Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter anmärkningarne i afseende på den tillstyrkte förnyade underdåniga an. hållan om viss tids bestämmande för innehafvarne af andre till indragning ställde indelningar vid f. d. Östgötha Cavallerie samt förre Adelsfahne-Regementet, att samma Indelningar tillgodonjuta; så grundade sig detta tillstyrkande på Riksens Ständers, vid 1812 års Urtima Riksdag gjorde underdåniga anhållan, om vidtagande af en reglering i förevarande hän - 1832 Stats-Vtskottets Betänkanden. seende, hvarigenom alla lill indragning ställde Indelningars Innehafvare matte, efter enahanda principe, anses och fa tillgodonjuta hvad billighet och rältvrsa kunde fordra och medgifva samt i enlighet med den åtgärd, som blifvit vidtagen, rörande förenämnde Ofverste-Indelning, sorn i följd deraf med nästa års början tillfaller Staten:
Ankommande dock på Kongl.
Majit att i Nåder pröfva förhållandet uti hvar» je serskildt fall af denne beskaffenhet, samt vidtaga det beslut, som med rättvisa och billighet står att förena.
Utskottet skolat vördsammeligen förklara, och får för öfrigt anmäla, att dess förra yttrande blifvit bifallet af Högvördig» PrästeStåndet den 19 sistledne Maji samt af Välloil.
Borgare-Ståndet denx2i i samma månad.
N:r 308.
Ständers Stats - Utskotts förnyade Utlåtande angående medel till T heat rens underhållande.
Jbjfrer erhållen del af de hos Hoglofl.
Bidderskapet och Adeln, Högvördige Präst - Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Stats - Utskottets den 12 sisth Maji afgifne Utlåtande i fråga om medels anslående till Theatreos underhållande, och hvilke anmärkningar föranledt till ärendets återrexnitterande, får Utskottet nu aflemna förnyadt yttrande i detta ätnne-* Sleas-ZJtskottets Eetänkanden.
1835 Uti åberopade Utlåtande hade Utskottet förklarat, det Utskottet, ehuru inseende Theatrens nyttiga Inflytande och föremål i flere hänseenden, likväl trodde dess underhållande böra vara beroende af de tillgångar, som dertill kunna finnas, utan att öka de allmänna utskylderne, sorn Stats-Utgifterne kräfva, och ansåg följagtliger* ej mindre i anseende till beskaffenheten af det bidrag, Theatren erfordrar i dess nu varande skick, än ock med afseende på Pikets knappa tillgångar, sig ej kunna föreslå något ärligt Statsanslag af Pikets Hoglofl.
Ständer för detta ändamål; Men Utskottet tillstyrkte dock, att för den redan, framflutne tiden af detta är och då den i frågakomne reduetion af Theatren samt dess organiserande på sådant sätt, att den må bara sig sjelf, icke kunde förr än med nästa år till vägabringas, en Summa af 30,500 P:dr eller lika belopp, som förut varit utaf lntraderne från Ön St.
Barthelerny af Kongl, Majit i Nåder beviljade att årligen utgå, mätte för detta år af Statens Öfverskotls medel anslås, under vilkor att Sta-‘ ten sedermera skulle vara fri från all vidare förbindelse än att bestå de för Dramatiske Spectaclets underhållande å Stat uppförde 4,500 R:dr jemte 1,400 B:dr tili Ved årligen.
Theatrens förste Directeur Herr ÖfversteKammar-Junkaren m. m.
Löwenhjelm har häruppå, under åberopande af hvad Hers Grefven förut andragit och upplyst om Theatrens ändamål och angelägenheten af dess bibehållande samt det derpå beroende behofvet af fortfarande bidrag af Allmänna medel, ytterligare framställt de skäl, på hvilka Riksens liSi Stats-Utskoltets Betänkanden.
Ständer syntes tillhöra att finna någon utväg för ifrågavarande Nationela Inrättnings understödjande; Hvarvid Herr Grefven anfört bland annat huruledes Riksens Ständer vid sista Riksdagen, då Theatrens behof anmältes, hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställde, att nödige medel dertill matte bestås; att, sedan Kongl. Majit i Nåder, i anledning häraf, täckts utaf Inkomsterne från St.
Barthelemy anslå 30,500 R:dr årligen, hade Theatren derefter blifvit organiserad och Contracter med Sujetterne ingångne, hvilke Contracter, enligt naturen af Inrättningen, slutades på flere år samt alltså icke utan orättvisa och personernes undergång skulle kunna brytas; att dessutom betydlige depenser och arangementer blifvit gjorde för att sätta Theatren i dess nu varande fullständiga skick, äfvensom för framtiden, hvilke kostnader, i brist af medel för Verkets underhållande, skulle helt och hållet gå förlorade samt, för att framdeles återställas, fordra tid och drygare utgifter m. m., på hvilke med flere anförde grunder Herr Grefven föreslagit: 1:0
Att, enligt den för nyttjande af öfverflöd antagne princip, enligt enahanda frivilliga uppgifts-method, ansvar och conlroll samt med enahanda uppbörds-sätt, som för denne beskattning är antagen, en bevillning måtte påbjudas för dem, som vilja begagna Spectacler, a:o Att detta matte ske med en Classifi. eationenligt hvilken de, sorn anmäla sig att begagna förste platserne, betala om året 4 R;dr och de, som uppgifva sig till de ringare platserne, 1 R:dr.
Stats-Vtskottets Betänkanden. 1835 3:0
Att det lemnades hvar och en öppet att af fri vilja anteckna sig å Debet-Sedeln till högre afgift. 4:0
Att denna afgift endast för Stockholms Invånare, men ej för de öfrige i Riket, blefve ansvar och controll underkastad.
Men, som det vöre nödvändigt att Theatre -
Directionen kunde påräkna bestämde anslag, projecterar Herr Grefven vidare: 5:0
Att förstnämnde Öfverflöds - skatt på Vin, andre tillåtne Utländske drycker, Caffe, Thée, Siden, dyrbara Meubler, Kortspel, Tobak och Ur, matte förhöjas med Fem procent för Rikets öfrige Inbyggare, undantagandes å Allmogen. fi:o Att den Summa af circa 15,000 R:dr, som denne förhöjning producerade, icke till folie Theatren de år då förstnämnde Spectacle-Bevillning stege till 35,000 R:dr och deröfver. 7:0 Att hvad så af förstnämnde SpectacleBevillning sorn af sistnämnde förhöjning öfverblefve, innehölles för att användas till nybyggnad af Theatrehusen då eldsvåda eller andre händelser sådant fordrade, till större Reparationer, Festiviteter yid högtidliga tillfällen m. m. dylikt. 8 0
Att sådan författning tages, hvarigenom Theatre - Cassan linge qvartaliter uppbära den anslagne Summan, emedan förvaltningens behof omöjligen medgåfve annan betalningsmethod; och 9:0 Att Theatern måtte aga frihet att alldeles Tullfritt införa Hampolja, Lampglas och Magazins-behof till ett qvantum svarande mot en Tull af 3000 R;dr årligen. Stats-Utskottets Betänk and en.
I anledning af detta förslag hafva hos Högl.
Ridderskapet och Adeln åtskillige framställningar blifvit gjorde, hvilka motsäga Theatrens oumbärlighet samt åsyfta bevisning af olämpligheten derutaf, att Rikets Innevånare i allmänhet skulle belastas med något bidrag såsom Skatt betraktad i och för Theatrens underhållande; Hvaremot åter ett större antal Ledamöter af samma Riks-Stånd hufvudsakligen instämt med Herr Grefve Löwenhielm deruti, att
Theatren måtte på föreslaget sätt varda upprätthållen såsom af väsentlig nytta för Litteraturen och de bildande Konsterne, men andre Ledamöter åter trott visse jemkningar i förslaget vara nödige och att i stället för denne afgift betalningen för Entrée - Billetterne kunde förhöjas.
Hos Högvördige Präst-Ståndet har utaf flere Ledamöter blifvit anfördt, huruledes Theatren äger ett nyttigt inflytande på odlingen, Språket, Litteraturen och fria Konsterne, samt att, då ingen Hufvudstad i andre Länder saknar så beskaffade Inrättningar, den nu ifrågavarande borde såsom Nationel bibehållas och Staten på det hela vidkännas hvad dertill fordras, hälst de med Kongl.
Maj:ts Nådiga tillstånd ■utaf Theatre - Directionen slutade Contracter med Sujetterne, på flere år äro ingångne och borde honoreras, desto häldre som Personerne eljest skulle se sig med sine anhörige helt och hållit blottstältde:
Varande i detta hänseende äfven inom Högvördige Präst-Ståndet föreslaget, att en Bevillnings- afgift efter ofvan anförde grunder matte åtagas; mea hvarom likväl skilj - Stats-Vtskottets Betänkandenl 183^ aktige meningar blifvit yttrade i så måtto, som någre Ledamöter ansett denne afgift böra endast drabba Hufvudstadens Invånare, andre å~, ter att densamma måtte, med undantag af Allmogen, sträcka sig till Rikets Inbyggare i allmänhet, emedan större delen af de från ^andsorterne till Hufvudstaden ankommande resande begagna sig af Spectaclerne härstädes, hvilka dessutom såsom mönster för Skådespelen i Landsorterne verkade på deras beskaffenhet; Deremot någre Ledamöter yrkat, att inskränkning uti Theatrens behof och utgifter, serdeles till den kostsamma Balletten, måtte vidtagas i förening med möjlig hushållning för öfrigt, samt andre åter trott, att vidare bidrag för Theatren, än' Stats - Utskottet redan tillstyrkt, icke skäligen kunde äga rum.
Bland Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter hafva Johan Longberg från Gefleborgs Län1 och Pehr Bengtsson från Halland jemväl biträdt förslaget om en så beskaffad Bevillnings-afgift till Theatrens upprätthållande, som Herr Grefve Löwenhjelm projecterat, med undantag för Allmogen, samt Anders Danielsson från Elfsborgs
Län åter trott, att priset å Entrée-Billetterne kunde förhöjas.
Såsom Stats-Ulskottet i dess förra Utlåtande förklarade, har Utskottet nogsamt funnit Theatrens bibehållande, utur flere skäl, böra befrämjas; Men, då Utskottet likväl fortfarande anser det ej instämma med egenskapen af denne Inrättning, att den samma hänföres till dem,' sorn Staten bör underhålla, har Utskottet, enligt den princip, sorn i detta hänseende äfven 1838 Stats-Utskottets Betänkanden. följdes vid sista Riksdagen, då någre Statsmedel icke bestämdes för Theätrens behof, utan det helt och hållit Öfverlemnades till Kongl.
Nådiga godtfinnande att af de serskildte medlen fran St.
Barthelemy, hvaröfver ingeri dispositions-rätt Riksens Ständer tillhörer, tilldela Theatren nödigt anslag, nu trott sig icke eller kunna till antagande föreslå den projecterade Bevillnings afgiften å Rikets Invånare i allmänhet för bruk och nyttjande af öfverflödsartiklar:
Deremot Utskottet, i anledning af de hos Riks-Stånden gjorde förslag, finnér, det en serskild afgift inom Hufvudstaden och utaf dem, som egenteligen begagna Specfacletne, biliigen torde äga rum och troligen må kunna uppfylla behofvet.
Ständer äga väl icke, efter StatsUtskottets tanka, att påbjuda eller fastställa någon sådan afgift, utan ankommer frågan derom på Kongl. Majus Nådiga pröfning : Men, om Riksens Ständer, såsom StatsUtskottet sig föreställer, icke finna något hinder för afgiftens bestämmande, utan fast häldre, i brist af andre tillgångar, anse detta vara en tjenlig utväg att inbringa det belopp, som Theätrens underhållande kräfver, torde Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla förslaget att komma under Nådigt öfvervägande, samt, om bifall dertill lemnäs, genom Kongl. Majus
Nådiga åtgärd i verkställighet sättas.
Det af någre Ledamöter projecterade sätt att genom förhöjning i priset på Entrée-Billetterne söka bereda Theatren tillräcklig inkomst, har Stats-Utskottet trott icke till fyllest sva - Stats-Utskottets Betänkanden. rande mot behofvet, samt, enär sådant i alla fall ankommer på Theatre-Uirectionens egen åtgärd, nogsamt komma i beräkning sä vidt denne utväg kan begagnas.
Derförutan skulle altså en lämplig afgift bestämmas, sorn blefve frivillig i så måtto, som det lomme att bero af en hvaf uti Stockholm, att sig derför låta anteckna, eller ock afsär;a sig Spectaciernes begagnande, men likväl ovilkorligen borde af alla dem, som vilja bevista Spectaclerne, erlägga» och efter uppgjord Classification utgå, så att den samma för dem, hvilka begagna de förste platserne, eller vanlige Abbonnetnenter, blifver högre, än för dem, som nyttja andre platser och mindre ofta eller sällan infinna sig derstädes; Hvarförutan afgiften bolde sträcka sig till Resande, sorn ankomma till Hufvudstaden och åstunda härstädes bevista Spectaclerne, samt tjenlig kontroll utfinnas å afgiftens behöriga erläggande.
Desse synas vara de hufvudsaklige grunderne för ifrågavarande afgift, hvars belopp Kongl. Maj.'t i Nåder torde täckas bestämma, så väl sorn sättet huru den må böra uppbäras och redovisas, hvarjemte förslagets utförande i sine detailler för öfrigt skulle till Kongl.
Majus Nådiga godtfinnande öfverlemnas.
Då denne afgift, hvilken med nästa år borde taga sin början, likväl nu icke kan med visshet till beloppet förutses utan först fram på nästa år beräknas, samt Theatren emedlertid skulle, under förväntan af erforderligt bidrag härigenom för dess underhållande, fortfara i nu varande skick; så syne» det vara nödigt, 1840 Stats-Utskottets
Betcinkandem att för den händelse brist uti den påräknade inkomsten uppstår, som dock ej !ärer blifva betydlig, utväg förberedes till dess ersättande för det året, efter hvars förlopp den förändring med Theatren, som i sådant fall lärer finnas oundviklig, kan blifva vidtagen.
Och hemstället Stats-Utskottet, att Riksens Höglofl.
Ständer, såsom en följd af förevarande förslag, bifalla, att den å ifrågavarande Theatre-afgift möjligen uppkommande brist uti den summa af 30,500 R:dr> som hittills varit af publike medel bestådd och äfven för innevarande år är föreslagen att utgå, må godtgoras af öfverskott på Stats-Verkets intrader, dock endast för nästa år 1819 > samt under det uttryckliga vilkor, att sedermera någon vidare utgift af Statens medel icke bestås för Theatren, ände, såsom ofvanberördt är, förut på Staf uppförde tillsammans 5,900
R:dr till Dramatiske Spectacle-ts underhåll. Beträffande den af Herr Grefve Löwenhjelm jemväl projecterade frihet för Theatren, att, för ett be!opp af 2000 R:drs Tull årligen införa behöflige Effecter; så anser Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall härtill, enär sådant skulle verka ti l minskning i Stats-Verkets på- - räknade inkomst af Sjö-Tullen.
Men, i anledning af derom gjorde framställningar och i afseende på förenämnde årliga bidrag af Statens medel, har Utskottet ansedt sig böra hemställa, om icke Riksens Höglofl.
Ständer skulle finna lämpligt, att i underdånighet yttra den önskan, att Theatren måtte organiseras med den inskränkning i kostnaderne, som, utan att ändamålet förfelas, må finnas möjlig och påkallad af Stais- Utskottets Betdnkandcn'. tillgångarnes otillräcklighet i jemförelse mot andre Tanders; Hvilket allt vördsamligen understalles Riksens Höglofl.
Stockholm dea 10 Junii.1818* Utdrag af Protocollet hållit hos Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 10 f tini i ISIS.
D. Justerades UtskottPts
Utlåtande i anledning af erhållen fjterremiss af frågan, angående anslag af medel tili Kongl. Theatrens underhållande; Hvarvid Herr Contre-Amiralen SchutZercrants anförde: ’
Utskottet förklarat sig anse T heatfens bibehållande, utur flere skäl, böra befrämjas; hämtar jäg anledning till den slutföljd, att Höglofl.
Utskottet, lika med mig, funnit denna Inrättning vara af allmän egenskap och inflytande; hvadan jag för min del icke kan instämma uti det tillstyrkande, att Stockholms Innevånare jemte de Resande, som Spectaclerne bevista, ensamma, skola vidkännas utgifterne för Inrättningens underhåll.
— Många af desse Personer begagna högst sällan Spectaclerne , och för dem bl ifver den ifrågavarande Afgiften ganska kännbar.
Dessutom gifves alldeles ingen Controll uppå denna afgifts utgörande i synnerhet af Resande; Och på sådane grunder, tror jag lämpeligäst vara, att det anslag, som för Kongl. Theatren finnes nödigt, må genom allmän Bevillning utgöras. bihang till Riks-Si. Prat. i$i7 1S1S. i’.de Sami.
N:r tji, 2^5, l84a Stats- och Banko Utskottens Betänkanden.
Hvilken Reservation, uppl begäran, skulle åtfölja Utlåtandet till de Respective RiksStånden.
N:r 30g.
Ständers sammansatta Statsoch Banco-Utskotts
Förslag till jämkningar i vissa delar af Riks-Ståndens skiljaktiga Beslut, rörande utredningen af Götha Canal- Bolags-, Malmö- och Götheborgs Disconter. efter erhållen del af samtlige respective Jtiks-Ståndens fattade Beslut, i anledning af förenade Stats- och Banco - Utskottens senaste under den 25 nästledne April afgifne Utlåtande, rörande utredningen af Götha Canal Bolags- Malmö- och Götheborgs Disconter, förenade Utskotten erfarit, att desse Beslut i vissa delar äro mer och mindre skiljaktige samt påkalla samrnanjemkning, hafva Förenade Utskotten, i följd af 73, uti Riksdags - Ordningen, härmedelst skolat, jemte utmärkande af sådane skiljaktigheter, tillika föreslå den sammanjämkning, sorn , till stadgande eller åtminstone till förberedande af ett helt Rikets Höglofl.
Ständers Beslut, synes blifva ovillkorligen nödvändig. 3.dje Punkten.
Genom denna punkt var af förenade Utskotten föreslaget, att. alla af Directionerne öfver Götha Canal Bolags- och Malmö Disconter på Banken dragne, ordentligen bokförde och bland Stats- och Banko Utskottens Betänkanden. 18431 allmänheten utelöpande Assignationer skulle, vid ytopvisandet , till fulla beloppet med Banco-Sedlar inlösas, så snart kungörelse härom blifvit utfärdad.
Samtlige respective Riks Stånden hafva val instämt deruti, att Assignationerne borde till iulia belonpet med Contant inlösas; men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde - Ståndet hafva förklarat, att denna inlösen borde ske med Banco- eller deremot svarande Riksgälds-Selli ar.
Då det står en hvar öppet, att, när lian astunolar, uti Riksgälds - Contoiret omsätta Banco-mynt till Riksgälds - Sedlar, och sistnämnde Sedlar till Banco, skulle förenade Utskotten anse det vara ganska likgiltigt, om betalningen utsättes uti den ena eiler andra mynt-s^rten; dock , sorn Assignationerne äro dragne på Banken, skulle Utskotten finna lämpligast, att uti Reglementariska Föreskrifterne och Kungörelsen må bibehållas samma ord, sorn uti Utlåtandet äro nyttjade, eller Banco-Sedlar; hvilket Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet torde finnas benägne, att medgifva. . 4-.de Häruti var föreslaget, att Götha Canal Bolags- samt Malmö-Disconters öfrige CapitalSkulder, jemte deta till den 1 October 1817 upplupne Räntor, skulle liqvideras till fulla beloppet med Riksgälds-Contoirets Obligationer, ställde på 5 år metl E11 femtedels årlig afbetalning, dock utan Ränta. ä?44 Stats- och Banko-Utskottens Betiinkanden.
Denne punkt har utan förändring eller •’til* lägg blifvit bifallen af Högvördige Präst-Ståndet ocii Vallofl. Borgare-Ståndet, men Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln har stannat i fö janda Beslut: ”Götha Canal Bolags- samt Malmö Disconters öfrige Capital-Skulder, jemte derå till den a October 1817 upplupne Räntor, liqvideras till fulla beloppet, på det sätt, att hälften inlöses genast me !
KONGL. MAJiTS BEF ALLNIN GSH AF V ANDES UTI WESTMANLANDS LÄN TILL i underdånigitel ufyifna FEMÅRSBERÄTTELSE för siren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855.
V. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
Underdånig berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt afseende i Westmanlands
§ 1 Om Millvi* allmänna beskaffenhet.
Lj nder ifrågavarande qvinqvennium har
Länets allmänna beskaffenhet icke undergått någon väsentlig förändring.
Till vinnande af säkra och pålitliga upplysningar om Riket i Statistiskt hänseende är uti Kongl.
Instruktionen för General-Landtmäteri-Kontoret, Provins-LandtmäteriKontoren samt Landtmätarne i Riket den 4:de
Maj 1827 förordnadt om upprättande af Geografiska kartor öfver alla socknar inom hvarje Län med beskrifningar; och stadgar Instruktionen i 51 § af hvilka Landtmätare dessa kartor böra upprättas.
Rörande formulärer till dessa socknekartor och beskrifningar, och verkställigheten af livad Landtmäteri-Instruktionen derom stadgar, innehåller Eder Kongl. Maj.ts nådiga Bref den 12:te December 1845 och den 24 Januari I851 bestämda föreskrifter, på grund hvaraf Öfverdirektören vid Landtmäteriet till samtlige Landtmätarne i Riket angående socknekarteverket utfärdat åtskillige Cirkulär-Bref, det sista af den Esta Juni 1855.
Till följe af hvad sålunda är förordnadt hafva, inom detta Län, hitintills socknekartor med beskrifningar blifvit af Landtmätare upprättade öfver trenne socknar, nemligen öfver Westerås-Barkarö, Kärrbo och Sala socknar, hvilken sistnämnde äfven innefattar Sala stad; och åt andre tjenstgörande
Landtmätare i Länet hafva för socknekartors upprättande anvisningar blifvit lemnade å Wester-Wåhla, Bergs, Lundby, Svedvi, Wester-Löfsta, S:t Ilians, Huddunge, Wester-Fernebo, Karbennings, Harakers, Rytterns, Himmeta.
Bro, Gunnilbo, Fläckebo och Köpings socknar samt Köpings stad.
För en detaljerad kännedom i statistiskt afseende är fortgången af socknekarteverket af mycken vigt, men då, efter nu gällande författningar, upprättandet af socknekartor är som en skyldighet ålagd Landtmätare utan fullt motsvarande ersättning, kan man icke hoppas socknekarteverkets fullbordan förr än under en ganska lång 4 tidsperiod
Det vore således önskeligt, att detta angelägna verk kunde blifva fortskyndadt genom anslag af erforderliga medel dertill; men för den säkerhet och pålitlighet som med socknekartor och socknebeskrifningar åsyftas, och hvarförutan de icke ens kunna anses dugliga, torde äfven, efter min underdåniga tanka, vara nödigt, att socknekarteverket inom hvardera Länet ställdes under speciel ledning och inseende af en dertill utsedd kunnig Landtmätare.
Man kan icke hos alla LandtmäteriAuskultanter och unga Landtmätare, som, för vinnande af kompetens till KommissionsLandtmätare-tjenst, erhålla anvisning på stad eller socken för att deröfver författa karta och beskrifning, förutsätta tillräcklig kunskap, erfarenhet, noggranhet och omdöme för ett så vigtigt arbetes utförande; och äfven för vice Kommissions-Landtmälare och de äldre Landtmätare, som förut icke lagt hand vid socknekartors och beskrifningars upprättande, kunde råd och speciella anvisningar icke vara alldeles öfverflödiga.
Den kontroll öfver socknekartors och beskrifningars duglighet, som enligt nu gällande författningar äger rum, synes mig icke heller vara tillräcklig utan socknekarteverkets ledning af någon kunnig hufvudman i Länet.
Hvad särskildt beträffar städerna torde här böra anmärkas, att utom ofvanberörde karta öfver Sala stad, i sammanhang med karta öfver Sala socken, special-kartor öfver städerna Westerås, Köping och Arboga jemte deras områden numera blifvit, enligt de föreskrifter
Kommittéen för utredande af grunderne för städernes beskattning lemnat, upprättade och af trycket utfärdade, så att special-kartor öfver samtlige städerne i Länet finnas att tillgå, innefattande rätt intressanta upplysningar.
I afseende på Länets allmänna beskaffenhet och indelning kunna ganska omfattande och sakrika upplysningar för öfrigt inhemtas uti de af trycket utgifne arbeten, nemligen »Topografiska och Statistiska uppgifter om Westerås Län» tryckt 1842 och uti »Beskrifningen öfver Westerås Län af Wilh.
Tham» tryckt år 1849.
— Hvad indelningen beträffar, i afseende på de ärenden som röra Bergväsendet, torde böra anmärkas, att detta Län förut omfattade delar så väl af Öster- och Vester-Bergslagernes, som af Lindes och Ramsbergs Bergmästaredömen, jemte Sala Bergslag, som utgör ett särskildt distrikt under Bergshauptman styrelse, samt att här fanns ett helt Bergsfögderi, nemligen Norbergs och Skinnskattebergs Bergsfögderi, och att en del af Länet dessutom lydde under Lindes och Ramsbergs Bergsfögderi, men att nu mera, enligt Eder Kongl. Majits nådiga skrifvelse till Dess och Rikets Bergs-Kollegium den 6:te Oktober 1854, den förra indelningen är så förändrad, att hela Länet, med undantag af Sala silfververk, utgör en del af Fjerde Bergmästare-distriktet, hvilket omfattar Stora Kopparbergs och Westmanlands
Län, med undantag af Stora Kopparbergs grufva och Sala silfververk; och hafva Bergsfogde-tjensterne blifvit indragne, i följd hvaraf indelningen i Bergsfögderier förfallit; varandes Bergsfogdarnes debite - 5 rings- och uppbörds-befattning numera öfverflyttad på Håradsskrifvarne oell Kronofogdarne i orten.
Hvad den ecklesiastika indelningen af Länet beträffar torde här böra anmärkas, att egendomen Strömsnäs, hvilken är belägen mom
Simtuna sockens rågång och af alder tillhört
Simtuna socken i ecklesiastikt afseende, men genom en af Kongl. Maj:t för omkring ett halft sekel sedan fastställd öfverenskommelse blef lagd i ecklesiastikt afseende till den närbelägna, Upsala Län tillhörande, Breds församling, under detta qvinqvennium, till följd af derom gjord ansökning och Bider Kongl. Maj:ts deröfver ejfne nådiga utslag, åter blifvit uti ecklesiastikt afseende förenad med Simtuna församling.