Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
t Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Stockholm den 15 Juni 1866. Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 80. 35
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 13 Jani 18^6.
Preste Ståndet den 13 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilde af Kronans mark i Norrland och Kopparbergs län samt om dispositionen af Stubböresmecllen.
(Sammans. Stats- och Ekon.-Utsk:ts Bet:de N:o 7 samt Mern.
N:o 11.) S. A. K.
Vid sistförflutna riksdag afläto Rikets då församlade Ständer till Eders Kongl. Majit den 30 November 1863 en underdånig skrifvelse, deruti Rikets Ständer, jemte framställning om tillståndet i afseende å skogarne i riket, om den lagstiftning, som, beträffande odlandet och tillgodogörandet af dem, förr varit gällande samt om nödvändigheten att förekomma deras ytterligare förminskande och förstörande, yttrade den åsigt, att lämpligaste sättet för bevarandet af dessa skogars framtida bestånd vore, att Staten sjelf, i vidsträcktare mån än hittills egt rum, uppträdde såsom skogsegare, samt att, hvad särskildt anginge rikets norra landskap, der faran af skogarnes förödelse vore störst, och der till följd af gällande författningar betydliga delar af Kronans skogar nästan dagligen öfverginge på enskildes händer för att till det mesta afverkas, Rikes Ständer ansåge Kronan icke vidare böra afhända sig denna för Staten nödvändiga egendom, utan i stället vidtaga kraftiga åtgärder, ledande till densammas bevarande för det allmänna; i anseende hvartill Rikets Ständer i underdånighet hemställde: 36 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 80. dels att Kronans öfverloppsmarker och sådana trakter af oafvittrade skogar i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län, hvilka funnes dertill tjenliga, måtte för kronoparker förklaras, ställas under vård och förvaltning af Skogsstyrelsen samt behandlas efter sådana, på vetenskapliga reglor grundade hushållsplaner, som afsåge skogens framtida bestånd och högsta afkastning; dock att hinder derigenom ej finge läggas för afvittring af skogsanlag åt redan anlagda hemman och nybyggen; dels ock att det genom Kongl. Brefvet den 25 Maj 1860 meddelade förbud mot nybyggens anläggande å öfverloppsmarkerna i de Norrländska länen, intill dess undersökning och reglering af desamma försiggått, måtte utsträckas jemväl till Kronans blifvande öfverloppsmarker i Stora Kopparbergs län, samt oafvittrade skogar i samma samt Westerbottens och Norrbottens län, att gälla intilldess undersökning försiggått, huruvida öfverloppsmarkerna i sin helhet eller de oafvittrade skogarne till någon del borde för kronoparker förklaras.
Vid innevarande riksdag har Eders Kongl. Maj:t uti till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition af den 21 December sistlidna år gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Eders Kongl. Maj:t, efter inhemtande af vederbörandes underdåniga ^yttranden, tagit i nådigt öfvervägande såväl de i Rikets Ständers omförmäld a skrifvelse berörda frågor, som äfven flera öfriga ämnen, hvilka rörde skogshushållningen i rikets norra landskap, och att Eders Kongl. Majit funnit skäl på det sätt bifalla Rikets Ständers anhållan om öfverloppsmarkernas användande till kronoparker, att, jemlikt nyssnämnda dag utfärdad nådig Förordning angående åtgärder för kronoparken bildande i Stora Kopparbergs och de Norrländska länen samt vissa iakttagelser vid afvittringar och storskiften i nämnda län, Eders Kongl. Majit förordnat, att sådana öfverloppsmarker och delar deraf, som, i anseende till deras sammanhängande läge, skogsmarkens äfvensom sjelfva skogens allmänna beskaffenhet, lägenhet till flottning, tillfälle till afsättning af skogsalster, virkesbehofvet i orten samt andra dylika omständigheter, voro till kronoparker lämpliga, skulle dertill användas; äfvensom meddelat föreskrifter, dels att vid de afvittringar och storskiften, som derefter företagas, skulle, i sammanhang dermed och efter särskildt angifna grunder, viss mark till kronoparker afsättas, dels ock huru förfaras borde då undantagsvis anledning förekomme att, äfven från oafvittrad skog och utan sammanhang med den allmänna afvittringen, kronopark lämpligen kunde och borde afsättas, hvaremot, med afseende å den af vederbörande embetsverk vitsordade svårigheten att, utan sammanhang med allmän afvittring, verkställa dylika åtgärder på ett sådant sätt, att hinder derigenom icke lades för afvittring af skogsanslag åt redan anlagda hemman och nybyggen, samt enär, vid sådant förhållande, den af Rikets
Ständer vid sistlidna riksdag äskade allmänna undersökningen af de oafvittrade skogarne skulle utan motsvarande gagn förorsaka högst betydliga kostnader, Eders Kongl. Majit ansett någon föreskrift derom icke böra meddelas; samt att Eders Kongl.
Majit, som sålunda funnit, att från de oafvittrade skogarne endast undantagsvis kunde utbrytas mark till kronoparkers bildande, emellertid, med afseende på de af Rikets Ständer anmärkta förhållanden, ansett, att Kronan på annat sätt borde förbehålla sig rättigheten att deltaga i vården om den vexande skogen i dessa vidsträckta trakter; att dervid icke borde ifrågakomma någon inskränkning i den dispositionsrätt, som enligt gällande författningar tillkomme egare af redan befintliga skattehemman i afseende å dertill hörande skog, eller innehafvare af redan lagligen anlagda nybyggen i afseende å den skog, som genom framdeles skeende afvittring kunde dem tillfalla, men att Eders Kongl. Majit deremot icke funnit någon betänklighet möta för att i Expeditions-Utskottets Förslag tilt Rikets■ Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 80. 37 fråga om nybyggen, hvilkas anläggande icke blifvit af vederbörande myndighet medgifvet, eller sådana idre nybyggen, för hvilka föreskrifna odlings- och byggnadsskyldigheter icke ii; n behörig tid blifvy, i ‘ idej het med gällande författningar, verkställda, och öfver hvilke Kronans dispositionsrätt i följd deraf måste anses vara återställd, bestämmelser meddelades, hvarigenomaf dylika nybyggen, äfven sedan desamma, etter fullgjorda odlings- och byggnadsskyldigheter, i öfrigt iklädt sig natur af skatte i e mman, underkastades den inskränkning i rättigheten till skogens begagnande, som, med iiänsigt till det allmännäs intresse kunde anses erforderlig; men då genom berörda bestämmelser, hvarm. d Eders Kongl. Majit icke åsyftat att på något sätt förhindra sådana nybygge..anläggningar, som hade till verkligt ändamål icke skogens afverkande, utan landets varaktiga uppodling, skulle föranledas uppkomsten af ett nytt slags skattehemman med särskilda . förpligtelser och skyldigheter, — har Eders Kongl. Majit, som ansett sig icke böra'utan Rikets Ständers hörande i detta ämne förordna, på anförda skäl i nåder föreslagit: att de nybyggen, hvilka hädanefter i Norrland och Stora Kopparbergs län anläggas, äfvensom sådana äldre nybyggen, för* hvilka föreskrifna odlings- och byggnadsskyldigheter icke inom behörig tid blifvit i enlighet med gällande författningar verkställda, ej måtte erhålla vidsträcktare rätt öfver den skog, som, efter fullgjorda odlings- och byggnadsskyldigheter, under skattemannarätt dem tillfälle, än l:o att uppodling af_skogsmark till åker och äng finge, efter anmälan och syn, medgifva» ,-j af Eders Kongl. Maj :ts Befallningshafvande med föreläggande af vite för underlåtenhet att inom viss lämplig tid ödängen fullborda; 2:o att hemmanets nödiga husbehof af virke och bränsle måtte utan utsyning å skogen få tagas; och 3:o att allt det virke, som å hemmanets sirog kunde i öfverensstämmelse med gällande utsyningsförfattningar af skogs-statens tjenstemän och betjente utsynas och stämplas, måtte få af nybyggaren eller skattemannen fritt användas och försäljas, mot skyldighet allenast att till betäckande af kostnaderna för utsyningen erlägga den afgift, som af Eders Kongl. Majit i nåder bestämdes; samt att, om nybyggaren eller skattehemmansegaren öfverskrede den honom sålunda tillkommande rättighet till skogen, han skulle straffas såsom för åverkan; Och har Eders Kongl. Majit derjemte tillkännagifvit, att Eders Kongl.
Majit, i afvaktan på Rikets Ständers beslut i detta ämne, medelst nådig kungörelse tillsvidare förbjudit all anläggning af nybyggen.
Tillika och enär Eders Kongl. Majit ansett, att de delar af öfverloppsmarkerna, hvilka, med afseende på förut omförmälda omständigheter, vore mindre tjenliga till kronoparken icke borde såsom sådana bibehållas, utan lämpligast till skogsbruk användas under enahanda kontroll å afverkningen, som Eders Kongl. Majit ansett böra ega rum för skogarne till de nybyggen, som hädanefter kunde anläggas; har Eders Kongl. Majit, som, emot 77 § Regeringsformen, ej kunde annorlunda än i sammanhang med odlingsskyldighet upplåta samma öfverloppsmarker åt enskilde, vidare i nåder föreslagit: att sådana trakter å öfverloppsmarkerna i Stora Kopparbergs och de Norrländska länen, hvilka erbjöde ringa tillfälle till odling och till följd af sitt läge i oregelbundna figurer inom och emellan byars och utbrutna hemmans områden, eller annars, till följd af sin särskilda beskaffenhet, icke voro lämpliga att såsom kronoparker bibehållas, måtte enligt Eders Kongl. Majits bepröfvande, på grund af sig företeende omständigheter, antingen, der vissa hemman eller byalag å marken begagnade mulbete mot smörränta, med dessa hemman förenas utan skatteköpeskilling, men med tillökning i hemmanens mantal och ränta, på sätt afvittrings-författningarne föreskrefve, 38 Expeditions-Utskottets Eörslag till Mikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 80. eller och beläggas med skogs ränta, på sätt Kongl. Förordningen den 28 Juni 1775 samt Kongl. Brefvet den 5:
December 1780 för skattläggningarnes verkställande i Savolax och Kareler fi^reskrefve, samt åt den högstbjudande under eganderätt försäljas med förpligtelse för köparen, om marken vore renbetsland eller mot smörränta upplå*. fifthp^slä^enhet, att lemna innehafvarne deraf ostörda i deras rätt till bete och n^Vigt. bränsle;'dock att i begge dessa fall de, som blefve enskilde egare af marken, ej måtto annorlunda än till husbehof eller efter utsyning, enligt ofvan omförmälda i fråga om nybyggen och nya skattehemman föreslagna grunder, få begagna derå vexande skog och vara pligtige, att till betäckande af kostnaden för utsyningen erlägga den afgift, som af Eders Kongl.
Maj:t kunde i nåder bestämmas.
Slutligen har Eders Kongl. Maj:t, som utfärdat nådig
Förordning angående utsyningen i dessa län, i sammanhang dermed och i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers i deras ofvanberörda underdåniga skrifvelse uttryckta mening, tillika föreslagit, hvad äfven i Eders Kongl. Maj:ts nådiga Proposition vid beräkningen af Statsverkets inkomster blifvit iakttaget, att stubböresmedlen från de Norrländska länen, hvilka hitintills uppburits såsom allmänna statsmedel, ej vidare måtte så behandlas, utan, jemte de medel af enahanda beskaffenhet, hvilka kunde inflyta från Stora Kopparbergs län, från början af år 1867 ingå till skogsplanteringskassan, för att, på samma sätt, som nämnda kassa, disponeras och användas; i hvilket fall det å Riks-statens 7:de Hufvudtitel för närvarande uppförda årliga reservationsanslag för skogsväsendets ordnande, 75,000 R:dr efter nämnda års utgång i sannolikt ej vidare blefve för ändamålet nödigt.
Rikets Ständer, som i allo instämma i de åsigter, hvilka blifvit i dessa ämnen uttalade såväl uti Eders Kongl. Maj:ts förevarande nådiga Proposition, som, enligt dervid fogade Statsråds-protokoll, utaf vederbörande
Departements-chef samt föreställa sig, att i afseende å de syner, som, enligt hvad föreslaget blifvit, böra föregå tillåtelsen till uppodling af skogsmark, föreskrifter komma att meddelas, hvarigenom desamma blifva verkställda med minsta möjliga kostnad för nybyggarne, hafva alltså funnit sig böra till alla delar bifalla hvad Eders Kongl. Maj:t uti förevarande Proposition behagat i nåder föreslå.
Stockholm den 15 Juni 1866. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866. Expeditions-Utskottets Förslug till underd.
Skrifvelse, J\:o SF 1 \:o §1.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Juni 1866 Preste-Ståndet den 13 — — Borgare.
Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel.
(Stats-Utskottets Utlåtande Niris 66, 95, 96 och 116.) S. A. K. o
I afseende å Riks-statens Åttonde Hufvudtitel, innefattande anslagen för Eck! esias tik-departementet, hafva dels i följd af E. K. Majits nådiga Propositioner och dels med anledning af derom hos Rikets Ständer gjorda framställningar ifrågakommit följande förändringar, hvilka Rikets
Ständer nu få i underdånighet anmäla i den ordning, hvaruti anslagen äro i Riks-staten uppförda.
Uti underdånig skrifvelse den 21 November 1863 auhöllo Rikets Ständer att E. K.
Majit täcktes taga i öfvervägande lämpligaste sättet att för elementarläroverken åstadkomma en gemensam tillsyn och vård samt i detta ämne till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådigt förslag; dervid Rikets Ständer tillika omförmält de olika framställningar, som blifvit hos Rikets Ständer gjorda angående lämpligaste sättet att till enig samverkan och stigande utveckling leda elementar-undervisningen.
Utaf det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll den 12 Maj 1865 inhemtas, hurusom E. K.
Majit vid pröfning af denna fråga funnit företrädet böra lemnäs åt den i skrifvelsen jemväl omnämnda utvägen att utvidga den inom Eeklesiastik-departementet redan befintliga byrå för handläggandet af ärenden, som angå undervisningen.
Fördelen af denna plan vore först den, att man fortginge på en redan banad väg.
Omisskännelig vore äfven den inverkan, Bilt. lill R.
Prut. 1865 fy 1866. 10 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 1 •2 Expedilions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 81. som undervisningen redan erfarit af denna inrättning.
Första steget till den be* höfliga ytterligare utbildningen af densamma vore redan taget genom den åtgärd, Rikets Ständer vid sistlidna riksdag beslutat, att bevilja nödiga medel för upprättande af en särskild byrå för folkundervisningen, i följd hvaraf den bär ifrågavarande afdelningen af departementet mera uteslutande fått egna sin verksamhet åt elementarläroverken.
Det andra steget återstode att taga, nemligen utbildandet af det element i byrå-chefens verksamhet, som afsåge inspektionen öfver läroverken.
Denna inspektion hade redan sedan ett år begynt, men borde fortsättas och vidare utvidgas.
För den möda, en genomförd inspektion förorsakade utöfver de göromål, som med byrå-chefens befattning i öfrigt vore förenade, fordrade dock billigheten, att bans lön blefve något förhöjd och, på det ärendena inom byrån måtte under inspektörens frånvaro på sina resor kunna under Departementschefens tillsyn vederbörligen uppehållas, fordrades för embetsbiträde på byrån ett något förökadt anslag.
I följd häraf bar F. K.
Haj:t nu begärt, att i anslaget till byrån för ärenden rörande den högre undervisningen måtte beviljas förhöjning dels såsom lönetillägg åt byrå-chefeu i egenskap af öfverinspektor lör elementarläroverken 1,500 R:dr, och dels för tjenstebiträde 1,000 R:dr.
Maj:t sålunda framställda förslag, att åt chefen för den inom Ecklesiatik-departementet- inrättade byrå för ärenden rörande den högre undervisningen uppdraga öfverinspektionen öfver rikets elementarläroverk, synes Rikets Ständer särdeles välbetänkt.
Endast i afseende på beloppet af den för bemälde byråchef föreslagna löneförhöjning hafva Rikets Ständer ansett någon förändringböraifrågakomma.
Då nemligen Stats-departcmenternas Expeditions-chefer i lön åtnjuta 5,500 ll:dr, torde ifrågavarande byrå-chef ej heller höra erhålla högre belopp; hvadan och då hans lön nu utgör 4,500 R:dr, förhöjningen torde böra till 1,000 R:dr bestämmas.
I enlighet härmed hafva Rikets Ständer medgifvit: a) att byrå-chefen för ärenden rörande den högre undervisningen i egenskap af Öfverinspektor för elementarläroverken må tilläggas löneförhöjning med 1,000 R:dr; och b) att det å stat uppförda belopp, 1,800 R:dr, till tjenstebiträde åt bemälde byrå-chef, må med 1,000 R:dr förhöjas. 2:o.
Vid sistlidna riksdag ställdes till E. K.
Maj:ts nådiga disposition ett årligt anslag af 4,500 R:dr, att under nu löpande statsregleringsperiod från Riksgälds-kontoret utbetalas, på det en särskild byrå inom Ecklesiastik-departementet måtte kunna inrättas för handläggning af ärenden angående folkskoleväsendet.
Enligt hvad af ett den nådiga Propositionen bilagdt Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden den 13 Oktober nästlidet år inhemtas, hade E. K. Maj:t under den 5 Februari 1864, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 21 November 1863 uppställda grunder, beslutat, att till chefens för Ecklesiastik-departementet biträde vid handläggning af de ärenden, som angå folkskoleväsendet, äfvensom för tillsyn öfver de till detsamma hörande läroanstalter skulle inom Departementet anställas en Expeditions-sekreterare, hvilkens åligganden i allmänhet äro: l:o att uti de till Departementet inkommande mål, som röra folkskoleväsendet. besörja den utredning, som erfordras för deras föredragning samt ansvara för beslutens uppsättande och expedierande; 2:o att, efter dertill af Departements-chefen erhållen befallning, verkställa inspektionsresor till läroverken, för att om deras tillstånd, de der följda undervisniugsmethodcr m. m., afgifva redogörelse; Expedilions-Uts/cotlels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 84. 3 3:o att med sorgfällig uppmärksamhet följa alla frågor, som röra folkundervisningen och dermed ega sammanhang, samt för
Departements-chefen föreslå de åtgärder, som i dessa afseenden anses behöfliga och gagneliga; 4:o att utarbeta de förslag och utlåtanden i dithörande ämnen, hvarom han af Departements-chefen erhåller uppdrag; 5:o att tillse, det inom expeditionen föras de statistiska och andra anteckningar, som för noggrann kännedom om folkundervisningens tillstånd äro nödiga.
Gagneligheten och behofvet af denna åtgärd, hvarom Rikets Ständer sålunda hemställt, hade genom den sedermera vunna erfarenheten fullständigt bekräftats.
Men, enligt hvad
Departements-chefen anmält, kunde de många och magtpåliggande göromål, som äro denna byrå uppdragna, svårligen af byrå-chefen behörigen skötas utan biträde af annan tjensteman, 6om kunde odeladt egna sin tid och uppmärksamhet åt de ärenden, hvilka inom denna afdelning af Departementet förekomma, och särdeles vore ett biträde behöfligt för förandet af de statistiska anteckningarne och vid de tillfällen då byrå-chefen vore på inspektionsresor frånvarande.
I följd häraf och då det vore af största vigt att en organisation, som visat sig för en så magtpåliggande del af undervisningsväsendet vara behöflig och nyttig, icke gjordes till sin tillvaro beroende af ett blott tillfälligt beviljadt anslag och att den vunne en genom erfarenheten anvisad utbildning, har E. K.
Maj:t nu begärt, att på Åttonde
Hufvudtitelns ordinarie stat måtte uppföras följande anslag till afdelningen inom
Ecklosiastik-departcmentet för ärenden rörande folkundervisningen, nemligen till byrå-chefen 4,500 R:dr, och till bestridande af kostnaden för behöfligt tjenstebiträde derstädes 1,800 R:dr.
Och hafva Rikets Ständer medgifvit: a~) att såsom lön åt chefen för den inom
Ecklesiastik-departementet inrättade byrå för ärenden rörande folkundervisningen å Åttonde Hufvudtitelns stat må uppföras ett belopp af 4,500 R:dr; och b) att för tjenstebiträde å nämnda byrå må å enahanda stat anvisas 1,800 R:dr.
Riksarkivet. 3:o.
För den äldre af de två för uppassningen vid Riksarkivet anställde vaktmästare har E. K. Maj:t föreslagit löneförhöjning med 150 R:dr, eller från 450 till 600 R:dr; rnen då på Riksarkivets stat finnas uppförda två vaktmästarelöner, den ena å 600 R:dr och den andra å 450 R:dr, hafva Rikets Ständer icke kunnat den nådiga framställningen i vidare mån bifalla, än att den sednare lönen må till 500 R:dr förhöjas; i följd hvaraf Rikets Ständer till förhöjning i lönen för en vaktmästare vid Riksarkivet beviljat 50 R:dr årligen. Roug!. Bibliotkckct 4:o. Beträffande Kongl.
Bibliothekariens lön är i åberopade Statsrådsprotokollet af den 13 Oktober nästlidet år anfördt, att denna, ehuru vid tidpunk - i Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, l\:o 81. ten för sednaste allmänna lönereglering af E. K.
Majit föreslagen att utgå med samma belopp som för Riksarkivarien och Riksantiqvarien eller med 5,000 R:dr, likväl blifvit bestämd till allenast 4,500 R:dr, hvarmed den ock sedan dess fortfarande utgått, utan att den flera gånger deri begärda förhöjning af 500 Ridr kuiinat vinnas.
I ändamål att åter tillvägabringa den före sednaste lönereglering befintliga lönelikställighet mellan ofvannämnda Irenne embetsman har derföre E. K.
Majit ånyo föreslagit att Kongl. Bibliothekariens lön måtte med 500 R:dr förhöjas; Och hafva Rikets Ständer funnit skäligt bifalla förevarande nådiga framställning. 5:o.
Yidare har E. K.
Majit begärt att andre vaktmästarens lön må ökas med 50 Ridr; Och hafva Rikets Ständer för denne vaktmästare, hvars aflöning för närvarande endast utgör 450 Ridr, beviljat den äskade lönetillökningen 50 Ridr.
Kleresi-staten. 6:o.
Med afseende å de förhållanden, som blifvit uti Statsråds-protokollet för den 8 Juli 1864 omförmälda, har E. K.
Majit föreslagit, att till fyllnad i den åt kyrkoherden i Botkyrka och Salems församlingar af Stockholms län på lön anslagna vederlagsspanmål måtte anslås 9 kubikfot 1,85 kannor oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt inedelmarkegångspris för lånet; Och hafva Rikets Ständer medgifvit att, med jemnande af kannetalet, till fyllnad i den åt bemälde kyrkoherde på lön anslagna vederlagsspanmål, må å Riks-staten uppföras 9 kubikfot 2 kannor oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet. 7:o.
I anledning af en utaf Biskopen i Westerås stift gjord underdånig framställning om anslående af prostetunnor från de nybildade pastoraten Enviken inom Stora Tuna kontrakt samt Malingsbo och Ludvika inom Norrberkes kontrakt af Stora Kopparbergs län, har E. K. Majit uti särskild, den 21 December nästlidet år aflåten nådig Proposition, i enlighet med Kammar-kollegii och Statskontorets tillstyrkande, föreslagit, att berörda tre prostetunnor måtte af Rikets Ständer anvisas, att, efter årligen gällande medelmarkegång inom Stora Kopparbergs län, utgå till kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt med en tunna eller 6 kubikfot 3 kannor dubbelhafra af Envikens pastorat, samt till kontraktsprosten i Norrberkers kontrakt med 2 tunnor eller 12 kubikfot 6 kannor råg af Ludvika och Malingsbo pastorater, hvartill Kronan behållen kronotionde-tillgång förefunnes inom hvart och ett af de fögderier, der dessa pastorater äro belägna; Och hafva Rikets Ständer medgifvit, att å Riks-staten uppföres såsom prostetunna åt kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt för Envikens pastorat 6 kubikfot 3 kannor dubbelhafra samt åt kontraktsprosten i Norrberkes kontrakt för Ludvika och Malingsbo pastorater 12 kubikfot 6 kannor råg, allt oindelt spanmål, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet. 8:o.
Uti nådig Proposition af den 21 sistlidne December har E. K.
Majit likaledes, i öfverensstämmelse med vederbörande embetsverks tillstyrkande, föreslagit att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt kronotionde-anslag af 6 kubikfot Expeditions-Utskottets Förslag till underd.