Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig föredragas, och vill, med afseende å de härvid förekommande förhållanden föreslå Rikets Ständer, att Majoren Westerling må med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked från sin nu innehafvande kaptens-beställning på stat vid Göta Artilleri-regemente, få, utöfver den pensionsförmån han eger att, enligt författningarne, åtnjuta, årligen uppbära Femhundra Riksdaler å Allmänna Indragnings-staten.
De till detta mål hörande handlingar skola blifva vederbörande Utskott tillhandahållna^ och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARI. J. M. Björnstjerna, 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 12.
Utdrag af protokollet öfver Landt för svars-Ärenden, kallet inför Hans Maj: t Konungen uti Stats-Heide t å Stockholms slolt den 21 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Älmqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstrål e, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Stats-rådet Björnstjerna uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen angående: 2:o ett pensionstillskott från Allmänna Indragnings-staten ät Majoren vid Göta Artilleri-regemente Johan Wilhelm Westerling, vid afskeds erhållande från innehafvande beställning på stat; Kongl.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådana de linnas detta Protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner skulle till Rikets Ständer aflätas.
Ex Protokollo J A. Joedfén.
Proposition NI 13.
,M 13.
Auli. till Exp.-Utsk. ilen 7 Nov. 1.859, kl. 2 o. m. Mangi.
Jfnjrts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående Löjtnanten vid Svea Ar tiller i-regemente Nils Roberl Themptanders uppförande till pension å Allmänna Indragnings-staten vid erhållande afsked; Gifven Stockholms Slott den 21 Oktober 1859.
Hos Kongl. Maj:t har Löjtnanten vid Svea Artilleri-regemente Nils Robert Themptander i underdånighet anhållit, att då han allt sedan år 1849, i anseende till lamhet, varit urståndsatt att sin tjenst vid regementet förrätta, samt, enligt hvad ett ansökningen bifogadt läkarebetyg innehölle, numera ingen anledning syntes vara att vänta någon förbättring i hans tillstånd, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig proposition att sökanden finge vid afskedstagande bibehålla de löneförmåner, hvilka han nu såsom Löjtnant vid Svea Artilleri-regemente åtnjuter; Och hafva så väl General-fälttygmästaren som Regements-chefen, vid insändande af denna underdåniga ansökning, densamma med särskilda yttranden beledsagat, deruti de, med afseende å de ömmande omständigheter, uti hvilka Themptander sig befinner, och det för regementet menliga förhållande, som skulle uppstå i fall Themptander, i saknad af pension, skulle nödgas i tjenst qvarstå, tillstyrkt nådigt bifall till hans nu gjorda underdåniga anhållan.
I betraktande af hvad sålunda förekommit och dä genom det, förevarande ansökning bifogade läkarebetyg styrkt blifvit, att Löjtnanten Themptander under liera års tid lidit af sådan sjukdom, som medfört nästan lamhet och deri nu mera någon förbättring icke synes vara att förvänta, samt att han följaktligen är oförmögen, att sin tjenst förrätta eller pä annat sätt kunna sig och sin familj försörja, vill Kongl. Majit, med anledning af Rikets Ständers vid 1854 års Riksdag uti underdånig skrifvelse den 1 December samma år aflåtna svar å Kongl. Maj:ts nådiga framställning om obotlig ansedd lam, blind eller sinnessvag tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i Rikets tjenst, härmedelst föreslå Rikets Ständer, att Löjtnanten Themptander, som, enligt hvad tillika upplyst blifvit, saknar enskild Bih. till li.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 9 Håft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 13. förmögenhet, må med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked ur krigstjensten, få på Allmänna Indragnings-staten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, motsvarande hans nu på Regementsstat innehafvande Löjtnants-aflöning, eller Ett Tusen Tvåhundra Riksdaler Riksmynt.
De till detta mål hörande handlingar skola till vederbörande Utskott öfverlemnas och Kongl.
C A R L. ./. M.
Utdrag af Protokollet öfver Landt för sv ars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Honungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern.
De Gee r, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-ehefen, Statsrådet Björnstjerna, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen angående: Kongl. Majlis Nåd.
Proposition JVi 14. 19 3:o Löjtnanten vid Svea Artilleri-regemente Nils Robert
Themptanders uppförande till pension å Allmänna Indragnings-staten vid erhållande afsked; Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner skulle till Rikets Ständer allåtas.
Jadrén. jw a-i.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Nov. 1859, kl, 2 e. m. Mi.angi. jJMctj:1s Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension på Allmänna Indragnings-staten för Löjtnanten vid Första Lif-Grenadier-Rcgementet P. J. C.
Loenbom; Gifven Stockholms Slott den 21 Oktober 1859.
Hos Kongl. Majit har Chefen för Första Lif-grenadier-regementet, med förmälan, att andre Löjtnanten vid regementet Pehr Johan Carl Loenbom, hvilken är född år 1825 och varit i tjenst såsom officer vid regementet sedan den 18 April 1849, efter flera tillstötande sjukdomsfall blifvit lam i ena sidan och, oaktadt den omsorgsfullaste läkare-vård och flerårigt begagnande af så väl in- som utländska bad- och brunns-kurer, ännu fortfarande lider af lamhet, som, enligt vederbörande läkares intygande, gör honom oförmögen till all vidare krigstjenst, i underdånighet anhållit, att bemälde Löjtnant måtte blifva föreslagen att uppföras ä Allmänna indragnings-staten till åtnjutande af en årlig pension, motsvarande andre Löjtnantslön vid regementet, hvilken lön, på sätt en företedd uträkning närmare utvisade, under de sednaste fem åren i medeltal utgjort 627 R:dr 86 öre Riksmynt; hvartill General-befälhafvaren uti 2:dra Militär-distriktet jemväl tillstyrkt bifall.
Vid öfvervägande häraf och då genom vederbörligt läkarebetyg styrkt blifvit, att Löjtnanten Loenbom, i anseende till obotlig lamhet, är nu och för framtiden oduglig till krigstjenst samt för Öfrigt ur stånd att sjelf sörja för sin utkomst, har Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständers vid 1854 års
Riksdag meddelade förklarande i fråga om obotlig ansedd lam, blind eller sinnessvag tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i Rikets tjenst, härmedelst velat föreslå Rikets 2b Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition JVs 14.
Ständer, att Löjtnanten Loenbom må med månaden näst efter den, i hvilken han behåller nådigt afsked ur krigstjensten, få på Allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, hvilken, med afseende å det belopp, hvartill den behållna delen af lönen för Loenbom under de sednast förflutna fem åren i medeltal uppgått, skäligen torde kunna bestämmas till Sexhundra Riksdaler Riksmynt.
Hahdlingarne i målet skola till vederbörande Utskott öfverlemnas, och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
C AR Ii. J. M. Björnstjerna.
Utdrag af Protokollet öfver Landt för svars-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Sluts-Rådet å Stockholms Slolt den 21 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes-Arendena, Friherre Manderström, Statsråd en: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Statsrådet Björnstjerna, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen angående: Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\l 15. 21 4:o Pension pä Allmänna Indragnings-staten för Löjtnanten vid Första Lifgrenadier-regementet P. J, C.
Loenbom; — — — — '— — — — — — Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Éx Protocollo J. A. Jaidrén. .M S5.
Alik. till Bxp.-Utsk. den 7 Nov. 1859, kl. 2 e. m, tio ny!.
Jflaj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående sinnessjuke Under-löjtnanten vid Jönköpings Regemente Carl Arvid Forshoells uppförande till pension på Allmänna Indragnings-staten; Gifven Stockholms Slolt den 21 Oktober 1859- Jemte anmälan, att Under-löjtnanten vid Jönköpings regemente Carl Arvid tWshsell, hvilken år 1861 utnämndes till officer och sedan år 1854, i följd af sinnessjukdom, varit intagen å Wadstena hospital, numera enligt företedt läkarebetyg nedsjunkit till den "förvirring och slöhet, att hans vederfående efter största sannolikhet icke vore möjligt, har chefen för nämnde regemente, då likväl sådant oaktadt, Forshalls lifstid torde blifva långvarig, samt de besvär och olägenheter, som genom hans otjenstbarhet redan egt rum, således kunde en mångårig tid komma att, regementet och hans kamrater till last, än ytterligare fortfara och förökas, hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt om vidtagande af sådan åtgärd, att Under-löjtnanten Forshaell t emot skyldighet att frän tjensten afgå, kunde tillåtas att under sin återstående lifstid på Allmänna Indragnings-staten uppbära årligen ett hans nu innehafvande under-löjtnantslön motsvarigt belopp; i hvilket afseende Regements-chefen öfverlemnat en af Regementsskrifvaren uppgjord uträkning, utvisande att en under-löjtnantslön vid Jönköpings regemente i medeltal utgjort, för de fern sista åren 457 R:dr 20 öre och för de tio år 436
R:dr 50 öre, hvilka lönetillgåhgar ärligen minskats med 37 R:dr 50 öre, genom bevillning samt afgifter till pensions- och ackords-amorterings-londerna. 22 Kongl.
Proposition M 15.
I betraktande af hvad om Under-löjtnanten Forshalls sjukdomstillstånd sålunda förekommit samt af läkare blifvit intygadt, har Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständers vid 1854 års Riksdag, uti underdånig skrifvelse den 1 December samma år, ailä tua svar ä Kongl.
Majits nådiga framställning om obotlig ansedd sinnessvag, lam eller blind tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i Rikets tjenst, velat härmed föreslå Rikets Ständer, att Under-löjtnanten Forshall må med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked ur krigstjensten, fä på Allmänna Indragnings-staten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, hvilken, med afseende å det belopp, hvartill den behållna delen af lönen för ForshselUunder de sednast förflutna fem åren i medeltal uppgått, skäligen torde kunna bestämmas till Fyra Hundra Riksdaler Riksmynt.
De till målet hörande handlingar skola blifva vederbörande Utskott tillhandahållna, och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
C A R L J. M, Björnstjerna.
Utdrag af Protokollet öfver Land/försvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rädet å Stockholms Slott den 21 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Friherre Be Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Ahnqvist, Eknemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Statsrådet Björnstjerna, uppläste till justering följande, på Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition JVs 16. 23 grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl, Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen angående: 5:o Sinnessjuke Under-löjtnanten vid Jönköpings regemente Carl Arvid Forshalls uppförande till pension på Allmänna Indragnings-staten; Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner skulle till Rikets Ständer afjåtas.
Ex Protocollo J. A, Jcedrén, JW fiö.
Maj sts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående t. f. FäIt-läkaren m. m.
Mullerns uppförande till pension • ä Allmänna Indragnings-staten efter erhållet entledigande; Gifven Stockholms Slott den 21 Oktober 1859, Uti en af Chefen för Konungens värfvade Hussar-regemente till Kongl. Maj:t öfverlemnad skrift, har Fält-läkaren i Usta Militär-distriktet, t. f. Regements-läkaren vid nämnde regemente, Medicine-doktorn och kirurgie-magistern, Riddaren af Kongl. Wasa-orden Ulrik Mullern, som, enligt hvad en företedd tjensteförteckning utvisade, redan år 1806 började tjenstgöra i egenskap af Militär-läkare och dermed oafbrutet fortfor intill år 1848, då han, såsom Regements-läkare vid Södra Skånska Infanteri-regementet, för sjuklighet sökte och erhöll nådigt afsked med pension ur Arméens Pensionskassa, samt, efter återvunnen helsa, år 1855 af Kongl. Majit förordnades att bestrida Regements-läkare-tjensten vid Kronprinsens Hussar- eller numera Konungens värfvade Hussar-regemente, äfvensom att tillika vara Fältläkare i Usta Militär-distriktet, i underdånighet anhållit, att som han nu vid nära 69 års ålder motsåge den tid, då han icke längre torde förmå att till egen tillfredsställelse och förmäns belåtenhet fullgöra sina tjensteåligganden, Kongl.
Maj;t, med afseende på hans långa, snart ett halft sekel om1 att an de tjenstemanna-bana, derunder han bivistat 1806, 1807, 1808 och 1809 samt 24 Kongl.
Proposition JVs 16. 1813, 1814 och 1815 arens krigståg, måtte i nåder bereda honom tillfälle att på indragnings-stat få åtnjuta lika pensions-förmån, som skulle hafva honom tillfallit, derest han nämnda Regements-läkaretjenst på stat innehaft, helst det ringa pensions-belopp af endast 600 R:dr, honom vid frånträdande af nu innehafvande förordnanden tillkommer, icke vore tillräckligt för hans uppehälle på ålderdomen och hans talrika familjs utkomst.
Till denna underdåniga ansökning har bifall blifvit tillstyrkt så väl af Regementschefen som af Sundhets-kollegium, hvilka embetsmyndigheter vitsordat sökandens utmärkta duglighet samt det nit, hvarmed lian städse skött sina tjenste-åligganden; och har Kongl. Majit, med afseende å hvad sålunda i ämnet förekommit, velat till Rikets Ständer härmedelst göra framställning derom, att Fält-läkaren m. m.
Doktor Ulrik Mullern må berättigas att, efter erhållet entledigande från sin innehafvande befattning såsom tillförordnad Regementsläkare vid Konungens värfvade Hussar-regemente, komma i åtnjutande af pension på Allmänna Indragnings-staten i likhet med regementsläkare på stat, enligt de för pensioneringen af Arméens läkare nu gällande föreskrifter.
De målet tillhörande handlingar skola öfverlemnas till det Rikets Ständers Utskott, som med samma mål kommer att taga befattning, och Kongl.
C A It L J. M. Björnstjerna.
Utdrag af Protokollet öfver Landt för svar s-Årenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stochholms Slott den 21 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Statsrådet Björnstjerna, uppläste till justering följande, på grund Kongl. Mnj:ts Nåd.
Proposition Ns 17. 25 grund af förut fattade beslut, uppsätta förslag till Kongl, Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen angående; 6:0 t. f.
Mullerns uppförande till pension å Allmänna Indragnings-staten efter erhållet endtledigande, Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner skulle piil Rikets Ständer aflåtas, Ex Protocollo J. A. Jadrén. .M it, Alik. till Exp.-Utsk. ilen 7 Nov. 1859, lil. 2 e. m. Kongl.
Majit* Nådiga Proposition till Pikets Ständer, rörande anslag för fortsättning af de geologiska under sökningarna inom Riket samt lifgifvande af derpå grundade kartor; Gifven Stockholms Slott den 21 Oktober 1859.
Då Rikets sednast församlade Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 23 Februari 1858, uppå Kongl. Maj:ts nådiga framställning, till Kongl, Maj:ts disposition för innevarande statsreglerings-period å Riksgäldskontoret anvisade ett belopp af tillsammans 60,000 R:dr Runt för geologiska undersökningar inom Riket samt utgifvande af derpå grundade kartor, uttryckte Rikets Ständer jemväl den önskan, att vid nästföljande
Riksdag resultaten af dessa undersökningar mätte varda för Rikets Ständer framlagda.
Af sådan anledning vill Kongl. Majit härmed i nåder meddela Rikets Ständer följande upplysningar om hvad i berörda hänseende hittills blifvit åtgjordt, jemte det Kongl.
Majit af Rikets Ständer äskar nödiga medel till fortsättande af de geologiska undersökningarna.
Efter det Rikets Ständers ofvannämndc skrifvelse inkommit, förordnade Kongl. Majit Professoren m. m. A. J.
Erdmann att såsom chef öfvertaga ledningen af ifrågavarande undersökningar.
Sedan Professoren Erdmann uppgjort förslag och VeBih. till R.
1 Sami. 1 Afd, 9 Häft. 4 26 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition NI 17. tenskaps-akademicn, på nådig befallning, afgifvit underdånigt utlåtande i fråga om användandet af det beviljade anslaget, fann Kongl. Majit godt att såsom allmän regel i afseende å dessa undersökningar förordna, att de borde företagas efter en gemensam plan, som bade till hufvudsakligt syfte att, med iakttagande af vetenskapens fordringar och med särskild fästad uppmärksamhet ä jord- och berglagrens vigt och inflytande i ekonomiskt hänseende, uppdaga och genom fullständiga kartor och beskrifningar meddela kännedom om landets allmänna geognostiska beskaffenhet, och att sålunda förbereda och underlätta de mera detaljerade forskningar, hvilka, såsom ländande till specielt gagn för skiljda trakter af landet, böra tillhöra vederbörande kommuner eller enskilde att hvar i sin ort föranstalta och bekosta.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers yttrade önskan, att dessa undersökningar till en början icke måtte företagas i alltför stort omfång, föreskrefs tillika att desamma under åren 1858, 1859 och 1860 borde så inskränkas, att arbetena för denna tid komme att utgöra ett helt för sig, och att, i enlighet härmed, arbetet skulle så ordnas, att detsamma inom Upsala län, i fullföljd af der redan under åren 1856 och 1857 med bidrag af allmänna medel verkställda geologiska forskningar, omfattande ungefär 10 qvadratmil, vidare fortsattes, samt derifrån, så vidt omständigheterna tilläte och, utan att fördröjas af andra detaljundersökningar än sådane. sorn vore af ett allmännare intresse, utbredde sig så, att det komme att omfatta en sammanhängande del af landet.
Föröfrigt bemyndigades Professoren Erdmann att antaga de medhjelpare, som för arbetet erfordrades och att, efter uppgjord plan för hvarje års undersökningar, leda och bestämma deras praktiska utförande; med föreskrift att, under arbetets fortgång, borde insamlas för Rikets Naturhistoriska Museum minst tio exemplar af de karakteristiska bergarter, jordlager och fossilier m. m., som anträffades, äfvensom särskilda större exemplar af de föremål, som i tekniskt hänseende vore användbara; hvarjemte universiteten skulle förses med dylika fullständiga samlingar, likasom gymnasier, tekniska läroans alter och landtbruksskolor erhålla samlingar frän undersökningarna inom den provins, der de äro belägna.
Slutligen blef i afseende ä medhjelparne, hvilkas antal till en början icke finge öfverstiga åtta, i nåder förordnadt, att de borde af chefen antagas, i den mån skickliga personer blefve tillgänglige, samt deras aflöning ordnas pä det sätt, att hvar och en hade att, utom bestämd billig ersättning för skjuts samt dagtraktamente under den tid han i och för sin befattning vore sysselsatt utom Stockholm, påräkna ett visst årsarfvode, hvilket, lämpadt efter tiden för hans tjenstgöring samt hans derunder ådagalagda skicklighet och verksamhet, följaktligen kunde, i elen mån han viri befattningen qvarstode samt hans erfarenhet och insigter tillväxte, gradvis förhöjas frän ett lägre belopp till det högsta för dylika arfvoden stadgade.
Enligt denna grund och under antagande att fortfarande anslag för ifrågavarande undersökningars fullbordande komme att anvisas, fastställdes följande aflöningsstat för bemälde medhjelpare att tillsvidare blifva gällande: Riksmynt.
Första uret 6» - S (Skjuts per mil 1,25. i Dagtraktamente 2,oo. t Skjuts per mil 1,25.
(Dagtraktamente 2,oo. (Skjuts per mil 1,25.
(Dagtraktamente 2,oo. Andra » ....
800:
Tredje » 1,000:
Fjerde » ....
1.200: Kongl.
Proposition JVs 17. 27 ***** ^ » 2,000: _|^Xm”nlel SJÖ-* » Atton,le och följande 2,000: - j 3,2 Arfvodet (or chefen, Iivilken enligt sin egen derom gjorda framställning, icke tillgodonjuter högre ersättning för skjuts och dagtraktamente än medhjelpare i högsta lönegraden, har blifvit bestämdt till 6,000 R:dr K:mt om året.
Af den underdåniga berättelse, hvilken Professor Erdmann för år 1858 afgifvit, inhemtas hufvudsakligen: att, efter nödiga förberedande åtgärder, undersökningarne togo sin början i slutet af Maj 1858 och sedan fortgingo utan afbrott intill slutet af Oktober; att de omfattade landet närmast norr om Mälaren och dess utlopp i Saltsjön, samt der utbredde sig från trakten af Kolbäck och Strömsholm i vester förbi Westerås, Enköping, Ekolsund, Stäket, Görväln och Sollentuna till Rydboholm och Lidingön i öster; att dessutom en liten del af Södermanlands län i närheten af Eskilstuna och Thorshälla undersöktes, samt åtskilliga luckor fylldes mellan 1858 års och de båda nästföregående årens undersökningar inom Upsala län, så att ett fullkomligt samband mellan alla tre årens arbeten tillvägabragtes; att sålunda samtidigt fyra särskilda län, nemligen Stockholms, Upsala, "Westmanlands och Södermanlands, blifvit delvis bearbetade; att sammanlagda arealen af de år 1858 undersökta trakterna, öfver hvilka åtta särskilda geologiskt färglagda karteblad, med dertill hörande tvenne blad profiler blifvit berättelsen vidfogade, uppgick till 23 qvadratmil; att planen för undersökningarnes utförande varit densamma, sorn följdes vid utarbetandet af den år 1857 från trycket utgifna geologiska kartan öfver Upsala stads närmaste omgifningar; att, då nemligen hufvudsyftet med hvarje geologisk undersökning vöre, att erhålla en sä vidt möjligt trogen och öfverskådlig bild af sjelfva jordytan, nödig uppmärksamhet följaktligen blifvit skänkt icke allenast ät de fasta bergens beskaffenhet och innehåll, utan äfven åt de lösa jordaflagringar af hvarjehanda slag, sorn öfvertäcka desamma, hvadan man sökt att utforska sammansättningen och lagerföljden hos samt gränserna för alla de många olikartade aflagringar, sorn merendels olver stora sammanhängande sträckor öfverhölja och undangömma Sveriges i allmänhet enformiga lästa berggrund, helst icke allenast rent vetenskapliga skäl, utan äfven det alltjemt stigande landtbruks-intresset kraftigt talade för fullföljandet ai en sådan riktning, och dessutom en närmare granskning och bestämning af de lösa jordlagren och af de ömsesidiga, hittills föga studerade och kända älders-förhållanden, under hvilka de till hvarandra uppträda, säkerligen skulle lemna manga värdefulla bidrag till kännedom om fäderneslandets nyare och nyaste utvecklingshistoria och sålunda i sin mån sprida ett efterlängtadt ljus öfver mången ibland vår forntids dunkla häfder; — samt slutligen att den största uppmärksamhet lemnats åt landets forntidsminnen, hvilka blifvit till sitt läge bestämda och på de upprättade kartorna utmärkta. 28 Nöiiyl.
Proposition Ns TI.