Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom städerna ensamt har förhållandet varit än fördelaktigare, enär dessas fattigpersonal , som 1856 utgjorde tillsammans 1,059, sedermera till år 1860 nedgått till 899 och således under perioden minskats med 160 personer.
Fattigpersonalen å landsbygden har följaktligen ökats med ett ungefär lika stort antal, som det, hvarmed minskning i städerna inträffat.
Tillökningen har ägt rum inom 13 samhällen, inom de öfriga deremot har fattigantalet nedgått eller varit ungefär lika första och sista åren under perioden.
Ehuru någon vexling i fattigantalet inom länet i sin helhet icke inträffat har likväl sådan ägt rum inom ett och annat samhälle, hvartill orsakerna böra sökas dels i det mer eller mindre ändamålsenliga sätt, hvarpå fattigvården under olika år handhafts, dels i större dödlighet till följd af epidemier, dels i ökade eller minskade tillfällen till arbetsförtjenst och dels inom vissa socknar i olyckshändelser bland fiskarebefolkningen.
Sättet för fattigpersonalens försörjande är mycket olika inom olika samhällen, synnerligen hvad angår dem, som åtnjuta full försöjning.
Medan inom åtskilliga samhällen försörjningen verkstålles inom fattighus, vanligen när fattighjonen ej hafva egen bostad eller kunna erhålla vård af anhöriga, blifva fattighjonen inom andra samhällen utackorderade, inom andra åter, efter uppskattning af underhållets värde och med beräkning af den fattiges arbetsförmåga, fördelade på hemmansinnehafvarne, som genom fullgörande af denna underhållsskyldighet undgå att lemna motsvarande fattigvårdsbidrag i penningar eller varor.
Barn, hvilkas vård ej kan anförtros föräkbarne, utlemnas inom några få socknar till hemmansågarne, men inom öfriga samhäl - Blekinge Län.
31 lena utackorderas de till pålitliga fosterföräldrar, oftast för längre tid och under förbindelse för dem att väl vårda barnen och hålla dem till flitig skolgång.
Öfver fullgörandet af dessa förbindelser hålla fattigvårdsstyrelserna i allmänhet noggrann tillsyn.
Likasom sättet för fattigförsörjningens bestridande är mycket olika, så är äfven allmänna tillståndet af fattigvården mycket skiljaktigt inom särskilda samhällen.
I städerna, der svårigheterna att rätt ordna fattigvården äro vida mindre än å landet, handhafves fattigvården på ett utmärkt sätt, och i Carlskrona och Carlshamn äro försörjnings-inrättningarne förenade med arbetsanstalter, hvarigenom, till stort gagn både för samhällena och för de fattige sjelfva, de senare kunna sysselsättas med efter deras förmåga lämpadt arbete, och fattigvården göra sig till godo sådane personers arbetskraft, som genom lättja eller liknöjdhet förorsaka att deras familjer falla fattigvården till last.
Afven inom åtskilliga samhällen på landet är fattigvården väl ordnad och skött med urskiljning, nit och kraft; inom andra deremot återstår åtskilligt att önska, men det oaktadt kan allmänna tillståndet af fattigvården inom länet, i följd af den ökade erfarenheten om densammas handhafvande, anses hafva blifvit mycket förbättrad i fråga om afhjelpandet af redan befintliga behof.
Till följd häraf har tiggeriet äfven i det närmaste upphört och, när sådant eger rum, är det nog föranledt, mindre af verkligt behof, än af andra bevekelsegrunder.
Deremot tyckes i allmänhet föga uppmärksamhet hafva blifvit egnad åt frågan om förekommande af fattigdom, men för några samhällen har likväl denna angelägenhet icke varit främmande.
Sålunda lemnäs i Carlshamn vid anmälan tillfälle till arbetsförtjenst jemväl åt personer, som icke äro å stadens arbetsinrättning intagne, och genom enskildes försorg äro 2 större hus derstädes inköpta och inredda till bostäder åt arbetare mot billig hyra.
I Nettraby och Christianopels socknar utlemnas och tillhandahållas af fattigvårdsstyrelsen lin, ull m. till förarbetning af personer, som sakna tillfälle till arbetsförtjenst hos enskilde.
Inom flere socknar underlättas barnens skolgång medelst understöd från fattigvården.
Härförutan torde de här ofvan omförmälda anstalter för uppväxande qvinliga slägtets undervisande i handaslöjder i viss mån kunna anses hänförlige till den preventiva fattigvården.
På sätt tabellen utvisar, har tungan af fattigvården för länet i sin helhet icke blifvit under perioden ökad, men är dock mycket känbar.
Enligt hvad ofvan blifvit antydt, har förstnämnde förhållande sin orsak till en del i ett, i mån af ökad erfarenhet, i allmänhet förbättradt handhafvande af fattigvården, men kan derjemte tillskrifvas de i allmänhet goda tillfällen till arbete för hvar och en, som velat och kunnat arbeta, samt minskadt bruk af bränvin, större sparsamhet och ordentlighet hos den arbetande klassen.
Carlskrona å Landskansliet och Landskontoret den 10 Maj 1862.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar: O. Hammar.
Abelin. 32 Tabb.
Blekinge Lån.
FOLKMÄNGD. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7- 1 8. 9. 10. 11.
Utskrif- Å laudsbygden. husförhörslängderna.
Hela folkmängden af Deraf frie från mantalspengar. nings- Mankön.
Summa. manskap.
1856 44,406 46,568 90,974 43,553 46,121 89,674 22,563 22,999 45,562 3,184 1857 44,772 46,921 91,693 44,143 46,742 90,885 23,614 23,971 47,585 3,494 1858 45,345 47,487 92,832 44,829 47,307 92,136 23,949 24,169 48,118 3,510 1859 45,884 48,010 93,894 44,730 47,708 92,438 23,485 24,225 47,710 3,495 1860 46,514 48,825 95,339 46,159 48,797 94,956 23,790 23,669 47,459 3,705 I städerna.
Carlskrona 1856 7,369 7,339 14,708 5,224 6,553 11,777 2,951 2,401 5,352 296 1857 7,434 7,377 14,811 5,199 6,583 11,782 3,045 2,593 5,638 262 1858 7,496 7,413 14,909 5,485 6,657 12,142 3,246 2,619 5,865 260 1859 7,501 7,485 14,986 5,441 6,791 12,232 3,194 2,670 5,864 259 1860 7,682 7,618 15,300 5,610 7,039 12,649 3,296 2,808 6,104 284 Carlshamn 1856 2,363 2,989 5,352 2,263 2,929 5,192 969 1,258 2,227 196 1857 2,352 2,915 5,267 2,260 2,869 5,129 1,004 1,245 2,249 223 1858 2,405 2,960 5,365 2,214 2,885 5,009 955 1,204 2,159 214 1859 2,449 3,003 5,452 2,299 2,954 5,253 1,017 1,242 2,259 222 1860 2,546 3,087 5,633 2,493 3,090 5,583 1,185 1,380 2,565 298 Sölvesborg 1856 700 826 1,526 702 831 1,533 326 354 680 61 1857 713 817 1,530 691 872 1,563 314 403 717 63 1858 724 817 1,541 737 814 1,551 330 325 655 70 1859 728 825 1,553 734 810 1,547 324 337 661 69 1860 759 844 1,603 743 822 1,565 332 341 673 74 Summa för länets samtlige städer Sr 1860 10,987 11549 22,536 8,846 10,951 19,797 4,813 4,529 9,342 656 Summa i hela länet år 1860 57,501 60,374 117,875 55,005 59,748 114,753 28,603 28,193 56,801 4,361 Tab. IV:« 2.
JORDBRUK. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.
Blandsäd. .
Trindsäd.
0 Arliga utsädet per tunnland af Arliga behofvet för länet till utsäde, tunnan beräknad för säden till 36, och pota- kappar 24 30 36 48 36 32 5 t:r tesen till 48 kappar tunnor 1,050 15,870 12,460 7,450 880 250 57,100 Tunnland åkerjord, använde till odling af » 1,575 18,444 12,460 5,587 880 280 11,420 Skördebeloppet- i horntal af utsädet år 1856 7:e 6:e 5.e 5:e 5:e 5:e 7.-e 1857 8:e 7:e 7:e 6:e 6:e 8:e 9:e 1858 6:e 5:e 5:e 5:e 5:e 3:e 6:e 1859 6:e 6:e 4:e 4:e 4:e 4:e 6:e 1860 8:e 6:e 3:e 6:e 6:e 6:e 6:e
Arliga förbrukningen på person i medeltal 2i kpr 1 t:a 24 kpr 24 t:a Blekinge Län.
N:is 3 och 5. 33 Tat).
N:o 3. BOSKAPSSKÖTSEL. 1. 1 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Hastar.
Antal 1860—1861 vinterfödde 6,420 9,340 18,250 10,612 31,160 12,510 Till Tab. N:o 4 SKOGSHUSHÅLLNING har Konungens Befallningshafvande i anseende till saknad af Jägeribetjening ej varit i tillfälle att lemna några numeriska uppgifter.
DÖDADE ROFDJUR. 1. 3. 6. 7. 8. 10. 11. 12. 13. 0 Ar.
Mårdar och Hillrar.
Hölcar, Ugglor och Ufvar.
Falkar.
K:dr Knnt. 1856 194 7 1 16 55 12 100 1857 2 215 4 2 14 18 4 150 1858 1 291 7 6 19 74 7 300 1859 — 360 2 9 23 81 7 400 1860 — 484 3 3 15 134 10 400 Summa 3 1,544 23 21 87 362 40 1,350 Till Tab. N:o 6 AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Konungens Befallningshafvande ej varit i tillfälle att lemna någon upplysning.
Landshöfdingc-Embelets uti Blekinge Län und. ber. för åren 1856—1860. 5 34 Tab. N:o 7. Blekinge Län.
GRUFVOR,BERGVERK, BRUK,FABRIKER och MANUFAKTURINRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. |lo|ll 12.113. 14. 9. 10. 11. 12. 15.
H andtverkerier.
Ä landsbygden. städerna.
Antal idkare till sjelfförsörjning.
Antal verk och inrättningar.
Mästare.
Dessas bi- träden af Gerningsmän.
Dessas arbets- biträden.
Dessas biträ- den af Enskilde.
Bolag Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. j Enskilde.
Bolag.
Gesäller. | p’ OQ 5 Andra arbetare.
| Gesäller.
Lärlingar.
| Andra arbetare. m. q- m. q- m. q- m. q- Bagare _ 7 4 4 _ 24 15 36 48 Bleckslagare 3 1 4 — O O Bokbindare 8 5 4 — 4 Bomullsspinneri i — 1 61 112 11 27 Borstbindare 1 Bresiljeqvarnar 2 2 Bryggare b 2 — 3 1 — — — — — — — — — — — — — — 24 — — 9 8 Brännerier 323 Bränvins-destilleringsfabriker — — — — — — 11 u — 23 — — — — — — — — — — — — — — Bundtmakare 3 3 2 1 — Byggmästare 3 Båtbyggare 2 Cichoriefabriker 2 1 1 10 3 — — — Cigarrmästare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 Compositionsfabrik — — — — — — — 1 i — 1 — — — — — — — — — — — — — Färger ier 11 11 — 19 » 1 2 6 6 — 50 — 2 2 — — — — — — — — — 1 Garfverier och Kemiska blekerier 21 20 1 31 12 4 2 8 8 32 6 2 1 1 - Glasmästare _ _ 2 1 3 2 1 5 Gördelmakare — — — — — — — — — — — — __ — _ — — — 3 3 5 — 1 Guldsmeder — — — — — — 2 1 1 — — _ 10 6 11 — — Handskmakare — — — — — — — — — — — — 2 — 2 — — — 0 1 — 4 2 Hattmakare — — — — — — — — — — — — 1 — — — — — 7 4 1 — — Häradsvallackare — — — — — — — — — — — 2 — — 2 — — — — — — Jerngjuterier 1 — 1 6 3 1 6 — — — — — — — — — — — — — — — Jernmalm fakturhammare 1 1 — 3 — — — ‘d 1 15 1 Kammakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 3 3 Kopparhammare 2 2 13 1 Kopparslagare — — — — — — — — — — — — — 2 8 6 3 — — 11 7 10 — 3 Lackfabrik 1 1 — 2 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 1 4 3 1 8 g 7 q 26 Målare —
— 2 3 3 13 9 2 7 18 Oljeslagerier 5 4 1 5 — — — Pappersbruk 7 6 1 19 5 2 1 — — — — — — — — — — — — — — — — — Repslagare — — — — — — — — — — — — — 1 — 1 — — — 9 7 8 1 — Sadelmakare — — — — — — — — — — — — 1 — 1 — — — 9 4 6 — 10 Segelmakare 1 1 1 — — Sejlare — — — — — — — — — — — — — — — — — — r 3 2 2 — — Skeppsvarf — — — — — — — 2 2 104 — — — — — — — — — — — — Skomakare — — — — — — — — — — — — — 3 2 6 — 64 31 40 32 57 — 139 Skräddare — — — — — — — — — — — — — 4 — 3 — 97 62 25 29 41 — 51 Slagtare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 13 2 8 12 13 Smeder — — — — — — — — — — — — — 8 1 4 5 24 14 13 10 27 — 58 Snickare — — — — — — — — — — — — — — — — — 15 8 16 24 46 — 39 Sockerbagare — — — — — — — — — — — — — — 1 — — 2 — — 5 2 3 — 8 Spegelfabrik — — — — — — — 1 1 — — — — — — — — — — — 2 2 1 — — Spikhammare 2 2 — 1 2 — — — — — — —- — — — — — — — — — — — — Stenhuggerier 1 1 — 77 — — — — — — — — -—• — — — — — — — Stärkelsefabrik 1 1 — 1 3 — 4 — — Svarfvare — — — 6 3 7 2 Sämskmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 — — Tapetserare — — — — — — — — — — — — — 1 Tegelbruk 11 11 — 17 10 3 2 — — — — — — — — — — — — — Timmermän — — —
— — — — — — — — — — 2 1 — — 3 18 Tobaksfabriker — — — — — — 7 6 1 59 16 2 — _ — Trädskomakare — — — — — — — — — — — 3 Tunnbindare — — — — — — — — 3 2 5 16 11 20 7 Urfabriker (Urmakare) — 9 9 — 18 — — — 1 9 Wadmalsstampar 8 3 — 3 — — — — — — — — — — — — — — — — _ Wagnmakare — — — — — — — 2 2 — 2 — — — — — — — — — 3 3 6 8 Wals- och Hammarverk 8 2 1 28 25 18 13 — — — ' Attiksfabrik — — — — — - — 1 1 — 2 — — Summa 404 o 21 300 188 40 57 48 45 3 291 — 18 4 48 21 41 13 206 116 308202 362 1 31 482 Blekinge Län.
Niis 8 och 9. 35 Tab. Nro 8.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. | 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Längd i mil Kostnader för Q »i XI) Antal hästar, utgångne till Särskilda slag af vägar. af hvarje slag af af indelade med skjuts- stationer försedde vägar af fullända- de och af- af omlagde och betyd- fulländade nya vägar förbättrade vägar ;ifveriernas ant år 1860.
Kungs- och Gästgif- veri-, håll- och reserv- skjuts. motstående vägar synade nya vägar ligt för- bättrade af stats- medel. af kom- munernes af stats- medel. af kom- munernes År. krono- skjuts. vid periodens slut. under perioden. medel. medel.
Allmänna landsvägar 22£ 22} A 20,200 5,492 16 1856 1,895 33,110 Häradsvägar 4 ,v 1A 2 1857 1,489 30,569 Socknevägar 65A 11 1 1858 1,130 15,739 I städer — 3 1859 1,380 16,100 Med införd skjutsentreprenad .... 4 1860 1,100 14,759 Summa 92J 26* tV 20,200 5,492 26 Tab. lV:o 9.
SJÖFART och HANDEL, ÅR 1860. 1- 2. 3. 4. 1 5. | 6. 7. 8. 9. | 10. | 11.I 12. 13. | 14. 15. | 16. | 17. | 18. 19. | 20. 21. 22. 23.| 24.
S j ö f a r t. H a n d e 1.
Fartyg och båtar begagnade Gross- Handlare.
Han d 1 a n d e: till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. idkande både gross- oeh minut- handel. enl. § 3 mom. 1 af Handels- Ordn. qvinnor enl. § 4 Handels- Ordn. med in- och ut- ländska varor. med landt- manna- varor. med egna tillverk- ningar.
! Sjöfolk. j Skeppare. i | Sjöfolk. a e XI) er- ci: P P-> CD Betjening.
(Husbönder.
i Betjening.
W g er- ot D PL. CD Betjening.
Husbönder- 1 Betjening.
Betjening. W p 0- O: P Q-.
CD Betjening.
Landsbygden 16 487 16 57 1 42 1 5 10 — 14 1 3 — Köpingar 13 168 13 26 5 172 5 23 — — — — — — — — 2 — 15 13 — — — — Stapelstäder 20 406 20 57 41 3,426 41 356 — — — — 177 97 14 5 84 4 Summa 49 1,061 49 140 47 3,610 47 384 — — — 177 97 14 5 86 4 25 13 14 1 3 — Tab. ]\T:o 10. HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDET, TOMTER och JORDAR I STÄDERNA m. m. ÅR 1860.
OO O} 1. 2. | 3. 4- 1 5. 6. 7. 8. 1. 2. 3- 1 4. 5. 6. 7. 8.
I 9. 10. 11. Å 1 n d s b y g d e n.
I s t ä lern a.
Hemman, och lägenheter af alla slag vid periodens slut med specificerad hemmansnatur, enligt nya jorde- boksordningen.
Mantal. w cr P P Pj Uppskatt- Tomter, jord och lägen- Antal CT1 £ 03 CD TT P~ W
O r? O: B cd P- p^ & <TD “ sr 3. r* a 09 o d. O T3 PT* »
C 09 O p: 09 CD P P" ningsvärde sista året. heter af alla slag, sista året i hvarje stad. o" CT* Cf9 O O-1 CD o-* 09 09 Pj CD pr CD a m 09 B O O s ^ fl Co p P b 3 t—.
P CD 3 3 P P Af hus och Af jordar.
Summa R:dr R:mt.
P/ ' P Pj CD Pj CD Tunnland.
O. tomter.
Kronoegendomar.
Hemman Boställen Jordlägenheter, sjelfständiga efter jordeboken Fisken Qvarnar Torplägenheter (deraf endast 7 upp- tagne i värde) Under enslcild disposition.
Hemman Jordlägenheter,/ sjelfständiga efter jordeboken Qvarnar, Mjöl- och Såg- Fisken Backstugor Torplägenheter (deraf endast 12 upp- tagne i värde) Skatteegendomar.
Säterier Hemman Jordlägenheter, sjelfständiga efter jor- deboken Qvarnar, Mjöl- och Såg- Fisken 1 Torplägenheter (oberäknadt de i förra berättelsen upptagne 1,467 båts- manstorp) Backstugor 20i 3» Qc;s2tinfl2 3 •’00yT,TKBV 20} 4R6 1 2 9 T 31 939}$+ $$$ 3 30 25 2 5,658 46 40 237 18 73 87 4,512 12 77 2 1 32 57 207 9 26,250 239,710 32.151 15,900 24,000 4,900 49,444 234,836 43,312 17,616 1,260 8,687 51,450 10,606,584 58,042 335,337 1,720 1,121,484 7,781 Carlskrona.
Tomter 12 farmar och lägenheter jemte stadens såsom sam- fällighet begagnade jord Carlshamn.
Tomter 41 Jordar och lägenheter.
Tomter 66 Jordar och bebyggda lägenheter 1,150 489 133 40 42 18 85* 491* 564 90* 25* 8723\ 1,559* 996 1,047* 2,051 1,585* 5* 8+ 3,066,810 1,465,740 694,834 43,500 96,279 131,942 t 1 13,110,310 11,562,019 | 826,776 Crälseegendoniar.
Säterier 15’ 15tV 19 120,040 80,990 1,094,711 7,804' 11,250 1.105 Torplägenheter Insocknehemman Torplägenheter Utsocknehemman Jordlägenheter, sjelfständiga efter jor- boken 8 97* 8 89}$ 81 296 12 17 16 - 4 Torplägenheter — — 188 — Summa 1117+1 1.083} 6,114 5,246 89 312 14.196,364 Summa 1,772100 1,140!| 115* 3,427* 4,684* 14* 5,227,384 271,721 5,499,105 Tab. N:o 10.
N:is 11 och 12. 37 Tat). lV:o 11.
LAGA SKIFTEN ÅREN 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. ! io. ! 11. 1? a s t s t allda skiften.
Arfvoden Hela be- År.
Skiftade egor. till landt- mätare och räknade utgifts- ersättnin- Antal.
Oförmed- Förmedlade.
Afrösnings- gode män för laga skiften. lade.
Odlings- mark. jord. gen.
1856 1857 1858 1859 1860 18 24 15 22 22 16 22 20 20 18 5A 15* 5|f 6tt 4tV * 2 5
Tt 3 i 296 1,007 436 467 278 1,003 1,024 775 1,175 383 4 18 4,609 4,972 3,195 3,741 1,518 4,597 8,911 8,915 10,114 4,048 3,573 5,119 5,037 4,207 1,055 Summa 1856—1860 101 96 35 gij- 1 3 2,484 4,360 22 18,035 36,585 18,991 Tab. N:o 12.
SPARBANKER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14.
Hela kapital- tillgången R:dr R:mt.
A f del g a r n e insatt belopp i R:dr R:mt. uttaget belopp i R:dr R:mt.
Vid periodens slut. 1856. 1857. 1858.
Blekinge läns, stiftad år 1827 3,429 384,346 25,133 76,605 69,931 74,233 85,482 79,446 85,057 92,115 74,962 70,808 84,092 Carlshamns stads, stiftad ar 1829 2,394 418,907 29,943 109,035 112,337 100,040 126,572 111,682 70,728 84,579 128,632 94,980 105,874 Sölvesborgs stads, stiftad år 1838 1.330 338,490 34,330 51,419 66,906 85,507 131,530 77,360 101,934 Ronneby köpings, stiftad år 1839 696 119,902 8,970 93,570 47,977 26,010 40,919 35,165 63,402 57,004 61,106 45,992 38,728 Jemshögs och Näsums sock- nars, stiftad år 1839 829 242,932 13,735 55,019 105,634 32,200 91,834 74,836 42,155 46,542 79,936 47,786 66,629 Summa 8,678 1,504,577 112,111 334,229 335,879 283,902 411,713 386,636 261,342 280,240 476,166 336,926 397,257 Landshöfdinge-Embetets uti Blekinge Län und. ber. för åren 1856—1860. 6 38 Tab. N:o 13.
Tab. N:o 13. FATTIGVÅRDEN. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23.
Fattigvården Antal fattighjon, sorn erhållit full försörjning.
Antal af fattig- Fat i g v å r d e n s År. crq cd 3 CD CD e-S-g > p Äldre personer vårdade Barn, vår- dade i och Summa vården understöd- de, som ej fått inkomster. samtliga utgifter i och för fat- M t» p p P" H p: ^ ^ tu P2 e-t- CfQ* P" i fattig- på annat utom fat- tighus. af båda full försörjning. o"aq £p S3 p5 Hd -C tr1 t» p: cd >r 3 Ersättning S-* O: co * o S- 2 i3!- ' W-W 3 2,p 1 t-b ÉHi'2 P ert- CD B ^ *+ CC (-b P Summa. tigförsörj- ningen.
P- CD P* H B ‘
P £- t-j fao i M. Q. M. Q. M. Q. M. Q. könen. M. a.
S:a. P Po P . CfQ £2 K • P^crq cp P E « SL 1
P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE. BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIELA STATISTIK.
Hi Kongl. Majits Befallningshafvandes femårsberättelser.
Ny foijd.
LANDS IIÖFDINGE-EM BETETS UTI CHRISTIANSTADS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1856-1860. 1.
Länets indelning- oell naturbeskaffenhet i allmänhet.
XJ nder ifrågavarande qvinqvennium har icke skett någon förändring af länets gränser.
Annan tillförlitlig uppgift om länets areal, än den som hemtas från Forsells Statistik, har icke varit att vinna.
Alltså upptages här hela arealen till 55,35 Svenska qvadratmil, deraf 4,08 åker, 6,17 äng, 35,50 utmark, skog och berg samt 8,40 sjöar och kärr, dock kan antagas, att under de senare 18 åren åkerarealen blifvit tillökt med en femtedel, hufvudsakligen genom odling af utmark, beteshagar och kärr.
För vinnande af mera åskådlighet vid meddelande af specifikation af länets administrativa indelning Tab. Litt.
a. i judicielt, kameralt och kyrkligt hänseende vid femårsperiodens slut, har Eders Kongl. Maj:t.s
Befallningshafvande upprättat detta meddelande, såvidt afser landet, i tabellarisk form genom bilagan Litt.
A (å följ. sidor), derå äfven finnas anmärkte de oregelbundenheter i indelningen, som vid periodens slut voro qvarstående.
Enligt denna bilaga finnas 145 kyrko-landtsocknar, hvilkas kyrkor äro i länet belägne, 6 socknedelar, hvartill kyrkorna äro belägne inom angränsande andra län, 73 pastorater, oberäknadt stadspastoraterne, 23 länsmansdistrikter, 10 härader eller tingslag, 5 domsagor och 4 fögderier.
Länet räknar 3 städer med egen jurisdiktion: 1) Christianstad, belägen på ungefär H mils afstånd från Östersjön vid Helgeåns vattendrag, har stapelstadsrätt med hamn och lastageplats i Åhus. Stadsförsamlingen och Wä församling i Gerds härad utgöra ett pastorat, och kyrkoherden i Nosaby församling, till hvilken Näsby och Nosaby byar, de der i judicielt och iMndsh.-Emb. uti Christianstads län and. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Christianstads län.
Administrativ indelning. administrativt hänseende lyda under staden, i ecklesiastikt hänseende höra, är tillika Stadskomminister i Chri o stianstad.
I staden finnes derjemte en garnisonsförsamling.
Ungefär en fjerdedel af befolkningen i Åhus by Tab. Litt. A.
Öfversigt af länets administrativa indelning.
Domsagor- nes Fögderier- nes Häraderues eller tingslagens Socknarnes Pastoraten! es antal och omfattning.
Ö S5 B S p j namn. P IL p 3 p antal. namn. p p Riseberga i ) 1 Färingtofta i j 1 Oderljunga i j 1 Perstorp i fel 55 fe; del af Torup ') ... o del af Röstånga 2) P P H, del af Konga 3)... - Orkelljunga4) ) ! O o O cd P 1 Rya i p- &
Fagerhult 5) CO CO Ostra Ljungby ....
! 1 O: O: 03 Kellna i CP CT Gråmanstorp l i P P O Wedby i Tostarp 7) 03 03 Munka Ljungby 8) cr* O cr c Össjö ) 1 Tossjö i 03 C/l P P Höja 1 , 5 B Starby. 1 1 Ausås | 1 1 1 w 1 ^ Ströfvelstorp 1 °)... 1 p: p: p 1 Björnekulla j 1 cd CD Broby 11) I 03 Norra Wram 1 2).. 1 cr o
Qvidinge ) i Sönnarslöf 1 Stenestad 1 3) 3 § -• O i 3 2-:
Domsagor- nes Fögderier- nes Häradernes eller tingslagens Socknarnes 1» p ~r 2. © 05 S* 3 i £ 1 5 i ? antal. namn. P Sj namn. | P a p namn. antal.
Vestra Karup i \ !
Torekov i ) K
K to Båstad i 1 !
•S , Houf i ) 1 P p p: i Förslöf i 1 , Qj 1 CD CD * Grefvie i J 03 03 CD Rebbelberga i i 1 Barkåkra i ) .
.Hjernarp ,4) i 1 Wisseltofta i | i Werum ) 1 Akarp i 1 1 < <1 Wittsjö 18) i ) CD CD Farstorp 16) i c+- c+ < Röke i r i <~i CD Torup 17) i i i P P 03 Stoby i i i Sandby i j O O Wankifva i i i O: CD Ignaberga i i 1 P P Finja i i t aq 1 Hörja i i CD O: i Sörby i ] !
O Gumlösa i ) K O: Winslöf i ) i P: P Näflinge i 1 Onnestad i 1 S » 5- tr* 5' i* 3 CfQ ^ 2 1") l9) -3 ©: 2.3 c: Anmärkningar rörande oregelbundenheter vid indelningen, m. m. 1) Socknen tillhör i ecklesiastikt hänseende Vestra Göinge härad, men 2 mantal lyda i andra hänseenden till Norra Asbo härad, Färingtofta socken. 2) D:o d:o Onsjö härad i Malmöhus län, men 4| mantal till Norra Asbo härad. 3) D:o d:o d:o d:o » 1 » d:o. 4)
Hit höra i judicielt och administrativt hänseende 1-J mantal af Hishults socken i Höks härad, Hallands län. 5) Ar annex till Hishults socken i Höks härad, Hallands län.
Hit hör i judicielt och administrativt hänseende 1 mantal af Hishults socken i Hök9 härad, Hallands län; hvaremot af Fagerhults socken 2^- mantal i enahanda hänseenden höra till Vestra Göinge härad och äro upptagne i jordebokeu under Wittsjö socken. 6) Till detta länsmansdistrikt höra äfven Qvidinge, Sönnarslöfs och Stenestads socknar i Södra Asbo härad, hvilka förekomma här nedan. 7) Annex till Hjernarps socken i Bjäre härad. 8) D:o till Engelholms stadsförsamling. 9) Till detta länsmansdistrikt höra äfven Rebbelberga, Barkåkra och Hjernarps socknar i Bjäre härad, hvilka förekomma här nedan. °) 8^-f mantal af denna socken tillhöra Luggude härad i Malmöhus län. *) 2-} mantal d:o d:o d:o. 2) 11-iV mantal tillhöra i judicielt och. administrativt hänseende Luggude härad i Malmöhus län, der Bjufs socken är annex. 3) -J- mantal N:o 1 Ranseröd tillhör i judicielt och administrativt hänseende Luggude härad i Malmöhus län, der det i jordebokeu förekommer under Kågeröds socken, till hvilken Stenestad är annex. 4) Annex till denna socken är Tostarp i Norra Asbo härad.
Är annex till Hästveda socken i Östra Göinge härad. 2 mantal af Torups socken lyda i judicielt och administrativt hänseende till Färingtofta socken Norra Åsbo härad.
Christianstads län.
Administrativ indelning. 3 vid hamn- och lastageplatsen, nemligen de som i och för handeln och sjöfarten der bo, lyda i judicielt och administrativt hänseende under Christianstad.
Arealen af stadens och de under dess jurisdiktion lydande Näsby (Fortsättning af Tab. Litt.
A). öfversigt af länets administrativa indelning.
Dom sago rnes - Fogd er jernes - Häradernes eller tingslagens Sockn arnes 5. o ST M O >1 (R P-s 3 § Domsagor nes - Fogde r jernes - Häradernes eller tingslagens
So ek na nies en Brönnestad Matteröd Mellby Tjörnarp 1 8) Häglinge 1 9) . del af N. Rörum20, Hästveda 2 1).
Ousby Loushult22) .
Glimåkra Örkened 23)..
Broby Emitslöf Hjersås 24)...
Knislinge Qviinge Gryt Färlöf Strö Oppmanna Wånga25) Österslöf Nosaby 26) Fjelkestad Råbelöf del af Hjersås27).
Ifö Kiaby Anmärl 1 8) liff mantal af Tjörnarps socken tillhöra i judieie ,9) Anuex till Södra Rörums socken i Malmöhus läi 20) Af Norra Rörum, som i ecklesiastikt hänseende O 1 Ifvetofta Näsum 28) Ljungby Gualöf del af Sölvesborgs landsförsamling29) Fjelkinge Nymö Gustaf Adolf Rinkaby Ahus 30)... Wä31) Asum Skepparslöf Köpinge Lyngsjö Vestra Wram Östra Wram Esphult Linneröd Träne