Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde ståndet. 22. 23 24. 25. angående underdånig anmälanhos Kongl. Maj:t af det såsom hvilande till nästa Riksdag antagna Grundlagsändrings-förslag rörande
It iks-styrelsens förande i vissa fall m. m med anledning af Riks-Stånd:s beslut rörande det af K.-U. uti Mern.
M 13 framställda försl. t. andr. i 12 § R. F., ang.
Stats-Rådets hörande öfver af handl, och förbundm. främm.
Makter med anledning af Ri,ks-Stånd:s beslut rörande det af K.-U. i Mern.
JV2 14- föreslagna tillägg till 12 § R. F., att Kon. icke må utan R.St:rs samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stat. med ani. af RiksStåndens beslut rör det af Konst-Utsk. i Mern.
JVi 15 framställda förslag t. andr. i 72 § R.
F. angide 10 .Tuli 1857 15 Juli 1857 bifölls. 4 Aug. 1857 1!» Aug.
1857 förkastandet vidblefs. 4 Aug. 1857 19 Aug. 1857 till handl. — antagandet vidblefs.) 4 Aug. 1857 19 Aug. 1857 till handl. (
3 Juli 1857 godkiindes och remmitter:s till Exp.-Utsk. 19 Aug. 1857 gemensamma tauken vidblefs 15 Aug. 1857 den gemensamma tanken frånträddes o. Konst.-Utskls förslag antogs att hvila. 11 Juli 1857 bifölls.
Rikets Ständers lind. skrifvelse den 22 Juli 1857.
(JYi 90). 22 Aug. 1857 godkändes (
M 38, 64. 22 Aug. 1857 godkändes (
M 39, (34. 15 Aug. 1857 22 Aug. 1857 förkastandet i gemensamma vidblefs. taukeu vidblefs Jemför Mern.
M 40, 04.
Förteckn, öfv. Konstit.-Utsk:s Memor. 1856—1858.
Bonde- ståndet. inlösen af R.
Banks sedlar. 26. med ani. af Riks- Ståndens beslut rör. det af Konst.- tsk. uti ålem JK 16 fram- ställda Grundlagsändr.- förslag ang:de uppskof i Riksdag. 4 Aug. 1857 15 Aug. 1857 till handl. (
Jemför Mern. J\t 16.
M 41, 64. 27 med ani. af Riks- Ståndens beslut rör. det af Konst.-Utsk. uti ålem.
JK 47 fram- ställda Grundiagsändr.- förslag ang. tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Prop. om Stats- verkets tillstånd och be- hof, dels iöv Utskottsval. 4 Aug. 1857 15 Aug. 1857 till handl. (— antagandet vidblefs). 15 Aug. 1857 förkastandet vidblefs. 15 Aug. 1857 ■antagandet vidblefs. 22 Aug. 1857 antagandet vidblefs.
JUt 17.
M 42, 64. 28. med ani. af Riks- Ståndens beslut rör. det af Konst.-Utsk. i ålem.
JK 48 fram- ställda förslag t. andr. uti 76 § R. 0., angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna decharge. 4 Aug. 1857 15 Aug. 1857 till handl. (
M 43, 64.
29 med ani. af Riks- Ståndens beslut rör. det af Konst.-Utsk. uti Mern. JK 49 före- 4 Aug. 1857 15 Aug. 1857 till handl. (
J\f 19.
Se vidare under Meni. JV? 44. 64.
Preste- • ståndet.
Bonde- ståndet. slagna tillägg i 59 § R.
F. och'" 27 § 1 mona. R. 0., ang:deKgl. Prop. om Slats-verkels tillstånd och behof. 30. med ani af Riks- Ståndens beslut rör. Konst.-Utsk. uti Mern.
JV2 20 framställda Grundlagsändr.-förslag angående Utländsk un- dersåtes rätt att i Ri- ket förvärfva och be- sitta fastighet. 4Aug. 1857 15 Aug. 1857 till handl. (
Jemför Mern. JW 20.
M 45, 64. 31. med förslag till än- dring i 13. 16, 19 och 22 §§ R. 0. ang:de representations-rätt för Lärarne vid Elemen- tar-läroverken. 20 Aug. 1857 30 Sept. 1857 antogs att hvila. 30 Sept. 1857 antogs att hvila. 30 Sept. 1857 antogs att hvila. 30 Sept. 1857 antogs att hvila. K. U:s förslag alltså hvilande. (3). 32. med förslag till än- dring uti 15 § R. 0., ung:de Hemmansegares representalions-rätt. 20 Aug. 1857 30 Sept. 1857 antogs att hvila. 30 Sept. 1857 antogs att hvila. 30 Sept. 1857 antogs att hvila. 30 Sept. 1857 förkastades.
M 47, 51, 64.
Genom omröstning i Förstärkt K. U. den 5 Febr. 1858 antaget att hvila. (18). 33. med Grundlagsän- drings-förslag, rörande vissa riksdagsärendens behandl. af Riks-Stån- den gemensamt uti s. k. Riks-Nämnd. 26 Aug. 1857 30 Sept. 1857 förkastades. 30 Sept. 1857 förkastades. 30 Sept. 1857 förkastades. 30 Sept. 1857 förkastades.
Bonde ståndet. 34J med förslag till ändring uti 17 och 22 j R. F., åsyftande förstärkning uti antalet af Högsta Domstolens Ledamöter. 26 Aug. 1857 35 36 37. med förslag till tillägg vid 1 § 9 mom.
För. angående förbud mot eftertryck af utländsk skrift. med förslag till ändring i vissa delar af Tr.
För. i fråga om Tryckfrih ets-Nä mnden och, i sammanhang dermed, till tillägg i 108 § R. F. och" 65 8 R.
O. med förslag till tillägg i 1 § 4 mom Tr. För. rörande skyldighet för Utgifvare af Dagblad eller Periodiska skrifter att ställa borgen för böter, kostnad och skada. 38. med voterings-propesition. rör.
Konst.- Utsk. uti Mern.
JVs 13 framställda försl. t. ändring uti 12 § R. F., 26 Aug. 1857 1 -iScpt. 1857 15Sept. 1857 1 Sept. 1857 10 Okt.
1857 antogs att hvila. 10 Okt.
1857 antogs att hvila. 10 Okt. 1857 förkastades. 10 Okt. 1857 antogs att hvila. 26 Sept. 1857 godkändes. 14 Okt.
1857 antogs att hvila. 10 Okt. 1857 antogs att hvila. 14 Okt. 1857 antogs att hvila. 14 Okt.
1857 förkastades. 10 Okt. 1857 gemensam tanke till K. U. hänvisad. 10 Okt. 1857 förkastades. 14 Okt.
1857 gemensam tanke till K. U. hänvisad. 14 Okt.
1857 antogs att hvila. 14 Okt. 1857 förkastades.
M 48. j:K.'
$CJ:s förslag antaget att hvila.
(4 Se vidare under Mern.
M 49, 55, 64.
Genom omröstning i Förstärkt K. U. den 5 Febr. 1858 antogs Borgareståndets förslag att hvila. (19).
Förfalelt. 14 Okt. 1857 antogs att hvila. 10 Okt. 1857 förkastades. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 14 Okt.
1857 förkastades. 30 Sept. 1857
Se vidare under Mern. JW 50, 56, 64.
Genom omröstning i Förstärkt K. U. den 5 Febr. 1858 antaget att hvila. (20).
M 13, 23. — 13 — Memorialets Memorialets behandling hos Anmärkningar.
JM Rubrik.
Bonde- ståndet. ang:de Stats-Rådets hö- rande öfver afhandl. och förbund m. främ- mande Makter.
39 med voterings-pro- posilion. angående det afKonst.-Utsk. uti Meni.
•As 4å föreslagna til- lägg t. 12 § R. F., att Konungen icke må utan R:ts St:rs sam- tycke blifva Regerande Furste af utländsk stat. 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes.
Jl? 14, 24. 40. med voterings-pro- posilion. rörande den i Konst.-Utsk Mern.
•As 45 föreslagna än- dring i 72 § R. F., angående inlösen af R.
St:rs Banks sedlar- 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes.
JfS 15, 25.
41 med voterings-pro- position. rörande de af Konst.-Utsk. uti Mern.
•As 46 föreslagna til- lägg i 109 § R.
F. och 80 § R. 0., an- g:de uppskof i Riksdag. 1 Sept. 1857 26 Sept. 1S57 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes.
Jlf 16, 26.
42 med voterings-pro- posilion. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern.
JV2 47 framställda för- slag t. andr. i 27 § 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkäudes.
M 17, 27.
Bonde- ståndet. 1 mom. och 28 § R. 0. samt 53 § R. F., ang:de tiden, dels för öfverlemnande af Kongl.
Prop. om Stats- verkets tillstånd och behof, dels för Ut- skottsval.
43 med voterings-pro- position. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern.
JVs 18 framställda för- slag till ändring i 76 § R. 0. angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna de- charge. 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes Jemför Mern.
M 18, 28.
44 med volerings-pro- posilion. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern.
J\i 19 föreslagna til- lägg t. 59 § R.
F. och 27 § I mom. R. 0., ang:de Prop. om Stats-verkels tillstånd och behof. 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 ' 'godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes.
Jemför Mern. JW 19, 29.
45 med volerings-pro- position. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern.
M 20 framställda Grundlagsändr.-förslag, ang:de utländsk un- dersåtes rätt att i Ri- 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes.^ 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept.^1857 godkändes.
Jenaför Mern.
M 20, 30.
JV2 Rubrik.
Prestc standet.
Bonde ståndet. 46. 47. 48 49. ket förvärfva och besitta faslighet. angående Riksstyrelsens förande under H. M.
’ * : \j \ i\* *'
'V*%' ■ * V *-- •/ <y.«, ■-,•.■*•* . •?
>V r~. *'
' ;•"•*• / >■ *.•:••« ' *• ■»*• •■'*’*•" '■** Kif.’' :*/■'•'
; ‘ ’• fye t ä nkan den under Lagtima Riksdagen i Stockholm 1828—1829.
Fjerde Samlingen FEMTE BUNDET af .Bihang lill Riks Ståndens Protoeo/l.
S T O C K H O L Ivr, Tryckte lius Johan Hörberg, 1829.
I N:o 523.
Utlåtande i frågan angående förändring och reduction af HemmansRäntorne i de Län, der desamma nu finnas i ett större antal Persedlar utförde.
(U.-A.) K. M:t har i berörde ämne under den i3 Februarii innevarande år aflåtit Nåd.
Skrifvelse, hvilken under N:o 52 blifvit införd i 1 Sami. 2 Bandet af Bihanget till RiksStåndens Protocoll. Af högstberörde Nåd.
Skrifvelse, jemte dervid bilagde och till Utskottet aflemnade Handlingar, inhemtas: huruledes förevarande fråga fästat R.
St:rs uppmärksamhet vid fle,re Riksdagar, hvarvid förekommit, att genom räntepersedlarnes förminskning eller omsättning till antal och beskaffenhet, ej allenast större reda och enkelhet i Kronans Räkenskaper kunde tiIIvägabringas, med lätthet för de skattskyldige, att sjelf— ve beräkna sina Utskylders belopp efter Markegångarne, utan äfven minskning i antalet af de för det närvarande vid Uppbörds - och RedogörelseVerket erforderlige
Tjenstemän beredas, samt att R.
St:r, enligt hvad förut genom den år 1755 tillförordnade 4 Stats -Utskottens Commissioncn oell K.
KaramarCollegii underd.
Betänkande den 16 October 1810 blifvit i ämnet upplyst, funnit några oöfvervinneliga svårigheter vid en sådan Itäntepersedlarnes reduclion icke förekomma, men likväl ansett någon förändring härutinnan icke böra äga rum, förr än genom upprättadt Förslag blifvit ådagalagdt, att vid uträkning af både de gamla och blifvande RänlePersedlarnes värde efter Maikegångspris för 10 år, någon skillnad i skattens belopp ej uppstod.
Jemlikt B.
Sttrs i följd häraf gjorde underd. anhållan, har K.
KarnmarCollegium att, efter de i K.
Co 11 eg ii ofvanberörde underd.
Betänkande uppgifne grunder, utarbeta och till K.
M:t i underd. insända förslag till ifrågavarande förändring och reduetion af IlemmansRäntorne för de Län, der desamma nu finnas i en mängd persedlar utförde. K.
KammarCollegium, som i ämnet hört K.
M:ts vederbörande Befallningshafvande, har derefter, jemte dessas afgifne yttrande, till K.
M:t i underd. öfverlemnat ett sådant förslag och dervid anmält, att, i stället för de hittills brukliga flerfaldiga ränteartiklar, nya persedlar blifvit, efter orternes serskildta förhållanden till möjligen minsta antal uppförde för åtskillige
Län, der en sadan reglering ansetts af behofvet påkallad; hvarförutan K.
Collegium till öfversigt af förslaget i det hela, låtit upprätta ett serskildt Sammandrag för alla länen, hvilket summariskt utvisar huruledes rcductionen utfallit och hvaruti jemväl Betänkanden, N:o 323. 5 upptages att Hemmans ordinarie Ranta så i de Län, der HemmansRäntorne utan förvandling utgå, sorn i de Län, der persedlarne äro så få och passande, att någon omsättning icke funnits behöflig.
Lika med hvad K.
M:t i Wäder vitsordat, har Utskottet funnit det af K.
KammarCoIlegiura sålunda uppgjorde Förslag, till förenkling och omsättning af RäntePersedlarne, vara med mycken omsorg författadt, serdeles som K.
Collegium, med iagtlagande af de grunder, som föreslagne i dess underd.
Betänkande af den r6 October 1810, blifvit af så väl K. M:t sorn R.
St:r godkände, eller att hvarken Öke- eller Drängedagsverke!), hvilkas utgörande innehär en för jordbruket tryckande tjenstbarhet, eller hö och halm, sorn vid de fleste Hemman icke utan afsaknad kan umbäras, eller skogsproducter, hvilkas forsslande faller sig alltför kostsamt, blifvit bibehållne,utan desse persedlar förvandlade dels i Spannemål, dels i Ladugårdsproducter, jemväl afsett åtski 1 lige andre hufvudsaklige omständigheter, hvaribland må anföras, att vid HemmansRäntornes omsättning någon skillnad icke blifvit gjord emellan Jordeboks- och HemmansRäntorne, utan dessa Räntors håde
Kronovärdi och förvandlingsbelopp sammanräknats efter hvarje orts olika undervisning och gällande författningar; att den sålunda till sitt rätta belopp bestämda gamla HemmansRäntan blifvit uträknad efter medel-Markegångspriset icke allenast under det i K.
Collegii merberörde Betänkande af år 1810 föreslagne tiotial af år, eller från och med 1778 tili och med 1787, utan äfven under ett annat sednare deeen - 6 Stats- Utskottets jiiurn eller åren emellan 1813 oell 1824, ela priserne meia omvexlat; att Collegium användt ett sådant reduelions- oell förvandlingssält, hvarigenom den nya Räntan under desse tvenne epoker så nära som möjligt skulle sammanti älFa med den gamla både till Kronovärdi oell förvandlingsbelopp , under förutsättning att, 0111 detta ändamål kunde uppnås oell likhet i Räntebeloppen vinnas, under tvenne så olika tidskiften, då dels stadga och säkerhet i myntet och deraf påräknad jemlikhet i varuvärden efter 1776 års Mynt-realisation, dels ock mera omväxling och olikhet i dessa varuvärden, sedan Silfvermyntet kom ur rörelsen oell en mångfaldigad Sedelstock intog dess ställe, ägt rum, det från ingen synpunkt vore att befara , att Räntepersedlarnes omsättning , nu eller i framtiden kunde leda till förlust, vare sig för Räntegifvare eller Räntetagare, utan ömsesidig fördel deraf kunna förväntas; att förmedelst penninge-räntans begagnande till regulator vid persedeljernkningen, utan att ändock de penningar, som i nya Räntan blifvit föreslagne, i betydlig mån öfverstigit hvad i den gamla ingått, men väl ofta kunnat blifva mindre, K.
Collegium kunrftit framställa exempel på ett sådant reductionssätt för vanliga Skattehemman inom hvarje Län, dit förändringen behöfde sträckas, med undantag af Stockholms Län, hvarest dock icke någon förlust för Räntegifvaren uppkommer, som gifvit fullkomligt tillfredsställande resultat i ofvannämnde afseenden under bägge tidrymderne; att, K.
Collegium heldre än att fästa sig vid förhållandet under en Betänkandcn, N:o 3i3. 7 långt tillbaka förfluten ticlerymd ansett förändringen vinna ett större förtroende hos Nationen och vara mera förenligt med nu vanliga förhållanden, om vid ränte-reductionen sista periodens, ifrån 18i3 till år 1824, medel-markegångspriser i hvarje ort följdes, i synnerhet sorn ett sådant beräkningssätt jemförelsevis med det som skulle grundas uppå den förra periodens icke skulle tillskynda räntegifvaren någon förlust och de framställda sista tio årens Markegångspriser äfven tjena till efterrättelse vid beräkningen af Kronans blifvande inkomster i Hemmans-räntor oell andre persedlar, som hittills till serskildte
Stater upplåtne någon gång torde komma att till Staten indragas och utgöra tillgång till dessa Staters framtida aflöning med penningar, hvarvid dock icke någon tillökning i grundräntorne blifvit afsedd; att icke större qvantitet af till lefverering in natura uppsägbara hufvudpersedlar i den föreslagne, än i den gamla ?'äntan ingå; att i sådant ändamål de nya JordeBöckerne för hvarje Hemman och Lägenhet bestämdt borde upptaga huru mycket af nya räntan Räntetagarne må äga utfordra och Räntegifvaren uppsäga till lefverering in natura; och sluteligen att om den åsyftade nyttan af förändringen skall vinnas en sådan förändring i nuvarande method för Markegångssättningarne bör förutsättas, hvarigenom jemna och billiga priser å Spannemål och andra Räntepersedlar under ett visst tidskifte t. ex. från Riksdag till Riksdag må stadgas, så att å ena sidan Statens inkomst i grundskatt bestämt må kunna beräknas och ordnas med hänsigt till Statens 8 Stats-UtskotLets behof, och den skaltdragandes förmåga, samt å andra sidan den fördel beredas denne sistnämnde, att missvexten och olyckan, som förminskar eller tillintetgör afkastningen af hans jord och frugten af hans arbete, icke må hädanefter såsom hittills, blifva dubbelt förstörande derigenom att hans skattebidrag ökas i samma mohn som hans förlust är mera tryckande.
I anledning af hvad sålunda blifvit upplyst anser
Utskottet för sin del en förändring och reduction af Hemmansräntorne uti de Län, der desamma nu finnas uti ett större antal persedlar utförde, leda tili redighet och enkelhet i synnerhet i de speciella Räkenskaperne öfver Statens intrader och en lätthet för de skattskyldige i öfversigten af Utskyldernas rätta belopp.
Denna reduction är dock mera af omständigbeterne påkallad uti en ort än uti en annan, och såsom ett vilkor för densammas införande måste de skattdragandes fördel och lättnad alltid förutsättas, i synnerhet som den olikhet i skattläggningen och den skiljaktiga tillämpning af Skalltäggningsgrunderna, förnämligast hvad JordeboksPiänlan angår, som förefinnes ej allenast serskilte Orter-, utan äfven Härader, Socknar, Byar och uti dessa enskilte hemmansegare emellan, gifven åt detta arbete en så vidstiäckt omfattning, att några större ändamål, än blott beqvamligheten vid Jordskatternes utgörande uti ett mindre antal persedlar , bör sökas.
Ibland desse räknar Utskottet ett föregående Stadgande derom, att Markegångspriseu å Spannemål och de öfrige
Räntepersedlarne i hvarje ort bestämmas efter medium af de Betänkan den, N:o 323. g föregående fem åren och icke för är utan för ett visst tidskifte, äfven t. ex. af feni år, under hänsigt ej mindre på de Skattdragandes lindring, än på en säker beräkning af Statens intrader.
Ett sådant stadgande skulle ock medföra den rättvisa fördel för Ränlegifvarne, alt inissvexter och olyckor, som nedsätta eller helt borttaga afkastningen af hans jord och frugten af hans arbete icke må hädanefter som hittills blifva dubbelt tryckande eller förstörande derigenom alt hans skattebidrag ökas i samma mohn som olyckan drabbar honom, och leda till bibehållande af den jemnvigt i synnerhet i spannemålspriser, utan hvilken Statens inkomster och skattebidragen undergå nästan ständiga förändringar och hvarvid det vigtiga ändamål till både Statens och de skattdragandes fördel snart kunde vinnas, att dessa hufvudsakeligen uti penningar skulle kunna utgöras; äfvensom
Markegångsprisen på sådant sätt skulle tjena till en rättelse äfven för de enskilta liqvider och rättsförhållanden vid hvilka de ofta hitintills måst tjena och hädanefter än oftare borde tjena till rättesnöre.
Det erfordras dock för att än vidare fullkomna ordnandet af Statens inkomster och utgifter, att söka skilja alla enskildta interessen ifrån den inflylcdse, som dessa för det närvarande icke sällan utöfvat, och såmedelst återföra markegångsprisen till deras rätta ändamål, eller ett rigtigt beräknadt värde i penningar af jordskatterne, med tillagd rättighet för de skattskyldigc af en bestämd lösningsrätt; att de lill Militaire- och CivilStaternc i Landet upplåtne Indelningar io S t a t s - U t s k o 11 e t s till Staten indragas, samt att Löneanslagen till EmbetsmannaStaterne utgå i Contant ifrån Statens Cassa, och det är efter Utskottets tanka, med införande på samma gång af dessa bägge hufvudsakeliga förändringar, som en reduction af räntepersedlarne blifver af mera vidsträckt nyttiga följder:
På grund häraf anser sig Utskottet vördsamt böra underställa R. II.
M:t göra underd, hemställan derom, att vid nästa Riksdag en Nåd.
Proposition måtte meddelas ej mindre om en förändrad method för Markegångssättningarne, än om indragning af de till Militaire— och CivilStaterne samt till SeholseStaten och andra allmänna ändamål indelte räntor, och alt K.
M:t emedlertid låter verkställigheten af Räntepersedlarnas reduction i allmänhet hvila, men skulle K.
M:t i Nåder finna densamma för någon ort så nödvändig, än att icke bör uppskjutas, anser Utskottet att R. II.
M:t böra i underd:het framställa ; att verkställigheten icke annorlunda än efter de Skattdragandes hörande vidtages, samt att till vinnande af enhet och likstämmighet, hela åtgärden öfverlemnas åt visse af K.
M:t i Nåder utnämnde Comitterade.
Sluteligen får Utskottet hos R. 11.
St:r vördsamt anmäla, alt Utskottet, sorn funnit det af K.
M:ts och Rikets KammarColiegium afgifne underd.
Utlåtande, jemte det dervid bifogade exempelvis uppgjorde förslag till ifrågavarande förändring och reduction af heraniansräutorne, innefatta så vigtiga upplysningar B e t ä n k a n d e n, N:s 323, 324* i1 och vara med den omsorg uppgjordt, alt en allmännare kännedom deraf till för! i l ligast torde bereda öfvertygelsen örn vigten af de gjorda framställningarne och derigenom grundlägga deras framgång, att
Utskottet låtit af dessa handlingar aftrycka ett så tillräckligt antal exemplar, att de icke allenast ibland II.
St:r kunna utdelas, utan ock, i fåll K.
M:t derom behagar meddela sina Befthde Nådig föreskrift, utdelas i Landsoi terne.
Memorial, angrete anslag till lönefyllnader då RiksMarkegångspriset på den under lönerne inberäknade Spannmål öfverstiger 6 Rrdr Brco Tunnan.
(U.-A.) Af från RiksStånden ankomne ProtocollsUtdrag har Utskottet inhemtat, att, vid förehafvandet af den summariska uppgift på föreslagne tillökningar i StatsUtgifterne emot hvad 1823 års Statsreglering upptager, som Utskottet, i sammanhang med svaren på de vid UtgiftsBetänkanderne gjorda anmärkningar, till R.
St:r öfverlemnat, de respective RiksStånden, i frågan 0111 det FörslagsAnslag som bör bestämmas till godtgörande af ofvanberörde utgift, yttrat sig olika, i det Ii. R. o. A. beslutit: att, i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannemål skulle något år öfverstiga 6 R:dr B:co, den här igenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverskjuter Kronans behållna 12 Stats- Utskottets Spannemål, skulle af R:g:sContoiret StatsVerket ersättas; H.
PresteStdndet saint Y.
BorgareStdndet deremot bifallit: att förslagsvis ett anslag på Stat för detta ändamål uppföres för 40,681 T:r 27^- k:pr Sp:l, efter lika beräkning som förut, lill 4o,68t R:dr 41 sk. 5 r. i penningar; men H.
BondeStdndet funnit Utskottets ofvanberörde summariska uppgift icke fordra annan åtgärd, på Ståndets sida, än att läggas till handlingarne.
Och då härigenom icke blifvit definitivt afgjordt, huru i förevarande afseende förhållas må, har Utskottet ansett sig böra , med tillkännagifvande af de beslut R. o. A.j samt Preste- och 1BorgareStånden i frågan fattat, till II.
BondeStåndet hemställa, det berslut i sjelfva saken varder taget och Utskottet meddeladt.
Den 5 November 1829.
R. H. Sl:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial angrde anställd omröstning i någre till StatsRegleringen hörande frågor.
Till följd af de Beslut, respective RiksStånden fattat, i anledning af StatsUtskottets Memorial N:o 3i5, rörande skiljaktiga Beslut inom RiksStånden i frågor, ang:de regleringen af RiksStatens io:de HufvudTitel samt Allmänna IndragningsStaten m. ni., har Förstärkta StatsUtskottet, i den ordning 6g §.
Regerings.- Formen föreskrifver till sluteligt afgörande förehaft samma frågor och deruti anställt omröstning efter följande af RiksStånden godkände Propositioner: B etänk anden, N:o 325. i3 Forsla Voteringen.
Den som bifaller, att å iorde HufvudTiteln uppföres elt Anslag af i5,ooo B:dr årligen att användas till kostnaderne vid öfningar för Flottans bemanning, voterar Ja.
Nej; skall i samma ändamål på nämnde HufvudTitcl uppföras ett anslag af af 25,ooo K:dr årligen.
Efter VoteringsSedlarnes öppnande, befunnos 4° Ja och 79 Nej.
Och som Nej alltså vunnit, skall, för kostnaderne vid öfningar för Flottans bemanning, på io HufvudTiteln uppföras ett årligt anslag af 25,ooo B:dr.
Andra Voteringen.
Den sorn bifaller, att Hans Excollence Hr Grefve Rosenblad må på Allmänna IndragningsStaten upptagas till fortsatt åtnjutande af det arfvode iöoo R:dr, lians Exeellence, såsom f. d. GenerulTulIDiicctioncns Ordförande, uppburit, voterar Ja.
Nej; kommer icke något sådant arfvode att på Allmänna IndragningsStaten uppföras
De öppnade VoleringsSedlarne hafva innehållit 88 Ja oell 3t Nej; hvadan och sorn Ja vunnit, det I Stats-Utskottets är bifallet, att Hans Excel lence, Hr Grefve Rosenblad må å Allmänna IndragningsStaten upptagas till fortsatt åtnjutande af det arfvode, 1600 R:dr B:co, Hans Excellence, såsom f. d.
GeneralTullDirectionens Ordförande, uppburit.
Den som bifaller, att 1000 R:dr B:co, till utbetalning af R:g:sContoiret anvisas till K.
M:ts Nåd. disposition, såsom belöning för en fullständig Historia om Konung Carl den XI:s Regering, voterar Ja.
Nej; kommer en sådan anvisning icke att äga rum.
Desse propositioner hafva blifvit besvarade med 57 Ja och 62 Nej.
Nej vunnit, blifva några serskildta medel till belöning för en fullständig Historia om Konung Carl Xl:s Regering, icke anvisade.
Fjerde Voteringen: