Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa medel må icke annorlunda användas, än fastställdt blifvit; varande Stats-Rådets Ledamöter ansvarige, om de låta afvikelse derifrån eg a rum, utan att till protokollet föreställning deremot göra, samt anföra hvad Riksens Ständer i denna del förordnat. §. 62.
Riksens Ständers Riksgälds-Contor förblifver, såsom hittills, under Riksens Ständers styrelse, inseende och förvalt - Förslag lill ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. 85 ning; och då Riksens Ständer åtagit sig ansvar för den Rikets Gäld, Contoret ombesörjer, så komma Riksens Ständer, sedan Stats-Utskottet öfver Cvntorets tillstånd och behof sig utlåtit, att genom särskild Bevillning tillskjuta de medel, som för betalande af denna Gäld, till Ränta och Capital, oumbärliga finnas, så att Rikets Credit varder bibehållen och vårdad. §• 67.
Ombud i Riksgälds-Contoret biviste ej Fullmäktiges sammankom1 ster oftare, än då Fullmäktige åstunda, att med honom öfverlägga. §. 68.
De till Riksgälds-Verket hörande och dit anslagna medel må icke tinder någon förevändning, eller med hvad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof än dem, Riksens Ständer bestämt.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst. §. 69.
Uppstå, antingen hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af Riks-Stånden, betänkligheter att antaga hvad Stats-Ulskottet tillstyrkt, uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillning ens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och förvaltning, då böra de skäl anföras, på hvilka sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats-Utskottet, som derefter tage Ärendet under ytterligare öfvervägande. ning; och då Riksens Ständer åtagit sig ansvar för den Rikets gäld, Contoret ombesörjer, så komma Riksens
Ständer att genom serskild bevillning tillskjuta de medel, som för betalande af denna gäld, till ränta och Capital, oumbärliga finnas, så att Rikets credit varder bibehållen och vårdad. §. 63.
Ombud i Riksgälds-Contoret biviste ej Fullmäktiges sammankomster oftare, än då Fullmäktige åstunda, att med honom öfverlägga. §. 64.
De till Riksgälds-Verket hörande och dit anslagna medel må icke under någon förevändning, eller med hvad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof än dem, Riksens Ständer bestämt.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst. (§. 69 i nu gällande RegeringsForm skulle utgå.) 86 Förslag till ändring, i Grundlag. — Ilegerings-Formen.
Förb lifver något Stånd ändock vid den mening, del förut fattat, afgöres saken efter tre Stånds beslut.
Stadna två Stånd emot två, då skall Stats-Utskottet förökas med så inånga Ledamöter af Riks-Stånden, i vanlig ordning valde, att de blifva Tretio af hvarje Stånd.
Detta särskilda Utskotts Ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom Riks-Stånden varit af skiljaktiga tankar; kommande de fleste sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Till undvikande af paria vola skall, vid omröstningen, förr än sedlarne uppräknas, en ibland dem utlagas och förseglad afläggas.
Befinnas, vid de öfrig as upp summerande, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och gifva utslaget.
Ar pluraliteten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras. §• 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings- 70 i nu gällande liegerings Ulskolt åligge, att opåmint vid hvarje Riks- Form s^u]|e utgå.) dag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevil/ningens fördelning, hvarefter, och sedan summans belopp blifvit faslställdt, Utskottet uppdrages, att, med tillämpning af dessa grunder, författa Förslag till Bevi/lningens utgörande.
Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. 87 §• 71.
Yppar sig skiljaktighet emellan flere (§. 71 i nu gällande Regerings af Riks-Stånden om dessa grunder, sälten Form skulle utgå.) af deras tillämpning och Bevillningens fördelning till utgörande, eller skulle, hvad icke väntas bör, något Riks-Slånd allena söka undandraga sig del deltagande uti den fastställda Bevillning s-summan, som Bevillnings-Utskoltet föreslagit, du skall hvarje Riks-Stånd, som ändring uti Bevillningsutskottets Förslag åstundan, meddela de Öfriga sina skäl dertill, samt uppgifva det sätt, på hvilket en sådan ändring må villnäs, utan att ändamålet förfelas.
Häiröf, ver höres Bevillnings-Utskoltet, hvarefter Riksens
Stånd hvad emot Bevillnings-Utskotlets Förslag i en eller annan del anmärkt blifvit, varde Förslaget i dessa delar förkastadt.
Stånd härutinnan yrkat, men detta ändock vid sin mening förbli fver, eller stanna två Stånd emot två, då skall saken öfverlemnas till afgörande, på det sätt 69 §. föreskri fver, åt Stats-Utskottet, förökadt till ett sådant antal af Ledamöter, sorn der bestämmes.
Bifalla detta Utskotts fleste Ledamöter Bevillnings-Utskotlets Förslag i en eller flere af de delar, hvaruti Riksens Ständer icke förut detsamma enhälligt antagit, bli/ve detta Förslag härutinnan med all kraft af Riksens Ständers beslut gällande; förkasta de detsamma i någon sådan del, då, äfvensom när det af frenne RiksStånd blifvit förkastadt, skall det åligga Bevillnings-Utskoltet, att föreslå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet, blott af den andel i Bevillnings - 88 Förslag till ändring, i Grundlag. — Itegerings-Formen. summan, hvaruppå den förkastade delen i Utskottets förra Förslag har afseende. §• 72- Riksens Ständers Bank fÖrblifVer hädanefter, som den hittills varit, under Riksens Ständers egen Garanlie och Vård, så att den ostörd må förvaltas af de Fullmäktige hvarje Stånd dertill förordnar, efter de Ordningar, Stadgar och Reglementen, hvilka redan gjorda äro eller vidare af Riksens Ständer göras kunna.
Ständer allena äga rätt alt genom Banken utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas.
Dessa sedlar skola, vid anfordran, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas. §. 05.
Riksens Ständers Bank förhlifver hädanefter, som den hittills varit, under Riksens Ständers egen garantie och vård, så alt den ostörd må förvaltas af de Fullmäktige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de Ordningar, Stadgar och Reglementen, hvilka redan gjorda äro eller vidare af Riksens Ständer göras kunna.
Ständer allena ega rätt att genom Banken utgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas.
Dessa sedlar skola, vid anfordran, efter deras lydelse, af Banken med Silfver inlösas. §. 73.
Inga nya pålagor, utskrifningar af Manskap, eller af penningar och varor, må hädanefter, utan Riksens Ständers fria vilja och samtycke, i den ordning förut nämndt är, påhjudas, upphäras eller fordras. §. 74.
Konungen äge ej makt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet Krig, än det sammanskott af födande varor, som uti en Landsort kan blifva erforderligt till Krigsfolks underhållande under Tåg eller Marche, när de särskilda orter, der detta Tåg sker, icke förmå Trupperna med nödigt uppehälle förse.
Denna Gärd skall dock genast med penningar af Stals-Medlen de lefvererande betalas efter de fastställda Marke - §. 66.
Inga nya pålagor, utskrifningar af manskap, eller af penningar och varor, må hädanefter, utan Riksens Ständers fria vilja och samtycke, i den ordning förut nämndt är, påbjudas, uppbäras eller fordras. §. 67.
Konungen ege ej makt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet krig, än det sammanskott af födande varor, som uti en landsort kan blifva erforderligt till krigsfolks underhållande under tåg eller marche, när de serskilda orter, der detta tåg sker, icke förmå trupperna med nödigt uppehälle förse.
Denna gärd skall dock genast med penningar af statsmedlen de levererande betalas efter de fastställda marke - Förslag till ändring, i Grundlag.
— Regerings-Formen.
89 gångspris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp.
Den må icke äskas för Trupper, som å någon ort blifva förlagda, eller under Krigsrörelser nyttjas, då Trupperna böra utur dertill samlade Magasiner eller Förråd med deras behof varda försedde. gångspris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp.
Den må icke äskas för trupper, som å någon ort blifva förlagda, eller under krigsrörelser nyttjas, då trupperna böra utur dertill samlade magasiner eller förråd med deras behof varda försedde. §• 75.
De årliga Markegångs-Taxorna skola upprättas genom Deputerade af alla Riksr Stånd, nämnde på det sätt hvarje Stånd särskildt för sig föreskrifver; Hvad desse fastställa, tjene lill efterlefnad, så vida ej ändring deruti i behörig ordning sökes och vinnes.
Utan Riksens Ständers samtycke kan Konungen icke
Lån in- eller utrikes göra eller Riket med ny gäld belasta. §. 77.
Kungsgårdar och Kungs-Ladugårdar med dertill lydande Hemman och Lägenheter, Krono-Skogar, Parker och Djurgårdar, Krono- och Stall-Ängar samt LaxFisken och andra Kronans Fisken samt Kronans öfriga Lägenheter, må Konungen icke utan Riksens Ständers samtycke genom försäljning, förpantning eller gåfva, eller på något annat sätt, Kronan afhända.
De skola förvaltas efter de grunder, Riksens Ständer derom föreskrifva; dock att de personer och Menigheter, som, efter hittills gällande Författningar, sådana Kronans tillhörigheter nu innehafva eller nyttja, må njuta laglig rätt derå Bih. till n. St.
Brot. 1833 & I83i. 3 i §. 68.
•De årliga inarkegåugstaxorna skola upprättas genom deputerade af alla Riksstånd, nämnde på det sätt hvarje
Stånd serskildt för sig föreskrifver; hvad desse fastställa, tjene till efterlefnad, så vida ej ändring deruti i behörig ordning sökes och vinnes. §. 69.
Utan Riksens Ständers samtycke kan Konungen icke lån in- eller utrikes göra eller Riket med ny gäld belasta. §. 70.
Kungsgårdar och Kungsladugårdar med dertill lydande hemman och lägenheter, Kronoskogar, parker och djurgårdar, Krono- och staII-ängar samt laxfisken och andra Kronans fisken samt Kronans öfriga lägenheter, må Konungen icke utan Riksens Ständers samtycke genom försäljning, förpantning eller gåfva, eller på något annat sätt, Kronan afhända.
De skola förvaltas efter de grunder, Riksens Ständer derom föreskrifva; dock att de personer och menigheter, som, efter hittills gällande Författningar, sådana Kronans tillhörigheter nu innehafva eller nyttja, ,må njuta laglig rätt derå i ml. 1 lläft. 12 90 Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. till godo, samt alt odlingar eller odlingsbar mark ä Krono-Skogarne må i vanlig ordning, efter nuvarande eller framdeles blifvande Författningar, kunna till Skatte försäljas. §• 78.
Ej må någon del af Riket kunna derifrån söndras, genom försäljning, förpantning, gåfva eller å annat dylikt sätt. §• 79.
Ingen förändring i Rikets mynt till skrot eller korn, det vare sig till förhöjning eller afslag, må äga rum utan Riksens Ständers bifall; Konungens rättighet att låta slå Mynt dock oförkränkt.
Krigsmakten till häst och fot så väl som Båtmanshållet af rotering och indelning förblifver vid de med Landet och Städerna upprättade Kontrakter och Indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orubbade vara, intill dess Konungen och Riksens Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra; kunnande ingen ny eller tillökad Rotering, utan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, tillkomma. §. 81.
Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Konungens och alla Riks-Stundens sammanstämmande beslut.
Ej må frågor derom uti Ståndens Plena väckas, utan anmälas de hos Riksens till godo, samt att odlingar eller odlingsbar mark å Kronoskogarne må i vanlig ordning, efter nuvarande eller framdeles blifvande Författningar, kunna lill Skatte försäljas. §. 71.
Ej må någon del af Riket kunna derifrån söndras, genom försäljning, förpantning, gåfva eller å annat dylikt sätt.
Ingen förändring i Rikets mynt till skrot eller korn, det vare sig till förhöjning eller afslag, må ega rum utan Riksens Ständers bifall; Konungens rättighet att låta slå mynt dock oförkränkt. §■ 73.
Krigsmakten till häst och fot så väl som Båtsinanshåliet af rotering och indelning förblifver vid de med landet och städerna upprättade kontrakter och indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orubbade vara, intill dess Konungen och Riksens Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra; kunnande ingen ny eller tillökad rotering, ulan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, tillkomma. §. 74. l:o.
Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphof rande af Grundlag behandlas, med har nedan stadgade undantag, på sätt uti Riksdags-Ordningen angående allmänna frågors behandling föreskrifeet är.
Förslag lill ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. 91 Stunders vid hvarje Riksdag valda Constitutions-Utskotl.
Vetta Utskott, hvars pligt det vara skall alt Grundlagarne granska, äger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttigd och möjliga alt verkställa.
Ständer må icke ä den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, ulan furst å den nästföljande, derom besluta.
Blifva då alla Riks-Stånden om ändringen ense, öfverlemne de Förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, att honungen ville Sitt bifall dertill gifva.
Konungen inhemte hela Stals-Rådets tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker lill deras åstundan.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Han Stats-Rådet och öfverlemne sedan sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfver, lägga, uppdrage Constitutions-Utskotlet, alt sitt Utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile frågan lill nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afstå eller ock afgöra, att de vilja Öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande i delta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stanna emot två, deras, som beslutet uppskjutit.
Samtycka då alla Riks - Grundlagsförslag må ej å samma Riksdag, vid hvilken det blifvit väckt, kunna slutligen antagas, eller bifallas i vidsträcktare mån, än såsom eli förslag, hvilket lill näs tpåfölj ande Riksdag hvila skall, för att då, utan någon ändring, å ny o af Stånden pröfvas.
Karder f örslaget dervid, medelst alla fyra Ståndens sammanstämmande bifall, antaget, blifve det Riksens Ständers beslut.
Förslag, som ordagrant och i sin helhet då icke af samtliga Stånden an ta ges, förf alle.
Beslut öfver hvilande grundlagsförslag må ej å den Riksdag, vid hvilken förslaget till slutligt afgörande företagas bör, till annan Riksdag uppskjutas, utan all alla fyra Stånden derom ense liro och Konungen dertill samtyckt. 2:o. Riksens Ständers beslut, rörande stiftande, ändring, förklaring eller upp hifvande af Grundlag skall, der Konungen icke beslutet Sjelf föreslagit, underställas Hans stadfästelse.
Ar sådan stadfästelse före Riksdagens slut icke af Konungen meddelad och Riksens Ständer tillkännagifven, anses Han hafva
Sin stadfästelse vägrat och förslaget hafva förfallit. 92 Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen.
Stånden till Konungens Förslag hegare de dag, alt gå Rikssalen få.
Stunders bifall dertill afgifva.
Antaga icke RiksStånden samfäldt Konungens Proposition, vare den afslagen, och aflemne Riksens Stander sitt af slag- med skälen dertill skriftligen till Konungen genom deras Talman.
Om md, Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna af gör as, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum utan Konungens och alla Fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut. §. 82.
Hvad till ändring och förbättring af Grundlagers <?, uti nu föreskrifven ordning, Riksens Ständer enhälligt heslutit och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksens Ständer enhälligt antagit, äg c kraft af Grundlag. §. 83.
Ej ma någon för framliden gällande Förklaring af Grundlagarne stadgas, Utan på det sätt, sorn enligt föregående tvänne §§. vid ändringar i dem iakttagas bör.
Efter deras ordalydelse skola de i hvarje särskildt fall tillämpas. §. 84.
Då Constilutions-Utskotlet icke funnit skäl att gilla och lill Riksens Ständers pröfning
Öfverlemna nugot Förslag till förändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emollagil, vare Utskottet skyldigt, orri Förslagets Författare det yrkar, alt meddela honom sitt yttrande deröfver, med tillstånd att det - §. 75.
Hvad, lill stiftande, ändring, förklaring eller upphiifvande af Grundlag, uti nu föreskrifven ordning, Riksens Ständer enhälligt beslutat och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksens Ständer enhälligt antagit, ege kraft af Grundlag. §. 76.
Ej må Grundlag stiftas, ändras, förklaras eller upphiifvas, utan på det sätt, som genom s«.s7(Öregäende tvänne §§. stadgadt är.
Efter dess ordalydelse skall den i hvarje serskildt fall tillämpas. (§. 84 i nu gällande Regerings Form skulle utgå.)
I T Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen.
93 samma jemte Förslaget genom tryck alimant göra, då han för det sistnämndas innehåll sjelf i egenskap af författare må lagligen ansvara. §• 85.
Såsom Grundlagar skola anses: denna Regerings-Form, samt den Riksdagsordning, den Successions-Ordning och den Förordning om en allmän Tryckfrihet, hvilka, i öfverensstämmelse med de grundsatser, sorn i denna Regerings-Form bestämmas, Riksens Ständer och Konungen gemensamt vid denria Riksdag komma alt fastställa. §•
86- Med Tryckfrihet förslås hvarje Svensk Mans rättighet alt, ulan några af den offentliga Makten i förväg lagda hinder, utgifva skrifter, alt sedermera endast inför laglig
Lag, gifven alt bevara allmänt lugn, utan alt återhålla allmän upplysning.
Alla Handlingar och Protokoll i hvad mål som helst, de Protokoll undantagna, som uti Stats-Rådet oell hos Konungen i Min is leriel la Ärenden och Commando-mål förås, må ovilkorligen genom trycket kunna utgifvas.
Ej må tryckas Ranko- och Riksgälds-Verkens Protokoll och Handlingar rörande ärenden, hvilka böra hemliga hållas. §. 87. Riksens Ständer äga gemensamt med Konungen makt att stifta allmän Civil - §• 77. Såsom Grundlagar skola anses: denna Regerings-Form, samt den Riksdagsordning, den Successions-Ordning och den Förordning om en allmän tryckfrihet, hvilka, i öfverensstämmelse med de grundsatser, sorn i denna Regerings-Form bestämmas, Riksens Ständer och Konungen gemensamt vid denna Riksdag komma att fastställa. §• 78.
Med tryckfrihet förstås hvarje Svensk mans rättighet att, utan några,af den offentliga makten i förväg lagda hinder, utgifva skrifter, alt sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna derför straffas, än om detta innehåll strider emot tydlig
Lag, gifven alt bevara allmänt lugn, ulan att återhålla allmän upplysning.
Alla handlingar och protokoll i hvad mål som helst, de protokoll undantagna, som uti Stats-Rådet och hos Konungen i ministeriela ärenden och Kommandomål föras, må ovilkorligen genom trycket kunna utgifvas.
Ej må tryckas Banko- och Riksgälds-Verkens protokoll och handlingar rörande ärenden, hvilka böra hemliga hållas. §• 79.
Riksens Ständer ega gemensamt med Konungen makt alt stifta allmän civil - 94 Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. och Criminal- samt Kyrko-Lag och att sadan förut stiftad
Ej mä Konungen utan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerna utan Konungens, någon ny
Lag göra eller gammal afskalfa.
Frågor härom må i Ståndens Plena kanna väckas och skola, sedan Lag-Utskottet deröfver, efter den ordning 36 §. i allmänhet stadgar, blifvit hardt, af Riksens Ständer afgöras.
Öfverenskomma Riksens Ständer om någon ny
Lag eller om gammal Lags upp häfvande eller förändring, aflemna de Förslag derom genom Talmänen till Konungen, som inhemta Siats-Rådets och Högsta Domstolens tankar deröfver, och, sedan Han Sitt beslut fattat, kalle Riksens Ständer på Rikssalen all antingen emottaga
Dess samtycke till deras åstundan eller afhöra
Dess skäl alt del vägra.
Sker det ej, anses förslaget hafva förfallit, och Konungen underrätte då Riksens Ständer vid deras nästa sammankomst om de skäl, som hindrat förslagets antagande.
Finner Konungen godt någon Lagfråga för Riksens Ständer framställa, aske Han Siats-Rådets och Högsta Domstolens yttrande deröfver, samt meddele Riksens Ständer Sin Proposition tillika med berörda yttranden.
Ständer infordre Lag-Utskottets
Utlåtande häröfver, beslute sedan och ÖJverlemne
Konungen deras svar uppå Rikssalen, om de bifallit Konungens Proposition, ock skriftligen genom Talmännen, om de densamma a/slagit.
I alla dylika Lagfrågor skall tre Stånds mening utgöra Riksens och criminal- samt kyrko-Iag, oeh att sådan förut stiftad
Ej må Konungen utan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerna utan Konungens, någon ny
Under civil- och criminal-lag böra äfven förslås de delar af krigslagar och författningar röratide krigsväsendet, sorn ega tillämpning till medborgare utom krigsstaten.
Kan Konungen icke förr, än Riksens Ständer åtskiljas, fatta och meddela Sitt beslut, vare Han oförhindrad att före nästföljande Riksdags öppnande, förslaget ordagrant bifalla och allmän Kungörelse derom utfärda.
Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. 95 Ständers beslut.
Stadna två Stånd emot två, förfaller frågan och fdrblifve vid det, sorn förut stadgadt varit. §. 88.
Med Förklaring öfver Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag forhålles som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Konungen genom Dess Högsta Domstol emellan Riksdagarne gifver, kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af
Domstolarne iakttagas eller åberopas må. §. 89.
Uti Riksens Ständers Plena må frågor väckas om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, som Rikets allmänna Hushållning röra; om sådana nya Lagars stiftande samt om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, hvilka frågor skola till utredning af Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet förvisas.
Ständer äge dock icke makt att i dessa mål annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen, sedan Stats-Rådet deröfver blifvit hördt, gore det afseende Han för Riket nyttigt finner.
Vill Konungen åt Riksens Ständer öfverlemna att gemensamt med Honom något afgöra, som Rikets allmänna Styrelse rörer, då förfares dermed, på det sätt, som angående Lagfrågor är stadgadt. §. 90.
Under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfverläggningar och pröfning må §• 80.
Med förklaring öfver civil- och criminal- samt kyrko-lag förhålles som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Konungen genom Dess Högsta Domstol emellan Riksdagarne gifver, kunna af Riksens Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af Domstolarne iakttagas eller åberopas må. §.81.
Uti frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, som
Rikets allmätina hushållning röra, om sådana nya Lagars stiftande, samt om grunderna för allmänna inrättningar af alla slag, ege Riksens Ständer icke makt att annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen, sedan Stats-Rådet deröfver blifvit hördt, gore det afseende Han för Riket nyttigt finner.
Vill Konungen åt Riksens Ständer öfverlemna att gemensamt med Honom något afgöra, som
Rikets allmänna styrelse rörer, då förfares dermed, på det sätt, som angående lagfrågor är stadgadt. §. 82.
Under Riksens Ständers eller deras Afdelningars öfverläggningar och prof - 96 Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. icke uti något annat fall eller på något annat sätt, än denna Grundlag bokstafli" gen föreskrifver, komma frågor om Embets- och Tjenstemäns till- och afsättande; Regerings- och Domare-Makternas Beslut, Resolutioner och Utslag; enskilda Medborgares och Corporationers förhållanden, eller verkställigheten af någon Lag, Författning eller Inrättning. §• 91.