Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaså ega kronofogdarne och landskontoren att, för uppbörden och redovisningen af arfs- och testaments-bevillningen, tillgodonjuta de serskilda arfvoden, som uti Kongl.
Kungörelsen den 11 December 1811 blifvit bestämda. § 2.
I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stämpelafgifter, som för tidningar och spelkort skola erläggas, komma härom utfärdade författningar att tjena till efterrättelse; börande kostnaden för den i riksgäldskontoret skeende tidnings- och kortstämpling af detta verks medel bestridas; och må vedergällningen för denna stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp eller efter samma beräkningsgrund, som hittills.
Likaledes böra de stampar, som vid den i orterne förefallande tidnings- och kortstämpling måste begagnas, på riksgäldskontorets bekostnad anskaffas.
Men för öfrigt skall kostnaden för sistnämnde stämpling, med det i författningarne bestämda belopp, utaf de influtne stämpelmedlen godtgöras.
Ståls-Utskottets Memorial, N:o 295. 7 § 3.
Öfver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgäldskontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorten levereras, författas vid landskontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till riksgäldskontoret inom den tid, författningarne stadga; uti hvilka räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas.
Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som serskildt är bestämd. % 4.
I början af hvarje månad insändas från landtränlerierna till riksgäldskontoret Förslag öfver de, under nästföregångne månad, för nämnde kontors räkning, influtna medel, hvilka förslag ovillkorligen böra vara af landskontoren till riktigheten bestyrkta. § 5.
De till riksgäldskontorets disposition uti landtränterierna influtna uppbörds- och anmärknings- m. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbart till riksgäldskontoret; egande landträntmästarne att, under de vilkor och förbehåll, författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna aiföra dem tillkommande remisslage för de penninge-remisser, sorn från landtränterierne till riksgäldskontoret expedieras. § 6.
För de medel, som, till följd af Kongl. Kammar-rättens Öfver-revisions-departeinents anmärkningar eller vederbörande Advokatfiskals-embetens åtgärder, för riksgäldskontorets räkning inflyta, godtgör riksgäldskontoret, efter behöriga reqvisitioner, de i författningarne stadgade observations- och indrifnings art voden. § 7- Med iakttagande af hvad Rikets nu församlade Ständer, jemlikt Statsutskottets den 4 sistlidne
April tili fullmäktige aflåtna skrifvelse, beslutat och förordnat, i afseende på räkenskapsföringen vid riksgäldskontoret, äfvensom s Slats-Utsk»ltets Memorial, JT.o 295. hvad härom för öfrigt är stadgadt, uppgöres och afslutas för hvarje år en serskild hufmdbok öfver nämnde verks samtlige tillgångar och skulder; hvilken hufvudbok, inom den 1 Juli året efter det, för hvilken den är uppgjord, bör vara afslutad och renskrifven samt före den Irsta derpiföljande Oktober behörigen granskad. § 8.
Under loppet af Juni månad hvarje år, böra, till upplysning för allmänheten om riksgälds-kontoreis ställning, serskilda, elter det härmed afsedda ändamålet lämpade, Utdrag af detta Verks rak nskaper för det nästföregångna året genom trycket offentliggöras och jemte allmänna tidningar!!*1 utdelas. § 9.
I April månad hvarje år, upprättas uti riksgälds kontoret en ordentlig liqvid med stats-verket för det sistförflutna året.
Af denna liqvid meddelas Kongl, stats-kontoret tvenne exemplar, hvaraf det ena, derå fullmäktige tecknat sitt godkännande, bör derstädes qvarstanna, srint det andra, sedan det blifvit försedt med anteckning om liqvidens godkännande af Kongl, statskontoret, bör till riksgälds-kontoret återställas, för att, såsom verifikation, dess hufvudbok biläggas. 5 10.
Då riksgälds-kontorets hufvudbok, inom den i § stadgade tid, blifvit vederbörligen afsluiad och i fuliändadt skick till kommissariatet aflemnad, utbetalas det för hufvudbokens upprättande och afslutande, från längta tid tillbaka, bestämda serskilda arfvode af tvåhundra riksdaler. § 11.
Likasom hittills, må äfven hädanefter årliga ar frodén, till ett sammanräknadt belopp af tvåhundra riksdaler, tilldelas vederbörande tjenstemän ali Rikets Ständers bank samt Kongl, post-kontoret i Stockholm.
Angående Stats-UtikoUets Memorial, N:o 295. 9 Angående Götha kanalbolags och Malmö f. d.
Diskonters utredning. § 12.
Den återstående utredningen af Götha kanalbolags och Malmö f. d- Diskonter besörjes, på samma sätt sorn hittills, af fullmäktige i riksgäldskontoret intill slutet af innevarande år, hvarefter denna utredning kommer att upphöra, dock med fullmäktige förbehållen rätt att, i händelse fullmäktige finna sådant med det allmännas fördel öfverensstämmande, äfven efter detta års slut vidtaga ytterligare, af omständigheterne påkallade, indrifningsåtgärder i afseende på en eller annan af nämnde diskonters då ännu utestående fordringar. § 13.
Intilldess diskont-utredningen upphör, föras för hvardera diskonten serskilda, med hittills begagnadt bokföringssätt öfverensstämmande, räkenskaper, hvilkas granskning verkställes i riksgäldskontorets revisionskontor.
Likaledes böra jemväl hädanefter serskilda protokoller föras öfver de hos fullmäktige förekommande ärender, som röra utredningen af ifrågavarande TI diskonter. § 14.
Befattningen med utsökandet och indrifningen af diskonternas ännu återstående fordringar samt utförandet af dessa inrättningar rörande rättegångar bör fortfarande uppdragas åt någon skicklig och pålitlig person, hvilken deremot åtnjuter vissa, af fullmäktige bestämda, procent å de medel, som af honom indrifvas och behörigen redovisas, så att fordringarnes indrifning och rättegångarnes utförande icke komma att för diskontutredningen medföra andra kostnader och utgifter, än nyssberörde indrifningsprocent; börande fullmäktige likväl härvid förbehålla sig att, utan hinder af ombudets rätt till indrifningsprocentens åtnjutande, låta, för längre eller kortare tid, inställa exekutiva åtgärder, samt uppgöra och afsluta ackordsliqvider med vederbörande gäldenärer. § 15.
Likasom hittills, ega fullmäktige äfven framgent att till pröfning och slutligt afgörande företaga inkommande ackordsanbud, i afseende å liqvide— Jtih. lill R.
4 Sami, 1 Afd. 2 Band. 52 Haft. 2 10 Ståls-Utskottets Memorial, N:o 296. randet af diskonternas fordringar, medelst något visst belopps erläggande, äfvensom ait för sålunda liquiderade fordringar meddela gäldenärerne bevis örn frihet från allt vidare kraf; ankommande på fullmäktige att, utom de fordringsposter, hvilkas afförande ur räkenskaperne Rikets Ständer vid denna riksdag beviljat, jemväl låta afskrifva derefter återstående fordringar, enär utrönt oell, så vidt möjligt är, styrkt blifvit, att icke den ringaste tillgång för desammas godtgörande till större eller mindre del finnes att påräkna. § 16- Vid förefallande ytterligare liquider, beräknas räntan k diskonternas fordringar elter samma grunder, som vid ränteberäkningen för Rikets Ständers banks allmänna diskontlån skola iakttagas. § 17. Till Rikets Ständers näst sammanträdande revisorer böra fullmäktige afgifva serskild berättelse, angående diskont-utredningens fortgång under den, efter sednaste statsrevision, förflutna lid, samt om livad för öfrigt vid utredningens afslutande förekommit, och bör jemväl diskont-ombudet, derest hans befattning då ännu fortfar, vid nästa revisions början aflemna sin berättelse för samma tid.
Ank. till Exp. Utsk. den 31 Juli, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till aflönings- och pensions stater vid Riksgäldskontoret.
( Rgs. Afd.)
Till Rikets Ständers granskning och fastställelse får Stats-utskoftet härmedelst öfverlemma förslag till l:o ordinarie aflöningsstat för riksgäldskontorets embets- och tjenstemän samt vaktbefjening; 2:o interims-aflöningsstat för nämnde kontor; Stals-Vtskoltets Memorial, N:o 296. it 3:o expektansstat vid riksgäldskontoret; 4:o pensionsstat vid samma verk och 5:o f. d.
General-assistans-kontorets expektansstat; hvarjemte Utskottet får upplysa: att Rikets nu församlade Sländers beslut, genom bifallandet af Utskottets utlåtande N:o 274, angående bokhållarne vid riksgäldskontoret tillerkänd löneförhöjning, äfvensom derigenom beviljade arfvoden för kammar- och husdrängarne vid detta verk, blifvit iakttaget vid uppgörandet af förslaget tiil ordinarie aflöningsstaten; att det på hittills gällande interimsstat upptagna arfvode för bestridandet af kanslist-göromålen vid fullmäktiges expedition bibehållits å samma stat, under förutsättning af Rikets Ständers bitail till Fullmäktiges gjorde och i Utskottets- memoria!
N:o 293 tillstyrkta hemställan om detta arfvodes fortfarande intill nästa riksdags slut; att de pensioner, som, enligt Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut, blifvit tillerkända kamererare!) N- F.
Öhman och kammardrängen J.
Broman samt revisorn A.
Kuhlaus enka uppförts å riksgäldskontorets pensionsstat (^Ståts-utskottets Uti.
N:is 78 och 87 j); att vid uppgörandet af f. d.
General-assistans-kontorets expektansstat, hvilken först efter nästa års ingång kommer att tillämpas, ersättningen för den under lönerne inbegripna spannmål blifvit beräknad enligt det spanmålspris af 8 r:dr tunnan, som vid nuvarande riksdag blifvit bestämdt för de tjenstemän, hvilka före år 1841 tillträdt sine nu innehafvande löner; samt att den af 1844 och 1845 års
Ständer fastställde pensionsstat vid sistnämnde kontor, sedan derå uppförde personer med döden afgått, numera upphört att vara gällande.
Vid jemförelse mellan nu ifrågavarande och enahanda vid sistförflat— na riksdag upprättade stater, befinnes, att den nya aflöningsstaten vid riksgäldskontoret öfverstiger hittills gällande aflöningsstat med r:dr 320: — — samt att den nu föreslagna pensionsstaten likaledes öfverstiger förra staten med „ 180: — — hvaremot den nya interims-aflönings-staten visar en minskning af „ 720: — — äfvensom f. d.
General-assistans-kontorets expektansstat minskats med „ 1,063: 25. — »Stockholm den 31 Juli 1848. 12 Stalt-U iskel tels Memorial, N:o 295.
Aflöning sstat för Rikets Ständers Riksgäldskontors Embets- och Tjenstemän samt Vakt betjening.
Lön. Arfvode.
Rdr sk.
Rdr sk. r- Rdr sk. r- 1 Sekreterare hos Fullmäktige 2,000 — — — — 2,000 — — 1 Registrator och Arkivarie 1,200 — — — — 1,200 — — 1 Ombudsman 700 — — 100 — — 800 — — 3 Kommissarier, hvardera 2,000 rdr ....
6,000 — — — — 6.000 — — 1 Notarie hos Kommissariatet 700 — — —— — — 700 — — 1 Kanslist hos d:o 400 — — 100 — — 500 — — 1 Kassabokhållare . . 800 — — 100 — — 900 — — 1 Kamrerare i Bokslutskontoret 1,200 — — 200 — — 1,400 — — 1 Bokhållare i d:o 800 — — — — 800 — — 1 Kammarskrifvare i d:o 400 — — 100 — — 500 — — 1 Kamrerare i Revisions-kontoret 1,200 — — — 1,200 — — 1 Kontorskrifvare 400 — — — — 400 — - 1 Vaktmästare 400 — — — — 400 — — 3 Kammardrängar, hvardera lön 300 Rdr . . . arfvode 20 « ... ■ • 900 — — 60 — — 960 — — 2 Husdrängar, dito lön 220 «... arfvode 30 « . . .
Lönen för Notarien hos Kommissa- riatet kommer icke att utgå förr, än efter nuvaran- de Referendariens afgång.
’ 440 60 500 Summa R:dr 17,540 - — 720 - 18,260 - Slats-Vtskoltctt Memorial, N:o 295. 13 Interims-aflöning sstat får Rikets Ständers Riksgäldskontor.
R:dr sk. rst. 1 Referendarie, lön •
Denna lön utgår endast under nuvarande innehafvarens tjenstetid. 1,080 — — Här upptages äfven:
Arfvode för bestridandet af de renskrifnings- m. fl. göromål, som tillfö- rene ålegat den vid Fullmäktiges Expedition anställde Kanslist, .... utgår intill slutet af nästa riksdag. 500 — — Summa R:dr ^ 1,580 -i — Expektansstat vid.
Rikets Ständers Riksgäldskontor.
R:itr sk. rst.
Förre Faktorn vid Riksgäldskontorets Sedeltryckeri Samuel Rumstedt, med skyldighet att, derest någon lämplig befattning vid Riksgäldskontoret ho- nom uppdrages, densamma bestrida, 200 Summa R:dr 200 14 Stats-Vtskotlets Memorial, N:o 296.
Pensions-stat vid Rikets Ständers Riksgäldskontor.
Framlidne Ilof-Jägmästaren, Friherre Gripenstjernas efterlemnade dotter, Ma- R:dr sk. rst riana C.
Gripenstjerna 166 32 — förre Kontorskrifvaren F.
Sandahl 100 — — aflidne Notarien vid Riksgäldskontoret Fr.
Bergmans omyndiga barn . . . 150 — — aflidne Kamreraren vid Riksgäldskontoret L. M.
Lundvalls omyndiga barn aflidne t. f.
Kommissarien vid Riksgäldskontorets Kreditsedelverk, Öfver-Krigs- kommissarien Fr.
Lindstedts trenne oförsörjda döttrar, Thilda Carolina, 150 Ebba Maria och Siri Aurora Lindstedt, hvardera 50 r:dr, 150 — - aflidne Kommissarien D. Eks enka, Gabriella Ström, 250 — —* förre Bokhållaren Johan Erik Lindberg 440 21 - förre Bokhållaren Carl August Tingberg aflidne Kassören J. Zengerleins enka, Anna Catharina Hedbom, och hennes 700 oförsörjda barn 150 — — förre Kamreraren i Bokslutsköntoret Nils Fredrik Öhman 1,200 — — förre Kammardrängen Johan Broman 300 — — aflidne Revisorn A. L.
Kuhlaus enka, Anna Chrislina Gauman, Anmärkning:
Ofvanstående pensioner indragas vid innehafvarnes frånfälle, och äfven dessförinnan, så vida de för pensionernas utgående stadgade vilkor upphöra. 30 Summa R:dr 3,787 5 - Stals-Uiskottels Memorial, N:o 296. 15 F. d Gener al-assistuns-kont orets Expektan sstat.
Under lön beräknad spanmål Lön.
Uppbördskamreraren A. Nicodemi 66 831 — — Revisorn J. F. Gråberg 44 554 — — Vaktmästaren A.
Dannström 22 281 — — P. N. Wessling 22 281 — — J. E. Norström 22 281 — — Kammardrängen E.
Lindström 16 203 — — P.
Blomberg
Skulle någon af desse personer vinna befordran till lön vid Riksgäldskontoret eller annat Verk, minskas den för honom här uppförda expektanslön med ett deremot svarande belopp, samt indrages helt och hållet, derest den annorstädes erhållna lönen uppgår till lika belopp med expek- tanslönen eller densamma öfverstiger. 16 203 Summa 208 2634 - - Förestående
Fem stater, nemligen:
Ordinarie aflöningsstaten för Riksgäldskontoret, upptagande en summa af r:dr 18,260: — Interims-aflöningsstaten för Dito « 1,580: -r- Expektansstaten vid Dito « 200: — Pensionsstaten vid Dito « 3,787: 5. F. d. General-assistans-kontorets Expektansstat « 2,634: - uppgjorda och fastställda vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 1848.
STOCKHOLM, ▼. dalman, 1848. ■■■ ■■ ' ■ ■■ . . - -■ — - -— Sfälis-Utskoltets Utlåtande^ N;o 297.
1 N:o 297.
Anie. till Exp. Utslc. den 3 Aug,, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af gjord framställning. angående förvaltningen och värden af Kongl, lust-slotten Drottningholm och Svartsjö. (I. A.J
Uti ett hos Hederv.
Bonde-ståndet afgifvet och af bemälde Riks-slånd till Stats-utskottet remitteradt memorial har riksdagsfullmäktige!!
Erik Carlsson från Stöckholms län hemställt, att då, ehuruväl å riks-statens Irsta hufvud-titel fortfarande blifvit uppfördt en anslag af 16,000 r:dr till bestridande af kostnaderne för reparationer och underhåll af Drottningholms och Svartsjö Kongl, lust-slott, sådant oaktadt, det sednare i hög grad vanvårdades, Rikets Ständer måtte, efter erhållen kännedom derom, huru ifrågavarande anslagssumma blifvit hittills använd samt fotdelad emellan berörde begge lustslott, meddela de föreskrifter, som i afseende på lust-slottens underhåll och vård kunde anses nödiga.
För att framhålla det vanvårdade skick, hvaruti Svartsjö slott och park skall befinna sig, har motionären anfört, att, oaktadt slottet för 3 ä 4 år sedan utvändigt reparerades, såge det redan förfallet och bofälligt ut.
Uti alla rummen vore väggarne blottade på sina förut dyrbara tapeter samt kakelugnarna och taken sönderspruckna och förstörda.
Den förut så vackra parken omkring slottet vore ock i högsta grad vanskött och på de ställen deraf, som varit till odling användbara, verkställdes numera för kainererarens på stället räkning utsäde af korn eller hafra.
Uti slottets rum förvarades ofta årets gröda af säd, hö, potatis och trädgårdsfrukter och understundom verkställdes derstädes aftröskning utaf den från parken inbergade säd.
Ehuru Utskottet icke är i tillfälle att vitsorda tillförlitligheten af de uppgifter, motionären sålunda meddelat, angående Svartsjö Kongl, lust-slott, har Utskottet likväl icke anledning att betvifla uppgifternes riktighet, synnerligast hvad parken beträffar; hvadan Utskottet anser icke olämpligt, att Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet varder fästad på det anmärkte förhål liih. till R.
Sl. Prot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 53 Häft. 1 2 Stats-Utskolteti Utlåtande, N:o 297. landet, då Utskottet är öfvertygadt, att Kongl.
Maj:t vid en möjligen snart blifvande ny utarrendering i nåder låter tillse, att bland arrendevilkoren intages skyldighet för arrendatorn att vårda slottets park med tillhöiigheter; och tillstyrker fördenskull Utskottet ilikets Ständer att till Kongl.
Majit aflåta underdånig skrifvelse i äinnet.
Reservationer: Af Friherre Tersmeden, Herrar von Troil, S. G., Lind af Hageby, Gripensvärd, J. O., af Georgii, C. E., Doktor Björlman, Professor H. G. Lindgren, Doktor Gumcelius, Prosten Berlin och Herr Wedberg.
Herr af Sillén, L. G. och Doktor Wallin, som ansågo någon underdånig skrifvelse i förevarande ämne icke böra aflåtas, reserverade sig serskildt emot innehållet af den utaf Utskottet nu föreslagna.
Af Herr Kock. „Emot förestående af Utskottet fattade beslut fårjag härmedelst mig reservera.
På sväfvande premisser följer vanligtvis en svag konklusion.
Utskottet erkänner sig icke vara i tillfälle att vitsorda tillförlitligheten af de uppgifter, motionären meddelat, angående Svartsjö Kongl, lustslott, men förklarar sig likväl icke hafva anledning att betvifla dessa uppgifters riktighet, „synnerligast hvad parken beträffar.“
I stället för att döma efter bevisande handlingar, hvilka väl bort motionen åtfölja eller efter allmänt kända förhållanden, hvarom inom Utskottet ingen hade närmare lii • kunskap „än sedan några år tillbaka", har Utskottet antagit berättelsen på god tro, och denna tro, ulan derföre omtaladt skäl, starkare hvad angår parkens vanvård än slottets.
Jag deremot vore färdig att tro på motsatsen eller att genom bristande tillsyn och vård snarare slottet kan skyndsamt gå sin förstörelse i möte än parken, hvars måhända gräslupna gångar och förvuxna häckar och träd lättare återställas i ordnadt skick. imedlertid skall genom underdånig skrifvelse Kongl.
Majit endast anmodas att låta tillse vården om denna park.
Gånge med sjelfva slottet huru det vill.
Enligt min föreställning hade varit rättare, att slott och park fått njuta lika del af Utskottets omsorg eller kanske ännu bättre att hela frågan fått förfalla, då del är allom bekant, att Kongl.
Majit serdeles låter
Sig vårda om de Kongl, lustslottens vid - Stati VtskotteU Utlåtande, N:o 298. 3 makthållande ocb försköning, med nedläggande af kostnaden vida utöfver dertill anvisade statsanslag, hvadan oek det heldre kunnat antagas, att, efter fullbordade reparationer vid
Drottningholm’ den nådiga uppmärksamheten jemväl kommer att omfatta det närbelägna Svartsjö slott, utau en under sådana omständigheter mindre granlaga påminnelse genom ofvan tillstyrkta underdåniga skrifvelse. “ J N:o 298.
Utsk. den 3 Aug., kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om uppförande å indragningsslat af de med Lagmans-embetena förenade löne-inkomster.
(U- A.J
Med föranledande deraf, att ej mindre Rikets Ständers Justitise-ombudsman i afgifven embets-berättelse, än ock enskilde motionärer vid innevarande riksdag väckt fråga om lagmans-rätternas indragning, har riksdagsfullmäktigen Nils Strindlund från Westernorrlands län, uti ett till Bondeståndet afgifvet och till Stats-utskottets handläggning remitteradt memorial, hemställt, att, derest nämnde domstolars upphörande blefve af Rikets Ständer för deras del beslutadt, i sammanhang härmed och till förebyggande af hinder för en dylik förändrings vidtagande måtte medgifvas, att de lagmän, som ej kunna till andra motsvarande embeten förflyttas, må uppföras å allmänna indragningsstaten till åtnjutande af en årlig ersättning för sina utan eget förvållande mistade löne-inkomster, beräknad efter medeltalet af de utaf bemälde embetsman under de fem föregående åren till taxering uppgifne belopp eller annan grund, som af Rikets Ständer kunde finnas lämplig.
Sedan, i öfverensstämmelse med Lag-utskottets i betänkandet N:o 56 framställda förslag, Rikets Ständer numera för sin del beslutat lagmansrätternas upphörande från och med början af år 1850, får Stats-utskottet rörande ofvannämnde till dess behandling hänskjutna, med den ifrågaställde domstols-indragningen sammanhang egande, fråga härmedelst afgifva utlåtande.
Efter hvad de för innevarande år gällande stater utvisa, äro lagmännen berättigade till åtnjutande af följande ordinarie löne-förmåner, nemligen: 4 Stals-Utskottels Utlåtande, N:o 298.
Kontanta löner.
Under lönen beräknad spanmål.
Indelda bo- stälis-räator.
R:dr sk. rst. 544 8 — 47 17 30 — 200 29 11 4 544 8 — 47 — — — — — — 544 544 8 8 — 47 47 , — — 544 8 — 47 — — 544 8 ** 47 544 8 — 47 — — 544 8 47 544 8 — 47 — Lagmannen i Uplands, Westmanlands och Kopparbergs lagsaga . . . „ i Stockholms läns, Södermanlands och Gottlands dito . . „ i Nerikes och Wermlands d:o „ i Östergöthlands d:o „ i Kalmar läns och Ölands d:o „ i Tio häraders d:o * i Hallands och Elfsborgs läns d:o „ i Westgötha, Dahls och Bohus d:o „ i Vesternorrlands d:o .... „ i Ångermanlands, Vester bottens och Norrbottens d:o „ i Skåne och Blekinge d:o . J afseende på lagmans-embetel i Östgötha lagsaga är genom Kongl, brefvet af den 20 Juni 1837 föreskrifvet, det innehafvare» af nämnde embete bör tjena utan ordinarie lön, intilldess, genom den enligt Kongl, brefvet af den 10 Augusti 1825 beslutade reglering, Östgötha och Kalmar läns lagsagor kunna förenas, då den till den sistnämnde hörande lön kommer att af lagmannen i behörig ordning tillträdas.
Beträffande åter de nied lagmans-embetena förenade extra ordinarie inkomster eller sportler, så hafva dessa, enligt vederbörandes till taxering meddelde uppgifter, i medeltal årligen utgjort:
För lagmannen i Uplands, Vestmanlands och Kopparbergs lagsaga, medium för 10 år 510: — — „ i Stockholms län, Södermanlands och Gottlands d:o d:o 8 år 395: 13, 4. „ i Nerikes och Vermlands d:o d:o d:o 185: 35. — „ i Östergöthlands d:o d:o d:o 009: 28. — „ i Kalmar läns och Ölands d:o d:o 5 år 408: — — „ i Tio häraders d:o d:o 10 år 1,276: 14. — Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 298. 5 i Hallands och Elfsborgs läns d:o d:o 9 år 87: 19. 7. 7? i Yestgötha, Dahls och Bohus d:o d:o 8 år 1,142: 1. 6. ;? i Vesternorrlands d:o d:o 10 år 294: 40. 5. n i Ångermanlands, Vester- bottens och Norrbottens d:o d:o — — — — n i Skåne och Blekinge d:o d:o 10 år 2,408: 17. 2.
Dock bör härvid anmärkas, att, i anseende till inträffade v akanser, tjänstledigheter, iråkadt konkurstillstånd eller andra omständigheter, ifrågavarande uppgifter icke ega den fullständighet eller tillförlitlighet, att desamma kunna tjena till grund för bestämmande af den ersättning, som, i händelse af tjenslernas indragning, må anses böra vederbörande innehafvare tillgodokomma.
Då nu lagmännen, hvilka på grund af fullmakter sina embeten innehafva, sålunda äro berättigade att vid en blifvande indragning af samma embeten fortfarande åtnjuta de derför å stat anvisade löneförmoner, samt, hvad angår de tjensterne åtföljande sportler, godtgörelse för desamma desto heldre synes vara af billighet påkallad, som dessa sistnämnde flerestädes utgöra en högst betydlig andel af de med tjensterna förenade förmoner och, hvad vissa lagmans-embeten beträffar, vida öfverstiga det ordinarie allöningsbeloppet, hvadan alltså genom förlusten af ifrågavarande sportler bemälde embetsmän skulle tillskyndas en oförvållad och högst känbar minskning i påräknade utvägar för egen och deras familjers bergning, har Utskottet ansett sig ega skäl tillstyrka, att, för den händelse, att den af Rikets