Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid denna punkt är, i fråga om spanmålspriset, samma erinran hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gjord, sorn vid 2:dra punkten upptages; hvarförutan en Ledamot af Ridderskapet och Adeln anmärkt, att penninge-beloppet icke bordt upptagas så högt, som för närvarande, enär det minskas i den morr, de gamla arrendena upphöra och de nya icke blifva i contante penningar utsatte.
Dä någon tillförlitlig grund för ändring uti beräkning af contante arrende-beloppet icke för Utskottet är alt tillgå' och äfven om detsamma genom nya Contracts vidtagande före nästa Riksdag, till någon del skulle minskas, med skäl lärer få antagas, att en motsvarande tillökning uppkommer uti spanmål, sorn, i stället för penningar, skall utgöras, hvarigenom inkomsten på det liela ändock icke blifver nedsatt, anser Utskottet sig, med åberopande för öfrigt af hvad i fråga om spanmålspriset vid 2.‘dra punkten är vordet yttradt,! böra det förut afgifne, af Borgare- och Bonde-Stånden bifallne yttrandet vidhålla.
Stals-Utskottcls Utlåtande, A*.o 226, 11 jule punkten:
Koppar-räntan och slag-skatten:
I afseende härå har en Leda nr >1 af Riddersknpet och Adeln anfört, att tvifvelagligt vore, om koppar-räntan kan utgå lill samma belopp, soin hittills, serdeles vid Fahlu Kopparverk, hvarest betydliga ras egt ram, hvaremot af en ledamot uti Bonde-Slåndet är vordet anmärkt, att denna ränle-tilel borde lemna större inkomst, enär koppar-räntan, som är en grundskatt, hvilken icke ulan båda stalsmagternes beslut kan förändras, det oagtadt, blifvit genom Kungl.
Resolutioner nedsatt.
— Uti Preste-Ståndet är Utskottets förslag lemnadt ulan anmärkning och af Borgare-Ståndet har detsamma blifvit bifallet.
Då hvad som är vordet anmärkt, icke vederlagt, att beräkningen är med nuvarande förhållanden enlig och, hvad angår den af en ledamot uti Bonde-Ståndet gjorda framställning, att koppar-räntan i annan ordning än vederbordt, blifvit nedsatt, sådant innefattar ett ämne, sorn icke har omedelbart sammanhang med beräkningen af Stats-YeiTkets inkomster och således icke nu kan utgöra föremål för Siats-Utskottets närmare utredande toch bedömande, anser Utskottet sig böra vidblifva den förut föreslagne beräkningen. g: de punkten:
Tionde- och hammar skatts-jern:
Härvid har hos Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare. ‘Stånden blifvit anmärkt, att, då bammarskatts-jernet förut varit beräknadt .lill 4>5oo Skifc, men nu upptagits till 7,000 SkS>, vore alldeles förhög, hvarjemte i betragtande boide tagas, att fråga om reglering af skatten för stång. jernssmidet för närvarande är på Rikets Ständers pröfning beroende, hvarvid någon nedsättning deruti torde komina att ega rum; äfvensom att det för stångjernel beräknade pris af i5 R:dr 3a sk. vöre högre, än hvad deriföre under närvarande förhållanden med säkerhet kan påräknas.
Hvad be trä Ilar den af Utskottet beräknade qvantiteten, så har Utskottet redan förut upplyst, alt den grundats på de officiella uppgifter, hvilka ifrån Kongl. Bergs-Collegium erhållits och hvaraf inhemtas, att, enligt de vid slutet af sistlidet år gällande privilegier, hammarskatten skulle årligen utgöra '7,887 Skfö.
Då emedlertid, i följd af Kongl.
Maj:ts i ämnet aflåtne Nådiga Proposition och flere serskilda motioner, fråga torde uppstå om någon minskning uti hammarskatten för de tillökade smidena, men beräkningen af Stals-Verkets inkomster icke kan i afbidan derå uppehållas, har Utskot - 12 Stats-Utskottels Utlåtande, IV. o 226. tet, med anledning af derom i 3:ne Riks-Stånd framställde yrkanden, trott sig böra föreslå en nedsatt beräkning i hammarskatts-jernet, hvaremot och då priset icke synes böra upptagas endast, med afseende å hvad i närvarande tidpunkt må finnas gällande, Utskottet icke finner skäl frångå den vid förra Statsregleringen följde
Sch i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, af Utskottet bihehållne prisberäkning.
I följd häraf bar Utskottet, med förändring i denna del af det förra förslaget, skolat hemställa, att hammarskatts-jernet må förslagsvis beräknas till 6,000 SkTö, som å i5 R:dr 3a sk. upptages till 0)4>000 R-'dr.
Vid Utlåtandet Lit.
F\ angående tillökning uti skattefrihets-dygnen vid tackjernsblåsningar, hvilket Ridderskapet och Adeln, samt Bonde-Ståndet bifallit, men de öfrige a:ne Riks-Stånden återremitterat, har blifvit anmärkt: uti Preste-Ståndet, att, på sätt Herr Prosten Skefthammar uti sin reservation yrkat, en utredning genom vederbörlig auctoritet bordt föregå, innan den ifrågaställde utvidgade skattefriheten medgåfves, och att för öfrigt till en dylik förändring Kongl. Majlis Nådiga Sanction vore af nöden; samt uti Borgare-Ståndet, dels att frågan bordt behandlas, på sätt Herr Pro sten Stenhammar yrkat, dels alt en dylik partiel skallelindring, som den nu föreslagne, icke borde medgifvas, helst hytlebruket numera vore förmonligare än tillförne, dels ock af andra ledamöter, att Utskottet tillstyrkt för ringa skattefrihet, enär den borde ytterligare utsträckas, hvarvid tiden blifvit olika föreslagen, eller ifrån och med 10 till och med 20 dygn.
Utskottet anser emedlertid, hvad sålunda blifvit emot dess förslag erinradt, icke gifva anledning att detsamma frånträda, utan varda såväl Utlåtandet Litt.
F, som den deraf lill någon del beroende beräkningen af Tionde-tack jernet vidhållne, dock med hemställan, att, på sätt Utskottet bär förut, i fråga örn utmarks-skaltcn på Öland, föreslagit, Rikets Ständer, derest ökadt antal skattefrihets-dygn medgifves, må det vidtagne beslutet hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, med anhållan om Dess Nådiga Sanction, och att förändringen må varda till vederbörandes kännedom och efterrättelse kungjord. i2'.te punkten:
Mantalspenningar:
Denna punkt, jemte det serskilda Utlåtandet Litt.
G, äro ifrån samtlige Riks-Stånden återremitterade, hvarvid bos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet blifvit anmärkt, att, Sluls-Ulskottcls Utlåtandej JY.-o 226. 13 då Bevillnings-Utskottet numera föreslagit, att beräkningen af personella hevillnings-afgiflen efter ira Allik, ej skall vidtaga förr än med fyllda 18 år, borde älven för vinnande af den öfverensstämmelse, Stats-Utskottet åsyftat, beräkningen af mantalspenningarne derefter lämpas. -—
Och bar dessutom af en ledamot hos Ridderskapet och Adeln blifvit erinradt, att Utskottet borde närmare upplysa grunden för beräkningen af den nedsättning uti inkomst-summan, som af den föreslagne förändringen blifvit föranledd.
Uli Prsste-Slåndet har äfven förstnämnde yrkande blifvit af åtskillige ledamöter framstäldt, hvaremot andre förmenat, att mantalspenningarne borde vidtaga vid 16 år, enär det i många hänseenden vore för folket skadligt, om den tidpunkt då, genom skattskyldighetens vidtagande, personerne anse förbindelsen att sig sjelfve försörja, inträda, varder för långt framflyttad, hvarjemte serskildt af Herr Prosten Nordhammar blifvit erinradt, alt dess uti ifrågavarande Utlåtande behandlade motion endast afsåg befrielse ifrån mantalspenningar under det eller de år, då ungdomen till dess första nattvardsgång beredes, hvilket skäligen kunde medgifvas, ehuru Herr Prosten fann, att, om mantalspenningarne icke komma att erläggas förr än vid fyllda 18 år, ändamålet ändock derigenom i de flesta fall vinnes; varande i öfrigt erinradt, att Utskottet icke föreslagit alt å beslutet om förändring begära Kongl. Maj:ls Nådiga Sanction.
Uti Borgare-Ståndet har endast sistnämnde anmärkning egt rum.
Då Bevillnings-Ulskoltels förslag, att personella afgiften efter i:a Artikeln ej måtte vidtaga förr än ifrån och med fyllda 18 år, icke ännu är af Rikets Ständer godkändt, anser Utskottet sig deraf icke kunna hemta anledning alt förändra sin förut gjorda hemställan, helst den föreslagne lindringen icke synes böra längre utsträckas, hvadan Utskottet ånyo åberopar, hvad uti nu ifrågavarande Utlåtande Litt.
G är vordet uti berörde hänseende hemstäldt, likasom Utskottet vidhåller afstyrkandet af den eftergift, Herr Prosten Nordhammar föreslagit; och torde, om den föreslagne förändringen bifalles, Rikets Ständer, i likhet med hvad här förut i fråga om utmarks-skalten å Öland är ytlradt, derå begära Kongl. Majrls Nådiga Sanction.
Slutligen och jemte det Utskottet, i anledning af den hos Ridderskapet och Adeln gjorde erinran, får upplysa, att vid förut väckte förslag, att mantalspenningarne icke måtte erläggas förr än vid fyllda 17 år, det blifvit beräknadt, alt en minskning af circa 24>000
Rtdr derigenom skulle uppkomma, har Utskottet, då mantalspenningarne, hvilka, af naturliga or - u Stats-Utskotlets 'Utlåtande, 2V.o 226. saller, äro i ständigt stigande och uti Kongl. Propositionen upptagas till 323,000 R:dr, år 183^ uppgått till 329,129 R:dr, funnit sig böra vidblifva den förut föreslagne beräkningen af 3oo,ooo R:dr. i3:cle punkten:
Lagmans- och Häradshöfd inge-räntan:
Denna punkt jemte serskilda Utlåtandet Litt.
H, med tillstyrkan af ifrågavarande räntas upphörande, äro af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet lemnade utan annan anmärkning, än att Utskottet bordt föreslå, att å beslutet matte begäras Kongl. Mäjrts Nådiga Sanction, och hafva de blifvit af Bonde-Ståndet bifallne.
Hos Borgare-Ståndet åter har, jemte enahanda erinran, blifvit anmärkt, att, då af Sterbhus i städerne, äfvensom efter åtskillige personer å landet, till Justitias-Slatens aflöning erlägges sterbhus-afgift med i procent af behållningen, oeh Utskottet, uti serskildt Utlåtande Litt. I, afstyrkt väckt motion, att samma afgift måtte upphöra, borde ej eller allmogen och öfrige personer å landet, sora af ålder varit skyldige att, för enahanda ändamål, erlägga Lagmans- och Häradshöfd inge-ränta, derifrån befrias, hvarigenom andra samhällsklasser finge deltaga uti utgörandet af det betydliga skattebidrag, sorn medelst berörde ränta inflyter.
Hvad angår hufvud frågan eder berörde räntas upphörande, så anser Utskottet, då förslaget af 2:ne
Stånd blifvit lemnadt utan anmärkning och af ett
Stånd bifallet, sig icke ega anledning alt deruti göra ;någon förändring; dock finner Utskottet sig böra, i likhet med hvad här förut i dylika fall är vordet yttradt, tillägga den hemställan, att, om förändringen beslutes, Rikets Ständer derom må hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan, med anhållan om Nådig Sanction och beslutets kungörande till kännedom! och vederbörandes efterrättelse.
Serskildt har Utskottet trott sig böra upplysa, att det anslag, hvaraf ersättningen för Tingsgäslnings-penningarne för närvarande utgår och hvilket, enligt Utskottets förra Utlåtande borde, intill nästa Riksdag, såsom förslags-anslag betragtas, finnes inbegripet uti hvad å ntdra HufvudTiteln, under rubrik: Justilire-Slaten i orterne, är uppfördt. i. i5:de punkten:
Sterbhus-afgiJten:
Vid denna punkt och der åberopade Utlåtande Litt. I, i anledning af väckt motion, att berörde afgift mätte upphöra, har hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet någon anmärkning icke egt rum; varande Utskottets yttranden i dessa delar Siats-Utskottets Utlåtande, N\0 226. af Bonde-Ståndet bifallne.
Hos Borgare-Ståndet är deremot anmärkt, att denna fråga borde behändlas lika med Lagmäns- och Häradshofdinge-räntan och således, om denna lipp hörer, äfven Slerbhus-afgiften försvinna.
Vid närmare öfvervägande af detta ämne och då billigheten torde fordra, att, om Lagmans- och Ifä radshöfd i nge- r än ta n kommer att upphöra , jemväl Sterbhns-afgiflen, hvilken kan anses deremot svarande samt utgår, dels uti städerne dels på landet, hufvudsakligast utaf Sterbhus efter sådane personer, som icke erlägga förstnämnde ränta, varder indragen, har Utskottet trott sig böra tillstyrka, att den till Justitiie-Statens adönande anslagne så kallade Slerbhus-afgiften, som för närvarande lill Stats-Yerket ingår, må med innevarande års slut upphöra, hvilket beslut torde böra hos Kongl. Majrt i underdånighet anmälas, med anhållan om Dess Nådiga Sanction. ■fy.de har hos Ridderskapet och Adeln i fråga om spanmålspriset blifvit åberopadt, hvad vid andra' punkten varit erinradt, samt uti Bonde-Ståndet af en ledamot yrkadt, att Rikets Ständer måtte stadga, att intill nästa Riksdag den hästvacance-spanmål, som icke lefvereras in natura, får löSas å 6 R:dr tunnan.
Deremot är Utskottets beräkning leornad utan anmärkning af Preste-Ståndet och bifallen af Borgare-Ståndet.
I afseende å beräkningen af spanmålspriset, åberopar Utskottet, hvad här förut är vordet ytlradt, och hvad angår det ifrågaställda stadgandet om utsättandet af viss lösen för den hästvacance-spanmål, som icke lefvereras in natura; så enär dermed bör efter de afslulade Contraclen förhållas, anser Utskottet någon sådan föreskrift icke kunna meddelas; hvadan Utskottet icke finnér anledning föreslå någon förändring uti sitt förra yttrande. i8:de punkten:
Ständiga Rote-vacance-afgifter vid Skilnska InfanteriRegementen:
Denna punkt är lemnad utan anmärkning af Preste-Ståndet samt bifallen af Borgare- och Ronde-Stånden, hvaremot lios Ridderskapet och Adeln blifvit framställd enahanda anmärkning, som vid föregående punkt, eller att spanmålspriset vore för högt upplaget.
Jemte åberopande af hvad till bemötande af dylika anmärkningar förut blifvit anfördt, finner Utskottet sig böra beräkningen vidblifva, 2o:de punkten:
Rotejrihets-afgift:
I anledning af denna punkt jemte dertill hörande serskildta Utlåtandet Litt. K, angående väckt motion, att 16 Stats-Utskotlets Utlåtande, IV.-o 226. ifrågavarande afgift matie till Bevillningen återföras, har blifvit anmäldt: lios Ridderskapet och Adeln, alt ifrågavarande afgift lämpligast borde utgå såsom Bevillning till det i nämnde motion föreslagne belopp; men, äfven om den skulle erläggas efter den vid förra Riksdagen stadgade grund, icke upptagas bland Stats-Verkets ordinarie inkomster; samt att, till förekommande af tvetydighet i frågan derom, hvilken jord bör erlägga berörde afgift, rubriken måtte blifva:
Rotefrihets-afgift af oroterad, men, i öfverensstämmelse med 80 § Regerings-Formen, rotering underkastad jord; uti Preste-Ståndet, att då anslag, motsvarande nu ifrågavarande afgift, enligt Utskottets förslag, skulle komma att å 3:dje och 4:de Hufvud-Titeln uppföras, tillika borde stadgas, att, om inkomsten under denna Titel något år skulle öfverstiga den beräknade summan, detta öfverskott då bör komma nämnde Utgifts-Titlar till godo; uti Borgare-Ståndet, att, då Utskottet redan föreslagit 3:dje och 4:de Hufvud-Titlarnes reglering, all grund saknades att, till uppförande å dessa Titlar, ytterligare föreslå de under rai ifrågavarande rubrik inflytande medel; samt uti Bonde-Ståndet, att rotefrihets-afgifterne antingen måtte ingå till Riksgälds-Contoiret eller till Rotehållarne inom hvarje Län anslås.
Då Rikets Ständer redan vid förra Riksdagen beslutat, huru nu ifråvarande afgift skall utgå, anser Utskottet sig icke böra frånträda hvad, i enlighet dermed, uti Utlåtandet Litt.
K är vordet yttradt.
Och är Utskottet fortfarande af den öfvertygelse, att de inflytande afgifterne, likasom andra inkomster, böra uti Riks-Staten upptagas, hvarvid, och då fråga nu icke är att bestämma, hvilken jord bör anses såsom roteringsskyldig och förbunden att rölefrihets-afgilt erlägga, ulan endast huru och på hvad sätt dylikt upptagande skall ske, Utskottet, som vid sådant förhållande tror det vara uppenbart, att den föreslagne rubriken icke kan gifva anledning till orätt tillämpning, finner sig böra det afgifna förslaget vidblifva.
Slutligen får Utskottet, som för undvikande af årliga liqvidcrs uppgörande för denna Titel, anser det icke vara lämpligt att stadga, det öfverskott å inkomsterne under denna rubrik serskildt skola tillfalla 3:d je och 4:de Hufvud-Titlarne, tillkännagifva, att de uti förra Utlåtandet omförmälde, mot inkomsten svarande, anslag, uti Utlåtandena, angående åter r era iss Stats-Utskottets Utlåtande, JV.-o 226. 17 remiss af berörde Titlars reglering; blifvit till upptagande å samma Titlar föreslagi ie hvadan detta torde få blifva beroende af det beslut, som i anledning af samma yttranden, kunna varda fattade.
2,5:te punkten: Beth- och Lots-medel:
Härvid är anmärkt: hos Ridderskapet och Adeln att hvad sorn förekommer angående en tillökning uti 4:de Hufvud-Titelns anslag af 10,000 R:dr borde från Inkomst-Betänkandet skiljas: uti Preste-Ståndet, att Utskottet underlåtit lemna bestämd förklaring, att det öfverskott, som kan uppstå öfver den beräknade summan, må på lika sätt, som hittills, användas till förmon för Lots- och Båk-inrättningen: varande denna punkt af Bonde-Ståndet återremitterad, i anledning af hvad som angående ifrågavarande medel blifvit anmärkt vid Utlåtandet rörande 4:de Hufvud-Titeln.
Uti Borgare-Ståndet är Utskottets hemställan i denna del bifallen.
Då Utskottet redan uti förra Utlåtandet, i fråga om disposition af blifvande öfverskott å denna Titel, bestämdt tillstyrkt enahanda medgifvande, som vid förra Riksdagen, samt berörde
Utlåtande jemväl upplyser orsaken till hemställan, att del 'å 4:de Hufvud-Titeln uppförde anslag till Lots- och Fyrväsendet måtte förhöjas med enahanda belopp, hvarmed inkomstberäkningen af Lots- och Båkmedlen blifvit ökad; så anser Utskottet sig icke hafva irågot att vid förra Utlåtandet tillägga.
I anledning af hvad Utskottet uti 3o:de till och med 34-'de punkterne yttrat angående Stats-Verkets Extra-Ordinarie Inkomster, har blifvit erinradt hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, att Bränvins-afgiften funnes för högt beräknad och uti sistnämnde Stånd, att, då motion vore väckt om Chartae-Sigillatae-afgiftens upphörande, sådan afgift icke bordt upptagas; till bemötande hvaraf Utskottet endast anser nödigt erinra, att, då det icke tillkommer Utskottet att föreslå de ifrågavarande Titlarnes beräkning, den verkställda beräkningen, på vanligt sätt, blifvit blott förslagsvis intagen och kommer att slutligen bestämmas vid pröfningen af de hemställanden Bevillnings-Utskottet har, att i ämnet afgifva.
De punkter, hvilka icke här förut äro omförmälde, hafva blifvit antingen bifallne eller lemnade utan anmärkning och således icke till förnyadt Utlåtande å Ulskotlets sida föranledt.
Stockolm den 14 Juli 1840. jBih, till R, St, Prot, 184,0. -i Sami, 1 Afd, 2 Band, 7 Haft, 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande, N:0 227, Reservationer: Af Herr Prosten Ahlqvist, som ansåg den nuvarande ulmarksskatten ifrån och med år 1841 böra eftergifvas, och den nya, der den ifrågakommer, icke erläggas förr än ifrån den tid, då skattläggning egt rum.
Af Riksdagsfullmägligen Nils Strindlund: ”att, sedan skatten genom ny skattläggning blifvit bestämd, den i enlighet dermed icke må retroactivt påföras för längre tid, än ifrån och med året före det, då skattläggningen försiggått.” N:o 227.
Ank. till Exp. Utsi;, d. 15 Juli, kl. 4 e. aa.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse rörande förlängning af de med Rusthållarne vid ät skill!ge afsutne Regementer och Corpser af slut a de Contracl örn hästvacance-afgifts utgörande, jemte flere i ämnet väckte motioner. (I. A.)
Uti en till Rikets Ständer den 17 sisth Mars aflåten Nådig Skrifvelse (införd under N:o 47 i l:a Sami. l:a Afdeln. af Bih. till R.
St. Prot.), hvilken från samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet blifvit remitterad, har Kongl. Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majit, efter vederbörande rustningsskyldiges hörande och i enlighet med deras yttrade önskan, i Nåder tillåtit, att de med Rusthållarne vid Kongl. Andra LifGrenadier- och Westgötha-Regementena samt Lif-Regementets Grenadiercorps och Smålands Grenadier-Bataillon afslutade contract om hästvaeanee-afgifts utgörande må ytterligare förlängas, vid förstnämnde tvenne Regementer på fem års tid, räknad från och med nästkommande års början samt vid Lif-Regementets Grenadier-Corps och Smålands Grenadier-Bataillon på trettio år, att räkna ifrån och med 1842 års ingång, äfvensom att, sedan, uppå gjord Nådig framställning, Rusthållarne vid den fordom beridne delen af Bobus Läns Regemente, med undantag af Rusthållarne för 58 Nnmmer, förklarat sig villige att ingå på förlängning till 1845 års slut af de år 1791 med dem afslutade vaeance-afgifts-contract Stats-TJtskoltets Utlåtandej N\o 227, 19 på 50 år, Kongl.
Maj:t Bifallit en så beskaffad prolongation af samma contract, hvaremot frågan om uppsittningen af de återstående 58 Rusthålls-numrorne, af hvilka 20 st. sedermera i underdånighet anhållit, att contracten om häst-vacaneen måtte varda förlängde, vore, af anledning, som den Nådiga Skrifvelse!! närmare upplyser, ännu under afgörande.
Majrt har derjemte, för det afseende, som derå kunde fästas, till Rikets Ständer öfverleumat den af Rusthållarne vid Smålands GrenadierBataillon inom Kronobergs
Län gjorde ansökning om nedsättning i den hittills stadgade hästvacance-afgiften från 7 till 6 tunnor spanmål för hvarje nummer om året.
Tillika med Ridderskapets och Adelns remiss å högstberörde Nådiga Skrifvelse har Utskottet fått emottaga ett hos bemälde Riks-Stånd af Herr Friherre Toll, Gustaf, afgifvet memorial, innefattande förslag till organiserande af depot-inrätlningar vid indeldta Cavalieri-Regementen samt till förändrade grunder för tillvägabringande af de afsutne Cavalleri-Regementenas återuppsittning, serskildt med hänseende till frågan om Westgötlia Regementes förvandling till Cavalleritrupp.
Hos Bonde-Ståndet hafva, före remissens beviljande, flere anföranden i ämnet blifvit afgifna, och jemte den Nådiga Skrifvelsen, till Utskottet öfverlemnade, nemligen: l:o af Petter Persson och Petter Jönsson från Jönköpings
Län, med hvilka flera af Ståndets ledamöter sig förenat, deruti blifvit yrkadt, alt den af Piusthållare inom Kronobergs
Län begärde nedsättning i hästvacance-afgiftens belopp från 7 till 6 tunnor spanmål jemväl måtte varda beviljad de rustningsskyldige inom Jönköpings och Calmar Län, hvarest nummer af Smålands Grenadier-Bataillon, äfvenledes vore förlagde och uti hvilka
Län rustningsbesväret vore lika tryekande; 2:o af Ephraim Larsson från Elfsborgs Län, som hemställt, att StatsUtskottet i anledning af Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Skrifvelse måtte föreslå Rikets Ständer att fästa Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet å följande omständigheter: a) att indeldte Cavalleriets nuvarande styrka synes Rikets Ständer vara för Rikets behof tillräcklig; b) att det obestämda förhållande, hvari contract på korta tider försätta de Rusthållare, med hvilka så beskaffade contract blifvit afslutade vore för bemälde
Rusthållare i högsta grad menligt och sannolikt korn. me att nedsätta värdet af deras hemman; 20 Slals-Utskottets Utlåtande, IV:o 227. c) att det följagtligen syntes vara med allmänt och enskildt bästa mest förenligt, att Weslgötha Regementes Rusthållare för alltid befriades från skyldigheten att anskaffa hästar, cavalleri-beklädnad, tross och utredning m. m. emot förbindelse att fortfarande utreda infanteri-soldat och erlägga en i penningar eller spanmål bestämd rusthålls-afgift, hvilken, med afseende å provinsens kända ställning efter flera i senare tider inträffade missväxtår och svaga skördar torde böra något minskas emot hvad nu är fastställdt, men åtminstone icke förhöjas; d') att, i händelse Kongl. Maj:t icke skulle vilja härtill Jemna Nådigt bifall, nuvarande contract angående hästvacancen, med ofvanföre antydde förminskning i vacance-afgiflen, måtte varda på minst 5o år förlängde, och é) att, då nationens rätt, att genom Rikets Ständer deltaga i anordnandet af allt hvad som rörer indelningsverkets hufvudgrunder, vore genom Grundlagen bestämd, Rikets Ständer måtte få emottaga Kongl. Maj:ts Nådiga Försäkran, att contracten emellan Staten samt enskildte Rust- och Rotehållare i framtiden icke måtte utan Rikets Ständers hörande upprättas; uti hvilket af Ephraim Larsson afgifne ytttande Johannes Pettersson och Petter Claesson från Elfsborgs Län m. fl. förklarat sig instämma. 3:o af Lars Rasmusson, Olaus Eriksson och Olof Benjaminsson från Götheborgs och Bohus Län, hvilka åberopat en af Rusthållarne vid Södra Batailionen af Bohus Läns Regemente den 21 sisth Mars till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven, af bemälde
Riksdagsfullmägtige i afskrift företedd ansökning, deruti Rusthållarne, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 6 April och 9 Maj 1789, i underdånighet anhållit, att den genom 1791 års Contract emellan Kronan och de rustningsskyldige vid nämnde