Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För ofvannämnda ändamål åligger det ock de särskilda styrelser, dem kommunalstämman för vissa bestämda förvaltningsbestyr kan hafva tillsatt, att till Nämnden i god tid ingifva sina specialförslag öfver utgifterna för det nästföljande året. § 64.
Utgifts- och inkomstförslagen skola uppgöras så tidigt, att de till granskning må kunna framläggas vid den Stämma, som under loppet af Oktober månad hvarje år hållas bör; skolande på denna Stämma särskildt de uti utgiftsförslaget upptagna utgifter, som enligt § G5 först då till beviljande föreslås, jemte de frågor och behof, af hvilka desamma påkallas, till öfverläggning och afgörande företagas.
Efter fulländad granskning skola förslagen, jemte de i anledning deraf fattade beslut, återlemnas till kommunalnämnden, som deruti införer de af Stämman beslutade ändringar och tillägg, och derefter oförtöfvadt ombesörjer upprättande af ordentlig debiterings- och uppbörds längd.
De bidrag, hvilka sålunda blifvit beviljade all under det nästföljande året utgå, anses för det löpande årets kommunalutskylder, och skola till utgörande fördelas på dem, som under det löpande året varit till kommunen skattskyldiga. § 65.
Debiterings- och uppbördslängden, uppgjord efter bifogade formulär Litt. B, skall innehålla hänvisning till de beslut, på hvilka årets utdebitering sig grundar, med uppgift å beloppet af de för hvarje skatteöre i de olika öreklasserna och af de efter annan grund beslutade afgifter, samt upptaga hvarje skattskyldig till bostad och namn, hans enligt § 59 åsätta skatteören, särskildt för hvarje öreklass, antalet af de hos honom skattskrifna personer, och de honom särskildt för hvarje klass af skatteören, eiler efter annan grund, påförda kommunalutskylder.
Till bestyrkande af uppbörden skall längden slutligen innehålla särskilda kolummer för anteckning om inbetalningar och restantier. § 66.
Såväl debiterings- och uppbördslängden, som den i § 60 omförmälda skatteörelängd, skola tillställas kommunalstämmans ordförande, hvilken genom kungörelse, som i församlingens kyrka från predikstolen uppläses, gifver tillkänna, att längderna på lämplig ort, som uttryckligen bör utsättas, hållas dem af kommunens lill utskvlder förpligtade medlemmar, hvilka del önska, för granskning tillgängliga under fjorton dagar, räknade från dagen för kungörelsens afkunnande; börande efter förloppet af dessa fjorton dagar kommunalstämma bållås, och å densamma längderna till allmän granskning företagas samt en livar skattskyldig tillfälle lemnäs alt mot dem göra de anmärkningar, till hvilka han funnit fog. 2f Denna Stämma skall ovilkorligen inom utgången af December månad sammanträda. § 07.
Olver de anmärkningar, som då emot längderna framställas, skall kommunalstämman genast besluta och i längderna låta införa de ändringar, som dervid pröfvats böra vidtagas, hvarefter längderna, sålunda granskade och afslutade, skola, försedda med intyg derom af ordföranden och två medlemmar af Stämman, återlemnas till kommunalnämnden, hvilken det åligger att behöriga debetssedlar utfärda och de skattskyldiga tillställa låta inom utgången af nästföljande Januari månad. § 68.
Stämma för uppbörd af sålunda debiterade koramunalulskylder skall kungöras fjorton dagar förut och på lämplig ort inom kommunen, före Februarimånads utgång, förrättas af kommunalnämnden eller vissa dess medlemmar. § 69.
Definnes att någon uti debiterings- och uppbördslängden upptagen, till utskyld förpligtad, medlem af kommunen derifrån under årets lopp utflyttat, vare han icke dessmindre skyldig att den honom i längden påförda utskyld erlägga, men deremot fri från all utskyld för samma år till den kommun, dit han inflyttat, såvida ej sistnämnda utskyld sådan är, alt den enligt hvad i § 58 sägs utgå bör, ehvad han inom kommunen bosatt är eller icke. § 70.
Den bland kommunens till utskyld förpligtade medlemmar, som vid den kommunalstämma, der skatteörc- samt debiteringsoch uppbördsländerna, på sätt derom i §§ 66 och 67 sägs, till allmän och slutlig granskning företagas, försummat att mot längderna, i hvad de honom röra, framställa de anmärkningar, till hvilka hail tror sig ega fog, håfve vidare ej rätt att deröfver klagan föra.
Ilar han sådan anmärkning framställt, men den ej godkänd blifvit, ege lian besvär deremot anföra i den ordning § 76 stadgar; men vare icke destomindre pligtig det honom påförda utskyldsbeloppet vid uppbördsslämman erlägga, mot honom förbehållen rätt att få det åter, derest hans besvär godkännas. § 71.
Öfver de skattskyldiga, som sina kommunalutskylder vid uppbördsstämman ej inbetalt, upprätte kommunalnämnden restlängd, som, sednast trettio dagar efter uppbördsstämmans afslutande, skall lill Kronofogden i orten öfvcrlemnas; och åligge honom alt de resterande utskylderna i vederbörlig ordning indrifva och till Nämnden redovisa. § 72.
De räkenskaper, hvilka det åligger kommunalnämnden eller annan af kommunalstämman beroende förvaltningsmyndighet att föra, skola ställas på kalenderår.
Särskilda af Stämman tillsatta styrelser åligger att så tidigt till Nämnden aflemna redovisning för de medel, de under nästföregående året omhänderhaft, att den kan i kommunens allmänna räkenskaper upptagas och tillika med deni granskas. § 73.
Till granskning af kommunalnämndens och andra af kommunalstämman tillsatta styrelsers räkenskaper och förvaltning, utser Stämman revisorer, hvilka inom förelagd tid böra sin berättelse till Stämmans ordförande aflemna.
Ordföranden ålig-' ger att öfver gjorda anmärkningar infordra vederbörandes förklaringar, hvarefter den kommunalstämma, som enligt § 17 i Februari månad sammanträder, eger besluta huruvida anmärkning må förfalla, eller laglig åtgärd för bevarande af kommunens rätt vidtagas skall. 25 VI. örn underställning och besvär. § 74.
För att vinna bindande kraft skola kommunalstämmans beslut underställas Kongl. Maj:ls nådiga pröfning och fastställelse, då besluten angå: a) försäljning, pantförskrifning eller utbyte af någon sådan kommunen tillhörig faslighet, som antingen genom gåfva, testamente eller annat laga fång kommunen tillfallit oell till underhåll för vissa, dess gemensamma nytta afseende, ändamål blifvit anslagen, äfvensom förlikning, som medför ändring uti kommunens i sådan fastighet egande rättigheter; b) upptagande af lån, stäldt på längre återbetalningstid än fem år; och c) påläggande af nya eller förhöjda afgifter å den allmänna rörelsen, såsom väg-, bro- och färjpenningar m. m.
Beslut, som bör Kongl. Maj:ts godkännande underställas, skall insändas till Konungens Befallningshafvande, som det åligger att handlingarne jemte eget utlåtande till Kongl. Majit öfverlemna. § 75.
Konungens Befallningshafvandes godkännande erfordras i fråga om förändring af kommunala områden, på sätt i §§ 2 och 3 sägs, samt för alt gifva gällande kraft åt beslut, hvilka afse befrämjande af sedlighet, helsovård samt ordning och säkerhet inom kommunen, eller eljest äro ämnade att såsom kommunalstadgar på förekommande läll tillämpas.
Beslut, som sålunda Konungens Befallningshafvandes pröfning underställas, skola oförändradt antingen fastställas eller ogillas.
Vägras fastställelse, då skola skälen derför uppgifvas.
Kommunalstämman må, om den dertill tror sig ega fog, hos Kongl. Majit öfver vägrad fastställelse klagan föra inom sextio dagar efter erhållen del af Konungens Befallningshafvandes beslut, dagen för delfåendet likväl oräknad. 24 § 76.
Enskild medlem af kommunen, som åt kommunalstämmans eller Fullmägtiges beslut uti kommunens gemensamma angelägenheter ej nojés, eger rätt att, der han tilltror sig kunna visa, atl heslutet kränker hans enskilda rätt, eller alt det icke i laga ordning tillkommit, eller atl det står i strid med allmän Lag eller Förordning, eller annorledes öfverskrider deras befogenhet, som beslutet fattat, deruti rättelse söka genom besvär, som inom tretio dagar efter det klaganden af beslutet bevisligen erhöll del, dagen då sådant skedde likväl oräknad, böra till Konungens Befallningshafvande i länet ingifvas.
Klaganden skall anses af beslutet hafva erhållit del den dag, då det enligt § 25 offentligen kungjordes. § 77.
För alt besvären skola kunna till pröfning upptagas, bör klaganden bifoga ej allenast det öfverklagade beslutet, utan ock bevis, när detsamma kungjordes.
Och åligger det honom derjemte, alt, inom fjorton dagar efter det tiden för besvärens inlemnande utgått, till kommunalstämmans ordförande ingifva diariiuldrag deröfver, att han sig besvärat.
Försummar klaganden något af hvad i denna och nästföregående §§ är föreskrifvet, må beslutet kunna gå i verkställighet. § 78.
Gå besvären derpå ut, att beslutet icke i laga ordning tillkommit, eller alt det står i strid med allmän Lag eller Förordning, eller annorledes öfverskrider deras befogenhet, som beslutet fattat, ege Konungens Befallningshafvande, der han finner skäl hesvären godkänna, beslutets verkställighet förbjuda.
Grundas besvären derpå, att klagandens enskilda rätt blifvit genom beslutet kränkt, och varda besvären godkända, gälle rättelsen till förmån för den som klagat, och slånde beslutet i öfrigt, utan så är, alt det mot allmän
Lag eller Förordning 25 linnes stridande, då Konungens Befallningshafvande ock om upphäfvande af beslutet i dess helhet må kunna förordna. § 79.
Konungens Befallningshafvandes utslag i Ihy mål utgifves efter anslag, som två dagar förut skall vara å landskansliets dörr fästadt.
I Konungens Befallningshafvandes utslag må ändring sökas hos Kongl. Maj-.t, sednast före klockan tolf å sextionde dagen efter den, då utslaget gafs, den dag likväl oräknad. § lin.
För besvärs anförande emot kommunalnämnds beslut i sådana mål och ärenden, hvilka Nämnden, på grund af föreskrifter i särskilda allmänna Förordningar, har att handlägga, gälle hvad i dessa Förordningar för hvarje fall finnes stadgadt. § 81.
Böter och vitén, som enligt denna Förordning ådömas, skola, vid bristande tillgång till deras gäldande, aftjenas med arbete til! kommunen. töfvergående stadgande.
Köping må kunna utgöra ett kommunalsamhälle för sig eller ock gemensamt med den socken, inom hvars område köpingen är belägen; och hör i sednare fallet denna Förordning tjena till efterrättelse.
Sedan denna Förordning blifvit kungjord, late Konungens Befallningshafvande i ofvannämnda hänseende höra såväl köpingen, som den socken, inom hvilken köpingen är belägen, samt underställe derefter frågan Kongl. Maj:ts pröfning.
Till dess denna fråga blifvit slutligen ordnad, fortfare det förhållande som hittills egt rum.
4 Förslag till Förordning om Kommunalstyrelse i stad. I.
Allmänna stadganden. § 4- Hvarje stad, med derunder lydande område, utgör för sig ett särskildt kommunalsamhälle för vårdande af sina gemensamma ordnings- och hushållningsangelägenheter, efter hvad derom i denna Förordning närmare bestämmes.
Om handläggning af kyrkliga ärenden är särskildt stadgadt. § 2.
Stads- och landtkommun må icke under gemensam kommunalförvaltning förenas.
Der likväl en sådan gemensamhet i ett eller annat afseende nu eger rum, åligge det Konungens Befallningshafvande, hvar i sitt län, att, så snart denna Förordning utkommit, utredning af dessa förhållanden och förslag till deras ordnande till Kongl. Maj-.t ingifva; och må vid det nu bestående förblifva till dess Kongl. Maj:t i saken förordnat. 28 § 5.
Medlem al' en stadskommun är en livar, som i staden innehar burskap, eller inom staden eiler dess område eger hus, tomt eller jord, eller der idkar handel, fabriksrörelse, handtverk eller annan till allmän bevillning taxerad näring, eller, till följd af gällande Förordningar, sitt laga bo och hemvist i staden häfver eller der hafva bör. § 4.
Uti de kommunala rättigheter och deraf härflytande förpligtelser, som burskapsegande medlemmar af en stadskommun särskildt tillkomma, gör denna Förordning icke någon ändring. 8 s.
Hvad staden tillhörer, antingen i fastighet, inkomstgifvande rättighet, eller i rörligt kapital, såsom ock medel, dem Staten kan hafva åt staden beviljat, må, der ej annorlunda stadgadt är, såsom tillgång till betäckande af stadens gemensamma utgifter anses, och skall förvaltas på sätt här nedan sägs.
Hen egendom, som särskildt tillhörer det samfällda borgerskapet eller någon viss klass af stadens medlemmar, skall, lill dess annorlunda varder förordnadt, förvaltas oell användas i enlighet med de föreskrifter, hvilka härutinnan gällande äro.
Till bestridande af utgifter, som utöfver de i \ mom. af denna § omförmälda tillgångar kunna för stadens gemensamma gagn, eller till fullgörande af någon staden åliggande skyldighet, erfordras, ege staden att om upptagande inom sig af bidrag, antingen i penningar, persedlar eller tjenslbarheter, besluta, på sätt och enligt de grunder, denna Förordning stadgar. § 6.
Staden, såsom kommunalsamhälle, utöfvar sin beslutande rätt vid allmän Rådstuga, eller genom stadsfullmägtige, samt i vissa fall genom en stadsnämnd.
Verkställighet och öfrig för - 29 vältning tillkommer stadens Magistrat, en Drätselkammare och de särskilda styrelser eller personer, som för sådant ändamål kunna af stadsfullmägtige eller allmän Rådstuga utses.
Uti stad med öfver 2000 innevånare skall den staden i kommunala angelägenheter tillkommande beslutanderätt uppdragas åt stadsfullmägtige.
1 stad med 2000 innevånare eller derunder, må det på de vid allmän Rådstuga röstberättigade ankomma, huruvida de vilja åt stadsfullmägtige sin beslutanderätt öfverlåta.
Till beslut i tliv läll erfordras mer än hälften af stadens hela röstetal efter röstvärdet, och skall heslutet hos Konungens Befallningshafvande ofördröjligen anmälas.
Är sådant beslut fattadt, bör det dervid framgent förblifva. II.
Om allmänna Rådstugan. 8 8.
Vid allmän Rådstuga utöfva stadens samtliga röstberättigade innevånare kommunens beslutanderätt. § 9- I stad, der stadsfullmägtige äro tillsatta, inskränkes allmänna Rådstugans befattning till val af stadsfullmägtige.
1 stad, der stadsfullmägtige icke linnas, tillkommer allmänna Rådstugan beslutanderätten i stadens alla gemensamma angelägenheter; dock med undantag af dem, som åt stadsnämnden äro uppdragne. 8 io.
En hvar myndig svensk undersåte, som enligt § 3 är medlem af en stadskommun samt i staden antingen innehar burskap, eller der blifvit för hus, tomt eller jord, handel, fabriksrörelse, handtverk, eller annan näring, eller för lön eller annan inkomst, enligt sednast upprättade och vederbörligen fastställda bevillningstaxeringslängd, uppförd till minst en riksdaler riksmynt bevillning till Staten, eger, i enlighet med föreskrifterna i denna Förordning, vid allmän Rådstuga deltaga i öfverläggningar och beslut i alla de staden rörande angelägenheter, hvilka icke, enligt rikets grundlagar, privilegier eller särskilda Förordningar, äro vissa klasser af stadens medlemmar särskildt förbehållna.
De särskilda afgifter, som utgå för tillverkning eller försäljning af bränvin eller andra brända eller destillerade drycker, äfvensom bevillning, som pålagts utan hänsigt till motsvarig inkomst, medföra ej rösträtt. § II.
Den, som vid allmän Rådstuga röstberättigad är, ege en röst för hvarje honom påförd hel riksdalers bevillning till staten.
Burskapsegande borgare tillkommer likväl alltid minst en röst.
Ej må någon kunna vid allmän Rådstuga utöfva rösträtt för större antal röster, än som svarar emot en tjugondedel af stadens hela röstetal efter röstlängden. § 12.
Enka, frånskild hustru eller ogift qvinna, som myndig är, ege vid allmän Rådstuga rösträtt utöfva.
Ej må för samfälld egendom flere än en person talan vid allmän Rådstuga föra.
För bolag må bolaget eller dess styrelse, och för oskiftadt bo delegarne i boet ombud utse.
För egendom, eller näring och rörelse, som under borgenärers förvaltning står, må ej röstas. 31 § 13.
Röstegande vare berättigad att sin talan och rösträtt i allmän Rådstuga genom fullmagt på annan röstegande öfverlåta.
Fullmagten skall vara antingen skrifven och underskrifven af utställaren samt med dennes sigill försedd, eller ock af utställaren underskrifven och med två vittnens underskrift bestyrkt.
Vid val gälle ock skriftlig valsedel, så bestyrkt, som om fullmagt nu är sagdt. § 14.
Sedan taxeringslängden för allmänna bevillningen blifvit af pröfningskomité!! granskad, upprätte Magistraten på grund deraf en längd öfver stadens röstegande medlemmar jemte det på en livar al dem belöpande röstetal.
Innan denna röstlängd tillämpas, skall den för hvarje gång vara minst åtta dagar å kungjordt ställe till granskning framlagd.
Anmärkning mot röstlängden bör framställas innan något ärende till behandling vid allmänna rådstugan företages. Öfver framställd anmärkning meddele
Magistraten genast sitt beslut och införe i längden den rättelse, som deraf föranledes.
Missnöje mot beslutet må anföras, på sätt och i den ordning § 90 stadgar; dock utan återverkan på hvad redan beslutadt blifvit, såvida ej fråga är om val. § 15.
Allmän Rådstuga hålles inför Magistraten å Rådhuset, och skola dess förhandlingar vara offentliga. § 16.
Allmän Rådstuga skall hållas i stad, der stadsfullmägtige finnas, uti December månad de år, då Fullmägtige böra väljas; och i stad, der stadsfullmägtige icke finnas, hvarje år uti Maji månad, för alt besluta i anledning af berättelsen om föregående årets räkenskaper och förvaltning; uti Oktober, för bestämmande af stadens utgifts- och inkomststat enligt § 75 ; och uti December, för anställande af val till återbesättande af de befattningar och uppdrag inom kommunen, hvilka vid årets slut blifva lediga, äfvensom för val af revisorer. § 17.
Allmän Rådstuga hålles ock när Konungens Befallningshafvande derom förordnar, eller Magistraten anser sådant nödigt, eller stadsnämnden det begärer. § 18- Kallelse lill allmän Rådstuga utfärdas af Magistraten och kungöres stadens röstberättigade innevånare minst åtta dagar derförut genom anslag å Rådhusets dörr samt kallelsens införande uti någon i staden utkommande tidning.
Kallelsen bör upptaga de ärenden, som till öfverläggning skola förekomma. § 19.
Ej må ärende i allmän Rådstuga lill behandling löretagas, förr, än det blifvit af Magistraten förberedt.
Är ärendet af vigt, bör ock stadsnämndens betänkande inhemtas och allmänna Rådstugan föreläggas. § 20.
Kan ärende, som i allmän Rådstuga handlägges, å den utsatta dagen icke till slut bringas, bestämme Magistraten annan dag för Rådstugans fortsättning.
Särskild kungörelse härom erfordras ej. § 21.
För hvarje fråga, som till behandling förekommer, skall Ordföranden, sedan öfverläggningen är slutad, framställa proposition, så aflattad, att den må kunna med ja eller nej besvaras.
Ordföranden tillkännagifve derefter, huru enligt hans uppfattning beslutet utfallit, och befäste detsamma, der omröstning 33 ej begäres, med klubbslag.
Äskas omröstning, verkställes den öppet och efter upprop. § 22.
Till beslut erfordras, utom i det fall, hvarom i § 7 sägs, mer än hälften af de afgifna rösterna, enligt den vid omröstningen följda röstgrund.
Falla rösterna lika för olika meningar, gälle den mening, hvilken de flesta röstande efter hufvudtalet bifallit.
Äro äfven efter sådan beräkning rösterna lika delade, vare den mening beslut, som ordföranden biträder. § 23.
Innan allmän Rådstuga upplöses, gifve
Magistraten tillkänna å hvilken dag det dervid förda protokoll kommer att inför Magistraten offentligen justeras.
Annan kallelse att protokollets justering öfvervara erfordras ej. § 24.
Ben, sorn i afgörande af ett vid allmän Rådstuga handlagdt ärende deltagit, kan genast, eller sist vid justeringen af protokollet, reservation emot det fattade beslutet afgifva.
Örn Stadsfiillmägtige, § 25.
Stadsfullmägtiges antal bestämmes i förhållande till folkmängden sålunda, att: stad med 2,000 innevånare eller derunder utser ... 20.
Stad med öfver 2,000 lill oell med 5,000 innevånare 2\—25. „ 5,000 „ 10,000 „ 26—50. 10.000 „ 20,000 „ 51—40.
„ 20,000 „ 40,000 „ 41—50.
40.000 „ 00,000 „ 51—60. oell stad med öfver 60.000 innevånare .... 61—70.
Stadens vid allmän Källstuga röstberättigade innevånare bestämma inom nn stadgad begränsning det antal Stadsfulimäglige, som bör för staden utses. § 26.
För val af Stadsfullmäglige må stad kunna indelas i valkretsar, hvilka, efter derom af Magistraten uppgjordl förslag, bestämmas af stadsfullmäglige, der sådana finnas, men eljest af stadens röstberättigade innevånare vid allmän Källstuga.
Valbarhet är ej inskränkt inom valkrets. § 27.
Stadsfullmäglige väljas ibland stadens röstberättigade medlemmar, enligt den röstgrund, sorn i denna Förordning är stadgad.
Der valen ske samfäldt, verkställas de vid allmän Badstuga, men, der staden är indelad i valkretsar, enligt förut uppgjord, vederbörligen fastställd ordning. § 28.
Till Sladsfullmäglig kan ej den väljas, som icke uppnått 25 års ålder; ej den, sorn icke råder öfver sig och sitt gods; ej den, som all sin egendom lill borgenärers förnöjande aflrädt och icke, på sätt lag förmår, visa gitter, ali lian från deras kraf lii är; ej den, som är för nesligt brott tilltalad, dömd eller under framtiden ställd; ej eller den, som genom domstols beslut förklarats medborgerligt förtroende förlustig, eller ovärdig alt inför rälla föra annans talan.
Qvinna må ej heller till Stadsfullmägtig väljas. 35 § 29.
Nedannämnda personer äro, med hänsigt lili deras embets- och tjenstemannaställning, förhindrade att vara Stadsfullmägtige, nemligen Landshöfding, Landssekreterare, Landskamrerare, Magistratspersoner, tjenstemän och betjente vid Magistraten, allmän åklagare, äfvensom dc tjenstemän och betjente, hvilka vid stadens drätsel eller andra dess förvaltande verk äro anställde och för sin befattning redo skyldige. § 50.
Den, som blifvit till Sladsfullmägtig vald, må kunna uppdraget sig afsäga, om han icke är i staden eller inom dess område boende, om han uppnått sextio års ålder, eller förmår uppgifva annat förhinder, som al öfrige Fullmägtige godkännes.
Skall fyllnadsval ske, sammankalle Magistraten för sådant ändamål stadens röstegande medlemmar. § 51.
Sladsfullmägtig tjenstgöre i fyra år.
Halfva antalet full— mägtige utträde hvarlannat år.
Är antalet cj jemnt, utträde första gången den del, som är närmast under hälften, och derefter skiftesvis.
Hvilka första gången skola afgå, bestämmes genom lottning.
Algar fullmäglig under den för honom bestämda tjenstgöringslid, må fyllnadsval anställas, och tjenstgöre den sålunda valde under den tid, sorn för den afgångne återstått. § 52.
Sladsfullmäglige välje bland sig en ordförande och en vice ordförande.
Underrättelse om dessa val skall genom Magistraten till Konungens Befallningshafvande insändas. § 53.
Tre ordinarie sammanträden skola af Stadsfullmägtige år - ligen hållas å de tider och för de ändamål, som i § 16 äro bestämda för allmän Rådstuga i stad, der Stadsfullmäglige icke finnas. § 54.
Stadsfullmägtige sammanträde ock så ofta Konungens Befallningshafvande, Magistrat, eller Stadsnämnd del äskar, eller då ordföranden sådant nödigt finner. § 35.
Kallelse till sammanträde skall af ordföranden skriftligen utfärdas och minst två dagar förut en hvar fullmägtig delgif— vas.
Kallelsen hör, såvidt möjligt är, upptaga de ärenden, som till öfverläggning skola förekomma.
Magistraten skall särskildt skriftligen derom underrättas. § 36.
Vid Stadsfullmägtiges sammanträde är en hvar bland dem berättigad alt väcka förslag rörande stadens gemensamma angelägenheter; dock må sålunda väckt förslag ej lill omedelbart afgörande företagas, utan skall det först till utredning åt Stadsnämnden öfverlemnas.
Der minst en sjettedel af lillstädesvarande Stadsfullmäglige förenat sig derom, att öfver sådant förslag älven Magistraten hör höras, åligge det Stadsnämnden att, innan den i ämnet sig yttrar, skriftligt betänkande af Magistraten inhemta. § 57.
Stadsfullmägtige vare skyldiga att, efter sakens beskaffenhet, antingen meddela yttranden eller fatta beslut öfver alla de frågor, hvilka blifvit af högre myndighet, eller af Magistraten eller Stadsnämnden lill dem hänskjutna. § 58.
Vid Stadsfullmägtiges sammanträden ege Borgmästaren eller 37 den, Magistraten ibland sina ledamöter utser, vara tillstädes och i öfverläggningarne, men ej i besluten deltaga. § 39.
Stadsfullmägtiges förhandlingar skola vara offentliga, dock kunna Fullmägtige för någon särskild fråga besluta, att öfverläggningen skall inom lyckta dörrar hållas. § 40.
Stadsfullmägtige må ej ärende företaga, der icke minst tvåtredjedelar af ledamöternas hela antal äro tillstädes.