Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter denna framställning, så fullständig som den bestämda korta tiden för den underdåniga förklaringens afgifvande tillåtit, vill Consistorium Academicum nu inskränka sig till den underdåniga anhållan, att
Universitetets ifrågavarande rättmätiga fordran mätte få i räkenskaperna balanseras, lill dess den blifvit vedei bör ligen gulden, samt att det mätte blifva Consistorium i Nåder tillåtet att framdeles få med under - — 343 — däm^t Betänkande inkomma, angående beredandet åt Universitef, såväl al ifrågavarande ersättning, sorn vederlag för den inkomstkälla, hvilken genom indragna tionden gått förlorad; i hvilket hänseende Consistorium vågar i underdånighet hysa så mycket tryggare förhoppning om Eders Kongl. Majtts fortfarande Nådiga benägenhet, sora det ofta blifvit ådalagdt, att Akademiens finnansiella ställning skulle kunnat, utan Statens betungande med nya anslag, ännu ytterligare medgifva all den utvidgning, som vetenskapernas framskridande alltjemt gör nödvändig, om hon, i stället att, i afseende på sina medel och tillgångar, tid efter annan vidkännas oerhörda förluster och minskningar, fått behålla hvad uti sjelfva stiftelsen blifvit henne tillerkändt, nemligen alla de egendomar, hvilka till ett antal af Niohundratjugefem (92Ö) Bondgårdar, upptagna i 1670 års Stat, då alla dessa herrligheter ännu ej till Akademien hemfallit, lill Fyrahundrasjuttioett
Q7O ^ie'a hemman, förutan Qvarnar, Gatuhus m. m. , uteslutande af enskilte blifvit till andeliga Inrättningar i Lund, under framfarna tider, donerade, och af hvilka alla hemman Akademien nu har qvar endast 9 3/4 mantal.
Med djupaste, undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärda, J.
Pramberg. E. S. Bring.
Berling. B. M. Bolméer, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste , tropligtigsle tjenare och undersåter, C. G.
Bbijkius.
Schlyter. I.
Sönnerberg. C. J. Hill. S.
Nilsfon. J. W. Zetterstedt. A. W. Ekelund.
Carl August Hagberg.
Naumann. — 344 — Lunds Akademis Bokhållares Utredning, angående en Akademiens, sedan längre tid tillbaka, balanserade fordran.
Till Consistorium Academicum i Lund.
Till åtlydnad af Akademiens Herr Rektors, den a3 dennes, mig gifna befallning, får jag härmedelst aflemna mitt ödmjukaste Utlåtande, i afseende på Rikets Ständers Revisorers, vid i83p års Kongl. Akademiens i Lund Räkenskaper, gjorda anmärkning om en Akademiens, sedan äldre tider, balanserade fordran, JB:co Rdr 7,518: 33. 11., af Kongl. Maj;t och Kronan för kronotionde, som dels indragits, dels på annat sätt frångått Akademien och blifvit på militien indeld.
Efter ett noggrant genomseende af Akademiens Räkenskaper för äldre åren , har jag funnit ofvannämde summor bestå af de poster , som innehållas i följande Specifikation.
Råg. Rora.
Smör Banco. l:o Indragen Tionde till Kronans Magasin : år 1518.
Tiondesmör från Befallningsman Stares Fögderi, efter 1776 års evalvation, be räknadt å 14 sk. L#T, . . . — — 5. 13. 1: 31- f» 3» år ISES.
Kronotionde frånBefallningsmännen Grönqvists, Krooks och Brandts Fögderier samt kyrkotionde från Petreji, Klercka och Hisings Inspektioner, efter vederbörliga förklaringar och efter afdrag af öfverlevereringar, utgörande råg, 577 T:nor 4 f ’s skäppor, å 6 i Dir; korn, 499 T:nor 5 i skpr, å 5 Dir; hafra, 22 Tinor ^skäppa, Dir, till ett samnranräknadt värde af 6,315 Dir 21 öre 4» Pgr; derpå äro afskrifna 1,822 Dir 46 öre 6 pgr och liqviderade 4,231 Dir 10 öre, hvarefter , enligt AkademiRäntmästaren Svenonii uträkning, pag. 114 i 1733 års Akademi-Räkning, A~ kademiens återstående fordran utgjorde, utan någon uppgift på det motsvarande spanmålsbeloppet, 262Dir 2 öre 22 S pgr, efter 1776 års evalvation, beräknade till — 43: 32. J» a Transport —— — 5. 13. 45: 15, J a - — 345 _ Räg.
Transport 5, 13. 45; 15. ». /£:o Bortmist och dels på Milit ien in- s delt, deta, under titeln Sätesfrihetp af kortad Kronotionde från Oxie, Skytts, Wemmenhögs, Ljunits och Prosta Härader, utgörande:
Un ligt Lands - Kamreraren Winbergs Jordeboks-extrakt af den 22 Oktober 1739, pag. 315 i 1737 års Räkning, 53 T:r 4g kpr råg, 78 T:r 18§ kpr korn och 53 T;r 27 kpr hafra årligen, efter kronovärdi, 2
Dir 8 öre för låg och 1 Dir 4 öre för hafra, först debiterad i 1737 års Bok, enligt Akad.
Räntmästaren Svenonii Liqvidation den 26 Oktober 1739, pag. 160 —176 i samma Bok, från och med år 1718 till och med år 1750, belöpande till . . . 1,752. S'B. 2,591. 1,773. 27. 8 8 värde, efter 1776 års evalvation, 95^. 25. 1».
För åren 1751—53 samma qvantum spannmål, efter samma priser, med en årlig missräkning af li rst 159.
Ty 235.
Ty 161. 9. 178: 15.
— Får ar 1754 likaledes . • . 53. 4*. 78. fa 53. 27. 59: 21. li.
8 Dessutom för samma år, kronotionde från N:o 1 Masby, i Nöbbelöfs Socken och Ljunits Härad, hvilket låg i ödesmål, efter samma priser och evalvation, se pag. 83 i 1754 års Bok, . Ä . T'v. 7'T, T'T, — 29. IL 2 2 2
För år 1755 likaledes . . . . 53. 4 i. 78. fa 53. 27. 59: 20. 10.
För åren 1756 — 1776, utom nyssnämde s spannmål, på grund af LandshöfdingeEmbetets Utslag den 17 Oktober 1757, pag. 251 i 1756 års Hufvudbok, kronotionde från Westra Wärestad i Bösaipä Socken och Skytts Härad, råg 24 kpr, korn 2 T:r 3 kpr, bafra 24 kpr, eller tillsammans årligen: råg 53T:r,28* kpr, korn 80 T:r 21 £ kpr, bafra 54 T:r 15 kpr, efter samma priser och evalvation, dervid dock, genom missräkning i 1770 års
Bok, penningevärdet blifvit med 103 Dir 22 öre, eller B:co 17:13. 6., för litet beräknadt .... 1,129. 1*692. 1,142. 27. — rr 1,255: 9. — 8 8 Item för åren 1777 och 1778, efter 36 sk. för råg och lorn och 18 sk. för hafra 107.
,y 161. 7f. 108. 30. — — 242: 18. — 4 Likaledes, efter samma priser, för åren 1779—1786 430. a- 644.2». 435, 12. — ^ 969: 2«.
— Likaledes för åren 1787—1806, efter samma beräkningsgrund, men med 3 rst. högre beräknadt värde än föregående iren 1,075. fa 1,612. i. 1,088. 12. 2,423: 41. — 2 Transport 4,761. fa 7,095. 9L 4,818, 4f. 5. 13, 7,195: 27. xx. 8 346 Råg.
Banco Transport 4,761. 7,095. 9's 4,818. 4i. 5. 13. 7,195: 27. 11. 3:0
För till Landt- Ränteriet lev er e- 8 rade medel af Norra Knästorpsmar'ken eller Biskops-Hästhagen: dels ordinarie ränta för åren 1687 —1719, å 52 Dir, eller 8 Rdr 32 sk årligen, —— — — — — — 286: — — dels kronotionde, 6 T:r hafra årligen, för samma år, å 1 Dir 4öre, eller 9 sk., enligt Liqvidationen, pag. 244 etc i 1743 år3 Bok , grundad på Kongl. Brefvet den 3 Augusti 1681 och Kansli Immission den 3 Augusti 1687, pag 444 i samina Bok, .... — — 198. — — — 37: 6 — Summa 4 761. 7,Olfo. 9 'g 5,016. 4*. 5. l». 7*5iÖ. 33 ii. 8 Allt sedan år 1807, har Kongl. Majit och Kronan icke blifvit debiterad för den, under N:o 2 i Specifikationen årligen, från 1718 till 1806, upptagna kronotionde, utan att jag af Hufvudbéckerna kan finna med hvad rättighet Kionofogdarne, sedan 1806, upptagit i sina redogörelser uppbörden så mycket mindre, än de förut balanserade posterna belöpa sig till.
Lunds Akademi-Kontor den 25 Februari 1842. J. M. L öf m a r k. — 347 Konsistoriernas infordradeunderd.jUtlåtanden, i anledning af Revisorernes anmäi kningar rörande beräkningen af uppbörd-;-och redovisningsprovisioner å de under Konsistoriernas förvaltning ställda fonder och medel.
Eders Kongl. Maj:t liar i Nåder befallt Konsistorium inkomma med underdånigt Utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers förli— det år församlade Revisorer, jemlikt Konsistorium meddeladt transumt af deras öfver den förrättade Stats-Revisionen afgifna Berättelse, anfört och framställt, rörande åtkilligt i förvaltningen af de under Konsistoriel nas våld ställda kassor och medel; och Konsistorium går nu att denna Nådiga befallning i underdånighet fullgöra.
Revisorernes framställning röter uteslutande den å åtskilliga medel innehållna upphörds- och redovisningsp)ovisionen , med afseende å hvars, efter olika grunder för olika medel och på olika sätt för olika Stift, skedda beräkning, Revisorerne yttrat sig anse lämpligt, ”att, ge?nom allmän författning, blifver bestämdt, om och, i sådant fall, till ”hvad belopp, provision eller procent bör af hvaije slags medel få af ”uppbördsmannen eller den redovisande beräknas”
Så vida denna hemställan blott åsyftade ett utverkande af en allmän författning, som i tydliga och bestämda ordalag skulle utstaka deras rätt, som närmast vidkännas förvaltnings och redovisningsansvaret för de under
DomKapitlens uppbörd och vård varande medel, ägde Konsistorium endast att derutinnan instämma; hvartill det länner sig så mycket mer uppmanadt, Sorn säkerligen intet annat, än bi islen af en sådan författning, gifvit anledning till de anmärkningar, hvilka, år r8?9 i Kongl.
KammarRätlen gjorda vid sältet för beräkningen af ifrågavarande förvaltningsprovision , nödgat de fleste Konsistorie-Notarier i Riket alt, medelst underdåniga besvär, som ännu hvila oafgjorda, Iros Kongl. Maj:t söka d«n rättvisa , som Kongl. Kammar-Rätlen ej kunnat dem medgifva.
Men då Rikets Ständers Revisorer derjemte ifrågasatt, "om provision får beräknas” för den penningeför vältning , som genom Dom-Kapitlen beslrides; då de dessutom tillegnat sig det i Kongl.
Iiammar-Rättens Revisions-Kontor först yppade tviflel om gilltiglrelen af de anspråk till 6 procents provision å rr.flutna st; mboks- celi kollekt-medel, som samtlige Konsisloi re-Notarier grunda på Kongl. Brefvet dtn 17 Mars J 768; — 343 - torde Konsistorium af dessa omständigheter böra anse sig upproanadt att ett omständligare Utlåtande nu afgifva, hufvudsakligen rörande den rättighet, som, på detta sätt, åtminstone synes vara betviflad.
I Dom-Kapitlens nogsamt kända sammansättning och organisation, hufvudsakligen utstakad genom Kongl.
Förordningen om rättegång i Dom-Kapitlen af den ii Februari 1687, ligger en redan tidigt utförd realisation af den ide', som först i våra dagar blifvit bragt till klarare och allmänligare uppfattning, och såsom sådan alstrat förslagen om inrättande af kommunalnämde]-och municipalbefattningar.
Hufvudkarakteren deraf är, att, för administrationen af Statens värf, vinna och åstadkomma så mycket som möjligt, med minsta möjliga uppoffring af Statens tillgångar, och att derföre, i denna afsigt, meden lönlös embetsförvallning belägga dem, som antingen redan i annan embetsutöfning förvärfva sitt uppehälle, eller såsom enskille medborgare uti intet embete sig försökt.
Också hafva , i enlighet härmed, hvarje Dom-Kapitels samtlige Ledamöter, med undantag måhända af dess Ordförande, saknat allt arfvode för deras befattning såsom sådane ; de hafva till den grad ansetts skyldige fullgöra dessa åligganden ex nobili officio, a.tt på sednaste tider många af desse Ledamöter, som måhända hyst den förvillande åsigten, att fördelarne af de prebende-pastorat eller hemmån, de innehaft, varit anslagna såsom ersättning för innehafvarens möda vid göromålen i Dom-Kapitlet, blifvit på känbart sätt öfverlygade om sitt missförstånd.
De hafva ock derföre alltid nästan uteslutande nödgas egna sin uppmärksamhet och kraft åt de värf, sorn, utgörande deras egentliga åligganden, varit mer än tillräckliga att upptaga al! deras verksamhet, och deremot, med åsidosättande af de mångartade och Mädse förökade konsistoriella göromålens närmare handläggning, öfverlemna dessa åt den enda person, hvars odelade omtanke och åtgärd kunnat för delta ändamål påräknas.
Denna person har varit Konsistorie-Notarien, som, ursprungligen ämnad alt såsom Dom-Kapitlets Arkivarie oeh Sekreterare, ansvara för dess protokoll, sedermera, i dea mån ökade behof förorsakat förökade anspråk på Dom-Kapitlens verksamhet, efterhand dessutom blifvit iklädd egenskapen både af Kamrerare och Räntmästare, oberäknade de skyldigheter honom åligga såsom Ephori Sekreterare, i fråga om Elementar-Läroverkens angelägenheter, För honom åtminstone var det oundgängligen nödvändigt, att han af sjelfva tjernsten skulle finna sitt uppehälle och sin utkomst, helst vid de flesta Dom-Kapitel denna tjenst nu är så beskaffad, att han omöjligen utan biträde, som han sjelf måste aflöna, kan den sköta.
Först på — 349 — på sed naste år har dack Staten börjat att, af sin amede], till beredande af (Irinia Konsistorie-Notarieraies utkomst något väsend tligare bidraga.
Dm förmån, som i 168'] års Förordning är deni rnedgifven, såsom ersättning för deras der utstakade skyldigheter såsom Arkivarier och Protokollsförande, består i • rättigheten till lösen for de vid Embetsverket utfärdade expeditioner och fullmakter; — i förra hänseendet numera lill största delen bestämd genom Kongl. Expeditionstaxan, i det sednare ännu efter så manga år alldeles obestämd.
Såsom EforatsSekreterare, har Konsistorie-Notarien härstädes, från längre tider tillbaka, åtnjutit 61 Tunnor kronotionde, ålskillige andre lära ock hafva af fordno åtnjutit dylika, ehuru mindre, anslag för denna befattning; men allmänt bestämdes icke dessa arfvoden förr än vid sednaste lönereglering för Elemeotar-Läroverken, då, enligt 183 r års Interims-Stat, hvarje Konsistorie-Motarie, sorn ej redan ägde dylik lön på stat, erhöll 3o Tunnor efter 6 Rdr Banco per tunna, eller 180 Rdr årligen.
Detta är det enda bidrag, som Staten lemnar för dessa ansvarsfulla tjensters uppehållande.
Men den rättvisan har likväl vederfarits dessa tjensters innehafvare, att, i samma mån de utom det öfriga trägna arbetet blifvit betunga le nred en vidlyftig och mödosam penningeförvaltning och redovisning — ett för tjensten till en början främmande åliggande, men sorn egentligen för omkring 100 år tillbaka uppkommit och, sedermera oupphörligen förökad t, numera till den grad tillväxt, att tjensten, endast och allenast för dess skull, är genom särskilt Kongl, stadgande förklarad såsom en upp hörds ma noa befattning, hvars innehafvare, i likhet med Rikets egentligaste penningeförvaltare, med ali sin egendom i första hand ansvarar för- den uppbörd han besörjer; —■ så har ock , genom särskilta Kongl, stadgande»!, den princip blifvit erkänd och uttalad, att provision å de förvaltade medlen bör tillkomma Förvaltaren.
Delta skedde först och fullständigast genom Kongl. Brefvet den 7 Juli 1-755, rörande uppbörden af lasarettsmedlen.
Efter erhållen kännedom om Konsistorie-Notariernes möda vid dessa medels uppbörd och redovisning, förklarar Kongl. Maj:t
Sig ’'finna billigt att tillägga bemälte
Notarier för sådant extra arbete” en viss procents arfvode af de uppburna medlen.
— Ett Kongl, beslut meddelades således bär, grundadt på bestämdt uttalade moliver, hvilkas allmänlighet måste göra dem gällande ej blott för denna särskilta uppbörd , utan ock för alla dylika, som kunde åläggas Ronsislorie-Notarierna, Det var det ”éxtra arbetet f hvilket alla sådana uppbörder dem tillskyndade, som borde .och måste med motsvarande arfvode godtgöras.
Detta arfvode bestäm 45 - — 350 — des bär lill 3 procent.
Sednare
Lief, i följd af samma rättmätiga åsigt, genom Kongl. Brefvet den i rj Mars i 63, 6 procent dem beviljad för dc kollekt- och stamboks-medel, som gå genom deras händer.
Till -vedei läggning af det förmenande, alt della sistnämde Bref, såsom utfärdadt ursprungligen för Åbo Slift, obehörigen blifvit af Rikets öfriga Konsistorie-Notarier åberopadt, är ej af nöden att mycket orda.
Otaliga sådana, i särskilta fall, medgifna rättigheter, särdeles i vår ekonomiska lagstiftning, hafva efter hand er hållit kraft och verkan af allmänna rättsbud.
Detta Bref särskilt, sedermera öfver hela Riket tillä Dipa dt och i denna afsigt upplaget i den, fulla 4 år elier Finlands afsöndring från Sverige, på Nådig befallning ulgifna i 813 åis Eklesiastika Lagsamling, har äfven, genom Eders Kongl. Majlis Nådiga Bref till detta Konsistorium af den 16
December i836, blifvit lill sin gäl lande kraft och verkan stadfästadt, samt dei före,genom ett Kongl.
Karainar-Rättens i denna del laga kraftvunna Utslag, till .sin gilllighet erkändt.
Ytterligare stadganden, bekr äftande Konsistoi ie-Notai iernes rätt till provision på om bänder hafvande medel, finnas dessulom i särskilta Kongl. Bref och Resolutioner, på åtskilliga tider vissa DoinKapitel meddelade.
Såsom exempel härpå, må underdånigst anföras.
Brefvet till Konsistorium i Strengnäs af den 28 Juli 1834 och det ofvan omförmälda Brefvet till detta Konsistorium af deli 16
December 183(5.
Principen liar således lill sin allmänlighet och gilllighet städse, då den blifvit satt i fråga , på högsta ort vunnit godkännande och bekräftelse.
Att ulen för hvarje specielt lall, eller i örande lifa ren da särskilt uppbörd, ej blifvit i särskilta Kongl, Resolutioner uttalad till bemötande och afvisande af ända hittills oförsökta och derföre oförutsedda och aldrig anade anmärkningar, härrör säkerliden endast af en lyst löi utsättning, så väl hos Statens Öfver hufvud, som påbjudit och befallt de särskilta penningeförvalti inearna, som hos de underordnade Konsistorierna, som fåll emottaga dissa befallningar, — att rättigheten till arfvode för dessa befattningars ulföiande vöre en gång för alla erkänd och således ej hehöfde lör livaije särskilt fall omordas.
Så är åtminstone påtagligen Ellet med de ifiågavarande, af Rikets Ständers Revisorer nu anmärkta piov isionerna å besparda pastoralier, vederlagsrnedel, kapellansléiner, prostetunnor m. 111.
Dessa komxrio först i fråga, genom Kongl. Brefvet den 18 November 1 j83, enligt hvilket-de skulle användas ”för nödig fond till allmänna arbetshus, och af sådan anledning af Kongl.
Kom mei st-Koilcgiuni uppbäras oell lorvaltas.
Mtn detta Kollegium fann snart åliggandet så betungande, att det begärde och, genom Kongl. Brefvet den i3 September — 351 — T7,9°’ erböli befallning lil!
Konsistorierna att till Kommprse-Kollegium ”insända hvad af de till arbefshusinrättningen anslagna medel tili hvarje S ift inflyta kan.”
Från den tiden, ingingo härifrån årliga redovisningar till Kommerse-Kollegium, hvilka, säkerligen derstädes ännu förvarade, skola kunna utvisa, hvad äfven härstädes befintliga koncepträkningar och anteckningsböcker bestyrka, alt nemligen redan då, från första början, 3 procent af medlen här innehöllos såsom uppbörds- och redovisnings-provision för Konsistorie-Notarien.
Härför låg tydligen Kongl. Brefvet den 7 Juli 1765 till grund.
Analogien dermed var ock påtaglig, hvarföre dess tillämplighet å ifrågavarande fall ej heller af Kollegium i någon måtto bestreds.
Ja, det nya åliggandets ansvar och möda hade med skäl kunnat rättfärdiga den högre beräkningsgrunden efter 6 procent, som det sednare utkomna 1768 års
Bref utstakade, och hvilken, efter hvad nu är uppdagadt, alla öfriga Konsistorier troligen då genast, och det utan anmärkning eller klander, medgåfvo sina Notarier att följa.
Emedlertid fortfor förhållandet med dessa besparingsmedels uppbörd och redovisning samt provisionen derå inom detta Konsistorium till år 1808. då rättigheten till stöista delen af dessa besparingar, genom Kongl. Brefvet den 17 December bemälte år, öfvei flyttades till fonden för Gymnasie- oell Skolhusens byggnad inom Stiftet, hvilken fond på detta sätt här fick sin första grundläggning.
Den en gång för Konsistorie-Notarien afgjorda rättigheten till 3 procents provision å dessa besparingar fortfor alt tillkomma honom, äfven efter denna förändring, och detta med så mycket större skäl, som hans möda och ansvar genom förändringen fördubblades, i det de här ijvarstadnade medlen mäste bokföras, förvaltas och utlånas, och således förorsakade ett nytt åliggande, utan ny ersättning.
Sådan är upphofvet och anledningen till den rättighet, som icke blott nu Rikets Ständers Revisorer ifrågasatt, utan äfven, ehuru först år 1 83q, Kongl. Kammar-Rättens Revisorer velat underkänna.
Att den finnes och måste finnas, anser Konsistorium obestridligt.
Men att den i olika Konsistorier blifvit på olika sätt beräknad, ådagalägger måhända nödvändigheten deraf, att, i enlighet med Rikets Ständers Revisorers underdåniga hemställan, en allmän författning utfärdas, som bestämmer beloppet af den provision , Konsistorie-Notarierne af om bänder hafvande medel tillkomma bör, och får Konsistorium derföre uti denna hemställan underdånigst instämma.
Af sådan anledning anser sig Konsistorium äfven böra underdånigst uppgifva hvilka allmänna medel af Konsistorie-Notarien härstädes uppbäras, förvaltas och redovisas.
De äro: — 352 A) Fonder: 1:0 Stiftets Gymnasie- och Skolhusbyggnadsfond, med sina inkomster af besparade pastoralier, kapellansloner, vederlagsoch prostetunnor. 2:0 Stiftets allmänna Premie- och Fattigkassa Jör ElementarLäroverken.
Någon Emeritifond finnes ej ännu, men hopp är, att den snart må kunna åstadkommas, således torde älven dess förvaltning böra tagas i beräkning, B) Uppbörd s medel, som med redovisning genast af lemnäs* 1 :o Lasarettsmedel. 2:0 Stamboks- och Kollektmedel, dels beständiga, åiliga, som äro: till Gymnasie- och Skolhusen, Ecklesiustikverket i Lappmarken, Sjömanshusen, Institutet Jör Blinda och Döfstumma, Stiftets Bibelsällskap, Konsistorie-Amanuensen och medellösa Studerande ; dels tillfälliga, som påbjudas för Kyrkors nybyggnad och reparation, eller andra likartade ändamål. 3.'o
Lönemedel till Elementar Läroverken, som illgöras af Djeknepenningar samt Lönejylluadsmedel efter 18tg och efter i83f års Interims-Stat. /po Af gifter vid befordringar, till Krigsmansliuset, Att provisionen ej kan eller bör utgå till lika belopp af afla dessa medel, torde såsom billigt medgifvas, helst bär å djeknepenningarne och krigsmanshusmedlen alldeles ingen pi ovision hittills innehållits, och å lönefjl
Inad smed len blott en piocent.
Men den provision af 6 procent å byggnadsfondens inkomster, som i alla Konsistoriel, utom delta, varit beräknad och medgifven, loide deremot böra anses såsom den rätta; och hemställer derföre Konsistorium underdånigst, att denna mätte bestämmas såsom en för alla Konsislorie-Notarier gemensam rättighet. — 353 — Linköpings Stifts Konsistorii underdåniga Utlåtande.
I anledning af hvad Rikets Sländers år i8'i församlade Revisorer anfört oell framställt, angående beräkningen af provision å de under Konsistor iernas vård oell ansvar slående publika medel, får DomKapitlet, jemlikt Eders Kongl. Majlis
Nådiga befallning, i underdånighet afgifva följande Utlåtande:
Nämde ansvar åligger Linköpings Dom-Kapitel för Ilo Skolverkets Emeritikassa, med en behållning, enligt sista bokslut, uppgående lill 27,3i2 Rdr 4 i sk. 7 rst.
Banro.
Denna kassas inkomster bestå af dels in flytande räntemedel, af hvilka Notarien, såsom För valtare, enligt Konsistorii beslut den 26 Oktober it85, räknar sig till godo 12 p o rent, dels kadukmede! af sådana ecklesiastika lägenheter , som, utöf ver den laga tiden, till följd af besvär eller af andra skäl, stå obesatta; af desvä kadukmedel åtnjuter Notarien, enligt Dom-Kapitlets beslut af den 10 Febiuaii 1773, 6 procents uppbördsprovision. alo Stiftets Allmänna Premie- och Fattigkassa _, hvars behållning, vil ofvannämde bokslut, utgjorde 3 534 lidi 3i sk. 5 rst.
Någon uppbördspro vision bar ej Notarien åtnjutit, meri deremot, såsom Förvaltare, 12 procent af inflytande intressen. 3lo Stiftets och Gymnasii lyggnachkassa, hvars behållning, vid samma bokslut, utgjorde /[9>8(p
Rdr ^7 sk. 7 rst.
Qess inkomster bestå, dels af inflytande intressemedel, dels af de henne, enligt 1820 års Kongl.
Skolordning, tillkommande kadukmedel.
För uppbörden af de sednare har Notarien, enligt of vannämde Konsistor iebeslut af den 10 Februari 1773, innehållit 6 procent.
Sjelfva kassaförvaltningen besltuddes en tid, intill början af år i835, utan arfvode, af framlidne Lektorn, Professor Arehn, hvilken, under en fjortonårig, nästan oafbruten ledighet från sin tjenst såsom
Lär ar e vid Gymnasium, hade tid att densamma bestrida.
Elte-r nämde Professois, vid sagde tid, timade död, uppdrogs för valtningen åt Domkyi ko-Sysslomannen Dahlgren, hvilken för denna ansvarsfulla och besvär liga befattning, med Konsistorii goda minne, beräknat sig till godo 6 procent af de inflytande intressemedlen.
Af Notarien uppbäras och redovisas dessutom följande medel: 4:o Kollektmeclelj hvilka han, enligt Kongl. Biefvtl den 17 Mars 1768, upptaget i den Samling af För fattningar , hvilka andia eller förklara — 35+ — Kyrkolagen, som, på Ejers Koigl.
M ij:ts Nådiga befallning, 1813 utgafs, innehåller 6 procent. 5:o Lasarettsmedelj af hvilka han, enligt Kongl. Författning af den rj Juli iy55, åtnjuter 3 procent.
G.o