Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förbättring af denna Fabrik bar blifvit påbörjad genom hagelgjutningens verkställande uti ett af Sala Grufvas Seba k ter.
Gro En Fabrik för Bomulls-Strumpors tillverkning i Köping, hvarom 1 Berättelsen örn denna Stad vidare förekommer. 7:0 Tre Stamp- eller Valk-verk; det ena i Strömsholms fögderi; det 2*dra vid Arboga och det 3:dje vid Sala; hvilka inrättningars tillverkningsvärde inbegripes under de varors förädling sora der förberedas genom valkning elier stampning. 8:0 Ett Jaglbyggeri-Hvarf i Westerås med 5 arbetare och ett årligt tillverkningsvärde af 7,697 R:dr 12 sk.
Banco. 9:0 En Spegel-Fabrik i Westerås med en arbetare och 426 R‘dr 32 sk Banco tillverkningsvärde. Hvad Färgerierne, Schatullmakerierne och Urmakerierne i Städerne beträffar, kunna de anses i likhet med andra Handtverks ier i Städerne; och äro för öfrigt icke några serskildta Fabriker anmärkningsvärde.
Binäringar äro kolning och varors forsslande ännu de vigtigaste.
Kolprisen hafva sisllidne vinter varierat emellan 2 B:dr, 2 R:dr 16 sk. och 2 R:dr 3a sk.
För att göra Jaglen såsom serskild binäring lönande och nyttig är under de feni sista åren här i Länet en verksam åtgärd vidtagen genom den af bela Länet ingångne och af Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt bref den 28 Dec. 1832 i Nåder gillad förening örn betydliga premier för dödande af rofdjur utan skallgång, hvarjemte här i Länet bildat sig ett Jägareförbund, som söker att befordra detta yrke.
Salpetter»!!!verkningen i Länet fortgår utan någon serdeles betydlig till vext.
Tillverkningen för 1828 uppgick, inberäknade den lefvererade Gärde-Salpettern lill..............,,600 för 1829............1,460 dito 1830 ............
i,5io dito 1831 med hvilket år gärden upphörde 1,100 dito 1832 till •
.........1,640 dito eller tillsammans under dessa 5 år 7,310 L:pd Hvilken summa, beräknad per medium för ifrågavarande qvinqvennium ut»ör 1.462 L:pd eller 62 L:pd mera än de föregående 5 årens.
Att 1831 års tillverkning så betydligt skiljde sig från de Öfrige årens, härleder sig så väl från den mindre gynnsamma vinden, hvilken berofvade jordägarne tillfälle att förskaffa sig nödigt bränsle som ock af den under sommaren inträffade vattenbristen.
Deremot uppgick productionen följande året till det högsta belopp den sedan yrkets uppkomst inom Länet utgjort.
Flere större
Salpetter-jordberednmgar hafva under dessa år botvit anlagde, hvaribland må nämnas en vid Strömsholms Kongl. Mutén, deremot äro en del Laduanläggningar, i brist på nödige skogseffeeler, forlagde.
Tillverkningen af golfmattor och täcken af nöthår inom Fläckebo och Vester Fernebo Socknar 01 tfTjärbränning, laggning, stolars och andra trädvarors förfärdigande inom de längst i nordost belägne socknar af Länet är 1 samma ^4 lande som efter sista Berättelsen.
Äfven idkas Tjärbränning inom Flackebo och Fernebo socknar till afsalu åt näslgränsade socknar.
Innom Westerås och Arboga hafva Fartygsägare ingått .såkallade rederi-bolag, till gemensamt idkande at denna näringsgren, som eljest, i följd af de numera inskränkta och snart upphörande privilegierna troligen skulle aftaga.
Angbåtsfarten mellan Stockholm, Westerås och Arboga är ganska liflig, men ångbåtarne tillhora ic ke BinSrjngar torde äfven böra anmärkas, att Gjerningsrnän eller handtverkare pä landet sistlidet år voro i3o Mästare och no Lärlingar i Skomakareprofessionen; i53 Mästare oc 1 1 2 ai ingar 1a dare-hand tyer kel; 3 Snickare!
.3 Klensmeder med 5 Smedslärlingar;3 Murare, 3 Sadelmakare med en Lärling 3 Garfvare likaledes med I Lar line; tillsammans 5g3 personer. . •••
Handeln är ungefärligen i samma sk.ek som min sista Femårsberättelse upptagen dock kan den med skäl sagås något hafva okats i Städerne.
Hjelmare nya Canal, sorn dock har foga inflytande på handeln Westmanland, är färdig och förberedande anstalter äro vidtagne ,or UPP“ ftiuddringen af Köpings å, till lättnad för sjöfarten ifrån Koping.
Sr förslag bearbetadt till en förbättrad anläggning af Strömsholms Canaloch Sluss-Verk, som i hög grad tartar reparation.
Båtfarten och Varu-transporten på denna Canal förhöll sig sistlidet år på följande satt::
Tarttygen »örn begagnades till transporten utgjorde 42- Deras sammanraknade dugtighet 6,596 Skepp:*! bergsvigt.
Under året gjorde dessa Fartyg 53a re - Halm *7 Halm Eldfast Lera . . . .
Mur ock Tak-Tegel Qvarn- och Slip-stenar Kalk- och Lim-sten Ställsten..... Kreatur...... *5§ Tjog T:r St. 37,800 dito 9 Skepp:d 6a4| dito i4 St. 16 Häraf läcktes Eilar Kongl. Majit i Nåder inhämta att delina Canal, anlagd med relativt mindre kostnad, är af dea vigt för varnlransporten iMn Bergslagen att dä den nu kommit > behof af ombyggnad den syne. förtjent af allmänt understöd.
En ny commnn.cat.ons-väg .från. oster lill vester emellan Ramnäs och Fläckebo Socknar ar indelad till allmänt underhåll.
Marknaden^ äro de samma som förr.
Fråga är dock Tackt om indragandet af marknaden i Norbergsby eller dess orvandjande till blott kreaturs-m. rkn.d.
De betydligaste marknaderna hållas: i Februam månad i Säl . der stor tillförsel är på Lin, Garn, Väfnader, Smör och Fogel samt sJ nn.aror ifrån Rikets Hofra Läns ecb i Westerås onder September månåd , då så väl Spannmål och Kreatur som Kopmanna.varor 1 maugd ut bjudas. §: 4- Politisk Författning.
Kammarverk. 1:0 Inom Kongsörs
Fögderi bar någon ökning eller minskning i hemmantalet icke ägt rum under ifrågavarande fem år, men 2:ne Kronohemman hafva blifvit löste 1.11 skatte och 2 nybyggen nu Danbo och Carltorp kallade på Kongsörs Allmänning blefvo 1831 efter lillgodonjutne 5o frihetsår påförde en fastställd Smor-ranta.
Laga1 skiften hafva på några ställen i. detta Fogden blifvit verkställde.
Stadeliga vatten-uppdämningar inom delta Fögderi äro icke ofverklagade.
Ländsk. 5-årsberättelse för Westmanlands Län. 3 2:o Strömsholms Fögderi: der tinnes icke några i ödesmål komne eller nyskattelagde hemman, icke eller andra nybyggen tillkomme i sednare åren.
Hemmansklyfning och åter sammanläggning tima som oftast, men klyfniugar under \ mantal af de inskränkte på slättbyggden i detta Fögderi belägna hemman bidraga oftast till Åboernes obestånd.
Dertill verka äfven de undantag eller fördelar som vid hemmans-försäljningar betingas.
De flesta'
Byarne äro storskiftade.
Bruk och vattenverk åstadkomma icke eller här några uppdämningar lill andras förfång. 3:o I Westerås södra fögderi äro inga af öde upptagne gårdar eller nybyggen eller i ödeslmå förfallna Hemman.
Då fögderiel icke är genomskurit af någon större ström kommer icke eller bär olaga uppdämningar i fråga Flera Byar sakna ännu laga skifte. 4:o I Westerås norra fögderi är samma förhållande i afseende på frågan om Ny-skattlagde, af öde upptagne hemman och nybyggen.
Hemmans-klyfningar i samma förhållande som förr.
Storskifts och Enskifts delningar äro med nytta begagnade. 5:o
I Bergslags fögderiet äro på Riddarhytte rccognitions allmänning åtskillige Stubbe- och Röd jsel rätts- lägenheter skattlagde men skattläggningen ännu icke fastställd.
Laga skiften fortgå inom Bergslagen och vinna med hvarje år mera förtroende, ehuru förenade med dryg kostnad.
Inom en del af della fögderi, nemi:
Yangshro härad, löper viii elt strömdrag, hvarvid vattudömningar af naturliga förhållanden förorsakas, men någon klagan eller tvist derom är icke yppad.
Gro och 7:0 I Salbergs och Väsby fögderier äro icke eller någre nyskattlagde hemman och lägenheter tillkomne eller hemman i ödesmål förfallne samt i öfrigt icke eller något vid denna punkt alt anmärka utom hvad angående Hvitlinge Socken redan är anfördt.
Antalet af hemman af olika natur, Lägenheter, Bruk och Qvarnar, som tillhöra Kronan, Läroverk, fromma Stiftelser och så vidare, synes af Tabellen j dock torde härvid böra upptagas följande förteckning: 3:o Bergslags Fögderil Militiee Boställen ....
Civile . . dito..... teel esia stike dito . . Upsala Academie . . • • Westerås Hospital ..... 4:o Salbergs Fögderi.
Milita; Boställen .... Civila.
. . dito ....
I— i3 4t-- 2^-2 24 Manial, Ecclesiastike dito .
Upsala Academie Transport — 18 i 28J 241 5:o Södra Fögderiet..
Johannisbergs Kongsgård . .
Militice Boställen .....
Civila dito- ......
. Ecclesiastike dito..... Upsala Academie . , . . .
Danviks.
Hospital ...... filo Wäsby Fögderi.
Militice Boställen , » „ Civile dito . . . . Ecclesiastike dito . . . Upsala Academie .
Danviks Hospital . . . 7:0 Kongsörs Fögderi.
Mil itiae Boställen . . . .. . |_ Civile dito ........
_ Ecclesiastike dito .......
Kongsörs Kongsladugård . . . \_ Dito Stallängar . . . . . j— Krono Säteri .. . . ..... — Upsala Academier Skatte . . . — Krono . , *— Hospitalshemman ......
_ Stimma | 3 j, 20 21! *81 235 45 j272!
Förhållälidet emellan sfelfägande Jordbrukare och dem som arrendera annors jord är sådant ungefärligen som förr.
Deras värde eller beloppet af alllmänna besvär och onera calculeradt i penningar synes af'Tabellen.
Angående grunderna för calculationen åberopas hvad förra Fe mårs-Berättelsen innehåller och äro de skillnader härvid iakttagne, som uppkomma dels genom förändrade markcgångspris dels genom nedsättning i passevolans. afgifter och monderingsbidragyn.
De drabba i synnerhet jordbruket och det till en stor det utan att Staten deraf egentligen har någon nytta, emedan den emot vissa besvär och onera svarande fördelen endast åtnjutes tillfälligtvis af en del medborgare, såsom förhållandet är med vägbyggnads- och skjutts-skyIdig— beten, sorn så bårdt graverar andra medborgare, hvilka äro jordägare eller tillhöra vissa Städer.
Det är icke bär rätta stället att framkasta nya förslag, men sanningen fordrar, att jag i underdånighet fäster Eder Kongl, Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på detta ojemna , obilliga och skadliga förhållande, hvilket lätt!igen skulle kunna förbättras genom förändrad lagstiftning angående skjutis- och väghållning, örn den r andra länder gällande grundsats anloges, alt ingen medborgare vore berättigad alt åka på en annans bekostnad.
Angående den ojemnhet sam vid jord-egendomars skattläggning äger ram, är så mycket skrifvit och tahult» att det torde vara öfverflödigt att härom tillägga något vidare, är alt olägenheterna af en ojemn Skattläggning äro lika gifna som svåra att af hjelpa, örn för hemmansförmedling nya grunder blefvo af Lagstiftande makt stadgade, skulle genom en ny förmedlings författning, må hända första steget kunna tågås till en jemnare skall-lördelning å jord.
Ingen synes med fog kunna klaga deröfver om skatter, sorn, i följd af ofullständiga eller obilliga skallfäggnings-gFunder blifvit för högt åsatte, varda förmedlade och nedsatte efter jemkade och rättade grunder.
Sådant skulle lika litet göra ingrep i ägande-rätten, sorn nu gällande författningar om hemm-ans-förmedfing och de ständiga skatternas jemnkning synes äfven kunna’ stå tillsammans med allmänt väl och Statsverkets intresse, så vida en jemnhet i de ständiga skatterna äfven bereder större lätthet för Skattdragande att utgöra de extra ordinära eller på bevillning beroende sk a t terne.
Förhållandet nied Folefribets afgiften, Pöstgårdars och Gästgifveriernes antal är detsamma som efter förra Femårs-BcFättelsen.
Örn anstalter i allmänhet till ordningens och sedlighetens befi äril jannie åberopas hvad förra BeratHelsen innehåller.
Skolor finnas sä val i Släderne som på Landet, dels såkallade soekneskolor och dels serskildta skolinrättningar, stiftade pä enskild bekostnad för hela Sock nar och vissa Bruk och distrikter- Undervisningen i ålskillige bland dessa skolor är inrättad efter Lancastor-metboden.
Eder Kongl. Majit bär sjelf genom årliga frikostiga löuennslag till Lärarne vid Lancaster-skolorne i Westerås oell Arboga först gynnat uppkomsten af denna förbättrade undervisnings-method bär i Länet oell dessa exempel liafvå burit frukt och for.a nied t metbodens antagande i flera skolor.
I Westerås högre Lärdoms-skola oell Gymnasium
Jernnäs undervisning åt deni som söka en mera veltenskaplig blid liing.
Både Skolan och Gymnasium äro mycket freqventerade oell allmänna opinionen synes nu mera än förr, vara väckt på den publika undervisningens fördelar framför den privata.
Antalet af den studerande ungdomen var sistlidet år vid Westerås Gymnasium ... 74 och vid Skolan . . 168 . -242 Slögd-skolor saknas ännu i delta Län.
I afseende på hälsovården torde lill det som förra Berättelsen Inne* Käller, böra tilläggas, att Sundhets-Näninder i alla församlingar blifvit till följe afförfattningarne angående Choleran inrättade och åtskilige förberedande anstalter vidtagne för den befarade händelsen, ali denna smiltosamma sjukdom skulle i Riket intränga, samt alt öfverenskommelser till nykterhetens befrämjande äfven inom församlingarne blifvit träffade, innefattande för det mesta husfädernes förklarade beredvillighet och afsigt, att afhålla det uppvexande slägtet ifrån för tidigt bruk af starka drycker och deras missbruk.
En och annan såkallad Nykterhels-förening är äfven träffad.
Antalet af Läkare, stationerade bär i Länet utgjorde sistlidet år 1 provincial-Läkare, 5 Stads-Läkare, 3 Läkare börande till Regementerne och 6 Bruks-Läkare tillsamman i5 och dessutom 3 Veterinärer.
Examinerade Barnmorskor 35, Läns-Lazaretlet är inrätladt för 5o sjuksängar.
Utom Sätra brunn, som mycket besökes, finnas 17 mer och mindre begagnade hälsokällor, Apotheker äro: i Westerås 2, i hvardera af de öfriga Släderne 1, och dessutom bar under de sisla fem åren ett Apothek Blifvit privilegieradt i Norbergsby, tillsammans ö st.
Fattigvården är i allmänhet uti samma skick som efter förra FemårsBerätlelsen, Ett försök att reglera den efter nya grunder är gjordt i Westerås, som vid artikeln om denna Stad upptages och torde förtjena efterföljd.
Att hindra fattig-classens förökning derigenom, att uppfostran gifyes åt värnlösa, fattiga barn och att tillhålla sådan® personer, i behof af allmänt understöd, som icke sakna all arbetsförmåga, ätt sjelfve arbeta, synes vara anie hufvudmomenter vid en reglerad Fattigförsörjning; och åtskillige ibland socknarne bidraga med mycken kostnad och uppoffring till fattigvården.
I detta ämne torde det tillåtas mig att åberopa de vidare upplysningar som blifvit insände till Eder Kongl. Majlis
EcelesiastikExpedition i Memorialer den i3 April, 7
För en ny reglering af Gästgifverierne och skfuts-rnrättningarne efter förändrade tids-förhållanden, hafva inom alla 4 doinsagorne i detta Län undersökningar efter mine derom aflåtne skrivelser ägt rum detta år.
Domsagan är den nya regleringen definitift afslutad samt af mig fastställd, hvarigenom dels lindring i hälls!jutls-skyldigheten vunnits och dels en jemnare fördelning af skjutlSnings-skyldigheten emellan håll- och reserv-skjuttslagen blifvit tillvägabragt, jemte en efter omständigheterna och behofvet lempad jemkning af skjuttsanslagen till hvardera gästgifveriet.
Samma åsyftade ändamål, skall äfven ernås genom den regleringen i de öfriga Sine domsagorne, då den hinner fullbordas: men skjutts-entreprenader, som jag äfven sökt befordra, möta nästan öfver allt hinder af lokala omständigheter och de skjuts-skyldiges obenägenhet att åtaga sig kontanta utgifter.
Deligeneer som nu regelbundet gå emellan Stockholm och Götheborg bidraga i väsentlig mon till lindring i Skjuttsninga-besväret vid 5 Gästgifvaregårdar bär i- Länet.
De i förra Femårs-Berättelsen omnämnde serskildta Conventioner om premier för rofdjurs utödande utom skallgång, hafva äfven under sista qvinqvennium fortfarit att gälla och visat god effeet, men upphörde med början af innevarande år, genom den förut omförmälde af hela Länet ingångne allmänna öfverenskommelsen, hvars resultat, lättare beräknelig!, blifver föremål för nästa Femårs-Berättelse.
Previlegierade Krogar på Landet utom Gästgifverierne äro lika många som förut; Angående Snckne-Magazinernes antal och fonder har jag nyligen haft tillfälle att till Eder Kongl. Maj:ts Finance-Expedition afgifva detaillerade Uppgifter.
Nytt reglemente för magasinerue i Öster-Wåhla Socken är under de 5 sista åren fastställdt. — 24 — Utom Sparbankarne i "Westerås och Sala, hvarom i Berättelsen angå* ende Städerhe vidare förekommer, är sedan sisla Femårs-Beråttelsen en Sparbank inrättad vid Skultuna Bruk sksllidne sommar. §• 5.
Stäckrne.
Deras antal är fyra; nemligen;. ilo Westerås.
Tomternas antal utgör 421 hvaraf 35o öro bebyggde och 7 c obebyggde, hvilka sednare merendels begagnas till planteringar.
Af gammalt utgöra Tomternas antal inon?
Stadens staqvet 22 ri hvarefter åtskilliga praestationer blifvit beräknade.
Staden grundar sitt egentliga bestånd på handeln med Bergslagen samt transporter af Metall och andra effecter till Stockholm, hvarifrån återföras specerier, Salt- och Kramvaror m. m. till ortens och Bergslagernes behof.
Staden har sin fördelaktiga belägenhet nära de sädesrika provinserna Upland och Södermanland att tacka för sitt inflytande i detta afseende och afsätter årligen ett stort qvantum Spannmål till Bergslagen och i allmänhet till Stora Kopparbergs
Det bör icke lemnäs obemäldt, alt Stadens Handlade med drift oell omtanka vinnlagt sig om denna handel i större scala samt att derigenom elt större RörelseCapital årligen bringas i omlopp.
Stadens folknummer består för närvarande enligt i832 års Mantalslängd af 3,3o4 personer, hvaraf 2,246 äro Mantals-skrifne och de Öfrige i,o58 befriade, dels såsom öfveråriga och medellösa samt dels såteom minderårige.
Handelns tillstånd är, åtminstone jemförelsevis till Stapel-Släderne och Öfrige Rikets Städer icke i åtagande.
Hand tvet'ferierna hafva val icke under sista qvinqvenniet aftagit men befinna sig dock i ett stillastående tillstånd.
För För idoge och omtänksamme handtverkare, hvaraf åtskilige här finnas är ännu tillfälle att bana sig väg lill välstånd och »beroende.
Förnämligaste grunden till Handtverkeriernes förfall torde få sökas i den förfelade uppfostrings-method, som skrå-pi iviJpgiei ne gynna.
Man kati icke gerna renta sig, alt ur den kring land och like strykande ai bets-styrkan af Gesäller skola framstå duglige och driftige handtverksman, eller att deras tillverkningar skola kunna uthärda täflan med utlänningens förgäfves utslängda producter.
Så länge de inhemska tillverkningarne ej i fullkomlighet närma sig de utländske, kan icke den Svenska Handtverkarens öde förbättras och de i lättja och sjelfsvåld oftast förspillda läroåren äro icke någon förberedelse lill vinnandet af della syftemål.
De inskiänkta begären och utsigten» att med H.mdtverket endast betjena den närmsta omgifningen och deribland endast dem, hvilka ej hafva lägenhet att förse sig från andra håll, förvandla handtverkaren till daglönare och stå i strid så väl med hans egna fördelar som tillverkningens förbättrande.
Några Fabriks-anläggningar synes bär icke vilja hafva framgång, härrörande troligen icke så mycket af Stadens mindre passande läge derföre, som al brist på en åt detta håll riktad omtanka.
Dack finnas en Tobaks- och en Spegel-Fabrik, den förre med någorlunda betydlig (förut uppgifven) tillverkning.
Erforderlig tillgång på dagsverken äger Staden förnämligast af såkalladt försvarsfolk, Stadens Timmermän, Brandvakter och Ringare m. m. äfvensom under sommarmånaderna lill öfverflöd infinna sig på arbetsförtjenst uttågade Dablkarlar och Wermlänningar.
Staden har gemenligen god tillförsel från den kringliggande landshyggden på alla slags landlraanna producler, särdeles de såkallade torgdagarne; och saknas icke afsättning, ehuru åtskillige produeter, trägårdsväxter och dylikt odlas inom Stadens eget gebiet.
Utsädet beslår mest af Råg, Korn och blandsäd.
Mindre bruklige sädesslag äro: Hvete, Haffa och Ärter.
Stadens obebyggda tomter användas merändels till trägårdar eller planteringsland och odlingen derå utgöras förnämligast af rot- och skidfrukt^- samt till någon del af tobak och gurkor, som exporteras till Stockholm.
S-årsberättelse för Westmanlands Län. 4 Skepptuna? af Metall och Bergseffecter till Stockholm har hittills varit Staden förbehållen, men upphör med 1841 års slut.
Framtiden skall utvisa om den lindring man dermed åsyftat för Bruksägaie kominer att i sjelfva verket äga rum, då redarnes förbindelse upphör alt tillhandagå emot en billig och nedsatt taxa.
Den genom upptäckten af ånghoxerings fartyg i sednare tider inträffade lättnad och skyndsamhet i sjöcommunicationen skall måhända framdeles åstadkomma en annan förändring i dessa förhållanden.
För Staden är Gymnasium och högre Lärdoms-Skolan samt en Lancaster-Skola af ovärderlig nytta i afseende på ungdomens uppfostran.
För sjukes intagande och betjenande finnes Lazarett och Curtius gemensamme för hela Länet äfvensom tillräckligt antal Läkare alt bestrida sjukvården.
Då den fruktade Cholera-sjukdomen icke hunnit till fäderneslandet har anskaffandet af någon större local till sjukhus i sådana fall blifvit fördröjd, meli nödige förberedelser till första utbrottens hämmande gjorde.
I Stadens fatlig-försörjnings-anstalter hafva på de tvänne sednare åren betydliga förändringar skedt.
Då man tyckt sig af erfarenheten finna, att upprättandet och underhållandet af fattighus icke är det verksammaste medlet att lindra fattigdomen och hindia tiggeriet, utan fastmera nedsätter de derstädes intagne personers arbetsdrift och användbarhet, hafva andra botemedel funnits nödvändiga.
Bemödandet har varit, att påfinna utvägar, hvarigenom det kunde lyckas, att återbringa de i fattigdom och betryck nedsänkte samhällsmedlemmar till arbetslust och sjelfverksamhet samt utöda lättjan och hågen för tiggeri.
Så vidt möjligt varit hafva bidrag endast blifvit lemnade att afvärja en sådan nöd, som härrört af sjukdom eller verklig oförmåga att försörja sig, till sjuklingar, orkeslösa och barn, hvilka sednare jemte de egentligen såkallade fattighjonen, med ledning af exempel i andre Städer blifvit utpensionerade inom Staden och på landsbyggden, der vård och upptuktelse i goda seder kunnat med säkerhet påräknas.
De goda följderna hafva så vida försports, att tiggeriet inom Staden upphört, samt att hos de sämre lottade större omtanka i allmänhet röjes att försörja sig, hvartill Stadens fattigvårds
En betydlig lättnad i årliga bidragen till fattigförsörjningen lemnar det såkallade Schenströmske Barnhuset, en stiftelse sora grundlädes på 1770- talet af framlidne Bruks-Patronen och Handlanden harstäde Schenström, — 27 — i hvilken Inrättning ett betydligare antal fattige minderårige harn årligen erhålla en tillräcklig uppfostringshjelp och således icke falla Stadens serskildta fattigvård till last.
Skjutsningsbesväret är för Staden ganska tryckande, i anseende lill stadens belägenhet i förvägen emellan Rikets större Städer.
Staden är väl befriad ifrån hållskjutsens utgörande, som besörjes af den kringliggande landsbyggden och lärer härröra derifrån att de närmare Staden belägne Gästgifvargårdarne å landet blifvit hit förlagde, men deraf har äfven reservens flitigare anlitande blifvit en föjld.
Från eldsvådor har Staden varit under flere år lyckligen befriad. / Vakandet deröfver är uppdragit åt en serskild Brand-Direction med biträde af Brandvakter; och synes Stadens innevånare i allmänhet röja ett uppmärksamt nit till förekommande af dylike olyckor.
Sistlidet år funnos i Staden utom de vanliga handtverkerierna 1 Linneväfvare, dock utan något uppgifvet till verkningsbelopp, 4 Färgerier med 880 R:dr tillverkningsvärde, 1 Nål-Fabrik med 200 R:dr tillverkning, 1 Skepps-byggeri hvars tillverkningsvärde är upptaget till 7,697 R:dr 12 sk., en Spegel-Fabrik med 4^6
R:dr 32 sk. tillverkning, 1 Tobaks-Fabrik med 5114 tillverkning, 4 Ur-Fabriker med 636 R:dr 32 sk. tillverkning; summa tillverkningsvärde 14.954
R:dr 28 sk. banco, dervid 37 arbetare voro sysselsatte.
Stadens intrader och utgifter samt allmänna byggnader förvaltas och handhafves af en såkaliad Drätsel-Kammare hvars instruction är af Eder Kongl. Maj:t i Nåder fastsläld den 16 Majt 1827.
Staden donerade inkomster, anslagne så väl till dess Styrelses och Uppbörds-Verkels aflönande som puhlike byggnaders underhåll, bestå af vågpenningar samt Bro- Hamn- och Mätare-penningar med flere andra mindre betydliga inkomster och hafva under de sislförflutne fem åren per medium utgjordt 5,ilo i3 sk. 10 rist Banco.
Sparbanken i Westerås hade vid sistlidet års slut förkofrat sig så. att underhållsfonden då utgjorde 1,100 R:dr 35 sk. 4 list och insättningsfonden 9,160 R:dr 8 sk. tillsamman: 10,260 R:dr 43 sk. 4 rist banco.
Förökningen på sista qvinqvennium stiger således till 229 R:dr 24 sk. 4 rist ut> underhållsfonden och lill 4>7<P R:dr i6sk, uti insättningsfonden, hvaremot deponenternes antal minskats med 46. a:o Arboga.