Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaledes och till fastställande af grunderna, hvarefter de till Bergverken och Bruken ujjplåtna Kronan tillhöriga Recognitions-skogar lämpligast skulle kunna användas och indelas, håfve Vi ansett nödigt att härom vidtaga den nya Författning, hvars verkställighet Vi till Kongl. Maj:ts Nådiga omsorg öfverlemnat, och hvarigenom förnämligast kommer att stadgas det, efter föregångne undersökningar, Bergverken hör tillerkännas så mycket skog, som för deras drift och underhållande tarfvas, och denna skogsdel, efter hemmantal skattlagd, af Bruks-ägaren emot 6 års renta få köpas till skatte . då Recognitions-afgifren ock upphör, samt att den öfverflödiga skogen, med dertill hörande ouppodlad mark, må i vissa lotter - Den 7 Juli. ter fördelas och på Auction till den mestbjudande försäljas Detta Riksens Ständers beslut är väl redan i så måtto satt i verket, att Konungen utgifvit Förordning af den 10 Febr. 1810 härom, Riksdagsmannen Longberg har i anledning deraf för Riksens Ständer framställt nödvändigheten, att génom passande arfvoden föf vederbörande Landtmätare med flera påskynda detta verk, och häruti får jag så mycket heldre instämma med Riksdagsmannen Longberg , sorn Kronan lider stor förlust genom tidens utdrägt, och då Bruks-ägare erhållit den stora förmon , att få lösa den för Bruken behöfiiga skogen till skatte för den ringa summa af 6 års renta, sorti de ett Ögonblick voro på vägen att gå förlustige vid 1809 års Riksdag, och sorn ännu är i framtiden osäker för dem, intill dess de genom Skatte-lösen hafva laga fång å denna jord, tyckes mig, de må gerna till den uppgående kostnaden bidraga, för att vinna säkerhet; härjemte får jag anföra, att sorn Krono skogarne enligt 77 §• i Regeringsformen äro till Riksens Ständers disposition öfverlåtne, ärendet tillhörer Statsmen icke Besvärs- ochl Oeconomie •
Utskottet , hvarföre jag om remiss till Stats - Utskottets behandling anhåller om allt det sorn rörer detta ämne , samt att Riksens Ständer genom Stats Utskottet måtte få kännedom och upplysning, huruvida redan någon del af dessa Krono - skogar blifvit till skatte köpte, huru mångå tunneland blifvit på hemmanet beräknade, samt huru stor skatteskilling derföre blifvit erlagd, samt om den i några räkenskaper är beräknad, Den 7 Juli. räknad, samt om på Auction till den mestbjudande något är försåldt, ty omöjligen kunna Bruk, örn de än äga 2 å 3,000 Sfts smide, erfordra 50, Go ä 70,000 tunnelands skog, till kolning, och vore så, tyckes vara bättre nedlägga Bruken , och använda jorden annorlunda, ty ehuru sterilt ett tunneland än månde vara, så framt det intet är rena gråberget, måste det dock i årlig afkastning kunna öfver hufvud tagit, då roorde sammanräknas, gifva 5 B:dr per tunnelandét, då Kronan årligen skänker det
Bruk sorn har 50,000 tunneland skog 25,000
R:dr, hvaremot erhålles genom utlagorna kan hända blott par tusende åter, hvilken hushållning icke är passande hvarken för våra upplysta tider eller nu varande behof, då alla andra egendomar i Iliket, genom förökad Krigsrnagts hållande, och hvarjehanda andra stora pålagor, hafva blifvit starkt betungade; Riksens Ständer torde ock i öfvervägande taga, ett provisionelt bestämmande af tunneland på hemmantalet, hvilket likväl vid tmdersöknjngarne af vederbörande Embetsman efter locala omständigheter kan jemkas.
500 tunneland på ett hemman är rikligen tilltaget, då det är af beskaffenhet att kunna odlas; till blott skogsväxt vöre 1000 ä 1200 säkerligen mer än tillräckligt, hvarföre jag får tillägga, det Riksens Ständer måtte taga den författning, att derest, någon acqvisition antingen redan eller hädanefter göres af Kronans jord i annan ordning än 14 §. i Riksdags Beslutet den 2 Maj 18x0 innehåller, den måtte förklaras ogiltig, ty allmänna lagen bjuder; att lagligt staude, o lagligt - 76a Den 7 Juli, ♦ lagligt återgångs , äfvensom sådant må gälla om Kronans hemman och lägenheter sorn till äfventyrs kunna vara abalienerade, hvarföre om påminnelse till Herrar Landshöfidingar, att hålla de i Författningarne anbefallta Jordransakningar, som i flera Län, på snart sagdt urminnes tider ej blifvit haline, och hvarigenom också mycken oreda, rättegångar, samt abalienationer af dels Kronans, dels andra publika inrättningars tillhörigheter uppstått, äfvensom Karn mar-Collegi» um, som vården och inseendet öfver Kronans jord och fasta egendom är uppdragen, måtte hålla noga hand häröfver.
Jag får å nyo upprepa, att då Kronan i dessa skogar äger en stor ressottrce, all möjlig försigtighet vid deras afhändande måtte iakttagas , att
Kronan ej blir allt för mycket lidande, hvarföre, då detta ärende, sedan det så långt lidit på Riksdagen, nu mera icke kan behörigen afhandla/, Riksens Ständer åtmindstone måtte taga den författning, att intet laga Stånd å sådana refvade och skattlagde lägenheter måtte meddelas, förrän Riksens Ständer vid nästkommande Riksdag, antingen den då blir Lagtima eller Urtima, får detta ärende vidare pröfva och undersöka låta , huruvida i ett eller annat fall illusion af den utkomna Författningen ägt rum, eller ock man begagnat de rättigheter, sorn ädlare verk äro tillagde , utan att något sådant existerar eller anledning gifves, att något sådant skulle kunna blifva sä lönande, att det kunde svara emot den förlust Kionan skulle lida, genom afhändandet af 6q ä 70,000 tunneland, som böra säkerligen, rigtigt an?
JOen 7 Juli, använda, kunna i Stats-kassan Inbringa a o å. go,ooo, Detta mitt Memorial anhåller jag få sned de andra Respectiva Stånden communicera, samt till Stats-Utskottet blifva rernitteradt; i öfrigt har jag mot bifall till Oeconomie-Utskottets Betänkande å Riksdagmannen Longbergs Me, jnorial intet att invända, i allt hvad det ej kan vara stridande emot denna nu gjorda motion , men deremot protesterar och förbehåller Ständers rätt öppen, i fall emot rätta meningen af ofvannämde Riksdags-Beslut någon jord skulle Kronan frångå ” ,?2:o
Vid sistlidne Riksdag väckte jag fråga om snar verkställighet af Riksens Ständers Beslut 1810, rörande Recognitions skogarne med flera Krono-lagenheter; ärendet blef Irvilande.
Ridd. och Adeln har, pä af mig förnyad motion härom, bifallit, att det vid förra Riksdagen inlemnade Memorial skulle till Stats-Utskottet varda rernitteradt; jag får i anledning deraf härjemte afgifva detsamma, samt ytterligare bifoga några reflexioner vid ämnet.” ”Riksens
Ständer hafva beslutit att dessa Kronans lägenheter skulle till Statens gagn och »ytta föryttras ; sättet huru det skall ske är äf» ven bestämdt.
De medel som redan influtit för det som verkstäldt hlifvit, torde ingått, såsom alla skatteskillingar, till Riksgälds - Contuiret , till afbetalning å Rikets utländska skuld, inen nu då densamma till större delen är af* skrifven, torde, till den återstående delen, tillräckliga medel finnas uti sjelfva Bevillningen, hvilken i förra tiden egentligen blef atagen til': Riks - 764 Den 7 Juli.
Riksskuldens betalande, icke att fylla deficit uti Stats-inkomsten, emedan man rättade utgifterna efter inkomsterna, pä samma sätt, som hvarje klok enskild hushållare gör.
Skatteskillingarne skulle således till något annat behof kunna varda använde:
Ropet om penninge-nöd är allmänt, från den ena landsändan- i Riket till den andra.
Ständer påkallas nu sorn alltid att skaffa hjelp, sedan andra vållat oredan; många projecter uppgifvas, de fleste, som jag förmärkt, att öka penninge-massan, och det med papper utan credit.
För manga enskilta vöre detta visserligen lika så radicai hjelp, som ruin för andra och sjelfva Staten, samt leda till händelser , som ej roed visshet kunna beräknas och förutses , men ögonskenligén synas vara att befara.
Sedlar, kunde komma i fråga , men hvad är delta i sig sjelf annat än en indirect förökning af Banco-mynt, då RiksgäldsSedlar skall emottagas såsom Rikets mynt, och skall i Riksgälds-Contoiret utbytas emot Banco.
Det är i anledning häraf, som jag vördsammeli» gen underställer, om icke här vore en fond att tillgå, som kunde användas till styrka för de operationer, denria
Discont-inrättning ämnar företaga, samt önskar upplysning af dem, som äga mera kännedom i dylika saker än jag, om icke, i stället för Riksgälds Sedlar, ett helt nytt mynt kunde tillskapas, nemligen Rente-Sedlar på dessa lägenheter; dessa skulle säkert blifva de begärligaste , i anseende tili sin verkliga säkerhet, som
Den 7 Juli. 765 som ej genom ensidigt intresse och plural
Itetens beslut kunde undergå någon förändring, så länge man aktar äganderätt.” ”3:0
Det inkast torde väl häremot göras, att om än detta vore en tillgång, fordras dock en längre tid , innan den kan begagnas; detta inkast är grundadt, i anseende till de skogar, hvilka Bruksägarne hafva rättighet att lösa till skatte, emedan många undersökningar äro dervid nödvändiga, som likväl knnna undvikas vid de egentligen sa kallade recognitions-skogar, som skola genom offentelig auction till den mestbjudande försäljas.
Jag åberopar mig hvad
Herr ^Landshöfdingen och Commendeuren, Friherre af Wetterstedt i underdånigt Betänkande till Konungen i detta ärende föreslagit.” Efter inliändigandet af dessa Memorial, har Stats - Utskottet hos Hof-Cantzlers-Embetet begärt, att från Kongl. Kammar- och Bergs-Collegierna måtte Stats Utskottet meddelas upplysning, huruvida, i anledning af Riksens Ständers Beslut och Kongl.
Maj:ts Nådiga Förordning af den 4 Februari län, angående användandet af de till Bruken och Bergverken upplåtna recognitions. skogar, redan någon del af de samma blifvit till skatte inköpt, till huru mångå Hemmantal de blifvit skattlagde, och hvad ärlig renta hvarje sådant hemman blifvit åsatt, samt huru många tunnland blifvit på hemmanet beräknade, huru stor skatte köpeskilling derföre blifvit erlagd, och i hvad räkenskaper den är upptagen och redovist, samt slutligen, om på auction till den mestbjudande någou af dessa skogar blifvit försåld.
Och 766 Den 7 Juli.
Och som Kongl. Kammar- och Kongl.
RörgéGollégierna uti Protocolls - Utdrag af den 13 sisth Juni , meddelt svar å ofvanberörde infordrade upplysningar; så får Stats-Utskottet samma Protocolls-Utdrag härhos i afskrift bifoga* med förklarande, det Stats - Utskottet i sakens närvarande skick icke anser någon ytterligare åtgärd hvarken nu kunna vidtagas eller vara behöflig , enär Kongl. Maj:ts och Riksens Högloft.
Ständers härutinnan fattade beslut nu är under verkställighet , att så fort det i laga ordning kan ske till slut befordras; hvilket allt Riksens Högiofh Ständer vördsammeligen underställes.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Kongl Majit s och fikets Kammar-C ollegio den 13 Juni 1815. S. D. Föredrogs Hof-Cantzleren, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Majus Orden, Högvälborne - På Höglofl.
På Hogv. Prest-Stån - och Ad.
BondeStåndets Uedamöters Vägnar And.
BorgareStåndets Uedamöters vägnar Carl Fr.
C. Tunelius, Den 7 Juli, 767 välborne Herr Friherre Gustaf af Wetterstedts Embets-Memorial af den 13 i denna månad, hvaruti anmältes Riksens Ständers Stats-TJtskotts åstundan att erhålla upplysning, huruvida, i anledning af Riksens Ständers Beslut och Kongl, Majus Nådiga Förordning af den 4 Februari 1811, angående användandet af de till Bruken och Berg-Verken upplåtna recognitions-skogar , redan någon del af desamma blifvit till skatte inköpte , till huru många hemmantal de blifvit skattlagde och hvad årlig renta hvarje sådant hemman blifvit åsatt, samt huru många tunnland blifvit på hemmanet beräknade , huru stor Skatteköps-skilling derföre blifvit erlagd, och i hvad räkenskaper den är upptagen och redovist, samt sluteligen om på auction till den mestbjudande någon af dessa skogar blifvit försåld; och. beslöt Kongl, Collegiurn att häruppå genom Utdrag af Protocollet vänligen lemna Riksens Ständers Stats Utskott den underrättelse , att, sedan Kongl. Majus ofvan högstberörde Kungörelse hunnit utkomma , väl åtskilliga undersökningar öfver recognitions skogar till Kongl. Kammaroch Bergs - Collegierna under åren 1813 och 1814, och jemväl innevarande år inkommit, men att de dels blifvit af ägare till angränsande och på skogarne belägna hemman öfverklagade, dels af Kammar-Advocat-Fiscals-Embetet klandrade , såsom ofullständiga och i flere delar felaktiga till Kronans nachdel!
Att uti vissa äfven förekommit tvistar af dan beskaffenhet att de mast till Dom * s,o]- 765 Den 7 Juli. stol i orten förvisas:
Att, genom den omgång dessa således fält, icke ännu något hunnit blifva färdigt till Kongl.
Kungörelsen föreskrifver , utom ett och annat, sorn, angått skogar under ädlare
Verk, för hvilka recognitions afgift icke äger rum :
Att följakteligen icke ännu någon recognitions skog kunnat till hemmantal skattläggas, än mindre till Skatte försäljas; äfvensom att blott' några få Bruksägare ännu inkommit med ansökningar om Skatteköp å slika skogar, hvartill dem 6 års tid är öppen lernnad, dock utan att dervid är utsatt, ifrån hvad tid dessa år räknas böra:
Att när sådana Skattköp hinna komma till verkställighet Kongl Collegium anser för gifvet, att Skatte* köps skillingarne böra så i dessa som andra Skatteköp insättas för Riksens Ständers RiksgäldsContoirs räkning:
Att efter hvad Kongl. Collegium nu kunde erinra sig, ingen enda af de hittills inkomne undersökningar upptagit något öfverskott af skog , som på auction skulle kunna för Kronans räkning till den mestbjudande försäljas; och ändteligen att ännu vissa af dessa undersökningar bero på Kammar-Advocat-FiscalsEmbetets utlåtande, såsom de der hittills icke kunnat öfverses.
Efter Kongl. Collegii Befallning Joh. Theod. Hasselqvist.
Utdrag 1 i, Den 7 Juli. 76,9 Utdrag af Protocollet, hållet uti Kongh Majits och Rikets Bergs ~ Collegio den 15 Juni 18*5» S, D. Upplästes Hof-Can?lets-Embététs 1 dag till Kongl.
Gollégiurn ankomna skrifvelse, hvaruti gifVes tillkänna, det Kongl. Maj:t i Nader1 bifallit Riksens Ständers Stats-Utskotts underdåniga anhållan att ifrån Kongl.
Goliegium erhålla nödiga ansedde upplysningar, huruvida, i anledning af Kungl. Förordningen den 4 Febr. 1S11 om användandet af de under Bruk och Berg-Verk Upplåtna recognitions skogar, redan någon del af desamma blifvit till Skatte inköpt® m. rrn Och skulle j 1 anledning häraf, Stats - XJtskottet, genom Protocolls •
Utdrag, lemnäs den vänliga underrättelse, att, sedan, till följd af högstberörde i§n års Kongl. Kungörelse, bristande fullständiga geometriska affattningar ö£- ver sådana skogar med derå, i sednare tider* skedda odlingar, samt anlagda Torp Och Meni" man för sig gatt , hafva under loppet äf återt 1813 och 1814''» uch äfv.en till någon del detta är, de i Nåder anbefallda undersökningar * till utrönande af samma skogars beskaffenhet Och Brukens jemte Bruks - Torpens och öfriga till skogsfång derå berättigade Jordägares behof blifvit verkställde å tillsammans 59 st. särskilta så* dana Krotioskogar, samt de öfver förrättningarrle hållna Profocoll med tillhörande Handlingar till Kongl. Kammar* och Bergs Collegiernaå pröfning insänd®, j.-e Sundet, g 7. 98, Öfve* 7.70 Dm 7 Juli, Öfver några af dessa undersökningar hafva dels Bruksägare, dels Hemmansägare anfört Besvär, hvilka med vederbörande blifvit cornmunicerade och för bristande förklaringar ännu icke kunnat afgöras.
Utaf de andra ater har Advocat-FiscalsEmbetet i Kongl. Kammar-Collegium, till bevakande af Kongl. Majts och Kronans rätt, erhållit del, och sedan Hess Embets-Utlåtanden blifvit Kongl. Bergs-Collegiurn meddeladt, har Kongl. Collegium dem under granskning förehaft; men sorn i afseende å dessa inträffat, att upplysningar i ett eller annat afseende saknats, och hvilka, i enlighet med Kammar - Fiscals - Embetets yrkande ansetts nödiga att känna, förr än Kongl. Collegierna kunde meddela något bestämdt utlåtande om Bruksägarnes så väl som Torpens och andra Jordägares, i stöd af ofvannämnde Kongl. Förordning , tillkommande rättigheter till skog å Becognitions-Allmänningarna; så harden anstallt funnits nödig, att dels från Herrar Eandsliöfdingarna, dels från vederbörande Bergmästare infordra de saknade upplysningarne.
Vid sådant förhållande hafva följakteligen de uti Kongl.
Förordningen i Nåder anbefallda sednare åtgärder, såsom skogarnes indelande till hemmantal och skattläggning ännu icke kunnat äga rum, ehuru några ansökningar om Skatteköp å Becog. nitions-skogar redan inkommit.
Yppade Bågängs-tvister, hvilkas utgång ännu beror af laga pröfning vid Domstol, hafva derjemte vållat, det tillämpning af den åberopade Kongl.
Förordningen i afseende 'pti vissa Becog - Den 7 Juli. 771 Recognitions skogar hittills icke kunnat ske, och så snart dessa hinder blifva undanröjde, komma undersökningärne att företagas med den skyndsamhet, vederbörandes öfriga tjenstebefattningar kunna medgifva.
Efter befallning J. A. Arfvedsson. tfppläst hos H&giofl. Ridd. oeh Åd. dön 7 Jull^ Högvörd.
Prest Ståndst den 7 Vällofl.
Borgare-Ståndet den 10 _ Hederv, Bonde-Ständet den 7 Vördsamt Memorial!
I anledning af gjorda anmärkningar vid det Betänkande Eag-Utskottet den 25 nästl.
Maj afgifvit, rörande' frågan, hvarest skeende åtal 3. försummad Kronoskjuts och underlåten väglagning skola upptagas och afgöras, hafva Höglofl.
Bidderskapét oell Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet återremitterat berörde Betänkande.
Af de härom till Utskottet ankomne Protocölls Utdrag är inhämtadt, att någre af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Ledamöter ansrtt de mål, som angå ofvanomförmäldta ämnen, böra betraktäs såsom Police mål, och att på sådan grund de samma borde höra till Konungens Befallningshafvandes behandling, men att deremot hos Hedervärda Bonde-Ståndet påstående blifvit väckt, att frågor, angående försummad Håll- och Reserv - 778 Den 7 Julu Resefve-skjuts afven endast af Härads - Katterna må upptagas och afdömas.
Då det således nu åligger Utskottet, att ofver omförmälta anmärkningar afgifva utlåtande, får Utskottet, hvad den förstberörde beträffar, förklara , att enär Utskottet icke föreslagit något nytt stadgande i förrberörde ämnen , utan endast sökt ådagalägga, att med Allmänna Dagen och gällande Författningar är öfverensstämmande, det mål , som angå försummad Kronoskjuts och åsidosatt väglagnings skyldighet, för närvarande tillhöra Härads-Rätterna, på hvilken grund, och då motion derom blifvit väckt samt till Utskottets yttrande remitteradt, att ett härifrån skiljaktigt behandlingssätt af besagde mål skall vara antaget, Utskottet trott sig hafva skäl tillstyrka, att igenom utfärdande författning måtte bestämmas , att det redan stadgade förfarande med dessa ärender hör iakttagas, finnér ock Utskottet sig så mycket mindre äga anledning till förändring af berörde utlåtande, som Utskottet icke anser, det något hinder eller uppehåll vid vägalotts innehafvares tillhållande, att fullgöra deras åligganden vid de dem tilldel dta vägstyckens vidmagthållande, deraf kan uppstå, det de för underlåtenhet deraf böra vid Härads-Rätten tilltalas, sorn, enligt 25 Cap. 11 §, Byggniraga-Balken, Krono - Betjeningen är berättigad, att då väglotts.ägaren icke inom föresatt dag bättrar dess ogilda vägstycke , låta sådant för lego verkställa och att uttaga kostnaden dervid hos den tredskande.
Den 7 Juli. 773 Hvad ater vidkommer ofvanberörde hos Hedervärda Bonde - Ståndet gjorde yrkande; sa emedan, genom Kongl. Brefvet den ia Jan. 1776, 8 §. uti Kongl. Brefvet den 31 Maj 1763 blifvit upplifvad, och i nämnde §. stadgas, att Gästgifvares, Hållkarlars och de skjutsandes tredska , motvilja och försummelse samt stegringa» i skjutslegan, böra då de hos Landshöfdingen anmälas, af honom omedelbarligen upptagas; ty och då Utskottet icke finner anledning , att häruti föreslå någon ändring , åberopar ock Utskottet hvad dess förra Betänkande på lika sätt i detta ämne innehåller.
Stockholm den 4 Juli 18x5. och Ad.
Ledamöters Ståndets Ledamöters På Höglofl.
På Högvörd. Prest. vägnar H. F. Strömfelt, vägnar Joli.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar E. G. Holm.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Petter Jernström, A. J. Wahlstjerna, Uppläst 774 Den 7 Juli.
Prest-Ståndet den 7 Vällofi. Borgare-Ståndet den 10 _ Hedgrv, Bonde-Ståndet den 7 Vördsamt Memorial!
De till Dag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskotten remitterade tvänne särskildta, af Riksdags-Fullmägtige Olof Olofsson frän Elfvedahls Härad af Carlstads' Län och Johan M. Wessing frän Vestmanland till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifna Memorial, hvaruti föreslås ändring och förklaring nti vissa delar af Kongl.
Förordningen den 9 Februari 1802, angående stängsel-skyldigheten, hafva Utskotten, i anseende till berörde i fråga satte ämnens med hvarannan ägande gemenskap, funnit sig kunna i ett sammanhang till pröfning företaga.
Dervid förekommer först den af Olof Olofsson gjorda anmärkning, att då, enligt 3 §. i omförtnälte Nådiga Förordning, uti frågor om stängsels upprättande och underhållande imellan byar och enstaka gårdar uti skog , utmark och beteshage, den heminans-åbo, som stänga vill, äger vitsord, skyldigheten för angränsande hemmans innehafvare, att uti berörde hägnads upprättande , efter den i nämnde §. stadgade delningsgrund deltaga, skall i synnerhet för dem, som äro ägare af mindre hemmansdelar, vara betungande och kostsam samt jemväl föranleda till en betydlig åtgång af stängningsvirke ; men som i afseende derå, den följande 4 §• stadgar, att, enär tvist angående berörde hägnads-skyldighet - Den 7 Juli. 775 dighet uppstår, det må vid de händelser att skillnadslinien , hvarefter stängas skall, utgör eni sträckning af tre tusende famnar, och att den by, hvars deltagande i hägnaden äskas, icke kan af markens frånskiljande draga särdeles nytta, på Domarens bepröfvande få ankomma , örn och hvad lindring uti ett mindre deltagande, än som emot hemmantalet svarar, en sådan by må erhålla; alltså och då härtill äfven kommer den omständighet att den skog, som för de till utmärkande af skillnadslinien i G 5 §. af Landtmäteri Förordningen föreskrifna rå-gator måste fallas, sällan kan med fördel begagnas, men till hägnadens uppförande och underhållande kan användas, anse Utskotten icke någon anledning vara att tillstyrka ändring uti det ifrågasatte stadgande.
Hvad åter beträffar den af "Riksdags - Fullmägtigen Wessing väckte fråga, att ofvanomförmalte Förordning icke skall nog bestämdt stadga , huru med hägnads-skyldigheten imellan inägor inom by bör förhållas i den händelse, att af tvänne hemman med ägande lika mantal, som i ägor till hvarannan angränsa, det ena fördelas imellan flera ägare eller i enskifte dem imellan lägges och en af dem erhåller sin ägolott intill det andra hemmanets ägor, vid hvilken händelse Wessing förment, att tvist kunde uppstå huruvida det odelade hemmanets innehafvare skall blifva pligtig att till större andel än förut, samt i mån af den angränsande liemmansåboens mindre hemmantal, i hägnadens underhållande deltaga; så emedan i afseende ä den 775 JDe/i 7 Juli, den by , der ägorna äro genom Storskifte gran, narna.imellan delade, 6 §. af meranämnde Kongl. Förordning stadgar, att inägornas delningsgrund bestämmer hvarje delägares skyldighet i afseende å stängseln omkring berörde ägo-lotter, hvaraf således följer, att en sedermera skeende delning af något hemman i byen imellan flera blefne delägare, icke kan verka någon förändring af de angränsande hemmans - innehafvarnes stängsel-- skyldighet, och enär åter enskifte af en större eller mindre delägare i by sökes, sådant oundvikligen medför en fullkomlig rubbning af hela Storskiftet inom byar, som alltså förorsakar, att sedan enskifte blifvit verkstäldt , en ny fördelning af delägarnes stängselskyldighet nödvändigt mäste ske- Ty finna Utskotten, att någon förklaring uti det stadgande som i detta ämne ar meddeldt icke kan vara af nöden.
Till Kiksens Höglofl.
Ständers pröfning vara der dock detta vördsamt öfvevlemnadt.
På Riksens Höglofl, Ständers Tåg- samt Allmänna Besvärs och Oeconotme- Utskotts vägnar På Höglofl'.
Ridderskapets och Adelns [Ledamöters vägnar U. F. Strömfelt. A.
Lantingshausen, På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Joh. Olaf Wallin. J. R.
På Yällofl. Borgare.Ståndets Ledamöters vägnar F. G. Wolm.
An(l. Fredin, På Den 7 Juli. 777 På Hederv. Bonde-Ståndets Eedamöters vilnar Petter Jernström.
Uppläst hos HfSglofl.
Hftgvörd, Prest-StSndet den 7 Vällofl.
PorgareStåndet den 9 Hederv, Bonde-Ståndet den 7 _ Riksens Högloft.
Stats- Utskotts Betänkande, i anledning af Riksdags Eulhwgtigens får Staden Ystad, Handelsmannen Gustaf Hagerman till Vällofl.