Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För Sleswig och Holstein utkom sedermera en Kongl. Förordning af den 8 Jan. 1836, som upphäfde den dittils för resande åliggande förpligtelsen, att för deras befordring taga Extrapost, samt tillät Hyrkuskar och andra innevånare i dessa Hertigdömen, som utlegde hästar och vagnar mot betalning, att skjutsa resande under iakttagande af vissa föreskrifter.
Slutligen må anmärkas, att 1845 års nyssomförmälte Tjenste-Instruktion för Posthållarne ställer desse under ortens Postmästares och den Kongl.
PostInspektörens speciella kontroll, äfvensom att Kongl. Förordningen om fribefordringen i Sleswig och Holstein af den 17 Dec. 1845 innehåller i allmänhet enahanda stadganden, som 1844 års motsvariga Författning rörande Danmark.
Af hvad sålunda blifvit anfördt inhämtas, att, i Danmark, skyldigheten att befordra resande lagligen åligger, både i städerne och på landet, Wagnmanslagen, samt Reservskjuts-skyldigheten alla innevånare, hvilka hålla hästar och åkdon för jordbruk eller annan näring; att åter den egentliga postbefordringen derstädes besörjes af Post-Styrelsen genom Entreprenörer; men att deremot i Hertigdömena både Post- och skjutsbefordringen, enligt Författningarne, åligger ve - Danmark. 2.°, derbörande Postmästai'e vid stationerne, samt reservskjuts-skyldigheten jordbrukarne i orten och i dess närhet, och i städerne åkarne och hyrkuskarne.
Emellertid ifrågakommer denna tvungna skjutsskyldighet numera högst sällan, åtminstone hvad den vanliga personbefordringen beträffar (om reservskjutsen mer eller mindre anlitas, är icke bekant).
Största delen af denna befordring besörjes nemligen nu för tiden, både i Danmark och Hertigdömena, af frivilliga Wagnman eller Entreprenörer och Posthållare, hvilka jemväl bestrida den egentliga Postbefordringen.
Enligt de af General-Post-Direktionen den 9 Jan. 1859 lemnade upplysningar finnes således i Postkontor Mindre Post-expe- ditioner.
Bref- samliugs- ställen.
Extra Poststationer.
Postvägarnes längd i Dan- ska mil. (circa) oell vanliga Post-expe- ditioner.
Posthål- lare.
Frivilliga Wagnmans- Lag.
Tvungna Lag.
Danmark 72 4 8 136 8 92 10 11 0 3894 Sleswig 22 8 64 13 3 — 16 87 Holstein och Lauenburg 36 8 32 22 4 26 80 Tillsammans 130 34 232 43 99 10 152 5564 Hvaraf altså inhämtas, att för skjutsbefordringen i Danmark finnas endast 10 Tvungna Lag eller tt af antalet Extra Poststationer.
I öfrigt anmärkes, att på 8 ställen i Sleswig och på 11 i Holstein, hvarest äro Postkontor eller Expeditioner, saknas åter Extrapost-stationer, samt att resande, som derifrån önska befordring, ega att derom träffa öfverenskommelse med hvem som helst: att när, i Danmark, frivilliga Wagnmän ej kunna fås på ett ställe, som anses passande för upprättandet af en Extra Poststation, eller om det frivilliga Laget upphör utan att ersättas af ett annat dylikt, åläggas vederbörande skjutspligtige, att upprätta ett Tvunget Lag: att emellertid, för undgående af det härmed förenade besvär, de skjutsskyldige vanligen söka att få frivilliga Wagnmän till skjutsbefordringens öfvertagande: att åter Statskassan på intet ställe lemnar något tillskott för den frivilliga befordringens upprätthållande, så att Wagnmännen uppbära allenast den tariffmässiga betalningen för hvarje skjutsning; att i Köpstäderne Wagnmanslagen oftast äro frivilliga, på landet deremot ofta tvungna, men att icke så sällan öfvergång eger rum ifrån tvunget till frivilligt
Lag, och tvertom; samt att ingen kan åläggas skjutsa en större väglängd än 7 Danska mil.
Vidkommande derefter den ordinarie eller Kongl.
Postbefordringen, så besörjes denna genom Post-Styrelsen medelst kontrakter med enskilda, vanligen Posthållare.
Denna befordring eger rum med Brefposter i inskränkt bemärkelse 24 Damnark. (åkande eller ridande), hvilka blott medtaga bref och undantagsvis, när plats dertill finnes, en resande.
Bref befordras i öfrigt, likasom personer och mindre paketer, med alla Poster, som ej uteslutande äro Brefposter.
Paketer af större tyngd eller omfång äro åter föremål för Bref- oell Paketposterne, hvilka vanligen äro öppna åkdon, hvarå resande jemnväl kunna färdas.
Vidare finnas Bref- och Personposter eller täckta vagnar, som medtaga bref, mindre paketer och resande.
Benämningen Bref- Paket- och Personpost begagnas företrädesvis för s. k.
Diligenser, med hvilka befordras paketer af viss vikt och omfång.
Vagnarne för den ordinarie Postbefordringen tillhöra endast undantagsvis Postväsendet.
På de mindre
Ruterne eller väglinierne levererar samma person, enligt kontrakt, så väl hästar som vagn; på de större åter bortkontraheras vagnhållningen för hela linien till en person sålunda, att han anskaffar behöfliga efter af Post-Styrelsen lemnade ritningar, förfärdigade vagnar, mot erhållande lån af Befordringsväsendets fond, hvilket lån sedermera återgäldas genom successiv innehållning af en viss del utaf den för vagnslegan akkorderade betalning per mil.
Erforderliga posthästar på dessa större väglinier bortkontraheras deremot särskildt för hvarje station.
När öfverenskommelsen mellan Post-Styrelsen och en Wagnkontrahent, som har uppburit lån, upphör, innan lånet fullständigt blifvit återbetaldt, öfvertages vagnen vanligen för återstående delen af försträckningen utaf Post-Styrelsen, om kontrahenten det önskar, och Styrelsen öfverlåter derefter vagnen för samma summa till en ny kontrahent, som betalar den genom nyssnämnde successiva afdrag.
Bivagnarne åter till lmfvudpostvagnarne, jemte för dem behöflige anspann, tagas hos Wagn männen och Posthållarne, mot erläggande af betalning efter Extra posttaxan.
Den resande betalar för Plats i täckt Oppen vagn. plats. per Dansk mil 40 sk. 32 sk.
Om den resande har sin plats i Hufvud vagnen eller i Bi vagn, är betalningen densamma, men denna är något lägre för vissa Diligenser på korta vägsträckor, hvarest Post-Styrelsen icke åtagit sig att lemna Bivagn i händelse flere resande skulle anmäla sig, än Postvagnen kan rymma.
Taxan för befordring i täckt vagn plägar vanligen för en person utgöra \ af legan, efter Extra Posttaxan, för en Wienervagn per mil.
Det anses emellertid sannolikt, att sedan nedsättning i Extra Posttaxan egt rum från 1859 års början, någon minskning i afgiften för personbefordringen med ordinarie Posten jemväl kommer att beslutas.
Längden af de chausserade och icke chausserade vägar i Danska Monarkien, på hvilka ordinarie Postbefordring eger rum, är icke känd; men enligt den af Post-Styrelsen insända »Route- og Veilengdekart» har denna längd blifvit Danmark. 25 blifvit uträknad till 556^ Danska mil, efter hvad här ofvan angifvits.
Dock äro i det egentliga Danmark 5 Poststationer, för hvilka väglängden ej finnes utsatt, här ej tagne i beräkning, så att postvägslängden i helt torde böra antagas till 580 Danska mil.
General--Post-Direktionen anmärker, att af de på nyssnämnde karta upptagne linier kunna to antagas gå öfver chausséer eller vägar, som i godhet med dem kunna jemföras.
De ordinarie Posterne befara således i allmänhet chausséer, men äro ingalunda inskränkta till sådana vägar, och de genomlöpa dagligen två gånger (fram och åter) i medeltal på Landsvägarne . . . 586 mil.
Jernvägarne ... 67 » Sjövägarne .... 85 » Tillsammans 738 Utöfver 7 Danska mil går ingen ordinarie Post utan hästombyte, och äfven på kortare afstånd ålägges ofta Postkontrahenter, när Postens hastighet är af interesse eller vägens beskaffenhet gör det rådligt, att under vägen ombyta hästar.
Minsta väglängden för någon ordinarie post är '1 mil, och medeltalet af afstånden mellan stationerne är i Danmark . . 3ni mil. Sleswig 31 » Holstein . . %\
» Lauenburg . 3 » Transport- och Befordringsväsendets Fond, hvarom här ofvan blifvit nämndt, har hufvudsakligen bildats genom de afdrag utaf Wagnmansfrakten, som i 1804 års Förordning påbjöds i Danmark och redan förut egt rum i Hertigdömena.
Detta afdrag belöper till 4 Skill, af hvar R:dr i lega, hvarförutan Fonden bekommer en årlig afgift utaf Färjeplatserne.
För året 1858 —1859 hafva begge dessa inkomsttitlar anslagits till R:dr 15,700. och vidare de Fonden tillkommande böter vid Post- och Befor dringsväsendet till 1500.
Bropenningar vid 2:ne ställen 1000.
Räntor af Fondens kapital*) 7500.
Tillsammans 25,700.
Med dessa intägter bestridas de lönings- och andra utgifter för Extraposten och Färjorna, som påhvila det offentliga (Statskassan): utgifter till förbättring af transporten öfver Belterne och Sundet: lån till färjemän för anskaffning af transportmedel och inventarier: understöd till förbättring af färjor i all— ') Fondens behållna tillgångar vid slutet af Räkenskapsåret 1857—58 utgjorde 322,474 R:dr 31 s:r.
Bilagan M 1. 4 / 20 Danmark. mänhet: lån till Wagnmän och andra till anskaffning af Personpostvagnar, Wiener- och andra vagnar m. m.: förskott på betalningen för Posternes befordring: lån till Gästgifvare m. m., — allt mot borgen och hypothek i persedlarne, i allmänhet 4 proc. ränta och återbetalning på vissa terminer, eller afkortning på införtjenta frakter.
Det anmärkes slutligen af General-Post-Direktionen, att under det Postbefordringen (den ordinarie) tilltagit, har Extra postbefordringen till den grad aftagit, att då sistnämnde befordringar
På en våglängd af mil. utgjorde år 1854 circa 83,000 1272,500 voro de år 1857 allenast 66,600 212,800.
Under de två senaste tinansåren, som i Danmark räknas från 1 April ena året till 31 Mars det andra, eller under åren 1856 — 57. 1857 — 58. hafva Postverkets inkomster utgjort som följer: Franco och Porto af Brefposten *) 337,690. 352,807.
Försålda Postfrimärken 300,902. 325,738.
Franco och Porto af Paketposten jemte frakt af resande 375,350. 382,604.
Afgifter för Tidningar och Tidskrifter .... 36,533. 37,518.
Frakt af resande och gods med Diligens- och Person posterne 235,128. 245,083.
Tillfälliga inkomster 22,100. 4,926.
Summa 1,307,705. 1,348,677. hvarvid anmärkes, att den mot föregående år minskade inkomsten af resande och gods med Diligens- och Personposterne härrör derifrån, dels att personbefordring på vägen mellan Köpenhamn och Korsöer upphört sedan jernbanan mellan dessa städer öppnats, dels att nämnda slags befordringar mellan Roeskilde och Kallundborg blifvit lokal, sedan ångbåtsfarten förlagts från Kallundborg till Korsöer-.
Utgifterna hafva åter belöpt under åren 1856—57. 1857 — 58. General-Post-Direktionen*) 62,249. 59,929. General-Decisoratet för Postväsendets Räkenskaper 1 5,198. 15,285.
Öfver-Post-Amtet i Hamburg 29,848. 25,980. ') Obs. att skillingar uteslutas i special- men inberäknas i slutsummorna.
Preussen. 27 1856—57. 1857 — 58.
Öfver Post-Amtet i Lybeck 10,748. 10,891.
Postkontoren 312,061. 310,166.
Posternas befordring öfver land och mindre sund, med privata ångbåtar m. m 590,341. 606,492.
D:o öfver Lilla Bält 8,000. » D:o med Postverkets ångbåtar m. m 154,516. 142,070.
D:o mellan Köpenhamn och Bornholm . . . 2570. 2534.
Posternes ledsagning 4-492. 5287.
Andra årliga utgifter 86,247. 68,637.
Oförutsedda och extra ordinära utgifter . . . 5378. 8040.
Förhöjning i Post-Embetsmännens kontorshyror . 10,000. i 0,000.
Summa 1,291,651. 1,265,315.
Och när inkomsterne utgjorde 1,307,705. 1,348,677.
Blef altså öfverskottet af Postintraderne . . . 16,054. 83,362.
Lägges härtill öfverskottet af Telegrafväsendet . 16,210. 4-0,914.
Belöpte öfverskottet i helt till 32,264. 124,276.
Efter hvad här ofvan på sina ställen är vordet anfördt, betala resande i Danska Staterne nu för tiden per Sv. mil med ordinarie posten R:dr.
Öre. för plats i täckt vagn c:a 1. 20. öppen plats 96. med Extra post, om 2 personer resa i egen vagn, hvardera minst . 1. 80. förhyrd d:o d:o 2. 16. oberäknadt Väg-, Bom- och Bropenningar.
Den åsigten, att Staten bör tillkomma Postregalet i dess mest vidsträckta omfattning, eller uteslutande rätt att befordra bref och personer, äfvensom paketer under en viss tyngd, med transportmedel, som ombytas under vägen, — denna åsigt har sedan år 1815 allt mer och mer i Tyskland gjort sig gällande.
Dock icke ännu i alla Tyska Stater, enär, exempelvis, i Konungariket Sachsen vid 1858 års början gälde till efterlefnad en Postordning från år 1713, hvilken i flere delar var bygd på helt andra grundsatser, än dem nutiden hyllar. 28 Preussen.
Redan tidigt bade Preussiska Postväsendet vunnit rygte om förträffliga anstalter för bref-, person- och paketbefordringen.
Men det låg i sakens natur, att med den snabba utveckling och utsträckning af rörelsen, som utmärka vår tid, och synnerligast med afseende på jernvägssystemets utbildning, skulle de inrättningax-, som beräknats för andra förhållanden och behof, icke mera blifva tillräckliga och icke heller allestädes ändamålsenliga.
A ena sidan åstadkom det allt mer och mer utbredda jernvägsnätet minskning i den förut vanliga poströrelsen; på den andra borde Postförvaltningen, i Statens och allmänhetens interesse, tillse, att detta nya kommunikationsmedel med fördel måtte kunna begagnas äfven för Post-trafiken.
Ändamålsenliga anstalter för vinnande af detta syfte måste således vidtagas, och nödvändigheten af en genomgripande reform af det Preussiska Postväsendet kunde derför ej misskännas.
Nedsättning af brefportot ifrån 19 till 6
Sgr *) såsom högsta sats egde altså rum år 1844, minskning af frakten för paketer på jernvägarne år 1847 och på andra vägar år 1 848, hvarefter under nästpåföljande året en föi-fattning utkom, som omorganiserade hela Postförvaltningen.
Dennas medelpunkt är nu för tiden Gencral-Post-Styrelsen (Amtet), som åter utgör första Afdelningen utaf Ministéi-en för Handel, Näringar och offentliga arbeten; under General-Post-Styrelsen stå 26 Öfver-Post-Di rektörei-, och under en hvar af dem samtlige Postanstaltei-, eller Postkontor och Post-Expeditioner i vedei-börande Regeringskx-ets.
Med de nya förvaltnings principerne förtrogne Ofver-Post-Direktörer genomreste derefter Provinserna, för att befordra utvecklingen af den förändrade oi-ganisationen, och sedermera utfärdades Lagen om Postväsendet af den 5 Juni 1852 samt Reglementet till nämnde Lag af den 27
Maj 1856, jemte åtskilliga andx-a Reglementen och Instruktioner, hvax-om här nedan i korthet skall förmälas.
Grunden för den nu gällande Preussiska Post-lagstiftningen är således Lagen af den 5 Juni 1852.
Hufvudbestämmelserng i denna Författning äro följande: § 1.
Det tillkommer uteslutande Staten, och utgör Postregalet, att befordra personer och saker mot betalning med transportmedel, som ombytas under vägen; eller mellan bestämda orter med regelmässigt faststälda afgångs- och ankomsttider. § 2.
Det står emellertid en hvar fritt att anlägga transport-anstalter l:o) på vattenvägar, till befordran af personer och sådant gods, som ej är underkastadt posttvång; 2:o) på landsvägar a) till befordran af personer mellan bestämda orter med regelmässiga af - *) 1 Pr. Thaler
Thaler kunna anses motsvara 1 R:dr Sv. Specie, då 1 Sgr. blir ungefärligen
29 gångs- och ankomsttider, så vida ombyte af transportmedel under vägen icke eger rum, och så vida frakten för den resande, äfvensom för 30 Punds*) fri vikt, icke öfverstiger 2^ Sgr för milen **); eller b) till befordran af paketer, som väga öfver 100 Pund. § 3.
De, som underhålla transportanstalter på vattenvägarne, äro förpliktade, att afgiftsfritt medtaga bref, tidningar, penningar och alla andra posttvång underkastade föremål, äfvensom de för dessas ledsagande nödige Posttjenstemän.
Likaså åligger dem, som befordra personer på landsvägarne, att afgiftsfritt medtaga bref och tidningar, men de för dessas ledsagande nödige Posttjenstemän mot betalning af vanlig personfrakt. § 4.
Med postförvaltningens samtycke, och under vilkor, som af henne bestämmas, kunna emellertid transportanstalter till lands få inrättas med afgifter af mer än 2^
Sgr per mil i frakt för person och 30 Punds fri vikt. § 25.
När det hästantal, som enligt kontrakt skall hållas vid en Poststation, i följd af ovanligt stort tillopp af resande, icke blir tillräckligt, åligger det egarne till Åkerbrukshästar, äfvensom formän i stationsorten, och vidare i de angränsande orterne, att till Postbefordringen anskaffa erforderliga hjelphästar emot full och oafkortad betalning af Extra postlega. § 26.
Om, under vägen, någon olyckshändelse inträffar med ordinarie posten, extra posten och estafetter, äro de, som bo invid vägen, förbundne att genast lemna för vidare fortkomst erforderlig hjelp, mot undfående af fullständig godtgörelse.
Reglementet af den 27 Maj 1856.
Detta Reglemente, som i 1:a Afdelningen innehåller detaljerade föreskrifter rörande den egentliga postbefordringen (af bref, penningar och paketer), bestämmer i 2:dra Afdelningen följande om befordringen af personer med posterne: § 40.
Anmälan till resa med de ordinarie posterne kan göras a) vid Postanstalterne, eller b) på de vid vägen belägne och för Öfver-Post-Direktörerne kända rastställena (»Haltepunkten»).
Denne anmälan kan göras vid Postanstalterne tidigast 8 dagar före afresan, senast 5 å 15 minuter före personpostens afgång.
Sker anmälan vid en Postanstalt med station, så kan plats endast då förvägras, när Bivagnar till vederbörande postvagn i allmänhet ej behöfva framskaffas, men platserne i hufvudvagnen redan äro upptagne, eller sistnämnde platser på mellanliggande stationer redan fyllda vid postens ankomst. *) 100 Pr. Pfund
Göres åter anmälan vid en Postanstalt utan station, så kan plats erhållas endast under det förbehåll, att i Hufvudvagnen eller i de medföljande Bivagnarne oupptagna platser finnas att tillgå.
Enahanda är förhållandet, då anmälan sker vid rasteställen.
Vill den resande göra sig försäkrad om plats med po sten från dylik postanstalt eller från rasteställe, måste han anmäla sig vid närmaste Postanstalt med station, samt derifrån taga plats och betala afgift. § 47.
Mindre reseffekter, såsom käppar, paraplyer, öfverplagg etc. får passageraren föra med sig och förvara i åkdonet.
Koffertar, Kappsäckar m. m., försedda med adress, skola åter aflemnas 1 timme före postens afgång, derest ej den resande fortsätter en redan påbegynt resa. § 48.
Hvarje resande får medföra 30 Pund (S") frivikt.
För öfvervik ten betalas 1g Pfennig per Pund och mil, och minst för 5 Pund. § 52.
Utom personafgiften och portot för öfvervikt, som betalas vid Postanstalterne, har den resande icke att erlägga någon slags umgäld eller drickespenning.
Tredje afdelningen: om Extra Post- och Kurirbefordran. § 53.
Anskaffande af Extra post- och kurirhästar kan äskas endast på sådana vägar, der Postförvaltningen har åtagit sig dylik befordran af resande, jemte desses effekter.
Undantagsvis kunna foror sålunda befordras, när de beledsagas af en person. § 54.
Afgifterne per mil belöpa som följer:
För en Extra posthäst 12g'.
Dito kurirhäst 17£.
Lega för en öppen stations vagn . 4.
Dito för en öppen eller med linneväf betäckt släde 4.
Dito för en half- eller heltäckt, på fjedrar hvilande stations vagn '. 7 g.
Dito för täcksläda 7 Vidare erlägges i Wagnmästare-afgift eller tillsägnings-penningar för hvarje vagn och station 4.
För vagnsmörja med fett 3. tjära '2. då nemligen vagnen tillhör den resande och smörjning begäres.
För vagnens belysning i 2 lyktor, om den resande det begär, för hvarje timme (reglementsmässig) 2.
I chausée-penningar per mil för hvarje häst 4. jemte öfriga kommunikations-afgifter efter lokala tariffer.
I Postiljons-drickspenningar för 2 hästars anspann per mil . . 5. 3 å 4 d:o d:o 1\.
För flere, till hvarje postiljon för milen 7 Till den postiljon, som åtföljer en ridande kurir, per mil ... 5.
Varande härvid att anmärka, att enligt 1852 års Reglemente belöpte hästlegan per mil i provinserne Preussen. 31 För en För en Extra post- Kurirhäst. häst.
Preussen, Pommern, Brandenburg, Sachsen, Schlesien och Posen till 10 15 Westphalen och Rhenprovinsen 12| 17|.
Men 1856 blef hästlegan i förstnämnda provinser förhöjd till samma belopp, som förut utgått i de 2 senare.
Resande få beställa
Extra post- och kurirhästar genom öppna requisitioner eller förbudssedlar (»Laufzettel»).
Härför betalas enkelt brefporto efter måttstocken af det direkta afståndet mellan afsändnings- och bestämmelseorterne.
Uppehåller sig den resande under vägen mer än 1 timme, betalas efter den tiden 2^ Sgr. per häst och timme, men högst 1 Thaler per häst för 24 timmar, som är längsta tillåtliga uppehållet. § 55.
Alla nyssnämnda afgifter, utom Postiljons-drickspenningar, betalas stationsvis före afresan.
På sådana kurser åter, der betalning på förhand för hela resan är tillåten, erlägges, för begagnandet af denna förmån, i Kassa-Bok och räkningskostnad 10 Sgr. för 20 mil, 15 Sgr. för 40 mil etc. § 56.
Anspannet ordnas efter vägarnes och vagnarnes beskaffenhet, äfvensom efter packningens omfång och tyngd. § 57.
Bestälda
Extra posthästar måste vara färdiga att afgå inom 10 minuter, bestälda kurirhästar inom 5.
Äro åter hästar och vagnar icke förut bestälda, så skola Extra posthästar inställas, när den resande medför egen vagn, inom \ timme, och, när en Stationsvagn skall anskaffas, inom £ timme.
Men på stationer, som ligga vid bivägar, hvarest Extra poster och Kurirer sällan inträffa, och der, till desses befordran, posthästar icke särskildt kunna underhållas, måste den resande låta sig nöja med 1 timmes väntning. § 58.
Befordringstiden för Extra poster är på Chausserade Ej chausserade vägar. vägar.
Vanliga.
Backiga Vanliga.
Backiga eller i eller i mörker. mörker. för 1 mil 0,45 m. 1 tim. 1,10. » 2 d:o . . . 1,20 » 1,30 » 2 » 2,20. » 3 d:o ... 2,5 » 2,20 » 3,10 3,40. » 4 d:o 3,30 » 4,30 5,20. för hvarje överskjutande \ mil . 0,15 » 18 » 20 25. d. v. s. för 1 Svensk mil nära . . . . 1,0 1,7 » 1,30 1,45. 32 Preussen. § 59.
Postiljonen är berättigad till plats på vagnen, när denne är tvåspännig.
Om ej plats finnes, måste den resande taga en tredje häst.
För tre och flerspänniga åkdon skall Postiljonen rida (på en af ytterhästarne), om den resande ej vill lemna honom plats i vagnen.
Likaså om ett lätt åkdon för 2 hästar begagnas blott af en resande.
Endast Postiljonen får köra hästarne.
Blir han öfverfallen, eller om don resande piskar hästarne, eger han genast att spänna ifrån.
Den i sammanhang härmed utfärdade och nu gällande Instruktion rörande Postbefordringen, innehåller följande hufvudsakliga bestämmelser: § '1.
Genom Öfver-Post-Direktionerna eller dessas underordnade uppgöres kontrakter med Entreprenörer om tillhandahållande af de vid en Station för Postbefordringen erforderliga medel. § 5.
I kontrakterne rörande öfvertagande af hela Postbefordringen vid stationen, skola vissa rättigheter och skyldigheter, hvilka sedermera angifvas, intagas, men icke antalet hästar och Postiljoner, som Posthållaren bör underhålla.
Härom skall öfverenskommelse uppgöras mellan Postanstalten vid stationen och Entreprenören, hvarvid afseende bör fästas ej mindre å det dagliga behofvet, än äfven å skiljaktigheten i rörelse och de för Entreprenören varande tillfällen, att erhålla biträde vid behof af större anspann.
Tvister härom afgöras af ÖfverPost
Direktionerne, och i sista instansen af Högsta Postförvaltningen.
På stationer, der Posthållaren tillika är föreståndare för Postanstalten, träder Post-Inspektoren i Distriktet i Postanstaltens ställe.
Ofver-Post-Direktionerne draga försorg om anskaffande af hufvudvagnarne för den ordinarie posten, som sålunda bekostas af Postkassan; men vagnarne för Bref- och Kariolposterne anskaffas af Entreprenören.
Denne erhåller af Postverket, a) ersättning per häst och mil l:o för lastad tour, med olastad retour; 2:o
Dito med lastad d:o 3:o för lastad retour.
Man påräknar i allmänhet, att Extra Post-, Kurir- och Estafette-befordringen skall kunna verkställas med de inkomster, som dessa befordringar inbringa, äfvensom att Postkassan skall slippa betala munderingspenningar.
Men äro nämnde transporter af beskaffenhet, att entreprenören för deras behöriga uppehållande nödgas hålla särskilda anspann, hvilka sakna tillräcklig sysselsättning; och kan han icke påräkna lättnader i andra hänseenden, då måste Postkassan komma honom till hjelp.
Denna kan lemnäs antingen genom förhöjning af er - Preussen. 33 sättningen per mil för den vanliga posten, eller genom anslående af Reservhästar.
Båda delarne måste emellertid med stor försigtighet användas, och af särskilda reservhästar först då göras bruk, när legan för den vanliga posten eljest skulle uppnå en betänklig höjd.
Anslående af reservhästar erfordrar derföre alltid högsta Postförvaltningens bifall. b) ersättning för Post-transporter till och från Jernvägsstationen, landningsplatser för ångbåtar m. m. c) D:o för bivagnar och karioler.