Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning hvaraf Stats-Utskottet får vördsamt tillkännagifva, att Utskottets tillstyrkande i denna del, som grundade sig på Herr Lantmarskalkens och Herrar Talmåns samt Utskottens Herrar Ordförandes Förslag, synes låmpadt efter göromålens mångd och beskaffenhet inom Särskildta Utskottet, hvilka långe sedan kunna sågas hafva för dess Cancellie biträde upphört, ehuru en och annan fråga, som likväl lärer hafva fordrat mindre möda återstådt; Och föranleder den gjorda anmärkningen så mycket mindre till någon vidare åtgärd, som förslaget blifvit bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 2():de, samt af Högvördige Preste- och Hedervärda Bonde-Ståndet den 24:de nåstl.
October, hvarigenom frågan likmätigt 6g §.
Regerings-Formen alltså år afgjord.
För öfrigt har Utskottet, i fråga om den uppgifne
Hyressumman af 200 R:dr i Månaden för den så kallade Almänna Clubben, skolat upplysa, att denna Clubbhyra, som ifrån början blifvit af Herr Landtmarskalken i underdånighet hos Kongl. Maj:t anmäld och ansetts inbegripen bland de öfrige, Riksdags-utgifterne, om hvars Liqviderande vederbörande erhållit Kongl. Maj:s Nådiga befallning, hvarken 2i2 Stuts-Utskottets Betånkanden. vid sistl. eller denne Riksdag samt lika litet som de öfrige Clubbhyrorne och andre utgifter af Riksdagskostnads-medlen blifvit specifikt uppgifne för Riksens Högloft Ständer; utan var det endast för att ådagalägga behofvet af den föreslagne tillökningen uti det Månadtliga anslaget, som Utskottet i dess utlåtande, af den 21 förb October, närmare uppgaf utgifterne så till belopp sorn beskaffenhet.
N:0 618- Ankom (leni7|Nov.
iSa3- Utlåtande, I anledning af väckt Motion, att den våning, K:gl. Allmänna Magazins
Directionen hittills begagnat, måtte upplåtas till Hedervärda Bonde-Ståndets disposition.
Tm Stats-Utskottet har blifvit öfverlemnadt ett hos Hedervärda Bonde-Ståndet, den 6 i denne månad, hållet Protocoll innefattande det af Riksdags-Fullmågtigen Nils Mansson, från Malmohus Lån, väckte Förslag, att sedan Rikets Ständer nu be - Stats-Utskottets Betänkanden. 213 slutat Allmänna Magazins-Inrättningens upplösning, och den stora Våning Magazins Directionen begagnat uti så kallade Kammar-Råttens
Hus, sålunda blifver ledig, denna Våning, derest den befinnes eller kan göras får ändamålet tjenlig, måtte upplåtas till Bonde-Ståndets disposition under Riksdagarne, förmodande Nils Månssou, att denna Våning, jemte passande Sessions-Rum, Cancellie och Archiv, erbjuder utrymme får Ståndets Talman och Secreterare samt tilläfventyrs särskildta rum får Ståndets Klubb; och att, då derigenom betydlige utgifts
Summor skulle kunna undvikas, jemnte det Ståndet erhåll anständigt och tjenligt logement, denna Lågenhet, såsom tillhörig Staten icke skulle kunna båttre användas.
I anledning häraf får, med erkännande af angelägenheten deraf, att så vål Hedervärda Bonde-Ståndet som Hogvårdiga Preste-Ståndet och Vålloll.
BorgareStåndet, hvilka 3:ne
Stånd åro i saknad af egne Sessions-Rum, må kunna dermed varda fårsedde , Stats-Utskottet andraga, att då, hvad beträffar de Rum, som Nils Mansson föreslagit, att till detta behof åt Bonde-Stådet upplåtas, Rikets Ständer vid innevarande Riksdag, i sammanhang med frågan 0111 Allmänna Magazins-Inråttningens ai 4 Stats-U/skottets Betänkanden. upphörande, ansett de ifrågavarande rummen oeh Lågenheterne bora, under den tid som iår Verkets Utredning kan åtgå, få till Åmbets-rum begagnas af det blifvande Utrednings Departementet; samt om ån efter fullbordad Utredning, MagazinsInråttningens rum kunde vid nasta Riksdag vara ledige, att till andra ändamål användas, Utskottet i alla fall icke kan kånna, om icke desse rum kunna at Kongl. Maj:t finnas behoflige för något bland Statens Allmänna Verk och Inrättningar, dertill de, såsom belägne i ett Kongl. Maj:t och Kronan tillhörigt
Hus, företrädesvis torde böra upplåtas; så lärer Nils Månssons Motion får närvarande icke föranleda till annat yttrande, ån att, i händelse Kongl.- Maj:t skulle i Nåder finna godt, att de oftanåmnde rummen till Rikets Ständers disposition öfverlemna, vid nästa Riksdag må om deras användande beslutas, då äfven torde komma i betracktande, att Rikets Ständer dessutom åro i saknad af nödige Sessions-rum för större delen af deras Utskott.
Ständers egen pröfning vördsamt , underståldt.
Stockholm d. 18 Nov. 1823. Stats-Utskottets Betätikanden. ai5 N:o 619.
Ankom den 36 Nov i8a3..
„ Utlåtande, i anledning af S. G. Huitings ansökan, att erhålla betalning för en af RiksgåldsContoiret utgifven derstädes såsom Hypothek afiemnad Obligation.
Uu en till Rikets Högloft.
Statsutskott ingifven skrift, har S. G. Hulling såsom, i följd af erhållen Transport, egare till en uti Riksgålds-Gontoiret hypothiserad nämnde Contoirs Obligation N:o 8214 å iio R;dr 36 sk.
Banco, anhållit, att utbekomma, ej mindre Capitalet ån råntebeloppet af samma Obligation.
Utaf Riksgålds-Contoirets Handlingar inhemtas, huruledes, under den 10 Jan. 1811 > Fullmågtige beviljat Studeranden C.
Kjellberg betalning för en för honom förkommen Kongl. Stats-Contoirets, under N:o 21.6 den 26 April 1809, för det så kallade Patriotiska Lånet, utståld Obligation å 100 R:dr Banco, med derå upplupen ränta, emot det att Kjellberg, till Riksgålds-Contoirets säkerhet, aflemnat en af ai6 Stats-Utskottets Betänkanden. nämnde Contoir, under N:o 5746 den 5:te Januarii 1811 till Sedelhafvaren utgifven Obligation på 5 år med 5 proCents årlig ränta; äfvensom Fullmågtige bifallit, att så långe denna till Riksgålds-Contoirets säkerhet afiemnade Obligation komme att förblifva under Riksgålds-Contoirets vård, Räntan derå skulle få uppbäras af Kjellberg eller dess rätts innehafvare; hvilken ränta också blifvit betald, icke allenast å den först afiemnade Riksgålds-Contoirets Obligation N:o 5746 intill den 24 Februarii 1817* då samma Obligation omsattes under N:o 8214, utan ock sedermera å sistnämnde Obligation, om hvars inlösande nu år fråga, intill förfallodagen den 24 Februarii 1822.
Och som Obligationerne uti det så kallade Patriotiske Lånet, hvilket i följd af Kongl. Brefvet den 20 Martii 1809 på Riksgälds-Contoiret öfverflyttades, varit stålde på obestämd förfallotid, och den ifrågavarande Obligationen således, oaktadt beloppet deraf redan blifvit tili Kjellberg utbetaldt, når som heldst kan göras mot Riksgälds-Contoiret gällande, enär, vid det Herrar Fullmågtige, under den 29 No v. 18to, låto kungöra dessa Obligationers betalande efter 3 månaders förlopp, något annat äfventyr ej finnes föreskrifveb än att Stats~Utskottets Betänkanden.
317 ränta efter berörde tid icke korame att godtgöras, så anser Stats-Utskottet sig icke båra tillstyrka, att Riksgålds-Contoiret, i sakens så beskaffade skick, skall frånträda den åt Contoiret lemnade pantråttighet till den för Contoirets säkerhet, i detta hänseende, hypothiserade Riksgålds-Contoirets Obligation.
Men då Rikets Ständer, vid innevarande Riksdag, uppå Stats-Utskottets tillstyrkande, funnit låmpeligt förordna, att, i afseende på den så kallade Gamla Riksgälden samt andre Riksgålds-Contoirets äldre Skuldförbindelser, en praescriptions tid, beräknad till den sista December 1824.
, skulle utsättas, inom hvilken vederbörande egde sine innehafvande fordringsbevis förete, vid äfventyr att i annat fall anses betalnings rättigheten för desamma forlustige; så får Utskottet föreslå, om icke då denne Obligation som år den ännu enda utelöpande af de för Patriotiske
Lånet utfärdade förbindelser, under de 14 år som forflutit sedan dess utgifvande, oaktadt under tiden skedd uppsågelse, icke blifvit till betalnings erhållande uppvist, en lika pra> scriptions-tid eller d. 31 Dec. 1824 måtte för samma Obligation utsättas och Herrar Fullmågtige i Riksgålus-Contoiret autoriseras, att i Svenska officiella Tidningen 2i8 Stats-Utskottets Betänkanden. utfärda kungörelse derom, att derest den ifrågavarande Obligationen icke varder inom berörde tid till betalnings erhållande företedd, densamma icke vidare till liqvid upptages; hvarefter och sedan sig visat, huruvida Obligationen till Riksgälds-Contoiret inkommer eller ej, Herrar
Fullmågtige må ega, att i förra fallet för hvad till dess gäldande åtgår, godtgöra Riksgälds-Contoiret medelst dödande af den till säkerhet derföre hypothiserade Riksgälds-Contoirets Obligation N:o 8214, å 110 R:dr 36 sk. samt i det sednare fallet åter, att till den som då visar sig vara innehafvare af Kjellbergs rätt, utgifva innehållet af sistnämnde Obligation; dock att enär omsättning af Riksgälds-Contoirets Obligationer allt sedan Januarii månad 1821 icke varit tillåten samt att a den pantsatte
Obligationen till förfallodagen upplupen ränta redan blifvit betald , någon ytterligare ränta icke bör komma i fråga att beräknas och godtgöras.
Dock varder detta Rikets Högloft.
Stockholm den 21 November 1823. Stats-Utskottets Betänkänden. 219 N:C> 620.
Ankom den 26 Noy. i8a3.
Stånders Statssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi - Utskotts förnyade Utlåtande, i fråga om disposition af Recognitions Skogarne.
Det Betänkande, som förenade Statssamt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskotten, under N:o 576, afgifvit, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Recognitions Skogarne i Riket, och hvilket Betänkande Högvördige Preste-Ståndet, och Yällofi.
BorgareStåndet bifallit, har deremot af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit till Utskottens åtgärd återremitteradt, på grund af åtskilige anmärkningar, hvilka hufvudsakligen afsett, dels att Utskotten icke bordt tillstyrka någon annan disposition af ifrågavarande Skogar, än Riksens Ständer vid 1818 års Riksdag antagit och godkändt, samt att Bruksegarne, i följe häraf, bordt anses förlustiga rättigheten, att desse Sko - 320 Stats-Utskottets Betänkanden. gar till Skatte inlösa, så vida ej anmälan derom hos vederbörande Collegier skett inom ett år efter den dag, då Kgl. Maj:ts Nådiga förordnande i delta ämne blifvit meddelt, hvaremot någre Ledamöter förment, att tiden för en sådan anmälan icke bordt på något sätt begränsas , utan alltid lemnäs Bnnksegarne öppen, dock mot skyldighet å deras sida, att, sedan alla förberedande anstalter för sig gatt, Skogarne ovilkorligen skatteköpa; dels ock att, om Skatteköp icke skulle Bruksegarne åläggas, och förhöjd Recognitions-afgift, i stället, komma att af dem utgöras, denna afgift, i sådant fall, icke bordt, på sätt Utskotten föreslagit, lämpas efter kringliggande Recognitions-Hemmans-Onera, emedan det vore overkställbar^ att sådane Onera i Penninge-värde uppskatta; samt siuteligen att de för Recognitions-Skogarne inflytande Skatteköpsmedel, i enlighet med ofvannämnde Ständers Beslut, måtte oförryckt hållas 3:dje Hufvud-Titeln tillhanda ; Och har dessutom en Ledamot inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln äskat ej mindre den förklaring af Utskottens Utlåtande i ämnet, att icke de Bruksegare, hvilka redan sökt Skatteköp' å sine innehafvande Recognitions-Skogar, matte an - Stats-Utskottets Betunkanden.
221 ses pligtige, att för denna sin rätts bevarande, derom ånyo göra anmålan inom den af Utskotten föreslagne prtescriptionstid, utan ock ett sådant tillägg, att de Bruksegare, som icke vilja begagna sitt en gång väckte lösningsanspråk, måtte bestämdt åläggas enahande förhöjd Recognitions-afgift, som de Bruksegare, hvilka prcescriptionstiden icke iagttagit.
I afseende på förstnämnde erinran, få Utskotten endast åberopa deras förra Betänkande, deruti Utskotten med den fullständighet, att något vidare nu icke är att tillägga, sökt utveckla grunderne för sin öfvertygelse, att vigtiga betänkligheter möta verkställigheten af Riksens Ständers vid 1818 års Riksdag fattade Beslut, om Recognitions-Skogarnes användande; Men, hvad angår den gjorde erinran mot Utskottens förslag, att en viss tid borde bestämmas för anmälan till Skatteköp å de för Brukens drift nödiga Recognitions-Skogsandelar, vid äfventyr för Bruksegarne, att, i annat fall, erlägga den förhöjde Recognitions-afgift, Utskotten föreslagit; Och aldenstund härvid i bctracktande kommit angelägenheten deraf, att den genom Kongl. Kungörelsen den 4 Februarii 1811, införde förändrade anstalt med Recognitions-Skogarne, 232 Stats-Utskottets Betänkanden. att nämligen, bringa dem under enskildt egande rätt, varder till Allmän och enskildt nytta utförd så skyndsamt; som inöjeligt är; samt någon betänklighet icke eller förekommer, att, i sammanhang med förordnandet om Skogarnes indelning tili hemman och Skattläggning, föreskrifva deras Skatteköpande af Bruksegarne, heldst desse utan tvifvel skola finna sig belåtne, att, efter de numera jemkade grunderne, Skatteköpen ingå; hvaremot, i annat fall, Kronan skulle alldeles blifva i mistning af Skatteköps-skillingen, enär de af Skogarne uppkommande hemman , enligt Högstberörde Kungörelse, icke kunna, emot Bruksegarnes vilja J3ruken frånskiljas; fördenskull och emedan vid detta förhållande, någon prsescriptionstid för anmälan till Skatteköpen icke synes lämplig eller böra ega rum, heldst derigenom endast beredes Bruksegarne tillfälle, att ytterligare fördröja Löseskillingens inbetalning, och utgörandet af de Utskylder, som med Skogarnes skattläggning och indelning till hemman äro förenade, enär skäligen kan emotses, att Bruksegarne icke förr, än vid prsescriptionstidens slut, skola göra sitt lösningsanspråk gällande, för att så länge, som möjligt, få emot den Stats- Utskottets Betänkan den. aa3 >. lindriga Recognitions-afgiften Skogarne begagna; hafva Riksens Ständer, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t jemnväl i Nåder föreslagit, funnit skäligt att utan afseende, om och när anmälan till Reeognitions-Skogarnes inlösen å Bruksegarnes sida skett, den andel al desse Skogar, som Bruksegarne blifvit förklarade berättigade för smidet bibehålla, bör, så fort sig göra låter, genom vederbörande Collegiers försorg, till hemman indelas och skattläggas,
samt derefter af Bruksegarne till Skatte köpas uppå förut uppgifne grunder; Dock som Bruksegarne icke böra förvägras, att, om de ej på nu stadgade villkor skulle vilja Skogarne sig tillösa, utan heldre deras begagnande under Bruken sig afsäga; anse R. St., att, till förekommande af öfverflödige åtgärder, och dermed förenade onödige kostnader, någon viss tid bör bestämmas, hvarinom en så beskaffad afsägelse bör verkställas, vid äfventyr för Bruksegarne, att eljest ersätta alla de omkostnader, som åtföljt skogarnes beredande till Skattläggning; Och torde denna prsescriptionstid lämpligast kunna utsättas till ett år, räknadt ifrån den dag, Kongl.
Maj:ts Nådiga Beslut härom varder utfärdadt; Börandes, på sätt den Kongl. Propositionen 324 Stats-Utskottets Retunkanden. tillika innehåller, med de sålunda ledig blifvande Reeognitions Skogstrakter förfaras på samma sätt, som angående de så kallade öfverlopps markernes användande, är vordet föreslaget.
Genom det förändrade tillstyrkande Utskotten nu lemnat, lära de i öfrigt framstälde, här ofvan upptagne, anmärkningar af sig sjelfva förfalla, med undantag af den, som rörer dispositionen af de vid Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande Skatte Löseskillingar; I afseende hvarå Utskotten skolat vördsamt anföra, att deras hemställan om desse medels öfverlemnande till Riksgälds-Contoiret grundat sig uppå den förmodan, att Riksens Höglofl.
Ständer skulle, i den mån, Statens tillgångar det medgåfve, anvisa medel för de behof, som under 3:dje Hufvud-Titeln å Riks-Staten kunde förekomma; Och som denna förmodan numera öfvergått till fullkomlig visshet, sedan Riksens Högloft.
Ständer, uppå Kongl.
Majas Nådiga framställningar, beviljat betydligen ökade anslag för Försvars-Verket, finna Utskotten icke skäl frånträda sin ifrågavarande hemställan, enligt hvilken Löseskillingarne för de Recognitions-Skogar, som komma, att till Bruks - Stats-Vtskottets Betänkanden.
225 Bruks-egarne upplåtas, böra, lika med andre Skatteköps-Medel, disponeras, och förthy till Riksgälds-Contoiret ingå.
Ständers pröfning och afgörande öfverlemnadt.
Stockholm den 21 November 1820.
N:0 621.
Ankom den 27 Nov. i8a3.
Stånders Statssamt Banko-Utskotts Memorial, i fråga om sattet för inlösen af f. d.
Filial-Disconternes ånnu utelöpande Skuldförbindelser.
Svedan Irenne af de respective Riks-Stång den, nemligen: Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Yällofl.
Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet, med bifall till Stats- och Banco-Utskottens, af Högvördige Preste-Ståndet ogillade, Memorial, angående Riks-Ståndens skiljagtiga Beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af frågan, om inlösen af f. d. 2 aG Stats- Utskottets Betänkimden.
Filial-Disccmternes utelöpande Skuldförbindelser, behagat uppdraga åt Constitutions-Utskottet, att, med Rikets Ständers rätt och i deras ställe, besluta, huruvida, såsom Högvördige Preste-Ståndet och "Vällofl.
Borgare-Ståndet sig yttrat, denna fråga borde jemlikt y5 i Riksdags-Ordningen, förfalla, eller, på sätt Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet ansett, x den ordning 69 J. i Regerixxgs-Formen föreskrifver, öf* verlemnas till afgjörande åt Förstärkt Stats-Utskott; Så hafva samtelige RiksStånden nu meddelat Utskotten, att, enligt Constituiions-Uiskottets Beslut, ärrendet kommer att hänskjutas till Förstärkta Stats-Utskottcts åtgärd, hvarvid dock Högvördige Preste-Ståndet samt sedermea äfven Yälloft.
Borgare-Ståndet fästat det förbehåll, att, i händelse inlösningen af f. d. Fiiial-Disconternes utelöpande skuldförbindelser beslutas, de medel, som komma att dertill användas, böra utgå från RiksgäIds-Contoiret, utan någon utgift för Banken, öfver hvars Medel förstärkta Stats-Utskottet icke eger att rösta, samt att den voterings-Proposition, som Utskotten hade att föreslå, borde i enlighet dermed uppgöras.
227 Men dä de öfrige 2:nc Stånden, i afseende på berörde Voterings-Proposition icke vidrört, att något så beskaffadt vilkor dervid borde fästas, och det således vill synas, som sistnämnde
Stånd afsett att inlösningen af de ännu utelöpande Assignationerne skulle böra på enahanda sätt, som de inom den. förut stadgade prsescriptionstiden anmäldte och inlöste Assignationerne, inlösas utaf de, å f. d. Filial-Disconternes räkning i Banken, inflytande medel; hvarom Förstärkta StatsUtskottet icke torde tillkomma att, såsom rörande Bankens rätt, afgjöra *, Så hafva Utskotten skolat, med anmälan af detta förhållande, hemställa, om icke Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndef, skulle behaga instämma uti det af Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet i åfvanberörde måtto gjorde förbehåll, på det Utskotten må komma i tillfälle, att föreslå den Voterings-Proposition, som för Målets slutliga afgörande, erfordras.
Hvilket Rikets Högloft.
Stockholm den 26 November i8a3. 2?,8 Stats-Utskottcts
Bet un kan elen•
N:0 622.
Ankom den 37 Nov. 1S23, Rikets Högloft.
Stånders Statsoch Banco-Utskotts Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i afseende på såttet för slutliga behandlingen af den våckta frågan om Lånerått uti Rikets Stånders Bank för Allmänna Brandförsäkrings-V erket.
Sedan Utskotten, uti den i4'de af denna manad afgifvit Betänkande, med anmälan om de af Riks-Stånden fattade olika beslut, i frågan om Lånerätt uti Rikets Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket, förmält sig anse denna fråga, vid besluten hvarom tvänne Stånd slädnät emot tvänne Stånd, böra, enligt innehållet af 75 §. uti Riksdagsordningen, förfalla, och vid det, som tillförene stadgadt varit, förblifva, så hafva Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet, genom bifall till detta Betänkande, godkänt Utskottens i ämnet yttrade åsigt, men der - Stats-Utskottets Betänkanden. 229 emot Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, nied ogillande af samina Betänkande, beslutat, att den väckta frågan borde genom votering i förstärkta Stats-och Banco-Utskotten afgöras samt i följd deraf anmodat Utskotten, att med Förslag till Voteringsproposition inkomma.
Vid sådant förhållande, och då således tvänne Stånd stannat emot tvänne
Stånd äfven i afseende på sättet för målets slutliga behandling, hafva Utskotten ansett sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte, på sätt som, i afseende på behandlingen af frågan om inlösen af f. d. Filial-Disconternes utelöpande Skuldförbindelser blifvit förfaret, med anledning af 29 $.
Riksdagsordningen, för afgörande af de skiljagtiga meningarne om rätta förståndet af Grundlagens stadgande i denna del, uppdraga åt Constitutions Utskottet, att med Rikets Ständers rätt och i deras ställe derom besluta.
Stockholm den a6 November i823.
N:0 623.
Antom den 27 Nov. X82S.
Memorial, angående Riks-Ståndens skiljaktiga Beslut i frå - 2 3o Stats- Utskottets Betänkanden. ga pensions anslående åt forre Justitiae Ombudsman m. m.
Herr Friherre L. A• Mannerheim samt målets öfverlemnande till Forståikta Statsutskottet. XJ"ti afgifvet Utlåtande, den 21 sistl.
October, i anledning al väckte motioner om pensions anslående åt förre Justitiae Ombudsmannen Herr Friherre L. A. Mannerheim, har Stats-Utskottet, af anförde orsaker, ansett sig icke kunna någon pension för Herr Friherren tillstyrka; hvilket Utlåtande, af Vällofi.
BorgareStåndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallet, blifvit af Högloft Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet till Utskottet återremitteradt; hvarefter oell sedan uti ytterligare Utlåtande af den 11 innevarande månad, Utskottet jemte besvarande af de mot förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar, än vidare afstyrkt den ifrågasatte pensionens beviljande, Yällofl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet förförblifvit vid 'deras förut i öfverensstämmelse härmed fattade beslut; hvaremot Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet funnit godt Stats-Utskottets Betänkandeti. aoi ogilla Utskottets Utlåtande, samt att åt Herr Friherre Mannarheim anslå en ärlis? pension af i,5oo R:dr Banco, att från och med nästkommrande års början af Riksgälds-Contoirets medel utgå.
Och som någon sammanjämkning af så stridige beslut icke kan ega turn, så får vid Badant förhållande och då de 2:ne Riks-Stånd, som beviljat pensionen för densamma, anvist en fortfarande årlig utgift från Riksgälds-Contoiret, Utskottet föreslå, att, i enligt med stadgandet uti 69 §.
Regerings Formen, detta ärende må öfverleinnas till afgörande af förstärkta Stats-Utskottet; hvarvid följande Voterings Proposition torde böra framställas:
Den, sorn bifaller Srats-Utskottets Utlåtande, enligt hvilket någon pension icke kommer Herr Friherre Mannerheim att meddelas, voterar Ja, den det ej vill Nej; Vinner Nej: så kommer en årlig pension af i,5oo R:dr Banco för Herr Friherre Mannerheim att anslås, samt från och med nästkommande års början af Riksgälds-Contoirets medel utgå. istockholm 26 den November 1S2S. 23a Stats-Utskottets Setänkanden.
N:0 624.
Ankom den 27 Nov. 1823.
Memorial med Förslag till Allmänna Reglementet tor Riksgålds-Contoiret.
Då de af Rikets Högloft Stånder, vid innevarande Riksdag, i afseende på Riksgålds-Contoirets skulder, bevillningen som till Contoiret skall ingå m. m., vidtagne Beslut och dispositioner, jemte andre inträffade förändrade forhållanden, påkalla härefter lämpade föreskrifter; så har StatsUtskottet låtit författa Förslag till ett förnyat Reglemente för Riksgålds-Contoiret; hvilket till Rikets Högloiliga Ständers granskning och fastställelse Stats-Utskottet nu får öfverlemna och dervid utreda anledningen till ett och annat föreslaget stadgande.
Uti z:dra Art. der Riksgålds-Contoirets Fonder och tillgångar uppräknas, förekommer uti dess 1 §. och 3 Mom t Under Rubrik:
Återstående Behållning af f. d. 233 Stats-Utskottets Betänkanden.
Konungen tillhörige Medel; hvilken Behållning, enligt Räkenskaperne, nu mera utgöres endast af Actier uti Sodertelje Canal samt Trollhätte Canal- och Sluss-Verk och en enskild aflidens Mans skuldsedel utan värde. Stats-Utskottet hade vål önskat, att förenämnde Actier och skuldsedel nu genast kunnat uti Reglementet och Råkenskaperne upptagas under en förändrad Rubrik, men Stats-Utskottet har ansett att för ordningen skull, med förändringen måtte anstå till nästa Riksdag, hvarförinnan allt hvad som tillhört f. d. Konungen och hittills blifvit af Rikets Höglofi.
Ständer disponeradt, torde vara liqvideradt och godtgjordt.
Då, enligt Rikets Höglofl.