Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Conloret vare dock skyldigt att, i frågor om sjelfva redovisningen af medlen, alla åskade underrättelser utan sådan befallning meddela.
Verk, som under Riksförsamlingens egen förvaltning står, skall hos vederbörande Utskott, pd dess begäran, skyndsamt redovisa för allt, som K er k et rörer.
Har Utskott af den Kammare, sorn första rösten i ett mål åger, erhållit tillstånd att af enskilda Svenska män infordra upplysningar i samma mål, åligge det hvar och en att Utskottets frågor besvara. § 79. R. O. § 59.
Alla i Riksförsamlingen och dess Kamrar hållna proto coll .... sådant, som enskildt rör en Kammare.
Konungens framställningar, Utskottens utlåtanden samt de Protocolisutdrag, genom hvilka Kamrarne meddela hvarandra sina beslut ..... bihang till Riksförsamlingens Protocoll .... uppsigt. § 88. R. F. § 65.
Dessa medel må icke användas annorlunda, ån fastståldt ..... anföra hvad Riksförsamlingen i denna del förordnat.
Jfr.R.O. §3o.
Skulle Gransknings-Utskottet finna, att, emot Riksför mom. 2 per.
2. samlingens beslut, de till hvarje Hufvudtitel anslagna summor blifvit dragna till andra ändamål, ån dem, som under samma Hidfmdtitel höra, elleF att något af Riksförsamlingen fastståldt anslag blifvit öfverskridet, skall Utskottet emot den embetsman, som sådan anordning contrasignerat, förfara på sätt denna Grundlag stadgar.
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N',o 85. 25 Skulle ater anledning förekomma, att emot någon för Stats-utgifterna redovisande tjensteman i laglig ordning yrka ansvar, må det hos Konungen kunna anmälas; men ej må sådan tjensteman personligen inför Utskottet eller Riksförsamlingen eller någon af dess Kamrar till ansvar ställas, ej heller Utskottet i klander af Konungens gjorda anordningar ingå. monf' T' §och § 101. § 8i, samt fi.
Grundlag kan icke stiftas, andras eller upphåjvas, O. § 29. mom. utan Konungens och två lagtima Riksdagars sammanstämJ> period. mande beslut.
Enär Grundlags-Utskottet vid lagtima Riksdag med till- eller af styrkande yttrat sig öfver hvad, ejler Stats-Rådets hörande, Konungen, eller tillstyrkt hvad Riksdagsman, i sådant afseende i någon af Hamrarne föreslagit, eller sjelft, med stöd af 77 §, våckt dylik fråga, skall Riksförsamlingen, pä sått 71 § 2 mom. förmår, deröfver besluta', hvarvid iagttages, att ändring i Konungens förslag hvarken i Utskott eller Hamrarne, hvar för sig eller samfäldt, får åga rum.
Om förslaget icke antciges, vare frågan förf allen , hvarom anmälan gores hos Konungen, der Han frågan väckt.
Godkännes förslaget, varde beslutet vid nästa lagtima Riksdag först prof vadi af Andra Kammaren, som sänder sitt beslut till Medkammaren.
Karder det af båda Hamrarne, hvar för sig, antaget, vare Riksförsamlingens beslut.
Hvad någondera af slagit, förf edle.
Kammare åge ej rätt att uti det hvilande beslutet någon ändring göra.
Förf edler hvilande beslut, som grundar sig pä Konungens framställning, varde Han derom underrättad.
Ej må det slutliga af görandet uppskjutas, utan att Konungen och båda Hamrarne, hvar för sig, till uppskofvet samtyckt, Godkännes det hvilande beslutet af båda Hamrarne, hvar för sig, blifva, om Konungs framställning derigenom antagen är, Konungen derom underrättad; men, om frcimställ Bih, till R, St, Fröt, 1840 och 1841. 3 Samt. 38 Höft, 4 26
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N-.o 85. ningen icke af Konung är gjord, underställes beslutet Konungen , sotn deröfver, innan Riksdagen åtskiljes, bor inhemta hela Stats-Rådets tankar och meddela Riks förs amlin gen Sitt bifall eller de orsaker, för hvilka Han beslutet icke kunnat godkänna.
Hvad till Ändring af Grundlagarne, uti nu föreskrifven ordning, Riksförsamlingen beslutit och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksförsamlingen antagit, åge kraft af Grundlag. ih.loih, § 105' mom. i.
’ Riksförsamlingen äger gemensamt .
. ; . upphäfva.
Under Civil- och Criminal-lag forst ås äfven de delar af Krigs-lagar och författningar rörande Krigsväsendet, som äga tillämpning till medborgare utom Krigs-Staten.
Ej må Konungen ulan Riksförsamlingens samtycke, och icke Riks församlingen utan » . . . afskaffa.
A fl åt er Konungen lill
Riks församlingen förslag till ny lag eller till gammal lags upphäfvande eller förändring, då äger Riksf örsamlingen att deröf ver, pä sätt 71 jS" stadgar, besluta, och meddela Konungen sitt samtycke eller af slag.
Riksf örsamlingen ett förs ag, sorn ic e af Konungen blifvit frarnstälclt, underställes Riksförsamlingens beslut Konungen, som äger att gilla det eller, om Han ej finner det ordagrannt antagligt, meddela Riksförsamlingen de orsaker, för hvilket
Han icke kunnat förslaget godkänna.
Kan Konungen icke f örr, än Riksf örsamlingen åtskiljes, fatta och meddela Sitt beslut, vare Han oförhindrad att före ruist följande Riksdags Öppnande förslaget ordagrannt bifalla och kungörelse derom utfärda.
Kill Konungen till Riksförsamlingen aflåta ett sådant förslag, som i denna § omtalas, eller har Riksförsamlingen underställt Konungen ett eif församlingen antaget förslag, inhemte Konungen, innan Han Sitt beslut fattar, Stats-Rådets och Högsta Domstolens yttrande. § 107- Riksdagsman må i dea Kammare, der han äger säte mom. 1. ’ och stämma, och, på sätt 77 § förmår, Utskott, i den Karn - Hor till Constituiions-Ulskottels Memorial, N:o 85. 27 mare, hvilken i målet äger första rösten, väcka frågor om stiftande, förändring, förklaring eller upphäfvande af lagar och författningar, sorn Rikets allmänna hushållning eller grunderna för allmän inrättning röra.
Vill Konungen åt Riksförsamlingen öfverlemna . .
. stadgadt. § 109. R. F. § 90.
Under Riksförsamlings, dess Kammares, JSämnds eller Ut skotts öfverläggningar .... inrättning. § 113- Jfr. R. O. § 61 J7ai till Konung eller Thron följ are förrättas af Riksför sam •ch Riksacten ..
, . mr- 1 -l g 3. lingen, pä det 1 112 § Joreskrifna satt.
Är ingen till Thronen arfsherättigad Prins, och har Konungen sammankallat urtima Riksdag till Thron följ ar e-val, eller har Konungaätt på manliga sidan utgått och Riksförsamling antingen enligt 53, eller enligt 5f, § blifvit sammankallad, äge i första fallet Konungen, och i det. andra Inte rims-Styrelsen, att inom Åttonde dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, afgifva till Riksförsamlingen förslag om T/tronföljden; äfvensom i alla dessa fall hvarje Riksdagsman inom samma tid samma rätt.
Har lagtima Riksdag varit sä nära för handen, som i 56 § säges, eller är den samlad, när Konungaätt på manliga sidan utgår, bestäm/ne Riksförsamlingen, i öf verensstämmelse med den i if3 § omförmälda Riksact, den dag, hvarifrån den ofvannämnde Åttonde skall räknas.
Riksförsamlingen utsatte
K alda gen, men icke senare, än den Tolfte efter den for förslagens af lemnande faststälda. § 124. RF. § 106.
Finnér Granskmngs-Utskottet, under den granskning af Pro jr q ^ 2Q ' morn.
1. tocoll samt Statsverkets räkenskaper och handlingar, sorn detsamma enligt 65 J* tillhör, att någon Stats-Rådets .... vägra, då skall Gransknings-Utskottet ställa en sådan under tilltal inför Riks-Rätten.
Riks-Rätt, hvarom denna § stadgar, vare sammansatt på sätt, som i 121 § säges, dock sä, att, 1 stället för Siats-Råd, Justitise-Råd der säle taga, oell gånge föröfrigt, som i 120 och 121 28 Tior till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 85, §§ säges.
Sådan Riks-Rätt döme efter allmän lag och den Ansvarighetslag, hvilken för detta ändamål blifvit utaf Konungen och Svenska folkets representanter antagen. § 125. R. F. § 107.
Skulle Gransknings-Utskottet .... tillkännagifva för Riks moni. 1. ° Jfr. R.O. §29. församlingen, hvilken, om den finnér Rikets väl det kräfva, kan mom. 2. J10S Konungen skriftligen anmäla sin önskan .... gjord.
Utskottets utlåtande sändes till Första Kammaren. § 126. R. F. § io7.
Frågor af den art, som nästföregående två §§ omförmäla, kunna i Kamrarne väckas, så väl af enskilda ledamöter, som af andra Utskott, än Gransknings-Utskottet, men icke afgöras förr, än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt.
Under Kamrarnes öfverläggningar .... någon pröfning underställas. R. O. § 29.
I följd häraf böra, när nyssnämnda frågor i någon Riks morn.
2. församlingens Kammare väckas, följande ordalag, och inga andra, lättjas: ”Det är anledning till anmärkning mot Stats-Rådet, eller den och den ledamoten eller Föredraganden, hvarom remiss begäres till Gransknings-Utskottethvarjemte en närmare framställning af skälen förseglad aflemnas.
Remiss till Gransknings-Utskottet skall derefter ovägerligen verkställas, och behandle då Utskottet målet enligt en af de två nästföregående §§, eller framställe för
Riks församlingen de skäl, på hvilka det har ansett anmärkning icke böra äga rum. § 132.
Val, som i n3, 114, n5, ny, 122, my, 128 eller 12g omförmäles, förrättas af hela Riksförsamlingen samfäldt.
Den af de båda Kamrarnes Talmän, som till lefnadsår en är äldst, före dervid ordet, och utsätte äfven, efter samråd med Medkammarens Talman, tiden till sammanträdet.
Jfr. R.O. § 28.
Utskottens Ledamöter må genom Valmän utses, der Kam mare så lämpligt pröfvar. § 134. Ny §.
Vid val till Fullmägtiga, Revisorer samt Ledamöter i Val nämnd och Utskott, äfvensom vid val af ledamöter till Riksförsamlingens Andra Kammare, äger lottning rum, så ofta valet genom erhållet lika röstetal oafgjordt är.
Lag samma vare vid Hor till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 85. 29 de val i Tryckfrihets-Comiteen, som i nästföregående § omtalas, och vid alla de val, hvilka, enligt serskildt fattade beslut, Riksförsamlingen, dess Kamrar, Nämnder eller Utskott kunna komma att företaga, så framt valsättet icke genom ett sådant beslut annorlunda bestämdt blifvit. § 138.
Jfr.R.F. § no, Ingen, som till Riksdagsman lagligen vald är, kan förvi per. a,ochR.O ■ sas från Riksdagsort, ej heller af hvad anledning som helst för § 79.
Per- i- jnenas att Riksdagen bivista, ej heller från något serskildt
Riks dagsmanna-åliggande förhindras.
Undantag härifrån äge dock rum, dels i krigstid för krigsmän, som i Rikets tjenst af Konungen användas, dels för de i 6y omtalade Stats-Råds-Ledamöter och Förmyndare, hvilka, ehuru A Riksdagsort närvarande, icke kunna, emot samma ,§, Riksdagens förhandlingar bivista.
Om sådane till Riksdagsmän i Riksförsamlingens Första Kammare valde äro eller, sedan de här nämnde förhållanden inträdt, valde blifvit, ställe de sig till efterrättelse hvad Vallagens 33 § stadgar för den, som af laga förfall hindras.
Äro de ledamöter af Andra Kammaren, anmäle sitt förfall hos Första Kammaren eller Högsta Domstolen. § 140.
R.F.§iio,per.i.
Ingen Riksdagsman yttranden i Riksförsamling, Jfr per*' i 'S> Kammare, Nämnd eller Utskott, utan att den Kammare, der han äger säte och stämma, sådant tillåtit, deruti minst fern sjettedelar af de vid omröstningen närvarande ledamöterne instämt. R. O. § 7S, Men öfver faller någon inom Riksförsamling, Kammare, Nämnd per. 3 och följ. eller Utskott något tjenstehjon. § 144.
Vid den Riksdag, då Konungen till Vallagen och de i den na Regerings-Form intagna stadganden angående
Riks församlingen Sitt samtycke gifvit, fastställe Riksens Ständer för Riksförsamlingen sådan arbetsordning, som i y3 § omförmäles, utsätte dagen för Riksförsamlingens första sammanträde till det Andra året efter nämnde Riksdags slut, fördele serskildt emellan Städer och större Köpingar det för dem, och serskildt emellan
Länen del för landsbygden, uti Vallagens 8 § bestämda antal Råks - 30 Hor till Constitutions-Utsköttets Memorial, N',o 85. dagsmän i Riksförsamlingens Forsta Kammare, och förordne, att alla lill
Riksförsamlingens första sammanträde nödiga förberedelser, hvilka Riksens Ständer icke omedelbart kunna vidtaga, ma göras, och lände, vid nämnde fördelning och föreskrifters uppgörande, för Riksens Ständer, äfvensom, vid verkställigheten, för öfriga vederbörande, Vallagen till efterrättelse.
I öfrigt galle Regerings-Formens och Riksdags-Ordningens föreskrifter om Riksens Ständer till Miks församlingens första sammanträde; men då erhälle Vallagen och RegeringsFor mens föreskrifter om Riksförsamlingen full gällande kraft, hvarvid likväl iagttages, att den Justities-Ombudsman och de Fullmäktige, som Riksens Ständer sist valt, fortfara med sin befattning, lill dess Riksförsamlingen deras efterträdare utsett.
Denna § blifve vid den Riksdag, då Riksförsamlingen första gången sammanträder, utur Reg ering $-Formen utesluten. §.J45.
Vid den Riksdag, då Konungen till Vallagen och Regerings-Formens stadganden om Riksförsamlingen samtycke gifvit, utnämne Riksens Ständer, ståndsvis, Fyratio fem ledamöter af hvarje Stand lill en Nämnd, hvilken skall utse Sjutiofern Svenska män, med de i 48 § om förmälda egenskaper, att, då Riksförsamlingen första gången sammanträder, bilda dess Andra Kammare.
Af nämnda antal utses först Tjugufem, hvilka äga bibehålla sina platser till slutet af den tredje bland dc lagtima Riksdagar, vid hvilka Riksförsamlingen utöfvar det kall, denna Regerings-Form den uppdrager.
Dernäst utses de Tjugufem, som böra afgå vid slutet af flen Andra, och sist lika många, som afgå vid slutet af den Forsta, bland omförmälda Riksdagar.
För hvar och en af de valde utfärdas derefter och undertecknas af den främsta i Nämnden närvarande ledamoten af hvarje Stånd en så lydande fullmagi: ”Vid i dag anstäldt val har Riksens Ständers Nämnd ut”sett N. N. att, då lagtima Riksdagen år ..
. öppnas, »ti ”Riksförsamlingens Andra Kammare taga säle och stämma, ”som han äger bibehålla till slutet af samma (den år . . . ”sammanträdande lagtima) Riksdag, hvarå detta länder till beavis och fullmagt. ”N. N. d ”
Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 85, 31 Och vare sadan fullmakt sä gild, som vore den af Riksförsamlingens Första Kammare enligt 48 §, utfärdad.
Benna § varde vid slutet af den tredje lagtima Riksdag, till hvilken Riksförsamlingen sammanträder, utur denna Regerings-Form utesluten.
Ändringar uti Tryclifriliets-Förordningcn. § 2- 4:o
I grund af hvad — alla slags handlingar, i hvad ämne som helst.
Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligen iagttagas.
Att Protocoll, hällne hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commandomål eller Stats-Rådets Protocoll och Handlingar eller Hemliga Utskottets, eller Gransk/iings-Utskoltets rörande Stats-Rådet, eller Banco- och Riksgälds-Verkens eller de, om samma Verks hemliga ärenden, i Banco-, Stats och GranskraVzg\y-Ulskotten eller hos Riksförsamlingens Revisorer hållna, icke kunna till tryckning — — — — — — — icke uppenbara
Att ej - -- -- -- -- -- - Femtio Riksdaler.
Alt i hvad - -- -- -- -- -- Femtio Riksdaler.
Det skall - -- -- -- -- -- -- skillingar.
Att Protocoll - -- -- -- -- -- - skillingar.
Att ingen - -- -- -- -- -- -- skillingar.
Att sådant - -- -- -- -- -- - lrufvudsaken.
I öfrigt - -- -- -- -- -- -- - stadgadt är. 32 Hur till Constitulions-Utshottets Memorial, N\o 85, Motiv a) till Vallagen. i och 2 §§, Utskottet har delat den i Memorialet N:o 38, föreslagna första § i tvänne.
Ehuru Utskottet i Memorialet N:o 38, sidan 19, erkänt, att ett slags classprincip måsLe läggas till grund för valrättens bestämmande, har Utskottet icke destomindre ansett benämningen, classer, i sjelfva början af en på grundsatsen om samfälda val bygd vallag, böra undvikas, sedan valrättens utöfning stånds- eller classvis genom votering i Förstärkt Constitutions-Ulskott blifvit förkastad.
Denna benämnings borttagande medför en ändring i hela §:ns construction, och Utskottet har ansett denna ändring icke kunna verkställas på lämpligare sätt, än genom §:ns delning i tvänne.
De i sak företagna ändringar af denna § äro, åtminstone i liufvudsaken, här ofvan förklarade.
Afsigten med den i 5 mom. företagna ändring är, att försäkra rösträttens bibehållande, dels för dem, hvilka gått utur tjenst förr, än de kunnat komma i åtnjutande af pension, men hvilka äga bestämd rätt att pension framdeles erhålla, dels för vissa Embetsmän, som vid afskedstagande ega rätt att bibehålla en viss del af lönen, men utan att denna del kallas pension.
Den i 1 § förut upptagna regeln, att rösträtt ej må beräknas på en gång efter samma §:s 4 och 5 morn., är öfverflyttad till 3 §. 3 §.
I följd af Bonde-Ståndets ofvan anförda anmärkning, har den förra 2 § måst utur förslaget uteslutas, och den tredje omarbetas.
Utskottet har här på en gång upptagit förbud mot röstning å flera orter, och anvisning på den ort, der rösträtt utöfvas må.
Tillägget, att rösträtt för urtima Riksdag måste utöfvas, der innehafvaren rätteligen varit för nästföregående lagtima Riksdag i röstlängd upptagen, grundar sig på den, redan i det, uti Memorialet N:o 38, införda förslag, § 21, faststälda, grundsats, att röstlängd blott upprättas för lagtima Riksdag, jemförd med den i § 22, isamma Memorial, faststälda, att ingen annan anmärkning emot vederbörligen granskad röstlängd tillåtes, än rörande förlust af deruti upptagen valrätt. lior till Constitutions-Utskottets Memorial,, N.-o 85. 33 8 §.
Ulskottet har ansett det af de grundsatser, på hvilka den föreslagna höjningen af stads-val-districternas valrätt beror, vara en naturlig följd, att äfven fördelningen af denna valrätt mellan serskilda städer och större köpingar icke får ske med uteslutande afseende på folkmängden.
För öfrigt har Utskottet ansett fördelningen af en stad i flera valdistricler, i allmänhet, vara betänklig, serdeles i betraktande deraf, att man derigenom skulle mer än en gång nödgas att från den öfriga staden, för valrättens utöfning, afskilja viss del deraf, och förena den med annan stad.
Utskottet har derföre, för alla andra städer, än Stockholm, föreslagit förbud mot sådan klyfning, och i stället föreslagit det stadgande, att, der så behöfves, med stad, hvars valanspråk öfverstiger det, som motsvarar en Riksdagsman, likväl utan att jemnt motsvara ett helt tal af sådana, må för Riksdagsmannaval förenas en eller flera andra städer, eller större köpingar. 10 §.
Utskottet har här i i, i och 3 mom. upptagit, dels de förut i io § befintliga föreskrifter, dels de förut i 28, 29 och 3i §§ spridda stadganden, så vida desse angå Riksdagsmannaval.
De i de förra 28, 29 och 31 §§ innehållna stadganden om Valmannaval, hvilka nu mera endast ega tillämpning på landet, finnas på vederbörliga ställen upptagna. 11 §.
n —18 §§ angå städers och större köpingars val.
I följd af den föreslagna skilnaden mellan valsättet i städer och på landet, har Utskottet serskildt nödgats framställa regiorna för det enas och de andras val. 12 §.
Ulskottet har valt benämningen Stads-Rätt af samma skäl, som foten dylik benämning i Tryekfrihets-Lagen är anfördt i Memorialet N:o 7-7. §■ Utskottet har ansett sig för Städerna, der, enligt Utskottets förslag, inga Valmannaval hållas, kunna och böra nedsätta den i förslaget i Memorialet N:o 38, 27 §, utsatta tid mellan kungörelsen t>m Riksdagsmannavalet och verkställigheten af samma val. i5 §•
Utskottet har trott det böra tillåtas för den, som styrker laga förfall eller utom staden eller köpingen bor, att till direct Riksdagsmannaval insända förseglade röstsedlar.
Prot, 1840 och 1841. 3 Sami. 38 Haft, 5 34 Hor till Constitutions-Utskottcts Memorial, N;o 85.
Utskottet har ansett sig i detta afseende böra ställa direct Riksdagsmannaval i likhet med Valmannaval. ‘7 §•
Utskottet har i bifogade formulär intagit benämningen RådstufvuRätt, på det sätt, att den må begagnas, så länge sådane Rätter finnas, men kunna, utan grundlagsändring, uteslutas utur fullmagterna, dm och när sådane Rätter upphöra. *9 §• ip — 3o §§ angå Valmanna- och Riksdagsmanna-val på landet.
I följd af landets och städernes åtskiljande, i afseende på Riksdagsmannavalen, har Utskottet funnit sig nödgadt att föreslå föreskrifter om förhållandet, när stad och landsbygd äro till ett gäll eller en församling förenade.
Denna nödvändighet har, i förening med den i Memorialet motiverade förändringen af den för bestämmandet af Valmännens antal antagna grunden, föranledt
Utskottet att här föreslå, det äfven i åtskilliga andra händelser delar af Gäll skola, i afseende på Valmannaval, anses såsom hela Gäll.
Utskottet har icke förbisett, att det här föreslagna förfarandet blir besvärligt; men Utskottet har funnit detta mindre betänkligt, än ali, för ett land med så stora locala skiljagtigheter i serskilda landsorter, föreslå ett allmänt gällande förhållande mellan det enligt 2 § beräknade röstetalet och valmännens antal. 23 §’ Utskottet har här trott sig böra så vida modifieera sitt förra förslag, att den, som styrker laga förfall, må ega att sina röster till Valmannaval skriftligen insända. 2 9 §•
Inskränkningen i det antal Valmän, hvars underskrift fordras, för att gifva Val-prolocoll och fullmagt laga kraft, beror på val-districternas minskning. 3r §.
Utskottet, som icke kunnat biträda Ronde-Ståndets mening, att Riksdagsmannaval skola ske genom öppen omröstning, har deremot trott sig böra föreslå, att sådana val må ske för öppna dörrar, för att på detta sätt erhålla all den offentlighet, som en sådan handling bör.
I följd häraf har den i Memorialet N:o 38, § 34» föreslagna föreskrift mäst utur närvarande förslag alldeles uteslutas.. lior till Consilutions-Utskottets Memorial, N'.o 85. 35 b) till Reger in gs-For men. § 43.
Utskottet liar i Memorialet redan motiverat de hufvudsakliga föreskrifterna i denna §.
Förbudet att ånyo invälja den, hvilken vid Riksdagens slut afgå bör, bar Utskottet ansett nödigt, att förebygga anledning lill lycksökeri under utöfningen af Riksdagsmannakall i Andra Kammaren.
I betraktande af den längre tid, för hvilken valet sker lill Andra Kammaren, har Utskottet ansett nödvändigt att tillåta afsägelse af sådant val.
En motsatt regel skulle kunna medföra fullkomlig undergång för mången, som hedrades med dylikt förtroende.
Utskottet har ock betänkt, att den, som för närvarande ser sig i stånd att [örtroendet emottaga, ofta torde vara ur stånd att på förhand beräkna möjligheten att med dess innehafvande fortfara under hela den tid, för hvilken det är gifvet; och att en sådan ovisshet torde föranleda mången att genast afsäga sig uppdraget, i fall rättigheten till sådan afsägelse inskränktes inom någon kort tid efter valet.
Utskottet har derföre, just för att minska antalet af afsägelse!-, ansett sig böra lemna rättigheten dertill öppen äfven efter den tid, vid hvilken valet skett; dock att afsägelsen, sedan kallelsen antagen blifvit, icke må ske under påstående Riksdag.
Anledningen till sistnämnda inskränkning är UtskoUets önskan, att så få val tili Andra Kammaren som möjligt må äga rum midt under Riksdag, då de lätteligen kunna föranleda till intriger, hvilka man i möjligaste måtto bör söka undvika. § 6i.
Utskottet har i denna, likasom i följande §§, antagit, att detafTvåkammare-systemets begrepp är en följd, att hvar Kammare äger att bedöma sina ledamöters behörighet och dermed sammanhängande förhållanden. §65’ Utskottet har i denna § föreslagit några vigliga ändringar.
Utskottet har, såsom redan i det föregående blifvit nämndt, antagit, att de flesta Utskotten böra bestå af ledamöter från båda Hamrarne; och Utskottet har äfven föreslagit, att nya Utskott, som finnas nödiga, böra på samma sätt bildas; men Utskottet har från allmänna regeln gjort två undantag.
I alla länder har man ansett Grundlags-ändring, endast vid verkligt, noggrannt undersökt och pröfvadt behof, böra ega rum; och i Sverige har 36 Hor till Conslitutions-Utskottels Memorial, N\o 85, raan serskildt stadgat, att lill sådan ändring fordras öfverensstämmelse mellan två särskilda Riksdagar.
Utskottet har då trott, att det Utskott, som eger bereda förslagen Lill sådana ändringar, bör väljas endast utur den Kammare, som företrädesvis anses mindre benägen för nyheter.
Deremot har Utskottet från nämnda Utskott ansett böra afski!jas all befattning med granskningen af Konungens Rådgifvares åtgärder.
Utskottet erkänner sig hafva svårt att inse sammanhanget mellan den ena och den andra af dessa befattningar.
Nu mera, då Utskottet, till följd af Tre Stånds tanka, masi uppgöra förslag till Nalional-representalionens fördelning på två kamrar, och då Utskottet, i sammanhang med detta förslag, ansett sig böra antaga den, i Utskottets tanka, med tvåkammar-systemet på det innerligaste förenade grundsatsen, att egentlig anklagelse mot Konungens Rådgifvare icke bör direct eller indirect utgå från den Öfra Kammaren, har Utskottet funnit sig oförhindradt att föreslå ett särskildt Granskn ngs-Utskott, hvartdl ledamöterne endast skulle väljas af och utur Nedra Kammaren.