Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta förhållande kan svårligen på annat sätt förklaras, än att i ofvansistberörde areal icke är inberäknad dels under plog varande och till vall utlagd åker, dels ock större delen af den till andra rotfrukter än potatis använda jord, som visserligen icke innefattar betydlig vidd, men dock i sin mån bidrager att öka totalinnehållet.
Af Hushållningssällskapets uppgifter om utsäde och skörd, på sätt här nedan omförmäles, måste nemligen antagas, att det 12 Skaraborgs län.
Jordens beskaffenhet. tunnlandtal sällskapet beräknat till odling af de särskilda sädesslagen uppgår till mindre belopp, än det i nu bilagde tabell omförrnälda.
En i öfverensstämmelse med berörde tabell Litt.
G verkställd uträkning af skördebeloppet år 1860 efter afdrag af utsäde, kreatursutfodring och förbrukning inom länet, visar i fråga om öfverskott eller brist af de Tal). Litt.
F. Summarisk uppgift å de särskilda jordarterna.
Lera.
Lera och Sandmylla.
Lera och Sandjord.
Lermylla och Lera.
Lermylla.
CO o p. Skog.
Aker och Ang m.m. C/l o Skog.
Åker och Äng m.m. cn o o Skog.
Aker och Äng m.m. CO c O sr Skog. ÄkerochÄngm.m. Cd o o sr Skog. 0 _ ••
Aker och Ang m.m. p qv.-mil. qv.-mil. tunnland. p ? qv.-mil. qv.-mil. tunnland. £ qv.-mil. qv.-mil. tunnland. p p qv.-mil. qv.-mil.{ tunnland. p qv.-mil. qv.-mil. tunnland.
Norra och Södra Wadsbo fögderier 16 1,4 01 2,566 14 1,463 2,203 1 0,146 0,396 — 1 0,059 0,233 Höjentorps fögderi. 4 0,369 0,693 4 0,750 0,874 Wartofta d:o 1 0,116 0,126 1 0,083 0,277 — — — — Skara d:o 13 0,024 2,115 7 0,237 1,372 7 0,320 2,360 1 0,224 0,312 2 0,131 Leckö d:o 43 1,542 6,513 10 0,380 1,570 1 0,010 0,188 — — 5 0,114 0,517 Summa 77 3,4 52 12,013 278,015,1 36 2,913 6,296 145,707,4 9 0,4 76 2,944 68,132,6 1 0,224 0,312 7,220,6 8 0,173 0,881 20.388,9 Lermylla och Sandmylla.
Sandjord.
Sandjord och Mylla.
Sandjord och Sandmylla.
Sandjord och Svartmylla. cn c O ST Skog.
Aker ochÄng m.m. ?
O ST Skog. ÄkerochÄngm.m. Cd o o sr Skog.
Åker och Äng m.m. Cd o C3 sr Skog.
Aker och Äng m.m.
Cd o o sr PJ
Åker ochÄngm.m. P p qv.-mil. qv.-mil. tunnland. 8ä qv.-mil. qv.-mil. tunnland. p qv.-mil. qv.-mil. | tunnland. p p qv.-mil. qv.-mil. tunnland. qv.-mil. qv.-mil. tunnland.
Norra och Södra j Wadsbo fögderier — i Höjentorps fögderi — — — 4 0,235 0,399 — Wartofta d:o 1 0,112 0,124 4 0,599 0,502 7 2,736 2,535 1 0,336 0,230 — Skara d:o 1 0,035 0,203 1 0,035 0,166 — — 1 0,028 0,308 Leckö d:o 5 0,247 0,610 3 0,097 0,471 — — — Summa 7 0,394 0,937 21,684,9 8 0,731 1,139 26.359,7 7 2,736 2,535 58.667,i 5 0,571 0,629 14,556,9 1 0,028 0,308 7,128 Sandmylla.
Stenbunden Sandmylla.
Sand- och Svartmylla.
Sandblandad Mylla.
Sandblandad
Svartmylla. CO o O ST Skog. ÄkerochÄngm.m. CO o O Skog.
ÄkerochÄngm.m. C/3 O O . Skog.
ÄkerochÄngm.m. j o Skog.
Aker och Äng m.m. on o O Skog.
Åker och Äng m.m. P P qv.-mil. qv.-mil. 1 tunnland. P qv.-mil. qv.-mil. tunnland. P qv.-mil. qv.-mil. tunnland.
P qv.-mil. qv.-mil tunnland. P P qv.-mil. qv.-mil. tunnland.
Norra och Södra j Wadsbo fögderier 12 7,010 4,579 1 0,017 0,033 — - — Höjentorps fögderi 9 1,297 2,071 — 6 0,353 0,559 1 0,017 0,072 — !
Wartofta d:o Skara d:o 7 0,435 0,557 1,091 0,728 4 0,142 0,755 1 0,028 0,141 5 — Leckö d:o 2 0,04 9 0,519 — — ~ — Summa 35 9,34 8 8,9 88'203,008 | 1 1 0,017 0,033 763,7 10 0,495 1,314 30,409,7 1 0,017 0,072 1,666,3 1 0,028 0,141 3,263,1 Mylla.
Mylla, Lera och Sandjord.
Kalkblandad Mylla.
Svartmylla.
CO O o sr Skog.
Åker och Äng m.m. CO o C7 >7"
Skog.
Åker och Äng m.m. Cd o o Skog. 0 ** Aker och Ang m.m. Cd o a sr Skog. ÄkerochÄngm.m. Anm.
Lör att möjliggöra p qv.-mil. qv.-mil. tunnland.
P p qv.-mil. qv.-mil. tunnland. 03 p qv.-mil. qv.-mil. tunnland. p p qv.-mil. qv.-mil. tunnland. de, hafva de i originalet förekommande bråken af tunnland, ofta öfversti- gande milliondelar af , tunnlandet, här uteslutits.
Tt Norra och Södra Wadsbo fögderier Höjentorps fögderi Wartofta d:o Skara d:o 1 1 0,081 0,083 0,165 0,106 1 0,423 0,327 4 0,070 0,441 i 21 18 6 0,055 0,437 0,04 3 0,024 0,218 2,642 2,882 1,410 i Leckö d:o — — — 1 0,014 0,146 — v | Summa 2' 0,164 0,271 6,271,7 1 0,4 2 3 0,327 7,567,7 5 0,084 0,587 13 584,9 46 0,559 7,152 165,517,7 Skaraborgs län.
Utsäde, skörd m. m. 13 särskilda sädesslagen sådant förhållande, som omförmäles i tab. Litt.
H å följande sida.
Enligt berörde uträk- Tab.
Litt. ning synes, att länet år 1860 haft i öfverskott till utförsel 23,848 tunnor hvete, 38,364 tunnor råg, 338,567 Tab. Litt. G. Uppgift angående jordbruket i Skaraborgs län under femårsperioden 1856—1860.
Fögderi eller Ärliga utsädet per tunnland, beräknadt i tunnor.
Behofvet för länet till utsäde, beräknadt i tunnor, år 1860.
K w * tn S p"* fr “ o a sa a g w O: o a w w a g p"1 w O: a o CD pr po qq '-J P Q Pj CO p: pj CO pt o p co’ cd pr po qq 3 Pj p: Pj cd O p tb cd' CD O) qq 3 CD Pj cn p: Pj CD O 09 Norra Wadsbo f 1 1 11 1 3 T 6 734 4,977 219 11,815 176 654 9,350 978 6,637 219 9,452 176 873 1,558 Södra Wadsbo M s 1 11 11 M 2 6 1,077 7,379 210 19,221 962 941 18 12,030 1,380 8,433 210 12,814 770 1,584 9 2,005 Höjentorps 1 7 * 1 11 11 i — 6 455 8,654 2,659 27,281 990 1,243 — 21,918 607 9,891 2,659 18,194 660 1,657 — 3,653 3 3 T i 3TfT H 11 IM i« 11 11 H M 4 0 4 697 9,398 6,942 8,206 2,770 1,564 4,512 33,807 33,014 50,207 2,835 1,725 949 15,087 930 12,530 7,933 9,705 1,847 1,430 4,216 22,538 1,890 1 898 3,772 1Å El? « <; 165 317 29,400 11,346 239 19,564 33,126 1,150 534 6 4,900 n liM 2,117 8,289 2,715 2,710 6,300 2,992 2,339 Summa 5,245 45,556 11,934 175,345 14,977 6,819 20 99,131 6,844 55,129 10,581 115,688 10,946 9,538 15 18,227 Mariestad i i 1 l 1 i 5 20 100 10 120 20 10 — 130 40 200 10 120 20 20 — 26 Skara i 3 T 1 11 11 f 6 56 150 60 413 100 30 — 450 75 200 60 275 80 40 — 75 Lidköping 3 T 3 T 1 11 5 9 80 3 249 — — — 15 12 106 3 199 - — — 3 Sköfde 1 i 1 11 1 3 T 6 4 128 16 243 16 15 — 350 5 171 16 195 16 20 — 58
Fl jo 3 U 5 75 187 334 100 ‘ 150 67 ? 11 60 12 20 Falköping 2 2 T 5 10 50 90 450 60 6 80 13 40 225 30 Summa 99 583 179 1,662 196 61 — 1,359 145 817 149 1,164 146 92 - 249 S:a Summarum - 5,344 46,139 12,113 177,007 15,173 6,880 20 100;490 6,989 i 1 1 55,946 10,730 116.852 11,092 9,630 15 18,476 Tunnland åkerjord använde till odling år 1860.
Således antal tunnland åkerjord å Landsbygden af Skaraborgs län använd till odling år 1860 226,967,7 Dito dito tillhörig
Städerna i dito dito 2,762,6 alltså uti hela länet 229,730.
I originalet förekommande bråk ända till billiondelar äro här uteslutne, med höjning till full enhet af det bråk som öfverstigit B—g.
Fögderi eller Stad.
Skördebelopp i korntal af utsädet med dettas afdrag. 18 56. *j. 1857. 18 58. s?, w 05
P° a- v . bi 1859. fr g? 1860.
IJm1® fcd w ST i 2 CL a P IÖ
Ärlig förbrukning på person i medeltal, beräknad i tunnor.
Norra Wadsbo 4 Södra Wadsbo 5 Höjentorps 4 Skara 9 Wartofta '5 Leckö ... 4^ Mariestad |9 Skara |4 Lidköping |8 Sköfde ,6 Hjo - Falköping [4 7 5 4 ,3 54H 3? 5 4 3 3 3 117 5 6 7 41 5 4 5 1 9 6 6 6;5 4 4 97 76 6 6 5 3 I6 7 6Jr 47 slö! 23 3-6 55 23 9 9 67 89 7 4 4 3 3 8 3 3 3 4 413, 67 6 - 6 j 44 5 6 6 5 4 4 4 4 13 8 6 7 6 9 8 5*4*64 63 6 5 5 7 5 5 7 6 5 9 9 6 |7 8 j9 6 17 -7 4 j4 6|6 |6 6 5 5 6- 10 6 4 4 5 5 3 'ö -10 7 8i 6 7 74 7 3* 53 4.2 5;3| 4 3 3 V 4 2 2 3 2,2 4 3 3 3i 5 M 11114 6 6 3 3 Å 6|4 — 2 5 3 1 -6 4 5i -,4 —- 3 6 4* T — 6 I 6 7 4 4 4 4 lil 5U 61,314 4 6 6 :6 4 6 6 7 6 ,5! 4 6 5 6 4 4 o 3i 3y(2 I*5 3,71 t t -61 6 6 5 5 4.|- 4 4 3 5 11 lii 11 H 11 11 tV 1 Ål 11 fl 1 1 Å.ll T i Jljj 11 3 OI n r
Aj8 ti! iV,31 — tV,2 1.3 1 2 1.3 n *.3 Anmärkning.
Enligt ofvanstående uppgifter utgör alltså medeltalet af årliga förbrukningen på person: å landsbygden tunnor spanmål och tunnor potatis och i städerna 2Jf tunnor spanmål och 2^ tunnor potatis. 14 Skaraborgs län.
Utsäde, skörd m. m. tunnor hafre, 8,840 tunnor ärter och 60 tunnor bönor eller tillhopa 409,679 tunnor spamnål af hvarjehanda slag, äfvensom 59,556 tunnor potatis, hvilka användts vid brännerierna i länet, hvaremot 6,391 tunnor korn Tab. Litt. II.
Jordbruket i Skaraborgs län under femårsperioden 1856—1860.
Skördebelopp efter afdrag af utsädet år 1860, bcräknadt i tunnor.
Till kreaturs utfodring, tunnor.
Potatis. 4,401 34,843 876 47,260 704 2,618 56,100 19,414 1,622 25,954 1,622 12,977 1,622 53,530 6,372 46,119 805 76,884 3,850 4,546 54 88,220 14,386 9,315 1,823 43,753 1,367 43,754 — 2,735 65,630 2,730 51,924 15,954 109,164 3,960 7,458 — 153,426 25,861 — 3,144 67,066 12,575 33,533 8,383 3,144 100,599 5,580 75,180 13,850 169,035 14,175 5,695 — 60,348 42,000 — 1,217 29,219 4,870 19,479 — 1,217 77,916 823 34,709 7,820 132,057 6,900 1,585 6 176,400 38,000 17,000 493 35,525 6,908 39,472 11,842 1,974 110,523 16,943 57,440 9,025 175,724 29,010 5,429 — 73,751 57,000 — 3,012 48,186 24,093 24,093 48,186 6,023 96,372 36,849 300,215 48,330 710,124 58,599 27,331 60 608,245 196,661 26,315 11,311 249,703 51,435 173,308 68,411 16,715 504,570 180 900 60 720 120 60 — 780 636 — 548 2,193 — — 137 4,386 394 1,200 360 2,062 500 210 — 3,150 1,776 — 557 3,344 1,115 — — 557 6,687 72 720 21 996 — — 120 506 — 817 5,714 816 — — 817 6,530 24 896 96 972 80 120 — 2,800 603 — 337 2,024 674 — — 337 .4,047 — 525 — 750 — — — 2,002 1,709 — 140 1,678 35 1,119 — 70 2,238 40 200 450 1,350 300 24 — 480 1,544 — — 1,633 1,634 544 — 272 3,267 710 4,441 987 6,850 1,000 414 — 9,332 6,774 — 2,399 16,586 4,274 1,663 — 2,190 27,155 37,559 304,656 49,317 716,974 59,599 27,745 60 617,577 203,435 26315 13,710 266,289 55,709 174,971 68,411 18,905 531,725 Förbrukning på person i medeltal, beräknad i tunnor Norra Wadsbo ..
Södra Wadsbo... Höjentorps Skara Wartofta Leckö Summa Mariestad Skara Lidköping Sköfde Hjo Falköping Summa S:a Summarum Fögderi eller Öfverskott, beräknadt i tunnor Brist, beräknad i tunnor.
Norra Wadsbo ..
Södra Wadsbo...
Höjentorps 2,779 4,549 4,362 330 13,931 8,888 2,365 45,962 3,379 8,980 14,869 18,744 49,770 107,556 704 3,850 14,175 996 1,811 4,314 4,477 54 2,570 13,274 52,827 414 - 15,142 746 562 4,423 — 17,568 22,621 Wartofta Leckö 9,254 913 54,584 94,631 — 6 48,877 816 15,069 4,942 19,176 388 594 Summa 25,951 66,469 13,272 340,154 18,729 11,598 60 117,548 414 15,958 16,377 — 28,541 982 40,189 60 84 120 368 1,295 _ 77 3,586 3,537 286 500 — — — 164 2,144 755 347 Lidköping — — — 490 369 80 — — — 744 313 4.994 1,127 795 578 — — 817 217 6,410 1,247 235 __ — — — — — — 140 1,153 35 2,078 70 Falköping 40 — — — 300 — — — — 1,434 1,184 738 — 248 2,787 Summa 40 — 60 1,229 1,000 — — — 1,729 12,147 3,347 2,816 — 1,776 17,802 S:a Summarum 25,991 66,469 13,332 341,383 19,729 11,598 60 117,54S 2,143 28,105 19,724 2816 28,541 2,758 57,991 Således blifver re- sultatet för länets Landsbygd Dito för Städerna Dilo f. hela Läuet 25,537 23,848 50,511 38,364 — 340,154 338,567 1,000 10,616 8,840 60 60 77,359 59,557 1,689 12,147 3,105 3,287 6,392 1,587 9.812 8.812 1,776 17,802 Anmärkning.
Sammanlagda skördebeloppet för Landsbygden, utsädet inberuknadt, utgör i tunnor Dito dito för Städerna, dito dito .. 1,441,403 " 17,182 a]]tså för bela Länet 1,458,585. .. 1,181,507 .. 14,402 aii(så fgr ha],, Dånet 1,195,909.
Behofvet år 1860 för länets Landsbygd af utsäde, beräknadt i tunnor 259,896
Dito dito för Städerna, dito dito 2,780 antså för bela Länet 262,676.
Sammanlagda förbrukningen af spanmål på person år 1860 i hela Länet utgör i tunnor 597,995.
Dito dito dito för Landsbygden, med afdrag af utsädet, dito för Städerna, dito dito Skaraborgs län.
Utsäde, skörd m. m. 15 och 8,812 tunnor blandsäd, som här i länet mest består af korn och hafre, någon gång af råg och hafre eller såkallad kämpasäd, bråktal oberäknade, måst importeras från andra orter, tillika med något potatis för bränneriernas behof.
Utan fara af misstag, synes man kunna antaga, att dessa belopp någorlunda motsvara den o verkliga spanmålsbehållningen inom länet.
Åtminstone utgöra de en vida lyckligare bild af förhållandena, än Hushållnings-sällskapets tabell, enligt hvilken inom länet föga eller intet spantnål utöfver dess eget behof skulle frambringas.
För att tydligt åskådliggöra skiljaktigheterna emellan bilagde tabeller Litt.
G och H och ofvanberörde uppgift till Finans-Komitén, torde följande sammanställning af de särskilda siffrorna icke sakna intresse: Enligt Hushåll-* 0 Enligt tabellerne nings-Sällskapets A landsbyqden.
Litt- G ocl1 H- uppgift tili Fmans '7*'
Komitén.
Utsäde af spanmål och rotfrukter 359,026 T:r 310,362 Tu Skörd med afdrag af utsädet 1,789,751 » 1,357,130 » Skörd af rotfrukter, dervid bör anmärkas, att annan rotfrukt än potatis icke ingår i första kolumnens summa 608,245 » 606,480 »
Skörd med afdrag af utsäde och rotfrukter 1,181,507 » 750,650 » Behållning af skörd per tunnland åker efter afdrag af utsädet, åkerarealen beräknad efter Idushållnings-Sällskapets uppgift till 436,244 tunnland 4,10 » 3,43 »
Dito med afdrag af rotfrukter 2,70 » 1,91 »
Säd till kreaturen 196,661 » 245,588 ». samt 26,315 » potatis.
Härtill bör läggas, att enligt Hushållnings-Sällskapets tabell utgör återstoden af skörden 2,88 tunnor spanmål på hvarje person, hvaremot, enligt härvid fogade tabellerna Litt.
G och H, sedan hvarje person å landet inom länet i medeltal erhållit 2J§ tunnor spanmål och 2J4 tunnor potatis, till försäljning af den å landsbygden producerade spanmålen återstår 426,878 tunnor spanmål med afdrag af 12,916 tunnor korn och blandsäd, hvarmed behofvet af berörde två sädesslag inom länets landsbygd öfverstiger produktionen derstädes.
Totalsummorna af utsäde, skörd med och utan afdrag af utsädet, förbrukning till menniskor och djur samt af öfverskott och brist så väl särskildt för städerna och landet, som för båda gemensamt inhemtas fullständigt af tabellerne Litt. G och H.
Utaf berättelsen för den nästförutgångna femårsperioden inhemtas, att medelafkastningen med afdrag af utsädet då beräknats till 869,623 tunnor spanmål af hvarjehanda slag.
1860 års skörd, som enligt hvad förut är nämndt, var endast fullt medelmåttig, öfverskjuter således nämnde belopp med icke mindre än 326,286 tunnor diverse spanmål.
Ehuru detta belopp icke får anses såsom medeltal för de fem år, hvarom nu är fråga, utan troligen skulle komma att nedsättas till omkring hälften, om uträkning af de fyra nästförutgångna årens afkastning kunde äga rum, helst skörden under tre år af femårsperioden varit under medelmåttan, så har dock spanmålsproduktionen väsentligen ökats, hvilket måste tillskrifvas dels högre kultur, dels ock verkställda nyodlingar.
Att den odlade jordarealen tillväxt i vidd, kan man ock sluta af skilnaden emellan utsädet under denna och nästförutgångna femårsperiod, som utfaller sålunda:
Utsäde af tunnor Hvete.
År 1860 5,344 46,139 12,113 177,007 15,173 6,880 100,490 » 1851—1855 5,103 39,111 11,433 145,681 13,974 5,963 72,535 Utsädet har således ökats med 241 7,028 680 31,326 1,199 917 27,955.
Uträkning af skördebeloppet under de fyra första åren i qvinqvenniet har icke skett, enär de uppgifter angående utsäde eller tunnlandtal, använde till odling af sädesväxter och rotfrukter under berörde år, som 16 Skaraborgs län.
Markegangs- och handelspriser. derför bordt ligga till grund, icke kunnat anskaffas.
Om man emellertid, efter att hafva uträknat medeltalet af det årliga utsädet i korntal för hvarje sädesslag, bestämmer det tunnlandtal, som åtgår tillsådd af ofvanberörde skilnad emellan utsädesbeloppet år 1860 och näst förutgångna femårsperiod, samt, under förutsättning att årligen lika stor areal blifvit uppodlad, fördelar den sålunda uppkomna produkt lika på hvartdera af åren 1856—1860 med iakttagande af enahanda proportion de särskilda sädesslagen emellan, som enligt tab. N:o 2 ägde rum sistnämnde år, så bör en någorlunda sannolik uträkning af ej mindre tunnlandtalet nyodlad jord, än skördebeloppet för hvartdera året kunna verkställas, hvaraf det torde komma att visa sig, hurusom spanmålsproduktionen under femårsperioden i medeltal ökats med omkring 150 å 170,000 tunnor säd af hvarjehanda slag.
Måhända är tillväxten icke så stor, som denna siffra synes utvisa, utan beror till en del på de nu meddelade uppgifternas större tillförlitlighet, grundad så väl på mera omsorg och nit vid deras insamlande, som på mindre motvillighet hos den upplystare delen af de jordbruksidkande att dervid tillhandagå.
Tab. Litt. i.
Markegång spriserna å räntepersedlar och dagsverken hafva af länets
Deputerade varit bestämda på sätt nedanstående tab. Litt.
I utvisar:
Litt. k.
Handelspriserna hafva under de särskilda åren vexlat på sätt tab. Litt.
K antyder.
Priserna voro således högst 1856, en följd af krigsförhållandena och den derigenom uppdrifna spekulationen.
De fortforo att hålla sig uppe jemväl de två följande åren, i anseende till de mindre goda grödorna inom landet, men föllo åter 1859, sedan 1858 års rikligare skörd hunnit konnna i marknaden.
De ogynnsamma åkerbruksförhållandena år 1859 inverkade åter på priserna 1860, hvilka voro högst i December månad samma år.
I öfrigt torde här böra anmärkas, att hvetet, som någon gång uppgått ända till 38 R:dr tunnan, merändels hållit sig vid 20—25 å 28 R:dr tunnan med undantag af år 1856, då det vanligen betalades med 30, 32 ä 35 R:dr, samt år 1859 och början af 1860, då det vanligaste priset var 18 och 19 R:dr; att rågen, som år 1856 uppgick någon gång ända till 27
R:dr och ogerna bortslutades under 20 R:dr, särdeles i medlet af året samt år 1859 sällan betaltes högre än 12 R:dr, men väl derunder, i öfrigt hållits i ett medelpris emellan 15 och 18 Tal». Litt. 1.
Markegångspriser.
1 Tunna Hvete. 1 Tunna Råg. 1 Tunna Korn. 1 Tunna Hafre. 1 Tunna Ärter. 1 Lispund Smör. 1 Lispund Ost.
1 Hö ä 40 Lil. 1 Ärligt dagsverke.
År 1856 R:dr 36 18,25 16,50 9, 27,50 13,33 6,67 20 1 » 1857 » » » » 30 17 14,75 8,50 24 15 7,50 27 1,25 » 1858 » » » » 18 12 9,50 7 15 10,50 5,60 20 1 » 1859 » » » » 17,50 12 10,75 7,50 15 13,33 6 30 91 » 1860 » » n » 20,50 13,50 12,50 7,50 16 11,50 6 25 95 Medeltalet deraf utgör 24,4 0 14,55 12,80 7,90 19,50 12,73 6,35 24,40 1,02
För de nästförutgångne 5 åren utgjorde medeltalet. ... 22,80 16,90 12,20 7,60 17,4 0 9,20 4,60 18,07 72 Tal». Litt.
Ii. Handelspriser.
Ar 1856 för tunnan R:mt R:dr » 1857 » » 1858 » » >» 1859 » » » 1860 >1 » 27 å 36 18 ä 30 17 å 30 16 å 19 17 å 30 16 å 21 14 å 20 10 å 18 10 å 13 11 å 18 12 å 18 10 å 16 9 k 15 9 å 12 10 i 14 6 å 10 5 å 8 5 å 11 6 å 9 6 ä 10 4 å 8,50 4 å 7 2 å 8 1,50 å 5 3 å 6 Skaraborgs län.
Nya sädesslag.
Trädplanteringsförening. 17 R:dr; att kornet, soin år 1856 uppgick till 18 R:dr och sällan föryttrades under 15, i slutet af 1858 och år 1859 allmänneligen såldes för 9 å 10 R:dr, men eljest hållit ett medelpris af 12 å 14 R:dr; att hafren, som någon gång betaltes med 13
R:dr och jemväl undantagsvis bortlåtits för 5 R:dr, i medeltal gällt 6 å 8 R:dr; samt att medelpriset å potatis varit 5 R:dr allt Runt, per tunna.
De högsta priserna hafva i allmänhet betingats endast för god utsädesvara.
Offentliga understöd hafva under femårsperioden blifvit beviljade för hagelskador: a) inom Främmestads och Trökörna socknar af Leckö fögderi, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 24 September 1858 och den 4 November 1859, 2,000 R:dr Runt att återbetalas å uppbördsstämmorna 1861 och 1862 med hälften hvardera gången; b) inom Undenäs socken i Södra Wadsbo fögderi och Foglås socken i Höjentorps fögderi 300
R:dr utan återbetalningsskyldighet och 2,000 R:dr att återgäldas vid uppbördsstämmorna hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 21 Oktober 1859; samt för missväxt inom Warnhems församling i Walle härad af Höjentorps fögderi 500 R:dr utan återbetalningsskyldighet samt 2,500 R:dr, allt R:mt, att återgäldas med en tredjedel den 1
Maj hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863, en ligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 24 Februari 1860.
De inbetalningar, som hittills förfallit, hafva i behörig ordning influtit; och har således från undsättnings-kreditiv-fonden under femårsperioden till detta län utgått 800
R:dr såsom gåfva och 6,500 R:dr såsom lån.
Några nya sädesslag hafva icke odlats under den tid denna underdåniga berättelse omfattar, men odling af åtskilliga förut här icke försökta foderväxter, såsom nya slag af morötter och rofvor, har ägt rum på åtskilliga större gods, i hvilket afseende ägaren af Degeberg föregått med exempel.
Hvita Belgiska morötter förordas af honom i hans berättelse till Landtbruks-akademien för år 1857, såsom ett ypperligt foderämne.
Framstegen i trädgårdsskötsel och fruktträdsodling hafva varit ringa.
Endast vid några af de större jordegendomarne finnas anläggningar af något värde.
Svårigheten att med våra hittills föga utvecklade komrnunikationsanstalter tillgodogöra trädgårdarnes alster synes hittills hafva väsentligen afledt hågen från denna odlingsgren, för hvilken man dock kan hoppas en bättre framtid, sedan en stigande folkbildning hunnit förädla smaken och utbilda begäret efter hemtrefnad, samt ett allt mera utvidgadt jernvägsnät åstadkommit en lifligare förbindelse med de större städerna och sådana orter, der trädgårdsprodukter mera efterfrågas och bättre betalas.
Emellertid har redan nu en gryende håg för hortikulturen börjat framskymta här och der i länet, dels genom inverkan af Hushållnings-Sällskapet, som medelst premiers utdelande uppmuntrar fruktträds odlingen, dels genom den år 1856 stiftide Skaraborgs Läns Trädplanteringsförening, hvilken genom tillhandahållande af frösorter och växter emot betalning samt utdelning deraf i mån af tillgång till ledamöter och folkskolestyrelser, äfvensom genom undervisnings meddelande åt folkskolelärare-elever i trädgårdsskötseln, sökt och söker att åt denna hushållningsgren gifva en allmännare utsträckning.
Föreningen, hvilkens inkomster utgöras af 450 R:dr årligt anslag af Hushållnings-Sällskapet, afgifter af ledamöter, uppgående år 1860 till 785 R:dr, samt försäljning af trädgårdsprodukter, utgörande likaledes år 1860 1,811 R:dr 50 öre, har under den tid den egentligen utöfvat sin verksamhet, eller från och med år 1858, uppbringat sina tillgångar i jord, inventarier, frösorter, träd och växter, så att de vid 1860 års slut utgjorde ett värde af 12,915 R:dr 50 öre.
Skulderna uppgingo vid samma tid till 9,254 R:dr 51 öre och behållningen utgjorde således 3,660 R:dr 99 öre.
Under åren 1859 och 1860 har föreningen låtit uppföra ett boningshus till bostad åt trädgårdsmästaren och eleverne, dertill Flushållnings-Sällskapet beviljat ett lån af 7,500 R:dr.
Föreningens jordområde utgör 6f tunnland.
Åtskilliga utländska frösorter, träd och buskväxter äro införskrifna och hafva vid sådd och planteringvisat gynnsamma resultater.
Genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 15 Mars 1861, har på ansökning af föreningens styrelse Eders Kongl. Maj:t i nåder beviljat densamma såsom understöd för en gång, till befrämjande af dess syften, 1,500 R:dr R:mt, med vilkor att enahanda belopp från länets Hushållnings-Sällskap Landsliöfdinge-Embelels uti Skaraborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 3 18 Skaraborgs län.
Ladugårdsskötsel. eller genom enskilda bidrag inom orten tillskötos.
Sedan delägarne i länets allmänna sparbank sommaren 1859 af sin enskilda fond begåfvat föreningen med nämnde belopp, så har hösten samma år det af Eders Kongl. Maj:t i nåder beviljade ofvanberörde understöd blifvit från Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Statskontor till föreningen utanordnadt.
Antalet år 1860 i länet vinterfödde kreatur och deras fördelning på städer och fögderier inhemtas af bifogade tabell N:o 3.
Enligt berörde tabell funnos år 1860 följande antal kreatur å länets landsbygd 21,465 Kreaturens antal, enligt Hushållnings-Sällskapets uppgift till Finans-komitén, var 21,478 Ar 1855 funnos å länets landsbygd 20,630 Förhållandet år 1860m ed kreaturens antal i städerna var följande 381 Antal kreatur år 1855 i städerna Underhållne kreatur i hela länet år 1860 21,846
Dito dito år 1855 20,963 Kreaturstillgången inom länet är således sedan år 1855 ökad med 883 hästar, 73 oxar och 360 kor samt minskad- med 468 ungnöt, 9,194 får och 1,560 svin.
Dragkraften är således ökad, i synnerhet med hästar.
Anledningen dertill torde vara att söka deruti, att vid de större jordegendomarne, hästar börja att vid åkerbruket företrädesvis begagnas, hvarjemte uppfödandet af vagns- och ridhästar tilltagit.
Koladugårdens tillväxt, i det hela obetydlig, beror dels på minskning i fårens antal, dels ock på verkställda nyodlingar, som medgifvit uppfödandet af flere kreatur.