Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. i underdånighet åberopa hvad ofvanföre vid 5 Cap, anfördt är, 6 Cap, Om Rättegången, So §, som blifver den 78 §, För att kunna tillämpas, i fall nu ifrågavarande förändringar, i afseende på föreskrifterna om Tullmåls afdömande vid serskilda TullDomstolar, blifva vidtagne, föreslås följande redaction af denna §; Mål, som ängd förbrytelser emot denna Författning, skola vid 'vederbörlig Under- Domstol upptagas, der ej millet, i anseende till personen, tillhör Idof-Rätt. 81 eller den blifvande 79 §: R, St. föreslå att denna $. måtte undfå följande lydelse; Jr Jiägon missnöjd med Under-Rätts beslut, må deröfver hos den Hof-Rätt, under hvars Jurisdiction brottet blifvit begånget, och under hvilken den Under-Domstol, sorn i saken dömt, lyder , besvär anf örås inom hälften af den tid, som för lagvadda sakers fullföljande ifrån Under-Rätt i allmänna Lagen stadgadt är; hvarjemte R.
St. få i underdånighet föreslå följande tillägg vid denna §:
Exp. UtsA.
N:o 38ö, 38g. 22()
Uid alla de tillfällen, dd Rättegångar, i an ledning .af denna Förordning, till (ifver-Rätt fullföljas eller dess pröfning underställas, galle för öfrigt, i frågor om prestanda m. m., hvad som i afseende på sä väl brott- sorn besvärsmål är föreskrifva i allmänna Lagen och serskilda derom utkomna Författningar.
I händelse detta tillägg i Nåder bifalles, torde 82, 85, 84» 85» 86, 87, 88 och 90 §5. af nu gällande Seglations-Ordning alldeles utgå, och 89 §• blifva den 80; hvarvid rättelse torde göras i den derstädes införda origtiga citationen af 5 §. i Rättegångs-Balkens 2:dra Capitel, i stället för samma Capitels 6:le Rikets Ständer framhärda etc. N:o 38g, Uppl, o. godk, hos Ridd, och Adeln d. 11 Febi-, i83o. Preste-Ståndet d. 24 — — Borgare-Ståndet d. i!y — — Bonde-Ståndet d, 26 — — Rikets Ständers underdåniga Slcrifvelse, angående Rost-Inrättningen i Riket. S. A. K.
Inom samtliga Riks-Stånden hafva motioner blifvit väckta, rörande förändring af Post-Inrättningen i Riket, och flera yrkanden i sådant hänseende framställda, som kunna hänföras till 5:ne hufvudföremål, nemligen: a3o Exp. Vttk.
Förslag cili unct. Skrift).
H:o 3S9. 1:0 upphörande af Postföringsskyldigheten för de dertill anslagna hemman, derigenom att Poster skulle framskaffas med vanlig Håll* och Gästgifveriskjuts, under vissa vilkor och iakttaganden, samt Posthemmanen i stället utgöra vanliga Krono- eller Krono - Skattehemmans onera; 2:0 tillvägabringande af en jemnare fördelning och en billig jemkning uti det Posthemmaneu nu åliggande Postföringsbesväret; och 5:0 åtskilliga partiela regleringar i afseende på bref-communicationerne i landet.
Till upplysning och vägledning i dessa ämnen, har E. K.
M. täckts i Nåder låta meddela R.
St. följande Handlingar, nemligen: 1:0 Infordrade underdåniga Utlåtanden från samtliga Läns-Styrelserne, i anledning af så väl R.
Sl:s vid föregående Riksmöten gjorda underdåniga framställningar om reglering af Postväsendet, sorn ock enskilde personers i samma ämnen gjorda ansökningar; 2:0 Öfver-Post-Directeurens, under den 6 Julii 1826, till E. K.
M. afgifna underdåniga Betänkande öfver ej mindre R.
St:s och enskilde personers yrkanden i ämnet, än hvad E. K. Mits Befallningshafvande derom andragit; 5:0 Kammar-Collegii och Cancellie-Styrelsens gemensamt afgifna underdåniga Utlåtande af Exp. Utsh Färsing till and.
N:o 389. a3i den 16 Mars 1827 öfver hvad Öfver-Post-Directeuren hemställt och tillstyrkt; samt 4:0 Öfver-Post-Directeurens, den 16 sistlidne Mars, upprättade underdåniga förslag tiJl en fullständig reglering af Postgången i Piket; om afgifvande af hvilket generela förslag E. K. M. gifvit befallning, genom Nådig Skrifvelse af den 15 November 1826, deruti tillika blifvit icke allenast Nådigst föreskrifvet, att afseende borde i främsta rummet fästas derå, att en skyndsammare communication måtte vinnas emellan Hufvudstaden och Landshöfdinge-Re - sidencen, emellan dessa inbördes, samt emellan Stockholm, de förnämsta Handels-Städerna och Gränseorterna, utan äfven är vordet uppdraget åt Öfver-Post-Directeuren, att föreslå alla de förändringar i nu gällande föreskrifter, angående brefvexlingen och om sättet för posternas fortskaiFande, hvarigenom större lättnad i communicationerna och en ökad skyndsamhet kunde erhållas, i förening med säkra controler öFver Post inkomsten.
Vid genomgåendet och öfvervägandet af ofvanomförmälde så väl handlingar som motioner, hafva R.
St., bland annat, erfarit, hurusom, efter af Öfver-Post-Directeuren i så måtto vidtagen förberedande åtgärd, att så väl i embetsväg anmoda samllige E. K. M:t3 Befallningshafvande att uppgifva de förändringar i Postgången inom Länet m. m., som af dem kunde tillstyrkas, samt anbefalla vederbörande Post - 2j2 Exp.
Utslr.
N:o 3Sg.
Inspectorer att insända nödige upplysningar* rörande inrättningens tillstånd inom hvars och ens district, som ock att genom kungörelser i allmänna Tidningarne uppmana enskilde
Correspondenter till anmälande af de förhållanden* som kunde förtjena afseende vid den lörestående regleringen, den följd härutaf uppkommit, att icke blott hufvudsakligen enahanda yrkanden , 6om motionerna innehålla, utan äfven flere och i andra hänseenden yttrade önskningar, rörande nyttige ansedde färändringar i Postinrättningen, blifvit hos Öfver-Post-Directeuren framställda och granskade, samt sålunda redan förberedde, för att, i ett sammanhang, vid den slutliga regleringen, komma under E. K. Mits Nådiga pröfning.
Enär alltså genom merberöfde anstalter tillförlitligen utrönts det verkliga behofvet af och de billiga anspråken på nödiga oc'ft möjliga förbättringar uti en inrättning af så väsendtligt inflytande på samhällets välstånd och trefnad, som den nu ifrågavarande* samt sakkunnige och ansvarige Autoriteter till E. K.
Mit inkommit med sina utlåtanden, förslag och Calculer, så synes genom allt detta ämnet redan vara för dess slutliga pröfning och afgörande hos E.
Mit så fullständigt utveckladt, att R, St. nu funnit sig böra inskränka deras yttranden och önskningar till allenast de få föremål, som innefattas i följande momenti Hvad först angår frågan om upphörande af Exp. Utsi Förslag till linch Skrift). N:o 38g. 233 af Poslföringsskyldighelen för de dertill anslagne Hemman, emot dessas deltagande i vanliga onera, och postens forslande i stället genom Håll- och annan Gästgifveriskjuts, så anse R.
St., att den senare fortskafTningsmethoden kan vara nyttig och bör användas i serskilda fall, der antingen postens skyndsamhet skulle genom en sådan anstalt befordras, eller 3 sådana orter, hvarest inga Posthemman finnas att tillgå, men hysa i öfrigt samma öfvertygelse, som Öfver-PostDirecteuren, i grund af anförda skäl, framställt, eller att förslaget om postens framförande endast genom Gästgifveri- eller Hållskjuts icke klefve fördelagtigt, helst det icke syne3 leda till de dermed åsyftade 2:ne ändamål, nemligen Postens skyndsamhet och lindring i skjutsningsbesvär et; enär i förra hänseendet förekommer, bland annat, svårigheten att alltid till väntning på Posten tillhandahålla nödigt antal hästar vid Posternas mången gång obestämda, af olika väglag och andra inträffande omständigheter beroende ankomsttid, serdeles å de flera orter, hvarest ingen Hållskjuts utgöres; samt den omständigheten, att den Skjutsande, enligt nu gällande Gästg, Ordn., eger använda t-4'dedels limmas längres tid på milen, än nu för Postskjutsen är föreskrifvet, och i senare afseende! det åter synes uppenbart, att någon lindring i allmänna skjutsningsbesväret icke skulle vinnas, emedan i samma mon, som Reservskjutslegan ökades af Poslhemmanen, ett motsvarande större behof af hästar skulle inträffa i och för postens skjutsande; hvartill kemmer, Bihang t. R. S:s Prat. lottie Sami. a Band 3 Haft. 3<3 a34 Exp. Utsk.
N:o 38g. att en slik uppbådning eller väntning skulle medföra större olägenhet, än då den skjutsande hemina hos sig, under nyttig sysselsättning, afbidar postens ankomst.
Beträffande dernäst ardra Hufvudmomentet, eller en jemnare fördelning och en billig jemkning uti det Posthemmanen nu åliggande postföringsbesväret, så synes dervid böra komma i betraktande, att bördans olika tyngd, der den nu, genom i senare tider förändrade förhållanden, kan anses vara i mer eller mindre grad orättvist tryckande, beror icke blott af den längre eller oftare påkommande skjutsningen, utan ock af olika local förhållanden , såsom svåra vägar , mötande vattendrag, och flera andra naturhinder, samt att densamma äfven bör mätas efter Hemmanens läge i olika orter och det värde, Posthemmansfriheterna kunna ega, jemförelsevis till de praestationer, hvarifrån befrielse åtnjutes.
Under så olika förhållanden finna ock R.
St., att bördans jemnande ingalunda kan på ett rättvist sätt vinnas genom en öfver allt till lika belopp förhöjd Postföringsiega, utan anse R.
St. den lämpligaste utvägen vara, alt Legan, jemte öfrigt understöd vid postföringens fullgörande, så vidt möjligt är, afpassas efter det olika och verkliga behof af ersättning, som vid serskilda stationer förefinnes; och få R.
St., i sådant ändamål, i underdånighet föreslå 3:ne utvägar, nemligen: A) att på ställen, der efter vederbörliga under sökningar j E. K. M:t kan pröfva sådant [Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 38g.
235 nödigt, biträde i Skjutsningen må från angränsande Hemman anskaffas.
Då det likväl ligger i sakens natur, att Postväsendet, beräknadt äfven såsom en inkomstkälla för Staten, bör underhålla sig sjelft, utan att jorden för sådant ändamål ytterligare betungas; och då det senare skulle inträffa, om nya Hemman blefve anslagna till postföring och i stället erhölle befrielse från skjutsnings- och andra skyldigheter, till i samma rnon ökad tunga för andra Hemman, så anse R.
St., att en sådan indelning endast kan och bör ske med vilkor, att de Hemman, som skola understödja vid postföringen, fortfarande utgöra sina förra onera, men, efter frivilligt åtagande af delagtighet i poslf öringen, derföre erhålla ersättning i contant af postmedlen, till det belopp, som, efter godvilliga och lämpliga öfverenskommelser, kunna komma att bestämmas ; B} att, efter förändrade Mynt- och andra förhållanden , lemnäs en passande tillökning uti den ä
Stat af ålder anslagna ersättning för Postens förtskaffande öfver elfvar och på ställen, der andra naturhinder försvåra forslingen; hvarom E. K. M:t lärer, efter anställda undersökningar och vederbörandes hörande, täckas i Nåder närmare förordna; samt C) att, efter olika förhållanden, medgifves en lämplig förhöjning i Postskjutslegan.
Härvid synas de af Öfver-Post-Directeuren framställda grunder billiga och rättvisa; hvadan R.
St., med tillämpning deraf, i underdånighet »36 Exp. Utsi.
N:o 38g. föreslå, att, inberäknadt betalningen för åkdonets begagnande, Postskjutslegan måtte på nedannämnde sätt förhöjas, nemligen: 1:0 från Sex till Åtta skillingar milen för enkel postföring, eller postens forslanda en gång fram och en gång åter i samma vecka; 2:0 från Atla till Tio skillingar milen för dubbel postföring, eller postens skjutsande fram och åter tvänne gånger i samma vecka, äfvensom för all extra postföring; samt 3:o till Sexton skillingar eller full Gästgifveriskjutslega för det överskjutande miltal, sorn postföringen för helt mantal i samma vecka kan öfverstiga Åtta mil, och så i proportion för större eller mindre postgårdar.
Hvad slutligen vidkommer 3:dje och sista momentet, angående åtskilliga partiela regleringar i Postväsendet, få R.
St., i sådant hänseende, nu iios E. K.
M;t i underdånighet anmäla och hemställa: j:o alt, i frågan om nytt Post-Contoirs inrättande, antingen vid Åby Posthemman, eller å Herrevads Kloster, R.
St. anse Åby dertill vida tjenligare, både för kringboende Correspondenter och postföringens skyndsamhet; 3:0 att E. K.
M:t täcktes, efter af Öfver-PostDirecteuren upprättadt underdånigt förslag, låta utfärda en Instruction, som, i enlighet med Författningarne, noga bestämmer Postilloners och Postförares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter; samt Exp. Ut sk.
N:o 389.390. 537 3:o att E. K.
M. täcktes i Nåder anbefalla vederbörande att i de årliga Almanackorna ombesörja införandet af de utdrag ur PostTaxorna, som der lämpligen kunna finna rum.
N:o 3go, Uppl. o. godk. kos Ridd. och Adeln d. 22 Febr. i83o.
Preste-Ståndet d. 24 ■— —„ Borgare-Ståndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d, 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:tj angående författnings vidtagande till förekommande af den skada, som Tiondegifvare tillfogas genom obehörigt dröjsmål med grödans räknande, S. A. K.
St. har, under innevarande Riksdag, klagan blifvit förd öfver den skada, som
Tiondegifvare tillfogas genom ett obehörigt dröjsmål med grödans räknande af vederbörande Pastorer; och som rättelse härutinnan instämmer både med billighet och äldre härom meddelade loenia föreskrifter, samt ett bestämdt stadgande i denna del synes erfordras för de flera orter, der föreningar om Tiondens utgörande ej är o ingångna och tilläfventyrs ännu länge torde uteblifva, hafva R.
St. ansett sig böra i underdå - 538 Exp. Utsk.
N:o 3go, 3gr. nighet aniiälla, att E. K. M. i Nåder täcktes låta kungöra den föreskrift, att, der Tionderäkning eger rum, Pastorn bör i förhand utse Tionderäknare, hvilka åligga att, på kallelse af Tiondegifvaren, inställa sig till räknings förrättande inom timmar sedan anmälan af honom skett, samt att, om ej inom denna bestämda tid Tionderäknaren infunnit sig, Tiondegifvaren är bera! tigad att införa sin säd, och Kyrkoherden skyldig alt, utan föregången räkning, emottaga Tionde, af Jordbrukaren till Prestgården, upp-, körd.
N:o 3gi.
Uppl, och godk, hos Ridd. och Adeln d. 22 Febr, i&3o Preste-Ståndet d. 24 — — Borgare-Siåndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. 26 — — Rikets Ständers underdåniga
Skr ij-veisej angåen-, de Löfås Silfververk. S. A. K.
Sjdan, uti underdånig Skiifvelse, af den 29 Julii 1823, R.
St., bland annat, i underdånighet anhållit, att, på det de adlid måtte komma i tillfälle att erfara Löfås Silfververks ställning samt huruvida någon större inkomst deraf för framtiden kunde vara alt förvänta, E. K.
M:ts och Rikets Bergs-Collegium kunde undfå Nådig befallning att vid hvarje Riksdag meddela, ej al - Exp. Utsk.
N:o 3gr.
23g lenast fullständig uppgift om de föreskrifter, som för Verkets bedrifvande blifvit iemnade, ntan ock en, på verkställde undersökningar å stället grundad berättelse, huruvida dessa föreskrifter blifvit af disponenten behörigen iakttagne, och E. K. M., i anledning deraf, under dea 26 näst derpåföljde Augusti, förständiga!
BergsCollegium, att under loppet af hvarje Riksdag till E. K. M. i underdånighet afgifva, för att sedan R.
St. meddelas, en sådan uppgift och berättelse; så har den i ämnet nu afgifna underdåniga berättelse blifvit under den 5 sisllidne December till Stats-Utskoltet i Nåder remitterad.
St,, som tagit under öfvervägande Handlingarne i detta mål, hafva väl funnit anstalter vara vidtagne i ändamål, icke allenast att Silfvertillverkningens fall, till ytterligare förlust för Staten, utöfver hvad den får vidkännas genom saknaden af de betydliga räntor, hvilka till Verkets upprätthållande äro anslagne, i möjligaste måtto må förekommas, utan ock att en högre metalltillverkning derstädes för framtiden må kunna vinnas; hvarjemte af ett E. K.
M:ts Nådiga Utslag, den 18 Mars sistlidet år, inhemtats, att, med gillande af Kammar-Rättens i denna del meddelade beslut, Bergs-Fogden Forsslind i lifstiden, såsom innehafvare af Löfås Silfververk, blifvit förklarad skjddig till E. K. M. och Kronan betala skillnaden emellan hvad i Sedelmynt redan vore erlagdt och hvad i Specie-Silfver Riksdaler, efter 1 Rdr för Tunnan och gångbar Cours, bordt i lösen erläggas för den till Verket upp - 240 PjXp. Utsi.
N:o 391* låtna Krono-Tionde-Spannmål uti Säthers och Näsgårds Läns Fögderier.
Och ehuru, genom R. Sl:s af K. M. gillade beslut, den 3o Januarii »770, inuehafvarne af Löfås Silfververk erhållit försäkran, som genom E. K. M:ts Högste Domstols, den 19 December 1820, meddelade Utslag blifvit ytterligare fastställd, att vid dem beviljade rättigheter och förmoner allt framgent oqvalde bibehållas, så länge de Verket behörigen och efter de af Bergscollegium bestämda föreskrifter vidmagthålla, samt, i följd deraf, de till Silfververkets drift upplåtne Kronoförläningar icke kunna, så länge berörde vilkor rätteligen uppfylles, emot inneliafvarnes begifvande, dem afhändas.
Likväl, och då, af den Berättelse om Löfås-Yerkets gång, som nu blifvit R.
St. meddelad, det finnes, att, under de sistförflutna 7 åren, hela tillverkningen derstädes utgjort sammanlagdt icke mera än 36 löd. marker 8 lod 10 och 2-i6:dedels grän Silfver samt Bly 16 Skeppd. 8 lispd.
16 marker metallvigt, hvilket mindre fördelaktiga resultat skall, efter hvad Bergs-Collegium upplyst, härleda sig från Grufvornes svaga och spridda malmtillgångar, hvilka gifva föga hopp om någon lönande Bergsrörelsea igångbringande derstädes; hafva R.
St , enär, för en så obetydlig Silfvertillverkning om året, som 5 lödige marker eller något derutöfver, Stalén under samma tid vidkännes en icke obetydlig uppoff! ing, trott det vara angeläget, alt någon åtgäid påtänkes, hvari - Exp. TJtsli.
Skrif v. N:o 3g 1, 392.
241 hvarigenom fortfarandet af denna förlust för Staten må i framtiden upphöra.
I anledning af det farn Silfvertillverkningen vid Löfås sålunda upplysta förhållande, få hos E. I\. M. R.
St. i under dånighet anhålla, det E. K.
M. behagade med inuehafvarne af Verket låta uppgöra någon så beskaffad öfverenskommelse, att, emot det de befrias ifrån skyldigheten att detsamma vidare bedrifva, och erhålla ersättning, antingen genom förläningarnes bibehållande under någon viss tid, efter arbetets nedläggning, eller på annat sätt, de till Verkets bedrifvande upplåtna förläningar och förmoner måga till Kronan indragas.
N:o 3f)2> Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d 22 Febi', i83o» Preste-Ståndet d, 24 — — Borgare-Ståndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. 26 — ■— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angå.'* ende betäckande af den brist 3 sorn möjligen kati uppkomma uti de beräknade tillgångarV ne för anslag 3 som vid denna Riksdag blifvit beviljade. S. A. K. K. St. hafva, efter öfvervägande af en hos dem framställd fråga om utvägs vidtagande till be B ihan g t. II.
S:s Fröt. tolde Sam/. 2 Band. 3 Höft. 3l Éxp. tjuk, Forsing lill lind.
Nio 3ga, 3g3v läckande af den hrist, som möjligen kan uppkomma iÄi de beräknade tillingarne föranslag, sorn vid denna Riksdag blifvit beviljade, beslutit, att, derest någon brist tillfälligtvis skulle uppkomma uti det påräknade beloppet af de till Stats-Yerket eller Riksgälds-Contoiret anslagne inkomster och tillgångar, hvilken cj af öfverskott eller andra för handen varande medel betäckes, Riksgälds-Contoiret må, på sätt äfven tillförene öflig t varit, anskaffa skillnaden genom lån, dock under förbehåll, att dessa i mon af blifvande tillgångar återbetalas, och alt de i det liela icke få Öfverstiga hvad som till de bestämda anslagens samt de beviljade och begagnadé Lånens och Creditivens fyllande erfordras. iTvilket R.
St. hä 1 igenom få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 22 Febr. 183cn, Preste-Ståndet d. 24 — — Borgare-Ståndet d. 214 — — , . Bor.de-Ståndet d. 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse} angående frågan om hyresfritt begagnande af General-Assistance-Contoirets
Hus för en blifvande Lombard-Låneröreise i Hufvudstadens S. A. K. Till R.
St:s Stats-U.tskott har E. K. M., under ilen 5 December nästlidet år, aflåtit Nådig Skrif - Exp. Llisk.
K:o 3g3.
243 velse, angående hyresfritt begagnande af General-Assislance-Contoirets
Hus för en blifvande Lombard-LånerÖrelse i Hufvudstaden, i anledning hvaraf R.
St. få, såsom svar, i underdånighet meddela, att som, enligt R.
St:s redan fattade och bos E. K. M. i underdånighet meddelade beslut, berörde lius, i anseende till dess passande och IjenUga belägenhet, kommer alt inredas till Riksgä.lds-Conloirels inrymmande, med upplåtande tillika inom nämnde Egendoms local af tjenliga rum och lägenheter, hvilka genast elier framdeles blifva för Riksgälds-Contoirels behof ujnbärlige till Riks-Archivet, att hyresfritt begagnas; så, och enär, beträffande sjelfva förslaget, utom det Staten skulle komma alt belastas med en alldeles opåräknad årlig utgift till hyra för de rum, som af Riksgälds-Contoiret skulle komma alt begagnas, vill det synas mindre lämpligt, att, när åt Riksgälds-Contoiret kon anvisas Hus och Lägenheter, hvilka af R.
St. disponeras, detta R.
St:s enskilda Peuningeverk skulle förflyttas till enskild egares hus och möjligen tillsammans med andra hyresgäster, hvilka icke lära underkasta sig de ordningar, i afseende på stängsel och vård, som för ett Ständernes eget Hus kunna föreskrifvas och vederbörligen handliafvas, en sådan uppoffring, både af kostnad och af säkerhet för ett R.
Sirs Verk, skulle göras för att tillvägabringa Låne-undsättningsanstalter, egentligen till förmon för Hufvudstadens Invånare af den fattigare classen, men hvilka Inrättningar Staten icke har någon skyldighet alt underhålla, fasfän, tjll dort» stiftande, Staten ut - >44 Exp. Etsk, Förslag till hael. Skrift).
N:o 3g3, 394. fästat sig, att nied ett räntefrilt
Lån af 100,000 Rir Stockholms Stad biträda; hafva R.
St. destomindre ansett sig kunna förändra deras förrberörde beslut i afseende på dispositionen af General - Assistance-Conloirets fasta Egendom, som, derest ändamålet i mera fullständig måtto skall ernås, ifrågavarande Låneanstalter böra helst fi inas på spridda trakter inom Hufvudstadens område, mern hvilket ändamål skulle motverkas, om Lombard-Lånerörelsen lomme att bedrifvas af en enda Entrepreneur och på eli enda ställe.
N:o 3q4- Uppl, o, godk. hos Ridd. och Adela d. 22 Fehr. t83o» Preste-Ståndet d. >4 — — Borgare-Ståndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande verkställd revision af Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning för år 1826. S. A. K. Jemlikt Grundlagens stadgande, hafva Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning för år 1826 varit föremål för R.
St;s Stats-Utskotts granskning, utan att dervid eller i afseende på dispositiouen af Statsmedlen någon så beskaffad anmärkning förekommit, sorn R.
St. ansett till nå - Exp. Etik.
Skrifts.
N:o 3Q5, >45 gon åtgärd föranleda.
St. härigenom få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Stäuder framhärda etc.
N:o 3g5, Uppl. o. godk, hos Ridd. och Adela d. 22 Febr. i83o.
Preste-Ståndet d. 24 — — Borgare-Ståndet d. — — Bonde-Ståndet d. 26 — — Rikets Stärulers underdåniga Skrifvelse, angående förklaring öfver Kongl. Brefven den 17 Febr. 17 4 ~ oc'h den 26 April 1776, rörande Bankens Forum i Concursmål, S. A. K.
I följd af de föreskrifter, Kongl.
Brefven deri i^ide Februarii 1742» angående Bankens Forum i Concursmål, samt den 26 April 177G, rörande förklaring öfver vissa delar af Concurs-Stadgan, den 26 Augusti 1773, innehålla, men hvilka dock, efter hvad erfarenheten ådagalagt, icke alltid blifvit lika tillämpade och förstådda, har det hittills ålegat vederbörande Domstolar, att, i afseende på alla de Concurser, der Banken bevakat någon fordran, öfverlemna åt Svea HofRätt alt pröfva, hvad rum Banken för sin fordran, i förhållande till öfrige Borgenärer, ega bör, så vida icke Banken anmält sig vara för sin fordran godt gjord irman Cöncurstvisten hunnit i öfrigt af göras vid den Domstol, der saken a46 Fxp.
UcsJt.
N:o 3c}5. gjorts anhängig eller tvist om bättre rätt till!tetal ning sig yppat, eller något mera till Bankens förnöjande återstår, hvarom med andra Borgenärer kan vara fråga..
Men då eu sådan åtgärd, nödvändigt ledande till hinder och uppskof för Concursmåls bringande till ändtligt slut, ingalunda kan anses för Banken behöflig vid de oftast inträffade fall, då dess anspråk att, i följd af intecknings- och förmonsrält, njuta full betalning, icke af någon med.borgenär blifvit bestridda, hafva R.
St., till afhjelpande af ifrågavarande olägenheter, för deras del, beslulit den förklaring af högslberörde Kongl. Bref: "att prof ningen af Bankens fordringar i Concurser, de der vid någon annan Domstol, än Svea klöf-Rätt, göras anhängige, icke skall lill bemälde Hof-Rätt öfverlemnas i annat fall, än då någon med Bankens fordringsanspråk gemenskap egande anmärkning förekommit; utan bör, då detta fall ej inträffar, hvarje Concursmål, äfven i hvad det rörer Bankens rätt, behandlas och af göras af den Domstol, der bevakningen skett f och anhålla R.
St., att, så vida detta förslag vinner E. K.