Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då JustitimOmbudsmannens resor i Landsorterna, i afsigt att förskaffa sig upplysningar om Lagskipningens tillstånd, icke skilja honom från utöfning af Embetet under en längre Bilaga till Meni.
N:o 1. 9 tids frånvaro från den vanliga vistelseorten, tager jag mig af det ena och det andra anledning att utbedja mig Riksens Höglofl.
Ständers förordnande, huruvida Riksens Höglofl.
Ständer finna i behörig ordning, att Justitieombudsmannen sjelf sitt Embete utöfvar å den ort, der Riksens Ständer till Riksdag församlade äro.
Jag får i sammanhang härmed nämna, att vid efterfrågan Herr Lagman Peterson, hvilken är min Suppleant intill dess Riksens Höglofl.
Ständer genom val om bestridandet af mitt och hans Embete vid denna Riksdag behagat förordna, med vederbörandes tillstånd var för längre tid afrest från Hufvudstaden, att till skötande af sin hälsa nyttja någon af Rikets Surbrunnar.
L. A. Mannerheim. 10 Riksdagen 1810.
H:o 2.
Memorial med förslag till Val-Act, Successions-Ordning samt H. K. H.
Kronprinsens Försäkran.
Constitutions-Utskottet får härmed till Riksens Högloft.
Ständer afgifva Förslag till: l:o Svea Rikes Ständers Förening och ValAct, angående den Högborne Furstes, Prins Johan Baptist Julii af Ponte Corvo utkörande till Svea Rikes Kron-Prins och till Efterträdare på Kongl. Svenska Thronen. 2:o Successions-Ordning, hvarefter den Högborne Furstes, Svea Rikes utkorade Kron-Prins, Hans Kongl. Höghets, Prins Johan Baptist Julii af Ponte Corvo Manliga Bröstarfvingar skola äga rätt till den Kongl. Svenska Thronen, samt att Svea Rikes Styrelse tillträda; af Konung och Riksens Ständer gjord och fastställd, vid Urtima Riksdagen i Örebro, den 1810. 3:o Hans Kongl. Höghets, Prins Johan Baptist Julii af Ponte Corvo Försäkran till Svea Rikes Ständer, sedan Hans Kongl. Höghet, genom
Deras Val och Förening, blifvit förklarad för Svea Rikes Kron-Prins.
Constitutions-Utskottet får tillika vördsamt tillkännagifva, att det, så väl vid författandet af Successions-Ordningen som de öfriga högtidliga Acterna, ej allenast, till följe af Riksens Ständers Memorial N:o 2. 11 föreskrift, följt de förut lagda grunder, utan äfven, så vidt möjligt varit, ord för ord bibehållit de i samma Acter vid förra Riksdagen antagna uttryck.
Örebro den 23 Augusti 1810.
På Constitutions-Utskottets vägnar A. G.
J. A. Tingstadius. J. II.
J:son Hyckert. G. A.
Härmed följa 3 bilagor (A—C).
Bilaga A till Mern.
Svea Rikes Ständers Förening och Val-Act, angående den Högborne Furstes, Prins Jolian Baptist Julii af Ponte Corvo utkörande till Svea Rikes Kron-Prins och till Efterträdare på den Kongl. Svenska Thronen; gjord och fastställd i Örebro den år 1810.
Wi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskoppar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här i Örebro till Allmän Urtima Riksdag församlade äro, gore veterligt:
Höghet, Sveriges, Göthes och Wendes utkorade Kron-Prins Carl August af Schlessvig Hollstein, Sonderburg Augustenburg, utan manlige Bröstarfvingar afiidit, och Wi ansett Wår pligt likmätigt att förekomma och afböja den våda för Rikets Sjelfständighet och Lugn samt dess innebyggares i Grundlagarne stadgade Fri- och Rättigheter, hvilka, genom en Thronledighet och derpå följande Val till Konung, uppkomma kunde, likasom det ock öfverensstämmer med 12 Riksdagen 1810. den i Regerings-Formen af den 6 Junii 1809 och dess 94 § Oss förvarade rätt, att i sådant fall ett nytt Konungahus utkora; alltså, och i betraktande så väl deraf, som ock att den Högborne Furste och Herre, Johan Baptist Julius, Furste af Ponte Corvo, är begåfvad med de Egenskaper och Dygder, hvilka gifva Oss ett välgrundadt hopp, att, under Högbemälte Herres Regering, röna den ordning i Styrelse och komma i åtnjutande af den välgång, som äro frukter af en laglig, kraftfull och välgörande Regering, hafva Wi Sveriges Rikes Ständer, dertill- af Wår nu Regerande AUernådigste
Konung uppmanade och under vilkor, att Högbemälte Furste och Herre, Fursten af Ponte Corvo, må, innan Dess ankomst på Svensk botten, redan hafva antagit den rena Evangeliska Läran, och att Han den af Oss upprättade Försäkran undertecknar, för Oss och Wära Efterkommande, af fri vilja, genom lagligt och enhälligt
Val, härmed utkorat den Högborne Furste Johan Baptist Julius, Furste af Ponte Corvo, till Svea Rikes Kron-Prins, att efter Wår nu Regerande Allernådigste Konung, enär Hans Kongl.
Maj:t med döden afgår (hvarmed den Högste Guden nådeligen länge fördröje) Regeringen öfver Svea Rike samt detsamma underliggande Länder tillträda, till Sveriges Konung krönas och hyllas, samt Riket styra efter Regerings-Formens af den 6 Junii 1809 bokstafiiga föreskrift, samt Rikets öfrige gällande så väl Grundlagar, som Allmänna Lag och Laga Stadgar; allt sådant likmätigt den Försäkran Hans Kongl. Höghet, så väl nu förut, som ock sedermera vid Dess uppstigande på den Kongl. Svenska Thronen, gifvande varder.
Wi tillägga äfven Hans Kongl. Höghets Ägta Manliga Bröstarfvingar rättighet, att efter Hans Kongl. Höghet intaga den Kongl. Svenska Thronen, i den ordning och på sätt, den af Oss fastställde Successions-Ordning bokstafligen innehåller och stadgar.
Som Wi Sveriges Rikes Ständer allt detta beslutit, alltså håfve Wi denna Val-Act med Wära namns egenhändiga underskrifvande och med Wära Insegels undersättande bekräftadt, som skedde i Örebro den dagen i o Månad, Ar efter Christi Börd, Ett Tusende Atta Hundrade och på det Tionde.
Bilaga B till Mern.
N:o 2. 13 Bilaga B till Mern.
N:o 2. Successions-Ordning, hvarefter den Högborne Furstes, Svea Rikes utkorade Kron-Prins, Hans Kongl. Höghets, Prins Johan Baptist Julii af Ponte-Corvo manliga Bröstarfvingar skola äga rätt till den Kongl. Svenska Thronen samt att Svea Rikes Styrelse tillträda; af Konung och Riksens Ständer gjord och fastställd etc.
Wi efterskrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskoppar, Ridderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här i Örebro till Allmän Urtima Riksdag församlade äro, gore veterligt:
Att, sedan den Högborne Fursten, Svea Rikes utkorade Kron-Prins, Hans Kongl. Höghet Prins Carl August af Schlessvig Hollstein, Sonderburg Augustenburg utan manliga Bröstarfvingar aflidit, och Wi äfven, genom den under den 1810 upprättade Förening och Val-Act, utkorat den Högborne Furste, Prins Johan Baptist Julius af Ponte Corvo till Svea Rikes Kron-Prins, att på de vilkor, så väl nyssnämnde Val-Act, som ock.
Högbemälte Furstes till afgifvande af Oss föreskrifne Försäkran förmå och innehålla, Hans Kongl.
Maj:t Wår nu Regerande Allernådigste Konung och Herre CARL XIILde efter Dess dödeliga frånfälle (hvarmed den Högste Guden nådeligen länge fördröje) i Regeringen öfver Svea Rike samt detsamma underliggande Länder efterträda, till Sveriges Konung krönas och hyllas samt Riket styra; alltså håfve Wi för Hans Kongl. Höghets Johan Baptist Julii, Furstens af Ponte Corvo ägta Manliga Bröstarfvingar, härmed velat upprätta och fastställa denna Ordning för Successionen till Sveriges Krona och Regering, på sätt och med vilkor här nedanföre uttryckeligen stadgas. § 1.
Då Hans Kongl. Höghets, Kron-Prins Johan Baptist Julii ingångna ägtenskap med Manlig
Bröstarfvinge välsignadt är, och ännu framdeles kan välsignadt varda, skall efterträda Hans Kongl. Höghet i Regeringen Hans 14 Riksdagen 1810.
Höghets förstfödde Sou, och efter Honom denne Sednares manlige Efterkommande, i den ordning de Ättens Hufvudman i rätt nedstigande led närmast äro.
Går den förstfödde Sonens led på Manssidan ut, tillfälle då Regeringen Hans Kongl. Höghets Andre Son i ordningen, med Successionsrätt för Hans manliga Efterkommande i samma ordning, som för den förstfödde stadgadt är, nemligen allt efter som de i rätt nedstigande led Ättens Hufvudman närmast äro.
Utgår äfven den andra Sonens linia på Manssidan, gånge Successionsrätten till den Tredje och så vidare till de öfrige Hans Kongl. Höghets
Söner, i samma ordning och rätt nedstigande led efter förstfödslorätt, som här ofvanföre för den förstföddes
Ätt föreskrifvet är. § 2.
Dör Konung i Sverige, utan att lemna manlige Bröstarfvingar, men Hans efterlemnade
Drottning sig i välsignadt tillstånd befinner, före Stats-Rådet Regeringen med Kongl. Magt och Myndighet på sätt och med vilkor 41 och 93 §§ af Regerings-Formen föreskrifva, till dess Riksens Ständer, å den tid Regerings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, då dem tillhör att om Regeringens förande sjelfva förordna.
Drottningens lifsfrugt af Mankön, förordne då Riksens Ständer Förmyndare för den omyndige Konungen, på sätt i 94 § af Regerings-Formen stadgadt är.
Blifver Drottningens lifsfrugt af Qvinnokön, träde den af Ätten, som efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i arfföljden, på sätt 1 § utstakar, närmast är, såsom Konung, till Regeringen. § 3- De af Kongl. Huset af Qvinnokön och deras Efterkommande, ändock desse af Mankön äro, håfve ingen rätt till Sveriges Krona och Regering. § 4.
Såsom Regerings-Formens 2 § uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall vara af den rena Evangeliska Läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska Bekännelsen, samt Upsala Mötes Beslut af år 1593, an - Bilaga B till Meni. N:o 2. 15 tagen och förklarad är, alltså skola ock Prinsar af det Kongl.
Huset uppfödas i samma Lära och inom Riket.
Den af Kongl, famillen, som ej sig till samma Lära bekänner, vare ifrån all Successionsrätt utesluten. § 5.
Prins af det Kongl. Huset må ej gifta sig utan Konungens vetskap och samtycke.
Sker det ändock, håfve Han förverkat arfsrätt till Riket för Sig, Barn och Efterkommande.
Lag samma vare, om Han, med eller utan Konungens vetskap och samtycke, tager till Gemål enskild Svensk eller Utländsk Mans dotter.
Dock vare honom ej förment att, med Konungens vetskap och samtycke, taga Gemål af Svenska Konungahuset, inom i Svensk Lag ej förbudna leder. § 6.
Prinsessor af det Kongl. Huset må ej träda i gifte, utan Konungens vetskap och samtycke.
Ej heller må det någonsin tillåtas med Svensk Man utom det Kongl. Huset, § 7- Prinsar och Prinsessor af det Kongl. Svenska Huset ma ej anträda resa Utrikes, utan Konungens vetskap och samtycke. § 8.
Prins af det Kongl. Svenska Huset må ej, utan Konungens och Riksens Ständers samtycke, blifva regerande Furste af Utländsk Stat, vare sig genom Val, Ärf eller Gifte.
Sker annorlunda, vare Han och Hans Efterkommande ej berättigade att succedera till Svenska Thronen. § 9.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket Arfsrätten till Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller, genom uraktlåtande af hvad denna Successions-Ordning uttryckeligen föreskrifver, förlorat Successionsrätt, vare Thronen ledig till nytt val, och utkore då Riksens Ständer ett nytt Konungahus. 16 Riksdagen 1810.
Till yttermera visso, att Wi allt detta föreskrifna så belefvat och beslutit, bafve Wi samtelige Svea Rikes Ständer detta underskrifvit och beseglat, som skedde i Örebro den 1810.
Bilaga C till Mern.
Hans Kongl. Höghets, Prins Johan Baptist Julii af Ponte Corvo Försäkran till Svea Bikes Ständer, sedan Hans Kongl. Höghet, genom Deras Val och Förening, blifvit förklarad för Svea Rikes Kron-Prins. Wi Johan Baptist Julius, med Guds Nåde, Sveriges, Göthes och Wendes utkorade Kron-Prins, Furste af Ponte Corvo, gore veterligt:
Att alldenstund Svea Rikes Ständer, genom ett fritt Val, samt deröfver upprättad och Oss kungjord Val-Act af den 1810, utkorat och förklarat Oss för Svea Rikes Kron-Prins, att efter Hans Kongl.
Maj:ts den Stormägtigste Konungs och Herres CARL XIII:s, nu jemväl Wår Allernådigste Konungs och Herres dödeliga afgång (hvarmed den Högste Guden nådeligen länge fördröje) Svea Rikes Regering tillträda, till Sveriges Konung krönas och hyllas, samt
Riket styra efter den af Riksens Ständer den 6 Junii 1809 fastställde, samt af Konung och Riksens Ständer antagne Regerings-Forms bokstafliga föreskrift och Rikets öfrige gällande, så väl Grundlagar som Allmänna Lag och Laga Stadgar, jemväl ock tillagt Wäre ägta manliga Bröstarfvingar rättighet att efter
Oss intaga den Kongl. Svenska Thronen i den ordning och på det sätt den af Riksens Ständer under den 1810 öfver enskomne samt upprättade Successions-Ordning bokstafligen innehåller och stadgar; alltså och under uppsägande af alla Wära hittills varande undersåtliga förhållanden, samt under förbindelse att inga nya af enahanda beskaffenhet utom Sverige ingå, emottaga Wi med uppriktig erkänsla denna Oss betedda ära, och försäkra att Wårt fasta uppsåt och oryggeliga beslut äro och alltid Bilaga C till Mern.
N:o 2. 17 vara skola, att efter Wår yttersta förmåga emot ett fritt folks så oinskränkta förtroende svara, på sätt detsamma äger rätt att af Oss fordra och vänta; och bafve Wi af fri vilja och efter mogen öfverläggning härmed velat försäkra Riksens Ständer om noga iakttagande af följande vilkor: 1.
Utlofve och försäkre Wi, att Sjelfvo förblifva vid den rena Evangeliska Läran, samt att i densamma och inom Svea Rike uppföda Wära Bröstarfvingar. 2.
Hans Kongl. Majit, Sveriges nu Regerande, samt äfven Wår Allernådigste Konung CARL XIII, skole Wi, med all kärlek och vördnad, ära och lyda och, såsom Hans Kongl. Maj:ts förste Undersåte, Honom med Tro och Huldhet förbundne vara. 3.
Wi skole ock, derest Wår nuvarande Gemål med döden afgår, vid valet af en ny Gemål ställa Oss till efterlefnad 44 § af Svea Rikes under den 6 Junii 1809 fastställde Regerings-Form.
Utan Hans Kongl. Maj:ts vetskap och tillstånd, skole Wi icke, för längre eller kortare tid, Oss utur Riket begifva. 4.
Sluteligen utlofve och försäkre Wi, att enär Wi efter Svea Rikes och Wår nu Regerande Allernådigste Konungs och Herres dödeliga frånfälle (hvarmed den Högste Guden nådeligen länge fördröje) i kraft af Riksens Ständers under den upp rättade och fastställde Val-Act, uppstige på den Kongl. Svenska Thronen, skole Wi styra och regera Svea Rike efter den af Riksens Ständer, den 6 Junii 1809, fastställde, och af Konung och Ständer till efterlefnad antagne Regerings-Forms bokstafliga föreskrift, samt Rikets öfrige, så väl Grundlagar, som Allmänna Lag och Laga Stadgar, hvaröfver Wi, vid Wårt anträde till Regeringen, Wäre tillkommande Undersåtare ytterligare gifva skole Wår Kongl. Försäkran, så lydande, som den för Svea 18 Riksdagen 1810.
Rikes Konungar af Riksens Ständer, vid Riksdagen år 1809, öfverenskommen och föreskrifven är.
Detta allt vele och skole Wi oryggeligen hålla och uppfylla, så kärt det Oss vara må, att Svea Rikes Ständer och Innebyggare skola vara pligtige att deras till afgifvande Tro- och Huldhets-Ed, emot Oss efterkomma och fullgöra.
Till yttermera visso, förbinde Wi Oss härmed, och bekräfte med Wårt Namns Egenhändiga underskrifvande och med liflig
Ed, att Wi allt detta obrottsligen skole fullgöra:
Så sant mig
Memorial N:o 3. 19 N:o 3.
Memorial med förslag till Formulairer för H. K. H. Kronprinsens Trohetsed till Kongl. Majit samt för Riksens Ständers Hyllningsed till H. K. H.
Till Riksens Ständer får Constitutions-Utskottet vördsamt öfverlemna Förslag: l:o.
Till Edsformnlaire för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen; 2:o. Till Formulaire, hvarefter HyllningsEden den Högborne Furste och Herre, Prins ■Tohan Baptist Julius, Svea Rikes Kron-Prins, af Riksens Ständer svärjas skall; i hvilka Utskottet, emot de vid sista Riksdag antagna Formulairerne, ej funnit någon annan förändring nödig, än hvad som angått namn och anförda årtal.
Constitutions-Utskottet får derjemte, med anledning af yppade tvifvelsmål, rörande Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens rätta titulatur, sedan han Riksens Ständers anbud emottagit och i följe deraf i det gjorda vilkoret, att afsäga alla fordna undersåtliga förhållanden utom Riket, ingått, till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamt hemställa, om icke denna titulaturs upprättande åt Hans Kongl.
Maj:ts Hof-Canzlers-Embete måtte få öfverlemnas, så väl i afseende på de redan af Riksens Ständer gillade och fastställda Handlingar, nemligen YalActen, Successions-Ordningen och Hans Kongl. 20 Riksdagen 1810.
Höghet Kron-Prinsens Försäkran, som de nu föreslagna Ederna.
Orebro den 31 Augusti 1810.
And. <I.-son Hyckert. G. A.
Härmed följa 2 bilagor (A, B).
Bilaga A till Mein. N:o 3.
Eds-Formulaire för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen.
Jag Johan Baptist Julius lofvar och svär, vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att, såsom Svea Rikes Ständer, genom ett fritt och enstämmigt
Val, utkorat och förklarat
Mig till Svea Rikes Kron-Prins, att, efter Hans Maj:ts den Stormägtigste Konungs och Herres, CARL den XIILdes, nu jemväl min Allernådigste Konungs och Herres dödeliga afgång (hvarmed den Högste Guden nådeligen länge fördröje) Svea Rikes Regering tillträda, till Sveriges Konung krönas och hyllas, samt Riket styra efter den af Riksens Ständer, den 6 Junii 1809, fastställde samt af Konung och Riksens Ständer antagna Regerings-Forms bokstafiiga föreskrift, Rikets öfriga gällande, så väl Grundlagar, som Allmänna Lag och Laga Stadgar; alltså vill och skall Jag Högbemälte Hans Kongl. Majit för min rätte och Laglige Konung hålla, Honom med all lydnad och kärlek ära och vörda, Hans och Rikets sannskyldiga gagn och hästa laglikmätigt befrämja, samt oryggeligen hålla och uppfylla allt Bilaga B till Mern.
N:o 3. 21 det, hvartill Jag Mig uti Min till Hans Kongl. Majit och Riksens Ständer, under den 1810, afgifne Försäkran utfäst:
Så sant mig Gud hjelpe till Lif och Själ.
Formulaire, hvarefter Hyllnings-Eden den Höghorgne Furste och Herre, Prins Johan Baptist Julius, Svea Rilces Kron-Prins, af Riksens Ständer svärjas skall.
Jag N. N. lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att, alldenstund Svea Rikes Ständer, den 1810, genom fritt och enstäm migt Val, utkorat den Högborne Furste, Prins Jolian Bagdis t Julius.
Svea Rikes Kron-Prins, att efter Hans Kongl. Majit Wår nu Regerande Allernådigste Konung och Herre, CARL den XHIide, Sveriges, Göthes och Wendes Konung etc., enär Hans Kongl. Majit med. döden afgår (hvarmed den Högste Guden nådeligen länge fördröje) Regeringen öfver Svea Rike samt detsamma underlydande Länder tillträda, till Sveriges Konung krönas och hyllas, samt Riket styra; Riksens Ständer äfven genom af dem upprättad och, under den 1810, af Konung och Ständer fastställd Successionsordning, tillagt Hans Kongl.
Höghets manliga Bröstarfvingar rättighet att, på sätt nämnde Successions-Ordning förmår och innehåller, Hans Kongl. Höghet i Regeringen efterträda; alltså vill och skall jag, enär efter den Iiögstes skickelse vår nu Regerande Allernådigste Konung hlifver utur det timliga lifvet kallad, samt Hans^Kongl.
Höghet Prins Johan Baptist Jidius afgifviPsin Konungsliga Försäkran att Riket styra efter den af Riksens Ständer fastställde samt Konung och Ständer antagna Regerings-Forms af den 6 Junii 1809 bokstafiiga föreskrift, Rikets öfriga gällande Grundlagar, Allmänna Lag och Laga Stadgar, Högstbemälte Hans Kongl.
Höghet för min rätte och laglige Konung hafva och hålla, Honom Tro - 22 Kiksdagen 1810. och Huldhets-Ed svära och rätt lydnad gifva.
Jag skall ock emedlertid Hans Kongl.
Höghet ära och vörda, Honom huld vara och efter yttersta förmåga laglikmätigt
Dess bästa och förmån befordra samt det, som Hans Kongl. Höghet till skada och förfång lända kan, afvärja och i tid tillkännagifva, om jag finner något sådant å färde vara:
Memorial N:o 4. 23 N:o 4.
Memorial angående fullbordad granskning af Stats-Råds-Protocollen.
Till åtlydnad af Riksdags-Ordningens 29 §, samt i stöd af den rättighet i 105 § RegeringsFormen innefattas, har Constitutions-Utskottet, genast vid denna Riksdags början, genom underdånig anmälan hos Hans Kongl. Maj:t äskat de Protocoll, som uti Stats-Rådet blifvit förde och af Utskottet bordt genomläsas.
Maj:t har äfven i Nåder genom Dess Hof-Canzler, till Utskottet täckts öfverlemna l:o.
De uti Justitise-Ärender i Stats-Rådet hållne Protocoller från och med den 15 Junii 1809 till och med den 16 Julii innevarande år. 2:o.
Protocollerne i General-Auditeurs-Arender från och med den 15 Julii 1809 till och med den 5 sistl.
Julii. 3:o.
Protocollerne i Krigs-Arender från och med den 14 Junii 1809 till och med den 16 Julii 1810. 4:o.
Protocollerne i Kammar-Ärender från och med den 14 Junii 1809 till och med den 24 sistl.
Julii. 5:o. lAotocollerne uti Kammar-Arenderne, hållne i Rikets Allmänna Ärenders Beredning från och med den 31 Maji 1809 till och ~ med den 19 sistl. Junii. 24 Riksdagen 1810. 6:0.
Protocollerne i Ecclesiastique-Ärender, hällne i Stats-Rådet och Rikets Allmänna Ärenders Beredning från och med den 22 Junii 1809 till och med den 12 Julii innevarande år. 7:o.
Protocollerne öfver Handels- och Finance-Arender, inför Kongl.
Maj:t uti StatsRådet förde, från och med den 15 Junii 1809 till och med den 16 sistl. Julii, jemte de dertill hörande Protocoll hällne i Rikets Allmänna Årenders Beredning. Af Protocoll, som angå Ministeriella Årender och Commando-mål, i det som rört allmänt kände och af Utskottet uppgifne händelser, har, uppå Utskottets underdåniga anhållan, Kongl. Maj:t äfven täckts i Nåder lemna Utskottet del af l:o.
Protocollerne hällne i Stats-Rådet den 25 och 26 Junii innevarande år rörande Riksdagens flyttning ifrån Hufvudstaden. 2:o. Stats-Rådets Protocoll för den 28 Junii i samma ämne, sedan Riksens Ständers Fullmäk - tige i Banquen och Riksgälds-Contoiret blifvit hörde. 3:o. Stats-Rådets Protocoller för den 30 Augusti och den 26 September förlidet år, i anledning af Freden med Ryssland. 4:o.
Protocollerne hällne i Stats-Rådet den 21 och 29 November samt den 14 December förlidet år, i anledning af Freden med Danmark. 5:o. Stats-Rådets Protocoll för den 30 Januarii innevarande år, i anledning af Freden med Frankrike. 6:o. Det Protocoll, hörande till Commandomål, som rörde Westra Arméens uppbrott och återtåg ifrån Stockholm sistl. år.
Memorial N:o 4. 25 7:o. De Protocoll, hörande till Commandomål, som angingo det i Hufvudstaden förefallne Upplopp den 20 sistl.
Constitutions-Utskottet har med all noggranhet fullgjort den pligt, detsamma af Regerings-Lagarne, i afseende på dessa Protocoll, funnit sig ålagd, och får nu härmedelst, under öfverlemnande till Riksens Höglofl.
Ständer af sin vördsamma Förklaring, att det ej funnit någon anledning till anmärkning emot Stats-Rådets Ledamöter, Föredragande eller Konungens Rådgifvare i Commando-mål, anmäla, att det sålunda förrättat den granskning, som enligt 7 6 § Riksdags-Ordningen och 11 § i den af Riksens Ständer fastställde Ansvarighets-Lag för Stats-Rådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rådgifvare i Commando-mål, frikallar berörde Höga Embetsman från all ansvarighet för deras Embetes utöfning intill den dag, då innevarande Biksdag tagit sin början.
Örebro den 15 September 1810.
J. A. Tingstadius. J. H. Hochschild. Anders J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Härmed följa ? bilagor (A—C). 26 Riksdagen 1810.
Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 13 Auq. 1810.
Herr Silverstolpe föreslog att i följe af Utskottets rätt att, afven rörande Commando-mål i allmänt kända fall, äska Protocollen, de Protocoll, som rörde händelserna i Hufvudstaden den 20 sistlidne Junii måtte infordras, hvilket efter derom gjord proposition bifölls.
Herr Törneblad anmälde sin önskan att äfven Protocollet rörande Westra Arméens marche ifrån Stockholm måtte o inbegripas.
Åtskillige hördes yttra sig ej inse något skäl, hvarföre af detta Protocoll del skulle begäras.
Cederström förmälte sig anse, en Ledamots yttrade önskan dertill vara ett tillräckligt skäl, och då dervid, så väl af Herr Grefven och Ordföranden som Herr Öfver-Hof-Predikanten, Doctor Lilljenwalldli anmärktes, att sådant ej utan i följe af Utskottets Beslut kunde verkställas, förklarade Friherre Cederström sin mening hafva varit, att en Ledamots önskan vore tillräckligt skäl, att derom proposition blefve gjord.
Herr Grefven och Ordföranden frågade derefter, om det vore Utskottets tanka, att dessa Protocoll skulle infordras.
Öfver-Hof-Predikanten Doctor Lilljemvalldh förklarade sig behöfva en närmare kännedom af sjelfva saken, innan han om denna fråga kunde stadga sin mening.
Cederström ansåg en sådan begäran alldeles icke stridande mot Grundlagarne eller allmän ordning, i synnerhet, som de begärda Protocollen ej kunna innehålla någon hemlighet, hvarföre han dertill tillstyrkte bifall.
Herr Grefven och Ordföranden anmodade Herr Törneblad att uppgifva anledningen och ordsaken till sin begäran om dessa Protocolls infordrande.