Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagskostnadernas bestridande omedelbart genom Riksgälds-Contoret. S. A. K. Rikets Ständer, som heslutatj, att, äfven under innevarande Riksmöte, i i likhet med hvad under det nästföregående egt rum, alla kostnader i och för Riksdagen skola omedelbart af Riksgälds-Contoret bestridas, få, med anmälan härom, tillika i underdånighet anhålla, att för alla sådana af Rikets Ständers sammanvaro föranledda utgifter, hvilka, i anseende till sitt föremål eller beskaffenhet, dels redan blifvit, dels framdeles under Riksdagens lopp kunna varda af E. K. M. i Nåder fastställda och å Kongl. Stats-Contoret anvisade, detta Embetsverk måtte i Nåder förständigas, emot öfverlemnande af behöriga verifications-handlingar, från Riksgälds-Contoret reqvirera ersättning, då ifrågavarande utgifter, efter anställd granskning af ver iliea tionshandlingarne, skola blifva Kongl. Stats-Contoret af Riksgälds-Contoret godtgjorda.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Mars 1840. 12 Éxpeditions-Utskottels
Skrifvelse , N.o 4- N:o 4.
Uppläst och godkändt hos Ridd och Adeln den 4 April i8{o. Presle-Ståndet den f\ — — Rorgare-Ståndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 8 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse„ angående medels anvisande i och för Carlsborgs fästnings-byggnad år 1840. S. A. K. Enär tiel af Rikets Ständer vid nästlidne Riksdag på 3:dje Hufvud-Titeln, till utgående i fem år, med U:del årligen, anvisade anslag af 250,000 R:dr för Carlsborgs fästningsbyggnad med år 1839 upphört, samt i följd deraf några medel för nämnde behof under nu löpande aret ej voro tillgängliga, har E. K. M.,uti Nådig Proposition af den 15 sistlidne Januari, af den anledning, att fästnings-arbetet å Carlsborg icke kunde afbrytas, emedan brist på sysselsättning för den der förlagde Pionnier-corpsen såmedelst skulle uppkomma, framställt angelägenheten deraf, att, utom de, i E. K. M:s Nådiga Proposition örn Stats-Verkets tillstånd och behof, för berörde föremål äskade och för tiden af nu föreslående stats-reglering beräknade utomordentliga anslag, serskildt måtte anvisas en summa af 50,000 R:dr, till fortsättning af omförmälde fästningsbyggnad och sysselsättande af Pionnier-corpsen under innevarande år.
Vid öfvervägande häraf, och då fortsättningen af fästnings-byggnaden ä Carlsborg utgör ett vilkor för möjligheten att under årets lopp lämpligen sysselsätta den derstädes förlagda Pionnier-corpsen, hafva Rikets Ständer, efter inhemtad noggrann kännedom af de arbetsplaner, hvilka, med afseende å byggnads-arbetet, blifvit för år 1840 upprättade och hvarvid icke förekommit sådan anmärkning, som skulle kunna föranleda till inskränkning i årets anslagsbehof, funnit godt, utan afseende å de beslut, som framdeles kunna af Rikets Ständer fattas, rörande ifrågavarande fästnings-byggnads fortsättning, bevilja det afE. K. M. i ofvanberörde ändamål i Nåder äskade anslag af Femtio Tusen Riksdaler för innevarande år, att utaf Riksgälds-Contoret utbetalas.
Hvilket, lill svar å E. K. M:s Nådiga Proposition, Rikets Ständer härigenom få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 8 April 1840.
Expeditions-Vlskottcts Förslag till und.
Skrifvelsej iV.o 5. i5 N:o 5.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 April 1840.
Preste-Såndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående för RiksgäldsContoret ifrågaställd befrielse från erläggande af Expeditions-lösen m. m. S. A. K.
Med fästad uppmärksamhet derå, att Rikets Ständers Riksgälds-Contor, hvilket ej, såsom Banken, har egna fonder att förvalta, utan endast dit ingående, för statens behof beviljade, bidrag och sådane medel, som på statens garanti kunna upplånas, likväl allt hitintills, i följd af gammalt bruk, varit nödsakadt lösa de exemplar af domar och utslag, som för Contoret blifvit utfärdade i detsamma rörande mål, hafva Rikets Ständer funnit Riksgäldskontoret, vid så heskalfadt förhållande med dess verksamhet, böra, hvad angår derstädes under förvaltning ställd uppbörd, på enahanda grund, som statens andra embetsverk, vara befriadt ej mindre från erläggande af Expeditionslösen, än ock från öfrige, för väckande och fullföljd af ifrågakommande påståenden hos embetsmyndigheler i allmänhet stadgade umgälder; och få Rikets Ständer alltså i underdånighet anhålla, det E. K. M. i Nåder täcktes låta tillkännagifva vederbörande domstolar samt emhets- och tjenstemän, hos hvilka frågor härom kunna förekomma, att Riksgälds-Contoret, i dess egenskap af Uppbördsverk för bevillningen m. fl.
Stats-bidrag, icke är skyldigt vidkännas, hvarken så kallad expeditions-lösen eller andra för måls bevakande och utförande i allmänhet fastställde afgifter och kostnader.
Stockholm den 11 April 1840.
Utdrag af Rikets Ständers Expeditions-Ut. kotts Protocoll den 3o Mars 1840.
Vid justeringen af ett uppsatt förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse N:o 5, angående Riksgälds-Contorets befrielse från Expeditions-lösens erläggande, anmälde Herr Borgmästaren Hallström mot den af Expedilions-Utskottets Förslag till uriel.
Skrifvelse^ No 6.
Utskottets pluralitet gillade redactionen af detta förslag följande reservation: ”Som efter min tanka — — myndigheter förständiga.” Herr Borgmästaren Bagge ansåg i följande mening af den utaf Utskottet godkända redactionen af nyssnämnde förslag till underdånig Skrifvelse: ''och få Rikets Ständer alltså i underdånighet anhållaj det E. K. M. i Nåder täcktes låta tillkännagifva” &c. böra mellan orden : täck es” och ",låta” inllyta orden: ”med Nådigt gillande.”
Båda reser van terne anhöJio, att deras reservationer mätte varda merberörde förslg följagtige, då detsamma Rikets Ständers bepröfvande underställes.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den 25 April r84o.
Preste-Ståndet den a5 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Slåndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelses angående godkända Förslag till ändringar i Rikets Grundlagar. S. A. K. Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft åtskilliga vid sistförflutna Riksdag väckta och till afgörande vid den nu pågående lagligen beredda förslag till förändringar i Rikets Grundlagar, hafva Rikets Ständer sammanstämmande godkänt och antagit de ibland dessa förslag, genom hvilka nedanupptagne Grundlags §.
§. skulle erhålla följande förändrade lydelse, nemligen: Regerings-Formen. §. 60.
Ista och 2:dra Perioder ne.
Till dessa senare räknas Tull- och Accismedlen, Postmedlen, CharteSigillatas-afgiften, Husbehofs-bränneri-medlen, samt hvad Riksens Ständer dess - Expcditions-Ulskottcts Förslag till uncl.
Skrifvelse, N;0 6. utom serskildt hvarje Riksdag såsom bevillning sig åtaga.
Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständers samtycke, kunna förhöjas, tullen å inkommande och utgående spanmåi allena undantagen. §• öl Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras, intill dess ny bevillning af Riksens Ständer fastställd blifvit och, enligt deras beslut, vidtager. §. 72.
Riksens Ständers Bank förblifver hädanefter, som den hittills varit, under Riksens Ständers egen garanti och vård, så att den ostörd må förvaltas al de Fullmägtige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gjorde äro eller vidare af Riksens Ständer göras kunna; egande Riksens Ständer allena rätt att genom Banken utgifva Sedlar, som för mynt i Riket må erkännas, så länge de, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas.
Riks dags-Or ilningen. §• 13- 2:dra Momentet.
Irsta Perioden. 2:o Universiteten i Upsala och Lund skola genom deras samtlige Professorer och Adjuncter, Ordinarie eller Extraordinarie, samt Docenter, Åeademiernes Räntmästare och Secreterare, jemte alla öfriga akademiske tjenstemän, som, i och för sina befattningar, ega presterlig befordringsrätt, utse lill Riksdagsmän i Preste-Ståndet hvartdera minst en Professor från de verldsliga Faculteterne, dock med rättighet att ställa två säd a ne Fullmägtige. §. 15.
Allmogen i hvart Härad välje inom sig, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet en inom häradet boende och besuten hemmans - uf> Expeditions-Utskottcts Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 6. egare, hvilken icke tillförne hört till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmagt derå innehaft. §. 16. l:sta Perioden.
Underlåter något Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-district eller Härad alt ställa fullmägtig, vare förfallet till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta, och som svara kan mot den omkostnad, som ett annat och jemlikt Universitet, Prosteri, Stad, Bruks-district eller Härad på sin Riksdagsman göra måste; skolandes ett sådant vite uti Ståndets Gassa inflyta. §. 17. 2:dra Momentet. 2:o Vid alla Riksdagsmannaval skall den vara Riksdagsman, som de flesta rösterna undfått, och om tvänne eller flere erhållit de flesta och lika många röster, afgöres frågan genom lottning dem emellan.
Dör den valde eller bevisar laga förfall, anställes nytt val.
Riksdagsman, som vald blifvit, må ej, utan lagliga hinder, kunna sig derifrån undandraga, och njute han af dem, som äro berättigade att välja, anständigt och tillräckligt underhåll och resekostnad, hvilka, för Preste- och Borgare-Ståndens Riksdags-Fullmägtige, före valet bestämmas.
Dessa medel skola, för Borgare-Ståndet, af Magistraterne och, hvad serskildt beträffar Bergsbrukens Fullmägtige, af de tjenstemän, som Bergs-utskylderne upptaga, samt för Bonde-Ståndet af Kronofogdarne, utan serskildt arfvode, uppbäras och redovisas.
För en af hvartdera Universitetets Fullmägtige bör ofvannämnde rese- och underhålls-kostnad ut O o gå från Academie-fonden. §.
IS. l:sta Perioden.
Till Riksdagsman må ej i något Stånd godkännas en person, som icke upphunnit 25 års ålder; ej den, som, fastän äldre, står under förmynderskap; ej den, som, efter gjord cession och utfärdadt proclama, icke, på sätt lag förmår, visa gitter, att han från sina borgenärers kraf fri är; icke eller den, Expeditioni-Utskotlets Förslag till lind.
Skrifvelse, N:o 6. 17 den, hvilken laga kraftvunnen dora förklarat ovärdig medborgerligt förtroende, eller att föra andras talan, eller för något nesligt brott till straff skyldig. §. 22.
Fullraagterne böra, för att vara gällande, lyda sålunda: ”Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i skall bållås och tager sin början den befullmägtigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Pre ste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Academi): (för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad, eller från Bergs-bruken inom N. N. Val-district): (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Krono-, Krono-Skatte-, Säteri-, Rå- och Rörs-, Frälse- eller Frälse-Skatte-Hemmanet N. N. uti N. N. Härad af N. N. Län) att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärender, hvarvid lian ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regerings-Form af den 6 Juni 1809, jemte Riksdags-Ordningen och öfriga gällande Grundlagar.” §. 49. 3:dje Mömentet. 3:o
Återför viser något Riks-Stånd ett redan beredt mål till vederbörande Utskotts ytterligare utlåtande, åligge Utskottet att dermed inkomma till det Stånd, som återremitterat, eller, så framt de öfriga Stånden uti mål, der Tre Stånds röst utgör Riksens Ständers, redan fattat sammanstämmande beslut, Ståndet derom underrätta; kunnandes, genom sådan återförvisning, expeditionen af beslutet ej uppehållas.
Trjckf"ihets-För or ättingen. §. 1.
Från och med G:te till och med 9:de Moment.
G:o Författare vare ej skyldig att å tryckt skrift låta sitt namn utsättas.
Ehvad han okänd vara vill eller ej, tillställe han Boktryckaren en förseglad sedel, innehållande uppgifterne af hans namn och hemvist, med påskrifvet Bih. till R.
Prot. 1S40. 10 Sami. 1 Afd. 3 ig Expeditions-Utskottets Förslag lill tind.
Skrifvelsej N.o 6. betyg om dessa uppgifters riktighet af tvänne i orten väl kände, inom Sverige boende, Svenske medborgare, hvilka åligge Författare-ansvar, i händelse skriften inom laga tid skulle åtalas och författarens namn och hemvist funnes criktigt uppgifne eller i sedeln saknades.
Röjer Boktryckare Författaren, utan Domstolens åläggande att honom uppgifva, eller har Boktryckare, utan Författarens eller Utgifvarens tillstånd, hans namn å skriften utsatt, bote, i förra fallet, Tvåhundrade, och i det senare Fyrahundrade Riksdaler; och varde, i beggedera, hans förbrytelse uti allmänna Tidningarne kungjord. 7:o Den, hvilken utgifver utländsk mans arbete, eller öfversättning deraf, eller inländsk mans, som sitt namn ej angifvit, ege enahanda rättigheter, pligter och ansvarighet, som Författare, i alla de fall, der ej i denna lag annorlunda stadgadt är.
Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter vare alltid, i afseende på ansvaret, ansedde såsom Författare; åliggandes dem under lika förbindelse att tillse, det de vilkor, som vid utgifvandet deraf i denna lag ytterligare stadgas, varda noga iagttagne. 8:0
Vid rättegångens början vare Boktryckare skyldig att Författarens namnsedel till Domstolen ingifva.
I annat fall stånde han Författare-ansvar, så framt icke Författaren sig hos Domaren sjelfmant tillkännagifver.
Angår rättegången
Dagblad eller Periodiska skrifter, blifve Utgifvarens namn af HofCanzleren i följd af ofvan föreskrifne anmälan, uppgifvet.
Domaren eger att genast, sedan namnsedeln blifvit aflemnad, densamma öppna och den derigenom upptäckta rätta parten för Domstolen inkalla.
Skulle, vid rättegångens slut, Domaren pröfva, att åklagaren i oträngdt mål anställt rättegången, så att namnsedelns brytande deraf blifvit en följd, vare åklagaren förfallen till Etthundrade Riksdalers böter. 9:o Hvarje skrift vare
Författarens eller bans rätts lagliga innehafvares egendom.
Men så framt Författarens arfvingar, eller vätts-innehafvare icke inom Tjugu år från hans död utgifnings-rätten begagnat, äfvensom i händelse ett sådant begagnande icke af dem inom hvart tjugonde år förnyas, stånde livar och en öppet att Författarens efterlemnade skrifter af trycket utgifva.
Hvilken, som eljest skrift trycker eller eftertrycker utan Författarens eller hans rätts-innehafvares skriftliga tillstånd, miste upplagan, eller bote dess fulla värde, egarens ensak.
Lag samma vare, om någon trycker eller eftertrycker den öfversättning af utländsk skrift, som annan man utarbetat, eller låter sin öfversättning för annans anses; men ej må Öfvevsättarens eganderätt till sitt arbete förhindra någon att en annan öfversättning af samma skrift utgifva. Expedilions-Utskottets Förslag till lind.
Skrif velse, iT.o 6. jg Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter häfver ej hrutit emot Författares eganderätt, då han, i dem insände anonyma skrifter utgifver.
Hvilken, som å en skrift bedrägligt titelblad eller orätt Författare- eller Utgifvarenamn utsätter, straffes, enligt Missgernings-Balkens 8 Gap. Diktadt namn, hvarmed ingen verklig person utmärkes, vare ej förbudet att på titelbladet utsätta, då Auctors rätta namnsedel lemnad är. §. 1. 12:te Momentet. 12:o Intet hinder vare för Bokhandelns idkande, icke eller för utgifning till föryttrande af någon skrift, vare sig inländsk eller utländsk.
Hvarje författare eller förläggare stånde fritt att en honom, i följd af sådan egenskap, tillhörig skrift antingen sjelf eller genom andra föryttra; dock vare hvar och en, som antingen i öppen bod eller eljest, med rättighet att derom i allmänna tidningarne få kungörelse införa, Bokhandel idka eller böcker försälja vill, förbunden att, på sätt om Boktryckeriers anläggning stadgadt är och vid samma ansvar, anmälan derom hos Hof-Canzleren göra.
För fortfarande föryttrande af en skrift vare inga andra hinder än de, som i 4 §. af denna lag föreskrifvas.
Föryttrar någon en tryckt skrift, hvarå Boktryckarens nanni, tryckningsorten eller årtalet icke finnas utsatte, bote för hvarje gång Femtio Riksdaler och stånde derjemte, i händelse skriften åtalas, Författare-ansvar, derest icke Boktxyckaren elier Författaren kan upptäckas. §. 3. 12:te Momentet.
Lögnaktiga uppgifter och vrängda framställningar till allmänhetens förvillande och förledande: brotten umgälles med böter från Trettiotre Riksdaler Sexton skillingar till och med Etthundrade Riksdaler, och skriften con fisceras. §. 4. 3:dje Momentet.
Usta Perioden. 3:o I alla da fall, der åtal, enligt 2 §. 4 Mom. samt 3 genom all - 20 Éxpeditions-Utskottets Förslag till und.
Skri/velse j N-o 6. män åklagare anställes, ege Hof-Canzleren eller dess ombud rättighet att, då han det nödigt pröfvar, en skrift med qvarstad belägga låta, hvilken sist inom åtta dagars förlopp verkställes. §. 4. 4:de Momentet, lista Perioden.
Till ordningsmål räknas, om, vid tryckeris anläggande, uraktlåles hvad i §. 5 Mom. derom stadgar, eller om Boktryckare underlåter att, enligt 1 §. 10 Morn., å skriften utsätta sitt namn, tryckningsorten och årtalet, eller om han en hos honom tryckt skrift till Hof-Canzleren eller dess ombud inom utsatt tid icke aflemnar, eller om, emot 1 §. 12 Morn., tryckta skrifter, hvarå Boktryckare-namn, tryckningsort eller årtal ej äro utsatte, föryttras.
I händelse de af Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse den 4 sistlidne Mars hos E.
K.* Mit anmälde Grund la gs-ä ri d r i n g s-fö rs lag, angående en ändamålsenligare organisation af Stats-Rådet m. nu, vinna E. K. M:s Nådiga bifall, skulle uti nyss anförde Grundlags-§§. ordet: Hof-Canzleren” utbytas emot ordet: ”Justiticc-Stals-Ministern.” Och få, med anmälan härom, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att dessa föreslagna förändringar i Rikets Grundlagar måtte vinna E. K. M:s Nådiga sanction samt sedermera varda i vanlig ordning kungjorde.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 29 April 1840. i Expeditions-Ulskottets Förslag till und■ Skrifvelse , N.o 7. 21 N:o 7. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 22 April i#4 Preste-Slåndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers' underdåniga Skrifvelse , angående väckt fråga om förändring i tillsynen å de till Boställen åt Chef erne m. fl. Tjenstemän vid Båtsmans-compagnierne fordom upplåtne Krono hemman.
(Stats-Utsk:s Uti. N:o 23.) S. A. K.
I afseende å de, genom Kongl.
Resolution af den 27 April 1683, Cheferne for Bl ekinge och södra Möre Båtsmans-Compagnier anslagne 7 st. bohemman är hos Rikets Ständer vordet anmärkt, huruledes, sedan dessa hemman numera blifvit utarrenderade och Gheferne, i stället för de till Statsverket ingående arrende-afgilterne, å E. K. M:s Flottas stat erhållit bestämda penninge-arfvoden, befälhafvande Amiralen i Carlskrona likväl, enligt Kongl. Brefvet af den 3 December 1829, fått sig ålagdt att bevaka och anmäla erforderliga förnyelser af borgens-förbindelserne för arrendena af nämnde hemman, samt, i följd deraf, jemväl låta anställa husesyner å desamma; hvilka föreskrifter ännu fortfara att lända till efterrättelse, ehuru E. K. M., under den 19 Juli 1832, jemte det Förvaltningens af Sjö-Ärendena befattning med dessa hemman på Kongl. Kammar-Collegium ensamt öfverllyttades, tillika, angående bevakandet af Kronans rätt, i afseende på hemmanen och deras utarrenderande, i Nåder förklarat serskildt
Nådigt beslut komma att meddelas om hvad dervid borde iagttagas.
Med anledning af hvilka härutinnan sålunda framställda förhållanden, de der, till följd af högtberörde senare Nådiga stadganden, likaledes för Båtsmans-Compagni-skrifvare-bostället
Råda i Östergöthland egde rum, och enär det, enligt 52 §:n i Militice*Boställsordningen af den 23 Januari 1836, åligger E. K. M:s Befallningshafvande att, under Kongl.
Kammar-Collegii inseende, serskildt genom Krono-Betjeningen handhafva tillsynen öfver alla lill Stats-Verket indragna boställen, hvilkas afkastning tillfaller Kronan, Rikets Ständer, till vinnande af enhet i behandlingen af härvid förekommande frågor och stone säkerhet för behörigt bevakande och vårdande af det allmännas lätt, ansett sig böra härmed i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes i Nåder förklara, att den, genom 22 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 8. nu gällande Militias-Boställs-ordning, E. K.
M:s Befallningshafvande uppdragna befattning med tillsynen öfver alla till Stats-Verket indragna boställen, jemväl bör omfatta de till bostäder för Cheferne, m. fl. Tjenstemän vid Båtsmans-Compagnierne i fordna tider af E. K. M. och Kronan upplåtna, men numera för Stats-Verkets räkning utarrenderade, hemman och lägenheter.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ag April 1840.
Preste-Ståndet den i Maj — Borgare-Ståndet den i — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående väckt fråga om förändrad localför Riks-Archivet.
(Stats-Utskrs Uti. N:o 34.) S. A. K.
Vid förehafd pröfning af i ämnet väckt fråga, hafva Rikets Ständer insett angelägenheten deraf, att för Riks-Archivet anvisas en tillräckligt rymlig och passande local, så att de der förvarade, i flerfaldigt hänseende vigtiga, handlingar må undgå den förstörelse, de genom den nu begagnade localens olämplighet äro underkastade, samt kunna på ett ändamålsenligt sätt ordnas och blifva tillgänglige; hvarvid Rikets Ständer likväl trott, att detta ändamål, utan den betydliga kostnad, inköp af ett hus medförer, skulle vinnas genom upplåtande af någon ibland de många byggnader, Stats-Verket i hufvudstaden redan eger; i hvilket afseende jemväl förekommit, att, då så väl Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, som de allmänna Sjukhus-Inrättningarne äro å Kungsholmen förlagde och innehafva betydliga byggnader, tillfälle torde kunna beredas att, hvad äfven i annan måtto synes lämpligt, derstädes inrymma E. K. M:s Sundhets-Collegium med Fält-Läkare-Contoret, hvarigenom den stora byggnad, hvilken berörde Embetsverk nu disponerar, kunde blifva ledig och för Riks-Archivet upplåtas.
På grund häraf få Rikets Ständer hos E. K.
M. i underdånighet anhålla, det undersökning finge verk - Expeditions-Uiskottets Förslag till und.
Skrifvelse_, IV.-O g. 23 ställas, huruvida icke en dylik förändring skulle kunna till vägabringas, samt att resultatet deraf, jemte förslag å de kostnader, som i sådant fall erfordrades, måtte i Nåder meddelas Rikets nu församlade Ständer, hvilka derefter blifva i tillfälle att taga denna fråga i närmare öfvervägande.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 2 Maj 1840.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 April 1840.
Preste-Ståndet den 2 Maj — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse3 rörande Riksdagens för längande En månad. S. A. K.
Då till handläggande af Rikets Ständer vid nu pågående Riksdag ännu återstå mångfaldiga oafgjorda ärenden, hvaribland flere af hufvudsaklig vigt, få, i öfverensstämmelse med föreskriften uti 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdags-Ordningen, Rikets Ständer, med underdånig anmälan härom, hos E. K. M. äska, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknad från och med den 7 innevarande Maj, hvarjemte Rikets Ständer få i underdånighet tillkännagifva, det Rikets Ständer anse icke ens nämnde förlängda tid för Riksdagens fortfarande blifva tillräcklig för ärendenas afgörande.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 2 Maj 1840. 24 Expedilions-TJ(skottets Förslag till lind•
Skrifvelse AT.o to. N:o 10.
Uppläst ochgodkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Maj i8$o.
Preste-Slåndet den 7 — — Borgare-Ståndet
Hen 7 — — Bonde-Ståndet den 7 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angående afskrifning utaf detj Carl Johans församling i Götheborgs- och Bohus Län af Cholera-creditiv-medlen beviljade lån.
(SiaLr-Utsk.
Uti.N:o 47.) S. A. K.
Då Carl Johans församling inom Götheborgs och Bohus Län, till bestridande af de, genom Cholera-farsotens härjning år 1834, föranledda kostnader erhållit ett lån å 2,200 R:dr utaf det för dr lika utgifter vid sistföi llutna Riksdag beviljade creditiv, emot förbindelse alt samma lån återbetala, åren 1836, 1837 och 1838, med i alel vid slutet af h validera året; men, efter det E. K. M., under den 11 Augusti 1837, uppå derom gjord ansökning, i Nåder beviljat anstånd till 1838 års slut med lånets återbetalning, församlingen dock sedermera, i anseende till dess uppgifna oförmåga att lånemedlen återgälda, i underdånighet anhållit om Letalnings-terminens ytterligare förlängande, intilldess församlingen, i öfverensstämmelse med 43 §. i Kongl.