Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Således är den uppgift icke grundad , att Konung Carl XLs Reduction och Indelningsverk skola haft ett skadligt inflytande på Landels odling, och icke heller kunna desse med skäl uppgifvas som en orsak, att utförsel af Spannmål och andre varor på utrikes orter icke egt rum såsom i förra ti - Petäni. om Kungs g. och Officcrs-Bost. 167; der; ty så länge till Sverige hörde flere sädesrika Provincer, såsom Estland, Lifland och Ingermanland, var sådant ofta en möjlighet; hvaremot sedan desse länder genom Nystadske Fredsslutet från Sverige afträddes , det icke bör väcka någon förundran att Riket, särdeles de år då missväxt inträffar, behöfver förse sig med Spannemål från andra orter.
Lägges nu härtill den omständigheten, att åtgången af Säd inom Riket blifvit genom Brän vins-Consumtionen i sednare tider betydligen ökad, men att Landet, det oaktadt, kunnat i ymnogare år få icke allenast sine behof af egen production uppfyllda, u~ tan ock någon gång ett öfverskott till afsättning å utrikes ort, så synes sådant tillräckeligen bevisa, att Jordbruket vunnit förkofran och. icke är i den svåra belägenhet, sorn Författaren till
Pro jectet föregifvit, I stöd af hvad sålunda anfördt är, anse Krigs- och Kammar-Collegierne sig icke ega anledning att i underdånighet tillstyrka den föreslagne Skatteförsäljningen af Kungsgårdar och Officers-Bostälien, hälst dermed ej annar blefve vunnet, än att desse
Egendomar kotnrno i vissa förmögnare personers händer, hvarigenom ock det i Projectet uppgifne ändamål af Jordens styckning eller fördelning i mindre Lotter helt och hållet skulle förfelas.
Remissen återföljer och Krigsoch Kammar-Collegierne framhärda med djupaste vördnad, trohet och n'rt Stormägtigste Allernådigsle Konung!
Eder Kongl. Maj:ts underdånigste tropligtig»!» Tjenare och Undersåure i G3 Betänk, om Kronans förpant. Hem. o. Lagen kl På Eders Kongl, Majus och Rikets Krigs-Collegii vägnar Carl Ax. Löwenhjelm. G. M. af Tihell. G.abr.
Stolpe. L. Hasselström^ Få Eders Kongl. Majus och Rikets Kammar.Collegii vagnar Säl.
Lötvenschöld, B.
Rolén. L. Julin. äB.
P. U- Sven Petter Liljenroth. L. q. G. N.orUetu G. Törnquist* Ståckholm d. 7 December N:o. A Utdrag af Protocollet öfver Kammar-freuder, hållet inför lians Maj:t Konungen uti Stats - Rådet på StockholmsSlott dea 18 jfaniiarii 1821. inu arn 1823, Närvarande: Hans Excelience, Justitia?. Stats-Ministern.
Herr Gretve Gyllenborg.
Betänk, om Kronans förpant. Hem. 0. Lägenh'.
169 Hans Excelience Stats-Ministern för UlriIres Arenderne, Herr Grefve von Engeström.
Deras Excellencer, Ståts-Råden: Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excelience Hof-Canzleren Herr Gr. \f Wetterstedt.
Deras Excellencer, Stats-Råden; Herr Grefve Cederström, Herr Grefve Skjöldebrand.
Herr Grefve Mörner, TillfÖrord.
Stats-Secreteraren, Förste Exp«4 Äitions-Secreteraren Danckwardt.
Stats-rSecreteraren uppläste i Underdånighet till justering det af honom enligt; Kongl. Majus vidtagne nådiga Belaut författade förslag till Kongl. Majds Nådige Skrifvelse till Riksens Ständer, rörande den i följd af Riksens Ständers underdåniga begäran skedde uns dersökning om Kronans förpantade Hemman oclä, Lägenheter i Riket.
Kpngl, Mapt behagade, i anledning af Stats-, Rådets nu närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, detta förslag i Nåder gilla.; och skulle Nådig skrifvelse i likhet dermed på yan-j ligt sätt till Riks-Siånden expedieras.
Ex Protocollo. J, B.
Berndes.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande den, i följd af 170 Betänk, om Kronans förpant.
Hem. o.
Lägenh.
Rikets Ständers under dunig a begäran skedde undersökning om Kronans förpantade Hemman och Lägenheter i Ri~ ket.
Gifven Stockholms Slott den 18 Jan. 1823.
T ill följe af de särskilda
Nådiga befallningar som Kongl. JSIaj:t i anledning af Rikets Ständers vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjorde underdåniga anhållan, i Nåder rneddelt Dess och Rikets Kammar-CoIIegium, för vinnande af den af Rikets Ständer äskade, fullständiga underrättelse om förhållandet med alla sådana förpantade Kronogods och .Lägenheter i.
Riket, till hvilkas återlösande Kronan kunde vara berättigad, har Kamin ar-Collegium tid efter annan, och sist under d. 14 Dec.. 1818 till Kongl. Majit inkommit med underdåniga berättelser om förloppet af de i detta ämne anstälde särskilda undersökningar, hvilka med Collegii i anledning deraf meddeldte underdåniga utlåtande; Och Kongl. Majit går nu, att, i följd af Rikets Ständers tillika gjorda underd. begäran, i ett sammanhang meddela Rikets Ständer resultatet häraf.
Enligt hvad utrönt blifvit, finnas uti Stockholms, Södermanlands, Vestmanlands, Nerikes, Vermlands, Stora Kopparbergs, Elfsborgs, Gefleborgs, Vester-Norrlands, Gottlands, Götheborgs och Robus, Calmare, Malmöhus, Christianstads och Blekinge Län alldeles icke någre Kronans förpantade Hemman eller andre Lägenheter, och uti de öfrige Länen hafva i detta afseende endast följande omständigheter förekommir, nemi.
Betänk, om Kronans förpant.
Hem. 0. Lägenh. 171 Uti Upsala Län har väl i Krono-Räkenskaperne, under Titul af ? förpantade Hemman och Räntor: afFörts KronoHemmanet Sunnerstad N:o 1 Ett Mantal med dess ränta, Sjutton R:dr a 6 sk. 5 rist., såsom förpantadt till Upsala Akademi; men till följe af Kgl. Liquidations-Commissionens Resolution d. 5 Oct. 1694, innehafves berörde Hemman af Akademien, icke under förpantning, utan såsom ett densamma doneradt Hemman; hvarföre ock Kammar-Collegium derom underrättat Konungens Befallningshafvande i orten, med anmodan, attdåta sådant i Jordeböckerne och Räkenskaperne för framtiden iagttagas.
Uti Östergöthlands
Län hafva likaledes såsom förpantade under Finspong emot halfva Herrebro äng i Krono-Räkenskaperne afskrifvits följande Hemman och Lägenheter, nemi. i Tjelmo Socken, Vik £ Mantal Skatte, med 2 R:dr 12 sk. 3 r:st. ränta, Hinstorp J Mantal Krono med 4 R:dr 47 sk. 11 rst. ränta, i Regna Socken, Krono-Utjorden Stamstorp med 6 rst. ränta; i Skedvids Socken, Skatte-Utjorden Gjöthstorp med 2 rst. ränta, och i Ostra Eneby Socken, Sörby Krono-Utjord med 37 sk. 4 rst. ränta.
Då likväl Kamrnar-Collegium redan d. 6 Dec. 1721 förordnat om denna förpantnings-indragande med samma års ränta, hvarå således någon verkställighet sedermera icke följt, har Karnmar-Collegium genom laga kraftvunnet Utslag d. 28 Junii 1814 ytterligare stadgat, att räntan å berörde Hemman och Utjordar borde med sistnämnde år och framgent komma Kronan tillgodo. 1,7?
Selani, om Kronans, forpant.
a Lägenh: Uti Jönköpings
Län befinnes dels aflidne Mur.sterskrifvaren Lar»; Andersson, »arnt dess barn och arfvingar inne», hafva Donationsbref af d. 9 Mars 1699 på besitt» ningsrätten af Kronohemmanet Nöbbeled N:o 3 J Mantal Södregården i Refteleds Socken dels ock ett annat Hemman N:o 3^ Mantal Rönjane Mellangården i lekaryds Socken, vara doneradt till Länsman Per Jonsson cch dess arfvingar genom Kongl. Brefvet d. 9 April 1700; men Räntorne af desse Hemman äro till 16 sk. af hvardera, Kronan behållne och de öfrige dalarne af samma räntor anslagne Jönköpings Regemente, derunder de af vederbörande disponeras, hvadan des-', se
Hemman icke kuride under förpantning» egenskap hänföras.
Uti Kronobergs
Län hafva Hemmanen Diö N:o 1 Ibidem N:o 2 en Qvarn, D •iö Hult, N:o 2 Östergården, Riskulla N:o. 1 i Stenbrohult Socken samt Norrhult N:o 1 Ödegården och Klafreda N:o 2 Bruksgården i Nothe» becks Socken, tillförene innehafts under förpantning, hvilken likväl längesedan blifvit af General-Förråds-€assan återlöst och räntprne deraf, med förvandling, Kronan tillgodo beräknade under titel af:
Lefver-ering och inlöste Krono-Förpantnings-Räntor hvarförutan Hemmanen N:o x Bohylte, Söftermåla N:o 1 och Toftåsa N:o 2, Söregården i Allmundsryds Socken, samt Lidequarn N:o x, 2 och 3 i Tolgs Socken, funnits, upptagne i Räkenskaperne, såsom före detta förpantade, ehuru förpantningen jemväl af GeneralF&rråds-Gassan blifvit inlöst, och Hem urans-Rän.- [geVöni. om Kronans, förpant.
Hem. 0. Lägenh. 173 torne i följe deraf årligen Kronan Tedoviste, och då förpantningsegenskapen å alla dessa Hemman och lägenheter således redan upphört, kunde någon fråga om den i detta afseende nu mera icke uppstå» Uti Hallands Länl Utom de så kallade Schlegelska och Tt'ippi*~ ska godsen, hvilkas särskilda natur af köpegods och öfriga beskaffenhet Rikets Ständer ega inhämta utaf de Nådiga Propositioner Kongl.
Maj:t -i afseende på ifrågasatt återlösen af desse gods till Rikets Ständer särskildt aflåter, har väl Landshöfdingen i Orten derjemte hos Kammar-Collegiutn uppgifvit åtskilige andre Hemman i Länet, som i äldre tider varit till enskilde Personer af Kronan förpantade; men Kammar-Collegium har ansett all fråga om desse Hemmans förpantningar förfalla såsom längesedan till Kronan återlöste med medel, hvilka dels Krigsmanshus-Cassan , dels ock Banken åt Kronan förskjutet, den förra till följe af Kongl. Brefven den 1 Juli x747 och d. 5 Juli 1748, samt den sednare, eller Banken i förmågö af Kongl. Majtts på Rikets Ständers tillstyrkande, gifne Nådiga förordnande d. 11 Oct.
1756 och hvilka förskott sedermera jemväl blifvit af Statsverket godtgjorde.
Uti Skaraborgs Län. finnes väl 1 Marums Socken ett halft Hemman, kalladt Munkatorp, hvilket, enligt Jordeböckernes föranledande, skall blifvit förstår 1645 doneradt till D:r Jonte Magni, och derefter x683 treduceradt, med anteckning att Magni arfvingar 174 Betänk. om Kronans förpant. Hem. o. Lägenh' bekommit Hemmanet på lifstid; och skola dessas rätts innehafvare ännu uppbära Räntan af Hemmanet , som jemväl under tiden blifvit till skatte försoldt.
Dispositionen af detta Hemman och dess ränta har således icke egenskap af förpantning och kan derföre icke i det afseende nu vara någon fråga underkastad; men som det visat sig stridigt, huruvida Magni arfvingar egde vidare rätt att åtnjuta Räntan af detta Hemman och om icke densamma borde Kronan tillfalla, har närmare undersökning härom af Kammar-Collegium blifvit förordnad och beror nu denna särskilda fråga på Collegii pröfning och afgörande.
Uti Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens
Län äro åtskillige så kallade Lappmarksräntor förpantade, hvarmed Kammar-Collegium uppgifvit förhållandet vara sådant, att
Directionen öfver Eccl*- siastik-verket i Lappmarken, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning för verkets medel inlöst följande, till enskilde personer förut af Kronan förpantade räntor nemligen: 1:0 Uti Ångermanland till ett belopp af 6s?0
D:e 29 öre S:mt, emot försträckt Capital 10,348 D:r 19 öre i panteskilling, likmätigt Kongl. Brefvet d. 12 Jan. 1742. 3:0 Af Torps Sockens Kyrkohärberge i Medelpad 70 Tunnor Tionde Spannemål å 2 § R:dr emot 3,150 D:r courant S:mt pantskilling, hvarmed dock till följe af Kongl. Förordnandet år 1741 den förändring skett, att sedan Pastor i Fölinge Socken af Jemtlands Lappmark till lön och underhåll deraf erhållit 40 Tunnor, hafva de öfrige 30 Tun - Betank.om Kronans förpant.
Hem. o. Lägenh. 175 nor blifvit till Kronan afstådde, och i stället enligt Kongl. Brefvet d. 21 April 1749 vederlag lemnat till Vesterbottens 3 Fögderi af odispönerad Afrads- och Tionde Spannemål till lön för Kyrkoherden i Gellivara Församling uti Luleå Lappmark; och 310 Lappmarks-Räntan uti Vesterbottens
Län, som efter 1748 års Jordebok utgör 2642 D:r 19 öre 8 p--gi utan förvandling, och hvilken enligt Kongl. Brefvet d. 11 Mars 1748 blifvit år 1752 förpantad emot 58,749 D:r Ig öre S:mt Capital, samt nu innehafves för Interesse å Procent.
I afseende på desse förpantade Räntor har Kammar-Collegium tillika anfört, att om på sätt uti Collegi relationer till 1762, 1765 och 1769 arens Riksdagar blifvit föreslaget, utan att likväl någon åtgärd derå följt, samma Räntor kunde, mot 3 Procent, såsom Rikets Ständer år 1756 skola beslutit, inlösas, skulle Kronan deraf få sa mycket större fördel, som Hemmansräntorne i Ångermanland 620 D:r 29 öre innehafvas såsom Interesse ä 6 procent, och ofvannämde 70 Tunnor Tionde Spannemål ä 5 procent samt Lappmarksräntan utan förvandling i Vesterbotten ä 4 £ procent; hvaraf således skulle följa, att dessa Räntor med tiden kunde Kronan utan någon lösen tillfalla, enär förvandlingen och Markegång», prisen observerades, och det Interesse, som öfverstege 3 procent, komme att afskrifvas på förpantnings-Capkalen , hvilka såmedelst småningom skulle försvinna.
I öfrigt har Kammar-Collegium tillkänna gifvit, att den Svenska Kronan tillhöriga Tyska 176 Bettini, om Kronans förpant.
Hem. o. Lägenh!
Provinsen Herrskapet Vismar^ med Staden samt Amterne Poel och Neukloster Districtet, jemtö alla inom berörde område befintlige Slott, Kö" pingar m. m. blifvit genom en i Malmö d. 26 Juni 1803 sluten och d. 26 derpå följande Juli ratificerad Convention, upplåtne under förpantg ning på 100 år till Hertigen af Meklenburg emot en pantskilling af En million 250,000 R:dr Hamburger B:co.
Af hvad sålunda i förevarande ämne blifvit upplyst och utrönt, befinnesj att, utom de såkallade Lappmarks-Räntorne, några Kronans förpantade Hemman och lägenheter inom Riket icke finnas t som äro återiösen underkastade, och hvad nämnde räntor angar, så innehafvas förpantningarne deraf nu mera icke af enskildte, utan äro de samme för LappmarksEcclesiastik-Verkets egande fond* från de enskilde personer, som desse föipantningar af Staten erhållit, inlöste till det allmänna som låter använda desse räntot till Gudstjetistens och Undervisnings-Verkets upprätthållande och befordran j Lappmarken; och lärer således all fråga äfven härom förfalla.
Kongl, Maj:l förblifver Rikets Ständer med ali Kongl.
Nåd och ynnest städse välbevågen!
Datum uc supra.
CARL JOHAN, M. G. Danckwardt, Betänkande om Löne-Styrelsen pä Öland. 17% N:o Si Utdrag af Protocollet ö fver Kammar-Ärender, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 18 Januari 1823.
Hans Excellence, Justitia; Stats-MinlsterS Herr Grefve Gyllenborg.
Hans Excellence, Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von Engeström.
Deras Excellencer Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Hof-Canzleren Herr Grefve af Wetterstedt.
Deras Excellencer Stats-Råden t Herr Grefve Cederström.
Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expeditions-Secreteraren Danckwardt.
Af tillförordnade Stats-Secreteraren upplästes i underdånighet till justering det på Kongl. Maj:ts
Nådiga befallning författade förslag till Kgl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarande af den utaf Kongl. Maj:t inrättade provisoriska Läns-Styrelsen på Oland.
Kongl. Maj:t, som på Stats-Rådets nu närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, Rihtng till Riks-St, Prei. l\iit Samt. 1823. 17R Betäniandt om Lant-Styrelsen pä Öland. behagade detta förslag i Nåder gilla, befallte, att Dess Nådiga Proposition , i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer, på vanligt sätt öfverlemnäs.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarandet af den af Kongl. Maj:t inrättade provisoriska Läne-Styrelse pä Öland.
Gifven Stockholms Slott den 18 fan. 1823.
Under de allmänna omsorger, hvilka Kongl. NTaj:t oafbrutet egnat åt jordbruket, såsom den bufvudnäring, hvars framsteg eger på alla andra Näringars uppkomst oöh trefnad en afgjord inflytelse, har Kongl.
Maj:ts uppmärksamhet i detta afseende varit särskild fästad på det i betydlig mon af naturen gynnade Oland, der ej mindre vidsträckta, Staten tillhörande, och till stor del odlingsbara trakter, som hittills föga begagnats, än äfven ett förmonligare användande af den enskilda jorden länge påkallat sådana verksamma anstalter, som för framtiden kunde åt lunevånarne på denna O bereda ett större välstånd i förening med ökade inkomster för Statsverket.
För sådant ändamål hade redan år 1813, af Kongl.
Maj:ts Högstsalig Herr Fader, Konung CARL Xlii blifvit beslutet, att den på Ön varande ansenliga Kronopark af 122,000 Tunnland, hvilken genom Kongl. Brefvet den 16 Mars 1802, såsom en öppen utmark, åt Hemmanen der - Betänhande om L/äne-Styrelsen pä Öland.
179 städes till bete varit upplåten, skulle få dem etnellan, i mon af behofvet fördelas, samt den dervid blifvande öfverloppsmark till anläggning af nya Hemman och Lägenheter användas; och Verkställigheten af denna anstalt blef åt visse Utsedde Committerade anförtrodd, hvarvid jemväl för en skyndsammare handläggning af da oeconomiska Styrelse-åtgärder, som för Landets Uppkomst erfordrades , Gommitéens Ordförande erhöll särskildt uppdrag att, i sammanhang med en sådan delning, uti Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes ställe handlägga alla Enskiftsärender samt de frågor dels om hägnaders upprättande och dels örn vattenafledningar från sank och vattensjuk mark, hvilka Öns Hemmansegare emellan kunde uppkomma.
Under en klok och nitisk Styrelse verkställdes desse, åt Committerade lemnade befattningar med den drift och framgång, att icke blott hela utmarksdelningen år 1819 fullbordades och vann Kongl. Majus Nådiga fastställelse, hvarvid Staten, jemte ränta af anlagde Nyhemman 12J mantal, erhållit en årlig in. koinst af 10x8 tunnor Spannmål, utan äfven flere Hemman inom få år blefvo i Enskifte utbrutne; hvarjemte åtskillige andre anstallter till Otis upphjelpande i oeconomiskt hänseende af Commiterade under tiden blifvit vidtagne, deribland i synnerhet må räknas befordrande af uttorkning och odling utaf de på
On varande kare och mossar, deraf de fleste tillhörde Staten, och hvilka blifvit under besittningsrätt mot ränta, efter skattläggning vid de bestämde frihetsårens förlopp åt enskilde upplåtne, utom den så kallade Skjede-Måsse, som i anseende lill dess vidd *®o Betänkande om Lane-Styrelsen p& Öland! och förmånliga beskaffenhet för Kronans räkning odlats och sedermera efter å salie o| mantal med vanliga utskylder blifvit till Skatte försåld.
Med fullbordandet af sjelfve utmarksdelningen var dock Committerades hufvudsakliga bestämmelse uppfyld och Kongl. Majit fann derföre godt att deni då upplösa; men på särskild framställning af Kongl. Majtts Befallningshafvande i Calmar Län, insåg Kongl. Majit tillika, att de flere ytterligare åtgärder, sorn af Comtnittera» des befattning blifvit en följd , såsom bland annat, dels fullbordande af de flere beviljade Nyhemmanens anläggning och af de i gång bragte kärrs- och mossodlingar, dels ock beredande a£ en förmonlig försäljning af de på On då ännu odisponerade Kronoparker, dels i synnerhet Enskiftsdelningarnes fortskyndande Hemmanen emel-; lan och egentligen af den mark, som vid utmarksdelningen blifvit åt hvarje by gemensamt anslagen och hvarigenom den hufvudsakliga nyttiga följden af utmarksdelningen skulle härflyta , att detta allt, med ■ det mera , som dermed egde eller kunde få en oskiljagtig gemenskap, icke gerna kunde med framgång påräknas, utan en speciell handläggning af någon Auctoritet på stället, som egde kännedom af alla loenia förhållanden och de vid utmarksdelningen följde grunder, de der ofta kunde fordra vidare tilllämpning, och hvilken i öfrigt, intill dess de började nyttige förändringarne hunnit en fullkomlig stadga och utveckling, finge handhafva
Ons hela oeconomiska förvaltning, särdeles sorn
Öns afskiljda läge från fasta landet medförde ännu större svårighet för Läns-Styrelsen i Calmar, att följa Betänkande om Läne-Styrelsen på Öland.
18*' alla dessa ärender med jemn och odelad uppmärksamhet.
Majit beslöt på sådan grund under d. 30 Junii 1819, att en provisorisk Läne-Styrelse, hvilken till undvikande af alla hinder för dess verksamhet, borde vara alldeles o«i afhängig af fasta landets , skulle på On inrättas, under ledning af Commitéens förste Ordförande Landshöfdingen och Riddaren af Kongl. Majit Nordstjerne-Orden , Axel Adlersparre, hvilken, dervid undanbad sig allt arfvode för en sådan befattning , och hvarigenom hela kostnaden till denna Styrelse, enligt den derföre faststälde Stat,' i början inskränkte sig till qoo tunnor spamnål, men sedermera då Landshöfdingen Adlersparre , uppå egen underdånig anhållan från en sådan Embets-Förvaltning, under den 18 Dec. 1821
I Nåder entledigades, och annor vice Lanshöfding således blifvit förordnad, försedd med lämpligt årligt arfvode, och hvilket blifvit bestämdt till 250 tunnor spannmål, såsom det minsta, hvarmed en vice Landshöfding, särdeles vid närvarande låga sädespris, kunde vara belåten, från och med sistledit år utgiort 450 tunnor spannmål, hvilka blifvit anviste att utgå af den Ränfespannmål, som genom utmarksdelningen Kronan tillfallit, emot beviljandet af hvilket anslag, åt ifråga varande vigtiga föremål, Kongl.
Majit ansett så mycket mindre betänklighet uppkomma, som det samma icke utgått af sådana inkomster, som vid sednaste Statsreglering blifvit till andra behof påräknade och derför utan en icke obetydlig vinst genom utmarksdelningen och de i sammanhang dermed förordnade anstalter om nya skattlagde Hemman och Lägenheter samt Kronoparkemes l8l Betänkande om Läne-Siyrtlsen pä Oland. försäljning dels redan kommit, dels än vidare kommit, dels än vidare komma Statsverket tillgodo.
Att denna sålunda på Öland inrättade provisoriska Län-Styrelse i betydlig mon redan uppfyllt det vigtiga ändamål, hvarföre den blifvit inrättad, derom vittna de framsteg och den förkofran i oeconnmiskt afseende som denna Ö vunnit under den tid samma Styrelse redan fortfarit, hufvudsakligen genom Enskiftsverkets skyndsamma och ändamålsenliga gäng, och hvilka fördelar eljest ännu på mångå år uteblifvit, och i samma mon den nyttiga verkan af utmarksdelningen fördröjd.
Då Kongl, Maj:t således för sin del anser angeläget alt denna särskilda Styrelse ännu några år oafbrutet fortfar, på det Ölands återstående oeconomiska reglering må vinna den hastiga och säkra fullbordan, som dermed varit åsyftad, och hvilken sedan skulle göra samma Styrelse öfverflödig, så vill Kongl. Maj:t till Rikets Ständers bifall nu föreslå, att, berörde särskilda Län-Styrelse må, stäld på Indragnings-Stat, med de af Kongl. Majit anordnade löneanslag af 450 tunnor spannmål hälften Råg och Korn, att på sätt fönordnadt blifvit, årligen utgå, intill nästa Riksdag bibehållas.
Maj:t förhlifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut Supra. CARL JOHAN.
Al. G, Danckwardt, Betänk, om Dahlby 0.
Flyinge Kungsgärdar. igj N:o 6.
Utdrag af Protocollet öfver Kammar-Arender, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den 18 jfanuarii 1823.
Hans Excellence, Justiti» Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Arenderne Herr Grefve von Fageström.
H ans Excellence, Hof-Cantzlersn Herr Grefve af Wetterstedt.
Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expeditions-Secreteraren Danckwardt, Tillförordnade Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering det af honom, enligt Kgl. Majis vidtagne Nådiga Beslut författade förslag till Kgl. Majus Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, med underrättelse om de af Kongl. Majus infordrade upplysningar och Kongl. Majus derefter vidtagne nådiga beslut i den vid sisrlidne Riksdag forekoinne fråga angående Allmogens i vissa Härader af Malmöhus Läns arbetsskyldigheter till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, 184 Betänk, om Dahlby 6.
Flyinge Kung sgårdar.
Maj:t behagade, i anledning af StatsRådets nu närvarande Ledamöters underdånig»; tillstyrkande detta förslag i nåder gilla; och skulle nådig skrifvelse i likhet dermed, på vanligt sätt, till Riks-Stånden expedieras.
Ex Protocolio J. B.
Skrifvelse till Rik-, sens Ständer- med underrättelse om de af Kongl. Maj:t in fordrade upplysningar och Kongl. Majlis dere fter vidtagne Nådiga Beslut i den vid sisth.
Riksdag förekomne fråga angående Allmogens i åtskilliga Härader af Malmöhus
Län arbetssky Idig heter till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar; Gifven Stockholms Slott d. 18 fan. 1823.
Tjti underdånig skrifvelse den 17 April 1818 hafva Rikets då församlade Ständer förmält, att, sedan Rikets Ständer år 1812 vid upplåtandet till Kongl. Majus Nådiga disposition af Dahlby och Flyinge Kungsgårdar i Malmöhus-Län, att till en Stuteri-inrättning användas, tillika yttrat den underdåniga önskan, det Kongl Majit efter utrönande, genom vederbörlig undersökning, af beskaffenheten utaf de till desse Kungsgårdar af Allmogen utgjorde dagsverken, hvilka skulle vara af tvänne slag, en del grundande sig på Contracter, en del åter tillkomne genom frivilligt åtagande, täcktes från detta besvär i Nåder bo*.
Betänk, om Dahlby 0'.
Flyinge Kungsgårdar.
185 fria dem af Allmogen, som icke funnos vara dertill förbundne, samt derjemte förordna, att de jicke in natura för Kungsgårdarne erförderlige