Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med bifall till hvad Herr Friherre Bjerta uti puncten af dess reservation anfört, hafva Högvördige Preste-Ståndet och Vållofl.
Borgare-Ståndet ansett värdet af en ersåttnigsgild
Last böra styrkas, om möjligt med Mäklare-Bevis eller, om sådant ej kan ske, med Factura som likväl iStats-Utskottets Betänkanden.
4°7 bör inför Domstol beedigas; Och då Högloft.
Ridderskapet och Adelns Beslut i denna del icke skiljer sig från förstnämnde 2:ne Stånds Beslut i annan måtto, ån att, i stället för Måklare-Bevis, enligt Högloft.
Ridderskapet och Adelns tanka, Lastens värde bör styrkas med Manifest ellen Connossement; så tviflar Utskottet icke att ju denna skiljagtighet skall kunna lätteligen jemnkas och undanrödjas, om Rikets Högloft.
Ständer behaga förena sig om följande Redaction af 21:0 Punden Värdet af ersåttningsgild
Last bör styrkas med Måklare-Bevis, eller, om sådant ej kan ske, med factura, som inför Domstol bör beedigas; hvarjemte Manifest eller Connossement må bifogas, 3:0
Likaledes och hvad angår 22 puncten, hvarigenom Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet ansett Laddningens beskaffenhet samt dess intagande i Fartyget böra styrkas med vederbörligt Tullbevis; så, ehuru på sått uti den af Vållofl.
Borgare-Ståndet antagne 22 puncten, förmåles, desse omständigheter visserligen skulle kunna tillstyrkas med Bevis från någon annan å inlastnings - 4o8 Stats-Ulskottets Betänkanden. orten varande Auctoritet, torde likväl bora medgifvas, att medelst intyg från Tullkammaren i den ort, hvarifrån en laddning blifvit utclarerad, den bevisning bäst och säkrast åstadkommes, som med berörde 22 punct åsyftats; hvadan Utskottet tillstyrker, såväl Vällofl. Bogare-Ståndet, som Hedervärda Bonde-Ståndet, att sig i denna del med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hogvordtge Preste-Ståndet förena. 4:0 23, 24, 25 punctcrne i Herr Friherre Hjertås Reservation genom hvilka var tillstyrkt ersättning för Månads-hyror och kosthållning åt skeppare och manskap samt för Rättegångs-kostnader och Fullmågtiges arfvode, åro af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige PresteStåndet ogillade, med förklarande att någon ersättning för slike utgifter icke borde ega rum, hvaremot Vällofl.
BorgareStåndet, lika med Herr Friherre Hjerta?
ansett dessa kostnader böra i mål, som åro af ersåttningsgiid egenskap, vederbörande godtgöras.
Skulle nu Hedervärda Bonde-Ståndet förblifva vid dess förra yttrande, enligt hvilket ali ersättning så i ena som andra afseendet blifvit afslagen, eller BorgareStåndet med Höglofl.
Ridderskapet och Stats-Vtskottets Bétunkanderu 4°9 Adeln samt Högvordige Preste-Ståndet eller ock desse 2:ne Stånd msd Yållofl. Borgare-Ståndet sig förena, så år och i följd deraf frågan om ersättning i den del af målet, som rörer nyssberörde kostnader, att betragta såsom genom gine Riks-Stånds Beslut afgjord.
— Men om Bonde-Ståndet skulle finna lämpligt, att, med frånträdande af dess förutnämnde afslags Beslut, i fråga om ersättnings beviljande för de i förenämnde måtto reclamerade kostnader, instämma med Vållofl. Borgare-Ståndet, eller ock på annat sått 2:ne Stånds Beslut skulle blifva olika mot de andre 2:ne Ståndens, så torde äfven genom omröstning i Förstärkta Stats-Utskottet böra afgöras, huruvida ersättning för sådane kostnader som ofvanberördt år, skall ega rum, eller ej, då, såsom voterings-proposition, föreslås följande: ’’Den som anser att för de i 23, 24 och 25 puncterne af Herr Friherre Hjertås Reservation omförmålte kostnader för Månads-hyror och kosthållning åt Skeppare och Manskap samt för Råttegångs-kostnader och Fullmågtigs arfvode, någon ersättning icke bör ega rum: voterar Ja-, den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, så må, i de mål, som i öfrigt åro af ersåttningsgild egenskap, äfven 41 o Stuts-Utskottets Betänkanden. ersåttnnig får slike kostnader ega rum och utgå enligt de i iörenåmnde 3:ne puncter stadgade grunder. 5:0
Ridderskap et och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet antagne redaction af 26 puncten, att nemligen Utländske Myntsorter evalveras till Svenskt Banco , efter det årets medelcours, då förlusten genom första prisdomen blef gifven, i sistomförmålde omständighet endast mera bestämdt uttrycker hvad Herr Friherre Hjerta, uti dess af Vållofl. Borgare-Ståndet godkände Förslag till 26 puncten, yttrat, i afseende på tiden då forlusten genom
Dom skall vara constaterad ; samt hvad beträffar den skiljaktighet, som imellan desse bägge förslag i öfrigt eger rum , i så måtto att det förstnämnde för Coursens beräknande antager årets medelcours, och det sednare, eller Friherre Hjertås förslag, coursen för dagen dä Domen meddeltes, det förekommer, att genom beräkning af Coursen efter sistberörde grund det skulle kunna inträffa, att i något fall förluster, lidne på samma tid, kunde komma att ersattas efter olika cours, i mån af prisdomens tidigare eller fördröjda utgifning-, så gör Utskottet sig förvissadt, att då i alla fall denna omständighet icke år Stats-Utskottets Betänkande^, /j 11 af mera hufvudsakligt inflytande ån nyss år nåmndt, något hinder icke lärer mota för antagande af Hoglofl.
Ridderskapet och Adelns samt Hogvordige Preste-Ståndets likståmmiga beslut och 26 puncten således få i enlighet dermed redigeras, 6:0
Vid 30 puncten, deruti så vål Hoglofl, Ridderskapet och Adeln som Hogvordige Preste-Ståndet och Vållofl.
Borgare-Ståndet sammanståmmande sig yttrat; Att de Committerade som komme att tillförordnas bora, inom 1824 års slut, till Kongl. Maj:t inkomma med fullständig utredning enligt faststålde grunder i detta afseende, då Kongl, Majit lårer täckas, efter föregången Nådig pröfning i öfverensstämmelse med samma grunder, bestämma det ersättningsbelopp, som en hvar må tillkomma; hafva Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hogvordige PresteStåndet för deras del gjort det tillägg, att detta ersättningsbelopp icke Skulle få öfverstiga hvad de sednast tillförörordnade Committerade föreslagit; X anledning af hvilket tillägg Vållofl, Borgare-Ståndet särskildt förklarat, att sedan de af förra Committerade antagne grunder icke blifvit till alla delar godkände, utan nya grunder faststålde, Borgare-Ståndet icke ansett 4*2 Stats-Utskotlets Betänkanden. nied de sednare förenligt, att på sått genom nämnde tillägg skall skett, inskränka ersåttnings-Summorne så vål för hvarje reclament särskildt, som får alla tillsammans inom de af Committerade foreslagne belopp.
Ehuru Utskottet, med dess egande kännedom af detta mål, år förvissadt att nied noga iakttagande af nu uppgjorde grunder, Totalsumman af ersåttningarne ej skall uppgå till det belopp, som de forre Committerade tillstyrkt, likväl och som det år otvifvelagtigt, att genom förlängning af tiden får beräkningen af fredstillståndet nied England och Danmark och medelst upptagande till fårnyad pråfning af en del utaf de i Kongl. Maj:ts
Nådiga skrifvelse den ii sistlidne Junii omfårmåldte mål, flere personer, får hvilka förre Committerade icke kunnat ersättning tillstyra, nu komma att dertill anmälas, äfvensom möjligen kan inträffa att genom ofvan föreslagne, från de af nämnde Comitterade fåljde grunder skiljagtige, coursberåkning, en och annan ersåttningspost kan komma att i någon ringa nian öfverskrida det förut tillstyrkta ersättnings beloppet; alltså och då berörde tillägg tilläfventyrs skulle kunna leda till en försvårad tillämpning af de uppgjorde nya grunderne, hvilka i alla fall åro af en så inskränkande art, att Stats- Utskottets Betänkanden.
413 genom deras iakttgande aldrasåkrast skall åstadkommas det ändamål, som med berörde tillägg åsyftats; torde Utkottet, utan att träda Höglofl.
Ridderskapet och Adelns samt Hogvordige Preste-Ståndets beslut får nära, våga hemställa, om icke nämnde Stånd skulle behaga låta bero vid den Redaction af 30 puncten, som Vållofl.
Borgare-Ståndet antagil; dermed äfven det Hedervärda Bonde-Ståndet tillstyrkes att instämma. 7:0
I afseende på 31 Puncten , rörande de obligationer som skulle komma att från Riksgålds-Contoiret utgifvas till ett mot de fastställande särskilde ersåttningsSummorne svarande belopp, hafva 3:ne af de Respective Riks-Stånden förenat sig derom, att desse obligationer skola ställas till Sedelliafvaren att betalas, ena hälften efter 5 års förlopp och den andra hälften efter det 6:te årets utgång, beråknadt från Obligationernes dato; hvaremot i afseende härå den skiljaktighet sig företer, alt då Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hogvordige Préste-Ståndet funnit någon ränta å desse Obligationer icke böra ega rum, Vållofl.
Borgare-Ståndet ansett Obligationerne böra utfärdas med 3 procents löpande årlig ränta. 414 Stats-Utskottets
Betänkandetu
Så vida icke derigenom, att antingen Vållofl.
Borgare-Ståndet fråntråder detta yrkande och ingår på Höglofl.
Ridderskapet och Adelns samt Högv.
Preste-Ståndets tanka, eller i lika måtto sistnämnde 2:ne Stånd uti Vållofl. Borgare-Ståndets Beslut instämma, eller ock Hedervärda BondeStåndet biträder den mening hvarom 2:ne af de andre
Stånden sig förena, denna fråga skulle kunna genom 3 Stånds Beslut skiljas, utan 2:ne
Stånd stadna mot 2:ne* så lärer densamma böra afgåras genom votering af Förstärkta Stats-Utskottet, dervid följande proposition kunde framställas: ”Den som bifaller att å de obligationer, hvilka, till godtgörande af de ifrågavarande förlusterne komma att på sått genom 3:ne Stånds Beslut år stadgadt af Riksgålds-Contoiret utgifvas, någon ränta icke föreskrifves eller godtgöres:
Voterar
Ja: den det ej vill: Neji Vinner Nej så komma dessa obligationer, i öfrigt så inrättade, som genom 3:ne Stånds Beslut redan år föreskrifvet, att utfärdas, nied löpande 3 Procents årlig Ränta.
Hvilket allt nu Riksens Höglofl.
Ständers eget bepröfvande vördsamt understålles.
Stat s~Ut skottets Betänkanden. 41 5 N:o 645.
Ankom ilen 9 Dcc. 1823, Riksens Höglofl.
Stånders Statsoch Banco-Utskotts
Betänkande, i anledning af de från Högloft Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet remitterade Motioner, rörande användandet af de medel, hvilka vid utredningen af Allmänna Magazins Inrättningens tillgångar och skulder till Banken inflyta. (jenom Utdrag af Protocollet för den Q5:te September, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat, att till Utskotten remittera ett den 13 i samma månad af Herr Hjerta, Gustaf, framståldt förslag, att hvad som af Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar blefve inbetaldt, såsom ersättning för det i Banken begagnade Creditiv, måtte anslås till Assigneringsfond för Hypotheks eller Fastighets-Banken, samt af de Bolag, hvilka dertill anmälde sig, få begagnas emot erläggande af ränta till 3 procent, och under iakttagande för 4 iö Stats-Utskottets B et änkan den. öfrigt af vissa särskildt uppgifna villkor; på det att Landtbrukare, hvilka nu i synnerhet syntes, genom både allmänna och enskilda orsaker, mer ån andra samhålls Glassér i behof af Credit- och Capital tillgäng, skulle kunna draga någon väsendtlig fordel aF de till Allmänna Magazins-Directionen, såsom inbetalning, från dessa näringsidkare ingående Contanta summor.
I anledning af detta förslag har vidare Herr Friherre Wrangel, Henning anfort , att ehuru det icke skulle vara tillfälle att oka den till Fastighetslån beviljade Summan, kunde likväl medel återstå, hvilka ej allenast vore för det närmaste ändamålet nyttiga utan och kunde framdeles leda till det närvarande lånsystemets upphörande; af hvilka medel det skulle vara verksammast, om den oanslagne summan, i stället för att utlånas, delades uti tvånne delar, hvaraf denna koinme att utgjöra ett Creditiv till begagnande af dem som ville formera privat Banker, och den andra af dem, sorn ville inråtta Hypoteks Banker; hvarigenom större lånetillgångar skulle beredas, utan att dessa blefve menliga för Bankens Credit; Och Herr Grefve von Rosen, Axet* samt Herr Tham, Wohlrat, hafva, under Stats-Utskottets Betänka/iden. 4[7 linder instämmande för öfrigt uti Herr Hjertås Motion, yttrat, att Summan såkJrare skulle tillkomma Jordbruket, om mart låt den i stallet för att lemna Assignations rått derföre å Magazius-Inråttningen, utgå uti fastighetslån emot 2 procents Silfverrånta __ Hvilka ailä yttranden jemte åtskillige andre deraF föranledde, Höiofh Ridderskapet och Adeln äfven till Utskott ten öfverlemna!:.
Likaledes har från 1 ledervårda Borii Be-Ståndet den 6 sisth November blifvit till Utskotten remitteradt Riksdagsmanneri Carl Fredric Bergs deri 3 irsta förutgångne October gjorde yrkande, att särskildt beslut måtte .fattas, huru de medel sorrt inflyta från Allmänna Magazins-Inråttnirigens Lager och Byggnader m. m. skola användas; i hvilket afseende derjemte blifvit hemståldt
Öm icke berörde medel kunde genom Bancostyrelsens försorg få disponeras till ökade Odlings eller Fastighetslån, på det att Jordbruket deraf må hemta ett iåmpligt understöd.
Utskotten som funnit sig i ett sammanhang böra meddela Utlåtande öfver alla sålunda väckte Motioner, om användande af de medel, hvilka förmodats komma att från Allmänna Magazins-Inråttningeri 27 4i8 Stats-Vtsköttets
Ij et änkan cleti. till Banken ingå; hafva för afgifvandef af ett sådant Utlåtande trott sig böra ak bida ett bestämdt afgörande af de tili Rikets Ständers pröfning i öfrigt före-, komne frågor, rörande Allmänna Magazins-Inrättningen i allmähnhet, dess fortfarande eller upplösning, och dispositionen af de tillgångar, som för närvarande dertill höra, eller för framtiden kunde blifva till enahanda ändamål anslagne; Och alldenstund, genom Rikets Ständers rörande dessa ämnen nu mera fattade beslut, det väl finnes hafva blifvit bestämdt att Allmänna Magazins-Inrättningens samtelige öfverblefne tillgångar borde vid dess upplösning realiseras och indrifvas, så att
Banken ju förr dess liälldre må förhjelpas till ersättning för de fonder, livika blifvit till berörde Inrättning tid efter annan förskjutne samt att i sådant ändamål alla genom realisationen af Inrättningens tillgångar inflytande medel borde till Rikets Ständers Bank inlefvereras af den styrelse, sorn finge Utredningen sig uppdragen; men derjemte särskildt föreskrifvet att af Inrättningens egande behållningar, då verket ställes under indragning, borde, i ändamål att lätta verkställigheten af District Magaziners anläggande, afsättas ett låneanslag Stats-Vtskottets Betänkcinden. 4I.C) , ' i för visse af Rikets Norra och Vestra Län af sainmanlagde 60,000 Tunnor Spann* rall, till hvilket Låneanslags begagnande anmälan finge ske ända till den usta October 1825, och hvaraf återbetalningen, borde fullgöras inom tio ars tid, nied en tiondedel årligen af primitiva länet; att vidare försäljningen af Inrättningens fasta Egendomar icke borde ombesörjas förr an ntrönt blifvit, om och huruvida Stats* verket, eller andre publike verk, kunna vara i behof af desse egendomar, vare sig en eller flere* 'till nyttiga ändamål för det allmännas räkning öfvertaga, £ hvilket fall husen ej komme att försäljas, utan till vederbörande verks disposition öfverlåtas, emot skälig ersättning, hvilken efter föregången ordentlig och på van* ligt sätt verkstäld värdering borde bestämmas; och afyttrandet af de öfverblefne behållningarne uti Spannmål och Brännvin, med varsamhet tillvägabringas, så att den ej måtte medföra menliga följder för de redan lågt falne Spann* målspriserne; samt slutligen att utaf allmänna medel komme att anslås ett Creditif uppå en Million R:dr B:co till Kgl. Majus Nådiga disposition, för att genom detta Anslag bereda utvägar till anskaffande af säd för nödlidandes understöd - 4^o Stats-Utskotlcts Betänkanden. jande i den olyckliga händelse, att ert strängare missväxt skulle inträffa, och enskilda bemödanden då klefve otillräckliga att fylla behofven, hvilket Creditiv Utskotten till sitt Fulla belopp beräknat Såsom från Rikets Ständers Bank utgående och innefattadt uti den högsta Summa , sorn Banco och Riksgälds Sedelstocken intill nästa Riksdag kunde komma att ntgjöra; fördenskull och som
Utskotten ansett verkställigheten af dessa beslut troligast komma att leda dertill, att åtminstone före nästa Riksdag icke någre medel kunna komma ätt såsom inbetalning å Allmänna Magazins-Inrättrtingens skulder till Banken ingå utöfver hvad som bör vara till användande för dylika ändamål efter förändrade grunder ätt påräkna, och om något ytterligare skulle kunna blifva inbetaldt, detta i alla fall ej kunde leda till någon förminskning af sedelstocken, under det för deh bestämda belopp af trettio Millioner R:dr Banco enär alla till utgående från Banken bestämde anslagen Sammanräknade finnaä betydeligen öfverstiga denna summa; Alltså, och härtillkommer att Rikets Ständer i afseende på inrättandet af enskilda Banker och Disconter, ansett det böra utgörä ett väsentligt vilkor derföre * att dylikä Stats-Utskottets Betciiikanden.
42* inrättningar, hvarken na eller framdeles kanna påräkna något understöd af ali-, manna medel, samt, i sammanhang med besluten rörande reglering af Rikets pen-- ningeväsende, redan bestämt beloppen al de summor, hvilka intill nästa Riksdag böra i egenskap af fastighets-, och odlingslån iitgå , hafva Utskotten icke funnit sig kunna å någondera af de på gätt förbeinäldt är gjorde Motioner till-, styrka bifall af Rikets Ständer.
I sammanhang härmed anse likväl Stats- och Banco-Utskotten sig böra till Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt föreslå, att det Creditiv, som enligt redan afRR kets Ständer fattadt beslut, i anledning af det utaf Stats-.
Banco- och Ekonomiutskottet! afgifne Betänkande, angående Allmänna Magazins-Inrättningen, bör utaf allmänna medel utgå, så snart Kongl. Majit linner för godt, att detsamma i enlighet med detta Rikets Ständers Beslut disponera; matte anordnas på Rikets Ständers Bank, dit så väl de vid Allmänna MagazinsDirectionens utredning återbekommande medel, sorn de hvilka af det nu anslagna Creditivet återbetalas, i den mån de inflyta, böra ingå, Och torde, i fall detta gillas, underdånig anmälan härom hos Kongl. Maj:t 422 Stats-Utskottets Betänkanden» göras, samt Banco-Utskottet uppdragas, att detsamma intaga i Instructionen för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken* t_3 v_J Stockholm den 6:te December 1S20».
N:0 648.
Ankom den 9 Dec. 1823, Riksens Högloft.
Stånders StatsBevillnings- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotts
Utlåtande, angående yrkadt upphåfvande af Grånsetullbevakningen mot Norrige.
Sedan Riksens Högloft Ständers StatsBevillnings- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskott, den ix sistliden månad, uti afgifvet Betänkande, angående yrkadt upphäfvande af så väl Inrikes Tullbevakningen som Gräns Tullbevakningen mot Norrige, i afseende på den sednare delen af ämnet sig utlåtit, att, ehuru, nämnde bevakning, såsom hitintills förnämligast åsyftande vidmagthållande af prohibitif-Författningarne^ varit i så måtto af behofvet påkallad, sorn de Svenska Tulls tadgarne i en väsentlig måtto skilja Stats-Utskotlets Betänkanden.
42^ sig från de i Norrige gällande, likväl oell sorn, oagtadt nämnde Länders Tullförfattningar, genom Riksens Högloft.
Ständers bifall till de af Bevillnings-Utskottet upprättade Förslag beträffande
Tullväsendet sättas i en närmare öfverensstämmelse, en mängd oförtullade Articlar måste, så länge Sveriges och Norriges Tullinkomster icke gemensamt uppbäras och proportionaliter fördelas, påföras först nämnde Rike från det sednare, i händelse af Gränseiullarnes indragning, till hvilkas underhåll en ytterligare tillgång lär blifva att påräkna, när den mängd liiltintills såsom förbudne, men genom Lurendräger ifrån Norrige inpracticerade, Articlar få enrot Tull införas, alltså funno Utskotten, det merberörde gränsetullbevakning borde bibehållas, så länge bägge Staternas Tulluppbörd icke skedde för gemensam räkning, eller ock båda Nationernas Tullförfattningar icke stäldes i så fullkomlig jemnlikhet, att den ena icke kunde erhålla någon vinst på den andras bekostnad, dock med hemställan, om ej hos Kongl. Maj:t borde i underdånighet anhållas, att, efter det prohibitif-Författningarne undergått förändring, personalen måtte minskas till lika antal, som innan föreningen med StOfts-UtslcpttetS; Betäukanden.
Norrige, hafva här emot åtskilige värde Ledamöter af Hedervärda Bonde-Ståndet.
@rinrat; att det prohibitif system, sorn utr gjort grunden för dessa stadganden nu mera upphört, att handeln mellan Sverige och Norrige, särdeles med Skogs-produeter är frigifven, att Credit-upplag är. tillåtet Nprrske innevånare i Svenska Städer, att da andra stadganden blifvit lam-, pade efter inbördes; förhållanden och tir tlens fordringar, finnes icke heller något giltigt skä.1 för gränsetullbevakningen, sorn icke varit af nytta för Staten, mert deremot kostat betydligt, att då meranämnde
Stater äro förenade under en spira mäste de ock utgöra ett Land oell ett folk styrde efter samma Lagar och i commercielt hänseende åtnjutande all tvänne brödrafolk tillkommande frihet; att de förra Giränsetuilarnes flyttning kostat betydligt, och att, då dessa nu finnas mindre tjenlige, måste andre platser till ny förlust för kronan utsökas; äfvensom tvänne värde Ledamöter, liviike i Norrige bevistat flans Maj:t Konungens kröning, förmält, hurusom Sgenska Tullbevakningens upphäfvande skall å Norrska sidan högligen önskas.
Men aldenstund de fleste af desse skäl innehållas i de om upphäfvande af Sluts-Utskottets JBetänkanden.
425 (jränsetullbevakningen mot Norrige gjorde Motioner, och således ej undgått Utskottens uppmärksamhet, utan blifvit i behörigt öfvervägande tagne, fördenskull anse Utskotten, ehuru delande ofvan-? nämnde Ledamöters önskan, att alla hinder för en närmare förening emellan Syerige och förrige måtte undanrödjas, sig likväl icke kunna för det närvarande tillstyrka, att detta ändamål, på sätt redan ådagalagdt är, sökes på bekostnad af en betydlig del af de för Svenska Statens upprätthållande påräknade inkomster* särdeles enär ingen utväg finnes uppgifven till fyllande af den brist i TuUbevillningen, sorn nödvändigt skulle, uppkomma enär Svenska importhandeln kunde söka sig en tullfri väg öfver Norrige; pcb få Utskotten för öfrigt tillkännagifva, att deras mening redan blifvit under den 2 5 och 27 sisi hdne månad samt t dennes af de öfrige Tremie Respective RiksStånden godkänd, hvarigenom frågan lärer enligt 69 §. i Regeringsformen vara afgjord.
Ständers eget bepröfvande yördsamligen heinstäldt.
Stockholm den 5 De*.
Vember 1820- '426 Stats- Utskottets Betänkanden.
Utdrag af Protocollet, hållet hos förenade Stats- samt Allmänna Besvärs och Ekonomiutskotten, den 5 December 1823. S. D. I återremitterade frågan, angående Gränse-Tullbevakningens upphörande emot Norrige , begärde Riksdags^Fulljnägligen Anders Nilsson från Vermlands
Dän, att de inom Hedervärda BondeStåndet vid förra Betänkandet i ämnet gjorde anmärkningar måtte, såsom hans särskildta tanka , åtfölja till Riksens Högloft Ständer; Och innefattades desse anmärkningar uti följande ”Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protocoll d. 27 November 1823.
S. D. föredrogs Stats, Bevillnings samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottens, under N:o 57, afgifne Betänkande, om upphäfvande af såväl Inrikes Tullbevakningen, som GränseTullbevakningen mot Norrige.
Vise Talemannen Jon Jonssoji anförde:
Ifrån hittills gällande prohibitiva stadganden hafva Utskotten härledt grunderne för ifrågavarande Betänkande.
Desse Stadganden hafva likväl nu upphört: Norrske Fartyg åtnjuta, enligt Ständernes Beslut, hädanefter lika rättighet i Svenske hamnar, Siats-Utskottets Belänkanden. 32” Bom vara egne : handeln, särdeles med skogs-producter, har imellan Sverige och Norrige blifvit frigifven:
Crpdilupplag är tillåtit i Svenska Städer för Norrska Innevånare: Prohibitiv Systemet har för svunnit; och de skiljatigheter, som hittills egt ruin i dessa bägge Rikens TullLagar, hafva, genom de af Rikets Ständer vidtagne åtgärger , blifvit jemnade , och mera lämpade efter inbördes förhållandet och tidens fordringar.
Något giltigt skäl återstår således icke för bibehållande af Tullbevakningen vid Norska gränsen.
— Den har hittills icke eller varit af nytta för Riket; Men deremot är det icke obekant, att Tjenstemännens aflöning kostat Staten betydligt.
Då nu Svenska och Norrska nationerne äro förenade under en och samma Spira, böra de också utgöra ett land och ett folk, styrde efter likstämmiga lagar, och åtnjutande uti inbördes Commercielt afseende all den frihet, 2:ne Brödra-folk tillkommer.
Låtom oss derföre ur vägen rödja allt, som på något sätt kan motverka de förenade folkens sannskyldiga fördel och inbördes förtroende.