Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Herr CommerceRådet Santesson, icke allenast i allmänna Tidningar och flera tryckta skrifter , utan äfven uti dess till Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten nu remitterade Motion , sökt visa Lanclets Allmänna Brandförsäkringsverk vara i den ställning , att farhåga är, det ett lika missöde snart kan träffa dess Fond, som det Stadsfonden vederfarits; så , och enär jag icke allenast såsom f. d.
Directeur under flera års tid deltagit i förvaltningen , utan sjelf derunder fattat det förtroende till Verkets säkerhet, att jag, till en för mig ganska be - 14 Bil. t. Lag-s.Ali.Besv.ot Oec.Utsk.Utl.N:o 17, tydlig summa, brandförsäkrat åtskilliga mina nybyggnader å Landet, har jag ansett mig af sjelfva ämnets vigt nu uppmanad, att söka bibringa icke allenast Höglofl.
Utskotten utan ock Rikets Ständer några upplysningar, föranledande till en bestämd öfvertygelse om Verkliga oeh sanna förhållandet.
Alf genom ziffror och Calculer bevisa* huruvida en inrättning, som med vissa påräknade tillgångar helt och hållet beror på oförutsedda högst vanskliga händelser, i framtiden kan bära sig eller icke , låter sig ej göra.
Om det tilläfventyrs ligger i en klok mans förmåga, att efter uppgifna ariihmetiska grunder beräkna kostnaden till en Byggnad, en Canalgräfning eller dylikt, så att ingen eller obetydlig misscalcul borde förefxnnas, kan sådant likväl icke vara att förvänta i aiseende på utgifter för Brandskador, hvilka omöjligen till belopp eller beskaffenhet kunna förutses eller beräknas, och, efter hvad senare tiders erfarenhet bestyrker, lika så lätt som de några föregående år varit många och stora , kunna , som nu på en tid inträffat, vara få och mindre betydliga.
Det är derföre efter andra förhållanden och probabilitets-grunder, som saken bör utredas och bedömas.
Bil. t,Lag-s.
All.Besv. o. Oec.Utsk.Uil.N.o 17, 15 Försäkrings-värdet af de egendomar, som i Landets Fond äro Brandförsäkrade, utgjorde, den 1 November sistl. år, 17,100,000 R:dr Banco.
Dessa försäkrade egendomar äro spridda kring hela Riket, och till värde för omkring ^dels million i Finland, der allt sedan år 1809 några nya försäkringar ej meddelats.
— Då den trakt omkring Götheborg , som kallas Majorna, äfvensom KÖpingarne i Riket, hittills obegränsadt fått deltaga i denna inrättning, så aro väl risquerna i Majorna betydliga5 mert då derstädes , efter hvad kändt är, egendorrtarne äro spridda på något vidsträcktare rymd , af minst - mil i längden emellan trädgårdar och större tomter, samt i Köpingarne det senare förhållandet nästan i allmänhet inträffar; och då, enligt ett vid sista Bolagsstämma vidtaget och af Kongl, Maj:t i Nåder sanctioneradt beslut, inga förut oförsäkrade hus, hvarken i Majorna eller Piikets Köpingar nu mera få försäkras, synes häraf några serdeles hotande förluster ej vara att befara.
Visserligen har Fonden hittills lidit betydligt genom eldsvådor i Majorna, afhvTlka några , efter hvad undersöicningarne föranledt, synas ha tillkommit i speculation att till penningar realisera några dervarande, genorn förändrade pris och conjuncturer för höga försäkringar; men, sedan Directionen i6 Bil.t. Lng-s.AIl.Besv.n. Otc.ZTtsk.
N.oi7, för ett par år sedan, vid en der inträffad eldsvåda, begagnat dess i Reglementet gifna rättighet att, i händelse sådant funnes för Verket förmonligt, i stället för contant ersätting, låta uppbygga andra hus, der de afbrände stätt, så hafva endast obetydliga Brandskador i denna trakt förefallit.
Fondens behållning vid förenämnde tid, eller den i November 1828, utgjorde go5,ooo R:drB:co, deraf circa 680,000 R:dr, inberäknadt värdet af Verkets fastighet, äro fruktbara och disponible, samt 220,000 R;dr uti innestående
Debiterade obetaldta försäkringsafgifter.
— I hvad förhållande denna behållning tillvuxit, oaktadt de , under senare åren timade ganska stora eldsvådor, sedan år 3808, då Landets Fond utbröts och frånskiljdes Städernas, finnes deraf, att den då i contant utgjorde endast 86,5o8 R:dr B:co ; och har under förflutna försäkringsåret, sorn slutades den 1 November 1828, Fondens behållning ökats från 857,000 R:dr med omkring <18,000 R;dr, eller till go5,ooo R.dr Banco.
Att densamma hädanefter, i nion af Verkets utvidgning och behof, kommer på enahanda sätt att tillväxa, är så mycket mer anledning hoppas, som flera dertill bidragande vigtiga förändringar nyligen vidtagits hvaribland, ujotn hyad lörenämndt är, må anfö3 fJil.t, Lag.i,'All. Besv.o.Oec, Utsi.
UiI.N-.q lfc.if anföras:
Att försäkringsrätten, Gom föt ett afbrändt och ersatt hus, sedan det blifvit åter uppbygdt eller iståndsatt, å nyo, utan erläggande ytterligare afgift, blifvit gällande, upphör för alla de hus, som hädanefter brinna,* att försäkring å en egendom icke erhålles högre, än till ett visst utsatt maximum, an-’ norlunda än emot betydligen större afgifter för öfverskottet; — att inga ångmachiner hädanefter få försäkras; — att afgifterna be-J tydligen ökats för de mest vådliga inrättningar, såsom Krutbruk, Sockerbruk , m. fl.
Dessutom är denna Inrättnings framtida bestånd icke grundadt på insamlandet af eni stor contant penningetillgång, hvilket ock aldrig med så lindrigt bestämda afgifter varit åsyftadt; utan dess hufvudsakliga kraft och styrka ligger i totalbeloppet af de brandforsäkrade egendomarnes värde, samt mängden af dess delegare , hvilka tillförbundit sig, att, i händelse behofvet sådant möjligen skulle fordra och fonden folie till ett visst, emot hela försäkringsvärdet svarande belopp, genom en extra afgift för ett eller annat år, (dock endast till hälften af första årets) å nyo consolidera fonden, hvilket, beräknadt på hela massan, i alla fall blefve obetydligt och aldrig kan sättas i jemförelse mot Hr gih, lill Rika-St, Prot. iS*8 otk i8*9j 7 Sani. i Af i. 2 6.te H;t, 18 Bil. t.Lag- s.
Ali. Besv.o. Otc.
Vtsk. ?7t/.N:o 17.
CommerceRådet Santessons, vid Delegarnes sista Bolagsstämma , gifne förslag, ali afgifterne skulle blifva beständiga och aldrig upphörande; men en sådan extra afgift bör och måste aldrig hädanefter, lika så litet sora hittills, erfordras, om Verket får fortgå i sin bestämmelse, utan att störas i det förtroende, det redan tillvunnit sig ochförtjenar ega.
Man kan säkert antaga, att ett ganska ringa antal af Egendomar å Landet ännu äro försäkrade, i jemförelse mot dem , som troligen blifva det efter hand och i den nion man erfar de dermed förenade fördelar, hvilket bevisas deraf, att hela Summan för försäkrade Egendomar icke uppgår till mer, än omkring 4,800, och att i vissa Län antalet ännu är högst obetydligt, såsom i Upsala Län 60, i Södermanlands 55 , i Hernösands 52 , på Gottland 11, o. s. v.— Om äfven, efter hvad i vissa orter de senare åren inträffat, BondeStåndet och Allmoge också börja inse nyttan af denna inrättning framför de mårn ga ofullständigheter och tyngder, som de mindre Brandstods-föreningarne medföra, så eger man visserligen af allt detta de mest sannolikt grundade förhoppningar, att detta Verk, äfven i framtiden, orubbligen kommer att uppfylla sina förbindelser samt erbjuda full trygghet åt alla dem, som deruti äro eller vilja blifva delegare.
Bil. t. Lag-s. All.Bust.o. Otc.
Uisk Uti.
N:o 17, 19 Hvad Herr CotnmerceRådet Santesson, jemte annat, anser hufvudsakligen bidraga till en så stark försämring af Fondens tillstånd, att den successivt, och inom 10 år, måste gå förlorad, är den alldeles öfverdrifna Förvaltningskostnaden , som , genom Stadsfondens upplösning, nu så tungt drabbar Landtfonden.
Huruvida denna farhåga kan anses grundad och med hvad billighet Motionairen kan anföra, att detta Verk, från en försäkringsanstalt för delegarne, blifvit en Barmhertighets-Stiftelse åt deras Embets- och Tjenstemän, må af följande bedömas:
Då bägge Fondema voro förenade, utgjorde antalet af Directionens Ledamöter Tio och Tjenstemanna-personalen Sexton, tillsammans Tjugusex.
— Nu deremot äro för Landtfonden Directeurerna Trenne, samt Tjenstemännen Nio och således tillsammans blott Tolf personer, af hvil. ka Directeurerne njuta lika, arne af Tjenstemannerna obetydligt mer, men alla de öfrige mindre i lönevilkor, än det föregående årets Stat utvisar.
Att Verkets angelägenheter och göromål icke ordentligen och ändamålsenligt kunna bedrifvas med ett mindre, än sistnämnde antal Tjenstemän (hvaruti 2:ne Vaktmästare ock äro inbejjripne) synes fullkomligt kunna jjö Bil.t.Lag. s. Åll.Besv.o. Oet.Vtsl.Uti.N:ö l antagas, äfven vid jemförelse med andra Em*- betsverk, som med detta) kunna sättas i paritet, då icke allenast vilkoren här i allmänhet äro knappare, utan älven antalet al
Directeurer och Tjenstemän. — Beträffande den så kablade Barmhertighets-Stiftelsen så är förhållandet dermed följande:
Sedan nu varande Assurance-Intendena tens företrädare grånat i Verkets tjenst och vid en uppnådd hög ålder, år 1826, nödgades begära afsked, beslöts, vid dåvarande allmänna Bolagsstämma , ati han, dock utan prejudikat för andra vid Verket tjenande, skulle för sin öfriga lifstid lå uppbära hela dess innehafda lön, Vid ordinarie Bolagsstämman sistlidet år, då den nya lönestaten för Landt-Fonden reglerades, och vid hvilket tillfälle, med behjertande af deras Ömmande belägenhet, som efter en längre tjenstetid nu måste frän Verket afgå, en serskild Stat uppgjordes, blef förenämnde Verkets f. d. Embetsman derå uppförd, dock med nedsättning till |:delar af förra beloppet, samt en 70 år gammal sjuk Vaktmästare, bägge såsom Pensionairer för deras återstående lifstid, och 3:ne af Verkets öfrige indragne Tjenstemän, af hvilka «2:ne vid Verket varit omkring 20 år anställde, med exspectance-löner försedde, intill dess de vid andra Verk kunna erhålla fnotsvarande löneyilkor.
Beloppet af hela, Sill. t. Lag-s, Allm, Bes.o.Oee.Utik. Utl.N.o 17.2* denna Pensions- och Lönestat, som kommer med nu varande innehafvares afgång , eller vid deras befordran å annat ställe, att alldeles upphöra, utgör tillsammans 2,100 R:dr för dessa 5 personer, hvilka under tjenstetiden förut åtnjutit circa 5,600 R:dr årligen. —•
Då Herr CommerceRådet Santesson inför Rikets Ständer framställt denna Delegarnes vid Brandförsäkringsverket handling mot sina förra tjenstemän , såsom en till följden så menlig öfverdrift, lärer han icke erinrat 6ig, huruledes, med lika afseende å medmenniskors oförskyllda lidanden och förluster, andra i samma förhållande stadde blifvit omfattade, såsom tilläfventyrs vid Götha Canal, och att t. ex., vid Magazinslnrältningens upplösning, Rikets Ständer tilläde samtlige vid detta V.erk tjenande, deras fulla löner i pensioner. ■— Efter hvad sålunda är upplyst, finnér jag ingen anledning att dela den farhåga , Motionairen hyser i afseende på ställningen med Allmänna Brandjorsakringsverkets Landt-Pond, hvadan jag ock för min del afstyrker all åtgärd i följd a£ dess härom gjorda framställning, med anhållan, att detta mitt anförande må få åtfölja Utskottets Betänkande i ämnet till samtlige lespective RiksStånden.
Carl Magn. af Robson. 33 Z«£- tomt Allm B*t>v. o. 0«c.Ut»A.£hJ.N'.o i8* Ankom till Exp, Utskottet den 8 April 1823, N:o ig.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om behof vet af en undersökning, till utrönande af grunderna, pä hvilka Allmänna Brandförsäkrings- Verkets Landtfond hvilan m. m.
Uti ett till ITögvördige Preste-Ståndet ingifvet och till Utskottens handläggning öfverlemnadt anförande, har Herr Prosten Nibelius, under åberopande af det länge kända beklagliga förhållande, som med allmänna Brandförsäkrings-fonden för Städerna inträffat, framställt nödvändigheten att vidtaga alla möjliga mått och steg till lörekommande af ett lika missöde lör Landtfonden, och i sådant ändamål föreslagit, att en noggrann undersökning måtte anställas om tillförlitligheten af grunderna, på hvilka denna Inrättning hvilar, om sättet huru föreskri (‘terne efterföljas, och i synnerhet om förhållandet med träd byggnaders brandförsäkring å Majorna vid Götheborg, hvilken försäkring skall uppgå till en summa af 700,000 R:dr, samt slutligen, huruvida Tjenstemanna->personalen *4 Lcg-aamt AU.Bttv.o.
Oee.X/tsl. Uil.^iQ igjl Antom till Erp.
Utstottot den 8 April 1829, N:o 19.
Utlåtande, i anledning afgjord hemställan, att Rikets HögJofl.
Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära del af de Krigslagar, sorn äro under utarbetning, T*ill Utskottens handläggning har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln remitterat ett af Herr Cederschjöld , Per Gustaf, till nyss-; nämnde RiksStånd ingifvet anförande af innehåll, att Rikets Ständer, år 1812, då ds beviljade en allmän beväring, anhöllo i underdåniga Skrifvelser af den i5 Junii och 3 Julii samma år, "det tcicktes Kongl, Maj.t genom bestämd
Bag föreskrifva, att Beväringsmanskapet ej, i och för fel i tjensten eller utan föregången laglig dom, må, kunna straffas med nesliga eller kroppsstraff af hvad beskafferdiet som helst, och ej underkastas andra militairiska bestraffningar, än arrest , cassaiion och dödsstraffaf hvilken underdåniga anhållan det syntes följa, att Rikets Ständers mening varit, det
Beväringen ickei skulle i allo stå under då gellands KrigsArtiklar, Således och likaså Lag- samt AlIm.Besv. o. Oec.Utsi.Utl.Nlo 18. a5 vid Inrättningen kan vara öfverdrifvet stor och kostsam, och således till större eller mindre del bör indragas; i anledning af hvilket förslag ålskillige af det Högvördige Ståndets Ledamöter, vid målets föredragning till Remiss, sig utlåtit.
Detta halva Utskotten i öfvervägande tagit; men då Allmänna BrandförsäkringsInrättningen icke är någon Statens, utan ett enskildt Bolags tillhörighet, hvaraf följer, att det icke tillkommer Rikets Höglofl.
Ständer att ingå i granskning och bedömande af de grunder och Regleroentariska föreskrifter, som lör inrättningens styrelse och förvaltning blifvit fastställde; alltså anse sig Utskotten böra vördsamt hemställa:
Att Herr Prosten Nibclii Motion må förfalla.
Stockholm den 4 A^ril »629. jfag- tamt Allm.
Btsv.O. Oec.Utsk. Uti.N:o 19. aH beredvillig
Motionairen yore afl utlemna sin enda
Son till fäderneslandets försvar, likaså pligtig ansåg han sig såsom far vara emot honom, och såsom FolkRepresentant emot alla Sveas Söner, att föreslå, det Rikets Ständer täcktes hos Kongl. Majit i underdånighet begära del af de ICrigsLagar, som nu lära vara under utarbetning och nära färdige att kunna fastställas ; en begäran hvartill Rikets Ständer vöre destomera befogade, som del, å ena sidan, är stadgadt i 53 § 1 Morn. af Riksdagsordningen , att under Civil- och CriminalLag höra afven förstas de delar af KrigsLagar och Fårfattningar, rörande Krigsväsendet, som ega tillämpning till medborgare utom KrigsStaten , och, å den andra, finnes bestämdt i 87 jjj. af RegeringsFormen , att allmän Civil- och Crimi. nal-Lag stiftas gemensamt af Konung och Ständer.
I anledning af denna Motion och vid föredragningen deraf till Remiss, har Herr Friherre von Schultzenheim C. till Höglofl.
Ridderskapels och Adelns Protocoil sig utlåtit , att LagFörslaget till nya KrigsArtiklar val vore under granskning, men hunne san» nolikt icke att fullbordas under den tid Rikets Ständer ännu kunna vara samlade.
I öfrigt stadgade 55 §.
Riksdagsordningen uttryckligen hvilka delar af KrigsRagen borda 26 Lag- samt Allm.
Besv. o.Oec.Ursk.Utl.ltitQ ig.
Rikets Stander tillställas; och då granskningen aE en rent af militairisk Författning icke, i Friherre von Schult zenheims tanka , tillhörde Rikets Höglofl.
Ständers Lagutskott, har han icke eller ansett någon underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit i förevarande ämne vara nödig eller behörig.
Detta hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och då det förslag till förändrade KrigsLagar, som är under utarbetning, icke ännu torde vara så vida fullbordadt, ali Kongl.
BIHANG tili Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade,' såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823.
Nionde Samlingen. Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag, innefattande Beslut.
I:sta Bandet.] STOCKHOLM, Tryckt hos Elmén och Granberg, J.P. Lindks Enka, F. B. Nestius, Z.
Hceggström, A. E. Ortman, samt ä Ecksteinska och Martjuardska Boktryckcricrne, i8a3 och 1824. t- r '■■f' * - -i 't <• v 4*' i ^j k}-. ' .. ■••. ■, 4 •-•iJ' / i J V »i. i X J®. lili JIo5o:ic'iH ''
Sh ,Jf' " ' 'r~t »i « » • *V»* ti- < • *'-*• *• -* •*• * • ' rr<i AlS no bi i \ ?
T -I nf.-ovr < : >'-‘i i nottyi?
, t i i ii* -1 B I H A N G till samtliga O Riks-Sl andens Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823. 9 'de Samlingen, i«n«}ud]»nde Riks-Standens Prolocolls Utdrag, sorn innefatta beslut. ^ cooococcooooo ^ STOCKHOLM, 1823, bos Zackarias Haé g g strim, Den 21 Januari i Ö“S* Utdrag af Protoeoilet, hållet hos Hederväj?» da Bondeståndet den 21 Januari 1825.
S. D. CJti det Betänkande, ConstitutionsÖtSkottet vid sist hållna urtima Riksdag den 15 Maj 1818 författat och till Riksens Ständer åfgifvit, i följd af StalsRåds
Protocollens fulländade granskning, har Utskot» tet, pä grund af hvad Dess ledamöter af BondeStåndet andragit, under erkännande aE BondeStåndets uti 24 §, Riksdagsordningen förvarade Rätt, att, med undantag af Secre* teraren, hvilken af Konungen utnämnes, efter eget val tillsätta sin cancellie-hetjening vid Riksdagarne, understödt den yttrade önskan» att BondeStåndet mätte genom Riksens Ständers sainfällta bemedling tili denna
Rätts obehindrade utöfvande i framtiden förhjelpas; men, som vid föredragning af ärendet i Respective RiksStånden nämnde Betänkande blifvit godkändt endast af BondeStåndet och af Vallöf].
BorgareStåndet, på kätt Dessa tvänne RiksStånds utfärdade Pro« Bihang till R, St.
Fröt. 9:de Samt. j. 4 Prof. Ut Jr. J. 21 Jan. rgag. tocolls Utdrag den 2g:de Maj och 5:te Joni berörde år innehålla; hvaremot Höglofl.
Ridderskapet och Adeln och Högvördig© PresteStåndet uti tagne beslut den 15:ds och 22:a Juni ansett detta ämne icke erfordra någon åtgärd; så har frågan icke blifvit omnämnd i den Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, som med anledning af förenämnde Betänkande den Q7:de i samma månad blifvit expedierad; I anseende hvartill BondeStåndet, sedan Kongl. Maj:t i Nåder behagat äfven för denna Riksdag utnämna BondeStåndets Notarier, uppå derom väckt motion beslutat, att, med å» beropande af GonstitutionsUtsfcottets re» dan afgifna Utlåtande samt den rättighet, Ståndet både i anledning deraf och efter grundlagens lydelse tror sig ega, derom Iios Kongl. Ma:jt göra anmälan, med nnderdånig anhållan, att till rättigheten, att hädanefter sjelfve utse Ståndets Notarier, och obehindradt utöfvande deraf i framtiden varda förhulpet; Och skulle Respective Medstånden vördsamt och vänligen anmodas, att i denna underdåniga skrifvelse eller anmälan deltaga.
Ex Protocollo S. E. TaÄGÅRöB.
JJtdr. cl. 23 Jan. l/jsg.
S Den 22 Januari i823* Utdrag af Protocollet hos Vällofl.
Borgare* Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stock* holm den 22 Januari 182g.
S. D. Utaf Ståndets denna dag fattade beslut angående tryckningen af dess eget Protocoll och af Bibanget till samtliga RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag, saint om expeditionssättet af de från Uskotten till RiksStånden inkommande
Handlingar fann /d^orgareStåndet Riksens Ständers samtliga Utskott böra få del, seden de hunnit förordnas.
Ex Protocollo Clas Arvedson. o. D. Beslöt Borgare Ståndet: i:o Att dess Protocoll vid innevarande Riksdag bör, genom Ståndets Secreterares försorg, ofördröjligen befordras till trycket, upplagan likväl, i anseede till den ringare afsättning, som å Protocollet vid sedoaste Riksdagen försports, nu minskad ifrån 500 till 300 Exemplar. 2:0 Att af Bihanget till samtliga RiksStåndens Protocoll böra genom det blifvande ExpedilionsUtskottets försorg skyndsamligen tryckas 500 Exemplar, med iakttagande af den redaclion, som enligt Ex - 6 Frat■ Vtär, cl. 22 jan, 1823, peditionsUtskottets, i Memorial den 5 Januari 1818 (Se Bihanget, ro:de Samlin* gen, sid. 26) gjorda och af RiksStånden gil* Jade förslag, vid nämnde Riksdag blifvit följd. 5:0
Att, till beredande af enahanda ordning med Bihangets tryckning vid denna, som vid den sistförflutna Riksdagen, Riksens Ständers samtliga Utskott böra, nu liksom då, hvart för sig aflemna sina Memorial, Betankanden och Förklaringar i en Nummerföljd och med korta, men bestämda rubriker öfver de ämnen, hvarom de handla. 4:0
Att, så länge det, utan uppehåll i göromålens gång, lämpligen kan ske, sko* la Utskottens Memorial, Betänkandeo och Förklaringar ingifvas till RiksStånden i tryckta Exemplar, på lika sätt och med enahanda iakttagelser, som ExpeditionsUtskottet uti Memorial den 2 Februari 1818 (Bihanget, io:de Samlingen sid, 4b) före* slagit och Riksens Ständer dcå bifallit: 5:0
Att med utskrifning och justering af ExpeditionsUtskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga skrivelser vid denna Riksdag, må förfaras likasom år 1818, och pä sätt,; ExpeditionsUtskottets då den 10 Februari (Bihanget 10 sami, sid. 53) afgifna och sedermera af RiksStånden bifallna Memorial utvisar: samt (5:o
Att, hvad tryckningskostnaden för så väl 1’iötocoll som Bihang angar, åt Fröt.
TJtdr. d. 24 Jan. 1825, 7 det blifvande StatsUtskottet uppdrages, att ofördröjligen inkomma med förslag till densatnmas bestridande utaf de medel, hvilka till Riksdagsutgifterne i allmänhat anslås.
I sammanhang hvarmed Utskottet äfven bör yttra sig, om icke försäljningspriset å håde det ena och det andra må kunna ned* sättas till likhet med priset å Bihanget vid sistförflutne Riksdag, eller En Skilling JJ:co för hvarje tryckt ark.
Om dessa Beslut skulle MedStånden underrättas, med inbjudning att deruti sig förena; äfvensom Stats, och ExpeditionsUtskotten, sedan de blifvit förordnade, korn* mo att häraf tå del.
Den 24 Januari 1823.
Frän lledcrv.
BondeStdndet. S. D. Genom ankommet ProtocollsUtdrag för den 22 dennes underrättades BondeStåndet derom, alt Välloil.
BorgareStåndet nämn* de dag beslutat: 1:0 att dess Protocoller vid innevaran* de Riksdag böra genom Ståndets Secreterares försorg ofördröjligen befordras till trycket, upplagan likväl i anseende till den ringare afsättning, som å protocollet vid g Prof. Ut är. ä. 24 Jatu 1825* sednaste
Riksdagen försports* nu minskad från 500 till 300 Exemplar: 2:o att af Bihanget till stamtlige Riks* Ståndens Protocoll böra genom det blifvande ExpeditionsUtsfeottets försorg skyndsamligen tryckas 500 Exemplar, med iakttagande af den Reöaction, som, enligt Ex* peditionsUtskettets, i Memorial den 5 Januari 1818, gjorda och af RiksStinden gillade förslag, vid nämnde Riksdag blifvit följd: 3:0 att, till beredande af enahanda ordning med Bihangets tryckning, vid denna sorn vid den sistförflutna Riksdagen, Riksens Ständers samteliga Utskott böra, nu likasom då, hvart för sig afjemna sina Memorial, Betänkanden och Förklaringar i en Nummerföljd och med korta, men bestämda rubriker öfver de ämnen, hvarom de handla: • 4:o att, sä länge det, utan uppehåll i göromålens gång, lämpligen kan ske, skola Utskottens Memorial, Betänkanden och Förklaringar ingifva» tili RiksStånden i tryckta Exemplar, på lika sätt och med enahanda iakttagelser, som ExpeditionsUtskottet, uti Memorial den 2 Februari 1818, föreslagit och Riksens Ständer då bifallit: 5:0 att med utskrifning och justering af ExpedilionsUtskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelser vid denna Riksdag må förfara? likasom är i8rS Fröt.
Utdr. den 24 Jon. 1523* 9 och pä sätt ExpeditionsUtskottets dä den 10 Februari afgifne och sedermera af Riks* Ständen bifallne Memorial utvisar; samt 6:0 att, hvad tryckningskostnaden för så väl Frotocoll som Bihang angår, åt det blifvande StatsUtskottet uppdrages, att o* fördröjligen inkomma med förslag till den sammas bestridande utaf ds medel, hvilka till Riksdagsutgifterna i allmänhet anslås; i sammanhang hvarmed Utskottet äfven bör yttra sig, om icke försäljningspriset å både det ena och andra må kunna nedsättas till likhet med priset å Bihanget vid sistförflutne Riksdag, En Skilling B:co för hvarje tryckt ark.
Efter föredragning och uppå framställd proposition, fann BondeStåndet för godt, att uti förenämnde Vällofl.
EorgareStåndets beslut instämma, med den enda skillnad, att BondeStåndet redan bestämt antalet till blott 250 Exemplar af dess Protocoll, hvilka för denna Riksdag komme att till trycket befordras; hvarom samtlige Resp, MedStånden, jemte de blifvande Stats- och ExpeditionsUtskotten, skulle genom ProtocollsUtdrag underrättas. io Prot, Utdr. d. 25 Jan. 1023.
Den 25 Januari 1823.