Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen, alltså vördsamt anhålla, att äfven för sistnämnde tjenstemän arfvode måtte anslås, beräknadt efter de allmänna grunder, som för Kanslibetjeningens vid Riksdagen arfvoden äro fastställda eller komma att fastställas.
Ridderskapet och Adelns vägnar: Jacob Hamilton.
BorgareStåndets vägnar: A. M. Brinck.
PresteStåndets vägnar: H. O. Holmström.
På Hedervärda BondeStåndets vägnar:
Anders Ericsson. I.
J. Nordström Bih. till B.
Prot. 1847 och 1848. 3 Sami. 1 Haft. i 2 Konslitutions-Utskoltets Memorial, N:o !.
Ank. till Exp. Utsk. den 3 Januari 1848 kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med uppgift u hvil ande förslag till ändring i Grundlagarne.
Det åligger Konstitulions-Utskottet, till följd af Rikets Ständers beslut på Riksdagen 1823, att, vid början af hvarje Riksdag, till Rikets Höglofl.
Ständer öfverlemna uppgitt å alla de förslag till ändringar i Grundlagarne, som, under sednaste Riksdag, blifvit antagna att hvila till slutlig behandling på den näst derefter följande:
Och får Utskottet alltså, till efterkommande häraf, vördsamt härbos insända sådan uppgift å de från nästföregående Riksdag hvilande Grundlagsändringsförslag, upprättad i enlighet med 78 §. af 1845 års Riksdags beslut och de från förra Riksdagens Konstitutions-Utskott angående dem insände Memorialer, till hvilka äfven hänvisningar äro meddelade.
För hvarje paragraf, hvari ändringar eller tillägg äro proponerade, har, enligt Uiskottets nu derom vidtagna beslut, lagtexten, till beredande af lättare öfversigt, blifvit, efter så väl dess nu gällande, som dess föreslagna nya, lydelse, fullständigt anförd.
Konstitution!- Utskottets Memorial, N:o Z.
3 Uppgift å de förslag till ändring i Grundlagar ne., som, af Rikets Ständer vid sednaste Riksdag, 1844—1845, blifvit antagne att hvila till grundlagsenlig behandling å den nu ing äng ne. I.
Mafts Nådiga Proposition af den 3o Oktober 1844» ''drande organisationen af Högsta Domstolen.
Re serin ss-Formen. §•
(Nu gällande lydelse.) Konungens Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män, hvilka fullgjort hvad Författningarne föreskrifva dem, som uti Domare-embeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet.
De kallas Justilie-Råd och utgöra Konungens Högsta Domstol. §•
Domstolen kunna ringare mål pröfvas och afgöras af Fem I7- (Föreslagne ändringar eller tillägg, utmärkte med cursiv stil.)
Domsrätt skall uppdragas minst Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män_, hvilka fullgjort hvad Författningarne föreskrifva dem, som uti Domare-einbeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet.
De kallas Juslitie-Råd och utgöra Konungens Högsta Domstol.
Deras antal kan ej ökas utöfver Tolf, med mindre Konungen och Riksens Ständer, de sistnämnde i den ordning . sorn för anslagsfrågors afgörande finnes stadgad, sådant besluta, i ändamål att Högsta.
Domstolens ledamöter må kunna tjenstgör a på af delningar. 22.
Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål pröfvas och afgöras af Fern 4 Konstitutions-Utskottets Memorial, N!o 2. ledamöter, så ock af Fyra, der alla ledamöter, så ock af Fyra, der alla fyra äro om slutet ense.
Öfver vig- fyra äro om slutet ense.
Öfver vigtigare saker skola minst Sju döma.
Ej tigare saker skola minst
Ej må flera än Atta ledamöter på en gång må flera än Åtta ledamöter på en gång tjenstgörande vara. i pröfningen af något mål deltaga. §. 24.
Uti Konungens Nedre Justitie- De ärenden hvilka tillhöra HögRevision skola Justitie-Ärendena bere- sta Domstolens handläggning } skola das till föredragning och afgörande i beredas och uti Högsta Domstolen föHögsta Domstolen. redragas, på sätt härom i Allmänna Lagen för ordnas, eller serskildt stadgas.
Hänvisningar:
Bihanget till samtlige Riks-Ståndens Protokoll, lil.
Samlingen, Const.
Memorial N:o 19, 25.
Ridd. och Adelns Protokoll. B.
V. pagg. 638, 6S2, 700; VII. 829, 331, 335.
Protokoll B.
VL pagg. 398; VII. 65; VIII. 363; IX. 9. Borgare-St.
Protokoll. B. III. pagg. 287, 685.
Bonde-St.
Protokoll. B. VI. pägg. 484, 587; VII. 79—90; VIII. 25o, 2.
Maj.ts Nådiga Proposition af den 3o Oktober 1844 {N:o 66) om Departements-Chefs-Embetets förvaltning genom tillförordnad Föredragande j, då Embetet är ledigt eller ordinarie Departements-Chef är hindrad att det utöfva j samt om Regerings - Konstitutiom-Vttkottels Memorial, IV:o t. b ärendenas fördelningj beredning och föredragning, när Konungen går i fält eller befinner sig på resor.
Regerings-Formen. §■ Af Stals-Rådets ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, lör Justi tie-Departementet; Stats-Ministern för Utrikes ärendena, för Utrikes Departementet; En Chef och föredragande StatsRåd, för Landtförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen; En för Sjöförsvarsdepartementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottan; En för Civildepartementet; En för Finans Departementet; samt En för Eclesiastik-Depar temen tet.
Den närmare fördelning af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord stadga.
Departement böra minst Två hafva förvaltat Givil-Beställning, 6.
Af Stats-Rådets ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, för Justitie-Departementet; Stats-Ministern för Utrikes ärendena, för Utrikes Departementet; En Chef och föredragande StatsRåd, för Landsförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Arméen; En för Sjöförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottan; En för Civil-Departementet; En för Finans-Departementet; samt En för Ecclesiastik-Departementet.
Departement böra minst Två hafva förvaltat Givil-Beställning.
Är Departements - Chefs - Embete ledigt, eller är giltigt hinder för Departements-Chef att Embetet utöfva, må dertill för ordnas någon annan af 6 Konstitutions- Utskottets Memorial, A’: o Z.
Stats- Rådets Ledamöter.
Förekommer hinder häremot_, i afseende på Rådgifvarebefattningen i Commandomål för Arméen eller Flottan, må annan Svensk Man, med de egenskaper 4 <§• omförmäler, dertill serskildt förordnas. §•
Commandomål, hvarmed förstås sådana, som Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmakten till Lands och Sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen, då Han Sjelf förer Riks-Styrelsen, afgöra i närvaro af den bland Krigs-Departementens Chefer, till hvars Departement ärendet hörer.
Honom åligge, vid ansvar, att, då dessa mål beredas, sin mening yttra öfver de företag Konungen besluter, samt att, då hans mening icke med Konungens beslut öfverensstämmer, föra sina yttrade betänkligheter och råd till ett protokoll, hvars riktighet Konungen medelst
Finner nämnde Embetsman dessa fi retas; vara afen vådlig riktning eller omfattning, eller grundade på ovissa eller otillräckliga medel att dem utföra, tillstyrke han jemväl, att Konungen ville kalla, till ett Krigs-Råd deröfver, t vänne eller flere af de närvarande högre militära Embetsman; Konungen dock obetaget, att å denna tillstyrkan och , der den bifalles, å Krigs-Rådets till proto - 15.
Commandomål, hvarmed förstås sådana, som Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmakten till Lands och Sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen, då Han Sjelf förer Riks-Stvrelsen, afgöra i närvaro af den Rådgifvare för Commando-mål, till hvars föredragning ärendet, enligt 6 §., hörer.
Honom åligge, vid ansvar, att, då dessa mål beredas, sin mening yttra öfver de företag Konungen besluter, samt att, då hans mening icke med Konungens beslut öfverensstäinmer, föra sina yttrade betänkligheter och råd till ett protokoll, hvars riktighet Konungen medelst
Finner nämnde Embetsman dessa företag vara af en vådlig riktning eller omfattning, eller grundade på ovissa eller otillräckliga medel att dem utföra, tillstyrke han jemväl, att Konungen ville kalla, till ett Krigs-Råd deröfver, tvänne eller flere af de närvarande högre militära Embetsmän; Konungen dock obetaget, att å denna tillstyrkan och, der den bifalles, å Krigs-Rådets Komtitutions-Vtskottets Memorial, N:o 2. 7 koll anförda tankar göra det afseende, till protokoll anförda tankar göra det Honom godt synes. afseende, Honom godt synes. §. 43.
Går Konungen i fält, eller lill Går Konungen i fält, eller reser aflägsnare inrikes orter, eller till Ko- till aflägsnare inrikes orter, eller till nungariket Norrige reser, förordne Tre Konungariket Norrige, förordne en ReLedamöter af Stats-Rådet, under den gering att föra Styrelsen i de mål, Ordförande, som Han, antingen ibland Konungen bestämmer.
Denna RegePrinsar af Sitt Hus eller ibland
Stats- ring skall utgöras afen Ordförande, Rådets Ledamöter, serskildt nämner, hvartill Konungen utser en Prins att föra Regeringen i de mål, Konun- af Sitt Hus , eller en Stats-Räds-legen föreskrifver.
Med de mål, Ko- damot, samt af Tre Ledamöter utaf nungen då Sjelf afgör, förhålles på det Stats-Rådet.
Om Departements-Chefssätt, som 8 § stadgar. befattningarnes fördelning ibland de Stats-Rådets Ledamöter, som i Regeringen deltaga, samt om ärendenas beredning, föredragning och expedierande genom serskildt tillförordnade Föredragande _, meddele Konungen föreskrift i den Instruktion, somför Regeringen vid hvarje tillfälle utfärdas.
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 §. stadgar:
Konungen dock obetaget att fördela föredragningen af dessa mål emellan de Ledamöter af Stats-Rådet, hvilka Konungen åtfölja, eller ock, der sä nödigt finnes, annan Svensk Man med de egenskaper, som 4 $ om förmäler, till Föredragande serskildt förordna. 8 Eonttitutiom-Vtskotteti Memorial, N:o Z.
Bihanget, lil. Sami., Konst.-Utsk. Mern.
Prot. B. VI. 187, 554; VII. 325.
Prot. B. VII. 99, 23o: IX. 26. Borgare-Stånd.
Protokoll. B. III. 467. Bonde-St.
Prot. B. VII. 180, 545—556. 3.
Maj:ts Nådiga Proposition af den 10 Oktober 1844 CN:° 65 J, om ansvar för eftertryckande af skrifter, till hvilka andra Staters undersåter äga förlagsrätt.
S- I. t Mom. 9. 9:0 Hvarje skrift vare Författarens 9:0 Hvarje skrift vare Författarens eller hans rätts lagliga innehafvares eller hans rätts lagliga innehafvares egendom.
Men så framt Författarens egendom.
Men så framt
Författarens arfvingar eller rätfcsinnehafvare icke arfvingar eller rättsinnehafvare icke inom Tjugu år från hans död utgif- inom Tjugu år från hans död utgifningsrättigheten begagnat, äfvensom i ningsrättigheten begagnat, äfvensom i händelse ett sådant begagnande icke händelse ett sådant begagnande icke al dem inom hvart Tjugonde år för- af dem inom hvart Tjugonde år förnyas - Konstilutions-Vtskottets Memorial, iV:o 2. 9 nyas, stånde hvar och en öppet att författarens efterlemnade Skrifter af trycket utgifva.
Hvilken som eljest Skrift trycker eller eflertrycker, utan Författarens eller hans Rältsinnehafvares skriftliga tillstånd, miste upplagan, eller böle dess fulla värde, ägarens ensak.
Lag samma vare, om någon trycker eller eftertrycker den öfversättning af Utländsk Skrift, som annan man utarbetat, eller låter sin öfversättning för annans anses; men ej må Öfversättarens ägande rätt till sitt arbete förhindra någon, att en annan öfversättning af samma Skrift utgifva.
Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter häfver ej brutit emot Författares äganderätt, då han i dem insända anonyma Skrifter utgifver.
H vilken som å en Skrift bedrägligt titelblad eller orätt författare- eiler utgifvarenamn utsätter, straffes enligt Missgernings-Balkens 8 Kapitel.
Diktadtnamn, hvarmed ingen verklig person utmärkes, vare ej förbudet alt på titelbladet utsätta, då Auktors rätta namnsedel lemnad är.
Uppsatser, hemtade ur Dagblad, anses icke såsom eftertryckta, då de i andra Dagblad införas, så vida det tillika uppgifves, ifrån hvilket Dagblad uppsatsen är hemtad.
Bih. till Sik.
Prof. 1847 & 1848. 3 nyås, stånde hvar och en öppet att Författarens efterlemnade Skrifter af trycket utgifva.
Hvilken som eljest Skrift trycker eller efter trycker, utan Författarens eller hans rättsinnehafvares skriftliga tillstånd, miste upplagan, eller bote dess fulla värde, ägarens ensak.
Hvilken, som å en Skrift bedrägligt titelblad eller orätt författare- eller utgifvarenamn utsätter, straffes enligt Missgernings-Balkens 8 Kapitel.
Diktadt namn, hvarmed ingen verklig person utmärkes, vare ej förbudet att på titelbladetjutsätta, då Auktors rätta namnsedel lemnad är.
Uppsatser, hemtade ur Dagblad, anses icke såsom eftertryckla, då de i andra Dagblad införas, såvida det tillika uppgifves, ifrån hvilket Dagblad uppsatsen är hemtad.
Vid samma ansvar, som här ofvan for eftertryck af Skrift _, utan Författarens eller hans rättsinnehafSaml.
1 Haft. 2 10 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2. vares skriftliga tillstånd, blifvit stadgadt , vare ock förbjudet att, utan erhållen sådan tillåtelse, trycka eller eftertrycka Skrift, dertill andra Staters undersåtare ega förlagsrätt, sä vida i dessa Stater Svenske undersåtares förlagsrätt enahanda skydd genom lag åtnjuter.
III Sami.
Prot. B. VI. 188 554; VII, 3a5.
Presle-St.
Prot. B. VII. ioo, a3i; IX. 26. Borgare-St.
Prot. B. III. 467.
Prot. B. VII. 180, 556 —56o. 4:0 Förslag , väckt i Constitutions-Ut skottet angående ändring i Riksdags-Ordningens 14 och 22 vidkommande representations-rättighetenför Fahlu Bergslag, och en mera systematisk uppställning af åtskilliga momenter i 14 <$“• Riksdags-Ordningen. §. 14. 1:0 Hufvudstaden Stockholm väl- 1. morn. oförändradt. je Tio Riksdagsmän, hvarf Tre Magistratspersoner, Två Grosshandlare, En Fabrikör, En Minuthandlare och Tre af Embeten och Handtverkerier.
Valen förrättes af Femtio Elektorer, utsedde ibland Borgerskapel, efter lika klas - Konstitutions-Utskottets Memorial, ti;o 2. 11 sifikation, som Stadens Femtio Äldste.
Desse Elektorer välje hvar för sig Riksdagsmän inom sin Klassmen alle samfäldt Fullmäktige af Magistraten.
För att blifva Elektor af Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm, fordras, att hafva varit trenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst Tjugu Riksdaler, en Fabrikör elr ler Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handt verkare Fem Riksdaler till Staden i årliga utskylder. 2:0
De öfriga Rikets Städer äge att sända Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner, och Fahlu Bergslag af Fjerdepartsägare, som tillika äro brukande Bergsmän. 3:o Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga\ valsätt, deruti likväl ändring kan äga rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade Innevånare, eller ock en eller flere Klasser 2:0
De öfriga Rikets Städer äge jemväl att sända, Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner.
Götheborg sände Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första Klassen hvardera T vå, de af Andra Klassen , med rätt att ställa Två, hvardera minst En, samt Städerna af Tredje Klassen hvardera En Fullmäktig., Städerna af de öfriga Klasserna äga att sända hvardera En Fullmäktig, dock med rättighet att förena sig., T vå högst
Tre, om en person, hvilken likväl mäste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer_, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Riksdags-fullmäktig för Stad af Tredje
Klassen må jemväl kunna tillika emottaga fullmakt forén annan Stad af lägre Klass. 3:o Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt,, deruti likväl ändring kan äga rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade Innevånare, eller ock en eller flere Klasser 12 Konstitutions-Utskottets Memorial, N'.o 2.
Liand dem, hos Konungen anhålla om fastställande af en ny Valordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och icke af Elektorer, heräknes rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt, för Fahlu Bergslag, efter Fjerdeparts Grufvedelarne.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedde Elektorer, må Riksdags-Fullmäktig icke kallas. 4:o Götheborg sände Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första Klas ö 7 sen hvardera Två; de af Andra Klassen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En, samt Städerna af Tredje Klassen, äfvensom Fahlu Bergslag, hvardera En Fullmäktig.
Städerna af de öfriga Klasserna äga att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig, Två högst
Tre, om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Riksdagsfullmäktig för Stad af Tredje Klassen må jemväl kunna tillika emottaga Fullmakt för en annan Stad af lägre Klass. 5:o Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke, minst Tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i Staden, ej hel - bland dem, hos Konungen anhålla om fastställande af en ny valordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och icke af Elektorer, beräknes rösterna efter; hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedde Elektorer, må Riksdagsman icke kallas. 4:o Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke, minst Tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i Staden; och beräknas denna tid från Tjenste- eller Borgare-edens afläggande. 5:o Fjerdepartsägare i Fahlu Bergslag äge att inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmäktig, som icke till annat Riksstånd hörer och ej någon beställning Kontsilutions-Utskottets Memorial.
N:o 2. 13 ler för Fahlu Bergslag någon, som icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman; och beräknas denna tid, för Magistratsperson och Borgare, från Tjenste- eller Borgare-edens afläggande, samt för Bergsman, från den dag, då han, genom Grufve-Rättens beslut, blifvit till Bergsbruks idkande berättigad. 1 6:o Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar, till förädling af Mineral-rikets produkter, att, inom sig, till Borgare-Ståndet utse Fem Fullmäktige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18 §., alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna representations-rält, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jerntillverkningen, efter det för Hammarskattsjernet årligen bestämda pris, och, för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet , efter det i Hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan summan i Rikets tjenst innehafver.
Valet verkställes på öfligt sätt, inför Magistraten i Fahlun, och rösterne beräknas efter Fjerdeparts-grufvedelarne.
Ingen vare härvid, valbar, som icke i nämnde Bergslag varit Fjerdepartsägare minst
Tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst. 6. mom. oförändradt. 14 Konstitutions- Utskottets Memorial N,:o, alla tillverkningarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en Fullmäktig, fördeles Bergsbruken i Fem valdistrikt, afpassade efter orternas lägen, och så, att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundad t, mot en Fullmäktig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt Annas.
Valen skola ske inför den Magistrat inom valdistriktet, som Styrelsen öfver Bergverken, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, och å den dag, som för hvarje valdistrikt, af samma Styrelse, härtill utsättes och, genom dess försorg, inom distriktet allmänneligen kungöres; Börande Styrelsen, tidigt före valet, låta tillställa den inom hvarje distrikt valförrättande Magistraten behörig längd öfver alla inom distriktet valberättigade.samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler, efter tillverkningsvärdet:
Och må ingen å denna längd upptagas* som icke, minst tre år före den dag, då Riksens Ständer, enligt Riksdagskallelsen, skola sammanträda, varit Bruksägare i Riket, eller der idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-rikets produkter.
De väljande, som, genom förenämnde Kungörelse, till valförrättningen kallas, afgifve sina röster, efter Riksdaler-talet af deras tillverkningssummor, antingen personligen, eller medelst befullmäktigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, Éonstitutions-Utskottets Memorial, N:o 2. 15 som i 71 §. stadgas:
En i distriktets vallängd uppförd persoh, hvadan ock denna längd bör, före valet, till de väljandes efterrättelse uppläsas. §•
Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: ”Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i . . .
. skall hållas och tager sin början den befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi): (för Borgare-Ståndet ifrån N. N.
Stad, eller ifrån Bergsbruken inom N. N. valdistrikt): (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N. uti N. N.
Härad af N. N. Län) att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid lian ovillkorligen förpligtas, att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regerings-Form af den 6 Juni 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.”
Fullmakterna underskrifvas: Preste Ståndets för Stiften och Universiteten, af vederbörande Consistorier, och för Vetenskaps-Akademien af dess Preses; Borgare-Ståndets, för -Städerna, af Magistraten och Äldste, för Bergsbruken, af valförrättande ^Magistraten inom hvarje distrikt, och för Fahlu Bergslag, af Grufve-Rätten och Bergslagens 22.
. skall hållas och tager sin början den befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi): (för BorgareSlåndet ifrån N. N. Stad, eller ifrån Bergsbruken inom N. N. valdistrikt): för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N. uti N. N. Härad af N. N. Län) att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovillkorligen förpligtas, att ställa sig tili efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regerings-Form af den 6 Juni 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.”
Fullmakterna underskrifvas: Preste-Ståndets, för Stiften och Universiteten, af vederbörande Consistorier, och för VetenskapsAkademien af dess Preses; BorgareStåndets, för Städerna, af Magistraten och Äldste, och för Beigsbruken, af valförrättande Magistraten; samt för Bonde-Ståndet af Valförrättaren; börande tillika, för sistnämnde Stånd, 16 Konstitutions-Utskottets Memorial, TV: o 2.
Deputerade; samt för Bonde-Ståndet Val-Protokollet, af Elektorerna underaf Valförrättaren; börande tillika, för tecknadt, medfölja samt, efter fullänsistnämnda Stånd, Val-Protokollet, af dad granskning af Fullmakterna, till Elektorerna undertecknadt, medfölja den valde återställas; och vare Valsamt, efter fulländad granskning af förrättaren skyldig, att Val-Protokollet, Fullmakterna, till den valde återstäl- före sin afresa från förrättningsstället, las; och vare Valförrättaren skyldig, utlemna, att Val-Protokollet, före sin afresa från förrättningsstället, utlemna.
Prot. B. VII. 435, 446. Preste-St.
Prot. B. IX. 128, 179. Borgare-St.
Prot. B. IV. 58. Bonde-St.
Prot. B. VIII. 399, 451. 5:o s Förslagj väckt i Constitutions-Utskottetj om uteslutande ur 11 §.
Riksdags-Ordningen af stadgandet, att valförrättare vid Riksdagsmannaval skall vara af ofrälse stånd.