Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— I anledning hwaraf; och dä Riksgälds-Contviret icke synes böra uppoffra den winst, som med billighet genom General-Assistance,Contviret mä kunna hämtas frän utlåningen mot pant af andre, än nedannämnde Utländske Fabriks-Rudimatei ier, har SkatsUlskottet welat tillstyrka, att, med undantag ak inbämske sä kallade Fabriks - waror, samt Utländsk Ull, jemte Bomull och Silke, hwilka waror pä manligt sätt fa belänas, för alla öfrige till införsel lofoifne Utländske Rudimaterier, hwilka uti GcneralAssistance-Contviret komma att belänas, bör erläggas lika mycket, som för de egentliga Lombard-känen, nemnligen för Län ifrän och med 1220 R:dlr till 2020 R:dlr Sju och En half procent em äret samt för Län pä 2020 R:dlr och deröfwer
Sju procent om äret, och för Län, hwilka icke uppgä till loos R:dlr, hwad den fastställde Tariffen för Lombard, Länen utsätter, sä att med desie Län pä Utländske sä kallade Rudimaterier i alla afseenden kominer att förhällas pä lika sätt, som angående Lem, bard-Länen, uti 1808 ärs Instruktion är stadgadt.
— Och, i händelse 'Riksens Höglvfiige Ständer härtill skulle'bifalla, fär Stats-Utssottet föresiä en förändrad Redackion af »r Mom. 2 §.
2 Art- uti K28» Dcn i Augusti.
Jnstructisncn för General-Assistance-Contoiret och desi Betjening af den 9 Ma> >8»^; och hwilket Moment koiumec alt 'yta salunda: "lich Pä alla Inhämike sa kallade Fabriks, waror sann lftländjk Ui!, j-uure Bomull och Silke meddelas
Län i behörigt chihallaude as pantens warde, sa ftamt wahran ar al sadan bcssassenhet, att den under Läningsriten ei kan försämras.
— För alla dylike
Län, som minst bewilljas till 102 R:dr, erlägges endast
Fem procents ärlig ränta, och uti Provision b»talas
En procent om äret för
Län fran och med ronde R-dlr till lvoo:de Rtdlr, menderutöfwer beräknas Provisionen till En hast procent vm aret.
Bärande» denne Ranta och Provision ivid Länets expedierande för Län-tiden innehallas; och i hädelse
Länet ej warder a sörsallodagen inlöst-, beräknas en lika beskaffad afgift till den dag, panten läses eller a Auction försäljes; äfwcnsom da fätane Län till Auction leswereras, wänlig AuctionsProvisicn
Tre procent derföre beräknas, ehwad panten läses söre Auctionen eller undergär försäljning.
— Ä andra, än bär ofwan uppräknade till införsel lvlglsne Utlandffe Rudimatericr ma äfwen Län meddelas; dock kommer med desie Län, att i alla affeenden fmbä!'as pä lika sätt, som anaaende de egentliga Lombard-Länen, finnes stadgadt." Hwilket Riksens Högt fiche
Ständers närmare ompröswande wördsammclioen undersiälles. wrebro d. , Aua i8>2.
Pä Hög'.
Ridd. och Adelns Pä HSgw. Prest-Ständcts Ledom. n agnar, Ledam. magnar, H,. v.
LlchZorn. 6u8t. ^lurra^.
Pä L olloff.
Borgarc-Slan- Pä Hederw.
Bondc-Stänhcls Lcdam. wägnar, dek§ Ledam. magnar, l. ^Veselin.
L-nrs Ericsson. tz. 'lundins.
Upp - Den I Augusti. 228!
Uppläst hos Ridd. och Adeln den l Aug. « - - - Prest-Ständet den 1 - - - - « - Borgare - Ständet d. i - - - - - - Bonde-Ständer den l - - wärdsamt Memorial! ^ä Bewillnings - Utskottet under öswerwägande förehaft huru och pä hrvad satt Land-Tulls-ersättningen till lika belopp med hwad den redan wid »809 och >8io ärenS Riksdag eller med >50,220 R:dr bör utgå utom den Summa, som i Allmänna Vewillningen ar beräknad, har Utskottet, enar Land-Tullarnes ater inrättande före detta blifwit af det sammansatte Bewillnings- samt Allmänna Beswärs- och Economie - Utskottet afstvrkt, ansett den förut widtagnc utwäg böra bibehällas, att läta ersättningen utgöras pä lika sätt som dä bestämdes, eller att Städerne Stockholm, Götheborg och Carlskrona answarat för Femton Tusende Riksdaler uti Mantals, penningar, beräknade hädanefter lika med annorstädes i stallet för den hittills erlagde QwarnTull; Och samtelige Städerne för en lika Summa säsom Salu-Accis; skulle de öfriga Etthundrade Tjugu Tusende Riksdaler utgå till halsten af Landet och halsten af Städerne, derwid afgiften a Landet kommer att utgöras med iz fi. 4 r. af hwarje 120 R:dr, eller medrik- af hwarie 120 R:dr, af Hemmans, Bruks, eller annat Werks eller Lagenhets warde, samt af Embets- och Tjenstemän med Indelning alldeles pä enahanda sätt, som wid 1 ffoy och iZio arens Riksdag blstwit asatt, och af Städerne med vafkortade Sextio Tusende Riksdaler; Ankommande pa Borgare- Ständet, att Städerne emellan fördela denna Summa, efter deras olika 2282 Den I Augusti. förhållande til! hwc.randra, men fördelningen lnom hwarje Stad, har Utskottet ansett böra hädanefter fle i förhållande till beloppet af den Allmänna Bewinningen, som hwarje Egendom och Rörelse inom Staden utgör.
Beträffande widare stora Slö-Tullen, och orunderne för densammas bestämmande, hwarom Kongl. Mast i Dest Nådiga Proposition den rz sistledne Maji äskat Riksens Ständers underdåniga yttrande, sa förestår Bewillnings - Utskottet lil!
Ständer: 1:0.
Att i underdånighet uppdraga at Kongl. Mast att genom en Committee af kunnige Embetsmän och erfarne Handlande, lata utarbeta en ny Slö - Tulls - Stadga, hwarwid pa en gang affes Handelns och Näringarnes förkofran med bestånd af Statens Intrader, derigenom, akt de förändringar, hwilka i gamla Taran och Stadgan genom förändrade tider och omständigheter erfordras, hufwudsakeligen maga lida, dels till uppmuntran för Export af Inrikes Producter, och Förädlingar, medelst nedsättning af Tullen ej mindre a utförseln deraf, an a Införseln af de till förädling inkommande raa ämnen, dels till öfwerflödets hämmande genom en skalig förhöjning af de dertill hörande Artiklar, dock till sadant afwägdt förhållande, att förhöjningen e> ma ökahagen för Tull,försnillning, samt att dessutom förestå i hwad matto FörtullningSfrihet i öfwerensstämmelse med Riksens Ständers wid denna Riksdag redan framkörde underdåniga önskan, till följe af Allmänna Beswars och Ekonomie-Utskottets asglsne Betänkande matte medgifwas a alla dc waror, hwilka til! nyttjande tillatne eller andefaldte, följakteligen aro nödwändige, sa länge de Den i Augusti. 228; de hwarken till godhet eller erforderligt belopp kun, na i Riket tillwerkas, men genom hwilkas förbudne inkörsel, smyghandeln ansenligen blifwic gynnad; hwarjcmte Cvmmitleen i sammanhang härmed skulle äga, alt öfwerse alla hittills gällande Tull - försaktningar, och pa sätt Riksens Ständer wid 1809 och i8>o arens Riksdag i underdånighet hcmställdt, till Kongl. Majus
Nådiga pröfning och afgörande första de förändringar derk i allmänhet, som kunde fin nas af nöden. 2:0.
Att öfwerlemna till Kongl. Mafit, att sa wäl innan en sadan nv Taxa och författning hinner fullbordas, som äfwcn sedermera intill nästa Riksdag efter förekommande behof, ej mindre i Politiskt än Economistt hänseende, stadga de förhöjningar a wissa, och nedsättning a andra Artiklar, dem Kongl.
Maj:t i Sin wishet kan anse nyktige och nödige, hwarwid likwäl det underdaninga förbehåll torde göras, att Stats-Werkels, genom dessa förändringar i Tull, Jntradernes belopp, erhållande winst, utöfwer hwad sa wäl för Sjö-Tullen i Staten bliswit paräknadt, samt hwad derutöfwer med Tull-asgiternes oförändrade bibehällande i deras närwarande stick, kan hafwa wunnits, hwilkct öfwerffott redan blifwit wid denna Riksdag till Kongl. Majus
Nadigste disposition af Riksens Ständer öfwerlemnadt, pa sätt dess derom afgangne undcrdaniga ffrifwelse innefattar, sadan ytte.äigare winst, matte, efter twenne ars beprökwande, lända till minlkning i de af Riksens Ständer till Statens underhallande, nu atagne dryga Skatter och Bewillningar, pa sätt Riksens Ständer wid denna Riksdag om en sadan minsknings tillämpande pa ena eller andra Artikeln, sig emellan komma att desima; Och derest emot förmo, 2284 Den i Augusti. modan de af Riksens Studer nu stadgade Bewillnings - grunder ej törna till den behöfliga af Riksens Scäfer atagnc Bewillnincs, Summan, torde Riksens Ständer anse en sadan brist icke kunna annorledes och lämpeligare fyllas, än med den tillförwancade winsten at förändrade Tull, asgifter; Äfivensen-, Riksens Ständer i underdånighet torde anhålla, att wid nästkommande Riksdag i och för den granffning af Sjö, Tulls, afgifterne och den widare algar) dermed, som enligt Lo §. af Regeringsformen, dem tillkommer, undsä de!, sa wal af den blifwande rya Taxan och Stadgan, som af det Resultatet öfwer Statens ökade Intrader, som deke Författningar kunnat medföra.
Efter denna hufwudsakeliga åtgärd med SjöTullens reglerande och bestämmande ak grunderne för densamma skoende förändring, torde Riksens Ständer z:o. Hos Kongl. Mas:t k underdånighet förklara sig för narwarande icke hafwa någon ändring i hittills stadgade och gällande Sjö - Tulls, afgifter att föreslå; äfwcnsom de Sjö-Tullen ätföljande till nästa Riksdag vförändradt utgående Licent- och Convoy samt
Fattigförsörfnings-afgifter pa lika sätt och med samma willkor, Riksens Ständer wid 1809 och r8io arens Riksdag i underdånighet anmält, komma att fortfara.
, 4:0.
Som af inkvmne upplysningar ar ut röndt, att Staten njutit af Sjö-Tullarne en större inkomst, da de till Arrende warit upplätne an under den tid, da de genom Statens egen anstallt warit förwaltade, sa sörestär Bewillnlngs - Utfkottet sluteligcn till Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning, alt till Kongl. Maj-k öfwerläta rättigheten till dera - Den i Augusti. 2285 deras ytterligare bort - arrenderande pa Tio ar, wid förloppet as den nu warande Arrende-tiden, utan hinder af hwad 60 §. j Regeringsformen i slikt fall bjuder, sa wida Kongl. Majit stulle sinna slikt, i afsende pa tidernes beikaffenhec, med Statens lika stora eller möjeligen en större fördel an wid senaste Tull - Arrendet förenas.
Ständers bepröfwande wördsammeligen öfwerlemnas.
Orebro den 29 Julii i8i2.
Lä Högt.
Prest-Ständets Lcdam. »vägnar, Ledam. wägnar, L.
Kuutli.
Olok Ljunbeck.
Bonde-Stän dets Lcdam. »vägnar, dets Ledam. magnar, Larl I?r. I^anclberA. ^lon jonsson. 6. 60 iova.
G Uppläst hos Ridd. och Adeln den r Aug. - - - Prest - Ständer den i - -- - - - Borgare-Ständet d. i , - - - - Bonde-Ständel den i - - Wördsamt Memorial! enom Utdrag af Protocollel, under den iz i denna manad, har Hederwärda Bonde , Ståndet lämnat Banco - Utjkottet del af Riksdagsmannen Anders Peterssons fran Skaraborgs Län ingtine Memorial, hwarmed jeinlikt berörde Prot-o, colls-Utdrag, Hederwärda Ständers allmänna röst hade instämt; för att öfwer innehållet deraf, sä förr möjeligt bleswe, inbekomma Banco, Wollers Utlakande.
Uti 2286 Den !
Augusts.
Uti berörde Memorial anföresr Huruledes ingenting gemenligen werkar mer till billig förtrytelse, an ett kallt afstag pä förtroendets och »välmeningens framställning, att en sadan känsla hos Standels Ledamöter erfarits, wid afhörande af Banco-Utstottets den 29 nästledne
Junit meddelte Utlåtande, uti Len för Banco, Fullmägtige sökte tillökning i deras ärliga underhäll: att, om detta ma kallas Honorarium, bör det wäl någorlunda smara lill dest benämning, och till dest bestämmelse, att gifwa nöd, wändigt uppehälle, och mättelig bergning ät dem, som stola vewaka Riksens Ständers angelägenheter wid detta angelägna Werk: att zoo R:d.
Banco icke göra tillfyllest till de oumgängeligaste behof; Hwarförulan ingen med »villighet uppfyller stna plikter, hwarom erfarenheten wittnade uti fördubblandet af Revisorernes arfwode, samt procents stjedd tillökning ä Tjenstemäns Löner, >emte dera än widare under denna Riksdag af Stats, Utstottet tillstyrkt tillökning- att, dä Bonde-Ständer begärt en wida mindre förhöjning för de Tjenstemän, hwilka utgjöras af dest Medlemmar, och, sa tillsägande, endast tillhöra Ständer, och dä denna begäran, för hwad Banken beträffar, endast gär ut pä7;o R:d., och således tyckes wara obetydlig för ett sä rikt Werk; denna anhållan förkastas, pa grunder, som dlifwit antagne, efter hwad Utstottet stuteligen sig yttrat, utan öfwerwägande af de stäl och anlednin, gar, som i detta ämne förekommit; hwilket bchand, lingSsätt af Utstottet skäligen icke förmodatö, dä det just ar tillsatt för att upptaga och utreda de stäl, som till dest utlåtande blifwik öfwerlämnade; att förgäswes deremot borde inwändas, det den igenom en Bonde-Ståndets Ledamot, i samma Ständ, och Den i Augusts. 228? och derefter jemväl i de öfrige Riks, Ständen wäckte fräga om tillökning i Fullmägtiges arfwoden, endast hade afseende pa förstnämnde Stånds Fullmägtige, dä dek strider uppenbart emot Zngresten i Utskottets Betänkande, och emot sanna förhällandet; men dä samma inkast som förut blifwit nycijadt, att nemligen de öfrige Riks, Ständen wäija sine Fullmägtige i Stockholm, hwilka icke behöfwa högre arfwoden, äfwen ware att befara; borde Utstottet nödwändigt göras uppmärksamt pä de för Bonde-Ståndets Fullmägtige enskilt talande omständigheter; hwilket Föifattaren till ämnets framställning i Ständer bestämt iakttagit, för alt äfwen dermed uttrycka dest werkeliga tanka, alt om de öfrige Sländön, hwilka endast utgöra Huswudstadcns Jnnewänare, icke der sakna ffickelige ämnen, till bewakande af deras rätt, enahanda förhällande icke alltid i Huf, wudstadens granskap är art påräkna för BondeStändct, hwilket, i allt fall, gerna önskade bibehålla dest förtroende för dem af dest Ledamöter, som med insigt, redlighet och rätlwisa uppfyllt deras kall, och destutom wunnit en erfarenhet i desta ärenden, hwartill en längre tid för en Nybegnnnare erfordras: att anmärkningen, i afseende pä Bonde-Ständets deltagande i Banken och dest styrelse, likasä litet förstenar att af den upplyste Tänkaren bifallas:
om de öfrige Stånden i förstone, ined deras garantie och tillsyn grundlagt, och, det mä äfwen medgif, was, förökat Bankens förmögenhet; sä hade Bon, de-Ständer deremot, med dest personliga kraft, gistvik Banken ett försivar; och i de senare zc> arén genom oberäkneliga utlagor, en säkerhet, som den thy förutan vmöjeligen kunnat äga, om
Statens ofta inträffande dryga behof deraf stokat fyllas; och dä 2288 Den > Augusti. samlelige Riksens Ständer en gäng hög tideligen godkändt Bonde-Ständets rätt, till oinskränkt delaktighets i detta Werk, tycktes ett förhatligt minne af föregående tiders obillighet icke hafwa bordt äterkallas; eller det Honorarium Bonde-Ståndets Fullmägtige derifrån åtnjutit, stämplas med anseende af cn betydlig känning i jämnförelse af de dryga uppoffringar, som Bonde-Srändet wid sa mänga wädeliga tillfällen sig underkastat: slutcligen yttraöden fullkomliga öswertygelse, att Banco-Utstoktet bade bordt pröfwa, de af en Ledamot i Bonde-Ctandet föredragne allmänna skäl, och pä grund deraf, bifalla desi hemställning; men dä widare pröfning häraf för det närwarande icke ägde rum, skulle Banco-Utskottet af de nu gjorde anmärkningar erhälla del, för akt ytterligare ullätande deröfwer med möjeligaste första afgifwa.
Och har Hcderwärda Bonde-Ständer derefter, genom Protocolls-Utdrag af den 18 dennes ansett nödigt, att Banco-Utstottct, med alldraförsta, desi yttrande öfwer förrberörde anmärkningar meddelas.
Ofwananförde för Banco-Urstottet till form och uttryck högst owäntade anmärkningar, hwilka likwal Utffottet med nöje tror stg öfwertygadt, alldrig kunnat komma frän En betz Ledamot ät stg sirlf lämnad, hafwa ej i nägor mätto förändrat dest öfwertygelse i förewarande fall, säsom grundad pä ffäl, hwilka Utskottet anfört och ej kan srängä: att nemligen, ett i sin början ämnadt, och derefter fortsatt, samt annu uri sädan egenskap fortfarande, ej obetydligt wedermäle af erkänsla, för uppfyldt hedrande förtroende wid en, wäl i sig sjelf wigtig.
Lock, i mohn af ärliga Sessionerne, icke beswärlig, befattning, ej kan betraktas såsom Lön eller Arfwo de - Den i Augusti. 2r8s de för Tjenstemäns trägna och answariga tjenstgöring hwarje arbetsdag aret om; icke eller wara bestämdt ait ensamt smara emot Innehaswarens alla behof: alt widare, någon staga if.än te öfrige Stunden icke war wäckt om tillökning ä bcrö'de Honorarium, ehuru jemwäl deras Fullm-glige uti Bonde-Ståndets framställning moro, nillrooligcn, >nnebegripne: att ytterligare, med afseende a de: willtor, hwarinunder Hcderwärda Bonde Stander lämnades delagtighet uti Banco-styrelsen, samt Möckelö dä, blott genom de öfrige StändenS omsorg wundne förmäga, det wore bade mindre pasiande och obilligt, att Bonde-Sländets Fullm rgtige i afseende pä deras, med de öfrige StantcnS Fullmägtige gemensamma befattning, erhöllo ett större we» dermäle af erkänsla ifrän Werket, än de öfrige Ständen för sine Fullmägtige astunkade: och siuteligen, att wid en tidepunct, dä, af olyckelige anledningar, och i synnerhet till förekommande af Rikets synbara förlust, Banken är alagdalt tilis widare inskränka uppfyllandet af desi förnämsta förbindelse, all möjelig besparing af icke vumgängelige utgifter, wore nödig.
Desia ffäl har Banco-Utffottet, uti desi nu äterförwiste utlätanden ej underlåtit att anföra; och af deras beskaffenhet, trost sig äga giltig anledning, att ej inga uti cn, alltid obehaglig, undersökning, hwad under ständigt wistande i Hufwudstaden för dagen erfordrades; hwilket underlätande.
Utskottet ej kunde förmoda, skulle inom Hcderwärda Bonde, Ständet rubriceras, såsom ett kalle afslag pä fZrrroenders och wälrncnirigcns framställning; icke eller att åberopandet såsom grund för UEotcetS öswertygelse , af den händelse, dä, till ett tvara^igt wedermäle af wänjkap,'aktning och wälBihang.
Nst »44. will/a, 229^ Den i Augusts. wilja, Bonde-Ståndet, utan någon afgifts erläggande, bewilljades en förut afsagd drägtighet utk styrelsen af det Werk, som pä de öfrige Sm >dens garante och sam-nanffott/ war grundlagt, samt, ae, nom deras ofta bekymmersamma omsorg, uppnadt en önstanswärd stadga, ffulle inom Ständet anses, såsom ärerkatlan-e af etc förhacligc minne urås förra riders obillighet.
Banco-Ulffoltek sär, i anledning af de, emot dest förra yttrande, gjorde anmwkningar, ej lämna obemäldt, akt Bonde-Ständets personliga kraft, till hela Samhällets förswar, hwaruti wisteriigen jemwäl Banken, lika med Rikets öfrige Werk, och äfwen Ständcts, jemte hwarje Medborgares Egendom, äro innebegrepne, icke i någor matto af Banco.
Ucffottet mistkännas: men Utstvttet känner ej det förswar, som Bonde, Ständer allena, ät Banken särfkildt ffulle haswa lämnat, såsom fullc sivarande emot den grundläggning, och den twetydigt medgifne tillökning ä Werkets förmögenhet, som genom de öfrige Ståndens garantie och tillsyn i förstone riilksmmic.
Det kan ej wara nägot twifwelsmäl underkastadt, att blott igenom de z:ne Ständens garantie, tillstött, och ej mindre beswärliga, än ofta högst bekymmersamma omsorg och befattning, Sweriges Bank, under den HögsteS fortfarande beffydd, och Regeringens hägn, ej allenast är grudlagd,. utan vck har samlat dest ägande förmögenhet; alt Merkel följakteligen genom blott de z:ne Ständens möda och omsorg war uppammadt och skjött, sä till sägande, ifrän en klen barndom, till MannaäldernS styrka, enar det Hederwärda Bonde-Ständet först sökte deruti fä deltaga.
Af de äberopade oberäkneliga utlagor, som Bonde-Ständet gemensamt med de
Den i Augusti. 229» de öfrige Stånden mäst erlägga, har Bankens Fond el wunnit någon tillökning; men den puncten uti Werkets Grundförfattning, som förmå-.
: att den Gevinst, som Gud sf Wtrket förlanandcs warder, ffulle till allmän nytta blifwa anwänd; är ä Bankens sida, allt Ifrån Werkets första inrättning, intill närwarande stund, lili nästan otrolig matto uppfylld, genom Län till lindrig och ofta ingen ränta, samt genom bewilljad afffrifning af flere Millioner Riksdaler uti Statsås äterstäende Län af Banken; hwarigenom Stats - Catzan blef befriad ifrån en tryckande ffuld, och Landets Inbyggare befriades ifrän den bestallning, som tilt en sädan stulds godtgörande i widrigt fall warit oundwikelig; uti hwilken lindring, Bonde-Ständet, lika med de öfrige Sländen, fäkt deltaga.
Banco'lltstoltct anser sig fluteligen ej hafwa selat, genom dest fästade uppmärksamhet, äfwen i della fall, ä Werkets närwarande, icke af saknad förmåga, men af andre nödlwungne stäl, äbragte ställning, dä efter UlstoltetS tanka, ett nödigt afseende ä allmänna omdömet, fordrade, att derinunder anledning icke gifwes, lill ökande af Werkets utgifter.
En Ledamot af Högwördige Preste-Ständet, och samtelige Ledamöterne af Hederwärda B.-ndeSländet, äberopa härwid, deras till Banco-U:stottets förra wördsarpma Betänkande, öfwer ämnet, bifogade tankar.
Orebro den 23 Julli 18-2.
Jacob Os la La räls. fl?ll. VVsiäman.
Lust. O. Wile lce» L.
Ollman.
N, LelslliZlus. * *
Upp - »29r Den i Augusti.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den r Augusti.' - - Prest - Ständet den i - - - - Borgare-Ständ. den r - - « - Bondc-Ständct den i - - Wörbsiamt Memorial! ^^swer den ifrån Wällost.
Borgare-Ständet stedde Remiss nf Herr Bergs - Nädmannen E.
Fnitz ems för Fahlu Bergslag gjorde framställning, om oinstränkt belånings - lid i Banken, pä Koppar ved andre Metaller; jemte rättighet till beläning af Wag-Attester ifrån Awesta Krono-Mag, under Magistratens i Hedemora ward om de panksatte Effecterne, och Krono-Jufpectvrens pä stället inseende; har Banco, Utstotlet ansett stg böra inhämta Herrar Banco - Fullmägtigeö utlåtande: och förmala Herrar Fullinägtige, uti nyligen ankommit Memorial, ait, jemlikt hwad Bankens Commisiarier, uti deras infordrade yttrande anfört, säkerheten för Län pa Attester ifrån Awesta Wag, icke kunde anses tillräckligen bewarad.
Alla Bankens äldre och senare Län-Författningar, samt förnämligast Kongl. Förordningen den >8 Febr. i?;; stadga uttrvckligen, del Banken ej får utgifwa Län a andre Bruks-!
Effecter, än som blifwit uppwäqde pä någon Stads Jern-Wag, jemlikt Wag, Betjeningens deröfwer gifne Attest, till riktigheten päjfrifwen af Borgmästare och R >d in Loco, under försäkran att samma Effecter, fa länge de förblifwa Bankens pant, stola oförryckt hällas Banken tillhanda, och uti ingen matto rubbas eller stingras.
För Hedemora Magistrat, säsom stadd pa twenne mils afstånd »fran Arrestad, vm ock samma Magistrat, till ässwentyrs, dertill kunde sörmaS, blefwe den för Banken nödig bcfuno - Den » Augusti. 229Z ne wärdén af Effecter, liggande i Awesta Krono, Wag, icke möjlig.
Beträffande dernäst ansökningen om rättighet för Fahlu Bergslag, att alla tider pä äret, fä k Banken beläna Koppar och andre Metaller; funno Herrar Banco-Fullmagtige sig ej kunna frängä den öfweltygelse, de före detta yttrat, att en oinstränkt bolän ingS - tid i Banken pä Expvrtable
Effecter, icke möjligen, med de för denna »kläning fastställde grunder, saint med egenssapen af dvlike Län, stmle förebyggandet af deras missbruk i missa fall, star att förenas: och företedde sig i öfrigt icke stal, kill någon längre utsträckning för Fahlu Bergslag enstildt, af de undantag uti Författningarnes tillämpning, som till lättnad af Jernhandteringens fortfarande sw3righeter, äro tills widare bewiljade ock kunna aga rum.
Herrar Banco-Fullmägtiges anförde Utlätande, öfwer den för Fahlu Bergslag stedde framställning, finner Banco, Utstottet för dess del wäl grundad ; som till de Respective Ständens närmare upplysta ompröfning wördsamt öfwerlemnas.
Orebro den -8 Julii 1812. ^acod Oe la 6Lräie.
H öVeiclmLu. 6ust. O. öVrlclLe. L.
Ölnnan.
Kl. LslsmZil».
Upp - 2294 Den i Augusti.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den r Aug. ----- Prest-Mandet den i - - , ----- Bopqare-Skändet d, i - - - - - - - Bonde-Ttändet d. l - - - Wördsamt Memoria!! ^^cd afseende a en, ej mindre, genom Hederwär, de Bonde-Standets Remifi af någre Riksdags- Full»nägtiges ifrån Skaraborgs
Lön, ffcdde framställning, än ifrån alla Landsorter defiförulan, förspord klagan, öfwer be betydande swarigheter, och jemwäl den förlust, som allmänheten ar underkastad, af en myckenhet förstone, och dymedelst i rörelsen svårligen anwandbare smärre Banco - Sedlar, hwilkas ombyte em?t nye, i synnerhet uti alla ifrån Hufwudr Staden nao.ot aflägöne orter, wore gansta swart, vin icke em'iligt; har Banco-Utskottet ej bordt lemna detta förhållande utan nödig uppmärksamhet; men finner för befi del någon lampeligare utwag, till berörde svårigheters möjeliga afhjelpande, ä Bankens fida, nu icke kunna bestämmas, än att till Herrar Banco-Fullmägtiges omtanka bliswer öfwer, lemnadk. att, uppå dertill ifrån Konungens B^fallningshafwande i Länen alfwén anledning, tillse, huruwida, i förening med Bankens nöjaktiga säkerhet, kburu med åtföljande mindre betydelig kostnad, Lands-' otterne kunde i möjeliaaste matto befrias, ifrån of, wanberörde wifierkigen kännbara hinder, för en jemn circulakion, af det till allmän gångbarhet authoriserade Myntet.
Hwilket emedlertid,' de Resö.
Standens närmare upplysta ompröfning, wördsamt understalles.