Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. lill Exp.-Utsk, den 31 Maj, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel för undersökning af jordlagren i olika trakter af Riket.
(U. A.) Stats-utskottet har émottagit remiss å en hos Borgare-ståndet väckt motion af Herr Lagergren, sorn fästat uppmärksamheten på vigten af geologiska forskningar, anställde i annat ändamål, än att upptäcka metaller, och anfört, att, medelst genomforskning af jordytans undre beståndsdelar, kunde för den allmänna och enskilda hushållningen samt jordbruket vig - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 200. 7 liga upptäckter göras af materialier, hvaraf med hvarje år en större saknad förspordes och alt, genom skogarnes förödande, tillgångarne på bränsle och dugliga skogsprodukter på ett fruhtansvärdt sätt förknappades, ulan att allvarliga försök gjordes, om icke de mångenstädes befintliga mossar kunde lemna tillgång på bränntorf, hvars användande skulle, mer än något annat medel., befordra skogarnes sparande för byggnadsämnen samt bergverkens och handelns behof, likasom jordbrukets framsteg hämmades genom bristen och dyrheten af de i andra länder allmänt brukliga mineralogiska gödningsämnen, hvaraf måhända outtömliga lager funnos obegagnade under falk, hvilka., just i saknad deraf, vore nästan ofruktbara.
På grund häraf, och dels för att främja sjelfva saken genom undersökningar, som, stödda på annorstädes vunnen erfarenhet och vetenskaplig grund, sannolikt aldrig borde blifva utan all vinst, dels ock för att af vetenskapligt underbyggde personer bilda vana och dugliga jordforskare, de der sedermera kunde gå den enskilda omtankan lill mötes med sina insigter och sin erfarenhet, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte ställa tili Kongl.
Maj:ts nådiga disposition en summa af minst 8000 rd:r b:ko, att, i mån af behof, användas till undersökning af jordlagren i olika trakter af riket, i ändamål alt dermed befrämja upptäckten af sådana ämnen, som kunde vara af vigt för jordbruket, samt den allmänna och enskilda hushållningen i landet.
Ulan att vilja ifrågasätta, det ju icke, genom de af motionären föreslagna geologiska undersökningar, väsendtliga förmåner skulle kunna beneda s landet, har Utskottet likväl, i betraktande af de mera maktpåliggande föremål, för hvilka statsverkets tillgångar måste anlitas, ansett sig böra å motionen afstyrka Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 29 Maj 1848. STOCKHOLM, Elmcn & G ranrergs Tryckeri, 1848.
Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 201. 1 JV.o 201 Ank. till Exp.-Ulsk. den 8 Juni, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o isto, angående beviljandet af ett byggnadslån till staden Christianstad.
' (Rgs Afd.)
Detta betänkande, hvaruti Stats-utskotlet, med anledning af Kongl. Maj:ts derom aflåtna nådiga proposition, tillstyrkt ett lån af 100,000 rd:r för återuppbyggandet af den i Juni månad sistlidet år nedbrunna del af ofvannämnde stad, liar af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden blifvit till Utskottet återremitteradt, på grund af anmärkningar, hvilka hufvudsakligen sammanstämma uti yrkandet, att, i stället för den af Utskottet föreslagna inteckningssäkerhet för det låne-belopp, som komme att hvarje lånebeberälligad tomtegare tilldelas, borde magistraten och borgerskapets äldste eller drätselkommisionen, å stadens vägnar, åtaga sig betulnings-ansvaret för hela den beviljade lånesumman, samt att följaktligen de af Utskottet tillstyrkta bestämmelser i afseende på de serskilda skuldförbindelsernes intecknande samt insändande till och bevakande af Riksgäldskontoret m. mborde från låne-vilkoren utgå, på det att detta Verk, genom en sådan af staden ingången gemensam ansvarighet, ej allenast måtte varda betryggadt mot de kapilal- och ränteförluster, som detsamma å andra emot inteckningssäkerhet utlemnade byggnadslån, i sednare tider fått vidkännas, utan ock befrias från åliggandet att serskildt bokföra, bevaka och indrifva hvar och en tomtegaves erhållna låne-understöd; ett åliggande, sorn, i anseende till dermed förenade tidsödande göromål, skulle i väsendtlig mån motverka eller förhindra den åsyftade minskningen af tjenstemanna-personalen och förvaltnings-kostnaderna vid nämnde verk.
Dessutom har blifvit anmärkt: af en ledamot utaf Borgare-ståndet, att någon räntefrihet för ifrågavarande lån icke borde medgifvas, och af en ledamot utaf Bonde-ståndet, att den af Kongl. Maj:t föreslagna lånesumman borde till hela sitt belopp eller 200,000 rd:r beviljas.
Jemte det Utskottet får anmäla, att ofvanberörde betänkande blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, samt att Borgare-ståndet godkänt UtBilt. till fl. St. Prat. 1847 <f 1848. 4 Sami. 2 Band. 1 Afd. 15 Haft. 1 2 Stats-U Iskottets Utlåtande, N:o 201. skottets hemställan i lista punkten, angående lånets bestämmande till 100,000 rd:r, har Utskottet, med anledning af vikandet örn stadens ansvarsskyldighet för lånesummans behöriga återbetalning, ansett sig böra upplysningsvis meddela: alt stadgandet af ett dylikt åliggande för de med byggnadslån understödda städer jemväl tillförene varit ifrågasatt och alt, efter härom ■vid 1843 års stats-revision väckt förslag, dåvarande revisorer hemställde, att om och när låne-understöd
Lill återuppbyggande af nedbrunna städer beviljades, det bestämda villkor dervid måtte lästas, att den stad, som erhölle ett sådant lån, skulle icke allenast vara solidariskt ansvarig för de stadgade låne-vilkorens fullgörande, utan äfven verkställa de föreskrifna ränte- och kapitalinbelalningarne, på det att icke, genom mindre nöggranhet vid låne-medlens utdelning eller genom låne-innehafvarnes inträffande obestånd, oberäknade kapital- och ränte-förluster måtte det allmänna tillskyndas samt det verk, hvarifrån lånet utgått, behöfva mottaga, granska och bevaka serskilda skuldförbindelser af hvar enda person, sorn åtnjutit större eller mindre andel utaf den staden tilldelade lånesumma.
Emot den af revisorerne sålunda gjorda framställning erinrade dock sislföiHulne Riksdags Stats-utskott, i sitt häröfver afgifna utlåtande: att det syntes med billighet och rättvisa föga öfverenstämmaude att ålägga äfven de invånare i en brandskadad stad, sorn icke blifvit af eiden hemsökte eller icke viiie af låne-understödet sig begagna, skyldigheten att ansvara för alla, till följd af eldsvådan, meddelade byggnadslåns återbetalande; att en gemensam ansvarighet förutsatte rättigheten för samtlige ansvarsskyldig^ att kontrollera så väl ändamålsenligheten, beskaffenheten och värdet, som underhållandet och skuldsättandet af de byggnader, till hvilkas uppförande lånemedlen blifvit anvisade; en kontroll, sorn man å ena sidan icke torde vara mera benägen att sig åtaga, än å den andra att sig underkasta; samt alt ilen ifrågaställde solidariska ansvarighetens föreskrifvande, såsom ett bestämdt vilkor för byggnadslåns erhållande alltså skulle, i de flesta fall, komma att utgöra ett gifvet hinder för det beviljade lane-biträdets begagnande; hvadan Utskottet, i betraktande af dessa förhållanden och med derjemte fästadt afseende å ej mindre anledningen till, än ändamålet med, dylika låne-understöd, funne den solidariska ansvarigheten för deras återbetalande hvarken lämplig eller antaglig.
Detta yttrande godkändes jemväl af Rikets Ständer; men för att, vid nya byggnadslåns beviljande, fullständigare än förut, betrygga det allmännas rätt och säkerhet, funno Rikets Ständer nödvändigt, att ett visst förhållande emellan de ulgifua låne-beloppen samt de derius - Slats- Utskottets Utlåtande, N.o 201. 3 upförda och intecknade byggnadernas brandförsäkringsvärde fastställdes, hvilket förhållande icke borde af något låns kapitalbelopp få öfverstigas; hvarjemte Rikets Ständer meddelade åtskilliga, till förenkling i bevaknings- och bokförings- samt liqvidationssättet ledande bestämmelser, derigenom, bland annat, föreskrefs, att, i stället för det förut inom Riksgälds-kontoret iakttagna bokloringssäil, enligt hvilket hvarje innehafvare af byggnadslån, så snart skuldebref'vet för delsamma till Riksgälds-kontoret inkommit, uti kontorets hufvudbok erhållit sitt serskilta konto, borde för alla ifrågavarande lån uprällas en gemensam, fortgående räkenskap, deruti hvart och ett dylikt lån skulle å en för flera år löpande räkning upplagas, hvilken räkning dock borde årligen afslutas, så snart den för året sladgade inbetalningen blifvit verkställd; hvaremot
Riksgälds-konlorets hufvudböcker endast summariskt skulle utvisa de förändringar, som det en och samma stad, emot enahanda belalnings-vilkor, beviljade låne-understöd i sin helhet, under hvarje års lopp, undergått, äfvensom de derunder å samma lån upplupna samt influtna eller balanserade intressen.
Tili följd af det sålunda beslutade samt från och med år 1845 på des-förinnan utgifna byggnadslån jemväl tillämpade bokföringssätt, har, enligt hvad sednast församlade revisorer, uti sin berättelse om Piiksgäldskontoret, sid. ‘23, anmält, de i detta verks hufvudbok för år 1844 befintliga 5 å 600 serskilda konti kunnat ur de följande årens hufvudböcker uteslutas, utan att härigenom någon olägenhet förorsakats eller den vid lånens och derå upplupna intressens samt verkställda kapital- och ränte-inbetaluingars bokförande nödvändiga reda och fullständighet blifvit åsidosatt.
D O Med tillämpning af de utaf Rikets sednast församlade ständer uti ifrågavarande hänseende godkända åsigter och meddelade stadganden, ansåg sig nuvarande Stats-utskott böra uppgöra det Rikets Ständer genom ofvanberörde betänkande underställda förslag till föreskrifter, rörande säkerheten och betalningssättet för det låne-understöd, som vid denna riksdag blifvit begärd t och af Utskottet tillstyrkt för återuppbyggande af den vid sistlidet års eldsvåda ödelagda del utaf staden Christianstad; hvarjemte Utskottet till ytterligare betryggande af Riksgälds-kontorets säkerhet för lönesumman, intilldess fullständiga inteckningshandlingar för densamma kunde till kontoret a flem nas, hemställde, att stadens drätselkommission borde under denna tid för de lyftade lånemedlen åtaga sig samma ansvars-och redovisningsskyldighet, sorn inom andra hranskadade och med enahanda understöd försedda städer varit ålagd den derstädes tili förordnade byggnads-låne - 4 Stats-Utshotlets Utlåtande, N:o 20(. kommitté.
Men då dessa af Utskottet föreslagna bestämmelser endast af ett Riks-stånd blifvit gillade, och då det inom de öfriga stånden framställda förslag, att meranämnde stad skall afgifva sin ansvarsförbindelse för det nu ifrågaställa byggnadslånets återbetalande, obestridligen skulle komma att betydligt underlätta och förminska Riksgälds-kontorets åligganden, i afseende på lånehandlingarnes granskning, äfvensom lånemedlens bokförande och indrifvande, samt ytterligare betrygga kontorets säkerhet för de stadgade betalningsvilkorens ordentliga fullgörande, anser sig Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till samma förslag.
Dock torde de erforderliga bestämmelserna ingalunda böra inskränkas till det under diskussionen hos Riks-stånden föreslagna stadgande, angående stadens ansvarighetsförbindelse, samt de föreskrifter, 3:dje och 9:de punkterna af det återremitterade betänkandet innehålla; emedan i sådant fall nästan all kontroll öfver lånesummans användande för det dermed afsedda ändamål och på det af Rikets Ständer stadgade sätt skulle komma att saknas.
Utskottet har derföre, i stället för de uti oftanämnde betänkande intagna bestämmelser, ansett sig böra uppgöra och underställa Rikets Ständers pröfning här nedan anförde stadganden, dervid Utskottet trott sig desto heldre böra bibehålla de i Utskottets förra utlåtande föreslagna betalningsvilkor, som förändring häruti, på sätt Utskottet redan anmält, blott af en enda ledamot utaf Riksstånden blifvit yrkad; varande l:sta punkten, eller bestämmelsen angående lånets belopp, lika lydande med den härom förut gjorda och af 2:ne Riksstånd redan bifallna hemställan.
Utskottet får alltså föreslå: l:o) all, för återuppbyggandet af den i Juni månad 1847 nedbrunna del af staden Christianstad, ett lån å Ellhundratusen riksdaler må af Rikets nu församlade ständer beviljas; 2:o) att detta lån må af Riksgälds-kontoret utbetalas tilt stadens drätselkommission, af hvilken lånemedlens fördelning mellan vederbörande tomtegare bör besörjas, under iakttagande, att låneunderstöd endast (å meddelas åt dem, som uppföra byggnader af sten eller af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning, samt att dessa understödsbelopp icke i något fall få öfverstiga tredjerdeilelar af brandförsäkringssumman för stenhus och hälften af försäkringsbeloppet för korsvirkshus; börande lånesummorna för öfrigt lämpas efter de nya byggnadernas i kostnadsförslagen beräkuade värde oeh Stats-UtsKottets l'Halände, N:o 201. 5 de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; 3:o) att drätselkommissionen, efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, bör å stadens vägnar för hela lånesumman afgifva sin till Riksgälds-kontoret eller ordres ställde skuldförbindelse, innefattande de af Rikets Ständer för lånets användande och återbetalande stadgade vilkor; efter hvilken förbindelses aflemnande till och godkännande af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, drätselkommissionen eger utbekomma lånemedlen, i den mån desamma, enligt derom hos kommissionen gjorda och bifallna ansökningar, skola vederbörande tillhandahållas; 4:o) att hvad, som af dessa medel ej kunnat före slutet af år 1852 till behörige lånsökande utlemnas, icke får derefter af drätselkommissionen utgifva?; 5 o) att den i Riksgälds kontoret lyftade och på föreskrifvet sätt begagnade lånesumman må ulan ränta och kapi la la fbetalning innehafvas lill 1851 års slut, hvarefter och intilldess lånet är till fullo godtgjordt, sex procent af dess ursprungliga belopp bör till Riksgälds-kontoret årligen återbetalas, deraf ränta efter fyra lör hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskotlet utgör kapital-afbetalning; 6:o) att den uti föreslående punkt omförmälda årliga ränteoch kapital-inbetalning bör af drätselkommissionen vid hvarje års slut verkställas; dock må^ derest denna inbetalnings belopp före den 16 Januari nästpålöljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, samma inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd, hvadan, i sådant fall, den, sedan nyssnämnde månads början, å kapitalafbetalningsbeloppet ytterligare upplupna ränta eflergifves; 1:6) att drätselkommissionen före den 1 Juli 1853 bör, meddelst insända handlingar, inför Riksgälds-kontoret styrka, att de byggnader,
för hvilkas uppförande understöd utaf ifrågavarande lån meddelats, blifvit inom 1852 års slut fullbordade och hos städernas allmänna brandstodsbolag eller skånska brandförsäkringsinrättningen mot brandskada försäkrade; 8:o) att de från Riksgäldskontoret utbekomma lånemedel, hvilkas behöriga användande icke kan på det i nästföregåen - 6 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 202, de punkt stadgade sätt styrkas, böra inom den der bestämda tid vara till Riksgälds-kontoret återställda; och 9:o alt för det af drätselkommissionen lyftade belopp, som af nyssberörde anledning skall återbetalas, bör kommissionen jemväl godtgöra Riksgälds-kontoret fem procents årlig ränta från slutet af året näst efter det, hvarunder samma belopp blifvit af Riksgälds-kontoret utbetaldl.
Reservation af Herr Falley: ”Emot Stats-utskotlets beslut att för det nu föreslagna byggnadslånet tillstyrka räntefrihet till 1851 års slut, får jag anmäla min reservation.
Denna räntefrihet innebär en skänk af 15 å 16,000 rd:r b:ko till låntagarne, för hvilken gåfva jag icke finnér någon giltig och skälig anledning förekomma, helst vid den tidpunkt, då Riksgälds-kontoret är försatt i nödvändighet att sjelft upptaga betydliga lån och möjligen måste för desamma erlägga en jemnförelsevis ganska hög ränta.
Jag anser derföre, att räntan för ifrågavarande lån bör från 1849 års början utgå med 4 procent årligen, intill slutet af år 1851, samt att derefter bör såsom ränta oell kapital-afbetalning för hvarje år erläggas 6 procent å ursprungliga lånebeloppet, hvaraf för kapital- återstoden beräknas 4 procents årlig ränta.”
M 202.
Ank. lill Exp.-Utsk. den 9 Juni, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å Stats-utskot tets Betänkande
N:o i3oj angående väckt motion om inlösen för statens räkning af framlidne Kansli-rådet O.
Sundels manuskript-samlingar eller beviljande af pension åt hans enka.
Stats-utskottet tillliandakomne protokolls-utdrag, hafva Borgare- och Bonde-stånden bifallit ofvannämnde utlåtande, innefattande hemställan, att en till Utskottet remitterad motion om inlösen för statens räkning af framlidne Kansli-rådet
Sundels manuskriptsamlingar eller beviljan - Slals-Utslcottcts Memorial, N:o 203. 7 det af pension åt hans enka, icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda; hvaremot samma utlåtande blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet till Utskottet återremitteradt.
Af de ledamöter, som inom sistnämnde 2:ne Riks-stånd yrkat återremiss, är såsom skäl derför hufvudsakligen anfördt: att, på sätt Herr Biskop Hedrén uti sin vid utlåtandet fogade reservation närmare utvecklat, i fråga om beviljandet af den begärda pensionen, afseende borde hafvas ej mindre å Kansli-rådet
Sundels litterära förtjenster och forskningsnit samt enkans behof,1 än å värdet af hans efterlemnade samlingar; varande i följd häraf och då bemälda enka, enligt läkarebetyg, vore afen lärande sjukdom ytterst försvagad, hvilket förhållande gjorde hjelpen å ena sidan desto mera behöflig och å den andra sannolikt mindre långvarig, till Rikets Ständers behjertande hemstäldt, huruvida icke enkan Sundel kunde erhålla den föreslagna pensionen af 250 rd:r i utbyte mot ifrågavarande manuskriptsamlingar.
Då emedlertid 2:ne Riks-stånd bifallit ifrågavarande utlåtande, har Utskottet funnit sig böra detsamma vidblifva.
Slockholm den 8 Juni 1848.
M 203 Ank. till Exp.-Utsk. den 9 Junj, kl. 11 f. in. Memorial, i anledning af erhållen återremiss å en punkt af utlåtandet, N:o 161.
Ridderskapet och Adeln har till Stats-utskottet återremitterat 2:dra punkten af Utskottets under ofvannämnde nummer afgifna utlåtande, i anledning af Rikets Ständers revisorers berättelser, angående de under Kommers-kollegii förvaltning ställda fonder, hvilken punkt handlar om pröfningen och afgörandet af frågor, rörande fordringars afskrifning i manufaktur-diskontens räkenskaper; men som denna, i likhet med öfriga punkter af berörde utlåtande, under den 13 sistlidne
Maj blifvit af de 3:ne öfriga Riks-stånden godkänd, har Utskottet, på grund af Riksdags-ordningens 75 §, ansett den af Ridderskapet och Adeln beslutade återremiss icke kunna till någon vidare åtgärd föranleda.
8 Stats- Utskottets Memorial, N:o 204.
Jfo 204.
Exp. Utsk. d«n 9 Juni, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 164. (U. A.) Från Ridderskapet och Adeln har Stats-utskottet erhållit återremiss å sitt under N:o 164 afgifna utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga aosition om upphörande af s. k. liggetids- och nådåisbesparingar vid till3n af embeten och tjenster på rikets stat samt om årliga anslag till armeens och civil-statens pensions-kassor och amiralitets-krigsmans-kassan, såsom ersättning för de inkomster, dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta; men som detta utlåtande blifvit af de 3:ne öfriga Riks-slåntlen bilallet, nemligen af Preste- och Borgare-stånden den 17 och af Bonde-ståndet den 15 sistlidne Maj, hvadan ärendet följaktligen är af Rikets Ständer algiordt, har Utskottet funnit sig icke kunna, emot stadgandet i 75 § Riksdags-erdningen, med detsamma taga vidare befattning.
STOCKHOLM, Elmcm &
Gråbergs Tryckeri, 1848.
Stais-Utskottets Memorial, N:o 205.
1 N:o 205.
Ank. till Exp.-Utsk den 10 Jani, fel. 10 f. m.
Memorial, i anledning af från Ridderskapet och Adeln samt Borule-ståndet erhållna återremisser å Utskottets betänkande JY:o 3oj angående r8f5 års revisorers berättelse.
Cl. A.) Stats-utskoltet, som denne dag afgifVer utlåtande, dels i anledning af Rikets Ständers år 1847 församlade revisorers beiätlelse, angående samma år verkställd granskning af statsverkets samt andre af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 oc^ >845, dels ock med föranledande af åtskilliga vid behandlingen af 1845 års revisorers afgifna enahanda berättelse, uppskjutna frågor, får härmedelst, enär Ridderskapet och Ådeln samt Bonde-ståndet, vid föredragning hos bemälde Riksstånd af Utskottets betänkande, N:o 3o, angående 1845 års revisorers berättelse, återremitterat betänkandet i sin helhet, utan att ingå i pröfning af detsammas innehåll, hvaremot de öfriga båda Riks-stånden tagit samma betänkande i hufvudsakligt öfvervägande, och dervid dels godkänt, dels återremitterat Utskottets framställningar uti åtskillige punkter, till Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet hemställa, alt, då något hinder nu mera icke möter för en liktidig handläggning af Utskottets utlåtanden öfver så väl 1845 som 1847 arens revisorers berättelser, bemälde tvänne Riksstånd behagade företaga till hufvudsaklig ompröfning
Utskottets ofvanberörda betänkande N:o 3o. Stockholm den 8 Juni 1848.
St. fröt.
{Qt7 och IS43. 4 Samt. i Ajd. 2 Band. (6 häftet. 1 * Stal» Utikotlets Utlåtande, lY:o 106.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Jini, kl- 10 f. m.
Utlåtande, dels i anledning af Rikets Ständers år iS.f’] församlade Revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående Jonders tillstånd, styrelse och Jörvallning för åren i8J4 oc^1 tSjd, dels rörande åtskilliga, vid behandlingen aj 1845 års revisorers afgifva enahanda berättelse, jemlikt Utskottets utlåtande N.o 3a, uppskjutne frågor. (I. A.)
Stnts-utslcottet, som frän samtliga Riksstånden erhållit remiss å Rikets Ständers år 1847 församlade revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af statsverkets samt andra at allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 184 4 och 1845, tillika med vederbörande förvaltande verks och embetsmäns, i anledning af samma berättelse, till Kongl. Majit afgifna underdåniga utlåtanden, får nu, elter tagen kännedom af dessa handlingar och inhemtande af de upplysningar, som i öfrigt för ärendenas utredning funnits erforderlige, härmedelst i ett sammanhang underställa Rikets Ständers vidare pröfning, ej mindre sådane uti berörde revisions-berättelse förekommande ämnen, hvilka Utskottet ansett från dess sida påkalla yttrande eller förslag, utan ock de frågor, Utskottet vid behandlingen af 1845 års revisorers afgifne enahanda berättelse, uppskjutit af skäl, som uti Utskottets betänkande N:o 3o omförmälas. § »•
Uti frågan om en mera enkel och ändamålsenlig uppställning af Rikshu, fvud-boken hafva Rikets Ständers åren i845 och 1847 församlade revisorer gjort åtskilliga framställningar och förslag, öfver hvilka Kongl. Statskontoret jemväl afgifvit utlåtanden.
I sammanhang härmed har ock af re - Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 206.
S visorerne behandlats frågan om grund- eller reserv-fonden, livars inrymmande uti el t serskildt konto i riks-hufvud-boken Rikets Stiin ler den 5 April i «S45 (\Ski afvelsen N:o 156) ansett erforderligt; oell sedan så väl Kongl.
Ståls-kontoret, den 3i December 1846, som kommitterade för skatteväsendets förenkling, den 3i Maj 1847. häröfver sig yttrat, har Utskottet, efter tagea kännedom af samtlige dessa handlingar, nu skolat lill Rikets Ständer sitt utlåtande afgifva, hvarvid de väckta frågorna blifvit, för redigliets vinnande, sammanförde under följande hufvudpunkler, nemi.: A) Om förändring uti nu gällande system för konto-uppställningen i Riks-hufvud-boken , då de för närvarande, under gemensam benämning:
Statsmedel inbegfipne serskilta fonder tillika borde hvardera erhålla sitt konto.
B) Angående sättet för dessa fonders inbördes begränsning samt serskildt rörande hvad, som i allmänhet bör anses tillhöra grundfonden'', E) Hvilkendera fonden bör uti riks-hufvudbokens kapital-konto inrymmas, ordinarie stats-reglerings fonden eller grundfonden; och D) Upprättandet af riks-huf vud-bok efter en ny f örbättrad plan.