Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras Exellencer Justitise Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg Stats-Råden Herr Grefve Rosenblad Herr Grefve Cederström Herr Grefve Skjöldebrand Herr Grefve Mörner Hof-Cancelleren Herr Grefve af Wetterstedt Förste Expeditions-Secreteraren Netzel.
I Förste Expeditions-Secreteraren föredrog i underdånighet General-Adjutanten för Arméen, General-Uieutenanten m. rn.
Friherre Björnstjernas underdåniga Memorial, af den 30 sistl.
Julii, angående 3idje Hufvud-Titelns otillräcklighet, att upprätthålla Landsförsvars-verket i dess nu va. fande skick, äfvensom en detta underdåniga 462 Stats - Tö ts kottets Be tän-kanden Mernoial bifogad Calcule ofver dr t minimi" belopp, som dertill erfordras; hemställande General-Lieutenanten i underdånighet, om icke sedan Riksens Ständers Siats-Ujskott för Landt-försvaret uppgifvit en summa af 715,000 Bd., men det i calculen upptagne minimi-belopp uppgår till 850,000 Bd. (oberäknad kostnaden för Carlskrona Castell-Byggnader).
Maj:t skulle i Nåder finna lämpligt, att till Stats Utskottet låta afgå Nådig Skrifvelse, om nödvändigheten att uppgifva medel till fyllande af denna brist, utgörande för försvarsverket till Lands en summa af 135,000 Bd. samt för Carlskrona Castell-byggnader 15,000, eller tillsammans 150,000 Bd.
Föredraganden och Stats-Rådet, som, efter en noga granskning af den upprättade Calculen öfver Försvars-Verkets behof, funno de deruti upptagna kostnadsbelopp vara i möjligaste måtto nedsatta, insågo med bekymmer nödvändigheten för Kongl. Maj:t, att å nyo fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på Tredje Hufvud-Titelns otillräcklighet och tillstyrkte således i underdånighet, det Kongl. Maj:t täcktes uti Nådig skrifvelse, hvartill underdånigt Förslag finnes detta Prötocoll bifogadt, till Riksens Ständers Statsutskott framställa behofvet sådant det i verkligheten visar sig, och nödvändigheten att afhjelpa det, så vida Rikets Ära och sjelfständighet skola upprätthållas i en tid, sorn påkallar vaksamhet äfven under fredslugnet, och gianar till uppaf* Stats-Utskotte ts Betänkanden.
463 fångar för att ickev, oberedd förlora det.
Hemställande Stats-Rådet slut ligen» att Friherre Björnstjernas Memorial, med dervi 1 bifogad Calcule, måtte upplysningsvis få den Nådiga Skrifvelserr ill Stats-Utskottet åtfölja.
, Kongl- Majit, behagade i Nåder gilla hvad Stats-Rådet sålunda i underdånighet tillstyrkt och föreslagit, samt befalte, att Dess Nådiga Skrifvelse i ämnet skulle till Riksens Ständers Statsutskott under denna dag expedieras.
Ex Protocollo P. F.
BRIDBERG.
ATongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständers Statsutskott, angående Tredje Hufvud-Titelns behof.
Gifven Stockholms Slott den 12 Augustii 1823.
J^ongl.
Majit hai i dess Nådiga Proposition till Riksens Ständers Stats-Utskott, angående Stats* 464 S ta t s - U t s k o tt et s
Be tänka nelen.
Verkets tillstånd och behof, i Nåder tillkänna* gifvit, att en tillökning af Tredje Hufvud-Titelns anslag vöre oundgänglig, men, för att icke derigenom öka de allmänna bördorne, har Kongl. Majrt medelst särskild proposition till Bikets Stan* der, den 11 sistlidne Martii, föreslagit nedsättning af Saltpetter-skatten till hälften af dess nu varande belopp, hvarigenom 58,000 Bd., som hittills utgått för levererad Saltpelter, skulle blifva tillgänglige för andra försvars-verkets behof, hvarjemte , och då jordbruket, genom denna nedsättning skulle tillskyndas en lindring i de ut. gifter det samma för Försvars-Verkets upprätthållande hittills ålegat, Kongl. Maj:t vid samma tillfälle föreslagit Biksens Ständer, att vid den allmänna Stats-Begleringen till Tredje HufvudTitelns förstärkning anslå en summa af 104,544 Bd.' 16 sk. svarande emot värdet af ifrågavarande nedsättning i Saltpettergärden.
Maj:t har enligt förstberörde Dess Nådiga Proposition till E kets Ständers Stats-Utskott, ansett Tredje Hufvud-Titeln icke böra belastas med : 1:0 Aflöningen och beklädnaden m. m. för Allmänna Arbetskarlarne i Carlskrona och för g:ne Compagnier Arbetskarlar å Castellet Kungs - holmen St a t *-Ut s ko 11 et s B e tä n ka nden.
465 holmen, hvartill kostnaden uppgått till ett sam* manräknadt belopp af 34,452 Bd. 2:0 Betänkanden ö) m. m. för de å Bikets fäst - Kongl. Maj:t har sålunda, med fullkomlig kännedom af 3:die Hufvud-Titelns oundvikliga behof, af Biksens Ständer äskat en tillökning derå af 104,544 Bd. 16 sk. samt en minskning å denna Titels utgifter af för saltpetter- skattens nedsättning 58,000: för Arbets-Compagnierne i Carlskrona och å Kungsholmen 24,452: för Fästningsfångarnes bekläd. nåd 6,600: för deras sängkläder samt eld - Utgörande dessa Summor ett sammanräk. nadt belopp af 198,000 Bd. 16 sk. Biksens Ständers Stats-TJtskott har, med anledning af Kongl.
Majus Nådiga proposition om Saltpeter-skattens nedsättning, tillstyrkt den, dymedelst uppstående besparing af 58,000 Bd. ningar varande fångar 11,004 Bd. nirgs och lysnings persedlar 4,404 : Summa 04.41;6 Bd. *)
Så läses ordagrannt i det till Expedition*' Utskottet inlemnade Original.
4 Sami, v Band. 456 Stats Utskottets E e t ä n h an der?.
Uti det belopp Kongl. Maj:t redan i berjan af denna Riksdag uppgifvit såsom för forsvar» Verket oundgängeligt, uppkommer således en brist nf 140)000 R ., så mycket angelägnare att fylla, som hosgående af Kongl. Maj:ts GeneralAdjutant för Arméen afgifna underdåniga Ärnbets-Meinorial ådagalägges , att, sedan ala utgif" ter för FörsvarsVerket till .Lands blifvit i det yttersta nedsatta, återstår ännu (kostnaden för Fästnings bvggnaden vid Carlskrona inberäknad} ett deficit af r50:000 Rd. emot hvad Stals-Utskottet tillstyrkt och således 10,000 Rd. mera ä.n hvad Kongl.
Majit här ofvan äskat, nemligen 140,000 Rd., hvilken summa således ar minimiLeloppet, hvarmed Försvars-Verket kan upprätthållas i ett för Rikets säkerhet, sjelfständighet och ära erforderligt skick.
Maj.-t kan vid detta tillfälle icke underlåta att fästa Riksens Ständers uppmärksamhet deruppå, att, då Kongl. Maj:t har till fast föresatts att i Europas närvarande ställning iagttaga den oryggligaste neutralitet, är det af sådan anledning sorn Kongl. Maj:t kunnat till så hög grad inskränka det för 3:dje Hufvud-Titelns behof begärdta anslag: men atr möjligheter?
att fullfölja det systern, Kongl.
Maj:t således antagit hufvudsakligen beror deraf att Rikets Furs vars-Verk, till sin brukbarhet försäkradt, enås behofvet så skulle erfordra må ingifva Ståts-Utskottets Betänkande rj. 46 7 ett fortfarande anseende hos UtL-ikes Makter, och lärer det icke heller undfalla Riksens Ständer, att utgifter, det oaktadt, kunna för handelns och sjöfartens skydd förfalla, hvilka icke kunnat i beräkning upptagas och, i afseende på hvilka, Riksens Ständer lära inse att det är så mycket mera angeläget att tillgång3rne för de kända utgifierne blifva tillräcklige.
Maj:t förblifve: Riksens Ständer* Stats Utskott med Kongl.
Nåd och ynnest valke», vågen.
Datum ut supra. I.
G* NETZEL 468 Stats*Utstötte ts Betan tanden.
Sedan Stats Utskottet uti dess Utlåtande under N:o 244 t anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, oin Stats-Werkets tillstånd och behof uti hvad s >m rörer Riks-Statens 3:dje HufVUd-Titel anfört de skäl som verket dertill att Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl.
Stanler, att för Försvars-Verket® Allmänna föremål eller Arméens och flottornes Utrednings- och underhålls-kostnader, med dertill hörande förråders förstärkning fästnings och skeppsbyggnaders besörjande in. m. anslå högre Summa an de 1,300,000 Rd. sorn hittills för dessa ändamål varit anviste till Kongl. Maj:ts Nådidiga disposition och hvilka skäl hufvudsakligast Utgjort, att de 58,000 Rl., som hittills utgått till betalning för levererad Saltpetergärd , efter hvad Utskottet tillstyrkt, hädanefter, sedan sådan losen upphör, skulle komma 3:dje Hufvud
Titeln till godo, och att enär dén äskade ytterligare tillökningen för denna Hufvud-Titel icke kunde åstadkommas, utan att med lika summa öka det bidrag af Allmänna Beviliningen från Riksgälds-Contoiret, som hittills varit anslaget till fyllande af Stats-Verkets tillgångar och hvartill Utskottet åter ansett sig vid närvarande förhållande, då AIL männa rösten högt påkallar minsknirg uti de skattdragandes bördor, icke kunna föreslå Riksens Ständers bifall, hvarföre Utskottet, som ej kunnat ingå i närmare undersökning om behofvet, nyttan och verkställbarhet en af det ena ellet St ats-U t s k ot t e t s Beta n k a nd e n.
469 andra förslaget, funnit sig icke böra tillstyrka vi are åtgärd i anledning häraf, än att Riksens Ständer måne hos Kongl.
Majit i underdånighet anmäla den önskan, cet de nu anvisade tidgångarne blefve till ändamålet använde på det sätt , som med afseende på Nationens ställning och kn ippa tillgångar i Nåder pröfvades tjenligt och ledande till försvars-anstalternes upprätthållande och förstärkning, med möjligaste inskränkning i kostriaderne, samt att Kongl. Majit för hvad i en eller annan del af den militaire omfattningen i öfrigt kunde finna nödigt vid utförandet af Försvars-Verken tiil Lands och Sjöss, ej skulle und: rlåta söka tillgång inom de redan varande an lagen för de samma; har den nu ankomna N diga skrlfvelsen hvaruti'
Majit ådagalagdt, att det anslag
Utskottet på sådane grunder föreslagit, är i närvarande tidpunkt otillräckligt till Försvars-Verkets upprätthållande på ett sätt, som Rikets ära och stjelfständighet kräfver föranledt till ganska brydsamrna öfverläggningar inom Utskottet.
Då härunder förekommit, att det i Kongl. Majits
Nådiga skrifvelse uppgifne behof af högre ansi; g för Tredje Hufvud-Titeln grundar sig på ett af General-Adjutanten för Arméen i underdånighet afgifvet och uti den Nådiga skrifvelsen åberopat samt bilagdt
Ämbetes-memorial jemte en dervid fogad specification öfver Titelni 470 Stats-Utskottets Betiinkanden. a’li behof, bär detta öppmt för Utskottet ett förut saknat tillfälle, att i detaille granska behofvens fö: hållanden till anslaget, utan inskränkning lik. väl uti den dispositions-rätt af hela anslaget som. blifvit Kongl. Majit öfverlåten.
Enär Utskottet de rvid icke- kunnat lemna utur sigte nationens behof af lindring i den tryckande Bevillningen , har kännedom af Kongl. Majits fasta föresats, att inskränka utgifterne till det för Ilandets säkerhet och sjelfständighet mest nödvändiga, ledt
Utskottet till den sig deraf erbjudande slutsats, att essa behof skulle, kunna fyllas med tillgångar, motsvarande hvad under de fem sist förflutne åren per medium erfordrats, heldst varuprisen nu icke äro högre än undet nämnde tid och några utomordentlige förhållanden som föranleda till ökade utgifter ej blifvit uppgifne såsorn verkande till större behof.
Vid regleringen af g:dje Hufvud-TIteln tillstyrkte Utskottet på dä anförde skäl, att Titelns anslags-summa skulle fördelas emellan Armen och flottorne, hvarvid, utom hval påtagligen tillhörde .hvardera detaillen, iagttogs det förhål ande i fördelningen af den egentliga tillgången för FörsvarsVerket eller underhålls- och byggnads-kostnader samt materielle behof, som under de föregående åren egt rum uti Kongl Majas Nådiga dispositioner och derigenom skulle af detta anslag
Arméen erhålla 715,000 K& Stats:TJts kottets Betänkanden.
471 samt flottorne 585,000 Pd.
Sorn nr-gon annan anmärkning häremot icke blifvit gjord, än alt hos Hrglofl. jRidderskaget och Adeln samt Vallöf].
Borgare-Ståndet af någre
I eda möter ar erindrat, att Kongl. Majus di tipps ti ens rätt öfver hvad ■Riksens Ständer för Försvars-Verket anslar, härigenom blefve inskränkt och att lämpligare syn. tes att Sjöförsvarets Anslags-Summa erhölle sin titul i ordningen närmast efter den, sorn inrefattir anslaget lill Arméen, i stället för att nu halvi blifvit föreslagen att utgöra den Tionde Huf_ vud-Titeln, så får Stats-IJtskottet härvid endast åberopa hvad af andra Fedtmöter är anförd:, alt, nemligen Kongl. Maj:t genom denna fördelning lika erhåller inom dessa anslagen mera inskränka <lispositions-rätt öfver medlen än hittills; Men deremot vinnes härigenom en säkerhet i beräkningen öfver tillgångarne för hvardera Vapnet, som utan tvifvel skall hafva en fördelaktig inflytelse, då det lemnar tillfälle att tidigt och med större fördel anskaffa rriaterialier, förråder, m. m. så väl för Armeen som Flottorne och lämpa förhållanderne efter do olian a tillgångar, ne samt att ehuru väl Utskottet äfven för sin del skulle anseit lämpligast att anslaget för flottorne erhållit sin ordning bland Hufvud
Til larne närmast efter den som innefattar anslags surnmorne för Arméen, har sådant funnits nu icke bura tillstyrkas , såsom åstadkommande en rubbning uti redan beslutna förhållanden, hvaraf förvillelse kunde uppkomma, 47a St a ts - U ts kot t e t s Betänkanden.
Jemnfdrelsen emellan åtgången för Arméen* behof under de sista fem åren, sådant det af Räkenskaperne-sig visar och den af Kongl. Majrts General-Adjutant för Arméen upprättade specification, hvilken åter grundar sig på de ifrån Kongl.
Krigs-Collegium erhållna Stats-Riqvisitions förslag, ehuru med nedsättning deruti i de delar sådant af General Adjutanten, ansetts möjeligen kunna ega rum, men likväl påkallande en anslags-surnma af 850,000 Rd. utom s ärskildt 15,000 Rd. till Kungsholms Fäsiriings-hyggnaJ vid Carlskrona eller tillsammans 865,000 Rd. och sålunda med 150,000 öfverskjuter hvad Stats-Utskottet enligt förslaget till Tredje Hufvud-Titelns reglering, ansett för Arméens materiella behof, kun* na anvisas, har, af de ofvan anförde verkande orsaker, stadgat
Utskottets öfvertygelse att följande inskränkningar i de angifne bebofven skulle utan äfventyr, kunna göras nemligen: Kongl.
Krigs-Collegii Utrednings-Departements specifikt uppgifne behof skulle för året utgöra tillsammans 405-000 Rd., hvaremot de under sist förflutne fem år endast uppgått till 1,785-381 Rd , 16 sk. 3 r. dervid likväl bör observeras, att den år 1818 upptagne Beklädnaden för ArtilleriRpgementerne kostadt 158,766 Rd. 38 sk. 5 r., hvaraf de pä åren 1819 och 1820 belöpande två tredje - Stats-Utskotte ts Betänkanden.
473 tredjedelar deraf 28.211 Bd. 24 sk. 8 r.
Medium af dessa fem års kostnader for bemäldte
Departement bl ifver således 383.887: 22. 10. och utvisar att emot General-Adjutantens Riqvisition min. skadt behof af 2i,H2 ; 25. 2* Kongl.
Krigs Collega ArtilleriDepartements behof) uppgifne till 199,830 Bd. 31 sk. 2 r. hafva under nämnde tid utgjort för året 179,437 9 sk* 11 r.
Till Landt-Ränteriernes ersättande för 1818 och föregående årens förskotter till fragter åren 1815. 1816, 1817 och 1818 ärfordrat 7,169 Bd. 16 sk. 10 r. men som af dessa forskotts hela belopp 28,677 Rd. ig sk. 4 r. en fjerdedel innevarande år blifvit till liqvid anviste, sa utgöra de återstående 21,508 Rd. 2 sk. 6 r. fördeldte på fem år , för året endast 4,301 Rd. 29 sk. 4 r. hvarigenom ArtilleritDepartementets hela behof blifver 23,261: 8- 9 mindre än General-Adjutantens förslag.
Till BeväringsManskapets
Exercice är på an - ^ Samt, 4 Bani. — 474 S ts ts - U l s k o tt et s
Be t jin ka n den. slaget för Försvars-verket anviste årligen 80,000 Rd., men sorn Utskottet funnit att kostnaderne härtill under de sista fem åren endast uppgått i medeltal till 65,110 Ed. 3 sk. 3 r. har följakteligen uppkommit ett öfverskott som synes föranleda till förminskning i beräkningen häraf med 14,88g: 44- 9^ Enär vid den Speciella Regleringen af Tredje Hufvud-Titelns Stats-anslag blifvit utredt det åtgången till Ved och Ljus för Fästnings- och Garnizons-orterne de sista fem åren per medium öfverskjutit anslaget med 4000 Ed. och en tillöknind deruti af 2000 Ed. blifvit uppförd den Utskottet trodt blifva mot ändamålet svarande om, på sätt tillika är föreslaget befordras större hushållning dervid hädanefter än hittills , skulle altså den för detta ändamål af General-Adjutanten upptagne ytterligare tillökning af 8,000: hunna undvaras.
Till aflöning för dem af Stats -Ut s fottets Be tå'akan ilen.
Generalitetet, sorn innehafva penninge-Iönerär uppfort 14,500 Bd. äfvensom 3,500 Bd. till fyllande af en brist i Bif-Bevärings Begementets Stat einot hvad f. d. Bif-Drabant Corpsens Stats - anslag dertill lemnar.
Dessa utgifter hafva hittills utgått af Hufvud-Titelns besparingar och enär dessa besparingar, enligt hvad de förflutne årens Bäkenskaper utvisa, lemnat betydlig tillgång , hvilket med säkerhet bör inträffa äfven hädanefter, anser Utskottet berörde utgifter fortfarande kunna bestridas af Besparingarne och det antydde behofvet sålunda minskas med dessa begge Summor sammanlagde, utgörande 18,000 Sedan Utskottet anser sig härigenom hafva ådagalagt möjligheten, att i den betrycka ställning, hvaruti Statsverket sig befinner, minska de betäknade utgifterne med 85,363 : 30. 8* desto häldre sorn, uti den be. 476 Stats- Us 1c ttets B e tänk an den. räknade kostnaden för de å Kungsholms fästning vid Carlskrona tillkomne Arbets-fangsr, uppkommer en minskning af 4113 Bd. 45 sk. som utgör underhålls beloppet för desse fångar och hvilket utgår af de för fångars kostnad i allmänhet under 8: le Hufvud-Titeln uppförde medel derå tillökning vid denna Biksdag skett samt för den skull till Biksens Höglofl.
Ständer hemställer att den underdåniga anhållan må göras det Kongl. Maj:t täcktes i de delar inskränka och låta bestrida utgifterne inom de Summor, som hittills erfordrats; återstår för Utskottet att utfinna tillgång till de derutöfver äskade 64,736 : 17. 4.
För denna Summa, hvilken för mera jemnhet i beräkningen upptages till 65,000 Bd. har vid det framställda förhållandet och då Biksens Ständer utan tvifvel finna nödvändigt att icke lemna ouppfyldt hvad Kongl. Maj:t i Nåder förklarat vara till FÖrsvars-Verkets bibehållande och förstärkning, Utskottet väl funnit ganska betänkligt att tillstyrka tillökning i Stats-bidragen, men då det under öfverläggningarne jemväl förekom» St a ts-Ut s kott ets Be tän tanden.
477 ne sätt att fylla behofvet med Stats-Obligationer icke synts Utskottet lämpligt, emedan Staten icke utom vid inträffande yttersta behof bor tillgripa utvägen att genom skuldsättning anskaffa tillgång, anser Utskottet sig bora föreslå Riksens Hdglofl.
Ständer att anvisa direkt anslag, hvilket med ofvannämnde belopp 65,000 Rd. kommer att eika den påräknade Statsbrist summan som från Riksgalds-Contoiret utgår.
Härigenom blifver hela anslags-summan för Arméens Mat edelie behof 780,000 Rd.
Enär dels genom Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga skrifvelse, dels med hvad ofvan är anfört, blifvit tillräckligen ådagalagdt aft någon nedsättning uti hvad för 3:dje Hufvud-Titelns
Allmänna behof blifvit tillstyrkt att beviljas, hvilket är hufvudsakliga syftemålet med de vid detta anslag inom de 3:ne Riks-Stånd som frågan återremitterat, gjorde anmärkningar, icke kan ega rum, synes det Utskottet, som något ytterligare besvarande af berörda anmärkningar vid sådant förhållande icke erfordras.
Och varder detta allt till Riksens Höglofl.
Ständers vidare bepröfvande vördsamligen öfverlemnadt.
Stockholm den 4 September 1823. 47?
Stats-Ut stöttets
Bet än leanden.
Utdrag af Protocollet, hållet hos JR.
H. Ständers Stats-Utskott den 8 Sept. 1823.
S. D. Vid justeringen af Protocollet för den 4:;de dennes tillkännagaf Herr af Uhr sig icke kunna till alla delar instämma uti Utskottets nämnde dag fattade Beslut i anledning af Kongl. Majts Nådiga Skrifvelse rörande utgifterne under RiksStatens 3:dje Hufvud-Titul, och uppläste ett så lydande anförande : ”JR' ksehs Ständers underdåniga svar på denna Nådiga Proposition, kommer att innefatta ett? ehuru indirect, likväl afgö ande svar på den frågan: kan Nationen i fredstid använda på Försvars Verket så stora (eller större) bidrag sorn de nu varande , utan att National kraften derigenom så medtages, att högst otillräckligt deraf återstår, att i krigstid använda till Rikets försvar P Om
Ständerne bevilja ett ytterligare fortfar rar.de så är denna fråga besvarad med Ja ; ty Kongl. Majit kan ej föreställa sig att Ständerne kunna anse Rikets försvar vara betryggadt, om För - St ats-Uts leot tets Betei tilean den.
479 Svars-Verket är det enda i Landet som är väl utrustadt; men fattigdom och vanmagt sä rådande hos Folket 1 alt d n i Falt utmarcherade Arméen, med dess Gassa och Förråder, är snart sagt den sista kraftyttring som Folket förmår att åstadkomma; och således inga tillräckliga förstärkningar af Penningar och Varor till kri. gets fortsättande kunna påräknas.
Majit kan ej föreställa sig förhållandet vara, elle-r sari. nolikt bliva sådant, om Riksens Ständer bevilja ett ytterligare anslag till Fursvajs-Verkef, utan att derjemte förklara, att just sjelfva FörsvarsVerket genom dess dyrbarhet, undeigrafver Nationens bestånd, och förr eller sednare bereder dess undergång.
Det är ej min mening, at' Ständerne skola neka det ytterligare bidrag, som för närvarande kan finnas vara oumgängligt för Förs vars-Verkets upprätthållande; emedan en öfvergång ifrån t ti System till ett annat, eller en hufvudsaklig fbr. ändring i det gamla, icke lärer kunna tillvägabrirgns i samma ögonblick, sorn Kongl.
Majit blir upplyst orri dess nödvä dighet, men min afsigt är den , att Ständerne måne såsom en samvetspligt ålägga sig, att, med oinskränkt förtroende till Kongl. Majits ömhet för Landet, förklara, att hoppet, att vid ett krigiskt utbrott kunna åstadkomma ett modigt, frultinsvärdt och utJjållandQ försvar, aflägnas från hvarje nytt Stats - 480 Stats Utskottets Betänk anden. bidrag som medtager en annars möjlig besparing bos deri skattdragande, samt att af alla bördor, som tynga Svenska Folket, är det deri mäst tryckande och mäst smärtande, att finna kraften och förmågan att försvara den anna återstående deen af Fosterjorden, förlamas, roed hvarje nyrt anslag till Försvars-Verket; i följd hvaraf en hufvudsaklig förändring i denna vigtiga angelägenhet är oundvikelig, så framt icke
Folket skall misströsta om sjelfständighetens bibehål lande.
Hvaruti en sådan förän Irirg bör bestå, det kan Representationen i Massa icke tilbro sig att utreda, < ch bör det så mycket mindre nu, då Folket har den lyckan, att liksom Förfäderne i sin Konni g se Verldens största Flärförrae.
Ständernes pligt emot Konungen och Fosterjorden, inskränker sig i afseende på Försvars-Verket dertill, att erbjuda Konungen Folkets hela moraliska, fysiska och materiella kraft; men att tillika fästa Konungens uppmärksamhet derpå, att ett så starkt medtagande af den materiella kraften som hittills skett medförer de betänkligaste- följder både på den moraliska och fysiska kraften; och ett sådant uttryckligt förklarande anser jag vara så mycket angelägnare, som KonglMajit annars komrner att bygga sine beräkningar på falska grunder, hvilkas opålitlighet kanske icke yppas förr, än missräkningen ät ohjelplig.
Om Stats-Utskottets Betänkan den. 481 Om denna Kongl. Proposition blir en anledning dertill , att Kongl. Maj:t kommer att inse nödvändigheten af en hufvudsaklig förändring i Försvars-anstalterné, en förändring som endast Kongl. Maj:ts höga person synes ega förmåga att anordna; så skall Carl Johans hamn klifva lika älskadt för den styrkas förenkling och besparing hail kommer att införa i vårt försvar, som det förut är ryktbart för hans Segrar, och Nationen skali återfå det förtroende till sine försvars-krafter, som gjorde Förfäderne oöfvervinnelige.
Jag vågar derföre tillstyrka, att Riksens Stähder vid beviljandet af det Anslag LJtsko tef föreslagit, måtte uttryckligen förklara, att detta bidrag icke kan komma att blifva ett fortfarande Anslag, utan endast att Utgå intilldess Kongl, Maj:! blifvit i tillfälle, att tillvägabringa en sä. dan förändring inom Försvars-Verket» som lern* nar något välstånd öfrigt hos Folket, till Arméens underhåll i krigs-tillstånd, när ett sådant icke kan undvikas.
Och skulle detta yttrande på begäran med. följa Betänkandet till Respective Riks-Stånden:
Stockholm som ofvan Ex, Protocollo W.
KARSTRÖM* 4 Samt, 4 Band, 48?
Ankom den 9 Sept 1823.
Betänkande, angående verkställigheten af Riks-liufvud-boken.
I enlighet med hvad Kongl. Majit, i Dess Nådiga Proposition, rörande Stats-Verkets tillstånd och behof, af den 25 sistlidne Januarii, täckts t llkännagifva, liar Stats-Utskottet emottaga en j Kongl.