Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Rådman Lundgren reserverade sig äfven emot Utskottens Beslut, i afseende på rättighet för Bolaget, att erhålla uppskof med inbetalning å Actie-Capitalet, samt att för sin räkning få begagna inkomsterne af den färdiga Ganal-Linien i Vestergöibland.
Herr Commerce-Rådet Santesson yttrade ock , enligt sedermera aflemnadt skriftligt anförande:
Jag har icke kunnat instämma uti 2:ne af Höglofl. sammansatte Utskotten tagne beslut, nemligen, det ena, att räntans godtgörande till Actie-egarne, underbyggnadsåren, med i8a4 skall komma att upphöra, emot det de lingö uppbära inkomsten af då färdige Ca^ nalén, och det andra, om lika vilkors fästan_ de vid nu beviljade byggnads-låne-bidrag som vid sednaste
Riksdag fästades vid afskrif_ ning utaf Bolagets skuld till Discont-Cassan det ingen Statens skyldighet att godtgöra Actie_] 320 Stats-Utskottets egarne ränta efter byggnadstiden erkännes, utan deremot anfört Riksens Ständers Beslut af åren 181 o , 1815 och 181 <8, äfvensom Kongl. Maj:ts Nådiga Privilegium och Reglemehteii för Bolaget, och anhåller nu att vid Expeditionens afgående från Utskotten, få åberopa mine anföranden till gårdagens Protoeoll, och att de jemte denna reservation, må få åtfölja Utskottens Betänkande till Rikets Ständer.
Emot Herr Re visions-Secreteraren Stråhles nu upplästa särskilda reservation, i anledning af Canal-Directionens för lietta år uppgjorde arbetsplan, till större belopp än af sednaste
Ständer anslagne summa medgaf, får jag ock sätta, de af mig Högloft.
Utskotten meddelade Directionens Ordförandes underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, under den ii Februarii, intagen uti Post- och Inrikes-Tidningen N:o 67 af den 21 Martii, och Kongl. Majrts Nådiga svar derå, af den 16 April detta år, denna omständighet rörande, äfvensom Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 27 Februarii, hvilka ock Höglofi.
Utskottens alla öfrige
Ledamöter funnit hafva tillräckligen utredt denna omständighet, och berättigat
Directionen så förfara som de gjort.
Och med anledning af Herr Doctor Hedre'ns i dess reservation gjorda framställning, att Bolaget eller dess Direction begärt både ränta till Actie-egarne under byggnadstiden, och Betänkande?!. och särskildt att få disponera den under samma tid fallande inkomst af Canaien, får jag iterera mitt till Utskottens gårdags-Protocoll lemnade förklarande, att, då Directionen och Bolaget ej hittills ansett, eller ännu kan anse den förra, eiler räntan under byggnadsåren, kunna emot gällande Försäkringar och Privilegier Actie-egarne fråntagas, så har Directionen deremot aldrig satt i fråga någon annan disposition af Canal-afkomsten under samma tid, än på sätt hittills alltid skett, att den redovisats till Byggnads-Cassan, hvadan nämnde framställan , saknar all grund.
När emedlertid Höglofl.
Utskotten , såsom någon ersättning åt Actie-egarne, för den frånkända räntan, från och med 1825, tillerkänt dem inkomsten, af den under tiden färdigblifvande delen af Canaien, och så medelst ansett Actie-egarne, från och med nämnde år, höra tillträda den rätt, 1815 års Ständer förklarat Bolaget ega, efter Canalens färdigblifvande, att deraf taga oafkortade 5 procents ränta , innan någon Capital- eller Ränte-Betalning å Statens fordran ifrågasättes, nödgas jag , som ett Redactionsfel, anmärka, att Höglofl.
Utskotten blott nämnt afkastningen utaf Vestgötha-Canalen, i stället för afkastningen af den under tiden färdiga delen af hela Canaien, sorn dock måste hafva varit 4 Sami. 3 B. 21 32 2 Ståts-Utskottets meningen, helds t endast den kan förenäs med Kongl. Reglementets stadgande i io Art. 2 Mom. som lyder: ”Skulle någon del af Camaieu blifva Lill ”nyttjande färdig, innan durchfarten i det ”liela kan öppnas, och landets innevånare 011- ”ska, att af den färdiga delen sig begagna, så ”skall det ankomma på Directionen, att så”dant tillåta, och en skälig afgift derföre upp JMl .. >) bara.
De häruti omförmälde änforanderne till Protocollet, för den 3o Julii, voro af följande lydelse: t:o.
Jag nödgas reservera mig emot det nu fattade Beslut, i enlighet hvarmed Högloft.
Utskotten bos Rikets Höglofl.
Ständer komma att afstyrka bifall tilb Beredningens Betänkande , som i afseende på Götha Canal-Bolags anhållan, att Under de 4 öfriga, för återstående byggnadens fullbordan, påräknade åren, från och med 182S, till och med 1828, få godtgöra sig ränta å insatte Actie-Capitalet, på så sätt, att deras Actie-dlisättning med ett iika belopp, ansågs ökad, föreslagit Ilöglofl.
Utskotten, att tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer förklara, det de ej finna hinder uti denna slags gödtgöring åt Bolaget, af dess ränta , enär deraf ingen contant utgift för Staten uppkommer.
Min reservation grundar sig på de arne omständigheter, att härmed skulle Riksens Betänkanden. 3a3 Ständer bryta det contract och den förbindelse , de ingått med Actie-egarne, och deremot skola desse sednare derföre få ett qvarstående fordrings-anspråk hos Riksens Ständer, för hvars liqviderande Actic-egarne, enligt min öfvertygelse, nu hade gjort den mest hilliga offert, Det contract och den förbindelse Rikets Ständer ingått, i afseende på räntan under hyggnads-åren, igenfinnes uti': 1:0. ”Riksens Ständers Skrifvelse, af den ”22 Februarii 1810, der Riksens Ständer förklara sig, lika med Kongl- Majit, inse att ”den betydliga Summa, som till utgörande af ”detta stora företag erfordras , igke igenom ”teckning af enskilde personer, skulle kunna ”sammanbringas, så framt de icke hade att ”påräkna någon afkastning, af deras härtill ”använda penningar under Byggnadsåren, ”och en skälig vinst derå efter arbetets full~ ”bördan." 2:0.
Majits Nådiga Privilegium, af den 1 April 1810, 28 §, som lyder: ”Under byggnads-tiden, eller intilldess ”Canalcn blifver till genomfart färdig, bör af ”Bolagets medel till Actiemgarne årligen ut”betalas 5 procent för deras insatta Capital” 3:o. Kongl.
Maj:ts Reglemente för Götha Canal - Bolags
Discont af samma dag 19 §. 0 moment: Stats-Utskottets ”Genast ef tei'
Bqlags-Stämmän” (Törut bestämd till den i Junii hvarje år) ”utbetalas "till Actie-egarne utdelning för deras insat”ta Capital, efter 5 procent om året, sälän"gé byggnaden varar, och efter déss fullbordan bestämma Actie-egarne sjelfve, med ”iakttagande af hvad Bolags-Reglorne derom ”föreskrifva, huru stor delaf vinsten kan ut"delas” 4:o. Kongl. Maj:ts Nådigst faststälde Reglor för Götha Canai-Bolag, af samma dato g Art. i mom. ”Årliga vinsten af Disconten, tillfaller ”under byggnads-åren .
Bolagets allmänna Cas”sa, hvaremot Actie-egarne , under denna tid, ”af samma Gassa komma att undfå 5 procent ”i årlig 'ränta på hvad de å Actie-Capita ”let inbetalt, och det från den termin, hvarje betalning verkställes.”
Uti desse Stadganden hafva sednare Rikets Ständer ej gjort någon förändring eller återkallelse, oaktadt förändrade förhållanden, i afseende på Statens med år i8i5 påbörjade byggnacls-bidrag, och Diseontens upphörande med år 1818. i8i5 års Rikets Ständer, erkände tvärtom denna fortfarande rätt, både dermed, att de i beräkningen af återstående totala kostnads-summan för Canalens fullbordande, upp - Betänkanden. 3a5 togo 5 procents ränta till Actie-egarne, för de io år, eller till och med år 1824» då byggnaden calculerades kunna vara färdig med R:d. i,iq3,656, samt att de, uti tillika åt Kongl. Maj:t då öfverlemnade förslag, till förändringar och tillägg uti Bolagets Reglemente, ej hemstälde eller omnämnde någon minskning uti Actie-egarnes rätt, fastmer förvissade dem, ”att Staten hvarken på Capital- el”ler Ränte-belopp för dess lemnade byggnads”låne-biträden, skulle sätta i fråga någon betalning, förrän Actie-egarne af Discont- och ”Canal-inkomst njutit, och allt framgent för ”hvarje år få njuta oafkortade 5 procents ränta å deras inbetalta Actie-Capital,” och öfverallt i detta beslut, som äfven innefattade en fördubblad Discont-Criditiv-rätt på Banken , en tillökad förmån af Götheborgs
Disconts-rörelses tilläggande åt Götha Canal-Bolags egna, hvarigenom vinsten för år borde stiga minst omkring 3o ä 4°>00° R'd., och en äfven till Contoiret i Stockholm utsträckt belänings-rätt för deras Actier, låto Rikets Ständer framlysa deras angelägenhet, att Actie-egarne skulle fortfara att bidraga med de ännu återstående 60 procent, och hvarföre Rikets Ständer, igenom särskildt stadgande uti samma skrifvelse, anbefalde ett ytterligare säkerhetsmått, att ej Actie-Capitalet måtte igenom försummad insättning förminskas. 1818 års Rikets Ständer gjorde, oagtadt förklarandet af Discontens frångående, Bola - 326 Stats - Utskottets get dock heller ingen rubbning eller förändring af Götha Canal-Åctie-egarnes rätt till ränta under byggnads - tiden, de uttryckte fastmera deras motsätta mening uti det stadgande, der de för afskrifningen af Canalbyggnadens skuld till Disconten R:d, 1,083,877 vilkorade, att Staten deremot ej vidkännes skyldighet, att ersätta Actie-egarne ränta e/"- ter byggnads-åren, Desamma Riksens Ständer bi fö Ilo ock deras Stats- och Ranco-Utskotts sednare Betänkande, i svar på gjorde anmärkningar öfver Utskottens först afgifna i denna fråga, och med detsamma godkände den deruti innefattade mening, att Actie-egarnes insättning och anslaget, sorn den gången ej kunde blifva längre, än till och med nästa Lagtima Riksdags-år, lemnade tillräcklig tillgång till Aetie-egarnes 5 procents ränta under tiden, eller från och med år 1817, till och med förstnämnde år, eller i8a3 ; Men hvilket år Riksens Ständer desLomindre ansågo byggnaden kunna vara fullbordad, soni de i deras Beslut tydligen uttryckte, att, ”en enrot. ”18 (5 års förslag, att på 10 år fullborda det ”liela, blifvande förändring uti hvarje års ”byggnads-plan, blir en följd af då förmin”skade tillgångar,” hvilka, som bekant, dock ej berodde af Bolaget.
Af de Utskottens Betänkanden, då åtföljande mångfaldiga reservationer, utaf särskilde Ledamöter , och af de föranledde vitflöftiga discussioner i Stånden öfver ämnet, in - Betähkatutetii lietntas och på döt mest tydliga och påtagliga sätt, att aldrig dc ifrån början gifne försäkringar, om ränta under byggnads-åren , eller tills Canalen blir till genomfart färdig, blefvo satte i fråga, att förändras.
- Nu församlade Riksens Ständer lära då öck, visserligen ej finna förenligt med deras värdighet, och med helgden af ett Gonlract, ingånget emot vilkor, ålagde Actie- egarne, dem desse uti intet afseende eftersatt, att hu häruti göra någon rubbning»
Minst borde förslag derom kunna föranledas af den olfert
DireCtioiien å Aclie-egarlies vägnar gjort, att få delina deras ränta för de 4 åren, från och med i8ä5, lill och med 1828, godtgjord genom qvittning på så sätt, att
Actie-egarue anses hafva insatt ett lika belopp som dessa årens räntor, eller circa 20 procent utöfver tecknade fullt 100 procent, i ty, då Actie-egariies ostridiga rätt, på sätt förut blifvit visadt, från början varit
Och oförändrad bibehållits, att årligen få uppbära deras ränta contant, och cl etts amni as erhållande , forst hVartalmat år igenom qvittning på då skeende inbetalning, endast är en följd af Actie-egarnes frivilliga begifvande på
Directionens dem derom gjorda enskilda förslag, hvarigenom ock aila de anmärkningar förfalla, som någre Ledamöter ansett sig kunna göra deremot, att Actie-egarne lagt sin ränta till Capitalet, så måste det af Bolaget 328 Stats-Ut skot tets gjorde Förslag , att nu fortfarande under byggnadstiden, äfven åtnöjas med en lika qvittning mot ny insättning., oaktadt insatte fullt 100 procent, bevisa Actie-egarnes försynthet, att af Riksens
Ständer begära contant ränteutdelning under samma tid, då Riksens Ständer fortsätta ett årligt drygt bidrag för sjelfva Verkets fullbordan ; Och jag för min enskilda del, bade trott, att Höglofl.
Utskotten skulle upplyst finna, dermed vara afsedt, väl så mycket, om ej mera, Statens, än Actieegarnes fördel, enär, utom annan Statens känning , än den, som i en efter de flestes öfvertygelse, långt aflägsnad framtid kan möjligtvis uppstå deruti, att Statens fordringsanspråk hos Bolaget till återbetalning af byggnads-bidraget, i stället för att vidtaga, sedan Actie-egarne njutit 5 procent å 100 R:d., först går det, när de fått 5 procent å 120 R:d., med det föreslagna qvittningssätt Rikets Ständer skulle hafva uppfyllt för återstående byggnads-åren, och Bolaget gifven försäkran om ränta under denna tiden, en försäkran, som jag för min enskilde del ej anser kunna häfvas, äfven med ett nu fallande stridigt beslut.
Med all erkänsla för det tillerkända surrogat derföre, Höglofl.
Utskotten tillstyrkt, såmedelst, att upplöpande behållna Canal-afkastningen må contant tilldelas Actie-egarne under desamma åren, hvilken afkomst, hädanefter - Betänkanden. efter som hittills, Directionen, under förutsättning af de 5 procents ränte-godtgöring åt Actie-egarne, ansett böra tillfalla ByggnadsCassan, och derföre ej gifvit anledning till proposition om den nämnda afkastningens användande , får jag alltså yttra mig ej kunna anse denna förmån annorlunda, än som en afbetalning på Actie-egarnes verkligen ostridiga rätt till fullt 5 procents ränta under byggnads-åren.
Denna reservation är ock derföre gjord, mindre med afseende på Actie-egarnes fördel, än med afseende till min skyldighet, att som Representant bidraga lill tryggande af helgden och beståndet utaf ingångne contracter, och med detsamma af Samhällets bestånd. 2:0.
Jag kan ej underlåta, och eger ej rätt att tiga med min reservation emot af Högloft.
Utskotten beslutade tillstyrkan åt Riksens Högloft.
Ständer, att vid de nu foreslaglie förutsatte bidragen till Götha Canals fullbordan, fästa detsamma vilkor, som sednaste Riksens Ständer fästade vid afskrifningen af en Canal-byggnadens skuld till Bolagets Discont, nien ingalunda ens då vid byggnadsbidraget.
Utom den förut af mig omnämnde, af 1815 års Riksens Ständer åt Bolaget gifna försäkran, och ökade förhoppningar, om sä 21 * 33o Stats - Utskottets herbet uti, och fördel af deras ingångna för* bindelser, att med det belopp, de en gång åtagit sig, samt med det kraftiga biträde och understöd 1815 års Riksens Ständer redan gifvit och förbehållit kommande Ständer, att ytterligare få besluta fortsättning utaf, utföra Götha Canal, bade Actie-egarne aldrig vågat fortsätta deras inbetalning af de sednaste 60 procent.
Hvarken de eller deras Direction bär i någon del förverkat Bolagets en, gång erhållna rättigheter, och när Rikets Ständer, af inseende större oöh allmännare fördel vid att borttaga Bolagets
Discont, skiljde detsamma från denna hufvudsakliga garanti af dess bestånd, samt
Staten tillika ovedersägeligen drager inkomst af den för dess egen räkning i stället drifvande Låne-rörelse, så anser jag alla dessa omständigheter påkalla af mig, som Svensk Riksdagsman, min reservation, i afseende på det vådliga af sådana åtgärder, till rubbning af Svenska Medborgares egande rätts helgd , dem förvarad, till yttermera visso uti Constitutionen, hvars bestånd, alldeles ovilkorligen beror af ingångne contracters obrottsliga hållande.” Uti Herr Commerce-Rådet Santessons yttranden förklarade Herr Leffler sig instämma.
Och skulle, i öfverensstämmelse med hvad som blifvit hegardt, förestående yttranden intagas uti det lill Riks-Stånden, jemte Betänkandet, afgående Protocolls-Utdrag.
Bciänkanden. 33 r Den 2 Aiigustii.
Enär det Utdrag af Protocollet för den 3i:sta dennes, som lill Rikets Ständer borde åtfölja Betänkandet, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om ytterligare anslag till Götha Canals fullbordande, nu lill justering förekom, anmälde Herr ÖfversteLieutenanten Hjerta, det han skrifteligen af fattat sin den 3o Julii anmälde reservation emot Utskottens tillstyrkande, i anledning af den väckte fråga, om Åctie-egarnes åtnjutande afränta under byggnads-åren, hvilken upplästes, så lydande: ”Jag kan ej dela de Höglofl.
Utskottens åsigter, angående den af Bolaget begärda rätt, att få godtgöra sig ränta under byggnads-åren, till oell med 1828, genom densammas tilläggande å Actie-Capitalet.
Äfven jag var först af den tankan, att denna öfverflyttning antingen var ett obetydligt lekverk, eller ett försök , att sedan komma med anspråk på ränta efter byggnads-åren.
Men jag finnér tydligen, att denna Actie-egarnes begäran, innefattar tillika en vigtig anledning, att helt och hållet skilja Staten från alla förbindelser med Götha Canal, och det är ett sådant tillfälle jag tror borde begagnas.
Jag är nödgad, att vara vidlöftig, för att utreda denna sak.
För alt rätt fatta den, måste man genomgå de sista 13 arens historia. 332 Stats-Ulskottets 1810 Beslöts, att en Canal skulle anläggas mellan Venera och Östersjön, genom ett Bolag, som försäkrades om vissa förmåner.
En deribland , var 5 procents ränta under byggnads-åren, bestridd af Bolagets medel.
Bolaget skulle åter erli älla medel dertill, genom en Discont, som äfven bestridde en del af arbetet, genom den inkomst den kunde erhålla, öfver de till ränte-utdelning anslagne 5 procent.
Verket skulle göras efter ett åren 1807, 8 och 9, uppgjordt förslag.
Teckningen af Actier gick till 3 Millioner, eller öfver hvad förslaget fordrade.
Genom Bankens begagnande till StatsCredits-Verk , rubbades Mynt- och Varu-värdet i landet, våldsamt.
År 1815, kändes redan följderna deraf, i en öfverklagad förlägenhet i allmänna rörelsen.
Djscont-vinsten var väl tämmeligen stor, i ett dåligt mynt; men sorn varuprisen ofanteligen stegrats och arbetslönerne äfven'förändrat sig, var CanalBolaget i den ställning, att det icke var möjligt påtänka Canalens fullbordande genom de tecknade medlen och Discont-vinsten..
Bolaget åkallade Statens hjelp till ett företag, som, om än allt för stort tilltagit, och i en tidpunct börjat, då ingen garantie fanns för en jemn tilltagande förkofran, likväl var af stort värde för landets sjelfständighet, både i oeconomiskt och militairiskt afseende.
Rikets Ständer anslogo, äfven på Kongl. Maj:ts Proposition, 3oo,ooo R:d, årligen i 5 år.
Ar - Betänkanclen.
333 betet fortsattes dermed, äfvensom med Actieinbetalningen och Discont-vinst.
Men, 1817, bände den ännu ej nog ryktbara händelsen , att Filial-Disconternes Assignations-fonder och Afskrifuings - Räknings’ - fonder sammanblandades , och utan öfverässignering, men likväl vid Bancoluckan öfverkorssade a:ne Disconters på Banken dragne bokförde , och numererade Assignationer; Den minnesvärda Författning utkom äfven, som betog dem ali Credit i landet, och Rikets Ständer sammankallades i och för dessa Disconters fall, och derigenom folio de ock i sjelfva verket.
Jag vili icke ingå i en vidlöftig beskrifning om olämpeligheten af Götha Canals och Götheborgs Discont-Verks behandlande, som Cöncours-massor, utan att för dem våga anbefalla proclamor.
Jag vill ej tro, attén af ryktet omtalad plan, att rycka hela företaget utur de- gamle Actie-egarnes händer, till ett nytt Bolag, var ännu nog mogen, för att kunna mycket uträtta, men det vet jag, att jag vid den Riksdagen, den första jag kunde bevista, kände mig upprörd emot flera åtgärder, sorn syntes mig tydligen vara följder af intriguens skicklighet, att begagna passionerna och okunnigheten, till uppmärksamhetens ledande, på ett stort arbets-företags såkallade olvckliga följder , som då kostat Staten ungefär 1 Million R:d.
, men kora att kosta ännu 3 a 4 Millioner Svenska Banco-Sédlar; och således skulle' förstöra den Bank, sorn af sin ränte-vinst bestred dessa anslag, och som 334 Slats-Ut skottets deremot icke led deraf, att dess Capital-afbetalningar af 7 ^ Millioner Stats-fordringar icke fingo användas till stärkande af dess Credit, utan tiil Fastigliets-Lån, som på 28 år försvunno.
Jag vill blott nämna, att Rikets Ständer beslöto, att Disconten skulle af Banken öfvertagås, hvaremot, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 2 Julii 1818, en DiscontVerkets fordran bos Canal-Bolaget af 1,080,000 R:d., afskrefs under vilkor, att Staten icke hade någon förbindelse att betala Actie-egarne ränta efter byggnads-åren.
Nu frågar jag, hvad är 181 o års försäkran om ränta under byggnads - åren ?
Se Rikets Ständers skrifvelse, angående Götha Canal af den 8 Äng. iSiö.
Finnes den deri, nämnd som. ett vilkor för teckningens möjlighet?
Ja! linnes den der försäkrad Åctie-egarne?
Ja! men af Bolagets medel, säger man, nå väl! hvarföre har ej Bolaget medel ? för det att, Banken öfvertagit.Disconten!
Men borde då ej Banken betala räntan till Actie-egarne?
Jag tror det, emedan det ej finnes sagt, att den ej skall göra det.
Om en Cassa-förvaltning öfvertages af Banken, måste den väl fullgöra de förbindelser denna Gassa ålegat.
Men Disconten var, ej effectivt annat, än Götha Canal-Bolags Cassa.
Den öfvertogs — och skyldigheterne stå qvar.
Dock, ännu år 1813 bade Bolaget medel, att sjelfva betala räntan Betiuikcoiden - 335 t. o. m. t8s3.
Det hade nemligen, Actie-insättningarne att dertill begagna.
Också beliöfdes derföre icke att då anbefalla Banken, att dem både emottaga och åter utgifva.
År 1828 skulle
Ständer sammankomma! kanske var arbetet då nära fulländadt!
Man var åtminstone sålunda lättast från saken.
Men nu är det afgjordt, att Canalen, enligt förslaget, bör vara färdig 1828.
Bolaget har inga medel, att dermed betala ränta.
Bolaget, vördande Rikets Ständers myndighet (på det sätt ännu Svenska Folket vördar den), det är såsom den ömsom contract-hållande, och. contract-brytande magten i Svenska samhället, söm icke hörer Domare-magten, icke en gång radfrågar sitt Lag-Utskott, när det gäller penningen; Bolaget vågar icke att fordra en ränta, hvars erbjudande äfven af Statens och Bankens gemensamma ställning försvåras.
Det heder blott att få i 4 år tillägga den lill Capitalet, så, att de, den gång, då i en framtid Canalén skulle gifva 5 procent, och deras pligt att gora afbetalning till Staten för dess försträckningar begynnes, då får beräkna 6, innan denna troligen, icke på århundrade inträffande katastroph betungar deras efterkommande.
Bolaget sjelf ger på detta sätt, ett medel i bandren, att undvika afl Statens vidare inblandning med Canalen, under återstående byggnads-åren ; och detta afslås, utan afseende på, att man derigenom vållar, att äfven det svaga hoppet om något värde för 3,000,000 Actie-papper, hetages, 336 Stats-Utskottets sedan man genom ett egeiunägtigt beslut, fräntagit deni den Gassa, genom hvars förvaltning dessa papper voro försäkrade om ett rätt betydligt. jag kan ej deltaga i ett sådant beslut.
Jag vill ej, att man lemnar öbegagnadt detta tillfälle, att försona lidanden, vållade af ömsesidiga uppoffringar, utan jag vågar, att enskildt tillstyrka Rikets Ständer, att med det vilkor, att Staten icke någonsin åligger, att till Actie-egarne ansvara någon slags ränta, denna deras begäran måtte villfara s.” Med Herr Öfverste-Lieutenanten Hjerta, förenade sig, i anledning af förut skedde anmälanden, Herr Ö f V e r s t e - K a m m a r jp n k a r e n m. m.
Friherre Adelsvärd, Herr Majoren Friherre Hjerta, Herr Öfverste Hjerne, Herr Kammarjunkaren Morath, Herr Prosten Palm, Herr Lagman Noraeus , Herr Commerce-Rådet Cronius och Herr Nilsson.
Herr Iler isions-Secr eler åren Stråhle yttrade derefter: ”1 anledning af den reservation Herr Hjerta aflemnat, kan jag icke undertrycka min tillfredsställelse deröfver, att Götha Canal-Bolags delegare, nu endast bedja om den foreslagné 20 procents öfverteckning å Capitalet.
Sådant har förhållandet tillförene icke varit, utan man har fordrat denna förmån, som en rättighet, I öfrigt kan jag icke undgå att anmärka , Betänkanden. 33 7
I märka, att om skyldigheten, att till Åctieesgarne under byggnads-åren utgifva 5 procent, skall, såsom man säger, åtfölja Bolagets Gassa, hvarmed man menar Disconten, så är cletina aldeles icke af Banken Öfvertagen, utan har hitintills af Riksgälds-Contoiret blifvit förvaltad, och orri denna förvaltning skulle lemna något/öfverskott, ville jag för min del icke bestrida, att detta blefve såsom ränta till Actie-egarne utclelaclt; men då Banco-Discoitten ar tillkommen i stället för Riks-Disconteil och i stället för Götha Canal-Discont, lärer äfven denna lösa grund, för den uppgjorde pretélitionen försvinna.
Och skullejemnväl desse yttrade meningar , det afgående Betänkandet vidtagas.
År och dagar föreskrefne.
Ex Protocolla /.
M. Spent.
Antom den a Augusti 1833.
Utlåtande, i anledning af verkstäld. granskning af Redogörelsen för de till Veneriska smittans hämmande anslagne medel.
Uti det Utlåtande Stats-Ulskoltet, under den ia:te sistl.