de i dessa motioner väckta förslag, för så vidt de afse bestämdt uppgifna artiklar, afgifva yttrande.
Innan Utskottet öfvergår till närmare redogörelse för ifrågasatte ändringar i tulltaxans detaljbeslämmelser anser Utskottet sig böra anmäla att, då Herrar Rosenblads och Muréns serskilda taxeförslag äro från trycket utgifna och således för en hvar tillgängliga, samt det vid sådant förhållande skulle leda till lika onödig som tröttande vidlyftighet att vid hvarje särskild artikel, derför nämnda taxeförslag innehålla ej allenast från gällande taxa afvikande ulan ock sinsemellan skiljaktiga bestämmelser, anföra desamma, Utskottet ansett sig i afseende å dessa taxeförslag höra iakttaga det serskilda förfaringssätt, att endast i fall, der ändring af annan motionär blifvit föreslagen eller af Utskottet funnits böra ega rum, jemväl upptaga innehållet af Herrar Rosenblads och Muréns ifrågavarande motioner.
Då tvekan lärer uppstått om rätta lullhehandlingen af arbetad Agat, som före- Ågat, arbe kommer infattad i ädla metaller, samt det för vinnande af den högre tullafgift en sålunda genom infattningen dyrbarare artikel bör vidkännas, synes lämpligt alt, på sätt Herr Rosenblad föreslagit, infattad Agat förtullas lika med infattningen, hemställer Utskottet, att rubriken Agat, arbetad, må klassificeras och åsättas tull på sätt bilagde taxeförslag utvisar.
Bernsten, arbetad.
Af enahanda skäl är ock samma förändring vidtagen i afseende å artiklarne C°l^!g^’e ar Bernsten, arbetad, Coraller, arbetade, Glasflusser, slipade, och Perlemor, arbetad.
Glasflusser, slipade.
Perlemor, ar Bih. lill R.
Brot. 1850 & 1851. 5 Samt., 1 Afd„ 5 Raft. 2 belad' 10 Bevillnings-Ulskottcls Betänkande, JYs 5.
Arsemk.
Vid artikeln Arsenik har Herr Rosenblad, med afvikelse från Karströms taxe förslag, tillstyrkt uttryckligt stadgande, att Arsenik, utom de i tulltaxan uppgifna fall, är till införsel förbjuden; men då den i taxan stadgade inskränkning af rättigheten alt införa Arsenik tydligen innefattar att införsel icke må annorlunda, än der säges, ega rum, anser Utskottet något förtydligande i detta hänseende icke erfordras.
Askar ochI)o- Den för Askar och Dosor af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specifice sor. rac|e ämnen, nu till 25 procent af värdet stadgade tull har Utskottet, i öfverensstämmelse med Herr Rosenblads förslag och till undvikande af värde-föi tullningen, ansett böra utbytas mot införselsafgifl af 8 sk. skålpundet; hvarjemte Utskottet tillstyrker, den förändrade redaktion för artikeln Askar och Dosor, som bilagde taxeförslag innehåller.
I öfverensstämmelse med Herr Rosenblads motion hemställes, alt under rubriken Balsam må tilläggas den anmärkning taxeförslaget utvisar.
Under förutsättning att nu gällande förbud mot införsel af siden- och halfsi den väfnader, i enlighet med Utskottets förslag, komma att upphöra, har Utskottet, med anledning af Herrar Rosenblads och Muréns motioner, trott sig för Band: sammets-, siden- och halfsiden-, hvilka nu äro med serskilda införselsafgifter belagde, böra föreslå hänvisning till lika tullbehandling, som för väfnader af samma slag bestämmes; Äfvensom Utskottet för bomulls-, ylle- och linne-band, hvarå införselsafgiften, nu utgörande 1 R:dr, blifvit af Herr Rosenblad föreslagen lill 32 sk. och af Herr Murén till 24 sk. per skålpund, tillstyrker rubrikens förändring till band, andra slag, med införselsafgift af 40 sk. skålpundet.
Vid rubriken Barometrar har Utskottet, i enlighet med Herr Rosenblads motion, tillagt: med eller utan fodral.
Blyertspen-
Som upplyst blifvit, att Blyertspennor, andra slag, än timmermans-, nu åsatte nor' 30 sk. tull per skålpund, i allmänhet icke ega det värde, alt de utan fara för smuggling kunna vid en så hög tull bibehållas, får Utskottet, instämmande med Herrar Rosenblad och Murén, tillstyrka, Bnvillnings-Ulskoltels Betänkande, M S. 11 att införsolsafgiften å blyertspennor: alla andra slag (än timmermans-) niå nedsättas till 24 sk. skålpundet.
Blår af hampa och lin äro i gällande taxa belagde, de förre med 2 R:dr 24 sk. och de sednare med 5 R:dr införselsafgift per skeppund.
Enär linblår utgjorde ett beböfligt råämne för husslöjden och den mindre bemedlade folkklassens beklädnad, hafva Herrar Rosenblad och Murén föreslagit ned sättning i införselsafgiften derå till 2 R:dr 24 sk. skeppundet, eller lika belopp, som för hampblår nu är stadgadt; och som Utskottet funnit sig böra föreslå nedsättning i tullen å lin, pä sätt derom framdeles förmäles, samt fullkomligt delar nyssberörda af Herrar Rosenblad och Murén yttrade åsigter, hemställer Utskottet, att införselstullen å linblår må bestämmas till 2 R:dr 24 sk. skeppundet samt hamp- och lin-blår följaktligen i en rubrik samman föras.
Instämmande i Herr Rosenblads motion, tillstyrker Utskottet, att en ny rubrik Bläck, skrif- må i tulltaxan intagas och åsättas 24 sk. införselstull per kanna.
Gällande tulltaxa åtskiljer
Broderade arbeten af guld och silfver i äkta och oäkta samt stadgar för de förra 32 sk. och för de sednare 20 sk. införselstull per lod.
Med afseende å svårigheten vid tullbehandiingen att bestämma om ett arbete bör till det ena elier andra af dessa slag hänföras och enär värdet af sådana artiklar mindre berodde af ämnet, hvaraf de bestå, än af det derå nedlagda arbete, samt dessutom importen af dylika artiklar vore obetydlig, är af Herrar Rosenblad och Murén föreslaget, att sammanföra äkta och oäkta broderade arbeten af guld och silfver i en rubrik, derå Herr Rosenblad tillstyrkt 20 sk. och Herr Murén 16 sk. införselsafgift per lod.
Utskottet, som instämmer i förslaget om artiklarnes sammanförande under en rubrik, men deremot anser någon tullnedsättning för dessa artiklar icke böra medgifvas, hemställer alltså, att broderade arbeten af guld och silfver må under en rubrik beläggas med ett, nu stadgade införselsafgifter ungefärligen motsva rande, medel-belopp af 24 sk. lodet.
För andra slag broderade arbeten, hvilka nu förtullas efter värde med 33l,j procent, har Herr Murén föreslagit tullens nedsättning till 25 procent; hvaremot Herr Rosenblad tillstyrkt, att sådane arbeten matte åsättas lika tull med tyget, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent för broderadt alngods och af 50 procent för fullfärdiga broderade persedlar eller delar deraf.
Bläck.
Broderade arbeten. 12 Bevillnings-Vlskoltels Belänkande, JU 5.
Broderduk, Marle och stramalj.
Bro dermönsler.
Angelägenheten af alt i möjligaste män undvika den i tillämpningen vanskliga värdeförtullningen har herr Rosenblad serskildt vid denna artikel genom anförda exempel ådagalagt; och Utskottet tillstyrker således att herr Rosenblads omförmälda förslag må godkännas, samt redaktionen, i enlighet dermed, blifva sådan, den i hilagde taxeförslag finnes intagen.
Då broderduk af siden, som nu är med sådan duk af halfsiden i en rubrik sammanförd, endast undantagsvis inkommer, men den för begge dessa slag af stramalj stadgade införselsafgift betydligt öfverstiger den för andra kalfsidenväfnader stadgade lull, samt under sednare tiden i handeln förekomma broderduk af papper och påbörjade tapisseriarbelen, hvilka artiklar icke äro i tulltaxan upptagna, får Utskottet, i nära Öfverensstämmelse med herr Rosenblads motion, tillstyrka. att rubriken »broderduk af silke eller silke och bomull» må fördelas i tvenne, nemligen: af silke, med bibehållande af nu gällande tullsats 4 R:dr per skålpund; och af silke med tillsats af annat material, med 2 R:drs införselsafgift skålpundet; att under hufvudrubriken införes en ny rubrik: af papper, med tullsats af 5 sk. skålpundet; att tullen å påbörjade eller haltfärdiga tapisseriarbeten bestämmes till 20 procent utöfver den för duken stadgade; och slutligen att den förändrade redaktion taxeförslaget i afseende å denna artikel innehåller måtte godkännas.
Enär brodermönster, hvilka, såsom målningar, ritningar eller lilhografier, nu få tullfritt införas, syntes väl kunna draga samma tull, som för tryckt, tigureradt eller pressadt papper blefve bestämd, bar herr Rosenblad föreslagit intagande i tulltaxan af en ny rubrik brodermönster med 4 sk. införselsafgift per skålpund.
Utskottet, som hufvudsakligen instämmer i herr Rosenblads åsigt, meu för papper af nämnde slag bibehållit 5 sk. införselstull, tillstyrker, att brodermönsler må under serskild rubrik upptagas och åsättas 5 sk. tull per skålpund.
I afseende å artikeln bränvin och sprit, nu indelad i serskilda klasser efter de olika tillverkningsämnena, men för de till införsel lofgifna slag inom hvarje klass belagd med enahanda tullsatser, nemligen af 32 sk. per kanna för till och med 12 graders styrka och af 1 R:dr kannan för högre gradtal, har herr Rosenblad före - Bevillnings-Otskottets Betänkande, M 5. 13 siagit, alt »bränvin och sprit, alia slag» skulle under denna rubrik och utan åtskilnad för lägre eller högre gradtal åsättas 5 sk. 4 rst. införselstull per skålpund, ungefärligen motsvarande 28 sk. tull per kanna.
Herr Murén åter har, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts vid sistlidne riksdag allåtna och af dåvarande Bevillnings-utskott antagna förslag, tillstyrkt, att gällande lullbestämmelser för fransk konjak skulle bibehållas oförändrade, men alla andra slag bränvin och sprit under en rubrik sammanföras och beläggas med 24 sk. införselstull för kannan af till och med 8 graders styrka, och med 1 sk:s förhöjning för hvarje öfverskjutande grad.
Det skäl, som föranledde nämnde undantag för fransk konjak, var den vid aflåtandet af Kongl.
Maj:ts nådiga taxeförslag pågående underhandling med fransyska regeringen om reglering af vissa handelsförhållanden emellan Sverige och Frankrike.
Då denna underhandling numera, i följd af de inom Frankrike inträffade förändrade förhållanden, icke lärer kunna, åtminstone icke i den närmaste framtiden, bringas till sådant slut, som dermed var afsedt, samt olika tullbestämmelser för serskilda slag af bränvin och sprit sannolikt skulle vid tillämpningen medföra olägenheter af ganska väsendtlig art, har Utskottet, som funnit den i gällande taxa, efter olika tillverkningsämnen, gjorda klassifikation af bränvin och sprit numera, då införselsförbuden för vissa slag af denna artikel, enligt Utskottets åsigt, böra upphöra, hvarken vara erforderlig eller lämplig, på grund häraf, och för vinnande af tulltaxans förenkling, ansett sig böra, lika med herr Rosenblad, tillstyrka, alf, med upphäfvande af nu stadgade införselsförbud, bränvin och sprit alla slag, må under denna rubrik i tulltaxan upptagas och åsät tas gemensam införselstull.
Hu ruvida förtullningen må verkställas, såsom hittills, efter kanntal, eller, på sätt herr Rosenblad föreslagit, efter vigt, utgör en fråga, hvarom Utskottet här nedan skall vidare sig yttra; och torde emellertid vid tullsatsernas bestämmande det hittills gällande förtullningssätt lämpligast böra tjena till grund för besluten.
Härvid möter först frågan, huruvida olika gradtal bör föranleda skiljda tull satser?
I afseende härå innehåller herr Rosenblads motion, hurusom det från mönstret af danska tulltaxan hemtade förslag, att bestämma skiljaktiga tullsatser för hvarje grad, hvarmed bränvin och sprit öfverstiger 8 graders styrka, skulle medföra mycken omgång och olägenhet utan motsvarande fördel.
Årrak och rumm, skeppade färska, och medan de ännu äro i jäsningstillstånd, visade icke sällan högre gradtal, än de i sjelfva verket egde.
Stannade profvaren nätt och jemnt vid den linie, der en högre afgift skulle vidtaga, blefve ständiga tvister att förvänta; och sådane förekommo icke sällan nu, hvarvid General-tullstyrelsen mången gång funnit sig höra 14 lie vill nin g s-Uf skottets Betänkande, JYs 5. vidtaga den förmedlande åtgärden, att tillåta nedsättning i gradtalet medelst utspädning.
Vinsten af ökad tullinkomst vore dessutom så oändligt ringa, och uppvägde på intet vis de af ett sådant behandlingssätt uppkommande olägenheter; hvarföre det ansågs lämpligare att förhöja den vid sistlidne riksdag af Kongl. Maj:t föreslagna (ullsatsen 24 sk. till 28 sk. kannan, än att för olika gradtal stadga skiljda tullafgifter.
Utskottet delar fullkomligt dessa åsigler, och enär den för arrak och rutnm nu stadgade tullsats, oaktadt den i följd af tull-lindringarne utgått med vida lägre belopp än sjelfva taxan bestämmer, likväl befunnits hafva framkallat en serdeles stark och för skärgårdsbefolkningen isynnerhet högst förderflig smuggling, samt det vid sådant förhållande icke torde vara lämpligt, att, vid uppbäfvande af tull—lindringarne, lemna tullsatsen å ifrågavarande artikel oförändrad, anser Utskottet sig böra till styrka, att för bränvin och sprit, alla slag, införselsafgiften må, vid tull— lindringarnes upphörande, bestämmas till 28 sk, kannan, ulan skilnad för högre eller lägre gradtal.
Vid sistlidne riksdag väcktes bos Bevillnings-utskottet förslag om antagande af vigtförtullning för bränvin och sprit samt vin och andra spirituosa.
Ett från Norrköpings tullkammare då i ämnet afgifvet utlåtande, hvilket i nämnde Utskotts betänkande, JVs 13, finnes vid artikeln vin närmare omförmäldt, antydde den osäkerhet vid qvantitets-bestämmelsen, som vore förknippad med nu gällande förtullningssätt och rojningsmelhod; och Bevillnings-utskottet, som väl fann frågan icke vara så utredd, att Utskottet kunde till antagande föreslå det nya för lull ningssättet, men likväl ansåg samma fråga förtjena serdeles uppmärksamhet, tillstyrkte derföre Rikets Ständer, »att i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.