Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som bifaller att en Bevillnings • afgift för bruket och nyttjandet af vissa öfverflödsvaror må utgå , BevillningsUtskottet likväl förbehållet, att, sedan Bevillningssumman blifvit faststäld, få inkomma med förslag rörande det sätt och till hvilket belopp samma afgift må utgöras, skrifver Ja; den det ej vill, Nej; vinner : så kommer en Bevillnings afgift för bruket och nyttjandet af vissa öfverflödsvaror ej hädanefter att ega rum.
Och får Utskottet detta allt till Riksens Högloft.
Ständers upplysta granskning vördsamligen öfverlemna.
Stockholm den 16 Julli i8«3- Bevillnirigs-Utsköttets Betänkanden. 355 N:o 21.
Ankom den ig JuliJ 1823.
Memorial, rörande siittet för kostnadernes be. stridande till Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förmälning och verkstälda utländska resa.
Cjrpnom särskilde ProtoeollsUtdrag af den 21 sistlidne Maj har Riksens Höglofl.
Ständers Bevillningsutskott emottagit, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uppdrag, att inkomma med förslag till lämpligaste sältet för utgörandet af deri gärd, som, under namn af Brölloppsgärd , bord# till 600,000 R:dr
Bo utgå, till ersättande af kostnaderne för Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förmälning oell verkstälda utrikes resa; och af Hedervärda B<>ndeSlåndet den föreskrift, det borde, med bifall till StatslJtskottets i ämnet af. låtne Betänkande, de 300,000 R:dr af Saltpeter fonden , som till nämnde kostnads betäckande disponerades, på det sätt och utan Brölloppsgärd ersättningsvis komma Jordbruket till godo, att vid den blifvande Bevillningens fördelning, nämnde 300,000 R:dr afdrages på det belopp, som eljest skulle af Hemman och Städernes jord erlaggas , efter samma grund , sorn saltpeter-afgifierj, hvarigenom fonden uppkommit, blifvit utgjord.
Men enär detta ärende endast blifvit af tvanne bland de respective RiksStånden och jemväl af desse i olika afsigt öfverlemnadt till Bevillningsutskottet, sorn ej från de tvänne andre er - 356 Btvillnings^Utskotteti Bettinkanden. hållit någre föreskrifter, så liar detsamma icke ansett sig i s-äkens förevarande skick kunna derutmed taga någon befattning., vitan får endast till Riksans Högiofl.
Stander -vördsamligen hemställa', om icke frågan må, i händelse den icke fm ries på annat sätt afgjord , till Stat.sUtskottet ölverlemuas, för att, sä framt en sammanjemnkning af de akiljaktige meningarne ej star att vinna, genom dess försorg till Högloft, förstärkta StatsUtskot-tets pröfning hänskjutas.
Stockholm den 18 Julii 18-23.
N:o 2 2.
Ankom den 22 Julli 1823.
Ytterligare Memorial, angående en utvidgad.
Fribref srätt för Stijdernes Magistrater. i-'edan Riksens Högiofl, Ständers Bevillningsutskott, uti Memorial af dera 3 dennes, framställt den skiljaktighet i åsigter, sorn inom Utskottet förefallit, i afseende på den uti Vallöf!
BorgareStändet väckte motion örn en utvidgad Fribrefsrätt för Städernas Magistrater, har äfven yppat sig inom de respective JRiksStånden samma olikhet , i det att t vänne af dem ansett deri ifrågaställde Fribrefs-rätten höra meddelas, under öst att de andre tvänne vidhåll it sine redqn förut fattade bi-slut, hvarigenom deri blifvit afslagen ; och får Utskottet, så vida denna fråga synes vara af Bevill. nings-egenskap, till Riksens Högiofl.
Ständers profliing viirdsamligen hemitälla, obi icke den böi Bcvillnings-Utskoltets Belänkandcn. 357 till Htfgl. förstärkta StatsUtskottet öfverlemnas , under hvilken förmodan Utskottet får till tids vinnande, nu framställa följande Voterings- proposition:
D n som bifaller att en större Fribrefs-rätt må, på sätt yrkadt blifvit, tilläggas Städernes Magistrater i Ambets-ärenden, voterar Ja; den det ej vill, Nej; vinner nej: 6a förfaller
Motionen och förhålles i enlighet med nu gällande Författningar.
Stockholm den. al Julii 1833, N:o t 3-, Ankom den 2g Julii 18*3- Utlåtande , angående srikt eftergift i Revill~ ningen för brandskadade innevånare uti Städtrne Borås och Norrköping.
Uti Remiss af deri 2 4:de sisth Februarii har Vallofl.
Borga re Ståndet öfverlemnat så väl Herr Borgmästaren P. Lindqvists Memorial, med anhållan om mildring för Borås Stad uti deltagandet af Statens bördor och befrielse för innevåna. re dersammastädes, åtmindstone intill nästa Riksdag, från all Bevillning och Krono-Skatters erläggande, sedan densamma genom en olycklig vådeld, hvarunder ej mindre hus och hemvist, än äfven en betydligare elei af andre egande tillgångar uppgått i riik och förvandlats i aska, ifrån »jelfbestånd och vältrefnad nästan upphört att va* 35S Bevilhiings-Utskotlela Betänkanden. ra, och utomordentliga krafter erfordras irman meranämnde
Stad kan åter komina i beräkning bland Rikets Städer saint blifva återställd till dess förra sjelfständighet, uti hvilken framställning Herrar Hagander och Palm sig förenat; som ock Herr M. Eklunds Memorial, med enahanda anhållan , i afseende på de personer , som genom den olyckliga vådelden i Norrköpings
Stad fortidet Sr förlorat sin fasta eller lösa egendom och såmedelst blifvit försatte i ett sådant tillstånd, art de icke rättvisligen kunna åläggas de Statsbördor, hvarmed de förut i Samhället deltagit, deremot de som väl undergått olyckan , men det oaktadt pröfvas vara i en sådan författning, att de hvarken kunna eller böra befrias från de Statsbidrag TaxeringsCommittéen finner skäligt att dem ålägga, icke må af en dylik friket komina i åtnjutande.
Hvad sålunda anfört blifvit har Bevillnings* Utskottet tagit i öfvervägande; oell får först, i betragtande deraf, att åtskillige personer, som genom de förmanande
Städer öfvergångne eldsvådor blifvit lidande, likväl kunna befinnas i en sådan ställning, att utvägar och tillfällen till en bättre utkomst eller arbetsförtjenst icke derigenom äro dem betagne, och de således satte utur stånd att i någon mån bidraga till Statens behof, under det att andra blifvit af samma olyckshändelse beröfvade förmågan dertill, hos Riksens Höglofi.
Ständer såsom med billighet instämmande tillstyrka, att intill nästa Riksdag må åt Taxeringsmännen öfverlemnas att pröfva, hvilka af desse Städers innevånare^ förmå att erlägga den Bevillnings-Utskottets Betänkande^ 359 personella afgift, som kan komma att bestämmas, eller liviIke .sorn befinnas i en så utblottad beil lägenhet eller i tryckande omständigheter, att de från denna Bevillning bora åtnjuta befrielse.
Vidkommande åter Bevillningens utgörande af Fastigheter i berörde Städer, har Utskottet ansett sig derjemte böra föreslå, dels att ej mindre de tomter och hus i Norrköping , hvilke blifvit afbrände eller af elden skadade, än ock de derå uppförde hus och byggnader, måtte från Bevillning intill nästa Riksdag fritagas, dels ock attén lika fornari må under samma tid tillgodo komma hela Borås Stad utan undantag, och således ej allenast dem elden öfvergått, utan jemväl den ringa del deraf, som bifvit räddad från förstörelsen, så vida de få innevånare, som undsluppit densamma, likväl vid en så allmän olycka ofelbart måst vidkändas indirecta förluster samt med betydliga uppoffringar understödja sina mera lidande Medborgare.
Dock varder detta allt till Riksens Högloft» Ständers pröfning vördsamligen öfverlemnadt.
Stockholm den 16 Julii 18? 3.
N:o a4- Ankom den 2g Julii 1825.
Vtlåtände i anledning af vackt motion, om m enda Taxerings förrättning emellan, hvarje Riksdag. j^Till Riksens Högloft.
Ständer* BevillningstTti j6o Be.villnings Utskottets Btlänkartden. skott , har Hedervärda BondeStåndet öfverlemnat Riksdags - FulImägtigen från H.erjeådahlen , Eide Andersson Rings Memorial, hvaruti, på anmodan af dess hemmavarande Committenter, herri» ställes, om icke i stället for* de årliga Taxeringar, som hitintills til! bestämmande af hemrnansvärdet egt rum, blott en enda sådan uppskattning matte ske emellan hvarje Riksdag, likväl med rättighet för den, hvars förmögenhet möjligen kunnat under tiden minskas att i behörig ordning söka nedsättning i .Bevillnings-afgifterne, och hvilken förändring niotionairen trott med så mycket större skäl böra ega rum, sorn allmogen i nämnde Landsort varit besvärad med långväga och kostsamma resor till de ifrågavarande Taxeringsmöten, utan att det någon gång inträffat, ellef lärer kunna hända , att Taxeringsvärdet undergår betydlig förändring i en trakt, der jordens afkastning är ringa, tillfället till förbättring sällsynt och folket i allmänhet fattigt.
Då Utskottet vid öfverläggning härom erinrat sig, i afsende på den, rörande årligaj Taxeringar, i allmänhet gjorde anmärkningen, att de sammanträdande TaxeringsComrnittéerne icke allenast uppskatta egendomar till deras värden, utan äfven påföra Bevillning för person, tjenst eller rörelse, m. m. anser det den nu föreslagne inskränkningen till endast en Taxering emellan hvarje Riksdag lika så litet möjlig, sorn det funnit Jämpeligt, att med frånträdande af de för Taxeringar till bestämmande af egendomsvärdet i allmänhet gällande föreskrifter, särskildt stadga ett olika förhållande i olika provinser och på ena Bcvillnings-Utskottets Betänianden. 36 i stallet tillita en emellan Riksdagarne fortfarande uppskattning af hemmansvärdet, under det att densamma är i en annan för hvarje år föränderlig; likväl varder sådant till Riksens Hoglofl.
Ständers pröfning*med vördnad framstäldt.
Stockholm den 16 julii 18.23. N:o 25.
Ankom den 29 Julli I8i3- Riksens Högloft.
Ständers Bevillnings- samt Allmänna Besvä/s- och Ekonomi-Utskotts Betänkande , ,i anledning af vackt fräga om nedsättning i Tullen ä utgående Tjära j och Beck. f J-1 i 11 dessa Utskotts åtgärd liar Vällofl. Borgare •
S'åndef öfverlernnat ett Memorial af Herr .Bjuhr, H. sorn yrknr nedsättning af deri i nu gällande Sjotulls-taxa stadgade Tull för utgående Beck oell Tjära, såsom icke allenast gagnelig för det allmänna, hvars välstånd heror på enskild trefnad oeh välmåga, utan äfven vigtig för Rikets norra Provinser, der Clirnatet genom en sträng och tidig köld samt oftare inträffande missväxter vid jordbruket fästad! stora svårigheter, och dymedelst vändt omtankan på förädling af Landets skogar; hvilket bevittnas af ej mindre många och betydliga Sågverk, utan ännu mera af den vidt utsträckta Tjärutillverkningen, som utgör en huf - 362 Bevillnings Utskottets Beläntanden. vudsaklig näringsgren i Wester- och Norrbottens jLän.
Detta Näringsfång är 'derföre i Herr Bjuhrs tanka förtjent af en skälig uppmuntran, hvilken bäst skulle vinnas genom en beredd möjlighet för tillverkaren, att kunna täfla med Utiändningen i måttligt pris , ej mindre i afseende på Tjära än på Beck, som af den tjocka och sämre Tjäran beredes.
Men denna för en förmånligare handel med meranämnde Export-Artiklar vigtiga omständighet, har Herr Bjuhr funnit motverkas af de dryga Tullumgälder, samt öfrige kostnader, hvar» med nu gällande Sjötulls-Taxa belasta dessa varor, då för En Tunna Tjära i Hufvudstaden vanligen betald med Fem B:dr 16 sk. å Fern R:dr 32 sk. erlägges i Tull 4 sk.
Hamburger Banco, och i Convoj - afgift 3 sk. 7 ’ r:st. samma mynt, eller efter 120 sk.
Cours, ungefär 19 sk., samt för En Tunna£Beck , hvars pris vanligen är 9 R:dr 16 sk., utgår såsom Tull 6 sk. Hamburger Banco, utom 3 sk. 4^ r:st.
Hamburger Banco i Convoj-afgift , eller sammanräknade nära 24 sk.
Banco , hvilka Tullumgälder, förenade med den omständigheten?, att^tillverkningskostnaden betydligen ökas , genom det under Skeppningen förefallande ofta icke obetydliga Eecage , äro i förhållande till varans värde vida högre än hvad andre Svenske producter vid utskeppningen draga.
Herr Bjuhr föreslår derföre, att Tullen och Convojafgiften måtte minskas och jerrmkas i förhållande till den å Svenske varor i allmänhet lagde
Tull, så mycket mer som en sådan minskning kommer att gynna en för Riket väsendtlig nyttig production, och Svenske tillverkare derigenom försätta* i en bin Bevillnings-Utskottets Betankänden 363 lig jämlikhet med gine grannar i Finland , och blifva i tillfälle att med dem täfla om fdrdelarne af ifrågavarande Näringsgren.
Efter behörigt öfvervägande af desse omständigheter , som Utskotten låtit under granskning komma , får Ekonomi - Utskottet vördsamt anföra : att Utskottet anser det vara en vigtig Natioi nel angelägenhet, att utförseln af inom Ilandet förädlade Producter uppmuntras och befordras, hvadan Utskottet, på grund af denna allmänna åsigt och under åberopande af de skäl sorn i motionen äro framställde, tror sig böra tillstyrka : det Tjära och Beck, vid deras utförsel , befrias från sådane hinder af Tull och andre umgälder, att den Svenske tillverkaren af desse varor rnå kunna tafla i det pris , hvartill de samma från andra Tänder expoterade föryttras.
För sin del finner Bevillningsutskottet sig böra vördsamt tillkännagifva I det Utskottet varit betänkt att, vid uppgörandet af den nu under oinnrbitning varande Taxan för Stora SjöTuilen, iagttaga hvad till här ofvan omförmälde ändamål kan bidraga.
Dock underställes detta Riksens Höglofl* Ständers egen upplysta pröfning.
Stockholm den 24 Julii 1823.
Ankom den I Augusti 1823.
Betänkande angående den af Städerne utgående Salu-Accisen och dess upphörande.
Ständers BevilloingsUtg 364 Bevillning» Utskottets Bettinkanden. skott har Vallöf], BorgareStåndet öfverlemnat RiksdagsFuIlmäktigen för Christianstad, Herr Corn* inerceRadet J.
Cronii , för Linköping, Herr C. F. Lundmans oell för Halmstad , Herr Radman C. J Hammars särskilda Memorial, hvaruti an« fores, af den förstnämnde, att då aceis-afgiften , som förr, enligt derom gällande författningar, uppbars af LandttulIsBetieningen vid Tullarne för vissa till Staderna inkommande ruidvändighets-artiklar, såsom Bröd, Öl, Cider, Attika, Fisk och slaktadt Kött , samt sålunda erlades af de personer, som med Städernes förseende med dylika varor sig befattade, icke nu mera, sedan dels Landttullarne, till följd af Riksens Höglofl.
Ständers vid 1810 års
Riksdag fattade beslut i de fleste städer och jemväl i Christianstad blifvit indragne , hvarigenom uppbördc-n af denna afgift äf sig sjelf försvunnit, dels -accis-afgiftén icke finnes i ingressc-rnp till 1815 och 1H1& årens BevillningsFörordningar bland den ständiga Bevillningen omförmäld, och således k n med skäl anses inbegripen uti den Landtulls ersättning^ sorn under n irnit af Fylin tds afgift, med 4 sk.
Banco utgår af hvarje, enligt II Artikeln påförd R:dr, dels Accis Rätterna, dem det förut tillhört attén proportionel accis afgift imellan städernas bryggare, bagare och slaktare fördela, måste, efter nämnde tid , anse sin befattning hafva upphört , dels ock hvar och en är tillåtet att till Christianstad införa sådana nödvändighets - varor , för hvilka salu-accis blifvit , genom Kongl. KammarRättens gjorde anmärkningar för åren 1816, 1817 oell 1818 affordrad , kan utan orättvisa åläggas dc få Hevillnings-UlakotlelS BetärJanden.
365 personer, som inom städerne befalta sig med brödbakning , brygd eller slakt, utan heldre bör af den producerande Landtrnannen utgöra®, synes billigheten pä det högsta fordra, att så framt SaluAccis-afgiflen icke tillika ingår uti den- genom IV Art. i 1818 års BevilInings - förordning stadgade fyllnadsafgiften, densamma må undergå en lämplig förhöjning, på det att oftannmride Accis-afgift, som synes vara från LandtTullsersättningen alldeles oskiljagtig, må lika med den sednare, enligt Regeringsformens 60 §. läggas på Rikets Ordinarie Bevillning; uti hvilken begäran äfven Herr Rådman Lundman instämt i afseende på Linköpings Stad, hvarest tillförseln och försäljningen af ofvanuppräknade varor hufvudsakligen besörjas af Landtman och fran de kringliggande egendomarne; äfvensom Herr Rådman Hammar, med anledning af de från Kongl. Kammar-Rätten gjorde
Rerservationskraf för underlåtenhet att påföra denna afgift för år 1818 , Samt de föregående åren dervid tillagt, att, utom den följd sorn uppkommer af Landt-Tulls- och Accisforfjttningarnes totala upph.fvande, hvarigenom alla deri föreskrifne afgifrer blifvit inställde, saknades all anledning till påstående om denna afgifts erläggande sedan Rikets Statsverk genom 1810 och 1815 arens Riksdagsbeslut samt de då stadgade Bevillnitjgame, blifvit anvist till erhållande af alla för dess behof nödige ansedde an. slag , och således genom den härvid i beräkning komne Landttulls-ersättningen samt de Näringarne i och med detsamma påförda Bevillnings-afgifter njutit erforderligt vederlag för ej mindre 566 Bevillnings-Utsbottets Bettinianderts fordna Landttulls- och Accis intägten, än alla öf. riga äldre, genom Bevillnings anslagen undanröjde, meri i sednare utlagor, fast under annan benämning, föranledde afgåIder, hvadan afven blifvit yttradt , det Städ erne synes vara berättigade ej allenast att hädanefter undgå betalnings - skyldigheten af salu-accisen , utan äfven att återfå hvad dem , under namn af reservations-kraf påfördt blifvit ; varande dessutom Pierr CornmerceRådet Cronii motion biträdd af Vällofl. Borgare.
Ståndets fleste Herrar Ledamöter, men deremot af Herr CommerceRådet Santesson upplyst , att när Landttullarne år 1809 indrogos, föreslogs en Landttulls.ersättning stor 150,000 R:dr , hvaraf fördelades en summa af 15,000 R:dr på Stockholm, Götheborg och Carlskrona under benäm-' ning af Qvarntull och 15,000 R:dr på samtlige Städerne såsom salu-accis, samt de öfrige 120,000 R:dr till hälften emellan Städerne och Landet, hvaruti någon förändring sedermera icke skett.
BevillningsUtskottet har under de härom fö. refallne öfverläggningar inhemtat, att den genom Riksdagsbeslutet af den 7 Maj 1622 af Riksens Heglofl.
Ständer beviljade Accis redan från dess första upphof blifvit erlagd i Städerne, särskildt för vissa dit införda ätliga och förnötliga varor, och särskildt af de Borgare såsom Slaktare , Bagare , Bryggare och Fiskare saint Månglerskor, hvilka egde ,att till salu hålla vissa förnödenheter, hvarmed, på sätt mångfaldiga Författningar samt sednast deribland 1776 års Landttulls- och Accis-stadga samt Taxan under den 2
Maj påföljande året, närmare utvisa, fortfarits ända tili BevillninasUiskottets Betänk anden, 367 380g års Riksdag, då fråga yppades orri Landttullens och den dermed i förening utgående Accisens afskaffande.
Såsom ett bland vilkoren härföre , anmälde Riksens Höglofl.
Ständer uti uaderdinig skrifvelse den 20 Februarii 1810, det borde af de 13,000 Rtdr, hvartill jQvarntullen i Stockholm, Götheborg och Carlskrona uppgått, så mycket, sorn svarar mot mantalspenningarrie, tipp» bäras i lika förhållande sorn annorstädes , saint i alla Städei enahanda summa, sorn hittills under namn af salu-accis utgått af vissa Näringar, uttaxeras, men den öfrige Städerne, enligt vissa grunder, ålagda ersättning af 60,000 Rtdr, inna•fattande Husbehofs, Accis och Landttull inom hvarje särskild stad , fördelas i den mån invånarne kunde finnas draga nytta af Landt!uHarries afskaffande.
— I enlighet härmed innehåller äfven Kongl.
Förordningen af den 30 Nov. samma år närmare föreskrifter i detta ämne, äfvensom dervid finnes fogade de tariffer, hvarefter så väl Qvarntullen och Salu-accisen som Tull. och Husbehofs-accisen skulle af Rikets samtlige Städer med sammanräknade Nittio Tusende Riks. daler utgöras. —•
Men då vid 1815 års Riksdag den Landttulls- ooh Husbehofs- Accis ersättning, som med uo.ooo Rtdr förut utgått af Landel och Städerne , under namn af Fyllnadsafgift, öfverflyttades på allmänna Bevillningen och Riksens Höglofl.
Ständer aflåtit en särskild un. derdånig Skrifvelse, angående
Qvarntullens beräkning för Stockholm, Götheborg och Carlskrona, »ynes den irring hafva vid debiteringen af Salu-accisen uppstått, att redogörare , utan afse-- 368 Bevillning* Utskottets Bvtänkanden. ende på den af Riksens Sländer i underdånig skrifvelse af den 7 Augusti angående^ BevilInin* gen i allmänhet gifna föreskrift, det borde med de 30,000 R:dr sorn af Städerne 1 Qvarn-Tul! och Salu Accis utgått, såsom förut förhållas, furnodat 1810 års Författning vara till alla dess delar upphäfven och af sadan orsak underlåtit att se derrnera påföra denna afgift Städerries deitill skyldige innevånare, oansedt densamma jemväl blifvit vid 1818 års Riksdag bibehållen.
Vid ett sådant förhållande och då Salu.
Accisen, såsom alldeles skiljaktig ifrån den LandtTulls-afgiften åtföljande husbehofs-accisen, i följd deraf hvarken varit eller för det närvarande är uti den så kallade fyllnadsafgiften inberäknad , utan måste, enligt Riksens Hoglofl.
Ständers Reslof, likasom QvarnTulls afgiften af Stockholm, Götheborg och Cai Iskrona, särskildt af Rikets Stä. der med 15,000 Rair directe årligen utgöras till Statsverket, dit den i de öfver Bevillningen 18 1 5 och 1818 upprättade Förslag blifvit anvist, finner Utskottet några så beskaffade omständigheter icke vara anföule, som kunna leda till ändring uti Riksens Hoglofl.
Ständers vid de sednaste
Riksdagarne i detta ämne fattade beslut, eller sig kunna tillstyrka denna afgifts upphörande eller intagande i deri allmänna BevilIningen: men emedan något stadgande härom hvarken influtit i RiksdagsBesluten eller den allmänna Bevillnings. förordningen, ej ( Iler blifvit genom särskildt författning kungjordt; ty anser BevillningsUtskottetf det bör» till undvikande af de olägenheter sort uppstå Bevillnings-Utskottets Beiitnft anden; 369 Uppstå, då flera års afgifter på en” gång inkräfva*» ten särskild föreskrift derom i den blifvande . Be-.
Vilinings-förordningen intagas.
Dock vatder allt detta, jemte bifogande af 'de särkilda meningarne, till Riksens Höglofl.
Stan» 'der vördsammeligen öfverleixmadt.
Stockholm den 26 julil 1823.
'Transumt af Protödollet hältet uil Riksens Högloft- Ständers Bevillningsutskott nedan* hämnde dagar i Julii månad 1823.
TJen 26 Julin Emot Beslutet resétSferade sig Herrar Eimi nelius , Huldt, Hammar , Ståhle , Danielsson , Wallström och Beckman.
Ditti 2§ Julit. S. D. Justerades Betänkandet till Bespecdva jRiksStånden j i anledning af väckte motioner, orri Salu-Accisens upphörande för Sräderne.
Hvarefter Herr Ståhle änhöll, att så val hans , sorn de öfrige Xedamöternes af Vällofl.
BofgareStåndet, vid frågans afgörande i Höglofl. tJtskoUet anmälde reservationer mot Beslutet, matte få bifogas Betänkandet till Kiksehs Höglofl.
Bihang till Riks» St.
Brot. lyij. SamU 24 ' Jhiftltning»-Utskottets Betbnkandefo ' ' V Ständer i uti hvilka Beservationer Herr Fornan» der nu förklarade sig jemväl instämma. •*— — —■
Ut supra Fx ProtöCollo Clas Livijn, Njo 9J.
Ankoa dea 8 Aug i82j* $Stmorial tilt Hedervärda BondeStandet, arta gående XJtskotiets Betänkande, om
Grun® dtfne för värdering af fast egendom på landet m. m< Sedan BiksenS Högloft.
Ständers Bevillningsutskott, uti aflåtet Betänkande under N:ö 15 framställt de grunder, hvarefter Utskottet ansett värderingar af Jord a landet, hus i Städerné samt Bergverken böra hädanefter verkställas, och detsamma blifvit af Höglofl.
Bidderskapet och Adeln samt HögVördige PresteStåndet bifallet i nxén af Vallöf!. BorgareStundet med anmärkningar, i äfsenede på det föreslagna värderingssättet å hus i Städefne och jernbruken , återremitterat, har Hedervärda BondeStandet genom Utdrag af Protö< collet för den 5 dennes * förklarat , det Ståndet funnit detta förslag icke förenligt med deri af detsamma för Bevillningens utgörande antagne hufvudgrund, nemi.
Beskattning af behållen inkomst, Beviltntngt— Utskottets
Bet än k anden. 371g på Sätt 1810 års Bevillningsförordning före» skrifver och af sådant skal böra, så vidt det rörer uppskattningssättet för jord å land och brand» försäkrad egendom i Städetne, förfalla.
Mert enär den af Hedervärda BondeStån» det antagna Bevillning* -grand, eller Beskattning efter behållen inkomst-, icke blifvit af Höglo fl. förstärkta StätsUtsköttet, vid derom anställd om* röstning, biträdd, Och således den anledning Hedervärda Ståndet deraf berntart till Ogillande af Utskottets Betänkande, i och med detsamma förfallit, anser BevillningsUtskötfet sig böra sådant 'vördsamligen vid handen -gifva, med begäran , det Ville Ståndet fatta sitt beslut, rörande förenämnde Betänkande och deraf lemna Utskottet del, på det att detta ärende må ytterligare kanna till ‘öfver* läggning förekomma.
Stockholm den 3j Julli 1825* U:o s gv Ankom den 8 Aug. I8'4j* Äijscns Högloft.
Ständeri Bevillnings- sdfnt LagUtskotts
Betänkänäe öfver Herr C G.
Gyllenheims Memorial, angående nedi 'saltning uti nu stadgade böter för för* 1summelse, att ånmalå sig vid Mantals. skriftning, och ätt sättet för Besvärs ari4 förande öfver Ko huiigens Befallnings* hafvanåes Utslag angående sådana bif* ier, matte lfstämmas. 372 BevillningiVtskottets Betänkandåii.