Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Häradsallmänningarnes förvaltning, allmänningskassor » 36.
Kronomarker i norra länen » 37.
Hushållningen å boställs- och enskilde skogar » 38.
Åtgärder för skogsvård » 39.
Skogs- och Jägeristaten » 40.
Skogstillgången i de fem nordligaste länen 41.
Sågverksrörelse och trädvaruhandel » 42.
Skogsförbrukning och -förödelse » 44.
Virkespriser.
Bränntorf, Stenkol.
Jagten å rofdjur sid. 46.
Af rofdjur dödade husdjur » 47.
Bergverk, bruk, fabriker » 47.
Aktiebolag för industriela ändamål » 48.
Minderårige arbetare.
Antal handtverkare » 50.
Mineraliska råämnen.
Jernhandtering.
Koppar- och zink tillverkning » 51.
Dödsfall af olyckshändelser i grufvor » 52.
Fabriks- och handtverksrörelse!! i allmänhet » 52.
Binäringar, hus- och hemslöjd » 53.
Bran vinstill verkning och -försäljning m. m » 54.
Landväga kommunikationer » 57. » » i förhållande till areal och folk mängdstäthet » 58.
Kostnader för nya och omlagde vägar, vägpenningar, grindar » 59.
Färjor, broar, gästgifveriet skjuts » 60. Jernvägar.... » 61.
Ångfartyg « 63.
Kanaler och strömrensningar.
Fyrar, sjömärken, lotsar » 64.
Tider för öppen segelfart » 65.
Strandningar och sjöskador m. m » 66.
Handel » 67.
Mantal, brukningsdelar » 68.
Jordtorp, backstugor.
TJppskattningsvärden m. m » 69.
Jordafsöndrigar, hemmansklyfningar, nyskattlagde och skatteköpte hemman » 70.
Medeltal af areal, folkmängd, brukningsdelar m. m. å ett mantal » 71.
Skiftesverket » 73.
Storskiftesverket och afvittringarne » 75.
Statsbidrag, restantier.
Kommunalutskylder » 76.
Skolor » 77.
Filial- och enskilda banker.
Hypotheksinrättningar » 78.
Försakringsanstalter mot brandskador » 79.
Andra försäkringsanstalter » 81.
Sockenmagasiner » 81.
Sparbanker » 82.
Helsö- och sjukvård » 83.
Allmänna fattigvården » 83.
Resumé (Ses rapports quin<|itc»iiaux des Preféts.
(Statistique provinciale.)
Population, 2—4 selon les régistres du Clergé, 5—7 — — des Percepteurs, 8—10 exempts de capitation, 11 Conscrits des 5 classes. b » 2. A) Quantité (en pieds cubes) de semence sur 1 tunnland. B) Total approximatif de la semence.
Étendue approximative (en ref carrés) employée å la cnlture de blé etc. D) Appréciatior. des recoltes, 1 en général (0
E) Appréciation de la moyenne de consommation. b » 3.
Bétail, 2 chevaux, 3—4 taureaux et boeufs, 5 vaches, 6 génisses, 7—-8 brebis et chévres, 9 cochons. b b 4.
Bois publics, A, B) de la couronne et des établisse ments publics, C, D) des éommunes, 72) de chénes, F) de miires, G) autres, 77) Sahle mouvant. » b 5.
Betes carnassiéres tuées. 2. Ours. 3.
Loups. 4.
Lynx. 5.
Gloutons. 6.
Renards. 7.
Martres et 8.
Loutres. 9.
Phoques. 10—12. Oiseaux de proie. 13.
Récompenses. b b 6.
Anhnaux domestiques tués par les bétes carnassiéres. 11.
Appréciation du domage. b b 7.
Mines, usines, fabriques (2—8) et artisans (9—15).
Ä) Nombre des établissements (2) et du personnel. 7?) Spécification des fabriques et métiers. b b 8. A) Yoies publiques, étendue (en mil), 14. total, 15. des routes de poste, 16. des nouvelles constructions, 17. des réconstructions. i?) — — ilépenses (en R:dr), total: 14. des nouvelles constructions, 15. des réconstructions, 16. au frais de 1’état, 17. — — des coinmunes.
C) Nombre des stations de poste (2—6) — des che vaux einployés, 7, 9, 11, 13, 15 au tarif de 1’état, 8 etc. — — des particuliers. b b 9. A) Navigation, navires, tonnage et marins de la cam pagne (2—9) — — des villes (10—17), total du cabotage (18—21) — de la navigation extérieure (22—25). B) Nombre de Commenjants, 1—8 de la campagne, 9—18 des villes. b b 10.
Division du sol selon les livres terriers.
A) 2—7 ä la campagne.
B) 2—8 dans les villes. A) 8, B) 9—11 Valeurs adoptées pour la taxations des impots. b b 11. Travaux (1’arpentage pour 1’assemblage et la démarca tion des parcelles. b b 12.
Caisses d’épargne 1.
Situation, nombre, fondation. 2.
Déposants. 3. Capital. 4.
Kevenant-bon des caisses. 5—9. sommes déposées. 10—14. — touchées. b b 13.
Charité publique.
4. maisons de charité, 13. total: des indigents nourris, 16. — des indigents assistés des communes, 17—22. recettes, 23. dépenses des administrations de la charité publique.
Étendue du pays et densité de la population. b » B.
Différence brute des régistres du Clergé et des Per cepteurs. b b C.
Proportion des persounes exemptes de capitation. b b D. Conscrits des 5 classes et leurs proportion aux nais sances (8). b b E.
Appréciation (nu minimum) de la surface cultivée. b b P. L’appréciation précédente controlée par les cartes ca dastrales. b b G.
Appréciation de la consommation totale de blé et de pomraes de terre. b b II.
Valeur comparative des recoltes. b b I.
Quantités de blé (en tunnor) importées et exportées. b b K.
Consommation pour la fabrication de 1’eau de vie (en tunnor). b » L.
Totaux d’une recolte moyenne (en tunnor) — (abstrac tion faite de la semence). b b M. Prix courants du blé fixés pour les impots. b b N.
Rapport des prix annuels au prix moyen. b b O. Journées payées aux ouvriers. b b P.
Revenus de quelques bois de la couronne et des communes. b b Q. Sociétés anonymes industrielles autorisées du lloi. b b R.
Fabrication deau de vie; nombre des fabriques (2, 3, 5. 7, 9, 11, 13), droits de fabrication (4 etc.) b b S.
Débit en détail des boissons alcoholiques; nombre de vendeurs (2, 3) droits de vente (4). b b T.
Étendue des voies publiques sur 1 mil carré et 1,000 habitants. b b U.
Chemins de fer privés, 2) force motrice, 3) étendue 4) largeur, 6) frais de construction, 7) assistance accordée de 1’état. b b V.
Chemins de fer de 1’état.
Trafic. b b X.
Phares, balises, pilotes cötiers. b b Y.
Jours de 1’ouverture et de la cloture de la naviga tion sur quelques canaux et riviéres. b b Z.
Naufrages et risques maritimes, 1—13 nombre, 14—19 cote, 20—25 mois. b b A.
Terres pour la premiére fois mises au röles des taxes etc. b b A.
Moyennes d’étendue (2), de population (3), de par cellement 4—6), de recolte de blé (7), de valeur taxée (8), d’entretien de voies (8), de contribution aux pauvres d’une propriété appelée Bmantalfl. b b O. Travaux darpentage et de démarcation des terres de la couronne dans les provinees du nord. b b Aa.
Banques privées et établissements hypothécaires. b b Bb. Charité publique dans les villes. b b Cc. b b å la campagne.
1 Fot (
1 Ståug
1 Skålpund (
1 Centner
1 Riksdaler Riksmynt (
1 Tunnland (
1 Qvadratmil
1 Tunna (24—36 kappar)
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK.
SAMMANDRAG AF Kongl. Maj;ts Befallningshafvande® femårsberättelser FÖR ÅREN 1850-1800.
Såsom bilaga till femårsberättelserne på Nådigste befallning ntarbetadt och utgifvet AF STATISTISKA CENTR AL-BYRÅN.
Brefvet af den 17 April 1821 innehåll och form af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes så kallade femårsberättelser hufvudsakligen bestämdes, hafva dels flera bland de Centrala embetsmyndigheterna blifvit anbefallde att afgifva och offentliggöra underdåniga berättelser af statistiskt innehåll, dels i öfrigt förändrade förhållanden af den beskaffenhet inträdt, att fråga bordt uppstå jemväl om en sådan förändring af Läns-Styrelsernes femårsberättelser, hvarigenom dessa ställdes i närmare samband med de bidrag, som andra myndigheter lemna till kunskapen om fosterlandets tillstånd och utveckling.
Denna fråga har ock utgjort föremål för öfverläggningar inom Statistiska Beredningen, och sedan Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande härom blifvit underrättade genom ett Cirkulär från Stats-Rådet och Chefen för Civil-Departementet af den 25 Januari 1861, afgafs, jemlikt Statistiska Beredningens beslut, af Chefen för Statistiska CentralByrån den 29 Juni samma år »Förslag till förändradt formulär för Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser».
Jemte öfversände tryckta exemplar af detta förslag *), att utdelas till de embets- och tjenstemän inom hvarje län, hvilka med insamlande af uppgifterna till femårsberättelserne eller deras sammanförande hafva eller kunna få befattning, anmodade Stats-Rådet och Chefen för Civil-Departementet genom Cirkulär af den 19 Juli samma år Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att så väl inkomma med yttran - *) Förslaget finnes jemväl intaget, i Statistisk Tidskrift, utgifven af Kongl.
Statistiska Central-Byrån, lista bandet, 5:te häftet, år 1861.
Sammandrag af K. M.
Bef:des und. berält. för åren 1850—1860. 1 2 Kongl. Maj:ts nådiga föreskrifter rörande femårsberättelserne, m. m. den om och i hvilka hänseenden några väsentliga hinder ansågos ligga i vägen för användandet af detta formulär för perioden 1856—1860, som i öfrigt granska dess ändamålsenlighet.
Sedan dessa yttranden inkommit, täcktes Eders Kongl. Maj:t, med uppskof beträffande frågans slutliga afgörande, den 25 Oktober samma år förordna, att det afgifna förslaget skulle läggas till grund för utarbetandet af femårsberättelserne för åren 1856—1860, i den mån sådant var förenligt med begagnande af redan infordrade eller inkomne uppgifter och så vidt antagas kunde, att genom primäruppgifters insamlande i enlighet med de nya formulären, vare sig för alla fem åren eller blott för det sista i femårsperioden, värdefulla upplysningar utan särdeles svårighet nu kunde vinnas, hvarjemte tiden för berättelsernes insändande bestämdes inom utgången af Juli månad 1862.
Tillika anbefalldes Chefen för Statistiska Central-Byrån att, med iakttagande af hvad vid förslagets granskning förekommit, ombesörja tryckning och utdelning af nödigt antal formulärblanketter till primäruppgifternes insamlande.
Ytterligare har Eders Kongl.
Maj:t under den 28 Mars 1862 bland annat anbefallt, att, i den mån femårsberättelserne till Civil-Departeinentets Expedition inkomme, desamma borde öfverlemnas till Statistiska Central-Byrån, som, efter inhemtande af de upplysningar, hvartill skälig anledning kunde förefinnas, skulle ombesörja dessa berättelsers utgifvande från trycket såsom en särskild afdelning af och i lika format med den hittills utkomna samlingen: »Bidrag till Sveriges officiela Statistik», samt ägde att i formelt hänseende anordna tryckningen så, som för likformighet och lätt öfversigt af innehållet kunde finnas lämpligast, hvarjemte Statistiska Central-Byrån ålades att utarbeta och från trycket likaledes utgifva ett sammandrag för hela riket af samtlige femårsberättelsernes hufvudsakliga innehåll. Jemlikt Eders Kongl. Maj:ts sålunda gifna nådiga befallning har tryckningen blifvit verkställd så, att, likasom hittills varit brukligt, hvarje länsberättelse kan för sig utgöra en särskild afdelning, hvilken inom länet kan spridas.
För sådant ändamål hafva ock efter hvarje berättelses tryckning och häftning genast till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande blifvit afsände exemplar i tillräckligt antal att utdelas till Landtstatens samtlige embets- och tjenstemän, Häradshöfdingar och Magistrater, Hushållnings-Sällskapen, Fabriks-, Handtverks- och Handels-Föreningar, Sparbanks-Styrelser, blifvande Landsting samt alla kyrkosocknar i länet.
Då jag nu jemte samlingen af Läns-Styrelsernes berättelser i underdånighet öfverlemnar det i Statistiska Central-Byrån utarbetade sammandraget af dem, vågar jag utbedja mig Eders Kongl. Maj:ts nådiga öfverseende med de brister, som varit nästan oskiljaktiga från bemödandet att fullgöra det nådiga uppdraget inom så kort tid, att dessa berättelser måtte kunna komma till Rikets
Ständers kännedom under början af innevarande riksmöte.
Med de utvägar, som både i typografiskt och andra hänseenden här stå till buds, hade detta icke varit möjligt, derest icke berättelserne utan uppehåll lemnats till tryckning, i den mån som de inkommit, i följd hvaraf den jemförelse mellan ett större antal af dem i manuskript, hvilken för vinnande af likformighet i uppställningen varit önskvärd, till betydlig del måst uppoffras.
Tillfället att från vederbörande inhemta upplysningar, der manuskriptet gjort sådane önskvärda, har, ehuru ingalunda försummadt, dock ej kunnat begagnas i vidsträcktare mån, än som varit förenligt med nödig skyndsamhet i tryckningen.
Hvarje särskild länsberättelse har blifvit ordnad uti 2:ne afdelningar, den ena såsom ett slags bihang innehållande endast tabeller till ett bestämdt lika antal, och den andra upptagande berättelsens text jemte en del tabellariska öfversigter.
Uti den förstnämnda afdelningen hafva sålunda under samma nummerföljd för samma ämnen blifvit inrymda de sifferuppgifter, hvilka äskats efter utdelade tabellformulär, hvaremot i den sistnämnda under berättelsens text i bokstafsföljd intagits de numeriska uppgifter, som dessutom och utan förut bestämd form af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelats.
Då endast i afseende på det förstnämnda slaget af tabeller kunnat väntas den likformighet, som är vilkoret för ett upplysande sammandrag, så har jag ansett detta sammandrag såsom ett hufvudföremål böra under samma nummerföljd och rubriker, som i hvarje särskild länsberättelse, återgifva ifrågavarande tabellserie.
Den rikedom af fakta, som i öfrigt uti berättelserna meddelats, erbjuder visserligen ämnen för en ganska mångsidig och lärorik bearbetning.
Men för en sådan skulle oftast Administrativ indelning. 3 hafva fordrats en mängd upplysningars anskaffande för att fylla luckor m. m. och en vida längre tidsåtgång, samt ett vidsträcktare användande af Statistiska Byråns redan otillräckliga arbetskrafter, än jag trott med det erhållna uppdraget förenliga.
Jag har alltså nödgats i sammandraget förbigå mycket af berättelsernas rikhaltiga innehål], men åt vissa delar, i hvilka dessa berättelser utgöra vår enda eller förnämsta källa, sökt gifva mera utförlighet.
Sedan en upplyst granskning af den nu framlagda samlingen af femårsberättelser gifvit tillräcklig ledning för omdömet om önskvärda förändringar i deras framtida uppställning, och i den mån, bland annat genom utbildad kommunalstyrelse, lättnad för upplysningar kan vinnas, samt derest Eders Kongl. Majit, jemte definitiv fastställelse af formulär för dessa berättelser, äfven skulle täckas anbefalla utdelning af ett tillräckligt antal formulärblanketter för årligt insamlande af alla dertill egnade uppgifter, bör på denna väg utan tvifvel kunna beredas tillgång på fullständiga och tillförlitliga statistiska uppgifter af vida större omfattning och högre värde än nu kunnat ernås, och ett sammandrag, åt hvars utarbetande då jemväl bör kunna offras mera tid, i följd deraf blifva ojemförligt mer upplysande än detta första försök.
Den anbefallda formen för femårsberättelsernes "uppställning torde ock utgöra lämpligaste ordningen att lemna öfversigt öfver deras hufvudsakliga statistiska innehåll, hvadan alltså sammandraget är affattadt i samma sex hufvudafdelningar som berättelserne. 1.
Administrativ indelning och naturbeskaffenhet i allmänhet.
I detta hänseende har under femårsperioden ingen förändring ägt rum i de särskilda länens ömsesidiga gränser.
Förändringar i den administrativa indelningen inom länen äro i allmänhet omförmälde uti de särskilda berättelserna, och torde, med förbigående af hithörande detaljer, som dessutom till en del fullständigare ingå i andra officiela redogörelser, vara tillräckligt att här blott anföra, det vid 1860 års utgång i riket funnos: 81) städer, 20 köpingar, 320 tingslag, 102 domsagor, 502 länsinansdistrikter och 112 fögderier.
Af städerna hade 86 egen jurisdiktion och 35 äro uppgifne såsom stapelstäder.
Sedan jag uti Statistiska Central-Byråns underdåniga Berättelse för åren 1851—1855 — A) Befolknings-Statistik, Ny följd. I. 2, — sökt att, så vidt då tillgängliga upplysningar det medgåfvo, utreda oregelbundenheterna uti rikets administrativa indelning, med afseende på det oundgängliga behofvet för de flesta statistiska undersökningar att härom ega tillförlitlig kännedom, hafva Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande erhållit nådigt uppdrag att å detta ämne fästa särskild uppmärksamhet, samt att uti nu ifrågavarande femårsberättelser, jemte redogörelsen för vidtagne förändringar till större likformighets vinnande, uppgifva antal och beskaffenhet af qvarstående oregelbundenheter vid femårsperiodens slut.
I flera länsberättelser förekomma alltså utförliga redogörelser i detta ämne.
Med hänsigt till hvad redan härom för hela riket blifvit offentliggjordt uti Statistiska Central-Byråns ofvan anförda Berättelse, och då de nu af Läns-Styrelserna meddelade ytterligare upplysningar komma att af Statistiska Central-Byrän begagnas vid redogörelsen för folkmängden vid 1860 års utgång inom rikets särskilda administrativa afdelningar, har jag ansett det obehöfligt att jemväl göra ämnet till föremål för detta sammandrag.
Våra topografiska och geografiska kartor, hvilka på allmän bekostnad 1856—1860 ökats med nedanstående*), lemna ännu en stor lucka ofylld i kunskapen om landets areal.
De officiela källornas fortfarande otillräcklighet, i förening med det förhållande, att ännu ej sällan och bland annat uti flera bland femårsberättelserna före ') Af Kongl. Topografiska Korpsen äro utgifne länskartor i öfver Elfsborgs län, norra delen år 1856, södra delen år 1860, och öfver Bohus län år 1859, samt af Topografiska Kartan öfver Sverige i lgD1gTO bladen Sala och Kjellbacka år 1860.
4 Areal och folkmängdstäthet.
A. komma arealuppgifter af äldre datum än senaste tillförlitligare mätningar och beräkningar, liar föranledt mig att med begagnande af de arealberäkningar, som blifvit gjorda af Majoren A.
Hahr i dess år 1861 såsom bihang till Kartan öfver södra och mellersta Sverige utgifna Statistiska Tablå, utarbeta nedanstående tabell, Litt. A., i hvilken jag jemte arealen ansett mig, för att åt densamma gifva ökadt intresse, äfven böra inrymma befolkningstätheten vid 8 särskilda från hvarandra temligt aflägsna tidpunkter.
Visserligen kunna, särdeles hvad beträffar några af de norra länen, äfven dessa areal uppgifter antagas komma att i någon mån förändras af fortgående undersökningar, men detta förringar ingalunda deras värde såsom de bästa nu tillgängliga, och jemförelsen mellan folkmängdstätheten så väl inom de särskilda länen, som vid de olika tidpunkterna, lärer ej på anmärkningsvärdt sätt kunna lida af de förändringar, till hvilka fortgången af vårt karteverk kan gifva anledning.
A. Areal och folkmängdstäthet. 1. 2. 3. | 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19.
Län (städerna inberäknade).
Areal i Svenska qvadratmil.
Antal innevånare på hvar qvadratmil land enligt folk- mängdsuppgifterna vid nedanstående års slut.
Ordningsföljd från maximum till minimum af befolkningstäthet.
Af fast- land och öar.
Af in- sjöar. 1750. 1800. 1810. 1820. 1830. 1840. 1850. 1860. 1750. 1800. 1810.
j 1820. 1830. 1840. 1850. 1860.
Stockholms stad jemte 0*140 0*048 1„ ) 2,323 2,789 2,632 2,813 2,998 3,156 3,372 3,800 2 2 4 4 4 4 5 5 Stockholms lån 61*468 3*184 1 j Upsala d:o 41*236 3*589 1,526 1,967 1,954 1,945 1,982 2,068 2,166 2,244 6 6 6 9 10 11 11 12 Södermanlands d:o 50*896 7*371 1,544 1,897 1,939 1,990 2,128 2,258 2,360 2,489 5 8 7 8 9 9 10 10 Östergötlands d:o 85*052 8*915 1,502 1,858 1,920 2,029 2,206 2,429 2,616 2,833 7 9 8 7 7 7 7 8 Jönköpings d:o 88*277 9*199 1,175 1,297 1,316 1,377 1,557 1,705 1,851 1,937 12 15 15 16 15 15 15 16 Kronobergs d:0 73*555 8*792 902 1,191 1,223 1,305 1,478 1,651 1,857 2,070 16 17 17 17 17 17 14 14 Calmar d:o 94*232 5*37 0 1,006 1,375 1,469 1,591 1,759 1,959 2,146 2,346 14 13 13 12 1*2 12 12 11 Gotlands d:o 25*059 2*424 963 1,249 1,301 1,419 1,554 1,659 1,779 2,001 15 16 16 15 16 16 17 15 Blekinge d:o 24*979 1*048 1,404 2,498 2,770 3,161 3,432 3,836 4,317 4,719 8 4 2 3 3 3 3 3 | Christianstads d:o 54*108 2*360 1,673 2,156 2,227 2,489 2,779 3,066 3,505 3,873 4 5 5 5 5 5 4 4 Malmöhus d:o 39*497 1*565 2,704 3,597 3,895 4,472 5,066 5,612 6,408 7,201 1 1 1 1 1 1 1 1 Hallands d:o 41*568 1*328 1,384 1,722 1,773 1,927 2,140 2,284 2,543 2,877 9 10 10 10 8 8 8 7 Göteborgs och Bohus d:o 42*36 2 1*509 1,792 2,754 2,753 3,185 3,637 3,894 4,428 5,060 3 3 3 2 2 2 2 2 Elfsborgs d:o 103*o 12 8*575 1,120 1,485 1,479 1,651 1,919 2,122 2,389 2,614 13 12 12 11 11 10 9 9 Skaraborgs d:o 71*152 3*668 1,359 1,907 1,904 2,088 2,352 2,545 2,809 3,123 10 7 9 6 6 6 6 6 Wermlands d:o 133*412 14*392 1,015 1,010 1,111 1,296 1,466 1,663 1,853 1 17 18 18 18 18 18 18 18 Örebro d:o 70*397 6*97 7 1,350 1,353 1,428 1,651 1,777 1,955 2,154 I17 14 14 14 13 13 13 13 Westmanlands d:o 54*121 2*776 1,316 1,600 1,519 1,582 1,649 1,709 1,787 1,909 11 11 11 13 14 14 16 17 Stora Kopparbergs d:o 257*315 17*617 376 477 461 477 524 537 589 649 18 20 20 20 20 20 20 20 Gefleborgs d:o 157*017 14*850 505 532 584 654 699 765 867 19 19 19 19 19 19 19 Wester-Norrlands d:o 191*604 13*957 147 316 350 409 448 520 609 19 21 21 21 21 21 21 Jemtlands d:o 400*937 35*706 ) 83 92 105 114 130 153 ) (2!
22 22 22 23 23 Westerbottens d:o 477*070 40*331 » -,o 1 ro 67 81 100 114 142 171 1 „ 23 23 23 \ zz 22 22 ) 28 | 52 20 22 Norrbottens d:o 853*973 80*680 1 J 40 46 54 58 69 81 24 24 24 23 24 24 Sjöarne Wenern 45*648 Wettern 16*220 Mälaren 10*708 Hjelmaren 4*248 Summa hela riket 3,492*439 I 373*055 506 672 681 740 827 899 997 1,105 3,865*494 Anmärkning:
Folkmängden för 1750, för hvilket år inga särskilda folkmängdstabeller ingingo, är hemlad ur ett manuskript af Wargentin, sorn beräknat densamma efter folkmängdstabellerna för 1749 och 1751.
I 1750 års folkmängd för Blekinge län är staden Carlskrona ej medräknad, hvadan den här ofvan uppgifna folkmängdstätheten för samma år är för låg, hvilket tydligt synes vid jemförelse med förhållandet år 1800.
För Stockholms län ensamt, hufvudstaden deruti på sätt ofvan skett ej inberäknad, utgjorde folkmängdstätheten år 1750: 1,458, 1800: 1,566, 1810: 1,573, 1820: 1,590, 1830: 1,693, 1840: 1,794, 1850: 1,865 och 1860: 1,980.
Folkmängd enligt husförhörs- och mantalslängden^.
Med hänvisning till nästföljande afdelning »Innevånare», i hvad som rörer folkmängdstätheten, tillåter jag mig blott rörande tab. Litt.
A. här anmärka, att, fastän man med hänsigt till vårt lands nordliga läge och geologiska beskaffenhet ej kan lägga samma vigt vid dess stora areal— 6:te rummet bland Europas stater — som vid en sydligare belägen jordvidd af sådan storlek, denna areal, i förening med landets konfiguration, klimat oell den alltmer ökade insigten om möjligheten att mot norden utsträcka en lönande odling, dock onekligen innebär en i många hänseenden lofvande oell betydelsefull framtid.
Rörande naturbeskaffenheten i allmänhet innehålla visserligen några af nu afgifna länsberättelser iakttagelser och skildringar af högt intresse, andra lemna i detta afseende hänvisningar dels till förr afgifna femårsberättelser, dels till särskildt utgifna skrifter i ämnet; flertalet har dock med stöd af det anbefallda formuläret lemnat detta ämne ovidrördt.
Till hvad de särskilda berättelserna innehålla, torde jag blott här få tillägga, att, utom beskrifningarne till de af Kongl. Topografiska Korpsen utgifna här ofvan anförde länskartor, jemväl till denna femårsperiod hör början af den under Professoren och Riddaren Erdmanns chefskap organiserade geologiska undersökningen af riket.
Ett annat vigtigt bidrag till kännedomen om landets beskaffenhet kommer att beredas genom det under år 1860 började ekonomiska karteverket.
Under denna femårsperiod hafva oek, enligt plan af Eders Kongl. Majrts Veteuskaps-Akademi och under Professoren och Riddaren Edlunds öfverinseende, meteorologiska iakttagelser blifvit ordnade — vid 1860 års slut på 25 stationer.
Redogörelser för dessa iakttagelser under hvartdcra af åren 1859 och 1860 äro från tryck utgifne. 2.
Tab. N:o 1, Folkmängd, innehåller länsvis upprättadt sammandrag af motsvarande tabell i Länssty- Tab. n:o l. relsernes berättelser.
Genom formuläret för denna tabell afsågs att vinna tillfälle till jemförelse mellan uppgiften om folkmängden enligt husförhörslängderne, meddelad från Statistiska Central-Byrån, och det i mantalslängderna uppförda folkmängdsbeloppet.
Endast detta senare har hittills varit upptaget i femårsberättelserna och vanligen så, att den under visst års mantalsskrifning antecknade personalen uppgifvits såsom folk-' mängden för nästpäfoljande året, då debiteringen sker.
Då åter den ur husförhörslängderna hemtade uppgiften alltid innehållit folkmängden å årets sista dag, så har jemförelsen med antalet mantalsskrifne blifvit högst missledande, derest man förbisett, att mer än ett år legat emellan tiden för dessa två beräkningar.
Enligt de meddelade formulärens lydelse bör nu kunna antagas, att folkmängdsuppgifterna ur båda de ifrågavarande källorna afse samma år, ehuru med en tidsskilnad dem emellan af omkring 6 veckor i medeltal.