Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig föranlåten, att i Nåder förbjuda Bränvinstillverkningen, tror Utskottet nu mera det likväl kunna tillåtas det de Jordbrukare, som hafva förut tillverkadt bränvin hos sig upplaggdt, må äga, att deraf försälja mindst en kanna; anseendes Utskottet det böra till Kongl. Majits Eget
Nådiga välbehag helt och hållet i underdånighet öfverlemnas, om och med hvad vilkor minutering af Bränvin må, vid dessa händelser, kunna tillåtas; hvarjemte Utskottet finner, det distillering, hvilken allenast utgör en förädling a£ tillverkningen och ej på något sätt öker hvarken productionen eller consumerandet, bör kunna alltid vara fri och tillåten. 3:0 Uti 1 §. 2 Morn. af Kongl. Förordningen den 9 Qctober 1812, stadgas väl, det på JLandet rättigheten till Husliehofs-bränning endast bör åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal, efter Jordeboken; men Utskottet anser billigt och rättvist att sådana utjordar och andra lägenheter, hvilka blifvit ålagda Rotering och af särskild åbo bebos, kunna få enahanda rättighet begagna. 4:0
På det icke, genom någon mindre tydlighet i den utfärdande Författningen om Bränvins-tillverkningen, det missförstånd skulle kunna - Den 14 Juli. 1331 na uppsta att sådana bränvins-pannor utan brost, hvarigenom en starkare tillverkning än med vanliga pannor icke kan åstadkommas, och hvilkas rymd ej heller möjligtvis må kunna genom någon tillsatts ökas, ändock skulle vara förbudne. , tillstyrker Utskottet, att de emot slutet af andra punkten i det återremitterade Betänkandet förekommande orden : ’’Eränvins-pannor utan bröst, eller med sådana hattar etc.” måtte förändras lill:
Bränvins-pannor utan bröst och med sådana hattar etc. 5:0
Städerna böra förklaras berättigade att idka Husbehofs bränning, ernot hvilken punkt i Utskottets Betänkande många anmärkningar blifvit gjorda; så får i betraktande deraf, att om Bränvins tillverkningen varder efter Utskottets förslag frigifven för hela året, Städerna derigenom skulle kunna komma i tillfälle att öka productionen af bränvinet uti sina Bränneri-verk , till en tredjedel, och att någon den mindsta utvidgning utöfver den Städerna efter hitintills gällande sednaste Författningar inedgifna rättighet till Bränvins bränning, hvilken, efter Utskottets tanka, är alldeles fullkomligt svarande emot deras husbehof, bor så myrket mindre tillstyrkas, som man torde vara skyldig att med all sorgfällighet söka förekomma , dels att consurntionen af den för Bränvins-tillverkningen nödiga ved skulle kunna ökas, och priset å denna nödvändighets-vara såmedelst , till dryg kännedom för Städernas mindre bemedlade Invånare uppstegras, dels ock att fylleri och tusvafningar skulle ' .
4 Ji32 Den 14 Juli. skulle kunna tilltaga genom en , medelst större frihet till Bränvins-bränning för Städernas In* vanare , beredd öfverflöd igare tillgäng på bränvin ; Utskottet vördsamligen föreslå, det 2 §. 1 Mom. uti Kongl. Kungörelsen den 9 Octobet 1812 måtte i så måtto ändras, att vid bestämmande af Bränvins-tillverknings - rättigheten i Städerna, personalen bör förhöjas och den beräkningsgrund följas, att för 120 mantalsskrifna personer af man- och qvinkön sammanräknade, måtte få begagnas en panna till 50 kannors storlek, för 180 personer en af 60 kannor för 270 personer en af 70 kannor, för 360 personer en af 80 kannor och för 450 personer en af g o kannors storlek, hvarutöfver ej någon panna i Stad rnå nyttjas, äfvensom ingen under 50 kannor. 6;o Af hvad har ofvan blifvit föreslaget, rörande Hushehofs bränvins-bränningens frigifvande under alla årstider, följer väl, att någon försegling af Bränvins-redskap hos lagligen berättigade innehafvare deraf under vanliga år icke lärer kunna komma i fråga; men vid de händelser , då friheten till Bränvlns-bränningsr utöfning nödvändigt måste inställas och förseg* ling äger rum, torde densamma kunna anses tillräckligen uppfylla ändamålet om allenast hattar, pipor och bröst sålanda sättas utur tillstånd att kunna nyttjas, och hvarigenom ägaren icke betages tillfället att den merendels med dryg kostnad anskaffade bränvins-pannan till andra hushålls-förrättningar begagna.
1 Den 14 Julié *83$ 7:0
Vid fråga om det miridstä belopp, hvaf» till bränvin må kunna i parti få försäljas, trot * Utskottet sig böra fästa afseende å deri inorh Hedervärda Bonde-Ståndet anförda svårighet för Soldater, Torpare och andra Arbetare på Landet, hvilka icke liro berättigade till utöfvande a£ Bränvin*-bränning, att kunna äga så mycket penningar , som erfordras att på en gång inköpa en kanna bränvin; och då Utskottet å ena sidan bibehåller den öfvertygelse, att ett större antal Bränvins-minuterings-ställen å Landet , än Sorn för de vägfarande» nödtorft högst nödvändigt ef» fordras, är ganska farligt för allmänna sedligheten och följaktligen ingalunda bör tillåtas, haf Utskottet ock; å den andra, velat vara betänkt på föreslåendet af en utväg för hvar och en att kunna erhålla det parti bränvin hans hushåll för tillfället behöfver; och af sådan orsak får Utskottet nu vördsamligen tillstyrka, att det belopp, hvartill bränvin åf andra än Gästgifvare! och Krögare må kunna mindst försäljas, rriåtte varda utsatt till ett stop; likväl med det uttryckliga förbehåll, att bränvinet i dessa fall ickS måtte få förtäras på samma ställe * der det itiköpes, 8:0
Det ansvar sorn blifvit Uti Bétänkärx^ det föreslaget för Närings-idkäre, hvilkeri tillå» ter någon persön, att å haris näringsställe sig af starka drycker öfverlasta eller utminuterar bränvin till Öfvermage , läro- och tjenstégossar i Städerna , anser Utskottet alldeles icke bord förmindskas, heldst Utsköttet ingalunda kari frångå sin öfvertygelse om nödvändigheten af ett stad» 5-te Bandel, *55. 156. 19 34 Den 14 Juli. gande, som förpligtar Krögare och Nä'rings-id«i lare att tillse, det icke nagwn måtte å hans näringsställe sig öfverlasta, och detta destomindre, sorn hvad bland anmärkningarna är vordet an* fördt om svårigheten att kunna bevisa, att den drucknas så beskaffade tillstånd tillkommit af den förtäring lian å näringsstället åtnjutit, synes böra förfalla vid betraktande deraf, att laglig bevisning alltid bör vara åstadkommen innan någon person kan sakfällas för hvad hrott som heldst, och att det band, ett så beskaffadt stadgande, som det ofvan föreslagna, måste lägga på Närings-idkaren , bör otvifvelaktig! afhålla honom ifrån att utminutera mer eller mindre af starka drycker åt hvar och en, som vid ankomsten till näringsstället synes vara i någon mån af sådana drycker plägad , genom hvilken försigtighet hos Harings-idkaren fylleri-lasten ofelbart lärer kraftigare än på något annat sätt hämmas och motarbetas; hvarförutan Utskottet får, i anledning af sin kännedom om en hos de personer, som blifva för oloflig bränvins minutering tilltalade* vanlig obehörig förevändning, föreslå, att det måtte blifva en hvar, vid lika ansvar som för nyssnämnde lagbrott, uttryckligen förbudet, att i minut eller suptals bränvin utlåna. 9:0
Hvad som blifvit anmärkt emot Utskottets utlåtande, det bränvin icke borde få vid marknader försäljas, anser Utskottet böra föranleda till den jemkning, att under marknader bränvin icke må säljas i minut oftare än då mat tillika njutes, och sådan försäljning alldeles icke vara tillåten hos någon annan än des personer, hvil - Den 14 Juli. *235 hvilka, på sätt Kongl, Commerce-Collegii Kungörelse den 29 Juni I813 föreskrifver, efter behörig pröfning, erhållit Konungens Befallningsliafvandes Tillståndsbref att på rnarknadsstället, under marknaden, Spisqvartersnäring idka, hvilkas antal Utskottet derjemte önskar alltid måtte blifva så inskränkt, som behofvet möjligen kan medgifva ; och torde i öfrigt å detta ställe uti Betänkandet, orden: ”andra allmänna samlingsställen’' böra förändras till: vid andra större eller mindre folksamlingar.
Io:o Fastän Utskottet för sin del förmodar att andra Bränvins-minuterings-ställen å Ilandet än Gästgifvaregårdarna skulle kunna vara umbärliga, vill dock Utskottet nu mera ej afstyrka, det Konungens Befallningshafvande må undfå rättighet att på ett eller annat ställe vid segelled eller sådan allmänt begagnad sommar- eller vinterväg, som likväl ej är allmän landsväg, bränvins-försäljning i minut tillåta, dock med det vilkor, att sådana minuterings ställeri varda så sparsamt tillåtna som någonsin möjligt är; dock lärer härvid behöfva tilläggas den förklaring, att hvad som ar stadgadt till förekommande af oloflig bränvins-försäljning och minutering icke bör tillämpas till den som under påstående durch-marcher af tågande Troupper i minut försäljer eller utgifver bränvin åt den eller de af Manskapet, sorn blifvit uti hans hus och hemvist inqvarterade. 1 X:o
Ordet skänknmg förekommer väl icke å något ställe uti Utskottets Betänkande annorlunda än i förening med uiminutering och der det
Den 14 Juli. idet tillika liafves afseende å Gästgifvaregårdarj Krogar och, allmänna Näringsställen ; men i händelse ordet skänkning skulle till någon tvetydighet eller till ett orätt begrepp om egentliga meningen kunna föranleda, har TItskoliet ej att erinra vidy att detsamma må utgå och ordet utminutering i stället ensamt bibehållas ; hvarjemte Utskottet tillika medgifver, att på det stället uti 6 punkten af Betänkandet, der förslag göres att på Landet ingen skänkning och utminutering af öl och bränvin må annorstädes tillåtas, än på Gästgifvaregårdarna allena, icke blott, på sätt ofvanbe* rördt är, ordet stänkning utan äfven ordet öl måtte utgå och utminutering af denna dryck, så framt den är af Svensk tillverkning, alldeles icke blifva förbuden; j?:o Öfver Herr Landshöfdingen af Klintebergs erinran, att ansvar ej skall blifvit föreslaget för dem som utan all slags tillåtelse till;* verka bränvin , får Utskottet lemna det yttrande, att dess förslag rörande ansvaret i detta fall bade, enligt ordalydelsen i Betänkandet, afseende å all den olofliga Bränvins-bränning, hvarom 3 §• i Kongl.
Förordningen den 4 Novemb. 1812 handlar, och som a Mom. uti nyssnämde §. upptager ansvaret för den till bränvins-bränning oberättigade person, som beträdes med att sådan bränning utöfva; får Utskottet bestämdt förklara att det uti 8 punkten af Betänkandet xneddeldte tillstyrkande bör blifvatlillämpligt, äfven i afseende till dem, som utan all rättighet tillverka bränvin, och att således ansvaret för den till bränvins-brännings idkande berättigade person, Den 14 Juli. person, som under förbuden tid tillverkar bränvin och för den, hvilken hvarken under lofgifven eller förbuden tid äger bränningsrättighet, men sådan bränning utöfvar, bör blifva lika och mätas efter den grundsats Utskottet uti Betänkandet uppgifvit, vid hvilken Utskottet, af de skäl samma Betänkande innehållerj finner sig böra helt och hållet förblifva. 13:0
I afseende på Herr Presidenten m. mi Grefve Mörners erinran vid Utskottets förslags, att, enär någon för bränvins bränning tilltalad person befunnes oskyldig, full ersättning för hans och vittnens kostnad borde honom af åklagaren tillerkännas, får Utskottet nämna, att ehuru allt hvad 9 punkten uti- Betänkandet innehåller, angående ersättning ej mindre till åklagaren af den, som befirtnes brottslig, än tili den som finnes vara oskyldigt tilltalad af åklagaren, är, enligt Utskottets öfvertygelse, fullkomligen instämmande med rättvisa och billighet; dock som allmänna Lagen och gällande Författningar redan lemna fullständig föreskrift , huru så väl allmänna åklagare , som enskilta parter böra vara berättigade och skyldiga till ersättning för Rättegångskostnad i brottmål, torde något annat stadgande härom uti Författningen rörande bränvins-tillverkningen icke erfordras,1 än allenast att, uti denna ifrågavarande omständighet, Lag och Författningar böra lända till efterrättelse, och af vederbörande Einbetsmän och Domare med all tillbörlig stränghet tillämpas till förekommande mål.
Någon 12 38 Den 14 Juli.
Någon af de i öfrigt framställda anmärkningar har Utskottet, för sin del , ej kunnat anse af den beskaffenhet, att densamma till ändring eller förklaring af Betänkandet eller tillägg deruti bör kunna föranleda, och som en Stor del af anmärkningarna äro rigtade emot frågan om afgiftens beräknande för pannor, men denna fråga icke tillhör Oeconomie- utan Bevillnings-Utskottets åtgärd, samt hvardera Utskottet särskildt lärer kunna afgöra, hvad på dess åtgärd ankommer, torde något yttrande öfver dessa anmärkningar icke heller för Oeconomie-Utskottet äga rum.
Hvilket alltsammans till Riksens Högloft.
Ständers afgörande vördsamligen öfverlemnas. Stockholm den 8 Juli I8lj.
Riddersk, och Ad.
Bedamöters vägnar A, Lantingshausen.
På Vällofl. BorgareStåndets Bedamöters vägnar And. Fredin, På Högv. Prest-Stån* dets Bedamöters vägnar Bryn.
BondeStåndets Bedamöters vägnar Hils Lersson, M, M.
Den 14 Juli» »S39 Vördsamt
Till följe af föreskrifterna i 53 och I05 §.
Begerings - Formen och 29 §.
RiksdagsOrdningen, har Constitutions Utskottet äskat de 1 S'ats Badet sedan sistl.
Biksdag intill början af den nu påstående förda Protocoll, och hafva i anledning deraf till Utskottet blifvit öf« verlemnade: 1:0
De öfver Justitite-ärender i Stats-Rådet hållna Protocoll, ifrån och med deni Maj 1812 till och med den 25 Januari innevarande år. 2:0 Protocoll öfver General Auditeurs-ärender ifrån och med den 8 Maj 181? till och med den i Mars innevarande år. 3:0 Protocoll öfver Krigs ärenderna från och med den 4 April 1812 till och med den 21 Februari innevarande år.
4:0 Protocoll öfver Kammar-ärender ifrån och med den 22 April 1812 till och med den 14 Februari innevarande år. 5:0 Protocoll öfver Handels- och Financeärender ifrån och med den 3 Juni 1812, till och med den 8 Februari innevarande år. 6:0 Protocoll öfver Ecclesiastik - ärendec ifrån och med den 2 3 April 1812 till och med den 2 2 Februari innevarande år; jemte Beredningens till dessa Stats - Bads Protocoll hörande acter.
På derom gjord anhållan, har Hof - Canzlern, med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, lernnat Utskottet del af följande Protocoll angående - 1240 J)en 14 Juli. de allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelse?! • itp Protocoll af den 21 Februari 1812 om Sveriges Politiska ställning, och i synnerhet de9S förhållande till Frankrike. 3:p Af den 34 Februari I812, om samma ämne, 3:0
Af den 38 Juni 1814, om Guadeloupea afträdande. 4:0
Af den 2 April 1813,angående AllianceTractaten med Konungariket Stora Brittannien.
Utskottet har med all noggranhet fullgjort den granskning af dessa Protocoll , sorn genom Grundlagarna är detsamma Ilagd, och får, såsom en följd deraf, tillstyrka .Riksens Ständer, ätt meddela samtliga Stats - Rådets Ledamöter och d?
Föredragande decharge: och då ingen af Utskottets Ledamöter haft anledning att infordra något Protocoll, hållet inför Konungen af K onprigeris
Rådgifvare i potnmando-mål och endast i följd deraf ingen granskning i afseende på deras förrättningar kunnat äga rum , anser U(skattet dessa Rådgifvare äfven under en sådan allmän decharge böra vara iqbegripne.
Vid detta tillfälle får Constitutions-Utskottet hos Riksens Ständer vördsamt anmäla , det Riksens Ständer af förekomna anledningar måtte hos Häns Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla pm Dess Nådiga åtgärd derhän, att föreskriften 4 10 § Regerings •
Farmen om vederbörandes hörande måtte varda med sorgfällighet af dera sådant åligger iakttagen , och ätt Uti alla arén* den, som röra allmänna hushållningen, sådana vmdep; iJen 14 Juli, 1241 underrättelser måtte Allmänheten meddelas, hvarigenom alla må tunna af näringsförrnånerna sig lika begagna.
Ett till detta Memorial bilaggdt Prato» colls
Utdrag innehåller en uppgift huruledes en del af Krigs - Expeditionens Protocoll blifvit förda på ett sätt att det gjort granskningen om icke omöjlig åtmindstone förbunden med den största svårighet, äfvensom Utskottets förnyade önskan , att alia Departementers Protocoll hädanefter måtte till granskningens lättande förses med fullständiga rubriker för hvart mål; underställandes Utskottet Riksens Ständer huruvida de skulle behaga genom underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t söka att häruti for framtiden utverka rättelse.
På Högv. Prest-Ståndets Eedamöters vägnar C. v. Rosenstein, och Ad.
Eedamöters vägnar Rudolf Cederström, På Vällofl. EorgareStåndets Eedamöters På Hederv.
Bonde» Ståndets Eedamöters vägnar J, Wegelin. vägnar Anders Json Hyckert. G, A.
Utdrag af Trotocollet, hållet hos Constitutions - Utskottet den 13 Juli I8I5- S. D. Anmäldes af andra Fördelningen, alt vid läsningen af Krigs-Expeditions Protocoller förekommit, att da sjelfva Protocollen till det mesta utgöra blott
Diarier och antecknade beslut öfver de mål som i Beredningarna varit utarbetade» det, genom bristande data på citerade mål ofta varit förbundet med många omgångar, och någon gång, då målen ej i Protocollen varit till sina rubriker upptagna, omöjligt att taga reda på de inål, hvaröfver besluten blifvit fattade.
Utskottet fann att afdelningen härigenom betydligen varit hindrad i den granskning densamma enligt Grund lagarna ålåge, och beslöt, att till vinnande af rättelse deri, någon anmälan till Riksens Ständer derom skulle göras.
I sammanhang härmed beslöts, att äfven nu anmäla den redan tillförene framställda önskan, det Stats-Rådets Protocoller måtte forses med rubriker öfver målen, tecknade i brädden, hvarigenom!, om sådant anbefalltes , Utskottets läsningsarbete så vida kunde lattas, att den stora mängden couranta mål ej allt för mycket behöfde borttaga tiden.
Ex Protocollo G. A, Silverstolpe, yord - Den 14 Juli. 1243 Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 14 Juli.
I anledning så väl af inom Utskottet väckta motioner, som till följe af de anmärkningar det Högvördiga Prest - Ståndet vid 1812 ars Riksdag sig förbehöll, och nu till Utskottet blifvit remitterade att upptagas och beredas, får Constitutions-Utskottet härmed till Riksens Ständer öfverlemna de förändringar i TryckfrihetsFörordningön detsamma tillstyrkt.
Regeringsformen befinnes åberopad , och dess lydelse införd skiljaktig emot sjelfva , i så måtto, att efter orden i förväg lagde har blifvit insatt meningen: af Tryck frihets-JLagen ej förjt skrif ne, hinder, får Constitutions Utskottet föreslå att denna citation måtte återföras till fullkomlig likhet med §:s lydelse i Regeringsformen.
6 Momentet efter orden inom Sverige boende Svenska Medborgare: ”Hvilka , i händelse Skriften inom laga tid åta - S244 Den 14 Juli. åtalas skulle, författare ansvar åligge, sä vida Författarens namn och hemvist befunnes oriktigt uppgifne eller i sedeln saknades: i sammanhang hvarmed det öfriga ifrån och med orden eller ock, till och med, ifrån Svaromålet uteblefve, alldeles skulle uteslutas. I 1 §.
Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter vare alltid, i afseende pl ansvaret, ansedd såsom författare, derest han sig ej med dennes namnsedel försett , eller ej k.an på annat sätt bevisligen uppgifva Författaren, åliggandes Utgifvaren under lika förbindelse att tillse, det de vilkor , §om vid utgifvandet deraf i denna
Dag ytterligare stadgas, varda noga iakttagne.”
I sammanhang härmed föreslås i 8 Momentet samma , efter ordet uppgifvet, följande tillägg: kan Utgifvare förete namnsedef ä Författaren till den åklagade Artikeln, eller pä annat sätt Författaren bevisligen uppgifva, vare han ifrän Författare ansvaret frikänd.
I stället för den följande meningen, som begynner med
Domaren äger och slutas med Domstolen inkalla, föreslås följande såsom ett nytt Moment:
''Domare äge att namnsedeln genast öppna och att på hvilketdera af ofvannämnde sätt den rätta Parten sålunda blifvit känd, honom Inför Domstolen inkalla.”
I sammanhang härmed föreslås den förändring af 4 §. 7 Momentet: ”Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrif - Den i 4 Juli* 1345' ter, hvilka 3 det fall, som i l §. i Momfintet är stadgadt, aro Underskastade Författare-ansvar , vare framför andra erinrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten , och umgälles Utgifvarcns förbrytelse , genom sädant blad , dubbelt i alla de fall, der med penningar pligtas-” I 3 §.
9 Momentet föreslås att efter cita tionen af Förordningen af den 20 Januari I779 måtte tilläggas: och Skriften confisqueras. I 4 §. 8 Momentet föreslås efter orden, allmän säkerhet , följande tillagg: anstötlig mot den Evangeliska Läran.
I den 5 § , sådan som dea efter antagandet af Jury i Tryckfrihets-mål nu är redigerad, föreslås följande nya redaction af 1 och 2 Momentet i 5 §. 1 Momentet.
Lagligheten af Böckers och Skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfvas af en Jury, ellerNämnd, bestående af nio personer, hvilka sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Dag åtalas, och der, genom förhör med parterna , åklagarens slutpåstående och den tilltalades förklaring, ransakningen fullbordas bör. 2 Momentet.
Den som kallas till ledamot i Jury må ej utan laga förfall uteblifva , och åge Domaren genom vite eller annan laglig påföljd en uteblifven Jury-Ledamot till inställelse förpligta.
Om förfättningen uppehålles genom någon Ledamots förfallolösa uteblifvande, ersätte han de tillstädes komna Ledamöters rese-omkostnad. ’ “ Ej 1246 Den 14 Juli.
Ej må part till Ledamot i Jury någon utom
Länet boende tillkalla.
Domstolen ma, ej till Ledamot i Jury nämna annan person, än som bor inom den Jurisdiction, der målet är anhängigt. 3 Momentet.
Parterne äga välja &c.
Då ytterligare blifvit anmärkt att det i den nu antagna författningen rörande Jury stadgade röstnings sättet kunde medföra betydliga svårigheter, har Utskottet velat Biksens Ständer föreslå en sådan förändring af 5 §.
4 Morn. efter orden icke Utskiljas innan , att det återstående af Momentet skulle utgå, och i dess ställe införas: densamma häröfver med Ja och Nej röstat.
Till befordrande af bätte ordning inom de stadgar Tryckfrihets Lagen innefattar, föreslår Utskottet , att det 8 Momentet i 5 §. måtte flyttas imellan det 6 och det 7.
Alla dessa särskildte förslag öfverlemna* härmed lill Biksens Ständer, för att efter den 36 §.
Begeringsformen behandlas.
Af de ifrån Högvördiga Prest-Ståndet remitterade anmärkningar, hafva de som i ofvanstående förslag ej äro upptagne, af Utskottet ej blifvit ansedde böra tillstyrkas.
3 Momentet af orden: eller fängelse efter brottets svårare beskaffenhet, och i 4 §. 12 Momentet om uteslutande af stadgandet om ersättning åt Bokhandlare för Böcker, som af Styrelsen blifvit confisquerade.
I afseende pir dessa förslags uteslutande har Herr Pro - Den 14 Juli. 1247 Prosten Doctor Falk deremot gjort sin reservation.
Stockholm den 13 Juli 1813.
Biddersk. och Ad Ledamöters vägnar Rudolf Cederström.
På VällofI BorgareStåndets Ledamoters » t vägnar J. Wegelin.
BondeSiändets Ledamöters vägnar And. J son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Redaction af de i Tryckfrihets Lagen föreslagna förändringar.
Lagligheten af Böckers och Skrifters innehåll skall hädanefter alltid profvas af en Jury eller Nämnd, bestående af nio personer, hvilka utan arfvode eller kostnads ersättning för denna befattning, sammanträda vid den
Domstol der brott emot denna Lag åtalas, och der, genom förhör med Parterna , åklagarens afgifvande slutpåstående och deri åtalades infordrade förklaring , ransakningen fullbordas bör. 2:0 Derefter åge Parterne välja hvar sina fyra och Domstolen fern, tillsammans tretton, i Staden eller Orten derintill, nära boende för Medborglig dygd väl kände personer, af hvilka, sedan de efter Lag blifvit af Domstolen ojäfvi 1 Se 1248 Deri 14 Juli* ge förklarade, en ibland de af vederpärten och en ibland de af Domstolen nämnde personer, bör af hvardera Parten utan anförda skäl ute. slutas. 3:0 Sedan Nämndens antal sålunda blifvit nedsatt till nio Ledamöter, skola de af Domstolen , så snart sig göra låter, till utsättande dag sammankallas , då de inför Domstolen skola aflägga en så lydande Ed.
Vare din godhet och förbarmande Nåd mig Evigt tillsluten, om jag döljer min öfvertygelse i detta mål.
Jag N. N. svär derföre vid Gud och Hans heliga Evangelium , att efter mitt bästa förstånd och samvete Utlåtande i denna sak af* gifva och att det , söm under öfverläggnitigen yttras, skall af mig i obrottslig tystnad hållas. 4:0 Jemte en kort och noga bestämd skriftelig sammanfattning af målets beskaffenhet och skick , bör Domaren då för Nämnden framställa denna fråga: är skriften brottslig efter det-La^ gens rum åklagaren åberopat ?
Och må Namn» den, sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter afträdt, icke åtskiljas innan mindst tvåtredjedelar, igenom med slutna sedlar anställd omröstning, förenat sig att med Nej eller