Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. väl å ena sidan insett, att en ovilkorlig rätt för Tjenstehjon, att vid flyttningstiden begagna friveckan, kan medföra 4o Expeditions-tJ tsJioUcts Memorial, N:o 354* stora olägenheter, i synnerhet för den landtman, sorn, under behofvet af en talrik Tjensteh jonspersonal, kleive detina tid på en gång ställd mail allt arbetsbiträde i sysslor, som éj tåla uppskof, men hafva, å den atidra, icke kunnat lemna ur sigte, att förpligtelsen för en tjenare, att i det fall, hvarom fråga är, vara ovilkorligen underkastad Husbondes Välbehag, skulle ingripa i tjenarens frihet att bestämma vilkoren för användandet af sina krafter och arbetsförmåga; och R. it. anse sig fördenskull följa en medelväg, då de nil 1 underdånighet anhålla, att forordnas måtte, det tiden för fridagarnes begagnande må kunna ankomma på aftal , som derom emellan Husbonde och tjenare vid stadslandet, träffas.
Slutligen få hos E. K. M:t R.
St. 1 unders dånighet hemställa, att, derest de i ofvanberörde måtto föreslagna ändringar och tillägg i 1805 års Lego-itadga varda Nådigst godkända och antagna, en ny Legö-Stadga, 1 öfverensstämmelse med så val de redan förut Nådigst fastställda, som nu föreslagna ändringar, kunde blifva till allmän efterrättelse i Nåder utfärdad.
Rikets itänder framhärda etc.
N:o 35 f.
Memorial, angående kallelse till nästa Riksdag. l^å, jemlikt Grundlagarne, Riksdags-Beslutet skall innehålla kallelse till R.
Sus nästa samman - Exp. iJtsk.
Nio 355.
4r mankomst, har Utskottet, för att komma i tillfälle att uppsätta Förslag till §. i Riksdags-Beslutet derom, skolat hos R.
St. vördsamt sig förfråga, huruvida Utskottet får utsätta den 15 Jan. 1855 för denna R.
St;s sammankomst, då Revision af Stats-, Banco- och Riksgälds Verkens Räkenskaper är slutad och Julhelgen tilländalupit, eller om någon annan dag af R.
Fl. St. dertill bestämmes; och fårUtskottet för det uppgifnaändamålet vördsamt anhålla om underrättelse om det förordnande, R.
St. i ofvanherörde afseende kunna linna för godt meddela.
Stockholm den 3 Februarii 1850.
Uppl. o. godh. hos Ridd. och Adeln d. 5 Febr. i83o.
Preste-Stånde* d. 8 •— — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d. 8 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af Riks-Staten för i83o och följande åren intill nästa Riksdag.
S. A. K. härmed få R.
St. till E. K. M. i underdånighet öfverlemna den af R.
St. upprättade och fastställda Riks Stat för år 1850 och följande åren intill nästa Riksdag.
Bihang t.
S:s Fröt. io:de Sami, a Band. 5 Hirf t. 6 4a Exp. Utsi.
Skrif v* Nx> 356.
N:o 356.
Uppl. och godk. hos Ridd. och Adeln d. i5 Mars i83o, Preste-Slåhdet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. jjS — — Bonde-Ståndet d. 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse ined anvisande af ett Creditiv till anskaffning af Spannmål vid inträff unde missväxtår. S. A. K.
{Jti till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition, af dk 16 Janiiarii sistlidet år* har É. K» M., efter meddelad öfversigt, ej mindre af de åtgärder, hvilka af E. K.
M. i Nåder blifvit vidtagne till afhjelpande af de utomordentliga behof och den nöd i vissa Provincer af Riket, hvilka uppkommit såsom följd af år 1826 inträffad missväxt, än af de anstalter, hvilka för lillslutbringandet af f. d. Allmänna Magazins-lnrättningens utredning fuhnits nödige och i sådant afseende blifvit i Nåder anbefallde, behagat “fästa R* Stis uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att, äfven hädanefter, erfor“derlige medel blifva till E. K. Mits Nådiga “disposition anvisade, för att, vid inträffande “missväxtår, kunntj för tillfället lindra deras “förstörande verkningar, ehuru erfarenheten vi“sat, att dylika Undsättningsanstalter alltid i “någon mon måste vara beräknade att medföra '‘förlust för Stats-Cassan, så framt någon egentlig nytta för landet derigenom skall kunna “tillvägabringa*.“ Exp. Utsk, Förslag till tind.
Skrif v. Nio 356, 43 E. K. M. har, såsom elt hufvudsakligt vilkor i sådant hänseende, framställt: “att betal“ningen för erhållen undsättnings-spannmål, då “den icke genast kan erläggas, infordras med “nödig skonsamhet och ulan ränta, hvarförutan “den undsattes belägenhet ofta kan blifva genom “undsättningen försämrad i stället för förbättrad.“
Tiden för undsättnings-skuldernes återbetalning har E. K. M, i Nåder funjnit således icke eller kunna bestämmas annorlunda, än i förhållande till missväxtens mer eller mindre svåra beskaffenhet inom olika landsorter, och äfven härutinnan har E. K.
M. ansett modificationer fordras, lämpade efter hvarje undsätlningstagares vilkor och serskilda förmåga att afbörda sin skuld.
Rikets Ständer, lika med E. K. M., öfver-, tygade om angelägenheten deraf, att, till förekommande af ökade vådor för Riket vid inträffande allmännare missväxter, sätta E. K. M. i tillfälle att, genom ändamålsenliga anstalter till afböjaude af nöd samt afsaknad å brödföda och utsädeskorn, i det möjligaste lindra den af missväxten träffade landtmannens förlägenhet, hafva alltså beslutat, att, i likhet med hvad vid 1823 års Riksdag egde rum, för berörde ändamål ställa ett Creditiv af En Million Riksdaler Banco till E. K. M:ts Nådiga disposition; varande denna summa uppå Riksgälds-Contoiret anvisad.
Vid användandet af berörde Creditiv hafva R.
St. ansett sig i underdånighet böra fästa samma vilkor oeh förbehåll, sorn i R.
St:s underdå - 44 Exp. lies k.
Förslag till tind, Skrif v. N:o 356. niga Skrifvelse elen 10
December i8a3 innefattas, nemligen: i 1:0 att, sedan Läns-Styrelserne bos E. K. M. i tid uppgifvit spanmnålsbehofven samt till hvad pris och qvantitet desamma af örtens invånare kunna anskaffas, sådant bör, genom annonce i allmänna tidningarne, tillkäiirtagifvas, på det att anbud af bugade specnlanter må kunna göras om leverering af större eller mindre del af det erforderjvea spannmålsbeioppet, 'inom viss föreskrifven lid, på bestämd plats och för bestämdt pris, emot erhållande of dertill nödigt förskott utaf Creditivfonden, om så nödvändigt påfordran, och fullgod säkerhet för återbetalningen kan ställas; hvarefter Leveranteuren, vid sädens aflemnande, utbekommer sin betalning, så vida ej anstånd blifvit på längre eller kortare tid belingadt; och må afhandlingarne om silka spannmalslevereringar för nödställda orter uppgöras emellan E I\.
M:s Befallningshafvande och vederbörande Leveranteurer, utan att desse senare hafva att skaffa med utborgningen till undSättningstagare; 2:0 att vid de tillfallen, då ifrågavarande Creditiv kan komma att begagnas, E. K.
M. täcktes finna den föreskrift nödig, att upphandlingarne verkställas af landets egna sädesbehållningar och, endast i nödfall, utom Riket, eiler, då verkliga behof öfverstiga tillgångarne inom landet; 0:0 att sådana band, som lägga binder i vägen för sjötransporters fortkomst inrikes, varda i möjligaste måtto undanröjde, och en friare Exp. Vt sk.
Skri/v, Nio 35G, 4å communication provincerne emellan derigenom befordrad; samt 4:o att Stats-Contoirel måtte varda af E. I\. M. i NSder anbefall dt att för Creditivel afgifva årlig redovisning,! till gransknings undergående i Kammar-Rätten samt af R.
Ständer eller deras Revisorer.
> Rikets Ständer framhärda etc.
Uppl. o, godk, hos Ridd. och Adeln d, 8 Febr. i83o.
Presie-Slåntlet d. 10 — — Borgare-Ståndet d. 10 — — Ronde-Siåndet d. 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i afse ende A uppbörden ock förvaltningen hädanefter af Kronans Spannmålsräntor. S. A. K.
St. a flåten Nådig Proposition den 16 Januarii sistlidet år, har E. K. M., i sammanhang med frågor, som angå den tili undsättning i missväxtår anslagna Creditivfonden samt 1 d.
Allmänna Magazins-Inrättningens slutliga utredning, behagat fästa R.
Sirs uppmärksamhet på åtskilliga omständigheter, rörande uppbörden och förvaltningen af Kronans spannmålsräntor, • * • hvarmed Stats-Couloiret, il rån och med innevarande Ar, direct. tagit befattning.
E. lv. M., som ansett landets ceconomiska förhållanden ännu icke medgifva alt väcka fri - 46 Exp.
Ulsk, Förslag till und.
Skrif v. N:o 35?. ga om upphörande af spannmålsräntors leverering in natura, har till R.
Sl;s bifall öfverlemna! följande grunder för framlida förvaltningen af dessa räntor, hvarvid E. K.
M. åsyftat att på en gång bereda lättnad för de skattskyldige och minskning i Stats.Verkets omkostnader: 1:0
Ehuru rättigheten att leverera Spannmålsräntor in natura, efter föregången behörig uppsägning å de skattskyldiges aida, fortfore, skulle Staten afstå från rättigheten att in natura infordra sådana räntor, och medgifva de skattskyldiga att hädanefter alltid få dem lösa med penningar efter hvarje Läns årligen bestämda markegångspris, eller efter det medelpris, som R.
St. kunna finna för godt att ifrån Riksdag till Riksdag fastställa och det utan tillägg af forsellön. 2:0
De spannmålsqvantiteteter, som, det 0- aktadt, lomme att in natura utgå, borde, i de fall då Stats-Contoiret ej pröfvade för
Statsverket förmonligt att erbjuda de skattskyldige nedsatta lösningspris till högst 16 sk. under hvarje Läns markegång, genom E. K. M:ts Befallningshafvandes försorg på Auction försäljas, tiil leverering på sådana ställen, inom det i Författningarne stadgade afstånd från de skaltskyldiges hemvist, som för dem pröfvades beqvämligast; hvarvid likväl borde iakttagas, att, då försäljning af större qvantileter i något
Län lomme att egt» rum, och E. K. M:ts Befallningshafvande ansåge sådant leda till förlust för Staten genom låga pris, eller till menligt inflytande på spannmålshandeln inom orten, Spannmålen bor - Exp. Utsk.
Deri 14 Jutk !299 flinkens vidmagthållande och Strafflagarnas verkställighet.
Detta anslag har likväl visat sig sä otillräckligt, att ej allenast skulder mäst för de föregående åren betalas, men sedan 1-813» en bestämd tillökning af 5,000 B:dr för detta ändamål anslås.
Spinnhuset i Stockholm har väl ännu icke fått något understöd, men är icke mindre i behof deraf. Kongl.
Majit vill om förhållandet dermed, äfvensom angående hvad till försvarslösa hafvande
Qvinnors intagande på Dazaretten erfordras, låta meddela Rikets Ständer en särskild omständlig, utredning-.
Majtt, som icke kan annat än godkänna hvad Stats- Cöntoiret i dessa afseendert hemställt, äfvensom hvad det anfört, om nödvändigheten af en tillökning uti anslagen till Ved och ljus för Fästnings- och Garnizons orterna, har, igenom de af vederbörande ofta förnyade ansökningar om ytterligare anslag till Kgl. Slottets underhåll, och för reparationer af Kronans Publika hus i Hufvudstaden och Eandsorterna samt andra Publika byggnader, blifvit fullkomligen öfvertygad om otillräckligheten af de för dessa ändamål på Stat uppförda medel.
Ehuru dessa behof under olika tider äro af olika belopp, anser Kongl. Maj:t såsom afgjordt, att i det förfallna skick , hvaruti de flesta allmänna Byggnader sig nu befinna, fordras till en början ansenliga summor för deyas i ståndsättande , och att det blir först, sedan detta är' verkställdt, sorn tJnderhålls-summan karn med någon säkerhet regleras. >rid i8iä års .Riksdag blef intet anslag för kosf - * 3 300 Den 14 Juli. kostnaderna, vid inträffande underhandlingar med främmande magter och Freds-negociationer bestämdt.
I.ikväl hafva sedermera vigtiga Förbund och flera Fredsfördrag blifvit afslutade , och Sverige deltager ännu, såsom en af de magter, som undertecknat Pariser-freden, uti underhandlingarna vid Wienska Freds-Congressen.
Allt detta, fordrar ändock utomordentliga tillgångar, för hvilka det vanliga anslaget för Minister-Staten icke kan vara tillräckligt, och dessa kostnader hade omöjligen utan förskott eller skulder kunnat bestridas, om icke Flans Kongl. Höghet KronPrinsen funnit utväg att, till en stor del, med särskildta medel ersätta hvad som i Stats-anslaget saknades.
Detta har likväl icke kunnat till alla fall, lämpas , och de ännu för
Fredsunderhandlingarna löpande utgifter måste af extra medel utgå , om icke Minister-Staten skall sakna hvad som erfordras för de öfriga i detta afseende förekommande behof.
Men utom dessa partiella brister gifves en annan af större omfattning och betydenhet, den som angår nästan hela den Penninge-löntagande Embets och Tjenstemanna-Corpsen.
Oaktadt de Xiöne-tillökningar, hvilka alltsedan rBog års
Fiksdag blifvit efter hand beviljade , har dock varuprisens stegring i ett ännu starkare förhållande tilltagit, och den Penninge-löntagande Embetsmanhen har, i stället för ökade fördelar, funnit sig omgifven af fördubblade omsorger.
När dessa stiga till den höjd, att antingen uppoffring af en enskild förmögenhet, eller omöjligheten af nödig utkomst deraf blifver en följd, in - Den 14 Juli. 1301 inträffar äfven det ögonblick, dä Staten antingen skall sakna Embetsman eller blifva illa betjenad ; och båda delarne äro lika stridande emot det Allmännas verkliga fördel.
Majit, som , med deltagande för deras öden, hvars biträden erfordras for fortgången af Styrelsens Förvaltning, uti det närvarandes brister, äfven inser möjliga olägenheter för framtiden, om skickliga ämnen, af öfvertygelse att Embetsmanna banan vore mindre fördelaktig , skulle nödgas öfvergifva den, gör sig förvissad, att Rikets Ständer skola med behjertande af de behof, sorn trycka en aktningsvärd klass medborgare, söka att, så vidt det står i deras förmåga, afhjelpa dem.
Majt, som å sin sida är beredd, att, så vidt möjligt är, genom jemkningar] i det hela och en förbättrad organisation , bemöda sig att vinna ändamålet, vill emedlertid, för att tjena till upplysning i detta ämne, till Rikets Ständers Stats-Utskott låta öfverlemna de åtskilliga ansökningar, som i detta afseende inkommit, och hvilka utveckla förhållandet i åtskilliga delar.
Men då Kongl. Maj:t således ådagalaggt, hvad som ännu erfordras, för att i flera delar af Stats-Förvaltningen fylla de vigtigaste behofven, är det likväl icke Kgl. Majus afsigt, att derigenom föranleda till någon förhöjning af Revi llnings-sum man.
Igenom den besparing, sorn uppå första hufvud-titeln uppkommer, i följd af upphörandet af Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottnin* gens *1 3.02
Den 14 Juli. gens Hofhållning, gifves utväg till de åtskilliga anslag, hvilka Stats Contoiret ansett böra pä Stat uppföras; och dä Kongl. Maj:t till Rikets Stander vill låta öfverlemna den af Kongl. Majit, enligt vanligt bruk, för Hennes Maj:t ErikeD rottningens Hof Betjening fastställda PensionsStat, samt föreslår Rikets Ständer, att densamma på Indragnings-Staten öfverföra, är Kgl. Majrt tillfredsställd att veta, det besparingen säkerligen öfvergår hvad för detta oell de ofvannämnda bestämda anslag erfordras.
Majit, som ämnar låta till Rikets Ständer afgifva en fullständig utredning af förhållandet med Högstsalig Hennes Majit EnkeD rottningens qvarlåtenskap, öfverlåter till Rikets Ständer att bedömma, hvad sorn i de delar, hvilka till deras åtgärd blifva lemnade , i följd deraf bör iakttagas.
Hvad angår de för vissa allmänna behof å de öfriga Stats titlarna, och egentligen på andra och åttonde Hufvud-titeln , yppade brister, hvaraf en del icke kunna med någon säkerhet i förhand bestämmas , vill Kongl- Majit Rikets Ständer föreslå, att, derest, vid begagnande af den omförmäita besparingen'* på forsta hufvudtiteln , bestämda förbättringar, icke, utan ökning af Stats-suromorna, kunna erhållas, i dess ställe, med oforändradt bibehållande af deras nu varande anslag och, beräknings-grunder, uppå de möjligen inträffande öfverskott och besparingar anvisa en viss summa, hvilken, utom det på nionde hufvud titeln vanliga anslaget för Jordbruket, Handel och Näringar, skulle för Kongl. Majit
Den 14, Juli. 1303 Majtt vara att tillgå, enär brister uti de öfriga Stats anslagen sig yppat.
Majit, som finner, att detta anslag Iean , sedan Arenderna under Riksdagen blifvit närmare utredde, till sitt belopp med mera säkerhet bestämmas, anser likväl af vigt, att det blir så inskränkt, att ej derigenom en alltför betydlig afsaknad matte uppkomma uti de tillgångar, hvilka äro beräknade för behofven uppå tredje hufvud titeln; och Kongl.
Majit förbehåller
Sig rättigheten, att kunna till tredje hufvudtiteln återföra hvad utaf det nu ifrågavarande anslaget icke behöft för året användas.
Det är endast derigenom, att Rikets Ständer, utan att tnindska sina rättigheter, således för tillfället lemna Regeringen en friare verkningskrets, och derigenom att de behålla nu varande Stats-regleringsgiunder, som Rikets Ständer kunna undvika att öka Stats-bristen och Revillningssumman, Kongl.
Majit, som icke underlåtit att fästa uppmärksamhet vid de afgifter som under den framfarna tiden erfordrats, har uti det öfverskott, sorn Eevillningen lemnat, med nöje sett en utväg, att framdeles bereda en lindring för dess trogna XJndersåter; och Kongl. Majit tror, att, om Rikets Ständer till sina hufvudgrunder bibehålla närvarande Bevillningssätt, som genom lättheten i tillämpning och säkerheten i beräkning, har så många företräden, skola de kunna lätta bördan och borttaga det, som är för tryckande eller orättvist.
Då 3 3°4 Den 14 Juli.
Då Kongl. Maj:t öfverlemnar detta til!
Rikets Ständers vidare pröfning, vill Kongl. Majit icke eller för dem dölja , att Kongl. Majit icke utan bekymmer erfarit den klagan öfver penningebrist, som från flera orter blifvit anmäld.
Att Sverige, uti närvarande tidpunkt, i så många qfseenden lyckligare än andra Folkslag , skulle i något få känning af den allmänna ställningens oredor, kan väl icke förefalla oväntadt, men att, med en ännu varande stor Sedelstock , brist på Rörelse-capital skulle öfverklagas, vore föga förklarbart, orri det ej vittnade, att det icke är Representativernas mängd , men deras värde och lifligheten af circulationen, som bestämmer förhållandet.
Då Rikets Ständer, som hafva sig förbehållen Förvaltningen af Banco- och Riksgälds Verken, äro sjelfva bäst i tillfälle att domina, huruvida någon betydligare indragning af Sedelstocken skulle till saknaden deraf hafva medverkat, vill Kongl. Majit äfven till dem öfverlemna att nogare undersöka ämnet och möjligheterna af botemedlen.
Majit inskränker sig vid att önska, det sådana utvägar måtte vidtagas, som bereda en varaktig nytta, icke blott ögonblickliga fördelar, och att vid den lindring för de skattdragande, som utaf möjliga jemkningar i Finance - systemet kan beredas, man ej måtte uraktlåta) det närvarande
Bevilljilngssätt innebär en grund till mindskning i Summans belopp i samma förhållande sorn Egendoms- och Hemmansvärden skulle blifva lägre uppskattade» Kongl. Den 14 Juli. 1305 Kongl. Majit, som för öfrigt, i afseende på hvad af Stais-Contoiret blifvit anfördt, rörande vissa mindre omständigheter, såsom angående Uppbörden af Rentehöet och vissa Kungsängars arrenden, önskar, att Rilets Ständer åt Stats - Contoirets framställning måtte läna dea uppmärksamhet, som billigheten och fördelarna af verkställandet synas böra förskaffa den, vill endast tillägga, att derest andra Stats Verket rörande omständigheter skulle inträffa, sorn fordra Rikets Ständers öfverläggningar, ämnar Kongl. Majit derom särskildt göra Deras Stats - Utskott Nådig Proposition.
För att biträda.
Rikets Ständers Stats-Utskott med nödiga upplysningar och meddela de Handlingar, som kunna erfordras, har Kongl. Majit i Nåder förördnat en af Stats - Contoirets ^Ledamöter, Stats-Commissarien och Riddaren af Dess Nordstjerne-Orden N. Frödelius, att gå bemälfe Utskott tillhanda.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med Kongl. Nåd och Ynnest väl» bevågen.
Datum ut supra. CARL. A. G. Mörner.
Utdrag af Trotocollet ofver Handelsoch Finance - Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet - I3°6 Den 14 Juli. det ä Stockholms Slott den 1 Mars 1,815, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron Urin sen var tillstädes.
Närvarande Hans Excellence Stats-Minisfern för Utrikes Arenderna Herr Grefve von Engeström, Stats • Baden Hans Excellence Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Herr Friherre Fleming.
Hans Excellence Herr Friherre lagerbring.
Ha ns Excellence Herr Grefve Puke. t . Herr Friherre Adlerbeth.
Hof Canzlcrn Herr Friherre af Wetterstedt* Stats-Secreteraren Grefve Mörner.
Stats Secreteraren Grefve Mörner anmälte i underdånighet Stats Contoirets afgifna underdåniga Berättelse om Siats-Verkets förvaltning, till dess inkomster och utgifter för åren 1812 och 1813, i sammanhang hvarmed Stats-Secreteraren till justering uppläste ett af honom författadt un* deidånigr Förslag till Kongl. Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Stats-Verkets tillstånd och behof.
Den 14 Juli. 1307 Kongl. Majit, sorn uppå Stats-B-udets underdåniga tillstyrkande behagade ofvannätnnde underdåniga Förslag i Nåder gilla , befallte att Dess Nådiga Proposition skulle i enlighet dermed utfärd as , samt, lydande såsom den härhos finnes bilaggd , tillika med Stats-Contoirets omförmälte underdåniga Berättelse} till Rikets Ständers Siats-Utskott öfverlemnas.
Ex Profocollo Gust.
Sorn , vid den nu förestående Urtima Riksdagen, Eders Kongl. Majit i Nåder lärer täckas, att, likmätigt 50 §. i Regerings Formen och 30 §. i Riksdags-Ordningen ; låta uppvisa Stats-Vet kets tillstånd i aila dess delar till Inkomster och Utgifter för det Stats Utskott, sorn Rikets Ständer utvälja ; så har Stats Contoiret ansett sin underdåniga pligt fordra, att i detta afseende till Eders Kongl. Majit aflemna underdånig Berättelse om Stats Verkets förvaltning till dess Inkomster och Utgifter for de t vänne år, nemligen i8i2 och 18131 sorn vid den instundande Riks* dagen torde komma att Revision undergå.
Statsverket har, i anseende till dess Inkomster och Utgifter, blifvit under dessa tvänne år förvaltadt, ej mindre efter de grunder och den Stats-Reglering, som Rikets Stander, vid Urtima Riksdagen i Örebro, år 18x2 • fastställt, än i enlighet med de i följd deraf Nädigst utfärdade Stater, samt cie af Eders Kongl. Majit, Dess 1308 Den 14 Juli.
Dess Hoga Rätt likmätigt, gjorda dispositioner och förordnanden.
Hvad Stats-Verkets Ordinarie Inkomster angar , sa hafva Rikets Ständer, uti den vid 1812 ars Urtima Riksdag i Örebro, af Rikets Ständer upprättade och till Eders Kongl.
Majtt i underdånighet öfverlemnade Riks-Stat, icke ansett någon förhöjning uti de Ordinarie Inkomst-Titlarna antagelig , undantagande för Koppar-rentan och Slagskatten , samt Kronans Tionde-Tackjern, emedan erfarenheten under den korta tiden, sedan sista Stats Regleringen , icke kunnat stadga någon grund för högre beräkning deraf.
Stats-Verkets ordinarie inkomster blefvo således beräknade till enahanda belopp, som uti 1810 års Riks-Stat, med tillägg af nyssnämnde förhöjning uti Koppar-rentan och Slagskatten , samt Kronans Tionde-Tackjern , jemte några tillökta och nya inkomster, som, ifrån och med 181-2 års början, kunna för Stats-Verket vara att påräkna; men, i anseende till Krono-tionde och Afrads-spannemål, hvilken dels användes till Elottornas och Värfvade Arméens aflöning, dels utgör Stats-Verkets Öfverskotts-spannrnål , och dittills uti Räkningarna blifvit upp- och afförde efter det vanliga Statspriset af 1 R:dlr 16 sk.
Tunnan, ansågo Rikets Ständer det blifva ledande till mera redighet och enkelhet uti Räkenskaperna, sorn den dädanefter och för framtiden beräknades endast efter det, vid i8loårs Stats-reglering för Öfverskotts-Spannmålen, på Förslag , i Staten upptagne pris af 4 R.-dlr Tunnan; dock skulle detta stadgande likväl icke med - Den 14 Juli, I309 medföra någon förändring i beräknings-sättet af Kronans indelta spannmål, som uti Staten upptages till ett värderings pris af 36 sk.
Det är väl icke utan , att ju några af SiatsVerkets så Ordinarie, som Extra Ordinarie Inkomster, under dessa sista åren, till en icke så alldeles obetydlig del, öfverstiga det belopp, hvartill de uti Riks-Staten förslagsvis blifvit påräknade ; men häraf synes likväl någon anledning sig icke förete till en förändrad eller högre beräkning deraf för närvarande.
Denna på en del Rente-Titlar tillkomne tillökning härrör hufvudsakligast och egenteligen från ovanligt höga Markegårtgspris och andra , under denna tid , inträffade särskilta och tillfälliga omständigheter.
Efter återvunnen allmän fred, då Näringar och Rörelser icke mera lida utaf det allmänna krigstillståndet, utan Författningar kunna vidtagas ej mindre till Jordbrukets, Handelns och Näringarnas förkofran, än till förbättrande och1 stadgande af Mynt- och Penninge-värdet, synes det vara att förmoda , det de höga varuprisen , och, i förening med dem, de höga Markegångarne, skola, i betydelig mån, af sig sjelfva nedsättas.