Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm, tryckt hos Isaac Makctjs, 1859.
Bil. M 5 till Kongl. Maj.ts Nåd, Vrop. M 1, om Statsverket 1859. l Auk. lill Exp.-Utsk. dea 1 IVov. 1859, kl. 1 o. m.
Utdrag aj Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Bans Majd Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 14 Oktober 1850.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Gripenstedt, anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Maj:ts nådiga ompröfvande de delar af Statsregleringen vid nu instundande riksdag, hvilka tillhöra nämnda Departements( föredragning; hvarvid i första rummet förekom beräkningen af Stats-verkels tillgångar för de behof, som vid ifrågavarande statsreglering borde fyllas.
I sådant afseende anmälde
Departements-chefen underdånigst, hurusom i den af Stats-kontoret under den 19 sistlidne Juli afgifna Berättelse om Statsverkets förvaltning, tillstånd och behof, hvilken berättelse, i hvad densamma rörde beräknandet af anslagen å Riks-statens 2:dra, 3:dje, i.de, 5:te, 6:te och 8:de Hufvudtitlar, blifvit vederbörande Stats-departements-chefer särskildt delgifven, Statsverkets tillgångar voro, dels med ledning af räkenskaper och handlingar för åren 1855, 1856 och 1857, dels ock på grund af särskilda förhållanden, uppgifne på sätt, som följer: Bih. till R.
Prot. 1859 & 18UO. 1 Sami, 1 Afd. 6 Haft. 1 Stats-kontorets beräkning af Stats-verkets inkomster.
Bil. M 5 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Ordinarie eller ständiga inkomster. 1:0.
Ordinarie räntan, hvaraf den indella, som utgår till vissa embets- och tjenstemän, stater och inrättningar, och hvilken vid 1854 års statsreglering beräknades till 2,514,735 Riksdaler samt af Rikets sednast församlade Ständer upptogs till 2,685,000 Riksdaler, ansetts böra, sedan derifrån med 16,000 Riksdaler afräknats värdet af de Förste Landtmätares f. d. indelningar, hvilka numera äro Kronan behållna, utföras med endast R:dr R:mt 2,669,000: hvaremot den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna delen af nämnda ränta, hvilken beräknats år 1854 till 1,452,000 R:dr och 1858 till 1,912,000
R:dr, blifvit, med tillägg af restantierna å densamma, jemte nyssnämnda indelningar, beräknad till . . 1,990,000: 2:o.
Tionde-spanmålen, hvaraf den indella, som beräknats år 1854 till 657,808 kubikfot 2 kannor, värde 1,044,140 R:dr R:mt, och år 1858 till 631,025 kubikfot, värde 1,262,050 R:dr R:mt, nu, med qvantitetens bibehållande, oförändradt utförts med 1,262,050: och den Kronan behållna delen af tionden, sorn upptogs år 1854- till 114,660 kubikfot, värde 182,000, och 1858 till 125.000 kubikfot, värde 250,000, ansetts kunna beräknas till 140,000 kubikfot å 2 R:dr eller till 280,000: 3:o.
Tionde-spanmåls-lösen efter bestämda pris, beräknad, såsom vid de båda sednaste statsregleringarne, till 6,600: 4:o.
Arrendemedel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter, hvilka, beräknade: år 1854: i penningar till 46,000: i spanmål, '122,220 kubikfot 194,000: 240,000: år 1858: i penningar till 64,000: i spanmål, 122,000 kubikfot 244,000: 308,000: nu ansetts kunna, med tillägg af restantier, upptagas: i penningar till 80,000: i spanmål, 123,000 kubikfot å 2 R:dr 246,000: 326 000- 5:o.
Silfver-lionde, Myntarelön och Slagskatt, upptagen vid 1854 års statsreglering till 15,750 R:dr och vid 1858 års till 15,000
R:dr, samt nu till 16,000:
Transport 6,549,650- IM. m 5 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Vrop. M 1, om Statsverket 1859. 3 Transport 6:o. Koppar-räntan, som beräknades vid 1854 års statsreglering till 1,968 centner med ett värde af 123,000 R:dr och uti den år 1858 uppgjorda Riks-stat till 1,000 centner å 70 R:dr eller till 70.000 R:dr, men hvilken, i anseende dertill, att densamma, under de båda första åren från det afraden för Stora Kopparberget i Fahlu bergslag, genom Kongl. Brefvet den 19 December 1855, nedsattes från hvart tionde till hvart tretionde skeppund af årliga tillverkningen, utgjort i medeltal 1,603 centner med ett värde af 119,811 R:dr, nu ansetts kunna för kommande statsreglerings-period upptagas lill 1,500 centner ä 70 R:dr eller 7:o.
Tionde- och Hammar skalis-jernet, hvaraf det förra eller lionde-taclcjernel, beräknadt vid 1854 års statsreglering till 38,438 centner med ett värde af 71,400 R:dr och vid 1858 års till 37,500 centner, med ett värde, efter 2 R:dr, af 75,000 R:dr, ansetts icke böra, i anseende till intradens nedgående, beräknas högre än till 34.000 centner å 2
R:dr och således utföras med samt det sednare eller Hammar skalls-jernet, som, upptaget år 1854 till 20,160 centner med ett värde af 141,750
R:dr, samt år 1858 lill 10,000 centner med ett värde, efter 7 R:dr 50 öre, af 75,000
R:dr och hvaraf medium för åren 1855—1857 uppgått till 23,713 centner, nu, då hammarskatten från och med år 1858 utgår med hälften af dess dittills varande belopp, blifvit beräknadt till endast 12.000 centner och efter 7
R:dr 50 öre utfördt med 8:o. Svafvelbruks-lionde, som antogs vid 1854 års riksdag komma att uppgå lill 1,425
R:dr och vid den sistförflutna till 1,300
R:dr årligen, samt nu beräknats lill 9:o.
Mantalspenningar, upptagna år 1854 till 514,500 R:dr och år 1858 till 520,000 R:dr och hvaraf, i anseende till folkmängdens årliga tillvext, inkomsten synts kunna beräknas till . . . . 10:o. Bötesmedel, kalkylerade år 1854 till 52,500 R:dr och år 1858, med tillägg af restantier, till 85,000 R:dr, samt nu, med inberäknande af restantier, 25,000 R:dr, upptagna till 11:o. Kavalleri-regementenas Häsl-vakans-spanmål, beräknad, såsom förut, till 140,175 kubikfot å 2 R:dr för kubikfoten . . . 12:0.
Ständiga rotevakans-afgifter vid de Skånska Infanteri-regementena, utförda till samma qvantitet och belopp, som vid sednaste statsreglering, eller 14,500 kubikfot å 2 R:dr Transport 6,549,650: 105,000: 68,000: 90,000: 1,700: 550,000: 90,000: 280,350: 29,000: 7,763,700: 4 Bil. M 5 till Kongl. Majna Nåd.
Prop. M I, om Statsverket 1859.
Transport 7,763.700: 4 3:o.
Tillfälliga rotevakans-afgifler, vid de tvänne sednaste Riksda garne beräknade till 6,000 R:dr oell nu antagna till 7,000: 1 To.
Vakans-afgifter af nyrolerad jord, hvilka, beräknade år 1854 till 45,000 R:dr och 1858 till 43,000 R:dr, nu, då inkomsten synts vara i stigande, utförts med 55,000: 15:0.
Rotevahans-afgifl af utsockne frälsehemman i Halland, beräknad år 1854 till 12,375 R:dr och år 1858 till 12,000
R:dr, samt nu, i anseende till dess årliga stigande, upptagen till 16,000: 16:o.
Tross-passevolans-afgiften, som år 4 854 upptogs till 26,520 R:dr och nu blifvit bibehållen vid samma beräkning sorn vid sednaste Riksdag eller 26,500: 4 7:o.
Bålsmans-vakans-afgiften, beräknad år 1854 till 54,000 R:dr samt år 1858 till 60,000
R:dr och hvilken, oaktadt medium deraf för åren 1855—1857 uppgått till 71,573 R:dr, nu, i anseende till inkom- , stens till en del ovissa beskaffenhet, ansetts icke böra upptagas högre än till 65,000: 48:o. Krut- och Salpeter-för säljning smedel, hvilka beräknades år 1854 till 180,000 R:dr samt år 1858 till 210,000 R:dr, men hvaraf, sedan, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 13 Januari 1857 och Krigs-kollegii kungörelse den 23 Mars 1858, berntilda Kollegii bestyr med kruts tillhandahållande åt bergslager och enskilde upphört, någon inkomst ansetts icke vara att vidare påräkna. 19:0.
Kontrollslämpelmedel, hvilka upptogos vid 1854 års statsreglering till 18,000 R:dr och vid 1858 års statsreglering till 20,000 R:dr samt nu blifvit beräknade till 25,000: 20:o. Båk- och Lotsmedel, beräknade år 1854 till 142,500 R:dr och år 4858 till 180,000 R:dr och hvilka nu ansetts kunna uppskattas till 240,000: 21:0.
Konvoj-kommissariatels bidrag till aflöning åt Svenska Beskickningen i Turkiet, hvilket bidrag, vid 4854 års statsreglering beräknadt till 22,200 R:dr, vid sistlidne Riksdag upptogs till allenast 22,000 R:dr och nu utförts med sistnämnda belopp 22,000: 22:0.
Observationsmedel, beräknade år 4854- till 15,000 R:dr och år 1858 till 8,000 R:dr samt nu, i anseende till inkomstens ovissa beskaffenhet, upptagna till endast 5,000: 23:o.
Extra medel och uppbörder, hvilka, upptagna år 1854 till 28,770 R:dr och år 1858 till 30,000 R:dr, och i medium för åren 1855—1857 uppgående till 86,020 R:dr, numera, då bland extramedel Transport 8,225,200:
M 5 till Kongl. Maj:ta Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 185!).
5 Transport 8,225,200: oell uppbörder äfven ingår lösen för expeditioner från Rikets Kollegier, ansetts kunna beräknas till 90,000: 24:o.
Inlressemedel, beräknade vid 1854 års Riksmöte till 5,040 R:dr och vid det sistförflutna till 5,000 R:dr samt nu jemväl utförda till 5,000: Säger R:dr R:mt 8,320,200.
Extra ordinarie Inkomster, hvilka, jemlikt 60 § Regeringsformen, utgå såsom bevillning. A) Sjötullsmedel, hvilka, vid 1854 års statsreglering beräknade till en nettoinkomst af 6,600,000 R:dr eller, med tillägg af 1,200,000 R:dr för Tullverkets stat och omkostnader, till ett brutto-belopp af 7,800,000 R:dr, och vid 1858 års enahanda reglering upptagne till en nettoinkomst af 7.900.000 R:dr eller, jemte 1,600,000 R:dr för omkostnader, till 9.500.000 R:dr, nu utförts till sistnämnda belopp 9,500,000: R) Salu-accis af Städerna, upptagen vid 1854 års Riksmöte till 750
R:dr, år 1858 till 400 R:dr samt nu beräknad till sistnämnda belopp 400: C) Poslmedlen, hvilka, såsom anslagna till Postverkets stat och omkostnader, blifvit vid de tvänne sednaste statsregleringarne beräknade till endast 727,500 R:dr om året, men nu, då desamma för åren 1855—1857 i medeltal uppgått till 1,475,578
R:dr och det synts Statskontoret lämpligt, att hädanefter både bland inkomster och utgifter upptoges en summa, som mer än den nuvarande öfverensstärade med verkliga förhållandet, af Statskontoret ansetts böra beräknas till . . . 1,200,000: D) Gharlce Sigillalce-medel, beräknade vid 1854 års statsreglering till 1,065,000 R:dr och år 1858 till 1,300,000 R:dr samt nu, då denna inkomst visat sig vara i stigande, upptagna till 1,500,000: E) Bränvins-afgiflen, hvilken, beräknad år 1854 till 4,500,000
R:dr, nu blifvit upptagen till samma belopp, sorn vid sednaste Riksdag eller 6,750,000: Säger R:dr R.mt 18,950,400.
Summa R:dr R:mt 27.270,600.
Enligt den af Statskontoret sålunda uppgjorda beräkning skulle alltså Statsverkets årliga tillgångar blifva:
Ordinarie inkomster .
R:dr R:mt 8,320,200:
Extra ordinarie dito » » 18,950,400:
Summa R:dr R:mt 27,270,600. ^SateTs'
Härefter anmälde Departements-chefen i underdånighet Konvoj-kommissariatets aflöning41^ den 11 sistlidne Juli aflåtna underdåniga skrifvelse, deruti Kommissariatet anfört: att Svensta Be genom Kongl. Brefvet den 24
BIHANG TILL iBinssHsvÅEraDiasis PRÖTOCOLL VID Urtima Riksdagen i Stockholm Ar 1834. ■■HVVUVUm— SJETTE SAMLINGEN. i«La ^ftrelningen: fianco-Uts koltets Memorial, Utlåtanden och Belänkanden.
Banco-Utskottets Memorial N:o 1. i N.o i.
Antom till Exp.-Utsk. d. 17 Febr. kl. 9 f. m. Memorial, angående Revision öfver Låne-Contoirens i Götheborg och Malmö förvaltning och räkenskaper år 1833.
Under sisi föiflutne Riksdag har Banco-Ulskotlet, uli Memorial af den 23 Januarii i83o, N:o i«3, jemte hemställan, att af Riks-Stånden måtte utses en Revisor och en Suppleant för Götheborgs Låne-Contoirs District, innefattande Provincerne Götheborgs och Bohus LänHallandWestergöthland och Dahlslandsamt en Revisor och en Suppleant för Malmö Låne-Contoirs District, innefattande Provincerne Skäne och Blekingej i och för de Revisionsförrättningar, som komme alt vidtaga den j Mars i83o, anhållit att från hvartdera Riks-Ståndet vidare undfå del af hvad heslutadt hlefve, rörande den ordning, som, under mellantiden "intill nästa Riksdag" i afseende på val af Ledamöter och Suppleanter till dessa årliga Revisioner, skulle komma att följas, för att derutinnan kunna lemna Banco-Slyrelsen hehöfliga föreskrifter i hvad till dess åtgärd hörde.
Efter föredragning inom Riks-Stånden af della Memorial, hafva RiksStånden, hvart för sig förklarat:
Höglojlige
Ridder skåpet och Adeln j (enligt Protocolls-Utdrag den 4 Februarii i83o). alt, jemte det RiddarJius-Directionen anmodades att, för år i83o, å Ridderskapets och Adelns vägnar, utse en Revisor och dess Suppleant vid Låne-Contoiret i Götheborg samt en Revisor och dess Suppleant vid Låne Contoirel i Malmö, uppdrogs åt Riddarhus-Directionen att äfven hädanefter ”intill nästa Riksdag” hvarje år, å Ridderskapets och Adelns vägnar, utvälja de Reviserer och Suppleanter, hvilka böra deltaga uti ifrågavarande årliga Revisioner.
Högvördiga Preste-Ståndet, (enligt Protocolls-Utdrag den 5 Februarii i83o). att, i afseende pä de årligen ”intill nästa Riksdag” inträffande Revisioner, stadgade Ståndet följande ordning:
St- Trot- i834> 6 Sami. 1 Afd. 1 Haj t. l 2 Banco-Utskottets Memorial JY:o 1.
För Discont-Contoiret i Götheborg: "för i83o, från Dahlsland, under Carlstads Stift; för 1831, från Skara ”Stift; för j832, från Götheborgs Stift; för i833, från Dahlsland, under ”Carlstads Stift, och för i834 åter från Skara Stift.” För Discont-Contoiret i Malmö ”utses en Revisor hvarje år från Lunds Stift.” Hvarjemte Ståndet beslutat, att vid alla dessa val tillika inom Stiftet utsåges en Suppleant, hvilken, i händelse al ordinarie Revisorns bortgång eller förfall, genast egde alt i dennes ställe inträda.
Fällojliga Borgare-Ståndet, (enligt Piotocolls-Utdrag den i5 Februarii i83o). alt då Stadgad Ordning, i afseende på val af Ledamöter oell Suppleanter till de årliga Revisionerne vid Låne-Conloiren under mellanliden “intill nästa Riksdag” komme att fortfara.
Hvarefter BorgareStåndet, enligt serskilde Protocolls-Utdrag af den >7:de Februarii i83o, valt till Revisor vid Låne-Conloiret i Götheborg, ”för den Revision, sorn tager sin början den uste Mars i834j> Herr "Borgmästaren C. G. Arfvidsson " och lill Revisors Suppleant för denna Revision, Grosshandlaren C.
Kjellbergs samt lill Revisor vid Låne-Contoiret i Malmö, ”för den Revision, som tager sin början den 1 Mars i834s Handlanden Mathias Flensburg" och till Revisors Suppleant för denna Revision Handlanden M. Möller.
Hedervärda Bonde-Ståndet, att Banco-Utskottets Memorial N:o io3 bifölls.
Hvarefter sistnämnde Riks-Slånd, den i7:de Februarii och 12 Mars i83o, utsett Revisorer för granskning af Låne-Contoirets Räkenskaper och förvaltning, till och med Revisionen i834j för hvilket år blifvit dertill valde Lars Larsson i Borgunda, Skaraborgs Län, vid Götheborgs LåneContoir, samt Pehr Nilsson i Genastorp, Christianstads Län, vid Malmö Låne-Contoir; derjemte Revisors Suppleanter blifvit af Bonde-Ståndet utsedde för hvartdera Låne-Contoiret. Banco-Utskottets Memorial N:o 1.
3 I anledning af hvad Riks-Stånden sålunda vid sistlidne Riksdag uli denna fråga besiulat, och ehuru sist församlade Rikets Ständer icke, enligt Beslutens ordalydelse, afsett alt välja Revisorer och Suppleanter vid Låne-Contoiren för längre tid, än ”intill nästa RiksdagJ‘ likväl då dels Trenne Riks-Slånd, under antagande deraf, att
Riksdag ej förr än år 1835 skulle inträffa, hvart för sig, utsett Revisorer och Suppleanter vid Låne-Contoiren till och med för innevarande är i8'34dels Herrar Banco-Fullmägtige anmodat de af dem å Bankens vägnar valde Ombud, alt vid Låne-Contoirens Revisioner den i:sla nästinstundande Mars sig infinna, dels ock Hedervärda Bonde-Ståndet jemväl, enligt till BancoUtskottet aflålel Protocolls-Utdrag af den 29 sistlidne Januarii, då redan gått i författning om kallande af förut vald Suppleant, Börje Börjesson i Tranekulla, till Revisor vid Götheborgs Låne-Contoir, i stället för den 183o utsedde Revisorn, nu varande Riksdags-Fullmägtigen Lars Larsson i Borgunda, har Utskottet trott sig höra hemställa: det måtte, till undvikande af uppskof med Revisionerne vid LåneContoiren i Götheborg och Malmö, hvilka den r:sta nästinstundande Mars skola laga sin början, Riks-Stånden, hvart för sig, besluta att låta förblifva vid hvad hvartdera Riks-Ståndet vid sistlidne Riksdag stadgat och förordnat om Revisorer och Suppleanter vid Låne-Contoiren för innevarande år.
I händelse af bifall till hvilken hemställan, derom Utskottet vördsamt anhåller alt skyndsamligen erhålla kännedom, Högloflige Ridderskapet och Adeln torde föranstalta, att en Dess Revisor och hans Suppleant, vid hvartdera Lane-Conloiret, för innevarande år, varda, så fort sig göra låter, utsedde och om detta uppdrag omedelbart underrättade.
Stockholm den i5 Februarii 1834- Å Högloflige Riddersltapets och Å Högvö'i'diga Preste-Ståndets Adelns Ledamöters vägnar: C. J. a f Nord i 11.
Å Yällofliga Borgar-Ståndets Ledamöters vägnar: C. Norma n.
Lundblad.
Å Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: P. Andersson. N. A.
S T O C Iv H O L RI, H. G.
Nordström, i834- Banco-Utskottets Memorial N:o 2, N:o a. Ankom till Exp.-Utsl. d. 20 Febr. kl. 11 f, m. Banco-Utskottets Memorial, med öfverlemnande af Banco Fullmägtiges Berättelse till Utskottet år 1834- Till efterkommande af den uti §. a af nu gällande Instruction för Rikets Ständers Banco-Utskott gifne föreskrift, får Utskottet till Rikets Ständers kännedom liärhos öfverlemna ett skrifvet Exemplar, till hvartdera Riks-Ståndet, af Banco-Fullmägtiges till Utskottet afgifne Berättelse, rörande BancoVerkets tillstånd och de vid Öfver-Styrelsen förekomne hufvudsakligare ärenden, jemte ett dervid bifogadt enskildt yttrande af en bland Fullmägtige, Herr Grefve von Schwerin af hvilka handlingar, såsom tillhörande Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, nödigt antal exemplar, så fort sig göra låter, lär blifva, genom Rikets Ständers Expeditions-Utskotts försorg, tryckte samt till Riks-Ståndens Ledamöter utdelade; och skall Banco-Utskottet för öfrigt icke underlåta att, Instructionen likmätigt, till Riks-Stånden aflemna de ytterligare upplysningar, som, under Utskottets fortgående granskning af Administrationen och Räkenskaperne, finnas erforderlige, för att lemna Rikets Ständer en fullständig och tydlig öfversigt af Bankens ställning.
Stockholm den i8:de Februarii 1834- /.{•■ •'
N V Berättelse till Rikets Ständers Banco-Utskott vid i834 ars Urtima Riksdag, rörande Banco-Verkets tillstånd och de vid Öfver-Styrelsen förekomne hufvudsakligare Ärenden.
Utaf Banco-Fullmägtige afgifven den 27:de Januarii 1834- Uti i83o års Banco-Reglementes i Artikel §. 20, är det Banco-Fullmägtige förelagdt, alt till Rikets Ständers Banco-Utskott vid Riksdagarne afgifva fullständig Berättelse, rörande Banco-Verkets tillstånd och de vid ÖfverStyrelsen förekomne hufvudsakligare ärenden efter senast föregången granskning .genom Banco-Utskott eller Revisorer; med föreskrift tillika, att uti sådan Berättelse skall omständligen upptagas och för hvarje år serskildt utredas alla i och för reela Fondens förstärkning åtgående kostnader.
Andra §:n af den för Höglofl.
Banco-Utskottet vid sista Riksdag författade Instruction stadgar, att Banco-Fullmägtiges Berättelse skall skyndsamligen till Rikets Ständers kännedom meddelas, äfvensom de vidare upplysningar, hvilka kunna finnas erforderlige för att lemna Rikets Ständer en fullständig och tydlig öfversigt af Bankens ställning vid Riksdagens början.
I 4-åe §:n af samma Instruction är öfverlemnadt till Högloft.
BancoUtskottet, att med en serdeles uppmärksamhet följa de Banco-Styrelsens åtgärder, som egt till föremål den allmänna Silfverutvexlingens förberedan-* de och fortgång, äfvensom de förändringar i hänseende till Bankens verksamhet och rörelse, hvilka, med Rikets Ständers Beslut om Banco-Sedlarne och grunderne för deras vexling och utbyte samt om en på Upplåningar grundad
Discontering för den större rörelsen, stå i samband, dervid tillika stadgas, att, sedan granskning härutinnan blifvit fullbordad, Högloft.
BancoUtskottet skall till Rikets Ständer med utlåtande deröfver ofördröjligen inkomma, samt yttra sig, huruvida Utskottet anser, att Fullmägtige höra för 4 Berättelse af Banco-Fullmägtige. dessa delar af Förvaltningen tillerkännas decharge, eller om någon anmärkning af den beskaffenhet förekommer, att Utskottet funnit åtal i anledning deraf höra i laga ordning göras.
Femte §:n af Höglofl.
Utskottets Instruction innehåller, att det
Förslag till en definitiv reglering i afseende på Banco-Verkets Organisation i det hela, som Banco-Fullmägtige fått sig ålagdt att till Rikets Ständers pröfning framlägga, skall af Höglofl.
Utskottet med sorgfällighet granskas, och uppmärksamhet dervid fästas å resultaten utaf de förändringar med tjenstemannabefattningar och göromål, som Fullmägtige, enligt de dertill gifne anledningar, kunnat under tiden vidtaga; och att Höglofl.
Utskottet skall, efter fulländad pröfning, inkomma till Rikets Ständer med utlåtande öfver detta ämne.
Banco-Fullmägtige finna häruti en bestämd ledning, att de sålunda af Rikets Ständer specielt antydda förhållanden icke allenast må upptagas främst i ordningen, utan också åt dem gifvas en större utförlighet, en mera detaljerad utveckling och en i afseende på tidrymden vidsträcktare omfattning, än behofvet påkallar att, för ämnen af mera underordnad egenskap, i denna Berättelse iakttaga, helst Höglofl.
Banco-Utskottet kommer att serskildt genomgå så väl de hos Banco-Fullmägtige som hos Commissarierne förda Protocoll, och är i tillfälle att omedelbart till närmare upplysning rådfråga hvarje handling och räkenskap, sorn, mer eller mindre, står dermed i samband.
Bankens ställning vid hvarje års slut.
Öfversigten deraf, enligt hvartdera årets afslutade räkenskap, från och med år 1829 till och med år i832, få Banco-Fullmägtige meddela uti följande för sådant ändamål sammanfattade serskilda zifferuppställningar.
Uti de tid efter annan tryckta och jemte allmänna tidningarne utdelade Öfversigterne af Bankens hela ställning till och med för året 1831, och uti den Öfversigt af enahanda beskaffenhet för året i832, som innan korrt likaledes varder tryckt och utdelad, finnas omständligare och mera i detalj ingående specificationer till de poster, som här blifvit endast under hufvud-rubriker förda.
(:Tillhör Banco-Fullm.
Ber. sid. 4)- N:o i.
Bankens, genom Låne-rörelse förVärfvade contant influtna, årl Förvaltnings-kostnader samt det totala Öfverskott, År 1829.
Ränte-Inkomst af de flerfakliga
Lån- 1 rörelser, sorn Banken omedelbart besörjer a5S,6i6 7 242,968 I S 365,565 31 10 282,292 44 2 f Ränte-Inkomst i och för ålitandet af 1 den Assignerings-rättighet, tillhopa R-'dr 1,600,000 Broo, som CoirP !; p merce-Collegium och Jern-Contoret fått sig upplåten 4°>778 9 8 41,890 *9 8 42,824 46 2 43,53o 33 6i (Till en del för nästföregångna årets senare och till en del för löpande årets första halft). 1 Influten Ränte-behållning från Banco- ‘ Disconten och Låne-Contoren på deras Lån-rörelse mot säkerhet, dels af namn, dels af Publika Papper, utgörande Bankens afkastning af' dess åt deni upplåtna Förlag, till- hopa R:dr 8,5oo,ooo B:co.
(Alltid för nästföregångna äret). 334,926 25 8 386,793 35 4 383,959 2 2 357,869 39 8 Influtet till godtgörelse af förut verk- ställd afskrifning i samband med Ränte-Inkomsten — — — — 386 13 8 ip5 34 ii Sana Ränte-Inkomst 634,320 35 11 671,352 8 8 693,635 45 10 — 683,889 8 3 i Obs.
Sorn Banken ännu sjelf innehafver de 44° Skuldförbindelser af Riksgälds-Contoret å tillhopa R:dr 4,400,000, hvilka bhlvit förklarade utgöra Bankens Grundfond, så har den deruti förskrifne ränta å 4 proc.
Banken icke till flutit, utan endast blifvit på sätt Banco-Regl, 4 Art. 3 Afd, 5, morn. 5, (pag. 76) stadgar till belopp af 176,000 R: dr för hvartdera året i83o, 183r och i832 i Räkning nied Riksgälds-Contoret debiterad och crediterad, och inbegripes följaktligen icke i Summan af de ofvan upptagne Contanta räntorne. ig a Ränte-Inkomster, dess dermed bestridda egna Ränte-utgifter och som för hvartdera året å Räntorne uppkommit.
Bankens Ränte-Utgifter (Ränte-Utgiftei'ne för Upplåningar till Handels-Disconterné innebegripas ej; likasom icke heller Handels-Diseonter- nes Ränte-Inkomster a motstående sida). 33,431 1 2 35,i 40 11 35,787 45 10 46,434 35 8 Bankens Förvaltnings-kostnader, dess årliga Utskylder, samt de af Rikets Ständer bestämda Välgörenhets-Ut- gifter och af dem serskildt anslag- ne Utbetalningar från Ränte-Inkom- sten (Efter skedt afdrag för de under hvart- dera året influtna återbäringar). 183,620 7 10 284,395 «9 2 248,971 5 11 257,127 32 3 Tillhopa Ränte-Utgifter ock Förvaltnings-kostnader. . 317,o5i 9 — 3i9,535 3o 2 284,75 9 3 9 3o3,5Ö2 !9 11 Saldo, Öfverskott eller total behåll- ning af Räntorne på Bankens Lån- Rörelse 417,269 26 11 35i,8i6 26 6 407,876 42 1 38o,326 36 4 Summa 634,320 35 11 671,352 8 8 692,635 ^ 1 CJA 10 683,889 8 3 * N:o 2.
Fördelningen af Räntornes Total-Öfverskott emellan Banken och Riksgälds-Contoret.