Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvilande Förslag till förändring af §§ i Grundlagarne. ii) Af Kongl. Majit föreslagno till afgörande: Gonstitutions-Utskottet har genom Memorial den 1 Augusti 1812 föreslagit följande nya redaction af 56 § Regerings-Formen. »Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörige Utskott, som äga att dem utreda och deröfver sig yttra.
Utskottens förslag skola först i Ståndens
Plena framställas till antagande eller förkastande, utan förändringar eller tillsatser.
När ett sålunda boredt förslag till Stånden återkommer, då äge de magt att detsamma oförändradt eller med förändringar antaga, eller ock alldeles förkasta.
Tillstyrker Constitutions-Utskottet, hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit, eller utlåter sig Utskottet med till- eller afstyrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition, varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga, men icke vid densamma besluta.
Göras i Riks-Ståndens Plena icke några anmärkningar emot Constitutions-Utskottets yttrande, hvile detsamma, såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej, skall kunna beslutas, och gälle då föreskriften i 75 § Riksdags-Ordniugen.
Göras åter i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar, blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions-Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då att samtelige Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktig - Bilaga A till Mern.
N:o 1. 727 heter finnas, dem derjemte till samtelige Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtelige Riksstånden om ett enahanda utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande, på tid och sätt, som ofvan föreskrifne äro.
Blifva åter något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktige från de öfriges, och samma Stånd sig icke efter de öfrige fogar, varde Constitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af Tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka genom samfäld, icke efter Stånd anstäld, omröstning skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtandet hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, såsom ofvan sagdt är».
Under den 14 Augusti 1812 i 41 § Regerings-Formen.
»Konung vare myndig vid fyllda Aderton år.
Dör Konung förr än Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen under Dess minderårighet af den Prins af det Regerande Konungahuset, som, enligt den gällande Successions-Ordningen, arfsrätt i Riket äga kan och minst till 21 års ålder hunnit samt blifvit af Konungen dertill förordnad.
Har Konungen andre personer, som skola Svenske Män vara, till Förmyndare för den minderårige Konungen utsett, då föro desse Rikets Styrelse, intill dess Riksens Ständer vid nästa Riksdag derom förordnat.
Dör Konung utan att hafva något förordnande meddelat, föres .Styrelsen af Stats-Rådets samtelige Ledamöter, intill dess Riksens Ständer vid deras nästa sammankomst, Förmyndare för minderårige Konungen utsett, I alla dessa fall styre den minderårige Konungens Förmyndare eller Stats-Rådet med Konungslig magt och myndighet i Konungens namn, och gälle denna Regerings-Form till ovilkorlig efterlefnad.
Är Konung eller ThronfÖljare, vid de i denna och föregående §§ uppräknade llän cl elser, Femton år gammal, äge han att uti Stats-Rådet, Högsta Domstolen, Hof-Rätter och Collegier inträda, dock utan att i några beslut deltaga». h) Gonstitutions-Utskottet föreslår nu, att till afgörande må upptagas följande förslag till ändringar och tillägg: 728 Riksdagen 1815.
Constitutions-Utskottets Memorial af den 23 Augusti 1809, 20 § Regerings-Formen.
»Uti fredstider skola de mål, som från Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning, uti Högsta
T vänne militaire personer af högre grad, dem Konungen härtill utser och förordnar, böra med Domare-jäf och ansvar och utan särskildt arfvode sådane mål i Högsta
Under krig förhålles härmed efter KrigsArtiklarne». Constitutions-Utskottets Memorial af den 2 Februari 1810, 70 § Itegerings-Formen. »Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge att opåmindt vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter och sedan summans belopp blifvit faststäld, Utskottet uppdrages, att med tillämpning af dessa grunder författa förslag till Bevillningens utgörande.
Skolandes allt, i den nion det medhinnes, Riksens Ständers Plena underställas».
Äfvensom, sedan 1809 och 1810 års Riksdag, 34 § Riksdags-Ordningen. »Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, sammansatt af Fyratioåtta Medlemmar, skall, enligt 53 och 89 §§ i Regerings-Formen, anmärka brister i de allmänna hushållniugs-anstalterna och förändringar deruti föreslå, samt upptaga alla hos Riksens Ständer uppkomna frågor, om förändring, förklaring och upphäfvande af lagar och författningar, som Rikets allmänna hushållning röra, om sådana nya lagars stiftande och om grunderna för allmänna inrättningar af alla slag, ehvad de röra uppfostrings- eller undervisningsverken, landthushållningen, bergverken m. m.
Riksens Ständer åge dock endast magt att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar att hos Konungen anmälas.
Vill Konungen något oeconomiskt mål gemensamt med Riksens Ständer afgöra, förfares dermed på sätt, som för lagfrågor är stadgadt.
Vilja Riksens Ständer, häldre än att tillsätta flere Ut - Bilaga A till Mern.
N:o 1. 729 skott, remittera sådana mål, som till visst Utskott icke höra, antingen till Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, eller till något af de öfriga förut tillsatte Utskott, vare samma Utskott pligtigt att med dess Utlåtande, i enlighet med erhållen remiss, inkomma, och bestämme sjelfva ämnets beskaffenhet efter Grundlagen, men icke den hvarje särskildt Utskott i allmänhet uppdragne befattning, huruledes ett mål, i enlighet med Riksens Ständers deröfver tillhörige beslutande-rätt, bör afgöras».
Under den 18 September 1810, 38 § Riksdags-Ordningen.
»Alla omröstningar i Utskotten skola ske per capita emellan Utskottets samtelige Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Inom Banco-Utskottet böra i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande». Constitutions-Utskottets Memorial den 13 Augusti 1812, 56 § Riksdags-Ordningen.
»Intet ärende må nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Ej heller må, med undantag af Grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän väckas, sedan En månad från Riksdagens början, eldigt 27 §, till ända lupit, så vida icke sådana frågor, af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranledas». c) Såsom alternativ, huruvida de vid följande §§ gjorda förslag till tillägg och ändringar böra upptagas eller uppskjutas, öfverlemnas här redactionerna af dessa förslag: Constitutions-Utskottets
Memorial af den 29 Mars 1810, 74 § Regerings-Formen.
»Konungen äge ej magt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet
Krig, än det sammanskott af födande varor, som uti en landsort kan 730 Riksdagen 1815. blifva erforderligt till krigsfolks underhållande under tåg och marsch, när de särskildte orter, der detta tåg sker, icke förmå tropparne med nödigt uppehälle förse.
Denna Gärd, äfvensom all slags förplägning, skall dock genast med penningar af Statsmedlen de levererande betalas, efter de faststälda Markegångspris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp.
Den må icke äskas för troppar, som i någon ort blifva förlagde, eller under krigsrörelser nyttjas, då tropparne böra utur dertill samlade Magaziner eller förråd med deras behof varda försodde». Constitutions-Utskottets Memorial den 12 October 1810, 110 § Regerings-Formen. »Ingen Riksdagsman må kunna under tilltal ställas, oller sin frihet beröfvas, för dess gerningar och yttranden uti Riks-Stånden eller något Riksens Ständers Utskott, utan att det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom ett uttrycidigt beslut, deruti två tredjedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno tillstädesvarande Ledamöter instämt.
Ej heller skall någon Riksdagsman kunna förvisas från den ort, der Riksdag hålles.
Skulle någon enskild man eller någon Corps, militaire eller civil, eller ock någon menighet af hvad namn det vara må, antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens Ständer eller deras Utskott, eller någon enskild Riksdagsman, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, vare sådant ansedt som förräderi, och ankomme på Riksens Ständer att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta».
Bilaga B lill Mern.
N:o 1. 731 Bilaga B till Mern.
Maj.ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om uppskof till nästa Riksdag med af görandet af de hellande Grundlagsfrågorna.
Då antalet och vigten af de financiella och oeconomiska öfverläggningar, som vid detta Riksmöte egentligen synas kräfva Riksens Ständers uppmärksamhet, ej torde tillåta dem att med nödig ledighet behandla och afgöra alla de, sedan de trenne sista Riksdagarne, hvilande frågor om förändringar i Grundlagarne, har Kongl. Majit härmedelst velat föreslå Riksens Ständer att till nästa Riksdag uppskjuta med dessa frågors afgörande.
Flera af dem hafva ännu icke af allmänna tänkesättet hunnit blifva så förberedda, att ett mot deras omfattning svarande beslut med någon säkerhet torde kunna tagas; andra åter äro ej för ögonblicket af den magtpåliggaude art, att de icke medgifva en längre pröfning.
Majit innesluter i detta Dess allmänna förslag, med de undantag, som här nedanföre stadgas, så väl de förändringar i Regerings-Formen, som finnas upptagne i Kongl. Majits Nådiga Proposition af den 7 Augusti 1812, som alla de öfrige, så väl af särskildta Stånd, som af enskilde Riksdagsmän, gjorde anmärkningar, hvilka i Constitutions-Utskottets särskildta Memorialer vid Riksdagarne åren 1809, 1810 och 1812 innefattas.
Det gifves ett ämne, på hvilket Kongl. Majit tror sig böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet, nemligen på förslaget till behandlingssättet af Grundlagsfrågorna, af Constitutions-Utskottet i dess Memorial af den 1 Augusti 1812 förberedt och uppgifvet.
Utskottet visar nödvändigheten att snart vidtaga ett stadgande i detta afseende, dels för att fylla en brist, som ännu i våra Grundlagar förefinnes, dels för att i en framtid förekomma en för deras bestånd vådlig tydning.
Majit öfverlemnar derföre, lika med Utskottet, till Riksens Ständer, huruvida icke denna fråga må blifva ett af de första föremål för närvarande öfverläggningar. 732 Riksdagen 1815.
Den andia frågan, som Kongl. Majit anser af den vigt, att den påkallar ett skyndsamt afgörande och derföre ej till nästa Riksdag bör uppskjutas, är den föreslagna nya bestämmelsen om Konungens myndighetsålder och öfrige dermed gemenskap ägande stadganden.
De innefattas i 41 § af den Proposition, Kongl. Majit vid sista Riksdag till Riksens Ständer öfverlemnade, och äro, med få förändringar och tillägg, af Constitutions-Utskottet tillstyrkta.
För att i en omständighet, som så nära rörer Rikets framtida lugn, vinna en ökad säkerhet, och derjemte någon ledning i de nya Constitutionella förhållanden, som efter Föreningen med Norrige uppkommit, anser sig Kongl. Majit fullkomligen berättigad att, i detta afseende, nu påkalla Riksens Ständers upplysta och patriotiska åtgärd.
Bilaga C till Mein.
Utdrag af Protocollet hållet i Eiksens Häglofl.
Ständers Constitutions-Utskott den 7 April 1815.
Då Utskottet i dag sammauträdt för att öfverlägga om Konungens Nådiga Proposition, rörande afgörandet vid denna Riksdag af hvilande Grundlagsfrågor, upplästes först de på bordet hvilande förslag till tillägg i 56 § (och ändring af 41 §) Regerings-Formen, hvilka Kongl. Majit till afgörande nu genast föreslagit.
Constitutions-Utskottet fann, i afseende på dessa förslag, för sig ingen annan åtgärd äga rum, än att i sitt svar till Riksens Ständer äfven för sin del tillstyrka, att Bilaga C till Mern.
Nio 1. 733 Riksens
Ständer med det första foretoge sig dessa i behörig ordning redan fullständigt beredda frågors afgörande.
Då ytterligare framstäldes, att Utskottet äfven till Riksens Ständer borde tillkännagifva dess mening, huruvida det ansåge nyttigt, att alla öfriga beredda Grundlagsfrågors afgörande kunde hvila till nästa Riksdag, voro Ledamöternes tankar i afseende derpå delade.
Flere yttrade den öfvertygelse, att
Utskottet svårligen häröfver kundo stadga en tanka, innan det erfore, huru Riksens Ständer behagade afgöra 56 § i Regerings Formen, rörande sättet att komma till slut vid Grundlagsfrågors afgörande; andra trodde, att bägge de i Konungens Proposition innehållna frågor i ett sammanhang på en gång borde besvaras, och att man således kunde komma att sakna tid att denna frågas afgörande afvakta; hvarjemte åtskillige äfven yttrade den mening, att man tjenligast vore ifrån alla obehagliga strider om Grundlagsförändringar, i fall man tillstyrkte bifall till Konungens Proposition och dermed dessa frågors hvilande, hvarigenom Grundlagen alltid vunne kraft, när den ej synfes vara i behof af någon förändring.
Ytterligare yrkades åter, att det aldrig kunde leda till något försvagande af Grundlagens kraft, om någon förbättring deri skedde, men säkert skulle befordra densamma, om sådana förslag, som innehölle försvagande föreskrifter, nu un delen allmän god sinnesställning afsloge? och undanröjdes.
Herr Baron och Ordföranden gjorde sluteligen proposition, att Utskottet måtte tillstyrka Kongl. Majits
Nådiga förslag, det alla beredda Grundlagsfrågors afgörande, de allenast undantagna, hvilka Kongl.
Majit särskildt begärt till afgörande, måtte hvila.
Ja och Nej och begärdes votering.
Efter någon öfverläggning justerades och gillades följande voterings-proposition, hvarvid dock Herr Doctor Falk reserverade sig i afseende på contra-propositionen:
Bifaller Constitutions-Utskottet, att den delen af Konungens Nådiga Proposition, som rör uppskof till nästa Riksdag med alla på bordet hvilande Grundlagsfrågors afgörande, utom det föreslagna tillägget till 56 § Regerings-Formen och ändringen af 41 § Regerings-Formen, tillstyrkes till bifall af Riksens Ständer? 734 Riksdagen 1815.
Vinner Ja, är Konungens Nådiga Proposition bifallen, och Utskottet tillstyrker det föreslagna uppskofvet.
Nej, öfverlägger Utskottet, om hvilka frågor böra till afgörande vid denna Riksdag af ConstitutionsUtskottet föreslås.
Härefter förrättades votering, då rösterna befunnos hafva utfallit sålunda:
Hos Ledamöter ne af Ridd er skap et och Adeln:
Hos Ledamöterne af Preste-Ståndet:
Ilos Ledamöterne af Borgare-Ståndet:
Hos Ledamöterne af Bonde-Ståndet: Nej 6.
I följe hvaraf Utskottet beslutit, att öfverläggning skulle företagas om de förslag till ändringar i Grundlagarne, hvilka, såsom redan fullständigt beredde, Utskottet borde hos Riksens Ständer till afgörande vid denna Riksdag anmäla.
Då nu denna öfverläggning genast begyntes, företogs till en början de förslag till ändringar i Regerings-Formen, hvilka sedan Riksdagarne åren 1809 och 1810 varit hvilande på bordet, och stadnade Constitutions-Utskottet i den mening, att förslaget till ändring i RegeringsFormens 5 § väl kunde tåla uppskof; 20 § till Ständerne borde anmälas, för att vid denna Riksdag afgöras; 28 § kunde tåla uppskof; 29 § likaledes; 30 § likaledes.
Vid 35 § föreföll, att till förändring deri funnes tvänne särskildta förslag, det ena hvilande sedan år 1810, rörande förvandling af Handelsagents-Sysslan till För - Bilaga C till Mern.
N:o 1. 735 troende-Post, det andra sedan år 1812, i anledning af Konungens Nådiga Proposition, hvarigenom en myckenhet Embeten förklarades för Förtroende-Sysslor.
De fleste Ledamöter syntes benägna att till afgörande nu anmäla det första förslaget, men Herr Baron och Ordföranden ansåg oformligt att ej behandla bägge förslagen i ett sammanhang.
Silverstolpe anmärkte att här ej borde komma i fråga, hvilken § i antalet, som vore under öfverläggning, ej heller ifrån hvad ort anledningen blifvit gifven till ett förslag, utan endast den fråga deri, som borde afgöras; och att således, då ett eller flere förslag innehöllo särskilda frågor, kunde visserligen Utskottet tillstyrka afgörandet af en och åsidosätta att dertill anmäla de öfrige.
Under discurserna härom föreslogs att genom votering afgöra de stridiga meningarne, och blef i följe deraf voterings-propositionen justerad, så lydande: Bifaller Utskottet, att uppskof tillstyrkes på alla förslag till ändring i 35 § Regerings-Formen?
Vinner Ja, komma alla dessa förslag att hvila.
Nej, öfverlägges om hvilka af dessa förslag böra till Riksens Ständers afgörande hemställas.
Efter förrättad votering och då anmäldt blifvit, att Riksdagsmannen Åberg af Bonde-Ståndet för opasslighet hade nödgats bortgå, befunnos rösterna hafva så utfallit: Hos Ridderskåpet och Adeln: Ja 4 Nej 2.
Hos Preste-Ståndet: Ja 6.
Hos Borgare-Ståndet:
Hos Bonde-Ståndet:
Ja 3 Nej 2. 736 Riksdagen 1815.
I följe hvaraf alla förslag till 35 § Regerings-Formen förblifva till afgörande vid denna Riksdag oamnälte.
Fortsattes öfverläggningen rörande anmälandet af den år 1810 föreslagne redaction af Kegerings-F’ormens 37 §, som ansågs tåla uppskof; 49 § likaledes; 52 § likaledes; 53 § likaledes; 56 § likaledes; 61 § likaledes; 69 § likaledes, hvarvid dock friherre Cederström, Jacob, ville hafva sin reservation emot beslutet i Prptocollet förvarad.
Vid frågan om 70 § austäldes genast votering öfver följande justerade proposition:
Bifaller Utskottet, att uppskof tillstyrkes på förslaget till ändring af 70 § Regerings-Formen?
Ja, kommer detta förslag att hvila.
Nej, kommer förslaget att till Riksens Ständers afgörande hemställas.
Efter slutad votering befunnos rösterna så hafva utfallit:
Ilos Ledamöterne af Ridderskapet och Adeln:
Hos Ledamöterne af Preste-Ståndet: Ja 4 Nej 2.
Hos Ledamöterne af Borgare-Ståndet: Ja 1 Nej :. 5.
Hos Ledamöterne af Bonde-Ståndet:
I följe hvaraf förslaget till förändring af 70 § i Regerings-Formen skulle till afgörande hos Riksens Ständer föreslås.
Företogs 71 §, som ansågs kunna hvila.
N:o 1. 737 74 §•
I anledning af häröfver uppkomne stridiga meningar voterades öfver följande justerade proposition: Bifaller Utskottet, att uppskof tillstyrkes till ändring i 74 § Regerings-Formen?
Efter förrättad votering befunnos rösterna så hafva utfallit: Hos Ridderskapet och Adelns Ledamöter: Ja 4 Nej 2.
Hos Preste-Ståndets Ledamöter: Ja 6.
FIos Borgare-Ståndets Ledamöter: Ja 1 Nej 5.
Hos Bonde-Ståndets Ledamöter:
Och, som sålunda tvänne
Stånd stadnat emot två, skulle bägge meningarna till Riksens Ständer anmälas. 77 § hvilar; 80 § likaledes; 81 §.
Herr Munch af Rosenschöld yttrade:
Jag anser förslaget till omändring af denna § böra upptagas, för att med afslag afgöras.
Enligt detta förslag kan en väckt fråga, om ock af största vigt, få ligga oafgjord i 9'/2 år.
Om till exempel vid denna Riksdag en fråga väckes och nästa Riksdag sammankallas först om 4 */2 år efter, får den enligt detta förslag icke då afgöras, och om Riksdagen näst efter den blifver först om 5 år, kommer således frågan att först efter 9'/2 år få afgöras.
Ständer ha vid alla Riksdagar, sedan nuvarande Regeriugs-Form antogs, visat så mycken modifieation, att vi ej behöfva frukta för framtiden en för liten, och skulle det hända, att en Urtima Riksdag inträffade för nära 738 Riksdagen 1815. uppå en annan, hafva Riksens Ständer lika så väl sorn nu rättighet att uppskjuta frågan.
Herr Silverstolpe utbad sig härvid få erinra, att om något project nu afsloges, vore dermed föga vunnet, emedan ingenting hindrade, att samma fråga åter vid samma Riksdag väcktes och då å nyo till afgörande vid nästa Riksdag bereddes.
Herr Doctor Wijkman önskade att i Protocollet få antecknadt, att han ansåge vigtigt, det ändringar i Grundlagarne sällan gjordes, hvarmed Herr Silverstolpe conformerade sig, såväl som med Herr Rosenschöld, i den mening, att man ej hade att befara någon immoderation i Riksens Ständers åtgärder att ändra Grundlagarne.
Efter en kort öfverläggning stadnade Utskottet i den tankä, att denna § ej behöfde anmälas. 87 § likaledes; 96 § likaledes; 97 g likaledes; 102 g likaledes; 103 § likaledes; 108 § likaledes; 11° §•
Efter häröfver uppkomna stridiga meningar voterades öfver följande proposition: Bifaller Utskottet, att uppskof tillstyrkes på förslaget till ändring af 110 § Regerings-Eormen?
Efter slutad votering befunnos rösterne hafva utfallit:
Hos Ridderskapet och Adelns Ledamöter: Ja 4 Nej 2.
Hos Preste-Ståndets Ledamöter:
Ja ./.... 6.
Hos Borgare-Ståndets Ledamöter: Ja 2 Nej 4, Bilaga C till Meni. N:o 1. 739 Hos Bonde-Ståndets Ledamöter:
I följe hvaraf, då två Stånd stadnat emot två, bägge meningarne borde hos Riksens Ständer anmälas.
1 anledning häraf önskade Herr Silverstolpe för sin del få i Protocollet antecknadt, att han ej ansåge möjligt, det icke åtminstone Ett Stånd skulle vara så ömtåligt om bevarandet af sina Riksdagsmanna-rättigheter, att detta förslag till ändring någonsin kunde blifva antaget till lag. lil § ansågs ej vigtig att anmäla. 114 §•
På begäran af Riksdagsmannen Anders Danielsson uppsköt Utskottet till nästa Plenum att deröfver bestämma sin mening, intill dess Bonde-Ståndets
Ledamöter närmare fått underrätta sig om sitt Stånds önskan.
Härefter företogos de hvilande förslag till ändring i Ilegerings-Formen, som 1812 blifvit föreslagna i anledning af Konungens Nådiga Proposition, hvaribland ingen föreslogs till afgörande, utan såvida de stodo i sammanhang med den af Kongl. Maj:t fordrade och af Utskottet redan tillstyrkta förändringen i 41 § Regerings-Eormen, nemligen den 43 §:n och den 93 §:n.
Vid frågan om den 42 §:s anmälan, och då Utskottets pluralitet ansåg densamma böra hvila, gjorde friherre Gederström, Jacob, deremot sin reservation till Protocollet.
Slutligen företogs granskningen af de förslag till ändring i Regerings-Eormen, som nu hvila på bordet i anledning af enskildes motioner; och då det befanns, att detta endast vore det rörande ändring af 56 §, som till afgörande af Kongl. Maj:t blifvit föreslaget, fann Utskottet sig dervid ej äga någon ytterligare åtgärd. 740 Riksdagen 1815.
Ständers Constitutions-Utskott den 8 April 1815.
Ordföranden erinrade, att frågan om anmälan till Riksens Ständer af förslaget till förändring i 114 § Regerings-Formen sedan gårdagen hvilade till afgörande i dag, och efter gjord proposition, att den skulle hvila, hvilken af de fleste med Ja besvarades, yttrade Riksdagsmannen Anders Danielsson, att han gerna deri instämde, med vilkor att den ovilkorligen vid nästa Riksdag måtte afgöras.
Herr Doctor Wijkman och Friherre Cederström, Jacob, yrkade, att man i sådant afseende ej kunde lemna någon föreskrift för tillkommande Ständer, hvilka också icke vore pligtige att rätta sig derefter.
Riksdagsmannen Vice Talemannen Hyckert reserverade sig till Protocollet, att hans bifall till uppskofvet med denna §:s afgörande berodde deraf, att frågan om en Representations-förändring äfven nu måtte komma att uppskjutas, hvarmed Herr Munck af Rosenschöld äfven förenade sig.
Härefter företogs uppläsning af förslagen till ändring i Riksdags-Ordningen: 14 § ansågs kunna tåla uppskof; 17 § likaledes; 19 § likaledes; 23 § likaledes; 34 §.
Efter någon öfverläggning i anledning af denna § voterades öfver följande proposition: Bifaller Utskottet, att uppskof tillstyrkes på förslaget till ändring i 34 § Riksdags-Ordningen?
Efter slutad votering befunnos rösterne så hafva utfallit:
Bilaga D till Menn. N:o 1. 741 Hos Ridderskapet och Adelns Ledamöter: Ja 4 Nej 2.
Hos Borgare-Ståndets Ledamöter: Nej 6.
Hos Bonde-Ståndets Ledamöter: Nej 6.
I följe hvaraf, sedan två Stånd stadnat mot två, bägge meningarne skulle till Riksens Ständer anmälas. 36 § hvilar. 38 §.
Voterades öfver följande proposition: Bifaller Utskottet, att uppskof tillstyrkes på förslaget till ändring i 38 § Riksdags-Ordningen?
Efter slutad votering befunnos rösterne hafva utfallit som följer:
Hos Ridderskapet och Adelns Ledamöter: Ja -.
2 Nej 4.
Hos Borgare-Ståndets