Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De värf, £>g, fåfom ©venjfa golfets Dm# buD ålegat, bäfve <3öi, meD iafttaganDe af förejfriften i RiföDagö#DrDningenö 2 § att i Detta RtfSDagsbeftut beftämma Dagen, Då RtfetS ©tänDer åter jfola fatnmanträDa, bätmeDelft velat falla Dem, forn viD näftfommanDe Sag# tima RifoDag, på grunD af laglig rätt eller efter föregånget ordentligt val, böra i råDftagen ocb beftuten Deltaga, att bår i «f)ufvuDftaDen, Den 15 Ro# pember 1847, fig infinna; åligganDe
Det vcDerböranDe att, utan färjfilD på# mtnnelfe od) utan annan anleDning än Denna fallelfe, beförja, Det valen till RifSDagSmän, Der fåDana val äga rum, i laglig ordning ocb wiD anfvar, un#
Der loppet af näft förutgåenDe 2lugufti månaD verfftällaö; b^arviD till nog# grann efterrättelfe iafttagaS bör b^äD 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 22 ocb 77 §§ RifSDag&DrDningen famt lil § Regeringsformen, i affeenDe åRifé#
DagSmannavalen, gullmafternaö behörighet ocb öfriga IfttböranDe omftänDigbe# ter, ftaDga ocb förmå. $ill yttermera vigo, att
QSi allt Detta, forn bär förut jfrifvet ftår, be# ftutat, förafjfebat ocb beviljat, bäfve (2Bi, ©veriges Rifets famtlige ©tänDer, velat, meD våra namns odb tnfegeis unDerfättanDe, fåDant ftprfa odb bef näfta; »9 fyroilfet jfcDDe i ©tocffyolm Den SjttgufjecDe Dagen t Sftaj månaD, aret efter C^rtfti börD Det Stt ^itfenDe ÉttaljunDraDe ocl) på Det SprattonDe $emte. s3itM>etf£tfVcfö ocb 2f belits magnar: A.
Po L. N:o 51.
Eric Arv:son Posse. N:o 54.
S. N:o 68.
Fullm. C. O.
L. S. N:o 112. H. E. Taube. L.
S. N:o 131.
L. S. N:o 135 Carl von Duben. L. S. N:o 161.
Friherre von Höpken.
L. S. N:o 243.
Friherre v. Roxendorff.
A. Raab. N:o 267.
F. Ehrensvärd.
L. S. SE. . M. Spens.
Otho Mörner.
. S. E. S. N:o 69. P.
L. S. N:o 116. C. H. Anckarsvärd. L. S. N:o 3.
L. s. N:o 177. W. v.
L. s. N:o 213.
Friherre Armfeldt.
Carl Lagerfelt.
L. S. N:o 286 Carl Gustaf Raab. L. S 9° N:o 304.
Friherre Fock Fullm.
L. S. JN':o 327.
Fullm. N. V. af Wetterstedt.
L. S. N:o 335.
JNap. von Döbeln. L. s. ]N:o 386.
Friherre Berzelius.
Fullin. Carl Ulric Roos. L. S. N:o 86.
L. S. N:o 223 Stråle af Sjöared.
Fullm. L. G. af Sillen.
L. S. N:o 291.
Herr De Geer.
Gustaf von Törne. L. S. N:o 391.
L. S. N:o 473. C. F.
L. S. N:o 645. C. H. Möllersvärd. L.
S. N:o 326.
Gyldenstolpe. L, S. i\:o 331. C. G. Adlercreutz.
L. s. N:o 338. W. F. Tersmeden. L. S. JN:o 389.
R. von Kraemer. L. s. I\:o 78. J. O. v. Wernstedt af Utål.
L. S. N:o 96.
Fulltn. S. G. Reenstjerna.
Jägerhorn af Storby.
Robert Cederschiöld.
L. S. N:o 317.
Sabelfelt. L. s. ]N:o 408.
Herr Danckvardt Lilljeström.
S. N:o 592. K. Bosin. L. S. N:o 678.
Knut Bildt. L. S. 91 N:o 776.
Herr Gyllenhammar.
Fullm. J. O. Mörner.
Herr Klingenstjerna.
S. ]N:o 818.
A. Réenstierna.
L. S. N:o 1846 a. Herr Fock.
Fullm. C. Rudolf Cederström.
L. S. N:o 2093 a. N. af Wetterstedt.
N:o 1091.
Herr Braun.
Fullm. H. F. A.
L. S. N:o 1160. C. A. Höökenberg.
L. S. N:o 1280 Herr Frölich.
Fullm. C. A. Wahlfeldt.
L. S. N:o 1364.
Herr Ljungfeldt.
Fullm. P. G. Cederschjöld.
L. S. N:o 1413. A. Råfelt.
L. S. IST:o 1378.
Carl Oscar Lagerbjelke. L. s. N:o 1502. b. Herr von Utfall.
Fullm. A. Cederström.
L. S. N:o 1517.
Herr Liunerhjelm.
L. S. N:o 1563. J. K. Cederstråhle. L. s. N:o 1655. J. A. Tornerhjelm.
N:o 1718. W. F. Dalman.
N:o 1555 Carl Ludv.
Dahlfeldt.
L. S. JN:o 1618.
J. Elgenstierna. L. S. N:o 1678. P. Estenberg.
L. S. N:o 1747 Herr Wigelstjerna.
L. S. N:o 1749. b. C. W. von Ehrenheim.
L. S. N:o 1855.
Herr Brummer.
Axel Roos. L. S. 92 N:o 1872.
Herr Wallencrona.
Geor?
Julius von Axelsson.
O L. S. N:o 1911. b. Ferd.
Psilanderskiöld. L. s. N:o 1932. von Oldenskjöld.
Carl Gustaf Stuart. L.
S. N:o 1974.
Berndt Otto Granfelt.
C. von Axelsson.
L. S. N:o 2034 Herr Adler'brant.
Fullm. W. Stråle. L. S. N:o 2151.
N:o 2202 Axel Möllerhjelm. L. S. N;o 2243.
Hadorph. L. s. N:o 1877 b. F. W. Carleson.
L. S. N:o 1923.
Fullm. A.
Söderling Hermelin. L. s. N:o 1967. Rosencrantz.
Eric Posse. L. s. N:o 2013. b. Bernhard Rosenblad. L. s. N:o 2024.
Herr Stjernstam, Fullm.
Axel Georg Bråkenhielm.
L. S. N:o 2107.
Herr Gustafschöld.
Fullm. J. H. E. von Knorring.
L. S. N:o 2170. F. A. Lidströmer.
L. s. N:o 2225 August af Robson.
O N:o 2246. von Stahl.
C. E. af Tuneld. L. S. N:o 2313. C. J. Ekströmer.
L. s. 93 ^vcftc:0tan&ctö tuöfljuor: Carl Fredric af Wingård, Th.
Doctor, Erke-Biskop, Talman, Andlig Ledamot af K. M. Olden.
Jac. Hedren, Vice Talman, Th. Doctor, Biskop i Linköping, C. N. (1., Ridd. af Konung Carl X1I1:s Orden. L. S. G. Nibelius, Biskop i Westerås. L. S. Abr. Z.
Pettersson, Pastor Primarius. L. S. L. S. J. A. Butsch, Biskop i Skara. L. S. G. A. Agardh, Biskop i Carlstad. L. S. E. S.
Ödman, Kyrkoherde i Wendel af O psala Stift. L. S. H. O. Holmström, Biskop i Strengnäs Stift. L. S. Carl.
Hallström, Biskop i Wisby. L. S. Carl Fr.
Kyrkoherde i Roslags Bro, Th. Doctor, Contracts-Prost, Ledamot af K N. O. L. S. L. O. Berg, Prost och Kyrkoherde i Norrbo och Bjuråker af Upsala Stift. L. S. Elias Fries, Oreon.
Professor i Upsala. L. S. A. E. Knös, Theol.
Professor och Kyrkoh, i Gamla Upsala af Upsala Stift, Led. af K. N. O. L. S. Math. Chr.
Bergvall, Kyrkoherde i Hedv.
Eleon, i Stockholm, L. N. O. L. S. 01.
Phil. Utterström, Kyrkoherde i Närtuna och Gottröra af Upsala Slift. L. S. Josef Wallin, Theol.
Doctor, Kyrkoherde i Clara Församl.
Delin, Comminister i S:t Clara Församl. i Slockholm. L. S. Lars Laurenius. fh.
Doctor, Lector i Linköping, Kyrkoherde i Landeryd.
L. S. P. F. Wahlberg, Professor vid Carol.
Institutet i Stockholm, L. af K.
Academi en, B. af K. N. O. L. S. Christian Slenliam mar, Th. Doctor., Prost och Kyrkoherde i Häradshammar och Jonsberg af Linköpings Stift, L. al K. N. O. L. S. N. H.
Selander, Kongl. Vetenskaps-Academiens Astronom.
Professor. L. S. Joli. Wallman, Lector och Kyrkoherde i Slaka af Linköpings Still. L. S. 94 Nils Jac.
Anjou, TIi.
Doctor, Pastor i Norrköpings Stads- och S:t Johannis Landsförsamlingar, Led. af K. N. O. L. S. Sv. M. Liedzen, Contr.-Prost och Kyrkoherde i Larf af Skara Stift. L. S.
Sven Lundblad, Prost, och Kyrkoherde i Broddetorp af Skara Stift. L. S. Georg Helen, Contr.-Prost och Kyrkoh, i Ösmo af Strengnäs Stift. L. S. G. Hvasser, TIi.
Doctor, Domprost i Westerås.
Ledamot af K. N. O. L. S. Is. Norström, Theol.
Doctor, Contr.-Prost och Kyrkoherde i Husby af Westerås Stift. L. S. A. G. Ahlstrand, Phil. Lector, Prost och Kyrkoherde i Öjaby och Härlöf af Wexiö Stift. L. S. Joli.
Thomander, Kyrkoherde i Upåkra af Lunds Stift. L. S. A. J. Broman, Jonas Janzon, Theol. Doctor, Contr.-Prost, Comminister i Y. Eneby och och Kyrkoherde i Skärkind af Kisa af Linköpings Stift.
Linköpings Stift. L. S. L. S. Bernh. Stabeck, Contr.-Prost och Kyrkoherde i Wånga af Skara Stift. L. S.
Pehr Olof Carlander, Prost och Kyrkoherde i Hofva af Skara Stift. L. S. Gust. Wilh.
Gumrel ius, Theol. Doctor, Contr.-Prost och Kyrkoherde i Wiby och Tångeråsa af Strengnäs Stift. L. S. J. J. Nibelius, Prost i V. Rekarne Contract, Kyrkoherde i Öija och Westermo, Ledamot af K. N. O. L. S. O. U. Udden, Contr.- Prost och Kyrkoherde i Stenqvista och Ärila af Strengnäs Stift. L. S. Joli. Gust.
Hedin, Comm. i Svennevad och Boo af Strengnäs Stift. L. S. C. G.
Odelberg, Contr.-Prost, Kyrkoherde i Haraker af Westerås Stift. L. S. S. L.
Lector, Prost och Kyrhoherde i Hubbo af Westerås Stift. L. S. O. U. Arborelius, Contr.-Prost och Kyrkoherde i Orsa af Westerås Stift. L. S.
Ekstrand, Prost och Kyrkoherde i Grenna af Wexiö Stift. L. S. J. M. Almqvist, K. Hofpredikant, Contr.- Prost, Kyrkoherde i Skärstad af Wexiö Stift. L. S. 11.
Reuterdahl, Theol.
Doctor och Professor, Prost och Kyrkoherde i Husie och V.
Skräflinge af Lunds Stift. L. S. C. G.
Berlin, Kyrkoherde i Balkåkra, Snårestad och Skårby Församl, af Lunds Stift. L S. Cail Hallbeck, TIi.
Doctor, Contr.-Prost, K. Hofpredikant och Kyrkoherde i Helsinborg, L. N. O. L. S. B. M. Bolmeer, Professor i Lund, Ridd. af K. W. O. L. S. J. Osterman, K. Hof-Predik ant, Prost och Kyrkoherde i Romeled af Götheborgs Stift. L. S. 95 Carl A. Thuden, Contr.-Prost och Kyrkoherde i Bro af Götheborgs Stift. L. S. S. P. Bexell, Theol.
Doctor, Professor, K.
Hofpredikant, Co n t r. - P r o s t, Kyrkoherde i Grimmethon, L. W. O. L. S. Anders Sandberg, Kyrkoherde i Madesjö af Calmar Stift. L. S. A. G. Elfström, Th. Doctor, Confr.-Prost, Kyrkoherde i Mönsteras af Calmar Stift, L.
IV. O. L. S. 01.
Hillebrand.
Schröder Conti.-Prost, Kyrkoherde i Visnum af Carlstads Stift. L. S. Anders Lignell, Conti.-Prost och Kyrkoherde i Kila Pastorat af Carlstads Stift. L. S. Joban Hardin, Comm. fran Carlstads Slift. L. S. A. A.
Grafström, S. S. Theol.
Doctor, Professor, K. Hof-Predikant, En af de 18 i Sv.
Akademien, Prost och Kyrkoh, i Umea, L. N. O. L. S. And.
Sidner, Prost och Kyrkoherde i Grundsunda af Hernösands Stift. L. S. J.
A. Säve, S. S. Theol.
Doctor, Prost och Kyrkoherde i Tuna af Hernösands Stift. L. S. Joli. Galine, Prost och Kyrkoherde i Heide och Viite af Wishy Stift. L. S. H.
Lyth, S. S. Theol.
Doctor, Prost och Kyrkoherde i Hafdhem af Wisby Stift. L. S CL H o L M. L. S. N:o i.
Stockholm. A. M.
Stockholm. J. F. Gråå. L. S. lV:o 1.
Stockholm. J. F. Eklund. L. s. !V:o 1.
Stockholm. C. P. Almgren.
O L.
S. N:o 1.
L s. 96 N:o 1.
, Alra L. S. K. A. Almgren.
Stockholm. J. W. Boslröm.
Stockholm. C. G. Gustafsson.
IX:o 1.
Stockholm. L. W. Lundelius.
L. S. N:o 2.
Götheborg. C. Fr. Waern. L. S. N:o 2.
Götheborg. J. A. Kjellberg. L. S. N:o 2.
L. S. N:o 3.
Jean Adf. Ambert N:o 4.
Carl Valley. L. s. N:o 4.
Grape. L. S. N:o 4^ Bergsbrukens l:sta Val-Distrikt.
Carlskrona. C. W. Palander.
Upsala. G. W.
Gillberg.
S. N:o 7. Malmö. C. J. Kock.
Calmar Eric Sjöstedt.
N:o 9. Wisby. P. H. Lindström.
L. S. IS:o 10. Westerås.
G. F. Ekholm. N:o 11. Westervik.
L. S. N:o 12.
Uddevalla. P. Berg.
Landskrona. J. Ödmansson. L. s. N:o 14.
L. S. N:o 15.
Fahlun. M. W. Collén.
L. S. N:o 15y Fahlu Bergslag. E. E. Falhem.
L. S. N:o 16.
Christianstad. A. F. Ericson.
Ystad. A. G. Åkesson.
Örebro. C. G.
Hörnstein. L. s. N:o 19l Bergsbrukens 4:de Val-Distrikt. C. A. Bergsten.
L. S. N:o 20.
L. S. N:o 21.
A. F. Nordwall. L. s. N:o 21i Bergsbrukens 2:dra Val-Distrikt.
Lund. L. Billström.
N:o 23. Carlstad., P, Stenström. L. S.
Nio 23i, Bergsbrukens 3:dje Wal-Distrikti Cail Fr.
Gei jers L. S. Nio 24.
Boras.
Fr. Sundler. L. S. Jt:o 25. Warberg, J.
: IX-.O 26.
Arboga. 1 Joh. Wahlgren.
L. S. N:ö 27.
Christinebamn A. N. Lagerstedt L. S. ■ > • j. Nio 23.
Halmstad. A. F. Ericson: L. s. N:o 29.
Helsingborg, A. G. Åkesson. y N:o 30.
Köping. C. C. Hörnstein.
N:o 31 Wexiii.
L. S. Nio 32.
S. Malmqvist. L. S. Nio 33.
Hudiksvall. P. 0. Norin.
L. S. N:o 34.
Mariestad, J. H. Sorbon. L. S. ’ .v . .. ih N:o 35k Hernösand, Er.
L. S. 3V:o ,36. Wenersborg. C. G. Fridstedt. L. S.
Sala C. Berglund.
L. S. %>■' ■ ’ ■ : ;> ,. . . r. H:o 38. Wadstena, A. F. Nordvall. L. S. ’• • • ' f •
Nio 39.
Hedemora. A. P. Lindblad.
L, S. •f * T' 1 ; » 7- > •; . ; ' , ’ tio 39{.
Bergshruként 5:tc Val-t)istrikt.
Sundsvall, Fredr.
P. Oi Norin. L. S. L.
S. -»»«. ' " : - • « ' N:o 41.
Söderbaum» P. 0.
L. S. N:o 42.
Umeå Er.
S. , N:o 43.
Piteå.
Jonas Boberg.
, L. S.
, Nio 44.
Jonas Boberg. L. S. Nio 45.
Marstrand P. Berg. L. s: , Nio 46.
Skara. . J. H. Sorbon. . - L. S. N:o 47, Skenninge. S. Malmqvist. L. S. '' !f ' 1 Nio 48.
Nora, And. Wedberg. L. S. iST^o 49..
Askersund, G. Berglund.
, L.S. INf:o 50.
And. Wedberg. N:o 51. Wimmerby.
L. S Nio 52.
Kongelf. J. v. Kock. IST:o 53.
Tingelholm, L.
Thorshälla, Nio 56.
A P. Lindblad.
L. S. ■■ L. S. '■ 1 (_ L. S. 23if). till 31. @t. 1844 & 1845; 10:t>c ©(titti, litt 2lfö. 2 ^flllbeb 21i£efcrtg8s23ejlutet. 98 N:o 57.
And. Wedberg. L. s. N:o 58.
Sigtuna» P.
Slenström.
Lidköping» Theod.
Foeuander.
M. Didrikson. L. S. Nio 61.
Södertelge. A. P. Lindblad.
L. S. Klo 62.
M. Didrikson.
C. Berglund.
L. S. N:o 64.
Carl G. Maechel.
L. S. N:o 65.
L. S. N:o 66.
Hjo. A. N. Lagerstedt.
L. S. N:o 67.
Sköfde. A. N. Lagerstedt.
L. S. N:o 68.
L. S. K:o 69.
Fahlköping.
BIHANG TILL IAMPMÖIS umSMSWAHWISfi VID Laetima Riksdagen i Stockholm Åren 1840 och 1841.
Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. *iY v , ! f * 'k: i '■ ■■ Ja . .... -V • .ii r r i® • t. 'jlc ' ■ . * j . \ v a r Allm. Desv.- och Ekon.-Utskoltets MemorialN.-o i. 1 N:o i.
Utsk. den 17 Febr. kl. 6 e. m.
Memorial till Rikets Häglof ige Ständer, om antagande af en Canzlist utöfver det antal, a 4 f- Riksdags-Ordningen medgifver.
För alt befordra skyndsamhet vid behandlingen af de flerfaldiga olikartade mål, sorn till Allmänna Besvärs- oedi Ekonomi-Utskottets åtgärd öfverlemnas, har Utskottet inom sig utsett Irenne Berednings-Divisioner för ärendenas bearbetande, innan de tili Utskottets slutliga handläggning förekomma; till följd hvaraf Utskottet, enligt 24 §• af Riksdagsordningen, eger antaga Irenne Canzlister, af hvilka en vid hvardera
Divisionen kommer alt biträda; men då derjemte oundvikligen erfordras ett pålitligt biträde vid Diariernas förande och att gå Secreteraren tillhanda, äfvensom att bestrida förefallande Notariegöromål, så får Utskottet hos de Respective Stånden vördsammast anhålla, alt Utskottet må tillåtas, utöfver hvad Riksdags-Ordningen bestämdt medgifver, antaga en Canzlist, med åtnjutande af enahanda aflöning, sorn för de öfriga Canzlislerna kan bestämmas.
Stockholm den 6 Februari 1840, k Högloft.
Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar H. Hamilton.
k Högvördige Preste-Ståndels Ledamöters vägnar J. A. Butsch. k Välloflige Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar C. Abom.
A. Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar Anders Larsson.
I$40> $ Samt. Hafi. 1, G, A Mollen i 2 Allm, BesvocÅ Ekon.-Utskottets Memorial, IV.-o 2, N:o 2.
' Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af väckt Motion , angående serskilda bestämmelser i afseende på grunderna för befordran till Embeten och tjenster.
Med Remiss från Välloflig BorgareStåndet liar Utskottet, den 1 1 innevarande månad, fått emottaga en af Herr C. F. Ekholm väckt Motion, hvaruti anföres, att bristen på dugliga Embetsman uti Administrationens serskilda grenar med skäl torde kunna räknas bland de orsaker, som menligt inverkat på ärendenas behöriga gång, härledande Motionären detta förhållande väsendtligen derifrån, att, vid befordran till högre platser i samhället, icke alltid fästats det afseende på förtjenst och skicklighet, som 28 §.
RegeringsFormen förutsätter, hvaraf följt, att öfverensstämmelse i grundsatser, sammanhang i beslut samt en kraftig samverkan vid verkställigheten deraf, ingenstädes äro till finnandes, samt att slapphet och liknöjdhet inträdt i samma mon, som oskickligheten undanträngt förtjensten från de högre platserne, och utmärkande förmögenheter i lägre tjenstegrader måst finna sig ej allenast tillbakasatte, utan äfven förhatlige och förföljde; hvarjemte Motionären anmärkt, att Embetsmannabanans lägre trappsteg förr beträddes och bevandrades blott långsamt och afmätt, samt beredde innehafvaren anseende, endast i den mon, som hans egenskaper genom pröfning och erfarenhet utvecklades, men nu mera ofta öfverhoppas med ett enda språng, under anspråk, hvilka endast mäta förmågan efter lystnaden och pligterna efter utvägarne att undgå ansvar för deras eftersättande, hvarigenom slutligen ådrages sjelfva Embetet missaktning; samt att talrika exempel förefinnas, huru personer anställas i tjenstgöring och erhålla förmansskap öfver andra, oaktadt de icke ega den minsta förberedande kunskap eller erfarenhet, hvarpå deras verksamhet kunde stödjas; och har Motionären, under förmenande, att, fastän Rikets Ständer uti vår närvarande
Samhällsförfattning visserligen icke sakna anvisning och rättighet att, medelst granskning af Stats-Råds-Protocollen i allmänhet och för hvarje serskildt fall, efterse, huruvida Rikets sannskyldiga gagn och bästa, blifvit, äfven uti befordrings - Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottets Memorial, IVio 2, 3 målen iakttagne, Regeringsformen dock icke med det eftertryck, som vederborde, uttryckte sältet att gå till väga vid tjensters besättande i olikhet med 1720 års Regeringsform, hvilken uti 4° och 4' §§• uPPtog åtskilliga stadganden, åsyftande utöfningen af en viss controll på Regentens makt, att. efter välbehag utse Kronans Embetsman, ansett älven andra utvägar böra begagnas, lör att erhålla en duglig och aktad Embetsmannaklass, hvarigenom lycksökeriet skulle upphöra och utsigter öppnas för förtjenslen, att, utan andra förespråk, bana sig vägen till en vidgad verkningskrets, och i sådant afseende föreslagit: 1:0
Att, sedan genom flere serskilda författningar blifvit förordnadl, att hvar och en, sorn söker inträde i något af Rikets Collegier eller åtskilliga andra Embets-Verk, bör förut hafva undergått Examen i föreskrifna ämnen vid något af Rikets Universiteter, hädanefter äfven vid besättandet al högre civila embeten och befattningar, såsom civila Slads-Råds-, Presidentsoch Landshöfdinge-platser m. 11., icke någon person må komma i åtanka, som icke prassterat de prof af skicklighet, hvilka för erhållandet af underordnade beställningar i samma embets-bana blifvit föreskrifna, och hvars för tjenst icke blifvit pröfvad under tjenstgöring i lägre grader, derunder han jemväl ådagalaggt oförvitligt uppförande, så vida icke Kongl.
Maj:t af förekommande synnerliga skäl, efter serskild ansökning derom, skulle finna för godt att härifrån bevilja eftergift, derföre, att den sökande ådagalaggt skicklighet, medelst utgifna skrifter, eller eljest under besridandet af värf, som berott af allmänt förtroende, hvilket tillstånd likväl borde hafva erhållits minst ett halft år förut, än den sålunda benådade Personen kunde komma i fråga vid omförmäldta embetens besättande; 2:0 Att, enär 28 §.
Regerings-Formen synes inskränka Kongl. Maj:ts rättighet att förfoga om tjensters besättande, efter deras egenskap, hvarmed ingen annan lärer kunna förstås, än hvad de af ålder innehaft, Kongl. Maj:t ville återgifva åt de serskildta Embetsverken den rättighet, som i senare tider blifvit dem betagen, att förordna om åtskilliga lägre tjenslebefattningars fyllande, helst ostridigt är, att desse bäst äro i tillfälle att bedomina de Sökandes skicklighet och förtjenst, samt Konungen i alla fall är förbehållet att, efter anförda besvär, meddela de rättelser, som omständigheterne någon gång kunde påkalla; och 3:o Att, som flera vigtiga och ansvarsfulla Sysslors besättande, medelst
Nådiga förordnanden tills vidare, icke kunnat undgå att medföra en vacklande och osammanhängande behandling af allmänna ärenden, Konungen 4 Allm.
De sv,- och Ekon.- Utskottets Memorial, IV.o 2. icke malte förordna någon person till bestridande af en syssla på obestämd tid utöfver ett halft år, hvarunder tillräcklig erfarenhet säkerligen torde inhemtas, huruvida samme person besute alla nödiga egenskaper alt till Kongl. M; ij:is och Rikets sannskyldiga båtnad uppfylla sina vigtiga åligganden.
Vid föredragning af denna Motion uti vällofliga Borgare-Ståndet, har Herr Bagge, med gillande af densammas syftning, förklarat sig likväl ej instämma uti Herr Ekholms yttrade mening: *’att i samma moa, som oskickligheten utträngt förtjensten från de högre platserna, hafva utmärkande förmögenheter blifvil föraktliga och förföljda/’ hvilket förhållande Herr Bagge ansåg icke hafva inträffat.
Herr Bagge har ytterligare anfort; att, efter bans åsigt, det klandrade befordringssättet* å de högre graderne hade sin grund i den låga ståndpunkt, hvarpå den civila tjenstemanna-personalen i allmänhet mot den militära oah Hofvels blifvit satt, dertill Rikets Sländers njugghet mot den förstnämnda, såsom vanligen mindre bemedlad och saknande inflytelserika relationer, äfven bidragit, hvarföre han ansell, alt, för ernående af det mål, som Herr Ekholms Motion afsåge, den Civila tjenslemannapersonalen borde upphöjas till den värdighet och förses med de löner, som kunde motsvara deras embetenS vigt; hvilket vore destomera skäligt, som en Kronofogde, hvilken administrerar ett Fögderi med i oo ooo;detals Riksdalers uppbörd, och LandsSecrelerare samt Lands-Kamrerare, hvilka i Landshöfdingens frånvaro administrera Länet, nu icke finnas i opinionen innehafva Under-Löjtnants värdighet, likasom Ledamöter uti Rikets Hof-Räller och Collegier icke kunna mäta sig med Kammarjunkare och Kammarherrar, hvilkas tjenstbefatlningar stundom sätta demi nödvändighet att subordinera nämnde Ledamöter, hvarförutan Prolocolls-Secreterare och Canzlisler i Konungens Canzli trängas om Häradshöfdinge- och andra tjenster, hvilka i förhållarde lill den desamma tillagde värdighet, som icke motsvarar Capitains, borde synas dem allt för ringa alt åtrå.
I anledning häraf har Herr Bagge föreslagit, att Rikets Ständer, mell anslående af erforderliga löner till de Civila Tjenstemännen, hvilka böra inskränkas lill det antal, som för Statens administration är behof ligt, göra underdånig anhållan, det Kongl. Maj;t i
Nåder inål le täckas genom författning bestämma den värdighet, som bör åtfölja Civila, Militära och Ecelesiastika Embeten och tjenster, i förhållande till den vigt, som deras verksamhet bör hafva för Staten, och hvarvid ådagalagd lärdom äfven torde böra komma i beräkning, samt att Kongl.
Maj;t serskildt vid bestämmande af den Hofvels Allm* Desv.- och Ekon.-Ulskottcts Memorial, JV:0 2. 5 icke tjenstgörande Embetsman åtföljande värdighet, läcktes begränsa densamma, så att den ej finge gälla utom Höfvel, enär den derutom endast verkade att för ringa öfrige Embets- och Tjenstemäns anseende; hvarjemte Herr flagge ansett underdånig anhållan böra ske derom, alt titlars meddelande måtte upphöra, samt hvarje Embets- ocb Tjensteman inträda i den värdighet, som hans innehafvande befattning blifvit tillagd , så länge densamma af honom innehafves, utan afseende derpå, att han förut innehaft någon högre; och att den för Titlar stadgade bevillning måtte försvinna, enär det icke är öfverensstämmande med Rikets Ständers värdighet, hvarken alt på dylikt sätt bereda statsinkomster eller att likasom tvinga Konungen att afstå från ett perogaliv, utan derom förut gjord underdånig framställning» Herr Petré har, med instämmande uti Herr Ekholms motion, dervid och vid det af Herr flagge framställda förslag gjort åtskilliga tillägg och anmärkningar, nemligen: att representationen ej bör åt rangordningen skänka ett afseende, som den ej förtjenar, samt att de fleste af Rikets Coliegier ställt sig i en falsk position, då de ej betrakta sig såsom medlare mellan regering och folk, utan såsom Konungens enskildta ombud, till exempel hvarå Herr Petré nämnde Kongl. Stats-Contoret.
Yid granskning af Herr Ekholms Mai ion, har Utskottet trott sig finna, alt densamma, emot lydelsen af 5i §.
Riksdagsordningen,innehåller flere mål af olika beskaffenhet, nemligen uti irsla momentet ett Förslag, att Rikets Ständer måtte lill Kongl. Majit framföra en underdånig önskan, att ingen hädanefter må lill högre civila embeten, såsom civila StatsRåds- och Landshöfdinge-platser, med flere, utnämnas, utan alt han aflagt de piofaf skicklighet, hvilka för erhållande af underoiilnade beställningar i samma embelsbana blifvit föreskrifne, och hans förI jensi blifvit pröfvad under tjenstgöring i lägre grader, aldra momentet åter synes, i öfverensstämmelse meik det bland anledningarne lill Motionen anförda klander, alt Konungen ej iakttagit 28 §.
Regeringsformen, innebära ett serskildt dylikt klander, att Konungen utsträckt sin makt utöfver hvad denna §. med gifve r, då Motionären, i underdånighet önskar, att Konungen ej, såsom i senare tider skett, måtte, emot denna §:s lydelse» befatta sig med utnämnande af sådana lägre tjenstemän, som förut blifvit af underordnade aucloi beier utnämnde; och i 3:dje momentet uttrycker
Motionären en önskan» att ingen hädanefter måtte till tjenster förordnas för obestämd lid, längre än sex månader» Iivari, om denna önskan skall leda till efterföljd, äfvenledes är en inskränkning uf den i stöd af 28 §.
Regeringsformen af Konungen utöfvade makt» 6 Allm, Besv.- och 71 kon,- Utskottets Memorial, K;o 1.
Utom elen så beskaffade afvikelsen från åberopade 5i §.