Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande dernäst Handlanderne Egge och Frctsch, så finnes den uppbringning för hvilken ersättning af dem blifvit sökt hafva tilldragit sig i Julii månad 1810 och således innan den tid, då enligt Kongl. Maj:ts förklarande, samt de i öfverensstämmelse dermed nu föreslagne grunder, fredliga förhållandet med England d. 17 Nov. samma år upphört; hvadan något hinder för detta måls upptagande till pröfning icke heller möter.
I afseende deremot på de af Handlanderne Hakansson, Kindberg och Jacobsson 166 Stats-Utskottets Betcbnkanden. samt Handlanden Gothilander väckte ersättnings anspråk de förre för uppbringningen af Skeppet Abraham och den sednare för uppbringningen af Skeppet
Enigheten» så enär bägge desse uppbringningar timat i October månad 1813 och således efter det krigsförklaringen emot Danmark var utfärdad, så finner jag något vidare yttrande deröfver icke ega ruin; äfvensom då särskilde praescriptions tider för de i frågavarande ersättnings anspråken varit bestämde och allmänneligen kungjorde, jag >ej eller finner den af Commerce-Rådet Björnberg gjorde ansökning förtjena minsta afseende.
Vidkommande sist Handels Bolaget E. W. Hellström &
Sons fordrings anspråk, så erfordras för närvarande icke annat yttrande ån att vid den förnyade granskning, som detta jemte öfrige Reclamations målen kommer att undergå må tillses om med tillämpning af nu föreslagne grunder, någon ersättning till större eller mindre del kan Handelshuset tilldelas.
Sedan jag sålunda utmärkt hvilka af de anmälde Reclamations målen synts mig böra blifva föremål för den förnyade granskningen , samt tillika uppgjordt de Stats-lJtskottets
Se t än Handen.
16y grunder efter hvilka en sådan granskning torde kunna fårråttas, så har vid tillämpningen af desse grunder på de ifrågavarande målen jag erfarit dels att, i följd af den förlängning i tiden för beräkningen af Fredstillståndet med England och Danmark flere mål med hvilkas utredande Coinmiterade, enligt de af dem i detta afseende ioljde grunder, icke tagit befattning, nu komma att undersökas och pröfvas och å ena sidan otvifvelagtigt oka ersättnings Summan, dels och, att i anseende dertill, att de af mig foreslagne
Grunder för ersättnings beloppens bestämmande åro skiljagtige från dem Committerade följdt, i så måtto, att ersättnings anspråken blifvit i vissa fall nedsatte och inskränkte, å den andra minskning i ersättnings Summan måste ega rum; och ehuru den speciela granskning af nästan hvarje mål hvartill dessa skiljagtigheter skola föranleda icke kunnat af mig företagas, i synnerhet som i de af Committerade outredde målen, de vidlyftiga Handlingarne måste låsas och desse målen från början utredas, tror jag likväl mig kunna, efter föeslagsvis uppgjord beräkning, antaga, att tillökningen i utgiften å ena sidan och minskningen å den andra skola i det närmaste motväga hvarannan, så att Total i68 Stats-Utskottets Betänkanclen.
Summan troligen icke skall komma att betydligen öfverstiga det belopp som af Committerade blifvit tillstyrkt eller omkring 320,000 R:dr B:co.
I afseende på såttet för den ånnu återstående utredningen af detta mål föreslår jag att Rikets Stander nu hos Kongl. Majit anhålla det Kongl. Majit tåcktes i Nåder utse en Committée, med Nådig föreskrift för Committerade, att, med noggran tillämpning af de grunder för ersåttningarne hvilka nu komma att af Rikets Stånder fastställas, målen med möjligaste skyndsamhet utreda och granska samt föreslå det belopp, som Committerade anse en hvar böra i ersättning tillkomma, hvarefter sedan Committerade i underdånighet till Kongl Majit inkommit med deras Berättelse och Förslag iåinnet, Kongl. Maj:t lärer efter verkståld
Nådig pröfning, huruvida Committerade i enlighet med de dem lemnade föreskrifter förfarit, sluteligen bestämma den ersättnings Summa, som Kongl. Majit pröfvar skäligt att en hvar tillägga.
Börande Rikets Ständer jemnvål förklara att det belopp som sålunda varder af Kongl. Majit fastståld, af Rikets Ständer till gäldande godkännas.
Då likväl någon Fond till detta ändamål nu mera icke år tillgänglig, så linner Stats-Utskottets Betänkanden. flög jag den förbindelse, som Rikets Stånder i förberörde afseende signu åtaga, icke kunna för närvarande annorledes uppfyllas, ån medelst af deras Riksgålds-Contoir utgifvande Obligationer.
Att i likhet med hvad som egde rum vid 1812 års Riksdag, i afseende på liqviden af de så kallade Franska fordringarne , ställa de nu ifrågavarande Obligationerne på 10 år och med 5 proCents ränta, förekommer mig betänkligt, enär till gäldande af den årliga räntan skulle erfordras en summa af mera ån 15,000 R:dr hvarje år eller, på 5 år intill nästa Riksdag, då särskilde medel skulle kunna härtill anslås , mindst 75,000 R:dr Banco, men hvartill, efter nu fulländad Stats Reglering och sedan Bevillnings beloppet jemnvål år fastståldt, tillgång icke finnes.
Jag har trott mig hällre böra föreslå en kortare betallningstid af sjelfva Capitalet eller 5 år, då Rikets Ständer vid nästa Riksdag komma i tillfälle att till Obligationernes infriande utse erforderliga medel.
Och torde, i händelse Rikets Ständer denna hemställan bifalla, åt Herrar Fullmågtige i RiksgåldsContoiret få uppdragas, att, uppå Kongl. Maj:ts tillkånnagifvande, om den återstående utredningens vunna fullbordan samt uppgift af det belopp som en hvar bland i Stats-Utskottets Betänkanden.
Reclamenterne tillkomma bör, å motsvarande Summor till vederbörande utfärda Riksgälds-Contoirets Obligationer stålde att betalas inom 5 år utan ränta.
Hvad jag här ofvan i hvarje omständighet uppå tillika anförde skäl tillstyrkt och föreslagit skulle kunna t sammandrag uppfattas i följande Momenter. 1:0 Inga Reclamations mål, sorn icke höra till de 161 mål, hvilka redan blifvit hos Comrnitterade anmåldte, må till pröfning upptagas, oeh bland desse sistnämnde endast sådane, som åro af vederbörande bevakade, inom den derföre stadgade senaste praJscriptions tid, d. 1 Martii 1822 så vida icke försutten tid redan blifvit af Kongl. Maj:t återsråld. 2:0 Ersättning må ej tilltyrkas för andre förluster ån dem, som blifvit Svenske Medborgare tillfogade af Magter, med hvilka Riket var i fredligt förhållande; förlusterne må i öfrigt hafva timat på hvad tid som heldst, 3:0
Epokerne af krig eller fred med Frankrike och Preussen bestämmas i enlighet med Hans Excellence Herr Stats Ministerns för Utrikes Årenderne derom meddelte Utlåtande samt, i afseende på England och Danmark, i enlighet med Stat s-Utskottets 15 é t änkan den. 171 hvad Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse innehåller. 4:0 Förluster å upphringningar, timade under idkande af oloflig Handel, må ej till ersättning anmälas. 5:0
Med oloflig handel förstås Export härifrån af sådane varor, som åro till utförsel förbjudne, samt Import till Utrikes orter af varor, mot hvilkas införsel derstädes förbud existerade då vnrorne till destinations orten ankommit. 6:0
Då Skeppare vid uppbringningen antingen icke varit försedd med sådane Skepps- och Last-Document, som enligt Författningarne bort vara om bord till den ort, dit Skepp och Last voro destinerade, eller, om Skepparen funnit innehafva dubbla eller falska Skepps och Last Document, eller, i öfrigt genom otillåtne åtgärder, vårdslöshet eller försummelse sjelf vållat uppbringningen, anses förlusten af sådant Fartyg ej ersättnings gild. 7:0
Uppbringningen bör vara styrkt om möjligt med protest men alltid med Condemnations Dom, Sjöförklaring eller annat giltigt bevis. 8:0 Såsom ett oeftergifligt vilkor för ersättnings undfående, stadgas, att förlusten drabbat Svenske och icke Utländske i^2 Stats-Utskottets
Betänkanden
Mån, i hvilket sednare fall således ersåttej må tillstyrkas. 9:0 Last åtföljer Skepp , så att Svensk Egendom tagen från Utländskt Fartyg tillhörigt en sådan Magt med hvilken uppbringarens Regering år i fiendskap, icke år ersättnings gild. 10:0
Då Svenskt Skepp och Egendom tages utur Convoy af sådan Nations Fartyg, som med uppbringande delens Regering år i fiendskap, eger ej ersättning runi. 11:0 Som Svensk
Man må ej den anses, hvilken Utrikes fodd, ehuru härstädes domicilierad då forlusten timade, sedermera flyttat utur Riket. 12:0 Reclamenten åligge,ått med Ed inför Domstol betyga att någon ersättning för hans genom uppbringningen timade förlust, hvarken genom Assurance eller på annat sått honom till större eller mindre del till godokommit. 13:0
Då Assurance blott år tagen för en del af Skeppets eller Lastens värde eller, då i anseende till Assuradeurens obestånd fulla Assurance Summan ej kan utgå, åtager sig Staten ingen förbindelse att ersätta differencen emellan den bekomna Assurance Summan och anmåldte förlusten.
Stats-Ut skot tets Betiinkanäen. i ”3 14:0
Ersättning kan ej heller påräknas i de fall då Skeppare inlåtit sig i Accord med Kaparen och såmedelst undandragit målet Domstols profning. 15:0
I alla de mål der ersättningsskyldigheten blifvit genom Dom Kaparen i vederbörlig ordning ålagd, upphör allt anspråk på vidare ersättning af Svenska Staten. 16:0
Då. ersättning för Fartyg eger rum, beräknas för Eke Fartyg värdet till 100 R:dr B:co per Svensk Låst och för Furu Fartyg likaledes till 66
R:dr 32 sk. samma mynt. 17:0
Då ej år upplyst eller kan styrkas antingen Fartyget varit af Ek eller Furu, antages den mindre värderings Summan. 18:0 Reclamerad och ersättnings gild fragt beräknas till hälften af den Summa Certepartiet innehåller, samt i de fall att Redarne sjelfve varit befragtare och fragtslut således icke varit uppråttadt, likaledes till hälften af hvad andre befragtningar vid den tiden gålde. c 19.0 För Kaplake får ej ersättning ■tillstyrkas. 20:0
Då Skeppere eller Redare ansetts genom felagtige och otillåtne åtgärder hafva vållat uppbringen af ett Får - X 74 Stat s-Ut skottets Itc till) kart dort. tyg, vare den derå varande Laddningen icke eller ersättnings gild. 2i:o Vårdet af ersättnings gild Last bor styrkas om möjligt med Mäklare Bevis; eller om sådant ej kan ske, med factura som likväl bor inför Domstol beedigas. 22:0
Laddningens beskaffenhet och dess intagande i Fartyget skall vara styrkt med Bevis från vederbörande Tull-Åmbetsman eller annan Autoritet. 23:0
Då ersättning kan tillstyrkas för månadshyror och kosthållning beräknas densamma för Skeppare och hela Besättningen i ett för allt från uppbringningsdagen tills forsta pris Domstolens Utslag foll. 24:0
Beloppet af månadshyrorne bestämmas i sådant fall efter uppgift från vederbörande Sjömanshus, och kosthållningen till 32 sk.
Banco om dagen för hvarje man af Besättningen. 25:0
Kostnader som mast användas under Rättegången äfvensom Arfvode för Fullmågtige må ersättas så vida de åro behörigen styrkte med vederbörandes qvitto eller båldst med Svensk Consuls intyg, samt målet i öfrigt år af ersättnings gild egenskap. Stats-Utskottets Betänkan den. 17 5 26:0 Utländske Myntsorter evalveras till Svenskt Banco efter den Cours som var gållande då forlusten genom Dom var gifven. 27:0 Räntor, calculerad vinst, uppgifne kostnader för Resor till uppbringnings orter samt omkostningar för Sjöfolkets hemfårskaffande upptagas ej till ersättning. 28:0
För pröfningen af de uti Kongl. Maj:ts Skrifvelse särskildt omförmaldte
Reclamations mål torde hvad jag här frammanföre, angående desse mål yttrat, kunna tjena till efterrättelse. 29:0 Hos Kongl. Majit anhålla Rikets Ständer, att Kongl. Majit täcktes förordna en Committé, att med tillämpning af förestående grunder, utreda och granska de ifrågavarande Reclamations målen samt föreslå hvardera Reclamations ersättnings belopp. 30:0 Sedan Committerade inkommit till Kongl. Majit med Berättelse och Förslag i detta afseende, lärer Kongl. Majit, efter Nådig pröfning af Committerades åtgärder, slutligen bestämma det ersättnings belopp som en hvar tillkomma må. 31:0 Uppå Kongl. Majus
Nådiga tillkånnagifvande härom, låta Herrar Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret genast utfärda S tat s-Ut skottets Betänkancien. Riksgålds-Contoirets Cbligationer, stållde till Sedelhafvaren att betalas på 5 är utan ränta, och till ett mot de faststälde särskilde ersättnings Summorne svarande belopp.
Slutligen utbeder jag mig att detta mitt yttrande måtte få åtfölja Betänkandet till Rikets Håglöf!. Ständer”.
Uti denna Reservation instämde Herr Ordföranden Grefve af Ugglas, Herr Friherre af Nordin, Herr Biskopp Wallenberg, Herrar Ekelund, Noreus , Winberg, Ekstrand, Riksdagsmannen Sandsten samt Herr Öfversten Hjerne; den sistnämnde med förbehåll, att 5:te Momentet, angående hvad med oloflig.
Handel forstås, måtte varda sålunda redigeradt: ”j:te Punct.
Med oloflig Handel forstås, Export härifrån af sådane varor, sorn vid tillfället varit forbudne till utförsel, samt import af varor på Utländsk plats, som derstädes forbudne, före afsåndandet från Svensk hamn, derom i Sverige kungjordt blifvit.” Herr Öfverste Lieutenanten Hjerta yttrade derefter: ”Jag har varit bland mi noriteten i Utskottet; och anhåller, att med åberopande af de skål, som finnas framstålde i det af Hoglofl.
Riksgålds-Afdel ningens - Siats-Utskottets Betänkanden.
177 ningens foreslagne Betänkande och som i Friherre Hjertås Reservation år intaget, yttra den öfvertygelse, att frågan huruvida ersättning bor gifvas eller icke, aldrig bordt af närvarande Riksens Ständer sättas i fråga, sedan 1812 års Riksdags Beslut, densamma innefattar.
Jag beder likväl, att, genom denna min Reservation, få framställa ett Förslag till grunder hvarefter Ersättning bor meddelas, åt de ifrågavarande Reclamenter, och hvaruti jag afviker från Friherre Hjertås i åtskillige puncter; med anledning af de nu i Sjölag och Tullforfattningar gällande bestämmelser, samt med afseende på Commerce-Collegii åliggande, att underrättade Handlande, genom offentliggörande af de vådor hinder eller förändringar, som för Handeln kunna inträffa, äfvensom med betragtande af de bruk, som vid Sjo Assurancer finnas antagne, har jag derföre ansett dessa grunder vara följande: 1:0
Lika ined den, som i Friherre Hjertås Reservation finnes upptagen. 2:0
Dito Dito.' 3:0 Dito Dito. 4:0 Dito , Dito. 5:0
Med oloflig handel färstås:
Export från Riket af sådane varor som vid 12 inS Stats-Utskottets Betänkanden. afsåndandet voro till utförsel forbudne, samt Import å Utrikes orter af varor, hvilkas införsel derstädes voro forbudne då varorne till destinations orten afsåndes; och skall harvid iagttagas, att derest forbudet icke genom Comrperce-Collegii försorg i offentlige Tidningar varit bekantgjordt, må okunnighet om dess tillvaro genom
Ed kunna fästas. 6:0 Skepp och Last anses ej ersättningsgild om ej
Documenterne varit enligt fårfattningarnes föreskrift eller förfalskning dermed egt rum; äfvensom om Skeppare genom otillåtne åtgärder, vårdslöshet eller försummelse uppbringningen vållat. 7:0 Lika med Friherre Hjertås. 8:0 Dito Dito 9:0
Dito 10:0
Dito Dito. 11:0 Som Svensk man må ej den anses, hvilken sedan förlusten timat, afflyttat ur Riket. 12:0 Lika med Friherre Hjertås. 13:0
Då Assuranee blott är tagen för en del af Skeppet eller Lastens varde, åtager sig Staten ingen förbindelse att ersätta skillnanden emellan den bekomna AsSurance-Summan och förlustens värde. l4:o Lika njed Friherre Hjertås. Stats-Utskottets Betänkanden. 17g 15:0
Då ersättnings skyldighet genom
Dom i vederbörlig ordning blifvit Kaparen ålagd, ege icke anspråk på ersättning rum, så vida icke lagligen bevisas kan att ingen möjlighet varit att densamma utkräfva. 16:0
Då ersättning för Fartyg eger rum beräknas detsamma för Ek Fartyg med 80 R:dr B:co per
Låst samt för Furu Fartyg med 50 R:dr Banco. 17:0 Lika med Friherre Hjertås. 18:0
Dito Dito. 19:0
Dito Ditö 2o:o Dito Dito 21:0
Värdet af ersåttningsgild
Last bör styrkas med Manifest eller Connoiseinent, eller och med Factura, sorn inför Domstol bör beedigas. 12:0 Laddningens beskaffenhet och dess intagande i Fartyget skall vara styrkt med vederbörande Tullbevis.
De i Friherre Hjertås Reservation föreslagne Puncter 23, och 24 och 25 har jag ansett ofverflödige, derföre, att dä Assuradeurer icke ersätta kostnader för Besättnmgen m. m. synes det vara .öfver - 180 Stats-Utskottets Betänkanden. flodigit att Staten en sådan ersättning sig åtager.
26:0 eller om, på sått jag nu föreslagit, nyssnämnde §:ne puncter komma att utgå 23:0 Utländska Myntsorter evalveras till Svenskt Banco efter det årets medelcours då forlusten genom slutlig
Dom var gifven.
. ' 27:0 eller dito 24:0
Lika med den 27 i Friherre Hjertås. 28:0 eller dito 25:0
De i K:gl. Maj:ts Skrifvelse särskildt omförmålte
Reclamationsmål bora undersökas på sått med de förra har skett. 29:0 eller 26:0
Lika med Friherre Hjertås, puncten 29. 30:0 eller om ofvannåmnde 3:ne puncter utgå 27:0 Dessa Committerade böra innan 1824 års slut till Kongl. Maj:t inkomma med fullständig Utredning i detta afseende, då Kongl. Maj:t lårer täckas, efter föregången Nådig pröfning, bestämma det ersättning belopp som en hvar må tillkomma , och hvilket icke må kunna öfverstiga hvad Committerade sålunda föreslagit. 31:0 eller dito 28:0 Uppå Kongl Majås Nådiga tillkånnagifvande af ersättnings Summornes belopp, låta Fullmågtigt uti Riksgåls-Contoiret utfärda Obligationer Stats-Utskottets Betänkatiden. j8i för hvardera särskildt, stahle att betalas en hälft på
Fem och återstående hälften inom Sjette året, med ränta å 3 proCent; hvilka Obligationer ifrån Contoiret emot aflemnande af Kongl. Majus Nådiga Resolution angående ersättningen, till rättsinnehafvaren öfvcrlemnas.
Och skulle desse yttranden och Reservationer medfölja Utskottets Betänkande till Respective Riks-Stånden.
Ex Protocollo W. Karström, N:o 611.
Ankom <lcn 2G Nov. 1823, Riksens Höglofl.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi - Utskotts förnyade Utlåtande, i frågan om återlåggande af Jemtland tillVester-Norrlands, samt Herjeådalen till Gefleborgs Län Vid föredragningen hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda 182 Stats-Utskottets Betänkanden. Bonde-Ståndet af Stats- samt EkonomiUtskottens under den sislidne Augusti afgifne Utlåtande N.o 4o5. om Jemtlands och Herjeådalens återläggande till de LäneStyrelser, hvarmed de först varit förenade har detsamma blifvit återremitterad t, tili följe af de inom desse Stånd dervid gjorde anmärkningar, hvilka hufvudsakeligen innefatta: att de förenade Utskotten icke med nog conseqvenee och enhet behandladt ifrågavarande ämne; att några stora anstalter för Jemtlands förbättrade odling dels icke äro kände, dels, om de förre finnas, lätteligen kunna tillvägabringas, utan särskildt Läne-Styrelse; att afvittrings-verket, som med framgång blifvit fullbordadt i Stora Kopparbergs
Län äfven i Jemtland kunnat ske utan särskild Läne-Styrelse; att Uskottens framställning af Jemtlands belägenhet och tillgångar icke skall vara i allo enlig med förhållandet: att denna Provinsens odling icke befordras genom en särskild Landshöfdinges närvaro, utan genom anslående penninge tillgångar; och sluteligen att man på ett origtigt sätt velat tvinga dess innevånare, att uti detta kalla och hårda klimat förgäfves använda omtanka och kostnad på en större sädesproduction, som aldrig skall blifva lönande, då deremot Ståts-Utskottets Betänkanden. i83 Boskaps-skötseln är dessa Orters rätta af naturen utstakade Näringsgren, hvarigenom nu, efter förlusten af Finland, Hufvudstadens behof af Viktualievaror bör kunna fyllas.
Det har äfven blifvit erinradt, att det icke är brist på odling, sorn gör Jemtland så olyckligt, utan att dertill finnas tvenne andra orsaker, som , i r - # 1 icke, genom någon odling kunna häfvas.
Den första af dessa skall vara; Landets höga läge öfver vattenytan, hvarigenom luften betydligen förtunnas; den andra, granskapet af orubbliga Fjellmassor, som nästan på alla håll skilja Jemtland från det öfriga Sverige.
Verkningarne häraf på climatet och den deraf beroende vegetation skola vara eådane, att andra Provincers vanliga växter och Trädslag till större delen icke trifvas i denna; hvaraf drages den slutsats, att alla anstalter och bemödanden för att bereda Jemtland en högre cultur äro frugtlösa och följakteligen att en särskilt Läne-Styrelse derstädes är öfverflödig.
Deremot har Utskottens Betänkande af andre blifvit understödt genom anförande, att de anstalter, som blifvit gjorde för Jemtlands förbättrande odling tydeligen påkalla en särskild Styrelse, äfvensom att frågan om denna Provinces åter - i84 Stats-Ut skottets Beiänkanclen. läggande under Vester-Norrlands
Län torde sä mycket mindre bevisa Innevånarnes allmänna önskan i detta fall sorn till Kongl. Maj:t en skrift inkommit, undertecknad af omkring 3o personer af Jemtlands Innevånare, dels Ståndspersoner dels Bönder, hvilka, underrättade - i t - r-r om ifrågavarande Motion, hvartill de Riksdags-Fullmägtige icke skola. erhållit hemmavarandes
xippdrag förkläradt densamma på det högsta strida mot deras och Ortens innevånares önskan och bästa samt anhållit, att följagteligen intet afseende derå må göras.
Efter behörigt öfvervägande af de anmärkningar, som mot det afgifne Betänkandet blifvit framstälde, få de förenade Utskotten vördsamt anföra, att desse anmärkningars besvarande och vederläggande icke, i Utskottens tanka, synes erfordra någon vidlyftig utveckling eller bevisning.
Hvad först angår frågan om Jemtlands återläggande till Vester-Norrlands
Län, så föreställa sig Utskotten, att de skäl och grunder, som i detta afseende blifvit, anförde, lämpligast kunna uppfattas och besvaras under förutsättning af följande tvänne alternativer, nemligen: antingen att anstalter till förbättring af Stats-Utskottets Betånkanden• 185 Jemtlands cultur böra företagas, eller ock, att i detta afseende ingen ting bör göras.
Ar det nu i förra fallet gifvet, att Jemtlands odling bör befordras, är det sant att i detta afseende vigtiga åtgärder redan blifvit vidtagne, kan det icke nekas, att afvittrings-Verk et och nybygges systemet redan beredt nytta för denna Province och skola framdeles bereda en ännu större, •—. äro Strömrensningar och väganläggningar till Landets fördel företagne, — hafva Schäfferier blifvit anlagde, och böra, såsom en anmärkare yrkadt, anstalter för Boskaps-skötseln förkofran i detta Landskap i synnerhet befordras, för att kunna fylla Hufvudstadens behof af Victualii-varor; så följer naturligt, i Utskottens tanka, att alla desse sammantagne anstalter påkalla och förutsätta ännu en anstalt utan hvilken de öfrige skulle sakna erforderlig enhet, tillsyn och drift, nemligen: den af en egen Lane-Styrelse.
Och detta så mycket mer i Jemtland, som endast dess aflägsenhet från Vester-Norrlands Läne-Styreise gör det för denna sednare till en omöjlighet att, som sig bör, vårda och befordra desse företag. i86 Stats-Uts ko Itets Betänkanden, Anser man åter med förutsättning af senare fallet, ingen ting kunna eller böra uträttas för Jemtlands odling, så är det visserligen ostridigt, att anstalter af en särskild Läne-Styrelse, lika med alla de öfrige anstalter, som derstädes blifvit företagne, varit öfverflödig oell utan nytta.
Men innan detta förhållande är bevisadt och ådagalagdt, och så länge det endast af få personer är uppgifvet, men deremot motsagt af många andra, och deribland Ortens egne innevånare, med åberopande, att ett sådant påstående saknar all grund i verkligheten, anse Utskotten den lösligen framstälda uppgiften derom, i frågans närvarande skick icke förtjena afseende.
Af desse skäl finna Utskotten de vidlyftigt framstälde anmärkningarne, hvaraf dock största delen icke afser sjelfva hufvudfrågan nemligen huruvida en särskild Läne-Styrelse för Jemtland må fortfara, utan snarare innefattar klander mot denna Styrelses vidtagne åtgärder, i afseende på Provinsens oeeonomiska förvaltning , hvars upptagande åter ligger utom gränsen för Utskottens ifrågavarande pröfning, icke föranleda tillstyrkande af någon ändring i deras förut afgifne mening i änmet. Stats-Utskottets Betänkanden. 187 Hvad särskildt angår de inkast, som blifvit gjorde emot den af Utskotten föreslagna åtgärd i afsende på Herjeådalen, åberopa Utskotten, till besvarande deraf, de skäl och grunder, sorn i Betänkandet finnas utvecklade.
Dock öfverlemnas detta till Riksens Högloft.
Ständers egen upplysta pröfninning, med vördsam anmälan, att Betänkandet af Högvördige Preste-Ståndet och Välofl. Borgare-Ståndet redan är bifallet.
Stockholm, den 18 November 1823.
Utdrag af Prottocollet hållet hos R.
H- S- Stats-Utskott den 21 November 1823. S. D.
Till närmare utvecklande af de skåll som förmått Riksdags-Fuihnägtigen Carl Bergman från Gefleborgs
Låln att reservera sig emot Stats samt Allm.