Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med nyssnämnde anmärkningar, hafva de fleste, som sådana framställt, tillstyrkt, såsom tillräcklig förbättring i vör Måtllörfattning, det i Herr af Forsells reservation meddeiade förslag, att nemligen antaga för rymdemålet en enda sorts tunna, så väl för våla sorn torra varor, om 48 kannor, samt för vigten endast victualievigten, nied bibehållande af dess nuvarande fördelning.
Det synes nu följa af sig sjelft, att, då Utskotten icke kunnat godkänna deväsendtliga anmärkningar, sorn åsyftat den nja Lag- s. Allm, Besv.- o, Oee.-Utsk. Uti.
N:o 72. i3 Stadgans fullkomliga förkastande, Utskotten lika, litet kunna godkänna det förbättringsförslag, som varit ämnadt att inlaga dess Ställe.
Något serskildt yttrande härom kunde således icke eller vara behörigt; men Utskotten vilja likväl lästa uppmärksamheten dervid, att, när m.m ser sig nödsakad alt genom förbättringar rubba gammal och häfdvunnen ordning, dessa bory göras så fullkomliga sorn möjligt.
Genom Herr af.
Forsells .förslag vinnes likväl icke ett sådant ändamål.
Det letnnar utan afseende hvad som al Utskotten ock i nya Stadgan betraktas såsom hufvudsak, nemligen vinnandet af säkerhet för måttens orubbliga hi be håll ».tide till sin ursprungliga storlek; det rubbar, medelst tunnan på 48 kannor, flere förhållanden, än den nya Stadgan i detta hänseende, ty en sådan tunna utesluter icke blott bruket af kappmålet, utan ock af hela gamla spannmålsmålet; det bibehåller slutligen gamla namnet lunna, men af olika rymd med den nu varande, hvarigenom skulle föl orsakas, icke reda och förenkling, utan snarare förvillelse.
Utskotten kunna alltså icke tillerkänna detta förbättringsförslag något värde, och anse i allmänhet par liela förbättringar ej böra antagas, i synnerhet sedan vi ega ett vetenskapligen och väl iitarbelydt samt af förra Ständer i underdånighet tillstyrkt för - i4 Lng-s.
Allm. Besv.-o. Oec.-TJlsh.
N:o 72. slag till en fullständig Mått- Mål- och Vigtlorfattning.
Sedan Utskotten sålunda tro sig hafva undanröjt de anmärkningar, som blifvit framställda, i afsigt att utverka en fördömelsedom öfver hela förslaget, följer i ordningen att pröfva så beskaffade erinringar, som med förslagets godkännande blifvit gjorda, deis vid serskilda ställen deraf, hvilka Utskotten icke vidrört, dels ock vid de af Utskotten föreslagna ändringar, samt slutligen i afseende på tidens bestämmande för den 113'a stadgans antagande.
Med undantag af den senare frågan, som utgjort föremål för Heres yttranden, är det blott iderr Grefve Spensj C.
G.j som i förrberörde hänseenden gjörl sig mödan af en omständligare granskning, och hvars anmärkningar således nu, med iakttagande af deli ordning, hvartill sjelfva förslaget föranleder, böia till besvarande upptagas. §• '•
I anledning af Utskottens, så väl vid detta, som 3:dje inom. yltrade mening, att, jemte den vetenskapliga noggrannare beräkningen , man tillika skulle kunna på ett för allmänheten lättfatiligare sätt uttrycka enhetens relation till det naturförhållande, hvaraf den bestämmes, har Herr Gi efven anfört, alt ett sådant af Ut - Lag- s. Allm.
Befo. o. Oec.-Utsk, Uti.
N:o 72. i5 »holten åsyftadt ^ändamål lämpligen skulle kunna vinnas genom rnomenternas omflyttning, eller sålunda, att den mechaniska bestämningen genom Likare ställdes framom ziffer bes tärn ningen.
I sammanhang härmed yttrar Herr Grefven, alt de i 4;de morn. nyttjade orden:
Rikslikare lill yttersta controii, äro alldeles origliga, emedan zifferbestämningen af enheternas relation till oföränderliga qvantitet er mäste vara den yttersta controllen, och att blott derföre denna bestämning skett.
Ködvändigheten af en sådan controii synes äfven Herr Grefven i Stadgan böra vara utvecklad, på det hos folket ej må uppstå den tankan, att zifferbeslämningen är annat än ett controlleringssätt, elier att derigenom utmärkes ett annat mått, än det, sorn i § 1 heter nu gäl lande fot &c. I följd häraf föreslår Herr Grefven, alt det nuvarande 4 mom. må, ritan serskild numerordning, börja §:n och dess lydelse blifva sålunda: 2.
Ett mätt af sex fots längd ..... skola såsom förnämsta Rikslikare Sundhets Co/legium.
Men dä vi funnit framtida oföränderligheten af måttet, målet och vigten, böra vara alldeles oberoende af möjliga händelser, hvarigenom en, flere eller alla de nämnde Likarne kunna blifva skadade, fastställes härmed, såsom yttersta controii, att ib Lo g- t.
Besv. o. Oec.-Vtsft. Uti.
N:o 72. 1 moni.
Fotens måLt skall ....
&c. Utan att vilja förneka, det Utskottens anmäiklling kunnat gifva någon anledning till hvad sålunda är vordet an földt och föreslaget, måste likväl dervid erinras, att Utskotten endast afsell en lältfatlligare zifferbestämning, än genom de långa decimaltalen.
Den m.echaniska, medelst Likare, står likväl qvar i t\ inom. och är för en hvar att finna utan momenternas omflyttning.
Utskotten vilja icke eller öfvertyga sig, alt en dylik omflyttning skulle eifordras, för att i Stadgan uttrycka nödvändigheten af zifferbestamningen, såsom yttersta controll.
Denna förklaring tyckes redan innefattas i början af 2 §. i dess närvarande skick, men äfven i annat fäll skulle det alltid blifva mindre lämpligt, att börja §. med bestämmandet af Likarnes fotlangd och öfriga beskaffenhet, innan Fotens mått ännu blifvit bestämdt.
Beträffande i öfrigt uttrycket Rikslikare till yttersta oontroll, sä kunna Utskotten icke finna det origtigt i det, sammanhang, hvari det förekommer.
Det bär naturligtvis afseende på Rikslikarnes förhållande lill öfriga Likare oell Mått, och i delta hänseende torde utan fel kunna sägas, att de förra, såsom de förnämsta exemplar eller aftryck af grundenheterna, böra förvaras till yttersta controll.
Till förekommande likväl af Lag- s. Allm* Best.- o. Oac.
Uuhtftf.
N:o ya. t.7 af missförstånd vilja Utskotten föreslå, att ordet yttersta borttages; äfvensom Utskotten af samma orsak, då de ej kunna till* styrka den föreslagna momenternes omflyttning, likväl icke äro obenägne att frånträda den anmärkning, som dertill gifvit anledning. 2 Moni.
Då Cubicfot icke förut varit omnämnd, anser bemälde Herr Grefve detta mom. böra erhålla följande lydelse i Kannans rymd skall vara tiondedel en af Cahen på en sådan fot, hvilken ändring Utskotten icke kunna annat än godkänna.
För egen del få Utskotten här, vid den ytterligare granskning af förslaget, som dem nu åligger, till rättelse anmärka den förbisedda felaktigheten i decimalbråkets skrifning och afdelning, 4 Morn.
Herr Grefven yrkar, att, i stället för orden : ”sådana Likare af jern eller messing , bör stå: sådana Likare, soni för langdemdttet och vigten höra vara af jern eller messing, men för rymdemålet af koppar eller tenn; och att efter orden i till jemföring eller rättelse, bör införas: läkarn G böra vara uppstuckne vid 16 och 2-3niels graders temperatur efter Svenska T/termometern och samma gradtal på deni antecknadt, samt vidare:
Hvarken ifrån deli uti vår Bill. tili 11,-St.
Brot. 1828 och 1829, 7 Sctmli 1 dfd, 3 Bancl. 7.de 11 lift, 3 it Lag- y. Allm, Bäsv. o, Skattkammare nedlagda R/kslikaren, eller frän någon af denij sorn förvaras uti Riks-Mrchivet eller Lamltmäteri-Contoiretij böra någonsin längdemätt få tagas med uddiga Stångcirklar, ulan skola dertill begagnas microscopiska Stångcirklar.
Utskotten, som erkänna rigtigheten af dessa tillägg, anse endast, i afseende på tillstyrkandet af det sista, någon förklaring vara behöflig.
Vid den senast i vetenskaplig ordning anställda undersökning af Likarne för alnmåttet i Kainmar-Collegium och Landtmäteri-Contoret, befunnos dessa skilja på 3-500:dels tuni, d. v. s. på l-sBgöuiel af deras hela längd, oaktadt de voro förfärdigade af samma Instrumentmakare.
Denna skillnad kan väl till en del härflyta från svårigheten att frambringa två fullkomligen lika mått, men den kan äfven härleda sig derifrån, att måtten under en flitig afcopiering blifvit skadade af cirkelspetsarne.
Det blir således en nödig föieskrift, att de nya Likarne ej få afcopieras annorlunda, än med serskilda optiska afkisnings-instrumenter. §• 5- 2 och 3 Mom.
Så väl med godkännande af Utskottens förslag, att borttaga slutanmärkningen i 2 mom., hvarigenom
Utskotten äfven åsyftat undanrödjandet af den lik - Lag- s. Allm. Besv.- o. Oec.-Utsh. Uti.
Näoyj. i g sora smygande öfvergången från decimaltill centesimal-fördelning, som ock, med O ' 7 fullständigare utveckling af skälen för Utskottens tanka, att den förra, vid vigten i s elfva Stadgan bordt iakttagas, har Herr Grefven Föreslagit, att multipeln af marit n med 10 kunde kallis Stormark, i-io:del af marken Mirkpart> och dess underafdelning åter Markskärl.
Härigenom skulle de fyra io faldighetsgraderne, sorn ligga inom dagliga lifvets spher, erhålla en följd at namn, som på en gång hänviste till marken såsom gemensam enhet, och sjelfva tillkännagåfvo sin plats och betydelse i vigtserien.
Utskotten, som visserligen sakna skäl att ogilla det sålunda framställda fördaget, vilja likväl dervid göra den anmärkning, att de sammansatte benämningarna Markpart och Mtrkskärf icke i sig innebära en bestämd skillnad, och i öfrigt förekomma Utskotten obecjvämare, än de i Stadgan upptagna enstafviga namnen Ort och Korn.
Beträffande åter benämningen Stormark för markens första afdelning, så synes det Utskotten, som, i händelse af dess godkännande för consequensens skull, enahanda sammansättning borde användas för att beteckna 10- faldighetsgraden af rymde-målets enhet.
I sådant fall skulle likväl
Utskotten hellre vilja föreslå en sammansättning af ?,• Lag-s, Allm. IS »sv, o, Oec-UisA. Uti.
!V:o 72; sjelfva 10-talet med enheterna, hvaraf alltså uppkorrime 10 kanna eller 10-kanning, lO-mark eller lO-marking.
Härigenom skulle jemväl undvikas benämningen FoUng, hvilken Utskotten, af de emot Stadgan i allmänhet rigtade anmärkningar, äfvenledes funnit vara en stötesten.
Men liksom Utskotten vid sitt yrkande, att decimalfördelningen äfven vid vigten borde iakttagas, icke uppgifvit några benämningar för derigenom blifvande nya afdelningar, dertill ledda af den öfvertygelsen, att en så beskaffad åtgärd säkrast öfverlemnas till dem, hvilkas åliggande det blifver att, på grund af godkända anmärkningar, lägga ytterligare hand vid förslagets fullkomnande, likså anse Utskotten sig, fortfarande i samma öfvertygelse, icke eller nu, i afseende på denna fråga, närmare behöfva yttra sig, §. §. 6. 7, 8.
Med hänseende till de här upptagna bestämningar af de rymder och tyngder, sorn de nya målkärlen och vigterna böra innehålla, yttrar Herr Grefve Spens i allmänhet, att man, vid öfvergången från gamla till nya systemet, bör afse så väl öfver» gångs-periodens behof, som det nyas verkliga väsende, och att hvad som ej erfordras för att lätta den förra, och icke eller slutar sig tili det senare, bör noga förkastas.
Lag- s. Allm. Besv.- o. Otc.
Vtsk.Utl. N:o 72. 21
Om serien skall vara sådan, att den sjelf leder till decimalräkning, bör den antingen grunda sig endast på ziffrorna i, 2’ och 5, eller ock upptaga alla tal, utan förkärlek för något.
Det förra är för målkärlen möjligt , hvadan, med uteslutande derifrån af alla, så väl multipler af 3, 4 och 6, som äfven tredje- och fjerdedelar, så snart dessa ej under öfvergångsperioden behöfvas, Herr Grefven föreslår för 2 mom. af 6 §. följande redaction:
Målkärl skola förfärdigas , justeras och krönas till följande rymder: 5-, 2- och 1-foting, eller 5o-, 20- och 10-kannor. 5-, 2- och.
1-kanna, eller 5o-, 20- och t o-mått. 5-, 2- och 1-mätt, eller 5o-, 20- och 10-tummingar , samt dessutom till dess annorlunda förordnas: 6- , 3- och 1 och en half-foting , eller 60-j 3o- och i5-kannor.
3- och 1 och en halfkanna, eller 3o- och 15-mått, samt 7 och ett halft mått, eller j 3-tamming.
Till den sålunda föreslagna ändringen bifogar Herr Grefven åtskilliga förklaringar af det värde, att de ej kunna eller böra förbigås.
Såsom skäl för uteslutandet af målkärlen om /j-foting, om 25-mått eller i-/j.:dels-foting, samt om 5-mått, anföres, att de 2 förra skulle inblanda ett dyadiskt och det senare ett duodecimalt system; hvaremot, för antagandet af de 6 målkärl, 22 Lag- s. ^4tim.
Desv.- o. Oec.-Ucsfi. UtLN:o 72. som tills vidare böra tillåtas, åberopas, att dessä blifvit valde, med afseende på uppmätningen af Spannmål, dess fasta eller rågade tunna, rågade halftunna och rågade halfspann.
Dessa tre mått anser Herr Grefven ännu på längre tid för mängden af de praestationer, som erläggas i Spannmål, icke kunna eller böra borttagas, hvadan man alltså till en början bör inskränka sig till elimination af de gamla Salt-, Malt- och Packtunnorne, kappmålet och mätningssättet med mechanisk råge.
Mångfalden af tunnmålet har i mansåldrar varit öfverklagad, kappmålet ersättes genom kannan, och olägenheterna af det mechaniska rågandet, jemte principlösheten af detta mätningssätt, hafva så länge varit erkända, att åtankan -af lös tunna redan försvunnit ur bokföringen, Förordningarne och språket, och åtankan af struken kappe eller 1-gördel af en fast tunna, intagit dess ställe.
Mistningen af omnämnde, så väl måttsorter, som mätningssätt, kunna således icke föranleda till klagan; men deremot tror Pierr Grefven, att missnöje skulle uppstå, om, vid det strukna mätningssättet, antalet ökades af de krönta kärl, sorn hädanefter komma att fordras till uppmätning af de ännu i lång tid oundvikligt förekommande Storlikarne.
Enligt Herr Grefvens förslag behöfvas Lag-s.
@n>ea 9?ife3 ©fditöerS © tif i l it n g f&r år 1831 0$ be påf&ljanbe intill (Intet af bet år, bå en f&rntjab' 93eit)illning^<Stabga af SiKifeté ©tånber warber antagen; (Bjort) o$ fömtydff tutö lagtima 9*tf£tmgen i <5to#otm ten 21 åe&ntarit 1830.
OM till fanget t, X 0,5]>rot, 182-8-,183c10,0aml. 2, Q3anb. s^o 399,) Cum Gratia SrJ Privil.
S:a R:o? Majitis. ©Joefbolm, Äongi.
SSoftrpcferiet, 1830. m. $i?L 8rt. in 3 n n c 1; ä IL .
Ont gjerfonlfg ©fyfcbéafgtff *- — — — — 5 .
Afgift af £on, genbom cct; ERorelfe, m. tn. §. 2, S(f Smbeftf» oö) $j*nf?emdn farnt ^Betjente, m. fl. 6 §, 9. 23cn>itlnmg af ©(Sterne — — —* — — g §. 21. 23eici1Inin0 af ^orbbrufet — — — — — <>g §. 29.
S5en>ittmng af S3crgn>erfen, fS ct! af fdriFiftfe S)?a. nufacfurter, gaBriPer, 2BerP cfy 3fivrSt(ningar pS Sanfcet — — — — — — — — 33 §. 34.
S3eit>illmng af Oraarnar oe[; flere f3nrSf(ningar 33 §. sG. S3ett>illning af gifferier — — — — — — 40 §. 57. 23cn)iIIntrs0 af Sapilaler., 2(cfie*33ofagr ©cciefefer, <£afj<vt SBerf ocB Sfflmdnuö Sfnr&fningar -1- 40 $. 40. §3eimIImng af 2ef!amen(en, ©Sfinor, git>ei*@om» ini^cr, SCrf, gpnb 0$ SBinflmefcel — — — 42 « Sorefrriffer, angående T>mab ttfb 2>?önfafé* 0# ©fartlTrifningeit, SSfrebntngfr, Siering?» 0$ g)rofmngé>Gcmmifteer ber taftfagae*, fötttf ont anbringa fofanbe i GommitfeerneS bcfluf, §.. 41.
Dm SXantaltf* ocf; ©fattffrifning ~ — — 43 §. 50.
Dm 23ctefcning6< Somuiittee pS Santft — — 47 §. 86.
Dm 2fl$ermg4*€emmitee pS Sante! — — — 69 3tag. §. 110.
Dm taxering i ©tdberne — — — — — 65 §. 133.
Dm en Sttlmdn ^r5fning&
>Sommi(ee i ^rnarje Sdn 72 §. 144.
Dm ©bgdng roib torringen: — — — — 76 §. 14g.
Dm dnbringé fofanbe i Sanering** 0$ ^tofntngé* Commttfeeré. 6efTut — — — — — — 77 9frt iv.
Dm Uppförb/.
Stfforftiina ocf) Siebogörelfe. 151.
Dm Upp55r£> — — — — — — — 79 §, 157.
Dm Slffortningar — — — — — — — 82 §,. 160.
Dm undantag 0$ linbring t g3en)UIningen — — 83 §. 164.
Dm linbring t 23eroillningen -*■ — — — 8g §, 169.
Dm 9?ebog5relfen — — — — — — — 87 %, 172.
Dm jTpbb får Sa^eringtfmdni — — — — gg @werlge$ 9tifeö till allmän lagtima 9?ifébag (antman* fallabe 0$ l)är i @fccfl)olm förfamlabe @fänber/ aöre toderligt: att, feban SOBf, femlift SXegertogöformfnS fbreffriffer, granffat 6totön)erfeté tUlflåsb ecb brtfler, anflagtt fårffliba fummor ti\i beijofrrnné ft)fiunbe ocp åtagit
Ofj ett bermiot fm* ranbe SefoWrtfng af ‘Små SKHlfoitcr $mä&unbrabe Sjuttio $u« fenbe ©ejr&unbrabe fXifébaler Santo,. ober&fnabe ©jotuU^afgif* ten, forn efter fdrffdb författning tömmer att utgå, famt be till ©töfé.^ontotret trflptanbe Semtlintirg.énteblea, Quarntuden öf @tocff)olm, ©ötljeborg od) Garlöfrona, famt <Salu*accifen af gKtfet^ Cståber, $o|Imeblen, ©tämplabe papperö.afgiftea odj Srdntnittö.brännings*mcbfen, 2Bt, för tttgöronbet af bea 2111. mämta Sennllnfngen, ofmerenéfommit om foljanbe (tabganben:. $5 etb illn t n gv 51 r t. i. g>erpnltg jlpbbéafgfff*. \ - *'
(Srlfig.qeS af atla inom ©'roerigeö 3tife t Sttantalélångb ffaftfFcifnc perfoner, utan afteenbe på ftånb eder förmögenhet:
Stf bmarie manéperfon, från o$ meb fpflba 17 till 0$ meb fpflba 60 år — — ~ “ “ ~ 44 ^* Stf bwarie aminna, från och nub fpflba 17
M och meb fpflba 60 år — — “ 22 ©enna afgift fortfar att årligen utgå, åfmen efter fpflba 60 år, af afla bern, (;roilfa åga en årlig infomft af ©t&unbrabe SRtPébaler utaf tjenjl ener rörelfe, efler genom unbantag** beting roib aföanbUngar om 6 tfrt. II. §. 2.
Sfroerlåtelfe of fof! egenbom, eller efter §tnbra Sfrf. ufgSra Betpiflning of egenbom, rårelfe eder lån. 21 rf. ii. .SCfgift of 2on, ^genbom o# ^crelfe, m. m* 2tf fJUmbete* od; Zjcnftcmån famt Betjente, ju. fl. §. 2. 2t(Ta (Sm&efé. od) £jenf!emdn famt Betjente af $of., <£ibif», SÄiff* faire» cd) ©ccleftafique. ©taterne, dfmenfom leib öfrige aflmdnna 2Berf, pribilegierabe Bolag od; Snrdttningar, af bmab beiTaffenfet be mara må, i ©tdberne od) på Sanbet, fola får ben fammanrdfnabe
Son, be af en eder flere t jender åtnjuta, antingen i penningar, utan affeenbeber» på,-att ben fenb, l;maraf anflagei [fett, funbe mara meb Beroiflningö» afgift frdffab, i?ronotionbe, fpannmål från Ätonantf maga^iner, inbelbe Demmandrdntor, anflagen dfer 0$ dng, eder anbre fåbane ldgenf;eter, erldgga: af afla Söner från 200 9f:br, tift od; meb famt af ada Söner, berutåfmer, £re får #unbrate: fommanbe ten Son, forn dr tnbelbt eder utgår i pecfeblar, att formanblaö t penningar, efter ben ndjl fåre Sayeringen fatte SÄarfegång.
SBib Beråfning af Bevillning för Såntagared Beflåmba infomfl, må. ga inga anbre afbrag dga rum, dn be, forn ftnnaS uptagne i 1G2. §. af benna Sårorbntng; dfmenfom en @m£et$* 0$ ttjenfiemand f>ela på» Sfrf. IL §. §. 3-6. 7 rdfnate infomfl för 5ret ffafl tia SewWning toperaS, fapätt nåmnte in» foniff tia någon tel unter året icfe utfallit; tocf fd, att reflifution md i laga crtning föla* för ten tel af ett lönebelopp, forn tonom fetermera Junte frångå. 3* Sia föreFommanbe af mifjfag od) pd tet ©fatené infomfl md met?
fdfertet funna pdrdfnaS, md ingen ortinarie ämbets» eder Sjenfieman från (Ina infomffer afrdfna bmab tan tia S3icarie ener metfjjelpare ut* gifmer, utan oaffortatt erldgga 83twiHnrog för afl bplif infomfl; broar* emot tefie 23icarier$ eller metbjelpareö löneförmåner njuta be fr i elfe från ad 23eroillning. §■ 4» Unter Sön forjldef aB ten infomfl, forn af tjenffen unter loppet af dref blifroit förrodrfroab. beloppet teraf ffall pd tet fått uppgifvas, alf broab efter ©tat utgår, utan aftrag af centonalen, uppföret fåfotn ortinarie tnfoinfl, men eptra arfrooben, tractamenten för tillfälliga for* rättningar pd manliga tj-enfigöringöorter, eompagnic»rePenuer, procenter, remifjlage, fingSqåpningtfpenningar, erpetitionSlÖfen, permitteringä-erfäK» ning orb antra fportler, forae? t en fumma, unter titel: ”(Jptraortinarie infomfl/’ broilfen fetnare berdfnatf efter tet belopp, ^ivavttll ten året förut uppgått* §•
5* gör aBa ®ccleftafligue* ©mbtttf* od) Sjenftemån berdFnaS £arering& året från ten i Sttafi tet dr Saneringen fler, titt famina tit pdföljante dr* §. 6. ©ofldllen ocl) pd
Sön anflagne anner* menfal* ecb flomfjemtnan , famt te unter ©ccleftafliqnc» SiPile* ocl) Sttilitaire boildiien Ipbante bermann ocl) lägenheter, (tola, lifa niet anbre ternman, tili terås mår# ten uppfFattaö / od) ten teraf fia fyra procent beråfnate infomfl til» Idggas innebafroarenö öfrige Sönlngéförmoner, ecb 23emillning efter retan fiatgat grunt pdföraS, me t iafttagante: 8 Strf. II. §. 7—8. i:o. 9ftf, tå 23ett>iflninc}en utgått af bofidlöiodrbet, ben inbefbfe bogddördntan från Sönebetdfningen förfnrinner; 2:0. 9ftt 2öne*33enrianingen för (Smbetö# 0$ Sjenjlemdn kFe ffo» inbra* genom afgifte» för beraö enfFilba egenbom. §. 7.
Öfroanftåenbe
SJenriffningdgrunber gåda fålebeö dfroen: 1:0. gör (SccleftafHquf.©taten ort) bertill böranbe 23et jente, Orga* niffer od) dFIocfare på Sanbct ort) t ©tdberne, i anfeenbe tid tionbe od) öfrige rättigheter af görfamlingatne, Söner od) Söntngöliflöfningar i pett* ningar eder bemmanördntor, toeberlag, föreningar ort) anbra infomfier, forn i od) för tjengen merfligen åtnjutaö, fjroarunber dfroen begripet för GfapefTaner ben inFomf! be, efter jlutab ort) behörigen Caftfiddb öfmerenö' fomin et fe, njuta af iFprfoberbarne, tjtoilfa flftndmnbe berföre dga att berörbe utgift från fine egne infomfter afbraga; 2:0. g&r
Stcabemid* (Spmnafti- 0# @d;old*©taterne, fDomfprfo* ©pfjlontän, J?prFo.3fnfpectorer, m. ft.; 3:0. gör ©tdbernaö
Sttagiftrater fatnt öfrige Sjenftemdn od) SSetjente; 4:0. gör beni, forn åtnjuta 'penftoner, ©rafialer ort; 23enåbningar, btbilfa utgå efter ©tat, eiler af afl minna mebel; 5:0. gör gurinna, font njuter Sön eder annan infomfl, få ocf fp.en< fion, ©rafta! eder Sftåtegåfroa af dflmdnna mebel, meb be unbantag för befja ftfla tmdnne punfter, font i 162.
§. intagne dro. i 8. patron» ©cclcftaru.m i ©Fåne, £adanb od) 23ol)uö Sdn, forn njuta fpannemål af jfrono# eder d?prfotionbe, betala 5 procent af fpannemå* Ienö roärbe, utrdFnabt efter ben ndfl före Saneringen fatte 2Äarfegång.
Sifa afgift crldggeö ocf af ben Äprforne i begå orter tinf;öranbe tionbe, forn ej dr på Sön eder tid anbre beffäinbe
Drbinarie utgifter anjlagen, 0$ utrdfnaS tvärhet på npjjnämnbe fått; äfroenfom af ©omfprforna t Sfifet, Sfrt. II. 5. 9—ii, g
SKiFef, ffir beråd inFomffer t fpannemål edet ^cmmanérdnfor/ febdn ber» ifrån blifmit afråFnabe enbaff fåbane, efter fårflfilb ©tat ufgåenbe
S§» ner, f5r bmilfa inneljafmarne efter benna StrtiFeld ofmanflåenbe §.
, tia bet belopp förut tfabgabt år, 23emittning erlågga. öetpillning af 6t4berne. §. g. jpanbfonbe, ©Feppd»9tebare, ågare af ©feppdmarf cd) gabriFer, .^anbtroerFare od) borgare tanerad od) utgöra 23eroittning i fbrfiåflanbe tia beråd milFor od) rorelfe, meb gern för #unbrabe, af ben infomfl, be unber nåtff&regåenbe året njutit, ©nbajl aflöning fbr roerflige arbe» tore od) arbetdFoflnab, famt bemidlige förftiffer i od) får fjelfroa DFbrel» fen etter £anbteringen, få berå afråFnad. §. 10. g5r 2tngfarft)g betala^ »emianing efter gern får £unbrabet af be» latina inFomjlen, tnberåFnab £åfletald.afgiften, men för rejlaurafionen etter nåringen utgbred ©Fatt efter be fjårmib iattmånfjetgåttanbegrunber. §. ii. Q)å £ayeringdmännen anetia beror profmngen af be ©faftffplbiged uppgifter, ©e (tola derföre omilForligen meb ffrdngnf^e råttmifa, efteF eb od) fammete, prbfma bent, famt bejamina ftmarje ©FattjFplbigd af» aift 2ltta nobiga upplpdningar {Fola för betta änbamål noggrant fcfad, utjFeppningen, importen, fbeppdfarten, aftfåmplingen, ftonbelérörelfen m m. tagas i betraFtanbe; åfmenfom, jemte aat betta, en fpnbart pppi» gare fefnabéfojinab, mib bebömanbet af inFomfierned belopp, flad tjena Xareringdmånnen titt måglebning.
&e åga befcitom, att, få mibt be ©FattjFplbiged uppgifter bafma något fammanbang meb g>ublique SBerFd befattning, omågetltgenaf bern unbfå be upplpdningar, forn Funna erforbrad. ©FuOe, efter tnbåm» tanbe beraf, någon anlebning mara titt tmifmeldmål om rijtigöeten, an» tingen af fielfma uppgiften, etter af be gjorbe afbragen, åge Saxwngd» männen att fpccifiquc uppgifter i bågge belarneben ©Fattffplbtge ajforbra, C«) io 2frt. II. §. 12. f. 12. efter tenna SIrfiFel mä 23eroi(lning \Ct. pdfbrad £anblanbe, ©Fepp£# rebare, dgare af ©feppémarf 0$ gabriFer meb Per e, unter nebanfldenbe belopp, nemligen: 3 0tocPboIm ocb (SStbeborg: ©ropbanblare, »tdFlare, ©Feppddarerare odj ?(potbeFare SR:br 30: — Stnbre #anblanbe 20: — Pigare af ©FeppSroarf, gabriFer odb Sttanufacturier 15: — ©Feppdrebare, för ^marje dganbe Idfl — 8. 3 .Serfia <Cla§ens 0t46er:
Jganblanbe, SEttdFIare, ©Feppdclarerare cd) 5(potf)efare 20: — Sugare af ©Fepptfroarf, gabriFer odj SDtanufacturier 15: — ©Feppdrebare k. —— — 7. 3 2(n6r<* Clagens 0tdber: ^antlante, SJtdFIare, ©feppéclarerare od) Stpotbefare 16: 32.
Sugare af ©feppdroarf, gabriFer od) Sttanufacttirier 13: 16. ©FeppSrebare jc. — 6. 3 £re6je <Lla$ens 0t46er: Jqanblanbe, SÖtdFIare, ©fepp^clarerare od) StpotbeFare 15: — sigare af ©Feppöwarf, gabriFer od) SDtanufacturier 12: — ©feppdrebare :c. . — 6. 3 gjerte <£lagens 0t46er: £antlanbe, SttdFIare, ©Feppéclarerare od) Stpctbefare 13: 16.