Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 14.390: 50. samt till fyllnadspensioner • . . . . „ 6,619: — eller tillhopa R:dr 21,009: 50. så att af nämnda tillgång qvarblefve närmare 6,800
R:dr och följaktligen det för ändamålet beviljade kreditiv å Riksgäldskontoret icke blifvit anlitadl.
Af en för loista hälften al är 1862 förslagsvis uppgjord beräkning, för hvars tillförlitlighet
Direktionen dock ej ikläda sig ansvar, emedan verkliga förhållandet först efter årets slut blefve kändt, ville deremot synas som skulle, ehuru å reservstatsanslaget före funnes att för året disponera en behållning af 30,000
R:dr och således för halfårel 15.000
R:dr, derutöfver för sistberörda lid komma att erfordras ett belopp af 2,224 R:dr 71 öre och, om behofvet antoges blifva lika stort under årets sednare hälft, för hela året omkring 4,450 R:dr, hvilken summa väl då kunde betäckas af de sedan föregående året behållna reservstatsmedlen, men, ifall denna tillgäng ej lörefunnits, hade måst tagas från lorenämnda kreditiv.
Fastän häraf kunde slutas, att della kreditiv hädanfler komme all för dermed afsedda ändamål något anlitas, oansedt den sannolikt hvarje år ökade behållningen på anslaget till reservstaten, ansäge dock
Deparlements-chefen, lika med bemälda Direktion, sig kunna antaga, att, derest nämnda behållning fortfarande finge lill ifrågavarande pensionering användas och tillika derför anlitas ett kreditiv på Riksgäldskontoret till lika belopp och under enahanda vilkor, som de nu bestämda, dessa tillgångar äfven skulle under instundande statsregleringsperiod blifva för ändamålet tillräckliga.
I afseende å denna nya pensionering hade
Departements-chelen icke baft något annat att erinra, än att bland vilkoren derför saknades föreskrift, att vid upphunnen sådan ålder, som berättigade till undfående af fyllnadspension eller innehafvande lön, en hvar vore pligtig att från tjenste» afgå derest icke Kongl. Maj:l eller den myndighet, som egde att meddela alskedet, funne skäligt att detsamma, med den pensionsberätligades begilvande, fördröja, hvilket, i sådant fall, skulle fortfara så länge den pensionsberälligade ansäges vara lör tjenste» gagnelig.
Ett sådant stadgande, redan då önskvärd!, hlelve oundgängligt elter den förminskning af flottans embels- och tjenslemannapersonal, som al omständigheterna föranleddes, så vida derefter tjenslbarhelen inom densamma skulle kunna \ idmaglhällas; och skulle delta stadgande, med skälig inskränkning till dem, som hädanefter ingå i tjenst eller från innehafvande tjenst till annan befordras, kunna, enligt
Deparlemenls-chefens åsigt, sammanfattas uti följande tillägg till ofvan åberopade lista punkt af vilkoren för fyllnadspensions erhållande:
„För hvar och en, som uppnått här förut i afseende på hans yrad bestämda lefnadsålder samt sin tihl under tillika föreskri/ven tid innehaft och i öfriyl fililp fort vilkoren för fyllnadspensions erhållande kan afsked genast derefter i vederbörlig ordning, äfven utan föregången ansökning, utfärdas; dock att, med halls begifvande, må med a/skedet kunna anstå, derest och så länge, han profans i. tjensten kunna gagna det allmänna Och ehuru påtagligt vore, all, i följd häraf, tillgångarna för pensioneringen skulle komma alt mera anlitas än tillförene, ansäge dock
Deparlements-chefen sig kun - Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
35 na med temlig säkerhet antaga, alt, med den föreslagna inskränkningen för det nya stadgandets tillämpning, tillökningen i utgift icke skulle blifva större, än all de påräknade tillgångarna för merberörda pensionering ändock blefve, åtminstone för den närmaste framtiden, fullt tillräckliga, såvida Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad ofvan blifvit antydt, medgålve all, intilldess förändringen i olficerspersonalens nuvarande organisation hunnit fullbordas, de genom minskning af denna personal uppkommande aflöningsbesparingar äfven finge för pensioneringen användas.
Med gillande af hvad
Departements-chefen sålunda anfört och hemställt, har E. K. Maj:l föreslagit, alt Rikets Ständer för att fortfarande sätta amiralilets-krigmanskassan i stånd alt lill flottans pensionsberätligade embets- och tjenstemän, som söka afsked, genast utgifva pension, enligt de för kassan nu gällande pensionsgrunder, än ock bereda tillgång lill de dem tillförsäkrade fyllnadspensioners utbetalande, mätte för nästa slatsregleringsperiod, eller åren 1864, 1865 och 1866, pä Riksgälds-kontorel anvisa ett kreditiv af 30,000 R:dr ärligen, med Direktionen öfver amiralitets-krigsnianskassan lemond rättighet alt å berörda kreditiv under hvarje års lopp lyfta hvad som för omförmälda ändamål funnes behöflig!, under förbehåll deremot, att af följande årets kreditiv icke något må reqvireras innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv för pensioneringen åtgått, dock alt hvad under ett år af k red i I i vet icke för ändamålet erfordrades malte under följande året få användas; äfvensom att Rikets Ständer mätte medgifva, alt för denna pensionering finge användas såväl fortfarande det å 5:le Hufvudlileln uppförda anslag till Ilottans reservstat, i den män det redan vore och framdeles, genom afgång bland derå uppförde Officerare, kunde blifva disponibelt, sorn ock tillsvidare de genom ifrågasatt minskning af flottans officerspersönal uppkommande aflöningsbesparingar, i den mån de, i följd af afskeds meddelande utan föregången ansökning, vid den lör erhållande af fyllnadspension bestämda lelnadsåldern, derest förslaget derom vunne Rikets Ständers bifall, kunde behöfva för pensioneringen anlitas.
Hos Rikets Ständer har, vid pröfning af della ärende, fråga uppstått huruvida det vore lämpligt att medel fortfarande anvisades för upprätthållande af flottans embets- och (jenstemäns pensionering, på sätt hittills skett, och om icke några åtgärder böra och kunna vidtagas för ett mera ändamålsenligt ordnande af pensionsväsendet för nämnde stater.
Det har härvid bland annat blifvit erinradt hurusom vid sistIidne riksdag, då E. K
Majit äskade och Rikets Ständer beviljade ett särskildt kreditiv lör ifrågavarande pensionering, det tillika omlörmäldes, all tvänne förslag för ordnande af denna angelägenhet då förut blifvit lör delegarne i amiralitels-krigsmanskassan framlagda, men att begge förslagen blifvit af dem förkastade, hvarjemte af dåvarande
Departementschefen tillkännagafs, ali ingen säkerhet gåfves derför, all hvilket förslag sorn helst skulle af delegarne antagas.
Då likväl, eldigt Rikets Ständers lanke, del ej kan vara billigt, alt Statsverket icke allenast måste tillskjuta de belopp, som utöfver kassans inkomster erfordras för fullgörande af en pensionering, som, genom delegarnes eget beslut, blifvit bestämd efter grunder, som icke öfverensstämma med deni, som af Rikets Ständer för fyllnadspensionerna blifvit antagna, utan ock anslå medel för pensionernas ökande, hafva Rikets Ständer, som icke nu funnit lämpligt a Islå E. K.
Maj:ts nådiga framställning om medels anvisande för ifrågavarande ändamål, dock ansett kassans delegare, så vida de framgent vilja för pensioneringen påräkna understöd från Statens sida, böra medgifva sådan ändring i de fastställda pensionsvilkoren, att dessa vilkor bestämmas till likhet med de lör pensioneringen af Statens embets- och tjenstemän i allmänhet gällande grunder.
I öfverensstämmelse härmed, oell jemte det Rikets Ständer, för lörtsatt tillämpning under nästa slatsregleringsperiod af den vid sistlidna riksdag uppgjorda och då 36 Expeditions-Llskoltets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 144. godkända slat för pensionering af flotlans embets- och tjenstemän samt betjente, dels beviljat och på Riksgäldskontoret anvisat det för denna pensionering erforderliga kreditiv, 90,000
R:dr, att med en tredjedel utgå under hvarldera af åren 1864, 1865 och 1866, dels ock bifallit hvad E. K.
Majit behagat föreslå ej mindre beträffande
Direktionens för amiralitets-krigsmanskassan rättighet att lyfta detta kreditiv, under iakttagande likväl af dervid stadgadt förbehåll i afseende å reqvisitionerna af dessa medel, än ock angående användandet af det å Hufvudtiteln uppförda arrslag till flottans reservstat, hafva Rikets Ständer tillika lönnit sig bora hos E. K.
Majit, efter hörande af kassans delegare, vidtaga de åtgärder, som må vara erforderliga för att bringa grunderna för pensioneringen af flottans stater och korpser till enhet och öfverensstämmelse med de för Statens öfriga embets- och tjenstemanna-korpser gällande, samt för nast sammanträdande Rikets Ständer framlägga fullständigt förslag till slutligt ordnande af nämnda pensionering.
Vidkommande sedermera det framställda förslaget, att bland vilkoren för fyllnadspensions erhållande skulle införas det stadgande, alt, för hvar och en som uppnått den i afseende på hans grad bestämda lefnadsålder .och sin lön under tillika löreskrilven tid innehaft samt i öfrigt fullgjort vilkoren lör sådan pensions erhållande, afsked genast derefter i vederbörlig ordning skulle, äfven utan föregången ansökning, utfärdas, så är det för Rikets Ständer icke obekant, alt den af
Departements-chefen framställda grundsats i afseende på tjenstemäns förflyttande på pensionsstat, i åtskilliga länder, förnämligast i Frankrike, blifvit antagen och tillämpad; och detta torde ej heller kunna bestridas, alt dess antagande skulle förmånligt inverka på flottans officers-korps’ tjenstbarhet, enär derigenom utväg skulle beredas att på pensionsstat förflytta den, sorn, genom ålder och försvagad helsa, vore förhindrad från aktiv tjenstgöring.
Då likväl del synes ovedersägligt all, derest denna grundsats skulle anses rigtig och gagnelig, dess tillämpning borde afse ej allenast flotlans Officers-korps. ulan älven, af enahanda anledning, arméens befäl, och då IVågan dessutom icke framkommit i det utvecklade skick, som för en grundlig pröfning af densamma är nödvändigt, halva Rikets Ständer ansett hvad sålunda blifvit ifrågasatt för närvarande ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, och således frågan om användandet för pensioneringen af de aflönmgsbesparingar som skulle uppkomma genom den sålunda ifrågaställda minskningen af flottans personal i följd af afskeds meddelande jemväl böra förfalla. 15:o.
För upprätthållande, af den flottans gemenskap förunnade förbättrade pensionering äfven för nästa statsregleringsperiod, eller åren 1864, 1865 och 1866, har E. K.
Majit derjemte äskat ett kreditiv å Riksgäldskontoret till lika belopp med det nu lör samma ändamål afsedda, 40,000 Ridr årligen, eller för nyssnämnda 3 år sammanlagdi 120,000 Ridr, för att användas under enahanda vilkor och förbehåll, som med hänseende till nuvarande kreditiv vid sednaste riksdag stadgades, eller ali Direktionen öfver amiralitets-krigsmanskassan skulle ega rättighet att derå under hvarje års lopp lyfta hvad som funnes för ändmälet behöflig!, under förbehåll likväl att af följande årets kreditiv icke något reqvirerades, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv till ifrågavarande pensionering åtgått; dock att hvad dertill under ett år af kredi ti vet icke erfordrades, finge under följande året användas.
Enligt hvad Departements-chefen upplyst, hafva, sedan den nya pensionsstalen blifvit under den 20 November 1860 af E. K.
Majit till efterrättelse lästsiälld, förhöjda pensioner från och med 1861 års början tillgodokommit amiralitels-krigsmanskassans samtlige pensionstagare af gemenskapen, hvilkas antal samma år uppgick till 1,503; och eftei- den uppgift
Direktionen öfver nämnda kassa meddelat för sistnämnda år eller 1861, det enda, under hvilket någon säker erfarenhet om behofvet af anslag för denna Expeditions- Utskottets Förslog tili anderd.
Skrifvelse, N:n 444. 37 pensionering slått alt vinna, hade lör della ändamål af samma års kreditiv användls en summa af 39,004 R:dr, som med blott 400 R:dr öfverstégé de belopp, Direktionen löre sistlidne riksdag beräknat såsom härtill erforderligt.
Med afseende härå och då det således kan antagas, ali den af E. K.
Maj:l nu äskade summa för upprätthållande af ifrågavarande lill den afskedade gemenskapens bättre utkomst synnerligt bidragande pensionering, jemväl blifver för nästkommande slatsregleringsperiod behöflig, häfva, med bifall lill E. K.
Maj:(s berörda framställning, Rikets Ständer lill ifrågavarande ändamål, för nästa statsregleringsperiod, anvisat eli årligt kreditiv af 40,000 Ridr, alt från Riksgälds-Kontoret utbetalas, på del säll och under de vilkor E. K. Maj:t föreslagit. 16:o.
Vid behandling af anslagen under 5:le Hufvudtileln hafva Rikets Ständer jemväl till pröfning förehåll följande hos Rikets Sländer gjorda framställningar. a) Med anledning af det intresse, hvarmed Rikets
Ständer på sednare lider omlältat alla förslag rörande förbättrandet eller inrättandet af nya fyrar och sjömärken å våra vidsträckta, för seglalionen särdeles farliga kuster, har i sådant afseende uppmärksamheten blifvit fästad å eli farvatten, nemligen Calmar sund, hvilket icke allenast vore ett af de mest trafikerade, ulan ock, i förhållande till den mängd af undervatlensgrund och skär, hvaraf detsamma uppfylldes och omgåfves, ett bland de svåraste, som fartyg under resor längs kusten hade all passera.
Enligt uppgift skulle della sund årligen beläras af 18 ånglärlyg, hvdka under sina reguliera turer genomföre sundet cirka 650 gånger, samt af 240 seglande fartyg, hemmahörande i de särdeles talrika vid sundet belägna hamnarne och hvilka fartyg i medeltal beräknats passera sundel 12 gånger om året eller tillhopa 2,880 gånger.
Sundet passerades således af dessa ång- och segelfartyg 3,530 gånger, och om dertill lades de Skånska och Blekingska kustfartyg, hvilka endast färdades derigenom, ulan all anlöpa dess hamnar, så förmodades antalet fartyg, som årligen genomginge nämnda farvatten, uppgå till det högst betydliga beloppet al 5.000 st.
Af dessa passerade vanligen ångfartygen en del af sundet sedan mörker inlrädl, de seglande fartygen deremot vanligen med god vind på dagen, men skulle dessa sednare (ill följd af motvind ej före qvällen hinna utom sundet, måste de i brist på fyrar vända eller söka hamn, ty högst sällan vågade någon seglare kryssa i sundet om natten.
De sjömärken, som Calmar sund för närvarande funnes anbragta, vore:
Olands norra fyr, med en synvidd inåt sundet af 10 qvarts mil; Grimskärs fyr, med 8 qvarts mils synvidd såväl åt norra som ål södra delen af sundet; Ölands södra lyr, med en synvidd af 14 qvarts mil; samt dessutom en del spirbåkar och prickar.
Sedan härefter dels erinrats, att af dessa sjömärken det endast vore fyrarna, som tjente lill iedning under den mörka delen al dygnet, dels omnämnts några af de åtgärder, som sjöfarande i allmänhet vidtoge för att med någorlunda trygghet och säkerhet kunna besegla detta med en mängd farliga grund uppfyllda farvatten, bar vidare uppgifvits, att, lör att minska dessa svårigheter vid seglingen i Calmar sund, erfordrades:
I norra sundet.
1:o. en fyr med 12 qvarts mils synvidd å vestra sidan af Borgholms slottsruin, placerad så, att dess sken syntes ifrån N. O. till S. S. V. 2:o. en flytande lyr med en synvidd af 4 qvarts mil vid grundet Hatten.
Denna kunde möjligen apteras på en större boj, hvilken äfven borde vara försedd med en ringklocka för att tillkännagifva grundets granskap under tjockt väder. 38 Expeditions-Ulsknllets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i44.
Såsom bevis att denna fyr vore högst nödvändig är anfördt, att under många år befälhafvarne å de ångfartyg, som passera sundet, öfverenskommit med lotsarna att de skola ligga ute med lanterna å detta grund vid fartygens gäng så väl söderut som norrut.
3:o. större eller tydligare märkens utläggande på nedan uppräknade grund, enär de prickar, sorn lor närvarande användas för att utmärka dem vore af så dålig beskaffenhet, att de icke från fartyg under sjögång eller stark ström kunde ulan svårighet iakttagas.
Dessa bättre afprickning behöfvande grund vore:
Dämman, Marsgårdskulan, Bengtson, Gnskärsbådan, Nygrundel, Silläsen, Jerngrund, Bakaren, Bredgrund, Masknaggen, Krongrund, Svingrund, Yxhammarsgrund, Mellgrund, Döden, Hnlvudet, mellan Gilburn, yttre Gilburn, Tommegrundet, Forsmansgrundet, Skansgrundet och Bosegrundel.
I allmänhet ansåges alla uti större segelleden befintliga grund, med afseende på deras mer eller mindre farliga läge och beskaffenhet, böra indelas i I. ex. 3 klasser samt utprickas på sådant salt, alt de farligaste grunden blefve tydligast utmärkte, och hvarvid äfven borde iakttagas, ali grund af samma klass erhölle lika utprickning.
1 södra sundet.
4:o. ett fyrfartyg å N. V. delen af Kyrko- eller Utgrunden, försedt med en röd fyr, lysande på 8 minuters afstånd, samt en boj å S. 0. hörnet af samma grundfläck. 5:o.
Grimskärsfyrens ändring så, all dess synvidd blir 10 qvarts mil, enär dess nuvarande ljusstyrka och höjd öfver vattenytan icke vore tillräckliga alt i tid gifva seglare ledning till att med säkerhet passera mellan Mörbylånga- och Hagebygrunden. 6:o.
Utläggande af lämpliga konprickar eller bojar å följande grund:
Spanstakakullen, yttre Stengrund, Börel, Utgrundet, Hageby- och Hosmogrunden, Gåsstensgilindet, samt utanför Risinge gård, Mörbylånga och Fröbygärda.
Och har, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemstäldt blifvit, alt ett förslagsanslag stort 100.000
R:dr, mätte till Kongl.
Maj:ls disposition anvisas i och för förbätlradl ordnande af åtgärderna lör seglationens betryggande uti och i granskapet af Calmar sund. i enlighet med hvad ofvan blifvit antydl. b) Vidare bar, under åberopande af hvad i nyssnämnda framställning blifvit anfördt, yrkats, att Rikets Ständer måtte, i stället lör de enligt samma framställning, såsom förslagsanslag begärda 100,000 R:dr, i och för förbätlradl ordnande af åtgärderna för seglationens betryggande uti och i granskapet af Calmar sund, anvisa och till Kongl. Maj:ls disposition ställa ett bestämdt anslag, stort 150,000 R:dr, samt att vid användandet af dessa medel afseende företrädesvis måtte fästas å de i Calmar sund belägna grunden Dämman och Utgrunden. c) Slutligen har uti en tredje framställning blifvit föreslaget, att Rikets Ständer flir uppförande af en dubbelfyr å den sä kallade Tylöudden vid Halmstadsbuglen måtte anvisa ett belopp af 84,000 R:dr; lill stöd för hvilken anhållan hufvudsakligen anförts: alt de årligen förefallande strandningarne söder om Falkenberg och på Halmstadsbugtens sydöstra kust tydligen ådagalade behofvet af en fyr mellan Kullen och Morups fyrar; samt att dessa slrandningar vanligen limade under den mörka årstiden och hufvudsakligen föranleddes af de starka slrömsättnirigarne i Kattegat, hvilka af en, pä delta valten mindre befaren, sjöman icke kunde b a. räknas.
Man inhemtade således ofta af de skeppsbrutnes sjöförklaringar, alt, komman. de från sundet under stark vestlig vind och efter angörandet af Kullens fyr, de, lo Expeditions-Utskottets Förstag till underd.
Skri/velse, N:o 144.
39 alt med desto större säkerhet gå fria för Halländska kusten styrt en mera vestvart kurs, men att de, genom strömsättningen bragta inål Halländska kusten, fått sigte på Morups fyr, och, om vid sådant fall en vestlig storm egt rum, hade strandning å kusten kring Falkenberg deraf blifvit följden.
Egde deremot seglaren på Kattegal ett ledbloss i natten mellan Kullen och Morups fyrar, hvilka äro belägna pä ett afstånd af circa 16 sjömil från hvarandra, så skulle han, med undantag då en våldsam storm gjort honom redlös, med full trygghet kunna lotsa sig igenom denna svekfulla farled, hvarest den sydliga strömmen sätter starkt in vid denna bugts södra kust, följande bugten och således löpande vid dess norra strand i motsatt riglning eller utåt.
Eli fartyg, som sålunda skurit in i Halmstadsbuglen skulle, (ill följd af denna sydliga ströms verkan, under vissa förhållanden til! sin fördel kunna använda den utåt eller nordvestvarl förande, om det till sin ledning hade en fyr vid Tylön, hvilken dessutom blelve af stort gagn vid seglingen lill och ifrån Halmstad samt öfriga i denna bugt belägna reddar; och borde på det alt icke misstag mellan närbelägna fyrar måtte ega rum, denna sednare blifva en dubbelfyr, hvilken, enligt meddelad uppgift, skulle komma all kosta ungefär ofvannämnda belopp, eller 80,000 R:dr.
Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; och ehuru de föreslagna åtgärderna utan tvifvel skulle i väsendtlig mån bidraga till sjöfartens betryggande å dessa farleder, hafva Rikets Ständer likväl, i betraktande deraf att de lör ifrågavarande arbeten uppgjorda försl g, hvilka icke synas stödja sig pä några fullständiga beräkningar, hvarken blifvit af vederbörande granskade eller i afseende å deras ändamålsenlighet vitsordade, funnit sig förhindrade alt bevilja de anslagsbelopp, som härtill äskats
Då emellertid de meddelade uppgifterna synas vara af sådan beskaffenhet att desamma förtjena uppmärksamhet, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K.
Maj;l i underdånighet anhålla, alt, om, eller förulgången undersökning, det skulle befinnas antingen ali de nu föreslagna eller andra åtgärder kunna vara Ijenliga och böra vidtagas för uppnående af del ändamål, som med ofvannämnda framställningar åsyftats, E. K. Maj:l då af anslaget till Lots- och Fvringsväsendet malte använda hvad lill seglationens betryggande i dessa farleder anses behöflig!, eller om berörda anslag härtill ej lemnar tillgång, hos Rikets näst sammanträdande
Ständer göra den framställning i ämnet, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
Stockholm den 31 Oktober 1863. 40 Expeditions-Utskollets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 144. Till).
A. Tabell öfver Riks-Statens Sjöförsvars-Departementet.
Aflöning s-Stater.
Departements-Chefen Departementets Kansli-expedition Departementets Kommando-expedition Förvaltningen af Sjöärendena:
Nuvarande anslaget 35,200: — Tillkommer:
Löneförhöjning åt 3:ne Kammardrängar å 50 R:dr. . . 150: — Aflönings-staterna vid Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg: Penningar:
Nuvarande beloppet 1,048,910: 5.
Tillkommer : a) Rationsersättning till åtskillige officerare vid Flottans Marin-regemente; 8 st. rationer å 270 R:dr 2,160: — samt stallhyra för 8 tjenstehästar å 50 R:dr 400: *— 2 500- b) Till 2:ne korporalslöner vid Flottans Skeppsgossekorps, å 14 R:dr 60 öre 29: 20. c) Arfvodes-förhöjning åt Amiralitets-församlingens i Carlskrona Kantor och Klockare 200: — 2 739- 20.
Tillhopa 1,051,699: 25.
Transport Expeditions- Lits kottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, J\':o 144. 41 Femte Hufvud-Titel.
Oi n del t Span mål.
Indelta räntor Penningar. enligt markegång på förslag.
Värde förslagsvis å K:dr Summa.
Riksmynt. kubikfoten.
R:dr öre E:dr öre Kubikfot. k. R:dr. öre R:dr. öre 15,000 ; f• i!c ili:i ■ >ut! 15,000 18,900 — — .—. 18,900 — 4,100 — — — — 4,100 — 35,350 \ ■ 35,350 73,350 — ■1 i- 1 | 73,350 — Bih. till B.
Prot. 1862 1863. 10 Sami. 1 Afd.
Fl Hcift. (5 42 Expeditions-Utskottets förslag lill underd.
Skrifvelse, i\:o 144-, f , i' '■ s i. i ~ - i j f i 1 ! ; 1 i ! , i i Transport 1,051,699: 25. hvarifrån afgå och indragas: l:o på staten lör Flottans officerskorps odisponerade 500: — 2:o årlig besparing på aflönings-anslaget för Flottans Civil-stat 45: — n Transport j , 1 1,051,154: 25.
Oindelt. spanmål, såsom i 1861 års Riks-stat 80,892: - j Båtsmans-indelningen 1 Tillskott i de till Båtsmansindelningen uti Blekinge län anslagna räntor, För-\ slagsanslag ~ a 1 Materielen.
Flottans nybyggnad
Båtsmäns förseende med kojer och täcken Båtsmännens beklädnad, Förslagsanslag, högst:
Nuvarande summan 74,505: — Tillkommer:
Förhöjning 13,695: — Beklädnad åt Mariner, Kanoniere]-, Matroser och Skepps-gossar: Nuvarande anslaget 103,339: 94.
Förhöjning 15,060: 6.
S:gr Diverse anslag.
Exercis af Flottans bemanning:
Nuvarande anslaget 360,000: — Tillkommer: Förhöjning 120,000:
— Gemenskapens vid Flottans korpser natura-underhåll, Reservations-anslag Transport Expeditions-Utskottets Förslag liiI underd.
Skrifvelse, N:o 144. 43 Penningar.
Indelta räntor enligt markegång på förslag.
Oi nd el t &
Mått. panmål.