Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På desse anförde skal, och enär i öfrigt 3:né IliksSlånd* Banko-Utskottets förénämnde Betänkande bifallit, lärer någon förändring derutin* nan i anledning af de gjorde Anmärknirig.arnö ej böra komma i fråga.
Stockholm den a2 Maji 1818.
Jftct 50'. KiksenS Högloft.
Ständers Banko-Utskotis Betänkande öfver gjorde Anmärkningar i fråga om Läne-biträde från Banken till uppbyggande af Lärohus i Calmar och Skara.
JBanko-UtsinttetS Befdnkarideni 599 Vid Banko-Utskottets den 22 sistledne
Aprll afgifne Betänkande i fråga Om understöd från Banken till uppbyggande af Lärohus uti Städerne Calmar och Skara, hafva anmärkningar inom Hedervärda Bonde Ståndet förekommit, i grund hvaraf sammä Betänkande blifvit till Utskottets förnyade handläggning återförvist; hvaremot de öftige Respective Stånden , under den 27 sistledne April samt den 4 i denne månad, kamma Betänkande bifallit* Under yrkande ätt Bankens Lånebiträden böra Vara förbehållne egenteligén till Understöd åt Jordbruket och de productiva Närr.ingarne , hafva någre Riksdägs-Fullrnägtiga från Bohus Län anmärkt, att någon serdeles nödvändighet 1 desse båda fall ej tycktes
Vära för handen, enär de tillgångar, hvilka i Betänkandet orntiämtias såsom anslagne för deri riya Gymnasii- och Schol&-byggnaden i Calmar, syntes kunna blifva- af den betydlighet, att Bankens Fonder i sådant afseende ej behöfde tillgripast och äfven tillgångarne för Skara Stad Vore mer än tillräckliga att i det gamla dervarande Lärohuset uppföra behöflige Eldstäder.
Varandes i öfrigt säkerheten för Banken vid bägge dessa -Lån för mycket vilkorlig , såsom till hufvudsaklig del grundad på Inteckningsrält uti sådane Allmänna Byggnader, hvilka ej
Utan svårighet skulle kunna användas i en köpares hand.
Banko-Utsköttet, sorn, enligt inhämtade upplysningar, ej har anledning sätta i tvifvelsmål behofvet af de sökta Låne-försträckningarne, och Som, vid deras beviljande, ej kunnat lämna utur sigte den fördelaktiga inflytelse på Ungdomens 6oo Baiiho-Ulsiottets Betänhanden. bildning, som af Undervisnings - Verkens behöriga vidmakthållande blifver en följd* samt i öfrigt noga pröfvat och nöjaktig funnit den för liånens återbetalning erbudna säkerhet; får, i. anledning af de gjorda Anmärthingarne, endast åberopa så val hvad Utskottets förra Betänkande härom Innehåller, som hvad i fråga om Lineförsträckningen till Uddevalla Stads Kyrka, i anledning af samma värde Ledamöters dervid gjorda anmärkningar, anfört blifvit; helst Betänkandet, enligt hvad ofvan förmäles , är af 3:0® Riks-Stånd bifallit, och någon ändring derutinnan sålunda ej lärer kunna äga rum.
Banko- Uttkotts Betänkande i anledning af erhållen Remiss rörande Låue-biträde af Ban* ken till uppbyggande af Trivial Schola * huset i Landscrona.
Stats-Utskottet afslagit en af Herr Handelsmannen L.
Edelberg under närvajande Riksdag inom den faststälde Motionstiden, till Vällofl.
Borgare-Ståndet ingifven samt till besagde Utskott remitterad Ansökning om ett Xånebiträde af Tio Tusende Riksdaler Banko till .Trivial Scholse-husets uppbyggande i Landscrona Stad, så har, enligt derom gjord anhållan ©ch med *,od af 56 Riksdags-oidningen?
Vallöf!» Banko-Utskottets Betänkan deni 601 Borgare-Ståndet behagat detta Ärende tiU Banko-Utskottet förvisa.
Om det å ena sidan ej utan grund skulle kunna sägas, att genom medgifvandet af dylike. understöd en anledning för framtiden är gifven till mångfalldige för sådane behof förekommande Ansökningar, hvilka svårligen kunna afslås , sedan vägen dertill en gång blifvit öppnad; förekommer det likväl å en annan sida Banko-Utskottet oemotsägeligt, att de allmänna Läroanstalterne böra, i anseende till det vigtiga ändamål sotn derigenom befrämjas , stå främst , vid fråga om understöd ad jmblicos usus , i synnerhet, enär tillika tillrackeiige anslag för näringarne blifvit anviste; hvarförutan härvid ej bör lemnäs obemäldt, att några vidare Ansökningar i denna väg, troligen ej böra förväntas derest det förslag till Scholte- och Gymnasii-Husens vidmagthållande, som af Uppfostrings-Coramitéen blifvit upprättadt, kommer att antagas.
BankoUtskottet har, vid betragtande af omförmälde omständigheter, funnit skälig anledning hos Rikets Höglofl.
Ständer tillstyrka att ett Lånebiträde af Banken må för Trivial-Scholse husets uppbyggande i Landskrona anslås, till belopp af Tiotusende B:d mot vilkor af den för Bankens Fastig-, hets-Lån föreskrifn,e inbetalning till Sex för Hundrade å primitiva Capitalet årligen , hvaraf 4 Procent Ränta beräknas och det öfrige afföres på Capital-Skulden; samt att, till säkerhet för fullgörande häraf, icke allenast Stadens Borgerskap bör åtaga sig gemensamt ansvar, en för alla och alla för en; utan ock sjelfva Huset för BanBi hang till Ri^t-St, Prat. l$i7—1818 6:te Sami, N:r 77, 7S 6o2 Banko-Utskottets
Be tank anden. kens räkning behörigen inteckna*.
Hvilket underställas Riksens Höglofb Ständers upplysta arnpröfning.
Stockholm den 2 2 Maji 1818- N:r 52, Riksens Högloft* Ständers Banko - Utskotts förnyade Betänkande i anledning af gjorde Anmärkningar, i frågan om inrättande af en ny Fond för Sillfiskare.
Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde
Ståndet hafva under den 4 innevarande* samt den 27 och 30 sistledne månad* behagat, på grund af forekomne anmärkningar, till Banko Utskottet återremittera dess Betänkande af den 32 April uti den Väckte frågan om inrättande af en ny fond för Sillfiskare, Hos förenämnde 3tne
Stånd hafva i allmänhet framställningar blifvit gjorde angående den förmånliga inflytelse på Stats - Intraderne, handelsvågen och Coursförhäl landet , samt deri flerfaldiga nytta för Landet , som af Sillfiskets uppkomst och förkofran vöre att förvänta; jemte anförande, att denna Närningsgren nu, i anse-* ende till den stagnation som deruti under de senare åren ägt rum, och hvarunder Fiskeri-lnrättningar och Redskaper blifvit förstörde, icke skall kunna åter uppbjelpas utan nödigt förlag till desses iståndsättande, så mycket mera angeläget, »om anledningar skola gifvas till den förhopp - Ranlio-Utshottets Belän&anden» 603 ning att Sillen, till mahanda lika stor mängd som fordom, återkommer till Svenska Kusterne, Och i sadan lycklig händelse, en oberäknelig förlust för Staters skulle tillvägabringas, derest förberedande anstalter ti II Fiskeriernes och Redskapernes iordningsättande icke kunde vidtagas i brist af forlags-medel, Inom Höglofi.
Ridderskapet och Adeln äd serskildt yrkadt, dels att oinskränkt bidrag härtill horde anslås, och afseende endast göras på den säkeihet sorn för Lårle-bifrädet kunde erbjudas; emedan det vore omöjligt att bestämma huru inycket Sill som skall ankomma, dels att ett Creditiv af minst 200,000 R:d måtte ställas til! Nongl.
Majus disposition, för att i händelse af behof kunna begagnas.
Och hafva i öfrigt af åtSkillige Ledamöter förslag blifvit uppgifne, så •väl angående Lånebeloppet för hvarje Person , som tiden och sättet för Lånens utgifvande, begagnande och återbetalning.
Banko'Utskottet, som, lika med de Respéctive Ledamöter hvilka anmarkningatne gjort, icke kail underlåta att erkänna dé fördelar som blefve en följd af Sillfiskets framgång Vid Rikets kuster, har aldrig haft för afsigt att, i den lyck-* liga händelse denna Näring kunde återkomma till Verksamhet, underdraga dess Idkare skälige biträden i Låneväg; men anser deremot alldeleg icke erforderligt att en serskild Sillfiskeri.Laneanstalt eller Diskont, bör inrättas för att detta ändamål befordra; helst en så beskaflad serskild Inrättning, hvars verksamhet blefve alltför eventuel, blott skulle öka de redan förut nog vidlyftig» Administrations-grenar* 6o4 Bänto Utslötieis Bti'dnkdndin Med den betydliga Diskont-rörelse, som, enligt förslaget till Finance-Regleringen, kommer att fortfarande äga rum, tror Utskottet, att hvad vid serskilde tillfällen för Sillfiskeri-Idkare kan skjäligen erfordras, ej heller bör komma att sak-' nas; men att obegränsade biträden för denna Näringsgren deremot vöre så mycket olämpligare, Sorn densamma med inskränkta understöd af Allmänna medel i fordna tider haft framgång och förkofran.
Banko-Utskottet får fördenskull vördsamt tillstyrka, att, vid det Reglementariska af livad som angår Diskont-förvaltningen, må förekomma till pröfning och bestämmande, hurOledes, vid de tillfällen då anledning till Sillfiske förekommer, af Diskont-Fonden må lemnäs läm•pelige biträden, att i vanlig Diskontväg komma Lånebehöfvande i Bohus Län, som Sillfiske eller Sillsaltning och Trankokeri idka, vederbörligen och med minsta omgång tillhanda; utan att någon viss och serskild anvist Lane-Fond, eller för detta ändamål specielt formerad Låne-inrättIiing, må härvid blifva af nöden.
Stockholm den sta Maji 1818.
Ständers Banko- Utskotts Betänkande i anledning af väckt fråga om Låne-understöd för Skeppsvarfs ägare eller Skeppsbyggerier.
Från Högvördige Präste-Ståndet har, enligt Utdrag af dess Protokoll under den 15 sistledne April, till Banko-Utskottet blifvit remitteradt Banko-Utsbottéts Betänkandenl Höglofl.
Stats-Utskottets förnyade Utlåtande, I anledning af Herr J U Winbergs inom Vällofl. Borgare-Siandet väckte Motion, om Lane-rättigJiet i Manufactur-Diskonten för Skeppsvarfs-ägare eller Skeppsbyggerier, för hvilket ändamål Höglofl.
Stats-Utskottet uti samma Betänkande tillstyrkt Lane anslag till ett belopp af 100,000 B:d, dock utan att yttra sig om tillgångarne dertill.
Utskottet kan visserligen ej undgå' erkännande att Skeppsbyggerierne bora räknas bland de mäst nyttiga och naturliga Näringar för Riket; men, då Bankens alla tillgångar, genom redan gjorde dispositioner, befinnas så medtagne, att något derutöfver ej lärer skäligen af Rikets Höglofl.
Ständer kunna bifallas; så anser Utskottet sig ock för ingen del äga anledning tillstyrka hvad i ofvanberörde måtto blifvit ifrågasatt, utan lära Riksens Höglofl.
Ständer sjelfve vid repartitionen Näringarne emellan, af de från Banken redan medgifne anslag täckas förordna om, och i hvad mohn någon del deraf må kunna denna handtering tilldelas.
Stockholm den 22 Maij 1818.
Betänkande i fråga om understöd af Banken till byggande af en Stenbro i Carlscrona.
Riksdagsordningen j hag 6o6 Banko-Ltskoltets Betänkanden.
Borgare-Ståndet till Banko-Utskottet behagat remittera ett till Vällofl.
Ståndet ingifvit Memorial af Herr M. Thunell, hvaruti anhålles, att, sedan Höglofl, Stats-Utskottet förklarat, det ej någre Fonder af Statsmedlen finnas disponible till understöd för en i Carlscrona Stad påbegynd Stenbro-byggnad jemte den d.'fr befintelige Skeppshamnens uppmuddring, och uppfyllande af en sank plan inom Staden, ett Lån af 5.000
R:d årligen uti 6 års tid eller tillsammans 30.000
R:d måtte i sådant ändamål från Ril-sens Ständers Bank meddelas, emot afgifvande förbindelse af Stadens Borgerskap, hypothek uti dess publika Byggnader, samt enahanda Ränte- och Betalnings-vilkor, sorn för Bankens FastighetsLån finnas stadgade.
Vid öfvervägande häraf, har Banko-Utskottet funnit nog betänkeligt, om ock Bankens tillgångar det skulle medgifva (hvilket likväl nu icke är förhållandet,) att i närvarande tidepunkt tillstyrka ett bidrag, hvarigenom åter ett nytt föremål för beläning vöre öppriadt, och Riksens Höglofl.
Ständer utan tvifvel i en framtid blottställde för en öfverhopande mängd ansökningar om understöd tili dvlike företag. lalla fall kan Banko-Utskottet ej anse syftet af den föreskrift, att Bankens vinst ad publicus usus användas bör , vara i tillämpningen uppfyldt, genom disponerande af dess medel till partiel förmån för en enda Siad, utan någon deraf härflytande verkan till en allrnänneligare gagnelighet.
Herr Thunells Memorial gifver dessutom vid handen, att Kongl. Maj.’t redan beviljat visse förmåner till biträde for utförandet af ifrågavarande Broanläggningj Banko-Utskottets Betänkanden. 607 medelst rättighet dels att begagna det i Staden förlaggde Arbetsmanskap, och dels att uppbära Bropenningar; och Banko
Utskottet vågar för siri del ej gifva anledning till derutöfver sträckte allmänna bidrag, alldraminst af Bankens medel, redan så mycket ålitade till serskilde, för Banken nog främmande ändamål.
Eli Ledamots serskilda tanka bifogas.
Ständers Banko-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 22 Maij 1818.
'Herr Borgmästaren Holm anförde:
Jag kan ej inse att Carlscrona Stad, sorn är belägen på klippor uti hafvet i och för Kongl. Skeppsvarfvet och Orlogsflottans Station, kan, i anseende till de för detta ändamål långa och kostsamma
Brosträckor emellan Staden och fasta Landet, komma i jemnförelse med Rikets öfrige Städer, som fått mera beqvämliga lägen för handel och borgerlig rörelse.
Jag kan således ej finna att om denna Låne-Ansökning beviljas sådant kan blifva något skäl att meddela dylike biträden åt andra orter.
Christianstad är väl den enda, sorn i anseende till långa ach kostsamma broar kan någorlunda' komma i jernnförelse; men desse underhållas ej af Stadens Innevånare utan af visse Härader i Ijänet.
Örn Carlscronas Borgerskap ej af egne tillgångar förmå underhålla de där befinfelige broar, mäste val Staten, i och för cornmunication med Flottan 6o8 Banto-Utshottets Betänhandenl och Skeppsvarfvet, få göra (Jet.
Och, då nämnde Borgerskap med det nu äskade Påne-biträde från Banken, hvilket emot fullkomlig säkerhet i föreskrifver: ordning återgår med dubbel Summa, vilja uppoffra egne tillgångar och omtanka för att anlagga och uppföra den återstående delen af Stenbron, så att hela öfverfarten blifver säker och varaktig för framtiden, finner jag för min del skäligt tillstyrka bifall af ifrågavarande JLäne-Summa, isynnerhet som dermed åsyftas flere goda ändamål, nemligen en betydlig besparing af skogseffeeter för dess framtida underhåll, och sysloSättning för en mängd arbetsföre Personer, inom Staden, hvilka nu, i brist af arbetsförtjenst, skola söka sitt bröd på oloflig väg, och således komma att föröka den redan nog (edrika mängd af Police-arrestanter, och dess hustrur och barn öka antalet t fattigvårds-Inrättningen, Jag har mig dessutom bekant, att, oagtadt
Borgerskapet med särskild fond soutenerar dess egne fattige, hafva de af Medborgerlige samhällskanslor åtagit sig en permanent afgift med icke mindre än i * Procent af dess Inkomster, som, jemte Bevillningen, utgår och tili Allmänna Fat, tig vården årligen allem nas med circa 5000 E:d Banko, och, i den händelse de nu blifva lämnade i saknad af det sökte liänebi trädet, lärer ingert annan utväg för dem finnas öfrig i desse fört jens t losa tider, än att undandraga fattig-inrättningen der',na Summa för att dermed fortsätta Brobyggnaden, hvilken ej lärer kunna inställas så val för behof vet sorn den höga föreskrift Kongl. Maj.t derföre i Nåder meddeil.
Mati ver, att Kongl. Majn före detta ansett nödigt att i Hanbo- Utskottets JSetänbanden'.
Nåder understödja denna Fattig-Inrättniog med 3000 R:d af Stats-Medlen, och, i händelse dervarande Borgerskap nu lemnäs i förlägenhet, att ej kunna bestrida dess förenämnde ärliga bidrag, lärer Kongl.
Majtts ömma hjerta för den nödlidande ej kunna undgå att äfven af StatsMedlen låta anordna dea då blifvande bristen så framt ej desse Statens vanlottade Uslingar skola förgås i elände; isynnerhet som Kongl.
Amiralitetet derstädes ej lärer kunna meddela kraftigare bidrag lill nämnde Inrättning än som hittills skedt.
Jag anhåller att dessa mina tankar rna få åtfölja Betänkandet till Riksens Höglofl.
Riksens Höglofl Ständers Banko - Utskotts Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, sä vali an ledning af Riksens Ständers Revisorers afgifne Berättelse, som den a f Utskottet verkställde granskning, rörande Banko-Verkets
Styrelse och förvaltning efter senaste Rikskag, Sedan Höglofl.
Ridderskapet och Adeln och H ögvördige P rest-Ståndet, i följd af gjorde anmärkningar, behagat till Banko-Utskottet åter-remittera dess Betänkande af den 6 sistledne April, så väl i anledning af Riksens Ständers Revisorers afgifne och till llanko-Utskotiet remitterade Berättelse, som den af Bauko - Utskottet 610 Banko-Utskottets Betänkanden. verkställde granskning, rörande Banko-Verkets Styrelse och Förvaltning efter senaste Riksdag, åligger det Banko-Utskottet att öfver de anmärkte omständigheterne , härmedelst afgifva dess vördsamma förklaring.
Ridderskapet och Adeln är af en värd Ledamot: anmärkt, att, då Utskottet, i fråga om Götheborgs och Götha Canals Diskont-Verks förvaltning sedan sista Riksdag, åberopat Riksens Ständers Rerrar Revisorers derom afgifne Utlåtande, Utskottet likväl deraf upprepat blott ‘en ringa del, men underlåtit att i ett sammanhang och ordagrannt låta berörde yttrande i Betänkandet inflyta.
Då detta blifvit af den varda Ledamoten såsom ett misstag förklaradt, får Utskottet anmäla, att Utskottet finner sig så mycket mindre böra erkänna ett så beskaffadt förhållande, som utaf Herrar, Revisorernes omförmälde yttrande icke kunnaf åberopas något annat eller mera, än hvari Utskottet funnit skäl att med Herra?
Revisorerne instämma.
Den del af samma Utlåtande, som ej i Utskottets Betänkande influtit, innehåller: att någon anledning icke förekommit till sä beskaffade erinringar vid förvaltningen , att Bankens säkerhet för återbetalningen af de till desse Verk i föreskrifvai ordning lemnade försträckningar, kunde anses vara underkastad något tvifvelsmål; samt att Styrelserne af ifrågavarande Diskont-Inrättningar äfven iakttagit hvad för fullgörandet af deras förbindelser emot Allmänheten erfordrats.
Om Utskottet jemväl härutinnan förenat sig med Herrar Revisorerne, hade det med skäl bordt såsom JBanko-Utskottets Betänkanden, 611 en motsägelse anses, att i sammanhang med ett dylikt yttrande,, förklara sitt ogillande af Götha Carial-DiskontDirektionens lemnade försträckning till Carial-Arbeiet, såsom en åtgärd hvarigenom fordrings-egures rätt i betydlig män funnes förnärmad-, att anse
Direktionen icke hafva egt rättighet, att, till förringande af Bankens säkerhet, pantsätta Verket tillhörige.
Reverser, som hypotek faldet af Kongl. JSIajttt beviljade Ldne-bilPädesamt att, såsom klandervärdt anmärka, det Direktionen, korrt före senast iråkade obestånd, i stallet att upphöra med sine betalningar, inlöst 3 procents Reverser med ingifvande af Assignationer pa Banken, utöfver der egande räkning.
Enär sålunda finnes ådagalagdt, att Utskottets instämmande uti Herrar Bevisorers mening blifvit framställdt i öfverensstämmelse med dess omdömen i öfrigt, lärer något vidare svar å ofvanberörde anmärkning ej kunna anses af nöden.
Beträffande härnäst nyssnämnde till Riksens Höglofl, Ständers pröfning och bedömmande anmälde omständigheter, och hvad först angar Utskottets ogillade af Direktionens åtgärd i afseende å de till Canal-arbetet, ifrån Götha-Canals •
Diskont, försträckte x,100,000 R:dr; så hafva vid detta Utskottets omdöme ålskillige anmärkningar af sinsemellan aldeles stridig natur, blifvit gjorde; emedan någre värde Ledamöter ansett Utskottet dertill ej hafva egt skäl, andre funnit detsamma för lindrigt, och en del åter yrkat, att förhållandet bordt till laga Domstols pröfning hänvisas.
De i desse hänseenden yttrade olika meningar torde, i Utskottets tanka, bäst bevisa, att 512 Banko-Utskottets Betankanden Utskottet vi<l dess Utlåtande iakttagit en medelväg, hvartill anledning ej saknats af de härutinnan gällande föreskrifter och beslut, vid hvil. kas verkställighet och tillämpning betydande svårigheter visserligen förekommit.
Då Utskottet emedlertid deraf ansett otvifvelaktig^ att af Diskont-medlen endast vinsten, sedan Aktie-egarne undfått 5 procent, bordt till Canal-byggnaden användas, och arbetet följakteligen, enligt den stadgade Allmänna Planen besörjas af de vid beräkningen öfver kostnaden gjorde anslag, utan vidare ålitande af Diskonten , hvars redan egande fordran hos Arbets-Kassan småningom och efterhand skulle liqvideras; så lärer ock böra medglfvas, att ett deremot stridande, och för fordrings-egares rätt menligt förhållande, ej bort af Utskott et lemnäs obemärkt.
Att åter hänvisa frågan till behörig undersökning vid laga Domstol, hade ej af Utskottet kunnat bero; Äfvensom
Utskottet ej häruti funnit någon underlåtenhet å Herrar Banko-Fullmägtiges sida, hvilka i detta afseende ej haft några föreskrifter sig gifne
Den af en värd Ledamot inom H ig lofl.
Kidderskapet och Adeln serskildt väckte motion om en dylik undersöknings anställande, har af den anledning icke kunnat i sammanhang med ofvanberörde anmälan besvaras, att Utskottets Betänkande redan undergått slutlig justering innan Remissen häraf till Utskottet inkom ; Och, då' nämnde motion i öfrigt blifvit remitterad till Stats- och Banko-Utskotten, der ilen tili gemensam handläggning förekommer, lärer något utlåtande deröfver af Banko-Utskottet ensamt, nu icke eller kunna anses lämpligt.
I Banko- Utskottens Betänk and-en. 613 fråga åter om den af GöthaCanals Diskont-Direktioner till Kongl. Majas och Kronans säkerhet rneddeldtfe pantförskrifning af Diskont-Verket tillhörige Hypotheker och Reverser, för det understöd Kongl. Maja af allmänna medel i Nåder beviljat; finner Utskottet sig ock böra vid dess afgifne Utlåtande förblifva; helst Utskottet, äfven med fästadt afseende å de tvingande omständigheter som härtill gifvit anledning, ej ansett sig kunna godkänna en åtgärd , som, enligt Utskottets yttrade mening om ordaförståndet af de till Kanken utfärdade förskrift]ingar, stödjer sig på den princip, att penningar skulle kunna uppnegocieras på redan pantförskrifne Hypotheker.
Vidare, och enär de, rörande Assignerir.g på Banken tid efter annan utkomne författningar, ickn allenast förbjuda, utan äfven utsätta ansvar för den som utöfver ägande behållning på Kanken assignerar; tror Kanko-Utskottet sig, med färtad uppmärksamhet så väl å desse, som de för Gäldenärer i allmänhet utfärdade författningars innehåll, hvarvid något undantag för Disconterne ej finnes medgifvit, icke heller hafva bordt underlåta, att om förhållandet med Gotha Canal-Discont, i sådant afseende anmälan göra.
Hvad härvid blifvit af Utskottet erinradt tror Utskottet för sin del ieke sakna behörig grund , då Discontens Assignations-rätt aldrig bordt öfverskrida Creditivet, eller dess räkning i Banken.
Vid Banko-Utskottets yttrande, angående den decharge, som af den å Bankens vägnar år 1816 utsedde Revisor Herr Landshöfdingen in. m. Friherre Cederström, efter verkställd 614 Banko-Utskottets Setähkandenl Revision öfver Malmö Diskont-Verk, oaktadt då anmärkte felaktigheter i förvaltningen, blifvit 'Direktionen medgifven, och hvilken decharge Utskottet af den anledning kallat vilkorlig, att ett vilkor dervid blifvit bifogadt medelst åberopande af en till Revisions * Protocollet intagett reservation i Bankens vägnar, att ej kunna deltaga tili möjliga förluster å sådane Lån, hvilka öfverstegö det i Reglementet utstakade maximum; har den anmärkning blifvit gjord, att BankoUtskottet i detta ämne bort inskränka sitt omdöme till Herrar Banko-FuIImägtiges åtgärder i anledning af samma Revision, och icke ingå i pröfning af Herr Friherrens förhållande såsom deras Ombud.
Utskottet får härvid erinra, att, då Herratf Revisorernes till Banco-Utskottets Utlåtande remitterade Berättelse innefattar en framställning, ej mindre af hvad vid Revisionen år 1816 föregått, än af Herrar Fullroägtiges vidtagné och derpå grundade åtgärder, dem det serskildt ålegat Utskottet att, enligt Fullmägtiges Protocoller, inhämta och bedomina, har det ock, i stöd af Remissen, ostridigt tillhört Utskottet, att vid de ämnen, som i ofvannämnde Berättelse förekommit, fästa behörig uppmärksamhet; Och hvarvid Utskottet, i enlighet med dess öfvertygelse om förhållandet vid ifrågavarande Rnvision, ansett sig betra detsamma anmärka.
Utskottets gransknings-rätt i allmänhet, har emellertid, enligt hvad ock i Betänkandet förmäles, ej kunnat sträcka sig längre tillbaka än till de åtgärder som efter senaste Riksdag blifvit vidtagne; och har således något omdöme öfver de föregående arens Banko-Utskottets Betänkanden.
Be visioner af Malmö Discont-Verk icke eller, enligt en värd Ledamots gjorde erinran, bordt komina i fråga.
I afledning af den hemställan, hvartill UtskotUt i sammanhang med frågan örn Banco-DiskontVerkets organisation och Styrelse, funnk anledning, att nemligen den |:dels afbetalning, som vid omsättningar af Banco Discont-Lån erläggas, må, ifrån och med år 1820 efter förändrad grund beräknas Och Utgå, på sätt att lånen inom aj års förlopp må blifva liqvideradei liar af en värd Ledamot inom Högloft.