Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti skjutsnings-anstalterne har, sedan Öfver-Ståthållare-Einbetets förra Embetsberättelse i underdånighet afgafs, någon annan förändring icke vidtagits, än att den vid Norrmalmstorg förut förlagde gästgifvaregård numera förflyttats till egendomen N:o 24 i qvarteret Bryggaren vid Klara Norra Kyrkogata. 22 Stockholms stad.
Gaturenhållning och belysning.
I utförandet af bestyret med g atur enhällning en inom hufvudstaden har otvifvelaktigt på senare tider förbättring varit märkbar, i följd af dels skärpta stadganden och noggrannare kontroll å ordningsmaktens sida, dels ock stegrade anspråk hos allmänheten; men dervid återstår ännu mycket att Önska.
Ett af de nödvändigaste vilkoren för en nöjaktig gatu- och gårdrenhållning, nemligen att för detta ändamål emot billig betalning hafva beqvämlig och ymnig tillgång på vatten, har emellertid, genom den nya vattenlednings-anläggningen numera blifvit afhjelpt.
Då Öfver-Ståthållare-Embetet fördenskull ansett tiden vara inne att å nyo taga i öfvervägande, om icke sättet för verkställighet af den renhållningsskyldighet af berörda beskaffenhet, som åligger enskilde fastighetsägare, bör annorlunda än hittills ordnas, hvilken fråga för mera än tio år sedan väcktes, men, ehuru behofvet af förändringen allmänt uttalades och erkändes, då likväl förföll, har Öfver-StåthållareEmbetet, vid början af innevarande år, anmodat hufvudstadens församlingar att utse Komiterade för att i detta ämne afgifva yttrande och förslag.
Hvad desse Komiterade tillgjort och de förbättringar, beträffande gaturenhållningsbestyret, som af deras förslag eller eljest må följa, för detta torde Öfver-Ståthållare-Embetet blifva i tillfälle att i nästa femårsberättelse närmare redogöra.
Särskildt får Öfver-Ståthållare-Embetet omförmäla den förändrade åtgärd, som under detta qvinqvennium i afseende å afträdesrenhållningen vidtagits, nemligen att endast välfrejdade personer till detta arbetes verkställande numera antagas, hvarigenom detsamma också nu förrättas med så litet störande buller, som möjligt, och i allmänhet med mera punktlighet och ordning, än förut.
Enär sådane personer icke, utan emot betydligt högre aflöning än tillförene ägt rum, stått att erhålla, har nämnda anordning för stadskassan visserligen medfört ökad utgift, som, genom samtidigt påbjuden höjning af den för latrinkärls hemtning förut bestämda afgift, dock till väsendtlig del blifvit betäckt, men förändringen — hvilket med densamma äfven afsågs — har dessutom visat sig välgörande genom minskadt antal stölder, ty, såsom nogsamt är kändt, föröfvades antingen åtskillige sådane omedelbart af den vid afträdesrenhållningen förut anställda betjening, bestående hufvudsakligen af mera eller mindre vanfrejdade personer, eller ock beredde så beskaffade personer leinnadt tillträde till egendomarne och af dem såmedelst förvärfvad närmare kännedom om lokalens beskaffenhet många tillfällen till uppgörande af planer för stölder, som sedermera föröfvades.
I Öfver-Ståthållare-Embetets berättelse för åren 1851—1855 finnes, i fråga om gatubelysningen, omnämdt, hurusom den, för berörda angelägenhets hardhafvande, särskildt tillsatta styrelse, benämnd Lyshållnings-Administrationen, den 5 Juli 1852 med Gaslysnings-aktiebolaget afslutat kontrakt om besörjande af den allmänna gatubelysningen i hela hufvudstaden dels med olja och dels med gas, hvilket kontrakt den 4 Juli 1853 slutligen blifvit underskrifvet.
Uti samma berättelse omförmäles jemväl, att Gaslysnings-aktiebolaget under loppet af år 1856 till Administrationen gjort framställning om skyndsammare anläggning af gaslysning äfven i de öfrige församlingarne *) mot förändring af vissa vilkor i ofvannämnde kontrakt, hvilken fråga icke var afgjord när Öfver-Ståthållare-Embetets berörda berättelse den 30 September 1856 afgafs.
Efter vidlyftiga undersökningar och underhandlingar, hvilka ansågos sätta utom allt tvifvel att, i af händelse fullföljd tillämpning af det primitiva kontraktets bestämmelser rörande successiv nedsättning af priset å gas, som för enskild förbrukning åtgår, den afsedda utsträckningen af gaslysning till de icke centrala församlingarne ej någonsin under hela kontraktstiden kunde komma till stånd, blef slutligen frågan emellan Lyshållnings-Administrationen och Gaslysningsaktiebolagets
Direktion afgjord den 14 Maj 1856, hvarefter och sedan ej mindre Öfver-Ståthållare-Embetet och Drätselkommissionen, än äfven Gaslysnings-aktiebolaget gillat de öfverenskomne förändringarne i det primitiva kontraktet, samma förändringar definitift antogos och underskrefvos den 26 Januari 1857.
Enligt det sålunda förändrade kontraktet stadgades hufvudsakligen följande.
Direktion förband sig att med all skyndsamhet utföra gasrörledningar inom Maria, Katharina, Ladugårdslands, Kungsholms, Adolf Fredriks och återstående del af Johannis församlingar till de derför, uti uppgjord plan, afsedde gränser *) De s. k. centrala, i hvilka gaslysning först infördes, voro Storkyrko-, Klara, Jakobs och en del af Johannis församlingar.
Gatubelysning.
23 och att på dessa ställen senast till lysningsterminens början om hösten 1860 hafva anordnat den allmänna gatubelysningen med gas i fullständigt skick.
Prisbestämningen i afseende på gas, som till enskilde förbrukare afsättes, förändrades sålunda, att, oberoende af större eller mindre gaskonsumtion, betalning finge af Direktionen debiteras efter 4 R:dr 36 sk.
Banko eller 7 R:dr isl öre Runt per 1000 kubikfot för tiden från och med 1856 till och med 1870, men sedermera framgent intill kontraktstidens slut icke högre, än efter 7 R:dr Runt per 1000 kubikfot.
Funne Administrationen nyttigt att, uti mera aflägsna delar af staden, dit, enligt omförmälda plan, gasrörledningen ej var afsedd att utsträckas, vissa gaslyktor ändock, i stället för Argandska lampor, blefvo inrättade och samtyckte
Direktionen till sådan utsträckning, finge för dessa gaslyktor, som kommo att lysa under den för gaslyktorne i allmänhet bestämda tid, enahanda betalning af 60 R:dr Runt årligen per stycke uppbäras, som för Argandsk lampa utgått eller skulle utgå; hvarjemte den, genom första kontraktet, bolaget medgifna vilkorliga rättighet att, äfven efter de första 30 årens utgång, under ytterligare 30 år begagna sitt gasverk för afsättning åt enskilde förbrukare utsträcktes till 1950 års slut.
De för den sålunda beredda utsträckningen af gaslysningen erforderliga arbeten och nödige anordningar verkställdes vederbörligen, så att, sedan åtskilliga andra förbättringar jemväl blifvit efter hand vidtagne, såsom alla halfva gaslågors längs Skeppsbron utbytande mot hela, inrättande af gaslysning i Berzelii park och å återstående delen af Nybrohamnskajen, äfvensom partiela förbättringar i afseende å oljebelysningen verkställde, gatubelysningen den 31 December 1860, då Lyshållnings-Administrationen upphörde och Gatuläggningsoch Lyshållnings-Styrelsen i stället trädde i verksamhet, verkställdes med följande antal lyktor, nemligen 1,840 gaslyktor, deraf 1,548 med hela och 292 med halfva lågor samt 515 oljelyktor, deraf 310 Argandska och 205 små lyktor.
I anledning af dessförinnan uppkommen fråga om förstärkande af belysningen å Gustaf Adolfs torg med flere allmänna platser, har Administrationen meddelat sig med Gaslysnings-aktiebolagets
Direktion för erhållande af kostnadsförslag, ritning till flerarmiga kandelabrar m. m., som dock till 1860 års slut ej kommit till utförande; och ehuru egentligen tillhörande framtida redogörelse för femårsperioden 1861—1865, tillåter sig Öfver-Ståthållare-Embetet att här nämna, det Gatuläggnings- och Lyshållnings-Styrelsen under loppet af innevarande år 1861, i fortsättning af de utaf upphörda Lyshållnings-Administrationen, med afseende å belysningens förstärkande, fattade beslut, vidtagit åtgärder, åsyftande att medelst anbringande af fyra stycken trearmiga kandelabrar åstadkomma åtminstone tredubbelt starkare gasbelysning än den nuvarande omkring statyen å Gustaf Adolfs torg samt med Gaslysnings-aktiebolagets
Direktion träffat aftal angående dels kandelabrars anbringande jemväl å Norrmalms torg, Hötorget och nya torget vid Mosebacke och dels utsträckning af gaslysningen till de flesta af stadens tullar.
Lyshållnings-Administrationens inkomster och utgifter hafva, under åren 1856—1860, varit följande: Tab. Litt.
Inkomster och utgifter för gatubelysningen. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Från Krono-uppbördsverket, årsuppbörd 61,336 65 64,048 72 68,252 22 75,464 91 84,113 63 » Öfver-lntendents-Embctet, för kronans hus 2,237 94 2,237 94 2,237 94 2,237 94 2,237 94 » Stockholms Drälselkommission 10,586 86 10,558 51 10,969 40 11,048 98 11,043 99 » Rikets Ständers Bank 346 50 346 50 346 50 346 50 346 50 » Stockholms Brandförsäkrings-kontor 17,353 56 17,784 66 18,053 18 18,482 8 18,925 54 » Rikets Ständers Riksgälds-kontor 318 75 318 75 318 65 318 75 318 75 » Riddarhuset 150 — 150 — 150 — ' 150 — 150 — Summa 92330 26 95,445 8 100327 99 108,049 16 117.136 35 Utgifter:
Förvaltningskostnader 82,694 72 83,179 25 85,549 7 92,436 85 102,216 91 24 Stockholms stad.
Gatläggning.
Angående Förvaltningen för gatuläggnings-arbetena i hufvudstaden, hvilken, till följd af Kongl. Brefvet den 13 Maj 1845, haft sig uppdraget underhåll och anläggning af stadens gator och allmänna platser, jemte grusning af stadens vägar, men hvars befogenhet, på grund af Kongl. Brefvet den 7 December 1860, vid utgången af sistnämnda år upphört, då detta bestyr öfvertagits af Gatuläggnings- och Lyshållnings-Styrelsen, hafva följande uppgifter blifvit meddelade *). o Ar 1856 oinlades Götgatsbacken, Klara Bergs-, Mäster Samuels-, Södra Tullports-, Nya Qvarters- och Roslagstullsgatorne, hvarjemte Kungsbacken, Backen å Riddareholmen och Nedra Slussgatan sänktes, kaj nedanför Kongl. Kanslihuset och en större stentrappa i Urvädersgränden å Södermalm anbringades.
1857 omlades kajen vid Kornhamn tillika med Kornhamns torg, Kungsbacken med Tre backar lång, Carl XIV Johans torg, Tanto-, Sandbergs-, Södra Tullports-, Qvarn-, Lästmakare-, Garfvare-, Parmmätare-, Klara Bergs- och Lilla Nygatorne, samt Oxtorget med Oxtorgsgatan. 1858 omlades Brunkebergs torg, Arsenals-, Westra Ban-, Lilla Wattu-, Skeppare-, Södermanlands-, Svartens-, Gamla Kungsholmsbro-, Lilla Ny-, Garfvare- och Parmmätaregatorne, af hvilka en del sänktes, hvarjemte vändplan vid Mosebacke blef afschaktad och utsprängd. 1859 omlades Westerlång-, Malmskilnads-, Gamla Kungsholmsbro-, Svartens-, Göt-, Maria Högbergsoch Clevegatorne, Hötorget och Nybron, hvarjemte trappa å Fiskaregatan anbringades, samt afschaktning och sprängning vid vänd planen å Mosebacke fortsattes. 1860 omlades Orebrohamnen, Johannis plan, Norrmalmstorg, Kungsholmstorg och Postmästarebacken, Stadssmedje-, Munkbro-, Norrmalms-, Kammakare-, Lilla Wattu-, Stora Humlegårds-, Lutterns-, Lästmakare-, Cleve-, Maria Högbergs-, Katharina Högbergs- och Ragvaldsgatorne.
Jemte det trottoirer blifvit anlagde utmed gator, hvilkas bredd sådant medgifvit, hafva under dessa år grusningar blifvit verkställde å icke stenlagde gator och å stadens utom tullarne befintlige vägstycken; hvarförutom Förvaltningen underhållit afioppstrummor och anlagt ny stentrumma vid Kungsholmstorget.
Tabb.Litt.6.H. Öfver de olika slag af arbeten, Förvaltningen under ifrågavarande period ombesörjt, meddelas följande sammandrag:
Tab. Litt. G.
Verkställd gatuläggning.
° SS ^ g.-? 03 005 O ^ P-o o Berg- spräng- ningar.
P* 5. 8* ° fr 09 g ” S Anlagde trottoirer med hug- gen kant- sten.
Uppförde stenmu- rar.
Ny- och omlagde gator.
Berg- spräng- ningar. p» S.K1 cg fr 5 fr * r
Anlagde trottoirer med hug- gen kant- sten.
Uppförde stenmu- rar. qvadr.famnar. kubikfamnar. kubikfamnar. sträckfot. kubikfot. qvadr.famnar. kubikfamnar. kubikfamnar. sträck fot. kubikfot.
År 1856 6,828 47 876 6,804 År 1859 7,964 350 127 2,245 » 1857 6,455 12 3,059 » 1360 14,808 276 509 3,955 24,468 » 1858 7,412 146 280 3,233 Summa 43,467 831 916 13,368 31,272 Tab. Litt. II.
Inkomster och utgifter till gatuläggning. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Från Ofver-Intendents-Embetet 1,500 1,500 1.500 1,500 1,500 » Stadens Drätselkommission 14,250 — 14.250 — 14,250 — 14,250 — 14,250 » » Brandförsäkrings-kontor 34,707 13 35,569 33 36,106 37 36,964 17 36,000 Bidrag af hus- och tomtägare 11,326 54 11,737 1 12.584 40 14,582 38 15,777 10 Ersättning för arbeten, som blifvit verkställde åt publike Verk och Inrätt- ningar samt enskilde personer i 13,404 59 41,215 12 35,480 57 69,825 25 90,905 82 Tillfälliga inkomster 2,102 94 854 76 449 52 1,150 64 3 50 Summa R:mt R:dr 77,291 20 105,126 22 100.370 86 138,272 44 158,438 42 *)
Vid dessa uppgifter bör erinras, dels att der en och samina gata upptages hafva blifvit två på hvarandra följande år omlagd, dermed rätteligen afses endast olika delar af densamma, och dels att der kaj uppgifves vara omlagd, dermed förstås allenast utmed kaj befintlig gång- eller körbana.
Vattenledning. 25 Inom stadens Cellfängelse hafva, sedan Öfver-Ståthållare-Embetets förra Berättelse afgafs, icke några Tab. Litt. i. anmärkningsvärda förändringar inträffat.
Antalet af derstädes förvarade fångar har utgjort hvad tab.
I utvisar, eller i medeltal omkring 3,557 personer årligen.
Antalet fångar åren 1851—1855 utgjorde 24,709, eller i medeltal för fem år omkring 4,941 personer årligen; och har således, under åren 1856—1860, antalet fångar i liufvudstaden ganska betydligt nedgått.
Under åberopande af hvad i Öfver-Ståthållare-Embetets senast afgifna Femårsberättelse finnes omförmäldt beträffande af vederbörande fattade beslut för tillvägabringande af en Vattenledning i hufvudstaden, får, angående den vidare utveckling, berörda angelägenhet under åren 1856—1860 erhållit, Öfver-Ståthållare Embetet, i fortsättning af åberopade Berättelse, nu lemna följande redogörelse:
Sedan, i öfverensstämmelse med vederbörandes beslut, Öfver-Styrelse för vattenledningen under loppet af år 1856 blifvit utsedd, och denna styrelse i slutet af December månad samma år tillsatt den Direktion, som det skulle åligga, att, efter utarbetad och godkänd arbetsplan, besörja vattenledningens anläggande och förvaltning, trädde denna Direktion vid början af år 1857 i verksamhet.
Då, uti de för arbetets utförande bestämde grunder, bland annat, blifvit föreskrifvet, att in- eller utländsk
Ingeniör af bepröfvad skicklighet och erfarenhet borde i ämnet höras, innan förslag till arbetsplan och kostnadsberäkningar utarbetades och underställdes vederbörandes pröfning, anmodade
Direktionen i början af sistnämnde år en af Englands mest utmärkte Ingeniörer i detta fack, Th. Hawksley, hvilken anlagt vattenledningar i flere af Englands större städer och i detta speciela slag af anläggningar ägde stort anseende, att verkställa en detaljerad granskning af den uppgjorda planen.
Herr Hawksley åtog sig detta uppdrag och inkom i Februari månad 1858 till
Direktionen med yttrande rörande den af honom då verkställda granskningen; och hufvudsakligen stödjande sig på de åsigter, bemälde Ingeniör i frågan uttalat, började nu Direktionen utarbeta förslag till plan för vattenledningens utförande samt afgaf den 19 April samma år till Öfver-Styrelsen utlåtande i ämnet.
Detta förslag blef, efter vederbörandes hörande, sedermera till hufvudsakliga delar af Öfver-Styrelsen gilladt och godkändt, hvarefter och sedan Direktionen den 9 derpåföljde Juni blifvit anmodad att genast gå i författning om vattenledningsarbetets påbörjande, beställa erforderlige materialier samt i öfrigt vidtaga nödiga åtgärder för anläggningens skyndsamma utförande, gräfnings- och planeringsarbetena å den för anläggningen bestämda plats vid Skanstull den 26 derpåföljde Juli påbörjades.
Arbetet har sedermera utan synnerligt afbrott fortgått, och äro, enligt den fastställda planen, följande arbeten utförde, nemligen: A) vid Skanstull, hvarest blifvit anlagde dels Fortsättning af Tab. Litt.
Inkomster och utgifter till gatläggning. 1856. 1857. 1858.
Utgifters Förvaltningskostnad 5,362 50 6,637 50 6,737 48 6,737 48 6,737 48 Verkställde arbeten 61,514 85 107,888 58 74,598 87 102,862 62 169,547 36 Tillsyningsmäns arfvoden 1,830 — 1,810 — 2,100 — 2,515 — 3,057 50 Arrende för stadens grusbackar 1,500 — 1,500 — 1,500 — 1,500 — 1,500 — Afskrifningar 823 30 579 19 311 13 64 25 5,077 18 Diverse utgifter 1,721 16 1,273 52 1,374 45 2,636 13 2,470 22 Summa Emit R:dr 72,751 81 119,688 79 86,621 93 116,315 48 188,389 74 Tab. Litt. I.
Antal fångar i stadens cellfängelse.
Ransak- nings- fångar.
Polis- fångar.
År 1856 » 1857 578 570 2.691 2.691 3,269 3,261 År 1859 » 1860 445 461 3,222 3,468 3,667 3,929 » 1858 541 3,121 3,662 Summa 2,595 15,193 17,788 Öfver-Slålhållare-Embelcls und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Stockholms stad.
Vattenledning.
Försäkrings-anstalter. ett machin- och ångpannehus, inrymmande två vid Bergsunds mekaniska verkstad förfärdigade pumpmachiner, hvardera af 60 hästkrafter och beräknade hvardera att kunna på 12 timmar uppfordra 1,000,000 kannor vatten till den å stadens öppna berg befintliga servisreservoir, dels tre stycken filtrérbassiner af cirka 17,000 o qvadratfots yta, uti hvilka vattnet inpumpas från Arstaviken och sedan det genomgått ett 51 fot tjockt lager af sand och grussten, inpressas i en gemensam brunn, hvarifrån det vidare och efter behof drifves till servisreservoiren, och dels ett boningshus, afsedt för den vid vattenledningen erforderliga arbetspersonal; B) ä stadens öppna berg, der servisreservoir blifvit anlagd, som rymmer 2,000,000 kannor vatten, hvars högsta yta, när reservoiren är fylld, ligger 195 fot öfver slusströskeln; — och C) det inom hufvudstadens alla församlingar, med undantag af Kungsholms församling, utsträckta rörnät med hufvudrör af 19, 14, 12, 10, 9, 8, 7, 6 och 5 tums inre diameter och utdelningsrör af 4 tums diameter, dessa sistnämnde utlagde till omkring 2 mils längd; hvarförutom, å särskilde ställen inom vattenledningens område, en mängd brandposter blifvit ordnade.
Kostnaden för de utförda vattenledningsarbetena hade, vid 1860 års utgång, uppgått till 1,093,000 Riksdaler.
Under Afdelningen Politi har, angående nedannämnde Försäkrings-inrättningar och andre här i staden befintlige anstalter, som afse kreditens och företagsamhetens underlättande samt sparsamhetens främjande, Öfver-Ståthållare-Embetet ansett sig böra intaga följande:
Stockholms stads Brandförsäkrings-kontor.
Stiftadt. år 1746, blef Reglemente för detsamma i nåder faststäldt den 18 Mars samma år, deruti åtskillige förändringar likväl sedermera ägt rum, varande det för kontoret nu gällande reglemente utfärdadt den 19 December 1807.
Allmänna Styrelsen af denna, endast för fastighet i Stockholm afsedda, försäkrings-inrättning utgöres af 100 Män, nemligen af Ridderskapet och Adeln 25, Ståndspersoner 25, handlande Borgerskapet 25 och af handtverksidkande Borgerskapet 25 personer, alla sådane, som äga försäkrade hus.
Dessa 100 män utvälja klassvis, genom votering med slutna sedlar, antingen af sina egne ledamöter eller andre husägare, den Direktion, som förvaltar kontoret, nemligen af Ridderskapet och Adeln 2, af Ståndspersoner 2, af handlande Borgerskapet 2 och af handtverksidkande Borgerskapet 2, så att direktörernes antal alltid utgöres af 8 personer.
Förutnämnde 100 män sammanträda när direktionen anser sådant, för målens handläggning, nödigt, men alltid en gång om året i Januari månad, för att bland sig klassvis utvälja 8 män för granskning af kontorets förvaltning och räkenskaper.
Revisorerna sammanträda i November månad och afgifva, efter slutadt arbete, berättelse till de etthundra.
Hvarje år afgå 4 af Direktörerne, nemligen i hvarje klass den, som längst i egenskap af Direktör tjenstgjort, och nya väljas af den klass, till hvilken han hört.
Den afgångne kan åter inväljas.
Vid utgången af år 1860 utgjorde kontorets kapitalbehållning 7,674,297 R:dr 79 öre, inberäknadt värdet af kontorets fastighet 90,000 R:dr.
Inkomsterna uppgingo till 438,913 R:dr 80 öre och utgifterna till 285,251 R:dr 88 öre.
Antalet försäkrade egendomar utgjorde omkring 4,400 och det belopp, för hvilket samma egendomar blifvit försäkrade, 100,849,249 R:dr 15 öre.
För säkrings-Aktiebolag et Skandia.
Detta bolag, för hvilket Stadgar den 12 Januari 1855 blifvit af Eders Kongl. Majit fastställde, började väl redan samma år sin verksamhet för så väl lif- som brandförsäkring, men egentliga utvecklingen af Bolagets rörelse, infaller dock under den tidsperiod, denna berättelse omfattar.
Bolaget har utsträckt sin verksamhet icke blott till Sverige, utan äfven till Norge, Finland, Danmark och Hamburg.
De i Danmark och Hamburg upprättade agenturer hafva dock åter blifvit indragne, hvaremot bolaget ännu vid 1860 års slut fortsatte brandförsäkringsrörelsen i Finland.
Om bolagets rörelse och ställning vid 1860 års slut äro följande uppgifter lemnade:
Lifförsäkrings-rörelsen.
Från hösten 1855 till slutet af 1860 hade hos bolaget 1,992 personer erhållit lifförsäkring medelst 3,742 försäkringsbref.
Vid 1860 års slut voro försäkrade 1,519 personer medelst 2,960 försäkringsbref, lydande å ett sammanräknadt försäkringsbelopp af 10,069,997 R:dr.
Under hela nämnda tid hade premieinkomsterna uppgått till 1,186,562 R:dr 22 öre, deraf, till följd af 50 dödsfall, blifvit utbetaldte 331,995
R:dr samt till liflörsäkringsfond afsatte 552,507 R:dr 99 öre.
Försäkrings-anstalter.
Enskilda banken. 27 Brandförsäkrings-rörelsen.
Under år 1860 hade bolaget meddelat brandförsäkring för 179,438,536 R:dr 00 öre.
Premieinkomsten samma år utgjorde 1,112,388 R:dr 53 öre.
Uti brandskador hade blifvit utbetaldte 720,133 R:dr 20 öre och i reassuranspremier 244,773 R:dr 93 öre.
Bolagets ansvarighetsbelopp vid 1860 års slut utgjorde 189,022,689 R:dr 24 öre.
Bolagets fonder.
Den inbetalda delen af grundfonden, som ursprungligen uppgick till 1,500,000
R:dr, hade vid 1860 års slut, genom förluster å brandförsäkrings-rörelsen, blifvit minskad till 1,307,112 R:dr 42 öre; men dessutom funnos vid nämnde tid försäkringsfonder, uppgående:
Liffbrsäkrings-fonden till 552,507 R:dr 99 öre och Brandförsäkrings-fonden till 395,092 R:dr 29 öre.
Denna, ett bolag tillhörande Inrättning, för hvilken Eders Kongl. Maj:t den 1 Juli 1856 beviljat Oktroj under tio år, räknade från den 1 September samma år, öppnades den 15 derpåföljde Oktober.
Bolaget, hvars delägare äro solidariskt ansvarige för Bankens alla förbindelser, har, till rörelsens drifvande, sammanskjutit en grundfond af 1,000,000 R:dr.
Rörelsen omfattar alla de grenar, som vanligen tillhöra en banks verksamhet.
De vigtigaste äro: penningars emottagande på depositionsråkning mot ränta, lämpad efter ömsesidigt öfverenskommen uppsägningstid; upp- och af skrif ning sr åkning, dervid en hvar kan erhålla sitt konto på insättning af penningar, hvilka kunna af räkningshafvaren genast utassigneras eller återlyftas; kreditivrörelse, dervid banken, med afseende å den säkerhet, som blifvit till banken öfverlemnad, beviljar kreditivtagare ett visst belopp, som får af honom vid tillsägelse disponeras, och äger denne jemväl, då han för godt finner, göra afbetalningar å sin skuld; vexeldiskontering och utlemnande af lån mot reverser, obligationer och varor; hvarförutom, till undvikande af kontanta penningars försändande med posten, banken tillhandahåller postremissvexlar, hvilka infrias vid de flesta Bank-kontor i landsorterna.
Banken är jemväl berättigad att utgifva egna sedlar; dock lärer denna rörelsegren hafva blifvit i jemförelsevis ringa utsträckning begagnad.
Utom den ökade lättnad i sina operationer, som de större affärerna vunnit genom tillkomst af en ny utväg för erhållande af dels förlag, dels lån och vexeldiskontering, har bankens depositionsrörelse varit för detta samhälle särdeles gagnande.
Det enkla och beqväma sättet att göra äfven de minsta besparingar genast fruktbärande har ock blifvit af alla samhällsklasser begagnadt.
Sålunda funnos den 31 December 1860 på depositionsräkning inneståendo 6,826,300 R:dr, som blifvit insatte af 480 bolag, korporationer, föreningar, kassor och milda stiftelser, af 1,820 fruntimmer och af 3,326 andre personer.
Från bankens öppnande till 1860 års utgång har antalet depositioner utgjort tillhopa 18,906 stycken.
Ur bankens behörigen reviderade räkenskaper, meddelas i öfrigt nedanstående öfversigt: