Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Theaterns organisation och förvaltning, för att deruti åstadkomma sådana förbättringar, hvarigenom Kongl. Theaterns ekonomiska bestånd måtte utan ökning af dess nuvarande tillgångar betryggas och dess syftemål såsom konst- och bildningsanstalt befordras. 12:o Beträffande öfriga till 7:de Hufvud-titolu hörande ordinarie anslag, i afseende hvarå någon förändring hvarken blifvit af Kongl. Maj:t äskad eller eljest ifrågakomma, får Utskottet hemställa, att samma anslag måtte i den blifvande nya Riks-staten med oförändrade belopp uppföras, dock att, till jemnande af Hufvud-titelns slutsumma, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser ved rn. m., som för närvarande utgör 18,644 R:dr 94 öre, ökas med ett belopp af 35 R:dr 84 öre; kommande, i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter föreslagit, Hufvud-titelns samtliga till ordinarie stats-regleringen hörande anslag, på sätt hosföljande tabell närmare utvisar, att uppgå till 4,200,300 R:dr.
Då Hufvud-titelns summa, enligt nu gällande Riks-stat, utgör 5,532,400 R:dr, visar sig således här en tillökning af 867,900 R:dr; — hvarvid dock bör iakttagas, att beräkningen af Post- och Tullverkens omkostnader är af Utskottet, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga framställning, förslagsvis upptagen till 872,500 R:dr högre än de nuvarande anslagen, utan att någon ökad utgift härigenom i verkligheten uppkommer; — och blifva Hufvud-titelns öfriga anslag deremot, enligt Utskottets nu afgifna förslag, minskade med 3,600 R:dr. 13:o Stats-U(skottets Utlåtande N:o 94. 9 13:o
Beträffande löneregleringen för de tili 7:de Hufvud-titeln hörande embetsverk, korpser och stater, liar Utskottet redan uti föregående punkter af delta utlåtande, med föranledande af Kongl. Maj:ts särskilda framställningar, tillstyrkt, alt oflöniugsanslagen för vissa embetsverk skulle på stat definitivt uppföras.
Sådant torde likväl icke lämpligen kulina ske för Postverket och Tullverket, enär dels aflönings staterna för dessa förvaltningsgi enar icke äro af Rikets Ständer pröfvade, och dels härvid för öfrigt förekommit, att icke allenast Postanstalterna, i anseende till de pä sednare tiderna inrättade nya och förbättrade kommunikationsmedlens inverkan på postväsendet, torde komma att i viss mån förändras, utan ock, hvad angår Tullverket, åtgärder för åstadkommande af en förenklad förvaltning deraf nu äro af Ut skottet ifrågaställda.
— Anslaget för Skogs-staten, som ännu är under organisation, lärer icke heller kunna annorlunda än provisoriskt beviljas.
I följd häraf, och under åberopande af de i delta ämne uli Utskottets sär skilda betänkande N:o 48 yttrade åsigter, får Utskottet hemställa, att aflöningsanslagen till de pä 7:de Hulvud-liteln uppförda embetsverk och stater, med undantag af Postverket, Tullverket och Skogs-staten, måtte af Rikets Ständer definitivt fastställas.
För de under 7:de Hufvud-titeln hänförlige behof af tillfällig beskaffenhet, som således höra till den såkallade extra statsregleringen, äro nedan omförmälda framställningar gjorda: 14:o Uti sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof har Kongl.
Maj:t begärt att, till bestridande af utgifter för kolonien S:t Barthelemy, hvilken under sednare tider medfört för Statsverket en årlig kostnad, icke understigande 1,000 P. Sterling, eller i Svenskt Riksmynt omkring 18,000 R:dr, Rikets Ständer måtte anvisa ett belopp af 54,000 R:dr, att med årligen utgå under den tid nästa statsreglering kommer att omfatta.
I anledning af denna nådiga framställning har inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Carl Anders Larsson från Ostergötlands län, uti det af honom afgifna, till Utskottet remitterade, yttrande i åtskilliga statsreglerings-frågor, — jemte yrkande att förberörda af Kongl. Majit äskade anslag icke mätte af Rikets Ständer beviljas, — fästat uppmärksamheten derå, att, derest innevånarne å S:t Barthelemy icke förmådde sjelfva bekosta koloniens förvaltning, det syntes vara skäl att densamma blelVe till annan Stat försåld eller bortskänkt.
Med afseende å de betydliga utgifter, som
Statsverket sedan lång tid tillbaka årligen fått för kolonien S:t Barthelemy vidkännas, och då föga anledning finnes till den förhoppning, alt dessa kostnader skola blifva ersatta eller för framtiden minskade genom ökad afkastning från kolonien, finnér äfven Utskottet för sin del önskvärdt att, genom öns afträdande till någon främmande vänskaplig magt, Svenska Staten Bih. tilt B.
-I Sami.
I Afd. 2 Band. 3 Haft. 2 10 Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 9i. kunde befrias från vidare uppoffringar för denna besittning.
I sådant hänseende äro emellertid särskilda underdåniga framställningar af Rikets Ständer redan gjorda, nemligen dels vid 1817 och 1818 års riksmöte, dels ock sedermera genom underdånig skrifvelse den 19 Maj 1845, dervid Rikets Ständer åt Kongl. Maj:t öfverlemnat att, när tillfälle dertill kunde sig yppa, afträda meranämnde ö på de för Svenska Stats verket mest förmånliga vilkor, som stöde alt erhålla. — l)å likväl de häraf föranledda ministeriela underhandlingar icke haft åsyftad framgång, men utgifterna för kolonien på de sednare åren i betydlig mån tillvext, har, enligt hvad Utskottet inhemtat, frågan under år 1858 ånyo utgjort föremål för nådig pröfning, dervid Kongl. Majit anbefallt ytterligare åtgärders vidtagande lill vinnande af det utaf Rikets Ständer alsedda ändamål Någon framställning i ämnet från Rikets nu församlade Ständers sida synes derför icke erforderlig; och då kostnaderna för koloniens förvaltning under nästa statsreglerings-period sannolikt icke kunna inskränkas till lägre belopp än de under de sednare åren utgjort, får Utskottet hemställa, att med bifall till Kongl.
Majlis nådiga framställning, Rikets Ständer mätte för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af 54,000 R:dr, att under nästa statsreglerings-period med Jidei årligen från Riksgälds-kontoret utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse till nämnde Kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afträdande kan beredas. 15:o
Af en särskild utaf Kongl. Majit den 27 Oktober nästlidet år till] Rikets Ständer aflålen och från samtliga Riks-Stånden till Utskottet remitterad nådig Proposition (införd under Nio 25 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll), angående ytterligare anslag för det nya Jordeboks-verhets fortgång, inhemtas, att sedan, på Kongl. Majlis nådiga förslag, Rikets Ständer den 16 Januari 1858 bifallit och Kongl. Majit, i följd deraf, genom nådigt Bref till Dess och Rikets Kammar-kollegium af den 22 i samma månad förordnat, att för den, enligt Kongl.
Brefvet deri 16
Maj 1856, bemäida Kollegium åliggande granskning ej mindre af de nya jordeböckernn än af de förvandlings-uträkningar för räntors omsättning och förenkling rn. m., hvilka böra till grund för jordeböckerna först uppgöras, skulle uti Kammar-kollegium inrättas ett särskildt Jordeboks-kontor med en Chef, tre Kamererare och sex Revisorer, samt desse tjenstemän derefter under Februari och Mars månader 1858 blifvit till befattuingarne förordnade; bade Kammar-kollegium, uti underdånig skrifvelse den 27 Maj nästlidet år, jemte anmälan att Jordeboks-kontoret med fulltalig personal från Maj månads början 1858 kommit i verksamhet, till Kongl. Majit afgifvil redogörelse för fortgången af Kontorets arbeten under den tid af ett är, som sedermera intill den I Maj 1859 förllulit.
Af denna arbets-redogörelse, hvars hufvudsakliga innehåll är i den Kongl.
Propositionen anlördt, visade sig emellertid, att Kontorets ofvanberörda åliggande icke kunde medhinnas under innevarande statsreglerings-period eller lill slutet af nästkommande år 1860, för hvilken tid allöningsmedel åt Kontorets tjenstemän äro anvisade, utan att för de bestämda göromå - Ståts-Utskottets Utlåtande N:o Hi - len* fullbordande vida längre tid erfordrades, och att följaktligen ytterligare anslag för Jordeboks-kontoret under den tid nästa statsreglering komme att omfatta vore behöfligt; — oell bar i anledning häraf samt dä, efter Kammar-kollegii äsigt, arbetet i meranämndc Kontor skulle uti icke ringa män kunna forlskyndas, derest, utom arfvodena till de bestämda tjenstemännen derstädes, medel förefunncs till extra biträden, hvarigenom ock en stam kumle bildas för erhållande af skicklige, vid göro målen i Kontoret vande, tjenstemän, Kongl.
Majit i nåder föreslagit, att Rikets
Ständer måtte för ifrågavarande ändamål anvisa medel ej mindre till den för Jordebokskontoret hittills beräknade årliga kostnad, utgörande, enligt Kongl. Brefvet den 22 Januari 1838, för en Chef R:dr -i,300: — » tre Kamererare, å 3,300 R:dr, 10,500: — » sex Revisorer, å 1,000 R:dr (>,000: — qqq. och, enligt Kongl. Brefvet den 22 Oktober 1838, för en Notarie 2,200: — än ock till arfvoden åt extra biträden, efter 300
R:dr för hvarje af de tre afdelningar, hvaruti Kontoret är lordeladt, ett årligt belopp of ....
1,300: — ö 700- eller tillsammans Runt R:dr 24,700 — för hvarje af de år, nästa statsregierings-period komme att omfatta; — hvarjemte Kongl. Majit tillkännagifvit att, — enär, utom Jordeboks-kontorels aflöning, åtskilliga utgifter förestode till godtgörelsc för de nya jordeböckernas uppgörande och granskning m. m., — behållningen vid innevarande års slut å de medel, som vid förra riksda gen anvisades för skatteförenklingens och det nya jordeboksverkets fortgång behöfde för samma ändamål reserveras.
Med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, och då det är af synnerlig vigt, alt det arbete, som utgör föremål för Jordeboks-kontorels verksamhet, bedrifves med all den skyndsamhet omständigheterna medgifva, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, alt utöfver den behållning, som å det vid nästlidna riksmöte för skattelörenklingen och det nya jordeboksverkets fortgång beviljade anslag vid innevarande års slut förefinnes, Rikets
Ständer måtte för enahanda ändamål å Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 74,100 R:dr, att, på sätt Kongl. Majit föreslagit, utgå med tulei årligen under hvart och ett af åren 1861, 18(52 och 18(53. 1(5:0 l anledning af Kongl. Majlis derom gjorda nådiga framställning, beviljade Rikets sednast församlade Ständer ett extra anslag af 76,630 R:dr till inlösen af Landshöfdintje-rcsidenshusel i Hernösand och nybyggande af Landtstals-embetshus derstädes; — och har Kongl. Majit nu, med tillkännagifvande alt detta anslag, i 12 Ståts-Utskottets Utlåtande A:o 91. följd af inträffade hinder, ännu icke blifvit begagnadt, föreslagit, alt detsamma måtte fortfarande ställas till Kongl. Maj:ts förfogande för den händelse, att aftal rörande inköp af residenset och plats för embetshuset, på de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer redan bestämda grunder, kunde mellan Kronan och Hernösands stad framdeles bringas till stånd.
1 detta ämne har äfven hos Rikets Ständer förekommit en särskild framställning — nemligen en inom Borgare-Ståndet af Herr P. Staaff' väckt, till Utskottet remitterad motion — afseende att förhöjning måtte beviljas i elen lösesumma för det äldre residenshuset, 16,000 R:dr, som vid förra riksdagen anvisades och var inberäknad uti ofvannämnda anslag.
Beträffande den föregående behandlingen af detta ärende, får Utskottet, med hänvisande lill de fullständigare upplysningar, som derom finnas meddelade uti Statsutskottets vid förra riksdagen afgifna utlåtande
Nio 150, nu endast i korthet erinra, att, sedan i anledning af den år 1856 ånyo väckta frågan om inlösande för Kronans räkning af det staden Hernösand tillhöriga Wester-Norrlands läns residens äfvensom om uppförande af Landtstats-embelshus derstädes, Kongl. Majit anbefallt
Länsstyrelsen att inhemta yttrande af nämnde stads Borgerskap, om och på hvad vilkor staden vöre beredd att till Kronan upplåta någon för berörda ändamål passande tomt i residensets närhet, och under hvad vilkor staden ville till Kronan öfverlåta nuvarande länsresidens-byggnad, derför staden ditintills af Kronan uppburit årlig hyra; samt Borgerskapet härpå dels svarat, att Borgerskapet vore villigt att af en i residensets närhet tillgänglig, vid södra sidan af torget och den så kallade packarlafven belägen tomt till landtstals-byggnad afstå en sträcka närmast residenset af 38 alnar i längd, med behöflig och efter belägenheten lämpad bredd, mot rättighet för staden att i den blifvande landtstats-byggnadens jordvåning få nödig lokal till förvarande af stadens brandsprutor och inredande af våghus sig kostnadsfritt upplåten, dels förklarat, att staden vore benägen till Kronan afstå nuvarande residenshus i befintligt skick, emot en summa af 10,666 R:dr 32 sk.
B:ko eller 16,000 R:dr Runt, motsvarande i kapital det af Kronan erlagda årliga hyresbelopp såsom ränta å. 5 procent; så och efter det Kongl. Majit till Rikets sednast församlade Ständer aflåtit nådig
Proposition om anvisande af medel för verkställande af omförmälda nybyggnad och inköp, blef det äskade anslagsbeloppet, 76,650 Ridr— deraf 54,630
Ridr voro afsedde för den nya byggnadens uppförande, 16,000
Ridr till inlösen af residenshuset, och 6,000 Ridr för residensbyggnadens fullständiga iståndsättande — väl af Rikets Ständer beviljadt, meri dervid, i öfverensstämmelse med Öfver-Intendents-embetets i ämnet afgifna underdåniga utlåtande, fästadt det förbehåll, att ej, såsom ifrågasatt vore, lägenheter i den nya embets-Iokalen finge upplåtas för inrymmande af stadens sprutor och våg, samt att med inlösen af residenshuset skulle loija eganderätten till husets tomt och alla de åt Landshöfdingen upplåtna uthus.
Uti den nu väckta motionen har Herr Staaff hufvudsakligen anfört, att då det af staden Hernösand
\id upplåtelsen af tomt till det nya embetshuset fästade vilkor, Stats-UtskotMf Utlåtande N:o !>l. att deri få lokal för spruthus och vågbod åt sig inrymd, icke blifvit fl Statens sida antaget, samt Kongl. Majit och Rikets Ständer utöfver Borgerskapets medgifvande fordrat, alt uti det ifrågaställa köpet af residenshuset skulle inbegripas jemväl de å särskilda tomter uppförda uthus, som vore åt Landshöfdingen upplåtna, nemligen dels en norr om residenset belägen byggnad, innehållande stall och vedbod m. m., dels ock vagnshus, åt Landshöfdingen inredt i byggnaden å den för nya embetshuset afsedda tomt och hvilken byggnad för öfrigt innehölle för stadens räkning auktionskammare, stadshäkte, vågbod, spruthus och arkiv m. m., — hade vid sådant förhållande Borgerskapet funnit sig icke kunna vidblifva sitt erbjudande af tomt för embetshuset och residensets försäljande.
Till att återkalla detta anbud ausåge sig äfven Borgerskapet ega full befogenhet; ty då, för all undkomma det flerfaldiga obehag, eganderätten till residenset för Borgerskapet medförde, Borgerskapet beslöt att afhända sig detta hus för 16,000 R:dr, oaktadt det i sjelfva verket hade ett värde af 60,000 R:dr, väcktes icke någon fråga om att förberörda uthusbyggnader, hvilka icke tillhörde residenset, jemväl skulle afträdas, derför ett väsendtligt hinder förefunnes i den omständigheten, att, om Borgerskapet afsade sig eganderätten till vagnshuset, den byggnad, hvari detsamma vore inrymdt, svårligen kunde af staden i öfrigt behållas, enär den gemensamhet i eganderätt till byggnaden, som derigenom uppstode, sannolikt skulle komma att för framtiden medföra åtskilliga förvecklingar i fråga om nybyggnads- och underhålls-skyldighet; och om således staden afstode hela berörda byggnad med tomt eller endast den sednare, skulle staden, som icke kunde undvara ofvannämnda för dess räkning i byggnaden inrymda lägenheter, nödgas i stället för sitt behof förskaffa sig annan lokal.
Denna måste vara belägen i närheten af torget och sundet, men der funnes icke någon obebyggd tomt alt tillgå, så att anskaffandet af lämplig tomt i stället för den ifrågavarande samt dess bebyggande med ofvannämnde för staden oundgängligen nödvändiga lägenheter skulle för staden medföra en kostnad, icke understigande 20,000 R:dr — en för det redan förut skuldsatta samhället alltför stor uppoffring, helst dertill komme, att staden uppbvgdt och under en tid af mera än 80 är underhållit residenset, utan att derför hafva åtnjutit annan godtgörelse, än den ärliga hushyra, som till och med år 1830 utgått med endast 200 R:dr Banko, och derefter med 800 R:dr R:mt, som såled es' måsle anses särdeles obetydlig i jemförelse med husets verkliga värde samt hvad Staten under tiden utgifvit för öfrige länsresidens i riket.
De å Statens sida i afseende å ifrågavarande aftal uppställda vilkor kunde derför icke af Hernösands stad antagas med mindre än att staden för de uppoffringar, samma vilkors uppfyllande skullejmedföra, erhölle en ersättning af 24,000 R:dr R:mt.
På grund häraf och då frågansrsnara afgörande vore af synnerlig vigt ej mindre för det allmänna, enär behofvet af nytt embetshus ständigt tilltoge, än äfven för staden Hernösand, emedan, om den ifrågaställa upplåtelsen komme lill stånd, de byggnadsföretag, som deraf för staden skulle blifva en följd, genom stegrade priser sannolikt komme att blifva allt kostsammare ju längre dermed dröjdes, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bc - ti Stats-UtshotMs Ullålande N:o Oi. vilja den summa af 24,000
U:dr, som utöfver de vid nästlidne riksdag anvisade 16.000
R:dr erfordrades för inlösen af residenset oell erhållande af plats för det ina embetshuset i enlighet med de grunder och vilkor, som derför blifvit af Kongl. Majit och Rikets sednast församlade Ständer bestämda; — varande motionen bilagdt utdrag af Magistratens i Hernösand protokoll för den 24 nästliden Mars vid ett med nämnde stads Borgerskap i anledning af Herr Staaffs olvanberörda framställning hållet sammanträde, då Borgerskapet uttryckligen förklarat, att, i öfverensstämmelse med dess redan under nästlidne år hos Kongl. Majit underdånigst gjorda anbud, Borgerskapet fortfarande vöre villigt att, emot den i motionen lörcslagna summan af tillhopa 40.000
R:dr, till Kongl.
Majit och Kronan under full eganderätt upplåta ej mindre nuvarande länsresidenshuset i staden är äfven så val det norr om residenset ä särskild tomt belägna, til! vedbod och stall m. in. inredda uthus, som ock den för uppförande af nytt landtstats-embetshus afsedda tomt med all derå varande åbyggnad.
Vid bedömandet af förevarande fråga bör, enligt Utskottets tanke, icke förbises att, genom erläggande af omförmälda ej särdeles betydliga hyresbidrag till staden Hernösand, Statsverket för uppbyggandet och underhållet af Wester-Norrlands läns residens haft vida mindre kostnad än i de liesta andra län, der ifrågavarande utgifter helt och hållet blifvit bestridda af Staten.
I betraktande häraf och då, en ligt hvad Kongl. Majlis
Befallningshafvande i Wester-Norrlands län uti ett under
Irågans föregående behandling afgifvet underdånigt utlåtande förklarat, residenset har ett värde af minst 50,000 Ridr, anser Utskottet det å staden Hernösands sida nu framställda anspråk, att för samma byggnad med uthus jemte den för embetshusets upp förande afsedda särdeles välbelägna tomt med åbyggnad erhålla tillhopa 40,000 Ridr, icke vara obilligt, eller böra omintetgöra planen för de ifrågastälida, af behofvet påkallade, byggnadsföretagens verkställande.
Härvid kan väl invändas, alt det icke saknas all möjlighet att på annat sätt, nemligen genom anställande af rättegång emot staden i syftning att få densamma ålagdt att på egen bekostnad undanrödja de olägenheter, som för Läns-styreisen med afseende å embetslokal nu förefinnas, åtminstone i någon mån vinna det åsyftade ändamålet; men då framgången af en sådan åtgärd — hvars vidtagande emellertid lärer vara af Kongl. Majit anbefaldt — i följd af sakens natur icke kan med någon visshet, utan endast med större eller mindre sannolikhet beräknas, samt, ehvad utgång saken än finge, de afsedda förändringarnes verkställande skulle, till icke ringa olägenhet för såväl Läns-styrelsen som staden Hernösand och länets innevånare, för en längre lid fördröjas, har Utskottet trott sig kunna antaga, att det utaf Rikets
Ständer med det redan beviljade anslaget åsyftade ändamål bäst befrämjas derigenom, att Statsverket får vidkännas den tillfälliga uppoffring, som ytterligare erfordras, såvida det länge erkända behofvet af en ändamålsenligare embetslokal för nämnde Läns-styrelse skall utan allt för lång tidsutdrägt blifva afhjelpt; och får således — utan afseende å det hos Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Carl Anders Larsson från östergötlands län framställda yrkande, att de Stols-Utskottets Utlåtande S:o Od. i i för ifrågavarande ändamål redan anvisade medel måtte, såsom för angelägnare behof erforderlige, indragas oell Statsverket besparas — Utskottet hemställa, att Rikets Ständer, utöfver det vid sistlidrie riksdag till inlösen af Lindsböfdinge-residenshuset i Hernösand och uppförande af Landtstats-embelslius derstädes beviljade men ännu icke utbetalda anslag af 76,650
R:dr, måtte å Riksgälds-kontoret till Kongl.
Majrts disposition anvisa ett belopp af 24,000 R:dr all för samma ändamål användas.
Emot l:sta punkten morn. litt. a. (angående aflöningen för Expeditionschefen) af Friherre Åkerhjelm, Herrar liildi, Monlgommerie-Cederhjelrn, Lilliehöök, Stjerngranat, Gripensvärd, von Printzencreutz, Skogman, Fåhreeus samt Riskop ,4nnerstedt, Prosten Schram, Doktor Nordström och Prosten Wåhlander.
Emot Esta punkten moni. litt. b. (angående Exped i tions-sek rotera nies aflöning) af Friherre Åkerhjelm, Herrar Bildt, Montgommerie-Cederhjelm, Lilliehöök, Stjerngranat, Gripensvärd, Skogman, Fåhreeus samt Riskop Annerstedt, Prosten Schram, Doktor Nordström och Prosten Wåhlander.
Emot 4.de pu nkten (angående det särskilda arfvode, som uppbäres af OlVerdirektören vid Mynt- och Kontrollverken):
Iler. ar Björck, Hierta, Berger och Wahlström samt Riksdags-lullmäktige Anders Eriksson, Gustaf Hultman, Erik Ersson.
Per Nilsson, Jonas Andersson och Jan Andersson allemnade följande gemensamma reservation: »Det af Utskottet i denna punkt anförda förhållande synes hafva bort föranleda dertill, att aflöningen för nuvarande Öfver-direktören vid Mynt- och Kontroll-verken blifvit, med inberäknande af det särskilda arfvode han eger uppbära, bestämd till 4,500 R:dr.
Den inkomst han åtnjutit intill början af nu gällande statsreglering utgjorde 2,794 lt:dr 50 öre och med tillägg af det särskilda arfvode!, 1,200 ll:dr, tillsammans 3,994 R:dr 50 öre, så alt han i allt fall erhåller en löneförbättring af mera än 500 R:dr.
Såsom innehafvare af ett rymligt boställe är han ändock bättre ekonomiskt lottad, än Stats-kommissarierne och Professorerne vid Akademien; med hvilka begge befattningar bans embetsverksamhet i olika hänseenden kan jemföras.»
Flinot 12:te punkten (angående Hufvud-titelns öfriga anslag): Herrar Björck, Hierta, Berger och Wahlström samt Riksdags-fullmägtige An ders Eriksson, Gustaf Hultman, Erik Ersson, Per Nilsson, Jonas Andersson och Jan Andersson reserverade sig i afseende på Departements-chefens lön, som de ansågo böra bestämmas till 13,500 R:dr; — hvarjemte samma ledamöter vid 15: de punkten (angående löneregleringen) anmälde reservation deremot att Utskottet tillstyrkt definitiv lönereglering för Departementets Expedition.
Stockholm, tryckt bos Sam.
Rumstedt, isgo. 1858 års Riks-Stat anslår.
Indelta Räntor, Indelt pä försl ag* Oin lelt.
Indelta Räntor, Indelt på förslag.
Penningar. enligt mnrke- o gång på förslag.
Värde ä 2 R:di kubik- foten.
Värde för- slagsvis ä 2 R:dr kub. fot.
S ii ni in a.
Penningar. enligt marke- gång på förslag.
Värde h 2 R:dr kubik- foten.
Värde för- slagsvis i 2 R:di kub.fot.
S ii in m a.
R:dr öre R:dr öre kubf. k:r R:dr öre k 111 > f. k:r Ralr öre R:dr öre R:dr öre Rall- ön uibf. k:r
Rall- >rt* ,u lif. k:i Rall lia- Rall- "• rt T:pt 360,861 727,500 78 364 50 37 8 i 75 60 113 4 226 80 560,788 727,940 58 10 Transport Post-verket (kontanta anslaget på förslag att af Postmedlen direkte utgå):
Nuvarande beloppet 727,500: — Tillkommer, i öfverensstämmelse med beräkningen af Stats-verkets inkomster 672,500: — 555,025 94 113 4 226 80 555,252 74 Tillhopa 1,400,000: — Indelta räntor såsom i 1838 års lTiks—stat 364: 50.
Indelt Spanmål dito dito 73: 60.
1,400,000 364 50 37 8 75 60 — — — — 1,400,440 10 1,600,000 — 1,600,000 — Tull-verket (Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte utgå):
Nuvarande beloppet 1,600,000: — ytterligare 200,000: — 1,800,000 1,800,000 381 68 2,330 69 2,712 37 Jiigeri-staten 381 68 2,330 69 2,712 37 18,300 18,300 Skogsplanterings-kassan:
Ersättning för Hemmansränlor och Arrenden m. m., Förslags- anslag 18,300: — Tillkommer: