Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brefvet den 7 November 1827 innefattade föreskrifter5 förmenandes Ilr Hallenborg, att, enär Skånska Passevolance-contracten icke kunde gälla längre tid än de för öfriga Indelta Armeen, och det dessutom, i händelse viss tid ej ansåges stadgad, måste helt och hållet hero af Rotehållarne att med passe vo» lancens erläggande fortfara eller upphöra, men Kongl. Brefvet den iG Januarii 1828 synes antyda, att det på obestämd tid ingångna Contractet ej finge af Rotehållarne uppsägas, Föredragandens åtgärd till heslutet varit stridande mot 57 §.
Regerings - Cntistittitioiu-TJtsfcotnts Memorial N:o 20. 3 formeii och frie Svenske Märrs beskaltnings-rätt.
För en noggrann pröfning af detta mål, har Constifutions-Utskottet tagit fullständig kännedom, ej mindre af Stats-RådsProlocollen för den 7 November 1827 samt den 16 Januarii och den 6 Febr. 1828, än ock af Stats - Råds - Protocollet den x December 1812, angående Passevolance-afgiftcn, Kongl. Brefvet den a3 Mars 1813, om jemkning af extra Roteringen i Skåne, Kongl. Circulairet den 26 April 1814, rörande extra Roterings-numer-vacancerna, Kongl. Brefven den 27 Februarii 18x6 och den 21 Oct. 1817, bägge angående Skånska Roterings-verk et, samt de det senare bilagda kneckte-contracten.
Utskottet har härvid hufvudsakligen inhemtat, att Landshöfdingens första Kungörelse, så vidt den beträffar Rotehållarne, inneburit ett uppenbart missförstånd af Kongl. Brefvet den 7 November 1827, hvaruti honom blott anbefalldes att i ämnet Rusthållarne förständiga; att, enligt 18 r 3 års Bref, Passevolance-afgiften komme all erläggas med 8’ Riksdaler om året, på sätt Rikets Ständer vid då senast öfvcrstandna Riksdag beslutitj att, genom £ Consthution:*X}tskottets Memorial Nio 20. j8i6 års Bref, bägge Roterings-Regementena i Skåne förklarats för ständig indelt trupp från den t Januarii samma år, med hvilken tid Rotehållarnes skyldigheter till Kongl, Maj:t och Kronan skulle yidlaga, samt att, jemlikt kneckte-contracten, borde med passeyolancen eller mötesafgiften förhållas efter gällande författningar.
Då således intet med klara ord stadgats om tiden, från och till hvilken Skånska passevolancens utgörande må beräknas, torde det tilläfventyrs synas som någon tid ej blifvit bestämd; men i slikt fall anser Constitutioiis - Utskottet, för sin del, det ligga i sakens natur, att passe volanceafhandlingen, såsom rimligtvis ej ämnad att evärdligt bestå, kunnat å ömse sidor, när som helst, uppsägas, Utskottet tror dock innehållet af 1816 års Kongl.
Bref och hänvisningen i kneckte-contractet till gällande författningar snarare föranleda den slutföljd, att tiden för passevolancens fortfarande bör antagas som bestämd, oaktadt härvid uppkommer en ny, outredd fråga, nemligen huruvida berörde tid skulle antingen tilländalöpa vid samma termin, då passevolance-contracten för Indelta Armeen i allmänhet upphörde, eller ock, i likhet med dessa, räcka i femton år, räknadt från Comtltutionsrotskottets Memorial N;o ao, den x Januarii 181G, perioden för Skånska ständiga roteringens början, I detta sakens invecklade skick saknar Constitutions-Utskottet ali stödjepunkt för egentlig anmärknings-åtgärd, hvilken ej eller i öfrigt finnes af omständigheterna påkallad.
Från hvad under öfyerläggningen om ärendet förekommit, har likväl
Utskottet hemtat anledning till en serskild anmälan, hvarom Utskottet nu endast får vördsamlägen åberopa dess allmänna betänkande, i följd af Stads-Håds-Protocollens fulländade granskning.
Stockholm den j5 April 1839, 6 Cot!stitutioiis-XJtsk.ottcts Memorial.
Njo. -y.ii N:o a i.
Utsk. d. i Maji 182g.
Memorial, med föreslående af ett tillägg i 15 §.
Rihs dags-Ordningen, åsyftande frelse-hermnansegares Rcpresentations-rätb.
Va 1823 års
Riksdag godkände samtlige Riks-Stånden, för grundlagsenlig behandling, ett af Constitutions-Utskottet tillstyrkt förslag, att Frelse-hemmans-egare bland Allmogen måtte berättigas att välja och väljas till Riksdagsmän.
För sitt tillstyrkande hade Utskottet anfört de motiver, att förslaget syntes deslomer grundadt på billighets- och jemlikliets-principer, sorn, från den stund hvarje Svensk Medborgare tilläts att besitta Frelsejord, denna redan lill stor del kommit och allt vidare skulle komma i Allmogens hand, samt att dessutom, för Frelse-egares intagande i Representationen, något giltigt hinder ej förefunnes i en olika jordbeskattning, helst vid Revillnings-Taxeringarna, Frelse-jordens immuniteter ingingo i beräkningen af hemmansvärdet.
Sedan, under nu påstående Riksdag, detta förslag blifvit af Bonde-Ståndet förkasladt, menen Constitutions-Utikotiets Memorial N:o 21, Riksdagsman af bemälle Stånd hos Constitutions-Utskottct åter väckt motionen, får, under åberopande af här ofvan framställda skal, och med tillägg af de ytterligare, att, genom Frelse-hemmans-cgares upptagande i Bonde-Ståndet, skulle vinnas, ej allenast fördelen af valbarhetens utsträckande lill ett större antal medborgare, utan ock en, i synnerhet på vissa orter, betydlig lindring i kostnaden för Riksdags-Fullmägtiges underhåll, Constitulions-Utskottet, för den i 56 §.
Regerings-Formen anvisade c i_ •• 1 l 1 • C-• lo r-1 • 1 ningen: ”Allmogen i hvart Härad välje, efter Hemmantalet, till Riksdagsman af BondeSlåndct en, inom Häradet boende och besutten Krono-, Krono-Skattc-, Frelse- eller Frelse-Skatte-Hemnmansegare, hvilken icke tillförene m. m.” daction i början af Stockholm den a3 April 183g. g Constitutions^Utslottets Memorial I\'in a.
N:o 32, Ankom till Fxp. UIste. d. 2 Maji 1839'.
Memorial, med för ilag till ändrad redaction af 15 §.
Riksdagsordningen i i afseende pu högsta antalet af Härader, som kunna förena sig om en Fullmägtig.
I^iksdags-Fullmägtige för Bonde-Ståndet, £ d. Talmannen Lars Olsson från Götheborgs och Bolins Län, samt Nils Insulin från Stockholms Län hafva, i serskildta till ConStitutions-Utskottet ingifna Memorial t framställt de olägenheter och det missförhållande, soni uppstått deraf, att, jemlikt i5 §.
Riksdags-Ordningenflera Härader kunna om en Fullmägtig för Bond e-S tå lide t sig förena, men Häradernas antal icke finnes inskränkt till något visst maximum.- Lars Olson, under anförande, att valrättiglieten, sålunda allmänligen utsträckt, skulle kunna dels Blifva vådlig för nationell, genom det, att för stor magt lädes i några få personers hander , dels göra Rikets Ständers Utskott inactiva, 1 saknad af Ledamöter från Bonde-Ståndet, dels äfven förvandla Riksdagsmanna-kallet från ett medborgerligt - Constitmwiis-TJ: skot tets Memorial.
Nio 22. borgerligt förtroende till en närings- eller industrie-gren, föreslår, att antingen ett bestämdt maximum af Härader må utsättas, med stadgande tillika, att de böra tillhöra ett och samma Län, eller ock i berörda §. fastställas det högsta antal af Hemman, för hvilket ett Ombud linge väljas, eller, törbända rättare, der föreskrifvas minsta antalet af Riksdagsmän, som från hvarje Län kunde sändas; och Nils Insulin i befarande att, så framt godtycket lemnades utan gräns , Bondé-Ståndet slutligen komme att representeras af en högst fåtalig personal, tillstyrker det coi‘rectiv, att ej flera än fyra Härader måtte ega förena sig om en Fullmäglig.
Änskönt Constitutions-Utskottet icke i allt delar Motionäirernes åsigt, och minst den yttrade farhågan för eftertänkligare följder, tror dock Utskottet, att ert i utöfningen oinskränkt rätt för så många Härader som helst, att sammanslå sig om Riksdagsman af Bonde-Ståndet, icke väl instämmer, hvarken med Grundlagens mening, eller med Ståndets värdighet, eller med Rikets gagn, Det synes af mycken vigt, att i ett Consli • tutionelt land, så vidsträckt, så till läge, Bil», till Riks. St. Prot., 1828, 1829. 3:dje Sami. i©:de Haft. % jo Conttitutiotis-Utskottets Memoria!.
N:o 22. folklynne, produktion oell näringar omvexlande som Sverige, de valde
Representanterne må från spridda håll medtaga localkunskaper om tillgångar och behof, samt till hemorterna återföra en förvärfvad kännedom af Statens allmänna angelägenheter.
Också höra, enligt 3i §.
Riksdagsordningen, Be villnings-Utskottets Ledamöter väljas från serskilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets provincer; och ehuru sådant ej blifvit uttryckligen stadgadt för Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, antydes likväl denna afsigt genom Ledamöternes antal och handläggningens föremål.
Då Utskottet således, äfven i analogi med hvad i 14 §•
Riksdags-ordningen för Städer af lägre classerna föreskrifves, ansett ifrågavarande föreningsrätt påkalla en lämplig begränsning, har Utskottet, enär, i betraktande af hemmanens olikhet och Länens ofta mindre naturliga indelning, hvarken ett maximum af hemmantal eller ett minimum af Riksdagsmän kunnat härvid tjenligen tagas till norm} funnit , sig höra, med möjligen minsta rubbning af gällande grunder, tillstyrka bestämmandet af det högsta antal Härader, som må förena sig om en Riksdags-Fullmägtig, och derjemte fpreslå detta maximum icke allt* Cottstitutioas-Ut skottets Memorial.
N:o 1% u för lågt, utan beräknadt efter det största inom en och samma
Domsaga nu innefattade antal Härader; hvarförutan Utskottet föreställt sig, att, likasom den Fullmägtig, hvarom flera Städer sig förena, mäste vara lill Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf ar Borgare eller Magistrats-person, det troligen redan underförstådda vilkor för flera Häraders förening om en Fullmägtig billigtvis torde lämna fordras, att han blifvit behörigen kvalificerad medelst val af det Härad, hvari flan bor och besitter jord.
I öfverensstämmelse härmed får Constitutions-Utskottct, för grundlagsenlig behandling, vördsam ligen uppgifva följande förslag till ny redaction af senare punkten i Riksdags-Ordningens i5 §. ”Flera Härader, högst sju, må kunna förena sig om en Fullmägtig, som dock bör vara vald till Riksdagsman för det bland samma Härader, inom hvilket han är boende och besutten.” Stockholm den n5 April 1829. ii Coiistitutioiis-Ltikottets Memorial, Ar,,o 2.3. N:o a3.
Antom till Exp. Utst. 4- 6 Maji 1829.
Memorial, rörande Grefve C, F, Horns anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Qommandomål för Arméen. ‘ * Ua ett, Ridderskapets peli Adelns Remiss af den 24 nästlidne April, under förseglad t convolut, åtföljande Memorial, har Grefve C. F, Horn, såsom anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomal för Armeen, uppgifvit den på Nådigste befallning utfärdade Genera 1- Ordre N:o 52 2, under den 22 Sept. 1828, hvilken, i strid mot 12 och 79 §§. Riksdags-Ordningen samt 3 §.
Riddarlius-Ordningen, synes åsyfta inskränkning i Adliga Militairers peli Militaire Tjenstemäns grundlagsenliga rättighet att, på grund af fullmagt, taga säte och stämma vid Riksdagar; anförandes Motionairen vidare, att alla Svenska Adelsmän äro, antingen som Fullmägtige, eller sorn Ättemän, berättigade till säle på Riddarhuset i bestämd ordning, att således ingen Adelsman kan, i fredstid.
Cons $:tut'o»s-JJt skot fets Memorial.
N:o 23, j3 förmenas att denna sin rätt å Riddarhuset bevaka, hvilket grundlagsbud motsäges genom den vilkorliga, på Kongl.
Majrt beroende, tillåtelsen alt Riksdagen bivista, samt att, om man Ater yill tolka förrberörda General-Ordre efter ordalydelsen, den orimliga tydning möjligen skulte derur dragas, att sådanc Militairer och Militaire Tjenstemän, sorn, enligt Riksdags-Ordningens 18 samt Riddarhus-Ordningens 6, io och ii §§., icke äro berättigade lill säle och stämma yid Riksdag, kunde, på grund af fullmagt, med Kongl. Majrts
Nådiga tillstånd, erhålla en slik rättighet.
Conslitutions-Utskotlet, sorn begärt och undfått del af det Protocoll öfver Commandomål, hvarpå General - Ordren grundas, har deraf inhemta!, att Kongl. Majrt, under ofvannämnda dag, i Nåder befallt, att för de Mili tairer och Militaire Tjenstemän af Armeen, hvilka, enligt Riddarhus-Ordningen, vore berättigade till säte och stämma vid då instundande Lagtima Riksdag, 79 §. af Riksdags-Ordningen borde tillämpas, äfvensom, beträffande de Militairer eller Militaire Tjenstemän af Ridderskapet och Adeln, som till säte och stämma å Piidclarhuset icke vöre berättigade, men likväl åslundade alt, på grund af fullmagt, i4 Constitutiotis-Vtskottets Memorial.
N',o a3.
Riksdagen Bivista, Kongl.
Maj:t i Nåder samtyckt, att sådant måtte dem tillåtas, så framt de, i oell för Kongl. Maj:l.s höga tjenst, vid Regemente eller Corps kunde under tiden umbäras.
Denna General-Ordre, i sin helhet betraktad, röjer, efter Constitutions-Utskottets omdöme, icke någon strid eller motsägelse med Grundlagen, hvars föreskrift tvärtom uttryckligen och nästan ordagrant deri åberopas, ej eller med RiddarhusOrdningen, som stadgar i i §., att på Riddarhuset hvar och en introducerad ätt eger, genom dess Hufvudman, säte och stämma, samt i 3 §. att, om Hufvudman ej anmält sig vid anteckningen, annan man af Ätten, och först, der jemväl Ättemän uteblifvit, Fullmägtig må säte för ätten intaga.
Fråga om Ätts representerande genom Fullmägtig tyckes i allmänhet ej kunna uppstå, innan Riksdag inträffat, och i händelse Hufvudeller Ättemän då ej kommit tillstädes; och som hvarken godkännandet eller begagnandet af fullmagt å Riddarhuset eger rum förr än efter andra anteckningen, lärer, utom de sjelfskrifna Representanterna, ingen af Ridderskapet och Adeln, som tyder under militairt befäl och är i verklig tjenstgöring, böra anses, ovilkorligen och utan Constitutions-Utskottets Memorial, Nio 23, 15 vederbörligt tillstånd, berättigad att från sin station afresa till Riksdagsorten, blott i ändamål att, genom fullmagts anskaffande , bereda sig en Representations - rätt, hvilken, utöfvad i sista rummet, förutsätter både den sjelfskrifne
Representantens och de närmast honom representerandes frånvaro.
På dessa skäl och enär i öfrigt den af Motionairen befarade, ehuru som orimlig erkända misstolkning icke ens synes tänkbar, i fall, der lagbuden äro så klara och bestämda, föranlåtes Constitutions-Utskottet att lemna deli framställda anmärk* iiings-anledningen utan åsyftad åtgärd.
Stockholm den 2 Maji 1829. STOCKHOLM 1829, tryckt hos Jon. Ad. Wai,t,deN. Goustitutions-Vtskottets Mtmorial N:o 24. i N:o 24.
Ankom till Éjped.
Utsk. d. 8 Maji 182g.
Memorial, angående Riksdags fullmägtigen Peter Anderssons anmärkning s-anledning vid behandlingen af ett mål, rörande så kallade Kyrkohemman i Halland, -tionde-Ståndet liar* medelst ProtocollsUtdrag den i5 nästlidne April, till Constitutions-Utskottet remitterat en, af Peter Andersson, från Hallands Län, mot Föredraganden af Ecclesinstique - Ärenden framställd anmärknings-anledning, hvilken Molionairen inför Utskottet uppgifvit vara rigtad mot Förste Expeditions-Secreleraren fri. m. von Prinzencreutz, såsom förment obehörig Föredragande af vice Pastorn M.
Rodhes underdåniga besvär öfver Kongl.
Kammar-Collegii Utslag den 6 Aug. 1822* rörande Bonden Olof Larssons begäran att af Kronan erhålla städsel å hans åboende halfva Lyngåkra hemman i Harplinge Socken, Halmstads Härad, ofvannämnda Län, Och såsom Contrasignant af Kongl. Maj:ts Bill. till Riki.
Prot. 1828, 1829. 3:dje Sami. nite Haft. t 3 Constittttions-Vtsfottcts Memorial IM.o 34.
Nådiga Bref och Resolution den 29 Mars 1825, hvarigenom, jemte flera hemman, denna hemmanshälft förklarats för Kyrkohemman med Städselrättens utöfning förbehållen Kyrkan och Pastor, oaktadt andra hälften af samma Lyngåkra hemman, uppå K am mar-Expeditionens föredragning, under den 19 Augusti 1823 i Nåder ansetts höra, till följd af dess då erkända Krono-natur, för Kronans räkning bortstädjas.
Constitutions-TJtskottet, som, efter iilhemtad noggrann kännedom af målet i hela dess vidd, trott sig icke tillständig! att ingå i pröfning af hufvudfrågan, hvilken dessutom för närvarande på andra Utskotts handläggning heror, har emedlertid funnit sig föranlåtet att, med egentligt afseende å det formela af sjelfva föredragnings-åtgärden, tillämpa 107 §.
Regerings-Formen, genom den anmärkning mot Förste Expeditions - Secreteraren von Prinzencreutz, hvarom Utskottet nu endast får åberopa dess allmänna betänkande, som, efter fullbordad granskning af Stats-Rådets Protocoll, kommer att till Rikets Ständer afgifvas.
Stockholm den 5 Maji 1829, Cans titutiotis-TJi skot tets Memorial N:o 25.
3 N:o 25. - - ’ .it'.
CJtsk. d. ia Maji i8ag.
Memorial, angående Herr Aug. v.
Har tinan sdorffs motion om en förändring i 26 §. af JustiticeOmbudsmans-lnstructionen, För besvarande af Ridderskapets och Adelns, under den i3 sistlidne Martii aflåtna och den 24 i samma månad ankomna Remiss på Herr August v. Hartmansdorffs framställning, alt, derest samtliga Riks-Stånden skulle hafva bifallit de föreslagna tilläggen vid slutet af 98 §.
Regerings-Formen och 63 §. Riksdags-Ordningen, angående
Justitiae-ömbudsmannens efterträdares insättande i Embetet, en motsvarande förändring måtte införas i 26 af Instructionen för Justitias-Ombudsmannen, får Constitutions-Utskottet vördsamligen anmäla, att, i dess utlåtande, af d. 20
Mars, öfver åtskilliga motioner om ändringar och tillägg i berörda Instruetion, Utskottet, bland annat, tillstyrkt att, så framt Kongl. Majit täcktes i Nåder sanctionera de af 1823 års Constitutions-Utskott föreslagna och under nuvarande Riksdag af 4 Co>istitutions-Ut skottets Memorial Nio 25. samtliga Riks-Stånden godkända tillägg vid 98 §. Regerings-Formen och 63 §. Riksdags-Ordningen, Instructionens 26 §., såsom egentligen dit ej hörande och dessutom öfverflödig, måtte alldeles uteslutas, men, i vidrig händelse, denna sistnämnda §. erhålla en tillika uppgifven ny redaction; hvadan och enär Constitutions-Utskottets ofvanomförmälda utlåtande numera blifvit af samtliga Riks-Stånden gilladt, Utskottet vördsamligen hemställer, om icke den af Hr v. Hartmansdorff väckta fråga må anses böra förfalla.
Stockholm den 8 Maij 1829. Constitittious-Ut skottets Memorial N;o a6, 5 N:o 26.
Utsk. d. la Maji 182g.
Memorial, angående Herr F. L. Rosenqvists af Akershult anmärknings-anledning i afseende på de Mechaniska verkstaden vid Motala beviljade låne-understöd.
•En, i den form 2g §.
Riksdags-Ordningen förpskrifver, anmäld anledning till anmärkning mot Föredraganden af Handelspch Finance-Årenden har från Ridderskapet pch Adeln, medelst Protocolls-Utdrag under den 3o nästlidne April, blifvit till Ponslitutions-Utskottet remitterad.
Anmärknings-anledningen, uppgifven i ptt utaf Herr F. L- Rosenqvist af Åkershult undertecknadt anförande, befinnes ställd mot Stats-Secreteraren m. m.
Herr C. D. Skogman, såsom Contrasignant af Kongl. Brefven till Commerce-Collegium under d. 13 October 1826 och d. 5 December 1827, rörande tvänne serskilda, på Götha CanalDirections underdåniga ansökningar, åt den •vid Motala anlagda mechaniska verkstad, ur Manufactur
Discont-fonden beviljade lånepnderslöd af tillsammans 100,000 R:dr.; 6 Coustitutiotis-Utskottets Memorial, n:o. 26. hvarvid Motionairen uttryckt och motiverat sin åsigt, att anordnandet af dessa lånebidrag icke varit förenligt med anslagets bestämmelse, verkliga Fabrikanters och Slöjdeidkares ratt, Rikets Ständers föreskrifter och fondens, tillbörliga säkerhet.
Det under Stats - Råds - Protocollens granskning redan förekomna ämne, hvilket denna anmärknings-fråga innefattar, har Constitutions-Utskottet ytterligare till pröfning forehaft; och som, vid beviljandet af låneunderstöden, lämpade efter den större anläggningens kraf, medlen, såsom tagna från den, enligt Rikets Ständers beslut d. 14 Julii 1818, till Förlagslån serskildt afsätta summa, ej dragits från deras ändamål, och någon afvikelse från de af Rikets Ständer stadgade vilkor och former icke eller egt rum, så enär, hvad säkerheten angår, tiden för lånens återbetalning ännu ej inträffat, och controlen derå för öfrigt heror, i främsta rummet, på CommerceCollegium och sedermera på Rikets Ständers Stats-Utskott eller Revisorer, saknar Constitutions-Utskottet gilltiga skäl att an» märknings-anledningen godkänna.
Stockholm den 8 Maji 18.23. > . --I "WV- J . :■ to i STOCKHOLM 1829, tryckt hos Jon. Ad. Wailden.
Coitstiiutions-Xjtskottets Memorial N:o 27* t N:o 27.
Utsk. d. 21 Mäji 1829.
Memorial till Hedervärda BondéStåndet, vied utlåtande om ert yrkad, men vägrad propositioni stridighet eller enlighet med Grundlagen. A.f Hedervärda Bonde-Ståndets PrötocollsUtdrag för den 3o nästlidne April, ankommet den 14 dennes, liar Constittitions-Utsköttet inliemtat, att, sedan, vid pröfningenaf Stats-Utskottéts Betänkanden om Statsverkets inkomster och serskildt af 25:le punkten, angående Krut- och Salpeter-försäljnings-medlen, Bonde-Ståndet, emot Talmannens tillkännagifna, hufvudsakligen på Regerings-Formens 5g och 64 §§. grundade åsigt, yrkat sådan proposition, att den nu af hemman utgående Salpetergärd mätte försvinna hland Statsverkets Inkomst-titlar
Samt i stället ett deremot svarande ariåläg til Salpeter-näringens bestånd,- jemte Salpeter-uppköp, i Stats-regleringen upptagas,’ titan att till detta heslut erfordrades K:gL Blh. till Riks. St.
Prot. 1828, 1829. 3:dje Sami. i2:te Haft. i ä Constkutknt-Vnskottets Memorial N\o 27.
Maj:ts sanction, Talmannen, under åberopande af förut anförda skäl, och anseende det vara alldeles ostridigt att Salpetergärden, på sätt föreslaget blifvit, ej kunde af Rikets Ständer afskaffas annorlunda än i, förening med Kongl. Maj:t, funnit sig nödsakad att, med stöd af 55 §.
Riksdags-Ordningen, vägra framställandet af ifrågavarande Proposition, sådan Ståndet densamma äskat; i följd hvaraf öfver läggningen förklarades h vilande, och målet för vistes till Constitutions-Utskottet, med anmodan att, inom åtta dagar efter delfåendet, afgifva motiveradt och bestämdt utlåtande öfver berörda Propositions-förslags stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Redan i äldre tider erkändes Kronans egande-rätt till Salpeter-jorden, äfvensom hemmanens förbindelse till vissa prestationer in natura för siudningens bedrifvande.
Vid 1800 års Riksdag beslöts ändtligen, att det borde blifva en hvarje hemman åliggande, från detsamma oskiljaktig skyldighet, att årligen till Kongl. Maj:t och Kronan anskaffa och leverera ett halft Lispund Salpeter af försvarlig godhet, emot det att Kongl. Maj:t och Kronan afstode från Dess då egande rätt att låta till sjudning använda den under ladugårdarna befintliga Constitutiom-XJtskottets Memorial N:o 27.
3 Salpeter-jord, hvilken sålunda till hemmansegarnes fria disposition öfverlemnades: ett heslut, af Kongl. Maj:t, enligt ordalydelsen i Förordningen den 26 Oct. 1801, desto heldre gillad t och stadfästadt, som dymedelst ingen ny eller okänd skyldighet ålagts, utan endast en ny ordning upprättats.
Salpeter-gärden, anslagen till fyllande af Rikets årliga krutbehof, och innefattande en vid hemmanet hunden utskyld, måste följaktligen hänföras till Kronans ständiga intrader; hvadan ock, i hvarje Ståts-reglering, allt från 1809, en viss summa blifvit hland ordinarie inkomsterna beräknad, under serskild titel af Krut- och Salpeter -försäljnings-medel.
Grundlagen antyder ej någon skillnad emellan verkliga Jordehoks-räntor och öfriga ordinarie inkomster, med hvilka tvärtom, vid sammanställning af RegeringsFormens 5c) och 60 §§., uppenbart förslås alla sådana, som ej tillkomma genom beviliningar och icke eller bland dessa senare uppnämnas.
Alldraminst lärer något giltigt bevis för Salpeter-gärdens natur af Extra-Ordinarie inkomst kulina hem tas från de förändringar samma gärd undergått, eller från de influtna medlens förvaltning af serskiide Committerade, liebst förändringarne alltid proponerats eller bifallits af Ko - 4 Cotjstitutions-Utskottets Memorial N:o 27. pungen, och sjelfva cle indelte lönings-räna torna till innehafvaren directe utgöras, Nu stadgar Regerings-Formen: i 58 att Konungen må låta vid hvarje Riksdag uppvisa Stats-Verkets tillstånd i alla dess, delar till inkomster och utgifter: i 5p§?> att Konungen må efter Stats-Verkets tillstånd och hellof, låta till Stats-Utskottets öfver-? läggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomster, och hvilka hehof genom hevillningar höra fyllas, samt i 62 att, sedan Statsverkets hehof blifvit af Stats-Utskottet uppgifna och af Rikets Ständer pröfvade, det ankommer på Rikets; Ständer att en deremot svarande bevillning sig åtaga.
Häraf synes klart följa, att den i Regerings-Formens 57 §, Rikets Ständer allena förbeliållne utöfning af Svenska Folkets sjelfbeskattningsrätt endast kan sträcka sig till de i 60 §. omfÖrmälde extra-ordinarie afgifterna.
Då dessutom i Grundlagen intet serskildt föreskrifves om sättet för ordinarie