Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. 1853 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 30 Haft. 1 2 Stais- Vinköl le/x UtlåtandeS:o 81. riksgälds-sedlar efter preskriptionstidens utgång.®
I öfverensstämmelse med denna salunda, redan före preskriptions-författningens beslutande
Och utfärdande, uttalade åsigt bär också dylika sedlars inlösning, oaktadt sedel-innehafvarue enligt sagde författning förlorat all rätt till liqvid för desamma, af Rikets Stander medgifvits så väl vid 1847 och !848, som vid 1850 och 1851 års riksdagar; och enär samma skäl, som då gjort sig gällan de, förekomma för medgifvaudet, att nu ifrågavarande riksgälds-sedlar, hvilkas riktighet samt inlösbarhet, derest de före preskriptionstidens förlopp blifvit hos Riksgäids-kontoret företedda, kontorets kommissariat, efter anställd granskning af alla dessa sedlar, vitsordat, må af Riksgäids-kontoret inlösas; torde de derom gjorda framstäilniugarne jemväl varda af Rikets Ständer bifallna.
Utskottet härvid böra erinra, att sedan hela det återstående beloppet af dea å Riksgälds-kontorets räkning K:o 2 i Rikets Ständers Rank tillförene afsalia, och för invexliugen af riksgälds-sedlar samt
Riksgäldskontorets koppar-skiljemynts-polletter afsedda, fond, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit vid 3 85 1 års slut till Bankens disposition af Riksgäids-kontoret utassigneradt, lärer den nu sökta och föreslagna sedel-inlösningen icke kunna verkställas af samma fond, hvilken för den vid sistförflutne och näslföregångna riksdag riiedgifna inlösen af enahanda sedlar anlitades.
Utskottet får alltså tillstyrka, att ofvanuppgifna riksgälds-sedlar, utgörande eli antal af 139 st. och lydande, enligt kommissariatets derom afgifua intyg, å följande belopp, nemligen: 8 st. å 10 R.dr hvardera, 1 å 5 R:dr, 36 st. å 2 R:dr, 48 st.
å 1 R:dr, 1 å 24 sk., 42 st.
å 16 sk. samt 3 å 12 sk. hvardera, eller å tillsammans 220 R:drl2 sk. riksgälds, må med motsvarande belopp i ban komynt, eller 146 riksdaler 40 sk., utaf Riksgälds-kontorets medelia inlösas.
Utom de motioner, som Utskottet angående nu uppräknade sedlar fält emottaga, iiar Utskottet jemväl från Bondeståndet erhållit remiss ä en af Riksdagsfullmäktige!!
Ola Svensson från Malmöhus län väckt motion om inlösandet af en riksgäldssedel å 10 R:dr, men sorn samma sedel, enligt hvad motiotiären för Utskottet skrift ligen sillkiinuagifvit, blifvit förstörd, mäste denna motion anses hafva förfallit.
Stockholm den ?S Mars 18p4.
Stals-Utskottet#
Utlåtande, \:o 82. 3 N:o 82.
' Arik. lill Exp.-Otsk. d. 30 Mars 1854. kl. 12. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, om försäljning af det så kallade materialhuset N:o 274- i Kalmar stads vestra qvarter. U. A.) Seda», i sammanhang med gjord anmälan om behofvet af åtskilliga reparationer och förändringar å landshöfdinge-residenshuset i Kalmar, Kongl. Maj.ts Öfverintendenls embete väckt fråga om afyttrande af det Kronan tillhöriga så kallade , material-huset
Nio 27 4 i nämnde stads vestra qvarter, samt användande af den för samma byggnad erhållande köpeskillingen, hvilken- ansetts kunna beräknas till omkring 3,000 11:dr, såsom bidrag tili kostnaden för berörde reparationer och förändringar å landshöfdinge-fesidensh lise t derstädes; så och då numera, sedan en af Kongl. Majit anbefalld tillbyggnad af landtslats-embelshuset i Kalmar blifvit fullbordad, erforderligt utrymme derstädes erhållits för läns-arkivet och provins-landtmäteri-kontoref, hvilka förut varit inrymde uti det sä kallade material-huset, har Kongl. Majit uti högstberörda, till llikets Stander den 13 Januari innevarande år aflåtne, och från samtlige Riks-Stånden till Siats-Utskottet remitterade Nådiga Proposition behagat föreslå Rikets Ständer, att sistnämnde byggnad, såsom icke vidare för Kronan behöflig, måtte få till den mestbjudande försäljas, och den derför inflytande köpeskillingen lill anslaget för underhåll af Kronans hus och byggnader i landsorten ingå. tå grund af de skäl, den Kongl.
Propositionen innehåller, anser sig Utskottet böra tillstyrka, att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Majit i Nåder föreslagit, medgifva, att det så kallade material-huset
Nio 274 i Kalmar inå få på allmän auktion till den mestbjudande försäljas, och den derför inflytande köpeskillingen till anslaget för underhåll af Kronans hus och byggnader i landsorten ingå.
Stockholm den 28 Mars 1854. 4 Sluts-Ulskottels Memorial\:o 83.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 30 JJars J854, kl. 12 m.
Memorial, i anledning af återr emis ser å Stals-Utpkottets Utlåtande N:o 20. (I. A.) Från samtlige Riks-Stånden har förberörde, i anledning af Kongl. Maj.ts Kådiga Proposilion i fråga om förmedling för lägenheter å förra kronoparken Strandskogen på Öland afgifna, Utlåtande blifvit till Siats-Utskottet återremitteradt, med anmärkningar, innehållande hufvudsakligen: att,, i följd af Rikets Ständers vid ISIS års riksdag fattade beslut, skattläggning och försäljning af krouo-allmänningar väl, på enahanda sätt sorn i förevarande fall, företagits på de vilkor, att skalteköpe-skillingen skulle motsvara sex års grundränta, hvilken sednare genom öppen auktion bestämdes; men att, sedan vid 1823 års riksdag denna på felaktiga statsekonomiska grunder byggda beskattnings-method måst frånträdas, nedsättning i sålunda åsatt grundskatt, der denna varit för dryg, blifvit så väl å Öland som andra orter tid efter annan medgifven; alt det befarade prejudikatet af nu ifrågaställa skatte-nedsättning, såsom nu mera sällan tillämpligt, ingalunda vore vådligt, men att statsmagterne, som inledt enskilde personer i dylika skatteköp, emellertid egde förpliktelse att afhjelpa de olyckliga följderna deraf; att, då skattläggning icke blifvit i vanlig ordning verkställd, förmedling deraf ej heller kunde författningsenligt erhållas, utan måste på sätt nu skett sökas; alt grundskatterna, sorn alltid borde lämpas efter jordens förmåga att bära dem, här vore vida högre än efter ortens skaltläggningsmethod, samt om lägenheternas sednasle köpare äfven haft kännedom om grundräntans belopp de likväl kunnat vara i okunnighet om sättet, hvarpå densamma blifvit bestämd, och alltså ej haft aning derom, alt skatten stöde i missförhållande (ill nuvarande beskaffenheten af dessa lägenheter, hvilka,'såsom till största delen bestående af tlygsandsfält voro ytterst svaga, samt, derest nedsättningen ej beviljades, sannolikt fälle i ödesmål och blefve skattevrak, då innehafvarne komme alt allt för tungt belasta fattigvården; samt slutligen att en långt drifven jordstyckning ingalunda medfört de af Utskottet uppgifna följder, utan skulle
Staten redan varit nödsakad återtaga jorden, om den varit mindre styckad och många enskilda personer således icke derå nedlaggt odlings- och byggnads - Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 84. 5 kostnader.
På dessa grunder och då förmedlingens beviljande vore tillstyrkt af Kongl. Majits Befallningshafvande och Kammar-kollegium, samt den Kongl.
Propositionen fotad på giltiga skäl, syntes bifall dertill hafva bordt af Utskottet tillstyrkas; hvarförutan inom Preste-Ståndet blifvit1 anfördt alt, till undvikande af de med ny skattläggning förenade kostnader, åt Kongl. Majit kunde öfverlennäs att, utan föregången skattläggning, men efter vederbörlig undersökning och pröfning, fastställa ny grundränta.
Med föranledande af hvad sålunda förekommit och då, genom antagande af nyssnämnde inom Preste-Ståndet väckta förslag, enligt Utskottets tanke, skattläggnings-kostnader sannolikt ej kunde undvikas, enär för vederbörlig undersökning och pröfning säkerligen oftast, om icke alltid, erfordrades skattläggnings-förrättning, finner sig Utskottet böra, med frånträdande af sitt i förra Utlåtandet framställda förslag, tillstyrka Rikets Ständer, att bifalla hvad Kongl.
Majit i dess^ofran högstberörde Proposition behagat i Nåder föreslå.
Stockholm den 2S Mars 1854.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 30 Mars 1854, kl. 12 ra.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om utbyte af komministers-bostället Mörby emot Troxhammars kronohemman.
(I- A.)
Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion har Riksdags-fullmäktigen Anders Sundholm från Stockholms län, efter anmodan af Sånga och
Skå församlingar i Färentuna härad af nämnde län, anhållit, att som det till boställe åt komministe riri berörde församlingar upplåtna kronohemmanet Mörby
Nio 2 i Skå, om 1/4 mantal, i arrende lemnade endast 9 tunnor spanmål, samt komministerns lön ej uppginge till mera än 18 ä 20 tunnor af socknarne och 12 tunnor af Pastor årligen, och det således kunde antagas, att förmånerne vid denna komministratur voro Ö Stats-XJtuko!tels Utlåtande•, N:o 85. mera inskränkte än vid de flesta andra; men tillfälle till förbättring i detta afseende nu vore för handen, enär kronohemmanet Troxhammar i\:o 4 om 3/4 mantal, äfven i Skå, upplåtet till boställe åt kronofogden i häradet, vid nuvarande innehafvarens afgång ur tjensten, då Färentuna och Sollentuna härader skulle sammanslås till ett fögderi, vore ämnadl alt lill Kronan indragas, sistomförmälda hemman Troxhammar alltså måtte upplåtas lill boställe åt komministern i Sånga och
Skå församlingar, och det hittills varande komminister-bostället Mörby i stället lill Kronan återgå.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande, men får, i anseende till det outredda skick hvari detsamma sig betinner, hemställa, att ifrågavarande motion icke må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
Slockholm den 28 Mars 185 4. i\:o 85.
Ank. till Exp. Utsk. d. 30 Mars 1854, kl. 12 ni.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af indragna pukslagare-bostället Hvetlanda Thomas- och Rulla-går dalmé emot H är adshöfdinge-bos tället Repperda Drakegården i Jönköpings Län. ■ (I. A.) Sedan Häradshöfdingen i Östre Härad, Friherre Malte von Lieven, under förmälan hurusom det på lön anslagne bostället Repperda Drakegården, ett oförmedladt mantal, vore beläget pä ett afstånd af 1 1/2 mil ifrån Hvetlanda, hvarest den endast af etl härad bestående domsagan har sin tingsstad, men Kronan numera egde dispositionsrätt öfver indragna pukslagare-bostället Hvetlanda Thomas- och Knlla-gårdarne, förmedlade från elt mantal hvardera, det förra lill 3/4:dels och det sednare till 1/4 mantal, hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhållit, alt Repperda Drakegården linge ut - Slats-Utskoltets Utlåtande, N:o 85. 7 bytas emot nämnde gårdar i Hvetlanda, helst vid det förhållande, att Repperda Drakegården vore taxeradt till 2,200 R:dr samt Hvetlanda Thomas- och Kulla-gårdajme endast lill 1890
R:dr, någon förlust, genom bifall till ansökningen, icke syntes kunna för Kronan uppstå, men domhafvande]!, hvilken uti häradets tingshus egde tillräcklig bostad, medelst bytet uti flera hänseenden skulle beredas fördel; så hade, medelst den till följd af Kongl. Maj.ts Nådiga föreskrift verkställda värdering å ifrågavarande hemman, blifvit utrönt, att Repperda
Drakegården, som enligt skattläggnings-methoden samt ortens undervisning vore taxeradt till 17 R.dr 30 sk. 3 rst., innehade 31 lunne- 26 kapp-land åker, 71 tunné- 12,8 kapp-land äng samt 318 tunne-25 kapp-land hagmark, oell med åbyggnad, värderad till 1040 R:dr, lemnade, efter afdrag för utgifter och ouera, en behållen inkomst af 39 0 R:dr 47 sk., samt att Hvetlanda Thomas- oell KullagårHarne, skattlagda till 17 R:dr 22 sk. 6 rst. och egande 2S tunne- 23,4 kapp-land åker, 44 tunne- 23 kapp-land äng och 369 tunne-15 kapp-land hagmark, med åbyggnad, värderad till 1024 R:dr 32 sk., gåfve efter enahanda afdrag för onera och öfrige utgifter, en behållning af 418 R:dr 22 sk. 8 rst., hvilken uppskattning sålunda upptoge värdet af åbyggnaden vid Repperda 15 R:dr 16 sk. högre än vid Hvetlanda, hvaremot sistnämnde hemmans afkastning med 27 R.dr 23 sk. S rst. öfverstege det förras; varande
Hvetlanda för det närvarande utarrenderadt till midfastan 1S71, under förbehåll likväl, att arrendet, efter laga uppsägning, upphörde, ifall det ifrågaställda bytet medgåfves.
Kammar-kollegium, häröfver hördt, i underdånighet yttrat, att, då egaren af det hemman, sorn gemensamt med Repperda bildade en rote, bestridt roterings-skyidighetens öfverflyttande från Repperda tili Hvetlanda eller annat i sådant hänseende föreslaget hemman, och hinder således mötte för Hvetlandas inträde i ordinarie rotering i stället för Repperda Drakegården, Kollegium funne bytet lämpligast böra ske på det sätt, att hvardera hemmanet behölie sina nuvdrande onera, och innehafvaren af Hvetlanda lill innehafvaren af Repperda årligen efter markegångspris utgåfve ersättning för den ordinarie roteringsbördan, samt den sednare ersatte den förre, då extra rotering utgjordes för Hvetlanda Thomas- och Kulla-gårdarne, hvilka nu tili sådan rotering vore indelade, sä har Kongl. Majit, uti en till Rikets Ständer den 17 Januari innevarande år aijåten och af samtlige Riksstånden till Stats-Utskottet remitterad Nådig Proposition, enär olvanberörde till utbyte mot hvarandra föreslagna hemman, å ena sidan, Repperda Drakegården, och å andra sidan, Hvetlanda Thoinas-gårdeu och Kullagården, funnes i afseende på åbyggnad i det närmaste jemngoda, samt, enligt hvad de å samma hemman i vederbörlig ordning verkställda värderingar, efter rättelse af en föreiupen mindre missräkning, utvisade, den behållna afkastning, sorn Hvellanda-hemmalien kunde anses gifva, endast med 27 R:dr 24 sk. 2 rst. öfverstege hvad Repperda vore beräknadt att lemna, och denna föga betydliga skillnad i hammanens afkastning derjemte förminskades, om i beräkning tages de vid värderingen förbigångna omständigheter, att
Hvetlanda-hemmanen dels voro underkastade extra ordinarie rotering och dels, 8 Stats-V(skottets UtlåtandeN:o 85. såsom, innan förmedling derå medgafs, utgörande två mantal, hårdare drabbades af de utskylder, som efter oförmedlade hemmantalet utginge, men de ifrågavarande hemmanen i Hvetlanda genom sin belägenhet egde särskildt värde för domhafvanden i Östre härad, behagat i Nåder föreslå Rikets Ständer, att det för närvarande till boställe för bemälde domhafvande anslagna hemmanet Repperda Drakegården måtte, på sätt sökanden hegärt, få emot det till Statsverket indragna pukslagare-bostället Hvetlanda utbytas, med bibehållande dervid af deras förut bestämda onera, och under vilkor i öfrigt, att hemmanen å ömse sidor afträddes efter skeende laga af- och tillträdes-syn, med åbyggnader och stängsel i laga skick samt behörigen verkstäldt trädesbruk och höstutsäde, hvarefter Repperda Drakegården borde genom Kammar-koIIegii försorg i vanlig ordning för Kronans räkning utarrenderas.
Stats-Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande, och får uppå de af Kongl.
Majt anförda skäl hemställa, att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Maj:t uti Dess ifrågavarande Nådiga Proposition behagat föreslå.
!V:o 86.
Ank. till Exp. Utsk. d. 30 Mars 1854 kl. 12 m. , ' ' ’ ' .. v’ , ' 1 .. j . ■ , , , ' ‘ Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af ett Häradshöfdingen i Öfre Fryks dals samt Öfre och Nedre Elfdals tingslagers domsaga på lön anslaget qvarnställe. (I. A.)
Af högstberörde, från samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade, Nådiga Proposition inhemtas, att, sedan domhafvanden i ofvannämnde tingslager, t Härads - Stats-Utskottets UtlåtandeN:o 86. 9 höfclingen A. J. Pihlgren, sora (ill boställe innehade Arnäs, ett mantal 1 Borgviks socken och Grums härad, till hvilket boställe hörde rättigheten, att å en bergholme i Borgviks ström anlägga och begagna en tullmjölqvarn med tre par stenar, hos Kongl. 3!aj:t i underdånighet anhållit, att då sökanden vid sitt tillträde till embete!, enligt laga kraftvunnet beslut, fått emottaga qvarnlägenheten utan åbyggnad, så att fördelen deraf inskränkte sig endast till byggnadsstället och tullmälds-rättigheten, men räntan å de medel, som för uppförande af qvarnhus åtginge, jemte kostnaderna för aflöning åt mjölnare samt underhåll af qvarnen, skulle, efter uppgjord beräkning, med icke mindre än 450 R:dr
Bgs öfverstiga den inkomst, som genom mäldrätlighetens begagnande kunde inflyta, det måtte varda honom tillåtet att till Kungsborgs bruksbolag, hvilket uti samma ström eger fullmälds-rätt för 21 par stenar, få utbyta boställets qvarnställe emot vederlag, dels af 1/36 mantal kronoskatte Gullsjö i Grums socken, dels ock af fri förmälning af ett visst belopp spanmål å de bolaget tillhörige qvarnar i Borgviks ström; så hade vid en af Kronofogden och Häradsskrifvare!! i orten förrättad undersökning, i ändamål att närmare bestämma vilkoren för det föreslagna bytet, ej allenast riktigheten utaf förenämnde beräkning öfver den förlust, som skulle boställshafvaren genom qvarnens uppbyggande och begagnande tillskyndas, blifvit vitsordad, utan ock den upplysning vunnits, att förberörde 1/36 mantal, hvilket Kungsborgs bolag för 166 R:dr 32 sk.
Banko inköpt, vid laga skifte erhållit sina egor, 2 tunne- 2 6,8 kapp-land åker och 16 tunne- 7,6 kappland skogmark i ett sammanhang lagda invid Arnäs hemmans rågång, så att desamma, för hvilka i arrende nu utgjordes 75 dagsverken, skattade till 25 R:dr Banko, jemte alla hemtnansdelen tillhörande onerä och besvär, kunde med fördel begagnas såsom torp till förenämnde boställe; varande af Kungsborgs bolag, såsom vederlag för ifrågavarande qvarnställe, jemte nämnde hemmansdel, fri mäld för femton tunnor råg och tjugu tunnor liafra årligen boställs-hafvaren erbjuden.
I målet bordt, hade Kongl. Kammar-kollegium i underdånighet anfört, dels att Kollegium, i likhet med hvad Kronofogden och Häradsskrifvarea förklarat, funne de föreslagna vilkoren vara till fördel för boställs-innehafvaren, dels ock att räntan för qvarnen, fyra fjerdingar tullmjöl, såsom' inbegripen i boställs-innehafvarens lön, hittills icke blifvit utgjord, och af sådan anledning, vid bytesvilkorens uppgörande, undfallit uppmärksamheten, ehuru denna ränta ej allenast borde åtfölja qvarnlägenheten, utan ock fortfarande komma boställs-innehafvaren till godo; men som utgörandet deraf skulle innefatta en opåräknad tillökning i det mer än tillräckliga vederlag bolaget erbjudit, samt qvarnen, genom förbindelsen för bolaget att åt innehafvaren af Arnäs boställe fritt förmala 15 tunnor råg och 20 tunnor bafra, i sjelfva verket blefve till honom skattskyldig för så mycket, som tulltäglen å denna mäld eljest skulle utgöra, och således för vida mer än den nuvarande räntan, ansåge Kollegium all svårighet i detta hänseende kunna undanrödjas, samt, utan rubbning i bylesvilkoren, qvarnens skaltskyl Bih. till R.
Prot. 1853 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 30 Haft. 2 10 Stats-Utskotlels Utlåtande\}
N:o 86. dighet och boställs-innehafyarens löneindelning leranäs oförändrade, derest berörde qvarnränta, sora inginge i Arnäs boställsränta, blefve derifrån i jordeboken utbruten och särskildt påförd qvarnen, med anteckning att boställs-innehafvaren, i stället för att uppbära densamma, egde åtnjuta fri förmälning af ofvanberörde spanmålsbelopp, på hvilket sätt och med vilkor i öfrigt, dels att boställs-hafvaren skulle blifva ansvarig för de räntor och besvär, sora ålåge 1/36 mantal Gullsjö och beräknats till 3 R:dr 25 sk. 5/1 s rst., dels ock att nämude hemmansdel öfverginge (ill krono- och Arnäs qvarn till skattenatur, Kollegium i underdånighet tillstyrkt bifall till ifrågavarande utbyte, före hvars verkställighet
Kungsborgs bruksbolag dock borde åligga, att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i behörig ordning styrka hemmansdelens gravationsfria beskaffenhet.
Efter hvad sålunda förekommit har Kongl. Majit täckts i Nåder föreslå Rikets Ständer, att till det ifrågaställda bytet, uppå de af Kungsborgs bruksbolag erbjudna och utaf Kammar-kollegium i öfrigt föreslagna vilkor, samtycka; och får Stats-Utskottet, som funnit dessa vilkor antagliga, tillstyrka Rikets Ständer, att bifalla hvad Kongl.
Majit i berörde hänseende nådigst föreslagit.
STOCKHOLM, tryckt hos J. W. l/mdbery, 1854.
Slatt-VUkollelt Utlåtande, J\':o 87. 1 %:o 8?.
Ank. till Exp. Utsk. d. 3 April 1854, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om lä ne förhöjning för Presidenterne i vissa Rikets Kollegier. (U. A.) Uti afgifvet Memorial, som från Borgare-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet remitteradt, har Herr Schwan, ■/. G., påkallat Rikets Ständers uppmärksamhet å det missförhållande, som, i hans tanke, egde rum emellan Prcsidcnternes i Hof-Rätterne och Kollegii-Presidenternes aflöning.
Denna hade varit ungefär lika för alla desse embetsman intill nästlidne Riksdag, då Hofrätts-Presidenterne erhöllo förhöjning i deras löner till 4,000 R:dr, med bibehållande af förut innehafvande taffelpenningar, 1,000 R:dr; hvaremot de öfriga Presidenternes lönevilkor hittills förblifvit oförändrade, utgörande 3,500
R:dr i lön, jemte 1,000 R:dr såsom taffelpenningar.
Presidents-embetena i Kollcgierne vore emedlertid
Icke mera, än de i Hof-Rätterne, att anse såsom pensions-platser, hvilka inneliafvarne, utan skada för Rikets tjenst, kunde efter uppnådd pensionsålder bibehålla.
Afven i Ivollegierne förekomma ofta mål af ganska vigtig och invecklad beskaffenhet, vid hvilkas pröfning
Presidentens röst, när menings-skiljaktighet uppstode, icke sällan vöre afgörande; hvartill komme, att Kollegiernes Presidenter ej, i likhet med Hof-Rätternes, hade någon semester.
Och då de förre rättvisligen syntes böra beredas Samma möjlighet, som de sednare nu mera egde, att kunna i tid taga afsked med en någorlunda tillräcklig pension, har motionären föreslagit, att lönerne för Presidenterne i följande Embetsverk, nemligen: Kammar-Kollegium, Stats-Kontoret, Kommerse-Kollegium och Kammar-Rätten måtte ökas till 4,000 R:dr hvardera, emot det att taffelpenningarne minskades med ett lönetillökn ingen motsvarande belopp. lith. lill II.
Prol. 1853 4 1851. 4 Sami. i Afd. 31 Hafi. i o Slati-UlihaUets Utlåtatuli, K:o SS.
Enär nu ifrågavarande
Embetsverk alla äro under reglering §amt det vid sådant förhållande icke kan anses lämpligt, att frågan om löneförbättring för Verkens Presidenter särskildt behandlas, utan densamma synes böra i sammanhang med löneregleringen för den öfriga personalen komma under pröfning, hemställer Utskottet, att förevarande motion nu icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 2 April 1854.
H:o A nit. till Exp.-Utslc. den 4 April 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner om understödjande af Fabriks-inrättningar för Hvitbetssockers beredning.
(Rgs. A/d.)
Inom samtlige Riks-Stånden hafva under innevarande
Riksdag motioner angående detta ämne blifvit väckta, nemligen: hos Ridderskapet och Adeln af Herr Ribbing, Arvid, hos Preste-Ståndet af prosten P. C.
Arosenius, hos Borgare-Ståndet af Herr Ct C.
Rydin och hos Bonde-Ståndet af vice Talmannen A. W. Sval tling, hvilka motionärer gemensamt fästat uppmärksamheten å den utsträckning hvitbets-odlingen inom andra Europeiska länder under sednare tider vunnit och de flerfalldiga fördelar denna derstädes allmänna folknäring medfört, samt dessutom erinrat om vigten och angelägenheten att jemväl i Sverige uppmuntra och befrämja odlingen och användningen af hvitbetor, hvarigenom för landtbrukaren kunde beredas en annan tjenligare och säkrare samt mera vinstgifvande sysselsättning, än den till ytterlighet drifna potatis-produktionen och den dermed sammanhängande bränvins-tillverkningen.
Enligt några inom öster - Stalt-tAtkotleli Utlåtande, JS:o SS. 3 göthland anställde försök med hvitbets-odlingen och denna rotfrukts beredning lill siruj), för hvilka försök redogjorts vid Länets Hushålls-Sällskaps sammanträde i början af nästlidet år, hade en afkastning af 100 ända till 160 tunnor hvitbetor erhållits å tunnlandet samt af hvarje sådan tunna vunnits 3 kannor sirup, hvars sötma varit 42-gradig och fullt jemförlig med rörsocker-sirupcn.
Efter beräkning af blott 6 sk. skålpundet eller 1 R:dr kannan, skulle således värdet å den sirup, som af hvarje tunna kunde beredas, uppgå till 3 R:dr, ehuru härvid blott det inre af hvitbetan utpressades och allt det öfriga lemnades till begagnande såsom foder ät boskapen, hvilket foder fullt ersatte arbetet och kostnaden vid sirupskokningen.
De med hvitbets-odlingen förenade fördelar skulle blifva ändå större samt en jenmare och säkrare afsättning af produkten kunna påräknas, om denna förvandlades i socker och för sådant ändamål mindre sockersjuderier inrättades.