Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
41 25,857132 10,581124 13,498 2,724 5,500 4,770 31,615 2,187 22 36,222 42 6,607 7,126 4,161 19,986 5,304 8,968 8,000 850 546 1,089 85,764 2/,271 3,313 3,470 2,433 24 il2l7 28 1,124 516 2,819 5,080 2,179 1,956 1,164 5.164 1,800 2,300 1.165 10,207 10,130 ,553 3,580 1,526 18,448 2,850 1,940 1,627 568 m a,488 1,800 1.300 422 3,803,322; — 57,126 28 60,505 12 26,714 16 2,156 1,020 550 3,183 4,200 1.902 2,289 2,934 1.480 8,624 4,500 2,750 5,a44 33,250 21.160 4,620 1,760 1,894 6,047 6,878 2,272 22,400 10,500 14,800 1,554 1.671 178 3,000 4,500 4,326 4,500 7,000 5,290 1,25 a,404' 36 1,414,4101 — 763.060 35741 1,4301 — 528 1,627 i ta 5681 — Summa 14,548 9,286 998 636 2.194 11,640 2.240 540 2,214 2,403 560 60 492 1,958 — 15,01/ 22 2,698 86^ 2,460 6,022 58,9/ 5 6,703 42 731 444 1,702 3,33/ 4 7 424 199 640 1,204 11.037 12,994 1.008 870 5,535 7,413 144,346 15,874 3,136 880 3,100 tTuö 17,894 2,328 1.092 806 59.954 3a 10 8.274 9.396 5,299 780M4 377 32 1,353 — 47,700 7,700 1,550 17,220 15.198 5.393 7,659 941 502 1,774 3,403 516 27 178 5,26o 700 320 1,353 11,826 1.120 700 2,700 16,790 1,600 1,000 6,150 3,522 3,432,874 36 457,318 194,200 887,110 1 | o 5 3 134,-V, 59 2901 672 1,050 6.150 1,716116 858 3.690 13,820 46 5,783! 16 22.311 — 3,000 120 630 2,116 4,700 24,600 31.416 1,680 240 2,214 2,008 728 2.592 450 380 1.968
Summa 3,828 4,994 2,877 5,153 36 3,042 24 400 140 172 41.915' 14 3,750 16 1,300 250 63 26,470 192 2,800 1,200 1,720 4,134 2,373 4,526 16 530 450 275 2,798 5,329 2 7 4,459(28 2 177 523 503 308 rjr 2,510 461 ii 12 450 302 136 1,342 12 200 120 60 1,538,6281 42 12,000! - 235,600 154,7001 — 84,670 35 - 1,314 1 704 247 1 18 103 18 1,109 6,228 3,392 1.618 48 1,200 4,100 2,460 42 ' 11 Summa 1,664 00 90 120 100 ISO 12,409 995 1,280 724 790 639 2,474 7,808 2,664 350 144 133 144 150 24a 22 5,912 560 280 610 160 450 392 20 486,970 — 280 97 59 69 97 "“lili 65.430 35,825 30,475 23,400 21,550 81 40 436 36 Summa 1,810 192 240 40 1,500 1,600 3,572 72 240 5,770 220 4,430 916 1,285 423 1,138 1,136 922 3 8 2,060 896 560 500 500 1,000 3.456 176,680 35,400 42,133 27,725 50,100 61,840 49 — 165!
42 909 42 504|19 81*12 1,199 — 758 is 27 24 4,900 839 3,488 6,855 200 11,382 Summa 1,188 1,304 1,214 1,036 'I7,i98i 16 33,11 12 3 9 17! 12 157 130 346 36 5 308 6,280 2.460 150 9,198 210 60 72 36 481 3 6 647 24 23 — 139 1710 639j29 4 1.133 36 26,900 167,450 238,500 8.150 81742 47 12 28 — Wö 1,344 1,508 1,008 526 30 1,4/4 24 2,067 6 Summa 1,565 4,240 104 10 6,302 2,260 1,22a 1 441,000 11,730 2.700 5a j 26 o»0 “41 94 24 1 3 ! 1 6 31 17 13 16 14,430 4.500 12 24 18 43 1 1 23 533| — | — 409 las! — 21 I 24 431 37 24 4 I ?4 62 32 11,250 450 Summa sora ej under något hem 14,700 51I23( 9 31 6 1 63144 146 25 8 32 11 12 18 34 Summa 8.5/0 1,200 3,550 8,066 14,100 3,610 63 24 6601 2 Summa 101I 14 30,526 Skatte:
Inlands fögderi Norrvikens dito Utsäde af Medelafkastning, efter afdrag af utsädet. i I åfiiäi.ml ;i I Underhållna Kreatur.
Diverse utgifter, onera och allmänna besvär. underhåll.
Iilereci-Statens Ständiga Räntor 2j: t» 05 35 a «5 Cl. CTC 03 CIO R:dr. s. r. R:dr. s R:dr. s. r R:dr. s. i R:dr. s. r. R:dr. s. r R:dr. s. r Mantal.
Mantal Skattlagda, bebyggda torp, utjordar, urfjellar m. fl. lägenheter utom mantal, som ej under något hemmansvärde äro inbegripne, Krono:
Götheborgs fögderi Inlands dito .
Norrvikens dito 3/ 24 8,000 241 12,900 2.500 12 38 lil 24 4 24 74 23 Summa 23,641 58a i 40 14 5 64 44 25 — Götheborgs fögderi Inlands dito.
Orousts och Tjörns dito 3:ne krono-holmar inbegripne:
Norrvikens dito. obebyggda 41,100 2,943 12, 689)47 7 Summa 56,931 826,700 10,799 15 953'44 7651 4 1,571 I 3 2 1,8561 24 15,946123 2,915 2.068 791 637 2,090 1.112 Oskattlägda, bebyggda dito:
Götheborgs fögderi, deraf Ryttare-, Soldat- och Hatsmanstorp lo6 st. 400 5,600 ,200 200 10,000 600 800 225 975 2,224 360 st. 89 st. 1,243 st. 307 st.
Inlands fögderi Orousts och Tjörns dito Sunnervikens dito Norrvikens dito 30,123 3,843 1,3/2 12 1,397 24 1 2 6,698 2,855 11,310 2,024 3,846 2,155 st.
Säger 28,400 42 4,824 8701 7,878 [ 1,290 856,823 2,083 Krono-torp med frihets-ar:
Inlands fögderi Krono-Nybyggen med dito:
Dito dito 10 32 Summa 859 208 2721 — Backstugor:
Inlands fögderi .
Orousts och Tjörns dito Norrvikens dito 6/ ! 12 1,339 19 328 — Summa Bebyggde lägenheter, afsöndrade fran hemman under ständig äganderätt:
Orousts och Tjörns dito Norrvikens dito 118,630 12,466 63,250 140 2,200 223 14 1,911 22 195128 158S20 143 I — I — 304 136 Summa 1,216 42 54 400 2,340 420 464 1,000 194,346 Bebyggde lägenheter, afsöndrade fran hemman pa viss tid eller lifstid:
Inlands fögderi Orousts och Tjörns dito Norrvikens dito 20,743 10,950 19.750 I)/ 26 Summa 51,443 Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmansvärde äro inbegripna, Skatte: Orousts och Tjörns fögderi Sunnervikens dito 50 3 6 Summa 1,950 7,575 2,400 Dito dito Krono: Götheborgs fögderi .
Orousts och Tjörns dito Norrvikens dito 3,665,29 3,731 43 4 255 12 — Summa 9,975 1,666
Dito dito Frälse:
Orousts och Tjörns fögderi 24132 Tull-mjölqvarnar med 1, 2 a 3 par stenar:
Götheborgs fögderi Inlands dito Orousts och Tjörns dito.
Norrvikens dito 137,473 35,033 3,766 33,800 Sr,,ooo — I 63 30 3,380111 - 5 24 32 Summa 235,072 2 1 38 123140 30 I — Tull-sagqvarnar, grofbladige:
Norrvikens dito 400 18,035 2.200 156 30 5 Summa 20,635 239,20 nnbladige: Götheborgs fögderi Inlands dito 8,570 11,400 2/6 io Summa 19,970 Husbehofs-mjölqvarnar:
Götheborgs fögderi 165 st., Inlands dito 530, OroustsToch Tjörns, deraf 1 med särskild i Jordeboken utfäst ränta, 311, Sunnervikens 551 och Norrvikens 281 st. 10 18 sagqvarnar:
Götheborgs fögderi 4, Inlands 13, Sunnervikens 7 och Norrvikens 3, tillsammans . 22 19 Stampar:
Sunnervikens dito.
Norrvikens dito 3,240 5,666 2,000 450 Summa ll,3a6 10,000 Stangjernsverk:
Inlands fögderi Sunnervikens dito 166 — Summa 10,000 5,000 Jern-manufakturverk, bestående af 1 Rockhammare och 6 Spikhammare:
Sunnervikens fögderi Pappersbruk, deraf i Götheborgs fögderi 2, Sunnervikens dito 1 112 12 17,000 110 31 Tegelbruk:
Inlands dito Sunnervikens dito Norrvikens dito . 28,576 5,500 56,250 113 — 2 i 3 31 Summa <10,320 999 Oljeslagerier:
Götheborgs fögderi Tobaksfabriker:
Dito dito Vagnfabrik:
Dito dito Spinnerier:
Dito dito Linne- och Bomulls-väfnads-fabriker:
Götheborgs fögderi Garfverier:
Götheborgs fögderi 4, Inlands dito 2 Färgerier:
Götheborgs fögderi 4, Sunnervikens dito 1 .
Sockerbruk och Porterbryggeri: i Götheborgs fögderi 1 af hvardera Segelduksfabriker 2, Jerngjuteri 1:
Götheborgs fögderi Bomullstygs-tryckerier:
Götheborgs fögderi Skeppsvarf:
Dito dito Repslagarebanor:
Dito dito Ättikshruk:
Dito dito Skärgårdsverk, Salterier: Orousts och Tjörns fögderi Lands- och Härads-Allmänning, omätt, utan skog eller särskildt värde:
Inlands fögderi Diverse personer, som ej höra till viss näring:
Götheborgs fögderi Inlands dito Sunnervikens dito .
Norrvikens dito 23,650 28,900 32,867 18,620 .40,617 265,000 85,850 14.500 150 86,670 500 ,675 2,452 534 24 80 — 367 24 3,764 1,237 252 1,221 3,182 1,116 252 1.221 44 46 — Summa 44.199 i 22 13,135 437,994 29 ii 52,290114 3 35,502 5.604 2i 43,276 18 10,7391 4| 6 29,360 87,406 93,730 is 11 2 3,309 14,006 2,082 3 17,620 71,663 28 10 Summa Summarum för Götheborgs och Bohus Län 14,972 45,949 167,487 28,043 30,2991 251,537| 17,605 | 1,6101 41,155 20,260 60,960 15,0621 228 1,699J| 0,720^| 17,566{| 41,264 7,3044 6,7371 11,543 2,87474 3,257^ 48,676 78,210 29,740 14,759,4951301 — Götheborg å Lands-Itontoret den 9 December 1848.
Län för åren 1842—1846.
Of. lin.
Fåhraus.
Johan Lagerbjelke.
Statistisk Tabell för Städerna inom Götheborgs och Bohus Lä n.
Votlieborg
Hus och Tomtet' Jord Sockerbruk Mekaniskt Faktori ....
Attiks- och Segelduks-fabriker Garfverier Tobaks- och Snusfabrikör Summa Kongelf.
Hus och Tomter. . Jord Särskilda lägenheter .
(Harstrand.
Hus och tomter, jord Summa Uddevalla.
Hus och Tomter Jord Sockerbruk Tull-mjölqvarnar med tillsammans Tull-sågqvarn, grofbladig. . ■ Tegelbruk .
Reparbanor Lackfabrik Skeppsvarf 15 pär stenar Summa Strömstad.
Hus och Tomter Jord . ... . Tull-mjölqvam Summa Summa Summarum ST H St. 1,366 1,366 120 120 203 525 Jord.
St. 23 525 10 220 T:Id. 550 T:ld. 1.067 ■»
S- "
T:ld. 155 550 1,067 155 120 255 §| 5T 3 T-.ld. 1,772 1,772 751 1,126 Utsäde.
T:r. 35 T:r. 51 35 120 255 751 1,126 266 411 266 411 220 2,434 34 80 45 80 1,0161 1,778 4,520 5,197 4,520 5,197 139 139 5,565 264 264 8,359 j 15 51 30 T:r. 204 204 80 80 15 T:r. 81 T:r.
Underhållna Kreatur. a 7i T:r. 11 T:r. 204 T:r. 235 81 40 100 10 14 30 15 100 2 12' 10 25 2: 12 10 58 i 1061 320 247 10 11 11 20 204 190 20 190 30 150 235 28 T:r. 408 408 49 150 40 40 28 12 112 49 30 240 112 20 20 240 T:r. 1,127 a 09 3 ?
T:r. 391 T:r. 1,127 400 400 30 105 391 160 160 600 105 120 86 60 T:r. 45 T:r. 1,700 St. 100 St. 280 45 100 100 18 1,700| 100 1,330 1,330 370 1,500 33 83 34 33 10 60 600 60 150 — 18 1,500 360 00 23 34 12 280 St, 27 27 177 20 St.
Uppskattad, t värd,g. H o a St.
R:dr. 5,314,880 45 20 5,314,880 104,226 34 R:dr. 132,975 177 72 110 20 20 12 25 20 50 104,226 75,207 473,111 12 110 85 120 34 6141 407| 847 86 1501 — 1,748 1,306 65 163 360 23 5,2601226 129 85 20 6 50 30 473,111 168,300 39 34 132,975 50,000 50,000 8,000 115,258 •n £ a C 2 o* "» ^ 2 !** S? O « *",09 a 09 3 3 C 3 ?
T t» e 3 3 sr H 15 i ti a 9- Bevillning. X '2 3. sr. -i a 85
139 5 147 80 — 344 620,986 168,300 4,450 3,600 344 37 218 176,3501- 36 j 168,300 7301 811 37 i 15116,135,7271 i|io| 310,6831 — | -1 237,47613 a | — 16,683,88613 3 ] i o Götheborg å Lands-Kontorct den 9 Octobcr 1849.
Fåhreeus. 218 941 652 5,128 230 21 12 6 19 3 1 2 23 35 I 3 24 5,424 1,182 139 ?59 09 091 -v 3 (»3 3 73 5*:
• o» ; i U:dr. 4,327 26 4 1,182 616 616 80 1,227 t» c 3 3 R:dr. 60,899 265 163 37 25 9 130 1 61,530 1,605 100 Ständig Ränta. 00 ZL 03 JU s — R:dr. | s. 2,884 i 28 1,705 822 6,700 230 21 12 6 19 3 1 2 1,227 106 106 6,996 1,507 1,507 66,065 15 9 1391 5 j a J 2,030145 j s| 72,562 2,884 119 R:dr.
4,273 to 4,273 99 119 503 503 179 179 99 432 n j 3,686 j 8 432 102 37 Cfc o» *1 o 33 » S 3 £» tr-o § w R:dr. 164,788 164,788 1,545 1,545 4,006 102 io | 4,9081 4 4,000 KIcreciets underhåll.
R:dr. 14,072 900 14,072 400 400 100 800 tr O ET 3 R:dr. 1,223 1,223 133 133 331 14 a pr aq o - c* a rq CC C 3 R:dr. 3,341 16 32 3,341 85 85 354 R:dr. 18,636 18,630 618 33 618 100 1,485 800 900 171,240 15,378 331 25 25 32 354 48 t| 1,71311A| — | 3,828)25 1,485 80 80 32 33 20,92013 3111 c 3 R:dr. 80 80 R:dr.
59,717 — 80 32 59,717 399 77 R:dr.
9,033 477 500 2,850 9,033 100 R:dr. 2,021 2,021 R:dr. 38,493 38,493 1,547 3 cn * t» T | ss 3 X- 3 R:dr. s. 345,420 17 15,594 30 163 16 37 1 1 25 — 9 46 130 19 361,380 45 8 100 280 2,850 130 130 63,675 is 280 149 149 10 9,562120 56 56 1,550 57 2,864 2,077126 | 4 2,864 1,476 1,476 44,442 31 6,034 100 161 6,296 1,479 18,691 662 21 12 6 19 3 1 2 19,419 4,581 2 8 4,581 4 393,167 16 9 Johan Lagerbjelke.
Berättelse öfver Götheborgs
KONGL, MAJ:TS BKFALLNINGSIIAFV ANDES uti € Ifsb o tigs £n tt till KOllOIi.
MAJ:T i tenflertlänigJiel afgifne FEMA R S-BERÄTTELSE för åren 1843, 1843, 4844, §SS5 oell A846.
STOCKHOLM, 1850. l\ A. NORSTEDT & SÖNER, Kougl. Boktryckare. ■ Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Elfsborgs län åren 1842, 1843, 1844, 1845 och 1846.
Elfsborgs län, omfattande hela Dahlsland, sorn beslår af fern härader med en stad och fyratiotre socknar, samt vestra och södra delarne af Westergöthland, eller tretton härader med fyra städer och etthundraåttatio socknar, förutan åtskilliga sockneandelar i bägge landskapen, hvilka tillhöra socknar inom andra län, är vidare indeladt under t vänne lagsagor med sex domsagor och uti sex fögderier med tjugusju länsmans-distrikt.
Länet, gränsande i norr och nordost till Wermland och Norrige, i vester lill Götheborgs- och Bohus län, i söder till Hallands län samt i öster till Jönköpings och Skaraborgslän, skall innehålla uti arealvidd ungefärligen 120 qvadratmil, deraf sjöar, strömmar, träsk och kala bergsträckor anses upptaga omkring femtio, så att den jordyta, som är odlad och möjlig af odling, eller är skogbeväxt och till plantering tjenlig, samt för öfrigt har vegetation, torde svara närmast emot 70 qvadratmil.
Enligt af Forsells nyare karta öfver Skandinavien skall deremot
Elfsborgs läns arealvidd endast uppgå till något öfver 114 qvadratmil, hvilket torde vara det lätta, när den delen af Wenern, som kallas Dahlbosjön och eljest kan till länet räknas, från beräkningen uteslutes, „ § I Länets allmänna beskaffenhet.
Tossbo och Wedbo härader, som å Dahlsland gränsa till Wermland, Norrige och Bohus län, bestå af höga och skogrika bergsträckor, som emellan sig bilda större och mindre dalar, hvilka, i afseende på jordmånen, äro af ganska skiljaktig beskaffenhet.
Till större delen utgöres marken af sandjord, 4 på några ställen blandad med lera, undantagande Tössö pastoral, hvarest lermylla är rådande jordarten; men i synnerhet emot Norrska gränsen är jordmånen svag och föga bördig.
Wahlbo härad, som å vestra sidan stöter till Bohus län, är äfven så bergbundet, som förstnämnde härader, likväl med bättre jordmån, deri lermylla ofta förekommer; hvaremot öfriga delen af Dahlsland, utgörande Nordahls och Sundahls härader, har i det mesta en jemn och slät belägenhet, vidlyftiga åkerfält samt god och bördig jordmån, hufvudsakligen bestående af lermylla.
Dahlsland å nordöstra sidan i hela sträckningen från Wermlands läns giäns till Wenersborgs stad, Dessutom finnas många andra större och mindre sjöar, bland hvilka stora Lee utmed Norrska gränsen och de vattendrag, som förena den med Wenern, i synnerhet förtjena att anmärkas.
I Westergöthland är den landsträcka, som börjas vid Wenern, innesluter Halle- och Hunneberg och sedan omgifver eller tillgränsa!’ Götha Elf, samt innefattar Wäne, Flundre och Ahle härader, både vacker och fruktbar.
Rådande jordmånen är här ömsom lera och svartmylla; men i den mån landskapet aflägsnar sig från elfven och i synnerhet ju mera det närmar sig gränsorne af Halland och Småland blifva jordarterne sämre och svagare.
Inom Bjerke, Wädlle och Kullings härader träffas likväl ännu flera fruktbara trakter med mer och mindre god lera och lermylla; men i Gäseneds härad, som är sandigt och stenbundet, äfvensom i Redvägs härad, hvilket närmar sig denna beskaffenhet, finnas sådana bättre jordarter mera sällan och endast såsom undantag; utan består rådande jordmånen derstädes, så väl som uti Åhs, Kinds, Marks, Wedens och Bollebygds härader, af så kallad mjöle eller mojord och sandblandad mylla, som i allmänhet gifver mindre lönande afkastning, ehuru äfven inom dessa härader, synnerligen uti Marks, åtskilliga trakter finnas med bördigare jordmån.
Delar af Wäne, Bjerke och Kullings härader, Gäseneds härad och en del af Redvägs härad kunna räknas för slättland, fastän sinsemellan mycket olika, hvaremot det öfriga af Westgötha landskapet är bergigt och skogbeväxt samt delvis starkt couperadt och i fördjupningarme uppfyldt med sjöar, kärr och mossar, som finna allopp genom en mängd åar och bäckar, antingen åt Wenern och Götha eif, eller åt Nordsjön och Kattegatt.
Elfsborgs län, som, i dess längsta utsträckning från Norrska gränsen i nordvest till gränsorne af Halland och Småland i sydost, håller öfver 30 mil, företer således stora skiljaktigheter i fysikaliskt afseende och naturliga förmåner; men der saknas likväl icke inom något härad, helt och hållet, hvarken jord - 5 män för ett nödtorftigt åkerbruk, skog för husbehof eller vattendrag för nyttiga inrättningar. § 2.
Folkmängden, som vid slutet af år 1841 utgjorde 221,034 personer, har, enligt de årligen upprättade mantalslängderne, utgjort, på sätt bilagde sammandrag utvisar: år 1842 224,246.
» 1843 . . • • t • • • . 225,734. » 1844 . . • ••••• . 228,960. > 1845 . » 1846 . . . 235,125. och af dessa sistnämnde bosatte på landsbygden: 225,045. i städerne 10,080. samt skattdragande, af mankön ....
61,133. af qvinkön .... 66,483. och skattfrie, af mankön . . . . . 52,819. af qvinkön . , . , , 54,690.
Folkökningen, som under förra qvinqvenniet utgjorde 7,781, har under de fem år, denna berättelse afser, sålunda uppgått till nära dubbelt eller 14,091 personer.
Då det förhållande, som i förra berättelsen uppgafs såsom anledning dertill, att folkökningen under qvinqvenniet 1837—1841 varit ringare än under det förutgångna, nämligen svårigheten att finna bostäder för nya hjonelag, icke kan anses hafva upphört, bör folkökningens tilltagande hufvudsakligen tillskrifvas i allmänhet rikliga skördar samt näringarnes och deribland företrädesvis jordbrukets förkofran, helst erfarenheten städse gifvit vid handen att, under vanliga förhållanden, ökade medel till bergning allestädes medfört äfven folkstockens tillökning.
Påståendet att folkets fysiska styrka skulle i sednare tider hafva aftagit kan jag för min del icke antaga såsom regel, hänfördt till det yngre och uppväxande slägtet; utan har jag tvertom flera anledningar, hemtade jemväl från erfarenheten vid bevärings-mönstringarne, att anse detsamma oriktigt, i 6 synnerhet som ökad produktion af födoämnen och större tillgång på beklädnads-förnödenheter beredt allmogen tillfälle alt lefva och kläda sig bättre än förr.
Undantag från detta omdöme måste jag likväl medgifva, dels för de lyckligtvis ännu sällsporda fall, då ungdomen dagligen och öfverflödigt nyttjar bränvin, dels ock för den yngre population, som, tillkommen efter i backstugor och inhyses bosatte hjonelag, blifvit uppfödd under fattigdom och brist, i följd af föräldrarnes felslagna Beräkning att subsistera såsom oberoende arbetare.
Här, såsom i andra Rikets landskap, förhåller det sig eljest så, att bergs- och skogs trakternes inbyggare äro i allmänhet resligare och starkare, än slättbygdernes.
Folkets lynne och fallenheter måste uti ett län af så betydlig storlek, och der naturen företer så olika föremål för verksamheten, framte många skiljaktighéter.
Dahlsland och i synnerhet dess sydligaste del, der allmogen ännu saknar händighet i slöjder, framvisa de flesta öfriga delar af länet åtskilliga slag af slöjdfärdighet och stundom af verklig konstfärdighet, så att slöjdvarors förfärdigande till afsalu på många ställen af landsbygden utgör en för orten vigtig och vid sidan af det svagare jordbruket oumbärlig binäring till folkstockens underhållande; och inträffar detta förhållande synnerligast uti häraderne omkring Borås och Ulricehamn, derifrån varornas afsättning befordras genom gårdfarihandeln.
Inom dessa trakter, hvarest mycken flit och idoghet råder, är ock välmågan mest allmän och träffas ej sällan verklig förmögenhet hos allmogen, fastän det ena och andra icke heller saknas uti länets öfriga delar.
Den intill Norrige närmast gränsande delen af Dahlsland, som på svaga och ofruktbara hemman hyser talrik befolkning, utgör måhända skarpaste undantaget från regeln, i synnerhet sedan rörelsen med skogseflekter nu mera, efter skogarnes aftagande, icke så jemnt och tillräckligt som förr fyller bristen i jordens afkastning; och folket kan här således endast bestå vid det mest tarfliga och sparsamma lefnadssätt.
Uti Westergöthland må äfven, jemte Wedens oeh Bollebygds härader, som hafva sandig och bergbunden jordmån samt inskränktare binäringar, till undantagen räknas Gäseneds härad, såsom af naturen särdeles missgynnadt, då det i allmänhet har svag och ofruktbar jordmån, lider brist på skog och är afsides beläget för trafdt; men lefnadssättet är sparsamt och under sednare tider har i sistnämnde härad, likasom i de närgränsande Wedens och Kullings, utvecklat sig en ny näringsgren, som mycket bidrager till invånarnes bestånd, nämligen odling af potates och denna växts förvandlande till bränvin.
I afseende å folkets sedlighet kan med all säkerhet antagas att deri alltmer och mer framgår till förädling, äfven om brottmålsstatistiken skulle häntyda på ett motsatt förhållande.
Ty, fastän de egentlige brottens antal, hvilket under detta qvinqvennium måhända ökaLs, ingalunda kunna frånkännas en ganska väsendtlig betydelse vid bedömande af folkets moralitet, lära desamma, såsom ofta varande tillfällighetens eller ögonblickets foster, aldrig uteslutande kunna anses såsom sedlighetens måttstock, i synnerhet då, såsom bär är händelsen, rättegångssättets långsamhet, ransakningsfängelsernes usla skick och vissa straffarters olämplighet, gemensamt bidraga att förderfva den måhända af öfverilning felande, och ingifva den förhärdade missdådaren förakt för straffet, hvilket, hvad särskildt angår de flesta tjufnadsbrott, är lamt på samma gång, som det utesluter snart sagdt möjligheten af ånger och förbättring.
Såsom verkande till sedlighet och laglydnad bör företrädesvis nämnas bildningens framskridande, till följd af de numera nästan allmänt inrättade folkskolorna.
I samma mån dessa uppfylla sin bestämmelse, i samma mån försvinner det råa sinnelaget, för att lemna rum för upplysningens eftertanka och begäret efter ädlare njutningar, än det fordom så allmänna bränvinssupandet.
Också har dryckenskapslasten på sednare tider betydligt aftagit och den betraktas numera, äfven af allmogen, med allvarligare ogillande, så att föraktet för den berusade snart torde blifva lika allmänt, som icke längesedan skämtet öfver den absolut nyktre.
I och med detsamma har äfven lasten förlorat sitt mäktigaste stöd, allmänna omdömet, som i stället blifvit dess kraftigaste motståndare.
Arbetare vid jordbruket och öfriga näringar saknas icke uti någon del af länet, men de betalas olika, efter tillgång och behof inom hvarje ort.
Dagsverkslönerne variera således betydligt, t. ex. emellan 10 sk. 8 r:st och 24 sk.
Banko för karldagsverke samt 8 och 16 sk.
Banko för qvinsdagsverke, sommartiden på egen kost.
För öfrigt upplyser närlagda utdrag af markegångstaxorne, huru dessa löner i allmänhet varit stadgade.
Tjenste!)jons löner, underkastade en jemförlig variation orterne emellan, äro från 10 R:dr till 33} R:dr Banko årligen för en dräng och 4 till 13} R:dr Banko årligen för en piga, förutom städja och vissa beklädnadspersedlar, som vanligen betingas jemte lönen och uppgå i värde till 10 a 13} R:dr för drängen och 6 a 8 Ridr för pigan, hvarförutan husbonden merendels erlägger tjenstehjonets krono-utskylder.
Uti städerne förhåller sig både dagsverkares och tjenstehjons kontanta aflöning något högre, reia tift till landsorten deromkring, och. öfversliger oftast hvad här ofvan är högst uppgifvet; men hvad som i denna fråga förtjenar särskildt anmärkas, är den för jordbrukaren missgynnande omständighet, att dagsverks- och i synnerhet tjenste!)jonslönerna, något fallande i svaga eller missväxtår, stiga öfver vanligheten vid goda skördar, då eli ringare pris och trög afsättning på jordbrukets produkter ofta sätta husbonden i förlägenhet om penningar all afbörda sig denna utgift.
Botemedel mot denna olägenhet, som annars synes ligga i naturen af förhållanden emellan arbetaren och den honom behöfver, lärer till någon del endast kunna finnas uti antagandet af jordtorpare med bestämd arbetsskyldighet alla år; och delta synes äfven allmogen hafva böl jat inse, emedan omtänksamma bönder, med större eller vidsträcktare hemmansdelar, nu mera än förr inrätta sig efter en sådan grundsats.
För att lösa frågan: om och huruvida ekonomiska välståndet på landsbygden må hafva aflagit, eller tilltagit, eller ock förblifvit stationärt? måste lill en början skillnad göras emellan den besutne allmogen och obesulne folkklassen, med den sednare menad t hemmansbrukare på alltför små lotter eller tilan besutenhet, samt torpare, backstugusittare och inhyseshjon, med flera dylika.
Genom förut afgifna underdåniga berättelser är vordet upplyst och ådagalagdt, alt lillgångarne för folkmassans fysiska bestånd vunnit progressif förkofran eller, som vill säga detsamma, alt allmänna välmågan i sjelfva verket tilltagit.
Hvad nu särskildt angår den besutne allmogen, så linnes delta tilltagande hafva än vidare utvecklat sig under nu ifrågavarande qvinqvennium, såsom följd, bland annat, af jemn efterfrågan och förhöjda afsättningspriser på nästan alla jordbrukets alster; men i motsats härtill, och för någon delaf samma orsaker, har den obesutna och vanligen medellösa folkklassen endast kunnat, stundom med knapp bergning, draga sig fram, ulan att förbättra sin ekonomiska ställning under loppet af detta qvinqvennium, hvilket äfven varit en natin lig följd deraf, att dagsverkslöner och annan arbetsförtjenst icke stigit i förhållande till lifsmcdlens ökade pris. §. 3.