Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter det Faktoriet, i följd af inträffade dödsfall år 1840, erhållit, vid 1841 års ingång, både ny Styresman, Redogörare oell fram på året Rustmästare, fauns nödigt alt, från oell med samma års början, låta införa den godkända enklare redogöt elseme! hod, som är fastställd för Kronans verkstäder i allmänhet, och då, till efterföljd för delta aloch framdeles, åtskilliga närmare bestämmelser blifvit från Kollegium gilna, hvad beträffar material- och persedelräkenskapen, förmodar Kollegium, att hvad Revisorerne åsyftat skall fullkomligen vinnas.
Sedan Rikets Ständers Revisorer funnit gagneligt att, genom ombud från de fyra Stånden, hvilka infunnit sig å Kronans Faktori i Carl Gustafs Stad, taga kännedom af deltas beskaffenhet m. m., och derefter, med Eders Kongl. Maj:ts genom Juslitie-Slats-Ministern tillkännagifva nådiga tillåtelse, mottagit, uti deras Berättelse intagna, af bilagor åtföljda svar å Revisorernes till Kollegium afgifna förfrågningar, angående Faktori-egendomens inköp och Verkets anläggning derstädes samt röjande under sednare åren tillkomna betydliga byggnader för Faktoriets utvidgning o. s. v., hafva Revisorerne förmält svars-skrifvelsen vara ”sakrik och upplysande”, och att af den från Revisorernes delegerade Ledamöter inkomna berättelse inhemtals, det nybyggnaderna å stället äro ”med mycken omsorg uppförda och synas blifva ändamålsenliga.”
Emedan gevärsbesigtningen, hvilken synts Kommitterade nog sträng, medfört starka kassationer, hafva Revisorerne uttryckt den önskan, alt gevären måtte ”delas i tvenne klasser, samt att de som, för mindre felaktighet ej approberades för krigsbruk, men dock kunna vara användbara, måtte vid exercis och vaktgöring få begagnas eller ock till enskilda försäljas”, hvaraf besparing och andra förmåner förmodas kunna vinnas.
Då fullständigt bemötande häraf erfordrar vidlyftigare detalj, och då frågan härom icke synts vara föremål för Revisorernes bedömmande, får Kollegium, jemte åberopande af hvad dess ofvannämnde Berättelse till Revisorerne härom innehåller, endast i underdånighet upplysa: det större kassationer egentligen inträffat å gevärspipor, de der äro vådliga alt använda af mindre pålitlig beskaffenhet; att, utan noggrannhet och behörig uppmärksamhet vid tillverkningen samt tidiga kassationer af bvad odugligt är, hastigt ett vårdslöst arbete skulle sig inrota, sorn in - — Tinan kori komme all medföra ännu större kassalioner, med desamma åtföljande betydligare kostnader; alt tilldelande af ej tillförlitliga gevär åt trupp, skulle minska soldatens angelägna förtroende för dess vapen; att uti Kronans förråder finnes tillräcklig tillgång å äldre, till fredsbruk afsalia, gevär; och att dryg kostnad för stockning jemte öfrig mundering af gevärspipor af icke fullgod beskaffenhet, eller för endast exercisbehof i fredstid, skulle tillskynda Slaten onyttig utgift.
Försäljning lill enskilda af något parti soldatgevär kan alltför sällan inträffa, oell all utbjuda vapen, som för, dess egentliga ändamål ej kunnat anses tillförlitliga eller godkännas, lärer Eders Kongl. Majrt icke tillåta.
Vidare förekommer Revisorernes anmälan af balanserna uti extra Stals-anslagsräkningen, nemligen: a) Förskott lill förre Förvaltaren af Nyköpings Verkstad Morsing, stort 5,ooo R:dr, å kostnaden af derstädes beställda artilleri-sadelställningar, genom försorg af Major Åkerstein, derom rättegång länge varit anhängig, och hvarom den upplysning vunnits, att i dessa dagar förhör inför Svea Hof-Rätt i målet ägt rum, och att beslut blifvit fattadt, det deposition uti enskilda taka händer till belopp af 5,612 R:dr 22 sk. 3 r:sl., för sammanstämmande Domars fullgörelse, skall för Krigs-Kollegii räkning uti Rikets Ständers Bank insättas; varande tillförene för denna rättegång nedsatta, för doms fullgörelse, uti Öfver-Stålhållare-Embelels Kansli 1,182 R:dr 16 sk., samt uti Stats-Kontoret med qvarstad, belagde 1,025
R:dr 16 sk. af bemälte Majors lönelillgångar, så all säkerhet vunnits för tillhopa 7,820 R;dr 6 sk. 3 r:st.
Banko. b & cj Att tillgångar för gäldande af förre Hofslagaren Engvalls och Fakloren Treuligers skulder alldeles saknas, är i vederbörlig ordning, genom Kollegii Advokatfiskal, utrönt; men kunna ej frågorna om fordringarnas afskrifning ännu behandlas, mot den antagna grundsats att ej afiora fordran så länge gäldenär lefver.
Revisorerne hafva jemväl omförmält, att, i öfverensstämmelse med sednast församlade Rikets Ständers begäran samt Eders Kongl.
Majlis nådiga Bref den 7 Juli i84<, inom raden, uti Kollegii räkenskaper är balanserad en summa stor 32,i56 R:dr 43 sk. 1 r:st., förskjuten, af i83o års extra statsanslag lill anskaffning af gevär, för nybjrggnad af Carl Gustafs Stads Gevärsfaktori, och örn afskrifning hvaraf frågan blifvit uppskjuten till nästa Riksdag; hvilket Kollegium skolat i underdånighet anmäla. 72 SIu' ligen är lillkännagifvet, del Revisorerne icke funnit skäl för någon anmälan vid afgifna 1840 och 184* årens Räkningar för extramedlen till beslyckning af försvarsverk å Waxholms Fäslning.
Den nådiga Remissen Aterställes härvid underdånigsl, och Kollegium har nåden framhärda med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste A11 ernådigsle Konung!
Eders Kongl. Maj:ts nnderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, Gust.
PEYRON, D. W- SILFVERSTOLPE. C. J. SALOMON. ■Slockholm den i4 Mars i844- J.
An. — 73 — Anvisning till Verifikationer för år 1840 skedda utlevereringar af Krut lill förbrukning för publika behof.
Sammandraget vid årets Hufvudbok åtföljande Kruträkning itupp! ager ett totalt utgiftsbelopp af 6,111. 28. som utgöres af följande, Krutförråden emellan, förflyttade krutpartier till Krutdepoternes reglerande, nemligen: Från Carlsborg afsända till Götheborg, se Carlsborgs Förrådsräkning N:o 3 i9:e Bandet, 320.
— — Dito till Jönköping
Dito Dito 20. — — Fliseryds Krutbruk till Stockholms Arkli, se fol. 4632 i 5:e
Dito, 1,000. — — Husby Klosters
Dito till Dito, se fol. 4343 i Dito, .... 500. — — Stockholms Arkli till Dito Ammunitionsförråd, se N:o 44 i 12:e
Dito, 100. — — Torsebro
Krutbruk lill Götheborg, se fol. 4531 i 5:e
Dito, 100.
— — Åkers
Dito lill Stockholms Arkli, se fol. 4461 i 5:e
Dito, 1,200. — 3m) __ Carlskrona Amiralitetsförråd, utgifvet till Flottans behof, enligt räkningen N:o 1 i 9:e Bandet 390. — — Landskrona, till saluteringar å åtskilliga Fästningar gammalt Engelskt krut, enl. lörråds-räk ningen N:o 29 i lire Bandet, . i 7o. — — Stockholms Arkli till Kongl. Förvaltn. af Sjö-Ärenderna, enligt förrådsräkningen N:o 44 i i 9:e Bandet, 500.
— — Dito till Kongl. Flottans Station i Stockholm, enl. räkn.
N:o 44, pag. 41 & 43 i 12:e Bandet, 150. — Transport 1,815. — 3,240. — 10 74 Transport 1,815. — 3,240.
— Från Stockholms Arkli till fästningsarbetenaå Waxholm, enl. räkn.
N:o 44 pag. 37 i 12:e Bandet, 30. — — Jönköpings förråd till Bolaget för väganläggningen emellan Borås och Borgstena, enl. K:gl. Brefvet den 17 Mars 1840, se räkn.
N:o 25 i ll:e Bandet, 20. — — Åkers Krutbruk till Förvaltningen af Sjö-Ärenderna och Mariebergs Läroverk, se fol. 4461 i 5:e Bandet, .... 7. 30. j §72 3() Besten af utgifvet krut utgöres af till samtliga Regementer och Corpser af alla vapen, för exercis och målskjutningar, anordnadt krut, sorn af Chefs-Embetena årligen inför KrigsKollegium redovisas; varande vederbörandes (jvittenser å hvad som erhållits förrådsräk ningarne följaktiga, och uppgår detta år till 998. 98. gjjj 28 Anvisning till Verifikationer för år 1841 skedda utlevereringar af Krut till förbrukning för publika behof.
Sammandraget vid årets Hufvudbok åtföljande
Kruträkning ®- upptager ett totalt utgiftsbelopp af . 6,254. 81. som utgöres af följande, krutförråden emellan, förflyttade krutpartier till Krutdepöternes reglerande, nemligen: Från Carlsborgs Förråd till Götheborgs
Dito, enligt förrådsräkningen N:o 2 i 9:e Bandet, 400.
— — Dito till Stockholms Arkli, Dilo N:o 2 i 9:e Dito, .... 800. — — Fliseryds Krutbruk till Carlsborg fse fol. 5o6g 1,000.
Dito till Jönköping ,jj>5:eBand. 100.
— Transport 2,300. — 75 Transport 2,300. — Från Husby Klosters Krutbruk till Ridö Krutdepot . .}sefoi.4787 400.
— — Dito till Carlsborg t)i5:eBand. 1(100. — — Stockholms Amunitionsförråd till Stockholms Arkli, se räkn.
N:o 45 i ll.e Bandet, . . 100.
— Torsebro Krutbruk till Christianstad, se fol. 4969 i 5:e
Dito, 500.
— — Åkers Dito till Stockholms Arkli. . . . * . *?se fol.4907 300. ■— — Dito till Ridö Krutdepot) l5:e Bani1- 400. — 5 100 — Stockholms Arkli till Kongl. Flottans Station i Stockholm, enl. räkn.
N:o 46 pag. 39 & 41 i ll:e Bandet, . . 200. — — Carlstens Förråd till fästningsbyggnadsarbetena derstädes, enl. räkn.
N:o 6 p. 101 i 9:e Bandet, 30. — — Stockholms Arkli till Löjtnan ten Nordensvan, föranställande försök med bombkanoner, se räkn.N:o46 p.47 i ll:e Bandet, 50. — — Waxholms Förråd till fästningsarbetena derstädes, enl. räkn.
N:o 35 pag. 54 i 10:e Bandet, 15. 72.
295 72 Resten af utgifvet krut utgöres af till samtliga Regementer och Corpser af alla vapen, för exercis och målskjutningar, anordnadt krut, som af ChefsEmbetena årligen inför KrigsKollegium redovisas; varande vederbörandes qvittenser å hvad som erhållits förrådsräkningarne följaktiga, och uppgår detta år till 859. 9. 6,254. 81. 76 Kongl. Krigs-Kollegii F ortifikations-Afdelnings uuderd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Beråttelse om granskningen af nämnde.
Afdelnings räkenskaper.
Af den Berättelse Rikets Ständers sednast församlade Revisorer afgifvit, efter verkställd granskning af, bland annat, 1840 och 1841 årens räkenskaper för de under Krigs-Kollegii vård och förvaltning ställda allmänna anslag och fonder, har Eders Kongl. Maj:t läckts lemna Kollegium del, för afgifvande af den förklaring eller de ytterligare upplysningar, som af berörde Berättelse anses påkallade.
Till underdånigste fullgörande häraf, får Krigs-Kollegium, till bemötande af hvad Revisorerne yttrat och anmärkt vid Redogörelserna för de till Kollega Forlifikations-Afdelning hörande allmänna fonder, i underdånighet anföra: l:o.
Till öfverensstämmelse med Chefens för Ingeniör-Corpsen derom gjorda anhållan, anordnade Krigs-Kollegium, den 10 Juni 1841, emot redovisning af vederbörande, 1000 R:dr B:ko på Waxholms Fästnings ordinarie stat för samma år; men då straxt härefter utreddes, att Fästningens ordinarie statsanslag, såsom följd häraf, blifvit öfverskridet, under det motsvarande belopp af Fästningens extra anslag befanns odisponeradt, förordnade Kollegium, genom upp- och afföringsordres af den 15 Juli 1841, på sätt räkenskaperna för samma är jemväl utvisa, att ifrågavarande 1,000 R:dr borde det ordinarie anslaget af extra anslaget godtgöras; vid hvilket sålunda upplysta förhållande Eders Kongl. Maj:t nådigst täcktes finna, att det inträffade misstaget, derigenom ingen förlust eller annan olägenhet for Eders Kongl. Maj:t och Kronan uppkommit, genast efter detsammas inträffande och mer än tvenne år innan den nu gjorda anmärkningen blifvit väckt, är vordet af Kollegium behörigen rättad t.
Ett nära lika förhållande inträffar med de 1000 R:dr Banko, hvilka, enligt hvad Revisorerne ansett sig böra anmärka, uppå reqvisition 77 af Chefen för Ingeniör-Corpsen, den 9 November 1841 blifvit af KrigsKollegium, af under händer ägande medel, anordnade i och för de i Stockholms skärgård pågående befäslningsarbelen, och hvilken summa, enär ordinarie anslaget härtill för året redan var lill fullo assigneradt, utgjorde ett förskott uppå följande årets anslag; och då upphandlingar af materialier och effekter för bedrifvande af ett följande års arbeten understundom måste, såsom bär inträffat, redan under det nästföregående året verkställas, samt erforderliga medel derför tidigt i beredskap hållas, täcktes Eders Kongl. Maj:t nådigst pröfva, att Kollegium icke saknat anledning för utgifvande af det anmärkta förskottet, som i räkenskaperna blifvit för sitt afsedda ändamål fullständigt redovisadt och i öfrigt, vid den tid detsamma beviljades, kunnat af Kollegium anordnas, utan rubbning i de öfriga försorger, hvilka Kollegium samtida ålegat.
De förskottsmedel, lill belopp af 400 R:dr 36 sk.
Banko, som, på grund af anställda besiglningar och upprättade kostnadsförslag, under åren 1836 och 1837, af Krigs-Kollegium emot redovisning anordnades till Gränse-Befälhafvaren, Majoren m. m.
Bergenstråle, i och för islåndsätlande af kasern-byggnaden vid Haparanda, hunno icke, före bemälte Majors kort derefter inträffade död, af honom redovisas och blefvo alltså, genom Kollegii Advokatfiskal, i den aflidnes konkurs bevakade.
Sedan Eders Kongl. Majlis och Rikets Svea Hof-Rält, genom laga kraftvunnen
Dom den 10 Juli 1840, fastställt Kollegii fordran, att med förmånsrätt af massans tillgångar utgå, och Advokatfiskals-Embetet, i skrifvelse den 20 Oktober samma år, begärt, att Eders Kongl.
Län ville tillhålla sysslomännen i konkursen att ofördröjligen inbetala ifrågavarande medel, tillkännagaf Eders Kongl. Majus Befallningshafvande, i svar den 9 Juni 1841, att dä under tiden aflidne Öfversten och Riddaren A.
Möller varit god man i Majoren Bergenstråles konkurs, utan att någon veterligen blifvit lill syssloman vald i Möllers ställe, samt då den sistnämndes sterbhusdelägare undandragit sig att krafvel fullgöra, på den grund att Öfverste Möller icke om händer haft några konkursmassan tillhöriga medel, hvaraf Kollegii fordran kunnat gäldas, begärde AdvokatfiskalsEmbetet, i skrifvelse den 25 Juni 1841, att, enär Öfverste Möllers sterbhusdelägare icke styrkt det af dem uppgifna förhållande, de mätte af Eders Kongl. Majus
Befallningshafvande förståndigas att ofördröjligen redovisa för konkursmassans tillgångar, för hvilkas förvaltning Öfverste Möller, i egenskap af massans gode man, enligt Konkurs-lagen bordt 78 ansvara och tillgångarna borgenärerne tillhandahålla, så framt ej visas kunde, att Öfversten för sin befattning härmed decharge erhållit; men ehuru, enligt hvad Advokatfiskals-Embetets
Diarier upplysa, sistnämnde anhållan blifvit, i skrifvelse!’ den 29 Juli 1842, den 23 Februari 1843 och den 26 Januari 1844, hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förnyad, har något svar från berörde Embetsmyndighet ännu icke fått emottagas.
Vid sådant förhållande varder Advokatfiskals-Embetet, under denna dag, af Krigs-Kollegium förständigadt, att, derest Eders Kongl. Majlis
Befallningshafvande i Norrbottens
Län icke, före slutet af nästinstundande Mars månad, besvarat de af Advokatfiskals-Embetet i ofvanberörde konkurs- och redovisnings-mål aflåtna flera skrifvelser, sådant Kollegium tillkännagifva, då Kollegium icke vill uppskjuta, att Eders Kongl. Majlis Befallningshafvandes förfarande hos JustitieKanslers-Embetet anmäla, till den åtgärd, sorn af omständigheterna påkallas. 3:o.
Sedan äldre förhållanden med förrymde Fortifikations-Uppbördsmannen å Carlsborgs Fästning, Kamreraren K. N. Hallströms balans redan blifvit, i den af Kamreraren vid Krigs-Kollegii ForlifikalionsAfdelning Nisser, den 5 Oktober 1843, afgifna och af Revisorerne bifogade berättelse, uppgifna, återstår för Kollegium att i underdånighet upplysa, det Kollegium, sedan Advokatfiskals-Embetet, under den 3 innevarande Februari, med sitt Utlåtande i berörde balansmål inkommit, den 14 i samma månad anbefallt Kamrerarne vid Kollegii Fortifikations- och Utrednings-Afdelningar att balans-räkning, på grund af räkenskaperna samt de vid Krigs-Rätt hållna undersökningar, uppgöra; hvarefter och sedan balansens belopp blifvit, genom Resolution af Kollegii berörde Afdelningar, på för handen varande skäl bestämd, målet kommer att till vidare behandling öfverlemnas till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt, i den ordning 11 §. af Eders Kongl. Maj:ts för detta Embetsverk utfärdade nådiga Instruktion den 15 Oktober 1831 föreskrifver. 4:o. Slutligen och då Revisorernes uppmärksamhet blifvit fästad dervid, att för Advokalfiskalen N.
Lindbergs erhållna lån ur En per mille
Fonden någon ränta icke under året 1841 blifvit levererad, har Kollegium skolat i underdånighet tillkännagifva, att detta lån, så till kapital som ränta, redan är vordet, under den 22 Juli 1843, till fullo återbetald t. — 79 — Hvad af Revisorerne i öfriga omständigheter anmäldt och yttradt blifvit, är icke af beskaffenhet att påkalla något bemötande från Kollegii sida.
Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, Gust. PEYRON. C. MEIJER. CARL D. FORSBERG.
Stockholm den 21 Februari 1844. S. C. Nisser. 80 Kongl. Krigs-Kollegii Underhålls-Afilelnings underd.
Utlåtande, i anledning af 1843 års Revisorers Berättelse om granskningen af denna A/delnings räkenskaper.
Majrts nådiga Remiss å Rikets Ständers sednast församlade Revisorers afgifna Berättelse, angående verkställd granskning af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegii räkenskaper för åren 1840 och 1841, får Kollegium härmedelst i underdånighet sig utlåta öfver hvad nämnde Berättelse, i afseende på de under Kollegii Underhålls-Afdelning ställda fonders förvaltning och redovisning, innehåller.
Rikets Ständers Revisorer, som icke funnit någon anmärkning vid Underhålls-Afdelningens räkenskaper äga rum, hafva, rörande säkerhetshandlingarna för 1829 års Mötes-passevolans-fond, anmält, att, ehuru vederbörande redogörare skall hafva upplyst, att högre belopp än 4,000 R:dr B:ko icke blifvit till någon emot revers med borgen utlånt, äfvensom att Krigs-Kollegium beslutat, det Fondens medel icke la utlånas, utan mot godkända inteckningar i fast egendom, Revisorerne dock funnit, att en skuldsedel å 4,000 R:dr, med derå tecknad borgen, är utgifven den 25 Maj 1843, hvaraf ville synas, som skulle antingen berörde beslut då ännu icke varit gällande, eller ock, i motsatt fall, sistnämnde lånesumma ursprungligen utgjort högre belopp, än som för utlåning emot revers varit bestämdt.
Kollegium anser sig, i anledning af hvad Revisorerne sålunda anmält, endast böra underdånigst upplysa, att Revisorerne, vid inventeringstillfället, icke framställt någon anmärkning emot ifrågavarande lånedokuments säkerhet, och att lånesumman då icke heller öfversteg det maximibelopp, som för lån på namn med personel borgen får meddelas, samt att lånet sedermera blifvit förmedelst omsättning förminskadt.
Vidare hafva Rikets Ständers Revisorer, i afseende på sättet för utlåningen af de under Afdelningens förvaltning ställda fonder, hvilkas räkenskaper af Revisorerne granskas, anfört följande: ”Då 81 "Då allmänna medel skola göras fruktbärande, är, efter Revisorer”nes öfvertygelse, lämpligast och minst äfventyrligt, både för kassan och ”för dess förvaltare, alt utlåningen verkställes emot inteckning i fast egendom, eller till säkerheten dermed jemförliga publika papper.” ”Iakttagandet af ett så beskaffadt utlåningssätt är måhända mer än "eljest af vigt i en penningeförvallning, der, såsom i Kongl. Krigs-Kol”legium, pröfningen af lånehandlingarne besörjes af högst tre, till en ”del ombytliga Ledamöter, hvilka icke alltid kunna äga den hos en ”Diskont-Styrelse erforderliga kännedom om hvarje lånsökandes ställning ”och tillgångar, icke, lika med en sådan Styrelse, kunna frigöra sig för ”insinuationer från hvarjehanda håll, och icke heller torde i alla händelser anses underkastade laga ansvar för kassans limade förluster.” ”Emedlertid har, på sätt nu granskade räkenskaper och handlingar ”utvisa, en stor del af de under Krigs-Kollegii Underhålls-Afdelning ”ställda kassor hittills blifvit och varder fortfarande utlånad endast ”emot namnförbindelser, de flesta numera innefattande skyldighet för ”låntagaren att, i vanlig diskontväg, hvar sjette månad afbetala en femtedel af kapitalet.” ”Med anledning häraf och då, i afseende på de under Kongl. Krigs"Kollegii vård ställda enskilda kassor, hvilkas räkenskaper af Rikets ”Ständers Revisorer granskas, Kongl.
Maj:t den 26 Oktober 1840 ulfär”dat förnyadt Låne-Reglemente, som stadgar, alt bemälte kassors tillgångar skola, emot inteckning i fast egendom, förräntas, eller tili in”köp af godkända allmänna räntebärande papper användas, tillstyrka ”Revisorerne, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det ”Kongl.
Maj:t täcktes i nåder förordna, att, i den mån de ofvan ifrågavarande, på namn utgifna lån, å hvilka en femtedel hvart halft år af”betalas, till Krigs-Kollegii fonder ingå, medlen må, lika med hvad i ”Kol leg i i kassor äger rum, göras fruktbara, antingen mot intecknings”såkerhet eller i publika papper, som löpa med ränta, samt att åter de "lån å namn, med hvilka nyssberörde återbelalningsskyldighet icke är ”förenad, må i behörig ordning infordras, för att, på nu uppgifna sätt, ”föriäntas.’’
Att utlåning mot intecknings-säkerhel och godkända allmänna räntebärande papper medförer flera fördelar, än utlåning mot namnsäkerhet, är en åsigt, hvars riktighet aldrig torde hafva blifvit ifrågasatt.
Huruvida d nna åsigt blifvit följd och tillämpad vid utlåningen af de under Kollegii Underhålis-Afdelnings förvaltning ställda fonder, hvilkas räkenskaper Rikets Ständers Revisorer granska, torde bäst ådagaläg 11 - gas derigenom, att lån mot namnsäkerhet icke från någon af de i Rikets Ständers Revisorers Berättelse omnämnda fonder utaf Kollegium numera meddelas.
Att likväl 1829 års Mötespassevolans-fond, vid den af Revisorerne anställda inventering, innehade och ännu innehar skuldförbindelser med personel borgen, härleder sig derifrån, att, sedan Eders Kongl. Maj:t, i nådigt Bref den 25 Januari 1842, anbefallt Kollegium foga anstalt derom, att de till Underhålls-Afdelningens förvaltning ställda särskilda fonder erhölle sina egna, på hvarje fond ställda eller på densamma transporterade säkerhetshandlingar för hvad som emot ränta då vore eller dädanefter blefve utlånt, Kollegium, till underdånig åtlydnad deraf, förordnade, att gamla Mölespassevolans-fonden, hvilken, såsom lån emot 6 procents ränta, innehade det 1829 års Mötespassevolans-fond tillhöriga kapital, skulle detsamma återbetala på sådant sätt, att, af gamla Passevolans-fondens innehafvande skuldsedlar, ett antal på sammanlagdt 74,800 R:drs lånebelopp, motsvarande samma kapital, skulle transporteras på 1829 års Fond, till hvilken alla å de transporterade förbindelserna, från och med den 1 Juli 1842, förfallande kapital- och ränte-afbelalningar skulle ingå.
Genom skedda omsättningar med en femtedel hvarje halft år, hafva de på sistnämnde Fond sålunda öfverflyttade lånen småningom amorterats till ett, vid innevarande års början, återstående belopp af 26,163 R:dr 16 sk.
Hvad som genom kapital-inbetalningar å dessa lån influtit, har, i enlighet med Eders Kongl. Maj:ts, den 26 Oktober 1840, utfärdade Låne-Reglemente, tid efter annan åter utlånats mot inteckning i fast egendom, på hvilket sätt äfven de ännu emot namnsäkerhet utestående medlen komma att göras fruktbara, i den mån de, efler omsättningstidernas förlopp, till Fonden ingå och tillfälle till utlåning mot inteckningssäkerhet yppas.
Från någon af de öfriga under Underhålls-Afdelningens förvaltning ställda fonder, som af Rikets Ständers Revisorer granskas, hafva icke heller lån mot namnsäkerhet blifvit af Kollegium meddelade; ty jemväl för dessa fonders förräntande har det, genom högstberörde LåneReglemente, i första rummet anbefalda utlåningssätt, nemligen mot fastighetspant, blifvit iakttaget; likväl och då, oaktadt Kollegium, genom kungörelser i allmänna tidningarna, flera gånger tillkännagifva, att lån, emot de uti meranämnde Låne-Reglemente stadgade villkor, kunde från dessa fonder erhållas, det icke lyckats att städse få medlen emot fem procents årlig ränta utlånade, har Kollegium, för att emedlertid bereda fonderna en eljest uteblifven ränteinkomst, ej mindre, efter erhållet nådigt tillstånd, inköpt Armeens Ackords-amorteringsFonds med dels 5, dels 4 procents ränta löpande obligationer, äfven - som, emot annan sådan pant Låne-Reglementet föreskrifver, utlånt ofruktbara liggande medel tills vidare, eller på 6 månaders uppsägningstid, emot 4^ procents årlig ränta, än ock, lill följd af Rikets Ständers vid 1834—1835 års Riksdag fattade och af Eders Kongl. Maj:t i nåder gillade beslut, insatt Trosspassevolans- och Nya Mötespassevolans-fondernas ofruktbara behållningar på den sistlidet år af Rikets Ständers Bank öppnade Upplånings-räkning, emot erhållna obligationer, löpande med 3 procents ränta och 6 månaders ömsesidig uppsägning.