Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken till denna minskning i Gapital-förmögenhet, oaktadt Stats-Anslaget 194,000 R:dr alltjemt blifvit begagnadt, återfinnes lätt vid betraktande af dels de forhöjda summor, som, tid efter annan, åtgått till inlösen af Salpeter, och dels den betydliga kostnad, utöfver påräknade 41,000 R:dr årligen, som aflönings-, uppbörds- och transport-räkningen upptager.
Organisationen af Salpeter-Comitén medför dessutom, i Revisorernes tanka, den olägenhet och ofullständighet, att för granskningen måste anlitas andra Verks räkningar för att erfara hvad Staten fått i utbyte mot nyssnämnde anslag och Fondens jemväl förtärda Capitaler, enär uppmärksamheten inom Comitens redogörelse-former ej kan medfölja längre än till krutbruken, der den inlösta Salpetern, utan betalning aflemnas.
Utaf Artilleri-Afdelningens i Kongl. Krigs-Collegium Räkenskaper inhämtas, dels att för år 1837 blifvit från Bruken aflemnade 5,153 Centner krut för en tillverknings-kostnad af 44,135
R:dr 15 sk. 5 rist., dertill jemväl blifvit an vändt Stats-anslag 42,451 R:dr 32 sk., dels ock att Kongl. Krigs-Collegium aflemnat till Kongl. Stats-Contoret för Krut- och Salpeter-försäljning 124,996 R:dr 40 sk., samt alt, vid årets slut, funnits en krut-behållning, uppgående till 31,846 Centner.
Elt dylikt inveckladt
Förvaltnings-förhållande inom med hvarandra sammanhängande och af hvarandra ömsesidigt beroende angelägenheter synes ej ändamåls-enligt; Likasom det förtjenar eftersinnande huruvida Salpeter-näringen, efter derå använda betydliga uppoffringar, icke numera borde kunna hjelpa sig sjelf, samt lemnad åt fri täflan, der lokalförhållanden utstakat gränsen för dess bedrifvande, uppfylla Krutbrukens behof, utan att behöfva särskildt understöd i form af upphandlingskostnader m. m, utöfver det anslag, som förmodligen alltid lärer få af Rikets Ständer anvisas i och för Statens behof att för krut-1'abrikationen anskaffa det qvantum Salpeter af ungefärligen 25,000 LU, som hvarje år oundgängligen erfordras.
Salpeter-Comilen och dess företrädare hade visserligen lyckats alt temporärt uppdrifva tillverkningen genom bestämmandet af ett högt lösningspris, 7 R:dr 24 sk. pr LU., samt genom de öfriga åtgärder, som för ändamålet blifvit med sorgfällig beräkning vidtagne; men tvifvel - aktigt synes, huruvida tillverkningen äfven fortgår i samma förhållanden hädanefter, sedan löse-skillingen blifvit småningom, förminskad till 5 R:dr pr LU.\ tvertom synes sannolikt, att hågen och behofvet att fortsätta Salpeter-tillverkningen skola ailedas samt densamma icke ens kunna hedrifvas med framgång inom de Norra Länen, hvarest nämnde tillverkning likväl borde bibehållas såsom en nödig och välgörande rörelse, till correctif emot de för Landtculturen vidriga följder af en hård natur och andra förhållanden, hvarmed jordbrukaren der har att strida.
Till stöd för denna förmodan kan anföras, att summan af inlöst Salpeter för år 1838 blott uppgår till 20,187 LU., och sålunda till nära 11,000 LU mindre än föregående året, under hvilket äfven förefinnes 2,700 LU. mindre tiilverkningsbelopp än under år 1835.
Derest ett slikt förhållande får fortfara, skall måhända SalpeterComiten kunna fullgöra sina åligganden utan att ytterligare anlita Capital-Fonden; men om åter tillverkningen stiger till likhet med hvad förut egt och ännu bör ega rum, så inträffar ovilkorligen, äfven med det nedsatta lösnings-priset, att Stats-anslaget icke blir tillräckligt samt att Salpeter-Fonden hastigt förtäres.
1 alla fall och då Fondens stigande numera egentligen ej är att förvänta eller påkallar en särskilt Styrelse, samt enär jemväl, efter Revisornes förmenande, Salpeter-näringens och denna varas inlösande lämpligen bör förenas med inseendet öfver kruttillverkningen och redovisningen för dess förvaltning, finna Revisorerne sig ega skäl tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Salpeter-Comiten må upplösas samt hela dess befattning öfverflytlas till Kongl. Krigs-Coliegii Arlilleri-Afdelning.
De Fonden tillhörige
Skuldebref och såket hels-handlingar hafva vid anstäld inventering befunnits i behörig ordning.
Revisorerne hafva hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om Nådig befallning till Kongl. Stats-Contoret att utbetala erforderlige medel till de arfvoden, Revisorerne, jemlikt 16 §. i Instructionen, bestämt för de personer, hvilka under denna förrättning med Canzli- och Kameral-biträde tillhandagått, äfvensom till nödig Vaktbetjening och bestridande af koslnaderne vid tryckningen så väl af denna Berättelse med bilagor, som den särskildt afgifna otu revisionen af de under Kongl.
Commerce-Collegiutn stående Fonder.
- 183 - Jemlikt 68 §.
Riksdags-Ordningen samt 5 och' 6 §§. i RevisionsInstructionen hafva Revisorerne ansett sig böla bestämma tiden för nästa Revision af Stats-Verket lill den 15 September 1841, så vida icke Rikets snart sammanträdande Ständer behaga annorlunda derom särskildt förordna.
Höglofliga Ridderskapet och Adelns Ledamöter: G. A.
A. Leijonhufvud. G. Odencrantz.
Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöter: E. S. Ödmann. J. C. Billingdahl.
Pehr Ahlqvist. O. H. Schröder. C. F. Holm. J. G. Klingvall.
Vällofliga Borgare-Ståndets Ledamöter: Mart.
Morsing Th:n. G. Zander.
C. Wilh. Palander. J. Cronius. M. Areschoug.
Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter: E.
Norberg. J. J. Rutberg.
Petter Pehrsson. A.
J. Kihlblom» Anders Ericsson.
Viet.
Kock. Sammandrag af Capital-Räkningen J3rört.
Balance från den 3l
December 18 36: Öfverlefvereringar 11,363:45.
— Skulder 1,698,390:29. 8.
Återstående Utgifter enligt Stat 195,506:14. 4.
Reservationer å Stats-anslagen 2,400,611:43. 3. 2,218:19. i. 40,535:31. 4. 54,117:47. 5. 1,618,176:16. 8. 3,316,566:46. 4. 195,506:14. 4. 2,400,611:43. 3.
Ordinarie Afkortning Extraordinarie Afkortning . . .
Anordning utom Stat Anordning efter 1837 års Riks-Stat: Anslagne Medel afgå: Besparingar
Reservationer återstå:
Anordningar, ntgångne återgångne i Krono-Uppbörden .
Anordning enligt Extra Stats-Regleringen Riksgälds-Contorets
Andel i Öfverskotter och Besparingar AfskrifAngar ; Af å 9:de Hufvud-Titeln inbetaide Lån jemte Räntor 13,327,233:23.11. 25,661:34.5. 2,000,876:45.2. 2,026,538:31. 7. 10,985,189:24.8.1 315,505:15.8./ Af ersatte och redovisade Förskott å 9:de Hufvud-Titeln å öfrige Hufvud-Tit larne 2,619:19. 2. 1,532: 120,903: 3.11. 125,054:23.1. Å Spanmåls-Crcditiv-Fondens Medel 1,131,655:19.2.
Ökade Reservationer Alerlyftade Depositioner Lefvereringar utom Stats-Uerket .
Balance den 31 December i83y Contant Behållning ....
Behållning på Vågarne .
. D:o af Fastigheter .
. D:o af Inventarier .
. D:o af Spanmål . . .
Fordringar Utlånte Medel Innestående R rono-Uppbörd :
Lefveverad inom April 1838 D:o inom Augusti 1838 Resterande d. 1 Sept. 1838 Förskolter Anmärkte Poster Proprie Balancer . . . • ■ 1,256,434:19. 9. 146,293:31.— 312,401:15.— 123,389:15.11. 125,395: 9.10. 563,339:46. 4. 169,790:14. 1. 3,077,302:13. 2. 215,706:30. 2. 509,542:25. 8. 1,944,304:22.11. 15,510:22. 2. 54,522:25. 8. 14,420:19. 9. 1,021,676:— 2. 2,354,999: 8. 1. 107,519: 2.10. 75,852:40.11. 1,830: 2.10. 1,191: 6. 3. 29,551: 9.10. 627,598:45. 6. 49,052:29. 6. 55,944:19. 4. 1,276.194: 5.11. 2,205.200:30.11. 597,411:24. 3. 33,645: 4. 6. 72,653:37.— 354,155:43. l. 69,230:45. 8. 8,252: 6.— 2,292,530:39. 8. 146,293:31.— 940,000:12. 6. 172,441:45. 5. 181,339:29. 2. 1,839,534: 4. 3. 2,374,990:45.— 6,029,712:45. 6. 356,870:37. 6. 658,049: 7. 7. 2,300,290:20.10. 85,932:26. 1. 92,325:41. 6. Stats-Medel. 4,305,872 203,336 354,011 135,951 11,300,694 213,941 621,068 Summa 125,054 299,313 8,513,933
Rik sgälds-Medel. 2,218 133,694 24,884 2,502,037 2,585,363 42 Diverse Verks och annorst. debit.
Medel 1,658,712 104,774 1,129,076 1,131,655 489,237 494,735 6,371,016 10 Summa. 5,966,803 203,336 592,481 1,289,913 11,300,694 213,941 621,068 1,256,709 299,313 489,237 2,996,772 17,470,313 4 11 10 8 40 3 15 26,073,179 10 4 5,248,198 44 4 11,379,207 21 10 42,700,585 42 43 11 35 28 Balance från den 3i December Contant Behållning . på Vågarne. af Fastigheter . af Inventarier . af Spanmål m. m Behållning D:o D:o D:o Fordringar .
Utlånte Medel Innestående Krono-Uppbörd:
Lefvererad inom April 1837 D:o inom Augusti 1837 Resterande d. 1 Sept. 1837 Förskotter Anmärkte Poster Proprie Balancer <E r r ö i t. 18 36.- 1,268,452:33. 8. 236,175:15. l. 988,064:16. S. 152,522:24. 6. 313,522: 7.— 108,572:— 9. 131,697:21. 9. 684,728: 5. 5. 189,963:41.10. 2,820,899:26.11. 203,438:27. 2. 506,220:39.— 2,386,780:28. 3. 16,161:33. 7. 61,340:18. 9. 626,894:37. 6. 45,677:36.11. 59,290:39. 4. 1.502,969:27.10. 2,013,542:43. 6. 2,070,009: 8.11. 125,455:33. 5. 66,560: 7.10. 954:18. 5. 1,142:21. l. 21,808: 5. 7. 519,118:40. 30,320: 4. 54,347:39. 391,550:19. 83,782:23.- 18,518:26. 2,492,692:17. 5. 152,522:24. 6. 940,416:44. 6. 154,249:37. 8. 190,988:13. 1. 2,187,697:3.3. 3. 2,203,506:37. 4. 5,410,027:28. 6. 359,214:16.11. 627,128:38.— 2,779,285:18. 1. 101,086:29. 8. 101,667: 2.10. i83j års Krono-Uppbörd Rikets Ständers Riksgälds-Contors Bidrag . . . . .
Anvisning å Creditivet till Cholerafar sotens hämmande Återdebitering : Af å 9:de Hufvud-Titeln upplupne Intressen '54: 38. 5.
Af å öfrige Hufvud-Titlarne utbetalde Förskotter . 93,748:40.8.
Minskade Reservationer Dispositioner Lefvereringar utom Stats-Verket Balance den 3i December l83j:
Öfverlefvereringar Skulder Återstående Utgifter enligt Stat Reservationer å Stats-anslagen 14,273:45. 9. 1,235,122:41.10. 194,985:27. 8. 2,603,086:19. 2. 4,288: 1.10. 54,670:39. 5. 2,614,193: 5. 4. 73,232:38. 9. 3,849,315:47. 2. — 194,985:27. 8. — 2,603,086:19. 2. Stats-Medel. 8,844,300 11,683,258 1,306,808 94,503 96,839 4,047,468 38 S u mmn 26,073,179 10 Rik sgälds-MedeL 2,522,105 2,721,805 4,288 14 28 10 Diverse Verks och annorst. debit.
Medel. 6,334,078 IS 1,839,336 11 1,000 468,128 67,800 42 2,668,863 44 10 Sur 17,700,484 16,244,400 1,306,808 1,000 36 94,503 31 96,839 19 468,128 67,800 42 6,720,620 36 4 5,248.198 44 4 11,379,207 2 I 10J 42,700,585 28 6 Sammandrag af C a p i t a 1 - R ä k n i n g e 33 f fcrt.
Balance frän den 3i December i835:
Öfverlefvereringar 8,683:42. 3. 550:47. 7. 70,004:47. 3. 79,239:41. 1.
Skulder 1,696,730:12. 9. 1,687,219:29.— 3,383,949:41. 9.
Återstående Utgifter enligt Stat 194,071:41. 6. 194,071:41. 6.
.Reservationer å Stats-anslagen 2,41X1,168:26. 3. 2,400,168:26. 3.
Ordinarie Afkortning Extraordinarie Afkortning Anordning utom Stat ,.
Anordning efter 1836 ars Riks-Slat: Anslagne Medel 12,878,079:31. 6. afgå: Besparingar - 14,612:21.— Reservationer 1,746,079:23.11. 1760,691:44.11. återstå:
Anordningar, ulgångne 10,783,067: 7. 3.1 återgångne i Krono-Uppbörden . . . 334,320:27. 4.J~ Anordning enligt Extra Stats-Regleringen Afskrifr lingar ; Af å 9:de Hufvud-Titeln inbetaide
Lån jemte Räntor 4,114:
Af ersatte eller redovisade Förskott å 9:de Hufvud-Titeln . . . 11,024: å öfrige Hufvud-Titlarne . . 318,179:41.— 329 203:41- Ökade Reservationer Jterlyftade Depositioner Lefvereringar utom Stats-Ecrket Balance den 31 December 1836 ; Contant Behållning .... 1,268.452:33. 8. 236,175:15. l. 988,064:16. 8. 2,492,692:17. 5.
Behållning på Vågarne . . . 152,522:24. 6. 152,522:24. 6.
D:o af fastigheter . . 313,522: 7.— ■ — 626,894:37. 6. 940,416:44. 6.
D:o af Inventarier . . 108,572:— 9. 45,677:36.11. 154,249:37. 8.
D;o af Spanmål m. m. . 131,697:21. 9. 59,290:39. 4. 190,988:13. l. Fordringar 684,728: 5. 5. 1,502,969:27.10. 2,187,697:33. 3.
Utlånte medel 189,963:41.10. 2,013,542:43. 6. 2,203,506:37. 4.
Lefvererad inom April 1837 2,820,899:26.11. 2,070,009: 8.11. 519,118:40. 8. 5,410,027:28. 6.
D:o inom Augusti 1837 203,438:27. 2. 125,455:33. 5. 30,320: 4. 4. 359,214:16.11.
Resterande d. 1 Sept. 1837 506,220:39.— 66,560: 7.10. 54,347:39. 2. 627,128:38.— Förskotter 2,386,780:28. 3. 954:18. 5. 391,550:19. 5. 2,779,285:18. l.
Anmärkte Poster 16,161:33. 7. 1,142:21. 1. 83,782:23 101,086:29. 8.
Proprie Balancer 61,340:18. 9. 21,808: 5. 7. 18,518:26. 6. 101,667: 2.10. Summa Stats-Medel.
4,299,654 26 9 189,605 33 3 401,133 42 7 124,134 24 6 11,117,387 34 7 261,250 38 4 333,317 41 235,305 46 11 — — 8,844,300 20 7 J 25,806,091 20 Ii Rik sgälds-Medel.
550 131,756 27,014 2,498,078 2,522,105 45 14 11 Diverse V erks och annorst. debit.
Medel 1,757,224 189,904 1,144,728 406,872 448,246 6,334,078 18 10 5,179,506 j 16 J—j 10,281,055130 j 4 Summa. 6,057,430 189,605 722,795 1,295,877 11,117,387 261,250 333,317 41 — 235,305 46 11 406,872 21 4 946,325 34 9 17,700,484 41,266,653 18 10 till 1836 års Riks-Hufvnd-Bok.
Balance frän den 3l
December 183S: Contant Behållning ....
Behållning på Vågarne . . . D:o af Fastigheter .
. D:o af Spanmål m. ra..
Fordringar Utlånte Medel ......
Lefvererad inom April 1836 D:o inom Augusti 1836 Resterande d. 1 Sept. 1836 Förskotter Anmärkte Poster Proprie Balancer 1,460,567:46. 2. 154,185:42. 9. 309,626:45.— 113,265:43. 1. 142,717:44. 1. 751,536:14. 5. 48,008:16.— 2,504,679:17. 4. 268,142:27. l. 360,824:29. 2. 2,775,845: 9.— 15,312:43. 6. 70,785:42. 2.
(Ermil. 165,587:33.10. 1,326,639:14. 7. 698,625: 1. 45,714: 7. 42,703:22. 1,488,666:11. 1,876,538:11. 2,095,478:42. 9. 124,719:13. 7. 68,247:ii. 6. 1,223:43. 6. 28:11.— 6,420:28. 4. 540,952: 6. 6. 28,570:10. 3. 38,427:32. 8. 365,983:32.10. 87,199: 4. 9. 21,284: l. 8. 2,952,794:46. 7. 154,185:42. 9. 1,008,251:46. 6. 158,980: 2. 8. 185,421:18.10. 2,240,202:26. 2. 1,924,546:27. 5. 5,141,110:18. 7. 421,432: 2.11. 467,499:25. 4. 3,143,052:37. 4. 102,540:11. 3. 98,490:24. 2. 1836 års Krono-Uppbörd Rikets Ständers Riksgälds-Contors Bidrag Anvisning å Creditivet till Cholerafarsotens hämmande . . . . Öfverlåtelse aj Fastigheter frän Allmänna Mugasins-Fonden.
Åter debitering •
Af å 9:de Hufvud-Titeln utgångne
Räntor Af å öfrige Hufvud-Titlarne utbetalde Förskotter .... 5,810: 3. 2. 56,796: 35. 6.
Minskade Reservationer . . .
Depositioner Lefvereringar1' utom Stats-Verkct Balance den 3i December i836.- Öfverlefvereringar Skulder Återstående utgifter enligt Stat Reservationer å Stats-anslagen 4. 54,117:47. 8. 3,316,566:46. i 14- 2,400,611:43. 3. 2,400*611:43. 11,363:45.— 1,698,390:29. 8. 195,506:14. 4. — 2,218:19. l. 40,535:31. 1,618,176:16.
Stata-Medel.
8,975,499 10,887,747 1,335,106 4,395 62,606 234,862 29 10 38 4,305,872 36 il Riksgiilds-Medel. 2,461,705 2,715,582 2,218 19 Diverse Verks och annorst. debit.
Medel 6,561,303 1,619,318 30,300 402,703 8,718 1,658,712 14 Summa. 17,998,508 15,222,647 1,335,106 30,300 4,395 62,606 38 8 234,862 29 11 402,703 39 10 8,718 IS 8 5,966,803 Summa 25,806,091 50 6 5,179,506 16 10,281,055 30 4 41,266.653 18 10 — 185 Till Kongl. Maj:t underdånigst i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse år 1839, angående verkstäld granskning af Stats-Verkets Räkenskaper och förvaltning.
Genom Nådigt Bref af den 14 December nästlidet år anbefaldt att inkomma med underdånigt yttrande öfver hvad uti Rikets Ständers sednast församlade Revisorers Berättelse blifvit anmärkt eller erindradt i de delar, som egentligen röra Stats-Verkets, Allmänna Magasins-Fondens och Mynt-Verkets förvaltning och räkenskaper för åren 1836 och 1837, får Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Slats-Contor, i afseende å hvad Statsverket angår, i den ordning ämnena i Revisorernes berättelse upptagas, följande i underdånighet andraga; kommande serskildte underdåniga utlåtanden att af Stats-Contoret afgifvas, rörande Allmänna Magasins-Ärenderne samt Mynt-Verket.
Enär de beräkningar och uppgifter för berörde 2:ne år, som uti Revisions-Berättelsen finnas intagne i afseende å Stats-Verkets ställning på det hela, äfvensom om Stats-Inkomsterne, och i hvad mon desse utfallit med öfverskott eller brister, om afkortningarne, anordningen utom Stat, utgifterne enligt Stat, jemnförde med den för samma år gällande Stats-reglering, om utslaget af liqviderne med Riksgälds-Contoret angående öfverskotter, brister och besparingar, samt förhållandet med restantierne den 1 September 1837 och 1838, grunda sig på och öfverensstämma med så väl Stats-Verkets Räkenskaper som den af Stats-Contoret före Revisionsförrättningens början till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne och till Revisorerne öfverlemnade Berättelse, kan följaktligen Stats-Contoret icke hafva något att dervid anföra.
Revisorerne hafva sökt framställa förhållandet med Stats-Verkets så kallade reserv- eller grund-fond, äfvensom att beskrifva orsakerne till densammas ”rörlighet” och ”fluctuation”, samt huru denne sednare skulle för framtiden kunna ”häfvas”, hvilket Revisorerne ansett kunna åstadkommas dymedelst: — 186 - Att restantierne hänfördes till Stats-Reglerings-Fonden och icke till Grund-Capitalet; Att förskotter aldrig affördes å Stats-Utgifts-Titlarne förr än de blifvit slutligen redovisade; Att brister, sorn hvarken af Stats-Regleringens öfverskott eller Riksgälds-Contoret godtgöras, balancerades till dess deras ersättande eller afskrifning kunde i vederbörlig ordning verkställas; och Att utgifter för 1809 och förre åren å Stats-Regleringens öfverskott blefvo afförde.
Stals-Contoret, som funnit
Revisorernes framställningar i dessa ämnen mera invecklade och svårfattliga än hvad öfverensstämmer med en enkel och klar behandling af Stats-medels-förvaltningen, tror sig, med hänvisning till hvad Riksens Ständers år 1835 församlade Revisorer yttrat om Stats-Verkets Reserv-fond och Stats-Contorets, i anledning deraf meddeldte yttrande innehåller, icke böra underlåta, att i afseende å de af Revisorerne ofvanantydde medel till häfvande af reserv-fondens ”fluctuation” upplysa:
Att de årliga restantierne, hvilka vid afslutningen äro utestående till ytterligare redovisning, så mycket mindre kunna hänföras till Statsreglerings-fonden, som hvad af denna Fond årligen öfverskjuter StatsVerkets vid Stats-regleringen bestämda behof, bör godtgöras RiksgäldsContoret i den årliga liqviden om öfverskotter, brister och besparingar; varande Restantier, såsom en serskild Inkomst-Titel i Riks-Staten påräknade; och kan något deraf ej från Stats-Verket, såsom öfverskott, aflefvereras, förr än man vet, att det verkligen influtit, helst en del al restantierne vanligen går till afkortning; Att för den händelse förskotter, utgångne å bestämda Stats-anslag, icke skulle å desamma alföras innan slutlig redovisning för desamma afgifvits, sådant skulle leda antingen till sådane Stats-anslags obehöriga öfverskridande, eller en dubbel invecklad och onödigt vidlyftig bokföring; Att de af Revisorerne omförmäldte brister, som ej af RiksgäldsContoret godtgöras, äro å Hufvud-Titlarnes Tableauer serskildt upptagne, samt att, i händelse så förordnas, något hinder ej möter för deras uppdebiterande och balancerande i Riks-Hufvud-Bokens Capital-Räkniirg, der de då lika med balancerade förskotter komrae att öka Grundfondens nominella belopp; och — 187 - Att, om utgifter, tillhörande 1809 och föregående åren, skulle afföras å löpande års öfverskotter, sådant skulle verka till förlust för Riksgälds-Verket och vinst för Stals-Verkets reserv-fond, hvilken innefattar tillgångar för bestridande af återstående utbetalningar eller afskrifningar för nämnde äldre år.
Jemväl hafva Revisorerne trott, att Stats-Verkets inkomster borde, uti Riksens Ständers Stat, beräknas efter debiteradt men ej efter behållet belopp.
En sådan beräkning står det naturligtvis Riksens Ständer fritt att vidtaga; men då betydliga belopp af de debiterade Inkomst-summorne dels gå till afkortning, dels vid redogörelsetidens slut bestå i restantier, skulle en sådan beräkning leda derhän, att för de verkliga Stats-beliofven en del af Tillgångarne komme att igenfinnas endast på papperet, och att, då sålunda aldrig Öfverskotter men alltid Brister vore att i liqviden Stats- och Riksgälds-Verken emellan upptagas, Reserv-fonden blefve otillräcklig, samt att, utan dess förstärkning, tillfällen kunde inträffa, då Stats-Verket måste inställa sina utbetalningar.
Emellan Stats-reglerings- och Grund-fonderne utgöres nu årligen det bestämda skiftesmärket af Saldo i Stats-Verkets Liqvid med Riksgälds-Contoret.
Att i Räkenskaperne införa ett serskildt Conto öfver Grund-fonden, deri bokföring borde ske vid hvarje tillfälle, då denne behöfde anlitas, skulle mycket inveckla Riks-Bokslulet, hvilket, för att kunna redovisa alla de i mängd vid Stats-regleringarne upptagne mindre detailer redan är högst vidlyftigt; och varder derjemte härvid i underdånighet fogadt ett utdrag ur Revisorernes Protocoll, innefattande de upplysningar som, vid frågans behandling hos Revisorerne blifvit dem meddeldle.
Hvad Revisorerne anmält, i afseende å anslaget till Möbler samt ved och kohl för Kongl. Hofven, erfordrar icke något yttrande afSlatsConloret; men beträffande åtgången af fourage-persedlar lill Ilof-Stallets utfodring, anser sig Slals-Contorel böra meddela den upplysning, alt, enligt från äldre tider gällande Slats-reglering, utfodring å Stat funnits uppförd för 159 hästar, beräknad efter fastställda ralioner, hvilka all tiel inskränkt sig till anslaget, äfven om häslarnes antal, såsom förhållandet lärer varit under senare tider, öfversligit det i Slaten upptagne; och att, enär anslaget för Hof-Slallels utfodring, såsom utgörande en del af Eders Kongl. Majlis
Hofhållnings kostnader, sålunda ansetts utgå till — 188 — Eder Kongl. Maj:ts fria disposition, någon vidare redovisning för nämnde persedlars användande, icke ifrågakommit eller intagits i SLats-Verkets Räkenskaper.
Angående det af Revisorerne omförmäldte användande eller utarrenderande af åtskillige Lägenheter, lydande under de till Eders Kongl. Maj:ts disposition upplåtne Lustslott, anser Stats-Contoret det böra tagas i öfvervägande, att om innehafvare af dylik lägenhet icke vore försäkrad om densammas bibehållande under en bestämd och längre tid, skulle han sannolikt icke äfventyra att derå nedlägga stora kostnader, såsom hittills ofta varit fallet, och hvarigenom, efter arrende-årens slut, lägenheten haft förökadt värde, hvilket då verkat till högre arrendesummas erhållande.
Revisorerne hafva i afseende å disposition af 2:dra Hufvud-Titelns Besparingar yttrat, att, ehuru Riksens Ständer i underdånig skrifvelse den 6 October 1834 beslutat att de å Hufvud-Titlarne uppkommande Besparingar icke finge användas till några bestämda löne-anslag på Stat, Eders Kongl. Majit likväl har, sedan Secreteraren i Stats-Contoret blifvit år 1836 i Nåder utnämnd att, med bibehållande af Secreterare-lönen, vara Stats-Commissarie utöfver Stat, genom serskildte Nådiga Bref tillagt den som förrättade Secrelerare-beställningen derstädes, i arfvode 400 R:dr årligen, utaf besparingarne å nämnde Hufvud-Titel.
Då ifrågavarande anvisning bestått allenast uti ett för extra tjenstgöring beviljadt, till 2:dra Hufvud-Titelns föremål hörande arfvode, hvilket, såsom sådant betraktadt, är af den beskaffenhet, att det, när Eders Kongl. Majit så pröfvar lämpligt, kan upphöra att utgå, lärer berörde anvisning icke kunna eller böra hänföras till anslag af lön på Stat.
I anledning af Revisorernes framställning om den för åtskillige beställningar i Kammar-Rätten bestämda aflöning, åberopas hvad, i afseende derå, blifvit af Stats-Contoret yttradt uti dess den 23 Februarii 1838 afgifne underdåniga utlåtande öfver 1837 års Stats-Revisorers Berättelse, med tillägg att vice Presidents-lönen å Kammar-Rättens
Stat är vorden bespard!, sedan Eders Kongl. Majit under den 16 December 1836 till President i Kammar-Rätten i Nåder utnämnt dåvarande vice Presidenten derstädes, äfvensom att den för ett Kammar-Rätts-Råd( bestämda aflöning 1,600 Ridr understiger ej allenast hvad för deras vederlikar i Statens flere Embets-Verk samt Eders Kongl. Majits Canzli — 189 — bestås, utan äfven hvad åtskillige Tjenstemän i lägre grader, vid Rikets Ständers egne Verk, uti inkomster åtnjuta.
Samma underdåniga utlåtande åberopas jemväl, med hänseende till hvad Revisorerne anfört så väl om arfvodena i och för vexel-noleringen å Stockholms och Götheborgs beurser, sorn ock om orsaken till och förhållandet med den å 2:dra Hufvud-Tileln uppkomne brist.