Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hör lill Stats-Ulskolleis Memorial N:o 169. 9 Bilaga Litt. A. Tabell, utvisande dels de belopp, hvartill Stats-verkets ordinarie och extra inkomster blifvit vid nedannämnde riksdagars slats-regleringar beräknade, med afdrag af de indelta räntornas samt den indelta tionde-spanmålens i Riks-slaterna förslagsvis upptagna värde, dels den uttaxerade allmänna bevillningen för första året af hvarje stalsreglerings-period och dels den summa, Rikets Ständers Banks utelöpande sedlar utgjorde vid slutet af de år, derunder dessa statsregleringar blifvit uppgjorda; varande derjemte sagde sedlars belopp sammanräknadt med de vid samma lid i allmänna rörelsen utgifna och i krono-uppbörden, lika med bankosedlar, gångbara riksgälds-sedlarne äfvensom det silfvermynt, hvarigenom Bankens numera indragna skillings-sedlar blifvit ersatta.
Påräknade stats-inkomster.
Utelöpande Banko- och Riksgälds-sedlar.
Enligt 1825 års riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelnin- garne B:ko R:dr 1,832,215:
Dito extra ordinarie inkomster ,, 2,757,925: 1824 års uttaxerade allmänna bevillning ....
,, 2,229,750: 6,819,896 Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1823 års slut . . B:koR:dr 23,430,918:
Riksgälds-sedlar vid samma tid, evalverade i Bankomynt ,, 3,948,458: 27,379,376 Dih. till R.
Pro t. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 AJd. 5 Band. 16 Haft. 2 10
Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o i69.
Enligt 1828, 1829 och 1850 ars riksdags statsreglering :
Beräknade ordinarie slats-inkomster, utom indelnin garne B:ko R:dr 1,935,536:
Dito extra ordinarie inkomster samt restantier . ,, 1830 års uttaxerade allmänna bevillning ....
,, Rikets Ständers Banks sedelstock
Vid 1829 års slut ,, Riksgälds-sedlar vid samma tid, evalverade i Bankomynt ,, 3,417,356: 2,347,663: 24,685,744: 5,630,403:
Enligt 1854 och 1835 ars riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie inkomster, utom indelningar ne B:ko R:dr 1,986,500:
Beräknade extra ordinarie inkomster och restantier ,, 1835 års uttaxerade allmänna bevillning. ... ,, Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1834 års slut ,, Riksgälds-sedlar vid samma tid, evalverade i Bankomynt ,, 4,633,750: — 2,473,336: — 24,059,590: 6,208,578:
Enligt 1840 och. 4844 ars riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie slats-inkomster för år 1842och följande år, utom indelningarne, B:ko R:dr2,051,060: — — Dito extra ordinarie inkomster och restantier för dito ,, 1842 års uttaxerade allmänna bevillning ,, Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1841 års slut 4,790,150: 2,074,643: n Riksgälds-sedlar vid samma tid ,, 25,232,099: — — 369,240:
Utelöpande Banko- oell Riksgälds-sedlar 7,700,555 9,093,586 8,915,853 30,316,147 30,268,168 25,601,339
Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 160. 11 Enligt 4844 och 1845 års riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie slals-inkomster, utom indelningarne B:ko R:dr 2,052,260:
Dito extra ordinarie inkomster och restantier . ,, 1845 års uttaxerade allmänna bevillning .... 5,611,000: — 2,092,585: — Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1844 års slut Enligt 4847 och 4848 års riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelningarne B:ko R:dr 2,11/,2'10:
Dito extra ordinarie inkomster och restantier . 1849 års uttaxerade allmänna bevillning .... 6,083,000: — 1,962,141: — Påräknade stats-inkomster. 9,755,845 Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1848 års slut Enligt 4850 och 485 4 års riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelnin garne B:ko R:dr 2,322,040:
Dito extra ordinarie inkomster samt restantier . . ,, 6,646,800: 1852 års uttaxerade allmänna bevillning ....
,, 2,039,106: •— — Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1851 års slut ,, 22,413,401:
Skillnaden mellan de s. k. skilbelopp vid lings-sedlarncs 1848 och 1851 års utgång antages vara betäckt genom ntgifvet och i rörelsen cirkulerande silfvermynt . ,, 1,343,745: 10,162,351 11,007,946
Ute löpan de Banko- och Riksgälds-sedlar. 19,743,877 26,064,517 __ 23,757,146 12 Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 169.
Enligt 1855 och 1854 års riksdags statsreglering:
Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelnin garne ....
. B:ko R:dr 2,460,217:
Dito extra ordinarie inkomster samt restantier . . ,, 9,525,500: 1855 års uttaxerade allmänna bevillning .... ,, 1,351,979: Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1854 års slut ,, 33,312,797:
Skillnaden mellan de s. k. skillings-sedlarnes belopp vid 1848 och 1851 års utgång,, 1,590,883:
Enligt 1856 och 1857 års riksdags statsreglering. tili Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 33 beräknade ordinarie stais-inkomster, utom iudelningar ue B:ko R:dr 2,859,833:
Extra ordinarie inkomster, upptagna till deras i Propositionen om
Slats-verkets tillstånd och behof beräknade belopp ,, 11,485,500: — — 1858 års allmänna bevillning upptages kalkylationsvis till ,, 1,200,000: Rikets Ständers Banks sedelstock vid slutet af 1857 års förra hälft ... ,, 31,060,438:
Skillnaden mellan då inlösta skillings-sedlars och dessa sedlars belopp vid 1848 års utgång 1,635,047:
Utelöpande Banko- och ftiksftälds-sedlar.
13,337,696 15,545,333 34,903,680- .32,695,485 Hör till Slats-Ulskottets Memorial N:o 169. 13 Bilaga lått.
B. förenings Uppgift a de af Riksgälds-kontorel genom uppköpte eller belånade Hypolheks vidare förräntade medel. jemte andra obligationer tills
Vid 1841 års slut 825,200 1) 1842 » 2,874,527 37 4 )) 1843 )) , 3,612,588 42 8 » 1844 » 3,256,922 10 8 1» 1845 )) 2,367,483 16 » 1846 »> 1,697,483 16 )) 1847 » 906,250 » 1848 » ............ 681,000 y> 1849 » .... ....... 1,159,600 » 1850 » 1,376,550 » 1851 » 2,114,550 » 1852 » ............ 2,923,050 » 1853 » 3,219,650 » 1854 » 1,837,200 D 1855 » 1,220,750 » 1856 » 3,483,953j32 Stockholm af Riksgälds-konlorels Boksluts-konlor den 29 Oktober 1857. G. C. Nolling.
Bill till R.
Pral. 1856 & 1857.
I Afd. 5 Band. 16 Haft. 3 14 Hör till Stals-Vtskotlels Memorial N:o '169.
Bilaga Litt. C. Uppgift å de räntor, sorn å de för Riksgälds-kontorels räkning uppköpte obligationer samt för de mot pant af Hypotheksförenings- jemte andra obligationer meddelade lån kommit Riksgälds-konloret till godo, efter afdrag af de vid obligations-inköpen upplupne och af kontoret förskottsvis godtgjorda räntor.
Ar 1842 39,107 8 11 » 129,701 2 6 » 1844 158,808 36 » 1845 125,477 41 4 » 1846 92,786 33 — » 1847 71,609 6 8 » 1848 44,112 29 » 37,880 30 5 )) 1850 55,986 15 5 )) 1851 59,535 34 8 » 1852 125,407 17 11 » 1853 136,426 30 2 u 1854 142,014 4 — » 27 7 )) 1856 68,097 6 4 Summa B:ko R:dr 1,380,035 35| 11 Om derifrån dragas de är 1841 vid obligations-inköp utbe- talda räntor 247 27 —1 1 återstår nellobehållning af . . .
B:ko R:dr 1,379,788 8 ll| Stockholm och Riksgälds-kontorets Boksluts-kontor den 29 Oktober 1857. G. C.
Stats-Vtskottels Memorial N:o 110. i N:o 170.
Ånk. till Exp.-Utsk. d. 26 Nov. 1857, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen åter remiss å åtskilliga i Memorialet N:o 149 föreslagna voterings-propositioner. (U. A.)
Vid föredragning af Stats-Utskottets tiil Riks-stånden afgifna Memorial N:o 149, innefattande förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till regleringen af utgifterna under Riks-statens 2, 5, 4 och 5 Hufvud-titlar hörande frågor, har Bondeståndet ”enhälligt förklarat sin mening vara, att der tre eller flera olika meningar och beslut i Riks-stånden uppstått, utan att tre Riks-stånd uti fullt sammanstämmande beslut sig förenat, icke något Riks-stånds beslut må undertryckas, utan på sätt 69 § Regerings-formen, efter dess nuvarande ordalydelse, innehåller, komma under omröstning i Förstärkt Siats-Utskott”, samt i följd deraf återremitterat voteringspropositionerne under N:ris 2, 3, 4, 5, 8, 9, 43, 46, 47, 49, 20, 25, 26, 39 och 40; hvarjemte
Bonde-ståndet af särskilda skäl återremitterat 4 0 punkten, samt tillika inbjudit de öfriga Riks-stånden, ”att, med gillande af den åsigt om allmänna grunder och tolkning af Grundlagen, Bonde-ståndet uttalat, jemväl återremittera Memorialet i de delar Utskottets förslag med denna åsigt af lag-tolkning icke instämmer, på det att nya voterings-propositioner må kunna af Utskottet i behörig ordning uppsättas.”
Som emedlertid, enligt hvad Utskottet af ankomne Protokolls-utdrag från de öfrige tre Riks-stånden inhemtat, dessa Stånd godkänt samtliga ofvan uppräknade Bih. lill R.
Fröt. 1856 $ 1857. 4 Sami. 1 Åfd. 3 Band. 17 Raft. 1 2 Stats-Vtskottets Memorial N:o 170'. vuterings-propositionert, och af denna anledning jemväl lagt de af Bonde-ståndet dit nflåtna Protokolls-utdrag, rörande lörenämnda inbjudning, till handlingarne, så är följaktligen lydelsen af omförmälda voterings-propositioner af Rikets Ständer bestämd genom tre Stånds sammanstämmande beslut, hvarföre
Bonde-ståndets återremiss å ifrågavarande voterings-propositioner icke kan till någon vidare åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, tryckt bos N.
Marcus, 1857. Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 171. 1 Äf:0 Ifl. Arik. lill Exp.-Utsk. den 26 Nov. 1857, kl. 2 c. m.
Utlåtande, i anledning aj erka line ålerremisser A Betänkandet N:o 122. angående reglering af utål!terne under Riks-slalens Sjette Uujeud-Titel. (U. A.)
De tili nämnde Bellinkande afhandlade frågor, hvilka blifvit lill StatsUlskoltel återremitterade, äro följande:
Åttonde punkten, mont. b, i hvad delta moment rörer Utskottets tillstyrkande att, i enlighet med Kongl.
Maj:ts Nådiga förslag, aflöningen för Läns-notarier, Liins-bokhållare och Lands-konlorister måtte förhöjas från dess vid sednaste löne-reglering bestämda belopp, för Läns-notarier från 500 lill 750 R:dr, för Lans-bokhållare från de i Irenne klasser fördelade beloppen 600, 700 och 800
R:dr till 1,000 R:dr i de 7 betydligare länen och lill 800 R:dr i de öfriga länen, samt för Lands-konlorister från 450 till 500 R:dr.
Dessa delar af förevarande moment hafva alla blifvit af Ridderskapet och Adeln återremitterade, hvaremot Preste- och Borgare-stånden, med bifallande af momentet i öfrigt, allenast återremitterat frågan om löneföiliöjniugs-beloppet för Läns-bokhällarne.
Af Bonde-ståndet är åter momentet godkändt med den förändring, att aflöningen för Läns-bokhällarne bestämdes lill lika belopp af 1,000 R:dr för alla.
Beträdande först de af Utskott et föreslagna löne-förhöjningar för Länsnotarierne och Lands-kontorislerne, så enär desamma äro af Irenne Riks-ständ bifallne, kan, emot 69 § Reg.-Formen och 75 § Riksd.-Ordningen, det fjerde Ståndets, eller Ridderskapet och Adelns, återremiss icke till någon vidare åtgärd föranleda.
Brot. 1856 & 1857. i Saint. 1 Afd. 3 Band. 18 Haft: 2 Slals-Ulslcoltets Utlåtande N:o il i.
Hvari åler angår tillökningen i Läns-bokliållarnps aflöning, hvilken fråga är af Irenne Riks-slånd återremitterad, har Utskottet af de hos dessa Stånd förda, Ulskollet tillhandakomma, protokoll öfver diskussionerne i ämnet hulvudsakligen inhemta t, att hos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet de fleste ledamöter, sorn yttrat sig, ansett, alt, äfven om mängden af Läiis-bokhållarnes göromål vore inom särskilda län något olika, fördelningen i löne-klasser inom denna tjenslegrad icke horde tillämpas, och alt, med afseende a vigten af omförmälda befattning, aflöningen skäligen icke kunde fastställas lägre i något län än lill 1,000
R:dr, eller det minsta, som i allmänhet ifrägakommit för en Sialens tjensteman, hvilken ej hade all påräkna sportler.
Preste-slåndets ålerremiss grundar sig pa anmärkning emot klassifikalionen af Läns-bokhållare-lönerne, i hvilket afseende anförts, alt Wermlands län, ehuru i folkmängd det tredje i ordningen, icke blifvit, räknadt till de betydligare länen, der Läns-bokhällarne skulle erhålla den högre aflöningen af 1,000 R:dr.
Som Utskottets förslag angående Läns-bokhållarnes aflöning icke är af något Riks-slånd godkäridt, utan hos (vänne Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet, den mening blifvit uttalad, alt nämnda aflöning ej borde för någon af ifrågavarande tjenstemän bestämmas lägre än till 1,000 R:dr, och eli Stånd, eller Bonde-ståndet, redan beslutat aflöningcns fastställande till della belopp, lika för alla Läns-bokbållarne, sä bar Ulskollet, i öfverensstämmelse med den inom tre Ständ sålunda uttryckta åsigt och med derjemte fästadt afseende å den omständigheten, att för Läns-nolarierna någon skillnad i aflönings-bt loppen icke ifrägakommit, funnit sig, med frånträdande af sitt förra yttrande, böra hemställa, att aflöningen för Läns-bokbållarne må fastställas lill lika belopp af 1,000 R:dr Runt för ulla.
Samma punkt, mom. f. och m., angående dels löne-förbättring lör nuvarande Härads-skrifvare, dels ny lön för ytterligare en ilärads-skrifvare i Stora Kopparbergs län.
Utskottet bade hemställt, alt, i enlighet med Kongl. Maj:ls Nådiga förslag, det vid förra regleringen för Härads-skrifvare bestämda aflöningsminimum af 1.500
R:dr malte förhöjas lill 2,000
R:dr samt alt byres-ersätlniug för dem af desse tjenstemän, hvilka icke äro med boställen lörsedde, skulle beviljas med 300
R:dr, i stället för 150 R:dr, som Kongl.
Maj:t föreslagit.
Hvad Utskottet sålunda hemställt är bilället af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet, hvaremot Presle-ständef, utöfver det tillstyrkta allön ingsbeloppet, 2,000 R:dr, anvisat ett årligt arfvode af 200 R:dr till skrifvare-hilräde, samt Borgare-ståndet åter bestämt den af Utskottet föreslagna hvres-ersällning lill 150 R:dr, men återremitterat frågan om sjelfva aflöningen, pä grund deraf, alt ifrågavarande tjenstemän, såsom jemförlige med Kronolbgdarne, borde ställas i lika löue-förhällande med desse och aflöningen således bestämmas till 2,500 R:dr, Stuts-Utskotlets Utlåtande N:o ■111. 3 helst de förres göromål vore vida besvärligare än Kronofogdarnes, saint Häradsskrifvarne icke, såsom Kronofogdarne, egde tillfälle till biförljenster.
Då Utskottets hemställan i afseende å så väl aflöningen som hyres-ersältningen för Härads-skrifvarne blifvit af Ivaline Riks-slånd godkänd, har Utskottet funnit sig böra sitt förra yttrande vidblifva.
Samma punkt, morn. o., hvaruti Utskottet tillstyrkt att, till fyllnad i tillgångarne för den af Kongl. Slats-konloret utarbetade nya allöuings-slat för Lands-stalens tjenstemän och betjente, efter hvilken de af Kongl. Majit föreslagne tillöknings-summor blifvit beräknade, Rikets Ständer måtte anvisa ett belopp af 51 Rnlr 11 öre.
Detta moment är återremitterad! af Ridderskapet och Adelil; men som detsamma blifvit godkändt af de tre öfriga Riks-slauden, är, jemlikt 60 § Reg.-Formen och 75 § Riksd.-Ordningen, frågan af Rikets Ständer afgjord, hvadan Utskottet icke kan dermed taga vidare befattning.
Samma punkt, morn. /■., innefattande hemställan, alt nuvarande kontanta anslags-summa för Lands-slaten malte förhöjas med de tillstyrkta beloppen, utgörande, enligt upprättad tabell, tillhopa .341,088 R:dr 90 öre, samt för rättigheten lill åtnjutande af de föreslagna löne-förhöjningarne enahanda förbehåll om indelningarnes frånträdande bestämmas, som vid sistlidne riksdag fastades vid da anvisade anslag lill förbättring af Lands-slats-personalens löner.
Borgare-ståndet har, till följd af de förut beslutade återremisserne, jemväl återremitterat förevarande moment med åtföljande tabell; hvaremot de öfriga Riks-stånden godkänt momentet, med förbehåll om rättelse af anslags-summan i enlighet med de blifvande besluten.
Beträffande det i förevarande moment föreslagna vilkor om indelningarnes frånträdande, sa enär tre Riks-stånd godkänt detta vilkor och frågan alltså, enligt 69 § Reg.-Formen och 75 § Riksd.-Ordningen, blifvit af Rikets Ständer afgjord, kan återremissen i denna del icke till någon åtgärd föranleda.
Och då, hvad beloppet af anslags-summan angår, Rikets Ständers definitiva beslut i frågor rörande stats-regleringen komma alt vid Riks-slatens slutliga upprättande iakttagas, lärer återremissen icke heller i delta afseende från Utskottets sida för närvarande påkalla någon åtgärd.
Treltiondefemte punkten, marn. c., d., <?., /. och «\, deruti Utskottet afslyrkt bifall å väckta motioner om anslag dels för inrättande af tekniska söndags- och afton-skolor i de städer, hvilkas innevånare derom hos Kongl Majit i underdånighet sig anmäla och dertill sjelfve vilja bidraga, dels för utvidgande af den i Götheborg redan varande skola af della slag, dels för upprätthållande af den i Christianstad bildade ritskola, dels ock för inrättande af en slöjd-skola i 4 Stats-Utskottets Utlåtande N-.o 474.
Dessa moment, liro af Borgare-ståndet återremitterade; men som de öfriga Riks-stånden godkänt desamma, kan Utskottet ej taga vidare befattning med förevarande, jemlikt 69 § Reg.- Formen och 75 § Riksd.-Ordningen, af Rikets Ständer redan afgjorda frågor.
Forsla punkten (extra anslagen), angående Utskottets hemställan att, i enlighet med Kongl.
Nådiga förslag, en summa af 18,000
R:dr årligen lindér nästa stalsreglerings-period måtte beviijas
Lill undersökningar, inspektioriskoslnader samt expenser lör allmänna arbeten.
Denna fråga hafva samtlige Riks-stånden återremitterat, flir att af Utskottet behandlas i sammanhang med de lill Utskottets handläggning
Öfverlemnade frågor om anslag för dylika arbeten.
Och då sådant jemväl blifvit af Utskottet iakttaget, såsom af dess Utlåtande N:o 159 in hem 1 as, får Utskottet nu endast hänvisa till hvad detta Utlåtande i förevarande fråga innehåller.
STOCKHOLM, lijrki luis Isaac Marcus, 1 .57. Stats-Utskottets Memorial N:o 17%. 1 IV: o 172.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Dec. 1857, kl. 7 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
Sedan Riks-Stånden meddelat sina beslut angående de uti Stats-Utskottets Memorial
Nro 149 afgifna förslag till voterings-propositioner uti åtskilliga till statsregleringen hörande frågor, har Förstärkt Stats-Utskott, jemlikt stadgandet i 69 §:n Regerings-Formen, denna dag anställt omröstningar, enligt nämnda, dels af samtliga Riks-Stånden, dels af trenne Riks-Stånd godkända, här nedan omförmälda voterings-propositioner.
Första voteringen (Irsta punkten i förenämnde Mern.)
Den som vill att aftöningen för Justitie-Stats-Ministcrn bestämmes till 18,000 Rrdr Rrmt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 15,000
Rrdr samma mynt.
Denna votering har utfallit med 56 Ja och 63 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionens lydelse.
Prof. 1S56 # 1857. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 19 Häfl. 1 2 Slals-Ulslcollcls Memorial N:o 17S.
Andra voteringen (2:dra punkten.)
Den som vill att aflöningen för en Registrator inom Justitie-Stats-expeditionen bestämmes till 2,500 R:dr R:mt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 3,000
Som denna omröstning utfallit med 59 Ja och 60 Nej, hafva Rikets
Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionen.
Tredje voteringen (3:dje punkten.)
Den som vill att aflöningen för Sekreteraren i Justitie-Kanslers-expeditionen bestämmes till 3,500 R:dr Runt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 4,500 R:dr samma mynt.
Denna omröstning, hvarvid en voterings-sedel kasserades, har gifvit ett resultat af 82 Ja och 56 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Japropositionens innehåll.
Fjerde voteringen (4:de punkten.)
Den som vill att aflöningen för Registratorn i Justitie-Kanslers-expeditionen bestämmes till 2,500 R:dr R:mt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 3,000
Enär voteringen utfallit med 82 Ja och 57 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse.
Femte voteringen (5:te punkten.)
Den som vill att aflöningen för hvardera af Hof-Rätternes presidenter bestämmes till 8,000 R:dr R:mt, röstar Slals-Utskollets Memorial !ST:o 172. 3 Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 9,000 R:dr samma mynt.
Omröstningen, vid hvilken tvenne voterings-sedlar kasserades, har utfallit med 54 Ja och 63 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nejpropositionen.
Sjette voteringen (6:te punkten.)
Den som vill att aflöningen för hvardera af de i Utrikes Departementets Expedition anställde fyra Andre Sekreterare bestämmes till 1,800 R:dr R:mt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 2,000 R:dr samma mynt.
Då omröstningen utfallit med 65 Ja och 54 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens innehåll.
Sjunde voteringen (7:de punkten.)
Den som vill att anslaget till bestridande af kostnaderne för skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter å Tredje hufvud-titeln bestämmes till 50,000 R:dr R:mt årligen, röstar Ja; i Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer berörde anslag att uppföras med 70,000 R:dr samma mynt årligen.
Denna votering har utfallit med 53 Ja och 66 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
O Åttonde voteringen (8:de punkten.)
Den som vill att aflöningen för Landtförsvars-Departementets Chef bestämmes till 15,000 R:dr R:mt, röstar Ja; 4 Stats-Uiskotlels Memorial N:o 47%.
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 13,500
Denna votering har utfallit med 60 Ja och 59 Nej,, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen.
Nionde voteringen (9:de punkten.)
Den som vill att aflöningen för Expeditiöns-Sekreterare i LandtförsvarsDepartementets Kansli-expedition bestämmes till 4,000 R:dr R:mt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer aflöningen att uppföras med 4,500 R:dr samma mynt.
Enär omröstningen, vid hvilken två voterings-sedlar kasserades, utfallit med 55 Ja och 62 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
Tionde voteringen (10:de punkten.)
Den som vill att till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antages Borgare-Ståndets beslut, att aflöningen för General-Intendenten bestämmes till 5,000 R:dr R:mt, röstar J a; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Bonde-Ståndets beslut, att berörde aflöning uppföres med 4,500 R:dr sagde mynt.
Som denna omröstning utfallit med 407 Ja och 12
Nej, har alltså till kontra-proposition vid den blifvande hufvud-voteringen antagits Ja-propositionens innehåll.
Elfte voteringen (10:de punkten.)
Den som vill att aflöningen för General-Intendenten bestämmes till 5,500 R:dr R:mt, med skyldighet för honom att, vid emottagandet af den förhöjda lönen och så länge han densamma uppbär, frånträda den lön, han möjligen kan å annan stat innehafva, röstar Ja Stats-VIskottets Memorial N:o 172.
5 Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, faststälies nämnde aflöning till 5,000 R:dr sagde mynt.
Resultatet af denna omröstning har blifvit 62 Ja och 57 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll.
Tolfte voteringen (ll:te punkten.)
Den som vill att till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antages Borgare-Ståndets beslut, att arfvodet för Intendenten vid Intendents-Militär-kontoret i Krigs-kollegium bestämmes till 2,000 R:dr R:mt, röstar J a; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Bonde-Ståndets beslut, att berörde aflöning uppföres med 1,500
Voteringen har utfallit med 88 Ja och 51 Nej, hvadan till kontra-proposition vid den blifvande hufvud-voteringen antagits Borgare-Ståndets beslut.
Trettonde voteringen (11:te punkten.)
Den som vill att aflöningen för Intendenten vid Intendents-Militär-kontoret i Krigs-kollegium bestämmes till 3,500 R:dr R:mt, med skyldighet för honom att, vid emottagandet af den förhöjda aflöningen och så länge han densamma uppbär, frånträda den lön, han möjligen kan å annan stat innehafva, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej; fastställes arfvodet för nämnde Intendent till 2,000
Enär denna omröstning utfallit med 76
Ja och 4-5 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
Fjortonde voteringen (12:te punkten.)
Den som vill att aflöningen för de 2:ne Adjutanterne vid Presidents-expeditionen och Artilleri-Militär-kontoret i Krigs-kollegium bestämmes till 600 R.dr R:mt för hvardera, röstar Ja; 6 Stats-Ulskollels Memorial N:o 172.
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna aflöning att uppföras med 800 R:dr samma mynt.