Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Da. någon anmäler sig till erhållande af Lån, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnads-förslag till den byggnad, som skall uppföras; och innan något får lyftas i afräkning å ett beviljadt Lån, skall till Committerade aflemnas Låntagarens till Riksgälds-Conloiret stälde förbindelse å hela Lån-Summan med löpande 3 proCents årlig ränta , försedd med första Inteckningen uti den afbrända Tomten och den Byggnad, som derå kommer att uppföras. y Mom.
Enär intecknade förbindelser blifvit till Committerade aflemnade från Lånsökande, hvilkas af Committerade pröfvade och godkände Reqvisitioner uppgå till mindst Två Tusende Riksdaler och jemna ioo Riksdaler tal, skola Committerade ega, att de erforderliga penningarne från Riksgälds-Contoiret utbekomma.
Å hvarje af Committerade lyftad Summa beräknas och påföres Committerade 3 proCent ränta ifrån den dag, under h vilken penningarne från RiksgäldsContoiret utassigneras; och komma Låntagares förbindelser att förblifva under Committerades vård och redovisning, intill dess ett beviljadt
Lån till fulla beloppet Stats-Utskottets Betänkandetu 59 är utgifvet, men i den mån detta eger rum och Byggnaden blifvit brandförsäkrad, inskickas förbindelserne till Riksgälds-Contoiret, uti hvars Räkenskaper hvarje Låntagare då får sitt särskildta Conto. 7 Mom.
När sista Afräknings-Summan på ett Lån uttages, bör häraf innehållas och godtgöra» samt å förbindelsen afskrifvas, så väl den emellan hvarje intagning upplupne räntan, som ränta å hela Lånet beräknad till den 1 Januarii nästpåföljande året; så att å alla till Riksgälds-Contoiret inkommande förbindelser räntan alltid förfaller till betalning vid årets slut eller den 3i December.
Skulle af förekomne skål och anledningar, Committerade, vid något tillfälle, finna sig föranlåtne, att inskränka den först beviljade Låne-Summan, och den intecknade förbindelsen i följd häraf komme att innehålla ett större, än det verkeliga Lån-beloppet, skall skillnaden afskrifvas på förbindelsen, innan den till Riksgälds-Contoiret inskickas. p Morn.
Fem års förlopp, att räkna ifrån den 1 Januarii 1824, skall 6o Stats-Utskottcts Betänkanden. den Byggnad, till hvars uppförande
Län erhållits, vara uti så fullbordadt skick, att försäkring derå uti Allmänna Brandförsäkrings Inrättningen, enligt de för denna Inrättning gällande författningar, må kunna vinnas, vid äfventyr att Lånet i annat fall varder genast, efter nämnde tids utgång, infordradt. 10 Mom.
Så fort försäkring å en Byggnad kan erhållas, bör den, genom Låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas, för mindst Tre år, samt Brandförsäkrings-Brefvet afiemnas till Committerade, hvilka insända detsamma, jemte Låntagarens förbindelse å Låne-Summan, till Riksgälds-Contoiret. n Mom.
Skulle en afbränd Tomt, innan den blifvit bebyggd, ombyta egare, må den nya egaren inträda uti förra egarens rättigheter och skyldigheter. 12 Morn.
Lånet innestå utan Capital afbetalning under Tio års tid, att räkna ifrån den i Januarii 1824, men, efter dessa Tio arens förlopp, skola 6 proCent, beräknade på hela Låne-Summan, sådan den var, innan Capitalet någon förminskning undergått, inom hvarje års Stats- Utskottets Betänkande?!. 61 slut erläggas; och sedan utaf dessa 6 proCent först blifvit beräknad 3 pro-Cents ränta på den qvarstående Lån-Summan, afskrifves öfverskottet på Capitalet, intill dess detta blifvit till fullo betaldt.
Men uppföras Byggnader af Träd, får Lånet icke innestå, utan Capital afbetalning, mera än
Fem år, att räkna ifrån den i Januarii 1824, efter hvilka Fem års förlopp, med inbetalningen kommer att förhållas, på enahanda sätt, som i afseende på de andra Lånen, stadgadt är. 13 Mom.
Skulle å en och samma Tomt uppföras särskilde Byggnader af Sten samt af Träd, bora, i anseende till Terminerne för af betalningarne å Lånen, särskilda härefter lämpade förbindelser af Låntagaren utställas; och skall det ankomma på Committcrades pröfning och urskiljande, att bestämma den LåneSumma, som hvardera förskrifningen skall innehålla. 14 Morn.
Sedan hela den af Rikets Ständer beviljade Låne-Sunnnan blifvit intagen och Låntagafnes förbindelser å o O ett emot denna Summa svarande belopp till Riksgälds-Contoiret aflemliade samt alla Committerade påförde räntor betalde, 62 Stats-Utskottets Betänkanderu upprättas af Committerade en GeneralLiqvidation in duplo.
Och derest en sådan liqvidation varder af Fullmägtige godkänd, tecknas å det ena Exemplaret Fullinägtiges Decharge för Committerade, i afseende på deras med Uppbörden hafde befattning. 15 Morn.
Med Uppbörden af Capital afbetalningarne och räntorne å de till jEliksgälds-Contoiret aflemnade Låntagares förbindelser, förhålles sålunda:
Att hvarje år, inom November månads utgång, öfversändas från Riksgälds-Contoiret till Konungens Befallningshafvande en fullständig Förteckning på hvad som af hvarje Låntagare skall erläggas; hvilken Förteckning derefter ifrån Konungens Befallningshafvande remitteras till Magistraten, som det åligger, att, under enahanda redovisnings ansvar, som för Krono-Uppbörden, medlen indrifva och till Riksgälds-Contoiret kostnadsfritt Leverera. 16 Mom.
Skulle antingen förste Låntagaren, eller ock den, som genom köp, ari eller Testamente, kommer att inträda i hans rättigheter och skyldigheter, afstå sin Egendom till Borgenärers förnöjande, eller ock, i anledning af års Stats-Uskottets Betänkanden. 63 Proclama, Fatalier skola bevakas, innan ännu den för Lånet utgifne förbindelsen till Riksgälds-Contoiret inkommit, böra Committerade opåminde, vid ansvar, till Fullmägtige uppgifva det uppå Lånet uttagne belopp, som skall bevakas. ty Mom.
Hvarje gång en för Riksgälds-Contoirets räkning intccknad Tomt ombyter egare, åligger det Magistraten, att till Commissarierne i Riksgälds-Contoiret uppgifva namnet på den nya egaren på det anteckning härom må kunna göras uti Riksgälds-Contoiret; äfvensom skeende ombyten bland Stadens Äldste och Committerade likaledes Commissarierne tillkännagifvas.
Länet till Borås Stael. i §.
Utaf hela Låne-Summan Etthundrade Tusende (100,000) Riksdaler, äro Tio Tusende (10,000) Riksdaler anslagne till uppbyggande af Stadens afbrände Allmänna Byggnader, hvilka böra vara fullbordade sednast år 1828.
Lån-Summan ställes under c förvaltning af Stadens Äldste, på hvilkas C4 Stats-Utskottets Betänkanden. reqvisitioner eller Fullmagter, penningarne alitsa komma att från RiksgäldsContolret utgifvas.
Reqvisitioner eller Fullmagter böra vara underskrifne af mindst en öfver halfva antalet af Stadens Äldste, sa framt de, såsom gällande, skola kunna antagas.
Hvad, som utaf Lån-biträdet icke är lyftadt inom 1825 års slut, får icke derefter från Riksgälds-Contoiret utgifvas. j Mom.
Innan några penningar från Riksgälds-Contoiret utbetalas, bör till Contoiret vara aflemnad en af Stadens Äldste undertecknad förskrifning å LånSumman , hvarigenom de, i Stadens namn och å dess vägnar, förbinda sig, en för alla och alta för en, ansvara för Lånets återbetalning jemte 3 proCents löpande årlig ränta, på sätt nästföljande Moment närmare innehåller.
Å hvarje särskild post, som i afräkning uttages, beräknas räntan ifrån den dag, under hvilken penningarne utassigneras i Riksgälds-Contoiret; och kommer all sålunda upplupen ränta, att på en gång liqvideras
Ett år efter den dag, då Slats-Utsk&ttets Betänkctnden.
65 dä hela Län-Summan blifvit lyftad.
De derefter förfallande räntor betalas inom hvarje ärs slut; och kommer på enahanda sätt, som nyss nämnt är, att förhållas med Capital afbetalningar, när tiden för deras erläggande inträffar. j Morn, Under dc första Tio åren, ätt räkna ifrån och med år 1824, göres icke någon afbetalning på Capitalet, men, inom 1833 års shlt, och allt sedermera å samma tid, de påföljande åren, inbetalas 6 proCent, hvilka alltid beräknas på hela Lån-Summan; och sedan häraf först blifvit afräknad 3 proCents ränta på dåvarande Låne-beloppet, afskrifves öfverskotta på Capitalet.
Allt hvad sorn betalas bör, må insändas omedelbarligen från Stadens Äldste till Commissarierne i RiksgäldsContoiret. 2. §*
De utaf hela den beviljade Lån-Summan återstående Nittio Tusende (go,ooo)
Riksdaler utlånas åt enskilde personer mot 3 proCents ränta och sådane vilkor, som längre fram omförmäla*? (k> Stats-Utskottets Betäiikandeni 1 Mom.
Alla, som vilja erhålla Lått af den anslagne Summan, böra ovilkorligen å de atbrånde Tomterne uppfora sådanc Byggnader, som uti Kongl. Maj:ts får Staden i nåder faststålde plan och Byggnads Ordning åro fåreskrifne. 2 Moni.
Vid Låne-medlens fördelning, bora de Tomt-egare företrädesvis understödjas; som i synnerhet kunna vara i behof utaf Låne-bitråden af Allmänna medel* j Mom.
I afseende på Låne-medlens förvaltning m. rrt,, utses en Committée under Landshöfdingen ordförande, på sått Stadens innevånare finna lämpligast.
Committerade pröfva och bestämma storleken af den Lån-Summa en hvar Lånsökande må tilldelas, samt beloppet* som i afräkning derå hvarje gång får lyftas^ På Committerades reqvisitioner eller Fullmagter, hvilka alltid måste vara underskrifne af pluraliteten ibland dem, utlemnas penningarne ifrån Riksgålds-Contoiret.
Och i följd hvaraf Committerade komma att för alla sålunda lyftade Summor ansvara samt redovisa i den ordning som finnes stadgadt och föreskrifvet.
Stats- Utskottets Betänkanden. 67
I allt öfrigt komma de, i afseende på Länet till enskilde personer i Norrkoping, gifne Föreskrifter att tjena till efterrättelse.
Andra Hufvud-Afdelningen. i.
Till de uti föregående Hufvud-Afdelning uppräknade Låne-bitråden och anslag, hvilka från Riksgålds-Contoiret skola utgå , användas alldraförst de Summor, hvilka, jemnligt nästföljande 2 §., skola årligen frän Banken afiemnas; men hvad derutöfver erfordras kommer att anskaffas, genom upplåning mot Riksgålds-Contoi» rets Obligationer till Sedelhafvaren med 3 proCenls årlig ränta, stålde att, vid anfordran, inlösas samt med förbehållen rättighet för Riksgålds-Contoiret, att, efter trenne månaders uti Post och Inrikes Tidningen samt Stockholms Dagbladet Dagligt Allahanda kungjord uppsågelse, flere eller färre infria; så att, efter uppsägningstidens utgång, någon ränta å de sålunda uppsagde Obligationer icke godtgöres.
Obligationer få icke utgifvas på andra Summor, ån Femhundrade (5°°) 68 Stats-Utskottets Betänkanden.
Riksdaler Tvåhundrade Femtio (250) Riksdaler och Etthundrade Tjugefem (125) Riksdaler. 2 §. 1 Mom.
I det ändamål föregående bestämmer, hafva Rikets Ständer anordnat en del af Bankens behållne rånte-vinst för år 1824 och nästföljande åren, tillika med den Summa af Etthundrade Femtio Tusende (150,000) Riksdaler utaf allmänna Be vinningen, som ifrån och med år 1824 och intill nästa Riksdags, skall till Banken ingå, i afräkning å Stats-Verkets Skuld. 2 Morn.
Så snart den andel af Bankens rånte-vinst, som Riksgålds-Contoiret bår undfå, blifvit till beloppet utrond,. skall detta belopp, tillika med förenämnde 150,000 R:dr, från Banken anordnas och på Riksgälds-Contoirets särskilde räkning i Vexel-Banken insättas samt Attesten häröfver tili Riksgålds-Contoiret aflemna®-. 3 ^ Öfver anslagen, den härmed i samband stående upplåning samt inflytande Stats- Utskottets Betänkanden. 69 Rånte och Capital afbetalningar på Lånbiträdena, foras särskilda Räkenskaper; äfvensom ofver alltsammans uti RiksgåldsContoirets Boksluts-Contoir författas och afslutas för hvarje år en särskild Hufvudbok.
Alla uppå 3 proCents
Lånet inflytande medel insättas på en särskild Räkning i Vexel-Banken; Obligationer få icke utgifvas utan på Banco-Attester, äfvensom all inlösen af Obligationer verkstålles genom Assignationer på denna samma räkning.
Och skola Fullmågtige ega, att, i afseende på öfriga omständigheter, hvilka angå redovisningssättet, nödige reglementariska föreskrifter till efterrättelse meddela. 4 $•
Som de för året anslagne Summor hvarken fa eller kunna komma i fråga, att på en och samma tid utgå; samt det i flera hänseende skulle vara olämpligt, att till upplåning särskildt kungöra hvarje Summa, som, i afräkning på något visst anslag, reqvireras; så må, intill dess hela Summan af anslagen, som för året skall utgå, blifvit bestämd, det för RiksgåldsContoiret ståldte Creditiv i Banken begagnas till reqvisitionernes fullgörande.
Stats-Utskottets Betänkatiden. 5 §- Alla reqvisitioner å anslagen böra derföre hvarje år till Riksgålds-Contoiret ingifvas sednast inom September månads utgång, vid den påföljd, i händelse af underlåtenhet, att hvad som utaf en anslags-Summa icke år uttaget till den För» sta October, kommer att innestå till nästpåföljande året och då forst utbetalas; likväl utan afdrag på samma års anslagssumma, så att om t. ex, anslaget för år 1824 utgör ioo.QOO. R:dr och för år 1825 likaledes 8Q»ooo R;dr, men inom October månad 1824, på samma års anslag icke uttages mera ån 80,000 R:dr, så får en Summa innestå af 100,qoq R:dr uttages år 1825, o, s, v, 6 i.
Så snart hela den Summa, som för året skall utgå, blifvit, på sått näst föregående innehåller, bestämd, att genom upplåning anskaffas, anses den tid vara inne, då upplåningen skall kungöras.
Och som ali möjlig besparing af den ränta, hvilken till Allmänheten måste betalas, bör sökas och iakttagas, sa skall, innan upplåningen kungöres, aldraförst tillses och undersökas, huruvida Riksgålds-Contoiret Stats-Utskottets Betänkanden.
71 på räkning i Vexel-Bankcn får sine enskilda medel till åfventyrs eger någon behållning, hvilken för längre eller kortare tid icke kan komma i fråga att disponeras; Och derest en sådan behållning skulle forefinnas och uppgår till mindst Tjuge Tusende (20,000) Riksdaler, bor den öfverflyttas uti 3 proCents
Lånet och härföre uttagas ett eller flere enahanda ränta bärande Insåttnings-bevis, allt efter Summans storlek, hvilka bevis, i den mån penningar åter blifva behöfliga, inlåsas, på lika sått, som alla åfrige Obligationer. i ?•
Den Summa, får hvilken RiksgåldsContoiret kan komma att med sine enskilde medel uti 3 proCents
Dånet deltaga, beräknas till afdrag på det belopp, som genom upplåning af Allmänheten skall ytterligare anskaffas, till ersättande af hvad som uppå Creditivet i Banken blifvit, i och får anslagen, disponeradt; så att om t, ex. Bankens fordran, når års upplåningen skall kungåras, bestiger sig till boo,000 R:dr, men Riksgålds-Contoiret kan med sine enskilde medel deltaga uti 3 proCents
Lånet får 50,000 Riksdaler, kungöres icke till upplåning af Allmånhe - 7’ Stats-Vtskottets Er-län handen. ten, större Summa, ån 550,000 Riksdaler o, s. v. s 5.
Summan af utelöpande Obligationer får icke på en och samma tid med mera ån högst Tjuge Tusende (20,000) Riksdaler öfverstiga samman,tagne beloppet af hvad som år ifrån år, efter afdrag af Bankens levereringar, genom upplåning mäste anskaffas.
Och på det, i afseende på enskildes deltagande uti Lånet, förhållandet i möjligaste måtto må kunna Controlleras, så böra Banco-Attesterne, öfver de uti, 3 proCents
Lånet insatte medel, uppvisas uti Riksgålds-Contoiret dagen efter den, då insättningen skett; eller, om helgedag inträffar, nåstpåföljande söknedag.
Försummas denna, för Attesternes uppvisande föreskrifne tid, får insåttaren skylla sig sjelR, om under tiden, för Banco-Attester af sednare datum, blifvit utgifne Obligationer till det bestämda högsta belopp, som på en gång får vara utelöpande; och han således, i stället för Obligationer, får återtaga sine insatte penningar.. 9 §■ Skulle total Summan , sorn på en och samma tid alldrahögst får vara upplåna Stats-ULskottets Betänkanden.
7Z komina att förmindskas och ncdsåttas genom Obligationers infriande, så måga nya Obligationer, i de inlöstas stalie, utgifvas till ett emot de sistnämnde svarande belopp, 10 §, Den ranta, som Riksgålds-Contoiret tillllyter för insatte medel uti 3 proCents
Lånet upptages till redovisning uti Riksgålds-Contoirets vanliga Hufvud-bok; och ankommer det på Rikets Stander vid nasta Riksdag att forordna, huru med dessa rånte-medel, hvilka imedlertid, lika med andre Contoirets tillgångar, af Fullmågtige disponeras, skall förhållas.
Skulle sårskild upplåning mot Riksgålds-Contoirets Obligationer med 3 proCents ranta blifva behöflig i och för det till Kongl. Maj:ts disposition på Riksgälds Contoiret anvisade Creditiv af En och En half Million Riksdaler, kommer föreskriften uti Allmänna Reglementet för Riksgålds-Contoiret att iakttagas. *) *) Protocols Utdraget som tillhör detta Betänkande N:o 6o5, är tryckt frammanföre sid. 24.
Anledningen är, att af misstag har i N:o 6o4 blifvit nämnt att till det Protocolls Utdrag skulle åtfölja, men icke i Betänkandet N:o 6o5+ Förhållandet bör dock vara tvärtom. Stats-Utskottets Betänkanclcn, N:0 606.
Ankom den 17 No v. i8a3.
Ständers sammansatte Stats- Banco samt Allmänna Besvärs och Ekonomie-Utskotts Förslag till jåmnkningar i Visse delar af Riks-Ståndens Skiljagtiga Beslut rörande Allmänna Magazins-lnråttningen.
JVL^delst erhållen del af samtelige respective Riks-Ståndens tagne beslut i anledning af förenade Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens först under den 21 sisth Augusti afgifne Betänkande, och sedan under io:de derpåföljande October ytterligare meddelte utlåtande, angående Allmänna Magazins-dnråttningen och dess upplösning, hafva Utskotten fått inhemta, att förenämnde Beslut uti visse delar finnas mer eller mindre sins emellan stridige, och år det af denna anledning, samt i öfverensstämmelse med 73 $. af Riksdags-Ordningen, som Utskotten härmed skolat föreslå den sammanjåmnkning, som af de olika besluten synes vara påkallad.
Stats- Ut skottets Betänkanden, 7 5 Den del af 3;dje puncten i Utskott tens betänkande, som innehöll, att till bildande af District-Magaziner uti Landsorterne, borde utaf Allmänna MagazinsInrättningens qvarblifvande behållningar anslås såsom Lånefond för de Norra Lånen, jemte Stora Kopparbergs och Vermlands Lån, sammanlagde 60,000 Tunnor Spannemål, antingen Råg, Korn eller Hafra till fördelning efter Lånens folkmängd och olika sådesafkastning, har af Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hogvordiga Preste-Ståndet utan någon förändring blifvit godkänd, hvaremot Vållofl.
BorgareStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet stadnat i det beslut, att ifrågavarande 60,000 Tunnor Säd borde ofverlemnas till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition, för att efter Lånens folkmängd och olika Sådesproduction, på tjenligaste sått fordelas, samt åt Lånen erbjudas, antingen till inrättande af District- eller Sockne-MagazL ner, i fall vissa orter skulle sådane önska och de profvas nyttige, samt ledande till ändamålet, eller ock till användande på annat sått, såsom grundläggning för undsättnings anstalterne.
Når nu 2:dra puncten af Utskottens Betänkande innefattar den föreskrift, ”att icke någon Spannmåls handel må för y6 Stats-Utskottets Betänkanden.
Statens råkning hädanefter bedrifvas, utan denne handelsgren oberoende ofverlemnas till enskilde speculationens omsorger”, och denne punct blifvit af Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln, Hogvordige Preste-Ståndet och Vållofl.
Borgare-Ståndet utan anmärkning till alla delar gillad, hafva Utskotten måst taga för afgjordt, att ofvananforde förändring af 3:dje puncten, om Spannmåls Låne-anslagen för de Norra och Vestra Lånen, hvad Vållofl.
Ståndet beträffar, således icke kan åsyfta en fortsatt befattning å Statens sida, att i samma ordning som hittills skett anskaffa, vårda och vid påkommande behof tillhanda hålla undsättnings
Spannmål för nodstålde orter, från hvilken åtgärd, om den ytterligare skulle ega rum och ändamålsenligt kunna verkställas, Spannmålshandel nödvändigt måste efter Utskottens tanke blifva oskiljagtig, utan synes Vållofl.
Borgare-Ståndets afsigt, med omformålde förändring af 3;dje puncten vara den, att di Utskotten, i sitt sednare utlåtande endas föreslagit, det. inrättandet af District-Ma gaziner för en eller flere Socknar, ett elle flere Härader borde på det kraftigaste upp muntras och befordras , detta stadgand borde i så måtto ån vidare utsträckas, at Spannmåls upplag äfven i större scala, åi Stats-Utskottets Betänkanden. 77 sorn nyss nåmndes, genom ett eller flere Magazin för hvarje Lån få ombesörjas, i händelse Lans inbyggarne finna sådant för sig förmånligare, samt landande till besparing i kostnaden för Magaziners anskaffande, och få Utskotten, så vida de nu rått uppfattat meningen af Vållofl. Borgare-Ståndets yttrande i frågan, hos Riksens Håglöf!.
Ständer vördsamt hemställa, att ders af bemålte Stånd på Utskotten anförde skål troligen åsyftade rättighet till anläggning af större undsättnings förråd i Landet afven må af Rikets Höglofl.
Ständer bifallas, under iakttagande af de vilkor som för District-Magaziner och Låne-anslag till deras bildande blifvit i allmänhet bestämda.
Skulle ater Vållofl.
Borgare-Ståndet icke medgifva den slutföljd Utskotten trott sig. böra hemta från Vållofl.
Ståndets beslut, och derjemte hvarken Vållofl.
BorgareStåndet eller Hedervärda Bonde-Ståndet finna för godt att frånträda den förändring, som vid 3:dje puncten och användandet af Låne-anslaget för de Norra och Vestra Lånen blifvit gjord, hemställa Utskotten vördsamt, att frågan må afgöras genom Votering af Nämnd i den ordning förr åberopade 73 §. af Riksdags-Ordningera utstakar, och hvilken Nämnd då kunde utgöras af sammansatte Stats- Banco- samt *78 Stats- Utskottets Betänkandet).
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten; till det antal af 120 persöner, som nyssnämnde $. bestämmer uti frågor af denna egenskap; hvarvid följande Voterings Proposition torde framställas; Den, som bifaller, att 60,000 Tunnor Säd af Råg, Korn eller Hafra må till Låne-understod för anläggning af District Magaziner, uti de Norra Lånen jemte Stora Kopparbergs och Vermlands Lån, anslås utaf Allmänna Magazins-Inråttningens qvarblifvande behållningar med de vilkor och föreskrifter Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottens den 10 sisth October afgifne Utlåtande innehåller, voterar Ja, den det ej vill, Neji Vinner Nej, så komma förenämnde 60,000 Tunnor Säd att ofverlemnas till K:gl. Maj:ts
Nådiga disposition, för att efter Lånens folkmängd och olika
Sådes production på tjenligaste sått fördelas,samt åt Lånen erbjudas antingen till inrättande af District eller Sockne Magaziner, i fall visse orter sådane önska och de profvas nyttiga, samt ledande till ändamålet, eller ock, till användande på annat sått såsom en grundläggning för undsättnings anstalter.
Vidare och i afseende på det Anslag af 25,000 Tunnor Säd, som enligt Ur skottens sist åberopade Utlåtande bordt Stats-Utskottets Betänkanden. äfsåttas till Låne-understöd för DistrictMagaziners anläggande i de öfrige Lånen äf Riket, hafva Högloft.
Ridderskapet och Adeln, samt Högvördige Preste-Ståndet ansett detta anslag vara öfverflödigt och således ogillat Utskottens tillstyrkande, men Vållofl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva deremot samma anslag godkåndt.
Detta förhållande få Utskotten häri* genom hos Riksens Högloft.
Ständer vördsamt anmäla, till vidtagande af den åtgärd, hvarigenom ett Laglikmåtigt slut i denna del vinnas må, och hemställa derföre Utskotten, att så framt icke något af Respective Riks-Stånden skulle behaga frånträda deras fattade beslut, och förena sig med 2:ne andra, frågan måtte hänvisas till afgörande genom Nämnd jemnligt 73 §. i RiksdagS-Ordningen, hvarvid följande Voterings Proposition föreslås:
Den sorn bifaller, att* i likhet med hvad Sammansatte Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotten i Utlåtande af den 10 sisth October tillstyrkt, ett anslag af 25,000 Tunnor Säd må utaf Allmänna Magazins-Inråttningens behållningar afsåttas, såsom Lån till bildande af Disrict-Magaziner i de Lån af Riket, hvilka ej blifvit uppförde fill deläg - 8o Stats-Ulskottets Belänkahden. tighet af det Låne-understöd, om 6o,ooö Tunnor, som särskildt för de Norra och en del af Vestra Lånen blifvit föreslagne, voterar Ja, den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, så anses det förstnämnde anslaget af 25,000 Tunnor öfverflödigt och kommer således icke att utgå.
Utaf Vållofl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet har det tillägg i Utskottens Betänkande ansetts nödigt, att redovisning så vål för Spannmåls-Låneänslagen och möjligen derå uppkommande öfverskott, som afven för det beviljade Creditivet bör ingifvas till Kongl. StatsContöiret, för att sedermera granskas af Kongl.
Kammar-Råtten och Riksens Höglofi.
Stånders Revisorer.