Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sttr bevilja det anslag för en gång som till förrådernes completterande kan pröfvas nödigt, derom Utskottet måste uppskjuta sitt yttrande intill dess Financeregleringen blifvit uppgjord och förhållandefne med Bankens och RiksgäldsCJontorets tillgångar närmare bestämde, äfven ett årligt Anslag, lika med det år 1823 beviljade, skall blifva tillräckligt för Armfens Materiela behof, så mycket mera, sorn det nu, enligt Utskottets Förslag blifvit ökadl med de 34,000 R:dr, som ansetts erforderlige för krut-tillverkningens behof, hvilket förut af den allmänna Anslagssumman för FörsvarsVerket till Lunds blifvit bestridt.
Att detta Anslag, sådant det skulle komma KrigsCollegii Departementer till godo, af Utskottet föreslaget till en sammanlagd Summa af 626,000 R:dr, ej kunnat uti serskildle belopp för hvarje Departement fördelas, 154 Stats-XJtskottets härrörer deraf, att Utskottet efter nedsättning af den pä det liela äskade Summan, saknat ledning för bestämmandet af en gifven proportion delarne emellan; och som dessa
Deparlernenters behof alla år ej kunna vara lika, ulan för det ena kan erfordras så mycket mera som behofvet för det andra är mindre under samma år, föreslår Utskottet, såsom lämpligast, att årliga fördelningen af detta Anslag må lill K.
M:t i underdånighet öfverlemnas. 26:0
Å Anslaget till Lif Mundering för Indcldta.
Infanteriet, hvilket Utskottet, med anledning af K. Mits Nåd.
Proposition, efter beräkningen af 4 i stället för den förut antagne 3 års förbrukningstid, föreslagit till nedsättning, ifrån förra Anslaget 95,000 till 71,000 Ittdr, har yrkats ytterligare nedsättning, hos H. Ii. o. A. af Herr Grefve liom, C. F., som ansett, alt slilningstiden borde beräknas till 8 år, och alt en möjlig farhåga för mindre modern snitt å Munderingen, i fall slitningstiden förlänges, icke härvid bör lägga något hinder i vägen; af Herr Grefve Gyllenborg, J. H., som anfört: att Utskottet icke nöjaktigt gått R.
Stirs fordringar till mötes, att sjelfve få se oell bedöma och icke, i allmänhet, tro på Utskottets omdöme, hälst förhållanderne i förevarande ämne lätteligen kunna framställas; att allmänna omdömet har varit, det brukningstiden kunde beräknas till 6 år, hvilket Herr Grefven ock yrkat; att, då Utskottet tillkännagifva , det BeklädnadsCassornes belopp icke äro af särdeles betydenhet, af Utskottet skäligen Betänkandets, N:o 23g. i55 lunde fordras upplysning om hvarje Cassas tillgångar till LifMunderingar vid hvarje Regemente, i anseende till hvilka det allmännare omdömet ansett dem redan vara utöfver erforderligt antal och behof; samt alt det syntes onyttigt, att, efter Utskottets omdöme, uppskjuta afgörande i detta ämne till nästkommande Riksdag, då nu fullständiga upplysningar, beledsagade med 10 års erfarenhet, borde nu kunna bereda en afgörande åtgärd i denna fråga; — af Herr Aneharswiirdj A.j som ansett, att, utan fara för misstag, slitningstideri kan bestämmas till 6 år; emedan om man för 6 år sammanräknar Regementernes Excreicetid, så skall den ändå visa sig alltför korrt för varaktigheten af en så beskaffad Mundering, äfvensom mäst af allt de Cassör, som uti BeklädnadsDirectionernes vård linnas, beviste möjligheten för en nedsättning i Landets bidrag till detta ändamål; — samt hos II.
BonclcStändet af Casper tVijkman j som ansett: att, då Utskottet ej bestridt möjligheten af vidare utsträckning af slitningstideri, Utskottet äfven hade bort pröfva det verkliga förhållandet och på grund deraf tillstyrka R.
St:r att tiden för hvarje munderings slitning bör fastställas till 6 år, och således det af Rotarne nu utgående Beklädnadsbidraget på desse 6 åren för delas, hvilket vore fullkomligt antagligt och beredande åtminstone någon lättnad i Allmogens besvär , hvaraf den är i största behof; samt att R.
St:r borde förbehållas redovisning för BeklädnadsCassorne vid hvarje Riksdag. 156 Stats- Utskottets Med hänvisning lill K.
Instruction för BeklädnadsDirectionerne vid Indeldte InfanteriRegenienterne, af den ii Julii 1822, får Utskottet upplysa. att den antagne slitningstiden endast utgör en beräkningsgrund för bestämmandet af så väl Kronans bidrag som Rotehållarnes afgift till BeklädnadsCassorne, men att det ej, i följd deraf, är absolut nödvändigt, att, efter hvarje förlopp af sådan tid, en ny Mundering skall uppdragas, utan beror det på hvarje Regementes CekläduadsDireetion, i hvilken tvänne Rotehållare alltid äro Ledamöter, alt tillse, det efter bchofvet nya Persedlar anskaffas.
Att den beräknade slitningstiden af 3 år varit nog korrt, derom vittnar så väl möjligheten att i BeklädnadsCassorne samla någon behållning, som K.
Mits Nåd. förslag att till 4 är förlänga denna lid, efter hvilken Anslaget härefter kommer alt beräknas till 71,000
R:dr årligen, enligt hvad Utskottet förut föreslagit och nu ytterligare till R.
Sltrs bifall hemställer.
Möjligheten att ytterligare förlänga beräkningen af Slitn-ingstid förmodas väl af Utskottet, som tagit kännedom af BeklädnadsCassornes i LandtRänterierne in— nestående Behållningar, hvilka för en del äro större, men vid andra obetydliga; men Utskottet har i detta afseende ej ansett sig kunna bestämdt föreslå hvarken Sky eller 6 å 8 År; utan har Utskottet endast kunnat till R.
St:r hemställa: • att R.
St:r hos K. M:t i underd. begära, att vid nästa Riksdag fullständiga utredningar öfver det då varande förhållandet i delta afseende må R.
Sttr Betänkanden, N:o 23g.
157 meddelas, för att vid då skeende Statsreglering tagas till grund för BeklädnadsAnslagets bestämmande, tilläggande Utskottet nu, förslaget 0111 underd. anhållan, att då, för II.
St:rs Statsutskott må samlade tillhandahållas de nästföre Riksdagen öfver BeklädnadsMedlen afslutade ÅrsRedogörelserne.
Och får Utskottet upplysa att dylika Redogörelser årligen till K.
KrigsCollegium ingå för alt, efter skedd granskning, till BeklädnadsDirectionerne återsändas och vid GeneralMönstringar Rotehållarne förevisas.
Kommandes
Utskottet för öfrigt att gemensamt med Allm.
Besvärs- och EconomiUtskottet yttra sig i den serskildt väckta frågan om Rotehållarnes förbindelser i förevarande fall. 27:0 De å Tredje HufvudTiteln af Utskottet föreslagne Diverse Allmänna Anslag hafva af Heclerv.
BondeStåndet blifvit bifallne och af de öfriga Respective RiksStänden lämnade utan Anmärkning. 28:0 Anslaget till Oförutsedda MilitaireBehof hafva, hos //. R. o. A. Herr Grefve Gyllenborg> J. och Herr Rosenqvist af Åkershult, F. L., helt och hållet bestridt, samt Herr Grefve Horn, C. F., och, hos Ilederv.
BondeStåndet, Casper Wijkman ansett böra betydligen nedsättas; emedan dels hvarje behof är under sin serskildta Titel upptaget och beräknadt, dels mångfaldiga mindre, förut till denna rubrik hörande Utgifter numera blifvit uppförde på Stat, och dels det eljest gåfve tillfälle att af detta Anslag använda en del till sådana Löne-förliöjningar, som R.
Sttr vid denna Riksdag afslogo, hvilket ej vore förenligt med R. 158 Stats-Utskottets
St:rs beskattningsrätt; och har ytterligare Herr Grefve Gyllenborg anfört: att ett Anslag med denna benämning för första gängen vid Statsreglering förekomme; alt Tredje HnfvudTiteln, vid dess första uppfattande, varit indelt i AflöningsAnslag och Behofven för FörsvarsVerkets Materiel, och de mindre Utgifter, sorn icke derunder kunnat beräknas, hafva i flere år, förmodligen till i8i5, blifvit anvisade att utgå af HufvudTitelns Lönesparingar eller Anslaget för Extra Utgifter, så väl civila, som militaira, på 8:de HufvudTiteln, att sedermera en bestämd andel af Anslaget för Materielen blifvit afsatt, omkring 5o,ooo
R:dr årligen till så kallade Oförutsedde
Al i 1 i tui re Behof, Extra Löner, Gratificationer m. m., som gjort betydlig minskning i Anslaget och tillgången å Titeln för Materielen , men ökat Extra UtgiftsAnslaget, hvilket förtjenar StatsUtskottets uppmärksamhet, till beredande af en återgång, så att utvägar till Extra Utgifter icke må på Tredje HufvudTiteln, utan blott i denna HufvudTitels Lönebesparingar samt i 8:de HufvudTitelns Anslag för Extra Utgifter sökas.
Hvaremot Herr Grefve Brahej M.j anmärkt, att det för Oförutsedde Behof af K. M:t äskade Anslag af 53,i4* R:dr 33 sk. 9 r:st. icke bortutan skäl af Utskottet till den jemna Summan af 5o,ooo R:dr nedsättas, enär hvad erfarenheten visat, härtill fordrats vida större Anslag än det närvarande.
Då Utskottet nu förnyar dess förra förslag i denna Punct, får Utskottet tillkännagifva: att Utskottet anser det både billigt och nödigt, att ett Anslag för Oförutsedde Behof på Tredje HufvudTiteln finnes j att Betänkande»!, N:o 23g. i5g dertill af Anslaget för FörsvarsVerket i allmänhet under de föregående åren blifvit afsatte och använde vida större Summor än den nn föres lagné, utan att sådant vid hällne Provisionel- öfver StalsVerks-förvaltningen gifvit anledning till någon Anmärkning; att någre Löne-besparingar, efter vidtagande af dermed af Utskottet föreslagen disposition, till Oförutsedde Behof ej synnerligen blifva att påräkna; samt alt nedsättningen till jemn Summa ej förorsakat någon minskning på HufvndTiteln , emedan, såsom af 25:te Puncten i förra Betänkandet kan inhemtas, en lika nedsatt Summa blifvit afdragen vid calculen till utfinnande af Summan för KrigsCollegii Departementer, hvilken således kommit att behålla det belopp, hvarmed förevarande Anslag blifvit minskadt. 29:0 Angående den från Andra HufvudTiteln hinflyttade KrigsHo/Rältens Stat har Utskottet här ej någon Anmärkning att besvara. 30:0 Spanmålsberäkningen under PenningeLönerne har, i anledning af hvad i detta Betänkande blifvit anfördt, ej undergått någon förändring emot hvad som i förra Betänkandet finnes upptaget. 31:0 Slutligen hafva, hos H. R. o. A. Herr Gref.
Horn, C. F., ansett Utskottet böra vid detta Betänkande foga en ny Tabell öfver Tredje HufvudTiteln, emedan den förut afgifne ej är så utförlig som man haft skäl att vänta, och Herr Crusenstolpe, M. J., anmärkt, att, då Utskottet vid alla de öfriga IIufvudTitlarne hopsummerat de serskiljjte Anslagen, till öfversigt af i6o Stats-Utskottets hela HufvudTifelns Anslag, Utskottet förbigått detta i afseende på Tredje HufvudTileln.
Då Utskottet trott den afgifne Tabellen vara så Utförlig, som det kan erfordras, och någon närmare upplysning om den äskade ytterligare utförligheten ej blifvit meddelad, samt då de serskildta Anslagen å berörde Tabell verkligen äro hopsummerade, har Utskottet i detta afseende ej något vidare att anföra.
Utskottet får blott nu tillägga, att enligt de i detta Betänkande gjorde förslag, komma, så vida de af R.
Si:r bifallas, de förut tillstyrkte Anslagsbeloppen för 3:dje HufvudTitelns behof att Undergå den förändring: att, enligt loide Puncten, Summan för indelta Ar - rne'en ytterligare tillökas med .... 2 3,834 • 5. 6. och att för fourageringen af LifGar- dets till Ifäst och Artilleriets Hästar, än vidare, enligt 2o:de Puncten till- komma 7,670. — — tillhopa 3i,5o4t 5. 6. hvarifrån dock bör afdragas differen- cen emellan de förut föreslagne och nu, i 2:dra Puncten, nedsatte Gene- ralslönerne 3,ooo. — — så att med tillsammans R:dr 28,5o4: 5. 6.
Titelns Slutsumma, enl. förra Förslaget 3,226,754: 3o. r. är ökad till R:dr 3,a55,258: 35. 7. Ite - é Betänkanden, N:o 23g. t61 Rese rvationer: Vid 2'.dra.
Puncten, ang:de GeneralitetsStaten.
Af H:r Öfversten Lefrént K. M:t har i Dess till R.
Sttr afgifne Nåd.
Proposition, rörande Arme'ens Lönereglering i Nåder för godt funnit att reducera Generalitetets Personal från med löneförmåner 103,917: 8. och Resekostnader 6,000: — samt förra Chefslönerne för IngenieurCorpsenoch GeneralFältTygmästarelönen ....... A.86S: 2/I.
, _ "■1 1 '■«1 I o3t till g med ett löne- och Resekostnadsbelopp af 58,5oo R:dr, hvarigenom en besparing uppkommit af 56,282 R:dr 32 sk.
Det vill således synas att StatsUtskottet kunnat anse denna ganska starka reduction förtjena uppmärksamhet, såsom bevisande en afgjord syftning till sparsamhet; och att Utskottet således icke saknat anledning att bifalla den Nådiga propositionen, hellst en visad obenägenhet i detta fall sannerligen icke är inbjudande för Styrelsen att fortsätta ett sådant System der det sig göra låter.
Utskottet har redan i sitt förra Betänkande nedsatt det af K. M:t föreslagne LöneAnslaget för Generalitetet med gooo R:dr, och nu ytterligare med 3ooo tillsammans 12,000
R:dr eller mera än 20 procent emot hvad K.
Jag reserverar mig vördsamt emot detta sätt att behandla denna fråga och tror, att R.
St:r i stället att ytterligare nedsätta detta LöneAnslag hade skäl att serskildt betyga K.
M:t deras underd. tack» 4 B* 11 162 Stats-Utskottets samhet för den föreslagne reductionen af Generalitetet , hvars nuvarande antal för en Stat som Sverige är för stort.
Yid io:de Punden, om Indelta Arméens Befäl.
Af H:r Eckerman:
I afseende å Höglofl.
Ulskottets framställde Förslag, till lönereglering för Indelta Arme'en, anser jag mig böra derjemte vördsammast föreslå, att R.
St:r hos K. M:t uti underd. anhålla, att K.
M:t med bibehållande af de föreslagne hufvudgrunderne , och proportionerne emellan lönerna, täcktes i Nåder låta Arme'ens lönereglering gå uti verkställighet, på sätt K.
M:t finner lämpeligast, eftersom de påräknade tillgångarne för afsedde ändamål kunna disponeras.
Af H:r Öfv. Lieuten. v.
Heijne:
Då i följd af de anmärkningar som i RiksStånden blifvit gjorde vid Utskottets första Betänkande om Löneregleringen för Indeldta Armeen , Högl.
Utskottet nu antagit den grundsatts min förra Reservation innefattade, nemligen att Löneregleringen bör verkställas inom hvarje Regemente och icke generelt öfver hela Arme'en, och hvarigenom intet af hvad Indelningsverket tillhörer af boställsafkastning eller Räntor kan öfverflyttas från det ena Regementet till ett annat: är väl Indelningsverket om detta förslag af R.
St.'r antages bibehållit uti det skick det nu .befinnes ■— men för de rubbningars återgång som hittills ägt rum uti detta IndelningsVerk har Högl.
Utskottet icke framställt något förslag, men Väl uti detta sednare Betänkande däremot tillstyrkt en sanction af R.
St:r till den första och yäsendtligaste y. > Betänkande n, N:o 23g. 163 rubbning af IndelningsVerkets grundprincip — nemligen den i8o5 vidtagna utvägen att fråntaga cn del Boställsägare rättigheten att öfver sine boställen sjelfve disponera — hvarigenom — (man invände hvad man vill deremot) det factum ligger öppet för hvar och en, att mängden af desse genom publike
Authoriteters bestyr sedan år i8o5 utarrenderade Boställen blifvit vanskötte — många Indelningshafvare förlorat utan minsta eget förvållande flere års lön —och fråga på alfvar uppstått inom StatsTJtskottet om icke mindre än 10,000 Rrdrs årligt anslag af Statsmedlen för att betacka dylika förluster.
Det är emot Utskottets tillstyrkande af ArrendeSystemets fortfarande, genom hvilken Auctoritet som hälst annan än Boställsägaren sjelf, jag måste reservera mig, och tror att så fort nu varande ArrendeContracter upphöra, alla boställen böra till Boställsägarens fria disposition återJemnas för att så väl återgå till det första ändamålet den store Stiftaren af Indelningsverket åsyftade, nemligen att lemna försvararen af Fosterjorden såsom lön, en liten egen del till fri disposition af den jord han försvarade, som ock för att freda StatsCassan — lika som det nu föreslagna icke öfverflödiga löneförbättringsauslaget, från obehöflige ersättningsanspråk om hvarje Indelt tjensteman får sjelf besörja om bruket eller borrtarrenderingen af sitt boställe.
Dernäst måste jag reservera mig mot det obestämda i Utskottets.
Betänkande, om
Öfverste-lönernes användande så fort de afträdas af nu varande Innehafvare, jag anser dem ovilkorligen böra återgå 164 Stats-Utskottets till Öfverstarne för Regera en terne.
Desse Embetsman ägde förr hela äran, eller obehaget af sine Regementers hållning och duglighet, de kunde jemte en Chefs anseende äfven utöfva en faders både alfvar och understödjande godhet mot yngre obemedlade Officerare, genom den tillräckliga utkomst dem var beredd af IndelningsVerkets store Stiftare; de äro val nu titulerade Chefer, men med ÖfversteLieutenants löner, hvars otillräcklighet, för det Chefskap dem åligger, icke lärer behöfva af mig vitsordas.
Arme'eBefälets organisation, i afseende på tjenstgöringsförhållanden , tillhör ingen annan än Konungen: jag känner detta, och ingen kan vara tryggare i detta afseende än jag; men, i anseende till Indeldta Armdns löner, äger Nationen genom sine Representanter en röst — och om det är Representationens alfvar att bibehålla och återställa vårt så väl Civila som Militaira IndelningsVerk, ar det både deras rätt och pligt, att uttala denna öfvertygelse, och afgifva denna röst i bestämda ordalag.
I Öfrigt åberopar jag hvad min förra Reservation innehåller i afseende så väl på frågan om Genetalslöner, i händelse särskilte sådane äro behöflige, som på den enkla uppställningen af grunder för en 3:dje BataillonsBefäls aflöning.
H:r Biskopen Doctor Thyselius har i öfrigt reserverat sig emot Utskottets förslag att den ifrågakomne tillökningen må för framtiden finnas tillräcklig, såsom efter H:r Biskopens tanka icke lämpligt, så länge R, St:r cj beviljat allt hvad K.
M:t för ändamålet begärt Betänkande!), N:o 23g, i65 och regleringen således ej kunde anses vara definitif saint så länge Myntvärdet ej blifvit bestämdt.
Vid 20 Puncterij ang:de Fourageringcn för tfärfvade Cavalleriets och Artilleriets Ilastar.
Af Hr Friherre Palmstjernaj som föreslagit det tillägg vid Utskottets hemställan, att i det fall möjligen brist uti AnsIagsSuinman mot beloppet af de blifvande PassevoIaneeContracterne skulle uppkomma, skillnaden intill nästa Riksdag må förskjutas, och utaf RiksgäldsContoret ersättas.
Uti denna Reservation hafva Hr Grefve v. Schverin samt RiksdagsFulImäktigen Nils Strindlund från WesterNorrlands
Län instämdt, med tillägg af den sistnämnde, att i händelse öfverskott å Anslaget skulle uppkomma, desamma till RiksgäldsContoret aflemnas.
Af H:r Noréus:
Jag reserverar mig emot det beslut Utskottet uti 20 puncten af nu uppläste Utlåtande fattat, angående anslaget till Fourageringen för värfvade Cavalleriets och Artilleriets Hästar, icke i afseende på den förhöjning i årliga underhållskostnaden af io R:dr ptr häst, som blifvit antagen för Lif— Gardets och Artilleriets Hästar, men af det skäl, att Utskottet under förutsättning, att, genom träffande af PassevolanceContracter om denna fouragering, ändamålet med den säkerhet skulle kunna vinnas, att någon betydlig brist icke borde vara att befara, och att R.
St:r således kunde undvika, att antaga K, M:ts uti Dess Nådiga Proposition gjorde framställning, att den brist, som genom stigande pris å fourageringspersedlar, något år kunde uppkomma, borde fyllas i66
Stats -Utskottets och anvisas, att utgå af öfverskotten på StatsVerkets Inkomster, emot det alt dea genom lägre pris andra år uppkommande besparing skulle ingå uti* öfverskottsliqviden med RiksgäldsContoret.
Utskottet liar medgifvit, att af besparingarne inora 3:dje HufvudTiteln någon tillgång icke är att förvänta för alt fylla den brist, som, oansedt det förhöjda anslaget, någon gång kan inträffa, och deraf följer, att i fall fourageringspersedlarne genom missväxt något år stegras i pris, hebofven måste lemnäs ouppfyllde.
Någon annan utväg blir då icke öfrig, än att nedsäla hästarnes antal, och om delta för något år skulle, utan någon svårare inverkan på Militaireföihållanden , kunna ske, är dock förlusten gifven genom ett lågt pris vid deras försäljning och ett högt pris, då nya hästar i de försåldas ställe måste uppköpas.
Jag kan således icke finna något mera förenligt med de ombytlige förhållanderne i utfodringskostnaden, än att en viss summa, sådan som Utskottet föreslagit, calculeras, samt att hvad som deraf det ena året kan besparas, det vare sig antingen uppå PassevolanceContracter, eller genom direct uppköp af Fourageringspersedlar, och utan att lemna företräde åt någondera af dessa anstalter, reserveras till ett annat år, för att uppfylla • uppkommande brist.
Dessa reserverade medel kunna ändock någon gång^ blifva otillräcklige, och det är vid sådane tillfällen, som öfverskotten borde få ålitas.
Då StatsAnslag äro sådane att de icke med säkerhet kunna calculeras, utan vid vissa oförutsedda händelser betydligen skola variera, bör en utväg finnas, att på - Be län k anden, iV:o a3g.
167 räkna för deras uppfyllande, för att icke lemna ett verkligt behof ouppfyldt, och lor att undvika en större framtida förlust.
Brist för vissa år livad fouragerirjgskostnaden angår, enär anslaget utgöres af en viss summa, kan icke undvikas, äfven om PassevolanceContracter äro träffade, ty det är icke att förvänta, att någon kan vara hugad ingå sådane Contracter, utan att vissa förbehåll, om Fouragerings-persedlarnes pris, skola igenom dessa vara stadgade.
Vinsten i goda år skulle annars af Speculanten beräknas alltför stor, för att kunna betacka förlaster i missväxtår, och den nu föreslagne ständiga summan skulle säkert alltid blifva otillräcklig.
Förhållandet med PassevolanceGontracterne om hästarnes underhåll vid Kronprinsens
Husarer bevisar detta; ty så snart Hafran i pris öfverstiger 3 R:dr 16 sk.
T:n, skall skillnaden deremellan och det verkliga priset serskilt ersättas Contrahenterne.
Denna ersättning borde äfven få utgå pä enahanda sätt som den brist, som för LifGardets och Artilleriets hästar kan uppkomma, och icke anvisas på besparingarne.
En likhet för anslag af enahanda beskaffenhet bör altid ega rum, och denna brist kan ofta uppgå till en så betydlig summa, att densamma, utan att andre angelägne Statsbehof åsidosättas, icke af besparingarne kan fyllas.
Af alla dessa skäl förblifver jag vid min uti Utskottet yttrade öfvertygelse, att den summa Utskottet föreslagit till four ager ingskostnaden för varfvade Cavalleriels och Artilleriets hästar bör ä Tredje HufvudTiteln upptagas j men att den brist som genom förhöj - 168 Stats-Utsk.
JNT:o alg. ning i priset a four ageringsper sedlar något ar kan uppkomma bor fyllas och anvisas att utgå af öfver skotten på StatsVerkets Inkomster, emot det, att den besparing, som genom låga pris ett annat år kati ego. rum, skall ingå till IiiksgäldsContoiret vid liquiden om. öfverskottai på StatsVerkets Inkomster.
Häruti hafva instämdt
Hr Ståhle samt RiksdagsFullmäktige Eric Andersson från Westmanlands Län, Pehr Pehrsson från Örebro
Län och Anders Nilsson från Malmöhus Län.
Vid 2 6:te Punden, angrde Lif Munderingen för Indelta Infanteriet.
Af Riksdags-Fullmäktigen Anders Nilsson från Wermlands
Som flere Motioner inom Respective RiksStånden blifvit väckte rörande BeklädnadsPassevolancen, kan jag nu icke förena mig i det beslut R.
H. St:rs Statsutskott fattat, utan får åberopa hvad Friherre Ankarsvärds, Grefve Horns, Casper Wijkmans med fleres Anföranden innehålla, jemte min egen i ämnet väckta motion om tidens förändrande i Beklädnadssättet från 3 till 5 h 6 år.
— Skulle sådant icke vara verkställbar, i anseende till tidens förändrande, så förklarar jag högtidligt, att nödvändigheten fordrar, det man måtte återkomma till vårt först upprättade KneckteContract, som berättigar Rotehållare att, af egna tillverkningar, utgöra Soldatens Släpmundering; och jag finner denna åtgärd så mycket mera nödvändig, som alla penningar är hos Landtmannen försvunna.
— Jag anhåller att dessa mina enskildta tankar mätte till R.
H. St:r få åtfölja.
Förslag till Lönereglering för Indelta Cavalleriet.
Innehafver för närvarande Anses böra innehafva Boställen och Räntor.
Contanta Anslag.
Boställen och Räntor.
Summa. 56,576 29,072 18 <3 1,200 8,g5o 57,776 38,022 18 6 LifRegenaents Hussarer 5 11 — — 5 1 1 [85,648 24 5 — — 85,648 24 5 Jemtlands Hästjägare Esqvadron 2,492 29 4 — — 2,492 29 4 2,492 29 4 6,64o — — 9,1 32 29 4 Westerbottens d:o d:o ■— — — — — — — — — 4,000 — — 4,000 — — LifRcgementet regleras inom sig och afgifver till Norra Estfvadroncrne hela contanta anslaget af io,i5o- De senare bekomma i öfrigt 49° från Smålands Hussarer.
- 45,400 3 58o 45,980 3 45,400 20 3 _ 45,400 20 3 Boställsvärdcringen Ur för hög. 52,160 42 ?4 r 1 2,95o 3,ooo 55,110 42 24 I T 60,902 3 63,902 3 [ 1 t3,o63 •9 2 — — r 13,o63 '9 2 , Summa 246,604)45! 2I 16,680 -1 - 263,284 45j 2I 246,604145! 2 10,6401— - 257,244 45 2 ^ B.
N.-o 23g.
Förslag till Lönereglering för Indelta Infanteriet.
LifRegements Grenadierer . . . . NB I ar Boställen af de till Kronan indragne 3oo6: 42.
Smålands Grenadierer LifGrenadierer, Piothålls LifGrenadierer, Rusthålls . . . . Westgötha Uplands Skaraborgs Södermanlands Kronobergs Jönköpings .
Dahl ..