Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Örsåsen belägen och i sitt närvarande skick oländig och vanprydande plats om 4 tunnland och 4 kappland, måtte, lill bebyggande och plantering, åt sökanden under ständig besittningsrätt upplåtas emot den afgäld i dagsverken till kungsladugården, som derför kunde i behörig ordning bestämmas, till hvilken begäran sökanden erhållit arrendatorn af kungsladugården C. A. Langs begifvande, enär ifrågavarande jordrymd vore af så föga värde, att det alltid blefve en vinst för egendomen att, i stället för besittningsrätten dertill, erhålla ett skäligt antal dagsverken för densamma.
Sedan Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, uti häröfver afgifvet utlålåtande af den 3 Februari 1861, förklarat sig anse den sökta upplåtelsen jemte platsens bebyggande och plantering komma att medföra både fördel och prydnad för kungsladugården och derföre hemställt, att nådig Proposition i ämnet måtte till Rikets Ständer aflåtas, samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som i ofvannämnda memorial icke för egen del yttrat sig öfver den gjorda ansökningen, till följd af härom Stats-VIskottets Utlåtande N:o 52.
13 erhållet förständigande, den 15 nästpåföljde Juni, efter infordrande af upplysningar i ämnet från vederbörande kronofogde och häradsskrifvare, öfver berörda ansökning afgifvit underdånigt utlåtande, deruti, på anförda skäl, Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande funnit sig böra i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till den gjorda ansökningen, med det vilkor, att den ifrågavarande jordlägenheten, i likhet med hvad Kongl. Maj:t i nådigt Bref den 6
Maj 1811, beträffande de å kungsladugården nu befintliga torplägenheter, täckts i nåder föreskrifva, borde efter då tillämpade grunder undergå behörig skattläggning till bestämmande af den årliga dagsverksskyldighet till kungsladugården, hvartill sökanden, för erhållande af enahanda besittningsrätt som innehafvarne af nämnda lägenheter lämpligen kunde komma att förbindas; så har Kongl.
Maj;t, på grund af hvad sålunda blifvit i denna fråga upplyst och anfördt, i nåder föreslagit Rikets Ständer, att ifrågavarande jordrymd, utgörande 4 tunnland 4 kappland, å egorna till Kungsöhrs norra kungsladugård, måtte för det uppgifna ändamålet åt sökanden och hans rätts innehafvare under ständig besittningsrätt upplåtas, emot skyldighet för berörda lägenhets innehafvare att derför till kungsgården utgöra vissa årliga dagsverken, hvilkas belopp borde bestämmas på enahanda sätt, som för åtskilliga under dylik besittningsrätt varande torplägenheter å kungsladugården blifvit genom Kongl. Brefvet den 6
Maj 1811 föreskrifvet.
Efter från samtliga Riks-Stånden erhållen remiss å högstberörda nådiga Proposition, har Stats-Utskottet förehaft detta ärende och dervid jemväl tagit kännedom af de till frågan hörande handlingar; och får Utskottet, med afseende ä de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, till förevarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
H Stats-UtsliulMs Utlåtande N:o bo, M:o 53.
Ani. liii Exp.-Utsk. den Fibi. 1863, kl. 12 nndd.
Majis nådiga Proposition, angående försäljning lill skatte af den under Elfsborgs kungsladugård lydande lägenheten Klintens Bana. (I. A.) Enligt hvad högstberörda nådiga framställning, införd under N:o 40 i Esta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller vid innevarande riksmöte, hufvudsakligen innehåller, hade Handlanden Charles Åmansson — hvilken, enligt Kamrnarkollegii arrendekontrakt af den 31 Augusti 1836 och transport-resolution af den 5 Augusti 1838, under arrende intill midfastau år 1867 innehar den Elfsborgs kungsladugård tillhörande lägenheten Klintens Bana i öregryte socken och Säfvedahls härad af Göteborgs och Bohus län mot en årlig afgäld af 9i£ mansdagsverken — hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit att få samma lägenhet till skatte köpa; och bade sökanden till stöd för den underdåniga ansökningen, åberopat de stora kostnader, han dels för bedrifvande af repslageri-handtering, å lägenheten redan nedlagt, uppgående för byggnader och inventarier till ett sammanlagdt värde af 34,823 R:dr 20 öre, dels ock för rörelsens utvidgande vore betänkt att göra, derest honom medgåfves att förvärfva eganderätt till lägenheten; hvarjemte sökanden hemställt, att det ifrågastälida skatteköpet måtto få ske efter enahanda grunder, som, genom Kongl. Brefvet den 14 November 1834, stadgats för åtskilliga andra till skatte försålda lägenheter under Elfsborgs kungsladugård, då skatte-köpeskillingen för Klintens Bana skulle blifva 10 års arrende-afgift eller 913 dagsverken, motsvarande i penningar, efter den i åberopade nådiga Bref stadgade förvandlingsgrund af 30 skillingar
Banko för dagsverket, 371 Riksdaler 42 skillingar nämnda mynt, eller 837 R:dr 81 öre Riksmynt, jemte öfriga vid skatteköp vanliga afgifter samt årliga räntan, en emot nuvarande arrendet svarande afgäld, hvilken skulle, i likhet med hvad nu eger rum, till indelningshafvaren erläggas i penningar efter hvarje års markegångspris fi dagsverken.
Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 53. 15 Sedan i anledning häraf Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, efter vederbörandes hörande, i särskilda underdåniga utlåtanden af den 12 Mars 1860 och den 18 Februari 1861 sig yttrat och, uppå anförda skäl, i underdånighet tillstyrkt, det Kongl. Maj:t mätte i nåder föreslå Rikets Ständer, att lägenheten Klintens Bana må till Handlanden Amansson under skattemannarätt upplåtas på de af honom erbjudna vilkor, har Kongl. Majit, enär den årliga afgäld, som hittills utgått af ifrågavarande lägenhet, i händelse den på de föreslagna vilkoren varder till skatte försåld, ej kommer att minskas eller upphöra, och hinder för försäljningen icke inöter af den omständighet att Kongl. Majit genom nådigt Bref den 24 Februari 1837 anslagit afkomsten deraf till Landshöfdingens aflöning, och då jordens omfång och läge samt det ändamål, hvartill deri numera begagnas, är af sådan beskaffenhet, att eganderättens bibehållande för något Kronans behof icke synes vara erforderligt, samt härtill kommer, att sökanden — hvilken nu betalar högre arrende för hvarje tunnland af denna jord, än som erlägges för någon annan af de till kungsgården hörande lägenheterna och för hvilken det, i anseende till de betydliga kostnader, som blifvit nedlagda för lägenhetens anordnande till industrielt ändamål, är af synnerlig vigt att medelst skatteköp komma i tryggad besittning af densamma — erbjudit sig att vid sådant skatteköp betala en efter omförmälda, jemförelsevis höga, arrende beräknad köpeskilling och ränta, — i nåder föreslagit Rikets Ständer att, på sitt sökanden begärt oell Kammar-kollegium tillstyrkt, den under Elfsborgs kungsladugård lydande lägenheten Nio 356 Klintens Bana, enligt andre Landtmätaren A. Wetterströms af Härads-rätten den 4 December 1851 fastställda karta, utgörande 4 tunnland 8,5 kappland, måtte åt sökanden under skattemannarätt upplåtas för en köpeskilling motsvarande 10 års arrende-afgift, eller, efter den i Kongl.
Brefvet den 14 November 1854 stadgade förvandlingsgrund af 30 skillingar
Banko för dagsverket, Åttahundrafemtiosju (857) Riksdaler 81 öre Riksmynt, jemte öfriga vid skatteköp vanliga avgifter och mot skyldighet att i årlig ränta framgent utgöra 91J mansdagsverken med penningar efter årligt medel -markegångspris.
Stats-Utskottet, tili hvilket samtliga Riks-Stånden remitterat denna nådiga Proposition, har tagit ärendet i öfvervägande; och finner sig böra tillstyrka, att hvad Kongl. Majit sålunda behagat föreslå, må af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 19 Februari 1863. 16 Stats-Utskottets Utlåtande N o 54 N:o 5-4.
Alik. lill Exp.-liltsk. den 19 Febi 1863, ki. 12 midt!.
Utlåtande, i anledning af vädel motion om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter Andrietta Lundborg. (I. A.)
Uti en lius Borgare-Sundet väckt och till Stuts-Utskottet remitterad motion (N:o 53) har Herr G. E. Widell anhållit, att ett efter Mamsell Andrietta Lundborg fallet daua-arf mätte af Kronan eltergifvus, för att användas såsom bidrag till ombyggnad af läroverkshuset i Marstrand.
Vä! hade Rikets sednast församlade Ständer medgifvit, alt af Kronans tomter uti staden nödig grund för utvidgning och ombyggnad af läroverkshuset derstädes (inge kostnadsfritt upplåtas; men sedan Kongl.
Majit för
Sin del icke funnit godt att härtill lemna nådigt bifall, samt staden och läroverket sålunda gått miste om de förmåner, som derigenom kunnat beredas byggnadsföretaget genom erhållande af fri tomtplats och bidrag till kostnadernas bestridande genom det gamla lärohusets försäljning, funnes härtill icke andra medel, än hvad som utaf stadens ringa tillgångar icke vore ovilkorligen behöfligt för andra ändamål, förutom de bidrag, som af enskilda personer kunde påräknas, helst stiftets byggnadskassa, som, enligt Skolstadgan, borde till skolbyggnader åtminstone bidraga, numera vore alldeles uttömd samt kyrko- och skolekassan, hvilken hittills nödtorftigt underhållit byggnaden, hade skuld utöfver tillgångarne.
Åf sådan anledning har motionären, med förmälan att den 28 December 4850 uti Marstrand aflidit Mamsell Andrietta Lundborg, efter att hafva tillbra.;t hela sin lefnad i nämnda stad, äfvensom att, då, oaktadt derom utfärdade kungörelser, någon arfvinge till henne sig icke anmält, hennes qvarlåtenskap, 578 R:dr 41 sk.
B:ko eller 808 R.dr 28 öre R:mt, hvilken innehafves af hennes förre förmyndare Rådmannen A. J. Boustedt, komme att såsom daua-arf tillfalla Kongl. Majit och Kronan, föreslagit att, för möjliggörande af ofvanberörda byggnadsföretag, Rikets Ständer måtte afstå Kongl. Majits och Kronans rätt till detta daua-arf, 808 Ridr 28 öre Runt med derå upplupna räntor, till lägre elementarläroverket i Marstrand, för ifrågaställde ombyggnad och utvidgning af dess läroverkshus.
Af Stats—Utskottets Utlåtande N:o 54. 17
Af de vid motionen fogade handlingar har Utskottet inhemtat, att, enligt den 7 Februari 1851 förrättad bouppteckning å Mamsell Lundborgs qvarlåtenskap, behållningen i boet utgjort 578 R:dr 41 sk.
B:ko; att den 21 Juli, deri 22 Augusti och den 23 September samma år kungörelser varit i Post- och Inrikes-tiduingar införda ined tillkännagivande om Mamsell Lundborgs frånfälle samt med föreläggande för hennes okända arfvingar, att inom den i lag föreskrifna tid hos Magistraten i Marstrand sig anmäla oell sin arfsrätt styrka, men att, det oaktadt, någon sig icke i sådant hänseende anmält; att Marstrands stad icke innehade några för skolhusbyggnadeu afsedda medel, äfvensom att, enligt utdrag af Marstrands kyrkas och skolas räkenskaper för år 1861, derom här ofvan uppgifna förhållande blifvit bestyrkt; och slutligen, att nuvarande skolhusbyggnaden befunnes i särdeles bristfälligt skick samt tarfvade en tillbyggnad och reparation, som, jemlikt kostnadsförslag den 6 Oktober 1862 af Bark & Warburg i Göteborg, beräknats till en summa af 11,310 R;dr 65 öre R:mt.
Hvad sålunda förekommit har Stats-Utskottet tagit i öfvervägande, och enär det ändamål, för hvilket Mamsell Lundborgs qvarlåtenskap blifvit äskad, är af den vigt, att detsammas ernående bör af Statsverket i någon mån underlättas, helst ett sådant byggnadsföretag blifver för staden Marstraud ganska betungande och icke heller fråu stiftets byggnadskassa något bidrag dertill lärer kunna påräknas, får Utskottet, med afseende jemväl å det ringa belopp, hvartill qvarlåtenskapen uppgår, hemställa, det Rikets Ständer, för sin del, medgifva, att den Kronan tillkommande rätt till qvarlåtenskapen efter Mamsell Andrietta Lundborg måtte få öfverstås till staden Marstrand, lör att användas till utvidgning och ombyggnad af läroverkshuset derstädes; hvarom, i händelse af Rikets Ständers bifall, underdånig skrifvelse torde böra till Kongl. Majit aflåtas.
Prot. 1802 & 1803. 4 Sami. 1 Afd. 19 Häft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 55.
M:ö 55.
Ank. tiil Exp.-Utsk. den 19 Febr. 1863. kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter enkan Anna Christina Löfgren. (I. A.)
Uti en från Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 23) har Herr C. G. Witt, med förmälan hurusom kommunal-utgifterne i Ronneby köping uppginge till högst betydliga belopp, hvaribland afgifterne till fattigvården årligen utgjorde omkring 2,600 R:dr, samt att för närvarande till uppförande af skolhus för elementarläroverket derstädes erfordrades minst 12,000 R:dr Ruut, anhållit att till lindring i berörda kommunal-afgilter, Ronneby köping måtte få tillgodonjuta ett derstädes efter enkan Anna Christina Löfgren fallet dana-arf, utgörande 486 R:dr 33 öre R:mt.
Af handlingarne, som funnits vid motionen fogade, har Utskottet inhemtat, att sedan enkan Anna Christina Löfgren den 3 Juli 1860 aflidit i Ronneby utan att efterlemna kända arfvingar, har, oaktadt kungörelser om dödsfallet i allmänna tid— ningarne införts, likväl icke någon anmält sig i egenskap af arfvinge till bemälda enka, i följd hvaraf, vid den 2 April 1862 förrättad arfs-utredning i enkan Löfgrens och hennes jemväl allidna mans, roddarkarleu Magnus Petter Löfgrens sterbhus, Kongl. Majit och Kronan tillskiftats enkan Löfgrens qvarlåtna lott i boet, eller 486 R:dr 33 öre.
1 betraktande af det ringa belopp, hvartill dessa arfsmedel uppgå, får StatsUtskottet hemställa, det Rikets Ständer för sin del medgifva, att den Kronan tillkommande rätt till qvarlåtenskapen efter enkan Löfgren må till Ronneby köping öf - Stats-lltskottets Utlåtande.
N:u 55.
19 verlåtas, dock med härvid fästadt vilkor, att medlen blifva använda till den ifrågaställa skolhusbyggnaden; hvarom, i händelse af Rikets Ständers bifall till denna hemställan, underdånig skrifvelse torde böra till Kongl. Maj:t aflåtas.
Stats-Utskottets Utlåtande j\V 56. JW 36.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Febr. 1863, kl. 11 f. ut.
Utlåtande, i anledning af kongl.
Majlis nådiga Proposition, angående utbyte af de lill boställe ål
Länsmannen i tredje distriktet af Vestra härad i Jönköpings län anslagne hemmansdel arne J mantal Repperda Annagården J/g 9, J mantal af Repperda Källagården J/g 3 samt f mantal af Ufvanäs Westergården mot kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet A mantal Jfs 3 Hullsjö Bergagården. (i. A.; Sedan Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref af den 7 April 1832, hvarigenom frälsehemmanet \ mantal Repperda Annagården N:o 9. mantal af kronoskatte rusthållshemman^ Repperda Källagärden N:o 3 om 1 mantal, i Alsheda socken, och J mantal af kronoskatte rusthållshemmanet Ufvanäs Westergården om ! mantal i Ökna socken, af Östra härad och Jönköpings län, blifvit till boställshemman åt Länsmannen i tredje distriktet af Westra härad anslagne, dock utan att af honom få bebos, tillika i nåder anbefallt Dc^s Befallningshafvande i länet, att, så snart ske kunde, söka bereda utbyte af dessa boställ-delar emot annat inom distriktet beläget hemman, sorn tili boställe åt
Länsmannen lämpligen kunde anvisas och derom dä i underdånighet göra anmälan: sä hade, enligt hvad högstberörda den 24 Öktober sistlidet år tili Rikets Ständer aflätna nådiga Proposition, införd under N:o 22 i Irsta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll, hufvudsakligen innehåller, Kongl. Majds och Rikets Kammar-kollegium, uti underdånig skrifvelse den 27 December 1860 anmält, att Kongl.
Majrts Befallningshafvande hos Kollegium tillkännagifva, att Bergsrådet ,J. L.
Aschan i utbyte mot nämnde länsmansbohemman erbjudit kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet A mantal N:o 3 Hultsjö Bergagården i Hultsjö socken af Westra härad.
Dä likväl de dervid insände värderings- och skattläggnings-handlingar befunnits felaktiga, samt uppskof i bytesfrågan äfven blifvit förän led t deraf, att Bergsrådet Aschan a byteshemmanet ännu Bih. till 11.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 A/d. 20 Haft. 2 Siats-Utskottets Utlåtande JV2 56. icke erhållit lagfart, hade, redan detta hinder blifvit undanröjdt och laga skifte emellertid öfvergå» Repperda by, dervid de båda länsmansboställsdelarne fått sina egor i ett sammanhang utbrutna, nya värderingar och skattläggningar af vederbörande skattläggningsmän i orten, enligt Kollegii föreskrift blifvit förrättade under åren 18,36 och 1857 å boställsdelarne i Repperda, å Ufvanäs och å Hultsjö Bergagården, hvarvid tillstädesvarande indelningshafvaren förklarat sig önska ifrågavarande byte. äfvensom förrättningsmännen, uti särskildt yttrande, innefattande jemväl förslag till bytets verkställande, detsamma förordat, i anseende till vederlagshemmanets fördelaktiga belägenhet och dess. enligt deras åsigt, byteshemmanen fullt motsvarande godhet och förmåner, uti hvilken åsigt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande jemväl instämt.
Och hade, med öfverlemnande af samtlige handlingarne i målet till Kongl. Majus nådiga pröfning, Kammar-kollegium, för egen del, i underdånighet tillstyrkt, att, dä af den hos Kollegium upprättade jemförelse mellan ifrågavarande hemman syntes, att byteshemmanen vore ej allenast till arealen större, utan äfven till mantal och räntor förmånligare än vederlagshemmanet, hvilket ytterligare bestyrktes dera1', att i 1855 års taxeringslängder de förre upptagits till ett sammanlagdt värde af 1.698
R:dr, men det sednare endast till 969 R:dr, eller 729 R:dr, allt Banko, mindre, Kongl. Maj:t mätte i nåder förklara frågan om detta byte böra förfalla, hvarjemte Kollegium i underdånighet hemställt, om icke ifrågavarande boställe borde för Statsverkets räkning utarrenderas och innehafvaren af länsmanstjensten i stället erhålla vanlig hyresersättning och lönefyllnad.
Efter det Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jönköpings län under den 20 Februari 1861 lätt sig anbefaldt att, i anledning af Kammar-kollegii berörda utlåtande, infordra Länsmannens i tredje distriktet af Vestra härad underdåniga förklaring och dermed, jemte det vidare yttrande i ämnet, hvartill omständigheterna kunde föranleda, till Kongl. Majit inkomma, hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uti memorial den 18 påföljde
Maj i underdånighet öfverlemna! dels Länsmannen A. D. Ströms förklaring, det han vore nöjd att, på sätt och med de vilkor Kammarkollegium föreslagit, till Statsverket afträda ifrågavarande bostadsdelar, dels ock förrättningsmännens utlåtande, hvaraf inheintats att, vid jemförelse emellan bytesoch vederlagshernmanens beskaffenhet, funnits att åkerjorden å byteshemmanen vore af mindre bördig natur, än å vederlagshemmanet; att ängen å detta sednare hemman gåfve omkring 400 L7t mera hö, samt att der vore mer än tillräcklig skog, hvadan förrättningsmännen, som ansågo det erbjudna vederlagshemmanet, hvilket ej heller droge högre skatt än byteshemmanen, fullt motsvara dessa i godhet och förmåner, tillstyrkt bytets beviljande; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för egen del yttrat: att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansäge skattläggningsmännens berörda åsigt böra tillerkännas vitsord och icke kunna vederläggas genom de af Kammar-kollegium anförda taxeringsvärden, hvilka, sådana de för närvarande funnes åsätta, utgjorde en i högsta grad osäker grund för bedömande af värdet emellan hemman inom olika taxeringsdistrikt; att länsinansboställena, åtminstone inom Jönköpings län, icke vore af den betydenhet att deras skötsel kunde förorsaka något mehn för Länsmännens tjensteäligganden; att det visserligen kunde vara fördelaktigt för nuvarande Länsmannen Ström, hvilken egde eget hemman inom sitt tjenstgöringsdistrikt, att, mot erhållande af hyresersättning och lönefyllnad, till Statsverket afträda sina boställsdelar, men att det för efterträdaren i tjensten skulle blifva ganska svårt, att mot den ringa hyresersättningen af 150
R:dr få hyra lämplig bostad; samt att då Kongl. Majrts Befallningshafvande genom Brefvet den 7 April 1832 fått sig anbefaldt, att, så snart ske kunde, bereda utbyte af ifrågava - Stats-Utskottets
Utlåtande 1 57. 3 rande boställsdelar emot annat inom distriktet beläget hemman, samt sådant utbyte nu kunde på ett fördelaktigt sätt ske oell dertill kotnme, att vederlagshemmanet vore med afseende ä tjenstgöringsdistriktet välbeläget samt med erforderliga byggnader försedt.
Maj:ts Befallningshafvande ansett sig, pä nu anförda skäl, böra i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till föreslagna utbytet, med hvilket indelningshafvare!). innan Kammar-kollegii utlåtande afgafs, förklarat sig nöjd; och har, med afseende ä hvad rörande beskaffenheten af det till vederlag ifråga komna hemmanet Hultsjö Bergagården upplyst blifvit samt å hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för öfrigt i ämnet anfört, Kongl. Maj:t i nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte, för deras del. medgifva, att ofvanomförmälda åt Länsmannen i tredje distriktet af Vestra härad pä lön anslagne hemmansdelar. ^ mantal Repperda Annagården N:o 0, J mantal af Repperda Källagården N:o •> samt | mantal af Ufvanäs Westergården mä, med bibehållande af de särskilda hemmanens räntor och onera utbytas emot augmentshemmanet 1 mantal N:o 3 Hultsjö Bergagården, sorn derefter bör till boställe åt Länsmannen i berörda distrikt användas.
Stats-Utskottet. som, i följd af remiss från samtlige Riks-Ständen, förehaft detta ärende till behandling och dervid tagit kännedom af de till frågan hörande handlingar, jemte karta, får tillstyrka, att hvad Kongl. Maj:t sålunda föreslagit mätte af Rikets Ständer bifallas. Stockholm den 24 Februari 1863.
.M 57.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Febr. 1S63, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion angående öfverlåtelse af f. d.
Löjtnantsbostället vid Kongl. Calmar regemente 11 mantal Norra Qvill till Wentzelholms aktiebolag.
Uti en bos Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Edelcreutz, J., väckt och till Stats Utskottet remitterad motion (N:o 37) har blifvit an förd t, hurusom 4 Stats-Utskottets Utlåtande JVs 57. under ofvanberörria benämning ett aktiebolag, för hvilket Kongl. Majit den 12 April 1861 i nåder fastställt bolagsordning, bildats, med uppgift att å egendomen Wentzelholm, efter förbättrade methoder, tillverka glas.
För nämnda rörelses ändamålsenliga bedrifvande ätginge en stor qvantitet ved, och ehuru för närvarande egendomens skog uppfyllde behofvet i nämnde hänseende, hade likväl, för att äfven för framtiden härutinnan betrygga sig. bolaget beslutat utvidga fastigheten med jord, som passade för införande af en ordnad skogshushållning.
Härtill lämpade sig för bolaget beqvämligast !'. d. Löjtnantsbostället Norra Qvill, 1J mantal, hvilket, med en areal af 3,269 tunnland 1,1 kappland skogsmark, sorn efter uppgjord och fastställd trakthuggning, endast iemnade en ärlig afkastning af 320 famnar ved, men sorn genom skogsplantering kunde i en aflägsen framtid i betydlig män förbättras, lage egor om egor med Wentzelholm, och för närvarande eller intill midfastan 1868 vore för Calmar Regementes löningsfonds räkning utarrenderadt till bolaget för 20 tunnor spanmål, 15 \Jt smör, 15 tollfer sågbräder.
15 famnar tallved samt 288 Ridr Banko, med rätt för bolaget att föryttra årliga skogshygget.
Deremot om bolaget nödsakades att tillhandla sig annan tjenlig skogsmark och derigenom icke vidare hade behof att arrendera bostället, torde svårighet uppkomma att erhålla det nuvarande arrendet, helst som bostället vore beläget i en pä kommunikationer vanlottad ort, hvarest skogsvirke icke med fördel kunde s fy 11 ras och der veden kostade allenast 80 öre famnen; och hade motionären alltså trott det öfverensstämma jemväl med Regementets fördel att i stället för Norra Qvill erhålla en annan egendom, belägen i en med lifligare rörelse försedd trakt och med vidsträcktare åkerrymd, hvarigenom säkrare och förmånligare arrende kunde påräknas.
I sådant hänseende hade motionären föreslagit egendomen Södra Fogelhem, hvilken bolaget haft för afsigt att inköpa och såsom vederlag för Norra Qvill erbjuda, äfvensom med afseende å de ömsesidiga fördelar, sorn genom ifrågaställa byte skulle vinnas, motionären anhållit, att Rikets Ständer, för sin fiel, mätte medgifva Wenfzelholms aktiebolag, att, derest Kongl. Majit, efter vedcrbörandes hörande, funne skäl dertill i nåder lemna bifall, emot fullt vederlag i annan egendom tillvinna sig eganderätt till f. d. löjtnantsbostället l| mantal Norra Qvill i Rumskulla socken Sefvedes härad och Calmar län.
Af ett vid motionen fogadt, utaf v. Kommissions-lamitmätaren J. F.