Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
r 1,311,629: med under lönerna inbegripna 14,853 tunnor spanmål, å 7 Ralr tunnan.
Indelda räntor, kronovärdi 14,658: 12. 2., beräknade efter markegång på förslag till ,, 45,951: — — Transport li:dr 1,357,580: — — 130,200: 135,000: Kongl.
Pro//, tiil B.
St. 1847. 23 Transport R:dr 1,357,580: — — Oi mield spanmål 9,420 tunnor, efter förslagsvärde, a 6 R:dr tunnan 56,520: — — Tillsammans
R:dr 1,414,100: — — Enligt hvad ofvan omförmäles, har, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers yttrade önskan, cn allmän plan för fullständigare ordnande jemväl af försvarsverket till sjös blifvit utarbetad, och, på sätt närlagde protokoll för den 9 innevarande månad utvisar, af Kongl. Maj:t pröfvad och godkänd.
Sig derföre nu lill framställning om beviljande af de anslagssummor, hvilka Kongl. Maj:t, dels såsom tillökning i hufvudtitelns ständiga utgifter, dels till utgående för viss tid, funnit vara af behofvet mest påkallade.
Då matros-korpsen, hvilken utgör flottans egentliga sjömanskap, endast uppgår till det, så i fred som i krig, otillräckliga antalet af 400 man, har Kongl. Maj:t, meri fäsladt afseende jemväl å den omständighet, att inga ma troser finnas vid Stockholms station, utan vid fartygs upptackling och utrustning måste förhyras, ansett en tillökning i detta antal vara af stort behof påkallad.
Den uppgjorda planen upplager denna tillökning till 180 matroser och jungmän med ett beräknadt aflöningsbelopp af 11,050 R:dr 40 sk. årligen; men Kongl. Maj:t vill af ofvan antydda skäl nu af Rikets Ständer endast äska hvad som erfordras för hälften af denna styrka, eller 90 man, med R:dr 5,525: 20, — Ett nära lika förhållande företer sig i afseende på kanonier-korpsen, hvilken är afsedd att bilda underbefäl för skärgårdsvapnet, samt att användas dels såsom kanon-kommendörer på ångnell skärgårds-fartyg, dels för bestridande af vakthållningen viii Stockholms station.
Denna korps, som för det närvarande utgöres af endast 150 man, är föreslagen att ökas med 50 man, för hvilka årliga aflöningskoslnaden skulle uppgå till 5,104 R.dr s sk.; men Kongl. Maj:t askar nu endast anslag för 25 man, med . 2,552: 4.
I den mån ångfartygens antal tilltager, for drar omsorgen om deras säkerhet, att skicklige Transport R:dr 8,077: 24. — 24 Kongl. Majds Nild.
St. 1847'.
Maj:t äskar derföre för bildande af ytterligare Ivaline machinist officerslöner, utom de två, sorn redan finnas 1,500: 9,577: 24.
Spanmål in natura för ofvannämmle 180 matroser och jungman samt 50 under-kanonierer utgör, å 3 tunnor för hvardera, 690 tunnor, lör hvilka, å 6
R:dr pr lunna, belöper 4,140 R:dr; men sorn kontant aflöning här ofvan är utförd endast för halfva styrkan; bör beräkningen af spånlinden ske i samma förhållande.
Och Kongl. Maj:t föreslår derföre, alt för 115 nian må anvisas aflöningsspamnål, 345 tunnor, beräknade, å 6 R:dr tunnan, till 2,070: -- hvarförutan upptages såsom tillökning: Materielen :
Beklädnad för 90 matroser och jungman, ä 30 R:dr pr man R:dr 2,700: — — och för 25 man kanoniere!’, å 42 R:dr pr man 1,050: — — 3 750- _
Diverse anslag : Vidare äskar Kongl. Maj:t, förden händelse båtsmannens beklädnad skulle komma alt, enligt hvad Kongl. Maj:l uti serskild skrifvelse till Rikets Ständer föreslår, af kronan underhållas, uppförande å stat af årligt anslag härtill med R:dr 28,000: — —
För verkställighet af planen för beväringens vapenöfningar erfordras, hvad sjöförsvaret beträffar, följande årliga anslag, nemligen: a) för sjelfva vapenöfningarna af beväringsmanskapet 38,213: 32. — b) för samma manskaps beklädnad och beväring 19,558: 44. — c) för stammens vapenöfning 8,471: 3G. — d) för gevärens underhåll 500: — — Och föreslår Kongl. Maj:t, under åberopande af de skäl och upplysningar i delta ämne, hvilka Transport R:dr 94,744: ig. — 15,397: 24.
Kongl, Maj.ts Nåd.
St. 1847. 25 Transport R:dr 94,744: ig. innefattas uti bifogade protokoll öfver Sjöförsvars-ärendeu för elen 9 innevarande månad, att berörde anslag, tillsammans utgörande 66,744 R:dr ig sk., nu måtte till uppförande å Stat beviljas . . . .
Lotsen DA Kongl. Majit en tillgång lör lots- och båk-inräl Lningen, samt de med Summa tillökning å femte hufvudtiteln R:dr
Da härtill Rigges hvad nu gällande Riks-slat upptager 15,397:24. 94,744: ig. - och Fjrings-Stalerna. anser nödigt att inflytande båk- och lots-medel hädanefter, som hittills, oförryckt bibehållas såsom nna in - träd här nedan bland Stats-verkets inkomster upplages med förhöjd beräkning till 78,000 R:dr, i stället för vid sista Stalsregleringen beräknade 73,000 R:dr, utföres här såsom tillökning i nuvarande anslag
R:dr 5,000: - — På sätt Rikets Ständer vid sista Riksdag begärt, har undersökning skett om förhållandet med lotspersonalens nuvarande aflöningsvilkor.
Genom denna undersökning är behofvet af förbättring i nämnde personals lönevilkor tillförlitligen ådagalagdt; och Kongl.
Majit, som i detta ämne till Rikets ..Ständer allåter särskild skrifvelse, äskar, på grund af de häruti framställda förhållanden, att, i och för reglering af lotspersonalens aflöning må, utöfver inflytande lots- och båkmedel, anvisas elt särskildt anslag af 10,000:— — Dessutom och under åberopande af äfven härom »(låtande särskild skrifvelse, askar Kongl. Majit, för inrättande af ett nytt Lois-distrikt för kanaler och insjöar, ett förslagsanslag af . . . 4,000: — — 19,000:- uppkomrner en slutsumma å denna hufvudlitel för ständiga behof af 129,141:40.
- 1,414,100:
R:dr 1,543,241:40. hvaruti ingå förslagsanslag till elt belopp ll:dr 8,436: 44 sk. mh. till B.
St: Prat. 7847 och 7848. 7 Sami. 7 Afd. 7 Haft. 4 26 Kongl. Majda Nåd.
Prop. lill ti S\. 184T.
Maj:t böra fäsla Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, alt den å Femte hufvud-lilcln under rubrik: ”skrif-materialier och expenser” samt ”ved och ljus för hufvud-titelns öfriga Stater” anvisade summa 2,500 R:dr, egentligen är afsedd för fyllande endast af Förvaltningens af Sjöärendena och Kommando-expeditionens behof i dessa afseenden; hvadan Kongl. Maj:t föreslår Rikets Ständer, att rättelse i delta afseende må uti den blifvande Riks-staten ske.
För öfrigt föreslår Kongl. Maj:t, på de i omförmälda protokoll öfver sjöförsvars-ärenden för den 9 innevarande månad utvecklade skal och under hänvisning till de upplysningar, samma protokoll innehåller, att af de till ständiga behof ej hänförliga anslag, hvilka för sjöförsvarets fullständigare ordnande ansetts erforderliga, följande summor nu mätte af Rikets Ständer anvisas att under tre år, med en tredjedel årligen, utgå, nemligen: för nybyggnad af en ångkorvett om 300 hästars kraft
R:dr 293,000:— — „ d:o af tvänne ångbogseringsfartyg om 100 hästars kraft . 261,000: — — till anskaffande af bombkanoner och projektiler 33,700:— — „ den nya dockbyggnadens fullbordande 88,560: — — „ gevärs anskaffande och förändring 30,000: — — „ anskaffande af stenkol 10,000: — — samt „ anskaffande af reservförråd för sjöbeväringens beklädnad . 45,000: — — Äfvensom under förutsättning att, på sätt för landtbeväringen blifvit föreslaget, utur det för krigsbehof bildade re D D O serv-förråd för beväringsmanskapet jemväl för sjöbeväringen erhålles ej mindre nödiga reqvisita lill första uppsättningen af det till vapenöfning påräknade manskaps beklädnad, än ock af remtyg, utredning och tält-lags-tross-effekter för detsamma, lill arbetslöner för munderingarncs förfärdigande, utredning och tält för nämnda manskap 20,300: — — Tillsammans
R:dr 781,560;— — Sjette HufVnd-titeln. innefattande anslagen för Civil-Depnrtementet.
Nu gällande Riks-stat upptager för denna Hufvudlitel: Penningar R:dr 546,296: ig. — Transport R:dr 546,296: ig. — Kungl. Maj;ts Nåd- Pro/j. till K.
St. 1847. 27 Transport R:dr 546,296:16. — med de under lönerna inbegripne 10,041 tunnor 16 kappar spanmål, a 7 R:dr.
Indelda räntor, kronovärdi 42,934: 31, men efter markegång på förslag 293,689: 32. — indeld spanmål, 2,826 tunnor 16 kappar, efter förslagsvärde, ä 6 R:dr tunnan 16,959: — — Oindeld dito 632 tunnor ig kappar, efter dito 3,795:— — Tillsammans R:dr 860,740:— — 1 afseende härå har Kongl. Mai:t, på skäl, som i närlagde protokoll öfver civil-ärenden uro upptagne, funnit följande förändringar och särskilda bestämmelser böra ega ruin: l:o Bergs- och Kommers-kollegierna.
Efter undersökning af de förhållanden, som nu förefinnas vid de lill
Ci vi l-Depar tern en le l hörande Bergs- och Kommers-kollegierna, för utredande af frågan, huruvida en förändrad organisation af dessa verk, med afseende på den minskning och förenkling af deras göromål, som blifvit en följd af Kongl.
Förordningarne den 17 April 1828, örn upphörande af deras domsrätt i der uppräknade tvisle-, brott- och utsökningsmål, af Kongl. Förordningen den 27 April 1846, om stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen, äfvensom af Handels- samt Fabriks- och Ilandtverks-ordningarne den 22 December samma år, må finnas af omständigheterna påkallad, i ändamål att åt förvaltningen bereda större enkelhet och kraft, har Kongl. Maj:t, under förutsättning jemväl att jemkningar kunna ega rum i instruktionernas stadganden, angående ärenden, som till dessa embetsverks handläggning höra, funnit hufvudgrunden af kollegial-sammansättning för desamma lämpligen böra utbytas mot en nämnda ändamål befrämjande organisation, likformig med Gen e ra 1 -T ui 1 -s ty re 1 sens eller Styrelsens för Allmänna Yäg- och Vatten-byggnader, sålunda att förvaltningspersonalen komme att bestå i hvartdera verket af en chef med allena beslutande rätt, och rådgifvande departemental-föredragande eller byrå-chefer, med reservationsrätt, samt, då fråga vore om lifgifvande af underdåniga förslag eller utlåtanden till Kongl. Maj:t, med rättighet alt låta desamma af sina reservationer åtföljas; dock att, hvad Kommers-kollegii förvaltning af Manufaktur-diskonten angår, det undantag borde ega rum, att, om ledamöterna instämma uti afslag å sökt lån eller ogillande af erbjuden säkerhet, dervid, äfven mot Chefens mening, borde förblifva; äfvensom, hvad beträffar de Fahlu Bergs-skola rörande ärenden, som till - 28 Kongl. Majds Nätl.
Prop. lill 11.
Sl. 1847'. höra Bergs-kollegii handläggning gemensamt med vissa af Bruks-socieleten utsedda deputerade, nu gällande föreskri!ter om dessa ärendens behandling borde, i anseende till inrättningens blandade egenskap af statens oell enskildes, intilldess någon förändring dermed kan komma att ega rum, än vidare y o o o 7 tjena till efterrättelse.
I afseende på regleringen af personal- och aflöningsstnterna för ifrågavarande tvenne embetsver k, har Kongl. Maj:t ansett de grunder böra iakttagas: a) att antalet af tjenstemän icke skall vara större, än göromålen fordra, utan hvar och en hafva full sysselsättning af sin tjenst; b) att hvar och en i förhållande till tjenslens mödosamhet och vigt samt ansvaret dervid väl lönas; c) att de för höjda löneförmånerna, utom för vaklbetjcningen, icke helt och hållet böra utgöra fast lön, utan omkring ]:del eller pdei deraf bilda en extra-ordinär inkomst, för Cheferna under benämning af taffelpenningar, och för den öfriga personalen under namn af tjenslgöringspenningar, hvilka alltid böra tillfalla den effeclivt tjenstgörande, oberäknadt hvad under särskilda förhållanden kan linnas af den fasta löiten böra vikar ien tillkomma, samt icke eller inbegripas under pensionsbeloppen på Allmänna Indragningsstaten; i hvilket sistnämnda afseende, till förekommande deraf att ålderstigne och mindre arbetsföra tjenstemän, ehuru pensionsberättigade, må hålla sig i tjensten qvar för alt fortfarande få bibehålla tjenstgöringspenningarne, det vilkor för de nya lönernas åtnjutande borde bestämmas, att då tjensteman, efter upphunnen pensionsålder af 65 år, finnes icke fullt tjenstbar, han må kunna, i öfverensstämmelse med den grundsats, sorn för Tullverket äfvensom för Rikets Ständers veik är till iakttagande stadgad, äfven utan egen ansökan, med lönens bibehållande som pension, i behörig ordning å indragningsstaten förflyttas.
Med tillämpning häraf har Kongl. Majtt för de embetsverk, hvartill Bergs- och Kommers-kollegierna, rinder' benämning: det förra af ÖfverStyrelsen för Bergverken, och rict sednare af ÖJver-Styrelsen för Handel och Slöjder, skulle ombildas, godkänt de förslag tili stater, sorn i närlagde protokoll för civil-ärenden af den 23 sistlidne September finnas intagna, uppgående för den förra Örver-styreisen, med en minskning i personalen från 16 till 9, till R:dr 14,133: ig sk., samt för den sednare, med en minskning i antalet personer från 23 lill 16, Lill 19,933: ig sk., utom de arvoden, som, med en besparing af 2,185 R:dr ig sk., äfven framdeles skulle af Manufaktur-Diskont-fonden för förvaltningen deraf utgå; och utvisa alltså dessa stater en minskning i utgifterna å Riks-stateu, för Bergs-kollegiuiu med Kungl. MujUs Nåd.
Prof», till 11.
St. 1847. 29 2,759 R:dr 32 sk., och för Kommers-kollegium med 210 R:dr 32 sk., eller tillsammans 2,970 R:dr ig sk., oberäknadt den besparing, som kan uppkomma, dels genom försvinnandet af den år 184-1 å indragnings-stat uppförda ytterligare förhöjning i spanmål för de embets- och tjenstemän, som före det årets statsreglering kommit i åtnjutande af löner å nämnde kollegiers stater och desamma ännu innehafva, dels genom tillämpningen af det i staten för Bergverks-öfverstyrelsen gjorda förbehåll angående det lör ena Föredraganden upptagna arfvode, och genom den ytterligare minskning i detta embetsverks personal, som torde kunna ega ruin vid skeende vidare förminskning elier förenkling af Bergsstyrelsens göromål, så snart de af Kongl. Majit till utarbetande anbefallda förslag till flera nya, bergväsendet rörande, författningar framdeles blifva afgjorda.
I frågan, huru denna ombildning af meranämnde embetsverk lämpligast må bringas i verkställighet, skulle väl ändamålet snarast vinnas derigenom, att bela den nuvarande personalen uppfördes å allmänna indragnings-staten, och att sedermera å nya staterna, då de biel vo fastställda, uppfördes de af besagde personal, som linnas till enahanda eller motsvarande befattningar användbarast; men enär, för förändrandet af verkens kollegiala form, det icke, såsom i afseende på sjelfva styrelse-personalen derstädes, vore oundgängligt att de underordnade tjensterna skola på en gång regleras i öfverensstämmelse med de nya staterna, har Kongl. Majit ansett dermed kunna så tillgå, att, då någon ledighet yppas inom någon af dessa tjenstegrader med flera löner, hvaraf en eller flera ä nya staten indragits, den lediga lönen först användes till fyllande af de öfriga lönerna inom samma grad, och hvad derutöfver är, likasom de lönetillgångar, hvilka genom ledigblifvandet af de eljest indragna tjensterna varda disponibla användas lill nya staternas successiva completlerande, på säLt som Kongl. Majit för hvarje tillfälle pröfvar lämpligast; hvarförutan till undanrödjandet af det hinder, sorn emot nuvarande tjensternäns användande i de ombi hlade embetsverken eljest kunde uppkomma deraf, att för några tjenstegrader den å gamla staten anslagna lön, med derunder beräknad spanmålsförhöjning, något öfvers tege den del af löneinkomsten, sorn som nya staten upplager såsom fast lön, borde stadgas, att embets-och tjenstemän, som ingå å de 113m staterna, med fasta löner, understigande de af dem ä dessa embetsverks stater förut innebafda, icke dess mindre skola varda bibehållne vid rättigheten till enahanda pensions-belopp, som åtföljt de frånträdda lönerna, i händelse de framdeles från samma tjenster med pension å indragnings-staten författningsenligt varda förafskedade. 30 Kongl. Maj: t i- Nåd, Prop. till li.
Dä Kongl. Maj:t nu meddelar Rikets Ständer dess nådiga beslut angående förändring i Bergs- och Kommers-kollegiernas organisation, jemte grunderna och sättet derför, vill Kongl.
Majrt i sådant afseende äska Rikets Ständers bemyndigande, dels att å allmänna indragnings-staten uppföra lönerna för dem af kollegiernas styrelse-personal, som icke kunna uti de i kollegiernas ställe blifvande nya styrelser varda bibehållne, äfvensom lönerna vid sekreterare- och advokatfiskalstjensterna i Bergs-kollegium, hvilka böra indragas samt skillnaden emellan den å Kommers-kollegii stat nu uppförda advokatfiskalslön och den ombudsmanslöu, som i stället ansetts böra utgå af Manuläktur-discontens medel, med rättighet för dem, hvilkas löner sålunda i sin helhet eller till en del å indragnings-staten förflyttas, att i vanlig ordning derifrån uppbära dessa lönebelopp, intilldess de afgå, eller till motsvarande eller högre löner befordras, och med iakttagande att, i händelse sådan förflyttning från indragnings-staten till ordinarie tjenst med ringare lön eger rum, endast löneskillnaden bör den befordrade från indragnings-staten tillgodokomma, dels att disponera de för öfriga tjenster vid nämnde embetsverk å riks-staten hittills fastställda löne-anslag, intilldess dermed personalregleringen, enligt de nya staterna, i mån af afgång, fullständigt kan blifva tillvägabragt. 2:0 Landtmäteri-Staten.
Maj:t föreslår, alt denna stat, till ersättning lör det skrifvarebiträde, som Landlmäteri-sekreteraren har af nöden, men hvilket i slaten icke blifvit afsett, må ökas med R:dr 200:— — 3:o Öfver-Ståthållare-Embetet.
Majrt erkänner billigheten af en ifrågaställd allmän lönereglering för Öfver-ståthållare-embetet och dess kansli, vill Kongl. Maj:t likväl, enär den medeltillgång, som för dylika anslagsförhöjningar måste anlitas, icke, utan åsidosättande af mera angelägna behof, medgifver anvisandel af den större summa, som för en fullständig reglering derstädes erfordras, nu endast äska uppförandet å stat af nya löner för ytterligare 4 exekulionsbetjente, å 108: ig, likasom för de förut å staten upptagna R:dr 433:16.
— Transport R:dr 433:16. — 200:— — Kongl.
Maj .is Nåd.
Transport R:dr 433: ig. — samt till en kanslist till biträde ät fogaten . . 300:— — äfvensom för
Iva under-vaktmästare, hvilka å stat nu åtnjuta endast 89 Rxlrs lön hvardera, tillökning å 50 R:dr 100:— — och för 4 vaktknektar vid gäldstugan, hvilka å ordinarie stat innehafva blott 54 R:dr 8 sk. hvardera, tillökning lika med hvad dem, genom Kongl, brefvet den 17 Augusti 1833 blifvit å besparingarne tillagdt, å 53: 24.
214:— — med förhöjning till de nuvarande för 4 tunnor derunder inbegripen spanmål, i den mån statspriset öfverstiger 7 R:dr.
R:dr 1,047:16.
I sammanhang hvarmed, i anledning af Öfver-stålhållare-embetets anmälan, att för underståthållaren, fogaten, kamereraren och förste notarien, minskning i inkomster inträffat derigenom att det förräntande af depositionsmedel, som uti Kongl, brefvet den 10 Juli 1816 medgifvits, för att med räntan förbättra samma embets- och tjenstemäns löne vilkor, sedermera enligt Kongl, brefvet den 4 April 1840 upphört, Kongl. Maj:t föreslår, att de tvänne bland dem, som från nämnde tid ännu i Ljensterna qvarstå, må personelt å allmänna indragningsstaten uppföras lill ersättning för den tid de sysslorna fortfarande innehafva, nemligen: O Kamereraren, med det af Öfver-ståthållare-embetet i sådant afseende tillstyrkta belopp
R:dr 200: och förste notarien, med ett belopp, svarande mot skillnaden meliam hans nuvarande lön (218: <;. r>), och den af Öf - Transport
R:dr 200:— — 1,047:16,— 31 200:- 200:- 32 Kongl.
Prof), till II.
— 200:- — ver-slåthållare-embetet föreslagna (400) eller 181:41.
7. tillsammans R:dr 381:41. 7. hvarjemte,hvad Poliskammaren angår, Kongl. Maj:t under förutsättning att
Stockholms stads bidrag dertill ökas till 25,000 R:dr, samt att de vitesoch ensaksböter, hvilka polisbetjeningen, såsom åklagare, tillfalla, kunna, samlade lill en allöningsfond, lemna en årlig tillgång af 6,000 R;dr, föreslår Rikets Ständer att, utöfver det bidrag af allmänna medel, som hittills med 15,000 R:dr årligen utgått för Poliskammaren, bevilja de för aflönings- och omkostnads-statens bringande lill 50,000 R:dr, enligt det i bilagde protokoll för civil-ärenden af den 9 i denna månad, intagna förslag, erforderlige . . 4,000: 5,047:16.- viljande Kongl. Majit, i sammanhang med den reglering, som blifver en följd af den sålunda nödig ansedda anslags-tiRökningens beviljande, i nåder förordna om medlens redovisning inför Kammar-rätten, i öfverensstämmelse med hvad Öfverståthållare-embetet, såsom nämnde protokoll innehåller, i underdånighet föreslagit. 4:o Lands-Stalen.
Maj:t, som i Dess nådiga proposition till Rikets Ständer, angående statsverkets tillstånd och behof, vid sistlidne riksdag gaf Rikets Ständer tillkänna, alt Kongl. Maj:t, erkännande angelägenheten af en efter Lands-stats-personalens behof samt dess mödosamma och' ansvarsfulla befattningar lämpad lönereglering, hvarom äfven Kongl.
Maj:t åren 1828 och 1840 gjort framställning tili Rikets Ständer, likväl ville uppskjuta till en annan riksdag med framläggandet af ett nytt förslag dertill för vinnandet af de omständligare utredningar, som fordrades i afseende å lönernas bestämmande i kontant, i Transport R:dr 5,247: ic. — Kong/.
Maj ds Nåd.
St. 1847. 33 Transport R:dr 5,247: 16. - stället för nu utgående indelda räntor, procenter och provisioner, m. ra., och för alt ställa detsamma i förening med förslag till beskattningsväsendets samt uppbörds- oell redogörelseverkets förenklande, har sedermera åt den för uppgörandet af förslag i sistnämnda hänseende förordnade Kommitté jemväl i nåder uppdragit att afgifva betänkande och förslag angående lönereglering för landsstaten utom för Landshöfdingarna.
I det betänkande, som kommitterade afgifvit och hvilket , jemte tillhörande förslag till aflönings-stat samt utredningar om lands-slatens nuvarande aflöningsförmåner in. m., till närmare upplysning varder Lill Rikets Ständers Slats-utskolt afleinnadl, hafva kommitterade framställt följande hufvudgrunder för löneregleringen, nemligen: d) att alla provisioner, som lands-stats-tjenslemännen, enligt lin gällande stadganden, åtnjuta å sådana medel, hvilkas debiterande, uppbärande, utbetalande eller kontrollerande tillhör deras tjenstebelättniiigar, må belt och hållet upphöra; b) alt den häradsskrifvarne tillagda debetsedellösen ej eller vidare borde af de skattskyldige utgå; c) alt häradsskrifvare-tjensterna, derest den förenkling i debiteringssället m. m., hvarom kommitterade särskildt afgifvit underdånigt förslag, komme att ega runi, borde indragas, så snart nya jordeböeker hunnit upprättas, hvilket påräknades kunna ske innan medlet af år l8cl, samt göromålen dervid öfverllyttas dels på ett färre antal tjenstemän vid Landskontoren, under benämning af häradsbokhållare, dels, hvad mantalsskrifningen på landet angår, på länsmännen; d) att endast kronofogdar och länsmän borde blifva i åtnjutande af boställen, med iakttagande dervid, att hvarje boställes afkastning beräknats lill det belopp, sorn, i händelse af ularrendering, skäligen anses kunna för detsamma erhållas, eller, derest det varit utarrenderadt, enligt sednaste kontrakt varit derför betaldt, hvarvid, om arrendet i persedlar Transport R:dr 5,247: ig. — Bill. till It'
Prot. 1847 och 1848- 7 Sami. 7 Afd. 1 Haft. t) 34 Kungl. Majds Nåd.
R:dr 5,247: jg. utgått, dessas värde beräknas efter medium af de sisla tio arens markegångspris, samt att den sålunda bestämda boslullsafkastningen, hvilken alltid borde utsättas i jemna tiotal Riksdaler, afräknas ifrån den lön, som för tjernsten, hvarmed bostället följer, varder fastställd; e) att, med indragning af alla indelda räntor, utom för bostads-boslällen, lönerna för lands-sats-tjenstemännen bestämmas i kontant utan någon derunder inbegripen spanmål; f) att af allmänna medel särskildt borde ersättas: resekostnader för häradsbokhållare vid resor till taxeringsföilätlningar, till mantalsskrifningar i de städer, der de hittills förrättats af häradsskrifvare, och till skattläggningar, der sådane ifrågakomma; resekostnader och traktamente till vaklbetjente vid landshöfdingeembete, dä de i tjensteärenden afskicka» utom landshöfdinge-residens-staden; kostnader för blanketter till debetsedlar och betalningsbevis för krono-ulskvlder, för O «/ 1 diariers oell handlingars samt räkenskapers vid läns-slyrelserna inbindning, samt för läns-styrelsernas kungörelsers införande i allmänna tidningar, der sådant bör ega ram och icke sker för ändamål, hvartill särskilda anslag äro anvisade; hvaremot för trvckninqen af nämnde kungörelser enahanda O O belopp, som hittills, eller 100 R:dr B:ko för hvarje
Län, i ett för allt borde beslås.