Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Discont-väg ägde att åtnjuta; äfvensom innehafvarne af Gripsholms Blyhvitts-fabrik till ett tredubbelt emot hvad deip tillkomme, i fall deras Lånrättighet Stats- Utskottets Betänk anden.
H°3 hestämdes efter de vid fördelningen af Fondens medel i allmänhet följde grunder; så enär utsträckte
Lån-biträden af denne beskaffenhet i flen män de tillkomma och ökas, alltid ske på bekostnad af Öfrige Lånberättigade FabriksTdkare och måste medföra en hvarje år tilltagande och obestämd inskränkning i deras rätt; altgå opn då, hvad de nuvarande innehafvarpe af padang Låne-fördelar beträffar, hvilka derigenom för innevarande år medtagit oell niinskat Fondens Fördelningsbelopp med en icke mindre Summa, än } 14,645 R:dr, Kongl, Maj:t sjelf pti Dess Nådiga Skrifvelse af den so Januari 3813, hvarigenom nämnde förmån Söderberg och Arosenius beviljades, förklarat, att sådane
Fån mindre voro bestämde för dem» hvilka redan Vunnit styrka att uppdrifva sin tillverkning till en viss höjd, än för den ernof svårigheter jjträfvande nybegynnaren och desse
Lån på sådan grund äfyen blifvit meddeldte tills vidare såsom uppmuntran och understöd till upphjelpande och utvidgning af Fabrikerne, hvarigenom ådagalägges, att desse
Låne-förmåner icke blifvit lemnade för att alltid bibehållas, utan pndast för så lång tid, som kunnat erfordras fqr ändamålets vinnande och följakteligen böra upphöra antigen då Fabrikerne hunnit till en viss höjd eller då, oaktadt en längre tids begagnande af meranämnde förmån, en fabrik ej vunnif serdeles förkofran och sålunda ändamålets upp.r fyllande dermed icke kan vara att förvänta, anser Utskottet för sin dej lämpligt, att flik» sens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla: i 404 Stats- Utskottens Betiinkandin'. 1:0
Att någre flere af denne beskaffenhet varande Båne-förmåner, än redan äro ineddeldte och här ofvan upptagne icke blifva af Manufaclur- DFcont-Fonden beviljade. 2:0 Att Kongl. Majit täcktes för innehafVarne af samma förmåner bestämma en viss korrt tid till deras vidare begagnande, hvarefter de skulle upphöra, hvilken tid Kongl. Maj:t, med afseende på den längre eller korrtare tid de samma innehafts och i hvad mån ändamålet dermed blifvit mer eller mindre uppfylldt, tor»' de efter Nådigt bepröfvande föreskrifva, men Utskottet likväl anser böra utsträckas till högst Sex år härefter, så att hela beloppet deraf då kart i Discont Fondens Allmänna FördelningsSumma ingås dock skulle
Utskottet tro sig äga anledning hemställa huruvida icke med afseen» de på det värde i techniskt afseende ofvan anförde Jerngjuteri och Jernförädlings-Verk samt Gripsholms Fabrik för beredande af Blyhvitt och andre Cherniske preparater aga, samt då den förre af desse vigtiga Inrättningar , endast ett år fått begagna, och den sednare först detta år kommit i åtnjutande af de dem i omförmälte måtto medgifne förmåner, Biksens Höglofi.
Stander skulle anse lämpligt till Kongl. Maj:t öfverlemna, att för desse Inrättningar något ptsträcka tiden till berörde förmåners begagnande utöfver hvad bär i allmänhet är vordet föreslaget samt 30
Att under den tid, som Kongl. Majit priser desse utsträckte Båne-förmåner ytterligare böra fortfara, innehafvarne deraf icke inåtlie i vanlig Discopt-väg, f» beräkna högre Pro* Ståts-Utskottets Belänkanderi< * 4 0 5 cent af deras tillverkning, än de för detta år såsom ordinarie Båne-fätt innehafva, och sålunda icke komma till delaktighet af den större andel, som öfrige Bånberättigade Fabrikanter kunna enligt Repartitiönen tillfalla.
Efter ett sålunda uppgjofdt förslag, att för framtiden vinna ett orubbelig! belopp af Ma» nufactur Discont-Fonden till vanlig fördelning efter tillverkning har hos Stats-Utskottet i betraktande kommit Kongl. Maj.-ts uti Dess Högstberörde Nådiga Proposition gjorde framställning,' att Båne-Producten borde efter Manufacturer» nes olika art och behof af Förlags-biträde, bestämmas.
Utskottet väl i allmänhet insett visheten af detta förslag, och dervid funnit att sådane Fabriker och Manufacturer, hvars vahror af inhemsk rudimaterie tillverkades och sålunda lemnade den största arbets-förtjensten, med deraf uppkommen nytta för landet, förnemligast borde understödjas och befrämjas, har likväl, vid försök till bestämmande af en sådan skillnad i Bäne rätten imellan de serskilda Fa» briks-Grenarne sådane svårigheter mött, genom för ögonblicket felande fullständige upplysningar om deras olika beskaffenhet och begagnande af inhemsk eller utländsk rudimaterie, att Utskottet icke kunnat finna någon säker och osvikelig grund för Fabrikernes indelande i serskilde Classer i synnerhet sorn Utskottet tillika icke kunnat undgå, att fästa ett vigtigt afseende på sådan Fabrication, hvilken, oagtadt bestående antingen hel och hållen ellef ock till hågon betydlig del af utländske rå ämnen, docfe genom bfuket och vanan blifvit föremål fö£ 14°6 Stats-Utsiottets Betänkanden. allmänt behof och salunda nästan är att anse af lika beskaffenhet med nöd vändighetsvahror; Den enda Manufactur* som Utskottet på öfvananförd grund anser framför alla andra böra understödjas och uppmuntras, är jern ock metallförädlingen, om hvars UUderstödjaride Utskottet, i anledning af Herr^Seiterbergs Memorial, serskildt afgifvit betänkande och deruti hemstält^ ' att sådant måtte till Kongl. Majt.ts bestämmande öfverlemnaS, hvaremot Utskottet fästat Uppmärksamhet dervid* att Bomulls - Förädlingen åtnjuter vida större
Dåneförmåner, än någon annan Fabrication i landet, énäf, Utom för Borilullens Spinriing vi|| mecariiska Sptnrierier, hvarpå Dan meddelas, beräknadt efter Sträng, Bömullsväfverieirte ärö berättigade till lån lita med andre Fabriker, samt dessutom Cattunsttyckeri» ef eller Färgeri- och Åppreterings -verkön för Bomullsvahror serskildt, åtnjuta samma förmån, äfven beräknadt efter Vahräns hela värde, fastän till mindre procent än de öfrige Fabrikerne. — Om derföre BomullsVäfveriér' och tryckerier vöro, hvad de synas böra vara , förenade i samma hand och sålunda utgjorde en sammanslagen Fabriksgten, skulle Utskottet ej tveka att föreslå, det endast för den färdigtryckta Cattunsvahran, Lån borde erhållas till lika Procent af dess värde, som belöpte för den dermed jemförlige appretefade och färgade Klädes- och Siden-vahräri och mindre åter för den otryckta Bomulls väfnadert; Men då nu deremot Bomullsväfverierne och Tfyckerierne utgöra serskilde .Näringsgrenar i olika personers händer och väfveriernes blotta tillverkningar, StatS-iJt$iiomts Betänkanden.
1407 sådäfte de derifrån tagas, hvita och pfärgade, äro så antagne till bruk och nyttjande, att de blifvit föremål för allmänt behof, samt BomullsväfVeriernes tillväxt vid det tillika nu inträffade förhållande, att BomUllsvahror äro till införsel i Biket förbudne, skulle underlätta ändamålet roed detta förbud och förekomma öfverträdelse!', anser Utskottet för det närvarande betänkligt att tillstyrka någön mindre Låneändel för Bomullsväfverierne än för de öfrige
Fabtikerne i allmänhet eller någön annan förändring uti ofvanberörde Bomullsförädlingen rriedgifne förmåner, än att Cattunstryckeriernes Låne-andel, hvilken, då den rätta grunden för dess beräknande , nemligen åppreterings och tryckningskostnaden svårligen lärer kunna med säkerhet bestämmas* utan såsom
Ditt ils valirans hela yärde torde dertill få tagas till grund, blifver i förhållande dertill nedsatt och minskad; Dock tror Utskottet sig, i afseende på Bomullsväfverierne, äga anledning hemställa, orrt icke lliksens Ständer skulle finna lämpligt, atti med underdånig framställning* om hvad å ena
Och andra sidan hos dem i ämnet förekommit* till Kongl. Majit i Underdånighet öfverlemna* att i afseende på desse Väfvériers länsrätt, vidtaga de åtgärder och meddela de förordnanden* hvartill omständigheterne kumla föranleda och Bikets bästa kräfver.
— Med anledning af hvad sålunda förut anfört är, samt enär Utskottet- ansett en alltid lika och oföränderlig
Dåneandel af Fabrikstillverkningen bero af ett illimiterat Creditiv, hvilket åter mod bibehållande af de säkre beräkningar 140 8 Stats- Utsköitets Betänkanderii ne för Bankens credit icke kan föreslås bett dessutom uti sine ovillkorlige följder skulle strida emot här ofvan stadgade grundsattser, syftande till Fabrikernes framtida sjelfbestånd ä har Utskottet, såsom grend för bestämmandet af huru stort belopp Fabrikerne i ytterligare understöd påkalla, antagit hvad de uti deras nri varande ställning , af sådant bidrag anses behöfva, hvilken grund, enär ManufactUr-DiscontenS belopp, genom hvad här förut är föreslagit, blir fixeradt; och den minskning, som hädanefter i Jjånprocenten kan uppkomma» således endast blif föranledd af en i lika förhållande ökad tillverkning, leder till detta af Utskottet sökte resultat.
Öch sorn i betraktande af hitru stor Låneandel
Fabrikerne ägde åren förr än ofvart anmärkte hastiga afbrott inträffade och hvilken Xiånoandel då varierat imellan 26 och 2o Pro* cent för Cattunstryckerierne och imellan 34. och 34 Procent af tillverkningarnes värde för öfrige Fabriker.
Utskottet anser 31 Procent af sistnämnde Fabrikers tillverkningsvärde, mert med afseende derpå, att sjelfva Bomullsväfnatlen i berörde beräkning ingå, endast 12 Procent för Cattunstryckeriernes tillverkningar, utgöra den ungefärlige Uåneandel, sorn erfordras för att underhjelpa Fabrikerne och återföra dem till deras förra ställning samt Utskottet dervid, tror lämpligast vara, att beräkna denna Prdcent efter det uppgifne tillverkningsvärdet fö£ sistledit år, som, i afseende på Cattunstryckerierne uppgeck till 371,053 Jbdr och för samtlige öfrige lånberättigade Fabriker och Manu» laclurier steg till *2,803,033 R:dr, hvilka efter Stats-Vtskottets
Bctänkändenl 1409 nämnde grund, lälunda i Lånbiträde fordra Cattunstryckerierne 44,526 R:dr och de öfrige Fabrikerne 868,937; altså och då, enligt hvad bifogade Calcul omständligare utreder , Manufactur-Discontens tillgångar uppgå till ett sammanlagt belopp af 1,026,657 R:dr hvaraf Bankens redan meddeldte försträckningar bestiga signill 491,286
Ridr 11 sk. 5 rist och de återstående 535.370: 36. 7. utgöra Manufactur - Discontens egen så kallade Besparings-fond; men ifrån hela detta belopp mäste afgå och afräknas dels den till Förlagslån projecterade Summa och. det belopp, sorn åtgår för de utöfver repartitionen Lånberättigade, dels flere andre uti Calculen specificerade afsättningssummor, hvilka torde äfven böra calculeras till lika belopp, som ipnevarande år är derföre anslaget, erfordras till de redan Lånberättigade
Fabrikernes understöd efter omförmälte grund utom de förut från Banken förskjutne medel, ett ytterligare bidrag af 386,041 iLdr B:co.
Det återstår nu för Utskottet, att yttra sig i afseende på den af Kongl. Maj:t till Riksens Ständers bedömande öfverlemnade fråga, om icke L£nrättigheten hvilken hittiis varit inskränkt egenteligen till stämpelbara vahror, äfvenledes må till andra lika gagnelig!
Fabrikshandtetingar och deribland äfven till Glastillverkningar kunna utsträckas.
Då Kongl. Majit genom serskilde Nådige Resolutioner behagat tillägga åtskillige dels stämpelbare, men t Discont-Reglementet ej upptagne, dels ostämpelbare tillverkningar Discont-rätt, och Utskottet uti dess här bihang till Riks-St, Fröt. i$i? • i$i$, i\dc Sami.
N:r 177. iji 1410 Stats-TJiskoitets Betänk anden! ofvan uppgjorde Calcul, intagit sadane tillverk* ningar till beräknande af lika Låne-andel, som öfrige enligt ofvantiämnde Reglemente Lånberättigade Fabricater, har Utskottet, öfvertygadt derom, att Kongl. Maj:t i sin vishet bäst inser hvilka tillverkningar för landet medföra största nyttan och salunda böra understödjas, redan ansett sadane af Kongl.
Maj.t till Lån berättigade Fabrikstillverkningar, fastän ostämpelbare, böra orubbadt dervid förblifva och således funriic vigten af hvad Kongl, Maj:t på sätt berördt är, framstält.
Men enär uti Högstberörde Nådiga Proposition bland öfrige till Lån oberättigade Fabricater, endast Glastillverkningen är bestämdt uppgifven och anmäld till understöds erhållande, har Utskottet, på förut antagen grund, att Kongl. Maj;t sådant säkrast inser och bedömmer, ansett sig icke böra utsträcka sin granskning till andre tillverkningar och förädlingar» än den sålunda uppgifne Glastillverkningen.
I afseende derpå inser Utskottet väl, lika roed hvad Kongl. Maju i Nåder framstält, nämnde F bric tion va>-a af mycken nytta, i thy den feren ir de bägge vilkoren derföre att vid tillverkningen hufvudsakligast begagna inhemsk e rudimaterier och att lemna en allmänt begagnad och behöflig vahra, hvarföre ock med Utskottets öfvertygelse och önskan instämmer, att
Glasti iverkningen bör uppmuntras och understödjas; men då Glasbruk hittills såsom till Lån oberättigade, icke allesammans uppgifvit sine tillverkningar och de upplysningar derom, som Utskottet erhållit vid sådant förhållande ▼aril af den ofullständiga beskaffenhet, att Ut - Stati-Vtskottets Betänk anden! *37$- slcofet deraf icke kunnat hemta någon grund för bedömandet af hvad till deras Låne-Under* stöd sku le érfördras, hvilket dock i händelse Lane Procenten beräknades tili lika belopp med öfrige Fabriks-Idkares, förmödeligen kornme att utgöra ett ganska betydligt belopp, har Utskot* tet i denna osäkerhet trott sig böra föreslå, att en viss Summa för Glasbruken afsatres intill nästa Riksdag, då Riksens Ständer derigenom blifva i tillfälle kanna Glas-tillverkningens Verkliga belopp, och i anledning deraf förordna, huruvida Glastill verkningen må i den allmänna fördelningen af ManUfactur * .Discont - Rondén ingå.
Till öfvanberörde ändamål hemställer Utskottet, att ioo.Ooo R:dr ytterligare mätte till ManufaCtur - Discont-Fondens förstärkning anslås, för att vid Repartltionen af den öfrigi Di sCoht-Fonden imellan samtlige Glastillverkare, söm sig till Läns erhållande behörigen än* malt, efter en lika grund, i mån af tlllverkfiingarnes Värde, fördelas! Hvarvid Utskottet anser någon annan förändring uti de gällande reglemCntariske föreskrifter för tillverkare af öStämpelbar Varha, sorn äger ätt njuta Lånbiträde af ManufaCtur - Disconren icke i afseende pä Glastillverkningen böra tillämpas, än att, då denne fabrication endast i smärre poster och sålunda icke såsom andre Fabriksvaror i större parti på en gäng vanligen afsättes, Glastillver* karö, hvilka således icke äro i t i 11 fä I! e att pa Sätt för Manufactur-DisCont-Fondens Låntagare 1 allmänhet är påbudet, såsom säkerhet för
Linet» förete köparens till vahran på betalning der - 3412 Stats-Utskottets Bctan&andtnl före utgifne Skuldebref eller Accept,' maga i stället, jemte sitt eget reversal och förbindelse bifoga 2:ne för vederhäftighet kände personers proprie borgen för Länets belopp, hvilka derigenom ikläda sig samma ansvars skyldighet, som i afseende pä köpares ofvariberörde Reverser elier Accepter är i Reglementet föreskrifven.
Efter allt hvad nu uppgifvit är, utgör således den Summa, som till Manufacturernes och Eabrikernes understöd efter uppgifne grunder ytterligare erfordras 489,041; men som, af de serskilde ofvanomnämnde och uti bilagde Calculen specificerade anslag af Fonden, hvilka alla blifvit calculerade till lika belopp, som de för innevarande år utgöra, biträdet till Uil-Discont-Fonden och den för Eskilstuna Fristads arbetare anslagne Summa äro förändring underkastade o^h måste ökas i den mån Fabriks-Idkarnes afnämande af Svensk Ull tilltager och Fristads arbetarnes tillverkning stiger, eller de finnas böra åtnjuta högre
Lån - förmåner samt medel till sådane vigtige Näringars understöd icke måga tryta, hemställer Utskottet, att sistberörde summa matie okas till ett belopp af 508,713: 36.
7. hvarigenom med de redan af Hiksens Siänder beviljade 491,186: n. 5.
Bankens hela bidrag till Manufacturernes och Fabrikemes understöd, komine att utgöra en jemn Summa af En Million R:dr B:co.
Ständer afgångne Betänkande om Rikets Financer förslagsvis upptagit såsom ytterligare bidrag till Manufacturernes understöd endast omkring 400,000 R:dr, anser StatS'Utskottets Betcinkanden: i 4 *3 dock, Utskottet det i detta Betänkande på anförde grunder föreslagne och för Fabrikerne nödige ytterligare Creditiv. biträde vara, till vinnande af ändamålet Fabriks-Näringens upp» hjelpande, högst oumgängligt; men i händelse eådant oaktadt, detta biträde till hela beloppet möjligen icke skulle bifallas, bör, efter Utskottets tanka, den skeende minskningen, hvarken ensamt drabba Glastillverkningen och dea till dess understöd föreslagne Summa af 100,000 R:dr och ej eller endast ske på bekostnad af öfrige förut Lånberättigade Fabrikerne samt afdragas på de 408,713 R:dr 36 sk. 7 r:st. som Utskottet ansett för dem ytterligare böra anslås, utan deremot en sådan minskning och nedsättning på bägge desse Summor till hälften livar fördelas, likväl så, att Glastillverkningen dervid minst erhåller 60,000 R:dr Banco; hvarjemte Utskottet föreslår, att till Kongl. Majit i underdånighet må öfverlemnas, att af de medel, hvilka i händelse förs aget om indragning af de, visse personer meddelte utsträckte Lånförmåner vinner bifall, framdeles blifva disponible, meddela Lån i vanlig
Discontväg åt sådane flere Fabriker och Manufacturer, som Kongl. Majit kan i
Nåder finna medföra den allmänna nytta oell gagnelighet, att de förtjena af sådant understöd komma i åtnjutande.
I>å Utskottet nu, på sätt ofvan anfördt är, föreslagit ett så betydligt ytterligare Lån-bidrag till Fabrikernes understöd och Utskottet tillika funnit de för begagnandet deraf uppgifne grunder och föreskrifter vara af den beskaffenhet, att utan deras noggranna iakttagande, ändarna - 44*4 Stut$- Utskottets Betänkanden, let med det ytterligare bidraget skulle förfelas, hemställer Utskottet, om icke Riksens Höglofl.
Ständer skulle anse lämpligt förordna, att i hän-* delse Riksens Ständers Revisorer vid deras granskning af Manufactur-Discont-Fondens förvaltning finna, det större eller mindre del af Fondens hela belopp blifvit i annan väg eller efter andra grunder, än Riksens Höglofl, Stan* der> såsom vilkor för ytterligare bidrags meddelande nu bestämma och Reglementet för Jdanufactur
Disconten af den a 3 Februarii 1817 i allt öfrigt innehåller, disponerad och förvaltad, Herrar Revisorerne dä skulle äga, sä vida
Två tredjedelar af dem uti beslutet derom instämde, att genarh Riksens Ständer?
Fullmägti» ge i Ranken, genast låta indraga det ytterligare tillskott för Fabrikernes understöd, sam nu kari blifva dem lemnadt och hvilket ytterligare bidrag, Utskottet, endast under vilkor af en så» dan föreskrift, anser böra af Riksens Ständers Bank anslås och meddelas.
Slate!igen har Utskottet öfvervägat, huruvida någon ytterligare CJontrcfll på tillverkningarnas belopp, än sorn nu är stadgad, kan stå att vinna, Utskottet har dervid funnit, att de uppgifter, som Hali-Rätterne afgifva till Kongl, Commerce Cobegium öfver de för året vid hvar, je Fabrik afstämplade varor, och hvilka uppgifter tjena tili grund för bestämmandet af Lå» ne-beloppet i Manufactur-Discont-Fonden , icke alltid kunna medföra fullkomlig visshet derom, att varan blifvit vid deri uppgifne Fabriken tillverkad-
För att närmare vinna säker upp» lysning i denne del och tillika controllera (Hörer till StatsUtsk.
N;r 244 i 4:de Sato!* af Bihang till RiksSt.
Prot, 1817—l8i§*) STOCKHOLM, tryckt hos A.
Gadelius , 1818» 9 K Ytterlig, ,ä!n ,°Mar ™ iv7 äts ; c Afgår Linet af SaltpetterFonden i Capital i->000- 88475o I ars Kanta, a 3 Procent - . ’$60'' — 12,3^0 Förskott till LTUDiscontFonden ; —— Odisponerad tillgäng i Banken vid samma års slut, circa" hvars skujd till Banken, utgör , .gi Cusaos eg.„
F„nJ i Kkta ulIgällgtr
M- S DiscontRänta år ,g,8 calculerad till omkring 7 I>02<5>^7
\tJ,‘gare biträde a Fond får begagnas .
' & r‘ -B:co, som till Discont - 491,236: 11. 5. 489,041: — — S:a 5*80,327: ii. 5.
Summa Slockholm den 23 Martil 1818. II.
I 872,400 — 124,855 “ 29,402 — 36,015 489.041 1j55i»7«3 , Willman Calcul.
Iso Förskott till UllDiscontFonden - - 2:0 Intresse till LåneBanken år 181S på Förslag - 14,500 3:0 Aflöning och Arfvoden - - 7,000 4:0
Discretioner - 750 5:0 SkrifMaterialier, HusReparationer och diverse utgifter 2,500 6:0 Till FörslagsLån afsättes enligt Hölofl. Utskottets tillstyrkande 3 - 7:0 Öfrige AfsättningsSummor , bestående i Iso Till DiscontLån för dem, som verkställa spånad med Mekaniska Machiner, i vanlig Discontväg , enligt repartition 18,000: — — 2:0
För Eskilstuna Manufacturister Dito - i6,OOOs — — 3:0 För Pappersbruken
Fresk, L. J.
Söderberg dr Arosenius, Maser tlr Comp., J. Z.
Tillander och S. Owen 30 Procent öfver
Discontering för år 1818 ■ - 110,314: — — 5:0 Gripsholms Fabrikslntressenter för dito är afsatte 4,3311 — — Till DiscontFond för Glasbruken i Riket, till jemn fördelning, i män af deras årliga tillverkningar, i vanlig Discontväg, afsättes, enligt Höglofl. Utskottes förslag - - • - . - För CattunsTryckerierne, beräknas förslagsvis 13 Procent i Disconträtt, som på förledit års tillverkningar, utgörande 371,053 R:dr, belöper
För öfrige Disconträtt ägande Manufacturister, hvilkas tillverkningar för förledit år utgör 2,033.023 upptages ä 31 Procent - - - i Summa 124,8 T 5 24,750 200,00c] 188,645 100,000 9 1 44-526 863-95"
M5G713 Stats-Vtskottets Betänkanden. 1415 Hall - Eatternes berörde uppgifter, skulle Utskottet anse lämpligt förordna, att hvarje Lånsökande Fabrikant af siämpelbar vara, borde, inom den tid, sorn för insändandet af HallRätternes omförmäldte uppgifter är bestämd, till Hall - Rätten ingifva förteckning på de vid hans Fabrik tillverkade valt ror, som det föregående året blifvit i Hall-Rätten afstämplade, hvilken Förteckning Hall - Rätten ålåge, att, jemte sin egen uppgift derpå, inom behörig tid insända till Kongl. Corn merce - Colleglum , sorn derefter skulle äga rättighet, att vid någon i Coliegii öfvertygelse uppkommen anledning till misstanke örn oriktighet eller för vinnande af fulls:ändig upplysning om rätta förhällandet, ålägga och föreskrifva den Lånsökande Fabri» kanten, att, innan det begärdte
Rånet erhölls, sin ofvannämnde tillverknings-uppgift med liflig
Ed inför Hall-Rätten fästa, vid det äfventyr, i fall han i någon del åt Eden bruste, att vara hela sin Discont-räitighet för det året förlustig.
Och då tillverkare af ostämpelbar vara hafva sig ålagdt, att deras tillverknfngs-uppgifter med liflig
Ed fästa, lärer någon vidare Con» troll i afseende på dem icke äga rum.
Hvilket allt dock Riksens Höglofl.
Ständers ompröfvande vördsammeligen understä'les; Hvarvid en Ledamots serskildta tanke bifogas.
Stockholm den 12 Maji 1818.
(Den hit börande Calcul finnes särskildt tryckt och hit intccknad.)
Ständers Stats-Utskott vid Ur - ■341.6'
Stats-Utslottets Betänkanderi. tima Riksdagen i Stockholm den 13 Maji 1818.
Uti fragan om de under Kongl. Corn* jnerce - Collegii förvaltning ställde Fonder förJdarade Herr Landshöfdingen, Friherre Cederström sig ej kunna instämma uti^livad Retänlandet innehölle hvad anginge bestämmandet af visse Summor för Näringarnes understödjande» emedan de borde blifva beroende af varu-production och varomes befintliga värde; Men i synnerhet funne Herr Friherren sig föranlåten att reservera sig i afseende å det föreslagna Correctiv emot en oriktig disposition utaf Manufaclur-Fonden.
Den åt Riksens Ständers Revisorer föreslagne rätt att indraga hälften af Discont-biträdet från Ranken, skulle efter Herr Friherrens tanka medföra den följd, att vid en förelupen oriktig disposition af en mindre Summa, en betydlig del af den för öfrigt på behörigt sätt utlånade Fonden skulle återfordras af Fabrikanterne, som derigenom oskyldigt skulle blifva lidande samt i sin rörelse högst blottställde:
Och ansåg Herr Friherren på sådan1 grund och då berörde Correctiv skulle helt och hållet motverka
Discont - Inrättningens ändamål destomindre höra äga rum, som för de händelser af felaktig administration utaf Fonden, hvilka kunna befaras, funnes stadgadt, huruledes
Directionen eiler andre Vederbörande måga derföre till ansvar ställas.
Uti Reservationen så vidt den rörde det föreslagne Correctivet instämde Herr Directeuren m. m. Schwan; Och skulle desse Reserva - Stats-ZJtsAottets Betänhandenl 1417 tioner, enligt begäran, uti Protocolls-Utdrag åtfölja Retänkandet tili Rikets Höglofl.
Ex Protccollo L. G. af Sillén N:r 244.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande i afseende pä Herr Chr. Zetterbergs Alemorial, angående ätskillige anstalters vidtagande till förmän för Aianufadur smidet i Eskilstuna.
Siats-Utskottet har förehaft ett af Riksdagsmannen för Eskilstuna Fristad, Herr Chri Zetterbergs till Väilofl.