Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hela den för uppförande invid Göteborg af nytt hospital för sinnessjuka för en gång anvisade summa af Tvåhundra tusen R:dr, utöfver de förut för samma ändamål beviljade och i § 101, samt i § 106, inom. 4, omförmälda medel; och 3:o
Sju tusen tvåhundrasextionio
R:dr 10 öre utaf det för verkställande af åtskilliga förbättringar och tillbyggnader vid hospitalet i Wexiö beviljade anslag, 30,269 R:dr 10‘öre. § 126. * Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag medgifvit, att de lärare, som under längre tid än fem år före verkställigheten af den vid 1856—1858 års riksdag beslutade reglering af rikets elementarläroverk varit anställde såsom vikarier, vare sig i lektors-, adjunkts- eller kollega-befattning, och hvilkas tjenstgöring blifvit väl vitsordad, må berättigas att fran och med år 1861 såsom grund för högre lönetur beräkna sig till godo jemväl det antal afslutade läspår öfver fem, som de på sådant sätt tjenstgjort, samt för detta ändamål utöfver det årliga belopp, som blifvit läroverksanslaget tillagdt, anvisat ett särskildt anslag för en gång af 15,500 R:dr; så kommer den ännu icke lyftade återstoden, Två tusen
R:dr, af detta anslag att för det dermed afsedda ändamål* tillhandahållas och i vederbörlig ordning från Riksgälds-kontoret utbetalas. § 127.
Återstoden, Elfva tusen sjuhundraniotio R:dr utaf det anslag, 25,000 R:dr, Rikets
Ständer anvisat för bestridande af kostnader för Sveriges deltagande i utförandet af en medel-europeisk gradmätning bör, uppå vederbörlig reqvisition, i vanlig ordning utbetalas. § 128.
Likaså skall återstoden, Ett tusen sexhundrasextiosex R:dr 67 öre utaf det anslag, 4,000 R:dr, som beviljats till tryckningshjelp för utgifvandet af en handbok i Svenska pomologien med planscher, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, användas och uppå vederbörlig reqvisition utbetalas. 24 Stats-Utskottets Memorial JVJ 130. § 129.
Återstående beloppet, Tvåhundratretiofyra tusen fyrahundratjugusex R:dr 59 öre utaf den, för nationalrnusei-byggnadens inredning jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader, till Kongl. Maj:ts disposition å Riksgälds-kontoret anvisade summa af 540,878 R:dr 35 öre, skall, i mån af behof, i föreskrifven ordning utgifvas. § 130.
Sedan Rikets Ständer, till följd af gjord framställning, till Kongl. Majrts disposition anvisat ett belopp af 30,000
R:dr, såsom reservationsanslag, att användas till förbättring af de svagast aflönade Komministrars, Kapellpredikanters samt Pastoratsoch Socken-adjunkters lönevilkor, tilldess de genom den pågående allmänna löneregleringen blifvit uppbringade till det belopp, som erfordras till anständig bergning, med iakttagande likväl att någon löneförbättring icke må komma dem till godo, hvilkas tjenster vederbörande nämnd, deröfver hörd, anser böra vid innehafvarens afgång indragas; så skall återstoden, Fem tusen R:dr, af detta anslag fortfarande för det dermed afsedda ändamål tillhandahållas. § 131.
Det af Rikets Ständer, för upprätthållande af den Arméens Pensionskassa, enligt förut fastställda grunder, åliggande pensionering, för år 1866 å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af Åttatiofem tusen femhundra R:dr, bör till sitt återstående belopp, Sextiofyra tusen etthundratjugufem R:dr, qvartalsvis till Pensionskassan utbetalas, dock med skyldighet för kassan att till
Riksgälds-kontoret afstå det kassan för nämnda år tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna rusthålls-afgifterna, samt med förbindelse för kassans direktion att, så snart årets räkenskaper hunnit afslutas, hos Fullmägtige i Riksgälds-kontoret behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöflig, samt att, i händelse det lyftade beloppet icke åtgått, öfverskottet återlemna. § 132.
, Likaledes skall, för fortsatt tillämpning af de nya pensionsstaterna för befäl och tjenstemän vid Arméen och Gotlands Nationalbeväring, återstoden, Sjutiofem tusen R:dr, af det för år 1866 å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 150,000 R:dr i mån af behof användas till betäckande af den skilnad, sorn för Arméens Pensionskassa under berörda år kan uppstå genom den nya pensioneringens tillämpning; och må detta kreditiv till Direktionen öfver nämnda kassa utbetalas den 1 Oktober detta år, med förbindelse för Direktionen att, så snart ske kan, med afslutade räkenskaper redovisa årets utgift. § 133. Stats-Utskottets Memorial M 130. 25 § 133.
Sedan Rikets Ständer, för fortsatt tillämpning af den godkända staten för pensionering af Flottans embets- och tjenstemän samt betjente, på Riksgälds -kontoret anvisat det för denna pensionering erforderliga kreditiv af Niotio tusen R:dr att med en tredjedel, eller 30,000 R:dr, tillhandahållas under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, samt förklarat
Direktionen öfver Amiralitets-krigsmanskassan berättigad att häraf under hvarje år lyfta hvad som för omförmälda ändamål finnes beliöfiigt, under förbehåll att utaf följande årets kreditiv icke något må reqvireras innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv för pensioneringen åtgått, dock med rättighet att under ett följande år använda hvad under ett föregående år icke för ändamålet erfordrats; så bör det i Riksgälds-kontoret innestående beloppet, Sex tusen femhundrasjutio R:dr 62 öre, fortfarande under innevarande år
Direktionen i stadgad ordning tillhandahållas.
St Fröt. mö \ mc. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 30 Haft. 4 STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg & Comp., 1866.
Stats-Utskottets Memorial N:o 131. 1 1V0 131 Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Juni 1866, kl. 7 e, m.
Memorial, angående verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft Stats-Utskottets särskilda Memorial N:is 117, 118, 119 och 126 samt de deruti föreslagna voteringspropositionerna blifvit dels af samtliga, dels af tvenne Riks-Stånd godkända, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag sainmanträdt -och verkställt nedannämnda omröstningar, om hvilkas utgång Utskottet härmed får meddela Rikets Ständer kännedom. lista voteringen.
Den som, på sätt Stats-Utskottet hemställt, vill att Rikets Ständer, med hufvudsakligt bifall till hvad Kongl. Maj:t i nådig Proposition N:o 45 före slagit, måtte för deras del medgifva, att till Göteborgs stad för det i den nådiga Propositionen omförmälda ändamål må upplåtas gamla Elfsborgs kungsladugård jemte dertill hörande, icke skatteförsålda lägenheter, med undantag af den mark, tillsammans utgörande 88 tunnland 14^:dels kappland, som Kronan för eget behof sig förbehållit, samt staden berättigas att uppbära och disponera de grundlegor, arrenden och andra afgifter, hvilka af såväl de skatteförsålda som öfriga lägenheterna erläggas, dock utan inskränkning i den rätt, som, på grund af Kongl. Brefvet den 14 November 1854, tillkommer innehafvare af ännu icke skatteförsålda lägenheter i Carl Johans församling, att desamma till skatte lösa, samt med rättighet för Kronan att fortfarande uppbära de inflytande skatteköpeskillingarne för sådana lägenheter, hvilka, enligt högstberörda nådiga Bref, kunna, i den mån ansökningar derom inkomma, till skatte försäljas, äfvensom Bih. till R. S. Prof. 1865 $ 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 31 nä/t. 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 131. med förbindelse för staden att, i den ordning Kongl.
Majit vid ärendets slutliga pröfning kan finna skäligt fastställa, årligen utbetala 12,000 K:dr, motsvarande i jemnadt tal den inkomst, som af lägenheterna på sednare tiden tillfallit dels Landshöfdingen i länet, dels landshöfdinge-löneregleringsfonden, samt slutligen under förbehåll att den till en del af slottsskogs-lägenheterna hörande duo-lio-a skow bibehålles för att till parkanläggning för staden användas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Utskottets ofvanberörda hemställan, med den förändring, att beloppet, hvarför ifrågavarande upplåtelse får ega rum, blifvit bestämdt till 16,000 R:dr årligen.
Denna votering har utfallit med 34 Ja och 85 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVey-propositionen.
2:<lra voteringen.
Den, som vill att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, Rikets Ständer för utförande af de ifrågasatta omläggningsarbetena på landsvägen mellan Hvetlanda och Serarps gästgifvaregårdar i Östra härad af Jönköpings län anvisa ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Fyratiotusen Riksdaler, att under år 1867 utgå med halfva beloppet eller Tjugutusen Riksdaler, under de vilkor, som varda stadgade för tillgodonjutande af sådana statsbidrag, hvilka vid denna riksdag för andra dylika företag beviljats, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt BondeStåndets beslut, omförmälda framställning af Rikets Ständer afslagen.
Sorn denna omröstning utfallit med 58 Ja och 61 Nej, hafva alltså Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med 7V«/-propositio nen.
3:djc voteringen.
Den som, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, anser att något anslag för fortsättning af norra stambanans anläggande icke vid denna riksdag bör af Rikets Ständer beviljas, röstar Ja; Stats-Utskottets Memorial N:o 131.
Den det ej vill, rustar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att, för norra stambanans fortsättande från Upsala i rigtning till Sala, anvisa Eernhundratusen Riksdaler att, i mån af behof, under år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå.
Denna omröstning har utfallit med 79 Ja och 40
Nej, i följd hvaraf Rikets Ständers beslut blifvit öfverensstämmande med Ja-propositionens lydelse. 4tdc v«teriugen.
Den, sorn godkänner Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer icke måtte bifalla Kongl. Maj:ts i nådig Proposition (N:o 36), bland annat, gjorda framställning derom, att de kostnader, som fordras för verkställighet af laga o ’ 7 f? o skifte å boställen och af sådant skifte blifva en följd samt nu åligga boställenas innehafvare, och enligt Kongl. Kungörelsen den 4 Maj 1827 på tjugu års tid fördelas, må utgå af statsmedel i hvad civila och militära boställen an går, äfvensom att såväl dessa kostnader, som de, hvilka redan nu åligga Statsverket för landtmäteriförrättningar, må, enär sammanlagda beloppet icke på förhand kan bestämmas, utgå från förslagsanslagen till rese- och traktamentspenningar och anordnas å samma anslag till den hufvudtitel, hvarunder det boställe, som undergår skifte, anses höra, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är Kongl. Maj:ts nådiga framställning i berörda hänseende af Rikets Ständer bifallen.
Omröstningen har utfallit med 87
Ja och 32 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll.
Stockholm den 6 Juni 1866. 4 Pr.
Annerstedt. b. J. Hierta. SI.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. Stats-Utskottets Memorial As 132.
I N:o 132.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Juni 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, angående sammanbindning sbanans ledning öfver den med RiJcsgälds-kontorets hus förenade tomt. (B. A.)
Sedan arbetena för saramanbindningsbanans genom Stockholm framdragning öfver Riddarholmen under någon tid fortgått på de tomter, som tillhört f. d. Hebbeska och Geyerska husen, har Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader, genom skrifvelse af den 14 nästlidne Maj, för Fullmägtige i Riksgälds-kontoret tillkännagifva, att, enligt Kongl. Majrts angående nämnda banas rigtning fattade beslut, kommer densamma att, på sätt en vid Styrelsens skrifvelse fogad plankarta visade, framgå öfver den till Riksgäldskontoret hörande, mellan Kontorets hus och Riddarholmskanalen belägna tomt; Och har Styrelsen, som för jernvägsarbetenas påbörjande å nämnda tomt funnit sig behöfva redan nu komma i besittning af platsen, uti samma skrifvelse anhållit, att den sten, som finnes såväl i den nedra muren invid Riddarholmskanalen som i muren utanför planteringen, hvilka begge murar måste borttagas för banans framdragande och dermed sammanhängande arbetens verkställande, måtte få användas till uppförande af reveteringsmurar på ömse sidor om banan, äfvensom att den på dessa murar befintliga stängsel af jern likaledes måtte till banans afstängning få begagnas; hvarjemte Styrelsen äfven begärt, att, för den händelse någon del af omförmälda sten och jernstängsel skulle efter jernvägsarbetets fullbordande återstå oanvändt, Styrelsen måtte få till
Fullmägtige inkomma med framställning rörande denna återstods disponerande.
Med anmälan härom och under anförande hurusom, i fråga om upplåtandet af den del utaf Riksgälds-kontorets tomt, hvaröfver sammanbindningsbanan komme att ledas, något beslut, så vidt Fullmägtige hade sig bekant, icke blifvit af Rikets Ständer fattadt, äfvensom något sådant beslut icke åberopats till stöd för det äskade medgifvandet rörande rättigheten att vid jernvägens anläggande få använda ifrågavarande sten och stängsel, hafva Fullmägtige ansett sig böra hos Rikets Ständer anmäla den af Jernvägsstyrelsen sålunda gjorda framställning; Och hafva Fullmägtige, i den skrifvelse af den 24 nästlidne Maj, som härom till Utskottet aflåtits, dels upplyst, att jernbanan, Bih. till 11. <i><.
4 Satnl. 1 Afd. 2 Band. 32 Haft, 2 Plats-Utskottets Memorial Jfs 132. som vid dess inledning å Riksgälds-kontorets tomt närmar sig sydöstra hörnet af Kontorets hus på ett afstånd af endast 12 fot, men under sin fortsättning tager en mera östlig rigtning, så att vid tomtens norra gräns afståndet uppgår till 75 fot, skulle af tomten komma att borttaga något mer än 5,800 qvadratfot, hvarefter den nu inhägnade platsens återstående område komme att utgöra omkring 7,600 fot, dels jemväl, hvad särskildt beträffar den på tomtens östra sida anlagda gata och den nedanför denna gata befintliga kaj, upplysningsvis meddelat, att, sedan Rikets Ständer vid 1850 och 1851 års riksdag beslutat, att en strandgata med en lägre kajmur till landningsställe för båtar skulle anläggas längs efter Riksgälds-kontorets tomt invid Riddarholmskanalen och denna gåta urtcfer dförähdfådt bibehålläncfé äf Riksgälds-kontorets egande- och dispositionsrätt öfver den plats der densamma anlagts, få »tills vidare upplåtas till allmänt begagnande för ofvanomförmälda ändamål», denna gatu- och kajanläggning derefter blifvit under åren 1852 och 1853 verkställd med en af Riksgälds-kontorets medel bestridd, till 24,900 R:dr Banko uppgående kostnad; Och hade kostnaden för det omkring den nuvarande planteringen anbringade jernstaket uppgått till 1,490
R:dr likaledes Banko. lil ed' anledning af hvad Fullmägtige sålunda anfort, anser Utskottet sig böra erinra, hurusom planen för den af Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag beslutade sammanbindningsbanan genom Stockholm upptager, att denna bana skulle öfver Riddarholmskanalen och f. d.
Geyerska tomten ledas utmed kajen vid Riksgälds-kontorets hus till Norrström (Rikets Ständers underdåniga skrifvelse vid samma riksdag N:o 121 sid. 41).
Vid sådant förhållande och då, enligt samma underdåniga skrifvelse (sid. 45), Rikets Ständer tillika beslutat, att Kongl. Majit vid jérnvägsarbetenas utförande må ega att närmare bestämma de ställen, som hvarje bandel bör anlöpa, torde en sådan föreskrift, som berättigar till den ifrågavarande tomtupplåtelsen, få anses redan vara af Rikets Ständer meddelad.
Vidkommande Jernvägsbyggnads-styrelsens derjemte gjorda framställning om användandet af den i ofvannämnda murar befintliga sten äfvensom om dispositionsrätten till den del af nuvarande jernstängsel, som efter jernvägsarbetets fullbordande; kunde återstå obegagnad, har Utskottet, under förutsättning att berördå sten och stängsel i främsta rummet Varda använda till inhägnande af den del utaf torilten, hvilken efter jernvägens framdragning fortfarande kommer att tillböra Riiksgälds-kontorei, ansett något hinder för ett sådant medgifvande icke böra möta; och hemställer alltså Utskottet, att Rikets Ständer, under förbehåll af nämnda förutsättnings iakttagande, behagade till ifrågavarande framställning lemna bifall, hvarom, derest denna hemställan godkännes, Utskottet torde få sig uppdraget att meddela Fullmägtige i Riitsg(ilds-kontoret underrättelse.
Stockholm den 8 Juni 186(3.
Stata-Utskottets Memorial.
Jtå 133.
3 Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Juni 1866, kl. I1 f. m.
Memorial, om anvisande af de i Regeringsformens 63 § förc skrifna kreditiv summor. (R. A.) Enligt 30 § i Riksdags-ordningen åligger det Stats-Utskottet att föreslå beloppet af de tvänne särskilda kreditivsunimor, som för oförutsedda händelser skola till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisas; hvilket åliggande Stats-Utskottet får härmedelst fullgöra.
Utaf dessa kreditivsunimor, vanligen benämnda »större och mindre kreditiven», skall den ena, eller det s. k. större kreditivet, vid infallande krig kunna af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hört samt Rikets Ständer sammankallat, och den andra, eller det mindre kreditivet, vara tillgänglig, då Konungen, sedan liela StatsRådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödi" till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål.
Den förra kreditivsummun, hvilken under riksdagarne åren 1809 och 1810 bestämdes till 1,000,000 R:dr Danka och vid 1812 års riksdag höjdes till 2,000,000 Ridt- samma mynt, har allt sedermera varit faststäldt till sistnämnda belopp.
Utskottet, sorn icke finner någon särskild anledning föreslå Rikets nu församlade
Ständer att genom ökning eller minskning förändra ifrågavarande kreditivs således under mera än femtio år bibehållna belopp, hemsta limderföre, att detta kreditiv vid innevarande riksdag ma bestämmas till Tre millioner R:dr Rint.
Vidkommande åter det s. k. mindre kreditivet, så har detsamma under föregående riksdagar blifvit anvisadt att utgå med ganska olika belopp, derom fullständiga uppgifter finnas införda dels i Stats-Utskottets vid 1853—1854 års riksdag afgift)a Utia - 4 Stats-Utskottets Memorial JiS 133. tande N:o 329, dels i sistlidna riksdags Stats-Utskotts Memorial N:o 199;'och torde Utskottet nu endast behöfva upplysa, att det mindre kreditivet alltsedan 1856—1858 års riksdag varit bestämdt till 1,500,000 R:dr, hvaraf, enligt Rikets Ständers såväl vid sistnämnda riksdag som vid den derpå följande fattade beslut, hälften afsågs för Rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna ändamål; hvaremot Rikets sednast församlade Ständer, utan att göra någon ändring i kreditivets belopp, beslöto att för tiden intill nuvarande riksdag någon viss fördelning af kredi-tivsumman icke borde ega rum.
Utaf det då anvisade kreditivbeloppet hafva under den 11 November 1865 i Riksgälds-kontoret blifvit lyftade 379,950 R:dr 95 öre, utgörande oersatta beloppet af de på grund af Kongl.
Brefven den 4 Mars och den 29 Juni 1864 utaf Statskontoret af under händer hafvande medel till Krigskollegium och Förvaltningen af Sjöärendena utbetalda förskott, dels för uppköp af förnödenheter för sammandragning af trupper, dels för åtskilliga örlogsfartygs hållande i sjön.
Då Stats-Utskottet icke heller i afseende på det mindre kreditivet finner någon anledning förekomma att föreslå någon förändring i de derom nu gällande föreskrifter; hemställer alltså Utskottet, att den i Regeringsformens 63 § först omförmälda kreditivsumma må under tiden intill nästa riksdag bestämmas till enahanda belopp, som för densamma vid sednaste riksdag fastställdes, eller till
En million femhundratusen Riksdaler Riksmynt.
I fråga om tillhandahållandet af de för ifrågakommande utbetalningar utaf omförmälda kreditivsummor erforderliga medel samt desammas anskaffande, i händelse
Riksgälds-kontorets tillgångar icke dertill blifva tillräckliga eller för detta ändamål disponibla, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att de föreskrifter, som i enahanda afseende vid sistförfluten riksdag meddelades, måtte förnyas.
Under förutsättning af bifall till hvad Utskottet sålunda föreslagit, får Utskottet alltså hemställa, att nedanstående §§, hvilka motsvara 178, 179 och 180 §§:na i det för Riksgälds-kontoret nu gällande reglemente, måtte varda införda i det nya reglemente, sorn vid denna riksdag för nämnda verk utfärdats: §•
Till följd af stadgandet i Regeringsformens 63 § hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisat en kreditiesnnima af Tre millioner R:dr för att vid infallande krig af Konungen lyftas, sedan Ilan Stats-Rådet in pleno hört och Riksdagen sammankallat.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej förr brytas eller summan Stats-Utskottets Memorial J\S 133. 5 af Fullmägtige utbetalas, än sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. §■
Den kreditwsumma, som, enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag vara tillgänglig, då Konungen, till rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till En million femhundra tusen Riksdaler. §•
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de genom nästföregående två §§ å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas mot kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 Riksdaler.
Slutligen hemställer Utskottet, att den förseglade anordning, som till följd af ofvan åberopade § i Regeringsformen bör för det större kreditivet tillställas Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, må, i hufvudsaklig likhet med den, hvilken vid sednast förflutna riksdag för enahanda ändamål af Rikets Ständer godkändes, erhålla följande lydelse: »Till Fullmägtige i Riksgälds-kontoret.
Ständer till ett belopp af 3,000,000 R:dr R:mt fastställt den summa, som enligt Regeringsformens 63 § skall vara till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisad för att af Kongl. Maj:t vid infallande krig lyftas; så varda, i kraft af nämnda § och till följd af Rikets Ständers beslut, Fullmägtige i Riksgäldskontoret härmedelst förständigade och bemyndigade att, vid det i samma § förutsatta fall och under derstädes stadgade förbehåll, omförmälda kreditivsumma af Tre millioner 6 Stats-Utskottets Memorial JVs 134.
Riksdaler Riksmynt Kongl. Majit, tillhandahålla samt enligt
Dess nådiga disposition i föreskrifven ordning utbetala.
För Ridderskapet och Adeln, För Preste-Ståndet, För Borgare-Ståndet, För Bonde-Ståndet;» och torde denna anordning, på sätt under sednare riksdagarne egt rum, varda underskrifven af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän samt Stats-Utskottets ledamöter och vid riksdagens slut få, i utbyte mot den af sednast församlade
Ständer utfärdade anordningen, genom Stats-Utskottet Fullmäktige i Riksgälds-kontoret tillställas. v,, , , Stockholm den 8 Juni 1866.
M:o 134.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Juni 1866, kl. 11 f. m. \ Memorial, med förslag till stadganden i det nya Reglementet för
Riksgälds-kontoret angående de under sistförjlutna riksdag för jernv äg sbyggnaderna beviljade, ännu innestående anslag • och län. (B. A.)
Med (öfverlemnande af bilagda förslag till de stadganden uti Riksgälds-kontorets reglemente, hvilka afse de under 1862 och 1863 års riksdag för jernvägsbygnader beviljade, ännu jpjpe^tpende anslag och lån, får Stats-Utskottet endast upplysa, att den nu föreslagna § 134, som angar de för Statens stambanor vid nämnda riksdag beviljade, ännu återstående anslag, grundar sig på § 168 i det nu gällande reglementet, samt att den föreslagna nya § 135 hänför sig till §§ 169 och 170 i sistnämnda reglemente.
Stats-tltskottet8 Memorial J/s 134.