Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att bereda på samma gång en sjökommunikation, hvarigenom iandtmannaprodukters tillförsel till hulvudstaden från dess närmaste granskap skulle underlättas, och till lalle lill odlandet af flera hundra tunlands fruktbar mark, har, inom Bonde-ståndet, al Riksdagsfullmäktige!!
Johnn Guslaf Wasmuth från Stockholms län löreslagjts: alt Rikets
Ständer måtte bevilja ett räntefritt lån å 20,000 R:dr Runt lill kanal-an/uggntny mellan Edsvikens nairn udde, och sjön Norrviken samt vidare från Skclhiora kungsgård och gvarn vid denna sjö lill Hagby-sjön och den omkring en mil långa samt nästan öfverallt segelbara frq Uenlun a-sjön; och har motionären yttrat sig förmoda, att den kostnads-summa, sorn utöfver detta bidrag af allmänna medel måste bestridas och hvilken skulle uppgå till samma belopp, som det föreslagna lånet, kunde med säkerhet påräknas utaf ett lör företaget bildad t särskildt bolag.
Med anledning al den sålunda gjorda framställningen om statsbidrag, för att den norr om Stockholm, förbi Stocksund, inskjutande vik af Saltsjön måtte sammanbindas med Norrviken och 2:ne andra insjöar, anser sig Stats—Utskottet böra upplysa, att, sedan Kongl. Majit, utål de vid 1850 och 1851 års riksdag för sjösänkningar och andra valtenaftappnings-företag anvisade medel, beviljat hegardt lån för Norrvikens och Bih. till Ii.
Prol. 1856 & 1857.
I Afd. 3 Band. 8 Hafi. 6 42 Stais-C Isko! tels Utlåtande N:o 158. den i närheten deraf belägna Edsjöns sänkning genom ett till Mälaren upptaget aflopp, ingingo åtskillige jordegare i kringliggande härader till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, alt företagandet af delta vallen-aflappnings-arbete måtte uppskjutas och i stället undersökning anställas samt kostnadsförslag uppgöras angående 'afledning af vattnet från nämnde sjöar i motsatt riktning, eller åt Saltsjön vid norra ändan af Edsviken ; men å hvilken anhållan Kongl. Maj:t ansåg något afseende icke kunna lästas sedan Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen, uti deröfver den 16 Juni 1853 afgifvet underdånigt utlåtande, anmält följande, vid anställd lokal-besigtning och afvägning befunna, förhållanden, nemligen att Norrvikens sänkning 4 fot medelst afledning lill Saltsjön skulle erfordra omkring 13,500 kubik famnars gräfning och 500 famnars bergsprängning samt medföra en ungefärlig kostnad af 48.000
R:dr; alt både Edsjöns och Norrvikens sänkning i samma riktning vöre förenad med en kostnad af omkring 100,000 R:dr; och att för öppnandet af en aflednings-kanal från Mälaren genom Edsjön och Norrviken till Saltsjön mäste gräfvas ungefärligen 200,000 och sprängas 30,000 kubik-famnar, hvilket komtne att kosta omkring 1,000,000 R:dr, allt Ranko.
Några andra skäl. än dessa officiela upplysningar om rfe kostnader, som, lill följd af ogynsamma lokala förhållanden, skulle vara förenade med tillvägabringande af den sjökommunikation, hvars beredande Riksdagsfullmäktige!)
IVusmulhs förslag afser, torde Utskottet icke behöfva anföra för sin hemställan, 31:o alt något statsbidrag för denna kommunikations åstadkommande icke mätte varda af Rikets Ständer beviljadt.
För sänkningen af de i Östergötland belägna sjöarne stora och lilla Rengen, Jernlttnden, Asunden, Emmern.
Striern och Nimmern samt för åstadkommande al en kalled genom och mellan förstnämnde 4 sjöar, beviljade Rikets sednast församlade
Ständer ett lån å 160,000 R:dr 8:ko, under dervid (åstadt förbehåll, att vedeibörande låntagare skulle vara ansvarige för sä väl den föreslagna båtledens som sjösänkningens fullständiga utförande; hvarjemte stadgades, att, i afseende på detta lån samt dess utanordnande och återbetalning m. m., de lör dylika statsbidrag meddelade allmänna föieskrifter och belalningsvilkor skulle vederbörligen iakttagas och tillämpas; dock finge låuesumman icke Iyftas på en gång. ulan endast successivt, i mån af arbetets fortgång, vid de terminer Kongl. Majit lunne för godt bestämma.
Till följd af dessa föreskrifter skulle lånlagarne genom ingånget kontrakt förbinda sig dels ali, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda aibetsplanen, inom viss bestämd lid, fullborda arbetet, utan alt framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag al allmänna medel, och dels att genom egna tillskott utgöra hvad som utöfver statsbidraget kunde erfordras.
Det beviljade lånets återbetalning borde verkställas sålunda, att elter fem års förlopp från slutet af del är, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret utbekommits, skulle årligen erläggas 8 procent å hela den lyflade lånesumman, hvaraf ränta komtne att godtgöras elter 2 lör 100 utaf det obetalda kapital-beloppet och del öfriga utgöra afbetalning derå.
Sedan de för sagde låns utbekommande löreskrifna förbindelser och öfriga Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158.
43 handlingar blifvit aflemnade och godkända, har, oaktadt ifrågavarande, under 1855 års sommar påbörjade, sjösänknings m. fl. arbeten, enligt det derom afslutade kontrakt, först den 1 Oktober 1861 behöfde vara fullbordade, lånesumman, hvilken, jemlikt ofvanberörde i sådant afseende meddelade stadgande, endast successivt och i män af arbetets fortgång borde få lyftas, redan blifvit vid följande terminer med hela sitt belopp frän Riksgäldskontoret utbetald, nemligen i September 1855 med B:ko R:dr 60,000. i Januari 1856 med „ „ 50,000. och i Januari 1857 med „ „ 50.000.
Summa B:ko R;dr 160,000; varande dessa utbetalnings-terminer och summor bestämda genom Kongl. Brefvet den 25 Juli 1855.
Under innevarande riksdag har fråga om ytterligare statsbidrag för ofvannämnde sjöars sänkning och beredandet af båtleden mellan dem blifvit väckt genom en bos Bonde ståndet af RiksdagsfulJmäktigen Lars Magnus Knutsson från Östergötlands län aflemnad och af Riksdagsfullmäktigen Carl Gustaf Cederskog från samma län förordad motion, hvaruti anförts, att många opåräknade och derpå inverkande hinder och svårigheter hade pä ett högst betänkligt sätt förhöjt kostnaderna för ifrågavarande förelags utförande utöfver det i kostnadsförslaget upptagna belopp, 168,600 R:dr B:ko, hvaraf för sjösärikningarne beräknades 143,600
R.dr och för den, med hänsigt till båtleden, erforderliga slussbvggnad m. m. 25,000 R:dr.
Bland de förhållanden, som föranledt förhöjningen af dessa kostnader, uppgåfvos i första rummet de med iner än 100 procent stegrade arbets-lönerna; vidare räknades dertill jordersältningarne, hvilka dels alls icke, dels till ett allt för lågt belopp vöre i kostnadsförslaget upptagna, samt slutligen del. högt uppdrifna priset på alla slags malerialier.
Eldigt en, i början af November sistlidet år, algi Iven och motionen bilagd revisiops-berättelse, skulle då utaf de dessförinnan uppburna lånemedlen, 110.000
R:dr, samt “derå genom
Direktionens omtanke samlade räntor 1,688 R.dr 45 sk., icke återslå större belopp än 10,000 R:dr B:ko, ehuru, efter revisorernes åsigt, allenast en tredjedel af hela arbetet fullbordats; hvadan revisorerne anlagil, att kostnaderna för detsamma skulle komma att öfverstiga förslaget med icke mindre an 170.000
R.dr sagde mynt
Direktionens egna uppoffringar och osparda möda vid sina åliggandens fullgörande, samt räkenskapernas ordentlighet och utgifternas behöriga verificering, hade revisorerne dock yttrat, att de, i betraktande af det utförda vackra och solida arbetet, de många naturhinder, sorn dervid mött, de flera skoningslösa ersällnings-anspråk, som mast tillfredsställas, samt materialiernas och aibelslönernas stegrade pris, funnit den stora kostnaden lätt förklarlig.
Derjemte har i motionen åberopats eli densamma jemväl bifogadt under sagde månad ulfärdadl, intyg af Distrikt-chefen, Majoren, Friherre G. De Gror, hvilken deruti förklarat, all den af honom, vid uppgörandet af förslaget till ofvanberörde arbetsföretag år 1853 till 168,600 R:dr
B:ko beräknade kostnaden borde, i anseende till prisstegringen, höjas med 60 procent eller lill 269,760 R:dr samma mynt.
Vidare har motionären omförmalt den bekymmersamma ställning, deruti vederbörande strand- och jordegare råkat i afseende pä möjligheten att utföra detta arbelsföretag, helst de fleste, bland dem, såsom innehafvare af små hemmansdelar, endast med afkaslningen af dervid uppodlade kärr och mossar vore i tillfälle verkställa de årliga afbetalningarne å det erhållna låne understödet och icke kunde uthärda en derutöfver ökad betalningsskyldighet: hvarföre ytterligare understöd af allmänna medel syntes oundgängligen erfordras, såvida icke det påbörjade förelaget skulle öfvergilvas och de derpå använda medlen kunna anses gagnlöst bortkastade.
För öfrigt har motionären erinrat, hurusom meranämnde sjösänkningsföretag icke blott skulle medföra uppodlin - 44 Stats-Ulskotlets Ullri tande N:o i 58. gen af en vidsträckt jordrymd, utan utgjorde första vilkoret för beredandet af én sedan längre tid tillbaka påtänkt och flera gånger föreslagen vatlenkornmunikation ända från Wimmerbytrakten till Linköping; och det vöre således icke ensamt stråndegarne vid ofvannämnde sjöar, sorn komme att skörda gagnet af detta företag, ulan kornme detsamma alt måhända i än större grad blifva gagnande lör alla deni, sorn bodde i granskapet af den blifvande nära 10 mil långa vattenkommunikaliönen mellan nämnde städer, hvilkas sammanbindning på detta sätt skulle kunna ske med större fördel och mindre kostnad än genom en jernvägs-anläggning.
Slutligen och jemte det motionären fästat uppmärksamheten på bebofvet af förbättrade kommunikationer för nyssnämnde landsort, hvars idoge och arbotssämma inbyggare länge skulle varit tillbakasätta och från hvilken flera utflyttningar till norra Amerika under sednare åren företagits, har han. lill stöd för sin framställning om ökadt statsbidrags beviljande för det gagneliga företag, sorn hans motion afsåge och hvars fullbordande derförutao skulle öfverstiga menighetens förmåga, åberopat de ytterligare understöd i låneväg, som för hamnbyggnader och andra arbeten blifvit, utöfver hvad dertill först beviljats, af Rikets Ständer tillerkända Warberg, Cimbritshamn, Linköping, Westerås och Wadstena in. fl. städer.
Det på grund af nu anförda omständigheter och förhållanden uti förevarande motion framställda förslag innehåller: 1:6 att, på sätt vid andra dylika företag vanligen skulle iakttagits, ofvan omförmälda sluss-anläggning m. ta.',
(Ör hvilken kostnaden med 60 procents förhöjning i den först uppgifna summan skulle komma att uppgå lill 40,480 E;dr B;ko, mätte uteslutande af Staten bekostas, samt att alltså eli mot delta belopp svarande stats-änslag utan äterbetalningsskyldighet mätte varda af Rikets Ständer anvisat) t; och 2:o att strandegarne mätte erhålla ett nytt län a 100,000 R:dr B:ko emot enahanda, vilkor, som stadgades för den under sednaste riksdag till samma företag beviljade lånesumma, och emöt förbindelse att efter arbetets afslutande återbetala sä stor del utaf del nyå lånet, sorn enligt behörigen styrkta räkenskaper kan finnas hafva öfverblifvil sedan samtlige omkostnaderna för arbetet med de dertill beviljade statsbidragen blifvit liqvideräde.
Beträffande omfattningen och gagnet i både allmänt och enskildt hänseende af det redan för mer än 100 är tillbaka föreslagna och i början af nuvarande sekel påbörjade, fastän sedermera Öfvergifnä,' sjösänknings- och kommunikations-företag, för hvars fortsättning oell fullbordande ytterligare understöd utaf allmänna medel nu blifvit hegardt, får Stats-lltskottet hänvisa till de omständliga upplysningar härom, som förekomma i Rikets sednast församlade Ständers Sluts-Utskotts rörande detta företag under N:o 163 afgifna utlåtande, hvarvid Utskottet dock anser sig derjemte böra här anföra följande, frän samma utlåtande hemtade, uppgifter å de motsedda fördelarne af ifrågavarande företag.
Genom den nu pågående sänkningen af ofvannämnde 7 sjöar skulle 3,450 tunland invid eller i närheten af dessa sjöar befintlig kärrmark förbättras samt 1,186 tunland ny jord erhållas.
Efter uppskattning skulle den nya eller förbättrade jorden komma att med nära 2,036 tunland öfverstiga1 den förut varande uppskattade jordrymden ; kommande denna nya eller förbättrade jord att tillfalla 19lf mantal, belägna inom 10 socknar af Hanekinds och Kinda härader.
Varufprslingen mellan sistnämnde härads skogsbygd, som nu endast kunde verkställas till lands på en mycket besvärlig och backig väg af omkring 7 mils längd, skulle hädanefter kunna besörjas med begagnande af en 4£ mil läng båtled.
Komme denna sjö-kommunikation att framdeles utsträckas mot norr till sjön Roxen och mot söder lill de flera med Slångåns vattendrag förenade insjöarne i Småland, skulle densatama blifva af synnerlig vigt lör en stor del af Riket. Stäts-Uls/eotlets Utlåtande N:o 158. 45 I betraktande af det gagnande inflytande', som det arbets-företag, hvarom nu är fråga, efter dess fullbordande, bör komma att utöfva på allmänna tillståndet inom en vidsträckt landsbygd, och då Utskottet anser sig, på grund af de i förevarande motion meddelade uppgifter, kunna antaga, att detta företag, åtminstone under nuvarande förhållanden, icke kommer att fortsattas och fullbordas, såvida icke ytterligare bidrag dertill från det allmännas sida erhålles, synes anledning icke saknas för Rikets Ständer att bevilja ett sådant bidrag å det belopp, som enligt vederbörande
Distrikt-chefs intyg motsvarar den genom pris-stegringen förorsakade förhöjning i den summa, kostnadsförslag!. upptager.
Men efter Utskottets åsigt bör detta ytterligare stats-bidrag, hvarken lill Större eller mindre del, meddelas i egenskap af anslag utan återbetalningsskyldighet, hvarföre Utskottet afslyrker bifallandet af motionärens framställning, såvidt den alser étt dylikt anslags beviljande för att d*rmed bestrida de för sluss-anläggningen vid Brokind jemte andra, med hänsigt till den föreslagna båtleden, erforderliga arbeten.
Deremot finnér Utskottet sig föranlåtet förorda det af motionären begärda nya lån, under förbehåll likväl, att delta lån, hvilket, med hufvudsaklig! afseende å viglen af deri kommu.nikations-förbättring, stim derigenom bör fullbordas, torde varda al Rikets Ständer beviljadt, kommer alt bära lika hög ränta, sorn öfriga för slussbyggnader jemte andra valten-kommunikatiohér, i egenskap af lån, under sednaste åren erhailna statsbidrag.
Utskottet får således hemställa, 32:o att Rikets Ständer, för fortsättningen och fullbordandet, enligt derför i nåder fastställd plan, af den efter sednaste riksdag på började sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Asunden, Emmern, Strien och Nimmern inom Hanekinds och Kinda härader i Östergötland, samt anläggningen af en båtled genom och mellan förstnämnde 4 sjöar, mätte bevilja ett ytterligare län å Ett hundra femtio tusen R:dr R:mt, under dervid lästad t förbehåll, alt nyssnämnde siösänknings-arbeten och båt leds-ariläggning varda fullbordade vid den i derom afslutadt kon trakt bestämda tid, eller till den Esta Oktober 18(51, och emot villtor att för detta län skola årligen erläggas Sex procent af hela den utbekomna låne-summan, af hvilka 6 procent den för obetalda kapital-beloppet, efter 4 för hundra, upplupna ränta först godlgöres, hvarefter återstoden utgör kapital-alhetalning; kommande dock någon föreskrift öm särskild ärlig ränte-liqvid icke att i låntägarnes'skuldförbindelse intagas, utan böra desse endast förbinda sig att tinder den lid, sorn åtgår för det erhållna lånets lulla återbetalning, löre slutet af hvarje år, räknadt frän lånets utbetalnings-dag, erlägga Sex procent å detsammas ursprungliga belopp; hvarjemte lärlingarne, derest denna inbetalning icke ä bestämd lid verkslalles, böra dessutom för det lill liqvid förfallna, oguldna beloppet erlägga
Fem procent årlig ränta intill dess betalning sker.
1 händelse det nu tillstyrkta ytterligare lånet varder af Rikets Ständer beviljadt, torde för öfrigt, i afseende på låne-summans utbekommande och dermed förenade åligganden, de rörande låne-understöd för kom - 46 Stats-Utskottets Utlåtande N: o 458. munikations-förbättringar meddelade och härvid tillämpliga, ali männa stadganden böra iakttagas.
På det att den vatlenrkommunihalion genom sjöarne Stora och Lilla Rengen samt Jernlundcn oell Asunden, för hvars åstadkommande ofvan omlörmälda lån af Rikets sednast församlade Ständer beviljades, mätte kunna fullföljas och utsträckas mot söder genom sjöarne Erlangen, ./uttern och Krön till grans köp et af lEinnnerby, har Riksdagsfullmäktige!) Anders Andersson från Kalmar län, under åberopande af Distriklchelen Majoren Friherre De Geers i sådant afseende uppgjorda kostnadsförslag, hemställt, att statsbidrag, motsvarande ungefärliga beloppet af den derför beräknade kostnad, eller 300,000 R:dr B:ko, mätte vid denna riksdag beviljas, för alt tillhandahållas det bolag, som ville åtaga sig anläggningen af en kanal-ledning mellan sjöarne Krön och Juttern samt Jutlern och Erlangen äfvensom mellan Erlången och Åsunden, i sammanhang med förstnämnde sjös sänkning; hvarjemte motionären föreslagit, att utaf detta statsbidrag §:delar måtte få utgå såsom anslag och £:del såsom lån emot enahanda betalnings-vilkor, som bestämdes för de vid sednaste riksdag till vallen-altappningar, i ändamål att förbereda odlings-loretag, anvisade medel.
Enligt hvad Friherre De Geer vid afgifvandet af det, efter dertill meddeladl förordnande, upprättade och lör Utskottet företedda förslag till en kanal-ledning mellan sjöarne Rosen och Juttern upplyst, skulle en vatten-kommunikation mellan Roxen vid Linköping och trakten af Wimmerby, motsvarande en våglängd lill lands af mil, kunna beredas för en kostnad af 1,827,000 R:dr Runt, af hvilken summa omkring f:delar skulle erfordras för kanal-ledningen jemte sluss- och bro-byggnaderna mellan Roxen och Regnen.
Derjemte bar bemälde Friherre yttrat, att ehuru betydlig nyssberörde kostnads-summa vore, uppginge den dock icke lill en tredjedel af hvad anläggningen af en lika lång jernväg kostade, samt att hvad beträffade nyttan för orten, hvilken hade att afsätta tunga och skrymmande varor, en kanal-led, hvarigenom hvarje punkt af de vidt utgrenade sjöarnes stränder sattes i direkt beröring med afsättningsorlen, syntes vara alt föredraga en jernväg, af hvilken jemförelsevis lä punkter skulle beröras och å hvilken transport-koslmidén måste blifva betydligt högre.
Med begagnande af de flera nära hvarandra liggande och nästan sammanhängande saint hufvudsakligen i samma riktning sig sträckande sjöar, hvilka söder om den midt i Östergöthland belägna sjön Roxen genomskära denna provins och en del af norra Småland, synes visserligen en både naturlig och ändamålsenlig kommunikationsled genom och mellan nyssnämnde landsorter bora åstadkommas, och Stals-Utskoltet tror sig kunna antaga, att denna konnnunikations-led inom en föga aflägsen framtid skall vara både öppnad och allmänt begagnad för transporterandet af samma orters natur-produkter.
Utskottet tager alltså för gifvet, att Rikets Ständer, som under sednaste riksdag beviljade ett ingalunda obetydligt bidrag af allmänna medel för att, jemte den sedermera påbörjade sänkningen af några bland ofvan uppräknade sjöar, bereda en båtled mellan dem, framdeles icke skola vägra att med ytterligare statsbidrag understödja samma kommunikations utsträckning till dess nu uppgifna ändpunkter.
Men dä dei) del af ifrågavarande kommunikations-led, hvartill statsbidrag således redan er - Slats-Utskoltets Utlåtande IV:o 158. 47 hållits, ännu icke blifvit utförd och resultaterne af derå verkställda arbeten hittills icke kunnat visa sig, så och med derjemte fästadt afseende å mängden och betydlighelen af de till kommunikationsväsendets förbättring nu samtidigt föreslående samt med allmänna medel bekostade eller understödda arbeten, finner sig Utskottet för närvarande icke kunna tillstyrka beviljandet af det i Anders Anderssons motion föreslagna ansenliga statsbidrag för den uti samma motion förordade del af meranämnde vattenkommunikation; ulan hemställer Utskottet, 33: o att det härom väckta förslag icke måtte föranleda någon åtgärd af Rikets nu församlade Ständer.
Enligt hvad i tvenne inom Borgare- och Bonde-stånden af Herr S. G. Wetterberg och Kiksdagsfullmäktigen Lars Rasmusson från Göteborgs och Bohus län väckta motioner uppgifvits, har under sistlidet års sommar undersökning på allmän bekostnad anställts i afseende på den under flera föregående Riksdagar föreslagna uppmuddringen af Guta elfs norra utlopp eller den s. k. iXordre-e/f, dervid den synnerliga nyttan af detta företag skall hafva ådagalagts; hvarföre bemälde motionärer, under yttrad förmodan att en Kongl. Proposition i ämnet skulle vara alt förvänta, för motsatt fall. “reservationsvis" föreslagit, att Rikets
Ständer måtte för verkställigheten af sistnämnde elfs uppmuddring bevilja ett anslag, motsvarande hvad dertill enligt uppgjordl kostnadsförslag erfordades.
Rörande det i dessa motioner förordade muddringsarbetet har hvarken någon framställning af Kongl. Majit till Rikets
Ständer skett eller några närmare upplysningar genom molionärerne blifvit meddelade; och lärer, enligt den underrättelse StatsUtskoltet erhållit, sagde arbetes företagande, i anseende till de med dess verkställighet förenade kostnader och svårigheter samt osäkerheten i fråga om dess framlida bestånd, blifvit alstyrkl af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader.
Vid sådant förhållande och i saknad af ej mindre uppgift ä del erforderliga statsbidragets belopp än utredning af ifrågavarande företags inverkan på den lifliga sjöfarten och allmänna rörelsen vid Göta elfs nuvarande egentliga utlopp, får Utskottet hemställa, 34:o. att Herr Wetterbergs och Lars Rasmussons angående samma förelag väckta motioner måtte lemnäs utan afseende. 48 Stats-Utsknllets Utlåtande N:o ib8.
För tillvägabringande af kommunikationsled genom kanal- och slussanlaggnin^- qar samt jernvägar med hästkraft mellan Wenern och dan Inom Wedbo harad af Elfsborgs län belägna och med vattendragen inom Nordmarks härad i Wermland sammanhängande sjön Stora
Lee, hafva genom likaledes hos Borgare- och Bonde-slåpd.en derom väckta motioner, föreslagits: af Herr./. G. IVenner ström, att Rikets Ständer mätte bevilja eli statsbidrag ä hela eller åtminstone f:delar af det belopp, 552,949 R:dr B:ko, hvartill kostnaden lör anläggning af jernbana samt kanaler, jemte slussar mellan Stora Lee och hamnen vid Amål beräknats uti det i afseende pä denna kommunikationslinie af Chefen i vestra Väg- och Valtenbvggnads-dislriktet Majoren I).
U'■ Lilliehööle upprättade förslag: samt af Riksdagsfullmäktigen Anders jansson från Wermlands län, alt ett anslag mätte beviljas, sein motsvarade J af kostnadssumman för en kanal- och jernvagsånläggning till sammanbindandet af sjöarno Wenern och Stora Lee, jemlikt ett annat utaf bemäide
Distrikt-chef upggjordt förslag.
Enligt det i Herr Wenne/ ströms motion åberopade förslag till beredande af kommunikationsled mellan dessa sjöar, skulle denna kommunikationsled komma att gä genom sjöarne Nedra Kalfven, Ömmeln, Limmern, Ostra och Westra Silen samt Lelången.
Från hamnen vid Åmål skulle en 26,060 löt lång jernväg anläggas till Nedra Kalfven och mellan Ömmeln och Limmern en dylik väg af 8,460 fots längd.
De öfriga sjöarne skulle förbindas medelst kanaler; varande kostnaderna för dessa tvenne jernvägsanläggningar beräknade tdl 114,786
R:dr och lör kanalerna jemte 13 slussar till 438,163 R:dr lLko.
Den förening mellan förstnämnde 2:ne sjöar, hvilken i Anders Jonssons motion förordats och för hvars verkställighet det af honom föreslagna stats-anslag borde beviljas. skulle deremot åstadkommas genom anläggandet af kanaler vid Köpmannabro mellan Wenern och lljerleruds sond samt vid Upperuds bruk och en jernväg af 2,350 fots längd vid Håfyeruds bruk; vidare kanaler mellan sjöarne Äkeiången och Råwarpen samt vid Katrineholms bruk och Långeds sågverk äfvensom deremellan och sjön Laxen samt mellan denna sjö och Svärdlängen : och likaledes kanaler mellan sjöarne Svärdlången, Vestra Silen, Lelången samt Stora Lee.
För denna kommunikalions-leds öppnande skulle kostnaderna, enligt det uppgjorda förslaget, uppgå till ett sammanlagdt belopp af 805,578 R:dr B:ko, nemligen: för de föreslagna kanalerna, med dertill börande 16 slussar, och för erforderliga muddrings-arbelen i Wenern utanför Köpmannabro