Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lades till handlingarne. S„ D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskottets nedannämnde bordlagde Utlåtanden : N:o 356, i anledning af väckt fråga om restitution till staden Hudiksvall af erlagd rotefrihets-afgift.
N:o 357, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o Prot Utdr. d 18 Nov. 1840. 7S5 315, angående sökt befrielse ifrån ersättandet af förskott till utgifter, i följd af cholera-fursoten, äfvensom härvid togos i betragtande omförmäldta Betänkande N:o 315, samt Hedervärda Bonde-Ståndets, genom Protocolls-utdrag för den 14 dennes, meddelade inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att deltaga i det beslut, Bonde-Ståndet i denna fråga fattat.
Med antagande af berörde inbjudning, biföll
Ståndet den af åtskilliga städer och socknar inom Götheborgs och Bohus
Län sökta befrielse från återbetalnings-skyldigheten, i afseende på de, till uppköp af likkistor, begagnade och i Betänkandet N:o 315 nämnda medel 1,423 R:dr 8 sk. 5 r:st.; äfvensom Ståndet gillade, hvad Stats-Utskottet, i Betänkandet N:o 315, tilltyrkt, angående befrielse för invånarne i Morlanda Tjörns och Fässbergs Pastorat ifrån den dem ålagda återbetalning af 351 R:dr 34 sk. 3 r:st.
N:o 358, i anledning af Borgare-Ståndets återremiss af Utskottets Betänkande N:o 319, angående trycknings-koslnaden för Riks-Ståndens protocoll vid innevarande Riksdag, äfvensom utdelningen af samma protocoll; hvilket sistomförmäldta Betänkande härvid jemväl förekom.
Betänkandet N:o 319 med tillägget, enligt Utlåtandet N:o 358, gillades.
Lades till handlingarne. och N:o 360, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 35.
Den 18 Nov. 1840 f. m.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu ånyo föredrogs Vällofl. Borgare-Ståndets den 7 och 16 dennes på bordet lagde inbjudning af den 10 sisth October lill instämmande i Ståndets fattade beslut, rörande 11 §. i Bevillnings-Utskottets förslag till Bevillnings-förordning, fann Ridderskapet och Adeln icke för godt att antaga inbjudningen, rörande ett ökadt antal classer, utan vidblef sitt, angående de uti ofvannämnde §. omtalade classers antal, fattade beslut, men stadgade tillika, att Ståndet, då bestämmandet af zilfer-beloppet för hvarje dass hos Ridderskapet och Adeln förekommer, vill i sistnämnde afseende taga inbjudningen i öfvervägande. 79^ Prot.
Utdr. d. 18 No v, 1840 S. D. Remitterades till Stats-Uskottet: l:o Herr Läderhjälms, Pehr, denna dag väckta motion om revision hos Stats-Utskottet af Stats-Verkets och Riksgälds-Contoirels räkenskaper fotar 1838, tillika med åtskillige ledamöters i anledning deraf afgifna yttranden; 2:o
Herr von Hartmansdorffs, Audust, motion om uppgifvande af förslag till de ökade anslags-summor, som kunna erfordras för alt godtgöra den, genom Rikets Ständers beslut om skjutsnings-anstalterna i Riket, uppkommande förhöjningen i embels- och tjensteinäns resekostnader, tillika med tvänne ledamöters i ämnet afgifna yttranden. S. D. Ånyo föredrogs och bifölls Stats-Utskoltets den 14 dennes på hordet lagde Utlåtande N:o 363, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga framställning om afskrifning eller ersättning för åtskilliga, dels på öfverskotten af Stats-Verkets inkomster, anordnade, dels från Kongl.
Stats-Contoiret, af under händer hafvande medel, bestridde afeifter. 7 O S. D. Lades till handlingarne Stats-Utskottets den 14 dennes på hordet lagde Memorial N:o 362, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 388. S. I).
Vid förnyad föredragning af Constitulions-Utskotlets den 14 sisth October och den 14 dennes på hordet lagde Memorial N:o 46, med förslag till ändring och tillägg i 38 §.
Regerings-Formen, antog Ridderskapet och Adeln till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag Utskottets framställda förslag.
Vid förnyad föredragning äf Stats-Utskottets den 16 dennes på hordet lagde Utlåtande N:o 368, i anledning af återremiss å Memorialet N:o 324, biel den af Utskottet i Utlåtandet N:o 368 föreslagna voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. D.
Då nu ånyo föredrogs ej mindre Bevillnings-Utskottets den 14 och 16 dennes pä bordet lagde Memorial N:o 31, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om Berednings- och Taxerings-Comiteerne på landet, än ock samma Utskotts denna dag inkomna Memorial N:o 33, med ytterligare hemställan i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om Berednings- och Taxerings-Comiteerne på landet, gillade Ridderskapet och Adeln de uti Memorialet N:o 31 föreslagna voterings-propositioner, med den rättelse, sorn uti Memorialet N:o 33 blifvit föreslagen.
Utdr. d. 18 Nov. 1840. 797 S. D. Då nu ånyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 14 sistl.
October och den 14 dennes på bordet lagde memorial N:o 45, med förslag till ett stadgande i 41 §.
Riksdags-Ordningen om Stats-Rådets föredragande Iedamöters tillträde i alia Stånds plena, hänvisade
Ridd erska pe t och Adeln till Constitutions-Utskottet den såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning dervid, att förslaget borde erhålla följande lydelse: Stats-Rådets och Högsta Domstolens — — —■ berättigade äro.
StatsRådets ledamöter ega rätt att jemväl uti de Stånds plena _, hvarest de icke hafva säte och stämma, deltaga i öfver läggningarna , men icke uti besluten.
Då Stats-Rådets ledamöter med Konungslig makt styra Riket j ege de ej i något Riks-Stånd tillträde.
I Utskott ej besluten öfvervara. S. D. Afslog Ridderskapet och Adeln Constitutions-Utskottets, den 7 oeh 16 dennes på bordet lagde, memorial N:o 50, angående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes complettera StalsRådet.
Lades till handlingarne Constitutions-Utskottets, den 7 och 16 dennes på bordet lagde, memorial N:o 51, angående återremiss af Utskottets memorial N:o 33. S. D. Då nu ånyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 7 och 16 dennes, på bordet lagde memorial N:o 53, med Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen, beslöt Ridderskapet och Adeln, alt den Nådiga Propositionen bör hvila till nästa Riksdag, då Ståndet ville deröfver besluta. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, den 7 och 16 dennes, på bordet lagde memorial N:o 54, med Utlåtande öfver Kongl. Ma j:ts Nådiga Proposition, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen, fann Ridderskapet och Adeln, att den Nådiga Propositionen, till följd af 81 §.
Regering-Formen, kommer att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Vid förnyad föredragning af Conslitutions-Utskottets, den 7 och 16 dennes, på bordet lagde memorial N:o 55, angående ändring af RegeringsFo rmens 16 §., införande afen ny 17 §., samt ändrad ordnings-numer å nuvarande 17 och 18 §§., blef samma memorial tili Utskottet återreinitteradt, med den, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att Constitutions-Utskottet, jemte det nu framställda förslaget, bör uppgöra och till Riks-Slånden inkomma med ett alternativt förslag till förändrad numer-ordning af §§:ne i Regerings-Formen, för den händelse, att både Kongl. Majrts Nådiga Proposition om upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen, 798 Fröt.
Vtdr. d. 18 Nov. 1840. och Dess Nådiga Proposition, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen, blifva hvilande till nästa Riksdag och då af Rikets Ständer gillas och antagas.
Från Id ö g v ö r d. Preste-Ståndet.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets , till följd af Ståndets serskilda beslut, sedan den 25 Juli sisth å bordet hvilande Utlåtande N:o 221, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 92, hvarvid afven detta senare Utlåtande, angående några med stats-regleringen gemenskap egande allmänna frågor, under öfverläggning kom, då Ståndet stannade i följande beslut: i:sta punkten.
Ståndet lät dervid bero. i:dra punkten.
Usta momentet bi jolis. 2:dra momentet.
Då detta moment redan var af 3:ne Stånd bifallet, måste
Ståndet dervid låta bero. 3:dje punkten.
Bifölls. 4-‘de punkten.
Då tillstyrkandet i Betänkandet N:o 221, skulle medföra den följd, att de tjenstgörande vid sådana verk och corpser, som hittills af besparingarne njutit förhöjda iöne-anslag, enligt upprättade interims-stater, skulle förlora dessa sina, på grund af innehafvande fullmagter och i enlighet med Rikets Ständers stadgande vid nästlidne Riksdag innehafvande löne-förmoner, vill Preste-Ståndet icke annorlunda antaga Utskottets i Utlåtandet N:o 221 af Borgare- och Bonde-Stånden bifallna förslag, än med ett tillägg af följande lydelse: ”1 sammanhang med hvad sålunda blifvit beslutadt, vilja dock Rikets Ständer, i enlighet med hvad nästlidne Riksdag beslöts, medgifva, att det högre aflönings-belopp, som blifvit tjenstemännen vid vissa embetsverk och corpser hittills utöfver de af Riksens Ständer fastställda aflönings-stater tillagda, må, så vida ej dessa verks och corpsers behof genom serskilda arfvodes-anslag denna Riksdag blifvit afhjelpta, eller genom indragning af tjenster eller om reglering af samma verk eller corpser af Kongl. Maj:t blifva fyllda, fortfarande, så länge tjensternas nuvarande innehafvare qvarstå, få tillgodonjutas, och skilnaden emellan deras nu utgående löner och den gamla staten, såsom hittills skett, utgå af de på IIufvud-Titlarna uppkommande besparingar”.
Uldr. d. 1Q Nov. 1840. 799 Och skulle de respective Med-Stånden vänligen inbjudas att i detta Preste-Slåndels beslut instämma. 5:te punkten.
Bilolls, på sätt i Utlåtandet N:o 92 finnes föreslaget, vidhållet iN:o221. 6:te punkten.
Bifölls, sådan som den i Utlåtandet N:o 221 finnes föreslagen. y:de punkten j enligt Utlåtandet N:o 92.
Ståndet lät dervid bero. S. D. Sedan Ståndet nu fattat sitt beslut, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 92 och 221, företog Ståndet ånyo pröfningen at 21 punkten 2:dra voterings-propositionen i Stats-Utskottets memorial N:o 301, med förslag lill sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af skiljagtiga beslut, angående stats-regleringen, hvilken vid memorialets föredragning i öfrigt den 16 September sisth uppskjöts; och blef denna voteringsproposition, i fråga om aflönings-anslagen till gardes-regementena, af Ståndet bifallen. S. 1). f. och e. m.
Föredrogos ånyo Constitutions-Utskottets följande memorial : N:o 50, angående underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan,, att Kongl. Maj:t täcktes complettera Stats-Rådet.
Sedan H. Id.
Erkebiskopen och Talmannen förklarat, alt lian funné sig, förhindrad att framställa Proposition på bifall, att denna hans åsigt, genom votering af Ståndets pluralitet blifvit godkänd, biet memorialet ajslaget.
JV:o 53, med Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörande af Konungens tvenne röster i Högsta Domstolen.
Ståndet förklarade, på grund af 81 §.
Regerings-Formen, att det ville: öfver Högstberörde Nådiga Proposition å nästföljande Riksdag besluta.
N:o 54, med utlåtande öfver Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagtbrk la ringars utfärdande af Högsta Domstolen.
Antogs såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
N:o 55, angående ändring af Regerings-Formens 16 §., införande af en ny 17 §. samt ändrad ordnings-numer å nuvarande 17 och 18 §§.
Ater remitteradesmed förklarande såsom Ståndets gemensamma tanka,, att, i den händelse Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition 0111 upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen, varder af Riksens Ständer antagen, Uskottet må vara betänkt på afgifvandet af ett derefter lämpadt förslag,, x afseende på numereringen af de i memorialet förekommande Grundlagsparagrafer.
Prot. ZJtdr. d. 18 Nov. 184.0. S. D. e. m.
Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 31, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga örn Berednings- och Taxerings-Comiteerne på landet.
Med frånträdande af sitt i ämnet fattade beslut, biträdde Ståndet det af Borgare- och Bonde-Stånden fattade att, på sätt Utskottet i Betänkandet N:o 12, pag. 18 föreslagit, Taxerings-Comitéerne på landet, sådane de hittills varit, må indragas och förenas med Berednings-Comiteerne under gemensam benämning af ”Taxerings-Comite, på landet”.
Och komma, till följd häraf, de uppgifna voterings-propositionerna att förfalla.
Från Wäll o fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N;o 355, i anledning af väckta motioner om alla beviilnings-medels samt öfriga contanta stats-bidrags ingående till Riksgälds-Conloiret. S. D. Föredrogos ånyo följande Banco-Utskottets Memorial och Utlåtande : N:o 108, i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å Utskottets under N:o 82 afla t na Betänkande.
Lades till handlin "arne.
N:o lil, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 36 och Utlåtande N:o 78.
N:o 112, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om löne-regleringen för Banco-Verkets embets- och tjenstemän, konslidkare och vakt-betjening.
Den af Banco-Utskottet framställda inbjudning blef icke antagen, men de föreslagna voterings-propositionerna godkändes; och N:o 113, i anledning af Herr von Qvantens3 C., motion, om rättighet för större jordegare att erhålla lån från Handels- och Närings-Discouten.
Föredrogos ånyo följande Lag-Utskottets Utlåtande och Betän kanden: N:o 148, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 104, öfver Prot. Utdr d. 18 Nov. 1840■ 801 öfver vackla motioner om upphof vande eller iändring af Kongl.
N:o 149, i anledning af väckt motion om ändring af sättet för verkställighet af fängelse vid vatten och bröd.
Bifölls ; och N:o 150, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl.
Förordningen den 7 OcLober 1805, angående ansvar för Militair-tjenstemans öfveifallande, samt om ändring af 18 Cap. 9 §.
Bifölls. S. D. Ånyo föredrogos Stats-Ulskottels nedannämnde bordlagda Memorial och Utlåtanden: N:o 361, med förslag
Lill sammanjemkning eller votering, i följd af skiljagtiga beslut, i anledning af Utlåtandet N.o 265.
N:o 362, i anledning af erhållen återremiss å Stals-Utskottets Utlåtande N:o 288.
Lacles till handlingarne; och N:o 363, i anledning af Kongl. Maj:ts
Nådiga framställning om afskrifning eller ersättning för åtskilliga dels på öfverskotten af Stats-Verkets inkomster anordnade, dels ifrån Kongl.
Stats-Conloiret af under händer hafvande medel bestridda utgifter.
S. D- Föredrogos ånyo Constitutions-Utskottets nedannämnde bordlagda Memorial: N:o 56, med förslag till ändring uti Regerings-Formens 39, 40, 41, 42 och 43 §§.
Dessa förslag antogos till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; och N:o 57, med förslag till ändring uti Regerings-Formens 8, 13, 39, 42, 43, 63 och 81 §§.
Återremitterades till Constilutions-Utskottet, med förklarande af Ståndet, såsom dess gemensamma tanka, att företrädesvis det afgifna förslaget lill förändring af Regerings-Formens 43 §. bör, för vinnande af större tydlighet, omredigeras.
S. D. Till Stats-Ulskottet remitterades följande, med anledning af 56 §.
Riksdags-Ordningen, af Herr Petré väckta motioner: Bih. till R.
Prot. 1840, 9 Sami. 1 Band.
101 8oi Trot.
Uldr. d. >8 Nov. 1840. l:o en, med anmodan lill Stats-Utskottet alt skyndsamligen förelaga revision af Stals-Verkets räkenskaper förar 1838; oell 2:o en, med yrkande, att alla de, intill närvarande lid, definitiv t afgjorda delar af ordinarie stals-regleringen må, utan hinder af alia dermed mer och mindre sammanhängande, dels ännu omtvistade, dels på omröstning i Förstärkt Stats-Utskott beroende frågor nu genast varda i behörig ordning till verkställighet befordrade, på det att desammrna må kunna, ifrån och med 1841 års ingång, lända till efterrättelse; i anledning af hvilken motion flera yttranden äro afgifna, som komma att remissen åtfölja. S. D. Med godkännande af en utaf Herr Bagge gjord framställning, hvaruti hufvudsakligen fästes uppmärksamhet på behotvet för Expeditions-UtskoLtet af en Ordförande, som, fri kallad från ordförande-befattning uti annat Utskott, må kunna egna sin tid åt Expeditions-Utskottets göromål, hvilka , enligt hvad anfördt är, derförutan ej kunna skötas med behörig drift, beslöt BorgareStåndet, med afseende på nuvarande förhållande, alt bos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vänligen begära, det Banco- och Expeditions-Ulskotlen måtte blifva försedde med hvar sin serskilda Ordförande.
S- D. På grund af gjorda framställningar, återremitterades följande Expeditions-Utskoltets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse: N:o 139, angående förnyad besigtning och skattläggning af utmarken på Öland; cch N:o 142, angående Lagmans- och Häradshöfdinge-räntans samt sterblius-afgiflens upphörande.
S. D. Efter föredragning af Högvördiga Preste-Slåndets, uti ProtocollsUtdrag den 7 i denna månad, till respeclive Med-Stånden gjorda inbjudning, att förena sig med förstnämnda Stånd uti dess i I4:de punkten af Slats-Ulskollets Utlåtande N:o 345, i anledning af dels afslag, dels återremiss å ålskillige uti Memorialet N:o 301 framställda voterings-proposilioner, fattade beslut, förenade sig Bonde-Ståndet, uppå Talmannens proposition, om det yttrande: att, då Ståndets förut i denna fråga meddella beslut innefattar enahanda mening'' .
^ . of som Högv.
Preste-Ståndet, uti sin förevarande inbjudning, ehuru med andra ord uttryckt, funne Ståndet, för befordrande af det ändamål, som med inbjudnigen åsyftas, eller sammanjemkning af hufvud-åsigterna inom Riks-Stånden, annat svar nu ej erforderligt, än att
Ståndet vidblifver sitt förra beslut.
Trot. ZJldr. d. 18 Nov. 1840. 8o3 S. D.
Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskottets sedan den 14 dennes på bordet livilande memorial N:o 31, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut i fråga om Berednings- och Taxerings-Comileerne på landet.
Ståndet godkände de framställde voterings-propositionerna.
S. D. Genom ankommet Protocolls-utdrag för den 3 i denna månad, som nu föredrogs, har Högloft.
Ridderskapet och Adeln vänligen inbjudit öfrige Riks-Stånden att förena sig uti förstnämnde Riks-Sländs den 9 förutgående fattade och Bonde-Ståndet jemväl kungjorde beslut, i anledning af Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 5, öfver gjorde anmärkningar vid sammansatta Utskottens Betänkande N;o 2, angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvins-bränningens utöfning samt afgiflerna derföre.
Efter någon stunds öfverläggning i detta ämne förenade sig Bonde-Ståndet, uppå Talmannens proposition, i det beslut, att på Höglofl.
Ridderskapets och Adelns ofvannämde inbjudning meddela följande svar:
De hufvudgrunder, hvarifrån Bonde-Ståndet vid redan förehafd slutlig pröfning af Utskottens förevarande Betänkanden utgått, hafva, efter Ståndets öfvertygelse, om sina mångfaldiga verkningar på allmänt väl under en lång tidsföljd vunnit erfarenhetens vittnesbörd för sig, och innefatta sålunda i delta afseende en vida större säkerhet, än lösa theorier, som ännu icke blifvit inom vårt land pröfvade.
Dessa grunder äro: att rättighet till bränvins-bränning, för att vara allmänt gagnande i ekonomiskt och minst skadlig i moraliskt afseende, bör hufvudsakligen inskränkas endast till husbehof, samt denna sålunda utöfvade näringsgren högst lindrigt beskattas och uteslutande fästas vid jorden, der den utgör ett så väsendtligt hufvudvilkor för underhåll och förkofran af landets modernäringar, åkerbruket och boskapsskötseln, genom de utvägar den bereder att, till vinstgifvande näringsmedel för båda, använda öfverskotlet af den årliga potatesskörden, i förening med slöare och ofta vid bergningen skadad säd, att i synnerhet de mindre jordbrukarne, hvaraf allmogen hufvudsakligen utgöres, utom detta välgörande bidrag i sin hushållning, skulle hotas till sitt ekonomiska sjelfbestånd och sålunda vida mera än förut, blifva oförmögne att bära de större uppoffringar till det allmänna, hvaraf denna samhälls-class företrädesvis är betungad.
Om än i allmänhet såsom en Stats-ekonomisk grundsalts kan antagas, att blott det förädlingssält bör lemnäs företräde, som bereder högsta möjliga vinst af ludimalerien, måste likväl, då fråga är om brän vinsbränningen inom della land, vid grundsatsens tillämpning, flere och vigtiga undantag ega rum.
I annat fall skulle denna regel här urarta till den grundfalska pria - 8o4 Prot. Uldr. d. 18 Nov. 1840. cip, att en sådan industri leder till allmän båtnad, som undergräfver mängdens välstånd, för att sammanhopa en vinst på några få händer.
Det tillhör då, efter Bonde-Ståndets åsigt, en sann och fosterländsk Sluts-klokhet att ordna delta hushållsmål, icke endast från en abstract llieorelisk synpunkt, utan äfven dervid rådfråga erfarenheten inom delta land, som otvifvelagligt skall vidtsorda det från andra länder skilda förhållande, att bran vinsbränningen, inskränkt till husbehof, utgör en lifsprincip i Svenska allmogens hushålls-system och så djupt införlifvat sig med folklynnet, med menighetens begrepp om sitt behof, sin trefnad och sina billiga rättsanspråk, alt dm icke kan genom en bård beskattning undertryckas, utan att försöket skulle medföra de mest betänkliga och sambällsvådliga löljder af tilltagande fattigdom och medborgerlig missbelåtenhet inom den talrikaste delen af Rikets inbyggare.
Deremot borde den högsta möjliga beskattning användas såsom en återhållande kraft mot de större bränneriernas verksamhet, endast ur det ojemförligt vigtiga moraliska skäl, hvars seger öfver den materiella vinstberäkningen, tidsandan mer och mer åt sig eröfrar; att berörde industri i denna rigtning utöfvad, är den hufvudkälla, derifrån landet öfversvämmas af denna bränvinsllod, som bortslösar dess sädesproducter, gör den fattige, genom fördyrande af dess nödvändigaste födoämne, ännu olyckligare och utgrenar sig, i sedligt afseende, till otaligt förderf och elände.
Af Ridderskapet och Adeln, som sjelf innehafver en stor del af landets jord och sålunda är i tillfälle att på närmare håll taga kännedom af de mångfalldiga bördor, hvaraf jordbruket i allmogens hand tryckes, hade BondeStåndet i synnerhet tillförsett sig den medborgerliga välvilja att ej, genom en härd beskattning å dess ömtåligaste hushållsbehof, en tyngd skulle läggas till de öfriga bördorna.
Det är sålunda med djup bedröfvelse, som BondeStåndet erfarit, att Ridderskapet och Adeln, i rak motsatts af de här ofvan uttalade fosterländska åsigter, icke endast utsträckt bränvinsbrännings-rältigheten till en nästan obegränsad omfattning, utan äfven för denna industrigren anfört ett nytt beskattnings-system, hvarigenom det inskiänkta, allmänt nyttiga bruket skulle undertryckas, men deremot det riksförderfliga missbruket lättas och befordras.
Yid sådant olyckligt förhållande skulle Bonde-Ståndet trolöst motsvara sina Committenters rätt och förtroende, om Ståndet ett ögonblick tvekade i sitt Beslut att ogilla Ridderskapets och Adelns förevarande inbjudning.
Deremot och då Bonde-Ståndet har allt skäl att hoppas af Respective Med-Ståndens upplysning och fosterlandskänsla, att dessa Riks-Slånd, efter ett närmare öfvervägande af de varnande åsigter, i allmänna välfärdens in - Prat. Vtdr. d i\
Nov. 184.0. 8o5 tresse, hvarunder ämnet här blifvit framställdt, skola med beskyddande välvilja omfatta en bland de mest vigtiga af Svenska allmogens hushå!Isangelägenheter, anser Bonde-Ståndet sig böra, för alt i allt hvad på dess åtgärd ankommer, medverka till en god ulgmg af denna dess Corn mil ten ters välfärdsfråga, icke underlåta att taga di t sista steget, eller vänlig inbjudning till Med-stånden att, i frågan om grunderna för bränvinsbränningens utöfning och beskattning, förena sig i B mde-Ståndets den 31 sisllidne October fattade och Med-Stånden delgifne beslut. S. D.
Nils Persson från Södermanland motion om åliggande för berörde Utskott att under Riksdagens lopp verkställa revision af Stats- Banco- och Riksgäldsverkens räkenskaper för år 1838.
S. D. Förekom ånyo Borgare-Ståndets den 14 dennes bordlagde inbjudning att biträda dess beslut i fråga om 11 §. i Bevillnings-Ulskottets Memorial N:o 12, om allmänna bevillningen.
Inbjudningen alslogs, med åberopande af 12 §. i nämn le Betänkande. S. D. Föredrogos ånyo Slals-Ulskoltets den 14 dennes bordlagde Utlåtanden : N:o 362, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 288, 0111 upphörande af dagsverksskyldighet-r till Kungsgårdar och boställen; Lades till handlingarne.
N:o 363, i anledning af Kongl. Majlis