Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-kollegium, hvars utlåtande i anledning häraf blifvit i nåder infordradt, hade, före afgifvandet deraf, ansett sig böra inhemta yttrande i ämnet af Ofver-Intendents-embetet, som, lika med Kongl. Majits befallningshafvande, funnit tillbyggnadsförslaget ega bestämdt företräde för det andra alternativet, eller inköp och förändring 30 af Häradshöfdingen Lundgrens egendom, men deremot, vid granskning af de här ofvan omnämnda, i orten upprättade ritningar och kostnadsförslag, funnit en mindre jemkning i afseende pä de förra erforderlig och ansett slutsumman ä det sednare kunna nedsättas till 8,310 R:dr 40 sk. banko; och hade Kammar-kollegium, som, på anförda skäl, jemväl i underdånighet tillstyrkt så väl residenshusets tillbyggande, som försäljandet af materialhuset, i afseende på byggnadskostnadens bestridande, underdånigst hemställt att, då någon tillgång härtill af allmänna byggnadsanslaget icke vore alt påräkna, Kongl.
Majit måtte i nåder af Rikets Ständer äska det belopp, som, utöfver hvad försäljningen af det nyssnämnda materialhuset komme att inbringa, ytterligare kunde erfordras för verkställande af den ifrågavarande tillbyggnaden.
Vid underdånig föredragning den 25 nästlidne Juni af ifrågavarande mål, förklarade sig Kongl. Majit vilja, före slutliga pröfningen deraf, hafva Dess befallningshafvande i Calmar län i nåder anbefallt, att å det oftanämnda materialhuset, med dertill hörande byggnader och tomt, låta genom vederbörande anställa besigtning och värdering, samt med instrumentet öfver denna förrättning till Kongl. Majit inkomma; och hade nu, till underdånig åtlydnad häraf, Kongl.
Majits befallningshafvande, uti skrifvelse af den 11 i nästlidne månad, i underdånighet insändt ett sådant, af stadens magistrat, med biträde af byggnadskunniga personer, upprättadt instrument, enligt hvilket egendomen blifvit värderad till 1,333 Ridr 16 sk. banko; anmälande Kongl. Majits befallningshafvande derjemte, att det uti Kongl.
Majits befallningshafvandes underdåniga skrifvelse den li April nästlidne år till inköpande ifrågaställa, Häradshöfdingen Lundgren då tillhöriga stenhus sedermera blifvit försåldt till annor man, som icke vore benägen alt detsamma till Kongl. Majit och kronan afyttra; hvadan alltså den i detta afseende alternativt väckta fråga numera förfallit.
Departements-chefen, som ansåg den länge ifrågaställda utvidgningen af länsstyrelsens i Calmar embetslokal, hvartill redan vid 1840 års riksdag anslag blifvit hos Rikets Ständer begärdt, numera icke längre kunna eller böra uppskjutas, tillstyrkte alltså i underdånighet alt, för tillvägabringande af erforderliga medel till en dylik utvidgning, hvilken syntes lämpligast kunna, på sätt hemstäldt blifvit, åstadkommas genom tillbyggnad af det nuvarande landshöfdinge-residenset, Kongl.
Majit måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, dels att det kronan tillhöriga, till Landtmäteri-kontor hittills begagnade s. k. materialhuset i Calmar, med dertill hörande byggnader och tomt, må genom offentlig auktion afyttras, och den derför inflytande köpeskillingen användas såsom bidrag till kostnaden för omförmälda tillbyggnad, dels ock att, till beredande af det härutöfver erforderliga belopp, Rikets Ständer måtte bevilja ett särskildt anslag, hvilket, då materialhuset, med tillhörande Hyglar och tomt, uppskattas 3i till 1,333 R:dr 16 sk., och hela kostnadssumman för den föreslagna tillbyggnaden af Öfver-Intendents-embetet beräknats till 8,310 It:dr 40 sk., Departements-chefen föreslog till en rund summa af 7,000 R:dr.
Detta, af Statsrådets öfriga ledamöter biträdda tillstyrkande, täcktes Kongl. Maj: t i nåder gilla och bifalla. 4:o.
Frågan om iståndsättandet af de mellan hufvudstaden och Drottningholms slott belägna Tranebergs-, Nockeby- och Drottningholms-broar.
Då det måste finnas betänkligt att för reparation af dessa broar använda ytterligare kostnader, sedan Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, uti infordradt utlåtande af den 22 sistlidne September, uppgifvit, att för en slik reparation, beräknad att med sannolikhet, ehuru ej fullt säkert, under en tid af 3 å 4 år bibehålla broarna i farbart skick, skulle erfordras icke mindre summa, än omkring 11,860 R:dr, hvadan ock Kongl. Maj:t, med uppskjutande tills vidare af frågan om nämnda broars provisionella iståndsättande, i nåder anbefallt
Väg- och vattenbyggnads-styrelsen att, efter hållen noggrann undersökning, med möjligaste skyndsamhet afgifva yttrande och förslag rörande lämpligaste sättet för omförmälda broars ombyggnad och kostnaden dervid; så förklarade Kongl. Maj:t nu i nåder, det Kongl. Maj:t vore betänkt att, sedan nyssberörda yttrande och förslag till Kongl. Maj:t inkommit, i nåder besluta angående den framställning, som, i anledning af merberörda broars bristfälliga och förfallna skick, borde till Rikets nu sammanträdande Ständer allåtas. 5:o.
Den, sedan längre tid tillbaka väckta och, medelst af Öfver-Intendents-embetet den 30
Juni nästlidet år afgifvet utlåtande och förslag, sednast behandlade frågan om uppförande af en större byggnad vid Carl XIII:s torg å den plats, som skiljer detta torg ifrån Operahuset; hvilken fråga under den 9 sistlidne Februari blifvit in för Kongl. Maj:t i underdånighet anmäld, men då till framdeles nådig pröfning uppskjutits i hvad som rörde ej mindre byggnadens beskaffenhet, än utvägarna att för förslagets verkställighet bereda tillgång.
Maj:t behagade härvid i nåder yttra, att, ehuru en å nämnda plats uppförd större byggnad onekligen kunde, med hänsigt till flera all - 32 manna behof, blifva af väsentligt gagn, och detta byggnadsföretag dessutom påkallades af omsorgen för hufvudstadens försköning, Kongl. Maj:t likväl funne tveksamt att, under nuvarande förhållande med statens tillgångar, ifrågasätta statsutgifternas ökande under form af vanligt anslag med den för omförmälda byggnad erforderliga betydliga kostnadssumma; men att Hans Majit emedlertid ansåg en annan utväg att bringa företaget i verkställighet vara för staten öppen, nemligen genom kostnadssummans anvisande såsom lån eller förskott, enär det syntes otvifvelaktigt att, om en dylik byggnad blefve å ifrågavarande plats för allmän räkning uppförd, staten skulle kunna, genom en del lägenheters upplåtande till enskildt begagnande, af densamma upphemta icke obetydlig inkomst och derigenom efterhand få återgäldadt åtminstone kapitalbeloppet af hvad den för byggnadens uppförande utgifvit, då den möjliga ränteförlusten i allt fall under tiden egde full motsvarighet uti den ej uthyrda delens af byggnaden begagnande för allmänt behof; samt att Hans Majit, som af sådan anledning nu äfven anbefallt Öfver-Intendents-embetet att låta med möjligaste skyndsamhet utarbeta ett förnyadt, på en del lägenheters uthyrande beräknadt, förslag till bebyggande af omförmälda plats, ville, sedan detta förslag till Kongl. Majit inkommit, ytterligare i nåder besluta angående de utvägar, som för den ifrågavarande byggnadens uppförande vore atc vidtaga, samt om den medverkan härtill, hvarom Rikets Ständer kunde komma att anlitas. 610.
Frågan om nybyggande och reparationer af de publika husen å ön S:t Barthelemy, om iståndsättande af kronans dervarande materiel samt om lönetillökning och pensionsrätt för embets- och tjenstemännen på ön.
Sedan Kongl. Majit, vid föredragning den 18 Augusti 1845 af Guvernörens pä Sif Barthelemy, öfversten J. 11.
Haasims undeidåniga memorial af den 5 i samma månad, angående behofvet af ej mindre nybyggnader och reparationer af de publika husen på ön samt iståndsättande af kronans dervarande materiel, än ock en ny något tillökt och förbättrad stat, äfvensom pensionsrätt för de å ön anställde embetsoch tjenstemän, i nåder uppskjutit frågan om byggnadernas och materielens iståndsättande, med befallning till Guvernören att, efter förnyad undersökning i ämnet, med berättelse och förslag derom i underdånighet inkomma, samt, i afseende pä Guvernörens 33 Guvernörens hemställan om ny stat, funnit densamma för det då närvarande ej kunna bifullas, äfvensom beslulit att framdeles taga frågan om pensionsrätten i nådigt öfvervägande, bade Guvernören, uti underdånig rapport af den 26 Mars innevarande år, dels ingifvit en förteckning öfver kronans allmänna byggnader på ön år 1846 samt besigtningsinstrument deröfver och kostnadsförslag på dervid nödiga ansedda nybyggnader och reparationer jemte ritningar, hvaremot något särskildt förslag till materielens iståndsättande ännu ej inkommit, dels, i afseende på den behöfliga nya staten för förvaltningen på stället, i underdånighet åberopat memorialet af den 5 Augusti 1845, äfvensom sina förut i samma ämne aflåtna flera underdåniga hemställanden.
Enligt ofvannämnda förteckning och besigtningsinstrument bestodo kronans allmänna byggnader på ön hufvudsakligen utaf boställen för Guvernören, PJacemajoren, Justitiarien och Lutherska Pastorn, tullhuset, ett vakthus och trenne batterier, Gustaf III, Prins Carl och Prins Oscar, alla med egna tomter; och hade, sedan hufvudbyggnaden af guvernörsbostället blifvit till grunden förstörd af en orkan år 1837, alla återstående åbyggnaderna på förenämnda lägenheter, med undantag af batterierna, som ej blifvit i värden uppförda, upptagits till ett sammanräknadt värde af 2,275 Spanska daler.
Enligt förslaget skulle kostnaden för ombyggnaden på guvernementsboställets tomt uppgå till 8,812 Sp. d:r 50 cents; för uppförande af vakthus pä batterierna Prins Carl och Prins Oscar till 644 Sp. d:r 30 cents; för reparationer af de öfriga nödiga åbyggnaderna och en del tomters afrödjande (då pastorsbostället blifvit föreslaget till försäljning) till 1,074 Sp. d:r 33 cents och för en Iandningsbrygga till 298 Sp. d:r, eller tillsammans 10,829 Sp. d:r 13 cents.
Enligt förslaget till ny stat skulle, genom anvisning af löner för några nu obesatta befattningar samt af tillökning i allöningen för en del andra och i förslagsanslaget för diverse utgifter, nuvarande staten, som upptog 7,516 Sp. daler, ökas med 5,282 Sp. daler, så att den tillsammans skulle komma att utgöra 12,798 Sp. daler.
Dä iståndsättandet af kronans byggnader och tillhörigheter på ön, efter
Departements-chefens öfvertygelse, syntes ej böra eller kunna längre åsidosättas, emedan kostnaden ökades, om, genom dröjsmålet, de finge så förfalla, att de ej mera kunde repareras, och moderlandets anseende dessutom förnärmades genom sådana ruiner; då Guvernören, alltsedan orkanen år 1837, ej haft något sammanhängande boställe, utan måste herbergera sig i rum och lägenheter, som höra till trenne särskilda tomter, och i följd hvaraf en särskild hyresersättning till Justitiarien behöft årligen utgifvas, och då dessa rum och lägenheter voro särdeles oansenliga och förfallna, liBil.
N:o 4 till Kongl. Maj:ts Prop. 4S47, Haft. i. 5 3i kasom alla de öfriga byggnaderna, enär de derå verkställda oundgängligaste reparationerna ej kunnat hälla stånd mot klimatets åverkan, derom Guvernören tid efter annan gjort anmälan, äfvensom om den nära möjligheten att längre uppskjuta byggnadernas och materielens iståndsättande, helst ön ofta besöktes af olika nationers örlogsman och andra främlingar, föreslog
Departements-chefen i underdånighet, att guvernementsbostället måtte återställas, äfvensom de öfriga kronans byggnader iståndsättas, enligt ofvannämnda kostnadsförslag, som derför upptoge 10,829 Sp. daler, eller omkring 28,000 R:dr svenskt banko, äfvensom att för materielens iståndsättande, hvartill särskildt förslag från Guvernören införväntades, måtte beräknas och beviljas 1,000 Sp. daler, motsvarande omkring 2,000 R:dr svenskt banko, eller tillsammans 30,000 R:dr s. m.
Beträffande åter den sökta tillökningen i nuvarande staten för ön, äfvensom pensionsråtten för der anställde embets- och tjenstemän, så, och ehuru de derför anförda skäl visserligen vore grundade på billighet, trodde sig Departements-chefen, i anseende till knappheten i statsverkets tillgångar, ej kunna eller böra för närvarande i vidsträcktare måtto dertill tillstyrka nådigt bifall, än att arfvoden må i nåder anslås ät Guverncments-sekreteraren med 400 Sp. daler samt åt en Guvernements-pastor och tillika Skollärare 800 Sp. daler, och att för Garnisons- samt Guvernementsläkaren en tillökning af 200 Sp. daler må beviljas.
Guvernements-sekreteraretjensten hade aldrig kunnat umbäras, ehuru lönen under de sednare åren måst indragas, emedan dermed voro förenade åtskilliga åligganden för protokollsföring och deltagandet i kontrollen af förvaltningen på stället.
Dessutom borde någon skrifkunnig och civilt bildad person vara att tillgå i händelse af förfall för Domaren, hvarföre Guvernements-sekreteraren, emot lönens åtnjutande, äfven kunde tillförbindas att efter behof biträda med Konselj-notariens göromål, så länge någon sådan ej funnes.
Att ön saknade Svensk och Luthersk prest, som äfven kunde påräknas för skolundervisningen, hade varit förnärmande för moderlandets anseende, alltsedan detta tillstånd upphörde att kunna betraktas såsom blott provisoriskt.
Sedlighets- och hälsovård borde ingenstädes saknas.
För 200 piaster, som allenast bestods åt Garnisonsoch Guvernements-läkaren, kunde ingen skicklig person i dessa befattningar erhållas och bibehållas, helst fattigdomen hos öns innevånare ej medgåfve tillräcklig biförtjenst genom enskild praktik.
Om till Guvernements-pastorns och Skollärarens aflöning ett bidrag af omkring 230 Sp. daler skulle, efter hvad anledning vore att förmoda, kunna påräknas ifrån Svenska missionssällskapet, skulle återstoden af den i staten sålunda i underdånighet föreslagna tillökningen utgöra 1,170 Sp. daler eller cirka 3,000 R:dr Svenskt banko, så att, då de till förvaltningen erforderliga utgifter, som ej af inkomsterna utaf ön kunna betäckas, med ledning af de sistförflulna 2:ne årens erfarenhet, förslagsvis kunde antagas till ungefärligen 6,000 R:dr Sv. banko för året, 35 deri salunda uppkommande sammanlagda summan, som till bristens betäckande vore att påräkna, skulle för 3 år utgöra 27,000
Departements-chefen hemställde alltså i underdånighet, att Kongl. Maj:t måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, det ej allenast nyssnämnda förslagssumma, eller bristen i förvaltnings-kostnaderna, 27,000
R:dr, än äfven den här ofvan beräknade kostnadssumma, 30,600 R:dr Sv. banko, för publika byggnadernas och materielens iståndsättande, måtte till utbetalning i mån af behofvet beviljas, samt, då tillfälle till öns afträdande på antagliga vilkor möjligen ännu kunde yppas under fortsatta bemödanden för detta ändamål, anvisas till utgående på enahanda sätt, som i afseende på tillskottet för koloniens förvaltningskostnader hittills varit iakttaget, eller att medlen, efter skeende anvisningar, förskottsvis utbetalas trän Statskontoret, emot ersättning af de för extra statsregleringen afsedda tillgångar, enligt för hvarje år till Riksgälds-kontoret afgifvande reqvisition, allt under förbehåll af framtida godtgörelse till moderlandets statsverk, om och i den mån ökad afkastning af ön eller för dess afyttrande inflytande medel dertill kunde lemna tillgång.
Departements-chefen sålunda i underdånighet hemställt och hvaruti Statsrådets öfriga ledamöter äfven instämde, täcktes Kongl.
Maj:t i nåder bifalla.
Som Kongl. Maj:t, uppå underdånig föredragning af de öfriga Stats-departementerna och under iakttagande af de för det afgifvande statsreglerings-förslaget bestämda allmänna grunder, under denna dag meddelat nådiga beslut i de ämnen, som rörde ej mindre utgifterna å riksstatens andra, tredje, Ijerde, femte, sjette och åttonde hufvudtitlar, äfvensom vissa delar af den nionde, än ock sådana till dessa hufvudtitlars föremål hänförliga särskilda anslag, hvilka endast för en gång eller på vissa år erfordrades, och om hvilket allt behöriga protokollsutdrag komme att från Stats-expeditionerna Chefen för Finans-departementet tillställas $ så behagade Kongl. Majit nu i nåder förordna, att, i enlighet med de af Kongl. Majit under denna dag fattade samtliga beslut, ett fullständigt förslag till Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer, angående statsverkets tillstånd och behof skulle skyndsamligen uppsättas och genom Chefen för Finans-departementet inför Kongl.
Majit i Statsrådet justeras.
Ex Protocollo Carl v. Schants. STOCKHOLM 1837, hos /.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden , hållet inför Hans Mai:t Konungen i Statsrådet på Stockholms Slott den o November 1847' Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Grefve Posse, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena Friherre Ihre, Statsrådet, Friherre Stael von Holstein.
Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, Wcern, Friherre Gjllengranat, Faxe, Fåhreeus, Med afseende å det förslag till ny reglering af Åttonde Hufvudtiteln, som vid den förestående riksdagen borde Rikets Ständer föreläggas, behagade Kongl.
Maj:t i nåder förklara
Sig vilja i ett sammanhang taga i öfvervägande de behof under nämnde Hufvudtitel, för hvilka nya, fortsatta eller ökade anslag kunna finnas nödiga att af Rikets Ständer äskas, till följd hvaraf Departements-Chefen, Statrådet
Silfverstolpe nu föredrog de i sådant hänseende från vederbörande inkomna underdåniga framställningar och utlåtanden, jemte andra med berörde reglering gemenskap egande, ämnen, samt anförde i underdånighet: 1:0
Under den tid, som förflutit sedan sista riksdag och serdeles till följd af åliggandet för Rikets församlingar att, i öfverensstämmelse med Kongl. Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. 1847.
Haft. 1■ 1 Majrts nådiga Stadga af den 18 Juni 1842, inrätta nja eller ordna redan befintliga skolor för folkundervisningen, har antalet af de ärenden, som tillhöra Ecklesiastik-Departeinentets handläggning, i ganska betydlig mån ökats, hvarföre ock hvarje år särskilda arfvoden måst anvisas på Åttonde Hufvudtitelns inskränkta fond för extra utgifter , och då med visshet kan antagas, att detta förhållande, af görotnålens tilltagande, synnerligen genom den mängd af underdåniga ansökningar och besvär, hvilka, i omedelbart sammanhang med tillämpningen af högstberörda nådiga Stadgas föreskrifter, till Departementet ingå, ännu framgent kommer att fortfara, men jag icke anser mig böra för närvarande göra underdånig framställning om tillökning i den ordinarie embets- eller tjenstemannapersonalen inom Departementets Expedition, finnér jag mig dock pligtig alt, till beredande af en mot det växande arbetet svarande nödig vedergällning, i underdånighet hemställa, alt Eders Kongl. Maj:t, uti aflålande nådig Proposition till Rikets snart sammanträdande Ständer angående Statsverkets tillstånd och behof, täcktes äska en summa af 666 R:dr 3a sk., att å ordinarie Stat uppföras och, mot redovisning, genom Departements-Chefen användas så väl till uppmuntran åt de ordinarie tjenstemännen, vid dem, utöfver deras ordinarie tjensteskyldighet, ålagda ökade göromål, som till godtgorelse för ett mera verksamt biträde af den extra ordinarie tjenstemannapersonalen, samt till arfvoden åt extra vaktbetjening vid Departementet.
Maj:t behagade, enligt jemväl
Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkanden, lill denna Departements-Chefens underdåniga hemställan lemna nådigt bifall. 2:0
Uti underdånig skrifvelse af den i5 Februari i845, hafva Rikets då församlade Sländer förnyat deras vid nästföregående Riksdag gjorda underdåniga framställning om ”angelägenheten af Riksarkivets skyndsamma och behöriga kompletterande med s. k. Registratur.”
I anledning häraf och då de Reglementen, som, i sammanhang med den år 1840 förändrade organisationen af Statsrådet, blifvit för hvarje af Stats-Departementen utfärdade, icke innehålla något åliggande för tjenstemännen vid de under nämnde Departementer lydande Kansli-expeditioner, att besörja utskrifning af registraturet, och ett sådant arbete följaktligen icke tagits i beräkning vid bestämmandet af tjenstemannapersonalen derstädes, samt några medel för verk - 3 ställandet af detta arbete icke eller blifvit utaf Rikets Ständer anslagna, anser jag mig, meri afseende pä föremålets vigt, böra i underdånighet hemställa, att Eders Kongl.
Maj:t behagade hos Rikets nu sammankommande Ständer föreslå, att, för bestridande af registraturets utskrifning inom de särskilda afdelningarna af Eders Kongl.
Maj:ts Kansli, så väl för den förflutna tid, hvarunder sådant saknas, somförde löpande åren, ett anslag af 2,000 R:lr om året varder af statsmedel anvisadt att, till en början, intill nästa Riksdag utgå.
Denna underdåniga hemställan, som af Statsrådets öfrige ledamöter biträddes, lann Kongl.
Maj:t skäligt i nåder bifalla. 3:o.
Med afseende å de särskilda förhållanden, hvilka föranledt nuvarande Chefen för Riksarkivet, Doktor /.
J. Nordströms utnämning till denna beställning, och för att bereda denne utmärkte vetenskapsman en bestämd löne-inkomst, jemförlig med den, han före tillträdet af berörde embete innehade, får jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att, utom den på Riksarkivets Stat för Riksarkivarien anslagna lön, [,8oo R:lr, en personel lånetillökning för Doktor Nordström af 700 R:
Ir varder å allmänna Indragni ngs-Staten uppförd, med rättighet för Doktor Nordström att vid afskedstagandet från Riksarkivarie-tjensten, i en ålder af 65 år, med sjuk-altest, eller af 70 år, utan sådan attest, få på sistnämnda
Stat behålla ej blott sin under tjenstetiden åtnjutna ordinarie lön, utan ock nu ifrågavarande tillökning 700 R:dr B:ko.
Hvad Departemenls-Chefen sålunda föreslagit och Statsrådets öfrige ledamöter jemväl i underdånighet tillstyrkt, täckLes Kongl. Majit i nåder bifalla. 4:o.
Enligt anmälan af Chefen för Riksarkivet erfordras till reparationer och bokhyllors uppsättande uti en del rum af nämnde embetsverks hus samt för dettas ytterligare inredning en summa af minst 2,666 R:dr 32 sk.; hvilket belopp jag alltså bör i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl.
Majit täcktes för berörda ändamål af Rikets Ständer äska, att för en gång beviljas.
4 Härtill behagade Kongl. Maj:t, uppå jemväl Statsrådets öfrige ledamöter underdåniga tillstyrkande, i nåder samtycka. 5:o.
Genom den af Rikets Ständer sednast anslagna förhöjda inköpssumman för Kongl.
Bibliotheket samt genom Svenska bokpressens betydligt fökade alster, kan nämnde bibliotheks tillväxt för närvarande uppskattas till omkring 3ooo band om året.
Dess förråder hafva derjemte erhållit rika bidrag, dels genom gåfvor, dels ock genom beredda tillfällen till byten med utländska universiteter, akademier och lärda samfund.
Under sådana förhållanden och emedan jemväl allmänhetens flitiga begagnande af Kongl.
Bibliothekets ständigt ökade bokskatter tilltagit i samma mån dessa hunnit att ordnas, hafva de der anställde tjenstemännens göromål i den grad förökats, att det, med deras yttersta bemödande, icke blir möjligt att, utan biträde, vidmakthålla behörig ordning inom samlingarna och fortsätta verksamheten i den började nödvändiga riktningen.
Med förmälan härom har Kongl. Bibliothekarien Arwidsson, uti en till Eders Kongl. Maj:t ingifven framställning om behofvet af tillökning i Kongl. Bibliotliekels tjenstemannapersonal, underdånigst anhållit, att Eders Kongl. Maj:t i nåder täcktes lör Rikets Ständer föreslå, alt Kongl.
Bibliotheket måtte, för sina oafbrutet ökade göromåls skull, åter få på Riks-staten uppförd den år i Sop indragna vice Bibliothekarietjensten, jemte en ny eller tredje Amanuensbeställning, och i afseende på lönevilkoren för dessa befattningar i underdånighet hemställt, att vice Bibliothekarien, hvilken, i händelse af Bibliothekariens sjukdom eller annat laga förfall, borde bestrida hans tjenst, måtte få sig anvisad lön inom samma grad, som han förut innehade, eller motsvarande Protokolls-sekrelerarnes inom Eders Kongl.
Maj:ts Kansli , samt att tredje Amanuensens lön måtte bestämmas till samma belopp, som Kopisternes derstädes.
Ehuru erkännande vigten deraf, att Kongl. Bibliotheket, enär det redan vunnit och årligen fortfarande måste vinna betydlig tillväxt samt af allmänheten allt mer och mer anlitas, erhåller en efter dessa förhållanden afpassad tjenstemannapersonal, anser jag mig dock., i betraktande af de mångå angelägna behof, för hvilka Statens tillgångar nu måste tagas i anspråk, böra inskränka mitt underdåniga tillstyrkande dertill, att Eders Kongl. Maj:t behagade hos Rikets Ständer, för anställandet af en tjensteman vid meranämnde 5 Bibliolhek, i grad emellan Bibliothekarie!! oeh Förste Amanuensen, äska ett lönebelopp, motsvarande det i Protokolls-sekreleraregraden inom Eders Kongl.