Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En få hög och ren medborgerlig känfla af rätt, är endaft fattlig och kan utöfvas af Philofophen, och huru infkränkt är icke det värkeliga anta» let däraf?
Det är faledes äfven klart, att alla des» fa nu uppräknade och fammanvärkande om» ftändigheter, varit och lkall i evighet blifva oöfvervinnerliga hinder för de fyra Riksltåndens förtroligare förbindelfe, och att det onda forn därifrån härleder fig, omöjligen kan afhjelpas utan att Stånden till litt antal förminlkas, och att fammanfättningen däraf få värkflälles, att flridigheterna antingen upphöra eller komma på ett nyttigt fått motvärka hvarandra.
Jag tror mig ock därföre hafva all an’ ledning att fråga:
Bör man då längre fe vådan af en fådan felaktig Reprefentation och aldeles icke föka att förbättra den ?
Skall man tvärtom, obekymrad öfver följderne, och endaft förfigtig uti undvikandet af en påfordrad fjelfförfakelfe, ännu mera förfvaga den redan föråldrade och odugeliga Lagftiftningen, medelft flere nya beftåndsdelars tilldanande?
Skola fmå Fra&ioner, af fklllda Corpfer beftändigt få tillfälle att likfom krigare bråttas om väldet och ömfcm förhöra hvarandra i eller ock, att i hatets och hämdens ytterlighet, öfverlemna allt till en endes godtycke?
Eller kanfke bör ett förloradt lugn, en ofäker trygghet, ännu en gång nödga en till forglöshet bragt Nation,, ehuru nyfs befriad ifrån defs bojor, att med den olyckeliges förtviflade hänryckning, öfverlemna fig, ifrån ofällheten af ett mifsvårdadt befkydd, ägnat egna Bevarare, till ytterligheten af den ofries all beröfvade Rätt?
— Nej! det bör blifva förbehållit en ljufare tid, att med fåker kännedom af orfakerne till Sveriges framfarna olyckor, och under begagnandet af ett gynnande ö* gonblick, då Svea Lagftiftares öfverläggningsrätt är lika fri forn oväldug, famt fäkerligen icke eller motvärkas af en vis och hägnande Regering, att grundlägga en förbättring i Reprefentationen, forn Ikall bereda kommande Slägters fällhet.
Men en fak af få mycken vigt bör icke göras till hälften:
Icke de lidandes upprättelfe allena hafvas till föremål.
Omtankan bör fträcka fig till allt: omfatta få väl perfonernes rätt, forn Organifarionens hela fammanbang.
Att fåledes vara öfvertygad om cle 4 Ståndens felaktighet, juft för det de äro alltför många och likväl vilja tillöka det 5:te vore ju att mera fe på individuens rätt än allas gemenfamma nytta, mera att tillfridsftälla ögonblickets fordran än fträcka åtgärden till framtidens välgörande följder?
Men äfven häröfver tordt?
en ytterligare kort granlkning behöfvas.
Med kännedom af orfaken till närvarande föndring emellan Riksftånden, blir frågan om detta onda på något fätt kan undanrödjas eller förminlkas igenom ett nytt Stånds tillökning , eller om icke det egna Interesfet tvärtom Ikall därigenom mera okas?
— Här förekommer en ny flock medlemmar, förfedde med egna Samhällsrättigheter att förfvara, egna förhållanden i Staten att iakttaga, famt egna Näringsomforger att bevaka 3 att i förening med ett perfonligt värde, forn Innehafvarne både känna och fäkerligen veta att i allt göra gällande.
Ett fådant
Stånd lkulle ofelbart få
Väl i öfverläggningar forn bellut utöfva defs hela rätt, och följden däraf blifva, att ännu flere meningar vid ärendernes öfverläggning uppkomme, hvilkas fammanjämkande ^klefve fvår om icke aldeles omöjelig.
Under en fådan tanke • förbiftrirjg, månne det älven kunde förmodas att 3:ne Stånds förenade Rött, i de fall där pluralitet gällde-, Ikulie uttrycka det klokafte och rättafte beflutet; eiler är det icke fnarare att befara därigenom den ftörfla ofäkerhet och orättvifa?
Jag hyfer åtminftone mycken tvifvelaktighet om detta 5-dubbla Reprefentationsfättets duglighet, och alla de lyten det har, är äfven tillämpelig på en Lagftiftning fördelad uti 3:ne Stånd eller Clasfer.
— Men ordningen fordrar, att jag nu äfven korteligen omrörer Reprefentationens förenande uti en enda Lagftiftande Corps.
Denna makt bör, för att rätt uppfylla fitt ändamål, hafva egenfkapen att hvarken för trögt eller för häftigt värka, och man kan antaga, att båda ytterligheterna äro lika fkadeliga.
Uti ett enda Stånd löper allt få fort till fitt mål, utan att igenom något hejdas.
Befluten följa immediat på öfver* läggningarne, och lika häftigt kan en återkallelfe af det beflutna äga rum.
Sådane följder har öfverilningen, brådfkan och oberoendet med fig hos en enda Corps.
— Det bevifar äfven vådan af en lälunda concentrerad makt.
Om den fördes till öfverdrift, hvad bevarade väl då Regeringsfättet; och om den förfvagades, hvad fåkerhet återftode väl för friheten?
Jämvigten 12 emellan en enda Lagft/ftande Corps och den värkftällande makten, Ikall defsutom alltid blifva fvår att bibehålla.
Med en Behärlkare i den förra, eller en Inkränktare i den fednare, (kulle en total upplösning vara att befara.
Det bevifar att ett enda Stånd lkulle kunna blifva antingen för mycket ,oinfkränkt och enväldigt, eller ock för(lappat och kraftlöft.
Der Lagfliftningen alltfå är förenad utan att igenom något återhållas, hafva verkningarne ingen gräns 5 och af alla tiders exempel har man fedt, att beflut, ut- - gångna omedelbart ifrån ett enda Hälle, varit fattade utan principe, för ha (tade och ofta - rakt ftridande emot gällande Samhälls-Lagar.
Det är ock derföre med ftörfta fkäl, forn en upplyft Ledamot äf Ridderfkapet och Adelen föreflagit 2:ne Stånd eller Kamrar i likhet med Engelfka Öfver - och Under-Hufen, och mig torde tillåtas, att med inftämmande deruti, få tillägga några få reflexioner, för att än ytterligare beftyrka förmånen af en fådan Reprefentation.
Den förila fördelen deraf lkulle blifva Riksdags - Ärendernes fkyndefammare gång, „ med bibehållande ändock af den nogafte granlkning och beredning, forn alltid är nödvändig och bör förutgå, om Befluten . 1 ikola blifva goda och rättvifa.
Detta för* hållande är få naturligt, då öfverläggnin* gar och upplysningar utan uppehåll kunna både meddelas* pröfvas och bevaras.
— En icke mindre betydelig förmån är ock vidare den, att i alla mål, då 3 Stånds mening hitintills ägt afgörande
Rätt, och fåledes det 4:de ftadnat uti overkfamhet, kan en fådan enfidig öfvervigt icke få rum.
Förtryck
Stånd emellan förekommes alltfå, och möjeligheten af oförrätt och hämd, grundad i Ståndshat och afund, hvilken i framfarna tider få ofta vifat fin olyckeliga verkan, medell!; 3Jne Stånds förening emot det 4:de, blir derigenom undanröjd.
De händelfer då ikiljaktighet lkulle kunna uppkomma, böra äfven emellan 2:ne rätt fammanfatta Stånd blifva fälllynta, och hvilket förhållande i Engellka Parlamenten bält upplyfes.
Det är och blir alltfå en hufvudfakelig förmån och fäkerhet för ett fullftändigt och fäkert afgörande, att Delarnes förening nödvändigt erfordras, och det vinnes endal! i 2:ne fkiljda Kamrar, h varell ingendera möjeligen kan beherrlka den andra.
Alla Bellut böra fåledes få den ftörfta inöjeliga fullkomlighet5 och i de fall, då förening uti omdömen och derifrån uppkomna Relultat, icke kan vinnas, är det ett fä* kert bevis på Frågans tvifvelaktigt och oviffa belkaffenhet , lamt fåledes mycket lyckeligare, att den till en annan tid b vilar, än att genaft med ett ofäkert och kanIke förhaftadt flut afgoras.
•ro fl/vTJ • j ] • ■ • ■ . ; .' v; Hen {lelia uppräknade fördelar vid fördelningen af Reprefentacionen i 2:ne Kamrår, - är,o icke de enda.
Det är äfven af ftörfta betydenhet, att Medborgare af alla Claffer derigenom få, tillfälle träffas, umgås och närmare förena fig, till gemenfam förtrolig öfverläggning.
Hvilken infer icke det goda deraf, emot förhållandet i många delta Stånd?
Jag tror mig böra repetera den fanning, att alla de enikildta Motiver, Intereffen och Ändamål, hvilka ifolerar Perfoner och Folk-Claffer, forn hindra eller motverka de bålla affigter och förlätter allt i ftrid, bör i 2:ne Kamrar ej äga ruin.
Deremot Ikall en fådan både rätt fördelad och rätt åtnjuten Reprefentation, .endal! framalftra rena Patriotilka begrepp, fom upplyfte och ftyrde af en ädel täflan böra åftadkomma mogenhet i öfverläggningar, famt kraft och enhet i beflut.
Återförde till Sveriges urgamla, och i en okonftlad men naturlig Stats-Rätt grundad Författning, i följe hvaraf ingen fjelfbefuten Medborgare var beröfvad lin Röfträttighet vid Allmänna Riksmöten, och med fullkomlig utöfning deraf, på ett, emellan fornålderns enkelhet och fednare tiders konftigt fördelta fammanfättning, rätt afvägt fatt, bör afven den gamla Redligheten, Öfverensfiämmel-, fen och Välvilljan Lagftiftarne emelian, åter upplifvas, famt Ryra Rvådflagen.
Af få gillande fkäl har jag trodt mig böra antaga den på långlig erfarenhet riktig befundna Sats: Att Lagftiftningen i en Fri Monarkifk
Stat, hvarken bör p töfva s af mångå i fördelta Corpfer lkilda Stånd, eller beftå af en enda tillhopa verkande Förfamling.
Den uppnår tvärtom fin högfl möjeliga fullkomlighet, då behörigen ut* fedde Perfoner fördelas i 2:ne Stånd eller Kamrar, forn hvar för fig öfverlägga och afgöra, men icke annorlunda än gemenfamt kunna frambringa ett Ständers kraftägande Beflut.
Med denna förutfatta och faftftållde grund, får jag nu äfven uppgifva mitt Förflag till de båda Ståndens fahlman fattning, hvarvid dock följande omlfändigheter förut böra komma under öfvervägande: 1:0.
Såfom en hufvudprincipe antager jag, att de nu varande Stånds Reprefentan ter blifva vid deras Riksdagsmanna •
Rätt bibehållne, famt att äfven de hitintills ore* prefenterade Faftighets- och Bruksägare jemte divcrfe Närings-Idkare efter ett billigt uträknadt förhållande, må tilläggas rättighet, att fända fina Ombud till Riksdagarne. £:o.
Anfer jag äfven högft nödigt, att den Öfre Kammaren lkall, få vidt Ike kan, utgöras af f^elfvalde Ledamöter; hvar* emot den Nedre bör beftå af Medborgare, valde på hitintills brukligt fä;t, eller med den förändring och tilläggning, forn i anfeende till Nya Reprefen tan ters tillökning, hädanefter kan blifva faftflk^d. 3:o.
Att en vifs befuttenhet, vare fig i Jord - eller Bruks-Ägendom, eller ock Fabriks- och Närings-'Värde, uttryckligen fladgas, lorn den Perfon minil bör äga, hvilken kari väljas till Riksdagsman, lamt att detta vilkor äfven bör fträcka fig till fjelfvalda Ledamöter, 4:o.
Likaledes tror jag det vara mycket nödvändigt, att en fladgad och mogen ålder noga iakttages; och fåledes ingen får komma till Riksdagen eller inträda i någondera af Kammaren, forn icke uppnådt minil 25 år.
5:o, Till undvikande af allt för mångå och öfverflödiga Ledamöter, valde till Riks* Riksdagärne, hvilket endafl (kulle leda tili ökad koftnad och tyngd för Landet, utan att medföra någon verkelig nytta Uti Ärendernes bättre gång, (ynes Borgare * Ståndet f a-dra någon forminfkning, äfven forn det antal uti Bonde-Ståndet, font nu Under 3 &
4 Riksdagar per medium fig infunnit, tyc^ kes böra dervid bibehållas, men ock blifva det högfta forn får påräknas, och det få mycket häldre, font de hitintills Uteflutne Medlemmar, i propprtion derefter böra tili ett Visft antal beftämmas, hvadan deras rätt har ett ofldljaktigt fammanhang med de re* dan varandes nummertal 6:0» Af famma Ikäl bör afven Ridder* fkapet och Adelen forminfka fig till en fern* tedel af alla nu exifterande Slägter, hvari* genom de närvarande vid hvarje Riksmöte, komme att utgöra omkring 235 å 240 per* loner, och lynes detta få mycket mera Vara det rätta, forn vid fortgången af alla de fenafte Riksdagarne, och äfven deribland deri närvarande, knappt få många Ledamöter qvar* blifvit och till flutet deltagit i målens afgö* rande.
7:o» För Ridderfkapet och Adelert bör afven gälla förelkriften i anfeende till valda Riksdagsmän, nemi. att hafva fyflt 25 år 2 — i8 — £amt att vara ägare till minil 2 eller kanlke - 3 hela hemman, eller 2 å 300 lk:pd flängjerns-fmide; 25 ä 40 lk:pd koppars tillverk- ” ningg 600 ä 1000 lk:pd jern-förädling, och lå i proportion al andra fabriks-tillverkningar.
En följd deraf lkulle äfven blifva, att i händelfe innehafvaren at Capitis rättigheten icke agde nu upräknade poflesfion, borde den närmaft i ordningen af lamma namn och Ätt förfedd dermed, träda uti den äldres rum och öfvervara Riksdagen, famt i de fall du fullmagt utfärdades, lamma förbindelie obferveras. 8:o.
Den föreflagne förminlkningen af réprelentation uppå Kidflarhufet lkulle bäll • vid den Riksdagens början, då förändringen verkftäldes, kunna medell! låttning för fjg gä.
Skälet forn i fynnerhet talar derföre, häldre än att medelll val i Provincerne utfe för Adelen Riksdags - Ledamöter, är förnämligaft: att fjelfberättigandet då förfvinner, och att defsutom antalet al befuttne
Adelsmän är i hvarje landsort mycket olika, hvarigenom den ena och andra Provincen, forn dock kunna hafva mycket vigtiga och Ikiljaktiga angelägenheter att bevaka, * lkulle komma att deputera den ena många * och den andra få Ledamöterj då deremot i* genom den föreflagne låttningen reprefenta - — i9 — tionen blir på Ätterne jemt fördelad, och hvarje Slägts Hufvudman får defs tour förvarad, få vida han innehafver den förefkriine poffesfion och aldren, att fjelf begagna fin Capites rättighet, hvilken annars går till närmalie befuttne af lamma namn. 9:o.
Den föreilagna lidmaden af fjelfkallad rätt till den Öfre lamt pä val beroende utnämning till den Nedre Kammaren är af mycken betydenhet, lamt öfverensllämmer alldeles med Ensrellka Con O ftitutionen.
Om någonliu ett obehörigt inflytande af verkftällande makten, vid Riksdagsmans-valen kunde äga rum, få motvägas följderne deraf fullkomligen, igenom den Öfre Kammarens oberoende.
Det är åter byggt på mängden af Ledamöternes fjelfftändighet lamt de i deras händer varande egendoms-befittningar af alla Ilag.
Deraf ökas den varma*folterlands-känllan, hvilken både i arf och genom en vårdad uppfoftran blifvit de Hellas förbindande lått 5 och ett utur deffa fynpunkter betraktadtStånd, Ikall i alla tider obeltrideligen blifva frihetens läkr alle flöd.
Ordningen leder mig nu, 1:0.
Till den Förfta Kammarens organilation.
Efter hvad redan, är .narndt, borde den endalt utgöras af fjelfvalda Ledamöter, nem* ligen Ridderlkap och Adel behörigen förminikade, Ärkebifkop, Bifkopar, Super-Intendent och Pador primarius i Stockholm.
Det ankommer döck på etc närmare efterliqnan* de om icke det valda Präfterikapet ifrån Lands* orterne till vanligt antal, äfven kunde inta* gas på Riddarhufet, för att icke Ikilja ett Stånd, forn både i grund af defs upplysning, vigtiga kall och värdighet, nu innehafver det andra rummet bland Rikets Ständer, få mycket mera lorn derigenom emellan båda Kamrarne deltes lika rätt, då i hvardera inginge 2:ne af närvarande Riks-Stånden.
Om den projc&erade låttningen på Riddarhufet för en enda gång (kedde, kunde den ordnings-tour lorn dervid faftftäldes, federmera för en längre tid eller allde! blifva gällande.
Äfven vore vid verkflälligheten deraf tillräckligt, att de 5 äldfla Grefveliga Ätterne emellan fig låttade om tourén, emedan alla de öfriga Slägterne, med i akttagande af en utfatt ordning i fammanhang dermed kunde för hvar Riksdag beflämmas.
Det är ock lätt infedt, att om en femtedel af hela Riddarehufct hvarje gång tourvis inftällde lig, blefve difference - talet uti progresfionen, emellan de för hvarje Riksdag i fclåttacle Slägters numror 4, hvilket baft upplyfes af följande Progresfons-talla: N;s r, 6, II, 16, 2r,?6, 31, 36, 41, 46, och få vid. till flutet. 2, 7,12,17,22,27,32,37,42,47, dito dito i, 8,13.18.» 23» 28 , 33 , 38 , 435:48> dito dit® 4, 9, 14,19,24,29,34,39,44,49, dito dito 5j 25’ 3°j 35’ 4'^j 45’52s dito dito Häraf följer: l:o. att om vid anftälld Jåttning emellan de 5 äldfte Grefveliga Ätterne, till ex.
N:o 3 förft utföll, borde denna nummer jemte N:ris 3, 13, 18, 23, 28, 33 och få vidare, äga fäte och flämma vid den förila Riksdagen; och på lamma lätt hvar och en af de öfriga Serierne efter den ordning deras förila numror utfallit. 2:o Att vid Progreslions-tallans uppftällande bör förbigås alla utdöda Ätter, och dennärmaft derintill ännu exifterande numren intagas i Hållet uti progresfionen. 3:o.
Att om under tiden det Ikulle befinnas, att någon 1'åfom utgången anledd Slägt ännu exifterade, eller ock att tillökningar uti Clallerne medell! nya Familier Ikulle tillkomma, borde en fådan gammal eller ny
Ätt indelas på den Riksdag forn tillhörde dels närmaft intill belägne nummer, och om denj hade litt rum lika nära 2:ne, kunde den få åtfölja lin närmalle granne till vänlfer, 4:o
Att i fall uti någon Slägt, brill uppå enj rätt till ålder och poliesiion qvalificerad Reprelentantjkul - le förefalla, borde i likhet med nyfs anförde 3:dje punkts förelkrift förfaras, få att den närmaft intill belägne Slägten då finge fig uppdragit att Riksdagen bi vi fia; och 5:o
Att alltid vid det 6 Riksmötet, eller i händelfe endal! af ordinarie Riksdagar, hvart 30 år, Ridderlkapet och Adelen mangrant förfamlades, för att■ verkftälia en ny låttning, på enahanda fått för de följande 5 Riksdagarne.
Härefter räknadt, Ikulle den förfta Kammaren komma att beftå af ungefärligen följande antal Ledamöter:
En femtedel af Ridderlkapet och Adelens famtelige Ätter, hvilka kunna räknas utgöra 240 Perf. Hvartill kommer Ärke-Bilköpen, Bilkopar, Superintendenten och Paftor primarius i Stockholm 14 — Summa Ledamöter 254 — Det är dock troligit att af Adelen till det minfta 40 i 50 Äcter uteblifva, hvilket Ikulle i famina mån förminlka. det utfatta beloppet; hvaremot örn Kyrkoherdar ifrån Provincerne Ikulle lemnäs inträde, och hvilka för det närvarande utgöra omkring 3o .perioner, få komma ofvannämde förminlk - ning att någorlunda evfäctas; men i alla falt iynes denna Kammare vara tillräckeligt, om ej öfverflödigt iörfedd med Ledamöter. 2:o.
Den Nedre Kammaren t
Till någon del ankommer beloppet af perfoner häruti på frågan om Prefte-Ståndets intagande uti denna elier den Öfre Kammaren, och i förmodan af det fednare, kunna de icke här komma uti någon beräkning.
Således återftår Borgare, bönder och nya RepreTentanter forn böra utgöra Ledamöter 1 den Nedra Kammaren.
Jag tror att man träffar den billigafte grunden till utftakande af Riksdagsmäns antal, bland Borgare, Bönder och jordbrukande Ståndsperfoner, om bevillnings-utgifterne dem emellan jemföras och få tjena till rättelfe.
Då finnes för 1808, efter den i N:0 2 af blandade ämnen intagne ifatiftilka Tabellen, att Bonde St. har contr.
Rd, 514,692 och ärer 150 Riksdagstid Städerne dito ao8)S75 höi få 60 dito De nya oreprefenterade Jordägarne 197,624 dito 60 dito Summa Ledamöter utom Bruks och Närings-idkare 270 Dock bör obferveras härvid, att uti bevillnings-fumman för Bonde •
Ståndet äro äfven Ståndsperfoners och Adelens landbön» ders famt torpares contributioner intagne, få vida de blifvit betalte af åboerne fjelf. va, och af den anledningen fynes äfven va* ra rättvift, att de hitintills oreprefenterade Jordägare få välja några flere Riksdagsmän än forn blifvit här frammanföre påräknade; äfvenfom Bruks- och Närings - idkare jemte flerehanda Manufa&urifter, iäfom innehafvande från jordbruket alldeles olika och Ikillda handteringar, böra få komma uti fer» fkild confideraiion.
Af fådan anledning böra väl äfven della nya Reprefentanter delas i anfeende till valfättet i 2:ne Clalfer, nemi.
Jordägan» de,forn väljas efter hemmantalen,och Bruksägare jemte Näringsidkare, forn väljas efter deras tillverkningars värden.
De förftnämdes antal af Riksdagsmän Ikulle lämpe liga!I kunna utfättas efter Länens olika ägande Ståndsperfoner jemte öfriga invånare, ej hörande till något annat Stånd, ehuru kjelfva valen fedan inom hvart
Län kunde verkflällas efter ägande hemmantal.
Länens Fullmägtige häraf blefvo då forn föijer:
Folknummer af Stiindsperfoner Stockholms
Län (kulle hända äger 28084 Upfala . dito 26943 Södermanlands dito 22900 Öftergöthlands dito 43542 Gottlands dito 17755 Calmar? dito 31812 Blekinge dito 28443 Jönköpings dito 17402 Cronobergs dito 10095 Chriftianftads dito 14730 Malmöhus dito 24391 Hallands dito 9228 Götheborgs dito 31808 Elfsborgs dito 20820 Skaraborgs dito 23828 Örebro dito 24725 Carlftads dito 22871 Weftmanlands dito 27546 Kopparbergs dito 21384 Gefleborgs dito 31354 Welternorrlandsdito 15469 Wefterbottens dito 18193 Reprcfentanter Samma Ståndsperlons Jordägare 64 Brukspatroner, Manufa&urifter och Fabriksidkare fkulle äfven bäft kunna Länevis vcrkftälla deras Riksdagsmäns val; och ora trin grund tages vifta Ikeppund ftångjernsfmide, forn berättigade att landa en Reprefentant, äfvenfom röft-rättigheten derefter Ikulle räknas, få bleive verkitälligheten både lätt och enkel.
För att äfven kunna uppgöra ett bilr ligt och rätt förhållande emellan den på jordegendom och brukshandtering grundade reprefentationg få torde hemmantalens .hamma och vardén böra jemföras med ett tili lika värde eftimerat Imide.
Antager man då att 150 Riksdagsmän af Bonde-Ståndet, jemte 64 Ståndsperfoner, eller tilllammans 214 Reprefentanter, innehafva 43755 hemman Ikatte och krono, få belöper det 204 hemman på hvar vald Riksdagsman, hvilka öfver hufvud anfedda till 3000 Rd., lemna ett tillhopalagdt värde af 612000 Rd., {varande emot livar Riksdagsman lorn väljes.
På lamma grund, om 20000 Ikeppund ftångjerns tillverkning räknas till värde efter 3000 Rd. per I00:de lk:pd, forn är {varande emot närvarande conjun&urs mifsfördelaktiga Hällning, få uppkommer en fumma lior 600000 Rd., hvilken i det närmafte öfverensflämmer med 204 hemmans värde; hvarföre ock fynes vara billigt, att 20000 Ikepp. ftångjerns berättigar att välja en Riks - dagsman; det vill fäga, att för Rikets hela f aide, 400000 fkepp., böra 20 {lyckén Re prefentanter få utfes»
För röftberäkningen vid valen bör ett värde uppå hvar lort tillverkning
• beflämmasj dock med afdrag af få flor del, forn icke beiaftar tillverkarens förlagt och om dervid ett fkepp. {fångjern räknas fvara emot en röft, få är lätt med utfättande af värde derå, få väl forn uppå alla andra produiåioner, att faftflälla en billig proportion till rättelfe dervid.
Jag torde exempelvis få föreflå en Tariff, hvarefter åtlkilliga kända och mäll betydeliga artiklar kunna beräknas, få väl till värde forn röfträttighet, och till flut i anledning häraf uppgifva Reprefentanternes antal, lorn ifrån en fådan Calcule bör uppkomma: - 28 — Fröjed till voterings * grund vid Riksdags, mans-val för Bruksägare, Jern-manufadurifter och di veide Fabriks-idkare. j» n -t a> — se -e 53 ts p: -t- K <m CTC/2 •—• -1 —, Os HO *• n1 p- ^ rå Q- fö *-« Wk g* 3 HL g; *"*3 o ~ o 5?
n J p cT 5 i? c II; w 0-" 0 p ^3, PL, ’*n 0 C
I-s i. p i “3 2 » "1 . . 0 °s.a3’ C/5 3- f* ^ Tl - ^ n d? 0 rj *-n p ä r "-.3 & * 2*o
Rd, B;o 400OCO 300COOO 40000 Sk;pd gröfre jcrnförädling, k 2 R dal, öfver llångjernets värde 10666 8or,co 3000 Sk;pd jernplåtar å 7* Rd. dito 3000 22500 2000 dito ankare å 20 Rd. dko 5333 40000 3000 dito flåt å 3| Rd. dito 1500 !
1250 4000 dito fpik \ 11 * Rd dito 6000 45GOO JQOOO dito tackjern- till affalu ifrån Stånds perfons masugnar å éooo 2| Rd. 3333 25000 Sk:pd garkoppar k 60 Rd,. 4S,;QO 360C.QO 3000'dito uffmidd koppar ål2Rd, 48co 3600Ö.
2000: dito förädlad til mesfingå^oRd 8000 60OQQ 5coojdito tunnor alun & 15
Rd, leooo 75000 6oq0'Centner krut å 2§ Rd. 20OQ 15000
Finare jernförädl ingar, m. fl, andra fa- bricationer borde ännu tillkomma, roen det fordras dertill en närmare fpeci- fication och kännedom af deras avan- titet och vardén, för att rätt beräkna, hvarföre de oin grunderne antagas, lätt kunna ti Iläggas, äfven forn de nn här- ofvan upptagne Articiar böra till ver- kel. belopp och rälta värden närmare beftämmas.
Summa af ungefär!, åri, ProduCtioner 50-632 3769750 Således, när 20000 fkepp. ftångjernsfrnide å 7 och en half Rd. per fkepp., eller ett värde af Rd. 150000 Banco, blir räknadt fvarande emot en val-berättigad Reprefernant; få Ikall med tillämpning häraf till ofvanutförde liela röftetalet 502632 väljas 25 å 26 Riksdagsmän ifrån denna Medborga re-clafs; dock är att förmoda, Vid ett nogare beräknande af alla forter tillverkningar, att detta antal uppgår mink till 30 personer, om ej deröfver.
Härefter fkulle Nedra Kammarens fam* teliga Ledamöter komma att utgöra:
Af Bonde-Ståndet, hvaröfver det icke bör få tillökas 150 Af Städernes Borgare dito 60 Jordägande Ståndsperfoner 64 Bruksägare, Jernmanufacfurifter och diverfe Fabriksidkare 30 Summa Perfoner i Nedra Kammaren 304 Detta öfverensflämmer ock i det närmake med den här frammanföre uppgjorda Calcule, och hvarefter alla valen famt grunden för de nya Reprefentanternes Riksdagsmanna-rätts beftämmande blifvit hämtad.
Deffa mina på öfvertygelle fäftade vördfemma tankar, får jag tili Högloft.