Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende dera, och under tillika hyst öfwertygelse, att af en för publique räkning förd Administration, icke möje - Den z Julik. 931 möjeligen kan förwäntas den noggranna och klanderlöja uppmärksamhet och åtgärd, som åtföljer redogörelsen och answarigheten för privates medel; hemställeS således, om icke Banquen, da närwarande Disconters Octroyer tilländalupit, bör indraga sina Förstotter; samt att sa bestaffad föreskrift Banco-Forwaltnmgen meddelas, att Banquen aldrig mer får inga i en sadan winst och förlust-handel , oförenlig med desi ändamål, det att utgifwa Sedlar widare än i man af den fond, den i Metaller äger inom sina hwalf, sa framt annars Banco-sedeln stall hafwa något wärde.
Herr Friherre Corfitz Ludvig Stael von Holstein bestrifwer äter stadlighettn af de Private Discont-Jnrättningarne i Riket, samt Private Actie-agares erhallne delaktighet i Riks-DiscontWerkets rörelse: anser deras derigenom erhallna öfwerdrifna winst, sajom medförande lika stor förlust för Banquen: huruledes widare, de såsom ett nytt siags mynt i omlopp bragre såkallade Discont-Afiignalivner wörö för allmänna penningerörelsen i alla afseende» högst förderflige, och stridande emot Regeringsformens 72 §. som stadgar: att Riksens Ständer allena äga rätt, att genom Banquen utgifwa Sedlar , som för mynt i Riket ma erkännas; utom hwad äldre Författningar i denna delen innehalla: och föreslås flutetigen till undanrödjande af berörde olägenheter och deras widare stadeliga werkmngar, att först alla Discont-Asianationer mä presenteras till inlösen i Banquen; och icke inga i afbetalning a Dkfcont-Lan, hwilken inlösen borde besiammaS till en manad fran kungörandet af Förordningen: och för det andra; att da Disconternes Octroyer upphöra, alt Discontenng ma sse genom Banquen 982 ^ Den » Julli. Banquens elier Statens räkning; utan något deltagande deruti för Enskildte Jemte förrberörde, ifrån Högloft.
Ridderikaper och Adeln, kill B rnco U'lkottets ritlatande remitterade framställningar, är till Utskottet, genom Remisi ifrån Hederwärha Bonde-Standet under den i i denna manad, öfwerlemnat, att sig utlaka, öfwer Riksdagsmännen Hans Hanssons sch Eric Anderssons fran Dalarne, med afseende pa Rikets närwarande belägenhet. och desi allmänna Penninge-Wcrk Banquen, gjorde hemställan, om nödwändigheten deraf, att inga Asiignareurer, eller Private; fa aga rättighet, att halla Län- och Discont-Inrättningar, samt att utgifwa Sedlar eller Asiignatiouer, som i Riket omlöpa, lika med Banco Transport-Sedlar; hvaribland isynnerhet de senare Octroyerade Private Discont-Jnrattningar wörö att räkna, hwilka genast med Octrovernes stut borde upphöra; samt att författning wid denna Riksdag tages, att inga sadane mera mätte fa privilegieras; men Riks-Banquen ensain utgifwa Sedlar, som i Riket gälla- äfwenledcs, alla private Asiignanter, de der pa lika sätt med stne Asiignationcr utspäda Penninge-stocken i Riket, och såmedelst göra Banquen och Riket lika skada och förlust, genast mätte förbjudas och indragaS, antingen de draga stne Sedlar pa Banquen eller Private.
Genast ester Banco-Utstottets sörsta sammanträde^ har det hufwudsakeligaste af hvad i sa matto till Riksens Ständers eftersinnande och åtgärd blifwit framställt, icke undfallit desi noggranna uppmärksamhet , samt utgjort föremålet för dest äfwen sa ömtåligt», soin i ste^g asseenden wigtiga öfwer, Mnjngar.
Banco,Utskottet har ej bordt underla - Den z Julii. §8z ta, att öfwer ämnen af sa widsträckt financiel beskaffenhet, inhemta Herrar Banco-Fullmagtiges, pä erfarenhet i tillämpningen, grundade tankar.
Och har Utskottet, under nogaste pröfning, och uppmärksamt öfwerwägande af deras öfwer det ena och andra yttrade mening, och yppade öfwertygelse, funnit grundad anledning, att med dem till alla delar instämma.
Det, till allmän gångbarhet, sanktionerade Representativa MyntetS bibehållande, wid desi emot Hufwudmyntet stadgade wärde, har warit, och fortfar att wara, Banco-Förwaltningens första och förnämsta åliggande; hwartill WerketS alla operationer förnämligast och framför alt annat vöra syfta: att enär af owäntade den allmänna wälfä-rden hotande tillfälligheter, någon temporair rubbning uti ett sadant förhållande icke kunnat undwikas, all werksam men derjemte »varsam omtanka dera bör wara fästad, alt samina Mynt, ju förr desto hellre , till desi af nödtwa.rg i mer eller mindre mohn rubbade stadga biiswer aterställdt.
Högst olyckliga, till en betydlig del af Utrikes förhållanden beroende anledningar, hafwa gjort tillämpningen , pa någon tid, af sistnämnde föreskrift nödwändlg.
Under tryggad wisihct derom, att de i berörde wigtiga afseende af Riksens Ständer anordnade och försäkrade mebel och utwagar, fa oförändrade till ett sa önskanswärdt ändamål anwändas, äger Banco,Utskottet den tillfredsställande förhoppning , att detsamma inom en kortare tidcpunct kan winnås; hwilken »vältänkande Medborgare »ned tålamod lära afbida.
Banco,Förwallningcn har ej wallat de anförde olägenheter; de härleda sig fran den allmänt kända orsak, alt Fäderneslandet fram - 984 Den z Julii. för allt mast frälsas; och att ingen annan tillrackelig, säker och noa hastig, utwäa dertill da fanns, än den, hwars följder nu öfwerklagas.
I den oförmodade händelse, att, under fortfarande nödwändig successiv förminstning af det, inom kort tid, öfwer ali proportion i vwanlig wäg förokade Rörelse-Capitalet, färe Riksens Ständers nästa sammankomst nägon werkclig stagnation i Penningerörelsen bleswe synbar, förenar BancoUtskottet sia uti Herrar Banco-Fullmägtiges deröfver gjorde hemställan, att i sadant fall, den af Riksens Ständer före detta, under wissa förbehöll, päbudne utlåning ak Banguen, emot lindrig Nälsta, pä hwarjehanda Nudimaterier, samt pä Salt och torkad Säd, da singe widkagas, såsom i alla fall, för idoge och omtänksamt Näringsidkare, den säkraste upplnuntran till nyttigt företag, och den minst graverande resource för tillfälligt penninge behof.
Till förenämnde ändamål, anser BancmUtffoltet i öfrigt, lika med Herrar B^nco-Fullmägtige, utan tillökning ä Räreise-Capitaltt, i sin mohn blifwa bidragande, om, för uppfyllande omsider, af Riksens Ständers för längre tid tillbaka gikne, och wid aila Riksmöten förnyade löste, att wid en tidepunct, som dä förmodades kunna snart inträffa, men som af vw äntade olyckelige tillfa2i-Heter, blifwit, och med det bifogade wilkoret, synes än widare pä en längre framtid blifwa aflagsnad, al! den afbetalning pä Capitalerne af Banquens nuwa aude FastighetsLän, som uti detta och uti nästa ä: inflyter, pä är 78ri, får till nye Fastighets-Län, uppå de wid R779 ärs Riksdag utstakade grirnder och uti dä förestrifwen ordning, anwändas; med ett lika för farande pä hwarjc ar derefter, af hwav under det Den z Julii 985 föregående äret uti afbetalnings-procent ingått: blotta utsigten till ett länge önskadt
Län biträde t denna wäg, skall ofelbart till mänga förut undanhällne drägelige private Län-bitraden blifwa föranledande.
Till venningc-rörelstns lättande, och befrielse ifrän ett högst ssadeligt ocker, samt till nyttigt Näringars upplifwande, blcf den sä kallade Discontering med biträde af Banguen, ar 177g i Swerige införd, och genom Reglemente utstakad; hwilken sedermera , tid efter annan, af tillfällige, till äfwentyrs icke alltid nog grundade stäk, fatt förökas, till en i början wisserligen icke päräknad höjd: en noggrann undersökning, huruwida denna anstallt wid desi införande, war mer eller mindre oumgängelig, blefwe nu lika sä swär, som utan ändamäl: derom finner Banco - Utskottet sig emedlertid öfwertvgadt, att afwen med beräkning af flere missbruk och olägenheter, som uti en til! sädan höjd utsträckt penninge-rörelse swarligen i det hela kunna förekommas, fördelarne deraf bade i allmänt och enskildt afseende öfwerwägt vlägenheterne: äfwen som, att denna rörelses totala indragning , numera, icke utan de mäst wädclige följder skulle kunna äga rum.
En efter omständigheterne afpassad reglering, och warsamt werkställd instränkning, får deremot icke uturaktlätas.
För utförandet sä wal deraf, som rörelsens omtänksamma och noggranna styrsel, enligt Reglementets föreskrift, anser Bancofflrskoltet, lika med Herrar BancwFullmägtige, säkrast tjenande, att Riks-Difcont-Werret, sedan Octreyen för de Private Delägarne tii! anda gatt, bliswer utan Enskildte Actic-ägares delaktighet, förwaltadt: enligt hwad en af det framfarna wunnen erfarenhet, vm 986 Den z Julik. om waren af Banquens medel och angelägenheter, besannar, äger Banco-Ut,kottet för betz del ej anledning lill twifwelsmal, em fortfarande lika nit och palitelighet hos dem, som det blifwer vm-betrodt, att denna granlaga, vä) med enahanda answar förknippade förwaltning till Banquens fördel besörja.
Banquens behallna Rcvenue af Riks-Discont-rökelsen efter berörde tid, kan ej förut med nä gon siags palitelighet bestämmas; men till ehwad belopp den ock ma uppgå, är det, för Werkets Credit, för dest fortfarande Soliditv, och för betz framtida förmåga att i allmänna behofwets stund göra det Allmännas räddning möjelig, af högsta wigt, att den af Riksens Ständer, till ersättning för gjorde förffott, ^och till förnyad styrka för deras Banco, Werk, sa wäl om denna inkomst, som alla öfrige anslag, högtidligen meddelte försäkran, utan inskränkning blifwer uppfylld.
Någon emot allmänna behofwet svarande Privat Discont-Jnrättning uran alt Publikt understöd, an, ser Banco'Utffpttet, för sin del, icke kunna förwäntas, sa lange
Enstildte icke sakna utwäg att igenom egen industrie af sine Capitaler förskaffa sig wida hägre Revenue, än af en pa blott Privat Fond grundad
Discont-rörclse kan paräknas.
Hwad de nuwarande Private Discont-Jnrätk, ningarne beträffar, hafwa Herrar Banco-Fullmägtiqe funnit, och hwarmed äswen Banco-Uifkottet sig förenar, att, som deras Octroyer fortfara ett och annat ar efter den tid, da enligt Regeringsformen, nästa Lagtima Nikodag infaller, de da församlade Riksens Ständer lära, med afseende ä dawarande allmänna Penningeställning, samt de ifrån Hulwudstaden aflagsne orters werkeliga behof, angående berörde Werk sig bestämt utlåta.
Den z Julik. 9Z7 Wärel-Banqnen är inrättad till ett säkert förwaringsställe, för alla Publique medel, och för Enffildte personers penningar, enligt derom utfärdade förordnanden, cch meddeldt tillåtelse, under owrlkorlig rättighet, att frilla beloppet deraf förr eller senare, genom urfärdande Jnwisningar oinskränkt^ disponera: bwarwid Private Jnwisningars innehall, i början blef instränkt till minst Femtio Daler Kopparmynt; derefter war förhöjd till Fem Riksdaler, och numer- icke får utgöra mindre än Tio Riksdaler.
Deste
Ästignationers utgifning pa ägande behållning i W-ixel-Banquen, kan icke förbjudas; icke eller någon preskription för deras inlösen sa länge behållning a Räkningen excisterar, äga rum.
Deras gångbarhet i allmänna rörelsen beror pa hwars och ens wälbehag, att dem för god betalning antaga, eller icke erkänna: och pa sadan grund blir deras werkan pa allmänna penningerörelsen icke enahanda , med Bancosedlarnes, för hwilka gangbarheten är vwilkorligen stadgad.
Öfwer Herr L, I.
Dalmans framställning, vm rätlwisan och sättet, att till Banco-sedlarne, såsom det enda nu sanctioneradc Representativa myntet, i jemförelse emot dest Hufwud-mvnt lämpa, hwad uti 1792 ars Författning, för sme serffildte stag da till gångbarhet aukhoriserade Sedlar, finnas stadgadt, sidan uppgiald dem emellan war bade känd och erkänd; tillhörer ej Banco-Utskottet, att sig utlåta: någon ester rättwisa och billighet afpassad måttstock för allmänna och enffildta peningeliqwider, som dermed wore förenlig, kan BancoUtikottet för dest del ej inse.
Uti der föregående, tror Banco
Utffottet sig efter möjligheten hafwa utredt, och ester hyst öswer t>Ml - 988 Den z Jchlik. tägelse beswarat, förrberörde till dest utlakande Remitterade framställningar.
Det ena och andra, öfwerlemnas wördfamt till de Respective Standens närmare upplysta ompröfning.
Orebro den 29 Junti >8 12. ok Oe la (iLrclie.
Ibomas selleur.
Lust. O. Wilche.' ketterssou.
HellsinZius Uppläst hos Ridd. och Adeln den z IulH. - - Prcst-Ständet den z - - -- - Borgare-Ständct den z - - - - Bonde-Ständet den z - - Longi.
Maj ts kmlädrga Skrifwelse till Riksens Ständer, angående den wid 1809—>8io ärens Riksdag foreslagne Rewision öfwer Lörwaltningen af alla Rikets Medel, under de senast framflutne ären; Gifwen Arebro Slott den 25 Junii 1812. ^!ti underdånig strifwelse af den 29:de Martil i8io anhöllo
Rikets da församlade Stander det täcktes Kongl. Mast, till werkställandet af en nödig befunnen Rewision öfwer Färwaltningen af alla Rikets Medel sedan 1312 ars Riksdag, L
Nåder förordna och med Instruktion förse en serskild, utaf allmänt aktade och ojafwige
Man sammansatt, Committé, at hwilken icmwäl den Specksta granstningen af allmänna Medlens Förvaltning wid hwarje Uppköp, Lön - fördelning eller enskild Afhandling Den z
Ju ni i.
989 kunde uppdragas, nied skyldighet, att, k man af Arbetets fortaang, inför Riksens Sanders Ombud framlägga Resultaten af dest pröfning och grunderna dertill.
Kongl- Mastt, som, efter inhämtande af Wederbörandes underdåniga utlakande, detta mål i Nådigt öfwcrwägande tagit, har wal, a ena sidan, funnit, alt en sadan widstrackt och med forskningen i Le minsta detailierna förbunden Rewision af hela Nio ars räkenskaper »kulle, för att blifwa nagorlun, da fullständig, dels fordra .en längre tid och ett derunder oafbrutit Arbete, dels ock medföra en gansta betydlig kostnad, till hwars bestridande Riksens Ständer icke utfatt någre medel och Stars-ansiaget för Extra Utgifterna icke lemnar någon tillgäng, samt, ä andra sidan, att, enär, genom en redan förut i wänlig wäg förräkrad granskning och i följd af derwid förekomna samt i Laga ordning till slut befordrade anmärkningar, Statens rätt synes haswa blifwit tryggad eller aterwnnnen, denna nu ifragawarande ytterligare RewisionS- åtgärd tillafwentyrs ej skulle uppfylla det fäkta ändamalet, hälst sedan den ^af Kongl. Majit, uppå Riksens Ständers underdåniga hemställan, widtagne och genom Kongl. Maj:ls och Rikets Kammar-Collegium och Kammar-Rätt under den 18 Febr. nästledit ar utfärdade Författning rörande en inskränktare prescriptions-rid för Publika Räkenskapers Rewision och Redogörares answar, bercdt en ny och större säkerhet bade at Staten och de Nedowifande; Likwäl, och som Kongl. Majit pröfwat billigt, att Riksens Ständer ma erhålla alla de möjliga upplysningar, som kunde bidraga till winnandec af öfwertvgelsenS wisthet i afseende pa allmänna Penninge - Förwalt nin.
Hys Den z Julik. ningens och Redogörelse-Werkets tillstånd under de förflmne arén, har Kongl. Maj:k welat i Nader wara betänkt, att, sa wida Riksens
Ständer annu fortfara i deras yttrade önskan om en sadan ytterligare granskning af Räkenskaperna fran och med i8oo till och med invy, den föreslagne Committé, en nedsatta och med lämplig Instruktion förse:
Of» werlemnandes endast Kongl. Majit ät Riksens Ständer, art härtill anwisa erforderliga medel.
Dä ett arbete af denna utsträckta omfattning kräfwer, för alt med behörig drift fortsattas och fullbordas, ett emot göromälcns beskaffenhet och mängd swarande antal af rcwiderande; Dä werkligt tjenstgörande Civile Embets - och Tjenstemän, ej kunna dertill nyttjas med mindre dem förunnatjenstledighet, i hwilken händelse vicaricr mäste förvrdnas till
Sosftornes för 'ttande och derför serskildt lönas; Dä andre skicklige man icke eller kunna förbindas till mcranamnde Rewisions-arbete, ritan emot åtnjutande af skäliga Arfwvden, och dä stuteligen CommittLen bör wara biträdd af Canzli, och öfrig Betjening, lara Riksens Ständer nogsamt inse nödwändigheten af ett för alla besia kostnader tillräckligt anslag.
Maj:t förblifwer Riksens Stander med all Kongl- Näd och Annest wälbewagen.
Datum ut suorra. 6. k.
V/irsön.
Enligheten med Hufwudss,Isten bemittnar I. k. Lerg5tröm. Borgare-St.
Secr.
Rik, Den z Julik. 991 Uxpläst hos Ridd. och Adeln den z Julli. - - H/rest-Eländet d. z - - - - Borgare-Ständer d. z , - » - Bonde-Ståndet d- z - - Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utstötts Berättelse och Betänkande r. rande Riksgälds-werket. ^nför Rikets Högloft. Ständ-'?
får Stats-Utskottet härmedelst aftemna Berättelse om RiksgäldsContoirels tillstånd, i anseende till desi ffulder och tillgängar, jemte Betänkande om detta Werks Styrelse och Förwalkning, sedan sist hällne Urtima Riksdag.
Utskottet, som af Handlingarne inhämtat, att Stats-Ut,kottet wid nysinämnde Urtima Riksdag granffal de uti RikgäldS-Contoiret hällne Protocoll lill och med för Julii mänad 1810, har nu genomläst de Protokoll, hwilka sedermera till nästledne MarS månads stut blifwit förde.
Desie Protocoll, tillika med Herrar Fullmäg, tiges, Commisiariernes och Ombudsmannens till innrwarande Riksdag afgifne berättelser har Utskottet pä del nogaste granskat.
I afseende pä Räkenskaperne, sä har harwid förekommit, att den för är 1807 öfwer Riksgälden afftutade Hufrvudbok warit den sista, som undergätt granskning af Riksens Högloft.
Deputerade, sa alt wio denne Riksdags början ännu äter, stodo till en lika beskaffad granskning de för ärm 1808, 1809, isis och 18 ri redan afftutade Huswud, Böcker.
Stars-Utskottet, omtänkt, att sä långt tillfälle och omständigheter kunde medgiswa, äfwen revidera Rä, 992 Den 3 Juli».
Näkenstaperne, har derföre latit fran Slockholm hltregvirera >8-28 ars Hufwudbok med dertill hörande widlöftige verificationer, och pä hwars granskning lltstottet anwandt och ar sinnadt att äfwen ytterligare anmanda den tid, som andre mera magtpaliggande Riksdagsgöromal kunna lemna öfrig.
Utskottet bör dock ej utan erinran förbigå hwad Utskottet härunder redan ägt tillfälle erfara, att swarigheter alltid stola möta en Revision afRiksgäldsContoirets Hufwud-Räkenssaper, da den förrättas pä annat ställe, än i Stockholm, enär wifia handlingar, hwilka såsom Verificationer tillhöra, en och annan Special-Räkning uti Huswud-Boken, mäste närmare upplysas af fadane uti Contoiret förda annotationer samt dit inkomnc Förslags-Räkenskaper, de dar såsom wid Expeditionen ständigt behöfiige, icke stulle kunna utan olägenhet stiljas fran Contoirct pä någon längre tid; Och hwilket i synnerhet gäller om Landl-Ränteriemes Manads-Förfiag och Lands-Eokoiicns Summariska ars Redogörelser, med hwilka Cafia-Räkningen, i anseende till den lefwererade uppdörden af Contoicets fonder, egentligen stulle kunna med tillförlitlighet kontrolleras.
Enligt den Specifikation-, som åtföljt StatsUtstottets wid Urtima Riksdagen till Riksens Högloft.
Ständer afgifne Berättelse om RiksgäldsWerket, hastade Riksgälds-Contoiret den zi Augusti iZio för Ucländste stulder, evalverade till Swenstt Bankomynt efter antagne alpari Courser, nemligenLän-Capital löpande med Ränka — — R:dr 9,868,126: 7, — Förfallne men obetalde Jnterefim - - - i,c>6z,zo6:4>, i>.
Transport io,§6>,4zz: —n - Den 'z Znlil. 993 Transport iv,9H.4zZ: samt skulder pä diverse Räkningar - - - r8o,ztzz: Z8, 9» Eller tillsammans ri,m,8i8: 39, 8. Hwarcmot
Contoirets fordringar och tillgångar uti åtskilliga Utrikes Myntslag, pa enahanda sätt evalverade bestego sig sill - - - iZ3,6n: 18, 9. sa att enär sistnämnde summa afdrages frän stulderNe, war återstående Utrikes sälden 12958,207 R:dr 20 fi. i > r:st.
Inrikes stulderne utgjorde dm z 7 Augusti r8ro 5,079,836 R.dr 26 fi. z r:st. Banco, hwäraf 997,777
R:dr >7 si- 6 r:st. wörö löpande med ränta och 4,032,059 R:dr 8 si. 9 r:st. rantefrra.
Deremot agde Contoiret Jnländste Tillgångar och fordringar till ett blvpp af 2,27^,505 R:dr 20 si. 7; r-:st B:co, och hwilket belopp afräknadt fran stulderne utwisar en återstående Inrikes gäld af 2,8s6,OZl
R:dr 5 si 7^ r: st Banco.
Såsom en följd af de wid Urtima Riksdagen widtagne Författningar, har Riksgälds - ContoiretS Bokförde Utrikes gäld blifwit ökad; Äswensom Contoirer med nya särskildta utbetalningar, kommit att brswaras PiharrA Moss» 994 Den r Julik Riksens Högloft.
Ständer hofwa wilkorligen garanterat Kongl. Pommerske Kammarens wäxclffuld till atskillige Banqvierer i Hamburg; Och sedan de handlingar, hwarnied denne skuld till dess rätta beskaffenhet och belopp skulle närmare bestyrkas, till Riksgälds - Contoiret blifwit aflemnade, äro förenämnde Banqvierers fordringar till ett sammaräknadt belopp af Istdr 355,262: 43 ss. Hamburger
Banco uti i8n jars Räkenskaper ibland Contoirets Utrikes Capital - Skulder upptagne.
Med någon utbetalning hära har Contoiret likwäl icke blifwit beswäradt; Utan har twertom Contoiriet fett sine contante tillgångar förökade med 40,000 R:dr Banco, hwilka såsom Interesse» för arén 18 ro och i8-r ä förrberörde skuld, fran Kogl. Stats-Cvntoiret blifwit lefwererade.
De såkallade Patriotiske Lanen, femte Stockholms Beurse-Lan, tillsammans utgörande 351,678 R:dr 46 ss. 8 r:st B:co, upptagne ar 1809 mot Kongl.
Slals-Eontoirets reverser med löpande Sex Procents ärlig Ränta, skulle, efter Riksens Högloft.
Ständers Förordnande wid Riksdagen i Stockholm arén 1809 och 1812, genom Riksgälds-Conttiret liqwideras.
Den behållning af förenämnde
Län och friwilliga gaswor, som fran Kongl- StatsContoiret blifwit till Riksgalds-Cotviret aflemnadt, utgjorde, sedan Stockholms Beurs-Lan blifwit till Capiial med i 1,252 R:dr infriade, i contant R:dr 80,026: 41 ss. z r:st B:co, en Riksgälds-Contoirets Obligation stor zoe» R:dr med dera upplupen Ränta 26 R:dr 32 ss., samt en Actie,sedel uti Abo Discont-Werk stor iso R, eller tillsammans R:dr 82,433: 25 ss-. z r;st.
B:co. Återstående fonden Den z Julik. 99s til! de egenkelioen sa kallade Patriotiske Lanm, för hwilka Obligationer wörö ukaifne lill ett belopv af 241,628 Rwr 46 ss. 8 r:ff skulle anskaffas genom det sa kallade Permanenta Annuitels, Länet.
Men sistberörde
Län har, ester hwad bekant ar, wid Uc-- tima Riksdagen blifwit inställkt, innan det samma ännu hunnit att vvpnas; Och genom hwilken förändrade anstalt Patriotiska Loren för sa stor del deraf, som med vfwannömnde fran Kongl.
SiatsContoiret aftemnade Summa icke kunde infrias, kommit att ikläda fig egenskap af Ni.s^aids - Con* koirekS enstllde gäld.
'Widare hafwa Riksens Högloft. Stander witz Urtima Riksdagen behagat pa Riksgälds-Csmoirek anordna utbetalning af följande förskott, nemligen: ns Till Hamnstananinss-kostnadm samt lugnets äkerställande i Hufwudstaden Rrdr 7TL 454: »4, rr. 2:0 Till Riksdags-kostnaden 152,202: — 3:0 Till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens emottaoan-e samt menblering af Dess Ruin pa Kongl. Slottet 33-3zZ: 16.
R:dr 885/767: zs, n. Denna Summa af 885,76?
R:dr 32 blef inom kort tid härefter requirerad och uttagen.
Genom de sedermera tid efter annan fran K nol.
Stats-Coi kostet gjorde Utbetalningar har Co.> kostet likwäl återfart 5^8,445 R:dr ry tz. z rtst.; Sä att Contoirets återstående fordran uppå desse Förskott * * »,r. -96 Den z Julik. utgjorde den zi nästledne Mars 327,322 R:dk iz fi. 8 rist.
Efter hwad allmänt är bekant, kom wid Taxeringarne till 1810 ars Bewillning att dröja, fa att Contoiret af samma ars Bewillning egentligen icke fick uppbära någon Inkomst förr an långt fram pä aret 18 n. Emedlertid har Contoiret pä bestämda terminer aflemnat inom 181° ars stut den Summa af 720,000 R:dr, som utaf Bewilluingen bliswit Stats-Weckel anstagen till ersättning, för den del af Tull - Jnkomsterne, som Banken ärligen bör undfå till godtgörande af desi till Kriget meddclte Förstott.
Och da dröjsmålet med Uppbörden af 18 «o ars Bewillning äfwen werkade pa Jntäckten af en del Stats-Werkets Intrader, försattes Kongl.
Stats-Contoiret i nödvändighet, att under första hälften af ar 18 n pä 9,619 R:dr 12 fi. 7 rist. nära, såsom förskott reqvirera och uttaga hela den Summa af 569,126 N:dr 12 fl. 7 rist. som till r8io ars Stats-Brists fyllande StatsWerket warit berättigadt att utaf samma ars Bewillning , sedan den influtit, erhälla.
Genom Besparingarne pä 1809 ars Bewillning och öfrige Fonder, dem Contoirtet saknat tillfälle, att till Utrikes Jntereflens betalande, anmanda, jemte de tillgängar, Contoiret wunnit genom influtne medel för
Län till enskilde personer, hwilka före Kriget frän Contoiret bliswit utgifne, har Contoiret warit i tillfälle, att utan biträde af den nya Bewillningen, bestrida här oswan afraknade sä gansta betvdliga utgifter.
Af Riksdags - Relationerne befinnes, att Uppbörden af den 'nya Bewillningen har förhållit sipå sätt Bilagan Lit. utwisar, nemligen; Den z Julii. 997 Af 1810 ars Bewillning har till samma ars fluk endast influtit W z r,9Z i: i», io. Ar i8n 1,719,362:20, 6.