Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Samtycka då alla Riks-stånden till Konungens förslag, begäre de dag, att på Riks-salen fa Riksens Ständers bifall dertill afgifva.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla fyra Riks-ståndens sammanstämmande beslut.
I händelse förslaget sub N:o 1 af Rikets Ständer antages, kommer förslaget sub N:o 2 att förfalla.
Förkastas N:o 1, kommer förslaget sub N:o 2 under slutlig pröfning. 32 Konstitutions-UUkotlets Memorial AT:o k.
Bihang III Konstitulions-Utskottets memorial N:ris 21, 29, 32, 33.
Ridderskapel och Adelns protokoll den 10 och 31 Julii 1848.
Preste-ståndets protokoll den 10 och 29 Julii 1848.
Borgareståndets protokoll den 12 och 29 Julii 1848.
Bonde-sländets protokoll den 12 och 29 Julii 1848. 9.
Förslag till ett tillägg till 72 § Regerings-Formen.
ÄeiferiM^s-l^näieii, § 72.
Riksens Ständers Bank förblifver hä- Riksens Ständers Bank förblifver hädanefter, sorn den hittills varit, under Rik- danefter, som den hittills varit, under Riksens Ständers egen garanti och värd, så sens Ständers egen >garanti och vård, sa att den ostörd må förvaltas af de Full- att den ostörd må förvaltas af de Fullmäktige, hvarje Stånd dertill förordnar, mäktige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de Ordningar, Stadgar och Regie- efter de Ordningar, Stadgar och Reglementen, hvilka redan gjorde äro eller vi- mentén, hvilka redan gjorda äro, eller vidare af Riksens Ständer göras kunna; dare af Riksens Ständer göras kunna, ägande Riksens Ständer allena rätt att ge- Riksens Ständer allena äga rätt att genom Banken utgifva sedlar, som för mynt nom Banken utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas.
i Riket må erkännas.
Dessa sedlar sko la, vid anfordran, efter deras lydelse, af Bunken med silfver inlösas.
Konstilutions-Utskottets Memorial N:o 4. 33 Bihang III, Konstitutions-Utskottels memorial, N:s 5, 8, 13, 28, 33.
Ridderskapet och Adelns protokoll för den 5 April, 26 Juni och 22 Juli 1848.
Preste-slåndets protokoll för den 12 April, 21 Juni och 23 Juli 1848.
Borgareståndets protokoll för den 5 April och 17 Juni 1848.
Bonde-slåndets protokoll för den 1 April, 15 Maj och 17 Juni 1848. 10.
1 § TryckfrihetsFörordningen, rörande ajlemnande af Exemplar af tryckpressens alster till åtskilliga Embetsverk och allmänna Bibliotheker.
TrjckfriSiets-Förordisf iigen. § 1. moni. 11.
Af allt hvad som tryckes vare Boktryc- Af allt hvad som tryckes, ehvad det karen pligtig, att från upplagan aftaga är genom bokpress, stentryck, eller anoch utan betalning aflemna så många exem- norledes, och som bok eller skrift ulplar, att Justitke-Statsministern, de under gifves, vare boktryckaren eller egaren Riket lydande Universiteter, Kongl.
Bi- af pressen pligtig såväl att från upplabliotheket, Riks-arkivet och Vetenskaps- gan aftaga så många exemplar, att Juakademien erhålla ett hvardera.
Ar nå- stitke-Statsminislern, de under Riket lygot verk åtfoljdt af kostsammare plancher, dande Universiteter, Kongl. Bibliotheket, må sådane dock endast för Kongl. Biblio- Riks-archivetoch Vetenskaps-akademien ertheket ovilkorligen aflemnas. hålla ett hvardera, sorn ock att dessa exemplar, med undantag af Jas lil urStatsministerns, hvarom i 2 morn. 4 § Bih. till R.
St-.s Brot., 1850 & 1851. 3 Samt. 3 Haft.
5 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 4. sägs, utan betalning aflemna och insända antingen till Riks-archivet, eller omedelbart till dem, de tillfalla.
Ar något verk åtföljdt af plancher, sorn detsamma i ett eller annat afseende förtydliga eller förklara; dä skola ock plane kerna jemte verket sammaledes utan betalning insändas.
Vederbörande skall hvad om exemplarens insändande nu är sagdlfullgöra, då han i Stockholm bor, inom sex månader, och, dä han annorstädes är bosatt, inom ett är frän den dag, boken eller skriften ulgafs.
Försummar han det; bote tretiotre Riksdaler sexton skillingar, och fullgöra, ej dess mindre, hrad nu föreskrifvet är.
Bihang lil Konstitutions-Utskottets memorial N:o 23.
Ridder skåpet och Adelns protokoll för den 14 Juli 1848.
Presle-ständets protokoll för den 13 Juli 1848.
Borgareståndets protokoll för den 13 Juli 1848.
Bonde-ständets protokoll för den 14 Juli 1848. Konstilutions-Uiskottets Memorial N:o 4. 35 11.
Förslag till ett tillägg i 28 § Reg erings-Formen, angående befordran af utländske män till vissa embeten och tjenster.
Regerings-Formen. §• 28.
Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de embeten och tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar ; dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills ägt rum; Vare likväl Konungen obetaget, att uti militära embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till kommendanter i fästningarne.
Till civile embetsmän inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och från embeten och tjenster, vid de verk och stater, som under Departementet höra. 7¥:o 1.
Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de embeten och tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar; dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådane hittills ägt runi.
Till beställningar vid Universiteten och andra inrättningar för vetenskap eller skön konst må Konungen ock, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, kunna kalla och befordra utländske män af utmärkt förtjenst.
Konungen vare likaledes obetagen, att uti Militära Embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till Kommendanter i fästningarne.
Konungen fäste vid alla befordringar afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Till Civile Embetsmän inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, eller, pä sätt ofvan sagdt är, inkallas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Departementet höra. Konstitutions-Utsi: otids Memorial N:o 4. Xm 2.
I händelse att förslaget
N:o 1 blifver antaget, skulle derefter förslaget N:o 2 komma under pröfning.
Delta förslag består af ett tillägg till N:o 1, innehfillande följande ord: äfvensom lill läkare-beställningar, som skulle inforas omedelbart efter orden: ”skön konst;"” i följd hvaraf, derest ock N:o 2 godkännes, 28 § Regeringsformen skulle erhålla följande lydelse:
Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde
Svenske män till alla de embeten oell tj ens ter inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar; dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådane hittills ägt rum.
Till beställningar vid Universiteten och andra inrättningar för vetenskap eller skön konst, äfvensom till läkarebeställningar, må Konungen ock, efter vederböra/! des hörande, eller uppå der as framställning, kunna kalla och befordra utländske män af utmärkt förtjenst.
Konungen vare likaledes obetaget, att uti Militära Embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till Kommendanter i fästningarne.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras hörd.
Till Civile Embetsmän inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, eller, pä sätt ofvan sagdt är, inkallas, som äro af den rena Evangeliska - Ronstitutions-Uukotteis Memorial N:o 4. 37 geliska läran.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga oell expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån embeten och tjenster, vid de verk och stater, som under Departementet höra.
Bihang III, Konstilutions-Utskottets memorial N:o 27.
Ridderskapet och Adelns protokoll för den 25 Juli 1848.
Preste-sländets protokoll för den 22 Juli 1848.
Borgare-ståndets protokoll för den 22 Juli 1848.
Bonde-ståndets protokoll för den 25 Juli 1848.
St:* Brot., 1850 & 1851. 3 Sami. 3 Haft. 0 9 STOCKHOLM, tryckt ros isaac marcus, 18 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5.
Utsk. d. 30 Jan. 1851, kl. 2 e. ra.
Memorial till Rikets Ständer, med uppgift å de af samtlige Riks-stånden vid innevarande Riksdag godkände grundlags ändring sförslag.
Sedan Rikets llögloll.
Ständer den 25 sistlidne Januari lill pröfning förehaft de förslag till partiella ändringar i Grundlagarne, hvilka från nästföregående Riksdag voro hvilande och uti Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 4 finnas anmälde, samt Utskottet genom Utdrag af Riks Ståndens Protokoll för nyssnämnde dag erhållit del af Ståndens angående dessa förslag fattade beslut, får Utskottet härigenom vördsamt anmäla, att, med bibehållande af den nummerföljd, i hvilken samma förslag uti memorialet N:o 4 äro uppgifne, samtlige Riks-stånden godkänt och antagit: N:o 2.
Förslag till ändring af 2—5 mom. 14 § och 22 § Riksdags-Ordningcn, rörande representations-rättigheten för Fahlu Bergslag5 ]N:o 3.
Förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdagsordningen, angående tillförordnande af Bonde-ståndets Sekreterare; och N:o 9.
Förslag till ett tillägg till 72 § Regerings-Formen, om inlösen af RiksBankens sedlar; hvaremot alla de öfriga förslagen, till följd af ett eller annat Riks-stånds beslut, förfallit.
Stockholm den 30 Januari 1851. lith. till B.
St:s Prot., 1850 & 1851. 3 Sami. 4 Iläft. 1 STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851.
Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6.
N:o G.
Ank. till Exped.-Utsk. den 7 April -185-1, kl. \ e. m.
Memorial till Rikets Ständer, angående verkställd granskning af de uti Statsrådet förda protokoll.
Konstitutions-utskottet har numera afslutat den granskning af de uti Statsrådet förda protokoll, hvilken det, enligt Grundlagarnes föreskrift, ålegat detsamma att verkställa.
De protokoll, som för denna granskning varit föremål, äro:
Protokollen öfver Justitie- och Justitie-departements-ärenden, samt ärenden, gemensamma för två eller flere departementer, från och med den 24 November 1847 till och med den 27 November 1850; Protokollen öfver Vlrikes-departemenls-ärenden, från och med den 17
December 1847 till och med den 13 November 1850; Protokollen öfver Landlförsvars-departemenls-ärenden, från och med den 3 December 1847 till och med den 27 Oktober 1850; Protokollen öfver Sjöförsvars-departements-ärenden, från och med den 3 December 1847 till och med den 25 November 1850; Protokollen öfver Civil-departements-ärenden, från och med den 2 December 1847 till och med den 21 November 1850; Protokollen öfver Finans-departemenls-ärenden, från och med den 2 December 1847 till och med den 25 November 1850; Protokollen öfver Ecclesiaslik-deparlemenls-ärenden, från och med den 3 December 1847 till och med den 25 November 1850; och på de uti 105 § R.
F. fastställde grunder, åtskilliga af protokollen, angående ministerieila ärenden och kommandomål.
Utskottet har vid denna granskning icke funnit något af de uti dessa protokoll förekommande råd och tillstyrkanden af Konungens rådgifvare i afseende å vidtagne regeringsbeslut gifva anledning till den åtgärd, som 106 § R.
F. och 29 § R.
O. under de förutsättningar, hvilka der bestämmas, föreskrifvit.
Deremot och hvad angår de synpunkter, ur hvilka, till följd af 107 § R.
O., det äfven varit Utskottets skyldighet att granska och bedöma det handlingssätt, Konungens rådgifvare vid utöfningen af sitt rådgifvarekall iakttagit, har Utskottet ansett sig ega skäl till anmärkningar angående rådgifvareåtgärderna uti följande ärenden: Bih. till R.
Prat. -1850 & -183U 5 Sami. 5 Haft. t 2 Konstitutivns-Utskottets Memorial, N:o 6.
A ; it; . :'.J- h . ■> Angående disposition af anslaget för fångars vård och underhåll till inredande af ett straff-fängelse inom Warbergs f. d. fästning.
Enligt protokollet öfver blandadt justitie-departements-, landtförsvars- och finans-ärende, hållet inför II.
Majit Konungen uti Statsrådet i Malmö den 11 Juli 1848, hade Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i riket i underdånighet anmält, att, sedan Kongl. Majit, i anledning af nämnde Styrelses år 1846 gjorda underdåniga framställning om behof af nytt fängelse till inrymmande af det under sednare åren ökade antal lifslidsfångar af mankön, icke funnit skäl bifalla Styrelsens förslag om inrättande af sådant fängelse å Kungsholms fästning eller å Leckö slott, men deremot befallt
Styrelsen att inkomma med underdånigt förslag lill in redande af Warbergs förra fästningsfängelse och utvidgandet af fängelset i Landskrona för berörde ändamål, så hade, till fullgörande af denna nådiga befallning, fullständiga ritningar och kostnadsförslag öfver nödiga byggnads- och reparationsarbeten för inredande af fängelset i Warberg, med bland annat 30 celler, blifvit upprättade, för hvilkas utförande kostnaderna voro beräknade till 36,000 Riksdaler banko, att fördelas till utbetalning i vissa delar på trenne år, det första år 1848, det andra år 1849, det tredje år 1850; hvarjemte nämnda Styrelse, med öfverlemnande af berörde ritningar och förslag, i underdånighet hemställt, att, ehuru densamma icke ännu då var beredd att afgifva förslag om utvidgande af fängelset i Landskrona, Kongl.
Majit likväl, med afseende derå, att alla för lifstidsfångar bestämda fängelser redan voro med fångar uppfyllde, måtte läckas frågan om fästningsfängelsets i Warberg inredande för ändamålet till serskild pröfning upplaga.
Sedan Krigskollegium och Statskontoret utlåtande afgifvit öfver åtskilliga andra till saken hörande omständigheter, förevar frågan, i afseende å nämnda punkter, till afgörande i Statsrådet ofvanomförmälda dog, hvarvid, uppå underdånig tillstyrkan af Statsrådets då närvarande ledamöter, II.
Exc. Herr Statsministern för utrikes ärendena, Friherre Stjerneld, samt Ilerrar Statsråden Sandströmer, von Hohenhausen och Genberg, beslöts, att, med bifall till Fångvårdsstyrelsens förslag, kostnaderna för inredande af ett straff-fängelse inom Warbergs f. d. fästning skulle i den ordning, Styrelsen hemställt, utgå af anslaget å andra hufvudtiteln för fångars vård och underhåll, och de nödiga arbetena, så fort ske kunde, sältas i verkställighet.
Då det å andra hufvudtiteln upptagna anslag för fångars vård och underhåll är ett förslags-anslag, som icke för annat, än det vid dess be - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6. viljande bestämda ändamål bör kunna användas; då bland de statsbehof, som med detta anslag skola betäckas, behöfliga kostnader hvarken för byggande af nya fängelser eller ny-inredande af gamla blifvit afsedde, och härtill kommer, att, som Rikets Ständer till riksdag voro församlade, den tid, frågan om iståndsättande af omförmälda fängelse i Warberg till slutlig pröfning i Statsrådet föredrogs, en proposition till Ständerna om beviljande af erforderliga medel för detta behof, derest annan vederbörlig tillgång saknades, så mycket hellre hade bordt Konungen i underdånighet föreslås, såsom den rätta utvägen för ändamålets vinnande, som ej heller något väsendtligt uppehåll uti det behöfligt ansedda arbetets utförande derigenom bade uppkommit, enär kostnaderne derför voro på tre års serie beräknade; har Utskottet på dessa skäl ansett sig böra rådgifvare-åtgärden i afseende å detta ären-* de Rikets högloflige Ständer vördsamt tillkännagifva, II. * Angående indrifvande af böter, ådömde Norrska undersåler af Svensk domstol.
Uti protokollen öfver finans-ärenden för den tid, till hvilken Utskottets granskning denna gång sträckt sig, hafva åtskilliga underdåniga förfrågningar förekommit, huru förhållas borde med böter och vitén, lill hvilka Norrske undersåter blifvit af Svensk domstol skyldige kände, men som sedermera icke kunnat indrifvas i anseende dertill, att de sakfällde från riket sig begifvit, utan att dessförinnan hafva böterne erlagt.
Sålunda hade en sådan förfrågan, enligt Finans-departementets protokoll för den 18 Februari 1848, från Kongl. Kammarrätten inkommit i anledning deraf, att vid granskningen af Wermlands läns landsbok för år 1843 och kronoräkenskaperna för Norr-Sysslets fögderi, det befunnits, att, sedan fyra namngifne Norrske undersåter blifvit för skogsåverkan inom Svenska gränsen af vederbörande häradsrätt dömde att böta hvardera 240 Rdr, eller tillsammans 960 Rdr, och, vid sedermera begärd utsökning af dessa medel hos de sakfällde i Norrige, Amtmannen i Hedemarkens arnt förmält sig icke kunna bötesbeloppen uttaga, emedan de bötfällde voro, såsom orden lydde, ”uvillige at betale,” Landshöfdinge-embetet i berörde län, genom resolution af deu 13 September 1844, under åberopande af Kongl. Rrefvet den 10 Augusti 1825, förklarat, det skulle vid sådant förhållande dessa bötesbelopp ur räkenskaperna afFöras.
4 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6.
En annan sådan förfrågan hade Kammarrätten framställt, i anledning af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Götheborgs och Bohus län under den 25 Februari 1847 meddelade resolution derom, att de vitesböter, 6
Rdr 32 sk., som vid 1845 års sommarting med Tanums och Bullarens härader blifvit en Norrsk man ådömde, och hvilka denne sedermera, enligt derom ingånget tillkännagivande från vederbörande embetsmyndighet i Norrige, förklarat sig ej vara sinnad att erlägga, skulle, med stöd af Kongl. Brefvet den 10 Augusti 1825, i kronoräkenskaperna afskrifvas.
Enligt Finans-departementets protokoll för den 21 December 1849, hade ytterligare en dylik förfrågan till Kongl. Maj:t inkommit från Dess Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län, med anledning af ett vid vintertinget med Malungs och Lima socknar år 1847 afdömdt mål, rörande olofligt limmerhygge inom sistnämnde socken af tvänne Norrske män, som af häradsrätten blifvit fällde att utgifva försutet vite, 6
Rdr 32 sk. hvardera, men sedermera, då böterna hos dem genom Amtmannen i Hedemarkens arnt utfordrades, enligt utdrag ur saköreslängden för Vester-Dahls fögderi, vägrat betalning, under förklarande, att den för dem presenterade handling icke vore af exekutiv kraft; hvarjemte vid detta ärende förekommit, att, sedan häradsrättens utslag blifvit bemälde
Amtman för ytterligare verkställighet tillsändt, denne embetsman uti svar till Konungens Befallningshafvande förklarat sig icke kunna vidtaga någon åtgärd för böternas indrifvande, sedan så lång tid från utslagets datum förflutit.
Uti ofvananförda nådiga Bref af den 10 Augusti 1825, meddeladt Kammarkollegium, Kommerse-kollegium och åtskiliige andra embetsverk, har Kongl. Maj:t i nåder behagat förordna, att, intilldess en lag till bestämmande af exekutionsförfattningarnes ömsesidiga tillämpning i Sverige och Norrige kunde blifva i behörig ordning beslutad och utfärdad, med indrifvande af böter och vitén, som vid Svensk domstol blifvit Norrmän ådömde, borde till alla delar förhållas i öfverensstämmelse med hvad före Sveriges och Norriges förening, enligt då gällande författningar, blifvit iakttaget; men som något allmänt stadgande rörande dessa frågor icke funnits vara till efterrättelse kungjordt, hade af sådan anledning Kammarrätten, hvilken emedlertid förordnat, att böterna uti de två förstnämnda af ofvanberörde fall åter skulle uti räkenskaperna uppdebiteras, samt Konungens Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län ansett sig böra omförmälda förhållande hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla till det förordnande, som för dessa och andra dylika mål kunde i nåder pröfvas lämpligt.
Vid pröfningen af förstnämnde tvänne ärenden den 18 Februari 1848 behagade Kongl. Maj:t, uppå tillstyrkande af de Statsrådets ledamöter, som då voro tillstädes, II.
Exc. Herr Grefve Posse, H.
Exc. Herr Friherre Ihre, samt Statsrå - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6. 5 de» Herr Friherre Stael von Holstein, Herr Munthe, Herr Friherre Peyron, Herr Silfverstolpe, Herr Waern, Herr Friherre Gyllengranat, Herr Faxe och Herr Fåhraeus, i nåder förklara, att förenämnde bötesbelopp skulle i kronoräkenskaperna balanseras, samt att det på vederbörande skulle ankomma att, i den mån tillfälle dertill yppades, de om böterna gifne utslagen till verkställighet befordra; och, i hufvudsaken lika lydande härmed, har ock det beslut utfallit, som uppå Statsrådets tilstyrkande i nåder meddelades, då det tredje af ofvananförda mål den 21 December 1849 till afgörande förekom och hvaruti såsom rådgifvare deltogo H. Exc. Justitie-statsministern Herr Grefve Sparre, H.
Exc. Statsministern för utrikes ärendena Herr Friherre Stjerneld, samt Statsråden Herr Fåhreeus, Herr Sandströmer, Herr von Hohenhausen, Herr Wallensteen, Herr Gunther, Herr Genberg, Herr Gripenstedt och Herr Grefve von Platen.
Nu anmärkta ärenden har Utskottet ansett förtjena serskild uppmärksamhet på den grund, att de ådagalägga en ganska betänklig brist uti regleringen af erforderliga bestämmelser angående rättsförhållandena emellan de förenade rikenas ömsesidiga bebyggare.
Det samband, som emellan dessa riken eger rum, icke blott genom politisk union, utan ock såsom varande grannstater med en i midten af deras kontinent löpande långsträckt gräns, måste, i samma män som de gemensamma intressena utveckla sig, framkalla allt flere och mångfaldigare förbindelser och likaledes äfven konflikter.
Häraf alstras rättsfrågor af flerfaldig art, i hvilka endast lagarne blifva skiljodomare.
De utslag och domar, som i sådane mål mellan parter från hvartdera riket meddelas, kunna väl endast bestämmas efter det rikes lag, der de afkunnas; men om den rätt, de fastställa, skall blifva full verklighet, måste exekutiv kraft vara dem tillerkänd inom hvartdera rikets område på ett sätt, som utesluter tidsutdrägt och omgång och med säkerhet befordrar del genom domen erkända rätta till sitt mål, verkställighet och efterrättelse.
Rättsskipningen får eljest skenet af betydelselöshet och vanmagt, och, i stället för att befordra, bidrager den sålunda till att undergräfva grannsämja och vänskap mellan brödrafolken.
Åtskilliga Europeiska stater finnas, hvilkas lagar en gång för alla berättigat domaren att åt utslag och domar af icke kriminel natur, utfärdade i främmande land, mot inhemsk eller utländsk, i landet boende, man, äfvensom åt fordringsanspråk, grundade på domar i brottmål, meddela exeqvatur utan annan af domaren företagen pröfning, än att domen är verklig och ej strider mot landets positiva intressen eller offentliga rätt.
Ett än större antal andra stater hafva i sina lagar erkänt 6 Konstitutions-Utskottets Memorial, iV.o fi. samma grundsats med förbehåll af reciprocitet; och uti Norra Amerikas union är det så väl i Konstitutions-akten stadgadt, som sedermera genom en Kongress-akt af den 26
Maj 1790 närmare bestämdt, att domar, gifne i en af de till federationen hörande stater, skola ega fullt gällande kraft äfven i de andra.
Dessa grundsatser, antagne positivt med en eller annan modifikation i de fleste civiliserade länder, äro en följd icke allenast af ömsesidig nytta och vänskap staterna emellan, utan ock af rättvisans egen natur, som utan afseende på de former, under hvilka hon skipas, till sina grundbegrepp öfver allt i civiliserade länder måste vara sig lik; och har derföre äfven erkännandet af deras allmänna giltighet uti den nyare tidens folkrätt blifvit af de utmärktaste rättslärde yrkadt såsom en rättsfordran i sig sjelf.
Bland de få länder i Europa, der dessa grundsatser hvarken enligt lag eller praxis ännu erkännas, befinna sig Sverige och Norrige.
Ehuru förenade genom politisk union, stå de dock i afseende å sina internationella rättsförhållanden till hvarandra ännu på en så främmande fot, att icke ens frågorna om den exekutiva kraften af ömsesidiga, till den enskilda rättens område hörande, domar blifvit genom bestämda öfverenskommelser reglerade.
Till ett skyndsamt företagande af en ej blott till dessa, utan ock till alla andra af unionsförhållandet föranledda frågor, sträckt reglering, synes det Utskottet, som hade här ofvan anförda frenne frågomål bordt gifva förnyad anledning; men då Statsråds-protokollen hvarken för ofvannämnde eller andra till granskningstiden hörande dagar innehålla någon upplysning derom, att Konungens rådgifvare rörande dessa vigtiga samhällsintressen framställt något råd eller tillstyrkande, har Utskottet ansett sig böra detta förhållande hos Rikets högloll.
Ständer vördsamt tillkännagifva. III.
Angående tillämpningen af föreskrifterna rörande Beväringsmanskapets vapenöfningar.