Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf och då Ofver-intendents-embetet uti dess ofvanomförmälda, under den 7 Februari detta år afgifna underdåniga utlåtande, efter föregången granskning af de uppgjorda ritnings- och kostnads-förslagen, det sednare upptagande kostnaden för ladugårds-byggnaden till 17,411 r:dr och för mejeribyggnaden till 7,635 r:dr 33 sk. 7 rist., eller tillsammans 25,046 r:dr 33 sk. 7 rst., förklarat, att emot dessa förslag annan anmärkning icke förekommit, än att, om ritningarne omarbetades, åt dessa byggnader kunde, utan ökad kostnad, gifvas i vissa fall mera ändamålsenlighet och prydlighet, får Utskottet tillstyrka, •att, med bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, Rikets Ständer må, för uppförande vid Ultuna af ladugårds- och mejeri-byggnader efter fullständiga ritningar, som kunna vinna Kongl. Maj:ts Nådiga fastställelse, till institutets disposition, emot redovisningsskyldighet.
å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 25,000 r:drr med förbehåll att hvad deraf tilläfventyrs icke kan komma att åtgå, varder till Riksgälds-kontoret åtcrlevereradt.
Varande härigenom jemväl besvarad en från Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad, af grefve Taube, Henning Edvard, väckt motion, i enahanda syftning, som den Kongl, propositionen.
Fröt. 1853 §> 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 2 Höft. 3 14 Siats- Utskottets Utlåtande, N:o 110.
Reservationer: af hr V. Cassel, med anmärkning deremot, att vid ifrågavarande mönster-institut skulle för den dryga summan af 25,000 r:dr uppföras byggnader med det vanprydliga utseende, som de företedda ritningarne visade; och af hr A. A. Berger, som ansåg att de föreslagna byggnaderne kunde uppföras för en vida mindre kostnad, än det nu tillstyrkta beloppet.
STOCKHOLM, t d. Schultze’3 Boktryckeri, 1854. Slats-Utskottctn (Målande.
N:o 414 t Äf:o lil.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 23 Maj 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning äf väckt mation om inköp för Kronans räkning af de ä Böda Iirono-park på Oland belägne hemman. (U. A.)
Uti en från Bonde-Ståndet till Utskottet remitterad motion, har Riksdagsfullmäktigen Mäns Pehrsson från Kalmar län anfört, att, ehuru för den å Böda Kronopark på Öland för icke längesedan i stor skala föröfvade åverkan en mängd personer till ansvar dömdes och jemväl afstraffades, någon minskning i det af ålder vanliga olofliga skogshygget derstädes icke egt rum eller vore att förvänta.
Lättheten för åboerne å de inom sjelfva Krono-parken belägne hemmanen att föröfva sådan åverkan vore så stor och äfventyret att blifva upptäckt deremot så ringa, att man, i betraktande af det mer och mer stegrade priset å skogs-eöekter, med skäl kunde frukta, att
Krono-parken inom ej så aflägsen tid skulle blifva helt och hållet sköfiad.
Denna Krono-park, som omfattade 10 å 11,000 tunnlands vidd, utgjorde en högst dyrbar Statens egendom, hvilkens bevarande vore för befolkningen å hela norra hälften af Oland, uppgående till omkring 20,000 menniskor, af högsta vigt.
I afseende å tillgången på vedbrand och byggnads-materialier, berodde befolkningen helt och hållet af Krono-parken, från hvilken den, efter verkställd utsyning, emot betalning erhölle sina behof i dessa hänseenden uppfyllde.
Parkens tillvaro vore dessutom ett vilkor för åkerbrukets bestånd å nämnda del af ön, till och med för möjligheten att bebo densamma; enär, i saknad af skogen såsom skyddsvärn, dessa landsträckor skulle i tidernas längd öfversvämmas af den sand, som från hafvet ständigt uppkastades.
ÅboBih. lill It.
Brot. 4853 $ 4854. i Sami. 4 Afd. 2 Hand.
3 Hdfl. 1 2 Stats-Utskottels Ullålande, N:o H t. erna på ofvannämnde skogshemman kunde svårligen hindras från utöfningen al sin olofliga industri, utan att jägeri-betjeningen å Krono-parken till mångdubbelt antal ökades, men då sådant skulle medföra en betydlig kostnad för Staten, voro det, enligt motionärens tanke, lämpligast, att Kronan inköpte de å parken varande hemman, 10 till antalet, och läte utlägga dem till skogsvext.
Dä emellertid egarne af dessa hemman vägrade att försälja desamma, ansåg motionären någon annan utväg icke linnas, än att, med tillämpning af expropriations-lagen utaf den 20 November 1845, tvinga dem att till Kronan afyttra sina hemman.
Motionären har derföre föreslagit denna utväg och hemställt, alt kostnaden måtte bestridas af Skogsplanterings-kassans medel på det sätt att, efter föregången utredning af den summa, som erfordrades, ett visst belopp bestämdes att årligen, intilldess ändamålet vunnes, af nämnda kassa utgå.
Efter hvad Utskottet inhemtat, har Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af den 15 Juli 1845 förständigat Dess Befallningshafvande i Kalmar län, att om inköp af de å Böda Krono-park eller i närheten deraf befintliga, enskilda personer tillhöriga, hemman, hvilka, i följd af deras läge, vore för parkens noggranna bevakning mest hinderliga, med egarne deraf söka träffa öfverenskommelse, samt att de kontrakter, som derom kunde uppgöras, Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställa.
I följd häraf hafva ock, jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga beslut den 5 September 1850, åtskilliga hemman å nämnde Krono-park, efter träffade aftal med deras egare, blifvit för Kronans räkning inköpte, och komma sannolikt äfven de återstående hemman, ifrån hvilka åverkan å parken befaras, att, i den man deras egare kunna finnas villiga, att sina hemman på antagliga vilkor försälja, till Kronan inlösas.
Vid sådant förhållande och dä det af motionären väckta förslag om dessa hemmansegares förpligtande att, på grund af Kongl. Förordningen den 20 November 1845, angående jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, till Kronan afyttra sina hemman, innefattar en fråga, med hvilken Rikets Ständer icke kunna taga befattning, hemställer Utskottet, att förevarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stals-Ulskollels Utlåtande, iY:o t Ii, 3 !$:o fl*®.
Ank. till Exp. Utsk. d, 23 Maj 1854, kl» 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion örn upphörande af lästeafgift till Svenska kyrkan i London samt angående denna inkomsts ersättning genom anslag. . A.)
Under erinran hurusom den inhemska skeppsrederi-rörelsen vore besvärad af många särskilda och olikartade beskattningar, hvaribland den till Svenska kyrkan i London utgående läste-afgift af Svenska fartyg, som anlöpa hamnar i StorBritannien och Irland, har Herr Wiji;, uti en inom Välloilige Borgare-Ståndet väckt, af Herr Berg biträdd, motion begärt, att, enär Norrska fartyg vore be friade från en dylik afgift och kyrkan på sednare tider fått sig anslag tilldelade från Sverige, Norrige och Finland med tillsammans 300 pd St., skyldigheten för Svenska fartyg att erlägga nämnde afgift måtte upphöra, helst kyrkan deraf icke vore i behof, enär dess räkenskaper i flere år visat öfverskott, som blifvit insatte uti Engelska fonder, till följd hvaraf den nu egde flera hundra pd St. i räntebärande obligationer; varande af motionären föreslaget, att, om upphörandet af läste-afgiften framdeles komme att visa motsatt förhållande, bristen då kunde fyllas genom anslag af handels- och sjöfarts-fonden, eller ock att nu, om så nödigt pröfvades, en summa, stor 150 pd St., måtte nämnde kyrka beviljas.
Stats-Utskottet, till hvars behandling denna motion blifvit remitterad, har tagit densamma i öfvervägande; och som den Svenska församlingens i London medlemmar, till största delen bestående af fattiga sjömän, sannolikt icke. äfven med de tillgångar, densamma, eldigt motionärens uppgift, skall ega, förmå att ensamme underhålla sin kyrka, samt en sådan förbindelse lämpligen synes böra delas af dem, som, till följd af deras gemenskap med landet, kunna anses hafva 4 Slals-UtskoUcls Utlåtande, N:o 113. intresse af församlingens bestånd, är det ock, i Utskottets tanke, billigt, att bidrag till kyrkans underhåll lemnäs af dera, som idka sjöfart och handel på England samt således, om äfven deras fartyg icke hvarje gäng anlöpa London, dock, såsom föranlåtne att sjelfva eller genom andra besöka landet, måste anses intresserade af att en Svensk församling derstädes finnes.
Då för öfrigt ifrågavarande afgift, som lärer uppgå till 3 pence per läst för fartyg, som lossa eller lasta i London, samt till 2 pence per läst, då fartygen besöka andra hamnar i StorBritannien och Irland, synes kunna utan särdeles tunga för sjöfarten fortfarande utgöras, hemställer Utskottet, att den väckta motionen icke må af Rikets Ständer bifallas.
TW:o 113.
Ank. till lixp.-Utsk. d. 23 Maj 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angåande beviljande af ett ränte fritt lån till Stockholms Stad för bestridande af de genom Kolera-farsoten föranledda kostnader.
Enligt ofvanberörde, under den 13 nästlidne Januari, till Rikets nu församlade
Ständer aflåtna och i Usta samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller, under N:o 50 införde Nådiga proposition, har Stockholms Allmänna Sundliets-nämnd, — hvilken fått sig uppdraget att ordna de i anseende till lcolera-farsoten nödiga sjukvårds-anstalter samt å Stadens församlingars gemensamma vägnar upplåna för sådant ändamål erforderliga medel, — under åberopande af 43 § i Kongl. Kungörelsen den 12 November 1831, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att som Sundhets-nämnden, för bestridande af de kost - Slals-Utskoltets Ullålande, JY:o i 13. 5 nador, hvilka föranledts af nämnde, sistlidet år inom hufvudstaden härjande, farsot, varit nödsakad upptaga högst betydliga räntebärande lån, hvilkas återbetalning, särdeles för den mindre förmögna delen af stadens innevånare, komine att blifva ganska kännbar, Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra Nådig framställning derom, att ett räntefritt lån å 150,000
R:dr, emot återbetalningsskyldighet med en femtedel årligen från och med år 1855, måtte varda meranämnde stad beviljadt; och har Kongl. Maj:t, med afseende å den längre tid, hvarunder hufvudstaden nu sednast varit af kolera-farsoten hemsökt, samt de betydliga kostnader, stadens innevånare till följd deraf måst för dervarande sjukvärds-anstalter vidkännas, i Nåder föreslagit Rikets Ständer, att utaf allmänna medel bevilja Stockholms stad ett räntefritt lån af 100,000 R.-dr, emot de återbetalnings-vilkor stadens Sundhets-nämnd uppgifvit.
Efter erhållna remisser å denna Kongl. Proposition, anser sig Statsutskottet, innan det afgifver sitt yttrande, angående det derigenom i Nåder föreslagna låne-understöd, böra erinra, att den af Stockholms stads Sundhets-nämnd, till stöd för dess derom i underdånighet gjorda anhållan, åberopade § i 1831 års Kongl. Kungörelse om hvad med hänseende till kolera-farsoten iakttagas bör, i fråga om Statens bidrag till andra utgifter än kostnader för läkares resor och underhåll, läkemedel åt fattiga samt karantäns-anstalter och bevaknings-åtgärder, endast innehåller det förklarande, att det vore hvarje menighet, som möjligen blefve af farsoten hemsökt, obetaget, att genom sina ombud vid en kommande Riksdag hos Rikets Ständer begära de ersättningar eller understöd, å hvilka den jemförelsevis med andra orter kunde göra anspråk och hvarom Kongl. Maj:t vid särdeles ömmande omständigheter äfven ville göra Nådig framställning till Rikets Ständer.
Den under sistlidet år inom åtskilliga delar af Riket utbrutna och härjande kolera-sjukdomen har visserligen för flera kommuner medfört mycket och länge kännbara kostnader samt derstädes förorsakat ganska bekymmerfulla och behjertansvärda förhållanden.
Men oaktadt understöd från det allmännas sida för att afhjelpa eller lindra följderna af meranämnde sjukdoms framfart skulle för dessa kommuner vara särdeles önskvärda och fördelaktiga, anser Utskottet dock beviljandet af dylika understöd i flera hänseenden betänkligt, så vida icke desamma, i anseende till särskilda, för ett eller annat samhälle möjligen förekommande omständigheter, finnas synnerligen angelägna och nödvändiga.
I öfverensstämmelse med denna åsigt och då Utskottet är öfvertygadt, att Stockholms stad både lättare och emot lindrigare betalnings-vilkor, än de fleste andra kommuner, kan genom upplåning hos enskilda anskaffa de medel, som, utöfver stadens härtill disponibla tillgångar, kunna erfordras för bestridandet af derstädes genom kolera-farsoten föranledda utomordentliga utgifter, finnér Utskottet, med afseende derjemte å de mångfaldiga och ansenliga Stats-behof, som under innevarande Riks - 6 Stals-UtsUoltels Utlåtande, N:o lii. dag måste fyllas med Statsverkets nu egande kontanta behållningar och ender den kommande tiden förväntade inkomster, sig föranlåtet afstyrka Rikets Ständers bifall till det å denna stads vägnar sökta samt af Kongl.
Maj:t i Nåder förordade låneunderstöd.
H e s c r v a t i o n: af Herr J. F. Gråå.
H:o M-i.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Maj 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af' väckt motion om ett lån lill innehafvaren af Näshulta pastorat i Södermanland, för sänkningen af Pr estsjön. (llgds Nfd.)
Uti den härom hos Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmäktigen Carl Olsson från Nyköpings län väckta motion, har, efter erinran om den gagnande omvårdnad och verksamhet, som under sednare åren egnats åt landtbruks-näringens förkofran samt större odlings-företags befrämjande, motionären fästat uppmärksamheten på svårigheten för den mindre bemedlade jordbrukaren, särdeles boställsliafvaren, att, i saknad af erforderligt förlags-kapital och tillfälle till ett sådant Stats-Ulskotleta Målande, Nio lii. 7 kapitals anskaffande, företaga odlingar, hvaraf fördelarne möjligen icke få åtnjutas af honom, utan af hans efterträdare eller boställenas framtida innehafvare.
Statens mellankomst syntes derföre härvid vara företrädesvis angelägen, på det att icke de för det allmänna mest förmånliga odlings-tillfällena måtte för all framtid blifva obegagnade.
För tillvägabringandc af ett dylikt odlings-företag vid kyrkoherde-bostället Widökna inom ofvannämnde socken, hvarigenom ej mindre än 100 tunnland vattendränkt och ofruktbar samt, på många ställen, för bcrgningen af en klen starrgräs-skörd knappast tillgänglig kärr-ängsmark skulle kunna odlas till bärande af hö- och sädes-skördar, har motionären föreslagit, att nuvarande innchafvaren af detta boställe, Kyrkoherden A. Nystedt, som af egna medel bekostat den af Agronomen A.
Johnson verkställda undersökning och afvägning af den vid nämnde odlingsbara mark belägna Prestsjön, måtte, för samma sjös sänkning, erhålla ett lån å 2,500 R:dr, emot så billiga betalnings-vilkor, som möjligen kunde medgifvas; genom hvilket lån nyssberörde kostsamma arbetsföretag skulle kunna befordras till verkställighet och sålunda ej allenast prestgårdens framtida afkastning ökas, utan äfven en högst behöflig arbetsförtjenst beredas åt den mängd fattiga, som tinnes inom Näshulta församling.
Utaf de angående ifrågavarande vatten-aftappnings-arbete Stats-Utskottet tillställde handlingar har Utskottet inhemtat, att detta arbets-företag, vid den anställda undersökningen befunnits både verkställbar och fördelaktigt; att Kyrkoherden Nystedt, efter vederbörandes hörande, l laga ordning erhållit sökt tillåtelse till detsammas utförande; samt att egaren till en i närheten af Prestsjön belägen enskild egendom förbundit sig, att bestrida halfva kostnaden för odlingsbar marks beredande genom den föreslagna utdikningen af denna sjö; upptagande det motionen bifogade kostnads-förslag ett belopp af 663 Rulr 16 sk. för de vid nyssnämnde sjös sänkning erforderliga gräfnings- och rensnings- samt stensprängnings-arbeten; men dessutom skulle, enligt motionärens uppgift och beräkning, de egentliga odlings-kostnaderna för den kyrkoherde-bostället tillhöriga nu vattendränkta jord komma att uppgå till ej mindre än 2,400 R:dr.
Förordningen den 6 Juli 1849, är stadgadt på hvad sätt boställs-innehafvare skall kunna bereda sig och komma i åtnjutande af ersättning för de omkostnader, han får vidkännas för utförandet af vattenaftappnings- eller sjösänknings-förctag, deruti bostället har del, äfvensom för den derigenom tillvunna eller förbättrade jordens odling och inhägnande m. m.
Hvad nu särskildt beträffar det sjösänknings-arbete, hvilket i ofvannämnde motion omförmäles, så synes detsamma hvarken i anseende till dermed förenade kostnaders belopp eller med afseende å härvid för öfrigt förekommande omständigheter, böra hänföras till sådana arbetsföretag, för hvilkas tillvägabringande Rikets 8 Slals-Ulskollets Utlåtande, N.o 143.
Ständer kunna finna sig föranlåtna att, utom de till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition för befrämjandet af dylika arbeten ställde medel, bevilja särskilda statsbidrag.
Vidkommande åter den i motionen jemväl omförmälda odling, för hvars utförande det föreslagna lånet skulle till största delen vara afsedt, torde understöd af Statens medel till bestridandet af erforderliga kostnader för egentliga odlings-arbetens verkställande i allmänhet icke böra meddelas.
Utskottet får alltså hemställa, att meranämnde lån icke matte varda af Rikets Ständer beviljadt.
Stockholm den 15 Maj 1854. X:o 115.
Ulla t ande, if anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse om upphörande af den till Stats-Ferkel na ingående arrendeafgift får Carl Gustafs stads Krono-tullmjölqvarn. (LA.)
Af högstberörde till Rikets Ständer den 17 sisth Januari aflåtna och af samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga skrifvelse, N:o 46, inhemtas, att, sedan uti en till General-Fälttygmästare-embetet ingifven skrift Styresmannen för Carl Gustafs stads gevärs-faktori framställt vigten och angelägenheten att få använda den dervid befintliga, för Kronans räkning till den 1 Oktober 1853 utarrenderade Krono-tull-mjölqvarn vid Carl Gustafs stad i Forss socken af Wester-Rekarne härad och Nyköpings län, helst derigenom skulle beredas - Slats-Ulskoltels Utlåtande, IV.-o II3. 0 redas tillfälle till faktoriets utvidgning medelst anläggning af ett sliphus för blanka vapen äfvensom plats för flera vigtiga machiner, hvilka kunde ditflyttas vid sådana tillfällen, då under inträffande större reparationer å faktoriets hjul m. m., faktoriets verksamhet, till förlust för Kronan, annars skulle afbrytas och dess talrika personal för längre eller kortare tid sakna arbete, samt dessutom ej allenast den eldfarlighet afvärjas, som af qvarnens läge invid en af faktoriets stora kolbodar och angränsande öfriga byggnader samt förrådet för närvarande v.ore att befara, utan äfven flera nu förekommande olägenheter undanrödjas, såsom intrång på faktoriets område af de mäldsökandes hästar och åkdon, för hvilka qvarnlägenheten saknade nödigt utrymme, vägars och broars till och öfver faktori-holmen af trafiken vid qvarnen försvårade underhåll samt omöjligheten att upprätthålla ordning och snygghet vid faktori-inrättningen, så länge en så vidsträckt del af holmen, som qvarnlägenheten med ännu ej bestämdt område och boning, i faktoriets hus af annan person innehades; så hade General-FälttygmästareEmbetet hos Kongl.
Majit i underdånighet hemställt, att Carl Gustafs stads Kronotull-mjölqvarn efter arrende-tidens utgång icke måtte ånyo bortarrenderas, utan i stället till Kronans närliggande Gevärs-faktöri öfverlemnas, för att så till åbyggnader som vattenfall för faktoriets bedrifvande nyttiggöras; hvarefter och sedan Kongl. Krigs- och Kammar-Kollegierne gemensamt underdånigt utlåtande i ämnet afgifvit, Kongl. Majit, med afseende å det sålunda för handen varande och redan vid egendomens inköp för Statens räkning afsedda beliofvet för Gevärs-faktoriet att komma i disposition af omförmälde qvarnlägenhet, genom Kådigt beslut den 31 Mars 1853 funnit godt i Nåder förordna, att dåvarande arrendatorn skulle genom Kongl. Kammar-Kollegium erbjudas att efter det löpande arrende-kontraktets utgång den 1 iste påföljda Oktober under ytterligare ett år, räknadt frän nämnde dag, arrendet behålla under samma vilkor som dittills; och hade, då, efter hvad Kongl.
Kammar-Kollegium i underdånighet inberättat, bemälde arrendator icke velat härpå ingå, qvarnen sedermera, jemlikt Kongl. Majits Nådiga beslut den 20 Juni 1853, blifvit under nyssberörda tid till annan person för en afgift af 1,120 Ridr utarrenderad; hvilket allt Kongl. Majit, genom Dess nu aflåtna Nådiga skrifvelse, behagat, med hänsigt till qvaynens användande för faktoriets behof från och med den 1 nästkommande Oktober, i Nåder gifva Rikets Ständer tillkänna, i ändamål att någon arrende-afgift för qvarnen icke matte under den följande tiden påräknas att till Stats-verket ingå, I afseende härå får Utskottet upplysa, att sedan, jemlikt Kongl. Majits Nådiga Bref den 20 Oktober 1812, Carl Gustafs stads vid Eskilstuna stad belägna bruk och landtegendom blifvit, i ändamål att dit förflytta Söderhamns gevärs-faktori, af Kronan inköpt för en summa af 60,000 Ridr, hvilken summa Hih. lill II.
Prol. IS53 &
IS34.
S Band. 3 Häft. 2 10 Slals-Ulskotlels Ullålande, N:o IIS. blifvit på Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning låntagen emot sex procent årlig ränta utaf den fond, som till pensions-kassa för Civil-Staten vore samlad, Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 13 April 1813 till Dess och Rikets KammarKollegium förordnat, bland annat, att ej mindre landt-egendomen än den till nämnde bruk lydande mjölqvarn, bestående af tre par stenar med dertill hörande två boningsrum, borde för Kronans räkning utarrenderas, den förra eller landtegendomen på tretio års tid, men qvarnen, i anseende till möjligen inträffande oumbärlighet deraf för Kongl. Maj:t och Kronan, icke på läilgre tid än 10 år; att Rikets Ständer enligt underdånig skrifvelse den 12 Juli 1823 för deras del beslutat, att, sedan de vid förra gevärs-faktoriet i Söderhamn begagnade gårdstomter och byggnader med flera lägenheter, så fort ske kunde, blifvit försålde och de derför inflytande medel använde till afbetalning af Civil-pensionsfondens kapital-fordran, återstoden af detta lån äfven måtte afbördas utaf öfverskotts-medlen på Stats-intraderna, så snart sådane medel blifva för behofvet disponible, hvaremot arrende-medlen för Carl Gustafs landt-egendom borde, såsom Stats-verkets inkomst, användas och upptagas lika med dess öfriga intrader, samt att vid sednaste tillfället, qvarnen varit på tio års tid utarrenderad eller ifrån den 1 Oktober 1843 till samma tid år 1853, årliga arrende-afgiften belöpt sig till 100 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, samt 355 R:dr 16 sk. i penningar; och enär sålunda ej allenast Kongl. Maj:t genom Dess Nådiga Bref den 13 April 1813, jemte förordnande om Carl Gustafs stads qvams utarrenderande, täckts förklara, att sådant endast skulle ega rum, så länge densamma vore för Kongl. Maj:t och Kronan umbärlig, utan äfven i öfverensstämmelse härmed Rikets Ständer enligt deras underdåniga skrifvelse den 12 Juli 1823, vid anvisande af medel för gäldande af Carl Gustafs stads gevärs-faktoris skuld till Civil-pensionsfonden, emot det att arrendet för Carl Gustafs stads landt-egendom borde bland Stats-verkets inkomster upptagas, icke för Stats-verket tagit någon afkastning i beräkning; så, och då enligt hvad upplyst blifvit, qvarnlägenheten numera är för gevärs-faktoriet behöflig, får Utskottet härmed till Rikets Ständers kännedom anmäla Kongl. Maj:ts ofvanomförmälda Nådiga beslut om Carl Gustafs stads qvams användande för gevärs-faktoriets derstädes behof, på det att någon afkomst utaf qvarnen icke må för framtiden beräknas att till Stats-verket ingå.
Stockholm den 15 Maj 1854. Stals-Vlskottels Utlåtande, A'.-o 116.
J 1 Reser' va tion: af Herr A. A. Berger, som ansåg, att Utskottet bordt tillstyrka Rikets Ständer att, såsom svar å den Nådiga skrifvelsen, i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes ej mindre låta verkställa utredning, huruvida qvarnlägenheten vore för gevärs-faktoriet oumbärlig, om icke qvarnen vore för staden och kringliggande ort nödvändig, samt om densamma i sådant fall ej kunde jemte den afsedda utvidgningen af faktoriet bibehållas, än äfven derefter till Rikets Ständer aflåta den Nådiga Proposition i ämnet, hvartill förhållandena kunde föranleda.
A:o lid.
Ank/ till Exp.-Utsk. d. 23 Maj 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion angående förändring i sättet för utgörande af den till åtskilliga Regementens Löningsdirektioner nu ingående så kallade hemkalls-afgiften.