Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
T» D C3 under Tredje hufvudtiteln: anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m. för Utrikesdepartementets expedition. under Fjerde hufvudtiteln: anslaget till fouragering af värfvade kavalleriets och artilleriets hästar; „ „ beväringsmanskapets vapenöfningar; „ „ inqvarteringskostnader i Stockholm; „ r i iqvarteringskostnader i landsorterna; „ „ rese- och traktamentskostnader; r „ dito dito för magistratspersouer och borgare vid besigtningar; „ , skrifmaterialier och expenser för Landtförsvars-departementets kansli expedition. under Femte hufvudtiteln: 1 1 anslaget till båtsmannens beklädnad, högst Tjugeåtta tusen r:dr; „ „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Sjöförsvars-depar - 12 Stats-Utskotlels Memorial, tl.o 339. tementets kansli-expedition; < anslaget till rese- och traktaments-penningar. under Sjette hufvudtiteln anslaget till utflyttningshjelp efter laga skiften; „ „ odlingshjelp m. m. för krono-nybyggare; s B ersättning för jordförluster genom kanal- och väganläggningar; s „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; * s rese- och traktaments-penningar. under Sjunde hufvudtiteln: anslaget till karta-sigillata-omkostnader; „ ^ omkostnader för kontrollverket; £ £ lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i Stockholm;; „ £ ersättning för städers friheter; £ £ transportkostnader m. m. för statsverkets bergseffekter;. £ £ remisslage; £ £ observations- och uppbördsprocenter; £ £ mantalsskrifnings-provisioner;. £ £ restitutioner; £ „ rese-, och traktamentspenningar; £ * skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus;; äfvensom anslagen för Post- och Tullverken, hvilka sistnämnde förslags-anslag dock omedelbart utgå af dessa verks medel. under Åttonde hufvudtiteln: anslaget till Biskopens på Gottland lön; £ £ Pastor i Fahlun, anslag af koppar; £ £ Pastor i Forsmarks församling, anslag af, hammarskattsjstrn; ■ :”j a , Lappmarkens Ecklesiastikverk; £ „ Upsala Universitet, anslag af mantalspenningar; £ * farsoters och smittosamma sjukdomars botande;; £ £ fattigvården i allmänhet; Stats-Utskottets Memorial, R:o 339.
13 anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus,. na. m.;’ anslagssumma i Hamburger-bauko till Kongl. Akademien för de fria konsterna. under Nionde hufvudtiteln: ') det å allmänna indragningsstaten upptagna belopp.
Uti den af Rikets Ständer vid denna riksdag fastställda riksstat, äico såsom förslags-anslag upptagna anslagen under
Andra hufvudtiteln till fångars vård och underhåll; v kostnader för mediko-legala besigtningar; ” skrifmaterialier och expenser, ved och ljus, m. m.; rese- och traktaments-penningar; ersättning åt vittnen och parter; anslaget under Tredje hufvudtiteln■ \ till: skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m. för Utrikes departementets expedition; anslagen under Fjerde hufvudtiteln' f till Jemtlands rotering; Militie-boställskassan, ersättning för reservhemmans räntor och kronotionde m. m.; „ fouragering vid indelta kavalleriet; n fouragering af värfvade kavalleriets och srtilleriétsjhästar: „ beväringsmanskapets vapenöfningar; „ inqvarteriBgskostnadhr i:
Stockholm; ,, inqvarteringskostnader i landsorterna; Siats-Utskottet* Memorial, No 339. lill rese- och traktaments-penningar; „ rese- och traktainents-kostnader för städernas
Magistratspersoner oeh borgare vid besigtningar; „ skrifmaterialier oeh expenser samt ved och ljus för Landtförsvars-departementets kansli-expedition.
Anslagen under
Femte hufvudtiteln: till båtsmännens beklädnad, högst 42,000 r:dr; „ rese- och traktaments-penningar: „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Sjöförsvais-departementets kansli-expedition; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för flottans stationer.
Anslagen under Sjette hufvudtiteln till utflyttningslijelp efter laga skiften; „ odlingshjelp för krono-nybvggare; , ersättning för jordförluster genom kanal- och väganläggniugar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; „ rese- och traktaments-penningar.
Anslagen under Sjunde hufvudtiteln: till karta-sigillata-oinkostnader; , omkostnader för kontrollverket; „ skogsplanterings-kassan, ersättning för hemmansräntor och arrenden, m. ni.; „ lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm; „ ersättning för städers friheter; , transportkostnader för statsverkets bergseffekter; „ remisslage; „ observations- och uppbörds-procenter; Slatf-Vlskottels Memorial, IS’:o 339.
15 till mantalsskrifnings-provisioner; „ restilutioner; „ rese- och traktaments-penningar; [ , skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; äfvensom det kontanta anslaget till Postverket samt anslaget till Tull verket, att af post- och tull-medlen direkte utgå.
Anslagen under Åttonde hujvudiiteln till Biskopens på Gottland lön; „ lönetillökning för 13 Konsistorie-notarier, högst 2,340 r:dr; [ „
Pastor i Fahlun, anslag af l-£ skeppund koppar; „ Pastor i Forsmarks församling, anslag af 2:ne skeppund hammarskattsjern; ( ' v Lappmarks ecklesiastiksveik (reservations- och förslags-ansiag); j „ farsoters och smittosamma sjukdomars botande; f „ Akademien för de fria konsterna (anslag af 2,000 r:dr Hamb:r banko ä 128 sk); F £ fattigvården i allmänhet; £ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus.
Anslagen under Nionde hufvudtiteln till Wadstena krigsmanshus-kassa, ersättning för hemmansräntor och kronotionde ; j £ Invalidhusfonden, ersättning för hemmansräntor och arrenden; * det å allmänna Indragningsstaten upptagna belopp, utom reservationsanslagen för blesserade öfver- och under-ofFicerare samt emeritilöner vid Elementar-läroverken. § 138.
I sammanhang med andra, till förenkling af beskattningsväsendet samt uppbörds- och redogörelseverket, vidtagna beslu», hafva Rikets Ständer stadgat: att innehafvare af indelta anslag utaf hemmausräutor och kronotionde skela, för upphö - *16 Stttls-Utskotlels Memorial, iV.o 339. randel af så väl deras hittills åtnjutna optionsrätt, att dessa anslag in natura utfordra, som rättigheten att af räntegifvarne uppbära forsellon, då lösen för räntorna oell tionden med penningar eger rum, hållas skadeslösa på det sätt, att de af sltUsterket ärligen erhålla ersättning med samma belopp, hvarmed forsellönen för närvarande författningsenligt tillgodonjutes; börande Riksgälds-kontoret, vid de årliga iiqviderna mellan Stats- och Riksgälds-verken, godtgöra Kongl.
Stats-kontoret det belopp, sorn, enligt afslutad rikshufvudbok, är af sistnämnde verk till sådan ersättning förskottsvis utgifvet. § 139.
Som de, under namn af begrafningshjelps- eller nådeirsbesparing, hittills föreskrifna innehållningar af embets- och tjenstemäns löner komma att upphöra, sedan den vid denna riksdag uppgjorda statsreglering trädt i verkställighet, men nu gällan*- de föreskrifter fortfarande skola tjena till efterrättelse i fråga om utbetalningar till aflidne embets- och tjenstemäns sterbhus af de lÖneinnehåtlningar, hvilka såsom dylik besparing blifvit dessförinnan iakttagna; så böra de utgifter, som i sådant hänseende varda utaf Statsverkets medel förskjutna, ersättas af Riksgälds-kontoret genom de gjorda utbetalningarnes upptagande i de årliga liqvider, som uti näst ofvanstående § finnas omförmälda. § 140.
Uti samma liqvider böra jemväl, till ersättning af Riksgälds-kontoret, upptagas sådana kostnader, som kunna uppkomma och af statsmedlen varda förskottsvis bestridda för de vid båtsmanshållet indelta rotarnes sammanförande inom lämpliga distrikter, enligt Rikets Ständers, under innevarande riksdag, derom hos Kongl Maj:t i ■underdånighet gjorda anhållan. G.~) A Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver. %% 141-144.
(Här komma att införas de, genom bifallandet af Stats-utskottets Memorial N:o 259, redan godkända §§, angående utbetalningen af de i Regeringsformen föreskrifna 2:ne kreditiver.) § 145. Stais-Utskottets Memorial, A:» 339. 17 § 145.
Det, för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befrämjande, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv må, inom ett till Etlhundrafemtiotusen riksdaler nu nedsatt belopp och emot tre procents årlig ränta för derå lyftade summor, fortfarande intill nästa riksdags slut, begagnas för låne-understöd åt schäferi-egare, m. fl.; kommande Ulldiskont-fonden att äfven framgent vara Riksgälds-koritoret ansvarig för återbetalningen af hvad å detta kreditiv är eller kan blifva lyfiadt, äfvensom för godtgörande af derå upplupna eller upplöpande räntor. § 146.
Det till underlättande och befrämjande af ackords-regleringen inom arméen beviljade och å Riksgälds-kontorét anvisade, räntefria, kreditiv må för detta ändamål, emot Direktionens öfver Arméens Pensionskassa fortfarande ansvars-förbindelse för de lyftade kreditiv-medlens behöriga återbetalning, begagnas till ett belopp af högst Etthundratusen riksdaler, deruti inberäknade den häraf for närvarande uttagna summa.
De å detta kreditiv lyftade medel skola ovilkorligen Riksgälds-kontoret ersättas, i den mån dertill afsedda tillgångar blifva för bemälte
Vid kreditivets ytterligare anlitande, eller då Fullmäktige eljest så äska, böra, genom Direktionens försorg, de handlingar Fullmäktige tillhandahållas, hvarigenom ådagaläggas ej allenast de ackords-liqvider, till hvilka kreditivmedlen blifvit begagnade eller skola användas, utan ock huruvida några för de redan lyftade medlens godtgörande påräknade tillgångar till ackordsfonden influtit. § 147.
Jemte det Rikets Ständer, enligt derom under denna riksdag till Kongl.
Maj* i underdånighet aflåten skrifvelse,*medgifvit, att postskjutslegan må ytterligare förhöjas, hafva Rikets Ständer, för bestridandet af den ökade kostnad, som härigenom för postverket uppkommer, å Riksgälds-kontoret anvisat ett serskildt kreditiv å Trettontusen riksdaler; hvilket belopp alltså bör General-poststyrelsen tillhandahållas, för att, i mån af behof, kunna för sagde ändamål disponeras.
Bi/i. lill tt.
Pret. 1950 $ 1951. * Sami., 1 J/ii., 2 Band, 57 tltifs. t STOCKHOLM, f. d. Schukzc’s Boktryckeri, 1851.
Stals Utskottets Utlåtande, JY3 340.
\ J¥i 340.
Ank. lill Exp.-Utsk. den 23 Aug. ISSI, kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner, dels i fråga om ändring tili redan bestämda vilkor för den af Rikets sednast församlade
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden får en jernväg emellan Orebro och Hults lastageplats vid Wenern, dels ock angående ifrågaställd utsträckning af denna jernvågsanläggning till Köping, (.R:gs Af di) Vid början af innevarande Riksmöte öfverlernnades till Stats-Utskottets handläggning 2:ne serskilda, inom Riks-Stånden väckta motioner, den ena hos Ridderskapet och Adeln af Grefve von Rosen, Fredrik Carl, samt den andra hos Borgare-Ståndet af Herr C. F. Wairn, deruti, med afseende derå, att den Engelska association, hvilken, på grund af den Öfverste-Löjtnanten, Grefve Adolf Eugene von Rosen, år 1845 nådigst meddelade oktroy, intresserat sig för anläggandet af en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid sjön Wenern, dels med anledning af den inverkan do sednaste årens politiska tilldragelser i utlandet utöfvat ej mindre å penningemarknaden derstädes, än ock å alla större industriel företag och associationer, dels ock till följd af åtskilliga nyligen i jernvägs-angelägenheterna timade väsendtliga förändringar och förbättringar, önskat några jemnkningar i vilkoren för den af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag i afseende å berörde företag lemnade garanti, motionärerne anhållit, att sådane jemnkningar, som af verkligt behof påkallades, måtte, till befrämjande af detta för hela Riket så högst gagneliga företag, af Rikets Ständer vidtagas; hvarjemte motionärerne förbehållit sig att framdeles få meddela nödige upplysningar och den framställning i ämnet, hvartill de förslag kunde föranleda, sorn från förenämnde association förväntades.
Sedermera har Herr Warn, uti en inom Borgare-Ståndet afgifven och till Utskottet den 9 i denna månad remitterad promemoria, jemte det han öfverlemnat åtskilliga till frågans utredning hörande handlingar, beslående uti ett den 7 Juni detta år emellan Grefve A. E. von Rosen, å ena sidan, och jemvägsbyggnads-entreprenör.
Ilih. till R.
Pral. 1880 & 1881. 4 Sami., 1 Afä., 2 Band., 88 Haft. 1 Stats-Ulskoltets Utlåtande, JYs 340. ren George Burge, å den andra, afsluladt kontrakt, med ett den 23 derpåföljde Juli dertill beslutad t tillägg, jemte förslag lill förändrad oktroy och till förändrade bolagsreglor för jernvägsbolaget, samt två ifrån Handelshuset Palmer Mackillop Dent Comp. till Grefve von Rosen aflåtna bref, äfvensom kartor, kostnadsförslag och ritningar m. m., tillika förklarat, alt samtelige de uti ofvannämnde handlingar förekommande förändringsförslag blefvo af honom såsom egna upptagne; att dådetafhandJingarne ville synas, som skulle den för en industriel spekulation låga ränta och den inskränkta tid, hvilka af Rikets sednast församlade Ständer medgåfvos för den af dem beslutade garantien, snarare väckt farhåga hos den utländska kapitalisten att ingå uti ett företag, hvilket uti det land, der detsamma skulle utföras, tycktes med misstroende anses, än att de deruti garanterade förmoner kunde af honom såsom verkliga fördelar betraktas, det vore ur denna synpunkt eller såsom ett uttryck af förtroende för deu föreslagna jernvägens godhet och lämplighet, som en förhöjning uti garantien till 3 proc. årligen under 23 år borde anses, och alt, ehuru stor uppoffring måste anses ligga uti en så förhöjd garanti, under förutsättning att den i sin helhet komme att utgå, den likvisst i verkligheten ingalunda kunde komma att blifva så dryg, att den på något sätt borde lägga hinder i vägen för vinnande af de stora fördelar, jernvägens anläggning utan tvifvel skulle medföra för fäderneslandets industriela förhållanden; att ett annat, efter motionärens förmenande, tilläfventyrs i flera afseenden ändamålsenligare sätt att vinna framgång åt företaget, vore om Staten skulle vilja, genom årlig amortering, inlösa hela jernbanan, då, jemte det Staten visade att den hade verkligt allvar med företagets understödjande, och den utländska kapitalisten ej skulle hafva att befara en för honom okontrollerbar förminskning i värdet af sin egendom, räntan fortfarande skulle kunna betingas lägre eller till 4 proc. samt den ytterligare uppoffring, Staten åtoge sig utöfver den gamla garantien, således inskränkas till räntans fortfarande intilldess hela kapitalet blefve inlöst; att, enär det vore lätt insedt huru mycket hela företaget skulle vinna i ändamålsenlighet genom jernvägens utsträckning till Köping, motionären fick föreslå garantiens utsträckning äfven för anläggningskostnaden af jernvägen från Örebro till förstnämnde stad,
samt att, för öfrigt, den betydligaste af de förändringar, som blifvit ifrågasatte, vore att jernvägens bredd ej, såsom förut varit bestämdt, skulle från början göras nog stor för en dubbel banas inrättande, utan vägen ej göras bredare än för enkel bana, men med förbindelse för bolaget, att, så snart Kongl. Majit funne en ökad trafik sådant påkalla, förstora densamma och anlägga dubbel bana.
Innan Utskottet närmare redogör för de förändringar, som nu blifvit ifrågasatta uti de af Kongl. Majit och Rikets Ständer redan fastställda vilkor för understöd från Statens sida till anläggning af en jernväg emellan Örebro och Hults la - Stais- Utskollcts Utlåtande, M 540. 3 stageplats, anser Utskottet sig böra i korthet omförmäla de bestämmelser, sorn, med hänseende till denna anläggning, redan finnas meddelade, och får Utskottet, i sådant afseende, anföra: att, i anledning af Ofverste-Löjtnanten, m. m.
Grefve A. E. von Rosens underdåniga ansökning om tillstånd att, i förening med in- och utländska män, genom aktiebolags bildande, anlägga jernvägar uti serskilda riktningar inom fäderneslandet, Kongl. Maj:t, medelst nådig resolution den 27 November 1845, förklarat, att, derest för ofvanuppgifna ändamål ett eller flera bolag bildades och genom aktieteckning erforderlig kapital-styrka blefve alt påräkna, samma bolag skulle undfå lättighet att under loppet af 20 år, från och med år 1846 räknadt, anlägga jernvägar bär i Riket, under vilkor, bland annat, alt innan vederbörlig oktroy derför eller erforderliga förordnanden om jords afträdande meddelades,-till Kongl. Majit skulle, jemte anmälan om hvad i afseende på bolags bildande och försättande i verksamhet blifvit tillgjordt samt om beloppet af aktieteckningar, i underdånighet aflemnas fullständiga planer och kostnadsförslag för hvarje hufvud- och sidobana, jemte beskrifning å den mark, hvarå jernvägarne skulle framgå, m. m.; att sedan, uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift, Grefve v. Rosen underdånigst anhållit, det ' täcktes Kongl. Majit hos Rikets Ständer göra framställning om beviljande af något understöd från statens sida för anläggning af en jernväg emellan Orebro och Hult, Kongl. Majit, uti nådig skrifvelse af den 9 Maj 1848, till Rikets Ständer öfverlemnat Grefve v. Rosens ifrågavarande underdåniga framställning, anmälde Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 19 derpäföljde Augusti, att Rikets Ständer, efter behörigt öfvervägande af hvad i frågan förekommit samt med fästadt afseende, dels å angelägenheten af jernvägsaniäggningens befrämjande, dels å Statens skäliga anspråk på ersättning för de bidrag, som dertill blefvo anvisade, för sin del stannat i följande beslut: l:o
Staten förbinder sig att, i händelse under ett eller flera af de femton år, som förflyta näst efter den ifrågas tällda jernbanans emellan Orebro och Hult öppnande till allmän trafik, jernvägsbolagets årliga nettoinkomst skulle, enligt behörigen granskade bokslut, understiga 129,600 Ridr, motsvarande 4 proc. ränta å den beräknade anläggningskostnaden 3,240,000 Ridr, godtgöra bolaget fyllnaden i nämnde räntebelopp; kunnande denna Statens ansvarighet i intet fall utsträckas utöfver 129,600 Ridr för året, hvaremot, derest anläggningskostnaden icke skulle uppgå till förslagssumman, berörde ansvarighet inskränkes till ett belopp, svärande emot 4 procent å den verkliga utgiften, deruti likväl inberäknad 5 procents rönta å aktiekapitalet under byggnadstiden; 2:o.
Rolaget åligger att, i öfverensstämmelse med det reglemente, som af Kongl. Majit i nåder utfärdas, fortfarande underhålla jernvägen i fullt ändamålsenligt 4 Slals-Ulskollcts Utlåtande, M 340. skick; skolande sådant genom vederbörlig besigtning årligen styrkas, innan utdelning fi jernvägsaktierna får ega rum; 5:o.
Staten må, när så pröfvas lämpligt, ega att från bolaget inlösa jernbanan med verkstäder, lokomotiver, vagnar och öfriga tillhörigheten
Sker sådan inlösen inom femtio år efter banans öppnande till allmän trafik, skall lösesumtnan sålunda bestämmas, att, sedan egendomen blifvit värderad af en utaf ojäfvige och sakkunnige personer bestående kommitté, hvars ledamöter utses till hälften af Kongl, Majit och till den andra af bolaget, samt sjelfve utom sig välja en ordförande, det af bemälde kommitté fastställda värde förhöjes med 25 procent.
Eger åter dylik inlösen rum efter nyssnämnde 50 års förlopp, utgår löseskillingen, utan förhöjning, till det af bemälde kommitté bestämda värde-belopp; 4:o.
Om efter förloppet af de första 10 åren, sedan banan blifvit för allmänt begagnande öppnad, bolagets inkomst något eller några år skulle Öfverstiga 6 procent af dess i och för banans anläggande och underhåll utbetalda kapital, åligger det bolaget att till Staten afstå hälften af det öfverskjulande beloppet, intilldess Staten njutit full godtgörelse för det kapital, densamma, i följd af den ingångna garantien, utbetalt; 5:o.
Staten eger rätt att genom ombud, som af Kongl. Majit i nåder utses, deltaga i granskningen af förvaltningen utaf bolagets angelägenheter; 6:o. Bolaget eger att, jemte de i Kongl.
Majlis nådiga resolution af den 27 November 1845 medgifna rättigheter, tillgodonjuta följande förmåner: a) att, utan kostnad eller årlig ersättning, erhålla upplåtelse af den för jern— vägsanläggningen erforderliga, kronan tillhöriga, jord; dock att då fråga är om bostäilsjord eller annan åt enskild person upplåten kronojord, ersättning derför bör af bolaget lemnäs, i enlighet med hvad gällande expropriationslag derom stadgar; b) att för jernvägsanläggningen, från kronans parker inom Orebro län, efter utsyning, kostnadsfritt erhålla nödigt, för andra ändamål icke disponeradt virke, äfvensom begagna disponibla å kronans egor belägna, kalk- och stenbrott; samt c) att åtnjuta enahanda skattefrihet, som beviljats Götha kanal-bolag samt andra dylika bolag; dock skulle jernvägs-bolaget icke få komma i åtnjutande af de i denna punkt under a) och b) uppräknade förmåner, förr än detsamma hos Kongl. Majit styrkt, att aktier för ett belopp af minst 5,240,000 Ridr blifvit tecknade samt att deraf minst '/gidel eller 405,000 Ridr vöre inbetald; samt att Kongl.
Majit derefter, uppå Grefve von Rosens i underdånighet gjorda anhållan om nådig oktroys meddelande för ett bolag, ämnadt att utföra en jernvägsanläggning emellan oftanämnda orter, under den 28 December samma år för beinälda bolag utfärdat nådig oktroy samt gillat och fastställt de för detsamma föreslagna bolagsreglor, allt i öf - Ståls-Utskottets Utlåtande, M 340. 5 verensstämmelse med hvad högstberörda nådiga resolution af den 27 November 1845 innehåller samt med hufvudsakligl gillande af Rikets Ständers i ämnet fattade beslut.
De alternativa förslag, som af Herr Waern nu blifvit framställda till ändring uti den af Rikets Ständer för ifrågavarande jernvägsanläggning förut meddelade garanti och de i öfrigt derföre bestämda vilkoren, äfvensom uti ofvan omförmälda för bolaget utfärdade nådiga oktroy, grunda sig det ena på det emellan Grefve von Rosen och Ingeniören George Burge upprättade kontrakt, och det andra på de af Herrar Palmer Mackillop Dent &
Comp. uti deras bref gjorda framställningar, samt innefatta:
Det första alternativet, a) att, emot det Herr George Burge, inom 1853 års slut, för den beräknade anläggningskostnadssumman, 3,2-40,000 R:dr Banko, fullbordar och till det bolag, som för företagets utförande sig bildar, i komplett skick ademnar ifrågavarande jernväg, skall Staten ikläda sig förbindelse att under en tid af 25 år lemna bolaget garanti för en nettoinkomst af 162,000 R:dr, motsvarande 5 procents ränta å förrberörde 3,240,000 R:dr; b) att
Staten skall vara berättigad att inköpa jernvägen med alla dertill hörande verkstäder, lokomotiver, machiner, vagnar, fordon och andra tillbörigheter efter 25 års förlopp och inom en tidrymd af femtio år från banans öppnande för allmänna rörelsen; men att, om dylik inlösen icke inom nyssnämnda 50 år eger rum, skall Staten vara sin lösningsrätlighet förlustig; samt c) att bolagets förbindelse att ersätta Staten hvad som densamma, till följd af sin åt bolaget meddelade garanti af en viss årlig inkomst af jernvägen under ett bestämdt antal af år, nödgats utbetala, först skall vidtaga efter 25 års förlopp och ej inträda förr, än under de år, då vinsten af företaget komme att öfverstiga 8 procent å det för jernvägens anläggning och underhåll nedlagda kapital; det andra alternativet, att, emot uppfyllande af den i mom. litt. a) uti l:sta alternativet för bolaget stadgade förbindelse i afseende å jernvägens fullbordande m. m., Staten lemnar bo laget garanti för en årlig inkomst af 162,000 R:dr, utgörande 5 procents ränta å den beräknade kostnadssumman, deraf likväl endast 4 procent eller 129,600 R:dr borde beräknas såsom ränta och 1 procent eller 32,400 R:dr afsättas till amortering, hvarefter, sedan denna garanti fortfarit uti 40 år, jernbanan kostnadsfritt skulle tillfalla Staten och blifva dess tillhörighet, med undantag af rörelsematerielen, eller 6 Slals-Ulskoltcls Ullålande, M 340. lokomotiver, machiner, vagnar m. m., hvilka efter mätismanna ordom borde af Staten inlösas. llärförutan är vordet för klarad t: att om förslaget, angående inskränkning af bredden utaf banken för jernvägen till endast hvad som erfordras för anläggning af enkel bana, skulle vinna bifall, kunde beloppet utaf anläggningskostnaden nedsättas till 5,000,000 R:dr Banko och Statens garanti således inskränkas till 5 procent å denna summa; men att, om Rikets
Ständer deremot skulle finna för godt ingå uppå jernvägens utsträckning ifrån Örebro till Köping, borde för denna väg, utaf 6l/3 mils längd, och beräknad alt i anläggning kosta 2,020,000 R:dr, lemnäs garanti för 5 procent å minst 2,000,000 R:dr, på samma vilkor, som för vägen emellan Örebro och Hult kunde varda bestämda.