Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Af berörde utdrag ur räkenskaperna kan ej heller synas, om för Krigsmanshus-kapitalet, 136,871 R:dr 39 sk. 3 rst, ränta för år 1845 ingått tili Kassan och om säkerhetshandlingarne äro tillfyllestgöra nde. — 190 §. 2.
Sedan Kongl. Majit, den 2 Augusti 1844, förklarat
Sig icke kunna fästa afseende å Kapitenen vid Ingeniör-Corpsen, Riddaren afKgl.Svärds-Orden, Cronstrands underdåniga besvär öfver Chefens vid samma Corps åtgärd att, på grund af Kongl. Maj:ts Utslag den 25 Januari samma år, upptaga Cronstrand i Corpsens qvartalsförslag, såsom ur rullorna afförd; men dock af gunst och nåd tillåtit, att han finge i rullorna åter upptagas i sin förra tour, med åtnjutande af förut vid Corpsen innehafvande löneförmåner; så hade, vid anordnandet i Kongl. Stats-Kontoret af denna Corps’ aflöning för 1844 års 3:dje qvartal, Cronstrands lön, 1,200 R:dr med derunder begripna 60 tunnor spanmål, blifvit för Fyra månader, såsom en Arméens Pensionskassa tillkommande besparing, innehållen, på grund af stadgandet i Kongl.
Brefvet den 20 Februari 1767, innefattande, att om Kongl. Majit, i anseende till förekomna omständigheter, endast af gunst och nåd låter officer, hvilken, för uteblifvande utöfver permission, varder af Chefen utur rullan struken, få åter tillträda sin syssla, ehuru han genom nämnde försummelse densamma förverkat, Fyra månader af dess aflöning då bör Pensionskassan til falla.
I anledning af häröfver anförda besvär, har Kongl. Majit, genom nådigt Bref, den 14 November 1844, förklarat stadgandet uti ofvanberörde Kongl, skrifvelse af den 20 Februari 1767 icke vara i förevarande fall tillämpligt, samt förordnat, att hvad som, till förmån för Arméens Pensionskassa, blifvit å Cronstrands kapitens-lön innehållet, borde till honom utan afdrag utbetalas; å hvilket förhållande, hvarigenom Kassan gått i mistning af en densamma uti sistnämnde Kongl. Bref tillförsäkrad förmån, Revisorerne ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Amiralitets I&rigsiitanskassaii.
Rörande denna Kassa, hafva Revisorerne fått emottaga särskilda utdrag af 1844 och 1845 års hufvudböcker samt kapitalräkningar öfver Amiralitets kiigsmanskssans gratial- och pensionsfonder; utvisande dessa räkenskaper, att till 191 - 48 7,058 6,000: 1,130: 32. 6. 7. 10.
Pensionsfonden influtit: år I84-*. år 1845.
Anslag al
Lotsverket 1,000: — — 1,000:
Böter af rost- och rotehållare . . 47: 12. 8.
Af- och tillträdes-afgifter.... 8,289: 19. 2.
Gentonal-medel . 5,400: — — Nådår eller begrafningshjelp . . 3,516: 16. — samt till Gratial-fonden:
Anslag af Stats-Verket för förlorade arm- och lastpenningar i Pommern 3,000: — — Passagerare-afgift 1,884: 38. 9.
Saköresmedel 149: 7. 6.
Vakans- och liggetidsbesparingar . 1,205: 26. 8.
En per mille-afgift. ..... 2,911: 11. 5.
3,000 2,187 306 1,817 9. — 10. 40. 3. 37. 4. Kong!.
Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-! nrättningar i Riket» Detta Verks räkenskaper, som för år 1844 granskats i Kongl. Kammar-Rätten med anmärkningar, hafva för år 1845 ännu ej undergått revision derstädes.
De utvisa följande förhållande: år 1844. år 1845. öebet.
Balans från föregående äret :
Tillgångar och fordringar . . . 691,082: 36. 4- 938,665: 43. 1.
Statsanslag 364,491: 16. — 469,691: 16.
— Återdebiterade bötesmedel . . . — — 856: 32. — Transport 364,491: 16. — 470,548: — 192 Transport 364,491: 16. — 470,548: — — Spinnhusmedel 325: 34. 9. 1: — — Arrendemedel 300: — — 300: — — Ersättning af Stockholms stads Militär-Corps för befrielse från korrektionisters bevakande . . 313: 16. — 313: 16. — Intressemedel 245: 29. 4. 180: — — Arbetsinkomst 67,180: 47. 11. 66,952: 33. 11.
Stämpelafgift 1,059: 44. — 1,238: 8. — Försäijningsmedel 244: 8. 5. 67: 1. 9.
Anmärkningsmedel 392: 22. 5. 2,289: 37. 3.
Diverse inkomster 9: 24. — 714: 6. 1.
Bidrag af Stockholms stads Drätsel-Kommission till Långholms brons ombyggnad 1,734: 24. — — — Ersättning af Kongl. Krigs-Kollegium för förskjutna medel till ved åt 9:de Kronoarbets-kom paniet 222: 24. — —-— — — Dito från extra statsanslaget för förskjutna medel till Länsfängel sernas ombyggnad 320: —• — —— —■ — Vinst af Malmö korrektionella Arbetsfängelse 2,144: 8. 3. 3,824: 35. 7.
Stats-Kontoret till ersättning påförda 326,975: 6. 11. 267,951: 30. 6.
S:r 765,959: 18. — 814,380: 25. 1.
Balans till påföljande året: Skulder . 755,547: 25. 8. 502,294: 19. 9.
Summa 2,212,589: 32.' “2,255^^:'39.'il. Credit.
Balans från föregående året: Skulder . . 506,184: 3. 7. 755,547: 25. 8.
Afskrifning . 1,780: 15. 4. 1,583: 6. 7. “ Utgif - — 193 Utgifter’.
Byggnader oell reparationer Förplägning Beklädnad Sängkläder Inventarier och möbler Eldning och lysning ....
Mat-, dryckes- och kok-kärl Renhållning Religionsvård Sjukvård Bevakning Fångtransport Fångars afgång Straff-exekutions kostnader Generella förvaltningskostnader Uppfostringshjelp
Be värings- och utredningspersed lar Arbetens bedrifvande ....
Bevillningsafdrag Remisslage Anmärkningsprocent ....
Wisby Arbets-inrättning, årsanslag
Tillgångar och fordringar . . . 26,385: 44. 11. 17,036: 25. 1. . 290,314: 37. 4. 288,793: 37. — 85,530: 37. 4. 85,726: 21. 2. 16,869: 1. 1. 12,612: 9. 5. 2,590: 25. 10. 3,013: 12. 7. 25,018: 31. 8. 28,944: 39. 1. 1,074: 22. 2. — — 4,019: 33. 3,588: 5. 4. 5,225: 35. 7. 6,415: 24. 1. . 15,528: 46, 1. 18,018: 1. 11. . 117,112: 30. 8. 124,291: 45. 10. 107,622: 43. 6. 122,599: 15. 11. 1,724: 2,174: 21. 10. 521: 6. 794: 47. 7. . 41,859: 16. 11. 71,935: 25. 9. 1,661: 23. 9. 2,223: 24. 6. 660: 41. 4. 2,863: 24. . 21,826: 5: 2. 21,906: 15. 8. 12: 13. 6. 9: — — 12. 4. — 10. 129: 37. 10. 16: 2. 2. [, 270: — 270: — — — 836: 32. — :r 765,959: 18. — 814,069: 47. 9. . 938,665: 43. 1. 684,140. 7. 11. i 2,212,589: 32. — ! 2,2oo,340: 39. 11.
Af utgifterna å fångvårdsanslaget hafva utgått: för Södra Korrektions-inrättni sigen 91,182: 11. 5. 92,749: 41. 9.
„ Norra Dito 34,340: 39. 4. 43,758: 12. 8.
Transport 125,523: 2. 9. 136,508: 6. 5. 25 — 194 — Transport 125,523: 2. 9. 136,508: 6. 5. för Norrköpings Korrektions-in- rättning 18,358: 39. 7. 21,247: 16. 9) Götheborgs Dito .... 8,706: 31. 5. 9,154: 32. 11. 99 Malmö Dito .... 90,844: 26. 4. 87,104: 47. 7. 99 Carlskrona Fästning .... 15,379: 29. -4. 12,055: 9. 99 Carlstens Dito .... 15,476: 21. 11. 19,042: 44. 11. 99 Christianstads Dito .... 6,945: 41. 9. 7,298: 20. ll! 99 Landskrona Dito .... 16,693: 16. 7. 20,296: 24. 10. 99 Ny Elfsborgs Dito .... 11,077: 20. 4. 9,524: 29. 11. 99 Vaxholms Dito .... 2,259: 28. 2. 1,970: 7. 8.
99 lista Krono-Arbetskompaniet . 20,631: 40. 3. 20,294: 17. 4. 99 2:dra, 3:dje och 4:de Dito 73,047: 14. 7. 69,130: 25. 11. •9 5:te och 6:te Dito 21,735: 3. 8. 28,866: 22. 10. 99 7:de och 8:de Dito 24,829: 26. 6. 26,853; 16. 6. 99 9:de och 10:de Dito 58,008: 30. 8. 59,766; 44. 7. 99 Krono-Arbets-corpsens fördel- ning i Linköping 6,683: 44. 1. 6,700: 7. 3. 99 Dito i Gefle 5,153: 31. 2. 6,129: 35. 99 Dito i Fahlun 5,764: 9. 7. 6,125: 41. 5. §•
I Af Styrelsens, den 30 December 1845, till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Berättelse om fångvården i Riket för åren 1843 och 1844 hafva Revisorerne tagit kännedom.
För år 1845 är ännu icke slik Berättelse aflåten.
Det skulle, i Revisorernes tanke, vara af särdeles vigt, om Styrelsens Berättelse kunde för framtiden omfatta samma båda år, hvilkas redogörelse granskas af Rikets Ständers Revisorer, och alt denna Berättelse, såsom angående ett ämne, hvarpå allmänna uppmärksamheten är i hög grad fästad, blefve till trycket befordrad och med Post- och Inrikes-tidningar utdelad. §. 2.
Revisorer fästade uppmärksamhet derpå, att göromålen inom Styrelsen i sednare tider betydligt ökats: och att kontrollen öfver underlydande, i följd deraf, icke kunnat i allo nöjaktigt åstadkommas.
Revisorerne hafva nu inhemtat, att, uppå anmälan af Styrelsen om behofvet af ökadt arbetsbiträde, Kongl. Majit, den 30 Ja - — 195 — nuari 1845, i nåder utfärdat en förnyad Interims-slat för densamma, slutande sig på 19,400 R:dr, hvarigenom lönerna i vissa grader förhöjdes och Styrelsens verksamhet i så måtto blef utvidgad, alt ett särskildt Revisions-kontor och ett Byggnads-kontor inrättades.
Jemväl förordnades under samma dag Kapitenen i Armeen F. L.
Flintberg, som erbjudit sig att tjenstgöra utan anspråk på lön eller arfvode, att under 2:ne månader, såsom extra Kamercil-ledamot, Styrelsen utan någon ersättning biträda, hvilket förordnande, den 7 April förlängdt tills vidare, af Kongl. Maj:t den 19:de påföljde
Maj prolongerades till årets slut, hvarvid
Flintberg tillädes ett arfvode af 1,800
R:dr om året, räknadt från och med berörde
Maj månad, af hvilka 1,800 R:dr likväl ydel skulle utgå af en besparad Kamrerareiön.
Sedermera och i anledning af Flintbergs hinder af sjukdom, förordnades, den 3 September berörde år, Kamreraren C. M.
Kruskopf att samma extra Ledamots-befattning förestå, emot uppbärande af ifrågavarande arfvode, 1,800 R:dr.
I sammanhang härmed, få Revisorerne anmäla, att, med anledning af Styrelsens Ordförandes hos Kongl. Maj:t gjorda framställning om behofvet af en skicklig läkares biträde vid behandlingen af de mångfaldiga till fånghelsovåvden hörande ärender, Regementsläkaren vid Jemtlands Kongl. Fältjägare-Regemente, Doktor C. A.
Wetterbergh blifvit, ulan att likväl Kongl.
Sundhets-Kollegium fått i frågan sitt yttrande afgifva, den 17 Oktober 1845, i nåder förordnad att, ulan rättighet till något arfvode, hvarpå han icke heller gjort anspråk, Styrelsen, från och med år 1846, biträda i hvad till helsovården inom fängelserna och arbels-inrältningarne hörde, med skyldighet likväl för Wetterbergh att till tjenstgöring vid Regementet sig infinna, då öfningsmöte inträffar, eller Regementet är till annan tjenstgöring sammandraget. §. 3.
Uti nådigt Bref den 14 December 1840, har Kongl. Majit, jemte fastställande af ny aflöningsstat för Fångvårds-Slyrelsens embets- och tjenstemän, förordnat, bland annat, att då det vore af vigt, att Ordföranden derstädes kunde odeladt använda sin tid åt sin befattning, arfvodet för honom borde årligen utgöra 4,000 R:dr, jemte åtnjutande af resepcnningar vid inspektionsresor utom Stockholm; dock stadgades härvid, att den embetsman, som. lill tjenstens bestridande blefve förordnad, borde under tiden frånträda de lönevilkor, sorn åtföljde förut innehafvande tjenst, och hvilka då, efter sig företeende omständigheter, skulle antingen uppbäras af den, som komme att samma tjenst bestri - 196 — da eller ock Slats-verket besparas.
Vidare blef, genom Kongl. Brefvet den 2 Mars 1842, i anseende tili den betydliga tillökning i göromål och ansvar, Ordföranden det föregående året fått sig ålagd, i nåder förJdaradt, att denne embetsman borde, jemte förhöjning i arfvodet till 4,500 R:dr, åtnjuta traktaménts,ersättning enligt
Rese-reglementet under inspektions- oell andra embetsresor utom Stockholm.
Fån g vårds-Sty reisen s räkenskaper inhemtas, alt nuvarande Ordföranden, Herr General-Direktören m. m. E. von Troil, som till embetet utnämndes den 12 November 1844, uppburit December månads arfvode, efter 4,500 fi:dr för år räknadt, med 375 R:dr, samt för år 1845 bela berörde arfvode; men det oaktadt förekommer, att, enligt
Revisorernes granskning underkastade räkenskaper öfver Vesterbottens Fältjägare-Corps’s aflöning för åren 1844 och 1845, bemälte General-Direktör, i egenskap tillika af Major vid nämnde Corps, åtnjutit och qvittera! för hvartdera året Majorsindelningen, utgörande efter stat 1,200 R:dr, deraf inkomst för boställe, enligt uppskattning, 70 R:dr, hemmansräntor 482 R:dr 40 sk. 8 rst. samt kontant 647 R:dr 7 sk. 4 rst.
Revisorerne anse Herr General-Direktören von Troil, i följd af stadgandet i ofvan åberopade Kongl. Bref, icke hafva varit berättigad att uppbära Majorslönen vid.
Vesterbottens Fältjägare-Corps på samma gång, som han åtnjöt full General-Direktörslön med åtföljande förmåner af rese- och traktamentspenningar; hvadan förhållandet anmärkes till den åtgärd, Rikets Ständer kunna finna skäl att i anledning deraf vid ts*Sa Revisorerne få emedlertid upplysa, alt vid 1845 års Vesterbottens Fältjägare-Corps’s Regcmenls-räkning blifvit fogad en, den J Juli 1846_> af Regementskrifvare!! upprättad uträkning på behållningen af den lön, General-Direktören von Troil vid Corpsen åtnjutit,- ”dels såsom Major och dels efter vunnen nådig befordran till Corps-Chef,” för tiden från och med den 1 December 1844 till 1845 års slut; hvilken uträkning visar, alt af berörde lön, som af General-Direktören qvitterats den 12 Mars 1846 för ifrågavarande 13 månader, sedan belöpande afgilter, såsom bevillning efter 2:dra Art., ackords-ränta, pensiousafgift 111. m., afdragits, General-Direktören von Troil afstått till tjenstförrättande Corps-Chefen, Majoren von Brömsen, för Augusti med December månader 1845, ä 83 R:dr 16 sk. i månaden, 416 R:dr 32 sk. och låtit till Stats-verket besparas 497 R:dr 41 sk. 2 rst.
Revisorerne lå slutligen meddela, alt vid 184b års räkenskap för Fältjägare-Corpsen finnes bilagdt ett Kongl. Bref, dateradt den 27 - 197 — Maj 18/jGj innehållande: att sedan Kongl. Maj:t, med bifall till Herr General-Direktörens ansökning om tjenstledighet från Ordförande-befattningen under en månad, för att återtaga befälet i egenskap af Chef för nämnde Corps, i nåder beslutat, det von Ti’oii borde under tiden afstå sin aflöning såsom Ordförande i Fångstyrelsen, men deremot af Corps-chefs-iönen erhålla 375 R:dr; så hade Kongl. Maj:t i nåder förordnat, att under den tid von Troil, sedan han till Chef för JägareCorpsen utnämndes, förvaltat eller framdeles förvaltade General-Direktörsbefattningen, skulle med Chefslönen så förfaras, att Majoren von Brömsen, som dittills haft Corps-befälet i hemorten och då i nåder förordnades att, med Corps-Chefs makt och myndighet, samma befäl mottaga, ägde att för den tid, han innehaft ellef dädanefter komme att innehafva befälet, af Chefslönen, i mån densamma blifvit elier blefve disponibel, undfå vedergällning, hvilken, beräknad efter 1,000 R:dr för året, komme att utgå pä det sätt, att von Brömsen, mot skyldighet att vara von Troil ansvarig för Chefsboställets byggnad och häfd, åtnjöte afkastningen deraf, uppskattad till 305 R:dr, och dessutom af kontanta Chefslönen en tillökning af 695 R:dr årligen, hvaremot öfverskottet af samma lön, dels i kontanta' penningar, dels uti indelta räntor, borde Stats-verket besparas; och komme von Troil att af läntegifvarne emottaga ifrågavarande indelta räntor, hvilka, jemte öfriga besparda delen af lönen, skulle genom Regementskrifvaren redovisas. §■ 4.
Sedan Löjtnanten vid Gottlands Nalional-Beväring O. Charpentier, hvilken blifvit anställd såsom Löjtnant vid Arbets-kompaniet å Vaxholm, begärt rese- och traktaments-ersättning för resa från Gottland tili Vaxholm, men Fångvårds-Slyrelsen förklarat sådant icke kunna bifallas, enär Charpentier förut var tjenstgörande i egenskap af redogörare vid det å Rindö varande 9:de Krono-arbetskompaniet, och af honom någon annan resa icke företagits, än den från Rindö till Vaxholm; så har, uppå Styrelsens underdåniga hemställan, Kongl. Maj:t den 8 Augusti 184-4, i anseende dertill, att
Charpentier å den sednare tjenstgöringsorten inställt sig tidigare, än som erfordrats, i nåder tillagt honom den sökta ersättningen, hvilken, uppgående till 60 R:dr 43 sk. 9 i:st., i följd deraf, blifvit under den 22 Oktober samma år utbetald; och ehuru frågan icke är af någon större betydenhet, måste Revisorerne dock å förhållandet fästa uppmärksamhet, då ersättning för en resa, — 198 — sora aldrig ägt rum, blifvit Charpentier tillagd af det ändå nog hårdt anlitade fång vårdsanslaget. § 0.
Revisorerne anse sig icke böra lemna oanmäldt, hurusom, vid genomläsning af de till Styrelsen aflåtna Kongl. Bref, befunnits, att 2:ne af dem, det ena, angående f. d. sjömannen Gren, dateradt den 8 Juli 1844, och det andra, angående bekännelse-fången Håkan Petterssons frögifvande, af den 4 November samma år, icke äro af Herr JustitieStatsministern kontrasignerade, ulan endast försedda med vederbörande Revisions-Sekreterares kontrasignation. §. 6.
Afven få Revisorerne anmärka, att Styrelsens protokoller stundom befinnas förda med mindre noggrannhet, såsom exempel hvarpå må anföras, att ett ärende, hvilket så väl enligt diarium som registraturet funnits afgjordt under den 10 April 1844, icke i protokollet för berörde dag omnämn es. §. 7. Kongl. Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Berättelse angående fångvården i Riket för åren 1843 och 1844 visar, att kostnaden för en fånges underhåll, beklädnad, sängkläder samt öfriga utgifter utgjort:
Underhåll.
Alla utgifter sam- manlagda.
År 1814.
Ar 1843.
Vid Södra Korrektions- inrättningen 61 13 4 58 27 10 20 14 5 10 44 10 174 29 1 150 14 10 ,, Norra Dito 44 19 11 43 37 11 8 37 7 3 14 10 106 19 — 94 6 9 „ Norrköpings Dito . . 40 28 11 36 25 9 7 19 3 10 LO 11 96 — 4 93 25 4 ,, Götheborgs Dito . . 51 43 11 47 25 4 4 3 9 3 35 7 137 11 7 130 20 2 „ Malmö Fästnings-fän- gelse 50 3 11 46 6 8 11 42 12 32 11 158 33 4 150 13 11 ,, Carlstens Dito . . . . 59 — — 50 44 10 16 44 6 18 .—. 10 163 39 8 152 11 2 „ Christianstads Dito . 53 IL .— 53 11 — 19 26 3 19 26 3 145 26 6 145 26 6 ,, Landskrona Dito . . 38 2 10 38 9 3 20 41 2 14 13 9 131 1 11 116 — 5 „ Ny Elfsborgs Dito . 54 36 2 54 31 8 37 33 3 36 35 4 184 42 10 182 38 — per medium för hvarje fånge |50| 171 9|47135| 2|16 18| tij 14118 71144|12 —|134|17 9 — 199 — Anmärkning'.
Hvad som under ett år upphandlats till beklädnad, sängkläder, mat o. s. v., men ej åtgått förr än det påföljande året, är upptaget bland kostnaderna för det förstnämnde året.
Antalet af de i Rikets samtliga fängelser och korrektions-inrättningar insatta personer, jemte pionierer och kronoarbetskarlar, utgjorde:
Ar 1835 16,654.
„ 1836 17,504.
„ 1837 19,747.
„ 1838 23,818.
,,1839 22,757. „ 1840 22,163. „ 1841 21,855.
„ 1842 22,597. „ 1843 25,042. „ 1844 25,699.
Varande, enär samma person kunnat under samma år hafva blifvit flyttad från ett fängelse till ett annat, berörde summor endast att såsom approximativa anse.
Relativt till folkmängden i Riket, var: den 31 December 1837, livar 608:de 1838, — 581:ste 1839, — 583:dje 1840, — 591:ste 1841, — 575:te 1842, — 549: de 1843, — 502:dre och 1844, — 486: te person i landet sin frihet beröfvad. §• 8.
För år 1845 hafva förslag till specialstater för samtliga fångvårdsanstalterna och Krono-arbets-corpserna i Riket blifvit af Kongl. Styrelsen upprättade, hvilka af Kongl. Maj:t i nåder gillade stater visa en förslagsvis beräknad statssumma för det året af 842,958 R:dr 19 sk.; hvarom Revisorerne bordt göra anmälan. — 200 — § 9.
För atl visa förhållandet med utgifterna för fångars vård och underhåll i sednare tider, meddela Revisorerne följande, på utdrag ur Rikshufvndböckerna grundade, uppgift: 1821 . . . 327,701: 37. 2. 1822 . . . 176,653: 6. 3. 1823 . . . 254,857: 10. 3. 1824 . . . 208,305: 14. 10. 1825 . . . 178,587: 20. 1826. . . 265,169: 43. 8. 1827 . . . 314,193: 1. 8. 1828 . , . 295,870: 2. 7. 1829 . . . 293,390: 33. 7. 1830 . . . 308,875: 3. 5. 1831 . . . 386,539: 45. 9. 1832 . . . 389,287: 29. 5. 1833 . . . 369,656: 7. — 1834 . . . 315,221: 44. 8. 1835 . . . 396,559: 38. 11. 1836 . . . 414,935: 22. 5. 1837 . . . 465,045: 42. 8. 1838 . . . 504,487: 37. 2. 1839 . . . 526,513: 30. 9. 1840 . . . 510,569: 12. 4. 1841 . . . 556,111: 31. 5. 1842 . . . 530,621: 23. 11, 1843 . . . 837,559: 1. 5. 1844 . . . 694,216: 18. 11. 1845 . . . 737,979: 13. 4.
Härvid bör dock anmärkas, att för åren till och med 1841 åtskilliga utgifter, som numera tillhöra fångvårdsanslaget, blifvit bestridde af andra fonder och anslag, såsom t. ex. fångpresters oell fång-gevaldigers löner, underhåll af fästningsfångar, hvilket sednare år 1836 öfverflyltades till fånganslaget, med flera. §■ — 201 §• io.
Med det å 2:dra hufvudtiteln, för fångvården, förslagsvis uppförda och hvarje år öfverskridna anslaget synes det Revisorerne, som borde för framtiden den förändring lämpligen kunna och böra vidtagas, att detsamma delades i 2:ne afdelningar, den ena för de bestämda och permanenta utgifterna, såsom Styrelsens embets- och tjenstemäns aflöning, m. fl. generella förvaltningskostnader, den andra för de fluktuerande, till beloppet endast approximativt beräkneliga, utgifterna, såsom förplägning, fångtransporter, bevakning o. s. v., till bestämmande af hvilken sednare afdelnings förslägs-utgifter, ett medium af 5 föregående års kostnader kunde tagas till grund. §• 11- Under granskningen af räkenskaperna för samtliga Korrektionsinrättningarne, Fästnings-fängelserna, Kronoarbets-kompanierna samt afdelningarne utaf Kronoarbets-corpsen, hafva Revisorerne funnit, att nu, likasom tillförene, kostnader förekomma för tillverkning af vissa enklare redskap, de der synas hafva bordt af fångarne förfärdigas.
Jemväl synes det, som borde de för öfverarbete erhållna flitpenningar få mera sparsamt, än som varit händelsen, af fångarne begagnas, på det att dessa, vid början af frigifvandet, må kunna ägd något till sin lifsbergning ; hvad föregående Revisorer erinrat derom, att redogöraren vid Södra Korrektions-inrättningen fått till fångarne utlemna varor och effekter af mindre nyttig egenskap, förekommer äfven under åren 1844 och 1845.
Af flitpenningarne, sorn, jemte besparingar från färegående år, utgjorde år 1845 6,671 R:dr 24 sk. 5 rst., har ett belopp af icke mindre än 5,761 R:dr 34 sk. 2 rst. blifvit af fångarne derstädes uttaget. §. 12.
Vid åtskilliga Korrektions-inrättningar förekommer det förhållande, att föreståndare- och redogörare-befattningarne finnas hos en och samma person förenade, hvarigenom någon kontroll öfver den uppbörd af penningar, persedlar och varor, som redogörare i allmänhet om händer hafva, härvid icke är möjlig; och tro Revisorerne, att åtgärder till 26 - 202 — afhjelpande af ett dylikt missförhållande, borde vidtagas, äfven om någon ny utgift dermed skulle vara förenad. §• 13.
Revisorerne hafva ansett det icke sakna intresse att i Berättelsen låta, exempelvis, införa de spisordningar, hvilka för Södra och Norra Korrektions-inrättningarne äro upprättade.
Kosthållet vid dessa synes vara bättre, än det, som den fria, uti andras bröd ej varande, arbetaren, den indelta soldaten vid tåg och march samt den [fattigare delen af befolkningen i allmänhet äro i tillfälle att erhålla *).
Södra Korrektions-1 /irättningen (för karlar).
Söndag.
16 lod färskt kött. 2 dito hvetemjöl.
Tedels kappe potates, diverse grönsaker för 1 rst.
12 lod korngryn. 1 dito smör. dagen: 2 U bröd. j:dels kanna dricka. 2 lod salt.
Måndag och Fredag. middag: 2 lod salt fläsk. 3 jungfrur ärter. 2 lod hvetemjöl. 8 dito sill.
) Kronan består visserligen soldaten under marcher \<H sk. till mat om dagen, tobakskillingen oberäknad; men det förhållande, att hans förnödenheter då måste för tillfället och i mindre qvantiteter uppköpas, förorsakar naturligtvis, att hans kosthåll mången gång blifver knappare, än korrektionistens. middag: afton: för hela — 203 — afton: 4:dels kappe potates.
1 lod smör. för hela dagen: 2 U. bröd. pdels kanna dricka.
1 lod salt.
Tisdag och Thorsdag. middag: 16 lod salt kött. 2 dito hvetemjöl.
’:dels kappe potates, diverse grönsaker för 2 rst. afton: 12 lod råggryn. 1 dito smör. för hela dagen: 2 U. bröd. j:dels kanna dricka.
Onsdag och Lördag. middag: 10 lod strömming (eller i brist der af sill). 1| dito sirap.
16 jungfrur dricka till ölsoppa. 3 lod hvetemjöl, afton: .gdels kappe potates. 1 lod smör. för hela dagen: 2 U. bröd. 4:dels kanna dricka. 1 lod salt.
Skulle en större, tillgång af potates icke kunna anskaffas, sker ut spisningen af 12 lod råggryn till hvar och en portion alla Söndagar, Tisdagar, Thorsdagar och Lördagar, samt af 12 lod korngryn hvarje Måndag, Onsdag och Fredag, — 204 — Jl-l?
Norra Korrektions-Inrättningen (för qvinnor).
Sötidag.
16 lod färskt kött. 2 dito hvetemjöl, sadels kappe potates, grönsaker för 1 rst. 12 lod råggryn. 1 dito smör. dagen: 1 U. bröd. i:dels kanna dricka. 2 lod salt.
Måndag. middag: 8 lod sill.
!:dels hufvud hvitkål eller 3 jungfrur surkål. 2 lod salt fläsk. 2 dito hvetemjöl, afton: 12 lod korngryn. 1 dito smör. för hela dagen: 1 U. bröd. i:dels kanna dricka. 1 lod salt. middag: afton: för hela Tisdag och middag: afton : för hela dagen: Thorsdag.
16 lod salt kött. 2 dito hvetemjöl. | kappe potates, grönsaker för 2 rst. 2 lod råggryn. 1 dito smör.
1 U. bröd. kanna dricka. 1 lod salt. — 205 — Fredag. middag: - 2 lod salt fläsk. 3 jungfrur ärter. 2 lod h vetemjöl. 8 dito sill. afton: 12 lod korngryn. 1 dito smör. för hela dagen: 1 U. bröd.
J kanna dricka. 1 lod salt.