Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä bägge Staterne äga Folkens borgerliga frihet skyddad genom egna Grundlagar, •vantar Svenska Folket af denna Förening en politisk styrka inom den Nordiska Halfön , den högsta som kan ednäs, innan.
Svear och Norrmän sträcka sina broderliga armar för att sarnmansmsmälta tili ett Folk.
Sjette §. i Norrska Grundlagen lyder som följer: ”Thronföljden är rätt nedstigande, och agna”tisk, sådan, sorn den finnes bestämd i den af 8 ve - Den 2 7 ■April. 475 ”Sveriges Rikes Ständer beslutna, och af Konungen antagna, Successions-Ordning af den 26 ”September 1810,” ”Kland Thronföljare räknas äfven den pföd’’de, som strax intager sitt rum i Arfföljden, så ”snart han efter fadrens död, födes till yerlden.’’ ”När en Prins, med Arfsrättighet till Norri”ges och Sveriges förenade Kronor, födes, skall ”hans namn och födelsestund tillkännagifvas in”för näst instundande Storting,, pelt i dess Protokoll antecknas.”
Utskottet får vid denna § fästa Riksens Ständers uppmärksamhet dervid, att den är till alla delar öfverenstämmande med den Svenska antagna Successions ordningen, endast med det tillägg, att när en Prins' födes med Arfsrättighet till Sveriges och Norriges förenade Kronor, hans namn och födelse-stund skall tillkännagifvas inför nästinstundande Storthing och i dess Protocoll antecknas, Enär detta tillägg innefattar blott en formalitet enskildt for Norrige, hvilken på intet sätt kan komma i collision med något genom SverigesGrundlagar vidtaget stadgande, lära Riksens Ständer finna, att detsamma ej kan hindra godkännandet af det Stadgande denna §. innehåller.
Den 476
Den 27 April•
Den 7 §• i Norriges Grundlag lyder: ”Ar ingen arfberättigad Prins till, kan Konungen föreslå sin Efterträdare för Norriges Störling vid samina tid som för Svenska Ständerna.
’’Så snart detta förslag är gjordt, utvälja båda Riskens Representaanter ibland sig en Kommitté, ”sorn äger rätt att bestämma valet, i händelse ”Konungens förslag genom pluralitet ej skulle af ”begge folkens fullmägtige särskilt bifallas.’’ ”Antalet af medlemmarne i denna Kommitté, ”hvilken skall bestå af lika manga från hvart ”Rike, och ordningen, som bör följas vid valet, ”bestämmes af en lag den Konungen på samma ”tid föreslår, så väl nästa Storting, som Sveriges Rikes Ständer.
Ur den samfällta Kommittén afträder en genom lottkastning.”
I anledning af denna § får Utskottet vördsamt anmäla, att Sveriges Grundlagar ingenting föreskrifva rörände Konungens rätt att, derest ingen arfberättigad Prins skulle finnas, sin efterträdare föreslå.
Detta grundar sig deri, att, enligt vår Dag , ingen inskränkning kan äga mm, hvarken i Konungens, eller hvarje Riksdagsmans rätt att Thronföljare föreslå.
Men detta Stagande i den Norrska Grundlagen är dock icke stridande emot den rätt den Svenska Constitutionen Konungen icke förmehat, hvarå till ett öfvertygande bevis må anföras, att sedan vår nu gällande Grundlag antogs, vid de bägge Thron fol - Den 27 April. 477 , följareval , som derefter inträffat, Hans Maj:t verkligen utöfvat denna propositions-rätt.
Det egentliga föremålet för Riksens Ständers öfverläggning vid detta (illfälle är ett stadgande, att sedan Svea Rikes Ständer, efter de genom Svenska Grundlagarna bestämda förmer, och Norriges Storthing, enligt den för detsamma genom Norrska Grundlagen föreskifne Ordning, förrättat Thronföljare-valet, endast i det fall , att bägge Rikenas val, emot förmodan, skulle hafva utfallit på olika personer, en af Sveriges Rikes Ständer tillsatt Comité skulle sammanträda med en Comité ifrån Norrska Stor-Thinget, hvilken till talrikhet och rösträttighet bör bestämmas alldeles lika med den ifrån Sverige, för att med Svea Rikes Ständers och Norrska Stor-Thingets fulla rätt, genom omröstning afgöra Rhronfoljare-valet.
Rerörde 7:de § i Norrska Grundlagen innehåller äfven, i afseende på denna vigtiga fiåga, att en Lag af Konungen skall föreslås, så väl Sveriges Rikes Ständer, s.öm Norriges Slor Thing; deli då, genom Konungens Nådiga proposition, frågan om en sådan Rag blifvit föremål för Riksens Ständers öfverläggning, anser sig Constitutious-Uiskottet pligtigt att om grunderna för densamma här vördsamt afgifva, sitt yttrande.
Utskottet anser ej möjligt, att nödvändigheten af en sådan
Dags stadgande icke allmänt skulle erkännas.
Skola tvänne
Riken vara förenade under en gemensam Konung, måste äfven en ut V“S - 478 Den %7 April. väg finnas,’ att viel de, gifve Gud! sällsynta tillfällen, då bägge Rikena b.ehöfde välja en Thron* följare, till slutligt afgörande leda den möjliga händelsen, att hvardera Riket med sina röster skulle kunna falla på hvar sin olika person» Föreningens möjiighet vid vissa tillfällen och dess varaktighet i allmänhet beror af ett sådan stadgande.
Om det uppgifna förslaget, att en särskildt .Comité isådan afsigt borde af Riksens Ständer väljas, hefmnes vara ett till ändamålet ledande medel, blifver en sådan föreskift en alldeles ny inrättning, sorn står i omedelbart sammanhang med Sveriges och Norriges förening under en Konung, sorn aldrig förr än vid denna Förening kunnat komma i fråga, och hvilken, såsom deraf helt och hållet beroende, utan rubbning i Sveriges Grundlagar, såsom en artikel i den Acf, hvarigenom berörde Förening högtidligen stadgas, efter ett af Kongl. Maj:t och Riksens Ständer fattadt beslut, genast lagligen kan fastställas och sättas i verket.
Utskottet anser ingen tjeniigare utväg finnas att till bestämdt slurleda den skiljaktighet, som i bägge Rikenas särskildta val af en Efterträdare lill deri gemensamma Norrska och Svenska Thronen möjligen kunde uppstå, än tillsättandet afen ifrån den i vår Rilcsdags-Ordning förut stadgade Thronföljare - Nämnd alldeles särskildt Comité, hvilken slutligen röstar med bägge Rikenas Representanters fulla afgörande rätt.
Denna inrättning står i full öfverensstämmelse med.
Svenska Grund - Deri 27 April. 479 Grundlagens stadgande i de fall, der Svenska Ständernes delade röster nödvändigt behöfva bringas till ett bestämdt utslag.
Utskottet förutser, att det, i sitt tillstyrkande dertill, mötes af Svenska Folkets allmänna tänkesätt om vidtagandet af sådana Stadgar, att ingen anledning ina kunna väckas lil! skingrande af en Förening mellan tvenne brödra-folk, dein vidriga öden förut söndrat, en förening, den Folkens naturliga läge återfordrat, och en Hjelte och Medborgare i samma person, genom väckelsen af én sann FYj.sterkmds-kiinsla, hos bägge folken, med kraftig hand ändteligen förmatt sammanknyta.
Om nu Riksens Ständer skulle,behaga samtycka till detta förslag, återstår att bestämma denna Comitées rättigheter och befattningar, samt formerna, så väl för dess organisation som handlingssätt.
O * När Thron följa re-val i bägge Rikena skall anställas, böra, enligt en i sakens .natur grundad öfverenskommelse, Riksens Ständer i Sverige va O ra sammankallade till samma dag, sorn Storthing i Norrige begynnes.
Det synes grundadt, såväl i Konungens eget interesse, som i bägge Staternas, om genom en mellan bägge Rikena nu träffad öfverenskommelse det i underdånighet ät Konungen uppdroges, eller, i det fall Thronföljare-val efter Konungs död anställes, det ålades den under Thron-ledigheten lagligen varande interims - Styrelsen, att inom åttonde dagen efter den I 480 Den 27 April. den dag, da Riksdagen i Sverige å Rikssalen blifvit dppnad och Storthing i Norrige lagligen constitueradt, pä samma dag å bägge stälfén aflemna propositionen om Thronföljden, hvarefter Svenska Ständernas och Norrska Storthingets val ej senare än Inom ilen tolfte dagen efter denna för propositionens aflemnande fastställde termin , ovillkorligen bör förrättas.
Samma nu tillgörande stadgande bör äfven förbinda hvarje Svensk Riksdagsman att inota samma bestämda tid af åtta dagar siri iriotions-rätt om Thronföljare utöfva, pa det Val-dagen för så väl Sveriges Stander som Norriges Storthing lika må kunna bestämmas.
Dagen före den till de Svenska Ständernas och det Nofrka Storthingets Thronföljire-val utsatte synes den Comité, så val af Sveriges Ständer, som Norriges Storthing, böra väljas, sorn får sig uppdraget att, derest Sveriges och Norriges val skulle falla på olika personer, sammanträda och, med bägge Rikenas Reprentanters rätt , genom omröstning valet på en person bestämma, Constitutions-Utskottet tror sig å nyo böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet derpå, att denna Comité, ehuru i förhand vald, ej bör förblandas med den Nämnd, som, enligt 6r §.
Riksdagsordningen, vid val till Konung elier Thron följare, är förordnad, för att med Ständers rätt afgöra, i det fall att Riks-Ståndens röster på olika personer skulle utfalla.
Denne Nämnd förblifver vid dess befattning att, om behofvet deraf - I Deri 57 April'' 481 öf skulle inträffa, bestämma Sveriges Rikes Ständers val på allenast en person.
Denna föreslagna Comitéens åtgärd inträder deremot ej förr, än den händelse inträffat, att de Svenska Ständernas och det Norrska Storthingets val utfallit på olika personer.
På den till valet utsattta dagen välje Sveriges Ständer och Noriges Storthing, efter det i hvardera Rikets Grundlagar bestämda sätt, blott en person 1 I fall bägge Rikenas val inträffar på samma person, vare han Lagligen utkorad tili Thronföljare!
— Skulle åter hvardera'
Riket hafva valt en olika person, skall denna skiljaktighet afgöras genom omröstning af bägge Rikenas förenade Comitéer, "Desse hägge Rikenas Comitéer förestår Constitutiöns-Utskottet måtte utsättas lika till antal och till rättigheter.
Constitutions-Utskottet tror sig icke behöfva för Riksens Ständer vidlöftigt utreda, huruledes, både enligt Rättvisans grunder och Klokhetens föranledande, denna fullkomliga jemnlikhet emellan bägge Rikenas till ofvansagda ändamål utvalde Comitéer bör aga rum.
Det är öfvertygadt, att den broderliga känslan, som lifvar bägge folken, den rena aktning hvart och ett fritt och sjelfständigt folk bör hysa för hvart och ett annat folk i samma belägen - het B.
K:o G1, G?.' 482 Den 27 April. genhet, redan förut bestämt Svea Rikes Ständer till erkännande af denna jemnlikhet.
Antalet af dessa Committerade har Utskottet ansett sig böra föreslå till 36 personer ifrån hvardera Riket, då ifrån Syea Rikes Ständer g Ledamöter af hvart Riks-Stand dertill böra utväljas.
Dessutom böra äfven af hvart Stånd tvenne Ledamöter utväljas såsom Suppleanter, hvilka i bestämd ordning träda i befattning, endast i det fall, att någon af de Ordinarie
Ledamöterna skulle möjligtvis vid valförrättningen icke komma tillstädes.
Till Samlings-ort för dessa bägge Rikenas Coniin itterede föreslår Constitutions-Utskottet Riksens Ständer Carlstad, såsom belägen, i det närjnaste, midt emellan de orter, der vanligen Sveriges Riksdagar och Norriges Storlhing hållas.
Till denna bestämda Samlingsort böra, enligt Utskottets tanka, bägge Rikenas Committerade förbindas att på utsatt dag inträffa.
Denna dag bör af Konungen, eller, i fall af hans frånfälle, af bägge Rikenas lagliga gemensamma Styrelse msättas inom den kortaste möjliga tid, efter erhållen underrättelse om hvardera Rikets särskildta val, beräknad efter Riksdags-orternas afstånd ifrån Samlingsorten, men ej senare än den 21 dagen efter den för Svea Rikes Ständer och Norriges Storthing förut bestämda valdagen.
Yt 1 - Den 27 April. 483 Ytterligare får Constitutions-Utskottet föreslå, ' att innan hvardera Comitén ifrån den ort, der Riksdag i Sverige och Storthing i Norrige hålles, afreser, dem å ömse sidor måtte åläggas att hvardera inom sig utvälja en Ordförande.
Dagen efter den till samlingsdag utsatta dagen, böra bägge Rikenas limma, och efter af hvardera Comitéens Ordförande utfärdadt anslag, på förmiddagen samlas.
Sedan hvardera Comitéens Ordförande uppläst deras Constitutorial, forrattas genast lottning mellan bägge Ordförande, att afgöra hvilken vid omröstningen skall föra ordet; hvarefter sedan sålunda Ordförande för liela den förenade Comitéen blifvit bestämd, denna Comité genast, och utan discussion, omröstningen bör företaga.
De Comrnitterade böra ej åtskiljas, ej heller någon af dem ifrån Samlings rummet afgå, innan Valförrättningen är till alla delar fulländad.
Hvardera Ordföranden bör då uppläsa och aflemna det document, som innefattar hans Coramittenters på en enda person bestämda val, i enlighet hvarmed Voterings - Propositionen på de /sålunda bestämda tvänne Canditater, efter förut i den till föreslående lagen uppgifvet och stadfästadt schema, medelst namnens ifyllning bör upprättas, och omröstningen, hvarvid enkel pluralité afgör Utslaget, genast företagas.
Upp - Deri 27 April.
Upprop vid detina omröstning bör sä förättas, att derest den gemensamma Comitéens Ordförande är Svensk, de Norrske Committerade först skola uppropas och sina röster afgifva , och derefter de Svenska, och tvärtom, derest Qrdforanden är Norrman.
Omröstningen bör förrättas med till storlek och utseende i alla delar lika sedlar, hvarpå hvardera Canditatens namn bör finnas tryckt med lika stilar.
För att kunna gälla, böra desse sedlar vara omärkte, enkla, slutna och hoprullade.
Förr än sedlarne uppräknats, bör Ordföranden en ibland dem uttaga, och förseglad aflägga.
Fc-finnas, vid uppsummerandet af de öfriga, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och gifva decision.
Ar pluralitén redan vunnen, bör den af' hägde sedeln genast förstöras.
I anseende till denna förrättnings stora vigt, och på det ingen må kunna förebära, att, genom någon, af ovanan lätt möjlig, oaktsam het hafva blifvit sin rätt förlustig, föreslår Utskottet, att, näst före sedlarnes ingifning till omröstningen, alla de stadgar, som röra omröstnings sätter, skola högt och tydligen uppläsas.
Derefter förrättas genast omröstningen, -och skulle vid sedlarnes öppnande någdn sedel befinnas vara af egenskap att, enligt ofvanbestämde grunder, ej kunna antagas, blifve den bortkastad och pä stället förstörd.
Skulle derigenom omröstningen stadna i paria vota, uppbrytes den förseglade sedeln.
.Vid Den 57 April, 485
Vid omröstningen föres Protocollef af några bland de Cominitterade sjelfve.
Detta Protocoll justeras genast efter omröstningens slut.
Tvänne lika lydande exemplar upprättas, hvilka underskrifvas, innan de Committerade åtskiljas, af hela Val-Comitéen, i dess närvaro förseglas, oell genom hvardera Rikets Committerades Ordförandes försorg genast samma dag afsändas, det ena till Svea Rikes Ständer, under adress till EandtMarskalken och Talmännen; det andra till Norriges Storthing, under adress till dess President.
Dessa Protocoll underskrifvas enligt samma ordning, sorn vid diplomatiska afhandlingar öfligt är, så att det exemplar, hvilket till Sveriges Ständer afgår, underskrifves främst af Sveriges Committerade, dernäst af Norriges, och det som till Norrska Storthinget afsändes, undertecknas främst af Norriges och dernäst af Sveriges Coinmittejade.
Efter inhifndigandet på håda ställen af (lenna Val act, skall den genast, eller sist den följande dagen, för Riksens Ständer, i Sverige och Storthinget i Norrige föredragas, hvilka straxt skola träda i författning, att detta hägge Rikenas förenade Representanters beslut Kongl. Majit , eller, i fall af dess frånfälle, den lagliga Intexims-sty reisen., meddela, §• s: 486 Den .37 April. §. 8 i -Norriges Grundlag lyder: ”Konungens fullmyndighets ålder bestämmes genom en lag, som gifves efter öfverenskommelse emellan Norriges Storting Och Svenska Ständerna, eller om de derom ej kunna åsämjas, genom en af begge Rikens Representanter utnämd Kommitté, på det i föregående §. stadgade sätt.” ”Så snart Konungen uppnått den i Kagen föreskrifna ålder, förklarar lian sig offentligen för myndig.” Constitutions Utskottet bör härvid vördsamt erinra Riksens Ständer, att Kongl. Maj.t redan genom Nådig Proposition hos dem yrkat afgörande! af ett i laglig ordning beredt förslag tilL ny bestämning af Konungs fullmyndighets ålder.
Den har förevarande frågan ruter egentligen, huruvida Riksens Ständer ingå att, derest öfver bestämningen af Konungs myndighets ålder, Sveriges Ständer och Norriges Storthing stadnade i olika beslut, denna bestämning slutligen finge afgöras genom omröstning på Ja och Nej, af en Comité sammansatt af bägge Rikenas Deputerade.
Constitutions - Utskottet har hyst den mening, att, enär likstämmighet i stadganden , som böra vara gemensamma för båda Rikena, är ett nöd - Den a 7 April. 487 nödvändigt vilkor för Föreningens bestånd, böra icke heller några lagliga medel underlåtas till dess vinnande.
Utskottet tillstyrker pä denna , grund, att, sedan Riksens Stander, i anledning af Konungens Nådiga proposition, fattat sitt beslut rörande bestämningen af Konungs myndighets ålder, de måtte afven medgifva, att, i den oförmodade händelse att Norriges Storthing ej skulle instämma t samma beslut, en Comité af Sveriges Ständer måtte få sammanträda med den Comité af Norrige» Storthing, sorn i ofvanberörde §. föreslås, och de bägge meningarne geno ra omröstning, med Ständers rätt, afgöra.
Denna Comité föreslår Utskottet mätte utsättas till antalet af allenast Tolf ifrån hvardera Riket, eller Tre personer ifrån hvart Riks-Stånd i Sverige.
Comiténs handlingssätt bör bestämmas alldeles i enlighet med grunderna för den nyss, i anledning af 7:de §., tillstyrkta Val - Comiténs; och tror sig Utskottet böra erinra, att då denna frågas afgörande ej står i omedelbart sammanhang nied upprättandet af den Act, som innehåller Svea Rikes Ständers biträde till föreningen med Norrige, detta mål alldeles särskildt derifrån bör behandlas.
Det är likväl, såsom hörande till hvardera Rikets särskildta Grundlags stadganden, af natur, att ju förr dess hellre bestämdt böra vara afgjordt; och det beror då af Riksens Ständer, så vida de i detta förslag behaga ingå, att sjelfve bestämma tiden, när desse Comitterade skulle utväljas, antingen ett sådant
Val borde sk® 433 Den 27 April. ske 1 Förhand, eller i den stund, då det likväl icke förmodade behofvel deraf kunde inträffa, 26 §. i Norrska Grundlagen lyder* "Konungen har rätt att sammandraga troppar, begynna krig. och sluta fred, ingå och upphäfva Förbund, affärda och emottaga Sändebud'.** "När, Konungen vill begynna krig, skall han meddela Regeringen i Norrige siria tankar, och derom inhämta deras Betänkande, jemte en fullständig Berättelse otn Rikets tillstånd, 1 anseende till dess Finaneer, Försvärs--anstalter m. na.
Sedan detta skett-, sammankallar Konungen den Norrske Stats - Ministern och de Norrska Stats - Baderna, tillika med de Svenska, till ett utomordendigt Stats-Råd, och förelägger dem ej mindre de grunder och omständigheter, sorn vid detta tillfälle böra kamma i öfvervägande, än Norrska Regeringens förklaring om detta.
Rikets tillstånd, jemte en dylik Berättelse om Sveriges.
Ofver dessa föremål infordrar Konungen deras Betänkande, hvilket de hvar för sig. skola till Protocollét afgifva, vid den ansvarighet Grundlagen bestämmer.
-Derefter äger Konungen rätt, att fatta och utföra det Beslut, Hatt ans,er för Staten gagneiigast'/* Constitutions-Utskottet är öfvcrtygadt, att den Svenska Grundlagen alldeles icke lägger något hinder i vägen för detta stadgande i den Norrska.
Sammanträdet mellan Svenska och Norrska Stats - Rådet - Den 2 jr April.
'4S9 det är det enda, sorn skulte kunna fordra Ett, sens Ständers medgifvande; meri då ett sådant sammanträde är en omedelbar följd af tvänne Rikens Förening under samina Konung, och då intetdera Stats-Badet vid detta tillfälle utöfvar någon afgörande rätt, utan Konungen ensam besluter, trädas, genom ett bifall dertill, Sveriges Grundförfattningar i intet afseende för nara, Formaliteterna* rörande öfverläggningssät. tet, i afseende på Norrige» Stats-Råd, förandra alldeles icke de formaliteter Svenska Grundlagen för Stats - Rådets åtgärder vid samma tillfälle fö. reskrifver,' och den äskade Berättelsen orri Sveriges tillstånd beror alltid af Kongl. Majit att låta afgifva, och är i våra lagar hvarken föreskrifven eller förbuden.
Antagandet af de i denna §1 innehållna föreskrifter tror Utskottet, i följd af allt detta, ej böra mota någon svårighet» 38 §• i Norrska Grundlagen» ”Så väl den Norrsfee Stats - Ministern, som de tvänne Stats - Baderna, hvilka åtfölja Konungen, hafva säte och öfverläggnings -stämma f Svenska Stats - Rådet, när ämnen der forehafyas, hvilka angå båda B i ken.” ”1 dylika mål bör tillika den i Norrige vakande Regeringens Betänkande inhämtas, sa vi5’da de ej fordra ett så hastigt afgörande^, att ti”den sådant icke medgifvet.” 49° Den 27 April.
Äfven I afseende på denna §. har Utskottet ej funnit djpn , innehålla något stadgande, som ändrar åtgärderna vid Sveriges styrelse.
De Norrska Stats - Rådens närvaro vid gemensamma ärendens behandling är en naturlig följd af sjelfva Föreningen, och här alldeles ingeri inflytelse på Styrelsen af Sveriges enskildt! angelägenheter.
Utskottet tror sig härvid allenast böra anmärka , att, till bibehållande af jemnlikhet i rättigheter, det vore angeläget i sammanhang härmed stad. ga, att, då inför Konungen i det ihforrska StatsRådet, enär och ehvar det är samladt, ämnen förehafva®, som angå båda Riken, frenne Redamöter af det Svenska Stats-Rådet der äfven må hafva säte och stumma.
Af samma egenskaper, att, såsom en omedelbar följd af bägge Rikenas Förening, utan rubbning af våra Grundförfattningar, kunna och böra medgifva», äro §. §. 39, 40, 41, 42 och 43 i den Norrska Grundlagen, så lydande: ’’3Q:de §•
Dör Konungen, medan Thronföl’’jaren ännu är omyndig, skall Norrska och Svenika Stats - Rådet genast sammanträda, för att ge”mensamt utfärda kallelse till Storting i Norrige och Riksdag i Sverige.” ”4o:de §.
Intill dess begge Rikenas Repre’ sentanter äro församlade, och hafva förordnat ”om Regeringen, under Konungens minderårighet, skall ett, af lika antal Norrska och Svenska ”Reda - Den 2 7 April. 491 ''Ledamöter sammansatt, Stats - Råd förestå Rikenas styrelse, med, iakttagande af dessas ömsesidiga Grundlagar.” ”Den NorrSke och den Svenske Stats - Ministern, sorn 4iafva säte i förenämnde samman, ”safta Råd, skola draga lott, orri hvilkendera derstädes skall föra ordet.” ’’4t:a §, De i föregående 39 och 40 §.
§. ”gifna föreskrifter skola äfven äga rum, då det, ”till följe af Svenska Regerings- formen, till”kommer Svenska Stats-Rådet, att i egenskap af ”sådant, föra Regeringen.” ”42 §.
Rörande de närmare Stadganden, som ’’äro nödvändiga vid de i 39, 40 och 41 §. §. anförda tillfällen, föreslår Konungen, för nästa ^Storting i Norrige och Riksdag i Sverige , en ’’Rag, byggd på grundsattsen om fullkomlig jemnlikhet begge Riken emellan.” ”43 §.
Valet af Förmyndare, som skola fö”ra Styrelsen under Konungens minderårighet, ”skall verkställas efter samma föreskrift oell på ”samma sätt, sorn förut i 7 §. är stadgadt angåen”de valet af Thronfoljare.” Erkännandet af en fullkomlig jemnlikhet bägge Rikena emellan, medgifvande! att bägge Rikenas Stats •
Råd till lika antal må sammanträda - t
Den 27 'April, da vid de tillfallen, dä, enligt Sveriges Grundlag, Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, anser Utskottet vara en naturlig följd af bägge Rikenas Förening, oell ej medföra någon rubbning eller ändring i Sveriges Grundlagar» utan blött höra till de Stadganden oeh vilkor för bägge Rikenas förening, hvaraf hvardera
Rikets grundförfattning för inre styrelsen icke ens lärer böra kunna komma att bero.
Stadgandet om lottningen mellan elen Svenska och Norrska Stats - Ministern om rättigheten att i det gemensamma Statsrådet föra ordet, får Constitutions - Utskottet föreslå måtte så bestämmas: att den Svenske Justitie - StatsMinistern och. den Norrske StatsMinistern, vid bägge Stats-Rådens första sammanträde, skoja draga lott om hvilkendera der först, skall föra ordet; oeh att Ordföranden sedermera, efter den genom denna lottning fastställde ordning, hvar åttonde dag må ombytas, så att hvardera StatsMinistern, den e11a efter den andra, och endast en vecka, må föra ordet.
Detta stadgande anser Utskottet enligast med den jemnlikhets - grundsatts, som mellan bägge Rikena är yrkad och synes böra fastställas.
Vid dessa §§. har likväl Utskottet trott* sig ej; böra förbigå att fästa Riksens Ständers uppmärksamhet dervid , att de väl ära i fullkomlig öfverensstämmelse med de Svenska Grundlagarnas dermed i sammanhang stående, hittills gällande, stadgan - Den 37 April.