Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet nu, äfvensom med anledning af anmärkningarna, bör frångå sin, i Betänkandet N:o 107, gjorda tillstyrkan, att Bankens sedlar efter nytt formulair skulle ställas på R:dr Courant lill hufvudtext, så anser jag det likväl fortfarande vara af största vigt, att icke tillstyrka sådana åtgärder, hvarigenom begreppet om Biksgäldsvärdet skulle komma att förvillas och småningom utrotas för framtiden, för att i allo suppleeras af Bancovärdet, så mycket betänkligare nu, sedan Riksgäldssedlarna komma att upphöra, då således snart inträffar, att intet sedelmynt med denna enhets-benämning kommer att finnas, och då deremot ingen myntpiece svarar emot 1 R:dr B:co, hvilket senare värde i sk. och rst. icke heller qvsdrerar med Silfver Specie.
Under sådana ådgter, och då äfven inom Utskottet den fullkomligaste enighet visat sig, i afseende på det mål, som åsyftas, ehuru olika meningar sökt göra sig gällande för medlen dertill, har jag med uppmärksamhet uppfattat de discussioner, som sedan genom votering med knapp pluralitet undertryckte Finance-afdelningens förslag, alt intill nästa Riksdag fortfara med Bancosedlarne efter gamla formulairet, och deremot åstadkom det förslag, som för Rikets Höglofl.
Ständer nu framslälles.
Oaktadt allt, som blifvit anfördt för det nu afgifna Betänkandet, och deremot med ytterligare skyldigt afseende, samt ledning af Kongl Maj:ts i Nåder tillkännagifna åsigt, om bibehållande af det, sorn redan finnes och genom bruket är befäsiadt, under nuvarande öfvergångs-period till ordning, hvilket Kongl. Majit i Nåder förklarar föranleda till vägran för närvarande å Rikets Ständers begäran, om mynt-enhetens bestämmande till R:dr Courant, under fästad uppmärksamhet på nyttan att äfven bibehålla Riksgäldsiäknesältet, vid hvilket förhållande endast en provisorisk åtgärd måste vara bäst passande, har jag, så inom Utskottet som i Afdelningen, blifvit allt mer öfverlygad derom, att det lämpligaste och säkraste medel ti1! bibehållande af begreppet örn Riksgäldsvärdet vid närvarande förhållande är, att, på samma sätt som med Bankens skillihgssedlar redan blifvit beslutadt, intill nästa Riksdag fortfara med utgifvjlndet af alla Bankens sedlar på hvilt papper, med lika tryck och efter samma formulair som hiliills, synnerligen sorn, efter den or ganisation af Vexel Banken, som na Banco-Utsköltels Utlåtande N.o i35. blifvit beslutad, och genom inrättandet af ett serskildt sedelmagasin, hela transporträkningen det oaktadt genast kan upphöra, och på förhand färdiga sedlar vara i Cassorna tillgängliga, samt begagnas så länge de icke äro förslitna, och då det i alla fall kan öfverlennäs åt Fullmagtige alt, så fort ske kan, begagna hvilt hamp-papper, i stället för det nu brukliga lump-papperet, samt att fortsätta tillverkningen vid Tumba af färgade papperssorter till begagnande framdeles, hvarigenom sålunda, i det närmaste, samma hushållning, äfven under detta förhållande, kan åstadkommas, som med de nya sedlarne varit åsyftadt, och allmänheten, utom vinsten, att i Cassorna genast kunna erhålla alla sedelsorter, ännu någon tid, intill dess silfvermyntet hinner spridas och blifva kändt i landet, får behålla ett sedelmynt, som, oaktadt all dess ofullkomlighet, likväl af alia lätt igenkännes, för att vara penningar, och efter vanan valveras till Riksgäldsvärde och benämning.
Då jag deremot, ehuru med erkännande af de flera fördelar, det nya sedelmyntets beskaffenhet eger framför det gamla, icke kunnat förbise, att dess utfärdande genast med hufvudtext på Banco, och serskilda påteckningar af R:dr Specie och Riksgäldssedel-, hvilket nu icke kan undvikas, ehuru olämpligt det är, att en Bancosedel skall gå med stämpel på Riksgäld, ovilkorligen måste medverka tili ett mångårigt bibehållande af aila dessa serskilda mynt- och räkne-enbeler, hvilkas olägenheter likväl allmänt inses, och således motverka den lika allmänt uttryckta önskan, att, så fort sig göra låter, och Kongl.
Majit kan finna de omständigheter undanröjda, som för närvarande förhindra Dess Nådiga medverkan dertill, erhålla en enda för våra förhållanden passande mynt- och räkne-enhet, med den benämning, som då kan finnas mest lämplig; hvilken motverkan blir så mycket ögonskenligare, då man besinnar, att sedan en ny sort sedelmynt, med förut okändt utseende, några år varit gångbar, så att allmänheten börjat vänja sig dervid, så skall det just bli minnet af de olägenheter vid ombytet, som man då tjmker sig för det mesta hafva öfvervunnit, äfvensom den kostnad, som åtföljer förändringar, som kraftigast kommer att motverka det i annat fall lika lätt verkställbara sorn önskade införandet af enda lämplig mynt- och räkne-enhet; och då härtill kommer den olägenhet, alt då man nu mäste begagna Bancovaleuren, man likväl icke kan använda en enda af de färdigtryckta och skrifna nya sedlarna, och icke en gång de färdiga stereotyperna och plåtarna utan förändring, hvaraf följer en längre tidsutdrägt, så anser jag härigenom vara ådagalagdt, att BancoJJtskoileis Uttalande N.o i55. at att Rikets Höglofl.
Ständer utan giltig anledning, genom bifall till Banco» Utskottets nu gjorde tillstyrkan att utgifva nya sedlar på R:dr Banco, sjelfva skulle motverka fullbordandet, framdeles, af sin nu allmänt uttryckta önskan, och nedlägga verkliga hinder, samt undanröja anledningen för Kongl. Maj;t och Rikets Ständer att vid en blifvande
Riksdag taga saken i närmare öfvervägande, efter sig då företeende omständigheter.
I betraktande af sakens vigt, i följd af hvad jag nu haft aran i korthet res#rvationsvis anföra, och i öfverensstämmelse med Finance-afdelningens beslut, vågar jag således vördsamt föreslå Rikets Höglofl.
Ständer, alt, med gillande af i punkten af Utskottets nu afgifne Betänkande, der Utskottet frångår sin gjorde tillstyrkan att utställa Bancosedlar på R:dr Courant, samt 2 punkten om transporträkningens upphörande, och afslag till det i Öfrigt föreslagna, — nu besluta: 1:0 att Bankens så kallade transportsedlar hädanefter, och intilldess annorlunda af Rikets Ständer förordnas, hållas på förhand färdiga på livilt papper efter nu brukliga formulairer lill tryck och påskrift, och förvaras i Sedelmagasinet, för att i Cassorne hållas allmänheten tillhanda, på sätt nu med 3 och a
R:dr samt småsedlarne tillgår, men på följande valeurer nemi. 1000 R:dr B:co; 5oo: — 100: — 66: 32. — 33; 16. och 16: 3a.; 2:0 att alla dessa sedelsorter, äfvensom redan utelöpande transportsedlar, in- och utve.vlas så länge, de icke äro förslitne, och då först afprickas och annulleras; 3:o att de vid utfärdandet bokföras till numer och datum på sätt nu tillgår med transportsedlarne; 4;o att en ny sort Bancosedlar på 6 R:dr 3a sk.
Banco utställes på samma sätt som nuvarande 3 och 2
R:dr sedlar utan skrifven valeur, och med iakttagande af försigtighetsmått emot förfalskningar ifrån den senare till den nya valeurenj; 5:o att alla i 4:cle punkten omnämnde sedlar anses för småsedlar och som sådana bokföras; 6:0 att åt Banco-Styrelsen öfverlemnas att, så fort sig göra låter, använda hvitt hamppapper till alla Bankens sedlar; 7:0 att tillverkning af sedlar på 10 R:dr Banco upphör, så snart sedlar på 6: 32. hinna utgifvas; 8:0 alt Banco-Sdyrelsen anmodas att under tiden låta tillverka fär Eihane, till R.
Prot. i834 »ch i83S. 6 Sami. 1 A/d. 3 Bandet. 4 6:te Häjtet. 23 Banco-Vtskotlets Utlåtande N.-o i35. gade papperssorter vid Tumba efter hvad i Betänkandet J\T:o 107 blifvit föreslaget på sätt £!t de lamelierade valeurerna i papperet icke innehålla annan benämning än R:dr eller skillingtalel; 9:0 att ändamålsenliga sladganden i härom Reglementet intagas.
Jag bär härvid icke förbisett de mindre olägenheter, som möjligen kunna åtfölja bibehållandet ännu några år af det gamla sedelmyntet, men anser dem sila vara så underordnade, i jemförelse med de, efter min lanka, vigliga fördelarna, att de icke ens böra tagas i beräkning; anhållandes vördsamt, att detta får Betänkandet till Rikets Högloft.
Ständer åtfölja.”
Uti denna reservation hafva Herrar Bogeman, Sahlin, Wedberg och Falhem, samt Riksdagsfullmägtigen Peter åndersson sig förenat.
Herr Biskop Lundblad instämde uti Herr Ilelsingii reservation och tilläde ytterligare, att det är både oformligt och obehöfligt, alt på de nya Bancosedl.irne utsätta äfven deras värden i Riksgäldsmynt.
Det är oformligt, emedan meningen med de beslut, sorn vid denna Riksdag blifvit fattade, måtte vara den, att Riksgälden skal upphöra.
Det är obehöjligt, emedan allmänheten, såsom hittills, äfven hädanefter, intill nästa Riksdag åtminstone, tvifvelsutan lärer ihågkomma, att 10 Rtdr Banco motsvara |5 R:dr Rgs, o. s. v. Biskopen styrktes i denna sin öfvertygelse äfven deraf, att man i de landsorter, der Silfvermynts-eller Kopparmyntsräkningerr följes, väl känner, att 16 sk.
B:co motsvara 8 daler silfvertr^ynt eller 9 daler kopparmynt i Riksgäldsmynt o. s. v., ehuru dessa värden på långliga tider icke varit å sedelmyntet utsatte.
Sedan ändtligen Rikets Ständer beslutat, alt småsedlar på 8, 12, 16 sk.
B;co skola, intill nästa Riksdag, oförändrade, d. ä, utan på dem utsatte värden i Riksgäldsmynt, utgifvas, vore det — utöfver hvad redan anmärkt blifvit — enligt Biskopens tanka, äfven inconsequent, alt på de nya Bancosedlarne utsätta Riksgäldsvärdet.
Har man hittills funnit det vara obehöfligt, att å en Bancosedel utsätta dess värde i Riksgäldsmynt, så trodde Biskopen, att denna åtgärd väl icke då först lämpligen kunde anses nödvändig, när man vill skilja sig ifrån Riksgälden. | - STOCKHOLM, tryckt i Eckstein ska Boktryckeriet iS35.
•Banco- Utskottets Memorial Is'.o i36. t N:o 136., Ankom :till Exp.-Utsk. d. 29 April.
Memorial, med förslag till sammanj emie ning af HiksStändens slciljaktiga beslut, i anledning af Utskottets under N:o 117 afgifne Utlåtande.
Af de från respective Riks-Slånden ankomne Prötocolls-Utdrag, har Utskottet inhemta t, att dess under N:o 117 afgifne Utlåtande, i anledning af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar vid Utskottets Memorial N:ogi, blifvit af Högv.
Presbe-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet bifallet, med allenast det undantag, att sistnämnde Riks-Stånd ej antagit Utskottets i 6:e punkten gjorda tillstyrkande, att Banco-Fullmägtige skulle ega, derest sådant oundvikligen nödigt pröfva», öka Götheborgs Låne-Contors tjenstemanna-personal med en Bokhållare, eller annat biträde, och honom tilldela så stort belopp, som motsvarar lönevilkoren för Contorets nuvarande Bokhållare.
Högled.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva deremot gemensamt skiljt sig från Utskottets förslag i följande delar, nemligen: 1:0 att i 4;de punkten, der adönings-staten för Banco-Disconten fastställes, äfven borde intagas följande mening: JJ Directionen.” ”Fyra Banco-Fullmägtige, hvardera R:dr a5o.
Två Commissarier, inberäknade bland antalet af Bankens Commissarier, njuta, i mön af sin anciennetet, lön efter för desse Tjenstemän bestämd Stat;” 2:0 att i samma punkt tillika borde införas, ej mindre ”att en Bokhållaretjenst med 55o R:drs lön och tio R:drs grätification ovilkorligen indrages vid en af de bägge äldste Bokhållarnes afgång,” än ock ”att för öfrigt det öfver lemnäs åt Banco-Fullmägtige att, sedan erfarenheten närmare visat behofvet af göromålens fördelning under nuvarande arbetsordning, kunna, efter Directionens hörande, reglera ijenstemanna-personalen till sammansättning, antal och aflöning, på säLt för Verket lämpligast finnes, dock med vilkor, att den nu fastställda Stat, efter afdrag af indragningar, som, enligt hvad stadgadt blifvit, ovilkorligen bör ega rum, icke Bihang till R.
Vrot. 1831 °cli 1835. 6-te Sami. t ista A/d. 3-dje Band. ± "7-.de 3 Banco-Utslottcts Memorial N:o l36. öfverskrides, utan snarare, om det utan rubbning i göromålens ordentliga och noggranna gång, låter sig verkställa, ytterligare besparing beredes;” 3:o att i 6:ta och y:de punkterna, eller de som angå aflöningsstaten för Låne-Contoren, borde intagas dels serskildt arfvode, för böckernas afslutande, till Bokhållaren vid Götheborgs Låne-Contor 100 R:dr, och till Bokhållaren vid Malmö Låne-Contor 60 R:dr; skopenningar till Vaktmästaren vid hvartdera Låne-Contoret 3o R:dr, samt missräkningspenningar för Låne-Conloret i Götheborg 200 R:dr, och för det i Malmö 100
R:dr; dels ock följande stadganden, lika för bägge Låne-Contoren: ”den af Riks-Ståndens Ledamöter i Directionen, hvilken bor mera än 2 mil från Låne-Contoret, erhåller i rese-ersättning 66 R:dr 32 sk.
Om Banco-Ombudet eller någon af Tjenstemännen innehafver ordinarie tjenst i Banken, åtnjuter han, så länge han detta uppdrag vid LåneContoret innehafver, sin halfva lön med åtföljande arfvode i Banken.” 4:o att åt 8:de punkten borde gifvas följande lydelse: ”Uti den för Tjenstemännen och Vaktbetjeningen vid Låne-Contoren här ofvan fastställda aflöning ega Fullmägtige icke att någon tillökning meddela.
Skulle fråga derom eller om förhöjning i lönevilkoren vid BancoDiscont-Verket uppstå, underställes densamma Rikets Ständers pröfning och afgörande;" och 5:o att en ny eller g:de punkt borde tilläggas, så lydande: ”Öfverstiger contanta eassa-behållningen vid Låne-Contoren sammam äknadt för alla rörelsegrenar, derunder småsedels-vexlingen inberäknad, för Låne-Contoret i Götheborg 100,000 R:dr, och för det i Malmö 3o,ooo R:dr Banco, då åligger det Directionen att ofördröjligen till Banken insända öfverskotta.” Hvarförutan Hederv.
Bonde-Ståndet serskildt beslutat, dels alt de i första och andra punkterna intagne n3ra föreskrifter ej komma att tjena till efterrättelse förr, än från och med början af år i836, dels ock att, med ogillande af Utskottets tillstyrkan i i:a morn. af 3:dje punkten, stadgandet i 4 §• 4:de Art. och 5:te Afd. af i83o års Banco-Reglemente borde bibehållas, med det tillägg, sora innefattas i 2:dra eller sista mom. af nyssberörde 3:dje punkt.
Hvad nu först beträffar aflöningen för Banco-Discont-Directionen, så är det stadgande, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet i detta afseende önskat intaget i 4:de punkten, redan till redactionen bestämdt, genom samtlige Riks-Ståndens antagande af Utskottets tillstyrkan i Memorialet N:o 106, punkt. II, pag. 10.
Hvadan alltså samma stadgande, enligt sistnämnde redaction, kominer att i Reglementet intagas. BanCo-Uiskotlets Memorial N:o i36. 3 Då 3.'ne Riks-Stånd bifallit det af Utskottet i fade punkten föreslagna stadgande, ”att till Fullmäktiges ompröfvande öfver lemnäs j huruvida ej vid inträffande ledighet, åtminstone en Bokhållaren jernt må kunna indragas /’ anser Utskottet sig böra inbjuda Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, att om samma stadgande jemväl sig förena; men antages ej denna inbjudning af någotdera RiksStåndet, torde omröstning i förstärkt Banco-Utskott böra anställas öfver följande proposition:
Den som anser, att i nu upprättande Banco-Reglemente bör intagas ett stadgande, hvarigenom ”till Fullmägtiges ompröfvande öfverlemnas, huruvida ej, vid inträffande ledighet, åtminstone en Bokhållare-tjenst i Banco-Disconten med 55o R:drs lön och it© R:drs gratification må kunna indragas;” röstar Ja; Den det ej anser, röstar Nej, Vinner
Nej, kommer att i Reglementet intagas den föreskrift, att en Bokhållare-tjenst med 55o R:drs lön och 110
R:drs gratification ovilkorligen indrages vid en af de närvarande bägge äldste Bokhållarnes afgång.
Emedan ett så beskaffadt tillägg, hvarigenom åt Fullmäglige öfverIcmnades, att reglera tjenstemanna-personalen i Banco-Discont-Verket, till sammansällning, antal och aflöning, innefattar en ny föreskrift, hvilken allenast Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet för deras del beslutat, mäste detta tillägg i hufvudsaken förfalla, sedan öfrige a:ne Riks-Stånd afslagit den till dem gjorda inbjudning att för deras del berörde tillägg antaga.
Vid sådant förhållande, och då ej mindre Högv.
Preste-Ståndet än Vällofl. Borgare-Ståndet gillat den af Utskottet föreslagna redaclion, "och tillförse sig i öfrigt Rikets Ständer af Banco- FullmägtigCj att_, vid uppkommande ledighet er inom Banco-Disconten, tjenstemannapersonalen derstädes noga lämpas efter göromålens mängd och beskaffenhetsamt den förändrade redaction, Ridderskapet och Adeln och BondeStåndet gifvit åt denna mening, ej kan betraktas annorlunda, än såsom en följd deraf, att dessa tvänne Riks-Stånd velat åt Fullmägtige öfverlemna •mförmälda vidsträcktare uppdrag, lärer ock redaclionen af sistnämnde föreskrift böra förblifva sådan densamma af Utskottet är föreslagen.
4 Banco- Utskottets.
Memorial N:o i36'..
Enär 2:ne Riks-Stånd’, Högloft.
Ridd. och Adeln samt Ilederv.
BondeStåndet ej, allenast bibehållit,, utan för deras del jemväl beslutat förhöjning af dels, de serskilda arfvoden, k vartdera Låne-Contorets Bokhållare för det närvarande åtnjuta för böckernas; afslutande, dels; ock de Låne-Cöntoren hittills tilldelade missräkningspennjngar,, måste dessa» poster, jemväl anses, för framtiden bibehåBIne, dock ej; till högre belopp än det nuvarande; och finner Utskottet, vid sådant förhållande, ett tillägg böra göras lill 6:e och •yre punkterna, hvarigenom förklaras, att berörde arfvoden och missräkningspenningar hädanefter, må, utgå till enahanda belopp, som för det närvarande..
Hvaremot hemäide tvämie Riks-Stånds; beslut om skopenningar till LåneGontorens; Vaktmästare måste förfalla', då. ett så beskaffadt: anslag ej tillförene utgått och öfrige 2:ne Riks-Stånd ej heller nu dertill bifall Jeni nät..
Det af Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet vid 6:te och y:de punkterna gjorda tillägg, angående dels resepenningaråt Rikets Ständers Ledamöter i Låne-Contorens Directiöner, dels ock huruförhållas skall , då Banco-Ombudet eller andra af Låne-Contorens Tjenstemän innehafva ordinarie tjenst i.
Bänken,, igen finnes, redan i nu gällande regie— mentariska föreskrifter för, Låne-Gontoren af år 1823, §• 5, sista punkten, hvilken punkt Utskottet i Memorialet N:o 106, pag.. 11, anmält, att jemväl, i: nu upprättande Reglemente inflyta, hvadan skiljaktigheten i denna del inskränker sig lill allenast sjelfva redäctionen, hvilken åter Utskottet funnit
Så; enkel, att densamma icke behöft eller behöfven blifva föremål för Rikets; Ständers, serskilda pröfning, Den, af Ridd, och; Adeln samt Bönde-Ståndet föreslagna cfide punkt mäste,, såsom innefattande en alldeles ny fråga, förfalla, sedan öfrige 2:ne Riks-Stånd; icke antagit de i denna del till dem, gjorda inbjudningar.
Den, vid 8:de punkten af Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståudet gjorda förändring synes Utskottet vara, af så ringa betydenhet,, att Utskottet,, med säkert hopp» om framgång} vågar inbjuda desse 2:ne Riks-Stånd, att äfven för deras del Utskottets, redaction af denna punkfcgtllä,. men om , emot förmodan, denna, inbjudning icke af någotdera bland dessa. n:ne Riks-Stånd antages, lärer omröstning i förstärkt
Utskott öfver sjelfva redaction blifva nödvändig,, och, föreslås, för. denna händelse vördsamligen följande pro~- position Den,, sorn anser, att, efter upptagande af aflöningsstaten för Låne-Gontoren,, böra, i nu upprättande'
Bånco-Reglemente intagas ett stadgande af denna, lydelse:: ”Uti de för Tjenstemännen och Yakthetjeningen, vid, BancorDiscont-Verket och, Låne-Contoren, ofvan» Banco- Utskottets Memorial N:o l3j. 5> fastställde lönebelopp ega Fullmäktige icke alt någon tillökning; meddela.
Skulle fråga derom uppstå', underställes, densamma Rikets, Ständers pröfning och afgörande, röstar Ja,, Den; det ej; anser,, röste'
Neji Vinner Nej, kommer ofvanberörde stadgande att införas med’ följande redaction:
Uti den för Tjenstemännen och Vaklbetjeningen vid Låne-Conloren här ofvan' fastställde aflöning ega Fullmägtige icke itt någon tillökning meddela.
Skulle fråga derom eller om förhöjning i lönevilkoren vid Banco-Discont-Verket uppstå,, underställes densamma Rikets Ständers pröfning, och afgörande.
Beträffande de förändringar i Utskottets förslag, hvilka blifvit gjorde, dels af Hederv.
Bonde-Ståndet i afseende på 3:dje punkten, dels ock af Vällofl.. Borgare-Ståndet i 6:te punkten, så, emedan hvardera afdesse punkter blifvit af 3:ne Riks-Stånd antagen,, måste det förblifva' vid Utskottets förslag i dessa delar; I' anledning af Hederv.
Bonde-Ståndets* vid i:sta och a:dra punkterne beslutade tillagg, angående tiden för deder föreslagne föreskrifters tillämpning;, får Utskottet'slutligen' erinra», att alla så beskaffade reglémentariska föreskrifter,, hvilka hafva afseende på Bankens, lånerörelse, hädanefter, på sätt sorn hitintills, ej kunna taga deras (början, förr,, äm allmänheten egt tillräcklig tid att örn dem inhemta kännedom;; och kommer tillämpningen af ifrågavarande föreskrifter att vidtaga å samma tid, sorn öfrige reglementarisk» stadganden , hvilka; äro af beskaffenhet,, att de böra; allmänheten till efterrättelse meddelas.
Stockholm; den 28 April; i835l.
Nco- 187..
Ankomi tilt Exp-Utsk. den 29 Aprii.', Memorial, med: forslagg till' sammanjémkning af Riks— Ståndens beslut", i anledning af Utskottets Memorial N:o 106 ocä Utlåtande N:o; 118.
Vid föredragningen inom respective Riks-Stånden; af dels; Utskottets; Memorial N:o xo6„ angående åtskilliga: förändringar och; tillägg; i: afseende:
Banco- Utskottets Memorial JN:o i3y. på de under Litt.
A. upptagna allmänna föreskrifter och stadganden i 4 Art.
5 Afd. af i83o års Banco-Reglemente, dels Utskottets Utlåtande N:o 118, i anledning af de inom Riks-Stånden vid förstnämnde Memorial gjorda anmärkningar, hafva Högv.
Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet bifallit Memorialet N:o 106, med de förändringar, som innefattas i Utlåtandet
Nro 118, dock med den skiljaktighet å sistnämnde Stånds sida, att 1 morn. uti 8 punkten, Litt. d., skulle undfå denna lydelse: ”alla reversal, ehvad de utgifvas för nya lån eller omsättning af redan erhållne, skola ovilkorligen, så vidt icke Låntagaren eller Cautionister äro af
Directionen kände, vara försedde med officiela intyg om deras vederhäftighet af antingen Länsstyrelsen eller Domhafvanden i Orten, eller Borgmästaren, eller Magistraten i den Stad, der de äro boende”; hvilken sistnämnde redaction jemväl Hederv.
Bonde-Ståndet för dess del beslutat.
Hvarförutan så väl Höglofl.
Ridderskapet och Adeln som Hedervärda Bonde-Ståndet i Utskottets förslag gjort följande förändringar, nemligen: 1:0
Vid 8 punkten mom. c., att anmaningsbref ej af någon underskrifvas, utan utfärdas i Directionens namn; 2:0
Vid 8 punkten mom.
Litt. 11., att detta mom. blifver så tydande: ”Utrikes i Diplomatiske eller Consulatbeställningar anställde Svenske Embetsman må ej i Discontverken erhålla nya lån;” samt 3:o
Vid 4 punkten af de Banco-Discont-Verket serskildt rörande föreskrifter, att orden "till skiftes" derutur bör utgå.
Beträffande först det af Vällofl.
BondeStåndet fattade beslut vid 8 punkten, mom d., så emedan detta beslut innebär en förändring i nu gällande stadganden £§. 27 pag. 142 i i83o!års BancoReglemente och §. i3 i i8a3 års reglementariska föreskrifter för Låne-Contoren) men öfrige a:ne Riks-Stånd, genom bifall till Utskottets förslag, beslutat bibehållandet af hvad för närvarande i denna del finnes bestämdt, förfaller Vällofl. Borgare-Ståndets och Hederv.
Bonde-Ståndets härutinnan yttrade serskilda mening.
Likaledes och då allenast a:ne Riks-Stånd, Höglofl.
Bonde-Ståndet, beslutat förändring i hvad för närvarande är vordet stadgadt, om sättet för anmaningsbrefs utfärdande samt vården om Banco-Discont-Verkets Låne-Document och Hypothek, måste det förblifva vid Utskottets af Högv. Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare - Banco-UtsJsotteta Memorial JV:o i38.
7 Ståndet bifallna tillstyrkan, så väl i ofvannämnde 8:de punkt mona. c., som i 4;de punkten af de Banco-Disconten serskildt rörande föreskrifter.
Slutligen och då 2:ne af respective Riks-Stånden lenanat deras bifall till det under 8:de punkten, Litt. n., föreslagna nya stadgande: ”Utrikes vistande Svenske medborgare, såsom Ministrar och Consuler, m. fl. må icke i Discont-Verken såsom Låntagare eller Löftesmän antagas,” anser sig Utskottet böra inbjuda så väl Höglofl.
Ridderskapet och Adeln som Hederv.
Bonde-Ståndet att om samma redaction sig förena; men för den händelse, att denna inbjudning icke af någotdera bland desse Riks-Stånd antages, får Utskottet till •mröstning i förstärkt Banco-Utskott föreslå följande proposition: