Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ltgts-, Lanlio- ock I^3A-I7l8l(ol,t6N8 Illlätgnäo meä k'ör8l3§ till Lg§, gNAäen^e ^ntbe8tämnin§6li. lill bereöanrle ak staclga i m^ntväsenöet för kramtiöen, oell öa, utan lien vaöligaste skakning i rellar, tillvaranöe förLinllelser nel, I?enninge-förl,aIIanllen man oell man emellan, någon annan grunll för inlösningen ak Länkens utelöpande Lecllar ej kan antagas, än <len som närmast ölverensstämmer mecl tlet meclelvärcle i 8ilkver, lrvarköre öessa 8ecllar i allmänna rörelsen naclér en längre ticl varit ganglrare, fä förenade Utskotten, unöer alreropancle ak livall 8tats- oell Lanco-IItskottens Letänkanöe lV:o ilj, pag. 217 omkörmäler, härigenom urxlerställa k. 8t:r följa,,cle körslag till I.
^ O angäenöe /?
6 § rn /r r /r 8asom oruLblig gruncl sa val för inve^lingen »k Länkens 8ecllar, som för inlösen af <1ess öfrige körLinrlelser, fastställer, att 128 sk. eller 2 oell K
L:ör 8peeie i säciane selliar eller förLinclelser skola gälla lika meä kn Llclr i 8ilkver efter 1664 ärs IVl^ntOrclning.
18 2^2 Stats- banco- oel» Lag-Utskottens 2 5- Likets Ständer utlofva ocb försäkra oäterkallelig»n, att en livar, som någon Länkens »etle! eller förbindelse innebakver, skall derföre njuta full betalning enligt clen i 1 §. stadgade grund, ocb att utvexling ak klingande m^nt mot sedlar efter denna grund skall vidtaga a cleo tid, Kongl. Najrt clertill bestämmer oeb kungöra later, sodan Lanko-Kullmäktige anmält att de åtgärder Iiunnit verkställas, bvilka Ifikets Ständer för vexlingen beslutat oeb föreskrifvit. 3 §> Det skall stä en livar fritt, äfven innan den i 2 §. bestämma utvexling tagit sin början, att i banken, emot Hillver, tillvexla sig Sedlar efter ilen i 1 §. stadgade grund, såsom oek, att, efter samma grund, skulä till Lanken godtgöra. 4 §- Li^uider emellan enskilde, Kronan eller publika Lassor, skola jemväl verkställas antingen i Sedlar eller i Svenskt Silfverman! efter clen i i §. stadgade grund, iler ej annat förbebäkl gjordt är. 5 §.
Innan ännu allmän vexling kan äga rum, stumle <Iet bvar ocb en fritt, att, pä en i Lanken serskildt inrättad depositionz-räkning, Silfver eller Luid insätta oel» tlerföre
Sedlar efter den i i §. stadgade grund erbälla, tillika med attest öfver insättningen, som berättigar bonom att det insatta beloppet Silfver eller / Utlåtande, lV:o iö. 2§Z Luid för etf deremot svarande belopp Sedlar äter uttaga, pä det sätt ocb med de vilkor Lanko-Leglemeotet bestämmer. 6 §- De säkei betsmätt som funnits nödige till betryggande af Kordringsägares rätt emot Lanken, sedan utvexling ak Silfver tagit sin början, äro i särskild bag stadgade.
Ivänne
Ledamöters serskilda meningar bifogas.
Stockkolw den ig September 182g.
Leservationer: ^k Ilr Kammarberren LosenöLrr/, L.:
Dä jag medgisvit den af beredningen antagna grundsats, att i rfenns lag endast böra upptagas de allmänna stadgaoden för likvidationer man ocb man emellan, som blifva en följd ak sjelfva m^ntbestämningen, bar detta skett utan att frånträda öfvertygelse», att rättvisa, billigbet ocb L.
St:rs värdigbet fordra de undantag, jag redan frän Liksdagens början, bade i tryckta skrifter ocb inom bitskotten, sökt göra gällande; bvarkörs jag anser mig pligtig att i afseende pä dem inom mitt Stand väcka motion. -Kk
Ilr ^fe/srngms, D.r Ikrän den af pluraliteten bland Utskottens Ledamöter i 4 §- yttrade grundsats är jag i sä mätto skiljaktig, som jag anser undantag krän den i allmänbet fastställde
Li^vidationsgrunden ej böra i något fall medgifva;, till stöd för b vilken a54 8tats- Lanco- oell Lag-Dtsko ttenr mening jag tror mig tiar endast bebökva åberopa, att nägre sä beskaffade undantag icke viri föregående i ealisatioustillfällen egt rum.
K:o 16. 8tats-, Lanlro- oclr IlgA-IItsliotteng Utlätnncle mecl körslg^ till Ilg§ för kiketg 8tän6er8 Lunk.
Dä i den mobn msn gör sig reda för betydelsen ak ett Lsnk-s^steme ocb för verkliga uppbokvet till kiIrets ätänders rätt att drjkva Lankrörelse bär i Lonrket, It. 8t:r tvifvelsutan skola inse bvaö som i förevarande timne I>ör beslutas, bssva iärenarle Dtskotten, i öfverensstämmelse meri bvaö uti Letänkandet N:o i4 blifvit oi 8tsts- oeb Lanco-Dtskotten anmält, trott sig böra lata en framställning bärom föregå ris egentliga motiverne för ifrågavarande Lagförslag. tillkomsten af ett Lolag, vare sig för Bankrörelse, eller till berlrifvancle sk annat företag, grunrlar sig antingen pä /ia/reiets rr//»rö/rn<i eller pä en xersär/rk /irrgsrr/rnrngs-^ct.
I senare fallet kallas urkunrlen för Bolagets bildning ett /vrrvr/egr«nr eller en octro^: i förra fallet ater är cleo blott ett ensär/rit flonterrct.
Dä ett privilegium eller en oetro^ utgör Lolagets grunrlval, bör rlemia serskilda Lagstiftninzsact icke allena utstaka lie Lolaget tillerkänrle lätliglieter ocl, förmaner, utan äfven bestämma villkoren eller garaotierne för uppfyllandet as rless förbioclelser.
Dtlätande, IVto >6.
205 ^iär deremot ett Lolag bilöar sig genom enskilöt 6ontract, kan öet inga anrlra rättigbeter eller köimäner cga, än riem allmänna Lagen medgikver, ocb bebösver icke eller unöerkastss snöra villkor eller garantier, än öet sk^riö samma
Lag lemnar ät en bvar, som meö Loisget tar att göra.
Huru öessa grunösattser, i kräga om Lank-Lolag, tillämpas uti snöra Länder är att inliemta ak öe banölingar, som pä Lanco-kullmäktiges föranstaitanös blifvit tryckte ocb blanö L. 8t:r utöelaöe.
Uti riem tinner man tillräckliga exempel baöe pä privilegiersöe Lankbolag oell pä Laukbolag efter allmän Lag.
Det sr i s^nner^iet I LKottlanö, som öe renare utbilöat sig; men öet är också öer som Banksystemet baft öe mest välgörande verkningar. Xkven i denna öel ak den mensklig» Lulturenr utveckling bar man således ett vittnesbörd derom, att med privilegier ej kan tillvägabringas bvaö allmän
Lag ocb rätt under sakernas naturliga«gäng förmur.
De Lkvttska Lankerne bakva småningom uppkommit, i den wobn Landets Industrie ocb rörelsekrafter dem pakallat; de bakva sammanväxt meö Lolkets öfrige inrättningar; ocb synbart bidragit till dess framskridande förkofran, utan alt nägonsin bofva blottställt landet eller sig sjelfva för öe brytningar, som sä ofta varit följder ok andra Lanks^stemers felaktiga beräkningar.
Oe bakva, med kä undantag, inga privilegier alt tacka för sin tillkomst; men de bakva ocksä aldrig beköft nägra jernbref kör sitt bestäuö. vet är en stor I^cka för est kalk, att, för bvil - 256 8tats- Lanea- acil Dag-Dskottens ket 8aml>äIIs-älldamZl som belst, bafva trassat d»n naturliga vägen.
Dar man en gäng sflägsnat sig derifrån, «ä äterkommer man ej dit, utan bemödanden ock uppossringar.
L^rän det konstlade tili det naturliga kan Lfvergängen ej blifva ögonblicklig, sä vida den ej skall medföra upplösning.
Detta gäller i linga om Lanks^steme, som i allting annat.
Nan får ej förstöra bvacl man eger, innan någon ting n^tt är färdigt att träda i stället; men man bör ordna systemet sa, att det utan varla kan bibebällas till dess ett bättre möjligen uppkommer, ocb sä att rlet senare ej motverkas.
Om ett Lank-privilegium linnes, ocb om man anser äfvent^rligt att rubba rlet, mäste rlet följakteligen, i:o omgärdas med nödiga garantier mot missbruk, ocb 2.0 betagas ali uteslutande verkan. lätt 8ver!ges Lank, under namn gf /livets ciers^ i sjelfva verket grundar sig pä ett privilegium, derom kan intet tvilvelsmäl ega rum.
Lättigbeten att drifva Lankrörelse sr alldeles icke förknippad med L. 8l:rs egenskap af 8venska Dolkets representanter.
Också var det endast af tre 8tänd, som denna rättigbet, ända till är 1800 utöfvades.
Den tillkom genom X.
N:ts lVädiga tillständsbref af den >7 8eptember 1668 ocb bekräftades genom en serskild kongl, försäkring under samma dag, bvarefter detta ursprungliga privilegium blifvit än vidare förn^adt, genom k. 8tsdlastelser den 3 Oct. 1675, den 3 lVov. 1700, den 21 Nuj 171g, den l äulii 1720 ocb den 1 dulii 1723.
Dtlätande, k:o >6.
25/ Dä 1772 ars Legeringslorm uti 53 §. ocb i8ogärsLegeringsform uti 72 §. förklarat, att /orä/i/ver so/?r röen /nttröv nn röer öb/bts Liänröers egen gnrnntre oc/r varels kan således meningen dermed ej bafva varit nägon annan, än att 8tänderne blifvit bibebällne vid sitt /öres u/rvtöegrunr^ under villkor ak de dermed förenade g-rrnnt/e,-.
Det äterstär nu att undersöka, b vilka dessa garantier bittils varit, ocb buruvida de ma anses tillf^IIestgörande för framtiden.
Dti r668 ärs LiksdagsLeslut liafva 8tänderne pä det kraftigaste förbundit sig, att försvara, beskydda ocb bandbslva Lanken, sä alt den, som antingen sjelf nägre penningar insätter, eller ock bekommer af medel deri någon avance, skall uti dennacustodia publica kunna deröfver räda ocb commendera efter sitt eget goda nöje ocb bebag.
Oeb uti 8tändernes beslut ocb förordning om Lanken (den sa kallade LancoO,ilningen) af den 22 8eptember r668 försäkras ytterligare: i l §., att en livar, som penningar i Lanken bäfver, skall kunna likasä säkert eornmendera dem, som bade ban samma penningar uti sitt eget bus, Lontoir ocb lada; deröfver 8tänderne i alla matto skola band bälla, det beskydda ocb försvars, sig samt ocb synnerligen dertill pä det kraftigaste förbindandes; — i 8 §. att VexelLankens penningar oeb medel skola för ingen del, under bvad prsstext det ock ske kan, rörås ocb angripas, utan beständigt ocb o/örr^ekt der sammastädes i» deposita förblifva, att egande» dem kan commendera ocb uttaga, ocb i 33 §. att livar ocb en s58 8tats- Laue»- ock Lag-Dtrkottens skall kä uti Lanken sädant m^nt sk vigt ock varde igen, som der sr insatt, om än någon förändring skulle blifva pä mintet.
Dti okvanäberopade kongl. försäkringen sk 6. 17 8ept. 1668 l)-der 8 §. sälunda: 8asom sila de weclel, kvilka i Lanken kunna inkomma, Lärs eler sia i en säker oel» alldeles oförryckt förvaring, sa velsVikärrnecl liakva krikallat alla bade främmandes oel, inköddes penningar dersammastädes, att cle kvarken ak
Oss eller någon annan pä ett eller annat sätt med arrest beläggas, eller oek, vid inkallande Krig med en eller annan konung eller Stat, conksceras, oell ieke keller, ,iöcL-,r ocL tra/rg,na/et aL/r/g s» a//„rä,tt ocL stort vore^/ ökver värt deri bäfvande avanee ock credit angripas eller alkordras skola.
Dessutom slutas sjelfva tillstånds- eller privilegiikrekvet under samma dag, med det förklarande, att X.lVItt ville kalla kand deröfver, att allt skulle o/eUsrt sa/unsla som uti konungens förklaring oek k. 8t:rs egen förordning vidare körmältes, ock sjelfva LiksdagsLeslutet jemväl bomme att förmå ock innekälla. ka dessa försäkringar, sä val fran L. 5t:rs sida, rom kran konungens, kvilar altsä det privilegium, ds senare
Drundlagarne förvarat ät k. 8t:r. försäkringarne utgöra den garaotie, kvarunder grundlagen tillerkänt k. 8l:r vardén ock förvaltningen ökver Lanken.
Denna värd ock förvaltning kan köljakteligen icke annorlunda grundiagsenligt utöfvar, än med villkor ak garantiens noggranna uppkallande, frägan klir sälc - Dtlätande, kto »6. 269 des, kvad säkerket eger allmänketen för detta uppfyllande?
L. tt L. 8t:rs klotta vilja icke ger tillräcklig säkerliet, lärer erkarenketen nogsamt kafva ädsgalagt. 1668 ärs LiksdagsLsslut lemnar väl anvisning ät den, som genom Länkens förvaltning linner sig förnärmad, att utköra sin talan i 8vea DofLätt; men Domen gär emot Lanken ock dess förvaltande autkoriteter, ej emot Lolaget eller L. 8t:r sjslkve.
Den exegveras i Länkens tillgångar; ock om ds medtagas, kar den, som kommer sist, ingen kjelp mera att vänta ak Domaren.
I alla Länder anses den som drifver vexelrörelse, vara i Loncourstillständ, sä snart kan uppkört att i laga ordning inlösa sina körkindelser.
Dans tillgångar mäste dä realiseras, kär att kereda ketslnings utväg, icke ät den förstkommande, utan ät alla kordringsegare: om en Lank, som vägrar att pä dagen med klingande KIzmt infria sina sedlar, keter det, att den inställt sina betalningar, slutat sin rörelse, eller i ordets egentliga mening gjort L-rn^ueroute.
Dä den sslunda lemnat sina garantier ouppf^IIda, mäste dess privilegium dömas körverkadt.
Därom kar ännu ingenting varit stadgadt kör L. 8t:rs Lank. liden s^- nes vara inne, att ät löo-äriga försäkringar, som, dä de kommit i kräga att göras gällande, alltid blifvit utan päloljd, gikva kelgden ak ett kraftegaude lagbud, som genom Domaremagtens mellankomst kan, när som kälst, sättas i verkställigket.
260 8tats- Lanea- ock Oag-IIt skottens Vid kiläanäet ris LancoLolag, äet ma grunäas pä wetier eller äelägsrnes soliäaira onsvarigket, mäste ett sammmanskolt göras till Lapilalfovä för Lanken» rörelse, sä viäa äen skall ärifvas »rocf rce^r/cl, ., äet vill sägs: weci »oter e//er .seskar.- oell icke inskiänkas till blotta äeposiimeäels emottaganäe oell kok-öfverföringar eller sä kallaäe giro-affareiv L. 8t:is Lank privilegieraäes egentligen pä 8>atens inlraäer, pä om^näiga karns penningar oell clem, som ester Oom koräs äeponeras, samt pä meäel, clem enskiläe kunäe tinlia för goät att insätta.
Oet var rörelsen meä sääane äepositioner, som liek namn af Vexelbank oell clet var äerilrän, som ett »cckrcmear för OäneLanken skulle kemtas, (äoek cieeenti moclo) jemte clet att penningar för äenna senare afäelning af Lanken upplänacles.
Lonsec^vent var äet följakteligen, att, säsom 71 i LancoOräningen föreskref, inga Lreäit8eälar eller anclre, som äertill kunäe kafva liknelse, skulle i Verket krukas.
Lanken kaäe ej nägot Lapital oell korcle sälecles ej eller utgifva nägra pä egen tillgäng ställäe vexlar, notör eller seäiar.
Oet clröjcle likväl ieke länge, innan man fann, att en Vexel- vell LäneLank ej kuncle clrifvas utan 8eäelrörelse oell man vicltvg äerlöre, reclan clen 5 tkpril 1701, cleo utvägen att läta en serskild räkning i VexelLanken töras uncler namn ak transporträkning, pä I,vilken en kvar egäe insatta meclel, linck ieke uncler Ott Ounäisäe Oaler i 8ilfverm^nt, clä kan skulle erkälla en uncler Länkens Ligill samt Lommissariernes ock Letjenles namn utlärclact, uti kanclel oek anclra betalningar anväuclkar ikt - Otlatanäe, lV:o t 6. 261 test, som fran en till annan tings transporteras oek kvarlore innekafvaren kacle vill inlefvereranclet att commenäera cle penningar, kvarä clen I^ääe: alt sä keskslkaäs fransportseälar, kvilka ännu i clag utgöra Länkens löpanäs l^oter eller Vexlar, »eäermera varit utgifne för annat än verkeligen insatte meäel, äerom kar allmänketen käft tillfälle att tillräckligen klifva öfvert^gaä, längt innan clet täckelse I^ftaäes, kskom kvilket
Lanken i mer än kunäraäe är keärifvit sina operationer, liäen kar visat, att stora missbruk kunnat föröfva» meä äessa, som meä äs (ireäitseälar, kvilkas blotta liknelse LaneoOräningen sä sorgsfälligt sökte unävika. fkvaä rörelsen grunäas pä vanliga »oter, eller pä transportseälar, är äet säleäes angeläget, att en dapitalfooä linnes, som ätminstone i nägon mokn garanterar mot förvaltningens misstag oell mot äe förluster, som pä inärilningen af
Län kunna uppkomma.
Derifrån att Lanken i i5o ar varit utan fonä, mä man ej sluta, att äen äfven kääanefter kan eller kör vara äet.
Om Lanken ä n^a skulle räka i färlägenket, kör väl en tillgäng linnas, äeri äess Lorgenärer kunna erkälla skaäestänä för kvaä äe förlora, utan att bekölva efteråt anropa L. 8t:rs, äet vill säga små egncr gci/cfe»crrers goäa vilja, för alt vinna kvaä clem lagligen tillkommer.
Ött lämpligt
OrunäLapital utgör ofelkart en af äe nöävänäiga garantier, som äet äterstär att gifva ät L. 8t:rs Lank.
262 8tats- Lanco- oc!» bag-IItskottens
I publiciteten ligger för Lank-operationer, likasom för alla andra körbandlingar, en stol- oeb vigtig säker betsa »stalt.
Ktt ytterligare ordnande a5 bvad derom vill sista Riksdag beslöts, ingar- således jemväl blancl lle garantier-, som i ilen blifvande jagen böra staclgas.
Ost sr först seilan It. 8t:rs Lank blifvit sä reglerad, att Kolket ser sina N^ntfö, bällanclen tryggade, som man kan koppas att n^a Lanklnstitutioner skola uppsta oeb ökvergsugen till ett naturligare system bele, las. l sjelfva den lag, sonr reglerar Lanken, bör slitsa vägen till denna.öfvergång antydas, genom det förklarande, att Lancorörelsen är fri oeb öppen fölen livar; som under lagligt sk^dd vill drifva dea oeb att Länkens privilegium följakteligeu ieke innebär någon uteslutande rätt för It. 8t:r.
Uller dessa äsigter- fä Utskotten, till ytterligare bestämmande af den garantis oeb de villkor, bvarunder It. 8t:r, enligt Regerings-Kormens 72 §, ega att förvalta dea Depositions-, Vexel- oeb Käne-Lank, bvar-L Kongl. l>Iaj:ts privilegium af den 17 8eptembsr 1668 blifvit dem meddeladt, nrt till k. 8t:rs pröfning öfverlemna följande Körslag till Ii O för i §- Ifrän dea dag dä utvexling ak 8ilfver ä nz,o vidtager, enligt bvad derom vid denne Itiksdag keslutadt Iltlätando, i>l:o 16. 26Z blifvit, är Lanken skyldig, att, enär sä päfordras, sina 8edlar med 8venskt 8ilfverm^nt inlösa, dem, som före sagde utvexliugsdag utgifne äro, efter den ak Konung oeb Rikets 8tänder nu fastställde grund, oeb dem, som efter samma dag utgifva;, till det belopp bvarä de l^da. 2 §.
Vägrar Lanken, under bvad sken det vara mä, att 8edel vid uppvisandet inlösa med det belopp, bvarä den ak Lanken utgikven blifvit, efter tb^ i 1 §. sägs, mä den, som sadan sedel innebakver, derom bos Kongl.
IVlaj:ts oek Rikets 8vea DofRätt göra skriftclig anmälan; ock älägge DofRätten LaneoKuIImäktige, alt, inom Z dagar ester deraf erbällen del, öfver den anmälan sig förklara.
Lelinnes det att sedelns vägrade inlösen börrört ak orsak som icke genast kan rättas, förordne Dokkätten dä, alt Lanken» Dtlaningar ock 8ilfver-utvexlivg uppköra, ock inberätte köikällandet till Kongl. Mlaj:t, som utnämne K^ra 8^sslomän, bvilka, gemensamt med K^ra 8)'sslomän, dem Rikets 8tänders Kullmäktige i RiksgäldsDontoiret ega inom sig utse, en ak bvarje Riks8tand, genast skola undersöka om Lanken» ställning är sadan, att dea kan inom 6 mänader ikrän den dag dä anmälan om 8edels vägrade inlösen skedde, återställas i det skick i l §. sägs; b varom 8^sslomännen senast inom bälkten ak ofvan bestämde tid skola göra underdånig anmälan bos Kongl. Naj:t till kungörande af dag inom okvannämnde 6 mänader, dä vankens utläningar ock 8ilkver - 264 8tats- Lanea-- ocb Lag-D t sk otten s utvexling ätee skola börja, ä b vilken dag 8^sslomännens befattning uppkören. loinna 8^sslomännen Länkens 'ställning sadan att den icke kan inom okvannämnde 6 mänader återställa» i det skick l §. stadgar, anmäle de det inom 3:ne mänader, Los Kongl. ÄIaj:t, oell skulle ej, inom 6 mänader, efter det denna anmälan skett, Lanken, genom LancoKullmäKtige eller Likets 8tsnder, vara återställd till fullgörandet af sine functioner, välje clä Likets 8tänder .4dta, 2!ne af livarje Liks-8tänd, ocb gräfve
Domaren, sedan desse börde blifvit, buruvida Lank-privilegiet skall uppl,öra; i l,vilket fall Likets 8tänders bewälde
Deputerade, tillika meri de utsedde 8^sslomännen, egg, alt till Utredning af Lanken i reda penningar förvandla alla dess tillgängar ocl, riem, i den wolm de inflyta, till Lanken» samtlige fordringsegare utclela. Z §.
Öfver DokLäliens beslut mä klagan förås i Konungens Dogsta Domstol pä sätt i 3o Lap. i, 6 ocl, >8 U.
LättegängsLalken sägs; dock gange beslutet llet oaktadt i verkställig!,et.
Likets 8tänilers Lank» OrundLapital, till det belopp som ak Likets 8tän<ler vill denna Liksclag blifvit bestämöt, skall allticl, utan beräkning ak Länkens kasta Kgendowar ocb Inventarier, utgöra en Lanken» bebällning utöfver cle förbindelser för bvilka Lanken ansvarar, sa att möjligen inträlkancle Lapital-förminskning under aret, ak vinsten ersättes.
Utlåtande, K:o 16. 265 L §.
Kör livarje balkar skall, inom en manad efter förloppet lierås, en öfversigt, som klart ocb fullständigt visar Vexel-Lankens ställning, genom Likets 8tänders Kullmäktiges försorg, tryckas ocb med allmänna lidningarne utllelas, samt, efter bvarjs ars Lokslut, en öfversigt, som visar Lanken» bela ställning.
Öfverlemna?
Lanken till utredning, enligt bvall i 2 §. sägs, late rle körorrjnarls 8^sslomännen ofördröjeligen upprätta, ocb, pä sätt för Kullmäktige föreskrisvit är, utllela öfversigt öfver Länkens bela ställning.
Den skall ock sk riem vill bvarje balkars förlopp förnyas sä länge utreclningen fortfar. 6 §.
Utan binder af Lanken» privilegium stande det enskilde nu ocb i framtiden fritt att Lolag inrätta till bankrörelse» bedrifvande, med iakttagande ak livad om sädane Inrättningar sk Konung ocb 8tänder stadgadt linnes. 7 §- Denna Lag ege kraft ak Allmän Livil-Lag ocb mä körtb^ ej annorlunda ändras, än pä sätt i LegeringsKormens 87 §. stadgadt är.
Åtskilliga Ledamöters Leservationer medfölja. 8tockbolm den ig 8eptember 182g.
Leservationer:
Kk Hr Öfverste K..- Dä dag finner rättvisan fordra, alt ej någon slags transactivn i Lan - ,66 6 tat s- Lane o- ocb Lag-Lltskottens ken ej mä äga rum ifrän det att Lanken vägrat inlösen ak någon dess serie!, Iran jag, för min del, icke undgå vika, det förra delen af 2 §. bör gifvas köljancle förändrade lidelse:
Landen att inlösa sina sedlar pä sätt stadgat är, vare Lankokullmägtige pligtige att ifrän samma ögonblick inställa ali Lancorörelse af Iivari slag rist vara mä, ocb anmäle körbällandet tili K. id:ts ocl» Likets 8vea Hofrätt.
Lnskild man, k vars 8edei Lanken vägrat invexla, äge jemväl rätt att säciant anmäla bos kemälte Hofrätt, som rlä inforrirsr LancoLullmäktiges förklaring, l,vilken inom 3:ne riagar efter erbällen rlel ak rien gjorrls anmälan akgikvas bör.
Lelinncs riet att sedelns vägracle inlösen bärrört ak orsak, som ej genast kan rättas, inberätte iiokLätten rlä, ebvari anmälan allenast ak LancoLullmägtige eller jemväl ak den enskilcie gjord Sr, körbällandet till K. A:t Lcc. ^kk IInderLtätbällaren kir v. /ifn^ccreu/2^ >/. <7.. dag förenar mig uti den ak Hr Ofverste bär utinnan yttrade mening. ^Kk ilr HokLätltsLädet Lerg vo/r L/nr/e.- Lmot det ak iiögloö.
Utskottens pluralitet fattade beslut i sednare Nomentet as 2 §. reserverar jag mig, emedan jag anser detta beslut motverka den föreslagne
Lagens ändamål ocb tili intet göra dess verkan, dag vill inskränka mina anmärkningar deremot till 2:ne ebnru anledning visserligen kunde önnäs till flere.
Den 77t!ätsnde, N:r» >6.
267 lien korsta ak dessa anmärkningar asser det stadgande alt i kall Länkens ställning är sadan att den waste Italias under utredning, L. 8t:r böra utse Xtta Deputerade som med ds förut förordnade 8),sslomännen böra i denna utredning deltaga.
Dä säledes af de 8exton personer, bvilka skulle komma att ombesörja utredningen, 12 körnrdnades af L. 8t:r, men endast 4 as Legeringen, lärer det vara klart för en bvar att bär! icke i sjelfva verket linnes den med Lagförslaget »saltade motvigt till ^Vllmänbetens betryggande molde skskningar i penni,>ge-sörbällanden ocb derafuppkommande lidanden ocb förluster, som icke, utan ali pä förflutna tiders erlsrenbet grundad anledning, kan vara att befara ak den ena 8tatMaktens ensidiga, möjligen lika körbastade, som välmenta beslut derom.
Den sednare anmärkningen bar till köremäl stadgandet "att Domaren skall pröfva, buruvida LankLrivilegiet skall uppköra," utan att, bvarken i den föreslagna, eller mig vettei ligen i någon annan, nu gällande
Lag, önnes stadgadt att i något sall LankLrivilegiet
Kan förverkas, buru det än mä missbrukas.
Döljden bärak mäste blifva, antingen att Domaren nödgas förklara, atk eburu genom missbruk ocb öfverträdelse, ak LaukLi ivilegiet
Lanken blifvit försatt i tillständ att icke kunna fullgöra sina förbindelser ocb fastän L. 8t:r icke vilja ersätta den yppade bristen, kan likväl icke Lank Lrivilegiet förklaras körverkadt, emedan en sadan påföljd icke linnes i lag stadgad, el >9 - 268 8tats- Lanco- oell f, a g- lltsk o tte n s jer »ek beror det as
Domarens godt^cko ulan ledning as bestämd lag, att pröfva om veb när en sädan påföljd ma kunna inträlfa. jktt meddela föreskrifter för 8tatens Lankrörelse, utan alt be8tämma någon päföljd sör uraktlätenbet eller öfverträdelse deraf, skulle jag anse as ringa n^tla ocb ieke medförande någon säkerbet; oell jag skattar för bögt elen Domare-regel, som bjnöer n// e/om />,»' oe/r , oc^ e/ goes/^c^^ för att någonsin kunna medgifva undantag derifrån, minst i en sak af den vigt ocb det indelande pä allmänna penninge-förbällandeu, som den ifrågavarande. äng ^rkar derföre, ätt pä sätt sammansatte
Dtskottens beredning föreslagit, sednare lVIoinentet al 2 H. borde erbälla följande lidelse:
"Linna 8^sslvmännen "Länkens ställning sadan, att den ieke kan inom ofvannämd» 8ex wänader återställas i det skiek 1 "stadgar, anmöle de det inom 3:ne mänader bos X.