Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r samma bidrag bewiljat; dertill iemwäl bör tilläggas Bolagets medgifvande, utan dest widare hörande, af den efwan förbehällnc intcckningssäkerhctcn; att sedan denna Bolagets förbindelse blifvit af Fullmägtigc i Riksgälds-Contoiret pröfvad och godkänd, bidraget, efter den af Canal-Directioncn nu meddelade uppgift, om ärliga behofvet för Canalarbctcts oafbrutna bästa gäng, mä frän Riksgälds-Contoiret utleuinas, enligt följande fördelning, nemligen: ....
R:dr 3oo,ooo ....
— 260,000 » » » « 120^000 .... — 76,334 Summa 742,334 a- att Canal-Directionen stall ega, att uppä hwarje ärs anflag, hösten nästföregående är, förstottswis uttaga en femtedel, till förberedande arbets-ätgärdcr; för är ,83o — >831 — -832 — i833 'Betänkanden, N:o 23. XXIX att genast, wid hwarje ärs början, den andra femtedelen af ärsanstaget stall Canal - Directionen tillhandahällas; att, utaf äterstoden af ärsanstaget, första hälften mä utbetalas, sä snart Banco-Fullmägtigc, efter ärligen förrättad inspektion af arbets-förwaltningcn och revisionen af räkenstapcrnc för det nästförcgäende äret, meddelat Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret underrättelse om förhällandct, och intygat, att för utbetalningen nägot hinder icke uppstär; men den andra och sista hälften ej förr, än Bolaget uti Riksgälds-Contoiret gjort den för äret förestrifne insättmngen; att, vin Revisionen för ,83i witsordar all anledning wara, det Canal-arbctct sä kunde fortstyndas, att Canalen redanär -832 kunde blifva öppnad och fullt segelfärdig ända till Östersjön, jemwäl hela anslaget för är i833 mä ,832, sä snart den för äret förestrifne knsättning blifwit fullgjord, Canal-Directionen tillhandahällas; 8- att uppsigten och controllen öfwer anwändandet af detta Statens nya bidrag till Canal-arbetct stall fortfarande tillhöra R.
St:rs Banco-Fullmägtige; att en af Banco-Fullmägtige wald Ledamot, ä Bankens »vägnar, mä deltaga i Canal-Directionen, hvartill nytt wal hwarje är stall anställas, derwid den förut »varande
Directeuren kan äter inwäljas; r> att till de ärliga revisionerne ett ombud mä af BancoStyrelscn utses; ^ att Banco-Styrelsen stall wara förbehället, ej mindre att erhälla fullständigt upplysningar och förslag öfver XXX Stats- och Banco-UtskottcnS det wcrkställda och tillärnadc arbetet, än ock att anmärka allt, som stines siridande emot de wilkor, hwarnnder bidraget blifwit bcwiljadt, eller afwika frän den af K.
Mastt för hwarje är fastställda byggnads-plan; äfwensoin allt, hwarnti misthushällning kunnat förfpörjas; med rättighet för Banco - Styrelsen, att iäta inställa bidraget, intill dest förklaring, som af BancoStyrelscn godkännes, blifwit aflcmnad, eller nödigt afseende stett ä dct, fom till rättelse uppgifwits; att, wid alla hes Götha Canal-Dircctioncn eller hos Canal-Bolaget förekommande frägsr om företag eller utgifter, hwarom anmälan hos Banco-Fullmäktigc, genom Bankens Ombud, med nägon siags reservation blifwit gjord, eller hwaröfwer Fullmäktige, i anledning af inkomne berättelser och handlingar, sjelfwe kunna finna stal till nägon erinran, Banco-Fullmäktigc icke allenast äro berättigade, utan jcmwäl pligtige, att bestämdt antingen gilla eller förkasta beslutet, och sädant inom en tid af tre mänadcr frän den dag, de deraf erhällit del, samt att, i händelse afseende ä ett sadant deras förklarande ej göres, begagna den Uti uästförcstäcnde mom. deni tillagde rätt, att innchälla inbetalning af anslagen, intill dest rättelse följer; och m^att, sedan Dircctioncn, pä sätt förut nämndt är, fäkt i Riksgälds-Comoirct lyfta de första twä fcmtedelarne af hwarje ärs anslag, Banco-Fullmäktige ej mägebcwilja utgifwandct af ärs-anstagets första ätcrstäende hälft, förr än Revisionen för dct nästföregående äret intygat byggnadens fortsättning med full drift, efter den af Kongl. Majit fastställde arbetsplan.
Betänkande», N:o 2Z. XXXI 6:0 att den i öfrigt uti 14 §. af nuwarande BancoReglcmente lemnade föreskrift mä, till dess wäfendtliga innehall, förnyas sälunda: att Canal-Bolaget stall ega, likasom hittills, att, för nödige ansedde pensioner wid Canal-Werkct, anwända de medel, som hittills influtit och widare inflyta uti köpeskilling för dödade och försålde actier, samt straffrentor för försummade insättningar pä acsicrne; unn att Bolaget deremot, till följd af ofwan upptagne första hufwudwilkor, ej mä till dylikt ändamäl begagna nägre af de till arbetets bcdrifwande af Staten anstagne medel, och att Medes hwad utöfwer fumman af nystnämnde tillfällige intrader kan till nägre, förr eller sednare bcwiljade, pensioner erfordras, icke fär säfom en Canal-Wcrkets utgift beräknas, utan bör tagas utaf de inkomster, fom af den redan färdiggjordc Canalcn inflyta; hwilka inkomster hädanefter, i likhet med hwad N. St:r wid 182^ ärs Riksdag beslutat, komma att tillfalla accic-ägarne; i följd hwaraf deste inkomster icke mä till actie-ägarne utdelas eller annorlunda af dem anwändas, förr än deraf afgätt hwad till fyllnad i pensions-bcloppct erfordras.
Att sä wäl till uppmuntran för Bolaget, att ätaga sig den ytterligare insättning, som af actie-egarne nu äskats, utöfwer det tecknade actie-bcloppet,fom ock till lättnad för detsamma, att de föreskrifne willkorcn noggrannt uppfylla, R.
St:r inäga wid dessa wilkor fästa följande förmäncr, nemligen: a- att Bolaget stall tills widare bibehällas wid den beläningsrätt i Banco-Discontcn afderas actier, till i6°:de!s XXXI!
Stats- och Banco-Utskottens procent af primitlwa actie-capitalet (B:co N:dr 100), svin af Rikets sistförfamlade Ständer blifvit bowiljad; att denna bclaniiigsrätt stall ökas till 20 procent, sedan Bolaget insatt halfwa beloppet af hela den listade infättningsfununan, fanit till s5 procent seinwäl ä primitiva actie-capitalet, dä Canalen blifwit fullbordad; alla dessa belöningar under det bestämda wilker, att antaglig borgen tillika fordras, dock endast för den brist, forn wid hypotheguens anwändande möjligen stickle kunna uppkomma emellan Werkcts fordran och förfäljningsbeloppet; samt med den förestrift tillika, att, efter hwarje af här osman för infattningen bestämde terminer, ickenägre andre actier fä belänas, än deni, för hwilka den för äret förfallne actie-!nfättni»g, ester 2Z procent ä gamla actierne, blifwit, enligt Canal-Dircctioncns bernis, fullgjord; samt L- att Bolaget, om Canalen blifwit inom i834 ärs stut fullbordad, mä erhälla afskrifning och eftergift för ej mindre det wid innewarande Riksdag lcmnadc bidrag.
Banco R:dr 845,334, än ock för Statens hela äldre fordran hos Bolaget; mot det att Canal-Bolaget ä sin sida, dels affäger sig alla anspråk pä ersättningar frän Stats-LLerket, af hwad namn och beskaffenhet de wara mä, dem Bolaget möjligen kan förmena sig ega, dels ock förbinder sig, att allt framgent Canalen underhälla, utan nägot Statens bidrag dertill; Men skulle Bolaget antingen wägra att uppfylla de willor, R.
St:r Bolaget nu förestrifwa, eller underläta, att, intill 1834 ärs slut, utan nägot Statens widare Vetänkanden, N:o -»3. widare betungande, bringa Canalen till fullbordan, pä sätt ofwan stadgadt är, stall Statens fordran för sä wiil det nu tillstyrkta yttersta understöd af 845,334 N:dr B:co, joni för alla de summor, hwarmed Staten tillförne till Canal-arbetet bidragit, oförändradt qwarstä; Staten, i begge fallen, för all framtid förbehållen den andel i utdelningen af Canalens blifvande inkomster, forn 22 §. i Bolagets Privilegium bestämmer och försäkrar.
Och lära de bär ofwan upptagne föreskrifter, i afseende pä controllen för medlens anwändande, och de för utgifwandet af dem kemnade stadgande», i händelse af R.
St:rs bifall till hwad Utskotten salunda tillstyrkt, komma att iakttagas wid författandet af nu blifvande Baneo-Reglemente samt Znstruetion för R.
St:rs Fullmäktige uti Riksgälds-Contoirct, Den 21 November 1821g.
R ättel fe: Pag. XXVII, g'-de raden, stär: ntösiver ofwanberördr i»<>»nao R:drj läs: utöfwer ofwaiibcrörde §» tredjedel deraf, soin utgör 9i,-x>o R:dr. Reservationer. 3 XXXI V Stats- o cl) B a n c o - u t sk o t t e ns Reservationer.
Af Hr ofverste sparre, O. N.:
Jag har ej bestridt, och jag bestrider ci, att Götha Canal, sä långt som nu avancerad, bör fullbordas till flut, om äfwen till en aflägsen och »wist framtid blir lemnadt, att störda frukterna deraf; — men jag bestrider att Statsmedlen ännu widare uppoffras till fördel för ett Bolag, hwilket, sedan det redan crhällit af Staten, jemte öfrige förmoner, dels i afstrifwcn Skuld, och dels i räntefrie
Län, omkring dubbelt af dest eget tillstött till ett företag, hwilket det ätagit sig att allena utföra, äter framstär med fordringar pä nytt biständ, utan att ännu med nägon wisthet kan förutses, hwarken när fordringarne komma att upphora, eller det stora företaget kan blifwa fördt lill flut, sedan beräkningarne' i bäda fallen, redan 3:ne särskilde gänger, swikit förhoppningarne.
Pä grund af den förmodan jag länge hyst, och som hos mig mer och mer öfwergär titt wisthet, att Staten mäste, antingen förr eller sednare helt och hällit öfvertaga Götha Canal, eller fortfarande contribuera till dest fullbordan och underhäll; — och med den öfvertygelse jag har om förmonerna för framtiden af, att i tid wara betänkt pä uppgörandet af Statens affairer med Götha Canal-Bolag; samt, som det äfven synts mig, utan att pä nägot sätt hafwa öfverstridit billighetens gränsor — dä ingens öfwertygclse, hwilken lika med mig grundar den pä autentigua handlingar, numera swärligen kan rubbas, vin rätta halten af sädane skags.
Götha Canal-Bolags ersättnings-anspräk, hwilka stödja sig pä , 8og ärs Ständers löften, eller Bolagets förlorade
Discont-rätt — har jag uti afgifven, och till Stats- och Banco-Utstotten remitterad motion, föreslagit Betänk anden, N:o 2Z. XXXV såsom wikor för bewiljande af, wid denna Riksdag, begärdt ytterligare anflag till fullbordande af Götha Canal: Att Götha Canal-Bolag medgifwer
Staten delaktighet i Bolaget, icke allenast för till bewiljande under inncwarande Riksdag föreslagne Summa, utan Lfwenwäl för hwad som derförinnan blifwit frän Statens sida Bolaget förskjutet, med deltagande proportionaliter, i förhällande till hela den sälunda förskjutna Summan, uti alla de rättigheter och skyldigheter, som delägarne i Götha Canal-Bolag, enligt Privilegier och BSlags-Rcglor tillkomma.
Det hufvudsakligaste, som blifvit anfördt, mot antagandet utaf det af mig gjorda förslag, har warit: att pä sädant sätt, utom det oformliga af Statens inträdande i Bolag med enstildte.
Swensta folket skulle göras för all framtid stattstyldigt undcr Gotha Canal, och Canalens tjenstemän blifwa Stats-Werkct päförde, samt slutligen: att juridiska betänkligheter skulle möta wid »verkställigheten, fästom det gamla Bolagets utredande till stulder och fordringar.
Till bcswarande af desta gjorda anmärkningar, har jag inom de sammansatte Utskotten anfört, och upprepar det här: att, dä Staten lätit sig indragas för sä betydliga summor som dem, hwilka under 3:ne föregäende Riksdagar blifvit gifne till fullbordande af Götha Canal, och arbetet stä långt som nu är fullföljdt, har Staten redan satt sig i den ställning att nödgaS, antingen gifwa sin mellankomst till företagets fullbordande och beständ, eller fe det förfalla till ruiner; att det nu anförda äfwen gäller till bcswarande af anmärkningen om Swensta folkets skattskyldighet under Götha Canal, hwilken <ke
Mm» länge ägt rum; att Statens in - XXXV! Stats- och Ba nco-Utskottens gående i Bolag nied enskilde, ingenting har i afseende pff Götha Canal mera oformligt, än Statens delaktighet jemte enskilde uti Tullwerk och Discontcr, bwilket tillförene ägt rum, och dessutom af i8-5 ärs
Ständer redan war till fin möjlighet och riktighet antydd, genom förcstriften för Götha Canal-Direction, att först hembjuda Banken, förr än de till andra förfäldes, sadane Actier, hwarför insLttningarne utcblefwo; att det är först da, när under till äfwentyrs ofördclaktigare willor än de uti förstaget affedda, Staten allena nödgas öfwertaga Götha Canal, forn Canalens tjenstemän kunna fä stäl att räkna sig bland Statens — intill dess äro de Bolagets, hwari Staten, enligt hwad motionen äsyftar, skulle ingä blott forn delägare; fann slutligen: att de juridiska betänkligheterna, och det gamla Bolagets utredande till skulder och fordringar, icke synes kunna föranleda nagra rätt betydliga hinder, dä Statens inträdande i Bolaget af Aetie-ägarnc friwilligt medgifwcS, och man synes kunna förutsätta, att det gamla Bolagets financiela ställning ej medgifwit nägra betydliga penninge-transaecioncr annorlunda än med Staten, samt de enda, mig bekanta, förläggarns för Götha Canal-Bolag äro: Rikets Ständers Bank, och Manufactur-Diseonten.
Fördelarnc af den uti Motionen framställda satfenS antagande äro: 1:0
Att i samma stund som Götha Canal-Bolag medgi^- wer Staten inträde i Bolaget för sina förskjutna Summor, i famina stund har ock Bolaget formligen erkänt sin skuld till Staten, och derföre gifwit den säkerhet svin kan lemnäs, hwilket ingendera delen ännu är gjordt. 2:0 Att, genom Statens ingående i Bolaget, en nödvändig följd deraf stall blifva, att liqvid emellan Slaten Betänk anden, N:o 2Z. XXXVI! och Bolaget mäste uppgöras, och derigenom den säkraste garantien tilkwägabringas, mot
Bolagets äterkonunande försök att göra gällande hwarje stag af ersättnings -anspräk, sa wäl före, four efter Canalens fullbordan.
Z:o Att Staten, med sin ägande andel i Canalen, och sig förbchällen rättighet att densamma pä annai: hand efter godtfinnande öfvcrläta, har, dä Canalen en gäng blifwit färdig, medel att kunna tillwägabringa ett nytt Bolag, som öfwcrtar dess underhällande för framtiden; af hwilket Bolag man icke kan wänta sig mera, än en till äftventyrs ringa ersättning för de stora och betydliga summor, sorn Staten nedlagt i Götha Canal, men mot hwilket Bolag det utom all twifwcl skulle blifva möjligt, ätt genast i början taga sadane säkerhetsniätt, att Staten fös framtiden icke nödgas, fäfoni bitills warit fallet, läta sig indragas uti är frän är tillökade utgifter för Götha Canal, hwilkas stut ännu lika litet kan förutses, son: utwägarnc till deras godtgörande. 4:0
Att för det äterstäende af Canal-arbetet, dä Staten säfom Bolagsman gifwer sin andel i kostnaden, de enskilde Aeticägarne, lawida de wilja qwarblifwa uti interesfcntstapct, äfven mäste proportionaliter gifwa deras, S:o Att Staten under det äterstäende af arbetstiden blir, i egenskap af delägare i Bolaget, Pvsitif deltagare i besluten, i stället för aft hittills wara det endast ncgatif, geiron: Bankens Ombud fäsyn: ledamot af Canal-Directioncn; — och 6:0 Att
Statens sälunda ägande directa andel i besluten, mcdförcr det säkraste cyrrectivet mot byggnadsbiträdenas amvändande hädanefter till bianläggningar, i likhet nied Motala Werkstad, midcr aflcdande frän hnfwndföremälet: XXXVIII Sc a ts - o ch B a nc o - ut sk o t tens den ofullbordade delens af Canalen öppnande till segelfart, med minfta kostnad och tidsutdrägt.
Sädane äro de fordelar, hwilka jag haft för afsigt akt bereda Staten, genom det förslag jag framställt, och hwilkets antagande de förenade Utskotten afgjort, "stola för "Staten snarare medföra ytterligare kostnader och uppoffringar, än ät densamma bereda nägra werkliga fördelar."
Det är möjligt att jag ej funnit det bästa sättet, att medwerka till att ställa Statsmedlen i säkerhet mot Götha Canal-Bolags fordringar; — jag har ock derföre redan wid afgifwandet af den utaf mig gjorda motionen yttrat: att jag, utan förkärlek dertill, skulle med nöje biträda hwarje annat förslag, som, med mindre olägenheter, kunde föra kill samma fördelar; — men da jag under discussionerna öfwer ämnet inom de sammansatte Utskotten, icke haft den förmoncn att se något förslag framläggas, än mindre discutteras, som kunnat försäkra Staten nägra fördelar, werkliga re än dem, hwilka min afgifne Motion äspftat, sa förblifwer jag för min del i den tro, att den af mig framställda satsens antagande möjligen stall kunna tillskynda Staten nagra, och önskar, att i en kommande tid man ej ma sinna skäl att klandra 1829 ärs
Ständer för deras ringa förutseende, uti att ej i tid definitift uppgöra Statens affairer med Götha Canal-Bolag, med lika sä mycket och kanske mera fog, än man i den närwarandc klandrar >809 ärs för deras, uti att hafwa inlätit sig pä första frägan om Götha Canals anläggning.
Emot det nu till Njks-Standen ingäende Betänkandet, rörande anslag till fullbordande af Götha Canal, reserverar jag mig, emedan min öfwertygslse lika sä litet
Be tänk and en, N:o 2Z. mcdgifwer mig, att kunna antaga de grunder, hwarpä det samma är byggdt, som den utsträckta tillämpningen deraf.
Af Hr Lagman kVIor-Uran:
Emot beslutet att anordna 7^5,000 R:dr ytterligare bidrag lill Götha Canal under sädane wilkor, som Betänkandet innehällcr, nödgas jag reservera mig pä följande skäl, nemligen: 1:0
Att det strider emot '82Z ärs Ständers beslut, four stadgar, att intet widare bidrag skulle lemnäs Canal-Bo laget. 2:0 att dä Utskotten förklarat, att medlen stola tagas af de tillgängar, som Utskotten uti ett särskildt äberopadt sä kalladt Tabell-Betänkande uppgifvit, sädant owilkorligen stall föranleda till införande af det förhatliga Obligationssystcmet, emedan, pä sätt mina anmärkningar wid samma Tabcll-Bctänkändc upplysa, dels de calculerade tillgängarne äro osäkre och efter mitt omdöme orätt beräknade, dels tillgäng kommer att saknas för de flera oundgängeliga anordningar, som mäste lemnäs, säsom a- Crcditivet för spanncmälS-bchofwet, 1,000,000 Ncdr; L) ersättning för Stats-wcrkets förlust ä den spannemäl, som är Löntagare anslagen och till dem stall betalas med ett minimipris af 6 R:dr, och hwilken ersättning under de sist förflutna 6 ärcn lärer uppgält till öfwer 200,000 R:dr; kostnaderna för nästa Riksdag, dertill ingen tillgäng finnes, sedan allt af Utstottcn nu är diSponcradt, äf - XL.
StaLS- oeh B a nc o - ltt sk o t te n s wen de tillgängar, hwilka efter nästa Rikets Ständers samnmnträde inflyta, såsom i834 ars Bancvlviilst.
Läne-ansiagen för Borås och Norrköpings städer, omkring 270,000 R:dr; för hwilka alla summor, om än de calculeradc tillgängarne inflyta, dock all tillgäng saknas, och för hwilka fäledes län 1 näste owilkorligcn upptagas.
Dä de 3:ne förstnämnda funimor onekeligen
Lro för'
Statswerket nödige, flmcs niig rättast att de anordnats att utgå af Statswerkets extra till» gängar, och att, om man ansett sig böra. owilkorligcn göra Götha Canal färdig, man dertill bordt förcflä upptagande af ett län four pä kängve tid kunnat betalas, pä det Swensta folket öppet sätt'weta, att det icke är ined befparde tillgängar som Canalen bygges, utan med län, söm derföre mäst upptagas.
Sto att, wid bewikjandet af detta nya anslag, Statens rätt och säkerhet alldeles blifwit äsidofatt, derom jag far äbc ropa Herr Dfwcrstcn och Riddaren Spai-ees, Restrvatisir, deruti jag instämt.
Skulle äter Rikets H.
Stäirder gilla lktstottens fm stag, anbäller jag att ätminstone fä fästa uppmärkstmchet ä förstagct, att hela Statens fordran ställe afstrifwas, om Bolaget till är >83f gör Canaleir färdig och segelbar.
Da Staten till detta företag bidragit ined icke mindre än nära 6 millioner, hwilka mrder nu öfwerklagade förlägenhet wäl kunnat bättre anwändas till minskning och nedsättning i Bewillningen; tyckes ätminstone försigtighet och en nödig omtanka för framtiden fordra, att Staken äfwen tillser, huru Bolaget widmaklhäller detta för Staten dyrba - B er änka n den, N:o -3. ra Werk, fä att ej genom undcrlätenhct deraf all fördel och nytta af detsamma förspillcs.
Wäl är nu föreslagit, att för en Reparationsfond stall af Bolaget insattas en summa af R:dr, men hwartill kan en sa liten summa förslä till undcrhällande af BPggnader, som kostat 9 » io millioner? blott en och annan betydligare stärning ä Canalwallarne.
Slussportars och Broars nötning, kanske snar ombyggnad af någon i början byggd ny Sluss, efter den förbättrade plan man nu af erfarenheten lärt, medtager snart denna lilla tillgäng, och hwar stola wäl medel sedan tagas, dä efter nägra ärs förlopp tidens allt härjande silverkan gjort en större reparation nödig?
är det wäl troligt att den fattima stall kunna wcrkställas, utan att Staten dertill änyo mäste bidraga.
Herr -öfverste Sparre har, i stn Reservation om nyttan och nödwändlgheten för Staten att nu begagna sin rätt att blifwa aktieägare i Canalen, tydeligen ädagalagt de olägenheter som kunna uppkomma, om Staten pä en framtid nödgas öfvertaga Canalen, och man kan äfven föreställa sig huruledes det kunde hända, att, sedan Canalens farbarhet för Statens förfvar blifwit päräknad, och betydlige kostnader derföre nedlagde.
Bolaget, som naturligtwis söker sin förmon sa längt det kan, och sig emellan delar Canalafkastningen sä länge den sinnes, slutligen dä Canaken förfaller, förklarar sig ej wilja den längre underhällameli dä Canalen är dess egendom, nekar Bolaget Staten, som deraf dä blifwit i behof, att den reparera eller disponera under andre wilker, än att Bolaget fär en wiss summa i afträde af Staten, som dä änyo mäste inköpa det Werk, som pä dess bekostnad likwäl warit byggdt.
Ctt dylikt förhällande bör kunna förests, dä man besinnar att det Ulli Stats- och Banco-Ut skott eils är egentligen Lstgötha-linicn, som för uöförsvaret anses nödig, nicn hwilkcn gifwcr för Bolaget den minsta winsten och för sin ofäkra botten är swarast att underhälla.
Det är af dcfle stöl, svin jag trott mig böra bestrida att Staten nu skulle efterskänka hela sin fordran af Bolaget, och hwarförc jag anser det wara af högsta wigt att denna fordran mätte Staten reserveras, för att mota de olikartade förhällanden, forn emellan Canal-Bolaget och Staten kunna uppkomma för en framtid, dä Canalen icke kan underhällas; jag ansäg mig derföre böra säsoni contraproposition, till hwad Utskottens pluralitet i Betänkandet härom förordnat, uti Utskotten föreslä: att om Canal-Bolaget fullgör alla de wilkor detta Betänkande CanalBolaget älägger, och till är i83f gör Canalen fullt färdig, säsom Utskotten föreslagit; Rikets Ständer wille försäkra Bolaget derom, att all ränta ä de bidrag Staten till Canalens byggande lemnat, cftcrgifwes, och att Capitalfummorne, sorn utgöra dessa bidrag, aldrig skola äterfordras, deräst Bolaget »vederbörligen underhäller hela Canalen.
Denna contraproposition,- son, ä den ena sidan tryggar Bolaget för allt kraf frän Staten, om Bolaget fullgör sin skyldighet att bygga Canalen färdig och den underhälla; och, ä den andra, blott reserverar Staten sin rätt att, om Bolaget sä wanwärdar detta for Staten kostsamma Werk, att det ej »vederbörligen underhällcs, fä sine bidrag ätcrfordra, för att derigenom tillhälla Bolaget att sin pligt uppfylla, wägar jag till bifall underställa Rikets H.
Ständers eget upplysta onrpröfwande, och hoppas att ät minstone min goda afsigt dermed ursäktar framställning gen.
Betänkande», N:o 23. Xlckll Af Hr Grosthandlaren Leherman, 6. k.:
I den reservation, som Hr Lagman lviontbgn aflcmnat, emot beflutet rörande ytterligare bidrag till Götha Canal af 745,000 R:dr, instämmer jag till alla delar; med undantag deruti, att jag anser Staten icke göra nägon förlust derigenom, att den ej blir Aclie-ägare ut! Canal-Bolaget.
Af Hr Grefwe von Sdnve, i„, kV 8.:
Sedan samtelige R.
St:r med förkastande af Förenade Utskottens i ämnet gjorda hemställan, befallt det den begärda förskottsfumnian pä ytterligare bchöfligt anslag till Götha Canal skulle utbetalas, mäste detta anses säsom ett af R.
St:r pä förhand gifwet förklarande, det de wilja att Götha Canal stall fullbordas, om än ett ytterligare anslag af allmänna medel skulle dertill erfordras, och ätersiär sälunda för Utskotten endast att inför N.
St:r, till ledning för deras blifwande definitiva beslut, utreda alla derwjd förekommande förhällanden.
Härwid framställer sig såsom första föreinälet för pröfning, hururvida senast församlade R.
St:rs, i NiksdagsBeflutecs >4:de §. gifna förklarande, det Bolaget ej framdeles mä päräkna nägot tillstött utöfwer hwad dä bewiljades, bör inwerka pä det wilkor som nu förfamlade R.
St:r kunna finna lämpligt att bestämma.
St:r behöfva wifferligen icke anse sig bundne af ett förklarande gifvet af förra Ständer, hwaraf icke en gäng Canal-Bolaget, sorn det egemligcn rörde, har ansett sig bundet.
Men dä senast församlade R.
Sl:r funnit för laismit Aol - XIUV Stats- och B a Ii c o-u t sk ottk I! s