Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen synes mig hafva bordt i Utskottets utlåtande utredas, att, då redan vid Akademien i Upsala fyra Professorer mäste åtnöja sig med den otillräckliga liinen af 1,(>()0 R:dr, billigheten fordrat, alt. de nu föreslagna lönerna blifvit bestämda till 2,000 R:dr, hvarförutan, vid ett ökadt antal af professioner med lägsta lönegraden, de yngste alllförlänge förblifvit i saknad al en skälig bergning; men att dessa nu föreslagna nya löners fästande vid de nva kemiska och zoologiska professionerna ulan lönetur, skulle innebära den största obillighet emot dessa lärare, som derigenom beröfvades rättigheten att, i sin ordning,, komma i åtnjutande af högre löneförmåner.»
Häri instämde lektor Wallman. af Riksdagsfullmäktigen David Andersson från Hallands län: »Åt 2:ne professorer i Upsala, nemligen en i kemi och en i zoologi har Ut skottet tillstyrkt ett löneanslag af tillsammans 4000 R:dr, men bar derefter likaledes genom votering beslutat det tillägg, att nämnde professorer skola inträda i tur med öfrige professorslönerne uti de verldslige fakultcterne; vid voteringen öfver anslagsbeloppet hörde man icke omtalas ett dylikt tillägg, och är jag ännu i okunnighet om hvad som kunnat gifva anledning till påståendet om detta sednare beslutet; jag vill icke förmoda det afsiglen dermed varit att tillskynda motionären någon enskild fördel, ehuru händelsen lär så foga enligt det vidlagne beslutet.
För egen del kan jag ej föreställa mig annat än att anslaget vid beviljandet var afsedt för bemälde 2:ne professioner.» al Riksdagsfullmäktige Strinnlund och Per Persson, med tillkännagivande af den förre, att han af sjukdom varit förhindrad att uti Utskottets beslut deltaga.
Vid 18:de punkten, af Biskop Heurlin, hvilken, såsom sin reservation, upptog utgiflsafdelningens förslag lill utlåtande, så lydande: »Lika med motionären, anser Utskottet att man numera icke hehöfver söka bevis derför, att naturvetenskapen icke allenast utgör ett bland de väsendlligaste och ädlaste bildningsmedel, ulan äfven att dess stora vigt för näring och industri af alla slag berättigar densamma till en väsendtlig plats bland de undervisningsämnen, hvilka hvarken kunna eiler böra försummas vid Elementar-läroverken, om de skola uppfylla det kraf, som ej mera’låter sig afvisas.
Naturvetenskapen hehöfver vid hvarje fullständigt läroverk sin egen man, och denne måste aflönas i förhållande till under - 48 Slats-Utskottels Utlåtande, M 89. visningsämnets vigt och det arbete, man af honom kräfver.
Utskottet hyser intet tvifvel derom, att, vid den väntade regleringen af våra Elementar-läroverk, denna grundsats skall vinna fullt afseende; alt i en utkommande skol-lag varder bestämdt, hvilket rum naturvetenskapens studium bör inlaga i undervisningens kedja och att lärarnes aflöning blifver i förhållande dertill bestämd.
Utskottet vågar derutöfver yttra den förhoppning, alt, under det en del läroverk, helst de i stiftsstäderne belägna, få bibehålla sin hufvudsakligen klassiskt vetenskapliga caraetére, andra, be lägna i sådana städer, hvarest en betydligare industri och vidgad rörelse göra det lämpligt, kunna i afseende på naturvetenskapernas tillämpning så utvidgas och fullkomnas, att deras öfversta afdelning motsvarar det verkliga och högt uttalade be hofvet af leehniska läroanstalter.
Denna reglering kan likväl ej genast träda i ver ket, äfven om den skulle ganska snart beslutas; nu gällande interimsstat, beräknad och fastställd med afseende på den personal, som vid dess utfärdande vid läroverken tjenstgjorde, lägger, på åtskilliga ställen, derför tilis vidare, hinder i vägen.
Utskottet anser emedlertid saken alltför vigtig, att dess verkställighet skulle till en obestämd framtid uppskjutas, helst, enligt Utskottets förmenande, ändamålet kan vinnas utan nya statsanslag.
Det penningebelopp, som skulle behöfvas för att från 150 till 600
R:dr fylla lönerna för lärarne i naturvetenskapen vid samtliga fullständiga elementarläroverk, utgör 5,950 R:dr; men detta minskas derigenom, alt, på åtskilliga ställen, läraren i denna kunskapsgren redan erhållit löneförhöjning.
Vid 1850 års slut funnos å det af Rikets Ständer vid nästlidne riksdag beviljade anslag för elementarläroverken 56,820 R:dr 38 sk. 4 rst reserverade, hvartill kommer beloppet af inflytande terminsafgifter, hvilket ännu icke kan med noggrannhet beräknas.
För den närmaste framtiden kan således någon förlägenhet om medel för det nu uppgifna ändamålet icke uppkomma.
En ytterligare besparing, tillräcklig måhända för hela behofvet, torde äfven snart nog kunna beredas.
Om nemligen lärarne vid våra elementarläroverk, efter arten af den undervisning de hafva att meddela, skiljas i 2:ne klasser, en högre och en lägre, såsom ock olika prof för dessa båda klasser ännu aflägga?, en fördelning, den Utskottet för sin del anser lämplig och nödvändig, så synes 600
R:dr banko i lön för yngste läraren i den lägre klassen, vara ett belopp utöfver hvad samhället för motsvarande tjenster bekostar.
Om nemligen för de yngste bland hädanefter tillträdande lärare, lönevilkoren nedsättas till 400
R:dr banko, synes en sådan summa böra motsvara alla billiga anspråk; och sökande till platser med denna mindre lön, men med utsigt att, i sin tur, blifva af en högre delaktig, skola visserligen icke komma att saknas.
På grund häraf tillstyrker Utskottet Rikets Ständer att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla att, intill dess slutlig reglering - Slals-Utskollels Utlåtande, M 89.
49 ring af läroverken varder i näder beslutad och i verket satt, vid hvarje fullständigt elementarläroverk, hvarest en motsvarande löneförhöjning icke redan blifvit beredd, årliga lönen för läraren i naturvetenskap förhöjes till 600
R:dr banko; samt att, derest Kongl. Maj:t skulle finna skäl i näder härtill lemna sitt bifall, lönen för den yngste af de lärare som hädanefter antagas, måtte, der ej lokala förhållanden skulle göra undantag härifrån nödigt, bestämmas till ett belopp af 400 R.dr banko för året.»
Häri instämde friherre Klinkowström, R. L., grefve Mörner, C. G., friherre Stjernstedt, A. W., herrar Bildt, D. G., af Puke, F. M., och af Harmens, U. 0-, prosten Schram, samt doktorerne Stenhammar och Annerstedt.
Vid 19:de punkten, af Grefve Mörner, C. G.: »Då det, enligt min tanke, icke är möjligt alt för närvarande med säkerhet beräkna den summa, som behöfves till ersättning för den minskade terminsafgiften, och den nu beslutade nedsättningen i samma afgift torde egentligen komma den mera bemedlade till godo, under det mången i torftigare omständigheter stadd yngling, som hittills varit befriad från all afgift, i anseende till det föreskrifna högre beloppet, hädanefter tilläfventyrs kommer att nödgas erlägga det minskade beloppet, har jag under för banden varande förhållanden icke kunnat instämma uti det af Utskottets pluralitet i denna punkt beslutade förslag.»
Häri instämde Friherre Stjernstedt, A. W., Herrar Bildt, D. G., af Puke, F. M. och af Harmens, H. 0. och Herr Grådal Herr Werrn.
Vid 20.-de punkten, af Friherre Stjernstedt, A. W.: »Uti reciten till förevarande utlåtande omförmälas de 2:ne motioner, som detsamma föranledt, och hvilka motioner, deraf den ene af Strengnäs Elementar-Läroverks Ephorus, sammanstämmande visat behofvet och nödvändigheten af anslag, så väl till Bibliotheks, samt Samlingars vård och underhåll, som ock lönefvIlnadsersättning till Läraren i Naturalhistorien, som har uppsigten och anordningen af samma Bibliothek och samlingar sig anförtrodda.
I förra hänseendet har Utskottet visserligen vitsordat »vidden och dyrbarheten af de i Strengnäs befintlige samlingar» samt »erkänt vigten och behofvet af de äskade anslagen för deras underhal) och vård,» men »då denna fråga skulle sammanhänga med de fullständiga Läroverkens i allmänhet behof af anslag för materielen; så och enär det vid sednaste Riksdag beviljade anslag för Elementar-Läroverken och den, vid samma tillfälle beslutade terminsafgiften varit afsedd att bereda tillgång äfven för delta ändamål, samt ännu icke vore utrönt hvarken behofvets storlek eller terminsafgifternes påräkneiiga årliga toIHh. lill n. St.
Prol. 1850 & 1851. 4 Sami., 1 Afd., 31 Haft. 7 50 Slals-Ulskollets Ullålande, M 89. talsumma,» har »Utskottet ansett sig förbindradt att för närvarande tillstyrka bifall till motionärernes förslag.»
Det hade dock varit att hoppas det Utskottet, erkännande ett befintligt behof, äfven hade beredt tillfälle för detsammas snara afhjelpande, enär Utskottets hänvisande till en obestämd framtid och till mer möjliga än troliga fall för disponibla tillgångar i detta hänseende, mer häntyder på ett önskvärdt än ett sannolikt resultat af Elementar-Läroverkens reorganisation samt i sammanhang dermed varande lönereglering och beslutade terminsafgifts erläggande..
På dessa skäl hade jag väntat det Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att med den ringa summan af 200 R:dr B:ko afhjelpa ett erkändt och vigtigt behof för befrämjandet af undervisningen vid ett af Rikets allmänna Läroverk.
Hvad åter beträffar den sednare delen af de begge motionerne, så anhåller jag alt få fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på följande förhållanden.
Sedan ifrågavarande lektion i Naluralhistorien genom enskild persons frikostighet inrättats, anslogs af Biskop Serenius 30 tunnor spanmål, deraf IS tunnor bestämdes såsom lönetiliökning åt nämnde Lärare i Naturalhistorien, samt IS tunnor åt den person, som hade vården af Domkyrkans och Gymnasiets Bibliotheker.
Denna vård blef då tillika uppdragen åt Lektorn i Naturalhistorien, som sedermera ock fortfarande varit Bibliothekarie, och tillika vårdare af öfrige Gymnasiets dyrbara samlingar.
Men vid den lönereglering, som genom 1849 års öfvergångsstat bestämdes, intogs icke blott de IS tunnor spanmål, som voro af Biskop Serenius till Lektorn i Naturalhistorien såsom lönetiliökning anslagne, utan äfven de öfrige IS tunnor spanmål, som voro för annat ändamål afsedde, eller arfvode åt samma Lektor såsom Bibliothekarie.
1 min motion har jag begärt anslag af 200 R:dr B:ko, motsvarande ungefärligen nämnde 30 tunnor spanmål; men hvad åtminstone i alla händelser Rikets Ständer icke borde tveka att, på grund af ej blott billighet utan äfven rättvisa, anvisa såsom ersättning till bemälde Lektor, är ett belopp af 100 R:dr B:ko, omkring motsvarande värdet af sistberörda IS tunnor spanmål, hvilka, af enskild person donerade, blifvit genom förutnämnde lönereglering helt och hållet förryckte från det ändamål, hvartill de af donator blifvit ämnade.
Hvilken tillfredsställelse för enskild man att för nyttiga ändamål donera medel, då hans stiftelser på delta sätt alldeles icke hållas i helgd, och hvilken uppmuntran för andre att göra dylika dispositioner, då Staten icke aktat den enskildes stadganden i dessa hänseenden?
Utskottet har nu icke bevärdigat denna del af motionerna med ett enda ord till svar, hvarföre jag således icke heller kan, mot något Utskottets beslut i detta afseende mig reservera, ulan endast emot sättet för denna del af frågans behandling.
På grund af hvad jag sålunda anfört, vågar jag hoppas det Rikets Ständer ville behjerta billig heten och rättvisan af nu gjorda framställning, samt antingen såsom anslag bevilja 100 R:dr banko eller ock hänvisa på, under Kongl. Maj:ts disposition ställde, till - Stals-Ulskottets Utlåtande, M 89. 51 gångar, att till sistnämnda belopp, såsom ersättning för förlorade 13 tunnor spannmål, utgå till Lektorn i Naturalhistorien vid Strengnäs Elementar-Lärovérk i egenskap af Bibliothekarie derstädes, och oberoende af all annan lönereglering.» 1 sednare delen af denna reservation, angående ersättning för det i löneregleringen för Elementar-Läroverket beräknade anslag af 15 tunnor spannmål, som tillkommer Lektorn i Naturalhistorien, icke i egenskap af lärare, utan i egenskap af hans serskilda befattning såsom Bibliothekarie, instämde Doktor Stenhammar och Herr P. E. Winge.
Vid 21 punkten, af Lektor Wallman:
Då förhållandet i afseende på behofvet af den löneförhöjning, jag i motion föreslaget, är i det närmaste oförändradt sådant det var 1847, då Kongl. Maj:t behagade i nådig proposition till Ständerne äska dertill nödigt anslag, får jag till stöd för min reservation emot Utskottets afstyrkande utlåtande i denna punkt af betänkandet, åberopa den af stiftets läroverks Ephorus, Biskopen m. m.
Doktor Hedrén vid Stats-Utskottets utlåtande JV2 124, 1847 års riksdag, emot då varande Stats-Utskotts beslut, anförda reservation, ordagrannt så lydande: af Biskop Hedrén:
Linköpings gymnasii—bibliothek, grundlagdt och förökadt genom 17:de och 18:de seklets samlande och forskande nit, utgöres för närvarande af 25,000 volunmer, deribland 1,000 valda manuskripter och bref af in- och utländska män, dessutom öfver 100 permbref från 14:de och 15:de seklet, samt en icke obetydlig mynt- och medaljsamling.
Denna dyrbara kollektion, näst efter Kongl, bibliotbeket i Stockholm och de båda universiteternas i Upsala och Lund, den största och värderikaste i fäderneslandet, är en frukt af enskilda lärdomsidkares mödor och uppoffringar.
Men just af detta skäl synes staten böra draga försorg derom, att en så dyrbar skattkammare måtte blifva för ali framtid tryggad till sin vård och brukbarhet, hvarigenom en skyldig gärd af aktning och tacksamhet för ädle stiftares verksamma nit bevisas.
Att lärdomens förråd, med urskiljning samlade och ordnade, äro af stor nytta för vetenskapen och forskningen i ett land, är obestridligt; och Riksens Ständer hafva alltid omhuldat dessa inrättningars noggranna eftersyn, hvaraf höglofliga Utskottet äfven nyligen visat prof.
Linköpings bibliothek har nästan alla år blifvit hedradt med besök af frejdade ut- och inländska män, och sednast sistlidne sommar af fäderneslandets nu lefvande berömdaste historiker, som der tillbragte nära 3:ne veckor för att samla upplysningar för sina historiska arbeten.
Så uppmuntrande sådant må anses för stiftelsen och hedrande för dess stiftare, så förödmjukande måste det ock vara för dem, som hafva pligten att efterse och vårda den, om nödige medel och utvägar saknas dertill.
Huru en tillbörlig vård skall beredas 52 Stats-Utskoltels Utlåtande, M 89. för della bibliothek genom en löneinkomst, som dertill är anslagen af 258
R:dr, lemnar jag åt hvar och en att rättvisligen bedömma.
Skulle den svagt lönade tjen— stemannen söka någon biförtjenst, så håfve vi här nyligen hört sådant vara strängt, ja, vid vite af förnuflslöshet, förbudet, utan måste han, som föreskriften lyder, arbeta i sin tjenst hela dagen, från morgon till qväll.
Jag vill icke ogilla denna fordran, isynnerhet vid ett sådant verk, som Linköpings bibliothek, der den i sanning vore på sitt ställe; men är ock meningen, att härtill endast fordras 258 R:drs lön, på en dyr ort och i ett kall, som ger alls ingen extra inkomst?
Förmodligen svaras härtill nej.
Någon annan förklaringsgrund till det begärda anslagets förvägran lär då ej finnas, än att tjensten anses kunna indragas, och del i långliga tider berömda bibliotheket stå okändt och obrukadt i ett beständigt tillvexande dam.
Detta ändamål skall ock säkerligen oförtöfvadt vinnas, om ej staten med sin omsorg mellanträder, ty ingen skicklig man lärer söka en tjenst af sådan beskaffenhet.
Stiftelsen, fastän enskildes verk, är ej mera enskild.
Den är det allmännas och den ut gör det allmännas både heder och gagn.
Ett anslag af 266
R:dr 52 sk. till denna inrättnings framtida vård är väl ett högst måttligt offer till bibehållande af en så nyttig forntidens inrättning.
Denna summa, fem- och sexdubblad, har blifvit beviljad till slöjdskolor, trädgårdsföreningar m. fl. och detta med allt skäl.
Men en skola för gamla tiders minnen, en lustgård af litteraturens vackraste och dyrbaraste frukter borde väl ock anses förtjent af det ringa understöd, som begäres.»
Vid 25:te punkten, af herrar Wwrn och Norin.
Vid 34:de punkten af herr Norin.
Vid 36 punkten, af Grefve Mörner, C. G.: »Då Kongl. Vetenskaps-Akademien, som före början af denna riksdag till Kongl.
Majit ingått med underdånig framställning i afseende på anslag åt en hos Kongl, Akademien anställd embetsman, icke, så vidt kändt är, väckt någon fråga om förhöjd aflöning åt intendenterne vid det Naturhistoriska Riksmuseum, och Utskottet ej eller ifrån Kongl. Majit fått i detta ämne emottaga något förslag, torde det kunna finnas ursäktligt om den, hvilken såsom ledamot af Statsutskottet anser sig pligtig iakttaga all möjlig sparsamhet, icke, vid betraktandet af den mängd föremål, som taga statens tillgångar i anspråk, funnit den af enskild motionär påyrkade lönetillök — ningen för omförmälde intendenter vara af den oundgängligen nödvändiga beskaffenhet, alt företrädesvis böra vinna bifall.
Utskottets beslut i denna del har jag derföre ej eller kunnat biträda.»
Häri instämde Riksdagsfullmäktigen David Andersson från Hallands län.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH, BECKMAN, 18Si.
Åttonde Hufvud 1849 års Riksstat anslår 7,000 14,824 7,176 52 12,298 16 212,535 52 52 6,200 140,807 277,715 10,927 24 Eckleslastlk-Departeinentet.
i Departements- Chefen.
Lön 4’500; Taffelpenningar 2,500:
Expeditions-Chefen 5,000.
— Öfrige Embets- och Tjenstemän 11,824: o2.
Riks-Archivet - * Kongl. Bibliotheket Clcnci-Staten.
Penningar, 1849 års anslag 6,782: 24. derunder inbegripes:
Biskopens å Gottland län, förslagsvis 2,000: — Pastor i Fahlun 11 Sktt Koppar d:o 195: — Pastor i Forsmark 2 Sk« Hammarskattsjern d:o 28: — Tillökning:
Löneförbättring åt 13 Consistorii-Notarier å 180 R:dr 2,340: 9,122:24.
Iudelda räntor, 1849 års anslag 83,434: 55.
Indeld Spanmål, d:o • ■ 120,992:21.— Oindeld d:o d:o Tillökning: 4 Tunnor å 6 R:dr enl.
Maj:ts Proposition 24: 1,350: Lappmarks Ecklesiastik-Verk Universiteterne.
Penningar: 1849 års anslag ol,060: 40.
Tillökning: för Upsala Akademis Bibliothek . . 4,300: — för Bibliothekarie» i Lund 800: » Kemiska Institutionen i d:o 500: — » Botaniska d:o i d:o 300: — i Adjunktslöner: för Upsala 2,520: för Lund 2,700: 5,220: — Till Stipendier åt Theologie Studiosi • • . 2,000: — » Yngre Akademiska Lärare, 2000: för hvardera Universiteterna ....••
4,000: — för Professor Kalsenianus i Upsala, förhöjning 600: — » 8 Professorer å 500 R:dr . 2,400: — Löner åt i Upsala a 2000 R:dr -*,w,v. - joq* 2:ne Professorer uti Zoologi och Kem 4,300 800 _____ 500 300 0: 5,220 2,000 4,000 , 600 2,400 4,000 75,180: 40.
— Indelda räntor, 1849 års anslag 41,125: 14. — Indeld Spanmål, d:o . 48,621:18.— Trpt 5.053 56,942 751,4611 56!
— Elemer) ta r-Lä rover ken, lteserva tions-anslag, 1849 års anslag ../.... 277,715. 22.
Vederlag i och för minskning i Termins-afgiften 12,000:
Folk- Skolarne.
Penningar, 1849 års anslag 3,062: 40.
— Tillökning: för Garnisons-Skolan i Christianstad — 3 30°' 40 Indelda Räntor, 1849 års anslag ... 2,048: 28.
Indeld Spanmål, d:o ö:o 5,388: 56.
— Oindeld d:o d:o d:o . . - 427: 24.
— Gymnastiska Central-Institutet . Sundhets-Kollegium med Medicinal-Staten.
Penningar, 1849 års anslag 55,081: 16. — Tillökning: 1 Provincial-Läkare på Öland . . . 452: 24. 1 d:o i Götheborgs och Bohus län • 432: 24. 1 d:o i Åtorp 250: — . . ’ 56,196:. 16. — Indeld Spanmål, 1849 års anslag 1,861: 6.
— Penningar. 52 52 16 24 75,180 167,005 5,302 5,055 40 16 56,196 16 Transport j 365,340) 25) Hör tilt Slats-Ulsk.
Utlåtande, 1850 1851, M 8!).
Titeln.
Förslag till blifvande R i k s - Stat.
Indelda räntor.
Kronovärdi. 14,908 57 6,012 1,265 27 52 11 289 44 2 Markegång på förslag. 83,434 55 41,125 6,205 47 14 2,048 S p a n m å I.
Mått. 20,165 15 Värde på förslag å 6 R:dr. 8.105 15,868 28 18 8981 510 6 120,992 21 48,621 95,208 18 45 5,388 1,861 Oindeld.
Värde pä förslag å 6 R:dr.
225 5,549 56 16 71 1,350 Summa Banko. 21,295 24 427 24 — 7000 14,824 7,176 12,298 214,899 6,200 164,927 24 52 289,715 11,167 5,033 58,057 22 22,4741 45) 11J 132,814) 28| 81 45,5451 14) 272,072j 50) — | S.845| 16) 23,073| — | —j 791,300|s6| — Trpt 1849 års Riks- Stat anslår. 751,461 56 17,187 2,272 — 1,500 — 7,770 — 1,200 — — 9,000 — — 500 — — 1,500 — — 2,640 — — 5,986 16 — 16,333 16 — 3,000 — 7,500 — 16,000 — — 1,670 52 16,283 8 5,500 54,852 54 20,560 8 666 52 _ 11,643 — 156,596 8 _ 10,400 13,297 o 10,000 1,145,1001 1 Ecklesiastik-Departementet* Transp. Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet Barnbördshusen Orthopediskä Institutet Veterinär-Inrättningen i Stockholm Vaccinationens befrämjande Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, Försl ags-a n si ag Svenska Läkare-Sällskapet Svenska Akademien Wetenskaps-Akademien Witterhets-, Historie och Antiqvitets-Akademien Akademien (ör de Fria Konsterne (deraf 2000 R:dr Hamb.
Banko, förslagsvis å 128 Sk:r) . . . .
Musikaliska Akademien Naturhistoriska Riks-Museum, 1849 års anslag 7,500:
Tillökning för 4 Intendenter å 400 R:dr 1,600:— — Institutet för Blinda och Döfstumma, 1849 års anslag 16,000: — — Tillökning 6,333:16.— Kongl.
Museum, anslaget öfverllyttadt till 7:de Hufvud-Titeteln.
Fattigvården i Stockholm och Landsorterne, 1849 års ......... 6,283: 8. — i allmänhet, Förslags-anslag, d:o 10,000: i Barnhuset i Stockholm mrare-Barnhuset. 1849 års Barnhusen i Landsorterne :ors underhåll: 1849 års anslag tilli Lekvattnets kyrkor -Stipendier samt Läroböckers och Lärda materialier och Expenser samt Ved och Tillökning, för Slutsumans jemnande a Utgifter 13,297: 2. 1: 52.
Summa Förslag till blifvande Riks-Stat.
I n d e 1 d a räntor.
Markegång på lörslag.
S p a n rn å I.
I lid eld.
I Värde på förslag I å 6 R:dr.
Oind eld.
Varde pa förslag ä 6 R:dr.
Summa Banko. 363,340 17,187 2,272 1.500 7,770 1,200 9.000 500 1.500 2,640 5,986 16,333 3.000 9,100 22,335 16,094 5,500 3,998 1.166 833 18 10,400 15,298 10,000 25 22,474 16 16 54 45 11 12 2,274 5,107 132,814 28 45,545 85 10.205 9,692 24 40 14 272,072 17 8 103 6,771 18 40,629 5,252 8 19,393 1,940 16 11,643 24,597 16 146,385 50 5,845 16 23,073 55 330 791,300 36 17,187 2,272 — 1,500 — 7,770 — 1,200 — 9,000 — 500 — 1,500 — 2,640 — 5,986 16 16,333 16 3,000 — 22,333 16 16,283 8 5,500 — 54,832 54 20,560 8 833 16 11,643 — 156,426 8 10,400 — 13,298 54 10,000 — 524,972| — j —| 27,808! 56j 8j 152,7981—| —; 81,704| 16| 490,227| 5,900 j 16 j 23,403 j - 1,191,4001 Anm.
I händelse af Rikets Ständers bifall till Stats-Utskottets Utlåtande JV2 51, Litt.
A. kommer ofvanstående Kontanta anslag att ökas för Lappmarks Ecklesiastik-Verk med 1,400 R:dr.
Slats-ltskottets Vllåtande, N:o 90. 1 JU:o 90.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 April 1851, kl. 11 f. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riicsslatens Nionde Hufvud-titel. (V. A.) Å denna hufvud-titel, som omfattar 2:ne afdelningar, Pensions- och Allmänna indragnings-stalerna, fastställdes den förra eller Pensions-staterna vid sistlidne riksdag till ett sammanräknadt belopp af 152,099 r:dr 32 sk., deruti inbegripne indelda räntor, upptagna efter markegång på förslag till 24,992 r:dr 32 sk. och indeld spanmål till ett värde af 5,307 r:dr.
Den andra eller Allmänna indragning s-staten beräknades vid sednaste stats-reglering förslagsvis till 387,740 r:dr 16 sk.
Pensions- och Indragnings-staterna. l:o.
Jemte nådigt tillkännagifvande, att Kongl.
Maj:t, med anledning af hvad Rikets sednast församlade Ständer i underdånighet anmält, rörande den af Kongl. Maj.t vid sisth riksdag väckta fråga om de, under namn af vakans- och liggetids- samt nådårs-besparing vid tillträdandet af civile och militäre tjenster, föreskrifna löneinhållningars upphörande emot ersättning till vederbörande pensions-kassor för den andel, de af dessa besparingar åtnjutit, efter verkställd ytterligare utredning i ämnet, derom till Rikets Ständer aflåtit serskild förnyad nådig proposition, har Kongl. Maj:t till uppförande under denna hufvud-titel tillika föreslagit följande ersättningssummor, nemligen: för Civilstatens pensions-inrätt ning 10,500, Arméens pensions-kassa 31,400 och för Amiralitets-krigsmans-kassan 3,400 riksdaler.
Prat. 1850 1851. 4 Sami. 1 Afd. 32 Haft. 1 2 Stats^Vlskottels Utlåtande, N:o 90.
Rörande detta ämne får Utskottet hänvisa till det serskilda utlåtande, som, i anledning af högstberörda nådiga proposition, under N:o 81 af Utskottet afgifvits och i följd hvaraf en summa af 5,000 ndr, under rubrik ”ersättning för mislade löne-innehållningar", å nionde hufvud-titeln blifvit uppförda bland anslaget för perisions-staterna.