Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och som värdet af fensterglas, de sämre sorterna oberäknade, icke uppgår lill mera än 2 r:dr 52 sk. lispundet, tillstyrker utskottet, att »fensterglas, olla slag» må, med nyssnämnde tullvärde, åsättas 32 sk. införseltull per lispund, i stället lör 40 sk., såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, hemställer utskottet, att »optiska, monterade eller infattade glas», som äro fördelade i 2 klasser »glasögon och lorgnetter» samt »andra slag», må från hufvudrubriken glas uteslutas och i noten hänvisas till instrumenter, mathematiska, optiska m. m. samt der upptagas; äfvensom att »urglas» icke må serskildt specificeras utan inbegripas under rubriken »andra slag».
Då emedlertid den å nyssnämnde rubrik nu stadgade införselafgift, 8 sk. skålpundet , hvari Kongl. Maj:t icke föreslagit någon förändring, för flera dertill hän lörliga artiklar, t. ex. dricksglas, stundom uppgår till varans fulla värde, och denna afgift icke utan stor fara för srnugling kan bibehållas, föreslår utskottet, att inlörselafgiften ä rubriken glas, »andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade» må nedsättas till 6 sk. skålpundet.
Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, anser utskottet införseltullen å glasflusser, »oslipade» och »slipade eller ritade» böra nedsättas å de förra från 18 till 12 sk. och å de sednare från 56 till 24 sk. skålpundet; samt de i taxan nu antagne rubrikerna »granatäpplen» och «pistacier» böra ur texten uteslutas och i noten hänvisas till frugter och bär, ej specificerade.
Då grifllar af sten, i afseende hvarå Kongl. Maj:t icke föreslagit någon förändring, synas, såsom behölliga vid allmänna undervisningen, icke skäligen böra draga den nu till nära 25 procent af värdet åsätta tull, tillstyrker utskottet, att införselafgiften å grifilar af slen må nedsättas från 1 sk. 4 rst till 1 sk. skålpundet. lievillnings-Utskollcts Utlåtande, N:o 13. 31 Under hufvudrubriken »gryn, utom af spanmäl», har Kongl. Maj:t föreslagit, att förut i taxan icke upptagne artikeln oskalade risgryn eller s. k. paddy skulle införas med en tullafgift af 1 r:dr 24 sk. tunnan; men dä denna artikel utgör sjelfva sädesslaget ris och säledes icke torde kunna lämpligen hänföras under rubriken gryn, föreslär utskottet, att rubriken »gryn», sädan den finnes i nu gällande taxa, må oförändrad bibehållas; och att deremot »ris, oskalad eller s. k. paddy» med den af Kongl. Majit föreslagna tullsatts må med egen rubrik under bokstafven R upptagas.
Den i taxan nu upptagna föreskrift, att vid in- och utförsel af oarbetadt guld, äfvensom af oarbetadt silfver, vigten skall i journalen antecknas, torde, såsom Kongl. Majrts förslag innehåller, böra ur taxan uteslutas.
Likaledes tillstyrker utskottet, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, att bok-guld och bok-sillver, i stället att förtullas efter bok och bundt, må förtullas efter vigt; — att införseltullen å äkta bokguld må bestämmas tili 7 sk.; å oäkta bokguld till 2 sk.; samt å boksilfver utan skilnad för äkta och oäkta, till 2 sk. lodet; att för mussivguld och mussiv-silfver införseltullen, som nu utgör för det förra 20 sk. och för det sednare 14 sk., må nedsättas till 12 sk. per lod; samt att den i nu gällande taxa upptagna rubriken »gummi arabicum, dragant, senegal och kirsbärs-» må erhålla lydelsen »gummi, alla slag, ej specificerade.
Enär nu mera i handeln förekommer ett förut okändt, men för (lera industrigrenar sannolikt högst vigtigt ämne, gutta percha kalladt, tillstyrker utskottet, att gutta percha må i taxan upptagas med tullvärde af 12 sk. och 6 rst. införseltull per skålpund.
I öfverensstämmelse med Kongl. Majits förslag, tillstyrker utskottet:. att rubriken »gäss, insyltade och rökta» ur taxan utgår och artikeln hänvisas till lika tullbehandling med kött; att införseltullen å »hagel, alla slag» nedsättes från 3 till 2 sk. skålpundet; att införseltullen å diandskar, alla slag» nedsättes från 3 lill 2 r:dr per skålpund; att den för hattar, italienska och andra stråhattar, bu gjorda skilnad må upphöra och gemensam införseltull af alla slag stråhattar bestämmas till 1 r:dr stycket; Gryn.
Guld Silfver.
Gummi Arabicum.
Gäss. Hagel.
Hallar. 32 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. att införseltullen å öfriga slag hattar nedsättes, nemligen för dem af siden eller annan väfnad från 2 r:dr 24 sk. till 2 r:dr; af ull, hår eller silke från 2 r:dr till 4 r:dr 24 sk., — och af läder, fiskben, papper, träd eller rötter, m. m., från 1 r:dr till 24 sk. stycket; Horn. att under den för »oarbetadt horn» föreslagna tullfrihet äfven raspadt horn må inbegripas; att under »arbetadt horn» må upptagas »hornplatter», med oförändrad tullafgift, men deremot rubriken »genombrutet» utgå; att vid rubriken »hornknappar» må tilläggas orden »olackerade och lackerade»; samt att införselafgifterna å »knappar» och »andra slag» arbetadt horn må nedsättas, å de förra från 12 till 8 sk., och å de sednare från 1 r:dr till 32 sk. skålpundet.
Utskottet instämmer äfven i Kongl. Maj:ts förslag
Hudar och att under hufvudrubriken »hudar och skinn» i taxan sammanföra de nu Skinn. på skiljda ställen upptagna artiklarne läder och pelsverk.
För läder, hvarunder i gällande taxa icke mindre än S serskilda rubriker och deribland en för sul-Iäder äro upptagne, har Kongl. l\Iaj:t föreslagit den förenkling att sammanföra alla dessa rubriker i 2, nemligen »karduans- pergamentssamt färgade eller tryckta skinn» och »andra slag, med eller utan lackering»; och har Kongl. Majit å den förra föreslagit 36 sk. och å den sednare 40 sk. införseltull per skålpund.
Utskottet tillstyrker, att den första af dessa rubriker »karduans- pergaments- samt färgade eller tryckta skinn» må antagas och införselafgiften derå bestämmas till 36 sk. skålpundet; men då sulläder eger ett i förhållande till vigten jemförelsevis betydligt ringare värde än andra slag beredda hudar och skinn, och öfriga till den, enligt Kongl. Majits förslag, under läder upptagna rubrik: »andra slag med eller utan lackering» hänförliga sorter åter synas, med afseende å deras högre värde, icke skäligen kunna åsättas så låg tull, som Kongl. Majit, under förutsättning, att sulläder derunder skulle inbegripas, föreslagit, hemställer utskottet, att under rubriken läder, må införas en serskild rubrik:
Sulläder med 32 sk. värde och 8 sk. införseltull per skålpund; och att den derefter följande rubriken »andra slag, med eller utan lackering» må med tullvärde af 4 ridr 46 sk., åsättas införseltull af 46 sk. skålpundet.
Då I Bevillnings-Utskottels Utlåtande, TS:o 13. 33 Då Kongl. Majit redan genom serskildt nådigt beslut tillåtit, att finare skinn för tillverkning af handskar må, såsom för portfölj- och etuitillverkning i gällande taxa är medgifvet, efter Kommers-kollegii pröfning, införas mot tull af 10 procent utaf värdet, hemställer utskottet, att föreskriften härom, på sätt Kongl. Maj:ts förslag ock innehåller, i taxan införes.
Den för pelsverk af Kongl. Majit föreslagna förenkling i rubriken, äfvensom de derå föreslagna tullbestämmelser har utskottet ansett böra godkännas, med allenast den förändring, att, då varg- och sjuppskinn, äro närmast att hänföra till samma rubrik, som jerf- eller filfras-, lo-, ren- och räfskinn, de ock torde böra i denna rubrik upptagas; och föreslår utskottet alltså, att under hufvudrubriken pelsverk må införas följande rubriker och tullbestämmelser, nemligen:
Getskinn med
Får och lammskinn, grå krimska samt svarta 16 sk. andra slag jerf- eller filfras-, lo-, ren-, räf-, sjupp- och vargskinn 10 Skälskinn Andra slag 24 sk. per skålpund.
Då tullvärdet å häktor, hakar och hyskjor, hvilket nu är antaget till 3 r:dr, Häldor, liaicke rätteligen bör bestämmas högre än till 2 r:dr skålpundet, instämmer utskot- kar och tet desto heldre i Kongl. Maj:ts förslag hyskjor. att nedsätta införseltullen å denna artikel från 1 r:dr till 16 sk. per skålpund.
För hängslen har Kongl. Majit, med bibehållande af nu gällande förtullnings- Hängslen. grund efter stycketal, föreslagit nedsättning i införselafgiften från 2 r:dr till 1 r:dr 16 sk. för hvarje dussinpar; men då vigten närmare än stycketalet kan tjena till måttstock för bestämmande af värdet å hängslen, samt för öfrigt skilnad lämpligen torde böra vid tullbestämmelsen göras emellan hängslen af hel- eller halfsiden, hvilka företrädesvis äro af dyrbarare beskaffenhet, och andra slag, föreslår utskottet, att hängslen må lörtullas efter vigt och indelas i två rubriker »af siden eller halfsiden» med 6 r:dr värde och 1 r:dr 24 sk. införseltull samt »andra slag» med tullvärde af 2 r:dr och 24 sk. införseltull per skålpund.
I afseende å artikeln ingefära, som är indelad i »torr» med 1 sk. 10 r:st.
Prot. 5 Sami. 1 Afd. 7 Haft. 5 3 sk. införseltull.
16 sk. dito. 4 sk. dito. 10 sk. dito. 3 sk. dito. 24 sk. dito. 34
Be vi 11 ni n g s - Ut sk ottel $ Utlåtande, N:o 13. införseltull och »insyltad» med 16 sk. införselafgift per skålpund, har Kongl Maj:t föreslagit, att den förra tullbestämmelsen skulle oförändrad bibehållas, men att tullen å insyltad ingefära skulle, för närmande till norska tullsatsen, nedsättas till 12 sk. skålpundet.
Deremot och då ingefära, så väl den torra som den insyltade, i allmänhet endast förbrukas af förmögnare samhällsklasserna, anser utskottet införseltullen å torr ingefära böra från 1 sk. 10 r:st. höjas med 2 r:st. till jemnt skillingtal och å insyltad ingefära bibehållas vid nu stadgade belopp, 16 sk. per skålpund.
I öfverensstämmelse ej mindre med hvad här ofvan blifvit yttradt, angående artikeln »cirklar, passare och cirkelbestick», »compasser», »glasögon och lorgnetlnslrumen- terM samt »andra slag» infattade optiska glas, än äfven med hvad Kongl. Maj:ts ier_ förslag angående hufvudrubriken instrumenter innehåller, tillstyrker utskottet, att nämnde artiklar må, på sätt utskottets taxeförslag utvisar, intagas under mathematiska eller optiska instrumenter och åsättas: »cirklar, passare och cirkelbestick» samt »compasser» de redan för den föreslagna tullbestämmelser, »glasögon och lorgnetter» från 23 till 20 procents nedsatt införseltull, och »andra slag» optiska glas den å dem nu gällande tull af 5 procent utaf värdet.
Under rubriken musikaliska instrumenter bibehåller Kongl. Maj:ts förslag fortepianos, harpor och positiv specificerade, med endast den förändring i tullbestämmelserna, att införselafgiften å positiv blifvit nedsatt från 16 r:dr 32 sk. till 10 r:dr stycket; hvaremot nu jemväl specificerade flöjter, oboer och klarinetter, guitarrer och lutor, violer, violonceller och kontrabasar, valdthorn och trumpeter, trummor och pukor samt klavér blifvit sammanfattade under rubriken »andra slag», hvilken rubrik fördelats i dem »hufvudsakligen af metall», med 2 r:dr och »af träd» med 1 r:dr införseltull per stycke.
Utskottet tillstyrker antagande af detta förslag, dels i afseende å nedsättning af införselafgiften å positiv till 10 r:dr stycket, dels ock angående de flere nyssuppräknade instrumenters hänförande till rubriken »andra slag» samt denna rubriks fördelning med afseende å instrumenternas beståndsdelar af metall eller träd.
Men då de å sistnämnde rubrik föreslagna tullbestämmelser i allmänhet betydligt understiga de tullafgifler, hvarmed till rubriken hänförliga instrumenter hittills varit belagde, hemställer utskottet, att rubriken musikaliska instrumenter »andra slag hufvudsakligen af metall» må åsättas 3 r:dr och »af träd» 1 r:dr 24 sk. införseltull per stycke.
Bevillnings-Utskollels Utlåtande, N:o 13. 35 Såsom Kongl. Maj:t jemväl föreslagit, anser utskottet det stadgande böra i anmärkning under rubriken musikaliska instrumenter meddelas, att serskildt inkommande tillbehör skola förtullas efter 13 procent af värdet; och torde denna anmärkning, sådan den i utskottets tullförslag finnes upptagen, godkännas.
Jemlikt Kongl. Maj:ts förslag, hemställer utskottet, att införseltullen å ister må nedsättas från 2 sk. 3 r:st. till 2 sk. skålpundet.
Beträffande artikeln jern, så har Kongl. Maj:t, då inom idkarne af jernhandteringen den mening i allmänhet vore rådande, att tillstånd till tackjerns utförande skulle för deras rörelse vara i högsta måtto förderflig och olycksbringande, och enär redan i andra afseenden en större frihet i jernhandteringen nyligen trädt i verksamhet samt ännu icke kunnat visa sina följder för dess äldre idkare, funnit förbuden mot utförsel af tackjern och dermed likartade artiklar böra bibehållas och i följd deraf samt då bergsmannahandteringen derigenom fortfarande blefve inskränkt i dispositionen af sina produkter och således behöfde skydd mot utländsk medtäflan, äfven ansett förbudet mot införsel af tackjern böra qvarstå.
Emot dessa förbud hafva hos höglofl.
Borgareståndet och bederv.
Bondeståndet åtskilliga yttranden blifvit afgifna.
Oaktadt sorgfälligt öfvervägande af hvad till stöd för förbudets bibehållande blifvit anfördt, har utskottet icke eller funnit sig deraf kunna öfvertygas om behofvet af detta undantag från de allmänna grundsatser i afseende å tullagstiftningen, hvilka utskottet antagit.
Att jernhandteringens idkare i allmänhet hysa och förfäkta den mening, att borttagandet af förbuden skulle för deras rörelse blifva förderflig och olycksbringande, bevisar, efter Utskottets tanka, lika litet förbudens behöflighet, som enahanda meuingar, uttalade och förfäktade till förmån för andra hittills med förbud skyddade näringar.
Vanan af detta skydd och den sorglöshet, friheten från lifligare konkurrens medför, har i alla tider alstrat tron på skyddets oumbärlighet.
Men erfarenheten deremot af öfvergången till friare tullagstiftning har ock lärt, att just de näringar, hvilka oaktadt sina idkares strider för förbuden blifvit utsatta för allmännare konkurrens, gått framåt.
Den större frihet i jernhandteringen inom landet, som nyligen trädt i verksamhet, mäste, efter utskottets åsigt, snarare minska, än öka den förmenta vådan af förbudens upphörande, då den utsträckta smidesrättighetens utöfvande tager landets förut möjligen öfvcrflödiga tackjernstillgång i anspråk.
Då utskottet, på dessa grunder, hvarigenom anförda skälen lör bibehållandet af ifrågavarande förbud torde finnas vederlagda, antager, att de allmänna grundsatser, Kongl. Maj:ts förslag innehåller, äfven varda Ister.
Jern. 36 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13. på förevarande artikel tillämpade, tror utskottet, att vid den öfvergång från fÖrbudssystemet, som häraf följer, största försigtighet bör iakttagas.
Emot den tullafgift, Kongl. Maj:t, i stället lör förbudet mot införsel af stångjern, föreslagit, har blifvit anmärkt, att samma afgift, likasom förbud, gjorde all införsel omöjlig.
Samma invändning torde ock möta utskottets förslag till tullbestämmelser, der förbuden mot in- och utförsel af tack- och ballastjern samt dermed likartade slag, eldigt utskottets åsigt, böra upphöra.
Men, om också dessa tullbestämmeiser i allmänhet icke skulle medgifva någon egentlig utvidgning af handeln med främmande länder, lemna de dock, der svenska eller andra länders jernsorter för vissa industriella behof äro oundgängligen nödvändiga eller företrädesvis användbara, möjlighet till varubyte; och till detta, i förening med den stora fördel, blotta erkännandet af en riktig grundsats i och för sig innebär, tjena nämnde tullbestämmelser, på samma gång, som de måste motverka farhågan för förbudens borttagande.
Utskottet tillstyrker alltså: att hittills gällande förbud mot införsel af tack- och ballastjern samt mot utförsel så väl deraf som af de dermed likartade artiklarne ostämplade och oborrade kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, jemte hällar öfver lVi tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket må upphöra, och följande tullbestämmelser i stället antagas:
Vid införseln för »tack- och ballastjern», 9 r:drs värde och 2 r:dr 12*. sk. tull per skeppund tackjernsvigt.
Vid utförseln för »tack och ballastjern», 10 r:drs värde och 3 r:dr 16 sk. tull per skeppund tackjernsvigt; för »kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade», 10 r:dr 24 sk. värde och 3 r:dr 24 sk. tull per skeppund stapelstadsvigt; för »hällar öfver 1
V2 tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket», 10 r:drs värde och 3 r:dr 16 sk. tull per skeppund stapelstadsvigt.
Hvarjemte utskottet, till undanrödjande af all tvekan om hvad med 1 skeppund tackjernsvigt rätteligen förstås, trott sig böra föreslå, att, der 1 skeppund tackjernsvigt i in- och utförseltariffeine är upptaget, dervid må tilläggas orden, om 26 lispund bergsvigt.
Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. 37 1 öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker utskottet, att införselafgilten å »kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade», må nedsättas från 4 r:dr till 2 r:dr 24 sk. skeppundet, stapelstadsvigt; och att de begge serskildta rubrikerna »hällar öfver 1
Yi tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket» och »hällar af 1 V> tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, lod och lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder till och med % skeppund» må i införseltariffen sammanföras under en rubrik: »hällar, lod och lödjor.»
För denna rubrik, »hällar, lod och lödjor,» derå Kongl. Maj:t, i stället för nu gällande afgifter dels 4 r:dr 24 sk. dels 6 r:dr skeppundet, föreslagit införseltull af 2 r:dr, auser utskottet sig, med afseende å den för tackjern här ofvan föreslagna införselafgift, böra tillstyrka. att afgiften vid införsel bestämmes till 2 r:dr 12 sk. skeppundet, stapelstadsvigt.
Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, anser ock utskottet den nu i taxan upptagne rubrik »kasserade kanoner, bomber, mörsare, kulor» böra ur texten utgå och hänvisas till lika tullbehandling med jernskrot; vid rubriken »allt annat gjutet arbete, ej specificeradt», böra tilläggas orden »derunder äfven inbegripet måladt eller lackeradt»; och införseltullen å ankare böra nedsättas från 6 till 5 r:dr skeppundet stapel^ stadsvigt.
Af samma skäl, som föranledt nyssnämnde tullnedsättning, nemligen att för skeppsfarten nödiga artiklar icke må med höga afgifter betungas, tillstyrker ock utskottet, att införseltullen å »kjettingar med liinkjernets diameter öfver 5/s tum till och med 1 % tum» må nedsättas från 3 r:dr till 2 r:dr 24 sk. skeppundet stapelstadsvigt.
Då värdet å draggar, armbultar, hammare, roderjern, skeppsknän och smedjestäd, nu upptaget till 60 r:dr, icke i medeltal kan beräknas högre än till 50 r:dr skeppundet, torde införseltullen å dessa artiklar böra nedsättas till 25 procent af nämnde värde, eller frän 15 till 12 r:dr 24 sk. per skeppund stapelstadsvigt.
I stället för de förbud mot införsel, som i gällande taxa finnas stadgade i afseende å rubrikerne »stångjern, platt 3/s tum tjockt och deröfver, under 12 tums 38 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. bredd och öfver 5/s turn fyrkant» och »band- och plattjern, under % tums tjocklek, bult- och gallerjern samt sänksmide, rundt eller kantigt, knip-'och fyrkantjern af % tum och derunder, skär- och klippjern, saltpanneplåtar % tum tjocka och deröfver, samt af 12 tums bredd och deröfver» har Kongl. Majit föreslagit införselafgift af 4 r:dr för deri förra och 5 r:dr för den sednare rubriken, per skeppund stapelstadsvigt; emot hvilket förslag herr Hjerta, L., hos höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att, då ifrågavarande slags jern utgjorde råämne lör ytterligare förädling och för näringarne, likasom för nästan hvarje enskild, vore oundgängligen behöfligt, de af Kongl. Majit föreslagna tullalgifter till icke blott 23, .utan fullt 33l/3 procent af värdet å engelsk tillverkning voro allt för höga.
Efter herr Hjertås åsigt skulle så väl den enskilde som det allmänna hafva vinst af att för inhemsk förbrukning få stångjern till möjligast billiga pris.
Det engelska stängjernet, vida billigare än det svenska, kunde med lika och till vissa ändamål med större fördel begagnas; och ju mera inhemska behof fylldes med det engelska jernet, ju större qvantitet af det dyrare svenska kunde exporteras; hvarigenom en betydlig årlig besparing för landet uppkomme.
Herr Hjerta yrkade, att införseltullen å stångjern måtte bestämmas till högst 2 r:dr skeppundet.
På de grunder, som här ofvan i frågan om tullsatserne å tack- och barlastjern med (lera likartade artiklar blifvit utvecklade, anser utskottet sig böra tillstyrka, att de af Kongl. Majit i rubriken stång- och plattjern, jemte förbudens uppbäfvande, föreslagna införselafgifter å den förra 4 och å den sednare 5 ndr skeppundet varda antagne.
Likaledes tillstyrker utskottet antagande af Kongl. Majits förslag, att för »oförtente plåtar, under s/8 tum tjocka,» utan åtskilnad för deras större eller mindre vigt och med upphäfvande af införselförbudet för dem af till och med 6 lispunds vigt stycket, stadga gemensam införseltull af 8 ridr 24 sk. skeppundet; alt utförseltullen å »smältstycken» må nedsättas från 12 till 4 sk. skeppundet; att under hufvudrubriken jern uti införseltariffen införa en ny rubrik »jerntråd» och nedsätta den derå nu stadgade införseltull 6 sk. till 23 procent af värdet 4 sk. 6 rst. skålpundet; att för »spik af 2 tums längd och deröfver» nedsätta införseltullen från 10 ridr till 7 ridr 24 sk. skeppundet, såsom 23 procent af rätta varuvärdet; att dela rubriken »all annan spik, samt allt manufaktur- och handt - Bevillnings-Uskottets Utlåtande, N:o 13. 39 verkssmide, ej specificeradi» i »opoleradt» och »poleradt» samt, i stället för den nu å den odelade rubriken stadgade tull af 36 sk. skålpundet, bestämma införselafgiften å »opoleradt» till 12 sk. och å »poleradt» till 18 sk. skålpundet.
1 öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, tillstyrker utskottet vidare: att in- och utförselsafgifterna å »jernskrot» må nedsättas från 2 r:dr Jernskrot. 24 sk. till 2 r:dr skeppundet; att med sammanförande i en rubrik af »kalk, släckt» och »osläckt», Kalk. rubriken må erhålla lydelsen »kalk, bränd» och åsättas 40 sk. införselstull per läst; och att för »kardor och kardläder», utan åtskilnad för deras olika beskaf- Kardor och fenhet, må bestämmas gemensam införseltull af 4 sk skålpundet, i kardläder. stället för den nu till 6 sk. stadgade.
För kläder, gång-, linne- och säng-, ej specificerade, har Kongl. ålaj:t fö- Kläder, reslagit, att, med borttagande af nu stadgade förbudet mot införsel af andra slag, gång-» Hr>ne än fruntimmers af till införsel lolgifna tyger, äfvensom af föreskrifter, att spetsar oc^ san®"’ och blonder skola serskildt tull behandlas, införseltullen skulle bestämmas efter sPeci irera c' den å tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består, med tillägg af 23 procent.
Detta förtullningssätt anser utskottet skola vid tillämpningen medföra tvekan och deraf följande olika förfarande hos serskilda tullkamrar, samt huru det än tillämpas, förorsaka ojemn och orättvis beskattning; hvadan och då annan förtullningsgrund, än den nu gällande, nemligen elter värdet, svårligen kan för ifrågavarande artikel antagas, utskottet föreslår, att »gång-, linne- och sängkläder, ej specificerade,» må, med upphäf vande af nu gällande införselförbud, under en rubrik upptagas till för tullning efter värde och åsättas 23 procents införseltull.
I följd häraf torde ock nu gällande föreskrift, att »spetsar och bländer skola serskildt tullbe— handlas» böra qvarstå.
På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller, tillstyrker utskottet, att införseltullen å »knallhattar» må nedsättas ifrån 36 till 20 sk.
Knallhattar. skålpundet; och att »knappar» af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade Knappar. ämnen,» må, med till 2 r:dr nedsatt tull värde, sättas 24 sk., i stället för nu gällande 32 sk., införseltull per skålpund.
Lika med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, anser ock utskottet 40 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 13.
Kort, spel - Kreatur. »rak- och pennknifvar» böra förtullas efter vigt, i stället för stycketal, och sammanföras under en rubrik; Men då värdet af ett skålpund sådana knifvar, hvilket Kongl.
Majit antagit till 5 r:dr, icke i medeltal utgör mera, än 4 r:dr, torde införseltullen å »rak- och pennknifvar», som af Kongl.
Majit föreslagits till 1 ridr 12 sk., böra bestämmas till 1 ndr skålpundet.
Å. »knifvar andra slag samt gafflar, ej specificerade», som nu äro åsatte 3 ridr 16 sk tullvärde och 1 ridr införseltull, tillstyrker utskottet, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits förslag, att tullvärdet må bestämmas till 2 ridr och införseltullen till 24 sk. skålpundet.