Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rå- och Rörs-hemman.
Frälsehemman.....
Frälse-Skattehemman . . Kronohemman.....
Krono-Rust hällshem man Krono-Augmentshemman Krono-Skattehemman Dito Nyhemman med fribetså Krono-Skatte^Rusthållshemman.
Mil itie-Boställen Civile Boställen. . . .
Ecklesiastike Boställen Gymnasii- och Skolehemman, Skatte Dito dito Krono. , Hospitals- och Barnhushemman, Skatte.
Dito dito Krono Krigsmanshus-hemman, Skatte . . . . , Dito dito Krono ....
Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar m. fl. lagenheter u mantal, som ej under något hemmans ränta äro begripne, Frälse Skatte Krono Obebyggde dito . . Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-, SoldatBåtsmanstorp, 1,532 st.
Krono-Torp med frihetsår .
Betesmarker, Krono ....
Backstugor .........
Bebyggde lägenheter, afsöndrade hemman på eller lifstid..................
Skattlagde
Fisken och lagenheter af särskilda slag, som under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte Krono Frälse Tullmjölqvarnar, med 579 par stenar Tullsagqvarnar, grofbladi Husbehofs-Mjölqvarnar , Husbehofs-Sågqvarnar Stampar......
Kopparhammare . . Stångjernsverk . . .
Ämneshammare . . Masugnar......
Kupol ugnar..... Jernmanufaktur-Verk Koppa rnickel-Verk Glasbruk..... Pappersbruk . . . Tegelbruk..... Garfverier ....
Oljeslagerier . . . Färgerier.....
Pottaskebruk . . . Kakelugns-Fabrik Såpbruk ..... llartz-Fabrik . . . Kimröks-Fabrik .
Diverse Personer, som ej höra till Gerningsman Sterbhus, Gåfvor, Testamenten, Fideikommiss 297 Summa Hemmantal.
C 5' o £?
CD Vi Er o Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Underhållne Kreatur. t O: 3 CD 5T O c? -i 3 CO a. ST M F* s ^ CfQ sa: o Ä EL 3* ^ aq 2 03 ^ -s • ^ o a CO CD P* CS
1484 778* 6 K 55944 3;471 il 7,341 10 1,464 1,972 771 83 674 1 12 4 19,035 20 3,807 5,158 1,884 Q — 125 — — 5 1,871 3,242,423 — - i 229 3134 1134 134 964 1 325* 48244 181* 24 134* 1 13 A 144 6A 13 1,U7| 1,5054 5814 614 488* 1 1,531 2,1084 8004 874 67444 1 17 6 8 624 843| 289 . 35| 2441 1 14 632 819!
3104 424 242J* 0 3141 4344 144 464 48 214 K 115# 1524 54 8 504 713 992 344 qo 5 322 412 84 833,377 — — — — 925,437 - — 330,070 — — 194 1 i Öl 3 A^Ttf 90 oyu 4,8214 14 105 42 70 4,424 70 303 1 1,588 4 30 10 i 9 22 46,185 — — 102 220,725 - — T 14 93 13 5 i IT 15 G T 52 20 24 1,772 28 q 2 190 — — 5 i 3 1 T A q 1 q 1 q — 6,500 — - ¥ 3 1 6 443 7 ¥ 5 1 T 10 632 10 IL 25 315 K 1,650 2,000 — — T 63^V 1 T 67M 1 569 9 63 i 30 1 ■J 11 150 O 55 \
0 253 4 0 505 8 1,010 16 0 632 10 Mj 1,264 20 — — — 20 241,770 3,000 — — an 1 tf 4 — i- 2 1 1 1 1 Al 1 > 1 194 204 22 4,002 2 1 1 334 444 52 6,545 2 3 17 10 26 1,015 q 6 89 59 87 17,616 2 A q 8 450 5,180 6,500 20,442 18 8 135 7,364 1 5 84 114 134 4.1 14 9 134 2,620 i 14 15 11 925 1 3 33 23 51 7,280 j 25 8 23 2,965 l 2 2 6 — i 2 *** 1 2 4 55 29 48 9,747 2 12 — - 3 5? 6 3 tf 1 8 9 — — — ch 1,048 ■J 1,725 4 244 301 140 58 2 200 1 3,190 — — 5 2,648 193 6j 34 1 420 219 913 61 24 1 9 3 11 2 28 1 1 14 12 33 9 190 120 1,250 780 — — id 484 54 244 201 il 1784 2004 98 8K 12 37 264 126 404 154 93 30,270 e3 ■■ ■1 ~ 1,100 — — *""-- r 100 — — — 100 — — 374 -t- 411,619 — — “*■"
" 58,545 — — — — — ■— — 0 • ‘ 8,550 4,000 271,933 16,198 — — — — — — ' — 33,700 2,515 116,805 20,000 50.000 95,430 15,250 16.000 6,900 6,100 — — —■ — ~ 4 — - 1 1 1 1 200 St. — __ -— --_ — — • . 2,809A 3,98544 12,167 19944 15,182-44 21,201-144 7,65844 8,131 ju 378444 26,5964 735* 52,990,* 76,830441 30,08144 [~25,249##j. 1,418# 172,943 9,235 18,099 53,972 27,319 64,437 | 22,443 4,425 9,773,214 — Efter l:sta Arl. 2,865 30 30 1,826 43 1,000 9,682 18 Wexiö Lands-Kontor den 9 Oktober 1849. tf rättelse öfver h nmnbnij.i Län för åren 1843—1847, C AMU inom Kronobergs Lä n. S a s IS a Bevillning efter 1845 års Förordning.
Efter 2:dra Art. 2:dra g. 19 och följande - Efter 3:dje Art. §. 37. Rränvins brännings Afgift.
Summa. —- — — 1,256 173 1,154 273 5 1,371 219 9 7 2,692 486 363 6,603 1,395 32 42 24 12 6 3 90 5 — — 36 4 5 10 1 9 9 28 7 5 44 3 6 739 — — 39 7,233 1,448 41 53 3 25 40 6 9 446 — — — 305 15 2 — — — 42 3 468 93 110 195 5 36 40 12 12 8 5 — — 4,148 5 1 — — — 43 — 6 1 — — — 950 15 27 12 24 3 21 10 8 5 2 — - — 39 7 12 — 9 25 45 21 8 5 2 7 6 10 14 6 10 5 6 38 59 1 26 - — 6,570 2 33 7 3,735 9 6 13,199 35 1 49,578 18 — 16,564 43 10 15,641 372 423 1,223 24 19 24 6 7 6 1,686 1,868 1 13 2 12 15 12 24 18 - 47 28 15 10 11 969 774 222 38 60 42 3 15 13 25 6 6 6 6 3,189 3,422 760 498 1,483 30 17 4 27 11 18 24 6 4 1 5 s 9,897 13,497 4,878 570 4,494 11 16 24 24 15 24 4 3,880 5,094 1,818 159 621 4 14 34 43 10 17 28 5 8 9 7 3,121 4,272 1,562 179 1,321 3 3 _ 3 78 36 _ 22 44 — 25 — — — 3 14 5 — - — 2 6 - 6 14 5 26 31 12 24 - 8. 29 - 8 10 7 _ — — -- y — — — — 483 6 25 n — — - 100 4 5 39 - 769 11 1 21 23 41 36 39 37 11 2,654 ' 42 36 — 936 4 5 33 32 1° — 853 13 — — — 10 43 2 1 36 39 206 44 22 11 10 8 13 8 15 4 20 28 9 6 — — - 17 3 4 — — 4 12 17 3 — — — 13 — — 24 — 12 — ' 41 36 36 6 7 1,826 — — — — — — — — ~ 11 22 g — — — — — — — 317 127 —— 90 19 60 25 11 11 7 19 24 35 — — — 2 9 7 *
- — 2 9 6 — — — 9 7 4 28 4 — — — 28 — 1,186 243 2,259 189 33 19 30 18 —• — — 1,114 45 1 — — — — — 3 1 3 — — 233 31 — — — — — 25 1 4 4 _ - —■ — — *’'■* — — — — — — -- 30 10 725 94 101 5 386 40 188 336 37 91 19 26 35 3 26 36 17 26 — — — 28 14 9 — — — 9 7 — — — 8 — — — — - 8 11 — — — 686 41 8 -- — — ~ 17 24 37 — — — 88 18 11 —— — — — — — 94 19 2 — — - _ 2 5 10 — — — 5 1 5 — — 1 43 — — — 343 31 10 — — — — — 40 — — — — — “ 18 17 18 .36 26 21 — — — 170 12 — ' — — _ — — — 305 5 5 — — 5 — — — 35 74 12 — — — — :- — — — — — -- ~ 5 7 — — — 18 38 5 — — — — — — 24 9 7 " — — — — — 35 — — " — — 18 19 — — — 3 — -- — — 19 — — 2 4 '4 — — 4 — — — — 4 1,110 24 26 84 42 26 2 8 2,785 46 586 38 10 21 4 4 46 8 — — — — — — — — -- 2,739 I11 5 22,158 26 6 116 47 — 9,037 26 — 43,734 32 11 90,177 — 9 37,998 47 5 27,559 Ständige Räntor.
Jordeboks- och HemmantalsRänta. Krono-Tionde.
Mantals penningar. 3,955 2,592 53 1,421 13,542 Gernings ören.
Tionde Räntor af Bruk, Bergverk samt andra Verk och Inrättningar.
Arrende medel. 12 36 36 24 24 24 24 99 99 _ _ _ 258 36 — — — 1,225 — _ — — no 1 _ — — 9,144 29 _ — — 1,876 37 _ — — 201 13 — — — 319 9 — — — 10 3 — — - 85,740 16 __ _ _ 17,690 41 -- — — 23,940 ’8 _ _ — 8,511 16 — _ — 940 43 — — — 6,670 43 — _ — 19 25 — _ — 130 11 — — — 44 26 — _ — 44 42 _ _ _ 4,733 — — — — 61 20 6 24 _ — — 58 1 - — — 53 43 *— — — 221 39 — — - 2,592 36 _ _ _ 11 22 — — - 294 36 — - - 99 — _ _ 19 35 — — - 24 — _ I _ 2,373 39 — — _ 199 31 _ _ _ 20 2 — — — 2 24 894 27 8 938 27 77 24 — 83 24 873 45 7 883 21 — — 46 24 — 99 24 z _ _ 25 24 _ — — 39 — — — — 3 — — - — 21 12 36 36 — — — 2 24 — ; — 1,520 -- 892 25 3 171,269 31 33 11 Kostnad för Rustning och Rotering. 16 238 271 16 106 2,262 997 23,009 4,567 115 602 6 54,386 35,531 14,879 3,034 48 18 38 32 - 140,503 Klerecie-Statens underhåll.
Kapellaners. 24 26 10 24 47 1,615 258 56 27 32 32 24 44 12 194 44,121 10 14 1 7,103 101 24 2 8 Kyrkobetjc nings.
1,198 78 16,904 36 2,826 20 56 16 27 16 il 7,010 34 Summa. 27,875 1,967 46 17 16 20 272 68,036 12 Fattigförsörj- ning.
2,509 12 6 _ — — 944 11 2 805 43 -3 259 24 — — — — 104 22 2 102 32 — 641 40 — — — — 263 — — 342 43 — 7,675 31 8 792 44 ~ 2,855 24 9 5,138 / 7 1,587 5 — 155 4 4 593 5 7 1,141 9 5 35 47 6 6 34 — 13 30 - 33 16 3 68 11 — 14 37 8 30 5 4 49 40 2 9 12 1 30 17,739 2 — 3,154 26 4 6,714 34 8 12,680 - 4 3,693 20 8 571 43 8 1,405 46 1 2,456 24 10 5,037 36 — 789 38 4 1,840 35 1 3,337 4 4 1,755 16 — — — — 665 44 3 675 2 - 194 4 — — — — 78 10 8 131 16 — 1,513 6 — — — — 578 9 6 525 43 — 4 — — 1 - — 1 36 — 9 - - 33 36 — — — — 15 — — 9 8 - 11 12 — — 45 — 5 — — n O 16 3 13 24 — — — — 6 — — 4 29 — 1,137 36 — 94 39 — 505 32 — 695 18 — 18 28 1 24 8 7 1 30 19 1 3 8 11 43 — q 20 8 30 10 — 2j 3 973 8 18 — " 16 — 1 12 18 2,899 14 4 138 36 313 45 31 16 90 22 \ 52 11 40 8 97 11 22 26 1 1 24 4 44 — — - — — — - 3 4 58 4 8 17 - 1 24 10 20 6 8 35 16 8 59 5 12 4 28 36 14 32 48 4 1 28 * 3 13 8 36 36 20 23 11 8 29 1 3 1 12 28 - 510 4 1,274 23 - 45.748 40 4 15.584 33 t 4 16,632 5 3 1 33,125 14 4 Summa Stats-Bidraa 53 11,250 4,816 3,686 66,416 13,575 501 1,233 23 10,259 411 6,362 46 524,907 18 41 27 10 hörxrr. N. J.
Talle 11 till Femårs-Berättelsen för Wexlo Stad, afgifven Ar 1840 SS i tl r a O'
Medelafkastning sedan utsädet Stals Uppskattadt värde.
Underiiällne kreatur.
Utsäde af Hus, Tomter, Verk och Inrättningar.
Bruk, Manufakturer, Fabrikör m. m.
Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrätt - Arrende medel.
Enligt 3:dje Komministrars.
Summa. ningar.
Pastors i Wexiö lön är ej upptagen i Staden, här upptagne 139 R:dr 4 sk. 4 rst. äro så kallade åker- och ängs-pengar.
Kronobergs Wexiö den 25 Juni 1849. t tt.
Hjort. TV. Lundgren, ti G. Wiltlock. J.
Dahlberg, Berättelse öfver Kronobergs
Län för åren 1ö4.'i—1847.
KONG L. MAJ:TS BEFÄLLNINGSHAFVANDES ®l) r i s t i n u s t a ö s Cän till HOIGL.
IHAJsT i underdånighet afg i fn e EMBETS-BERÄTTELSE för åren 1844, 1845, 1846 och 1847, STOCKHOLM, 1850.
P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. i,AM n*»iA r> i - ö. n, <r st •?
V» •■« & s. * s. ,t*8i -iflKw a5.
M ,<g£8i ■tNM*s •««>•*«. till (■«i , \r)H JO'•••. ' ' ■ * «!.; ' , ■ :r/!
• :~.U :i ii»'*> Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Christianstads län för åren 1844, 1845, 1846 och 1847. § t.
Sjänets atlmänna beskaffenhet har under loppet af förenämnde tid ej undergått några anmärkningsvärda förändringar.
Hvad som således i första rummet bör afhandlas, är: §2- JLunets invånare.
Vid 1843 års mantalsskrifning uppgafs en foikmängd af 168,084 personer.
På landet skattskrifne personer..........
. 90,830.
Skattfrie af gemenskapen vid indelta arméen..... 1,259. och öfrige skattfrie............. 77,600 78,859.
4 I städer ne skattskrifne personer .
Skattfrie, värfvade gemenskapen inbegripen, . . 4,796. • • 3,709. 8,508.
Summa folkmängd 178,194.
Häraf följer att folkmängden, under de 4 år, denna underdåniga Berättelse omfattar, ökats med 12,109 personer, af hvilka 10,135 personer tillhöra landet och 1,454 länets trenne städer:
Jemförelsen med näst föregående fem åren visar en större tillökning af 1,759 personer.
Tager man i beräkningen de sednaste nio åren som föregått år 1847 finner man under denna tidrymd en tillökning af 22,459 personer inom detta län.
Deremot visar det sig synbart att den verkligen besutne jordägaren, som med ordning och omtanka sköter sin jord, är i allmänhet inom detta län i en fördelaktigare och bättre lefnadsställning än fordom.
Genom landthushålluingens framsteg har välståndet stigit hos dem, som deraf vilja draga o fördel; Man finner också hos dem, som bibehållit sina jordegendomar ännu ostYc-*- kade, bättre åbyggnader, bättre bohag och äfven mera hyfsning än man fordom i allmänhet fann.
Väl om medlen härtill ej lockar att från den redbarare enkelheten öfvergå till den slags yppighet och det lefnadssätt, som ej höjer menniskovärdet, som väl förfinar men derföre ej alltid renar sederna, men endast präglar högmodet och den inbilskhet; som ej förtjenar hvarken det värde eller den aktning, hvartill dock anspråken under sådana förhållanden ej sällan höja sig.
Det blilver derföre af vigt att en sann religiös och moralisk bildning går i bredd med materiel förkofran, såvida den sednare skall förbättra och förlyckliga såväl individer som samhället; Det är också med tillfredsställelse Eders Kong!.
Maj:ts Befallningshafvande har nåden uppgilva att inom de flesta orter inom länet både den allmänna och enskilda undervisningen ej försummas och att väl ordnade skolhus inom de flesta socknar redan blifvit uppförde och skol-lärarne nu, enligt Eders Eorigl.
Det är likväl förtidigt att ännu bedömma verkningarne af dessa ansträngningar, hvilka dock erhållit ett godt stöd genom det bistånd, som dertill lemnas af allmänna medel, enär de ej allenast bero af skolans tillvaro; utan äfven af den omsorg, hvarmed dess inre väsende bedrifves, vårdas och begagnas.
Ett sådant förhållande bevittnar att sakens vigt ej ännu af alla inses; men det är likväl att hoppas att detta hinder mot skolväsendets verkliga nytta småningom upphör och att renare begrepp framdeles, åtminstone småningom, göra sig gällande i allmänna tänkesättet. § 3 Näringar, Jordbruket är den näringsgren inom länet, som hufvudsakligast bidrager till de fleste invånares bergning och som både erfordrar och använder den betydligaste arbetskraften.
Väl hafva nyare låninrättningar lättat denna täflan och gifvit mera iif åt spekulationsandan, ehuru dessa kreditanstalter måhända 6
Om å ena sidan dessa konstgjorda medel uppdrifvit jordegendomars ögonblickliga värde, har dock å en anuan sida detta värde stigit på en mera naturlig och således vida varaktigare grund, nämligen i följd af egendomarnes högre afkastning, ej allenast genom ett högre pris på produkterna, hvilket alltid är föränderligt, men genom ett förbättradt jordbruk, som ökar produktionen.
I detta afseende böra också såväl samtid som efterkommande med tacksamhet påminna sig de män, som inom vetenskapernas och forskningarnes område befordrat jordbrukets förkofran och gilvit en förbättrad riktning åt de praktiska jordbrukare, som sig deraf begagnat för att vinna en större afkastning af den jord, soin i följd af vanhäfd och bristande insigt att använda jordens produktionsförmåga, förut iigde föga värde.
Äfven bland allmogen, som vanligen längst vidhåller de äldre bruken och vanorna, finner man en verksam förbättringshåg.
Visserligen återstår ännu mycket i delta hänseendet; men onekligt är, att under loppet af dessa sednare åren har en raskare utveckling af forskningarnes resultater visat sig, än under en längre föregående tid, då såväl jorden som dess brukare, deri förra i vanhäfd och den sednare i fruktan att försöka något nytt, båda liksom lägo i linda.
Enahanda förhållande inträffade hösten år 1846 och början af år 1847, då spannmålsexporten på utrikes ort verkställdes från provinsens sjöstäder med en sådan rastlös ifver att, oaktadt årsväxten ingalunda var svag, bröd nöden på flera orter inom länet gick i bredd med öfverflöd af penningar.
Eders Kongl. Maj:t fann då i nåder för godt att hejda utskeppningen till främmande orter, hvarefter de till export ämnade spannmålslager kommo de hungrande till hjelp.
Synnerligast genom dessa 2:ne årens höga priser på spanmal infiöto inom länet betydliga kapitaler, hvarigenom också räntefoten nedtrycktes.
Sedan potates nära nog allmänt inom länet dessa är varit angripen af den »åkallade potatessjukan, har ett stort bekymmer uppkommit såväl för landtbrukaren 7 som för det stora antal konsumenter, som deraf hemtar ett väsendtligt födoämne.
Ännu råder i allmänhet håglösheten att med omtanka vårda denna vigtiga hushållsgren.
Väl ser man en och annan större jordegendoms innehafvare, som har skog att vårda, på ett mera rationelt sätt behandla skogsskötseln; men i allmänhet förgätes omtankan på framtiden i detta hänseende, då skogsskötseln på ganska få ställen är grundad på någon återväxt.
Får-racens förädling fortgår väl på några vissa egendomar, men i en mindre skala och bibehålies för öfrigt i allmänhet den äldre grofulliga landtracen, af hvilken ullen på stället är afsättligare, då inga större klädesfabriker finnas inom orten, som till några större qvantiteter begagna den finare ullen.
Denna fabrik, som be-’ drifves med särskildt maehineri, sysselsätter dagligen 120 personer, och uppgifves tillverkningen till omkring 40,000 ris papper årligen, med ett uppgifvet värde af ISO å 160,000 B:dr.
Sjöfart idkas synnerligast af kustboarne inom Bjära härad, der ett dugligt och öfvadt sjöfolk är att tillgå.
De vådliga följder och de verkliga olyckor, som kunna af denna härjande sjukdom uppkomma, stå likväl så 9 tydliga och obestridliga, att jag ej bör vid detta tillfälle åsidosätta fästa Eders Kong!.
Majrts nädiga uppmärksamhet på denna landsplåga, och inser jag derjemte omöjligheten att den kan förekommas på annat sätt, än att andra författningar i detta afseende blifva gällande och att allmänna åtgärder vidtagas för att hindra sjukdomens spridande, enär det visat sig omöjligt alt tillvägabringa ändamålsenliga frivilliga överenskommelser inom länet till sjukdomens förekommande.
Antalet af hemman af olika natur, lägenheter, bruk, qvarnar m. m. tillhöriga kronan, läroverk, fromma stiftelser m. m är i bifogade Tabell uppgifvet.
Detta vilkor kunde icke fullgöras, dels i följd af uppkommen rättegång med strandägare vid Helge-å, som Berättelse öf-oer Christianstads
Län för åren '1843—4847. 2 10 bestredo verkställigheten på grund af föregifven fara att den bestämda planen kunde åstadkomma öfversvämningar på deras ägor, dels i följd af den enligt kostnadsförslaget stora utgiften, som förslagsvis uppgick till 100,000 R:dr, hvarföre ock Christianstads stads ombud vid sistnämnde riksdag begärde och erhöll det medgifvande, att såväl det beviljade anslaget som låneunderstödet fick bibehållas emot vilkor att det ifrågavarande arbetet påbörjades innan derpå följande riksdag.
Maj:ts nådigst gillade plan och kostnadsförslag, kosta 30,000 R:dr, deraf Staten lemnar ett anslag af 15,000 och ett lånebidrag af 25,000 R:dr.
Maj:t täcktes genom nådig skrifvelse af den 2 Nov. 1846 bevilja anstånd med förstärkningsarbetets fortsättning tilldess sig visade, om Rikets nä9tförsamlade
Fattigvården, som erhöll en ändamålsenligare riktning genom Eders Kongl, Maj:ts nådiga Förordning af den 25 Maj 1847, ordnades i enlighet dermed först i början af November samma år.
De af Eders Kongl. Maj:t nådigst anbefallde åtgärder att öfverflytta håll- och reservskjutsen på entreprenadskjuts hafva blifvit, så vidt möjligt, varit verkställde.
Likväl hafva hinder uppstått för att tillvägabringa entreprenadskjuts öfverallt, så att skjutsningsbestyret endast på 10 skjutsstationer inom länet blifvit af entreprenörer öfverlaget.
Det nya länsfängelset i Christiaustad, inrättadt efter cell-systemet, med 93 celler, blef i December månad år 1846 färdigt att begagnas.
Äfven måste detta ämne i nästföljande underdåniga 12 Berättelse blifva ett vigtigt föremål för Eders Kong!.
Maj:ts Befallningshafvande att då redovisa, enär en längre erfarenhet då berättigar till ett säkrare omdöme och kan tydligare visa de resultater, som detta system medfört.
Det är dock ej tvifvel underkastad t att stora fördelar följa detta system, såväl i afseende på fångens behandling som de fördelar det äger i och för sjelfva ransakningarne.
Dylika sparbankar äro en temligen säker måttstock, efter hvilken man kan bedömma den allmänna rörelsen inom den ort sparbanken verkar.
Inom länet finnas derjemte flera militär-Iäkare, som begagnas för den enskilda praktiken.
Länets Lazarett och Kurhus, förlagdt i länets residens-stad, fortgår med samma verksamhet som förut, och har ännu med stöd af den fond, som är uppkommen genom enskildas välgörenhet och med biträde af Kurhusmedlen, kunnat erbjuda 100 frisängar åt länets invånare, som ej erlägga någon särskild afgift för på länets Lazarett erhållen sjukvård. § s. Städer.
Folkökningen inom staden och dess jurisdiktion har således sedan sednaste underdåniga Rerättelse stigit med 300 personer.
Som bildningsanstalter finnas inom staden en Trivialskola, en Lancasterskola, en Flickskola, Garnisons- och Fattig—Flickskola, hvilka hafva sina särskilda lärare och lärarinnor, som underhållas såväl af Staten, staden som enskilda personers do nationer.
Förr än Ahus hamn blifver färdigbyggd och vattenkommunikationen öppnad emellan staden och Åhus, kan ej större handelsrörelse uppstå.
Stadens inkomster af Tolag, Hamn- och Rropenningar, Rarlast, Mätare- och Vågpenningar, hafva under sednare åren, såsom följd af den Iifliga skeppriingen vid Åhus, stigit så att de år 1847 utgjorde 2,379 R:dr 32 sk. 4 rst.
De stadens handlande tillhöriga fartyg utgöras af 4 skonerter och 2 slupar af 179/535 svåra lästers drägtighet.
År 1847 funnos inom staden 162 mästare, 102 handtverks- och fabriksgesäller samt 290 lärlingar.
De här befintliga fabriker äro, tillika med en i staden förut inrättad, men till sin hulvudsakliga del för några år sedan till landet förflyttad klädesfabrik, 3 garfverier, 4 färgerier, 1 kam-machin, 2 urfabriker, 2 spegelfabriker, hvilka lyda under Hall-Rätt.
1 staden finnes ett boktryckeri, som sysselsätter 10 personer.
Fattigvården inom staden verkställes i enlighet med ett laststäldt TattigvårdsReglemento.
1 samma mån som detta reglementes föreskrifter blifvit elterföljda, har ordningen tilltagit och tiggeriet förminskats.
Deremot äro fattig-utgifterna en kän - i 4 bar utgift, som visserligen till en del blifvit minskad derigenom, att fattigvårds— inrättningen år 1845 undergick en omorganisation, då en arbetsinrättning ordnades i sammanhang med fattigvården.
Statsbidrag består af löningsstaten till stadens embets- och tjenstemän, packhusoch tullkammarhyror, allmänna hus och broars underhåll samt servis efter taxering.
Bevillningsvärdet af de under stadens jurisdiktion lydande fastigheter utgjorde, är 1847, 1,238,541 R:dr 19 sk. 1 rst., deraf 989,998 R:dr 27 sk. utgöra hus- och tomtvärde, 245,020 R:dr jordvärde och 3,522 R:dr värdet för qvarnar, fabriker m. m., och har bevillning sistnämnde år erlagts med 9,943 R:dr, allt Banko.
Slutligen bör nämnas att staden den 5 Juni 1847 härjades af en större eldsvåda, som ödeläde 34 gårdar och gjorde omkring 800 personer husvilla; men att, genom Eders Kougl. Maj:ts nåd, erhållna bidrag af Staten och enskilda välgörenheten, följderna häraf blifvit betydligt uuderlättade, samt att, sedan ny tomtreglering blifvit uppgjord och af Eders Kong].
Maj:t nådigst fastställd, den afbrända delen af staden kan framdeles blifva åter uppbyggd, ehuru det förutses att dertill erfordras en längre tid, enär de fleste brandskadades tillgångar ej motsvara de stora ansträngningar, som tarfvas för ett dylikt företag.
Eders Kongl. Maj:t har i nåder funnit för godt att
Engelholm Stadens folkmängd är:
Mantalsskrifne personer ........... 709.
Befriade, öfver- och underåriga ....... 399.
Sedan 1844, dä folknummer!! utgjorde 944, har den således ökats med 164 personer.
De egentliga näringsgrenorne äro handel, som likväl i jemförelse med andra städer är obetydlig, och något åkerbruk, men mest handtverkerier. 15 Staden har, i öfverensstämmelse med författningarne, en inrättad folkskola, jemte en af Borgerskapet för dess barn ensamt underhållen skola.
Staden allönar en Läkare och är derjemte station för en Provincial-Läkare samt en Bataljons-Läkare.
Äfven här har fråga blifvit väckt om en hamnbyggnad.
Öfverläggningar derom hafva hållits och undersökningar gjorda i detta afseende, men som dessa undersökningar blefvo så sent på året 184? färdiga, kunde Bolaget, vid då varande påbörjade Riksdag, ej medhinna att begära nödigt anslag eller lånebiträde dertill.
Sillfisket, som är det betydligaste, har bedräfvits med 9 så kallade vrakekar, bemannade med 36 personer.
Christianstads Lands-Kansli den 25 Nov. 1849.
Uträkning som visar Medium af Fyra års Markegångs-pris för Christianstads Län.
M a r e g å 0 g S - P r i s f ö r Å r S CD Q. Summa T3 1844. 1843 1848. 1847 ■ Banko. U) CD R:dr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. 1 tunna Hvete .... 9 16 — 11 16 — 12 52 — 11 52 — 45 — — 11 12 — 1 dito Itåg..... 6 — — 9 12 — 10 52 — 9 5 4 55 i 4 8 56 4 1 dito Korn .... 4 10 8 6 10 8 7 42 8 6 16 — 24 52 — 6 8 — 1 dito Hafra .... 2 24 — 5 26 8 4 26 8 5 57 4 14 18 8 5 28 8 1 dito Vicker . . . 4 41 4 6 16 — 7 42 8 7 16 — 26 20 — 6 29 — 1 dito Bohvete. . . 4 24 — 6 16 — 7 32 — 6 16 — 24 40 — 6 10 — t Lisp. Smör..... i Tolft bräder 6 aln. 4 46 8 ä 16 — S 16 -' 5 42 8 21 25 4 5 18 4 långa 1| torn tjocka 8 tum breda .... 2 24 2 21 4 2 21 4 2 29 4 10 _ _ 2 24 _ 1 dito dito af lika längd och tjocklek samt 7 tum breda..... 2 10 8 2 8 2 8 _ o 16 8 42 8 2 10 8 1 Dränge-dagsverke . — 18 — — 18 — — 18 — — 18 — 1 24 — — 18 — 1 Öke dito 1 Lisp. Talgljus 7 st. 1 4 — 1 4 — 1 4 — i 10 8 4 22 8 1 5 8 på marken ..... 5 29 4 5 — — S 16 — s 42 8 21 40 — 5 22 — 1 ffi gula Vaxljus . . 1 1 4 1 — — 1 — — — 40 —; 5 41 4 — 46 4 1 kanna Rofolja . . . 1 26 8 1 26 8 1 16 — 1 24 — 5 45 4 1 25 4 1 dito Silltran . . . 1 13 4 1 13 4 1 8 — 1 8 — 4 42 8 1 10 8 1 famn Björkved . . . 8 22 — 8 27 4 8 27 4 8 47 4 54 18 — 8 28 6 1 dito Bokved ....