Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I berörda motion äfvensom uti en sednare, till Utskottet ingifven, af åtskilliga handlingar åtföljd skrift, har motionären hufvudsakligen anfört att, sedan Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, med anledning af det mindre förmånliga resultat, som framgått af den första, för många år tillbaka förrättade undersökningen, ansett sig böra uppföra detta arbete endast i andra klassen bland likartade företag, strandegarne år 1863 låtit verkställa förnyad undersökning och värdering af den jord, som genom nämnda sjösänkning kunde vinnas eller förbättras.
Af protokollet öfver denna undersökning, som enligt Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förordnande blifvit verkställd af Kommissions-landtmätaren P. S.
Herbst och i afskrift meddelats, inhemtas, bland annat, att utöfver de 674 tunnland, som den äldre undersökningen upptog, ytterligare 226 tunnland mer eller mindre vattensjuk jord skulle blifva torrlagda; att utom denna jord ytterligare 974 tunnland, nu under vatten stående, skulle genom sänkningen i mer eller mindre mån blifva brukbar; att det nuvarande värdet af de 900 tunnland, som sålunda skulle kunna torrläggas, utgjorde 102,031 R:dr, men det blifvande värdet efter torrläggningen 356,563 R:dr; samt att alltså, äfven om de 974 tunnland, hvilka nu vore helt och hållet vattendränkta och vid undersökningen icke värderats, lemnades utan beräkning, skulle likväl ett högre jordvärde eller en vinst genom sjösänkningen åstadkommas af icke mindre än 254,532 R:dr, under det att sänkningskostnaden vore beräknad till allenast 82,509 R:dr.
Med dessa sifferuppgifter ville motionären finna ådagalagdt, att detta företag vore i hög grad lönande samt följaktligen, då dess vidtomfattande beskaffenhet icke medgåfve arbetets utförande uteslutande genom strandegarnes försorg, förtjent af det allmänna understöd, hvarom motionären anhållit; meddelande slutligen motionären om anledningen dertill, att de sednaste undersökningshandlingarne icke blifvit af Styrelsen för väg- och vattenbyggnader granskade, den upplysning att, ehuru berörda handlingar, enligt derom af Christianstads läns landskansli utfärdadt bevis, den 28 Augusti 46 Stats- Utskottets Utlåtande N;o 78. sistlidna år blifvit, med skrifvelse från Kongl. Maj:ts Befallningskalvande till bemälda Styrelse öfversända, handlingarne likväl icke framkommit eller sedermera kunnat tillrättafinnas.
Då likväl nu sednast omförmälda undersökningshandlingar, på sätt af förestående utredning inkemtas, icke varit föremål för granskning hos Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, har, i öfverensstämmelse med hvad i flera föregående punkter af detta Utlåtande blifvit på enahanda grund hemstäldt, Utskottet ansett sig böra tillstyrka, 43:o att Sven Nilssons berörda motion måtte lemnäs utan afseende.
Slutligen får Utskottet anmäla, att till upplysning om de i detta Utlåtande af Utskottet tillstyrka anslags- och lånesummors sammanlagda belopp, en i tabellarisk form uppgjord förteckning å desamma finnes härvid fogad.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 47 Reservationer: af Herr Friherre Klinckowström, JR. M.: ”Emot detta Stats-Utskottets betänkande, rörande anslag till s. k. allmänna arbeten, får jag mig härmed i allmänhet reservera, äfvensom mot Stats-Utskottets, som jag förmodar, snart efterkommande betänkande rörande anslag till jernvägar, med anledning af enskilda motioner.
Jag tror det hade varit rigtigare och med Statens sanna fördel mera öfverensstämmande, att noggrannare, än som skett, hushålla med Statsverkets tillgångar och kredit.
Då det ännu ej lärer lyckats Riksgälds-kontoret att med full visshet om utbekommandet kontrahera hela beloppet af det lån, som Rikets Ständer vid sednaste riksdag uppdrogo dem uppnegotiera, till betäckande af de dels anslag dels lån, som då för jernvägar beviljades, synes det mig vara obetänksamt, att utan högsta nödvändighet öka Statens skuld, dels för jernvägsanläggningar, dels för andra allmänna arbeten, med ytterligare rätt betydliga summor, hvilka måste uttaxeras genom allmän bevillning, eller upplånas.
För att sätta Rikets Ständer i tillfälle att bedöma Statsverkets financiela ställning, till så väl tillgångar, som behof, får jag i anledning af det ofvan sagda härjemte bifoga en utredning deraf intill denna dag, uti bilagda fyra tablåer.
Litt. A: öfver ordinarie Statsregleringen tillhörande inkomster och utgifter under år 1867; Litt. B: öfver extra Statsregleringen tillhörande inkomster och utgifter till 1867 års slut; Litt.
G: öfver anslag och lån för jernvägsbyggnader; Litt.
JD: öfver Statsverkets och Riksgälds-kontorets samtliga inkomster och utgifter för år 1867.
Dessa tablåer, grundade dels på officiela siffror, dels hvad de till den allmänna bevillningen hänförliga summor beträffar, på hvad jag kalkulationsvis ansett dem böra uppgå till, äro, hvad angår utgifterna, uppgjorda med ledning af Rikets Ständers beslut, eller hvad Stats-Utskottet föreslagit, men Ständerna ännu ej pröfvat.
Deraf visar sig att en Irist uppstår af 4,430,000 R:dr, som genom lån måste fyllas, i och för jernvägsanläggningar och rörlig materiel, samt att om man anser den så väl ordinarie som extra Statsregleringen skola fyllas genom Statsverkets egna besparingar och inkomster, den allmänna Bevillningen för 1867 kommer att uppgå till 1,927,100 R:dr.
Dervid är likväl att observera, att då hvarken den allmänna Bevillningen för 1867, ej heller Statsverkets bidrag till extra Statsregleringen, komma att till Riksgälds-kontoret ingå före år 1868, men dessa blifvit i tablåerna upptagna såsom tillgång för 1867 års utgifter, berörda tvänne tillgångar, uppgående kalkulationsvis till en sammanlagd summa af 4,617,500 R:dr, måste antingen af Riksgälds-kontorets under händer hafvande medel förskotteras, om dessa medel lemna tillgång dertill, eller ock genom temporära lån anskaffas, till hvad erfarenheten redan lärt, emot 7 å 8 %.
Då jag är viss derpå, att denna reservation, med åtföljande bilagor, skall fullt upplysa om Statsverkets financiela ställning, sådan den nu befinnes, så vågar jag äfven hoppas, att äfven en öfvervägande majoritet inom de respektiva Riks-Stånden skall deraf, medan tider ännu är, väl betänka sig, innan de gå längre att bevilja anslag, än som Stats-Utskottet gjort, men deremot äfven deraf afslå, hvad som utan skada kan uppskjutas.” 48 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 78.
A Tablå öfver Ordinarie Statsregleringen Riksmynt.
Till Stats-kontoret ingående:
Ordinarie inkomster, enligt Rikets Ständers beslut i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande N:0 22 Obs.
I händelse de s. k. stubböresmedlen icke komma att ingå till skogsplanteringskassan, utan fortfarande levereras till Statsverket, hvilket är beroende af Rikets Ständers beslut i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition N:o 54, komma de ordinarie inkomsterna att ökas med 100,000 R:dr.
Extra ordinarie inkomster: upptagas här förslagsvis till följande belopp, nemligen:
Tullmedel 13,500,000: — Postmedel 2,000,000: — Stämpelpappersmedel 1,600,000: — Bränvinstillverkningsafgift 10,000,000: — 8,978,700| 27,100,000 — Summa R:mt 36,078,700 Rtill Frih. Klinckowströms reservation.)
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 49 tillhörande Inkomster och Utgifter under år 1867.
1 Från Stats-kontoret ut- gående ordinarie Stats- utgifter.
Under l:a Hufv.-tit (Uti. N:o 8).
Under 2:a Hufv.-tit (Uti.
N:o 26).
Under 3:e Hufv.-tit.
(Uti.
N:o 27) Under 4:e Hufv.-tit (Uti.
N:o 51) Under 5:e Hufv.tit.
N:o 52).
Under 6:e Hufv.-tit (Uti.
N:o 60).
(Stats- och Ekon.-Utsk.
N:o 5) Under 7:e Hufv.-tit.
N:o 53).
Under 8:e Hufv.-tit Under 9:e Hufv.-tit.
Beviljade af Rikets Ständer.
Beroende på omröstning i Förstärkt Siats- Utskott.
Tillstyrkta af Stats-Utskottet eller dess afdel- ningar, men innu icke pröf- ■ade af Rikets Sländer.
' Föreslagna i Kongl.
Proposi- tioner, hvaröfver Stats-Utskot- tefs Utlåtanden ännu ej af- gifvits.
Summa Riksmynt. 1.417.000 2,434,950 479,200 9.295.200 3,865,400 3.786.000 25,000 6,071,900 4.554.200 450 — 45,400 75,000 1,400 600 17,100 — 1,288,500 — 31,000 1,417,000 2.434.950 479,200 9,340,600 3.940.400 3.812.400 6,072,500 4,571,300 1.319.950 S:gr 31,929,300 139,500 1,288,500 31,000 33,388.300 Saldo:
Bidrag till extra Statsreg- leringens bestridande. 2,690,400 Summa R:mt — -I -- — — — — 36,078,700 — lith till B St Brot 1865 B 1866 4 Sami. 1 Afd 2 Band. 9 Haft 7 50 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78.
Litt, B, Tablå öfver extra Statsregleringen tillhö - inkomster.
Enligt den uppgjorda beräkningen öfver Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter under åren 1866 och 1867 skulle vid sistnämnda års slut finnas en disponibel behållning af 2,286,800:
— Som likväl i nämnda beräkning
Riksgälds-kontorets andel i bankovinsten för båda åren ^upptagits till 3,333,333 R:dr, men Rikets Ständer af bankovinsten anvisat 3,400.000
R:dr, bör ofvannämnda behållning ökas med 66,600: — Beräknadt bidrag af Statsverkets inkomster år 1867 *) Riksmynt. 2.353.400 2.690.400 Brist Sgr R:mt 5,043,800 1,927,100 Summa R:mt 6,970,900 — *)
Denna summa kan ej påräknas inflyta förr än linder år 1868. **) Brisien försvinner, derest Rikets Ständer besluta, att Bevillningen för år 1867, hvilken dock först 1868 aflyter, skall upptagas såsom tillgång för 1867 års statsreglering. (till TYih.
Klinckowströms ri servation.)
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. rande Inkomster och Utgifter till 1867 års slut. 51 Beviljade af Rikets Ständer.
Anslag utan återbetalning sskyldighet hänförliga under Riks-statens l:a Hufv.-titel (Uti.
N:o 8) 2:a d:o (Uti.
N:o 26) 3:e d:o (Uti.
N:o 37) 4:e d:o (Uti.
N:o 51) 5:e d:o (Uti.
N:o 52) (Uti.
N:o 10) 6:e d:o (Uti.
N:o 60j (Uti.
N:o 78) (Uti.
N:o 55 & 56) 7:e d:o (Uti.
N:o 53) (Uti.
N:o 34) 8:e d:o 9:e d:o För påbyggnad och förändring af Rikets Ständers hus och f. d. Hebbeska huset.
Ersättning till Stats-kontoret för åtskilliga förskott Oafgjorda enskilda motio ner För Posttidningen (2:dra Lån:
Sgr på 6: te Hufv.-titeln, till vattenaftappningar ... till staden Carlstad .. på 8:de Hufv. titeln Summa R:mt 106,600 110,100 1,967,100 1,079,200 90,000 653,800 105,000 42,700 300 558,700 Beroende på omröstning i Förstärkt Stats Utskott.
Tillstyrkta af Stats-Utskottet eller dess afdelningar, men ännu icke pröfvade af Rikets Ständer.
Föreslagna i Kongl. Propositioner, hvaröfver Stats-Utskottets
Utlåtanden ännu ej afgifvits. 140,600 72,000 3,000 638,300 6,000 150,000 263,500 244,000 38,000 Summa Riksmynt. 106,600 110,100 2,107,700 1,169,200 1,469,100 43,000 561,700 6,000 150,000 263,500 244,000 38,000 4,713,500 50,000 4,763,500 215,600 215,600 —| 1,057,800 i — 502,000 - 150,000 1,709,800 282,000 282,000 — j, 6,268,900 502.000 50,000 150.000 —| 6,970,900 52 State-Utskottets Utlåtande N:o 78.
Litt- C.
Tal>lå öfver anslag och Andel i öfverskottet Saldo, brist Inkomst. trafikmedlen för åren 1866 och 1867 upptages till Riksmynt. 2.250.000 4.430.000 Summa R:mt 6,680,000 (till Frih.
Klinckowström* reservation.)
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 78. lån till Jernvägsbyggnader. 53 Föreslagna Tillstyrkta af Kongl. Pro Beviljade nf T?iIrAte Beroende på omröstning Stats- Utskottet, men ännu positioner, hvaröfver Stats- Summa Ständer. i Förstärkt icke pröfvade utskottets Riksmynt. Stats-Utskott. af Rikets Utlåtanden Utgift.
Ständer. ännu ej af- gifvits.
Anslag för fullbordande af nordvestra stamba- nan mellan Arvika och Riksgränsen, att utgå un- der år 1866 1,200,000:
D:o under år 2,900,000 1867 1,700,000: 2,900,000 — — — — — Dito till påbörjande af nordvestra stambanan mellan Christinehamn 500,000 och Arvika 500,000 — —— — — Dito för komplettering af trafikmaterielen å de redan färdiga stamba- norna 2,000,000 250,000 ' - 2,250,000 — Dito för utvidgning af bangården vid Clan: sjö 500,000 — — — 500,000 Dito för fullbordande af jernvägen mellan Arbo- 160,000 ga och Köping.
— Lån för en jernväg från Dalkarlsberget till sjön Möckeln i Carlskoga bergslag, 743,000 R:dr, deraf under år 1867... — — 370,000 — T — 370,000 — Summa R:mt 5,400,000 1- 750,000 1- 530,000 1- 1- 6,680,000 — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78.
Litt- D. Tablå öfver Statsverkets och Riksgälds-kontorets Inkomster t Till Statskontoret ingående Ordinarie, enligt Rikets Ständers beslut i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22 8,978,700: — Extra ordinarie, upptagas förslagsvis till följande belopp:
Tullmedel 13,500,000 Postmedel 2,000,000 Stämpelpappersmedel 1,600,000 Bränvinstillverkningsafgift ... 10,000,000: — 27,100,000: Riksmynt.
Till RiJcsgälds-kontoret ingående:
Disponibel tillgång för 1867 års extra statsreglering, enligt i Riksgälds kontoret uppgjord förslagsberäkning 2,286,800: — Tillökning i dito utöfver det i nämnda beräkning upptagna belopp - 66,600:
— Andel i öfverskottet af trafikmedlen för åren 1866 och 1867 2,250,000: 36,078,700 4,603,400 Summa Inkomst Saldo, brist *) Summa R:mt 47,039,200 — 40,682,100 6,357,100 *) Derest 1867 års Bevillning, hvilken dock först 1868 inflyter, beräknas e&rom tiFgång för 1867 års statsreglering, minskas brieten med ett deremot svarande belopp (till Frih.
Klinckowströms reservation.) Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. samtliga Inkomster och Utgifter för år 1867. 55 Itgifter: Från Statskontoret utgående:
Ordinarie, under Riks-statens särskilda Hufvudtitlar, tillhopa Från Iiiksgälds-kontoret utgående:
Utgifter i följd af extra statsregleringen vid innevarande riksdag, oberäknadt anslag och lån till jernvägsbyggnader.
Anslag till fortsättande af arbetena å nordvestra stambanan
Anslag för komplettering af trafikmaterielen å de redan färdiga stambanorna Aaslag för utvidgning af bangården vid Clara sjö Anslag för fullbordande af jernvägen mellan Arboga och Köping
Lån för en jernväg från Dalkarlsberget till sjön Möckeln (743,000 R:dr) deraf 1867 Beviljade af Rikets Ständer, 31,929,300 4,763,500 3,400,000 2,000,000 Beroende på omröstning i Förstärkt Stats-Utskott.
Föreslagna i Kongl. Propositioner, hvaröfver Statsutskottets Utlåtanden ännu : ej afgifvits. 139,500 215,600 250,000 500,000 1,288,500 1,709,800 160,000 — 370,000 Summa R:mt 142,092,800 |—| 1,105,100 —• 3,528,300 j - 31,000 282,000 Riksmynt. 33,388,300 6,970,900 3.400.000 2.250.000 500.000 160.000 370,000 313,000 |—147,039,200 56 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78.
Emot 6:te punkten, angående anslag till väganläggning mellan Fredrika socken i Westerbottens län och Björna socken i Wester-Norrlands län, är reservation anmäld af Riksdagsfullmägtigen T. O. Hörnfeldt från sistnämnda län, hvilken yrkade att för denna väganläggning måtte beviljas ett anslag å 100,000 R:dr, samt deraf till utgående under år 1867 anvisas 20,000 R:dr.
Emot 14:de punkten, angående anslag till väganläggning mellan sjön Bolmen och Wieslanda jernvägsstation å Statens södra stambana : af Herr Friherre Klinckowström, B. 31., som upptog Riksgälds-afdelningens förslag till utlåtande, så lydande: ”De fördelar, hvilka, enligt såväl motionärens åsigt, som Styrelsens utlåtande, skulle af denna väganläggning kunna hemtas, hafva visserligen icke blifvit af Utskottet förbisedda, men med afseende ej mindre å den betydliga summa, som för detta arbete skulle tagas i anspråk, än jemväl å det förhållande att, ehuru de omständigheter, som för anslagets beviljande må kunna åberopas, varit fullständigt framlagda i de till Kongl. Maj:ts pröfning öfverlemnade handlingarne, Kongl. Maj:t likväl icke aktat nödigt att derom till Rikets Ständer göra någon framställning, har Utskottet, som, i förhållande till vägens längd och vid jemförelse med åtskilliga andra vägbyggnadsarbeten, funnit den beräknade anläggningskostnaden vara anmärkningsvärd! hög, ansett sig böra hemställa, att de ifrågavarande motionerna icke måtte af Rikets Ständer bifallas.” Emot 15:de punkten, angående anslag för omläggning af vägen mellan Hvetlanda och Serarps gästgifvaregårdar i Jönköpings län: af Herr Friherre Klinckowström, B. M.: ”Mot det af Stats-Utskottet, med endast en rösts pluralitet, fattade beslut, att till omläggning af vägen mellan Hvetlanda och Serarp anslå 40,000 R:dr, deraf 20,000 R:dr under nuvarande statsregleringsperiod, får jag mig vördsamt reservera, då jag anser att Statsverkets så hårdt tillitade tillgångar ej för denna riksdag kunna bestrida dylika mindre vigtiga arbeten, utan att allt för mycket tillgripa medel, som för mera nyttiga arbeten, som dock ofta måst eftersättas, kunnat eller bordt användas.
På grund häraf får jag vördsamt hemställa, att Rikets Ständer, med ogillande af hvad Stats-Utskottet uti ifrågavarande hänseende tillstyrkt, måtte afslå den gjorda begäran om anslag till vägomläggning mellan Hvetlanda och Serarp.” Emot 26:te punkten, angående statsbidrag för sjöarne Westra och Östra Siléns förening: af Herr Leijonancker, F. W. af Herr Biskop Sundberg: ”Mot Utskottets med 16 röster mot 15 fattade beslut att afstyrka bifall till det af Kongl. Maj:t äskade anslaget för sjöarne Westra och Östra Siléns förening medelst kanal och slussar i sammanhang med de nu pågående arbetena vid Dalslands kanal, nödgas jag reservera mig.
I afseende på nyttan för ortens kommunikationer af den ifrågavarande kanaliseringen, yttrar sig Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, ”att densamma synes vara ovedersäglig, enär Östra Silen är ganska vidsträckt och en ej ringa industri (flera jern- och sågverk,) omkring densamma redan utvecklats, ehuru transporterna derifrån varit särdeles svåra och betungande”.
I afseende på tiden för detta arbetes företagande heter det i den Kongl. Propositionen, att ”dess samtida utförande med de öfriga nu pågående arbetena inom Dalsland är af väsendtlig vigt”.
Utskottet är af motsatt tanke och åberopar, att dessa trakter äro glest bebyggda.
Det förhåller sig likväl så att Silleruds socken, som omgifver Östra Silen, är den Siats-Utskottets Utlåtande N:o 78. den folkrikaste och förmögnaste af alla inom Nordmarks vidsträckta härad.
Huru stort intresset för ifrågavarande kanalisering är inom orten, bevisas deraf, att aktiebeloppet redan är mera än fulltecknadt, äfvensom deraf att bolaget endast begärt en femtedel af statsbidraget såsom anslag.
Då nyttan af Östra Siléns förening med det stora kanalisationssystemet är ovedersäglig och detta arbetes snara företagande måste erkännas vara af väsendtlig vigt och då^derjemte det ifrågavarande statsbidraget icke kan anses vara af någon betydenhet, tager jag mig friheten vördsamt föreslå, att Rikets Ständer ville bifalla hvad Kongl. Maj:t i detta hänseende föreslagit.”
I denna reservation hafva Herr Prosten Ljunggren och Riksdagsfullmägtigen Nils Andersson från Wermlands län instämt; hvarjemte, på begäran, skulle antecknas, att Herr Doktor Arrhenius varit hindrad att i Utskottet tillstädesvara, då denna och följande punkter af förevarande Utlåtande derstädes afgjordes.
Hill. till R.
Prat. 1865 <5 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Häft. 8 58 Ståts-VtslcoUets
Uti ätande N:o 78.
Sälllltlcindrag af de uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78 tillstyrkta Stats vatten kommunikationer a) Väganläggningar och Vägförbättringar:
Till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest
För anläggning af väg mellan Öhrträsk och Åsele För anläggning af väg mellan Letsbo by och Ramsjö kyrka
För anläggning af väg mellan Åsele och Wilhelmina
För anläggning af väg mellan Ramsele och Tåsjö För anläggning af väg mellan sjön Bolmen och Wieslanda jernvägsstation
För omläggningar å vägen mellan Hvetlanda och Serarp ..... b) Hamnbyggnader:
Till fond för understödjande af mindre hamn- och Ibrobyggnader samt upprensningar af åar |
För utvidgande af hamnen vid Ystad i För utvidgande och fördjupning af hamnenjfvidfUddevalla cj Kanaler och andra vattenkommcnibationer:
För segelled från Hattefura hamn till sjön Stora Lee För utsträckning af Kinda båtled d) Sjösänkningar och Vattenaftappningar:
Till särskild fond för myrutdikningar inom de sex nordligaste länen, jemte fyra härader af Till fond för understödjande af utdikningar och aftappningar äf sanka trakter och sjöar inom För sänkning af Lida-ån För rensningar i Umeå eif För utdikning af Långebro mosse 'på Öland Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78.
59 bidrag för väganläggningar och vägförbättringar, hamnarbeten, kanaler och andra samt vattenaftappningsföretag.
, åf förestående anslags- och lånesum- Ansia g- Lån. mor äro nedannämnda belopp tillstyrkta att utgå under år 1867, nemligen: Anslag.
Lån. mindre goda vägar 150,000 150,000 1 20,000 — 20,000 — 25,000 25,000 — 50,000 10,000 — 76,250 — 25,000 — 150,000 — 33,333 33 — 40,000 20,000 och farleder 20,000 20,000 63,000 — 25,000 — — 1 79,000 25,000 100,000 350,000 100,000 350.000 60,000 60,000 60,000 60,000 Wermlands län 120,000 120,000 öfriga delar'af Riket ... 50,000 — — 50,000 — 30.000 — ■ 30.000 — 11.000 5.000 — — 12,000 — — 12,000 — Summa R:dr R:mt 964,250 — 502,000 — 638,333 33 502,000 — |
H:o 79.
Ack. till Exp.-Utsk. den 5 Maj 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende på de statsbidrag, som under denna riksdag beviljas för väganläggningar och väg för b ättringar, hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommunikationer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattena f tappning s-f öretag. (R. A.) Då Rikets Ständer vid innevarande, likasom under hvar och en af de sedan år 1840 hållna riksdagar, torde komma att för vägars anläggning eller förbättring, hamnbyggnader samt kanaler, strömrensningar, sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag bevilja och till utgående från Riksgälds kontoret anvisa åtskilliga anslags- och lånesummor, har Stats-Utskottet, i sammanhang med dess om dylika anslags- och lånefrågor afgifna Utlåtande N:o 78, ansett sig böra, på sätt som vid föregående riksmöten skett, underställa Rikets Ständers pröfning och godkännande förslag till sådana allmänna bestämmelser och stadganden, som, jemte de vid ett eller annat statsbidrags beviljande föreskrifna särskilda vilkor, skola tillämpas i afseende å nämnda medels lyftning och användande, äfvensom beträffande återbetalningen, der sådan bör ega rum.
Som erfarenheten ådagalagt, — hvad jemväl
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i sitt afgifna generalförslag vitsordat, — att de af Rikets sednast församlade Ständer i detta hänseende antagna stadganden varit lämpliga och ändamålsenliga, har Utskottet funnit samma stadganden, hvilkas lydelse inhemtas af Stats-Utskottets vid sistförflutna riksdag afgifna Memorial N:o 142 samt 140 § i det för Riksgälds-kontoret gällande reglemente, icke påkalla någon annan ändring än i afseende å tiden, inom hvilken de arbetsföretag, för ^ hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag beviljas, böra vara påbörjade.
Denna tid, sorn för de företag, hvilka vid sistlidna riksdag erhöllo statsbidrag, bestämdes till slutet af år 1865, har, med afseende å hädanefter blifvande ettåriga statsregleringar och önskvärdheten deraf att medlen, derest de af vederbö - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 79. 61 rande lemnäs obegagnade, må vid slutet af nästa statsregleringsperiod kunna af en blifvande Riksdag disponeras, nu blifvit med endast två år framflyttad och sålunda bestämd till slutet af år 1867.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet härmed hemställa: att Rikets Ständer måtte fastställa följande stadganden att framdeles intagas uti det reglemente för Riksgälds kontoret, som vid innevarande riksdag kommer att utfärdas, nemligen: § Utom de särskilda vilkor och bestämmelser, som, enligt Rikets Ständers derom fattade beslut, komma att tillämpas i afseende på de statsbidrag, som under innevarande riksdag blifvit till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade för väganläggningar och vägförbättringar, brobyggnader, hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommunikationer äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag, hafva härnedan intagna allmänna vilkor och föreskrifter i afseende på sådana statsbidrags erhållande och åtnjutande blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvilka föreskrifter, så vidt icke härifrån skiljaktiga bestämmelser eller stadganden äro för de beviljade anslags- och lånesummorna särskildt meddelade, således böra vid förekommande frågor rörande dessa anslag och lån iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o.
För hvarje företag måste plan till arbetets utförande jemte beräkning öfver dermed förenade kostnader vara uppgjord och hafva vunnit Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse. 2:o.
Då arbetsföretaget afser vägförbättring, väganläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:0.