Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vill, att brännvins-tillverkningen skall beskattas med viss afgift per tillverkad kanna, så snart den efter denna grund beräknade skatt öfverstiger sammanlagda afgifterna å brännvins-redskapen: alt om afgiften, sålunda beräknad, icke 5a Bevilln.-, Lag- och uppgår till sistnämnda belopp, elen skn 11 påföras efter tarifferna för pannerymdsafgiften och öfriga grunder, hvilka såsom minimi-afgifler bibehållas och godkännas; att, till följd deraf, Bevillnings-Utskottet skall till Rikets Ständers pröfning föreslå afgiftens storlek, samt att det för öfrigt, med iakttagande af de för bränn vins-tillverkningens utöfning stadgade vilkor, skall åligga dem, som sig af denna rättighet begagnat, att till Taxeringen uppgifva föregående årets tillverknings-belopp , och tillkomma Taxeringsmännen enahanda pröfnings-rätt af dessa uppgifter, som, i afseende på skattskyldiges uppgifter, dem i allmänhet är tillagd, röstar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej skall bevillning läggas å brännvinsbränningen efter tillverkningen , och utgå med en skilling å hvarje kanna tillverkadt brännvin, samt tarifferna å pannerymds-afgiften och öfriga beskattningsgrunder gälla såsom minimi-afgifter för ifrågavarande tillverkning.
Ridderskapet och Adeln godkännt 1824 års Kongl, Kungörelse, och 1 allmänhet afsiagit hvad Utskotten lili - Bevilln.-j Lag- och Occ.-Utsk.
Mern IV-o 27.
53 styrkt, och således äfven det i förevarande §. intagne stadgande om hvad sorn iakttagas hör, om någon vill begagna sig af ett nytt, annorlunda beskaffadt, bränvinsredskap, men en löreskrift härom bör finnas, och den föreslagna blifvit af de 3:ne Ofrälse-Slånden godkänd, så tillstyrka och tillförse sig Utskotten att detta beslut af Ridderskapet och Adeln må benäget biträdas, 2 järt.
4 Hedervärda Bonde-Ståndet har bibehållit denna §., enligt dess lydelse i 1824 års Författning, hvaruti Ridd. och Adeln instämt genom sitt allmänna beslut; men då de deruti förekommande stadganden afse förhållanden, sorn, enligt redan antagna grunder och här ofvan vid I Art. gjorda tillstyrkanden, icke mer komma att ega rum, samt ej mindre PresteS tande t äa Borgare-Stånd et god k ann t Utskottens förslag, att hela denna §. skulle utgå, så hemställa Utskotten, alt Högh Ridderskapet och Adelil samt Hederv.
Bonde - Ståndet må täckas dervid låta bero. 2 Art. 7§-j(iiu6§.) Välluf!.
Borgare - 54 Bevilln-j Bag- och Oec.-Ulsk.
N.o 27.
Ståndet har beslutat, att, i stället för de förra orden: ”utan beräknande af Junii, Julii, Augusti och September månader,” hvilka Utskotten föreslagit att utgå, borde införas: ”utan beräknande af halfva Junit månad, samt Julii j Augusti och September nuinader•” och Ståndet har i öfrigt, likasom Ridderskapet och Adeln samt .BondeStåndet, bibehållit den förra redactionen; men som Borgare-Ståndets redactions-förändring står i sammanhang med detta RiksStånds beslut i afseende på brännings-tiden, hvilket, på sätt vid 1 Art. 1 §. blifvit anfördt, genom tre Stånds sammanstämmande motsatta mening kommit att förfalla,- alltså lärer nämnde redäctions-förändring komma att utgå.
Ehuru Preste-Ståndet godkännt den af Utskotten föreslagna redaction, som innebär en annan grund för bevillningens beräkning under den tid brännvinsbränningen är inställd, eller ätt skatten /skulle för hvarje månad minskas med en tolftedel^ få Utskotten hemställa!, om icke Högv.
Ståndet skulle täckas förena sig med de trenne öfrige Riks-Siånden i beslutet att bibehålla 1824 års Författnings/'stadgande i denna del; men som delta likväl är eiv.beskaltmngs - Bevilln.-j Lag- och Oec.-Utsk. Meni.
55 fråga, så kommer, i händelse en sådan jemkning icke skulle bifallas, votering härom att ega rum, och i sådant afseende framställes följande proposition: 10:0.
Den, som vill, att, på sätt förenade Utskotten föreslagit uti 6 §.
2 Art. af den blifvande Brännvins - förordningen , ordet åttondedel” skall utbytas emot ”tolftedel/ samt orden i 1824 års Kungörelse: ”utan beräkning af Junii, Julii, Augusti och September månaderj’ skola alldeles utgå, röstar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej j kommer 7 §. 2 Art. af 1824 års Kungörelse alt ordagrannt i nya Författningen intagas. 2 Art. 11 eller nu io:de Sorn Borgare-Ståndet gillatnu gällandeFörfattningsredaction från och med 8:de lill och med i2:te §§. eller intill Artikelns slut, och Bonde-Ståndet, på enahanda sätt, godkännt gamla redaclionen från och med 3:dje §. till och med alla öfriga §§. i denna Artikel, samt Ridderskapet och Adeln, genom sitt allmänna beslut, härutinnan instämt, 56 Bevilln.-j Las,-, och Oec.-Uuh. Meni.
IV,-o 37, alltså och ilå Preste-Ståndet bifallit Utskottens, i Utlåtandet JN:o 16, (pep. 28) framställda förslag- till ifrågavarande §, hvaruti sjelfva afgifterna icke ännu blifvit införda, bör denna skiljaktighet jemkas eller undanrödjas.
Utskotten torde härvid först få vördsamt, tillkännagifva , att
Utskottens syftemål med ofvannämnda redaclions-förslag varit att, sedan sjelfva ordalydelsen blifvit af Riks-Stånden fastställd, framdeles inkomma med framställning om sjelfva afgifternas belopp, och att dervid genom en iämplig högre beskattning å consumtionen söka motverka ett allmänt öfverklagadt ymnigt förtärande af bränn vin, äfvensom att gifva denna §. en mera bestämd och tydlig redaction, hvarvid ett nytt Mom, (pag, 28 i Utlåtandet N:o 16) som börjar med orden ”alla Närings-idkare i Städerna’’ och slutar med ”serskild afgift efter denna blifvit tillagdt, till förekommande af missförstånd, som förut föranledt olika tillämpning af hithörande Stadgande!).
Högvördiga PreSte-Ståndet har också godkännt hvad Utskotten föreslagit, och då af Borgare-Ståndets samt Bonde-Ståndets gillande utaf gamla redactionen så mycket mindre lärer följa, att sjelfva afgifterne tillika blifvit fastställda, som dessa afgifter ännu icke blifvit af Utskotten lill öfverläggning Bevittn.-j Lag- och Oec.-Utsk. Meni.
N.o 27. 57 framställda, torde hufvudfrågan ännu lunna anses för oafgjord, då endast Ridderskapet oell Adeln, genom sitt antagande af 1824 års Författning, fastställt sjelfva afgifterna, Under sådana förhållanden tro sig
Utsltotten ega anledning att så väl till sistnämnda Riks-Stånd som Borgare-Ståndet och Bonde-Ståndet hemställa, om icke Preste-Ståndets beslut i förevarande afseende må af öfriga Stånden biträdas, och således äfven den i Utlåtandet N:o 16 föreslagna redaetion, med tillägg af senare Momentet i 1824 års Författning, som börjar med orden: *’De Gästgifveriet’” och slutas med ”denna afgift” godkännes, helst densamma är i hufvudsaken med den förra öfverensstämmande.
— Om detta icke bifalles, så synes, då äfven detta är-en beskattnings-fråga , votering härom böra ske på följande sätt, nemi. 11:0
Den, som godkänner den uti förenade Utskottens Utlåtande N:o 16 intagna redaetion till utte eller numera io:de § af 2 Art.
Bi ännvins-förordningen , tillika med senare Mom. af n:te §. i 1824 års Kungörelse, samt att således sjelfva afgif - 58 Dcvilln.-j Lag- och Occ.-Uisk.
IV.-o. 27. terne för minutering af brännvin skola framdeles föreslås och bestämmas, röstar.
Vinner Nej_, 1 kommer ifrågavarande §. att ordagrannt blifva af samma lydelse, ;som finnes i Kongl.
Kungörelsen af den 19 Maji 1824.
TJtskotten få i och för on lättare öfversigt härvid bifoga alla i detta Memorial åberopade Beskattnings-tariffer, samt för öfrigt tillkännagifva, att Utskotten nu icke kunna redogöra för påföljden af Vällofl.
Borgare-Ståndets beslut, att en af Ståndet redigerad beskrifning öfver Pistoriska och Half-pistoriska Verk skulle, i nya Brännvi ns-förordningen, intagas, emedan alla de öfrige Riks-Ståndens, i anledning af Vällofl. Borgare-Ståndets inbjudning, härom, fattade beslut, ännu icke kommit Utskotten tillhanda;" hvarföre ock Utskotten w framdeles torde härom få afgifva serskildt yttrande.
De i anledning af detta Memorial gjorda Reservationer bifogas.
Cevilia.-j Lag- och Oec.-Utsk. Mém.
N.o 27. 5g Reservationer: af Herr Friherre Cederström j J:
"Då emot innehållet af 69 och 71 §§.
Rege rings-Formen samt 7?3:dje §:n Riksdags-Ordningen, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten icke kunna deltaga uti öfverläggning om de Propositioner i Bevillnings-mål, som af det förstärkta StatsUtskottet skola afgöras, får jag anmäla min Reservation deremot, att Utskotten, oansedt Sladganderne i ofvanåberopade Grundlagar, gemensamt handlagt frågan om Rikets Ständers skiljaktiga beslut, rörande Bränn vin s-be vi 11 ningen.
Detta Grundlagsvidriga förfarande har väl, i min öfvertygelse, vid detta tillfälle, icke någon menlig påföljd, men bör dock icke oanmärkt lemnäs;” Af Herr af Billbergh, J.P.: ”Af den anledning, att, i frågan om beskattningen i och för Brännvins-bränniugen, 2 Stånd stannat emot 2 i så skiljaktiga meningar, att, utom afgiften af Hemmans- eller Stadsjords-värdet, beskattningen bör utgå, jemlikt 2 Stånds beslut, endast af pannerymden, och, enligt tvänne Stånds meningar, efter lillvcrknings-beloppet, på det sätt, att Tariffen endast skulle utgöra ledning 60 Ferilin -j Lag- och Oec.-Ulsk.
AT.-o 27. för Minimi-afgifter fl tillverkningen, hafva Utskotten till Högvördiga Preste-Stflndet och Vallofl.
Borgare-Ståndet hemställt, om icke dessa
Stånd skulle täckas biträda besluten af Högloft.
Ridderskapet och Adelil samt Hedervärda Bonde-Ståndet, hvarefter beskattningen skulle utgöras endast efter pannerymden, för hvilken hemställan Utskotten anfört motiver, hvilka, efter min tanka, dels sakna grund j då Taxeringsmänneu lika lätt, om icke lättare, kunna bedöma en större brännvins-tillverkning, än hvilken annan rörelse, sorn af Taxerings-raännen till Bevillning skall uppskattas, dels äro öfverflödiga och olämpliga, då förutsättas bör, att Stånden sjelfve öfverväga! och pröfvat dessa omständigheter, innan de faltade sina beslut , dels anstötliga, då man vill erinra Preste-Ståndet om det ledsamma för Själasörjare , att såsom Ledamöter i Comiteerna controllera sina åhörare,” ”1 hufvud-saken har jag icke eller kunnat förena mig med de sammansätta Utskottens pluralitet, att 'vilja afstyrka beskattningen efter tillverkningen, med antagande af Tariffen såsom en Minimi Då denna Beskattnings-grund, utan allt Be.villn.-j Lag- och Oec.-Utsk. Meni.
N.o 27. 61 tvifvel , är den rättvisaste, enär den träffar hvar och en i förhållande till productionen: då någon minskning i den påräknade inkomsten häraf icke kan uppkomma, emedan afgiften efter Tariffen alldrig får understigas: då härigenom én menlighet uppkommer, att med afgift träffa den större tillverkningen, med dels nu beskattad , dels framdeles uppkommande ny brännings-redskap, som blir en följd af industrien att illudera gällande Stadganden : då antagas måste, att Taxeringsmännen endast lemna sin uppmärksamhet på de Brännvins-brännare, hvilka idka näringen Fabriks-messigt: då detta beskattnings-sätt skulle leda till en närmare kännedom af brännvins-till verkningen i Riket: och då den stora fördelen härigenom skulle vinnas, att man, utan något äfventyr, vunne erfarenhetens bekräftelse på möjligheten eller omöjligheten utaf, att i en framtid en/last beskatta produetioneni så kan jag för min del destomindre tillstyrka Högvördiga Preste-Slåndet och Väl loll. »i Borgare-Ståndet att frångå deras, i detta fall, fattade beslut, som min öfvertygelse är, att tillämpningen deraf icke skall medföra någon enda verklig olägenhet, men sannolikt bör leda till flera goda och lyckliga resultat.” 02 Eevilln.-j Lag- och Oec.-Ulsk.
N.o irj..
Härmed förenade sig till alla delar Herrar Grefve von Rosen , Axel, af Wingård, Johan, von Törne, Mich, Prosten Nibelius och Herr Äland, samt i dea senare delen af Reservationen Herr Friherre Sprengtporten. W. Af Herr Prosten Astrand:
'Emot Höglofl.
Utskottens beslut, att till Rikets Höglofl.
Ständer framställa en vidlyftig motivering för sitt tillstyrkande, att Högvördiga Presle-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet måtte frångå sitt beslut om beskattning å brännvins-bränning efter produetionen , får jag mig reservera, emedan jag ansar denna motivering olämplig, då densamma redan hufvudsakligen förekommit till pröfning i Riks-Stånden vid afgörande af Utskottens Betänkande N:o G och N:o 16.
Såsom skäl för de respective Riks-Stånden att vidblifva sina fattade beslut, och till vederläggning af Höglofl.
Utskottens motivering, får jag vördsamt åberopa hvad jag i min Reservation vid Betänkandet N:o 6, angående beskattning å bränn vins-bränningen, anfört.”
Härmed förenade sig Herrar Professoren Bexell, Prostarne Nordin, Gravander, Hvasser, Holmström, Widen, Afzelius, Gumelius, Grape och Kjellström , Bevillu.-j, Las,- och Oec.-Utsk. Mern.
N:o 27. 63 samt Herrar Zethelius, Kleman _, Cron, Petersson j, Memsen Bergelin och LeJJler: med tillägg af dea sistnämnde, att han, sorn varit frånvarande i Bevillnings-Ulskottet, då det beslöts, att ifrågavarande motiver skulle anföras, ansåg det vara stridande mot vanligheten, att Utskotten, sedan RiksStåndens beslut äro fattade, afgifva yttranden derom, aldrahelst, enär, vid närvarande förhållande, all jemkning syntes olämplig, och Utskottens enkla , åliggande i detta fall således, i Herr LeJJlers tanka, varit att i ämnet framställa Voterings-propositioner.
STOCKHOLM» tryckt i Eckstciriska Boktryckeriet» iSitJ» TARIFF öfver af giften för enkel Pannerjmd efter Kongl. Kungörelsen, tift* gående B ränn vins-bränn in gen af den 19 Maji 1824, hvilken Tariff är af Hedervärda Bonde-Ståndet antagen. t3 << S3 3 p Cl.
~ Afgift. 3
a 1 • rt i K:r R:dr sk. K:r R:dr sk 6 ' * >> 12 49 9 3u 7 å 4 !) i4 5o 10 — / 8 • h» ■ 6 51 11 — 9 )> 18 52 12 — 10 4 20 53 i 3 — 11 # 22 54 • 4 — 12 • >> 24 55 15 — 13 i 26 56 16 — i4 • >> 28 5 7 4 , •7 — 15 4 >> 3o 58 18 — 16 • >> 32 59 l9 — •7 4 i 20 60 20 —.
18 4 1 24 61 22 — J9 . 1 28 62 24 — 20 4 1 32 63 26 — 21 4 1 36 64 28 — 22 4 1 4o 65 3o — 23 # 1 44 66 32 — 24 # 2 — 67 34 — 25 4 2 4 68 36 — 26 • 3 12 69 38 — 27 4 3 *8 70 4o — 28 4 3 24 71 42 24 29 4 3 3o 72 45 — 3o • 3 36 73 47 2 4 31 4 3 42 74 5o — 32 ,4 4 — 75 • 52 24 33 4 4 6 76 4 55 — 34 4 4 i 2 77 5 7 24 35 • . 4 • 4 18 78 60 — 36 • 4 4 i 4 36 79 62 24 37 4 5 6 80 65 38 5 24 81 67 24 39 • 5 42 82 70 — 4ö . 6 12 83 72 24 4i 6 3o 84 75 — 42 . 7 — 85 7.7 24 43 •
7 18 86 80 — 44 4 ■ 7 36 • 87 82 24 45 • 8 16 88 85 46 • 8 24 89 87 24 47 4 8 4 2 9° • 9° — 48 9 12 (Litt. d).
(Hörer till Ber.- Lag- och Oecon.-Utsk. Mern.
N:o 27). — .; - ' ■ , X vV' »i *.
' •/ v i . i ’ ’ i r ■ ■ ■ " ■ i v ' . ! te ) w-.l I , I • • ! ' ■ ’■ ■ i '■ • ■ • : V •j * «. ✓-» . . ‘i-* r-V', r - f'V ! ; . 1 • ' ■ 13.." 1: . T A R I F F öfver eif giften för enkel P annerjmcl, bifogad Herr Rydströms Reservation mot Utlåtandet JV:o id>, och antagen af Vallöf. Borgare-Ständet.
'xf co B 5 Afgift. 3
TARIFF, No a, öfver af giften för Pistoriska Pannor, föreslagen i Utlåtandet
Nio iG och af de tre ofrälse Stånden antagen.
Pannornas samman- slagna rymd.
Afgift, Pannornas samman- slagna rymd.
Kannetal, R:dr sk.
Kannetal, R:dr ' sk. 4° 65 — 66 i4o 32 4‘ 70 — 67 *44 32 42 75 — 68 148 32 43 80 — 69 1Ö2 32 44 85 — 70 i 56 32 45 9° — 71 161 16 46 9i 16 72 166 — 47 92 32 73 170 32 co 94 — 74 17 5 16 49 95 16 75 180 — 5o 96 32 76 185 16 5i 98 32 77 190 32 52 100 32 7 8 196 — 53 102 32 79 201 16 5/f 104 32 80 206 32 55 106 32 81 212 32 56 109 16 82 218 32 57 112 — 83 224 32 58 114 32 84 23o 32 59 1 *7 16 85 236 32 60 120 — 86 243 16 61 123 16 87 25o — 62 126 32 88 256 32 63 13o — 89 263 16 64 133 16 90 270 — 65 x36 32 För enkla Pistoriska Pannor, hvilka icke få begagnas lill större pannerymd än 63 kannor, kokrummet oberäknadt, erlägges afgift i lika förhållande, som ofvanstående Tariff utsätter, så att för en 45 kannors Panna betalas 90 R;dr o. s, v, till 63 kannors Panna, hvarföre afgiften blifver i3o R:dr, (Litt, e').
(Hörer till Bev.-, Lag- och Oecon.-Utsk. Mern.
N:o 17).
TARIFF, No i, öfver af giften för enkel P anner y imf föreslagen i Utlåtandet J\r:o 16 ock antagen af Högvördige Preste-Ståndet.
Panne- ij 111 d.
Pa n ne- rj md s- afgift.
Pa 11 n e- rymd.
Pan ne rymds afgift.
Panne rymds afgift.
- Kannetal.
Kannetal.
R:dr sk. 6 » 12 28 3 24 5o i3 — 72 45 — 7 »> •4 29 3 3o 5i i4 — 73 47 24 8 >> 16 3o 3 36 5 2 i5 — 74 DO — 9 18 3i 4 4 53 16 — 75 52 24 10 »> 20 32 4 20 54 '7 — 76 55 — 11 >> 22 33 4 36 55 18 — 77 57 24 12 >» 24 34 5 4 56 »9 — 78 60 i3 >» 26 35 - 5 24 57 20 — 79 62 24 i4 » 28 36 6 — 58 21 — 80 65 i5 » 3o 37 6 24 59 22 — 81 68 — 16 V 32 38 7 — 60 23 — 82 71 — J7 I 20 39 7 24 61 24 32 83 74 — 18 I 24 4o 8 — 62 26 16 84 77 — >9 1 28 4> 8 24 63 28 — 85 80 — 20 1 32 42 9 — 64 29 32 86 83 — 21 1 36 43 9 24 65 3i 16 87 86 — 22 1 4o 44 10 — 66 33 — 88 88 — 23 1 44 45 10 2 4 67 34 32 89 89 — 24 2 — 46 11 — 68 36 16 9° 90 — 25 2 4 47 11 24 69 38 — Jf >> >> — 26 3 12 48 12 — 70 4o — 99 99 >» — 2T / 3 18 49 12 24 71 42 24 99 99 » (Litt. «).
(Hörer till Bev.-, Lag- och Oecon.-UtsL Menn N:o 27)» T A R IFF öfver afgiften för enkel P anner y md, upprättad efter de af Högloft.
Ridderskapet och Adeln bestämda grunder.
Kannerymd.
R:dr sk. 3o Kannor, lika med 1824 års Författning 3 36 6r Kannor, å 1 R:dr 32 skls förhöjning 41 32 3i dito k t
R:dr 10 sk:s förhöjning 4 46 62 dito * 43 16 3a dito » » > * » 6 8 63 dito » . 45 — 33 dito • . > * 7 18 64 dito . ... . 46 32 34 dito * k i * » 8 28 65 dito ... . . 48 16 35 dito . . . • * 9 38 66 dito .. . . . 5o — 36 dito . » • > 11 — 67 dito . ... . 5i 32 37 dito • * • * 12 10 68 dito . . 53 16 38 dito •
• k '* * 1 i3 20 69 dito » . . » * 55 — 39 dito • *.
\ • • *4 3o 7° dito . ... . 56 32 4o dito • • .
• • i5 40 71 dito . ... . 58 16
Ai dito ^ * *7 2 7a dito ...» 5 60 —•
4a dito * * 18 12 73 dito » » 61 32 43 dito *9 22 74 dito » » » . 63 16 44 dito . • • » > 20 32 75 dito . ... . 65 — 45 dito » ♦ i » 21 4 2 76 dito » . . . » 66 32 46 dito . . . k 23 4 77 dito . ... . 68 16 47 dito • t • V • 24 *4 78 dito » . » . » 70 — 48 dito •
Ii * • • 25 24 79 dito ... . . 71 32 49 dito • * • é • 26 34 80 dito » . » 73 16 5o dito 27 44 81 dito . ... . ^5 / — 5i dito • » » • > 29 6 82 dito . . ... 76 32 5a dito » • ‘ * » 3o 16 83 dito » » > .
» 78 16 53 dito • * * • ♦ 3i 26 84 dito ..... 80 — 54 dito » k • « • 3a 36 85 dito ..... 81 32 55 dito * k . • ' 33 46 86 dito * » » » 83 16 56 dito % • • ♦ 35 8 87 dito > . . . » 85 — 57 dito % • • k • 36 18 88 dito ..... 86 32 58 dito • • • » • 37 28 39 dito ...» * 88 16 59 dito > V • « v 38 38 9° dito ...» » 9° — 60 dito ^ • • * • 4o — (Titt. £), (Hörer till Be v.-, Lag- och Oecon.-Utsk. Mern.
Litt. B. * TABELL öfver Paquet- eller
For vagnars oaf brutna gång emellan Stockholm och Götheborg samt Stockholm och Ystad. <1 CJ cn A f'g å r Miltal Dagstat i 0 Återvänder ÖS ta cn ~ “ n p — 3 cn c , 3 3 re 2 Dagen Från Till 0 5 3 3 a n> ►n *— 8 S Dagen F rån Till § 3 « n *1 ►— 1 s ^ 2 3 3 er u 0 3 , Stationerad i Stockholm.
N:o 1 Tisdagen Onsdagen Stockholm Westerås Westerås Örebro 9!
Thorsdag Fredag Örebro Westerås Westerås Stockholm 91 42.
I42 mil i veckan gör för hela året 2184 mil, hvarföre betala*:
I Enkel skjutslega för 3:ne hästar 2184! — \
Tillökning för Stadsskjuts . 1 260: — | Summa 2444: — Nto 2 Måndag Tisdag Onsdag Götheborg Wenersborg Mariestad Wenersborg Mariestad Örebro 85 »i 1 »3 Thorsdag Fredag Lördag Örebro Mariestad Wenersborg Mariestad Wenersborg Götheborg 115 64.
, Stationerad i Götheborg. »64 mil i veckan gör för hela året 3328 mil, hvarföre betalas: /Enkel skjutslega för 3tne hästar $0 332 8: ^Tillökning för Stadsskjuts ..... i . 126: 36.
| Summa gg 3454: 36.
N:o 3 Måndag Tisdag Onsdag Stockholm Nyköping Linköping Nyköping Linköping Jönköping 125 Thorsdag Fredag Lördag Jönköping Linköping Nyköping Linköping Nyköping Stockholm *»5 »i 6 8. / Stationerad i Stockholm. 6 68 mil i veckan gör för hela året 3536 hvarföre betalas r | Enkel skjutslega för 3 ine hästar 3 5 3 1 Tillökning för Stadsskjuts 34i: l8- 1 | Summa 3877- 12» N:0 4 Thorsdag F redag Jjördag Jönköping Wexiö Christianstad Wexiö Christianstad Ystad *»i 7l Måndag Tisdag Onsdag Ystad Christianstad Wexiö Christianstad Wexiö Jönköping 71 2 2 5 >1! 63ä / Stationerad i Jönköping, 1631 mil i veckan gör för hela året 3302 mil, hvarföre betalas: /Enkel skjutslega för 3?ne hästar 3302: — | * Summa S3931 — Anmärkning:
Skjutslegan för alla 4 Vagnarne, för hela året räknadt, gör således tillsammans 13,169; och då härtill Iägges Postillonernes aflöning samt |:dcl af Vag narnes inköpssumma, bestiger sig totala omkostnaden för året till 15,869 cjs$.
Då emedlertid största fördelen skulle ligga deruti, att communicationen öppnades så långt möjligt vöre och med Landets Gränsepunkter, utan att af annat än naturhinder kunna afbrytas, torde vara lämpligt, att, då den ene Beserv-Vagnen bör stationeras i Örebro, denne vagn, i händelse han någon tid icke der skulle behöfvas, ginge en gång i veckan, sommartiden, från Örebro öfver Christinehamn, Carlstad och Kongsvinger mot Christiania och åter; samt att, då Angbå* ten från Christiania arn hösten upphör att gå emellan Götheborg och Köpenhamn, denne vagn då stationerades i Götheborg, för att likaledes under sistnämnde tid gå en gång i veckan fram och åter emellan Götheborg, Kungsbacka, Warberg, Falkenberg, Halmstad, Laholm, Engelholm och Helsingborg.
Den andre Reserv* Vagnen, stationerad i Jönköping, synes äfvenledes vintertiden, eller då Paquet-Jakterne upphöra att gå emellan Ystad och Tyska Vallen, böra rigtas till Helsingborg, för att, om möjligt, medtaga Utländska Bref Fasterne, som gå denna väg.
(Tillhör Bevilln, samt Allm.
Besv. och Oecon•
Betänkande No ai.) ..;v CO ■: 1 ■- - ;. - ■■ -> \- -.- ■ ■ • p” ' - ... .7 ' -■ ■’ r " i ; js •.
1 ■ ' **~ rvj ,c„ *■’».( «•-*> rt< - ,-r- » ■ i:
,y; :•/ . i "I „ C ~ . „• « S i ■*.
• w .«/ *£« .1!^; I a
"p-- ~ d V V> . .. ‘ rf -t » * •t r • - . •. •. «?•- . tu .'-.■■ -r * .1 . . « . ■■ a/.Ä» 'r r ;r'V r - ?- ■ fc i. i ^ '■ i~ 15 «, ■ •:r -.a . ti .
V •t; k : 1 $ -v > il <*> O b .. -5 r 1 ?
' & i 'T, - - v. r:s * i* ...... i i . ■ '7* - .‘,3 .. -- , . . «• 0? % ■: k ■ s- . ■ ?.? - .. - ’ . ' * '.t. '-ra. it ■ ii ' i ... *■+ - ti- ^ ' i - i. i-i • • U -'.M - ..1 -s- -i: - ... \ ‘ , " :. yir ■ I V( . ..
'b ji t■' t-’ : . c •> T ' . v ■ r-. 'V • r,.; ■■ T’ ■ • -:..c -•
"i ; "• w. v ■ — - Bav.- Lag- s. Oac.-Utilt.
Ull. N.® 28. i N:o 28.
Antom till Exp. Utsk. d, 3 jan, 1830 Utlåtande, i anledning af gjorda anmärlningar vid Betänkandet N:o 17, i afseende på förehäfd granskning af Kongl.
Majrts förnyade Seglationsordning, af den 2t Julii 1825. e Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva, i grund af åtskilliga anmärkningar, återremitterat förenade Utskottens ofvannämnde Betänkande, hvilket deremot blifvit bifallet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln den 2 i denna månad, samt af Högvördige Preste-Ståndet den 8 sistlidne October.
Inom Välloflige Borgare-Ståndet har Herr Winbladh, bland annat, anmärkt, att, då Ståndet icke godkänt den af Bevillnings-Utskottet för sitt förslag till en blifvande Sjö-Tulls-Taxa antagne grund, att alla varor matte blifva till införsel i Piket eller utförsel derifrån tillåtné, utan deremot bestämt, att nu gällande förbud emot sådana åtgärder med en del varor än vidare skulle bibehållas, det alltså deraf borde blifva en nödvändig följd, att i allmänhet de förändringar, som förenade Utskotten, utgående från enahanda grund, som Bevillnings-Utskottet, föreslagit, ej mindre i förevarande Betänkande, än i BeBih. till H.-St.
Brot. 1828 och 1829, 5 Sami. 1 j4fd. litte t 5 Bev.- Lag- s. Oec.-uisn. Uti.
No 28. tänkandet N:o 18, om oloflig in- och utförsel af varor, blefve behörigen rättade i öfverensstämmelse med Välloflige Borgare-Ståndets ofvannämnde beslut; men dä ej mindre den af Bevillnings - Utskottet framställda hufvudgrund för Tullbevillningen blifvit godkänd af de öfrige respective Riks-Stånden, än, hvad detta Betänkande, N:o 17, serskildt angår, detsamma vunnit 2:ne Stånds bifall, samt vid återremissen från Hedervärda Bonde-Ståndet är i detta afseende lemriadt utan anmärkning, så kan Herr Winbladh! ofvannämnde yrkande, i Utskottens tanka, icke leda till någon påföljd.