Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer beslutne, och af Kongl. Majit den 31 Julii 1818 kungjorde Författning, angående Stämplade Pappers- afgiftens beräkning och utgörande från och med år 1819- Vid detta tillfälle har Utskottet först trott sig böra tillse, huruvida denna inkomstgren, hvars rättvisa och billiga fördelning ej blifvit satt i fråga, inbragt den deraf påräknade Summa.
Dervid har Utskottet funnit, att vid sista Riksdagen äro 250,000 R:dr ansedde skola genom den så kallade Chartte-Sigillatse - afgiften årligen inflyta i StatsCassan , hvilket äfven i allmänhet inträffat, så vida Behållningarne uppgått för år 1817 till 355,004 R;dr 41 sk- 6 r:st., år 1818 till 968,154 Rldr lo sk. 9 r:st. , år 1819 till 261,984 R:dr 19 sk. 5 r:st., år 1820 till 257,993 R:dr 6 sk. 9 r:st. och år 1821 till 231,731 B:dr 16 sk. 8 r.*st.; och hemtar Utskottet deraf anledning till den förmodan , att förstnämnde Summa äfven framdeles kan blifva att påräkna.
I afseende åter på sjelfva Förordningens form och uppställning, har densamma förekommit Utskottet mindre redig och lättfattlig.
Genom de tillägg och förklaringar , sam blifvit fogade till den äldre Författningen, än under det att denna utskyld fördelades och till sitt belopp bestämdes af Kongl.
Majit, än åte§ 5 6 BeyillriwgS‘Ulsköttet$, Betänkanden. under en sednare tid, då sådant tillhört Riksens Högloft Ständer, har handt» att allmänna föreskrifter måste sökas under särskilda oc.h till vissa förhållanden bestämda stadganden , och att ämnen äro. sammanförde , hvilka med hvarannan icke ega någon egentlig gemenskap.
De svårigheter , som härigenom måste uppstå vid användandet af en Författning, hvilken så ofta får radfrågas af Ämbetsmannen, sorn. af den enskilde, och de misstag, sorn till följe deraf ej kunde undvikas, lära icke undfalla Riksens Högloft.
Ständers upplysta uppmärksamhet.
De torde således benäget finna Utskottets försök, att under vissa mera bestämda Titlar, sammanföra de spridda föreskrifterne, och i flere fall uppsöka allmänna grunder; i stähet för många sinsemellan ej sammanhängande bud och befallningar, påkalladt af nödvändigheten; och är det under förmodan af Riksens Högloft.
Ständers bifall till Utskottets åtgärd härutinnan, sorn det nu går att redovisa de förändringar, detsamma ansett sig böra tillstyrka i den förr gällande Rörfattningen, l:o. 1 §, j. af det nya Fösslaget, har Utskottet velat såsom en Inledning sammanställa och redovisa de allmänna Stadganden, som utgöra grunden för hela denna Författning. 2:0. 2 §, innehåller de föreskrifter, rörande värdet å Stämpladt Papper, hvilka finnas, pag, 4 och 45, i ofvanomförmälde Kungörelse.
Derhid förekommer endast den skiljaktighet, att Bcvilliiings-Ui' koft et s Betan!anden.
507 t skot (et s sorn trott de hittills brukade Charlome örn 2 sk. värde, lemna Sfaten, då kostnaden till stämpling papper, aflöning och frakt 111. m noga beräknas och afdragas, föga eller ingen behållning, deraf hemtät anledning att utesula denna värde - stämpel
En åtgärd, sorn Utskottet förmodat ej skola medföra någon synnerlig tunga, då Utskottet, dels i 7 fä_ stat behörigt afseende å den lindring Allmogen vid tvister sinsemellan från äldre tider åtnjutit, dels ock i afseende på Skuldsedlar af ett ringare belopp , Arfskiften , sorn ej uppgå till en viss och bestämd lägre Summa in. rn.} trott sig böra tillstyrka befrielse från Chartae§igi! lätte.. 3:0.
D.e flera föreskrifter, som förekomma i 1818 års Författning, och ehuru anförde vid vissa särskilda händelser, likväl lända till allmän efterrättelse, äro nu i den 3 §. sammanförde , utan att någre andra förändringar dervid egt runi, än hvad angår sättet att vidfoga Eiläggnings - Chartor till sine Docutnenter , hvarvid Utskottet trott det försigtighetsmått böra föresktifvas, att Valeur-stämpeln å slike Chartor icke får af det Sigill, hvarmed de till Handlingarne fästas, betäckas, vid den påföljd, att Chartan t sådant fall anses oduglig, äfvensom stadgandet: ”Att bilagde Chartor alltid skola åtfölja Handlingarne , så vida desse skola såsom gällande anses’5, är utelemnadt, enär detsamma, såsorn vid flere tillfällen icke verkställbart, ej sällan mäste af sig sjelf förfalla^ 508 BevUlning&XJtskotmt Bettinianden. 4:0.
Bältegångs- och andra offentliga Skrifter, som tippraknas i 2, 3, 4, 5, 6, y, 8, 9* 11 och 1i i förra Författningen, äro uti 4 §. af Utskottets Förslag på ett ställe upptagne i ordning efter Domstolarnes oell Ämbetsverkens värdighet, ifrån den lägsta instantien, ända till den styrande m3gten.
Härvid äro åtskilligt hittills förbigångne
Ambetsmyndigheter eller anstalter till tvisters slitande tillagde, r. ex.
Directionen öfver Dykeri- och BärgningsCompagniet, andre åter, hvilka antingen inbegripas i vissa mera allmänna benämningar- såsom Directionen öfver Allmänna Magazinslnrättningen och GeneralTullDirection, hvilka tillhöra de i samma moment omförmälde af Kongl. Maj:t tillförordnade Directioner och Commiitéer, eller ock icke skäligen kunna ålägga der förevarande Parter Charterings-skyldighet, t. ex. Comprornisser, uteslutne.
Utomdess har Utskottet trott sig med största fog kunna här upptaga sådane Handlingar, som, till vinnande af Daga kraft och verkan, måste vid Domstolarne företes, eller derifrån utgå.
Således äro Äktenskapsförord, Morgongåfvo- och FideiCommissbref, Testamenten, Bouppteckningar, Arfskiften och FasteBref ha* anförde, utan andra förändringar i de förra stadganderne derom, än de som härleda sig från Utskottets försök att förtydliga de derom gällande föreskrifter, jemte det tillägg Utskottet nu får vördsamligen föreslå, i afseende på Testamen. tens Chartering, eller dels, att sådane Testamenten , som gifvas till Makar och Bröstarfvingar, eller hvilka icke innefatta annan förändring » Arfs - Bevillnings-Utskottets
Betilnkanden* rättj än att antingen Systrar tilläggas lika lott med Broder, eller ock att Arfvingars anspråk jemnkas, med hänseende till af en och annan förut erhållne förskott, må på sätt RiksdagsFullmägtigen Nils Håkansson , från Christianstads Län, Uti ett från Hedervärda BondeStåndet den <54 sisth Februarii till BevillningsUtskottet remitteradt Memorial, hemstält, vara frie, dels ock att Tjenare, som af sina Husbönder undfå Testamenten för en långvarig och trogen tjenst, måga åtnjuta en dylik förmån, så vida den Testamenterade Summan ej uppgår till och med 300 R:dr.
Hvilka undantag från de allmänna föreskrifterna synts Utskottet sd mycket billigare, som i förra fallet någon förändring i de naturliga aVrfsförhållanderne icke genom ett sa beskaffad! förordnande åstadkomrnes) och rättvisan i det sednare fotdrar, alt åldrige samt i en Husbondes tjenst utsläpade och orkeslöse Tjenare, ej skola tilldela Staten en del, af hvad i alla hänseenden icke ens är för deras egen bärgning tillräckligt.
Deremot har Utskottet uteslutit den i förra Författningens 20 §. förekommande föreskrift för Förrättningsmän vid Bouppteckningar öfver bort-testamenterade Fastigheter , ”att vid ansvar taga det vid sista BevillningsTaxering åsatte värde till grund,’’ såsom olämplig och oförenlig med Lagens stadgande i samma ämne, hvarigenom gode män uppdragas, att efter bästa förstånd Egendomen värdera, i hvilket fall någotjansvar icke kan rimligtvis ega rum. 5:0.
I afseende på Chartering af Fullmagter, Constitutorialer och andra Handlingar, hvarigenom 510 Fwillnirig$‘Utskottzts Éetiinkanaen.
Bestå lin inga* tned
Lön på Stat bortgifva?, ha?
Utskottet funnit de mest olika och äfven felaktigt grUnder rådande, då den, sorn erhållit en Tjenst ined Penhirigelöri, måst vidkännas stämplade Pap. pers-afgiften i drygare tnåri, än den som blifvit befordrad till en Bestallning med indeldt Lön elier ined Boställe, och den, hvars Lön bestått i Spannmåls - räntor, varit skonad framför deri, sorti haft sig oförvandlade Jordeboks- räntor anviste.
Lör att förekomma detta och bereda jemnlikhet och bil i 3 gliet alla Ämbets- och Tjenstemän emellan, har Utskottet varit omtänkt, att uppsöka eri annan och mera allmänt rättvis princip för denna beskattnings utgörande.
Lenna tror Utskottet sig hafva funnit
Uti de hvarje i allmän tjenst varande person åliggande uppgifter till BevillningsFäxeringen af så väl ordinarie
Lön, sorn åtföljande extra inkomst, eller ock i den inkomst TaxeringSraännen antagit såsom grund för LöneBé* villningens påförande.
, I enlighet härmed, har Utskottet i 6 §. af det bifogade Förslaget uppgifvit, ej mindre grun«s den hvarefter ChariseSigiliaias-afgiften för Full. magter och Constitutörialer, utfärdade så väl af ICorigb Majit, som al andra Auctoriteter, hädanefter böra med fyra procent af Löne-inkomsten beräknas, än de åtgärder som denria föreskrift göra nfedväntfige; och äiö derefter jemnVäl lämpade nödige stadganden i afseende på så kallade CharactersFullmagtgr m. rn.
Rö* rande hvilket allt Utskottet anser sig böra Vördsamt hänvisa till sjelfva Förslaget; hvari likväl stämplade pappersbeloppet finnes bestämdt BeviUnirigS^Utsliottets Betting anden.
511 till sex proeenf* då deruti ärö inbegripné dé likmätigt Kongl, Förordningen den 11 Martil 1687, samt Kongl.
CancelliCollegii Taxa af den 2 6 fehruarii 1778, hittills i visse särskilde fall under namn af ChartaaSigillätas reeognitiön utgående två procent af Lönen vid befordringar m. m-s» hvarom 1 3 §. af förra ChartSsSigillataeFörordningen vidare förmäler.
Denna afgift, sorn Riksens Höglofl.
Stan* ders StatsUiskott i dess den 12 sisth April ingifne och af samtlige Eespective RiksStånden bifallne Memorial, angående beräkningen af StatsWrkets inkomster, föreslagit böra undetf Stämplade pappetss-afgiften inbegripas, är likaledes tillagd den förr bestämda Gliattan å Grefve- Friherre- och AdelsBref inéd flere handlirigar, hvilka hitintills måst vidkännas densamma.
Men för oppne Bref å afsked', hvarföre den förr utgått med En R:dr, förmodar Utskottet nämnde recognition böra försvinna, då Chartari å sådané handlingar hädanefter kommer ätt beräknas till tre fjerdédels procent af den Föne- inkomst* hvarföre innehafvarert sista året erlagt Bevillning, hvilken utgift i de fleste fall kommer att något öfverstiga det fört ra beloppet.
Deremot har Utskottet ansett Ci vile Ämbets- och Tjenstemän, som upp fö ras på deri för dem inrättade EensionsStat, böra, lika litet söm de af Militairen belastäs med en afgift af 3 procent af pensionen, så vida dess© personer , som endast af en hög ålder eller andra svåra förhinder* sättas ur stånd att yt^ Ijia Bevillnings-Utskottets Betaniåndert - terllgare i det allmännas tjenst fortfara, ej synas rättvisligen kunna vidkännas en ytterligare kost-' nåd för det understöd, dein i sådant fall för» unnas. 6:0.
Till de i 2J och a4 §§• i förra Författnin» gen förekommande undantag från den allmänna Bevillningen, har Utskottet i enlighet med hvad Höglofl.
Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den sistl.
Augusti afgifne Betänkande, angående friheten för Nybyggare i Westerbotten med flere, innehåller, fogat Ansökningar om Nybyggen, samt hvad mera dit hörer, äfvensom Utskottet ansett frågor om Krono- och KyrkoTionden samt Prest-rättigheter böra likasom andra tvister, rörande allmänna onera, vara från ChartaaSigillatje fria.
En lika rätt har Utskottet tillagt de missiver, hvarigenom Adjuncter anvisas att sig till biträde hos Pastorer inställa; och med afseende på den i 2 §• omförmälda omständighet af deri å 2 skill, bestämde ChartasSigillatae - Stämpelns upphörande, derefter jemnkat stadgandet om den lindring Allmogen samt Gemenskapen af Arméen och Flottorne vid flere tillfällen i Rättegångar åtnjuter. 7:0.
Rörande Chartering af Contracter, Köpe* afhandlingar och Förbindelser m. m. emellan enskilde personer, hafva de flere föreskrifter, som för detta innehöllos i 16, 17 och 18 §§. samt hvad i 14 5. förekom, om Certepartiers förseende med stämpladt papper, blifvit i en enda §. sam - JBevillnlngs-Utsköttets Betänk anden.
513 samlade, ulan att Utskottet dervid vidtagit andra förändringar, än att, åtskillige smärre rättelser iredactionen oafsedde, HalftenbruksContracter, såsom egentligen afslutade med egne arbetare , blifvit uti den nya redactionen utelemnade, att stadgadt är det så beskaffade prasstationer och förmåner, som vid Contracters afslutande betingas, men ej kunna efter Markegångspris beräknas, böra, så vida den öfverenskomne och till grund för stämplade papperets beräkning liggande Summan derigenom förökes, efter i orten gångbare pris skattas; att en mera enkel men med den förra lika grund blifvit bestämd för Chartering af Skuldebref öfver 25 U:drs belopp, hvaremot de som understiga denna Summa, och hitintills med 2 sk.
Charta försågos, icke efter Utskottets mening äro af den betydenhet, att de förtjena att ®#ed ChartaSigillata beläggas; att en annan och efter de särskilde myntsorterne närmare jemnkad Tariff för Stämpel - afgiften af Vexlar upprättats, hvarvid de, pag. 28, i gamla Författningen omförmälde Spanska så kallade Pesos Duros äro för. bigångne, enär, efter hvad upplyst är, någon Vexelhandel ej på en längre tid blifvit deri afsluten; och att ändtligen, samt till undanrödjande af all ovisshet, stadgadt är till hvad belopp Öfverlåtelse- och TransportBref å KronoRusthålJ, andre Kronohemman och oskattlagde Nybyggen skola Charteras; hvaremot Utskottet trott ur Författningen böra utgå, ej mindre hvad å pag. 2 5 förekommer , om stämpling af ArrendeContracter m. m., hvarom påföljande moment likaledes handBihang lill Riks. 61, Fiol. 1823.
5iteSaml. 33. *4 BwiUningxUtshattels Belänkanden. lar, än den pag. 3 7 meddelade föreskriften om Ärfskiftens bestämmande , enär sådant, så i den Förra, sorn i denna Författningen å annat ställe finnes iakttaget. 8:0 Den förra Författningen liar Utskottet ansett utgå frän så många och sinsemellan skiljaktige synpuncier vid bestämmandet af stämpladt papper till LysningsSedlar, att Utskottet ej förmått deri uppfinna någon enhet.
Följden häraf måste således blifva en lika ojemn sorn obillig fördelning af denna beskattning»
Men då Utskottet har sig bekant, att Riksens Höglofi.
Ständer vid Bevillningsmedlens fördelning framför allt fordra rättvisa förenad med enstämmighet i grundsatser, har detsamma deraf herrrtat en ökad anledning, att uppsöka en enda och dessa billiga anspråk motsvarande Beskattningsgrund , och hemställer Utskottet vördsamligen , om icke densamma är funnen genom det i 8 §• af det meranämnde Förslaget införde stadgande, om ej allenast UysningsCharfors beräkning efter den Bevillning fästmannen det förflutna året, enligt 2 Art. af BevillningsFörordningen, erlagt, utan ock ett minimum hvarunder denna afgift icke får gå, och sorn sålunda förekommer, att ingen må helt och hållet undgå denna beskattning. 9:0.
Af det här hosfogade ofvanåberopade Förslaget, innehåller 9 §. de särskilda föreskrifter, som på mångfaldiga ställen i den sednaste Kungörelsen förekomma för de Ämbets, och Tjenstemän, hvilka hafva sig ålagd en särskild skyldighet, att vaka öf - BevillningsUtskottets Betänkanden.
515 ver efterlefnaden af vissa delar utaf denna Författning; och äro dervid någre tillägg eller ändringar af betydenhet icke gjorde. 10:0.
Samma förhållande eger äfven rum med de i 10 §. lemnade föreskrifter, i afseende på den Fiscaler och andra offentliga Åklagare i allmän het uppdragne tillsyn å Författningens handhafvande. 11:0
Hvad åter angår rätter Domstol till uppta, gande och afgörande af öfverträdelser från denna Författning eller derifrån härflytande brott, så inträffar jemväl dermed ett lika förhållande, undantagande det nu till förekommande af all ovisshet i Författningen intagne stadgandet, om det ställe, hvarest tvister emellan ChartasSigillataaFörsäljningsmän och Köpare skola slitas. 12 :o. Det ansvar äldre
Författningar ålagt enskilde personer för eftersatte skyldigheter i afseende på denna Författning, har Utskottet ansett böra, såsom mindre lämpligt, förfalla, så vida det egentligen tillhörde Statens Ämbets- och Tjensteman, att vaka öfver Författningens efterlefnad och dervid tillse, att det allmännas rätt icke åsidosattes.
Blott i ett enda fall har Utskottet trott en dylik påföljd böra ega rum, eller då Ämbetsmän i och för deras Ämbeten få sig ocharterade Skrifter med Posten tillsände.
I detta fall är det förr bestämde bötesbeloppet af Tre Enir 16 sk. för enskilde, oförändradt bibehållet, äfvensom Ämbets- och Tjenstemän ålagde vid inträffande för - 516 BevillningsTJtsholMs Betänfandfv, summelse dubbelt deremot eller Sex B.-dr 3a sk.} äfvensom samma ansvar är föreslaget att fortfara för dem af Presterskapet s för underlåten tillsyn vid LysningsSedlars beläggande med behörigt stämpladt papper. 33:0.
I likhet med förra Författningen har Utskottet trott sig böra föreslå fördelningen af de fal* lande böterne emellan Kongl. Maj.t och Kronan samt Åklagare af upptäckte förseelser. 14:0.
Vidkommande ytterligare sättet för stämpladt pappers anskaffande och försändande, äro äfven I detta hänseende de äldre föreskrifterne bibehållna, till hvilka Utskottet således får vördsamligen hänvisa.
Dock har Utskottet, sedan Kongl.
Maj:t genom särskilde Nådige Resolutioner behagat meddela vissa -Handelshus i Stockholm tillstånd att låta stämpla egne VexelBIanquetter , ansett sig böra, till vinnande af nödig controll, föreslå de åtgärder, som vid verkställigheten af samma Nådiga befallning höra iakttagas. 1 5:0.
De flere föreskrifter, rörande försäljningeri *{ stämpladt papper, hvilka på särskilda ställen »influtit i nu gällande Författning, utgöra, samla* de, föremålet för 15 §. i det af Bevillningsutskottet upprättade Förslag.
I de fleste hänseenden äro desse Stadganden oförändrade bibehållne, och har Utskottet endast trott dertill böra fogas, dels en mera bestämd föreskrift, i afseende på så väl tiden, då Inventeringar hos ChartasSigillatasFörsäljningsmänfien böra för sig gå, sorn de vil - Bevillnings-Ulskottets Betäniandent 515; kor, hvarunder sådane bora ega runi, dl i annat fall de olagenheter, sorn härigenom tillskyndas dem, hvilka åtaga sig detta uppdrag, skulle ytterligare försvåra möjligheten att härtill erhålla pålitlige personer; dels ett närmare stadgande om den
Domare hittills åliggande skyldighet, att vid emottagandet af stämpladt papper på credit, derföre ställa behörig borgen; dels ock den oftare redovisning, sorn enär sådant ej behöfver ske* deraf blifver en följd. 16:0.
Hittills har, likmätigt 27 §. i ChartaeSigillatasForfattningen oell en dervid fogad Tariff, en särskild provision blifvit erlagd till ChartasSigillatseFörsäljmngsmärt, utöfver stämpelns värde, men då en sådan utgift lätt kan föranleda underslef och ovilkorligen verkar misstroende hos mindre upplyste köpare, som måste betala mera än hvad stämpeln tit visar, har Utskottet varit betänkt, al£ föreslå någon så beskaffad ersättning för Chartte"
SigillataeFörsäljningsmän, hvarigenom raeranämnde provision kunde upphöra.
Genom vissa procents anvisning af de för försålde Chartor inflytande medel, hvilka vid redovisningen innehållas, har Utskottet trott detta ändamål kunna säkrast vinnas.
De calculer Utskottet, till följd deraf, upprättat öfver beloppet på försålda Chartor af skiljaktiga valeurer, hafva ådagalagt, att de sorn i Stockholm ega befattning med försäljningen, lära böra tilläggas fyra procent af behållningen å den inflytande Summan , så framt deras inkomst skall uppgå till hvad den hittills utgjort ; och hvilket Utskottet ej trott vara för högt beräk-nadt; 5ig Bevillningsutskottets B tänkanden. hvaremot å Landet och de dfrige Städerrie, fem procent torde bora utsättas, så framt Försäljningsman skola kunna erhållas, och desse njuta någorlunda ersättning för sin moda, Härigenom minskas visserligen behållningen af ChartagSigillatae - inkomsten med omkring 12,000 R:dr årligen.
Meni den högre inkomst, som uppstår genom dels deri föreslagna förökningen af g skill.
Chartornes värde till 3 skill., dels genom förhöjning i stämplade Pappers - afgiften vid Stadernas Domstolar, dels ock af den förändrade grunden för LysningsSedlars Chartering, förmodar Utskottet denna brist kunna med säkerhet betackas; ech tvekar således icke, att till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen hemställa, det den till. förene utgående ChartEeSigillatseFörsäljnings-provision, må hädanefter upphöra. 17:0.
Vid det i nu gällande Författning stadgade förfarande vid utbyte af rnaculeradt stämpladt papper, har Utskottet icke ansett någon förändring böra komma i fråga. 18:0.
Slutligen har Bevillningsutskottet, rörande uppbörd och redovisning för influtne ChartseSigillatas - medel, nu icke föreslagit någon annan förändring i hvad härom stadgadt finnes, än jemte ett förtydligande af hvad rörande LysningsSedlars insändande till behörig granskning redan före* skrifvet är, dervid fogat det tillägg, att de DebetSedlar, sorn vid Lysningars uttagande antingen i original eller afskrift aflemnas till vederbörande Presterskap, icke behöfva, till undvikande af en Bevillning*- Utskottets Betäitkanden.
519 betydlig kostnad vid deras öfversändande, vara iLysmngsChartorne fdljaktige längre än till Consistorium i Stockholm, samt till HäradsProsjame på Ilandet, hvilka rigtigheten deraf besanna.
Dock varder detta, jemte hvad Utskottet i »ifrigt nu föreslagit, till Riksens Höglofl.
Ständers upplysta pröfning öfverlemnadt, med bifogande, af de särskilde meningar och reservationer, som under de härom förefallne öfvertäggningar yttrade blifvit.
Stockholm dea 2 October 1823.
Traiisumt af Protocollet, hältet uti Riksens Höglofl.
Bevillningsutskott följande dagar är 1823.
Den 2 6 Augusti.
Herr Wickblad ansåg den föreskrifne Controllen å LysnjngsSedlars.
Charterande, såsom innebärande likasom ett slags misstroende till Presterskapets skicklighet att göra en rigtig beräkning och än värre till deras redlighet, böra så mycket heldre helt och hållet försvinna, som en dylik Cantrol! icke blifvit stadgad för någre andre Ämbets- och Tjenstemän, samt ansåg äfven tillåtelse lika så gerna kunna lemnäs Pastorerne, att insända det sammanräknade belopp, sorn Lys. ningsChartorne för året utgjorde, uti en Banco*' Sedel, som att sammanslå detsamma till en eller flere Chartor, och reserverade sig emot Höglofl, Utskottets i desse afseenden fattade Beslut. 53 0 Bevillnings Utskoitets Betänkande.
Den 2 g September.
Herr Thyselius anmälte sin reservation mot den af Höglofl.
Utskottet i nyssnämnde 5 §. i allmänhet stadgade grund flir Charteringen af Ämbets- och Tjenstemäns Fullmagtec» såsom för de fleste högst tryckande och känbar.
I afseende på 16 §, om Försäljningsman?
- nens provision, hvilken likaledes bifölls, anförde Herr Wickblad : ”Jag har visserltgen intet att an-* märka emot Utskottets Förslag-, att den hittills varande Försäljnings-provisionen och Tariffen ina hädanefter upphöra, men kan. ej gilia den-i stället föreslagr.e procenten af FörsäljningsSumman». såsom i min tanka alh- för hög och graverande för Staten: ty utom hvad Utskottet anmärkt,, att den såmedelst uppgår till 7000 R:dr utöfver den hittills utgjort, men hvarföre man^anser tillräcklig Aefusion erhållas, genom sjelfva ChartseSigillatae-försäljningen, bör man hågkomma, att Hands.
JCamererarne och Räntrnästarne hafva 3 procent i Hsmissl-lage af alla GhartasSigillatae-medel, sä att pä sätt nu blifvit föreslaget, hela provisionen uppgår till 8 och 9 procent, som är en allt för stor afbränning, till Statens förlust, hvarföre jäg anser,, att antingen denna procent eller ock nämnde Ämbetsmäns provision såsom Remiss -[lage måtte nedsättas.
1 afseende på den föreslagne Con trallen: af Chartorne å de af Presterskapet utfärdade HysningsSedlar till Äktenskap, åberopade Herr Wick-j Bevillningsutskottets Belänkanden, 5*i blad sin till Protocollet den 16 nästlidne Augusti anförde reservation, hvilken han anhöll mätte fä bifogas Utskottets Betänkande till Respective RiksStänden.
'Utdrag af P rot ö coll et, hållet i liiksens Högloft.
Ständers Bevillningsutskott den 3 Oct. 1833. S. D. Justerades Utskottets Förslag till en förnyad Förordning, angående bruket af stämpladt papper, samt den derföre utgående afgiftens beräkning och utgörande från och med år 1824, och blefvo de dervid gjorde anmärkningar antecknade uti detta Förslag, sorn god-i iändesl Herr Wickblad åberopade sin i ämnet förut. afgifne reservation, och anhöll att densamma mätte få åtfölja Förslaget till Riksens Högloft.
Ständer, Biskopen Herr
Doctor Faxe reserverade sig emot Utskottets Beslut, angående GhartseSigillatse till Fulltnagter och JLysningsGhartor.
[Ex Protocollo l^Clas Livijn. 5*2 Bevillnings-Utskottels Betänkanden.