Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed får jag i underdånighet anmäla, alt, med det anslag af 2,000 R:dr, som Kongl. Maj:t, på underdånig framställning af Länets Hushållnings-Sällskap, nådigst beviljat till en mönster-rias uppförande, i likhet med dem, som i riornas land, Finland, användas, en sådan nu är under byggnad vid Ulluna, och är att hoppas, att den obestridliga fördel och nytta, dessa inrättningar medföra, härigenom skall blifva mera spridd, när de elever och lärlingar från olika orter i riket, som vid Institutet erhålla undervisning, der numera kunna inhemta en närmare kännedom om eldriors byggnadssätt och desammas begagnande.
Huru Ultuna Landtbruks-Institut, som den 14 Mars 1848 öppnades, vårdas, äfvensom dess ställning och förvaltning, torde icke här behöfva i detalj omnämnas, då Styrelsen för detsamma årligen afgifver till Kongl. Maj:t underdånig berättelse härom.
Jag får sålunda här endast anmäla att för Institutet nödige byggnader till läro- och undervisnings-salar, jemte logementer för lärare, elever och lärlingar, blifvit uppförde och utrymme derigenom vunnits, så att 28 elever och 24 lärlingar kunna mottagas och vid Institutet årligen njuta undervisning.
Antalet af sökande har dock, detta oaktadt, alltid varit vida större, än som kunnat emottagas.
En fullständig slöjd verkstad för tillverkning af åkerbruksredskaper är vid Institutet anordnad.
Der förfärdigade redskaper bafva vunnit en fortfarande stigande afsättning, såsom varande starka, val och ändamålsenligt konstruerade samt omsorgsfullt arbetade.
Jordbruket, som med all omsorg bedrifves, är anordnadt uti 2:ne olika vexelbruk, ett för sand- och ett för lerjorden.
En icke obetydlig del af åkerjorden har omlagts med täckta slendiken samt början äfven blifvit gjord med anläggning af tegelrörsdiken, som framgent hufvudsakligen komma att användas.
Praktisk undervisning i skogshushållning lemnäs dels på Institutets egen skogsmark, som är under beredning till traklhuggning, dels å de angränsande kronoparkerne, af hvilka en, Åsen, går alldeles intill Institutets åbyggnader.
I husdjursskötseln är tillfälle till fullständig undervisning, genom det vid Institutet varande stamholländeriet och stamschäferiet.
Men livad Institutet ännu, lill stor skada, saknar, är en ändamålsenlig ladugårds- samt mejeribyggnad, hvilka byggnader, ehuru i högsta måtto nödvändiga för att fullt ändamålsenligt och på ett till efterföljd tje - 8 nande sätt kunna bedrifva ladugårds- och mejeri-handteringen, dock, af brist på dertill nödiga medel, ännu icke kunnat uppföras.
Boskapsskötseln har småningom börjat vinna mera uppmärksamhet samt å de större egendomarne ändamålsenligare bedrifvas.
Från de i Länet befintliga 2:ne stamholländerier af Ayrshirerace, hvaraf ett är Kronans vid Ultuna och ett, bildadt med aktier, stationeradt vid Ekolsund, utgår årligen ungboskap, hvilken väl trifves i vårt klimat och, såsom lättfödd, men derjemte synnerligen rnjölkgifvande, bar ett betydligt företräde framför den inhemska hornboskapen.
Afven flera enskilda jordägare hafva införskrifvit djur af denna förträffliga race, som sålunda allt mer och mer sprides i Länet.
Vid Ultuna finnas några djur af Algäuer-racen, hvilken trifves här särdeles väl, men lemnar ej så rik mjölkafkastning, som Ayrshire-kor.
Äfven finnes i Länet på åtskilliga ställen boskap af Hollsteiner-, Jutlands- och Angels-racerne.
Fördelen af en förbättrad ost- och smörberedning har blifvit insedd och produktionen af dessa lifsförnödenheter ansenligen ökad.
Men denna omtanka bär ej ännu, med högst få undantag, sträckt sig till allmogen, hvars boskapsskötsel är på en ganska låg ståndpunkt.
Att man likväl börjar inse behofvet af förändring i denna vigtiga gren af landthushållningen röjes al en qch annan åtgärd.
Så har t. ex. en hushållnings-nämnd inköpt tre Ayrshire-tjurar, som stationeras på olika ställen i distriktet till afvelns Förbättrande.
Men så länge det här brukliga svältsystemet varar, så väl om vintern, som på magra sommarbeten, är ingen egentlig förbättring i boskapsskötseln att motse.
Hästafvelns förkofran har till någon del blifvit befordrad af de hingstar, som af ett bolog stationeras i olika delar af Länet, hvarigenom omkring 100 föl årligen af en bättre, mot landtbrukets behof svarande, race af arbetshästar tillkommer.
Fårafveln är på åtskilliga större egendomar och äfven vid Ultuna Landtbruks-Institut med stor omvårdnad omhugnad.
Vid Institutet, likasom på ett par andra större egendomar, finnas schäferier af Electoral-race.
Men i allmänhet uppfödes, så väl hos större, som mindre jordbrukare inom Länet, endast det antal får, som fordras till slagt och eget behof af ull, mest af grof beskaffenhet.
Svinafveln vårdas å herrgårdar nu mera ganska omsorgsfullt och nya racer, så väl från England, som från Amerika, hafva inkommit och redan blifvit temligen allmänt spridda.
Bränvins - 9 Bränvinsbränningen har iner och mer öfvergålt till större ångbrännerier, och husbehofsbränningen till följd deraf minskats.
I Länet linnas 6 luonoparker, med en areal af 6,666 tunnland, hvaraf 4,560 tunnland äro skogbärande.
Alla parkerna äro indella till traklhuggning och hafva under åren 1848, 1849 och 1850 derifrån blifvit försålde 1,941 famnar virke, som till skogsplanteringskassan lemnat en inkomst al 4,123 B:dr 23 sk. 11 rst.
Banko, hvartill bör räknas afkastningen af eli på kronoparken Asen befintligt lager af kakelugnsmakarelev, af den förträffliga beskaffenhet, att. ansökningar af fabriksidkare i Stockholm och Götheborg m. 11. släder göras,om rättighet att upplaga detta ämne, af hvilket äfven de i Christiania Kongl. Slott uppförde kakelugnar äro förfärdigade.
Afgiften är af Kongl. Maj:t bestämd till 4 s!c kubikalnen och hafva under ofvannämnde 3:ue år 2,424 kubikalnar blifvit upptagne.
Häradsallmänningarnes antal utgör 14, utom fem mindre holmar i Mälaren, innehållande 53,092 tunnland, hvaraf 27,908 tunnland äro skogbärande.
Derifrån äro utdelade, under de tre år berättelsen omfattar, 8,307 famnar virke.
Tio äro indelade lill trakthuggning och de öfrige under beredning dertill. 1 norra delen af Länet finnas betydliga bruksskogar, hvaraf de under Söderforss och Elfkarlöns bruk vårdas särdeles omsorgsfullt.
Till besparande af vedåtgåug har Länets Hushållnings-Sällskap uppmuntrat till begagnande af de vid Söderfors uppfunne vedbesparande spisar, hvilka, såsom föga kostsamma och ganska ändamålsenliga, börja mera allmänt begagnas af allmogen.
Till befrämjande af planteringar, frösådd, sanka trakters ntdikning för barrskogens växtlighet, lefvande häckars användande, i stället för de skogsödande gärdesgårdarne, bräntorps begagnande m. m., har en filialafdelning af Hushållnings-Sällskapet blifvit bildad, under benämning af Upsala Läns Skogshushållnings-Sällskap.
Af särdeles vigt för skogshushållningens befrämjande vore det, om från skogsplanteringskassan kunde erhållas ett årligt anslag under tio år till disposition samt redovisning af nämnde Sällskap, hufvudsakligen lill premiers utgifvande åt jordägare, hvilka vidtaga ändamålsenliga åtgärder i och för skogsvård, planteringar och fiösådd.
Då, på sätt nyssberördt är, under den för denna berättelse afsedda tidrymd till denna kassa ingått, såsom afkomst af kronoparkerna, 4,123 R:dr 23 sk. 11 rst. och dertill läggas kassans inkomster i heminansräntor och arrenden, utgörande för samma tid tillhopa 5,650 R:dr 9 sk. 2 rst., men derifrån alräknas
Jägeristaten aflöning för tre år eller 6,878 R:dr 3 sk., samt sålunda Berättelse Ofver Upsala Län för åren 1848—1850. 2 10 uppkommer ett öfverskott, kassan till godo, af 2,895 R:dr 30 sk. 1 rst., eller i medeltal för året öfver 965 R:dr, allt Banko, synes billigt, alt del årliga öfverskottet finge .inom Länet användas lill det uppgifna ändamålet.
Säkert skulle med ett rätt användande af detta anslag mycket godt kunna uträttas och skogshushållningen med mera intresse komma att omfattas, utan alt anslaget skulle kunna anses vara särdeles betungande för skogsplanteringskassan, äfven om en sådan åtgärd utsträcktes till öfrige
Län, som derut vore i behof.
Så länge likväl närvarande olämpliga stängsellag är gällande, som föranleder att en massa af virke åtgår till stängning, ökad genom fortsatta laga skiften, är alt förutse skogarnes fullkomliga förstöring.
Önskligt vore derföre, att stängsel-förordningen och skogs-lagstiftningen i allmänhet blefve omarbetade, i likhet med hvad i andra Europeiska länder är förhållandet, hvarigenom det förstörande missbruket af skogstillgångarne och de på ett sådant missbruk grundade egendomsköpen kunde förekom mas.
Salpeter-tillverkningen har genom det något förhöjda lösningspriset vunnit någon förkofran.
Åtskilliga nya salpeterlador äro anlagda.
Tillverkningen, som, enligt min förra femårsberättelse, uppgick årligen lill 1,025 LM., har under nu ifrågavarande tidrymd utgjort 1,301 LM. 16 M. hvarje år, hvarför erhållits 7,376 R:dr 45 sk.
Jagt och djurfångst.
Premier för rofdjurs dödande äro inom häraderne stadgade och i några betydligt ökade, hvarjemte öfverenskommelse träffats i 3:ne härader om skallgång den tid af året, då ynglet med lätthet kan fångas.
Under nu ifrågavarande tidrymd äro dödade, genom användande af skallgång, saxar och varggårdar, 38 vargar, 51 varglo och 989 räfvar.
Jagten utgöres hufvudsakligen af harar, änder, ljäder och orre, men är af ringa betydenhet.
I de intill hafvet gränsande socknar utöfvas ganska betydligt strömmingsfiske.
Arrendet af Kronans laxfiske i Dalelfven, som, enligt förra berättelsen, utgjorde 358 LM., har vid ny auktion uppgått till 820 LM. salt lax, ehuru strandägarne nu, till stor belåtenhet i orten, ulan afgift få fiska invid sina stränder.
Sjöfarten från Upsala till Stockholm har tilltagit i liflighet.
Trenne ångfartyg underhålla en daglig kommunikation mellan dessa städer, då årstiden det tillåter.
Ett ångfartyg går dessutom 2:ne gånger i veckan mellan Enköping och bufvudstaden.
På Mälaren bedrifves någon sjöfart med seglande jakter.
Fyra lastageplalser finnas vid Bottniska viken, hvarifrån jern och malm föres till olika orter.
Vattendragen till Upsala och Enköping hafva blifvit betydligt förbättrade genom muddringsarbeten. 11 Varors forslande är en binäring af betydenhet i de norra delarlie af Länet och en god inkomstkälla för allmogen.
Dessa varor bestå dels i malm och kol lill bruken, dels i de landtmannaprodukter, {sorn från Norrland och Helsingland föras till marknader söder ut och till hufvudstaden, såsom sili, smör, fogel, lärfler m. m.
Öfrige binäringar äro 20 tegelbruk, ett jerngjuteri, elt pappersbruk, 7 kalkugnar, någon tjärbränning, en vadmalsslamp, åtskillige mindre sågar och qvarnar, kolning för bruk och bergverk samt ylleväfnader, hvilka sednare likväl icke motsvara behofvet.
Då ingen väsendtlig skillnad varit i tillverkningen af stångjernssmidet samt stål och tackjern m. m. vid nedannömnde jernbruk inom Länet under åren 1848, 1849 och 1850, meddelas, till undvikande af vidlyftighet och med uteslutande af mindre tal, beloppet af tillverkningen under sistnämnde år, så vidt de ifrån bergsfögderiet ingångne uppgifter gifva sådant Vid handen.
Leufsta och Carlholm, med 4 Wallonhammare, 8 Wallonhärdar.
Ham - marskaltssmide 2,000 SÄ Rekognitionssmide . 3,811 » Österhy, med 2 Wallonhammare och 4- Wallonhärdar.
Hammar skattssmide 1,500 » Rekognitionssmide 1,958 » Gimo, med en Wallonhammare och två Wallonhärdar.
Hammar skattssmide 375 » Rekognitionssmide ' 1,457 » Strömsberg, med en Wallonhammare och två Wallonhärdar.
Ham marskattssmide 1,f>50 » Ullfors, med en Wallonhammare och två Wallonhärdar, Hammar skaltssmide 1,450 » Söderfors med tre Wallonhammare, en Tysk hammare, sex Wallon- och två Tysk härdar, Frälsesmide 240 » Wattholma, med eli Wallonhammare och två Wallonhärdar.
Ham marskaltssmide 700 » och frälsesmide 700 » eller tillsammans 8,615 SkU. privilegieradt smide och 7,227 SkU. rekognilionssmide. 12 Stålbranningen, Ankar- och Grofsrnidet samt Manufaktur-tillverkningen.
Söderforss Bruk, ankar- och grofsmide 541 Skft& Wesslands d:o, spiksmiden 2 » Åkerby Stålugn, stål 51 » Österby Stålugn, stål 433 » Elfkarlön, spik- och manufaktur-tillverkning 135 » Blåsningstiden och Tackjernstillverkningen.
Söderforss masugn, 173 blåsningsdagar 5,360 S/r& tackjern.
Österby d:o 127 » 4,472 » » Harnäs d:o 190 # 5,994 » » Gimo d:o 110 » 3,401 » » Hyttö d:o 191 » 5,158 » » Hillebola d:o 115 » 2,762 » » Summa 910 blåsningsdagar, 27,150 SkFé. tackjern.
Dannemora Jernmalms-Grufvor, belägna på Österby bruks ägor, på gränsen af Films och Dannemora socknar, 4^ mil norr om Upsala stad, hafva under ifrågavarande tre år med oförminskad tillgång mäktat förse ej mindre här ofvan uppgifne, än äfven de i Stockholms
Län belägne, på dem grundade betydliga bruk och bergverk med den för deras jerntillverkning erforderliga malm, och hafva fortfarande blifvit arbetade så, att deras framtida bestånd äfven blifvit afsedt och befrämjadt.
Några oförutsedda händelser eller betydligare olyckor hafva icke lagt hinder i vägen för arbetets jemna bedrifvande.
De i sednare tider med mycken möda och kostnad uppförde betydliga dammbyggnader på vestra sidan af de tre gruffälten fortfara att lemna all den trygghet mot öfversvämningar från Grufsjön, som man af dem väntat.
De sedan år 1837 begagnade jerntrådslinorna för malmuppfordringen, hvilka, under de sednare åren, med en ökad kostnad af 331 procent blifvit förfärdigade af 16 trådar, i stället för 12, användas numera i nästan alla grufvorna.
Till uppfordringen utur grufvorna från 30 å 34 särskilda arbetsrum hafva blifvit använda 49,480 enkla kördagsverken, af hvilka 30,459 utgjorts med legde och 19,021 med verkets egne dragare.
Malmbrytningen har uppgått till 331,692 SkU. vikt. vigt, eller till 110,564 SkU. per medium på året, och således 427^ SkU. mera årligen, än under de föregående fem åren.
Hela broltuppfordringen utur grufvorna har utgjort 485,601 baljor af 5 kub. fot, således 11,241 kub. famnar löst berg, som svara emot 6,070 kub. famnar fast klyft eller tomrum i berget, hvarmed grufvornas rymlighet blifvit ökad.
Då 11,241 13 kub. famnar, eller 303,509 kub. alnar löst berg blifvit uppbrutne med en malmvinst af 336,692 Skffl., och en kub. aln i malmhopen gifver 3 S/c$£ malm, sä följer deraf, alt malmen utgjort 3,643 procent i volym af hela brytningen eller 0,57 procent mindre, än under föregående qvinqvennium.
Hela grufvulörlagel bar uppgått till en sammanräknad summa af 398,015 R:dr 14 sk.
R:gs, nemligen uti penningar 277,930: 31. 10., spanmålsvärde 113,639: 10. 2., materialier lemnade in natura 6,415: 20., eller per medium för året 132,671 R:dr 36 sk. 8 rst.
Malmens brytningspris har således per medium uppgått lill 1 R:dr 9 sk. 7 rst. per Shffl. vikt. vigt eller 2 sk. 7 rst. mindre, än under föregående qvinqvennium.
Spanmålskonsumtionen har i medeltal för året utgjort 3,356 tunnor.
Det så kallade bruksprisel på spanmålen bar i medeltal varit R:gs R:dr 12 för råg och 10 för korn.
Malmafsändningen till bruken har uppgått till 323,722 Skffl. eller per medium 107.907J Sk&. på året.
Inventarium af malm vid grufvefäitet har således ökats med 7,970 SÅ'$£.
Arbetsstyrkan, som vid 1848 års början utgjorde 331 personer, uppgick vid 1850 års slut till 339.
Hela folkmängden, som födes vid grufvan, utgjorde, enligt mantalslängd, år 1848: 1,367 personer och år 1850: 1,378.
Några betydligare bergras hafva icke inträffat.
Tre personer hafva vådligen omkommit i grufvorna, en träffad af skott, en ihjälklämd af den så kallade konsten, och en genom fall.
Träd varuhandeln med skatteallmogen i Wåhla, Nora, Huddunge och Harbo socknar af Westmanlands
Län har fortfarande försett verket med dess behof af plankor och bräder.
Grufve-allmänningarne hafva derigenom blifvit betydligt sparade och endast anlitade vid behofvet af gröfre virke för grufvubyggnaderna.
Det af ålder vidtagna aflöningssättet för grufarbetare är utan förändring bibehållet, så att hvarje arbetare, utom sin kontanta förtjenst, erhåller ett visst qvantum spanmål, hälften råg och hälften korn i månaden.
Detta spanmålsuttag uppgår för en arbetare öfver 20 års ålder till 4 fjerdingar, för en emellan 18—20 år lill 3 fjerdingar och för en under 18 års ålder till 2 fjerdingar.
Hvarje gift arbetare har dessutom en fjerding för hustrun och en fjerding för hvarje barn emellan 1—15 år, allt i månaden, emot ett, en gång för alla bestämdt, oförändrad t pris af 1 R:dr 32 sk.
R:gs för tunnan.
Derigenom att inkomsten således ökas i samma mån, som barnens antal tillväxer, är all nöd och fattigdom förekommen, helst verket sjelf drager försorg om sina orkeslösa arbetare och deras familjer.
Till ulsoffring af den i grufvorna erhållne så kallade syltmalm hafva så väl de egne arbetarnes, som öfrige i granskapet afn verket boende personers, 14 barn blifvit använde.
Antalet barn, för sådant ändamål sysselsatte, har årligen uppgått till 97, åt hvilka en summa penningar af 7,526 R:dr 24 sk. blifvit utbetald.
Så väl för skogsbesparingen, som för att gifva arbelarne tillfälle till nytiig verksamhet under lediga stunder, är en belöning af 18 sk. r:gs bestämd för hvarje famn stengärdning, som på grufdrängstorpen af åboerne uppföres; och hafva under nu ifrågavarande tre år 1,925^ famnar sådan stängsel blifvit uppsatt.
Den sammanräknade längden af alla sedan år 1835 på arbetarnes torplägenheter uppförde stenmurar uppgick vid 1850 års slut till 9,588 famnar.
Utom det för grufvuarbetarnes hustrur och döttrar varande tillfälle att med dagsverksarbete, isynnerhet under andetiderna, biträda vid verkets hemman och odlingar samt att hos ortens ståndspersoner erhålla någon, dock årligen aftagande, spånadsförtjenst finnas ej några binäringar för grufvans arbetare.
Handeln med landtmannavaror består hufvudsakligen af spanmål, bränvin, foder samt några skogs- och ladugårdsprodukter.
De egentliga afsattningsorternå äro Stockholm, Gefle, Westerås och Upsala.
Handeln i öppen salubocl a landet, pä sätt den blifvit bestämd genom Kongl. Förordningen den 22 December 1846, har, såsom sådan, under de ifrågavarande åren bedrifvits i föga omfång och icke utöfvat någon märkbar minskning uti handeln med städernas handlande. § 4.
Allmänna Jorhållanden och anstalter.
Från Länets 3,358§§ hemman hafva statsbidragen årligen utgjort, i ständiga räntor, afradsspanmål och kronotionde, 270,287 R:dr, förutom rotering och rustning, klereci-statens underhåll samt skjuts- och väghållning.
Personella bevillningen och dea för egendom och rörelse ha i- uppgått till 68,876
R:dr samt bränvinsbevillningen till 16,745 R:dr, allt Banko, för året.
Ehuru dryga dessa skatter äro, är folket särdeles angeläget att riktigt och i rätt tid erlägga desamma.
Reslantjerne utgöras merendels endast al bristande arrenden och af bötesmedel.
Den skuld af öfver 300,000 R:dr Banko, hvaruti Länets invånare häftade till statsverket, ådragen under missväxtål en 1844 och 1845, är till hela sitt belopp återbetald.
Sedan entreprenader blifvit ingångna vid de flesta gästgifveriet' i Länet, har skjutsningsbesväret blifvit något lindradt, ehuru väl, vid förnyade entreprenad - 15 auktioner, icke obetydlig förhöjning i de skjutsskyldiges lillskottsafgift uppkommit.
Som ett exempel härpå må anföras, att vid Grans gästgifvaregård betaldes, för de (örsta lein åren, endast 8 R:dr 38 sk.
Banko af hvarje helt hemman, men vid den sednast hällne auktionen bestämdes afgiften till 20 R:dr Banko årligen, och likväl ansägo både större och mindre jordägare fördelaktigt att ingå på denna förhöjning.
Häraf synes att, åtminstone inom detta Län, man vet värdera fördelen af skjutsentreprenader, till stor nytla för jordbruket, och befordrande af sedlighet hos allmogens söner och drängar, hvilka i hållstugorna förut inlärde allehanda laster.
Mälare-Provinsernas Enskilda Bank har i Upsala stad en filial—afdelning, hvars verksamhet är ganska liflig.
Största gagnet af denna bank uppkommer dock genom kreditiv- och upp- och afskiifningsrörelsen, hvilken en gång erhållen, numera svårligen kan undvaras.
Länets Brandstodsförening på landet har vunnit allt mer och mer i förtroende.
Försäkringssumman för byggnader uppgår nu till B:ko R:dr 6,576,170. och för lösören till » » 3,180,690.
Bolaget för brandförsäkring af lös egendom i städerna har blifvit auliladt i Upsala till ett belopp af R:dr 353,380 Banko.
Kreaturförsäkrings-Bolaget, försedt med nådigt reglemente af den 27 April 1849, har vunnit delägare inom åtskillige orter i Länet.
.De försäkrade kreaturens antal utgör 18,969 för en summa af 711,276 R:dr 32 sk.
Skulle, olyckligtvis lungsjuka hos hornboskapen en gång närma sig denna provins, är att förutse att kreatursägare allmänt komma att sluta sig till denna välgörande stiftelse.
Central-Hospitalet, gemensamt för della och närliggande
Län, är, så vidt befintlige tillgångar medgifva, försatt i fullständigt skick.
Der vårdas för närvarande 186 sinnessjuka personer, hvilka till en stor del sysselsätta sig med handarbeten.
Som ett bevis härpå må anföras, att från år 1837 till år 1850 hafva af hospitalshjonen förarbetats till spånad 841 LU. lin och 50 LU. ull, väfts 27,301 alnar blångarnsväf och lärft, förfärdigats 3,100 linnen, 813 par lakan, 658 täcken, 912 madrass- och kuddvar, 570 sommar- och vinterkläder, 964 par hel- och 390 par halfstrumpor, 833 par byxor, 677 tröjor, 222 västar, 10 kappor och 1,385 par skor.
Karlarne hafva till det mesta varit sysselsatta med snickare- och korgarbeten, repslageri, notbindning, samt sommar- och vinter-utarbeten, såsom planteringar, hvartill 33,980 kub. fot jord blifvit uppgräfda, transporterade och på lämpliga ställen utfyllda, trädgårdsarbeten, vedsågning, snöskottning och renhållning.
Ett 1,840 alnar långt plank 16 / . ar af patienterna uppfördt.
Vid närliggande
Ultuna kungsladugård hafva åtskilliga konvalescenter blifvit sysselsatta med hö- och sädesinbergning.
Ar 1850 börjades en park-anläggning, hvarmed fortgår; hvarjemte orangeri och drifhus blifvit uppbyggde, på den nitiske sysslomannens bekostnad, samt en smedja, deri patienterna finna nyttig sysselsättning.
Så väl patienterna, som betjeningens barn, hafva tidtals fått undervisning i skrifning och läsning och hafva jemväl musikaliska tidsfördrif för dem, som dertill hafva böjelse, blifvit beredda, hvartill begagnas ett för sådant ändamål anskaffadt mindre piano.
Läns-Lasarettet har blifvit llyltadl till Upsala stad, der en större stenhusbyggnad med rymlig tomt blifvit inköpt för omkring .30,000 R:dr, medelst besparingar å årliga kurhusafgiflen; dock återstår ännu \ af köpesumman obetald.
Men sedan Länets invånare under vissa år åtagit sig en kurhusafgift af 6 sk. banko af hvarje mantalsskrifven person, och ersättning är alt förvänta af Seraphimer-Ordens-Gillet, för upplåtande till dårhus af den lokal, som förr varit af lazarettet begagnad, har man hopp om alt skulden sålunda blifver godtgjord.
40 sängar äro för närvarande tillgänglige för patienter, men utrymme finnes för ett vida större antal.
Socken-Magasiner finnas i de flesta församlingar, ofta med betydliga (onder, hvilka dock icke alltid så förvaltas, alt de blifva tillgänglige vid inträffande missväxt.
Till befordrande häraf är ett ändamålsenligt reglemente upprättadl och meddeladt socknarne, af hvilka dock endast några få ännu antagit detsamma.
Fasta Folkskolor äro organiserade i Länets socknar och skolundervisningen är i allmänhet med nit och omsorg handhafd.
Önskligt vore alt vid dessa nyttiga inrättningar äfven bibringades barnen slöjdfärdighet och grunderna för trädgårdsskötseln, såsom sättet alt okulera och ympa fruktträd m. m., hvarigenom en ändamålsenlig sysselsättning i fria luften och ett ombyte mot de qvalrniga skolsalarne bereddes barnen.
Vid några folkskolor bar man redan insett fördelen häraf och der äro ock skolbarnen i allmänhet friska och glada, vänjande sig från skolåren lill kärlek för trädplantering och den trefnad och nytta, som trädgårdsskötseln alltid medförer, utom del alt lynnet och sederna deraf lill stor båtnad väsendtligen förmildras.
Enoreskassan, försedd med nådigt reglemente af den 30 April 1831, är en ganska välgörande stiftelse.
Densamma är bildad och ökas årligen med den ringa afgiften af eli öre af hvarje vid Uplands regemente roteradt öresland.
Från denna kassa, som nu har ett räntebärande kapital af 72,617 R:dr Banko, 17 Banko, ulbetalas dels 26 R:dr 32 sk.