Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 37 att berättelsen om undervisarens verksamhet må för hvarje år inlemnas till Hushållnings-Sållskapet, som anordnar hans resor och förrättningar samt sålunda ensamt år i tillfälle att deröfver hålla behörig kontroll; men att deremot Hushållningssällskapet, då det till Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité insänder sin årsberättelse, bör, jemte eget utlåtande öfver den verksamhet, undervisaren haft under året, till Komitén insända dennes redogörelse, så att Komitén deraf må komma i tillfälle att erhålla kännedom om hvad merbemålde undervisare uträttat.
Hvad nu först angår frågan om anställande på ofvanomförmålda vilkor af särskilda Landtbruks-Ingeniörer i Malmöhus, Christianstads och Skaraborgs lån, så, enär, innan antalet af statens Landtbruks-Ingeniörer hunnit så ökas, att fullgörandet af ingående reqvisitioner på deras biträde inom andra lån skulle af de öfriga Landtbruks-Ingeniörerne kunna medhinnas, vidtagandet af denna åtgärd, om ån gagnelig för en del orter, som derigenom erhölle ökadt ingeniörs-bitråde och ledande till besparing af statsmedel i och för Ingeniörernas reseersättningar, likväl ostridligt skulle lånda till stort mehn för alla öfriga orter, som derigenom finge vidkännas minskning i sådant biträde, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit måtte i Nåder förklara de härom gjorda underdåniga ansökningarne icke för närvarande kunna bifallas.
Beträffande vidare framställningen från Husbållnings-sållskapet i Ostergötlands lån om beredande af medel till anställande inom hvarje lån af särskild Landtbruksingeniör ; så, emedan en så hastig tillökning i Landtbruks-Ingeniörernes antal, som hårför skulle erfordras, hvarken vore grundad på de olika behofven inom olika lån, eller, efter hvad Landtbruks-Akademien upplyst, låter sig inom den närmaste tiden verkställas, så framt till dessa befattningar skola användas endast kompetente och lämpliga personer, anser jag för min del mig böra tillstyrka att denna framställning icke må till någon särskild åtgärd föranleda, men att Eders Kongl.
Majit, med anledning af Landtbruks-Akademiens förut anmälda underdåniga hemställan, ville i Nåder föreslå Rikets Ständer att anvisa medel till aflönande af ytterligare två Landtbruks-Ingeniörer samt till rese- och traktamentsersåttning åt dem.
Då Landtbruks-Ingeniörernes tjenstebefattningar, på sått Landtbruks-Akademien yttrat, åro för jordbrukets fortgående utveckling maktpåliggande samt mödosamma och ansträngande; då en flerårig kurs för vinnande af kompetens till desse tjenster erfordras och då någon anställning för deras innehafvare på annan bana icke år att emotse, finner jag billigheten fordra, att efter vissa års tjenstgöring löneförhöjning må dem tillgodokomma; men deremot anser jag icke att de olika löneklasserna böra vara så många, eller uppflyttning ske efter så korta mellantider, som Akademien föreslagit.
En så hastig förhöjning i löneinkomster, fastän medgifna för Lårarne i Elementar-låroverken, förekommer dock icke i allmänhet för tjenstemän inom andra klasser och betingas icke heller i allmänhet af inträffade förändringar i de verkliga behofven.
Jag vågar derföre föreslå att, jemte det den första aflöningen fortfarande bibehålies vid 1,500
Ridr, densamma sedermera efter tio års verksam och berömvård tjenstgöring må höjas med 1,000 Ridr till 2,500 Ridr, och efter ytterligare tio års lika beskaffad tjenstgöring utgå med 3,500 Ridr, hvilket belopp skulle utgöra högsta lönegraden.
I sammanhang härmed får jag hemställa att, sedan Eders Kongl. Majit den 15 Januari 1864, uppå anmälan af Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité, i Nåder beviljat Landtbruks-Ingeniören Axel Victor Uddman efter tio års tjenstgöring en lönetillökning af 1,500 Ridr att under innevarande statsregleringsperiod utgå af tillgångliga besparingar å anslaget till jordbruket, handeln och nåringarne, hvarige - 38 Bil.
Prop. N:o /, om Statsverket 1865. nom hans årliga aflöning skulle komma att utgå med 3,000 Ridr, eller samma belopp som efter vitsordad tioårig berömlig tjenstgöring hittills tilldelats statens äldre Landtbruks-ingeniörer, Eders Kongl. Maj:t måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att, på sått vid sednaste riksdag beviljades i afseende å de två öfrige äldste Landt bruks-ingeniörerne, anvisa ett belopp på ordinarie stat af 1,500 R:dr, på det att den ifrågavarande löneförhöjningen fortfarande måtte kunna Uddman tilldelas; hemställande jag i öfrigt, på grund af hvad förut anfördt blifvit, att Eders Kongl.
Majit ville till Rikets Ständer göra framställning att de, med godkännande af mitt i underdånighet gjorda förslag till bestämmelser i fråga om löneförhöjning efter viss tid åt samtlige statens Landtbruks-ingeniörer, ville nu anslå till aflöning åt två sådana tillhopa 3,000 R:dr, jemte vanligt belopp till rese- och traktamentsersåttning, sammanlagdt för båda 2,000 och till löneförhöjning åt landtbruks-stipendiaterne 400 „ Slutligen, och med afseende å de af Eders Kongl.
Majits Befallningshafvande i Westerbottens lån framställda talande skål för anställandet inom samma lån af en kringresande undervisare i landthushållningens särskilda delar, vågar jag i underdånighet förorda bifall i så måtto till Eders Kongl. Majits Befallningshafvandes framställning, att Eders Kongl. Majit ville af Rikets Ständer för ändamålet begära ett anslag å extra stat till belopp af 2,500 Ridr, för att. på de vilkor Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité föreslagit till lånet utgå, med skyldighet för Hushållnings-sållskap, Landsting, eller annan förening inom lånet, att tillskjuta det ytterligare belopp, som för anställande af fullt lämplig person vid befattningen må finnas erforderligt.
D) Befrämjande i allmänhet af Jordbruk och Landtmannanäringar.
Till utdelande vid landtbruksmöten af högre prisbelöningar för husdjur, redskap och machinerier samt ladugårdsprodukter, sädesslag och andra jordbruksalster beviljades vid sednaste riksdag ett årligt extra anslag af 6,000 Riksdaler.
De gag nande verkningarne af dessa prisbelöningar hafva på ett särdeles framstående sått blifvit lagda i dagen vid sednaste allmänna landtbruksmötet i Malmö; och jag får på grund häraf i underdånighet föreslå att enahanda anslag jemväl nu måtte hos Rikets Ständer åskas med 6,000 Ridr.
Uti förut omförmålda memorial har Landtbruks-Akademien, angående pris belöningar för gödboskap, mejerialster, fläsk och kött, anfort! att då de allmänna landtbruksmötena vanligen icke hållas oftare ån hvart annat eller hvart tredje år samt alltid på olika ställen, de vid dessa möten för förevisade husdjur och redskap m. m. utdelade premier, ehuru nyttiga och behöfliga, likväl icke kunna, såsom önskligt vore, väcka någon fortgående täflan och städse förnyad eggelse till framåtgående i den särskilda riktning af boskapsskötseln och mejerihushållningen, hvars befordrande genom premierna afsetts; att denna fråga sedan sistlidne riksdag erhållit för vårt land en annan och vida större betydelse, enär felet att ensidigt, såsom hittills skett, egna nästan uteslutande all uppmärksamhet vid jordbruket åt spanmålsodlingen, med försummande af boskapsskötsel och mejerihushållning, blifvit alltmera allmänt insedt och erkåndt, och landtbrukarnes bemödanden nu mera allmänt gå derpå ut, att återställa jemvigten mellan de båda lika angelägna hushållsgrenarne sädesodling och ladugårdsskötsel.
Frågan år nu likväl icke endast att kunna producera till afsalu gödboskap, jBil. N: 5 till Kongl. Majds Nåd.
Prog- N:o 1, om Statsverket 1865.
39 utan äfven smör, ost, fläsk och kött såväl för landets eget behof, som ock till afsalu på utlandet; i följd hvaraf Akademien, som ansett att utställningar och prisbelöningar af slagtdjur och mejerialster böra åvägabringas för att derigenom ytterligare rikta allmänhetens håg och uppmärksamhet häråt, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att för städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, såsom hufvudafsättningsorter för de delar af landet, der ladugårdsskötsel och mejerihushållning mera omfattande bedrifvas, måtte utsättas årliga expositions- och försäljnings-dagar för slagtdjur, smör, ost, fläsk och kött, vid hvilka utställningar premier borde genom Hushållnings-sällskapens samverkan utdelas för de utmärktaste djuren och de bästa till export tjenliga öfriga utställningsföremålen; med anledning af hvilken hemställan Eders Kongl. Majit genom nådigt bref den 3 Februari innevarande år förklarat hinder icke möta för Akademiens FörvaltningsKonflté att, efter meddelande med vederbörande lokalmyndigheter och i samråd med dem å tider, som kunde finnas lämpliga, för nämnde städer utsätta sådana expositioner och försäljnings-dagar, som Akademien föreslagit; - att med anledning häraf komitén aflåtit skrifvelser i frågan till Öfver-Ståthållare-Embetet, till Kongl.
Ma:jts Befallningshafvande i Malmö och Göteborg samt till Hushållnings-Sällskapen, med uppmaning till dessa sednare att distriktvis förena sig om sammanskott af medel till utdelning af premier vid de afsedda utställningarne.
Men då det vore ovisst, huruvida dessa tillskott kunna blifva tillräckliga så väl till premier, som till nnordniugarne i öfrigt af dessa täflingsmöten, och det befarades, att hela frågan kunde till en obestämd framtid undanskjutas, derest icke något understöd af statsmedel för densamma erhålles, hemställer Akademien med hänseende till sakens stora vigt och för att vidare främja den redan nu med framgång böijade exporten af slagtdjur och mejerialster, m. m., att Eders Kongl. Majit till Rikets Ständer måtte framställa Nådig Proposition om ett årligt anslag af 3000
Rdr att användas till för hvarje år afsedda täflingsmöten med gödboskap, smör, ost, fläsk och kött uti städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, för så vidt Hushållnings-Sällskapen distriktsvis vilja förena sig om sammanskott af medel till dessa utställningar.
I denna Akademiens hemställan får jag mig i underdånighet förena och tillstyrka det ifrågasatta anslaget, att uppföras å extra Stat med 3,000 Rdr.
Angående Landtbruks-Akademiens nya lokal för utställning af landtbruksredskap och modeller anför Akademien: att enligt Eders Majit till Rikets sist församlade Ständer aflåtna Nådiga Proposition utbyte skott mellan Akademiens dåvarande hus och tomt här i staden N:o 36 vid Mäster Samuelsgatan mot Teknologiska Institutets f. d. hus N:o 43 vid samma gata med vilkor att uti den nya byggnad, som kommer å Akademiens gamla tomt att hufvudsakligen för Svenska Slöjdföreningens i Stockholm Söndags- och Aftonskola uppföras, lokal skall beredas Akademien för utställning al landtbruksredskap och modeller, m. m.
Denna nya expositionslokal är för det med densamma afsedda ändamål beräknad blifva för Akademien disponibel under loppet af år 1867, men för dess användning i uppgifna syfte erfordras dels inredning och aptering af densamma, så att exposi - 40 Bil N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. No 1, om Statsverket 18då. tionsföremålen, med intagande af minsta möjliga rum, kunna lätt octi beqvämt öfverskådas samt äfven uti detalj studeras at de besökande, som för dem äro intresserade; dels erfordras för utställningen en uppsyningsman och förevisare med de insigter och den bildning, att han. då så påfordras, kan nöjaktigt redogöra för utställningsföremålens beskaffenhet och användning, emottaga beställningar och derom expediera skrifvelser till landets redskapsfabrikanter samt andra personer, som till utställningen msändt redskap och maskiner, m. m., dels fordras ock slutligen, att så väl sjelfva lokalen, som der utställda föremål städse hållas snygga och putsade samt de sednare alltid i sådant skick, att de kunna, då omständigheterna så medgifva, profvas af de besökande.
Akademien lått vidkännas icke obetydliga utgifter för slutliga anordningen af dess förra året tillträdda, ofvannämnda hus, och nu saknar medel att sjelf bekosta förenämnda utgifter för expositionslokalen, har Akademien så mycket mindre tvekat att dertill begära statsmedel, som en i hufvudstaden åvägabragt fullständig och permanent utställning af landtbruksredskap och modeller till sådana af nyaste och bästa konstruktion ofelbart skall i hög grad medverka till vårt jordbruks vidare förkofran; hvadan Akademien hemställt, att Eders Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta Nådiga Propositioner: a) Om ett anslag för en gång af 5,000 Rdr till inredning af Akademiens i slöjdskolans hus afsedda lokal för utställning af landtbruksredskap och modeller, samt b) om ett årligt anslag af 1500
Rdr till aflöning åt uppsyningsman och förevisare vid utställningen, äfvensom till lokalens städning samt för putsning och vidmakthållande af expositionsartiklarue.
Afven i denna framställning får jag i underdånighet instämma och förorda anvisandet för nämnda ändamål af ett årligt anslag å ordinarie stat 1,500: — för en gång å extra stat 5,000:
— Uti en af Svenska Trädgårdsföreningens Styrelse under den 29 sistlidne Juli till Eders Kongl.
Maj:t ingifven skrift har anförts, att Styrelsen, som sedan år 1832, dels utan, dels med statens understöd sökt verka för trädgårdsodligens framsteg och förkofran i fäderneslandet såväl genom spridande af nya för vårt klimat passande nyttiga vexter och utdelning af goda fruktträd och bärbuskar till folkskolor och medellösa jordbrukare, som i synnerhet genom sin elevskola, — numera öfvertagit en del af det till lustslottet Rosendal å Djurgården hörande område, för att derstädes i större skala kunna verka för sitt ändamål; att, sedan undervisningen i skolan under do sednare åren blifvit utvidgad och de från densamma utgångna elever nästan alltid erhållit förmånliga tjeuster, hvilka de till belåtenhet skött, ansökningar om inträde vid föreningens skola med hvarje år stigit så att, ehuru elevernes antal ökats till 25, föreningens styrelse sett sig nödsakad att neka plats för vida flere än som kunnat emottagas; att lärjungarna vid folkskolelärare-seminarium i Stockholm vid föreningens skola fått åtnjuta undervisning i de vigtigaste delarne af trädgårdsmästareyrket, samt att begäran i samma syftning inkommit från seminarium i Nyköping; att Styrelsen sökt, så långt utrymmet - Bil.
N:o 5 till Kungl. Maj:ts Nåd.
41 rymme t, medgifva, gå dessa önskningar till mötes, såsom utgörande glädjande bevis både om den insigt om trädgårdars ekonomiska nytta och förädlande inflytande, som nn börjat göra sig gällande, och om det förtroende, föreningens skola åtnjuter.
En brist har likväl yppat sig, till hvars afhjelpande föreningen för närvarande förmält sig sakna medel, nämligen bristen af en fullt lämplig och tillräckligt stor undervisningslokal.
Utrymmet i elevskolans lokal vore redan för det nuvarande antalet elever alltför trångt och tilläte blott en del af dessa att på en gång bevista vissa lektioner.
Detta förorsakade obehag och ökadt. arbete vid undervisningen, vore isynnerhet menligt vid de vigtiga ritlektionerna samt gjorde det aldeles omöjligt att, såsom önskligt vore, utsträcka lektionerna till folkskolelärarne, enskilda trädgårdsmästare, eller andra personer, som möjligen skulle vilja afhöra dem.
Då nu den s. k. vinterträdgården å Rosendal är för föreningen såsom vexthus obehöflig, har Styrelsen ansett lämplig lektionslokal lättast och med minsta kostnad kunna erhållas om denna byggnad, utan väsendtlig förändring af dess yttre form, kunde dertill inredas.
För en kostnad af 10,500 Rdr skulle, enligt uppgjordt kostnadsförslag, denna ändring kunna verkställas, hvarigenom en beqväm, ljus och för framtiden fullt tillräcklig undervisningssal erhölles samt bostad för ytterligare 12 elever bereddes.
Undervisningen skulle derigenom kunna utsträckas och med väsendtligen större gagn handhafvas, dock under förutsättning att skolan äfven för framtiden linge fortfarande uppbära det extra årliga anslag, som densamma hittills åtnjutit och hvarförutan den icke skulle kunna vidmakthållas ens i sin nuvarande utsträckning; anhållande styrelsen på grund af det anförda, att Eders Kongl. Maj:t ville till Rikets härnäst församlade Ständer framställa Nådig Proposition: att
Svenska trädgårdsföreningen äfven för nästa statsreglerings-period måtte få åtnjuta det årliga extra anslag stort 4,500 Rdr, sorn den hittills åtnjutit och på samma vilkor som hittills; samt att ett anslag för en gång af 10,000 Rdr måtte anvisas för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid Föreningens skola å Rosendal.
Uti häröfver afgifvet utlåtande har landtbruksakademiens förvaltningskommité, — under anförande att Svenska Trädgårdsföreningen på ett berömvärdt sätt städse verkat till trädgårdsskötselns förkofran inom fäderneslandet och att önskligt vore, att föreningen allt framgent på samma sätt må kunna i ännu vidsträcktare omfång gagna synnerligast genom elevskolan, samt då den för vinterträdgårdens förändring till föreläsningssal m. m. upptagna kostnad syntes vara ingalunda för högt beräknad, — hos Eders Kongl. Maj:t tillstyrkt
Nådigt bifall till förevarande underdåniga ansökning.
Med afseende å hvad sålunda förekommit får jag i underdånighet föreslå Nådig framställning till Rikets Ständer om anvisande på extra Stat af de för Svenska Trädgårdsföreningens gagnande verksamhet behöflige medlen, nämligen dels det förut af föreningen åtnjutna årliga extra anslaget 4,500 Rdr, dels för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid föreningens skola för en gång 10,000 Rdr.
Ständer anvisat ett anslag af 30,000 Rdr att under innevarande statsregleringsperiod utgå ti\\ införskaffandet af af v elsdjur af utmärktare nötboskapsracer, har Stamholländeristyrelsen uti underdånigt memorial den 29 Bih till R.
1865 Sf 1866. 1 Sami 1 Åfd. 6 Haft. 6 42 Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. sistlidne Juli anfört, att Styrelsen dels under sistförflutna år från Storbritanien inköpt 3 tjurar och 21 kor af s. k. förädlad korthornsrace, af hvilka djur ett fullständigt holländeri för närvarande är vid Alnarps Landtbruksinstitut uppstäldt, dels ock under innevarande år gått i författning om införskaffandet från Tyskland af likaledes ett helt holländeri af s. k.
Algauerrace, afsedt att stationeras inom Gefleborgs län.
Härigenom komma staten tillhöriga stamhjordar att, efter nu pågående omflyttning af åtskilliga sådana, utgöras af:
I fullständigt holländeri af korthornsrace inom Malmöhus län, 1 ,, „ „
Yoigtländerrace inom Jönköpings län, 9 fullständiga holländerier af Ayrshirerace inom Kronobergs, Elfsborgs, Skaraborgs, Carlstads, Örebro, Linköpings, Nyköpings, Upsala och Westerås län, £ Holländeri af samma race inom Gefleborgs län samt 1 „ „
Algauer-race inom sistberörda län; hvarförutan 2 tjurar oeh 22 kor finnas uppställda dels vid landtbruksakademiens experimentalfält, dels vid veterinärinrättningen i Stockholm, i och för anställande af åtskilliga försök, äfvensom 5 tjurar äro till åtskilliga hushållningssällskap öf verlemnade.
Såsom häraf synes, äro för närvarande nästan samtliga stamholländerier stationerade uti Rikets mellersta och sydliga län, och då härtill kommer att inom flertalet af dessa län dels hushållningssällskapen, dels ock bolag eller enskilda personer numera anskaffat stamhjordar af förädlade och för de olika orternas lokala förhållanden lämpliga racer, har det synts Stamholländeri-styrelsen, som skulle det vid bildandet af stamholländerierna i främsta rummet, afsedda mål — beredandet af inhemsk tillgång på afvelsdjur af förädlade racer — numera vara för hvad angår antalet af holländerier inom nämnda delar af landet uppnådt, hvadan ock, enligt Stamholländeri-styrelseus åsigt, annan uppoffring af statsmedel härför för närvarande icke torde böra begäras, än den jemförelsevis obetydliga, som är förenad med upprätthållandet af en alltjemnt fortgående förädling af redan befintliga, eller genom från desamma utgående arrendedjur nybildade stamhjordar.
I motsats härtill anföres att de Norrländska provinserna hittills för blifvit i nästan fullkomlig afsaknad af de fördelar, som genom stamholländerier blifvit landets öfriga delar beredda.
Stamholländeri-styrelsen vore fullt förvissad derom, att åtskilliga af de nötboskapsracer, hvilka äro i besittning af en tillfredsställande förening af mjölkrikhet, lättföddket och köttansättuingsförmåga, ganska väl skulle kunna trifvas under de för Norrland egendomliga förhållanden, samt, parade med den derstädes inhemska boskap, på densamma öfverflytta sistberörda egenskap, hvaraf den för närvarande företrädesvis är i afsaknad, tror dock Stamholländeri-styrelsen det vara att befara, att den betydliga kostnad för det allmänna, som är förenad med uppställandet af stamhjordar utaf utländska racer inom de län af Norrland, hvilka för närvarande sakna dylika, skulle vara till en ej ringa del förspild, innan dervarande kreatursegare mera allmänt erhållit en ökad insigt såväl uti de vilkor, som betinga en förbättrad boskapsafvel, som äfven derom att den med en rikligare utfodring och omsorgsfullare vård förenade uppoffring rikligen betalar sig.
Detta mål skulle, enligt stamholländeristyrelsens tanke, lättast och med minsta uppoffring vinnas derigenom, att med möjligast största omsorg utvalda stammar af den i Norrland af ålder inhemska nötboskapsracen uppställdes å derför lämpliga lokaler inom de olika länen, för att korsade med tjurar af förädlade racer, utfodras och vårdas efter af Styrelsen lemnade föreskrifter och under dess kontroll, i likhet med hvad vid statens öfriga stamholländerier eger rum.
Att den afvel, som Bil.
Prog. N:o l, om Statsverket 1865.
43 vid dessa sålunda sammansatta hjordar komme att bildas, med en så till mängd som till beskaffenhet tillfredsställande mjölkafkastning i förening med en fyllig kroppsbyggnad, bör motsvara de norrländska provinsernas behof, derom vore Stamholländeri-styrelsen fullt öfvertygad, likasom ock att exemplet af det i alla hänseenden tillfredsställande resultat, som af en dylik väl vårdad hjord bör vinnas, skall vara lärorikt, framkalla uppmärksamhet på dermed förenade fördelar samt locka till efterföljd.
Först då inträdde ock behofvet af en underlättad tillgång på förädlingsblod, och då vore tiden inne att inom dessa trakter uppställa stambjordar af de förädlade racer, som visat sig vara för dervarande förhållanden fullt lämpliga.
En åtgärd af synnerlig vigt för ett hastigare spridande af ädelt blod inom landets nötboskapsafvel anser Stamholländeri-Styrelsen derjemte vara den, om tillfälle bereddes Styrelsen att mera verksamt än hittills bidraga till ett direkt spridande af tjurar af förädlade racer, på det sätt att sådana genom Styrelsens försorg inköptes från de ställen, der desamma kunde erhållas af fullgod beskaffenhet samt derefter öfverlemnades till de hushållningssällskap, dessas underafdelningar eller ock till enskilda djuregare, som deraf ville sig begagna, mot ett pris ej öfverstigande djurens kostnad, men betalningen deraf ställd på amortering.
Staten skulle sålunda blott behöfva uppträda såsom förlagsman, och den begärlighet, med hvilken likartade åtgärder af allmänheten omfattats, i förening med den goda verkan, de visat, gåfve Styrelsen anledning till den förmodan att ansökningar om delaktighet af den fördel denna åtgärd innebär, icke skulle saknas och följaktligen det med densamma afsedda ändamål uppnås.
Ehuru den med inköpet af ett eller annat ädelt djur förenade utgift visserligen ej kunde i allmänhet anses öfverstiga den enskilde landtmannens krafter eller erfordra Statens mellankomst, torde dock den lättnad, som härvid genom den föreslagna åtgärden beredes, under landtbrukets närvarande betryckta ställning, vara af ej ringa värde, likasom ock dylika genom Stamholländeri-styreisen på en gång och i större skala verkställda inköp städse billigare och ofta med större omsorg och sakkännedom kunna utföras, än hvad som för den enskilda djuregaren läte sig göra.