Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, att, jemlikt deras vid denna Riksdag fattade Beslut, förordna om disposition af Rosersbergs Kungsgård. Snits-Vtskottets Betänkande#, aooy Jag får i anledning deraf vördsamt hemställa och föreslå, det Riksens Höglofl.
Stander? i underdånighet erbjuda dispositionen af ifrågavarande Kungsgård, jemte den af Riksens Ständer Vid denna Riksdag dertill anslagne årlig* underhålls-summa, till Hans Majit vår nuvarande regerande Allernädigste Konung för hela D ss lifstid.
Jag anser, att Riksens Höglofl.
Ständer genom en sådan åtgärd uppfylla hvad Högstsalig Hans Majit Konung CARJ/ XXII önskat kunna sjelf göra, såsom ett ytterligare bevis af sin 1 i fl i ga erkänsla mot den Furste, som förljufvat dess lefnads afton och gifvit dé mäst de
Öfvörtygande bevis af den utmärktaste sonliga kärlek,, hvarom Högstsalig Hans Majit Konungens yttersta vilja och Testamente lemna de mäst cfvertygande bevis.
Att den af Riksens Ständer vid denna Risksdag för Kungsgården beviljade underhåils-summa, äfven'Vid detta tillfälle erbjudes, anser jag så mycket mera vara lämpligt , som den under Kungsgården lydande Egendomen ej lemnar tillräcklig afkastning för att dermed kunna bestrida Slottets och öfriga byggnaders underhållande, och Rosersbergs Kungsgård aldrig blifvit inbegripen uti den anslagssumma, sorn Riksens Ständer beviljat till öfrige Kungsgårdars Underhållande.
I händelse, sorn jag hoppas, denna min framställning vinner Tit. bifall, torde jag få anhålla, det densamma méd de öfrige Riks-Stånden communiceras och till Stats - Utskottet remitteras i fall Ridderskapet Och Adeln ej skulle finna att beslut derå genast kan fattas.” 'aöcvj Stats-Utskottets Betänkanderii Och hafva Högvördige Präste-Ståndet samt Vällofl, Borgare-Ståndet, enligt Protocolls-Utdrag den 22 i nästlidne månad, förenat sig i berörde remiss; äfvensom Hedervärda Bonde-Ståndet genom Utdrag af dess Protocoll för samma dag, i anledning af Banco.Fullmäktigen Joli. Olssen Långbergs Motion, likaledes till Utskottet remitterat, att sig utlåta angående Rosersbergs Kungsgårds öfverlemnande till Kongl Maj:ts nådiga disposition under Dess lifstid, tillika med de till Byggnadernes underhåll anslagne 2000 K.’dr årligen.
Då Rosersbergs Kungsgård, hvilken, i följd af Riksens Höglofl.
Ständers Beslut vid 1809 och 1810 årens Riksdag, tillhörde Högstsalig Konungen och Dess Gemål föt Deras lifstid, senom Hennes Majit Enke-Drottningens bedröfliga frånfälle, nu blifver ledig att till Staten återfalla; har Stats - Utskottet, med instämmande uti de af Herr Grefve Posse andragne skäl, ansett sig böra tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att, såsom bevis af deras underdåniga tillgifvenhet, erbjuda och upplåta till Hans Majit Konungen för Dess lifstid dispositionen af omförmäldte
Kungsgård med hvad dertill hörer i och följakteligen äfven det till dervarande Byggnaders underhållande vid denne Riksdag på Stat uppförde belopp af 2000 Rulr om året; Hvilket allt vördsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Stockholm den 1 Julli 1818.
Stats-XJtskottets Betänkandenl 2005 N:r 332.
Ständers Stats - Utskotts Memorial om otillräckligheten af förra anslaget till Riksdags ■ kostnader nes bestridande.
Uppå Stats-Utskottets uti Memorial den ig
December for lide t år gjorde hemställan , biföllo Riksens Höglofl.
Ständer, att de till RiksdagsUtgifternes bestridande erforderlige medel skulle af Riksgälds-Contoiret utbetalas och efter hand, i den mohn behofvet erfordrade, till belopp af Tjugu Tusende Riksdaler Riksdaler i månaden Kongl. Stats Contoiret tillhandahållas.
Denne månadtliga Summa var calculerad på förhållandet med Riksdags-kostnaderne vid sista eller 1815 års Urtima Riksdag; men, efter livad nu anmäldt blifvit och Stats-Utskottet utaf erhållit provisionelt Förslag inhämtat, blifver nämnde belopp i månaden, på hela Riksdagen räknadt, ej tillräckligt sedan utgifter nu tillkommit, sora vid den förre ej ägde rum och deribland den för Deputerade, som skola afresa till Norrige, för att bevista Hans Majit Konungens höga Kröning, bestämde Rese- och Tractamentsiostnaden, utan kommer ett belopp af omkring gooo R:dr i månaden att etfordras utöfver de beräknade 20,000 Rtdr per månad.
Stats-Utskottet får derföre vördsamligen hemställa, att Riksens Höglofl. Ständer, i följd af Deras redan tagne Beslut, det Riksdags-kostnaden skall utgå från Riksgälds-Contoiret, behagade förordna, att hvad sorn ytterligare ut - goo6 Stats Utskottets Betänkaridcn. ofver nämnde månadtliga belopp åtgår till de i ock för Riksdagen belöpande och dertill hörande ntgifterne, bör från Riksgälds-Contoiret på Kong).
Stats Contoirets reqvisition utbetalas, mot redovisning och densammas vederbörliga granskning.
Stockholm den i Julli j8i8. N.r 333.
Riksens Hövjofl.
Ständers Förstärkta Statsutskotts Memorial, angående den sä kallade Mi nimi-Tahe Ilen.
Uppå Bevillning®-Utskottets
I Memorial den 25, sistledne Junti gjorde hemställan, att, så framt icke Hedervärda Bonde - Ståndet skulle förena sig med de 3:ne öfrige Riks-Ståndens Beslut, i fråga om den föreslagne Minimi-Tabell, som uti 5.
Art. .2, och 5. §§. af den projecterade Bevillnings-Stadgan omföfmäles, denne fråga måtte hänskjutas till afgörande utaf Förstärkta Stats•
Utsjcottet, hafva ej mindre Hedervärda Bonde Ståndet, med förklarande, det Ståndet funnit sig föranlåtet, vidhålla dess härom fattade Beslut, än ock de öfrige Respective Stånden, i följd deraf, genom Protocolls-Utdrag den 57 och 29 i nästledne månad öfverlemnat detta ämne till Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd, med godkännande af följande, i afseende derå, projecterade voterings-proposiiion:
Den, som bifaller den af Bevillnings-Utskottet föreslagne Minimi-Tabellen för Hemmans - Stats-Utskoltens Betan/tanden.
300,7 värdet inom hvarje X/än, voterar Ja, den det ej vill, Nej.
Nej; kommer ingen Minimi Tabell, att åtfölja Bevillnings-Förordningen, eller i densamma att åberopas.
Och som vid häröfver anställd Votering, i den ordning Gruml- Lagarne utstaka, befunnits Sjuttio Alta (78) Ja, och Fyratio Ett (41) Nej. samt Ja altså vunnit; sa är följaktligen den projecterade Minimi-Tabellen för Hemmans värdet inom hvarje Län bifallen ; hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsam ligen anmäla.
Stockholm deri 3 Julli 1818' N:r 334.
Ständers Förstärkta Statsutskotts Memorial, angående frågan om dispositionen af Recognitions-Skogarne. ^ . •-Jedan, 1 anseende till Riks-Ståndens olika Beslut i målet angående grunderne för upplåtande och försäljning till Skatte af Recognitions-Skogarne, Stats-Utskottet uti afgifvit Utlåtande den 28 nasti.
Junii icke allenast föreslagit jemnkning af de serskildta meningarne till erne alternativ, och uppgifvit desamma såsom voteringspropositioner vid ärendets sluteiiga afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet, så framt icke något af Stånden frånrrädde dess beslut och förenade sig med 2:ne af de andre; så hafva, enligt meddeldte, Protocolls-Utdrag dens i denna må - Stats-Utskottets Betänk anden'. nåd, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, hvilkas meningar fordrade sammanjemnkningen .f densamma bifallit samt i följd deraf jemte Högvördige PrästeStåndet och Vädofl.
Borgare-Ståndet ofverl emna t ärendet till afgörande utaf Förstärkta Stats* Utskottet, hvarvid blifvit framstalde de föreslagne Voterings- Propositionerne, så lydande:
Den, sorn bifaller hvad Stats Utskottet, genom Utlåtande af den 20 sisth Maji tillstyrkt i fråga örn disposition och försäljning till Skatte af Kronans Recognitions-Skogar, så i afseende på Bruks- ägares rätt til! viss del af desse Skogar och den återstående delens upplåtande, sorn ock angående de derför inflytande medlens användande för Flottornes behof, voterar Ja, den det ej vill, Nej:
Nej : så skola endast de Biuks-ägare, som inom den 4 Februarii .1817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatteköps erhållande och inom berörde tid fullgjort alt hvad Kongl. Förordningen den 4 Febr. 1811 i sådant ändamål stad* gar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i Menne Kongl. Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; Men för alla de Bruks - ägare, hvilka éj sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1 811 års Kongl. Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl.
Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet atp antagne; hvarvid de ge - Stats-Utskottets Betänkanden.
5009 rom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Cont oiret, att till nästa Riksdag hällas Kongl. Maj:t till lianda för att användas till Försvars-Verket samt Arméms materiella behof.
Och har Utskottet i den ordning, Grundlagarne föreskrifva öfver desse propositioner verk. stalt votering, hvilken , da en voterings-sedel såsom dubbel blifvit Casserad, utfallit med 40 Ja och 78 Nej; och enär aUsä
Nej vunnit, så skola följakteligen endast de Eruks-ägare, sorn. inom den 4 Februari 1817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatte-lcöps erhållande och inom berörde tid fuhgjort allt hvad Kongl.
Författningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denna Kongl.
Forordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Erefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; men för alla de Etulcs-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl.
Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt vid Recogyitions-Siogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, sorn derföre nu af 1 Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Eonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de genom Eecngnitions-Skognrnes försäljning inflytande medlen skota insättas i Riksgälds - Contoiret att intill nästa Riksdag hållas Kongl. Majit tillhanda för , att användas til!
Försvars- Verket samt Arméens materiella behof.
Hvilket allt Förstärkta Stats - Utskottet skolat vördSamligen anmäla.
Stockholm den 3 Juli 1818. 2 0io Stats-Utskottets Jhtätik anden.
N:r 3 3 5- Riksens Högloft.
Ständers Förstärkta Statsutskotts Memorial, angående frågan om bidrag af Stats - Medlen till Theatrens underhållande år lg IQ. X anseende dertill, att uti målet, angående nödige tillgångar för Theatrens underhållande, 2--ne af respective Riks-Stånden stannat i olika Beslut med de andre 2:ne, i frågan om detäf StatsTJtskottet föreslagne tillfällige understöd af atatsVerkets medel för detta behof år 1819; hafva samttige Riks Stånden den 27 nästledrie månad liehagat remittera denna fråga till deras Förstärkta Stats-Utskotts åtgärd, likmätigt 69 §. i Regeringsformen; Och har i följd deraf Förstärkta Stats-Uskottet vid sammanträde denna dag till afgörande företagit detta ämne medelst omröstning, på satt Grund-lagarne föreskrifva öfver följande Voterings-Propositioner:
Den sprri bifaller, att, såsom Stats-Utskottet i un ålande af den 10 i sistlidne månad föreslagit, den brist, sorn kan uppkomma uti 30,500 R:dr af den projecterade frivilliga afgift inom Hufvud - Staden t ill Theatrens härstädes underhållande för nasta år 1819 må godtgöras af öfverskotts-medel å Stats-Verkets intrader, voterar Ja, den det ej vill Nej.
Nej; så kommer vidare understöd för Theatren, an det för innevarande år till 30,500 R:dr förealagne ej att äga rum utöfver de på Stat för Dramatiska Spectaklets underhåll anslagne medel. Stats-Utshottets Betäntmnden. soll Efter det Voterings-Sedlar blifvit utdeldte, Insamlade och öppnade, befunnos Femtio Tre
Ja och Sextio Sex Nej; ocji sotn Nej altså vunnit, så kommer vidare understöd för Theatren, än det för innevarande år till 30,500 R:dr föreslagne ej att äga rum utöfver de på Stat till Dramatiska Spectacletts underhåll anslagne medel; Hvilket Förstärkta Stats - Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den 3 Julii i§i8.
N.r 336.
Ut. låtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af väckt Motion3 så väl om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Wats- Banco- och RiksgäldsVerken, som skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser. *^edan Stats - U tskottet under den 13 nästlidne Maji till Rikets Högloft.
Ständer afgifvit Betänkande, i anledning af Biksdags- Fullmägtigens för Stockholms Stad, Herr Nils Settervalls hos Vallöf!: Borgare-Ståndet väckta Motion, si val omfördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco - och BiksgäldsVerken, sorn skyndsam tryckning af desse Re-1 visorers Berättelser; så har detta Betänkande, 1 anledning af dervid gjorda anmärkningar, blif - 2oi2 Stais Utskottets Beiänltamlen. vit från Höglofl.
Ridderskapet och Adelil samt Högvördige Prest-Ståndet återremitteradt.
En värd Ledamot af Höglofl., Ridderskapet och Adeln tyckes sätra i fråga, huruvida den af Stats-Utskottet föreslagne tryckning af Revi» sorernes Berättelser till Riksens Ständer skuile .vara förenlig med Tryckfrihets-Förordningen, då han yttrar sig, som följer:
'Dessutom finnes ett ytterligare skäl emot en så beskaffad tryckning deruti, att Tryckfrihets-Förordningen skulle derigenom eluderas.
I nämnde Förordning stadgas, att Revisorernes Protocoll och Handlingar icke.
Aunna till tryckning fordras, eller, utan vederbörandes tillstånd, utbekornmas.
Det kan icke vara Revisorerne, som här menas med vederbörande, efter deras åsigter äro underkastade pröfningen af en högre Autoritet.”
Då all elusion af Författningar i sig innebär en öfverträdelse, kan af denne värde Ledamots ofvan anförde yttrande icke dragas någon annan slutföljd* än att Riksens Ständer sjelfva skulle vara hindrade af Tryckfvihets-Förordningen tillåta att Revisorernes Berättelser, utan föregången granskning af Riksens Ständer, till trycket befordras.
Men häruti kan Utskottet så mycket mindie med denne värde Ledamoten instämma, som i sådant fall ett absolut förbud emot tryckning af Revisorers Berättelser skulle vara stadgadt.
Uti det citerade 4. mom. i 2 §. af Tryckfrihets-Förordningen säges väl, att Revisorers Protccoll och Handlingar, rörande hemliga är ender, (hvilka märkliga ord fran cltationen äro uteslutne , icke kunna till tryckning fordras, elier, utan vederbörandes till - Stats-XJtsiottets Betänkanden. stånd, utbekommas; men icke äro desse Protocoll och Handlingar derföre ovilkorligen ifrån tryckning undantagne, utan innefattar detta stadgande blott en inskränkning uti allmänna föreskriften, att utgifning af Rättegångs- oell andre Pubiike Handlingar, hvilka till tryckning reqvireras, icke får, vid ansvar, vägras; så att Revisorers Protpcoll och Handlingar, äfven ati hemliga ärenden kunna, tned vederbörligt tillstånd, till trycket befordras.
Ständer behaga förordna, att Revisorerne skola genom trycket utgifva sina Berättelser, så måste det likväl alltid öfverlemnas åt Revisorerne, att sjelfve pröfva och urskilja hvad sorn uti desse
Berättelser skall införas och komma till allmän kännedom.
Att Revisorernes Berättelser till Riksens Ständer (och om några andra, än desse Berättelser, har icke varit fråga), skulle komma att innehålla hemliga saker, eller något annat, som icke får yppas, bör icke gerna kunna komma i fråga, då Revisorerne hafva sig bekant, att desse Berättelser, likasom alla andra till Riksens Ständer inkommande Handlingar, skola ovilkorligen , och utan att någon föregående pröfning af deras innehåll får äga rum, uppläsas inför samtlige Riks-Stånden och följaktligen komma att alhöras af, må hända mer an 600 personer, hvilka icke äro serskildt förbundne till någon tystlåtenhet.
Skulle derföre Revisorerne yppa något , som icke bort komma tiil allmän kän. nedom, så är skadan redan gjord, och skulle icke kunna botas derigenom , att samtlige Riks - 2014 Stats-Utskottens Betänkandert.
Stånden, efter föregångne discUssioner, genom formligt Beslut inställde den vanliga tryckning gen uti Bihanget till Riks •
Ståndens Protocod ; utan skulle tvertom, med ändamålets förfelande, en sådan utomordentlig åtgärd visserligen verka en större uppmärksamhet och. föranleda till mera oro, än orri i ali tysthet en sådan Berättelse i stadgad ordning öfverlemnas till behandling af vederbörligt Utskott och aftryckes uti Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll. Enär nu emot tryckningen af Revisorernes ifrågavarande Berättelser icke finnes något ovilkorligt förbud samt innehållet af desse Berättelser icke skulle kunna, utan en omskapning af nu varande Riksdags-Qrdning, hållas förborgadt, så återstår blott frågan örn tiden, när Berättelserne skola göras offentlige; och är det i afseende på denna omständighet , som anmärkningar egentligen blifvit framställda, då man ansett tryckningen icke böra ske förr än Riksens Ständer äro församlade.
Ridderskapet och Adeln är anfördt, att, om Revisorers Berättelser igenom trycket götas allmänna, skulle sådant vara stridande mot värdigheten och vigren af RévisoJ rers befattning, emedan Revisorerne handla på Riksens Ständers vägnar, och vöre efter en sådan tryckning, det icke något hinder, att hvem som helst finge framställa anmärkningar emot Berättelsen, ehuru någon granskning af Allmänheten, som föregår Riksens Ständers pröfning, icke bör äga rum.
Vidare, att Revisorerne kunna finna sig nödsakade, att uppgifva sådane saker, som icke Stuts^Utsknttets Ruänkanden. 2015 böra af Allmänheten kännås förr, än vid Riksmöten, och att i förtid kungöra sådant, synes vara detsamma, som att tvinga Regeringen atc göra Riksdag hvarje gång Revisoremes Berättelser innehålla någon ting oroande: att Revisorerne skul e göras till mera, än Sränderne, derigenom att de få makt att göra bekanta miss» bruk, sorn uppkommit eller olyckor, sorn något allmänt Veik iiåkat , utan att ännu på flere år kanske Ständer komma tillsammans, som kunna afhjelpa oiyckorne: att orsaken till Revisorer nes sammanträde och den granskning dem är anförtrodd, icke ar någon annan, än den, att lätta Ständers arbete, men ingalunda, skall Instructionen gifva någon anledning till den förmodan, som skulle Revisorerne, under Revisions, arbetet, till större eller mindre del äga sig uppdraget Riksens Ständers makt: att Revisorernes Berättelser måste, enligt nu gällande Författningar, granskas af Ständerne, innan de få tryckas, men då en sådan granskning icke kan föregå under mellantiden af hvarje Riksdag, e. medan Regeringen icke äger, att från Riksens Ständers Veik infordra de derföré erforderlige Handlingar, och i fall således Revisorerne skulle i någon omständighet misstaga sig eller fällt ett oriktigt omdöme, det vore alltför svårt, att deri vinna rättelse, enffedan saken på ett slags officielt sätt blifvit afen erkand Autoritet meddelad, men den ej kan, af den anledning förut blifvit anförd, på ett lika officielt sätt besvaras, så skulle en af Revisorerne gjord, må hända, mindre grundad anmärkning, om den genast, utan föregången undersökning, finge korn - aoi6 Stats-Utskottets Betdnkanden ina till Allmänhetens kännedom, kunna sprida oro och bekymmer hos Allmänheten, utan att Regeringen agde något annat medel, att deri åstadkomma rättelse, än medelst- Riksens Ständers sammankallande: och slutligen-, att det gifvas exempel, att Revisorerne kunna misstaga sig orri personers åtgärder}, och att de^ öfverträdt deras befattning.
Plös Jrlijgvördige Praste •
Ståndet: alt om Revisorerne skulle misstaga sig, allmänna opinionen, igenom tryckningen af deras Berättelser,- möjligen kunde blifva missledd, hvarigenom förtroendet lill Rikets Benninge-Verk och deras Styrelser till, betydlig skada för det Allmänna skulle rubbas.
Stais - Utskottet får, i anledning häraf, andraga, att hvad angår den anmärkning, att det skulle vara stridande emot väärdigheten och vigten af Revisorers befattning-, då Revisorerne föreställa Riksens Ständer, att underkasta sine Berättelser allmän granskning innan desse Berättelser undergått Riksens Ständers pröfning, så torde Utskottet härvid få erinra, att Riksens Ständers egne - åtgärder, igenojn tryckningen af Riks - Ståndens Protocoller och öfrige Riksdags - Handlingar, blifva underkastade allmän granskning, och att Revisorers Berättelser, innan de ännu fått handläggning af vederbörligt Utskott, och hvarförinnan de icke af Riksens Ständer pröfvas, införas uti Bihanget iill Riks-Ståndens Protocoll ; Och, då Riksens Höglofl.
Ständer, genom den anbefallde skyndsamma tryckningen af Riksdagij-Protocoll och Handlingar, säkrast ådagalagt, att de icke ansett en Swts-XJtshotteh Betfiniandeni ' 2017 allmän granskning af deras egne göromål förnärma deras värdighet, så mäste det ännu min-i dre kunna vara under Revisorers värdighet att låta underkasta sine Berättelser enahanda granskning.
Vid besvarandet af de öfriga yttranden * förekommer aldraförst, att de Verk och-Inrättningar, hvilka af Revisorerne ölverses och granskas, äro dels stälide under Kongl. Maj:ts
Höga inseende och dels under under Riksens Ständers omedelbara tillsyn, och att desse senare förvaltas af Riksens Ständers egne Ombud, hvilka inför Riksens Ständer allena äro redovisande för deras förvaltning.
Jemväl får Utskottet, till upplysning för den värde Ledamoten af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, sorn yttrat, att Revisorerne icke skulle till större eller mindre del äga sig uppdraget Riksens , Ständers makt, anmärka, att Revisorerne, i anseende till Riksens Ständers egne Verk, Banken och Riksgälds - Contoiret, i grund af deni för Revisorerne gällande Instruction, utöfva t vissa fall Riksens Ständers egert makt, då, jern-, likt 7 §., det åligger Revisorerne, att, om utt .Banko- och Riksgälds •
Verkens förvaltning något större eller mindre skulle vara försummade, eller efterlåtet eller kommit i olag, detsamma med alf sorgfällighet rätta och i behörigt skick och ordning återbringa; äfvensom dem tillkommer, att meddela Fullmäktige föreskrifter, dem.'; Fullmäktige äro skyldige, att ställa sig till efterrättelse; Enligt 8 §. äga Revisorrte, att, uppå inkomne Besvär, efterse och rätta, om nåBikung lill Riks-St.
Prat. igi? igig, aoi8 Stats-Vtskottets Bctcinkanden. gon af Betjeningen skulle vara i dess hefordrings-rätt för nära skedt; och ändiligen, enligt ro §•, att sjelfve hos vederbörande anmäla de förseelser, som de, under deras förrättning, funnit sig befogadep att emot Fullmäktige eller någon af Verkets Embetsman och Betjening anmärka, och anse af sadan beskaffenhet, att de skyndsamligen böra serskildt åtalas.
Nu förutsätta anmärkningarne 2:ne händelser, då ett tidigt kungörande af Revisorers Berättelser skulle medföra skada, den ena, att Re. visorne deruti upptäcka verklige oordningar af serdeles betydenhet, hvilka måste afhjelpas, och den andra att Revisorernes Berättelser skulle innehålla felaktiga omdömen, hvarigenom tillskapades en opinion, som kunde blifva menlig för Verken och deras Förvaltare.
Då Revisorerrte af Banco- och RiksgäldsVerken, på sätt redan är anfördt, äro utrustade med tillräcklig makt, att rätta större och mindre oordningar, som vid desse Verk kunna upptäckas, är svårt att finna, det kungörandet af sådane upptäckta oordningar, hvilka genom Revisorers egen åtgärd kunna rättas, skulle, efter hvad någre värde Ledamöter yrkat, försätta Regeringen i nödvändighet att sammankalla Riksens Ständer.
Att åter anmärkte och uti Revisorers Berättelser kungjorde afvikelser frän föreskrifter, som skola gälla till efterrättelse vid de Verk och Inrättningar, hvilka äro ställde under Kgl. Majus Höga inseende, skulle föranleda till Riksens Ständers sammankallande; derom lärer väl aoi8 Stats-Vtskottets Bctcinkanden. gon af Betjeningen skulle vara i dess hefordrings-rätt för nära skedt; och ändiligen, enligt ro §•, att sjelfve hos vederbörande anmäla de förseelser, som de, under deras förrättning, funnit sig befogadep att emot Fullmäktige eller någon af Verkets Embetsman och Betjening anmärka, och anse af sadan beskaffenhet, att de skyndsamligen böra serskildt åtalas.
Att åter anmärkte och uti Revisorers Berättelser kungjorde afvikelser frän föreskrifter, som skola gälla till efterrättelse vid de Verk och Inrättningar, hvilka äro ställde under Kgl. Majus Höga inseende, skulle föranleda till Riksens Ständers sammankallande; derom lärer väl [ao2 0 Stats-Utskottets Eetänkandm'.
Kader vägra deras underdåniga anhållan m desse
Förklaringars utgifvande igenom tryd t i fall de skulle finna sådant nödigt, så är i m härigenom beredt ett öppet tillfälle, att be 1- tiga den genom Revisorers Berättelse förvillar de opinionen.
Att Revisorer kunna misstaga sig uti omdömen, är val icke omöjligt, men att d ti sina Berättelser skulle vanställa saker händelser, är icke ens tänkbart.