Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer öfverlemnat att sig yttra öfver ett af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium uti underdånigt utlåtande den 21 Februari 1832 afgifvet förslag till ny reglering af kyrkoväsendet på Gotland, för hvars genomförande Kammar-kollegium ansett erfordras, att af den åt presterskapet derstädes dittills upplåtna kronotionden, hvilken enligt skedd uträkning antogs uppgå till omkring 3,797 tunnor, fortfarande såsom förläning af gunst och nåd upplätes 2,047 tunnor, hvarigenom öfverskottet, nära 1,750 tunnor, komme Statsverket till godo; och Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 1 December 1834, till Kongl. Maj:t öfverlemna! att om den ifrågasatta nya regleringen af kyrkoväsendet på Gotland närmare förordna och att till Gotlands presterskap disponera så mycket af kronotionden, sorn oundvikligen fordrades för erhållande af det löningsbelopp Kammar-kollegium föreslagit, dock sä att tiondegifvarne i alla händelser icke komme att annorlunda utgöra Kronans andel af tionden än uti rikets öfriga provinser, samt med vilkor tillika, att dermed sådan reglering vunnes, som gåfve lättnad åt hemmansegarne och leinnade något öfverskott ät Statsverket; har Kongl. Majit, som vidare i anledning af Kammarkollegii ofvanberörda förslag låtit höra tiondegifvarne på Gotland, äfvensom öns presterskap, samt deröfver jemväl af Kongl. Majits
Befallningshafvande i länet och stiftets Biskop inhemta! underdåniga yttranden, vid ärendets föredragning den 27 Mars 1843, i dettas dåvarande skick, icke funnit skäl att lemna bifall till en sådan reglering af kyrkoväsendet på Gotland, som då var ifrågasatt, men med afseende å angelägenheten deraf att gotländska presterskapets inkomster, som skulle kunna utfordras enligt den för sednare tider och förhållanden icke lämpliga konventionsstadgan af den 20 September 1648, efter billiga grunder bestämdes, så att, å ena sidan, presterskapet icke saknade nödig utkomst, och, å den andra, innevånarne icke betungades med oskäliga afgifter, i nåder anbefallt vidtagandet af följande förberedande åtgärder, såsom erforderliga innan någon allmännare och definitiv reglering af kyrkoväsendet på Gotland kunde komma i fråga, nemligen: Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 77. 9 att Kammar-kollegium skulle låta, enligt de för orten gällande skattlägpningsgrunder, upprätta förslag till det kronotiondebelopp, hvarje hemman pä Gotland borde utgöra, samt dermed, jemte underdånigt utlåtande i ämnet, till Kongl.
Majit, inkomma; att Kongl. Majits Befallningshafvande i Gotlands län skulle sammanträda distriktsvis med ombud, valda af församlingarna vid sockenstämmor och afpresterskapet genom Konsistorii försorg, samt upprätta förslag till den tertialtionde, såväl hvarje församling i det hela, jemförelsevis till andra församlingar på Gotland, som ock hvarje hemman, i mån af godhet och afkastning, ansåges billigen kunna till presterskapet utgöra; samt att förenämnde af församlingarna och presterskapet valda ombud, likaledes med Kongl. Maj;ts Befallningshafvande till ordförande, skulle upprätta förslag till en billig uppskattning af alla på Gotland befintliga kyrkoherde- och kapellansboställen samt af den behållna inkomst, som deraf kunde påräknas; med berättelse hvarom samt eget underdånigt utlåtande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande hade att till Kongl.
Till åtlydnad häraf och sedan Kammar-kollegium afgifvit underdånigt förslag till kronotiondesättning för alla skattlagda hemman och lägenheter i Gotlands län, hvilket förslag, upptagande beloppet af kronobonden för hela länet tili 3,740 tunnor 20 kappar spanmål, den 14 Juli 1854 af Kongl. Majit, i nåder fastställts till efterättelse, har Kongl. Majits Befallningshafvande, för upprättande af förslag till tertialtionden samt behållna inkomsten af kyrkoherde- och kapellansbostället, den 21 September 1859 samt den 12, 13, 18, 19 och 20 Mars 1861 hållit sammanträden med församlingarnas och presterskapets ombud; hvarjemte och då vid dessa sammanträden allmänt yttrats den önskan, att jemväl öfriga presträttigheter mätte till beloppet bestämmas och presterskapets samtliga aflöning på en gång regleras, alldenstund det vore af föga gagn om spanmålstionden ensam blefve bestämd, under det att konventionsstadgans mindre tidsenliga och för tiondegifvarne betungande föreskrifter om öfriga afgifter till presterskapet fortfarande tillämpades, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande häraf funnit sig föranlåten att åt presterskapets ombud uppdraga att utarbeta förslag till utgörande af samtliga öfriga löningsartiklar för hvarje pastorat inom länet, äfvensom att, för öfverläggning och beslut härom, till sammanträden inför Kongl. Majits Befallningshafvande den 10, 11 och 12 Juni 1861 kalla ombud frän församlingarna; hvilka sammanträden aflupit på det sätt, att hvad presterskapets ombud föreslagit blifvit oförändradt för 18 pastorat och 2 socknar samt med åtskilliga jemkningar för 20 pastorat antaget, så att, utom för Wisby stads- och lands-församlingar, om hvilka vid dessa tillfällen icke varit fråga, endast för 4 pastorat och 1 socken överenskommelser dä icke kunnat träffas, i anledning hvaraf Kongl. Majits
Befallningshafvande låtit med dessa församlingar hålla särskilda sockenstämmor, med den påföljd, att ytterligare i 2 pastorat och 1 socken reglering af presträttigheterna blifvit öfverenskommen, hvaremot för Hejde och Eista pastorat någon sådan icke stått att vinna; — Och har, med anmälan härom, Kongl.
Majits Befallningshafvande uti underdånig skrifvelse den 26 September 1861, på anförda skäl, hemställt, att Kongl. Majit, med upphäfvande af 1648 års konventionsstadga och öfriga författningar om presterBih. till B.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 10 Käft. 2 10 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N:o 77. skåpets pä Gotland löneinkomster, täcktes fastställa den kyrkohe.rdarne derstädes tillkommande aflöning att för all framtid utgöras med de beiopp i spanmål, som vid ofvanomförmälda sammanträden i Juni månad samma år och vid derefter hållna sockenstämmor blifvit särskildt för hvarje pastorat bestämda, med rättighet för pastoraten att inom sig fördela beloppen, utan att presterskapet derutöfver finge fordra några vidare löneafgifter, med undantag af de dagsverken af torpare och inhyseshjon, hvilka enligt 1648 års stadga och 1649 års förklaring skulle utgå, hvarförutan pastoratsboernes skyldighet att bygga och underhålla prestgård shusen fortfarande borde bibehållas; samt att ifrågavarande aflönings-spanmäl, uti hvilken inginge all den kronotionde hemmanen borde utgöra, skulle erläggas på sätt sorn för leverering af kronans spanmål redan vore eller framdeles kunde blifva stadgadt, med rättighet för tiondegifvarne att, då spanmålen levereras in natura, få aflemna densamma i prestgården; äfvensom att från denna reglering måtte undantagas endast Hejde och Eista pastorater, samt Wisby norra och södra landsförsamligar; — i anledning af hvilken Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes skrifvelse Kammar-kollegium, efter det Konsistorium i Wisby öfver densamma sig yttrat, med anbefaldt underdånigt utlåtande den 21 Oktober 1862 till Kongl. Majd inkommit.
Majd, — som vid underdånig föredragning af detta ärende funnit den föreslagna regleringen icke öfverensstämma med gällande föreskrifter om allmänt ordnande af presterskapets inkomster, samt förty och då derjemte för regleringens genomförande kronotionden på Gotland tjgits i anspråk utan den inskränkning Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 1 December 1834 innehåller, förklarat ifrågavarande förslag till lönekonventioner icke kunna i befintligt skick vinna nådig stadfästelse, äfvensom föreskrifvit, att reglering af presterskapets på Gotland aflöning skall verkställas på det sätt och efter de grunder, Förordningen den 11 Juli 1862 bestämmer, — vill härmed, enär det belopp, som enligt Rikets Ständers förberörda underdåniga skrifvelse får af kronotionden för en dylik reglering användas, möjligen icke blilver tillräckligt att fylla hvad till presterskapets anständiga bergning erfordras utöfver de bidrag församlingarna kunna skäligen anses böra för ändamålet lemna, i nåder föreslå Rikets Ständer, att hvad i sådant afseende kan ytterligare erfordras må, utan hinder af Rikets Ständers ofvannämnda beslut, af kronotionden från Gotland få disponeras.
De till ärendet hörande handlingar komma att Rikets Ständers vederbörande Utskott tillhandahållas; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
CARL. F. F. Carlson.
Proposition N:o 77. 11 Utdrag af protokollet öfver Ecklesiaslik-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Grefve von Platen, Lagerstråle.
Departements-chefen, Statsrådet Carlson, uppläste derefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o angående disposition af kronotionden från Gotland lör dervarande presterskaps aflöning; Och behagade Kongl.
Majit, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Maj:ts Nådiga Proposition N:o 78.
1 N:o 78.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. 1866, kl. 12 raidd.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående an slag till ny skolhusbyggnad och nytt gymnastikhus i Carlstad; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Hos Kongl. Maj:t hary Domkapitlet i Carlstad gjort underdånig anmälan om behof af nytt skolhus och ny gymnastikbyggnad för dervarande högre elementarläroverk och bifogat en embetsskrifvelse från läroverkets nuvarande rektor samt ritningar och kostnadsförslag till dessa byggnader, af hvilka handlingar inhemtas: att Carlstads högre elementarläroverks skolhus redan länge varit för sitt ändamål otillräckligt och att man genom förhyrda lokaler i särskilda delar af staden sökt och i någon mån kunnat afhjelpa denna olägenhet; att genom den sednast timade eldsvådan läroverket förlorat, utom det för undervisningens behof samt för vaktmästarebostad m. m. inköpta gamla s. k. hospitalshusen äfven den till ritsal upplåtna, rymliga gymnastiklokalen; att skolhuset under åren 1754—1759 uppförts med gråstensmurar af mer än en alns tjocklek; att af de åtta i nedra våningen belägna rum endast fem ursprungligen varit bestämda till undervisningsrum, och att af de öfriga två varit till boningsrum åt vaktmästaren afsedda samt det återstående till kök åt observatorn; att i öfra våningen, från början bestämd till prestmötessal, konsistoriirum, naturaliekabinett m. m., endast fyra rum äro någorlunda tjenliga till undervisningslokaler; att ändtligen i båda våningarne alla rummen, som dels äro mörka, låga och små, dels ock i annat afseende till undervisningslokaler alldeles odugliga, dessutom äro otillräckliga och illa inredda, hvadan och då för närvarande alldeles saknas gymnastik- och ritlokaler samt det i den af sednaste branden ödelagda staden icke är eller åtminstone på länge blifver möjligt att, såsom tillförene, ersätta sådan brist genom att hyra andra lokaler, Carlstads läroverk under dessa förhållanden icke kan motsvara sin bestämmelse eller på ett tillfredsställande sätt lösa sin uppgift ; Bih. till H. St.
Prof. 1865 $ 1866. 1 Sami. 1 A/d. ‘2 Sand. 11 Häjt. 1 2 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 76'. att det ifrågavarande, efter branden qvarstående skolhuset är så beskaffadt och så beläget, att en ändring af och tillbyggnad till detsamma, hvarigenom det för framtiden kunde befinnas tillräckligt rymligt och ändamålsenligt, icke kunna verkställas utan allt för stora omkostnader, i följd hvaraf nybyggnad vore i alla afseenden att föredraga; att för en sådan nybyggnad en särdeles lämplig, fri och öppen plats, efter sednaste branden, finnes att tillgå i närheten af gamla skolhuset mellan Kungs- och Tingvalla-gatorna; att, sedan Wermlands läns landsting, hos hvilket Domkapitlet under sistlidne September begärt 30,000 Riksdaler Riksmynt såsom hjelp till det ifrågavarande skolhusbyggnadsföretaget, afslagit denna begäran, de tillgångar, som för ändamålet finnas, äro: byggnadskassans behållning, enligt sednaste bokslut 26,461: 63. ersättning för afbrända s. k. hospitalshuset 11,475: — den genom terminsafgiften samlade nya byggnadsfonden 2,668: 93.
Summa Riksdaler Riksmynt 40,605: 56. hvarifrån borde afgå: den obetalda återstoden af ett beviljadt amorteringslån å 12,000 R:dr R:mt 3,611: 26. kapital af gamla bygguadskassan, med hvars ränta
Domkapitlet eger att bestrida sina årliga expenser 9,000: — Summa Riksdaler Riksmynt 12,611: 26. då den verkliga och disponibla behållningen kornme att utgöra .... 27,994: 30; att kostnädsförslaget för det ifrågasatta byggnadsföretaget uppgår till 194,565 R:dr R:mt, hvilken summa, sammanställd med den nyss angifna behållningssumman, gifver en skilnad af omkring 166,000 R:dr Runt; samt att, på grund at hvad sålunda blifvit aufördt, och då såväl stiftets allmänna, som läroverkets enskilda byggnadskassa sakna andra tillgångar än de nu omförmälda, Domkapitlet underdånigst hemstäldt, det Kongl. Maj:t ville till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om anslag för uppförande af ett nytt läroverkshus samt gymnastikbyggnad för Carlstads högre elementarläroverk till det belopp, som motsvarar ofvannämnda brist, eller 166,000 Riksdaler Riksmynt.
För att än ytterligare styrka behofvet af det begärda anslaget och för att föreslå en utväg, genom hvilken den behöfliga anslagssumman i någon mån torde minskas, har sedermera Eforus öfver Carlstads stifts läroverk i särskildt underdånigt memorial, bland annat, anfört: att, då vid 1862 års riksdag behofvet af ett nytt läroverkshus i Carlstad frarnslälldes för Rikets då församlade
Ständer, de icke ansågo sig böra för detta ändamål bevilja statsanslag, i förmodan, att genom tillbyggnad det gamla skolhuset skulle kunna göras tillräckligt rymligt och således äfven en del af kostnaden inbesparas.
Med anledning deraf hade förnyad undersökning i detta hänseende blifvit verkställd, men icke lenmat det förmånliga resultat, som varit förutsatt.
I följd af husets läge hade neni - Kongl.
Maj-.ts Nådiga Proposition Nio 78. 3 ligen tillbyggnaden befunnits kunna ske ändamålsenligt, endast genom uppförande af en tredje våning samt husets förlängning vesterut.
Då emellertid det i sammanhang med denna plan approximativt uppgjorda kostnadsförslaget med omkring 20,000 R:dr
Itunt öfverstigit det för en nybyggnad, och planen dessutom blifvit outförbar genom stadsfullmägtiges beslut att bibehålla en från domkyrkans södra korsarm ned mot hamnen dragen gata, hvars igenläggande vid förslaget angående den ifrågasatta tillbyggnaden varit, beräknadt, hade planen att genom tillbyggnad till nuvarande lokaler fylla läroverkets behof af utrymme icke längre kunnat fullföljas; att den för den önskade nybyggnaden utsedda platsen mellan Kungs- och Tingvalla-gatorna genom skedd sammanslagning af de afbrända läroverkshusens tomt med en angränsande, af stadsfullmägtige för det ifrågavarande ändamålet nyligen upplåten tomt blifvit, så väl med afseende å de tillämnade husens läge, som å det behöfliga utrymmet för ungdomens lekar och vapenöfningar, utmärkt lämplig för sitt ändamål; att i de af Domkapitlet beräknade tillgångar, 27,994 R:dr 30 öre, eller i rundt tal 28,000 R:dr, möjligen kunde uppkomma en tillökning af 9,000 R:dr Runt eller till 37,000 R:dr, om äfven det kapital finge användas, med hvars ränta, enligt Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse, Domkapitlet nu bestrider sina till omkring 500 R:dr Runt uppgående årliga expenser; att vidare, om Kongl. Maj:t skulle finna skäligt, att den provins, som har mesta gagn af läroverket, särskildt bidrager till det anmärkta behofvets fyllande och att således den af Domkapitlet till Wermlands läns landsting gjorda framställning nästkommande år vilkorligt förnyas, det erforderliga statsanslaget, i händelse af landstingets bifall, skulle med 30,000 R:dr R:mt förminskas; att det belopp, 166,000 R:dr R:mt, för hvars erhållande
Domkapitlet underdånigst anhållit om nådig Proposition, således icke torde i sin helhet vara behöfligt såsom rent anslag; samt att under antagande att hädanefter som hittills de föreskrifna terminsafgifterna till läroverkets egna byggnadskassa uppgå till omkring 2,000 R:dr Runt årligen, och att följaktligen ränta och amortering, beräknade tillsammans efter 5 procent, på ett lån af 40,000 R:dr R:mt med denna tillgång kunde gäldas, anslagssumman skulle kunna nedsättas till 126,000 R:dr R:mt, om den återstående delen af hvad som behöfdes, eller 40,000 R:dr Runt, såsom amorteringslån beviljades.
Enär alltså, till följd af de upplysningar, som blifvit meddelade, frågan om tillbyggnad af det gamla s. k. gymnasiihuset lärer böra förfalla, och för fyllande af läroverkets behof af utrymme, hvilket behof numera, efter den staden öfvergångna brand och läroverkets derunder gjorda förlust af gamla hospitalshuset, blifvit alldeles oafvisligt, annan utväg än nybyggnad icke återstår; vill Kongl. Maj:t, — i betraktande af hvad såväl i fråga om tillgång till amortering af ett lån å 40,000 R:dr R:mt, som beträffande bidrag af landstinget blifvit anfördt, äfvensom med fästadt afseende derå, att för nödiga kostnader vid Domkapitlets expeditioner ett särskildt anslag är till följd af sistlidna riksdags beslut å Riks-staten upptaget, så att någon del af byggnadskassans kapital numera icke är för betäckande af
Domkapitlets expenser erforderligt, utan detta 4 Kongl. Majlis Proposition K:o 78. kapital till hela sitt belopp, 37,000 R:dr R:mt, är för nybyggnaden att tillgå, — i nåder föreslå Rikets Ständer att til! uppförande af ny skolhusbyggnad och nytt gymnastikhus för högre elementarläroverket i Carlstad bevilja ett anslag af 87,000
R:dr, hvaraf 40,000 R:dr att utgå under loppet af år 1867, samt derjemte ett lån af 40,000 Rabatt återgäldas med ränta och årlig amortering al tillsammans 5 procent å det ursprungliga lånebeloppet; allt med vilkor, att äfven Wermlands läns landsting till ifrågavarande för hela länet angelägna byggnadsföretag bidrager med ett anslag af 30,000 R:dr R:mt.
De till detta ärende hörande handlingar skola till vederbörande Utskott öfverlemnas, och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maf.t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Friherre I)e Geer, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Fredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Carlson, uppläste derefter till justering följande, öfverensstämmelse sied Kongl.
Majds, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 79. 5 beslut, uppsatta förslag till Kongl. Majits nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 2:o) angående anslag till ny skolhusbyggnad och nytt gymnastikhus i Carlstad.
Och behagade Kongl. Majit., enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer afiåtas.
Ex protocollo A. J. Olde. i\:o 79.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. 1866, kl. 12 midd.
Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag af prostetunna från Borås pastorat till Prosten uti Åhs kontrakt inom Skara stift och Elfsborgs län; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Sedan, jemlikt föreskriften uti Kongl. Brefvet den 29 April 1859, Borås pastorat af Skara stift blifvit deladt uti två särskilda pastorat, bestående det ena af Borås stad jemte Torpa och Brämhults socknar, och det andra af Fristads, Borgstena och Gingrids församlingar, har nämnda stifts konsistorium uti skrifvelse den 31 nästlidne
Maj med förmälan att vid delningen prostetuna icke blifvit anordnad för det förra af de begge nya pastoraten, hos Kongl. Majit underdånigst hemställt, det nådig Proposition måtte till Rikets
Ständer afiåtas om,anslag för sådant ändamål af 9 kubikfot 4,5 kannor kronotionde, eller samma belopp som för öfriga pastorat inom Åhs kontrakt utgö - 6 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 79. res; öfver hvilken framställning Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län samt Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor, efter det upplyst blifvit, att prostetuunan för det odelade pastoratet utgjort en tunna 16 kappar kronotionde, hvilket belopp dock icke utgått från något af de till Borås nuvarande pastorat hörande hemman, afgifvit infordrade underdåniga yttranden.
I anledning häraf vill Kongl. Maj:t i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och Stats-kontoret tillstyrkt, af Rikets Ständer äska, att ett årligt anslag af 9 kubikfot 4,5 kannor, '/3 råg och 2/3 korn, må beviljas att, efter årlig medelmarkegång för Elfsborgs län, såsom prostetunna för Borås stads samt Torpa och Brämhults församlingars pastorat till Kontraktsprosten i Åhs kontrakt utgå.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
År och dag som ofyan. CARL. * ' F. F. Carlson.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Maj:ts Nådiga Proposition N:o 80.
7 Dcpartements-chefen, Statsrådet Carlson, uppläste derefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 3:o) angående anslag af prostetunna från Borås pastorat till Prosten uti Åhs kontrakt inom Skara stift och Elfsborgs län.
Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt befallde att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer afiåtas.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående användande af uppkommande öfverskott å det för Gymnastiska Central-institutet beviljade byggnadsanslag till ombyggnad af det gamla gymnastikhuset å Institutets tomt; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
Direktionen öfver gymnastiska central-institutet, — med förmälan, att sedan vid uppgörande af den för nu pågående ny- och ombyggnader vid institutet fastställda plan, större reparation eller ombyggnad af det gamla i'flera hänseenden mindre ändamålsenliga gymnastikhuset derstädes icke föreslagits, hufvudsakligen för att, intill dess sådan ombyggnad blefve oundgängligen nödvändig, icke föranleda kostnader, de der möjligen kunde tills vidare undvikas, — i underdånighet anhållit, 8 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 80. att då omförmälda åtgärd, under fortgången af byggnadsarbetena, visat sig allt mera nödig så väl i anseende till det gamla gymnastikhusets betydliga bristfälligheter som ock med hänsigt till dess vanprydlighet i förhållande till de nya byggnadernas vid institutet, Kongl. Majit måtte åt
Öfver-intendents-embetet uppdraga att i enlighet med en. på Direktionens begäran af Öfver-intendents-embetet uppgjord och af
Direktionen godkänd ritning, låta såsom tillägg till byggnadsplanen utföra ombyggnad af det gamla gymnastikhuset med användande af erforderlig del af det öfverskott å de af Rikets Ständer till ett belopp af 167,178 Riksdaler 84 öre för institutets öfriga byggnadsarbeten beviljade medel, hvilket uppkommit genom billiga priser å byggnadsmaterialier m. m., och ansåges med säkerhet betydligt öfverstiga den enligt det af Öfver-intendentsembetet upprättade kostnadsförslaget för ifrågavarande ombyggnad beräknade summa af 25,000 Riksdaler.