Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa lastes i en bestamd upplaga, den s. k. Claren- don-Press, forsedd med hundratals torra, viirdelosa anmiirkningar, s i - som vissa foriildrade ords harkomst, forklaringar a£ samtida allusio- ner, hvilks for oss forlorat all betydelse, biografiska upplysningar om historiska personer, o. s. v. Dlen om Shakespeares allmiinmansklig- het, hans fordomsfrihet, relativitetsbegrepp, hans geniala uppfatt- ning a£ lifvet i alla dess former - om allt detta talades foga af lararna och skrefs, tror jag, aldrig a£ studenterna.
An varre med de aldre forfattarna.
Chaucer, ~engelska litteraturens faders, som han vanligen tituleras, och hvilken i sanning ar en vardig foregdn- gare till den store dramnturgen, lastes naatan uteslutande ur filologisk synpunkt.
Hans sprfik ar medeltidsengelskan i sin hogsta blomst- ring, och detta har naturligtvis sitt stora intresse for - filologer.
Men for unga studerande kvinnor, hvilkas m&amp;l ar att f l en inblick i sitt lands litteratur, kan man v d satta i friiga, om det ej vore af storre nytta att soka bibringa dem en uppfattning a£ det centrala i en stor diktares snille, an att pina ut dem med torra, ingen och intet utvecklande fakta?
Den *) anglosaviska litteraturen iir rik p t skonheter af adel art. Dess naturbeskrifningar kunna ofta tafla i storslagenhet med de basta, den foljande diktningen har att erbjuda.
Men crldrig lastes anglosaviska ur denna synpunkt vid Holloway Col- lege, btminstone- aldrig under min fid.
J a g har ndgot utforligare talat om studiet af den engelska lit- teraturen, diirfor att detta .amne sysselsatte mig under min tvtiriga vistelse vid Holloway, hvarfor jag bast kan bedoma detsamma.
Men de af mina v b n e r, som studerade klassiska sprbk, arbetade en- ligt liknande princip.
Och att doma af de engelska, med anmark- ningar forsedda.
upplagor af de franska och tyska klassikerna, hvilka allniiint begagnades, studerades dessa helt risst pb samma siitt. ")
Br 600.
Den forsta engelska litteraturen forskrifver sig frbn omkring
Jag vill dock icke med dessa, s o n det kan tyckas nigot hiirdu.
omdomen om nndervisningsmetoden vid R.
*) - och jag tror vid kvinliga Colleges i allmanhet - ha ansetts uttala nAgon for- kastelsedom ofver densamma.
Onskligt vore endast - och kanske giiller detta icke blott England, utan kan tillampas p i niirmare ha1 - att en massa af de onodiga detaljerna (stiger de oabdiga, ty mturligtvis &amp; detaljarbete till en viss grad nodviindigt) uteliimnades f8r att gifva plats tit en mera allmiintutvecklande och frulitbringande undervjsning.
Afven vid sjiilfstudium borde den studerande vanjas vid ett mera pB sak giiende arbete och vid att bilda sig ett eget, om ocksii omoget och miinga moderationer underkastadt omdome.
Sii mycket om litteraturstudiet.
Hvad inatematiken betriiffar,.
tror jag denna vetenskap ofver hufvud taget studeras mer i England fin hos oss; Atminstone ar forhdlandet s i ' v i d skolorna och iifven de.
forsta &amp; en vid ett College.
Under min vistelse vid H~llomtly aflade tvenne af dess liirjnngar i Oxford glansande matematiska examina med hogre betyg, Bn som niigonsin forr tilldelats lrvinnor och endast.
n&amp;gra fB miin.
Den afton de iiterkommo till R '.
H. C. ordnade stu- denterna fackeltAg och forde festforemiilen i triumf kring t7te Queew ' s.
Quad * *) i en med guirlander nch mattor prydd - kolvagn.
Hvad de naturvetenskapliga studierna vid R.
H. C. angHr, bedrif- vas dessa, att .doma efter laramas mera frisinnade AskHdning och iifven scielzce-st~zdenternas hogre andliga utveckling iin wt-studenternas, i mera kosmopolitisl~ anda an ofriga studier.
Nigot sjiilfstiindigt researchwork hinner dock ej stndenterna lstadl&lt;omma p l detta omr&amp;de, hufvudsnkli- gen emeda-n de flesta redan vid ett par och t j ~ ~ g A o r afliigga sin kandidatexamen och agna sig At unclervisning.
Diiremot togs under nlin college-vistelse doktorsgrnden af Farminnan i botanilr och zoologi, hvilken gjort sig k&amp;nd genom fortjiinstfullt originalarbete, isynnerhet i det forstnalnnda Bmnet.
Karakteristiskw for engelska forhilllanden voro de foreksningar ijfver andliga amnen, hvilka tviinne g h g e r i veckan hollos af insti- tutionens forest&amp;ndarinna.
Dessa forelasningar hollos omedelbart fore middagen, och hvnrje strident, oberoende af hvad hon studerade, &amp; lades att bevistn den ena af dessa serier.
De bida serierna af-.
handlade niimligen olika iininen: ena gingen i veckan dryftades nia gon af bibelns bocker med ur-ortodoxa kommentarier, andrn giingen *) Royal Holloway College.
Den enn af de inre gfirclarne och den dsir clrottning Victorias * %) staty st&amp;-.
talades om biskop Butlers arbeten; som alltid forekommo lnig varn en blsk dekokt af ofordragsarnhet och trhgainne.
Och alla studen- terna gingo pliktskyldigast till dessa foreliisningar, ofta i forhoppning om en ljuf slummer, ibland med sen rolig b o k ~ gomd under anteck- ningshafiet.
Men ingen tiinkte pH att opponera sig emot traditionen.
I allmanhet tolererades m h g t och ~nycket i religionens namn.
Alla studenter voro Blagda att bevista gudstjausten i the Chapel hvarje morgon och en g h g hvarje sondag.
Bevisade de sig tillhiira nigon sekt, som hade kyrka i den narliggande staden, agde de dock riittighet att gL dit om sondagarna.
Att alldeles uteblifva frAn offent- lig gudstjanst var icke tilliitet.
I allt detta hade studenternn att finna sig; hur mycket aktn spontan ktinsla, som ~ y m d e s under clessa- tviingstrojor, skall jag be att fB liimna.
oafgjordt.
Hvad friluftslifvet a n g h, blomstrar det under alldeles motsatta forhaanden.
Diir ar losen frjhet och oberoende.
Tennis, hockey .och cricket spelas med stor ifver.
I s p e r h e t ar hockey i royet.
Rk hemma spelas dessa spel endast pa is oc6 med shidskor.
I England daremot spelas det p i griis, hvurigenom spelet naturligtvis fh storre liflighet och fart.
Engelskornas form8ga ntt springa ar ibland rent of beundransvard och deras uthuighet och grundlighet vid sportens idkande ojamforligt mycket storre an vid studiernas.
Att vara tennis-champio ?z eller hockey-captai~t anses minst lika hed- rande soln att aflagga en briljant examen och naturligtvis vida ofver- traffande ett samvetsgrant andligt arbete utan ornedelbara yftre resultat.
VBrt .College iiger afven en gymnastiklokal samt stor badbas- sang, dar undervisning i simkost liimas.
Hvarje student ager riit- tighet att njuta af dessa formher utan extra afgift.
Bland studen- terna har dessutom uppstitt en frivillig brandkHr, som hur ofningar en g k g i veckan, ibland inomhus, ibland ute, i hvilket senare fall stora slangar skrufvns till rrrttenposterna, och College-byggnaden iifver- gjntes med kaskader af vatten.
For dem, som onska mera faktiska.
uppgifter, meddelas foljande: Arbetshet indelas, som ofvan namndt, i tre terminer; hvarje stidan b e s t t vid R.
H. C. af 11 veckor (vid de flesta andra Colleges af S veckor).
For hvarje termin erlagges en afgift af 30 S (
), bvari inberilknas allt utorn tviitt och liikarhjiilp.
For undervisning i
musik, sBng och mA.lning erlagges dock en estra afgift.
Alla utgif- ter inberaknade g k alltsi hvarje 15isir till omkring 100 2 (
Enligt statuterna kan man efter uppgorelse f i kvarstanna i College a h e n under .ferierna, men mig veterligt har denna forord- ning icke begagnats af studenterna.
Den kolossala byggnaden vid R.
H. C. iir dessutom s % odslig, sedan alla studenterna kmnat den, att en ferietid tillbringad dlir ensam troligen blefve allt utom holi- day-like.
For att vinna intrade vid R.
H. C. fordras antingen intrades- esamen eller afgingsbetyg f r h hogre laroverk.
Ofvannainnda exs- men tir dock tiimligen ofarlig.
Som utlandska axbetade jag darfor sex veckor.
Den b e s t k af skriftliga uppsatser ' i engelsk historia, geografi och inatematik salnt ett engelskt essay ofver forut okandt amne.
Vill man erhglla stipendium, s. k. Sckolarship, under sin studietid, Br dock intradesexamen en annan och betydligt svtirare.
Afgbgsbetyg for den, som icke aflagt ndgon universitetsexainen, ut- fiirdades forsta g h g e n i t ~nnderteckhad och fororsakade diirfor veder- borande ganska mgcket hufvudbry.
Ett halft Br sedan jag lamnat College erholl jag dock ett stort plakat, undertecknadt af H.
H. prinsen af Schleswig-Holstein sdsom ordforande i R.
H. C ' s styrelse (genom-engelskt!)
d k i jag tillerkiindes ett lSirdomsm&amp;tt, som ja.g aldrig vet mig ha f6rviirfvat.
C, Det silllskapliga lifvet.
i ett College har mdnga behagliga sidor.
Alla mAltider utom 4 o ' clock tea intagas i den gemensamma mat- salen.
Dagen borjar med bon i kapellet kl. 8.
Forelasningarna p d g i mellan kl. 9 och I, db lunc7~eon serveras.
Tiden daremellan och tea upptages af sportidkande eller af promenader och om viren bit- fiirder p&amp; Thamsen.
Arbetstid mellan 5 och 7, som Br dinna
Icke ens i the College undghr man den ceremoniosa prlgel, som all- tid utmarker engelska middagar: studenterna upptrada, vanligen i ltlghalsade kladningar, och hela,, aftonen iir en viss gammaldags hog- tidlighet ridande.
Till dagens angenamaste stunder hor te-timmen inellan kl. fyra och fern.
Alla studenter .ha sina egna s m i te-serviser och en kettle att koka vatten uti.
Kokningen forsigghr p i ens egen coal-fire; en sidan bestas namligen ' i hvarje stuiy.
Smor, brad och kakor an- skaffas fr&amp;n den narliggande byn.
Med sidana enkla medel ordnas
o liitt em8 trefliga fester, till hvilka man inbjuder hvarandra.
&gt;,Do Imve tea wit72 m e t7zis nftewzoonw hor man ofta foresliis vid frukostbordet eller luncheon.
~ f v e n efter middagen, nlir ens arbete sH tilliiter, dricker man kaffe eller cacao tillsammans under angengma chats frnmfor brasan.
Kl. half elfva slackes det elektriska ljnset, hvarefter ingen stu- dent fiir vistas annat an i sinn egna rum.
De flesta gii dH till hvila.
Endast hos niigra fiC, liixdomstorstigcz kan man fti se ett svagt ljus- sken, ofta till liingt in pR natten.
Arbetsket kt-, som ofvan niimndt, indeladt i tre terminer.
Af dessa iir sommarterminen - april-juli - utan gensiigelse den an- genamaste.
Soliga vArmorgnar gbr det latt att stiga tidigt upp, och till och rued gotislr grammatik blir ett lekrerk, niir en eftermiddag pti Thamsen hagrar som dess beloning.
Eller en ling r-aluble utiit lendsbygden.
&amp; en Windsorparken lir hiirlig om riken - hag- tornstraden likna nnga brudar med sina tiirnor, skiirir,?, och hvita, kastanjer tafla om foata skonhetspriset, syrenbnskarna digna under doftande bordor, och appeltraden aro forvandlade i mjuk, lefmnde snii.
En eftermiddag y % floden ar fortj usande.
Te-attiraljen lagges i en korg, mjuka kuddar och en Rossetti eller Swinburne glommas ej.
I smii lattn farkoster glider man saktn fram utefter lummiga pilstrander, forbi gronskande angar och idylliska landtg8rdar.
Alt s p l u g g ~ ar glomdt, och vkvinden fliiktar sakta skoldammet frBn fiir- k s t a lardomsembryons pannor.
SBlunda ter sig i hufvuddrag lifret rid ett krinligt College i England.
Natnrligtris har det afven sina skuggsidor.
E n af dessa ar den ohiilsosamma dyrkan, som de yngre elererna ofta iigna liira- rinnorna och sina aldre kamrater.
E n a m a n iir, att lifvet genom sin komfort blir i viss nliin egoistiskt och ej tillriickligt allman- utvecklande.
Men fyra %r $ir vanligen maximumtiden for nggons ristelse \ - id ett dylikt laroverk.
For de flesta folja sedan liinga &amp; r af liirarinnans striifsamma arbete.
E a n detta i niigon mHn forljufwis af minnet af en lyckljg och innehLllsrik tid under de egna studierna, s&amp; har, tyc- kes det mig, College-lifvet darigenom vunnit Hnnn en betydelse.
A7f7tilcZ A1~~cic7.wo~.
Konferens,.
anordnad af ~ v e n s k a Kvin- nornas.
NationalfOrbund ...
* Dii det af flera skal icke ans8gs lampligt att i samband med,)) AllmSinna konst- och industri-utstdlningen i Stockholm 1897) &gt; an- ordna en sepmat kvinnoutstallning, uppstod trtnken att soka fii till st@d en kvinnolcongress for de slcandinaviska liinderna och Finland.
Fredrika-Bremer-FSrbundet tog initiativ i ' denna friga och ~ t s i i g korni- terade att verka for saken, men sedan denna komitR vidtngit en dei &amp; tg&amp;der for planens realiserande matte s8dana svgrigheter att k o m i t b ans8g gig bbra hos filrbundets styrelse anmala att.
den icke.
s k i.
sig i stAtid att fullgora det meddelade uppdraget.
Komitkn-uppi - lostes siiledes och forbundet m8ste lkta tknken p5 a.tt anordna en kvinnolrongiess i &amp; f orf alla.
Nu har elnellertid det nybildade Svenska Kvinnornas National- f6rbund upptagit frAgan.
Detta forbund synes ocks8 silrdeles iignadt att fora fram en dylik sak, dB Nationalforbundet best&amp; af en sam- manslutning af foreningar, sorn .pH ett eller annat siitt ' verka for s8dana m81, ' som berora kvinnans intressen eller verksamhet.
t har namligen tankt sig Angiiende k o f f e r e m ~ (Nationalforbundet motet mindre vidtomfattande och har d~rfijre faststdlt.
beniimningen konferens) kan meddelas, att deosamma kr rtfiedd att hiillas n&amp;t- sept.
Foredrag skola forekomma, belpande koinmande 21-23 verksarnheten inom Nationalf orbundet tillhoriga foreningar * eller n &amp; g n fr&amp;ga, som diirmed s t k i samband samt iif&amp;m- fria f6redrag af allman social betydelse.
Dessutom skola enkla srtmkvam eller utfiirder anordnas far att bereda tillfhle till personligt umginge.
SAvSil medlemmnrna i de till Nationalforbundet hormde fijreningarna som andra hvilka h p a, in&amp;esse fijr de vid konferensen af- handlade frlgorna, aga tilltrade till densamma.
Konferensafgift b~i; 3 in .. och bar anmGan om: deltaiande f6re d. I0 instundande sept.
vara till Svenska Kvinnornas National- forbund illsand under adress 54 Drottninggatan, Stockholm.
MAn- dagen d.
13 sept.
oppnar konlerensen egen byrii i n: o 9 Beridare- bansgatan 1 tr. och komma darstades utforligt program och alla nodiga upplysningar att tillhandah8llas. '
* I ?.
n. Fredrika-Bremer-Ftirbundet, Foreningen.
for valgorenhetens ord- nande, Goteborgs %ickskoleforening, Handarbetets vanner, Kvinnoklubben Nya Idun, Stocliholms liisesalong, .Stockholms kvinliga, ~mnastikforening ach Svenska allmiinna kvinnoforeningen till djurens skydd.
Meddelanden fr&amp;n ~redrika-~remer- Forbundet.
Fredrika-Bremer-Forbundets &amp; smote agde rum i forbundets lokal den 25 maj.
Sedan de niirvarande hllsats valkomna utsigs riksantikvnrien Bildebrand till motets ordforande.
Revisionsbeattelsen foredrogs och decharge beviljades styrelsen for IS96 &amp; rs forvaltning.
I tur att ur styrelsen afgH voro ord.
w~edZenmama froknarna L. Engstrom, E.
Fries, fruarna T. Gyld6nJ A. Hojer och S.
Whit- lock samt professor P.
R o s h, hvilka samtliga omvaldes I stiillet for doktor Nystrom, som p i grund af bristande tid onskade i n stpel- sen afgs, invaldes styrelsesuppleanten froken S. Clrich.
Afglende styrelsesuppleanterna fruarna J.
Jolin och A. Kerfstedt, froknwna E. Cederblom och C. Wahrolin samt revisionssekreteraren C.
Lind- hagen omvaldes och i st. f. froken Elfving, som undanbad sig om- val och froken Ulrich som blef ordinarie medlem, invaldes froken Q. Adelborg och doktor E. Sederholm.
Till revborer itervaldes frn E.
Odelberg, froken A. Rossmder och expeditionschefen A. Wall samt till reviso ' i-sszcppleanter doktor ' ?.
Svedbom, revisionssekreteraren W. Uppstrom och fru S. Wising.
Sedan de stadgade valen forsiggitt uttalade ordforanden i fiir- bundets namn ett tack till alla for forbundet arbetande, s&amp;vd A byrin, d * pH grund af forbundets ekonomiska stallning afloningen var lHg ocb arbetet till en stor del miste anses kmnadt frivilligt af intresse for forbundets syftemil, som till komit6- och styrelsemeiilemar samt till a.Ua som p % ett eller annat vis skankt forbundet tid och intresse.
AfgAende kassaforvaltaren, doktor Eystrom, blef hgrefter ' p&amp; det hjiirtligaste tackad for alla de ir, d l t sedan forbundets stiftande, han sisom medlem b %de af styrelsen och af forvaltningsutskottet agnat forbundet sin tid och sins krafter, for hvilket oegennfitiga och viirde-.
fulla arbete forbundet stfir i den storsta tscksamhetsskuld. '
Den - allmanna &amp; onst-.
och industriuts fallningen i 840ckholm 1897, hvilken efter ett par Ars forberedelser nu framstHr som ett obe- stridigt, fullbordadt fakturu pA eh af vbr hufvudstacls skiinasto punkter, vittnar, nlgot hvarom blott en flyktig blick i- utstallnings-
, katalogen ofvertygar oss om, ej blott om den nordiska mannens utan afven om den nordiska lrvinnans konst- och pkesskicklighet p l skilda omrlden.
I en del af de utskott, son1 haft att forbereda det vidtoqfattande utst %llningsarbetet, har, .som bekant, afven k,vin- nor haft sgte och stainma och si-ledes i sin in %n bidragit till det goda r esultatet.
I Undervislnings- och hygienutskottet ha miledes setat froken Hilda Casselli, fil.
froken Ellen Fries, slojdinspektrisen froken Hulda Lundin, med.
dolzt.
froken Carolina Widerstrom och froken Emelie \ Virgin; samt i ~husslojdutskottet: frolzen Sofie Gisberg, fru I. Grafstrom fad!
Boklund, fru I. Petrelli fodd .Eketra och fru Elise ' Odelberg fodd Akerman.
De kvinliga utstallarne aro ocksk mycket talrika, i all synner- het inom sektionerna .for uppfostran .och undervisning samt husslojd- arbeten.
Industri och handtverk sakna ej heller Icvinliga utstiillare och naturligtvis forekomma de i betydligt a n t d inom konstafdelnin: gens olika grupper.
For det kvidiga arbetet p i utstallningen l&lt;oinmer Dagny seder- mera att ntforligt redogora. '
* Sveriges forsta kvinliga juris doktor.
Frolren Elsa Eschelsson forsvarade vid universitetet i Upsala den 31 maj, .efter att forut hn absolverat juris utriusqae licentiat- och filosofie kandidatexamen, sin doktorsafhandling &gt;) Om begreppet gifva enligt svensk ratt)).
Efter disputationens slut ' promoverade.~: froken Eschelsson enligt ofligt hruk till juris doktor och mottog sin nya viirdighets insignier, ring och hatt.
S i va1 afhandlingen soin forsvaret af densamma ' har, efter hvad frdn Upsala meddelas, vunnit det amplaste erkiinn6nde.
I synnerligen berommande ordalag plpelzade .opponenten- amnets stora svirj.ghet iihensorn det lyckliga, sardeles originella satt - pt hvilket det blifvit behangladt.
ILLCJSTRERAD f
PRENUMERATIONSPRIS PR ÅR: UTGIFNINGSDAGAR '.
IDUN - - KR.
— &gt; 5: — HVARJE O N S D A G OCH L Ö R D A G.
&gt; 3: — LOSNUMMERPRIS: 8 ORE.
K VINNOPORTRÄTT FRÅN D E T MODERNA FRANKRIKE AF THEODOR LINDBLOM: MADAME SEVERINE.
• KVIN NAN I P OCH • H E N N E T DEN REDAKTÖR OCH 22 APRIL UTGIFVARE: FRITHIOF HELLBERG TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3.
: BYRÅ OCH EXPEDITION: C I T A T E T, s o m j a g h ä m t a t u r m a d a m e Sé- v e r i n e s n o b l a o c h af e n d j u p k ä n s l a u p p - burna bok, » Pages Mystiques », kunde m ö j l i g e n k o m m a n å g o n att f ö r e s t ä l l a s i g, att j a g h ä r g å r att p r e s e n t e r a n å g o n s l a g s m o d e r n Sibylla, en spiritistdam, s o m i de anförda or den a u g i f v e r e n s a m m a n f a t t n i n g a f s i n lifs- åskådning.
L å n g t därifrån.
D e n f r a n s k a för- f a t t a r i n n a o c h j o u r n a l i s t, af h v i l k e n I d u n i d a g m e d d e l a r e n b i l d, å d a g a l ä g g e r i h e l a sin u t v e c k l i n g, i allt sitt f ö r f a t t a r e s k a p e n n y k t e r och s u n d världsåskådning, e n klar tanke, e n skarp blick för verkligheten o c h det praktiska lifvets kraf.
D e n citerade satsen, utgör en- dast ett u t t r y c k för d e n s y m p a t i m e d hvil- k e n h o n o m f a t t a r h e l a sitt s l ä k t e l i k s o m lif- ÅRG.
J O H A N N O R D L I N G.
RIKS 1 6 4 6 v e t s o c h n a t u r e n s alla s k i f t a n d e f ö r e t e e l s e r, ett f ö r t y d l i g a n d e af h e n n e s s t a r k a r a p p o r t m e d allt d e t s t o r a, d e t ä d l a, d e t g o d a, s o m s t r ö m - mar g e n o m världen.
U t a n att n i b e h ö f v e r v a r a spiritist, ä l s k v ä r d a l ä s a r i n n a, k a n n i d ä r f ö r m y c k e t v ä l t ä n k a er, att n i i d a g stiftar e n p e r s o n l i g b e k a n t s k a p med d e n så m y c k e t o m t a l a d e, o m s k r i f n a o c h omtvistade m a d a m e Séverine, o c h detta helst som h o n, n ä r h o n l ä m n a d e m i g sitt p o r t r ä t t för I d u n, m e d s ä n d e e n h ä l s n i n g till d e s s läse- krets.
Det är n u u n g e f ä r e t t år, s e d a n j a g s å g henne första g å n g e n, d e n n a lilla g r a c i ö s a, intagande kvinna m e d det guldröda håret och d e p ä r l h v i t a t ä n d e r n a, e n » v r a i e parisi- enne de Paris ».
Där nere i Palais de justice l y s t e h o n u p p l i k t ett s o l s k e n m e d sitt glitt- rande leende mellan de allvarsamma, svarta advokatroberna, p å d e långa bänkrader, där hon satt bland de skäggiga, m ö r k a journali- sterna.
M a n b e h ö f d e icke se h e n n e, man kände d e t t a l j u s a, v a r m a, allt o m s t r å l a n d e l e e n - de ö f v e r allt i s a l e n.
T r o g e t satt h o n d ä r p å sin plats hvarje d a g u n d e r dessa zolaproces- s e n s s t o r m u p p f y l l d a v e c k o r, f ö l j d e m e d för- handlingarnas minsta detaljer o c h gaf följande m o r g o n i s i n t i d n i n g, L a F r o n d e, e n k l a r spiri- t u e l l, af p s y k o l o g i s k s k ä r p a g e n o m t r ä n g d re- s u m é öfver det s o m passerat.
Alltid var h o n i första ledet.
Labori, Zola, Clemeneeau, Ana- t o l e F r a n c e, alla m ä r k e s m ä n n e n p å r e v i s i o n s - s a k e n s s i d a t r ä n g d e s o m k r i n g h e n n e f ö r att trycka hennes hand.
H o n ville afsiktligt, kan- ske r e n t af o s t e n t a t i v t m a r k e r a s i n p l a t s i striden.
» Je crois à ce magnétisme q u i s ' e x e r c e à travers le t e m p s et la distance, qui abrége l ' un, supprime l ' aulre; à 1 ' influence de ce vouloir ardent dont s ' imprégne Tatmosphére entré le but et 1 ' effort; qui les rapproche fatalement, sans q u ' o n ait rien fait qu ' hypnotiser son réve. » Séverine.
— N i v å g a d e g a n s k a m y c k e t u n d e r d e da- g a r n e, m a d a m e!
s a d e j a g till h e n n e, n ä r e n g å n g s a m t a l e t föll p å h e n n e s t a p p r a k a m p f ö r ett år s e d a n.
— A h, m o n s i e u r, j a g är v a n att v å g a nå- got.
M e n i alla fall, n ä r j a g t ä n k e r p å d e n t i d e n, s å f ö r v å n a r j a g m i g o f t a ö f v e r, att v i k o m m o u n d a n m e d lifvet.
Jag förvarar i mitt » m u s e u m » ett p a r s ö n d e r r i f n a k l ä d n i n g a r från s l a g f ä l t e t, t y j a g v a r b o k s t a f l i g e n m i d t i ba- taljen.
M a d a m e Séverine gaf verkligen en karak- t ä r i s t i k af s i n u t v e c k l i n g i d e s s a o r d: » j a g är v a n att v å g a ».
M y c k e t få k v i n n o r h a i så hög g r a d o c h i d e n b e m ä r k e l s e s o m h o n bru- tit s i g s i n e g e n v ä g g e n o m l i f v e t.
Säges det icke s o m en t ä m l i g e n allmängiltig sats, att d e t är o m s t ä n d i g h e t e r n a s o m f o r m a människan?
M a d a m e Séverines karrier veder- l ä g g e r s a t s e n, t y s n a r a r e k a n d e t s ä g a s, att d e t är h o n s o m s k a p a t d e o m s t ä n d i g h e t e r, u n d e r h v i l k a h o n ville v e r k a sin lifsgärning.
I h e n n e s själ v e r k a d e sedan d e n s p ä d a barn- STOCKHOLM, IDONS KUNGL.
d o m e n e n i m p u l s, r e v o l t e n, så v a n l i g i m o - d ä r n a k v i n n o k a r a k t ä r e r, h v i l k a b e h ä r s k a s af i n t e l l i g e n s e n, o c h d e t är d e n n a i m p u l s, s o m l e d t h e n n e i h e n n e s s j ä l f u p p f o s t r a n t i l l e n re- volutionens äkta dotter.
J a g h a r n ä m n t, att h o n är e n » p a r i s i e n n e de P a r i s ».
Stackars barn, hon hade icke m y c - k e t s o l i d e n lilla e n t r e s o l v å n i n g h e n n e s f ö r - ä l d r a r b e b o d d e i h ö r n e t af r u e H e l d e r o c h r u e Taibout, m e n hon somnade och vaknade v i d b r u s e t från d e s t o r a b o u l e v a r d e r n a, o c h t i d i g t h ö r d e h o n v ä r l d s s t a d e n s h j ä r t a slå.
Hemmet var äfven i andligt hänseende skumt.
Fadern, t j ä n s t e m a n v i d p r e f e k t u r e n, e n p l i k t e n s slaf o c h r e g e l b u n d e n s o m u r e t, v a r af e n g a m m a l jansenistisk f a m i l j, o c h h a n s r e l i g i ö s a lifs- å s k å d n i n g, s o m b e r o c h kall, t r y c k t e p å h e m - m e t e n p r ä g e l af k l o s t e r.