Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad särskilt beträffar det anmärkta beloppet af 6,281 Ridr 32 sk. 8 rist. banko, som år 1848 blifvit utgifvet. till korvettens så kallade förändring, så har uti detta belopp kommit att inflyta utgifter för en lefveransräkning å segelduk, för korvettens segel, från handelshuset Gibson i Götheborg å 2,920 Hulr 39 sk. banko, hvilka ej förr än nämnde är blifvit betalda, ocb hvilken post i kassaförteckningen upptagits af det skäl, att man ansett korvettens nybyggnad och så kallade förändring kunna i ett sammanhang behandlas.
Om emellertid dessa 2,920 Ridr 39 sk. banko fråndragas de utförda 6,281 R:dr 32 sk. 8 rist. banko, så återstår för nämnde ar endast 3,360 R:dr 41 sk. 8 rist. banko.
När nu dertill kommer, att bland utgifter, i kassaräkningen år 1848, för korvetten Svalans mindre förändring, utom ofvannänmde räkning ä segelduk, som ej tillhör förändringskostnaden, finnas materialier till ett värde af 2,057 Ridr 1 sk. banko, hvilka väl till en tiel blifvit använda till korvetten, dock ingalunda till bela den upphandlade qvantiteten, så måste det anmärkta beloppet af 6,281 R:dr 32 sk. 8 rist. banko kunna reduceras till omkring 2,000 R:dr, som blefve den egentliga förändringskostnaden.
Vid 2:dra §■:
Anmärkningen vid inköpet af sjökort, att på det år 1849 inköpta förråd deraf beräknats 15 procents försäljningsprovision, ocb att sådant kunnat besparas, om sjökorten blifvit, direkte från Stockholm reqvirerade, torde i sig sjelf kunna vara riktig, men för Befälhafvande amiralen har ej kunnat vara bekant, om någon eller huru stor provision, sorn beräknats af försäljningsmannen, enär sådan provision ej uppföres på den räkning, som af stationen betalas.
Icke heller har någon officiel kännedom om sjökortens inköp af Kronan från framlidne Amiralen af Klints sterbhus, och att någon fördel kunde tillskyndas staten, om de behöfliga korten reqvirerades på annat sätt, än hittills under många år ägt rum, kommit Befälhafvande amiralsembetet. tillhanda.
Hvad särskilt 1849 års inköp vidkommer, så var anskaffningen påkallad af den större sjörustning, sorn då ägde rum och som — 295 — kräfde en skyndsammare komplettering, och vid sådant förhållande var äfven naturligt, att sjökorten anskaffades på stället, då de funnos der att tillgå.
När frakt och risk afräknas, så torde äfven provisionsutgiften på den obetydliga upphandlingssumman af 100 R:dr 24 sk. ej vara af särdeles betydelse.
Vid 3:dje §.:
Det tyckes vara Herrar Revisorers mening att fasta uppmärksam heten derå, att bevakningen af etablissementet och föstningarne, som derunder lyda, skulle kunna tillvägabringas för mindre än den åberopade kostnaden, men då någon inskränkning häruti för närvarande icke lärer kunna ske, och de trupper, som till denna tjenstgöring användas, äro i stat upptagna, samt det för öfrigt beror på Kongl. Maj:ts nådiga vilja att dem använda, är denna anmärkning ej af beskaffenhet att fordra någon särskild förklaring af Befälhafvande amiralen.
Vid 4:de
I afseende på inspektionsresa af Rikets Ständers Herrar Revisorer, så kan Befälhafvande amiralen ej deremot hafva något att invända, utan får tvertom yttra den åsigt, att det vore lyckligt, om Rikets Ständer på något sätt skulle kunna vinna kännedom om Flottans dyrbara hufvudstation, jemte de många och betydliga arbeten, som der utföras.
Carlskrona den 12 Februari 1852.
NORDENSKJÖLD. G. Trägårdh.
Befälhafvarens vid Stockholms station utlåtanJe, i anledning af 1851 års Revisorers anmärkningar vid Flottans räkenskaper.
Till utlåtande öfver det med skrifvelsen den 29 sistlidne Januari hitsända och nu återföljande transsumt af Rikets Ständers Revisorers, efter granskning af Femte hufvudtitelns räkenskaper för åren 1848 och 1849, till Kongl. Majit i underdånighet aflåtna berättelse, får jag äran meddela:
Beträffande den uti lista gjorda anmärkning, att ett belopp af 2,379 Ridr 9 sk. 4 rist. banko blifvit uti 1849 års hufvudbok, såsom en stationens inkomst under nämnde är oriktigt uppförd, har Kontorschefen inkommit med hosföljande förklaring i ämnet, hvarvid jag finner mig icke hafva något att för egen del anföra.
Hvad angår det uti 2 §. anmärkta förhållande i afseende på kostnaden för medikamenter och sjukvård vid stationen åren 1848 och 1849, har jag häröfver infordrat
Regementsläkarens förklaring, som bifogas och vid hvilken förklaring, såsom efter min åsigt fullständigt upplysande, jag icke har något att tillägga.
Stockholm af Kongl. Flottans StationsbefölhalVares Kansli den 10 Februari 1852.
C. S. ANNERSTEDT. L. S. Carl L.
Martin. — 296 — Stockholms stations Kammarkontors förklaring, i anledning af 1851 ars Revisorers anmärkningar vid nämnde stations räkenskaper.
Till Herr Stationsbefälhafvaren vid Kongl, Maj:ts Flotta i Stockholm!
Med anledning af mig communiceradt transsumt af Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående granskning af statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1848 och 1849, får jag vördsammast förklara: att Rikets Ständers Herrar Revisorers anmärkning är ett formfel, som ej kunde undvikas, då ifrågavarande 2,379 R:dr 9 sk. 4 rst., såsom stationens fordran, skulle uti liqviden med Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena balanseras till år 1850, och jag således, för att få liqviden att gå ihop, äfven måste upptaga beloppet å motsatta sidan; hvarföre ock, uti så väl liqviden som kapitalräkningen, jag åtskiljde hvad Kongl. Förvaltningen redan lefvererat och än ytterligare skulle komma att lefverera.
Den Kontoret communicerade handling varder härhos vördsammast återställd.
Maj:ts Flottas Kammar-, sjömilitie- och varfskontor den 9 Februari 1852. H. 11.
Krut mejer.
Regementsläkarens vid Stockholms station förklaring, i anledning af en utaf 1851 ars Revisorer gjord anmärkning vid granskningen af räkenskaperna för nämnde station.
Till Herr Stationsbefälhafvaren vid Kongl. Maj:ts Flottas Stockholms station!
Då jag, den 9 Februari 1850, hade äran afgifva förklaring öfver Rikets Ständers dåvarande Herrar Revisorers anmärkningar vid 1846 och 1847 års medikamentsräkningar, tog jag mig friheten anmäla, att räkningarne för år 1848 troligen skulle blifva ännu större, i anseende till den mängd då gängse frossor, hvilka alltid mer angripa främmande, isynnerhet från bergstrakterna, än deni, som genom ett längre vistande härstädes blifvit med klimatiska förhållandena naturaliserade.
Till hvad grad detta inträffat, torde närlagde tabell, utdragen ur sjukförslagen bäst utvisa.
Ar 1848 har ett ovanligt stort sjukantal, deri tillökningen emot vanligheten isynnerhet utgöres af frossor, hvilka då voro i liufvudstaden allmänt till oväldig grad rådande och hvilka äro bland de dyraste sjukdomar att sköta, samt dels för bristande — 297 — utrymme vid stationen dels i anseende till envisa recidiver, mäste afpolletteras 'sida mer än under vanliga förhållanden.
Det vill således synas sorn voro medikamentsräkningarne, hvilka ej betydligt öfverstiga 24 sk. per man, icke höga, ^ helst effektiva sjuknummern alltid är betydligt större, än hvad som blifvit upptaget i sjukraporterna eller i journalen, emedan några, isynnerhet utom stationen boende, underofficerare och handtverkare erhålla medikamenter, utan att derföre sjukrapporteras.
Att det stora antalet frosspatienter dessutom betydligt skall fördyra medikamentkostnaderna, faller af sig sjelft, då hvar man vet huru envis denna sjukdom är isynnerhet bland arbetsklassen, och huru dyra de deremot verksamma medikamenter äro, och hvilka sjuka alla vårdats hemma i längre tid, innan de blifvit afpolletterade; hvilket äfven är förhållandet med alla öfriga sjuka, som, med undantag af häftiga inflammationer, svåra yttre åkommor och veneriska sjukdomar, i det längsta vårdas hemma och ej afpolletteras, förr än sådant af läkaren anses nödvändigt för deras återställande.
Visst vore det mycket beqvämare för stationens läkare att genast afpollettera hvarje aldrig så litet allvarsamt sjuk, men, utom att detta skulle medföra flerfaldigt större kostnad för Kronan, helst då för 2,381 man medikamentskostnaden ej stigit till mer än 1,442 R:dr 4 sk. 10 rst., oaktadt de dyra frossmedikamenterna, men underhållskostnaden å garnisonssjukhuset för 377 nian uppgått till 5,177 R:dr 16 sk., oberäknadt alla förlorade dagsverken för de sjukes transporterande under den brådaste tiden, anser jag Bataljonsläkarne vara anställda i och för att i möjligaste mån sjelfve ombesörja sjukvården, tillika med Regementsläkaren, och ej för att blott skrifva afpolletteringssedlar, helst sedan det lyckats mig att erhålla ett någorlunda brukbart sjukrum, hvilket ej fanns vid mitt tillträde till regementsläkaretjensten, utan skulle hvarje sjuk, sorn ej tillfrisknade inom 24 timmar, afpolletteras.
Den stora olikheten om sommaren emot om vintern härrör dels deraf, att. mansstyrkan under sommaren, isynnerhet i Juni manad, är mer än dubbelt så .stor sorn om vintern, dels deraf att ombyte af årstjenare, hvilka äro Norrlänningar, sker på sommaren, och det är ett länge kändt förhållande, att Norrlänningen, hvare matordning i hemorten är helt och hållet olika mot Kronans alla spisordningar, alltid blir sjuk de första tiderna, han är samlad i trupp utom hemorten; detta sä väl till lands som till sjös, och det är lätt förklarligt, dä man vet att dess, isynnerhet kustboens, egentliga föda består af fisk, torrt kornbröd och mjölk, sorn han här aldrig får smaka och som, vid den förändrade dieten, under vanliga förhållanden förorsakar honom diarrhéer och digestionsplågor, men under gängse frossepidemier här antager denna form.
Äfven är det en känd sak, att Norrlänningen, likasom Norrmannen och troligen alla folk, hvilkas hufvudföda är fisk och mjölk, tåla nära dubbla medikamentsdoser mot andra, innan de göra någon verkan; hvilket äfven i sin man bidrager till medikamentskostnadernas ökande.
I öfrigt torde jag, för att undvika omsägningar, få hänvisa till min ofvan åberode förklann0’ af är 1850.
Carl Dellvik. 38. — 298 — Tabell, utvisande förhållandet mellan sjuke och afpolletterade i allmänhet och frosspatienter särskilt, åren 1848 och 1849.
År 1*1*.
Sjuke.
Afpolletterade.
Sjuke i allmänhet: l:sta qvartalet 454. 33. 2:dra qvartalet 1,044. 264. 3:ilje qvartalet— 687. 66. 4: de qvartalet 196. 14.
Summa sjuke 2,381. 377.
Frosspatienter: lista qvartalet — 14. 5. 2:dra qvartalet - - 483. 154. 3:dje qvartalet — - 114. 16. 4:de qvartalet 9.
— Summa frosspatienter 620. 175.
År 1*49.
Sjuke i allmänhet: l:sta qvartalet 233. 26. 2:dra qvartalet 729. 108. 3:dje qvartalet 522. 32. 4:de qvartalet - 309. 16.
Summa sjuke 1,793. 184.
Frosspatienter: lista qvartalet 7. — 2:dra qvartalet 157. 57. 3:dje qvartalet - 56. 6. 4:de qvartalet 13.
— Summa frosspatienter 233. 63.
Carl Dellvik.
Befälhafvarens vid Götheborgs station utlåtande, i anledning af 1S5I års
Revisorers anmärkningar vid stationens räkenskaper.
Förvaltningen al* sjöärendena!
I följd af Kongl. Förvaltningens, uti skrifvelsen af den 29 i sistlidne månaden, gifna föreskrift, och efter det Kontorets yttrande af mig infordrats öfver de af Rikets Ständers Herrar Revisorer, vid granskningen af 1848 och 1849 års räkenskaper för Femte hufvuiltiteln, gjorda anmärkningar, så vidt de röra denna station, får jag, då — 299 — jag biträder de skäl, Kontoret uti närlagda memorial uttalat, åberopa desamma såsom utlåtande, med det tillägg, att, ehuru vid ett eller annat tillfälle det möjligen finnes något olägligt, att läkaren icke bor å stället, jag dock anser, att åtminstone, så vidt större sjuklighet eller någon farsot icke inträffar, läkarevården vid stationen bör, såsom nu sker, kunna genom Doktor v. Betzen bestridas, och hvarigenom staten undgår de större utgifter åt läkaren, hvilka föregående åren ägt rum.
Götheborgs stations Chefskansli den 21 Februari 1852. G. v. GEGERFELT. C. G. Dyberg.
Götheborgs stations Kammarkontors förklaring, i anledning af 1851 års Revisorers anmärkningar vid räkenskaperna för nämnde station.
Till Herr Stationsbefälhafvaren vid Kongl. Maj:ts Flotta i Götheborg! Sedan Herr Stationsbefälhafvaren m. m. infordrat Kontorets yttrande med anledning af Kongl.
Förvaltningens af sjöärendena till bemälte Herr Stationsbefälhafvare den 29:de sistl.
Januari aflåtna skrifvelse om utlåtande öfver de af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkningar vid granskningen af stationens räkenskaper för åren 1848 och 1849: att löner, hvilka vid årets slut ännu varit outtagna, ej finnas uti balansen inberäknade, utan i en särskild räkning redovisas, samt att bataljonsläkarelönen, hvilken åren 1848 och 1849 utgått till större belopp, än den af Stationsbefälhafvaren projekterade, eller 666
R:dr 32 sk. banko årligen, må till så stort belopp förhöjas, att den kan bereda tjenstens innehafvare en, åtminstone tarflig, bergning, far Kontoret vördsamt anföra följande: l:o.
Orsaken hvarföre de vid årets slut outtagna löner ej finnas uti balansen inberäknade, utan i särskild räkning redovisas, härleder sig deraf, att som dessa löner utgöra depositions-medel, och uti Kongl. Maj:ts nådiga reglemente för styrelsen och ekonomien vid Flottans stationer, 107 §. 1 inom., stadgas: alla depositioner antecknas i en särskild dertill inrättad bok; 4:de moni.: deponerade medel fä icke med uppbörden förblandas, utan skola särskilt redovisas i kassaförslayet; så enär berörde §. oförändrad qvarstår uti omförmälda Kongl, reglemente, har Kontoret ej tilltrott sig böra afvika ifrån densamma; hvaröfver Kongl. Kammarrättens Ofverrevisions-kontor, vid granskningen af 1845, 1846, 1847 och 1848 års räkenskaper, ej gjort någon anmärkning. 2:o.
Sedan, under ansökningstiden till den vid stationen lediga bataljonsläkaretjensten, ej någon sig anmält, tillkännagaf Medicine doktorn och Chirurgie magistern A. v. Betzen sig vara sinnad att ifrågavarande bataljonsläkaretjenst bestrida emot — 300 — vanligt arfvode af 1 R:dr 16 sk. banko om dagen, dock med tillstånd att få bo i förstaden Majorne, belägen £:dels mil ifrån stationen Nya varfvet, och enär dåvarande Stationsbefälhafvaren, Herr Kommendören C. G. Warberg, för undvikande af de stora utgifter, som Kronan för bemälte tjensts bestridande fått vidkännas, härtill lemnade bifall, blef bemälte Doktor A. v. Betzen af Kongl.
Sundhetskollegium förordnad att bataljonsläkaretjensten från den l:ste Augusti 1850 och tills vidare bestrida; till följd deraf, utgick lönen för år 1851 ej till högre belopp, än 486 Rulr 32 sk. banko.
Götheborg och Kongl. Flottans Kammarkontor den 20 Februari 1852.
U erngren.
Styrelsens för Allmänna Vägnell Vattenbyggnader underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af Styrelsens räkenskaper för åren 1848 och 1849.
Underdfinigste Memorial!
Jemte öfverlemnande af ett transsumt utaf Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, i hvad den rörer granskningen af Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader räkenskaper för åren 1S48 och 1849, har Eders Kongl. Maj:t, genom remiss af den 20 innevarande månad, i nåder anbefallt
Styrelsen att deröfver inom föreskrifven tid afgifva underdånigt utlåtande; och far Styrelsen, till åtlydnad häraf, underdånigst anföra:
Efter tillkännagifvande, att dessa räkenskaper blifvit granskade för båda åren med anmärkningar, anmäla Revisorerne uti §. 1, att Kapitenen vid Topografiska corpsen J.
Backlund, vid resor i och för undersökningar rörande vägförbättringar, enligt afgifna reseräkningar, fått beräkna skjuts dels efter 3, dels efter 4 hästar och blott någon gång efter 2, eller det hästantal, sorn jemlikt resereglemente! tillkommer tjenstemän, hvilka tillhöra 7:de klassen; att Kapitenen salunda under resor i länen beräknat skjuts, är 1848, efter 3 hästar för lOS-^dels mil, samt är 1849, efter 3 hästar för 157 -A:dels mil och efter 4 hästar för 64 ^:dels mil; att anledningen till denna olika beräkning synes hafva varit, att ersättningen för de uppdrag, bemälte Kapiten i landsorterna erhållit, grundat sig på ackord mellan honom och Länsstyrelserne, hvarigenom större fordelar honom tillkommit, än författningarne bestämma; men da ett sådant förfarande icke kan anses lämpligt eller med god ordning öfverensstämmande, hafva Revisorerne hemställt, att de personer, som i dylikt hänseende af Styrelsen lör allmänna väg- och vattenbyggnader användas, förpligta* att ställa sig resereglementet till efterrättelse.
I tan att i någon mån underkänna befogenheten af de vid Kapitenen Backlunds reseräkningar gjorda erinringar, helst Styrelsen, vid de flerfäldiga skriftvexlingarne med särskilda Länsstyrelser angående dessa räkningar, städse undandragit sig att an - — 301 — norlunda, än såsom en nödtvungen följd af Länsstyrelsernes ackorder med Kapitenen Backlund, godkänna dessa hans räkningar, och således ingalunda uppmuntrat hans ojemna beräkningar, kan Styrelsen likväl ej inse, huru dessa ackorder skola kunna undvikas, då till fö r rätt ni riga rne behöfva användas sådane personer, hvilka, likasom Kapitenen Backlund, ej kunna utan eget begifvande dertill kommenderas och ej åtnöja* med deri ersättning, sorn af resereglementet bestämmes.
Af samma orsak torde ej heller de personer, som af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i dylikt hänseende användas, kunna utan undantag förpligtas att ställa sig resereglementet till efterrättelse, emedan Styrelsen, likasom Länsstyrelserne, derigenom skulle vid vissa tillfällen hindras begagna de tjenligaste undersökningsförrättarne, och i alla fall nästan ingen tillgång finnes på sådane, som vilja eller böra nöja sig med ersättning efter resereglementet, helst skälig vedergällning för dylika förrättningar i de flesta fall derigenom icke synes beredas; i följd hvaraf också särskilda föreskrifter i detta afseende blifvit lör Styrelsen af allmänna väg- och vattenbyggnader meddelade genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 29 September 1841. §. 2, att de uti föregående revisionsberättelser omförmälda, under f. d. Strömrensnings-koinmittéens förvaltning tillkomna, “oliqviderade äldre lån“ å tillsammans 5,515 R:dr 40 sk. 1 rst. banko ut- och inbalanseras i båda årens räkenskaper, och att beloppets afskrifning beror på Kammarrättens pröfning.
Dessa 5,515 R:dr 40 sk. 1 rst. banko hafva numera, i följd af Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader, af Kongl. Kammarrätten den 18 Februari 1851 fastställda, utslag af den 17 förutgående Januari, blifvit i räkenskaperna afskrifna med 5,515 Rulr 39 sk. 8 rst. banko.
Stockholm den 28 Januari 1852. A. E. von SYDOW. M. F. Aberg.
Kommerskollegii underdåniga utlåtande, i anledning af 1851 års Revisorers berättelse ont granskningen af Navigationsskolornas räkenskaper.
Till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning i afbiten remiss, åligger det Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerskollegium att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af Rikets Ständers sistlidet ar lörsamlade Revisorers framställda och uti bilagdt transsumt af deras berättelse upptagne anmärkningar vid de, på allmän bekostnad här i riket inrättade, navigationsskolors räkenskaper för åren 1848 och 1849.
Under förmälan, hurusom af handlingarne icke kunnat inhemta* antalet af de elever, som vid de särskilda skolorna under året njutit undervisning, eller af dem, hvilka under samma tid undergått sjökaptens- eller stvrmans-examina, hafva Revisorerne yttrat den åsigt, att rättelse härutinnan borde för framtiden iakttagas. — 302 — Enligt 41 §. i Kongl, reglementet för navigationsskolorna i riket af den 7 April 1841, aligger det läraren vid hvar och en af dessa skolor att, inom en månad efter den dag, da sista examen vid navigationsskolan försiggått, till Skoldirektionen aflemna berättelse om undervisningen vid skolan under sistförflutna läsår, hvarvid, bland annat, bör uppgifvas antalet af de elever, som begagnat undervisningen i skolans särskilda afdelningar, samt huru många elever tagit styrmans- eller sjökapitensexamen och huru många deribland blifvit antagne till styrmän af andra klassen, till styrmän af första eller sjökapiten af andra klassen och till sjökapitener af första klassen; börande Kommerskollegium, efter att fran samtliga Skoldirektionerna hafva emottagit oinförmälda redogörelser, till Chefen för Civildepartementet afgifva en sammandragen berättelse om undervisningens fortgång vid de särskilda navigationsskolorna.
Vid sådant förhållande, anser Kollegium icke erforderligt eller lämpligt, att, såsom Revisorerne synes hafva åsyftat, uppgifter rörande antalet af navigationsskolornas elever samt af dem, hvilka derstädes undergått examina, varda intagna uti skolornas räkenskaper, hvarmed dydika uppgifter ieke äga omedelbart sammanhang; utan hemställer Kollegium deremot i underdånighet, huruvida icke Eders Kongl.
Majit skulle finna skäligt i nåder förordna om allemnande till Rikets Ständers hädanefter sammanträdande Revisorer af ofvanberörde, från Kollegium ingående, årsberättelser, angående navigations-skolundervisningen, uti hvilka berättelser de af Revisorerne önskade upplysningar finnas meddelade.
Uti revisionsberättelsen anförek vidare, att, elter hvad Revisorerne inhemtat af ett utaf
Direktionen öfver navigationsskolan i Stockholm till Kommerskollegium afgifvet utlåtande i frågan, huruvida det åt Astronomie-professorn vid Stockholms observatorium lemnade undervisningsuppdrag vid berörde navigationsskola må för kommande år upphöra, Astronomie-professorn, som under revisionsåren uppburit det af Rikets Ständer, vid 1840 och 1841 års riksdag, honom, i egenskap af lärare vid nämnde skola, beviljade arfvode af 400 R:dr årligen, icke varit såsom lärare vid skolan använd.
Den undervisningsskyldighet, i och för hvilken Vetenskapsakademiens Astronom, alltsedan Stockholms navigationsskolas organisation, fått uppbära ett å skolans stat uppfördt årligt arfvode af 400 R:dr, är bestämd uti Kongl. Maj:ts till Förvaltningen af sjöärendena och Kommerskollegium den 7 April 1841 allåtna nådiga bref, som i detta afseende innehåller: att, hvad anginge navigationsskolan i Stockholm, Kongl.
Majit väl icke ansett af omständigheterna påkalladt att dermed, enligt hvad det af vissa Kommitterade uppgjorda förslag till navigationsundervisningens ordnande afsett, förenades något särskildt läroverk för bildande af lärare vid navigationsskolorna, men dock trott det kunna leda till väsendtligt gagn, om tillfälle bereddes åt dem, som sådant åstunda, att utöfver den elementära undervisning i astronomi, som af skolans lärare enligt reglementet meddelas, inhemta fullständigare kunskap deri af Vetenskapsakademiens
Astronom vid härvarande observatorium; för hvilket ändamål Kongl. Majit alltså tills vidare i nåder anvisat det uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 13 Februari samina är för Astronomie-professorn uppförda arfvode till ofvannämnde belopp.
Skyldighet att såsom lärare tjenstgöra uti Stockholms navigations-skolas lokal har bemälte Professor följaktligen icke sig alagd; utan ankommer det på navigationsskolans elever att, derest de åstunda- att begagna det sålunda erbjudna tillfället till inhemtande af särskild undervisning i astronomi, derom hos Professorn sig anmäla.
Att Professorn i ett eller annat afseende undandragit sig fullgörandet af hvad honom i förevarande hänseende ålegat, har icke hos Kollegium blifvit uppgifvet, utan är tvertoin ett motsatt förhållande af Stockholms Navigations-skoldirektion vitsordadt.
1 sammanhang — 303 — härmed torde böra i underdånighet nämnas, att, jemlikt Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 7 i denna månad, Astronomie-professorns merberörde arfvode blifvit för innevarande år nedsatt till 200 R:dr.
Revisorerne hafva slutligen anmält, att vid 1848 års utgång anslaget till materialier vid Stockholms navigationsskola häftade i en skuld till premiekassan af 25 R:dr 45 sk. 7 rist., som år 1849 ökats till 106 Ridr 41 sk. 7 rist., hvilket belopp alltså balanserats till år 1850, såsom brist i räkningen öfver aflöning och materialier, men att för år 1849 icke funnes någon redogörelse öfver premiekassan, hvilken, förut redovisad inför Rikets Ständers Revisorer, vid 1848 års slut hade en behållning af 252 Ridr 14 sk. 5 rist.
Kollegium, som i anledning af dessa anmärkningar infordrat