Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kvillajabark 272.
Kvinnomjölk 476.
Kvitten, blomma 455; falska 403; mar- melad 438; odling 442; sylt 344.
Kyckling, rätt 331; skötsel 189.
Kåda, mastix 610 (se Harts).
Kål, kokning 29; krus- 557; laga 138, 270; mask 10, 457, 46S; nässel- 557; rosen- 1 3 8; stekt 64 Källaren 307, 439.
Käx 344, 4 1 5.
Köket 4 1, 52, 75, 236, 320, 635.
Körsbär, blomma 439; förvara 439; saft 4 5 5; soppa 368; sylt 426, 438, 482; - vin 543, 591.
Kött, budding 259; bullar 40, 43, 236; konservera 378, 439, 458; konsum.
i Paris 4S; kvalitet 4 1; kvarn 298, 334- 6 Lam, ragu 272.
Lampa 4 1, 139, 212, 429, 590, 6 1 7; - hatt 600; - slöja 690.
Lavendel, kring gös 191; - sprit 5 1 2.
Lax 29.
Lefver, - fläckar 6 5 5; får- 558; höns- 151; kalf- 75, 496, 635; - korf 1 1 4, 168, 55S; - pastej 496, 554, 635.
Lekar 235, 404, 440, 5 4 4; Lekrum 366.
Lemonad 528.
Lera, - föremål 526; underlag af- 27.
Liggsår 222.
Liktorn 32, 322, 426.
Likör, honung 403; Naflika 5 2 8; sv.
vinbär 344.
Liljor 75, 527; liljekonvalj 6.
Lim 125, 139, 513.
Lindare 368.
Lingon, halfmogna 624; - ris 457, 485, 53°, 594, 654; sallad 482; sockrade 456; sura 440; - vin 427; sylt 403.
Linne, - duk på gurkburkar 380; fläckar på- 1 1 2, 334, 485, 621, 624; för- falskadt 586; gult 272, 561; - skåpet 606, 648; säng- 60; - väf i n, 586.
Linolja, fernissa 369.
Ljus, - hållare 634; jul- 6 1 1; kulörta 3 5; prydnads- 631; skafferi- 590; - skärm 591 * Ljuskrona, rengöra 35S.
Lukt, i barnkammaren 366; cigarr- 381; enbär 308; lutfisk 695; - pap- per 166; sill- 49S.
Luktdyna 369, 3S0.
Lunga 558.
Lungsot 610.
Luft, elak 366; frisk 1 9 1, 1 3 6; för- bättra 578.
Lut (se Tvätt).
Lådor, maccaroni 8; hjärna 496.
Läder 332.
Löja, rom 495.
Lök, hindra gro 426; kokt 30; - saft 356; skal 355, 404; soppa i l l; sylt- 482.
2 M. Maccaroni, låda 8; rätter 87, 151, 426, 654.
190, Macramégarn 392.
Madeira, pudding 259, Magnesia, medicin 85; putspulver 561.
Magsyra 166.
Makartbuketter 625, 654.
Makrill, inlagd 100; kokt 307; rökt 100.
Mal, i Piano 139; i ylle 626.
Malt 49, 626; - karameller 658.
Malört S5, Mandel, - berg 40, 499; brända- 43; an-bröd 259; - karameller 658; - kli 380; - musslor 499; pudding 497, 500; skal 355; öfverdragen- 659.
Mannagryn, - tårta 543.
Marinad 378.
Marmelad 657, 659; anvisning 418; blandad 574; - korf 559; päron 43S; kvitten 438; rhabarber 356; äpple 438.
Marmor, fernissad 248; fläckar 272, 334; gulnad 575; rengöra 575.
Maroner (se Kastanjer).
Marzipan 659.
Maränger 99, 259, 321 692; karameller 658.
Mask, frö 86; i krusbärsbuskar 457; trä- döda Massage 30, 214.
Matlagning 8, iS, 29, 40, 52, 64, 72, 8 kål-10, 467; 558; 618.
75, 7, 99, m, 120, 136, 138, 151, 166, 198, 179, 190.
104, 207.
222, 236, 272, 283, 296, 307, 320, 331, 334, 356, 368, 379, 392, 403, 415, 426,1 438, 452, 455, 466, 482, 497, 5io, 525, 540, 542, 557, 573, 590 607, 620, 623, 633, 635, 654, 657.
Matsedel 8, 18, 29, 40, 52, 64, 75, 87, 89, 111,123,538,151,166,179, 190, 222, 235, 272, 383, 296, 307, 320, 331, 344, 356, 368, 379, 392, 4°3, 415, 426, 438, 465, 466, 482, 497, 5io, 525, 54°, 557, 573, 59°, 620, 635, 654, 690, 704.
Matsmältning 136, 452, 610.
Mattor, färga 10, tras- 101; pålägga 590, 605; väfva 64, 101, 125, 191, Ladugård 154, 226, 262. rengöra 622.
Lagning 284; gardiner 590; porslin 64.
Mayonnaise 29, 168.
Lakrits 85; - pulver 193.
Medwurst 358.
Pannkaka, fras- 138, 691; tunn- 64; - tårta 528.
Papegoja 125, 6 1 7.
Papper, flug- 332; genomskinligt 272; glas- 259; lukt- 166; oljefl.
8, 1 3 9; pergament- 64; silkes- 621; - strutar 2 6; vax- 322.
Pappersblommor 4 1 5, 439, 455, 466, 482, 497, 5 i o, 526.
Pappersföremål, till julgranen Paraffin, korkar 64; på glasproppar 64; Jasmundmetod 438.
Paraply, - fodral 608; - ställ 631; - vä- ska 260.
Parasoll, tvätta 207.
Parfym, - dyna 369, 380; patchuli 322; revolution 3 1 7; violrot 298, 322.
Pastejer, gåslefver 5 5 4; hummer 1 5 1; kalflefver 496.
Pastiller 658.
Pelsvaror, förvara 209.
Pepparkakor 40, 87, 99, 237, 259, 368, 403, 605; m. sik 87.
Pepparrot, - pulver 499.
Pergament, - papper 64.
Persilja, förvara 320, 5 7 5; - omelett 344; - smör 320.
Persikor, kandera 560.
Piano, vård 139.
Pickles 483.
Piggvar 403.
Pimpsten 334.
Plommon, kandera 560; katrin- 692; kärnor 355; mos 438; späckade 607; sylt 438; ättike- 544.
Plumpudding 1 9 1, 4 1 6; förvara 1 9 1, 690.
Plysch, ramar 297; rengöra 100, 163; Naflika 528. uppfriska 635.
Naglar, bita 310, 322; hvita fl.
394; Plåster, häft- 86. för mjuka 469; pulver 46S; vård Plättar, pudding 207.
Polering, möbler 1 7 9; silfver 29, 286, Naphtalin 209.
308, 310, 635.
Nationalrätter, amerikanska 52; danska Pomada, använda 353; märg- 100, 1 2 6; 29, 40; engelska 64, 1 6 6; italiensk puts- 355.
4 1, 320; polsk 64; spansk 207: Porslin, behandl.
64; - kitt 10, 64. s v e n s k a 8, 270; tyska 1 9 1, 525.
Potatis, bakelse 9, 499; knopp 438; Natron, på brännsår 392; förbättra koka 1 3 6; kotletter 1 7 9; fyllda 5 5 7; surt gummi t i l; d; o smör 2 7 2; mot palt 270; pudding 207, 657; puré rödvinsfl.
1 1 2; husapotek 86.
40; sallad 75, 525; soppa 191; sätt- Negerhufvud 658.
1 8; - tull 650; ugnstekt 496, 4 9 7; Nejlikor, krydd- 237; - olja 367, 457.
- vatten 308, 5 6 1.
Nerver 18, 76, 108, 452.
Potatismjöl, rengöra atlas 320, 468; Nicotin 576. d:0 balskor 403.
Njure, - bröd 3 7 S; - bullar 138; kalf- Pottaska, hindra krympning 36S; ren- 378: - talg 416. göra emalj 320; tagel 457.
Normalyllekläder (se Jägerylle).
Pressgurkor 418, 438.
Nudlar, Darmstädter 690.
Press-sylta 558.
Nypon, blomma 541; kvistar 655; sylt Prydnader 4 1, 64, 296, 587; rum- 654, 456.
Näsa, röd 655.
Puddingar 8, 18, 40, 64, 97, 179, 207, Nässel, kring fisk 483; - kål 557.
259, 272, 36S, 403, 426, 497, 500, Nötter, efterrätt 296; konfekt 357, 692; 540, 605, 607, 620, 623, 635, 657. skal 355; strumpstickshållare 379 Pulver, insekts- 64; nagel- 468; ostron (se Valnötter).
466; pepparrot- 499; puts- 561; tand 442.
Pumpor, blad 355; kärnor 3 5 5; refvor 355; sirap 560.
Punsch, brinnande 29; mot flugor 367; fläckar 163; - pudding 179, 426; re- Ohyra, på växter 40, 2 7 4; på fåglar cepter 497; smultron- 5 1 1; tårta 392.
Puré, bönor 1 8; kastanj- 1 8; potatis- Oliver, falska 43S.
40; ärt- 235, 356; ärtskid- 355; 466.
Olja, fläckar 8, 2 7 3; förvara 27; hår- Påskägg 1 6 1.
353; till sallad 401.
Omeletter, persilje- 344; ägg- 52S (pann- Päron, m. fläsk 4 1 5; - marmelad 438; sylt 403, 456, 500, 528. kakstårta).
Mellanrätter 296.
Messing, - ringar 590; - vatten 358.
Mineralvatten 320; på brännsår 64.
Minnesböeker 401.
Mispel, odling 485, 529.
Mjäll 352, 485, 562.
Mjöd 403, 546, 622, 626.
Mjöl, förvara 10.
Mjöldagg 64.
Mjölk, cacao af- 530; släcka fotogen 99; mot mygg 367; tvätta handskar 404; tjärn- 272.
Mockturtle 87; falsk- 455.
Morötter, förvara 546; blad 355; olja 296; sylt 307.
Mos, frukt- 380, 438 (se Purée).
Muff 209.
Munkar 657; ägg- 259; äpple- 179.
Murgröna 527, 590.
Mygg 355, 367, 457- Mynt 46.
Myror 334, 440; - ägg 320.
Myrten 40, 1 9 1, 527.
Målning, bränna 6 1 0; sot- 142.
Märg, - pomada 100, 126.
Märkning, bläck 381; utstyrsel 182.
Möbler, behandl.
m. sämskskinn 303; ek- 558; fernissa 369; polera 179, 635; rengöra-tyg 260; trämask 558.
Mögel, - fläckar 345, 404, 468; på korf 426; ost 90; skinka 426.
Mönster, rita 1 4 1, 179, 272, 322.
Mördeg 259.
N. j 0.
Opiucn 86.
Ormbunke, torka 394, 625.
Ost, aptits- n i; förbättra 1 0; förvara 90, 1 2 5; - kaka S, 542, 594; - kanter 170, 182, 226; potkäs 495; sand- ost 344; smål.
prestost 509; - soppa 4 7 7; söt- 270.
Ostron, näringsvärde 7 5; - pulver 466; rätter- 690; servietter 631; - skal 180, 332; sås 466.
Oxkött, köp 4 1; rätter 8, 235, 296, 403, 4 1 5, 438, 635.
Oxgalla 29, 403.
Oxgom 482.
Ozon (tallbarressens) 296.
Paj (Pie), rabarber 207.
Pall 455, 648.
Palmer 99, 235.
Palt, potatis- 270.
Rabarber, blad o. blommor 355; gelé 207; kompott 356; paj 207; soufflé 207; - vin 345.
Eagu, gädda 403; höns 248; kalf 378; kött 222; lam 2 7 2; lefver 7 5; ox- gom 482; selleri 3 7 9; skinka 3 5 6; tjäder 654; tunga 1 5 1.
Redning af soppor 4 1.
Regn, - fläckar på sammet 369.
Reformdräkt 149, 176.
Rester 8, 52, 270, 296, 542.
Rheumatism 286, 457, 485, 530, 594, 654- Riddare, fattiga- 99.
Risgryn, ä la Pompadour 1 9 1, 499; pudding 2 5 9; risotto 4 1.
Rockkragar, blanka 100; rengöra 259.
Rofvor 270.
Rom, - papper 296; pudding 605.
Rosenvatten 557.
Rosor 662; bibehålla friska 332; mjöl- dagg 64; af papper 466, 482.
Rost, linne- 5 1 2, 621; marmor 334.
Rullader, kalf- 378, 525.
Rågmjöl, fuktigt 2 7; förvara 10.
Rån 40.
Råttor 1 1, 42.
Rädisor, blad 355; kokta 30.
Räntor 1 1, 262, 274, 322.
Rödspotta 235.
Rödvin, bottensats 5 2; fläckar 1 1 2; gelé 590.
Rökning, apparat 7 5; makrill 100; lök 426.
Rönnbär, gelé 416. s.
Saffran, färga créme 610, 621; till bröd 695.
Saft, berberis 4 1 6; druf- 307; fläder 3 3, 428; gurk- 355; jordgubb- 307; kokning 455; krusbär- 438; lök » 356; påse 4 5 5; skumma 455.
Sago, soppa 29, 123, 207; till sås 252.
Salep 207.
Sallad, - artikel 389, 401; tillredning 401 (se Hufvudsallad) .- Sallader i allm.
401; potatis 75, 525; sill 168.
Salicylsyra 238, 296; i smör 573.
Salmiak, tvätta gants de Sufede 404 (se Ammoniak); rengöra mattor 622.
Salt, - lake (se Insättning); för salt skinka 320; mot sniglar 307; ge • tenn silfverglans 356.
Saltsyra, till gelé 7 4; mot flugsmuts 358.
Sammet, fläckigt 356; rengöra 1 6 3; tryckt 1 0; våt 369.
Sandost, omgöra 344.
Sandwiehes (se Croutons).
Sardeller, till gös 1 9 1.
Sauciser 40 (prinskorf).
Sax 440.
Selleri, bål 332; förvara 332; ragu 379; skölja 1 3 8; soppa 344, 4 9 7; stekt 331; - stjälk 510.
Seltervatten, apparat 431 (annons).
Senap, - frö 4 1 5; gurkor 4 1 5; - sprit 655; - ägg 623.
Sendrag 180.
Servering 59, 152, 246, 452, 495.
Servietter, frans- 1 5 2; frukt o. kräft- 512.
Siden, - band 75, 1 3 9; förfalskadt 587; klädning 621; rengöra 561; tvätta 356, 429.
Sik 87.
Silfver, behandla 286, 308, 310, 334; husgeråd 1 3 S; hålla rent 635; skura 29, 624; ständigt blankt 246; - tråd 634.
Silkespapper 621.
Silkestråd 587; rå silke 356.
Silkesvantar, färga o. tvätta 404.
Sill, inlagd 222, 237, 495, 557, 5 7 5; - lukt 49S; marinerad 168,222,406, 44°, 557; - rätter 16S, 270, 368, 440; sallad 168.
Sirap, - bröd 3 7 9; - fläckar 1 6 3; förvara 2 7; af pumpor 560.
Sjösjuka 259.
Skafferiet 64, I I I, 272, 4 8 3, 5 1 2, 5 9 0, 622.
Skedar, dessert 1 5 2; fodral 591; till pulver 2 7; till syltning 296.
Skinka, insalta 29, 41; med maccaroni 654; mögel 426; rätter 356, 392, 542; för salt 320; på rökapparat 75.
Skinn, guld- 76; sämsk- 393.
Skogsmosaik 235.
Skodon, bal- 403; barn- 192, 561; guld- skinns- 7 6; klämma 607; lappskor 636; påse 616; göra starka 561; vat- tentäta 607; våta 139.
Skola 647.
Skorpor 40, 379.
Skridskor 259, 262, 274, 626; - sport 274.
Skrifsjuka 273.
Skräp, uppsats 509.
Skuggspel 544._ Skumning, buljong 41; saft 455.
Skurning 64, I I I, 575 (se Grytor).
Skänk, remsor 368.
Skärbönor, laga 426; grön färg 334, 607; salta 559; sylta 4 1 7; torka 456.
Sköldpaddsoppa 87; falsk d:o 455, 1 Slakt, får- 558; gås- 553 (se Korf, In saltning).
Släp 583.
Slöjd (se Hemslöjd).
Smultron, kaka 499; göra oskadliga 466; punsch 5 1 1; skum 99; soppa 283; sylt 2S3; sås 483.
Smör, - bakelse 9, 5 1 1, 6 9 5; färga 590; förbättra 272, 573, 624; förvara 456; tvätta dockor 2 7 2; ägg- 623, Smörgåsbordet 9, 100, 138, 233, 344, 440, 5 5 7; uppsats 495.
Sniglar 307.
Snäckor 429.
Socker, - dricka 3 6 8, 5 5 8, 5 9 0; - fläckar 163; - kaka 207, 286, 310, 3 5 S; kul- 392; - ringar 499; ändamål i saltlake 4 3; - syra 575.
Soda, till gul färg 99; - vatten 443; användning 624.
Soja 355.
Solbränna 457 (se Fräknar).
Sopning 1 9 1.
Soppor, bröd 5 2; buljong 73, 138, 236, 296; champignon 5 5 7; choklad 426; Colbert 605; fisk 123, 2 7 2; får 29; gnla ärter 5 7 4; gryn- 151; grön- 138, 166, ^206, 222, 379; grönkål 5 5 7; gåskrås- 5 7 3; gädda 2 7 2; hafre 8; hotchpotch 1 7 9; hummer 540; höns 151; jordärtskockor 5 1 2, 5 5 7; Jä- ger 5 5 7; kraft- 259, 483; körsbär 368; kött 296; köttextrakt 1 3 8; lök 1 1 1; nässelkål 5 5 7; polsk 6 4; sago 29, 123, 207; sjuk- 7 3; sköldpadd 87, 4 5 5; smultron 283; snar- 2 9; sparris- 296; svart- 554, 573, 5 7 4; tisdags- 1 2 3; tupp- 7 5; vin- 7 5; redning 4 1; ärter 166, 574; 654, 690.
Sot, - fläckar 1 6 3; - målning 142.
Sparris, inlägga 296; rätter 296, 306; skal 355; soppa 296.
Spegel 1 5 1; pröfva 635.
Spenat, förvara 64, 283; grön färg 607; hacka 4 1 7; surrogater 355; så 695- Spetsar 1 1 2, 344.
Spjällband 617.
Sprits 40.
Stearin, afläll 100; - fläckar 163, 167, 624.
Stekning, får- 558; grytor 590; kalf 306; - sås 305; ägg 623.
Stenograf!
90, 4 1 1, 502, 522, 570.
Stickning, hälen 142.
Strufvor 66 (se Klänät).
Strumpor, - band 453; f. barn 220; ku- lörta 308; stoppningsapparat 97.
Strykning, anvisning 3 1 7; brända fl.
246; gardiner 138.
Strå (se Halm).
Strömming, grafvad 495; inlagd 575.
Ståltråd, - korgar 296.
Städning 191.
Stärkelse 3 1 7; blodfl.
332; - vatten 259.
Surrogater, kaffe 9; spenat 355; te 8, 355; .vanilj 355.
Surstek 43, 64, 207.
Svafvel, - blomma 3 5 6; svafling 428; - syra 8, 1 1 4, 590; - ånga 332.
_ Svamp, insamling 401 (se Champignon o. Badsvamp); flug- 367.
Svartsoppa, gris 5 7 4; gås 554, 573.
Svett, arm- 67; - fläckar 1 6 3; fot-283; hand- 394, 608.
Sviskon, m. kött 99 (se Plommon).
Stockholm, Iduns ' JYyolceriAktiebolaf} Fredagen den 27 september 1895.
N:r 39 (406) Prenumerationspris p r Idun ensam „ Iduns Modet., fjortondagsuppl.
Barn garderoben Byrå: år: kr.
5: — Klara Södra Kyrkog.
» 5: — » 3: — Prenumeration sker ä alla post- &gt; 3: — anstalter 1 riket Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG.
Ut ifnlngstld: hvarje helgfri fredag.
Losnummerprls 15 öre (] ösn:r endast for kompletteringar.)
AnBOnspris: 35 öre pr nonpareillerad.
For » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafr.
Matilda Wrede.
tidningarna omtalades för icke länge sedan en kvinna af hög börd, som lämnade ungdomens nöjen och hoflifvets glans, som uppoffrade sin förmögenhet, sitt arbete, sin tid, för att med hela sin själ hängifva sig i människokärlekens tjänst och hjälpa de fattiga på ön Eugen bosatta fiskarena.
Här hemma i Finland — så skrifver en af Iduns många finska vänner — hafva vi en kvinna, hvars lifsarbete myc- ket påminner om den nyss- nämndas.
Såsom yngsta dotter till guvernören i Wasa län, skulle för Matilda Wrede säkert stått till buds nöjen, glädje, ett sorglöst lif samt alla de för- finade njutningar, hvilka kon- sten och literaturen erbjuda en begåfvad ande.
Ung, in- tagande och älskad, skulle hon, såsom en g o d genius, kunnat lefva ett sorglöst lif, skyddad och omhuldad i skö- tet af ett varmt hem.
Men allt detta utbytte hon.
Hon öfvergaf de tidsfördrif och nöjen, de sträfvanden och intressen, hvilka draga vår tids bildade kvinnor till sig; hon öfverlämnade åt andra dessa nöjen och dessa arbeten och valde sitt eget kall.
Hennes djupa ande var ej tillfredsställd af att utdela blott skärfvar, kände sig icke hugnad af att utströ smulor ifrån den offentliga barmhär- tighetens rikliga bord åt de i hunger f örsmäktande; den ville gifva allt, som fanns att gifva.
Hennes späda hand grep då darrande om den tunga nyckel, som för henne öpp- nade våra eländigaste medmänniskors förvaringsrum, de dystra fängelsecellerna.
Hennes öra, vandt vid harmoniska och af själf- behärskning styrda ljud, hörde kedjornas fruktansvärda rasslande.
Men hon vek likväl icke tillbaka.
Hennes hjärta befallde henne, och hon lydde.
Hvad betyda väl den yttre nöd och brist, hvilken finnes i världen, mot det djupa elände, som ett människohjärta kan g ö m m a?
Den förra är kanske begynnelsen till d e t.
senare, men den förras aflägsnande botar icke alltid det senare.
Den förra pressar ur ögat med- lidandets tårar, då man på nära håll råkar skåda en så- dan n ö d; hvad skulle väl då icke ett godt, ädelt hjärta känna, då tio och hundrade förhärdade, i blodsskuld fallna människor framför detsamma yppa sin olyckas djupaste källor?
Vid aderton års ålder hade Matilda " Wrede kommit till en lefvande kännedom om sin frälsare, hade blifvit » väckt », såsom man nämner det, och samma år (1883) inträffade en märklig händelse, hvilken blef vändpunkten i hennes lif, och hvilken hon betraktade som Guds särskilda finger- visning.
En ransakningsfånge sändes till hennes rum för att repa- rera dörrlåset.
De skramlan- de fotjärnen uppväckte hos henne motvilja och fruktan — men också en lefvande medkänsla, så att hon icke kunde underlåta att tilltala mannen.
Denne uppmanade henne ifrigt att besöka fängel-
IDUN 306 Hvad rätt du tänkt, hvad du i karlek vill, Hvad skönt du drömt kan ej af tiden härjas, serna för att med dessas arma invånare vänligen tala o m sin tro — och hon lofva- de det.
En natt såg hon en syn, så lefvande, att hon icke med bestämdhet kan säga, om denna syn var en verklighet, ett inbillnings- foster eller en dröm.
En fånge stod i sina tunga järn vid rummets dörr, närmade sig under bojornas skrämmande rassel med ljud- lösa steg, stannade alldeles invid bädden och betraktade henne med en ångestfull, stum och bönfallande blick, så ångestfull, som om den ville uttala det bottenlösa elände, en människosjäl kan hysa, och så trugande som en döendes sista bön o m till- gift.
Den gråa fångdräkten syntes tydligt i månskenet, bojornas rassel hördes åter, då mannen vände sig mot dörren och lång- samt lämnade rummet.
Denna händelse gjorde ett bestående in- tryck på Matilda Wredes känsliga sinne.
Hon tvekade visserligen ännu, hon tvinade på sin egen förmåga, på att hon, så ung och oerfaren som hon var, skulle kunna ut- föra ett så stort arbete.
Hon vakade och bad.
Vägen syntes henne tydligt utsta- kad, hon behöfde icke fara till det aflägsna Afrika och Kina för att söka sig ett arbets- fält; barn af hennes eget folk, finska brö- der och systrar voro i behof af hennes hjälp.
Och hon fattade sitt beslut.
I tolf år har hon nu arbetat, lindrat fångarnas tunga dagar, tröstat, uppmuntrat, uppväckt tro och hopp i hopplösa sinnen, tändt ljus och frid i mörka och förhärdade hjärtan.
Alltid i rörelse, från den tidiga morgonen till den sena kvällen, går hon under sin vistelse i Helsingfors från fängelse till fängelse i det hopp, att något frö, som hon sår, måtte gro, växa och skänka en ljusare och renare framtid hos den, i hvil- kens hjärta det fallit.
På statens järnvägar har hon fribiljett och kan såluuda färdas från öster till väster, från norr till söder till alla Finlands fängel- ser, när helst hon från dessa eller i sitt eget hjärta hör den kallande rösten.
Mycket har hon utan tvifvel verkat.
Ge- nom hennes inflytande hafva de mest för- härdade brottslingar bekant sina illgärningar; och man kan väl föreställa sig, huru smärt- samt det måtte hafva berört henne, då man någon gång förnummit, huru den bätt- ring, som i dem försiggått, var blott en öfvergående sådan, och huru de sedermera åter fallit.
Men hennes älskande hjärta är dock genast färdigt att förlåta och att ila till deras sida, visst därom, att också för dem ännu dagen gryr.
Ett bevis på den samvetsgrannhet, hvil- ken hon ådagalägger i sitt arbete, är föl- jande händelse: Hon hade en gång lofvat medtaga väg- kost och en bibel åt en fånge, som skulle flyttas till Å b o länsfängelse.
Men huru det var, fick hon, när hon kl. 9 kom till statio- nen, höra, att fången redan med 8-tåget var af sänd till Ruhimäki station.
Med sorg tänkte hon på, huru besviken fången skulle känna sig, då han ej hade fått af henne denna sista hälsning, som hon så säkert ' hade lofvat honom.
1895 Det är en skörd, som undan h o n o m bärgas, T y den hör evighetens rike till.
Hon skyndade, utan att betänka sig, på det just afgående tåget och fann äfven sin fängs- lade vän på Ruhimäki station.
Utan att tänka på sin möda, har hon alltid varit färdig att skynda till dessa sam- hällets olycksbarn, ty hon vet, att hon be- reder dem glädje, att hon med sin milda hand kan från deras hjärta skingra hatets och bitterhetens moln.
Och detta är en tillräcklig belöning.
* En ung moder.
Jyvlttren sakta, fåglar alla, ™ susen varligt, sommarfläktar, låten daggens droppar falla tyst i blomsterkalkens nektar!
Slån på rlddarvakt kring huset, träd med fruktbehångda grenar!
Värld, som larmar, dämpa bruset här vid dessa tröskelstenar!
Ty i rummets solskensfloder, trött af lycka, trött af smärta, hallar, blek, en fager moder med sitt barn invid sitt hjärta.
Helga tystnad, friden oäkta, alt hon slummerns balsam äger!
Ljusa drömmar, gliden sakta kring den unga moderns läger!
Tusen tankar genomfara hennes själ i doalans stunder, söka fåfängt att förklara detta stora, ljufoa under: lif af hennes lif, som andas, blick, som ler i stum förtjusning och för hvllken dagen randas i en praktfull morgonljusning.
Medan hennes händer följa hårets blonda sllkesvågor, som den lilles hjässa hölja, gör hon tusen skilda frågor, låter svaga ögat spana hän mot ån ej röjda kosor för att se, om piltens bana strös med törnen eller rosor.
Ack, där böljar endast dimman, hvllken Ingen skiftning äger!
Men uti den sälla timman hennes hjärtas instinkt säger, hvar den fagra stigen grönskar mellan lyckans gyllne stöder; allt hon hoppas, allt hon önskar, eljes vore hon ej moder.
Är hans öde omildt skrtfcet, bida kval l alla skiften, vill hon gärna offra llfvet för att plåna ut den skriften.
Skänkas honom guld och lycka och åt henne endast smulor, vill hans hand hon ödmjukt trycka, kyssa spåren af hans sulor.
— Stora kärlek, ädelt sprungen fram ur kvinnans rika hjärta, blir du sargad eller stungen, stärks du blott af denna smärta!
Klarast flammar offerlågan, når du, tyngd af kval, ses digna.
Blott en mor har den förmågan: älska, lida och välsigna.
Ernst Höffman.
" Storskola " eller " vinkel- skola "?
ffläjlet har blifvit ganska vanligt, att för- t^^i äldrar för att undandraga sina barn, i synnerhet flickorna, » storskolans många fördärfliga inflytelser » låta dem, åtminstone några läsår, gå på s. k.
» små kurser ».
Om själfva de motiv, som leda föräldrar att ej sätta in sina barn i de kasernlika storskolorna, torde i allmänhet ej vara an- nat än godt att säga.
Det har talats och skrifvits oändligt mycket om svårigheterna, för att ej säga omöjligheten af att i ett läroverk, där hvarje klass räknar 25 å 30 elever, på ett fullt tillfredsställande sätt till- godose barnens andliga utveckling.
Och jag är ej nog förmäten att ett ögonblick tro, det jag skulle kunna ställa upp några nya synpunkter i denna så omständligt dryftade fråga.
Vi veta mer än väl, att det fordras präktiga lokaler, idealiska lärarekrafter och — utmärkta barn, för att i en skola med massklasser lärjungarna skola sättas i till- fälle att, så som sig bör och utan att taga skada till sin hälsa, tillägna sig den andli- ga föda, som där bjudes dem.
Verklig hänsyn till hvarje barns begåfning och in- dividualitet kan ändock aldrig tagas i en dylik skola.
Kamratlifvet på ett ställe, där så många olika element äro sammanförda, måste ju, äfven det, gifva anledning till oro och farhågor.
Allt det där har nu flertalet föräldrar klart för sig; men när det gäller att välja sätt att förskona sina älsklingar från de fa- ror af olika slag, för hvilka de skulle blif- va utsatta i en stor skola, kasta många af dem sina barn ur askan i elden.
Vanligen går det så till att några familjer slå sig tillsammans och bilda en liten kurs för sina i skolåldern varande barn.
Men hur anord- nas i allmänhet dylika kurser?
Jo, till lära- rinna tages en ung flicka, hvars hela un- derbyggnad för det ansvarsfulla kallet be- står i en mer eller mindre väl af slutad skol- kurs och som fullständigt saknar pedagogisk utbildning.
Denna lärarinna läser nu åtskil- liga, ja, om kursen är liten, alla ämnen med skolans elever.
» Att lära små barn läsa, skrifva och räkna samt litet historia, geografi etc. måtte väl ej vara någon konst, » har jag många, många gånger hört i öfrigt kloka föräldrar yttra.
Behöfver den unga lärarinnan hjälp vid skötandet af skolan, så tages därtill ofta en person, lika oerfa- ren som hon själf.
Något särskildt skolrum anskaffas icke, för att nu ej tala om pulpeter, gymnastik- redskap och åskådningsmaterial af allehan- da slag.
Ett vanligt bord och stolar, en större karta, t. ex. öfver Afrika, några bläck- horn och i allra bästa fall en » svart tafla » — se där utrustningen!
(Man får vid åsy- nen af dylika skolor en osökt påminnelse om beskrifningen på hur det för ett tiotal af år sedan gick till att sätta upp turist- hotell i Norge.
Ägaren af en bondgård be- höfde blott hänga upp en stor skylt, sätta