Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. den 13 Junii; Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om ett ränte fritt lån för fiskerien i Bchusiändska Skärgården dill StatsUtskottet liar ifrån PresteStåndet blifvit remitteradt ett af Prosten Hylander der inlemnadt memorial, deruti lillkännagifves, att ifrån den tid Sillfisket i bohus Län upphörde, det såkallade Storirsket varit skärgårdsortens förnämsta och betydligaste näringsfång; att detta fiske, nemligen af längor och torsk, dock hufvudsakligast idkas af de skärgårdsboar, som höra till Tjörns och Morlanda Pastorater, och hvilka år i832 utgjorde till antalet, hustrur och barn inberäknade, 4,162 personer; attalia dessa lefva af denna enda näring; alt de fartyg, som till fiskeriet be - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 164 13 gagnas, för närvarande utgöra 23 större eller såkallade fiskbåtar; alt de större fartygen, af hvilka hvart och ett kunde uppskattas till ett medelvärde af 2,100 Rdr JB:co, under de senare åren blifvit allt mer fåtaliga, i följd af minskade tillgångar att anskaffa och utrusta nr a, sedan de gamla blifvit obrukbara; alt dertill komme den olägenhet, att den fångade fisken ofta i mer eller mindre mon blifver skämd, hvilket är en följd deraf att saltningen nu icke sker förr än fiskarena med sina skutor återkommit, sedan de flera veckor varit borta, på 20 å 3o mils afstånd ifrån hemstranden; och då dessa olägenheter, enligt Motionairens tanka, ej på annat sätt kunna afhjelpas, än att fiskeri-idkarne, medelst understöd af nödiga medel, sättas i tillfälle dels att förse sig med tillräckligt saltförråd, dels att få sine fartyg så inrättade, att saltningen af den fisk, som fångas, kan ritan dröjsmål 0111 bord verkställas, och desse, på sådant sätt utrustade, vore i tillfälle att en längre tid vara borta ifrån sina hem, och begifva sig lill långt aflägsnare fiskebankar, der ett ymnigare fiske skulle belöna deras möda, samt fisken genom den efter fångsten genast skedda insallningen vinna bland allmänheten ett ökadt värde, har Prosten Hylander, som, efter uppgjord calcul, ansett alt till berörde ändamål erfordrades för hvarje fiskeskuta 3oo Pidr för hela Sommarfisket, eller tillsammans,, efter beräkning af fartygens närvarande antal, 6,500 Rdr B:co, hemställt, att ett räntefritt lån till sistnämde belopp måtte af Statens medel bemälde fiskeri-idkare beviljas,
emot ansvarig förbindelse af i-io:dels afbetalning hvarje år; hvarjemte Motionairen yttrat den förmodan, alt, om ett sådant bidrag beviljades, skulle, utan Statens betungande, icke allenast skärgårdsbygden genom delta medel till förkofran af dess hufvud näring, upphjelpas ur sin nu aftynande ställning och bereda sig en verklig nytta för framtiden, utan ock hela orten och landet i allmänhet deraf skörda en betydande fordel.
Utskottet delar fullkomligt de af Motionairen yttrade åsigter om vigtcn ocli nyttan af att genom tjenlige åtgärder, äfven om någon uppoffring å Statens sida dervid komme i fråga, söka upphjelpa fiskericn, serdeles å Vestra kusten, der fisket utgör en hufvudsaklig näringsgren för elt stort antal invånare; men då Kongl. Maj:t å detta ämne redan fästat dess Kådiga uppmärksamhet och genom serskildt tillförordnade
Comiterade låtit undersöka fiskeriens nuvarande tillstånd och ulvägarne till deras upphjelpande samt otvifvelaktig! lärer vara betänkt på vidtagandet af de lämpligaste medel för lifvandet af denna gren af Svenska Näringarne, :Stals-Utskotlets Utlåtande W:o i65 anseT Utskottet sig icke kunna tillstyrka det af Motionairen ifrS gas lii 11 de 1 å ne an slag.
I anledning af hvad Prosten Hylander tillika föreslagit, rörande fiskefartygens befriande ifrån lästafgius erläggande och beviljande af någon lindring i bevillningen åt de för närvarande, relativt, alltför högt beskattade skärgårdens invånare, har StatsUlskotlet öfverlemnut denna del .af ■motionen till Be v il l ni ngsU t s k ut t c ts handläggning.
Slockholm nea io Junii 1.8 >4* ;N:o i 65 Ank. till Exp. Utsk. den i'3 Jnnii Utlåtander, i fråga om ersättning till Städernes Borgerskap?
dä de till besigtningar.}m, m, fö/ Jironans räkning blifva kallade, XU. A.)
Uti ett hos BorearrStåndet afgifvet och till Utskottet rcnuiiteradt Memorial, har Herr Lefflery E, M.y anfört: alt, sedan han vid (lere föregående .Riksdagar infor ltikeis
Ständer framburit den billiga fordran, att :Släderues
Borgare, hvilka anmodas att biträda vid syner, värderingar, forslagers uppgörande, m. m. för Kronans räkning, de der ofta påstå liera dagar och veckor -i rad, måtte derföre erhålla ett lämpligt arfvode, och 'Rikets Ständer vid 1S20 års Riksdag bifallit, att ett arfvode af i lldr
R:eo 0111 dagen jemte skjulsersättning för 2 hästar skulle tilläggas Borgare, so u å annor ort, än der han var boende, föri ältade sådane besigtningar; så hade likväl Motionairen, enär ingen serdeles lättnad härigenom för Städernes Borgare bereddes, af det skäl, att de långvarigaste och oftast förefallande förrättningar inträffa vid Flottans och Armé, ens stationer, samt å de orter, der Kronans för d li ga, vid sislli.d ne Riksmöir* fö-nvat berörde sin framställning, hvarefter fö renade Stais- samt Allmänna Besvärs- och OeeonomieUtäkotten, tiLi hvars handläggning motionen remitterats, uti afgifvet Betänkande tillstyrkt Rikets Ständer, ”att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. "*:ij:t, genom allmän författning, täcktes i blåder stadga, .att borgare, af ”hvad yrke .sorn helst, .enär deras biträde för Kronans räkning fordras vid Stats-Ulskottets Ullätandit IY:o 11$5,- i5 ”syner, värderingar, inventeringar, besigtnings*, m.- m., brandsyner ä ”Kronans hus likväl u tidan lagné, skola, jemväl då sädane förrättningar ”verkställas inom de
Städer, der de ävo boende oell hafva deras hemvist, ”för hvarje dag* åtnjuta i Rdr Banco i Iraefamente, ehvad förrättningen ”fortfar längre eller kortare del af dagen.”
Men vid ärendets behandling inom RiksStånden hade arne af desse bifallit, meri'2:ne åter afslagit Utskottens Betänkande och frågan, i följd deraf, förfallit.
Den öfverklagade' olägenheten, sorn alltså hitintills fortfarit, vöre nu än mera betungande, dfels derigenom alt
Kronans förråd på senare tider märkligen ökats och förbättrats, dels deraf att borgaren nu äfven saknar den ersättning för stn använda lid, moda och ansvar, att få förrätta detj arbete, hvartill lian gjort förslag, hvilket i stället ulbjudös på auction, då personer, sorn hvarken erlägga skatt till : Kronan eller Staten, dertill merendels blifva inropare.
Det ofta såsom motskäl för den begärde* ersättningen åt
Slädcrnes borgare framställde yttrande, att allmogen egde e!t motsvarande onus i di* dera åliggande Ordnings- och Fjerdingsmans befattningar, m. m-, vöre,, i Molionan ens tanka, icke tillämpligt, enär desse allmogens besvär rättare borde jernföras med dfe tjenster, sora i* Städerne uträttas i Domstolars ärenden-, Domars utförande och ordningens handhafvande, och hvilka Borgasen val icke i egen person utför, men i stället måste i sin nion betala’,, hvaribland må räknas aflöning åt Stadstjenare.
Gevaldiger, Uppsyningsman, m..
(Ii På grund af hvilket allt Herr Heffler: förnyat, sin vid torflutiie
Riks ag i detta ämne väckte motion, deruti Herr Justelius, N,. fil nu jemväl, instämt,., samt derförutan, uti afgifvet Memorial, serskildt frams läll t de stora'olägenheter, sorn drabba Staden Eksjö och dess mindre bemedlade handtverkare, genom de lönlösa besigtningarne å Kronans lius och elfeeter, och hvilka förättningar i nämnde ort oftare påkomma,- j anseende till den exercitie-Esquadron af S nålands IIusar-Regemente,. som under 3 månaders lid af året cam perar \-/\ mil- ifrån Staden*, och* har sistbemäldé Mötionair yrkat, att besigtningsmännen måtto åtnjuta ersättning enligt rydé Artikeln af ReseReglementet, helst meningen med detta stadgande icke kumle vara annan , än att godtgörelse borde ega; rum, då syner* utom Stadens tulk verkställas.
Vid ärendets föredragning till remiss, hafva derjemte flere Ledamöter' inora BorgnreStåhdfet, med vitsordande af behofvet om rättelse oell lin—- dring i nämnde onus, så väl för Stockholms, som öfrige Städers Borgerskap, tillstyrkt bifall till Herrar Lofflers? och Justelii’ förberörde mc-- Stals-Ulskottets Utlåtande N:o i65- lionel-, med tillägg, att förordnas måtte, det kallelse lill besigtningar och värderingar skola utfärdas minst 3:ne dagar före förrättningens början, emedan den kortare tid, sorn ofta, eger rum emellan kallelsen och förrättningen, lägger hinder i vägen för den kallades närvaro.
Hvad inom BorgareStåndet sålunda nu blifvit anfördt, samt hvad i detta ämne vid föregående Riksdagar förekommit, bär Utskottet tagit i .öfvervägande och dervid icke kunnat undgå finna, att om, å ena sidan, Städernas Magistratsperson!’ och Borgare kunna anses skyldige att, för de fördelar, Städerne i allmänhet åtnjuta, utan serskild ersättning, deltaga i besigtningar, m. m. för Kronans räkning, billigheten, å andra sidan, synes högeligen påkalla, att i vissa fall någon ersättning medgifves.
Då, såsom det understundom inträffar, besigtningar å större, Kronan tillhörige, förråd skola anställas, hvartill åtgå flere dagar efter hvarannan, och någon gång hela veckor, torde icke skäligen kunna fordras alt tillkallade Magistratsperson^' och handtverkare skola, utan all ersättning, lemna sine enskilde angelägenheter och yrken samt uteslutande använda tiden i det allmännas tjenst.
Utskottet tror sig alltså böra tillstyrka: att Magistratspersoner och Borgare, hvilkas biträde för Kronans räkning fordras vid syner, värderingar, inventeringar m. ro., brandsyner å Kronans hus likväl undantagne, må, då förrättningen varar längre än en dag, undfå lika traetamente, som är dem tillagdt då besigtning eller värdering sker utom Stad, eller I Rdr B:co om dagen.
Deremot kan Utskottet icke understödja det tillika framställda förslaget, att kallelse till besigtningar och värderingar ovilkorligen bör ske minst 3 dagar före förrättningen, enär omständigheter icke sällan kunna inträffa, som icke medgifva ett så långt uppskof, men Utskottet hemställer : alt Rikets Ständer, jemte anmälan af deras beslut, i afseende på traclamentsersättningen, tillika underdånigst anhålla, det Kongl. M»j:t ville förständiga vederbörande Autoriteter, som förordna om dylika förrättningar, alt, då sådane skola för sig gå, låta så tidigt, som möjligt, förrätlningsmännen derom underrätta, samt i öfrigt tillse, aLt desse icke i någon moa vid dylika uppdrag onödigtvis betungas.
Stockholm den i3 Junii iS34- STOCKHOLM, nos Ludv, Wester bero, i 834» Stats-Utskottels Memorial N.is 166 och 16J.
Ankom till Exped.-Utsk. d. i4 Junii.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Utskottets Utlåtande JV:o 6y. (I. A.) Ifrån Bonde-Ståndet liar Utskottet erhållit återremiss å dess Utlåtande Nio 67, angående Tull- med flera Bevillnings-medels leverering till Riksgiilds-Contoret; men som, enligt från Riks-Slånden ankomne Protocolis-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit'bifallet af Ridderskapet och Ådeln den 12 samt af Preste- och Borgare-Stånden den 7 nästlidne Maji; så anser Utskottet, till följd af 75 §.
Riksdags-Ordningen, denna fråga vara afgjord och kan sålunda dermed icke taga någon vidare befattning.
Stockholm den 10 Junii 1804.
Nio 167.
Ankom till Exped.-Utsk. den i4 Junii, Memorial, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Utskottets Utlåtande iV:o 68.
(I- A.) Ifrån Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess Utlåtande N:o 68, i fråga om disposition af de vid Kongl.
Police-Kammaren i Stockholm ådömde ensaks- och vitesböter; men som, enligt ifrån Riks-Stånden ankomne Protocolis-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adelil den 10 samt af Preste- och Borgare-Stånden den 7 nästlidne Maji; så anser Utskottet, till följd af 70 §.
Slockholm den i3 Junii 1884.
Bilt. till R, St. prol. i83/£- 4 Mc Sami. titia sif il.
x.dra Bundet. 3:dje ficiftet. 1 Stats-Utskollets Utlåtande N.o 168.
Nio 168.
Antom tilt Exped—Utskottet den 14 Juni!.
Utlåtande, i anledning af de Berättelser, som Rikets Ständers till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende och granskning åren i83o och i83a församlade Revisorer afgifvit, angående de under Kongl. Maf.ts och Rikets CommerceCollegium ställde fonder och medel.
Efter erhållen tiel af de BeräLlelser, hvilka Rikets Ständers till StatsBanco- och Riksgälds-Verkens öfverseende förordnade Revisorer, under den 11 December i83o och den 14 December i832, afgifvit, rörande verkställd granskning af de under Kongl.
Maj:ts och Rikets Commerce - Colleglum ställde fonder och medel, — af hvilka Berättelser den för i83o omfattar granskning af Manufactur-och Ull-Disconlfondernes räkenskaper samt de till inanufacturernas befrämjande å Riks-Statens grde Hufvud-Titel anslagna medel för ären 1828 och 1829, samt r83a års innefattar revision, si väl öfver desse fonder och medel för åren i83o och i83r» sorn äfven öfver de, genom Kongl. Brefvet den 18 Sept. 1829, anvisade extra ntgiftsmedel till godtgörande af Svenske
Consulernes utgifter för postporto i embetsväg, jemte de på egde Hufvud-Titeln, jemlikt Kongl. Brefvet den 3o Januarii i83o, anslagne medel till ersättning ät
Consulerne för sädane förskott till nödställde Svenske sjömän, för hvilka godtgörelse af vederbörande Rederier eller Sjömanshus icke, eller icke utan omgång, kan erhållas, — får Utskottet till Rikets
Ständer nu aflemna yttrande öfver alla de 1 samma berättelser förekommande ämnen, hvilka äro af beskaffenhet att fordra Utlåtande. §. r. Länet lill Motala Meclianiska Verkstad.
Uti i83o års Berättelse är anmärkt, att säkerheten för de a'ne, till Motala Meclianiska Verkstads fullbordan,.
Götha Canal-Bolag beviljade förlagslån, å tillsammans 100,000 R:dr Banco, hvars otillräcklighet fästat såväl 1827 års Revisorers uppmärksamhet, sorn äfven föranledt Rikets Ständers Stats-Utskott vid sistlörflutne Riksdag till afgifvande anmälan ho* Constitutions-Utskottet, sedermera icke blifvit ökad, utan fortfarande endast bestode uti Götha Canal-Bolags Directions, enligt Bolagets autorisation, utgifne skuldförbindelser för lånebeloppen. Stats-Utskollets Utlåtande N.o 168.
3 I afseende härpå anser Utskottet sig böra anmäla, att sedan, i anledning af Directionens öfver Götha Canal-Verk i underdånighet gjorde framställning, rörande utvägarneatt fullborda ofvannämnde mechaniska verkstad, Kongl. Maj:t under den 10 Augusti 1826 i Nåder förklarat
Sig vilja af medel, som i sådant ändamål kunde af Kongl, Maj:t disponeras, meddela ett lånebiträde af 5o,ooo R:dr, emot återbetalning med |:del om året efter 3 års förlopp och 4 procents årlig ränta från lånets uppbärande, hvilken ränta komme att serskildt af egde Hufvud-Titeln godtgöras, samt under vilkor, att Canal-Bolaget autoriserade Directionen, att för denna summa, på Bolagets vägnar, afgifva sin förbindelse, och att Bolaget samtyckte att till verkstaden använda det belopp af omkring 5o,ooo R:dr, hvartill Bolagets inkomster för åren i8a5, 1826 och 1827 förmodades uppgå; så och efter det
Directionen hos Kgl. Majrt i underdånighet lillkännagifvit, att Actie-egarne å Bolagsstämma den i5 September 1826 ingått på berörde föreslagne lånevilkor, har Kongl. Majrt, uti Nådigt Bref till Kongl.
Commerce-Collegium af den 12 nästpåföljde October, förklarat ifrågavarande lån på 5o,ooo Rrdr böra utgå af den för förlagslån utaf Manufactur-Disconten afsatte summa, samt anbefallt Kongl. Collegium att, i följd deraf och i öfverensstämmelse med de för lån af nyssberörde fond fastställde vilkor, meddela Directionen formulaire till den skuldförbindelse, som Directionen komme att, å Canal-Bolagets vägnar, såsom säkerhet för lånet, afgifva; hvarefter, och uppå Canal-Directionens den 11 April 1827 ytterligare gjorde underdåniga framställning om behofvet att, såsom den enda utväg för mechaniska verkstadens fullkomnande och den tillämnade återbetalningen till actie-egarne för Canal-inkomsternes användande under åren 1828, 1826 och 1827, erhålla ett nytt låneunderstöd af Manufactur-Disconten, Kongl. Maj:t, medelst Nådigt Bref af den 5 December 1827, gifvit Kongl.
Commerce-Collegium i Nåder tillkänna, att Kongl. Majrt, sorn ansett det vara en följd af Canal-Bolagets ingångne ansvarighet för återbetalningen af så väl det mechaniska verkstaden förut beviljade lån, sora det nu sökte ytterligare lånebiträdet, att hvad dertill vid förfallotiderne erfordrades, roen icke afBolagets gemensamma disponibla tillgångar kunde godtgöras, borde på samtlige Actie-egarne, i förhållande till actiernes antal, fördelas, velat, för att i möjligaste måtto bidraga till fullbordande af ifrågavarande allmänt nyttiga anläggning, för detta ändamål i Nåder bevilja Canal-Bolaget ett ytterligare låne-understöd af 5o,ooo R:dr, att, så snart och i den mon medel inflyta, utgå af den till understöd för nya anläggningar i fabriks- och slöjdeväg å Manufaclur-Disconlfonden afsatte summa, emot enahanda återbetalnings - 4 Siats-Utskottets Utlåtande JV.o 168, skyldighet och ränta, sorn för det förra lånet blifvit bestämd, samt under vilkor, dels att Directiönen, på Bolagets vägnar, å lånesumman afgåfve sin förbindelse, och dels alt, på sätt Bolaget beslutit, Canal-inkomsterne från och med i8?.5 till och med 1828 odeladt till verkstadens fullkomnande användes.
Och anvisade Kongl.
Majrt äfvenledes räntan för detta senare låu på o:de Hufvud-Titeln.
Vid den granskning af de under Kongl.
Commerce-Collegii förvaltning stående fonder och medel, som af Ptikets Ständers år 1827 församlade Revisorer verkställdes, anmärkte Revisorerne, i alseende på det första Götha Canal-Bolag beviljade lån, att, då Bolaget redan stöde i betydlig skuld till Staten, Bolagets autorisalion för
Directionens skuldförbindelse syntes Revisorerne icke innebära den säkerhet, sorn för lån uti Discontfonden vore stadgad, äfvensom att, genom denna Canal-Bolaget förunnade lånfö ■ sträckning, tillgångarne å nya förlagslån för andra näringsidkare blifvit medtagne; och Rikets Ständers Stats-Utskott, vid sistförfiutne Riksdag, som hade att granska Manufactur-Discontens räkenskaper för 1827, meddelade uti dess öfver denna revision algifna berättelse, att Utskottet, vid pröfning af de begge, på förlagsfonden, Götha Canal-Bolag beviljade lane-understöd, funnit beskaffenheten i afseende på formen och säkerheten föranleda lill afgifvande anmälan hos Rikets Ständers Constitutions-Utskolt uti föreskrifven vederbörlig ordning; hvilken anmälan åter Constitutions-Utskottet lemnade utan afseende.
Slutligen hafva r83o års Revisorer, på sätt i ofvanberörde måtto omförmäldt är, fästat uppmärksamhet dervid, att säkerheten för ifrågavarande 2:ne förlagslån icke blifvit ökad, utan fortfarande utgjordes af Canal-Directionens, enligt Bolagets autorisalion, utgifne skuldförbindelser, i anledning hvaraf Kongl. Commerce-Collegium, uti dess häröfver infordrade utlåtande, underdånigst förklarat, att enär Kongl. Maj:t i Nåder behagat godkänna den säkerhet för dessa lån, som Bolaget erbjudit, samt Bolaget sedermera, vid lånens uudfående, en så beskaffad säkerhet till Kongl. Collegium aflemnat, hvartill komme, att den dervid under sistlidne Riksdag framställde anmärkning af Constitutions-Utskottet icke blifvit gillad, Kongl. Collegium ansåge någon anledning icke hafva varit för handen, hvarken för Kongl, Collegium, att af Bolaget fordra, eller för Bolaget, att erbjuda eller ställa någon ökad säkerhet utöfver den, på grund af hvilken lånen redan erhållits.
Utskottet har derjemte varit i tillfälle inhemta, att, ådet Götha Canal-Bolag först beviljade förlagslån på 5q,ooo R;dr, afbetalningar blifvit Ståts-Utskottets Utlåtande N.o 168, 5 gjorde lill ett sammanräknadt belopp af 41,666: 3a, hvadan alltså derå numera endast återstå oliquiderade 8,333: 16. — samt alt, på det senare förlagslånet å 5o,ooo R:dr, likaledes blifvit afbetalde R:dr 18,732: 10. 8, så alt sistnämnde lån 1111 är förminskadt till 31,277: 37. 4* i följd hvaraf Bolagets liela återstående capitalskuld till förlagsfonden för närvarande utgör 39,611: 5. 4- Äfvenledes liar Utskottet erhållit den upplysning, att af sistberörde summa voro 22,5ooR:dr förfallne lill inbetalning i Sept., Oetober och December månader sistlidet år, men att anstånd med dessa oapitalafbetalningar blifvit beviljadt först, genom Kongl.
Brefvet den 26 Oetober i833, till den 15 Januarii innevarande år, och sedermera, genom Kongl. Brefvet den 37 December i833, lill den i5 nästlidne April; att ytterligare anstånd meddelats genom Kongl.
Brefvet den 12 April detta år, så väl för då förfallne 24,049: 26.
2. som aila öfriga under tiden förfallande skuldposter till den 1 nästkommande September, vid hvilken tid således af hela det resterande beloppet förfalla omkring 34,000 R:dr samt återstoden under loppet af åren 1835 och i836.
Utskottet får desslikes tillkännagifva, att, i anledning af Ombudsmannens för Manufaclur-Disconten derom gjorde ansökning, Hall- och Manufactur-Rätlen i Wadstena, genom utslag den 26 sistlidne Maji, beviljat Disconten förlagsinteckning uti Motala Mechaniska Verkstads arbetsredskap, inventarier och materialier, uppgående i värde till omkring 100,000 R:dr, lill säkerhet för ofvanberörde 39,611 R:dr 5 sk. 4 r:st.
Banco jemte ränta, med förmonsrätt näst efter den inteckning för 49,3oo R:dr Kongl. Maj:t och Kronan uti samma materialier och effecter erhållit, till säkerhet för fullgörandet af 2:ne efter contract åtagne leverancer af sine stycken Ångmachiner om 5o hästars kraft hvardera, samt 3,5oo stycken bomber; af hvilka leverancer likväl, efter hvad hos Utskottet blifvit anmäldt, elen förra på Ångmachinerne redan lärer vara färdig att fullgöras, och den senare oförtöfvadt lärer blifva verkställd; hvarefter således den åt Kongl. Majit och Kronan i detta afseende beviljade inteckning kommer att försvinna.
Då alltså, på sätt ofvan upplyst är, Götha Canal-Bolags skuld till Manufaclur-Discontens förlagsfond blifvit, sedan sista Riksdag, förminskad med mera än |:delar af dess primitiva belopp, samt för återstoden den inteckningssäkei het erhållits, som nyss omförmäld är, anser Utskottet alt någon åtgärd å Rikets Släftders sida, med anledning af det förhållande i83o års Revisorer i afseende på dessa förlagslån anmärkt, icke erfordras. 6 Stats-Utskottets Utlåtande N.o 168. §. 3.
Om Brandförsäkring å Kongl.
Comrnerce-Collegii Hus. i83a års Revisions-Berättelse omförmäler, hurusom, i anledning af väckt fråga om förhöjning uti brandförsäkringen å Kongl.
Commerce-Collegii hus i förhållande lill dess nu egande värde, Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den a3 Januarii i83o, berättigat Kongl. Collegium att, på Manufactur-Discontens bekostnad, vidtaga sådane åtgärder, som med fondens fördel närmast öfverensstämde, samt att, elter hvad Revisorerne inhemtat, brandförsäkringen å egendomen, hvilken är inköpt med Manufacturfondens medel och således en Disconlens tillhörighet, numera blifvit förhöjd ifrån 11,111 R:dr 5 sk, 4 rist. till 60,000 R;dr; varande likväl dervid det förbehåll gjordt af Stockholms Stads Brandförsäkrings-Contor, och i enlighet med föreskriften i dess Reglemente, att, i händelse huset genom eldsvåda komme att ödeläggas, sistberörde ersättningssumma nedsältes med a5 procent, enär å tomten öro uppförde åtskilliga tillbyggnader af träd.
Utskottet, som tagit i beskådande ifrågavarande, på gårdsrummet till Kongl.
Comrnerce-Collegii hus sedan äldre tider tillbaka befintlige trädbyggnader, har funnit dem bestå af ett större och ett mindre vagnshus, det förra under plålbetäckning och det senare med tegeltak, hvilka begagnas till vagnslider och foderskullar för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens räkning.
Och ehuru Utskottet visserligen finner, att, så väl till förebyggande af fara, vid möjligen inträffande eldsvåda, för Kongl.
Comrnerce-Collegii samt f. d.
Hessensleinska huset, hvilket sistnämnde för närvarande är upplåtet till begagnande af Riksgälds-Contoret, som äfven i öfrige hänseenden, det skulle vara fördelaktigt, om ifrågavarande trädbyggnader borttogos och en byggnad af sten i stället uppfördes; likväl och då Utskottet icke anser någre medel för detta behof nu vara tillgänglige, och ej heller är i tillfälle att anvisa någon annan lägenhet med erforderligt utrymme för H. K. H.
Kronprinsens stall med hvad dertill hörer, under det byggnadsarbetet skulle fortgå, kan Utskottet icke föreslå Rikets Ständer, alt med detta ärende för närvarande vidtaga någon åtgärd. §. 3.
Jnslaget till Technologiska Institutet.