Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R. St., som väl funnit jordbruket icke hemta någon fördel ensamt af underlättade penninge-tillgångar, utan i förening med andra, till befordrande af en allmännare ordning och verksamhet i de öfriga näringarna, mera hufvudsakligt bidragande anstalter, hafva dock icke kunnat neka, att de gäldhundne Fastighets-egarnes belägenhet i närvarande ögonblick framställt sig bekymmersam, i följd af det missförhållande, som en längre tid egt runi och ännu fortfar emel O o lan de låga värdena på jordens producter Exp--Utsk.
Skrif v. N.o 44^« 17J och de dryga utgifter, jordbrukets drift medtager — ett förhållande, hvilket, i förening med en i flera fall ännu ojemn beskattning och skyldigheten att fullgöra andra skuldförbindelser, utan utväg för Jordbrukaren, såsom för andra Närings-idkare, att i producterna af sin näring ega ett hypotheksmedel till penninge-understöds erhållande, otvifvelaktigt skall blifva ännu mer kännbart under öfvergången från ett mynlförhållande till ett annat.
Behofvet alt nu komma Jordegaren till hjelp, har således icke bordt ifrågaställas; — det har synts Rikets Ständer ådagaläggas ännu närmare, dels af det allmännare anlitande af Disconterne, som denna medborgareclass, och deribland jemväl innehafvare af mindre hemmansdelar, i senare tider måst begagna , oaktadt att kostnaderna för dessa lån, genpin extra utgifter, öfverstiga den lagliga räntan, dels ock af den ofta befunna svårigheten, att annorstädes än uti vissa allmänna Cassör, och äfven der under mångfalldiga omgångar och kostnader, erhålla lån emot fast pant.
Rikets Ständer hafva derföre, äfven med erkännande deraf, att Staten bör, så litet som möjligt, inblandas i enskilda förhållanden , trott, att Statens mellankomst, till beredande af nödig lättnad och mildring i en del Faslighets-egares förlägenhet, 174 Exp.-Utsk.
N.-o 44&* af omständigheterna nu påkallats oell bordt begagnas, likväl på ett sätt, att för Staten någon våda deraf icke uppkommer, och att biträdet i detta hänseende meddelas äfven utan tyngd, hvarken för nu varande eller kommande tiders skattdragande.
Och då, i följd af R.
Stis af E. K. M. 1- Nåder sanctionerade beslut om Mynlbestämning och realisation, några betänkligheter hos R.
St. icke mött för ett låns upptagande i silfver, för att, såsom E. K. M. 1
Nåder åsyftat, dermed bispringa en del i penninge-förlägenhet varande enskilda Jordegare, hafva Rikets St. beslutat: att för Statens räkning ett lån af högst Två Millioner Riksdaler i Svenskt Silfver-Specie, efter gamla Myntfoten, skall af RiksgäldsContoiret upptagas, och af samma Verk åter utlånas emot inteckning i jordegendom å landet och i städerna.
Jemte det R.
St. om E. K. M:s Nådiga Sanclion å delta beslut i underdånighet anhålla, så att, på förut öfligt sätt, E. K. Mls Nådiga Autorisation må blifva Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret meddelad, till de åtgärder, som, i afseende på lånets upptagande, blifva af nöden, få R.
St. tillika till E. K. M:s Nådiga bepröfvande i underd. öfverlemna, när början med lånets upptagande må göras.
Exp,“tIlsL Förslag till und.
Skrif v. N.o 448. 175 De Hufvudgrunder R.
St. ansett böra följas, vid verkställigheten af ifrågavarande tipp- och utlåning, hafva R.
St. serskildt medelat deras Fullmägtige 1 RiksgäldsContoiret.
Oeh få R.
St. nu jemväl inför E. K. M:t i underd. anmäla innehållet af desamma.
De lyda, livad upplåningen beträffar, sålunda t Åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret Uppdrages, att upptaga ett lån i Silfver, motsvarande 2 mill.
R:dr i Svenskt Specie, efter gamla myntfoten, på de för Staten förmonligaste vilkor: tto
Räntan blifver 4 procent ä det förskrifna capitalet, och erlägges till hälften hvarje halft år.
Å detta capital afbetalas årligen minst 1 proc., antingen genom obligationers inköp och dödande inom bestämda lider, eller genom hvilket annat sätt som nied största fördel för Riksgälds-Contoiret kali med långifvaren öfverenskommas, dock så, att lånet varder inom 3^ år till fullo liqvid era dt.
Lånen blifva uppsägbara endast å Riksgälds-Contoirets sida; dock må Riksgälds-Conloiret kunna medgifva, att, för större eller mindre del af lånet, ej begagna denna uppsägnings-rätt inom en tid af högst 10 år, efter lånets emottagande.
Till gäldande af förrberörde 5 procent,an - i y6 Exp.-Utsk.
N.-o 44®4 vändes årligen en motsvarande summa af den ränta och capital-afbetalning, sorn ve-* derbörande Fastighets-egare till RiksgäldsContoiret erlägga.
Alla de kostnader, hvilka det kan åligga Riksgälds-Contoiret, att för upp- och utlåningen bestrida, utgå af den 6:te procenten.
Hvad deraf icke för detta ändamål erfordras, ökar Amortissementsfonden. 2:0
Lånet indrages icke i vexlar, utan i Silfver, som i Banken, på deposit-räkningen, insattes. 3:o
Rabatten eller mellangift och provision för lånets anskaffande, jemte kostnaden för silfrets fria levererande i Banken, antingen transport och assurance m. m. af Långifvaren eller af Riksgälds-Contoiret besörjes, må ej öfverstiga 8 procent. 4:o Capital och Ränta betalas i Stockholm eller på utländsk ort, och i den orts Mynt, hvarest betalningarna skola erläggas, allt efter som de lindrigaste låne-vilkor, på det ena eller andra sättet, kunna erhållas.
Göras anbud både i Svenskt och utländskt.
Mynt, böra, derest vilkoren för öfrigt äro i det hela lika fördelaktiga, företräde lemnäs åt de förra.
Om Exp.-Utsk.
Skrif v,» N.o 448- 177 - Om obligationerna ställas till betalning å utrikes ort, bör Innehafvaren dock alltid vara berättigad att i Stockholm uppbära ränta och förfallet capital i Svenskt Silfvermynt, efter det metalliska förhällandet emellan detta och det långifna myntet; hvadan detta förhållande bör, till framtida efterrättelse, å obligationerna utsättas.
Den Innehafvare, som vill i Stockholm uppbära capital eller ränta, åligger att lyfta penningarna en månad förr, än tiden dertill å utländsk ort blifvit bestämd. 5:o. Sedan K. M. meddelat dess Nådiga Beslut, att lånet må upptagas; ega Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, att med Långifvarne öfverenskomma om lämpliga terminer, då lånet skall levereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall aflemnas. 6:0.
Fullmägtige ega att utsätta och kungöra lämplig tid, inom hvilken, till Riksgälds-Contoiret inlemnas förseglade anbud å lånets försträckande på de af R.
St. bestämda grunder.
Alla inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen, och inom viss bestämd tid åligger det den långifvare, hvars anbud antages, att, till säkerhet Bih. till R.St. fröt. 1828—i83o. 10,-de Sami, 3 Band. 12 178 Exp.-Vuk Förslag till und.
Skrif v, N.-o 44&. för uppfyllandet af sina förbindelser, deponera valuta eller ställa antaglig borgen för två och en half procent af den erbjudna lånsumman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sina åtaganden.
T-°- Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret öfverenskomma med Långifvaren oro obligationernas valeurer; dock skola dessa ställas på jemna 100-tal i det Hufvudmynt, hvarå obligationerna lyda. 8:0.
Med Långifvaren Uppgöra Fullmägtige jemväl, och utsätta i obligationerna: a) det år* efter hvilket RiksgäldsContoiret eger begagna uppsägnings-rätten, för större eller mindre del af länet; b') uppsägniiigs-tidens längd; c) de orters Tidningar, i hvilka Uppsägningen skall tillkännagifvas; (T) vilkoreil för den bestämda Amortissements-fondens användande till capitalafbetalning m. m., som vid dylika afhandlingar erfordras. gio.
Om lånet icke kommer att amorteras genom årliga eapital-afbetalningar på hvarje obligation, utan genom obligationers inlösande för ett motsvarande capital-belopp; så ega Fullmägtige att begagna denna ut - Exp.-Utsk.
N.o 44®* *79 väg, endast då obligationerna säljas under eller till pari; men böra uttryckligen förbehålla sig, att, när obligationerna stiga deröfver, få efter hand uppsäga dem till inlösen al pari} så att länet ovilkorligen må Vara liqvideradt inom 37 år, Utah äfventyr af förlust på capitalét.
Skulle öbligationerna stiga öfver pari, förr än Riksgälds-Contoirets Uppsäghings-rätt inträder, böra de, för eapital-afbetalningar lillRiksgälds-Contoiret inflytande medel, hvilka under tiden icke kunna, till skuldens amorterande, användas, emedlertid förräntas
Uti de lån, som Riksgälds-Contoiret behöfver för ahdra ändamål Upptaga, eller, om sådana icke förefinnas > uti den så kallade Handels-»Disconleh i R.
St:s Banki i o!o.
Till betäckande af deh brist i tillgångarna för liqvid af capital och ränta på Stats-lånen, hvilken kan förvållas genotn fördröjda Capital- och ränte-betalningar å fastighets-lånenj böra Tullmägtige i Rikägälds-Contoiret berättigas att Upptaga lån, hvilka återgäldas i den moa dessa betalningar inflytai Dell ränta, Biksgälds-Contoiret för dessa lån får vidkännas * ersätteS på sätt
Uti 8:de punkten af Utlånings» Vilkoret! härmare bestämmes. 180 Exp.-Utsk.
Förslag till und, Skrif v. IV: o 448 I frågan om rättigheten till delaktighet af den till fastighets-lånen bestämda fond, hafva R.
St. väl ansett de personer, hvilka behöfva omsätta äldre skuldförbindelser, i första rummet deraf böra komma i åtnjutande.
Men då äfven andra, hvilka äro i tillfälle att gifva tillräckliga säkerheter, icke böra vara uteslutna ifrån förmonen, att, genom begagnandet af denna låne-inrättning, kunna afbörda sig mera besvärande, icke intecknade skulder, i synnerhet om Fondens tillgångar det medgifva; hafva R.
St., för att, så vidt möjligt är, utsträcka den dermed åsyftade hjelpen, trott denna Fonds anlitande böra stå öppen, jämväl för sökande af nya lån, emot pant af jord, hvarvid äfven i betraktande hos R.
St. kommit, att, då de första inteckningarna merendels innehafvas af publika Verk, så skulle, i händelse tillgångarna allenast förbehållas först intecknad jord, en alltför hastig rubbning i nu varande förhållanden kunna ega rum.
Så väl i afseende på denna omständighet, som hvad R
St. i öfrigt trott böra vid utlåningen iakttagas, åberopa R.
St. i underdånighet deras Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret derom meddelade följande allmänna grunder: Exp.-Ulsk.
IV.-o 444- >8c 1:0
Sä snart Fullmäktige afslutat örn upptagandet af det lån i Silfver, motsvarande 3 Millioner R:dr i Svenskt Specie, hvarom serskilda föreskrifter blifvit meddelade, kungöras allmänneligen, så tidigt som möjligt, de terminer, inom hvilka jordegare på Landet och i Städerna böra hafva ingifvit deras Låne-handlingar till Riksgälds-Contoiret, antingen directe eller genom K. M:s Befallningshafvande; de som lemna ny inteckning, i original; men de, hvilka söka öfverflyttning af redan intecknade skulder, uti bestyrkta afskrifler, jemte de handlingar och bevis, som RiksgäldsContoirets
Fullmägtige anse nödiga, för att Verket må kunna i förra Innehafvarens inteckningsrätt inträda.
Endast sådan jord-egendom på Landet och inom Städernas område, hvilken såsom säkerhet för Banco-lån är antaglig, får af Riksgälds-Contoiret belånas, och de säkerlietshandlingar samt bevis, som för Bancolån , efter senaste Författningar, erfordras, böra praesteras, men för öfrigt, till undvikande af ny kostnad för Låntagarne, all möjlig, med Riksgälds-Contoirets fullkomliga säkerhet förenlig lättnad beredas för låns öfverflyttande på vedan varande inteckningar. 182 Exp.-Vlsk.
Forslag till uncl.
N.o 448- 2:0, Till högre capital-belopp , än som motsvarar två femtedelar af egendomens taxeringsvärde, efter medeltal af det genom Pröfnings-Comiteerna åsätta värde, för åren 1825 till och med 1829, må ej lån utlemnas, Uti dessa två femtedelar inberäknas sådana äldre inteckningar, som u,ti pantén blifva qvarstående. 3:o.
Årliga ränte- och cnpital-afhetalnin-. gar å dessa lån liqvideras tillsammans med 6 procent å primitiva lånbeloppet; räntan, beräknad till 5 procent å det sedan sista afbetalningen återstående capital, och det öfriga i afräkning på capitalet, hvarigenom lånen inom 37 år blifva till fullo, betalda. 4:o* Hvarje Låntagare erlägger capitalrnfbe^ talning och ränta blott en gång om året;; men inbetalningarna fördelas så, efter or-, ternas beqvämlighet, att ungefär så mångå Län, sorn innehafva en fjerdedel af hela lånfonden, göra deras inbetalningar inom hvarje qvartal; FuUmägtige dock obetai get att, i afseende på betalningsterminernas antal och tidpunkterna, då de skola inträffa, göra de jemkniiigar, omständigheterna kunna påfordra.
Låntagaren betalar första gången blott 5 procents ränta Exp.-Utsk.
JV-o 448- t83 ifrån den dag han lånet emottagit, intill den, sora för framtiden bestämmes till årlig afbetalningsdag, för både capital och Tänta, 5:o.
Dessa ränte- och capital-afbetalningar göras i Riksgälds-Contoiret, men få äfven, kostnadsfritt, för Lån-innehafvarne verkställas i Landt-Ränteriet, med anteckning tillika af hvarje qvittence uti Lands-Contoir. et, Remiss-lage, å en åttondedels procent härföre, godtgöres af Riksgälds-Contoiret. 6:0.
Reverserna ställas yti Svenskt Banco. 7:0.
Lån af denna Fond meddelas icke under 200 R;dr B:o, och. icke öfver 3o,ooo R:dr samma mynt; hvilken sistnämnde summa är den högsta, sorn till en och samma Låntagare må lemnäs, äfven på flera egendomar och uti flera lån sammanräknadt*
De inom hvarje termin inkomna Lånhandlingar upptagas på en gång till pröfning; å dem, som befinnas fullständiga, beviljas lånen att utgå efter lånsummornas. belopp, på det sätt, att ansö.kningar om smärre hafva företräde framför ansökningar om större lån, men lika lån beviljas i den ordning fullständiga Handlingar för desamma inkommit.—■ Skulle likväl, vid någon låntermins förlopp, tillräckligt an - 184 Exp.-Utsk.
N.o 448. tal sökande icke hafva anmält sig att, på ofvannämnda vilkor, lån undfå; ege då Riksgälds-Contoirels Fullmägtige att, tili undvikande af ränte-förlust, meddela lån, utan inskränkning till beloppet, endast fullgod intecknings-säkerhet derföreerhålles. 8:0.
Den, som utöfver förfallotiden uteblifver med ränta eller capital-afbetalning, bör, för hela den tid de förfallna medlen således för Riksgälds-Contoiret saknas, serskildt å dem erlägga 6 procents ränta.
Om ränta eller capital-afbetalning uteblifver 6 månader utöfver förfallotiden, lagsökes Låntagaren så väl derföre, som derutöfver för en tiondedel af primitiva capitalet, hvilken genom ett sådant dröjsmål hvarje gång tillika anses förfallen.
Låter någon på detta sätt lagsöka sig Irenne gånger, vare hela capitalet tredje gången, utan vidare uppsägning, förfallet till betalning. 9:0.
Intecknings—> förnyelse och alla aflagsökning följande kostnader bör Låntagaren ■vidkännas; och skall intecknings-säkerhet äfven derföre, i den afgifvande förbindelsen, utsättas. 10:0 Å Riksgälds-Contoirets sida eger någon uppsägning af lånen icke rum; men Låntagaren skall, efter 6 månaders upp - Exp.-Utsk.
N.o 448. i85 sägning, vara berättigad, att länet sig afbörda.
Vid belånad egendoms försäljning inå lånet öfvertagas af köparen, att derföre ansvara, under enahanda förbindelse, som ålegat förste Innehafvaren. 11 :o. Allt hvad som inflyter utöfver det belopp, som till räntebetalning å obligationerna, samt till omkostnader erfordras, går till Amortissements-fonden.
Allmänna Föreskrifter: 1:0.
Öfver den af R.
St. beslutna upp- och utlånings-anstalt, för beredande af lättad utväg till lånebidrag åt Fastighets-egare, skall i Riksgälds-Contoiret serskild räkning föras, som, jemte alla de till Fondens förvaltning hörande Handlingar, skall till granskning af R.
St:s Revisorer och Statsutskott; vid deras sammanträden, aflemnas. 2:0.
Vid beräkning af Silfver-fondens förhållande till Sedelstocken, i afseende på tiden för realisationens verkställande, ege Banco-Fullmäglige, i händelse Silfver-lånet blifvit upptaget, ocb på deposit-räkning i Banken insatt förr, änrealisationen börjat, alt i86 Expeditions-Utskottets Förslag N.o 449; anse den på ifrågavarande räkning då in-, lieslående behållning i Silfver såsom Bankens, 3: o. De vidare föreskrifter, sorn för verkställigheten af utlåningen på jordegendomar, kunna erfordras, ege RiksgäldsrContoi-. rets Fullmägtige att meddela, I den händelse de af den beslutna utlåningen här-, flytande förvaltnings-åtgärder skulle erfor-, dra någon större tillökning i den Tjenstemanna-. personal, som Riksgälds - Contoiret för närvarande eger, böra Fullmägtige i RiksgälrJs-Contoiret företrädesvis, och in-, nan andra personer dertill antagas, med Fullmägtige i R.
Sits Bank öfverenskomma, om icke de personer inom Banco-Verket, hvilka, vid de föiändringar sorn der förestå , möjligen kunna blifva nmbärliga, må tjenst-, göra i Riksgälds-Contoiret vid ifråga varan-, de lånförrättningar.
N:o 449, Uppl, <?; godk hos.
Ridd, och Adeln, d. 12 Mars i83o, Preste-Ståndet d, 12 — — Borgare-Ståndet d. i3 — — Bonde-Ståndet d. i3 — — Förslag, till Förordnande för de till Tryckfrihetens, vård utsedde Cq - Expeditions-Utskottets Memorial N.o 4^o. 187 initerade} i afseende på GrundLagarnes och Riksdags-Ileslutels, felfria Tryckning.
Wi efterskrifne , Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap ochiMenige Allmoge, som härstädes, å allmän Lagtima Riksdag, församlade äro, gore veter-i ligt:
Det håfve Vi härmed åt de af Oss, tinder denna Riksdag, till Tryckfrihetens vård förordnade Comiterade velat upp^ draga att tillse, det så väl samtlige Grundlagarna , med de vid denna Riksdag an-, tagna förändringar deruti, som ock Wårt förafskedade Riksdagsbeslut inå varda tili felfri tryckning befordrade, N:o 45o, Memorial, med förfrågan> i af se an-, de pä ett i Underrättelserna för Tulltaxans tillämpning förbigånget Stadgandej rörande Drawback, Som uti de vid Högloft, Bevillnings-Ut-. skottets afgifna Förslag till Tulltaxa foga-, de underrättelser för densammas tillämpning icke, i afeeende på Drawbackj finnes j88 Exptditions-Ulskollcts Memorial N.-o l\5o. infördt något stadgande, livilket, enligt bemälde Utskotts-Betänkandet), N:o 27 pag. 66, N:o 44 Pa?* 66 och N:o 54» torde böra intagas bland de reglementariska föreskrifter, sorn, på grund af 3:ue Riks-Slånds beslut, bordt till K. M:s Nådiga pröfning och fastställelse i underdånighet öfverlem11 as; så bar Expeditions-Utskottet funnit sig böra hos R.
St. vördsamligen göra förfrågan, huruvida R.
St. anse det af de respective Riks-Stånden , med undantag af Högvördiga Preste-Ståndet, som förslaget i denna del afslagit, i afseende på Drawback fattade beslut böra bland underrättelserna till Tulltaxan införas, och följaktligen serskild underdånig Skrifvelse derom till K. M. af R.
H. St. aflåtas.
Jemte framställning af denna vördsamma förfrågan, får Expeditions-Utskottet, i händelse R.
St. skulle finna en sådan underdånig Skrifvelse böra afgå, dertill afgifva närlagda förslag.
Stockholm den 12 Mars i83o. Exp.-Utsk.
N;o 4-51. 189 N:o 451.
Uppl. o. goJk. hos Ridd. och Adeln d. i5 Mars i83o.
Preste-Ståndet d. i5 — — Borgare-Ståndet d. 15 — __ Bonde-Ståndet d. i5 — Rikets Ständers underdåniga.
Skrifvelse, angående ett tillägg till de af dem föreslagna Underrättelser till Tulltaxan. S. A. K. [Medelst underdånig
Skrifvelse af den 19 nästlidne Februarii, hafva R. St., till E. K. M:ts Nådiga pröfning och fastställelse, öfverlemnat Förslag till Taxa för Tullafgiflerna å inkommande och utgående varor, samt Transito-afgiften; men som R.
St. funnit bland de, samma Förslag bifogade underrättelser för nämda Taxas tillämpning jemväl böra intagas det stadgande : att hvar och en JYärings-idkare, som exporterar förädlad vara af utländsk rudimateria, må, i restitutionsväg, återbekomma den erlagda införseltullen å så stort qvantum af sjelfva rudimaterien, som han styrker hafva åtgått till förfärdigande af de utförda värorna; så få R.
St. sådant, Expedilions-Ut skot tets Memorial N:o 4^2. såsom tillägg' till deras förrberörde Förslag* härigenom i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda etc; N:o 452.
Memorial, angående en Underdånig Skrifvelse om beviljcidt ökadt anslag för Undervisnings-Verken.
Sedan, vid justering af Expeditions-Utskottets afgifna Förslag, N:'o 2iö, till R.
Stfs underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. M:s Nådiga Proposition om ökadt an^ slag för Undervisnings-verlien, samma För* slag blifvit af de respective Riks-Ståndert godkändt, nemligen utaf Ilögvördiga Preste* Ståndet och Val lod.
Borgare-Ståndet, utan förändring, men af Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Stån* det, med iakttagande af det förtydligande, att, näst efter orden:
Tillämpnings-scholornas fullkomnande, borde införas: utan afseende derå, till hvilken Hufviidtitel de höra; så, och efter det genom verkställd vo* tering inom R.
H. St:s förstärkta Statsutskott blifvit beslutadt, att berörda tillägg uti Expéditiöns-Utskottets ifrågavarande Förslag bör ega rum, varder nu, med iakttagande deraf, den underdåniga Skrif* Exp.-Utsk.
Skrif v. N.o 453. igi Velsen till H. E. Hr Grefvens och Landtmarskalkens samt Riks-Ståndens öfrige Hrr Talmans Underskrift vördsamligen öfverlemnad.
Stockholm den \i Mars i83o.
N:o /t53.
Rikets Ständers Underdåniga Skrifveise j i anledning af Kongl. Mits Nådiga Proposition om anslag för Undervisnings-Verken i Riket. S. k. K
Förslaget till denna underdåniga Skrifvelse, med tillägg, Sorn synes af föregående Memorial N;o 4^2, igenfinnes under Nio 6* Expeditions-Utskottets Memorial N.o 454» '
Memorial, med öfverlemnande till underskrift af den för Riksgälds« Contoiret fastställda Stat.
ITärmed får Expeditions-Utskottet till Hr Landtmarskulkens och Hrr Talmäns underskrift vördsamt öfverlemna den af R.
St. fastställda, enligt Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 42U utskrifna Aflönings-stat för R.
St:s Riksgälds-Contoir.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. r5
Mars i83o Preste-Ståndet d. i5 — —- Borgare-Ståndet d. 15 — — Bonde-Ståndet d. i5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående vissa Collegiers och Academiers ersättning för förlust, som de, till följd af förändradt växlingspris , få, vid Silfver-utvexling, vidkännas.
D S. A. K. å R.
St. ansett den tillåtelse, som alltsedan inställandet af Bankens allmänna Silfver - Exp.-Utsk.
Förslag till tind. iSkrifv.
N.-o 455. i g3 Silfver-utvexling varit i BanCO-Reglementet vissa Academier, Collegier och allmänna Inrättningar inom hufvudstaden Förbehållen, att från Banken kunna utbekomma Silfvermynt till ett inskränkt, och För hvardera bestämdt belopp årligen , Uppgående för dem samfälldt till
Ridr 3,240 i Silfver efter gamla myntfoten, må än vidare fortfara* men emot vilkor, att det Silfvermynt, Sorn utvexlas, varder
Banken godtgjordt efter stadgad mynlbestämnings-grUnd} har det ej undfallit R.
St» att, genom det* ta vilkor, som funnits vara en gifven följd af R.
Stis, Utaf E. K. M. 1 Nåder stadfästade beslut, angående myntbestämning och en blifvande realisation , omförmälde Academier, Collegier och Inrättningar, hvilka till större delen , enligt deras statuter, ej möjligen kunna umbära det till Jettoner och Belönings-penningar erfotderliga Silfvermynt, tillskyndas en årlig förlust, som för dem alla tillhopa utgör Rtdr 3^33 16 sk.
B:co; hvadan* och då anledning är att, åtminstone hvad de fleste af dem beträffar, årliga utgifterna härföre icke, Utan.
• dryg känning, skulle kunna af deras egna fonder och tillgångar betäckas, R.
St, varit betänkte, huruledes motsvarande ersättning skulle kunna i anslags-väg dem til— Bill. till Riks. St, Prot. 182S—i83o, roals Sami. 3 B. i3 ig{
Ejcp.-Utsk.
N.o 455 läggas ; belöpande efter fördelning å hvardera, sålunda:
Utvexlings- Ersättnings- belopp i Silfver. belopp i Ban- co-Sedlar.
R:dr. Svenska Academien .... 680: x l§ xi33: 16. Vetenskaps-Academien . . 44: 5> j3: 16.
"Vitterhets-Academien . . . 5oo: )> 833: 16. Landtbruks-Academien . . 700: 39 1166: 32.
Fria Konsternas Academie 60: 99 100: - Musicaliska Academien . . 100: 9• 166: 32. Bergs-Collegium 10: 33 16: 32. Sundhets-Collegium .... 84: 33 i4o: - Patriotiska Sällskapet ... 25 : 99 41: 32.
Sällskapet Pro Patria ... 3; : 99 61: 32.
Summa årligen 2240: X * 3 3j33: 16. R.
St. skulle af flera skäl helst önskat uppdraga åt deras Stats-Utskott, att utse och föreslå de till en sådan ersättning beliöfliga medel; men då nu mera, vid Riksdagens annalkande slut, och sedan Statsregleringen är till fullo uppgjord, ingen utsigt är för handen, att ändamålet på sådan väg skulle kunna vinnas, hafva R.
St. i dess ställe beslutat: att till ersättning för den förlust ifrågavarande Academier, Collegier och Inrättningar, hvar för sig, till ofvan upptagna belopp komma att vidkännas genom det förändrade vexlings-priset, sammantagna summan af R:dr 3733: 16 sk.
B:co årligen, får, i mon som vexling eger rum, anordnas på Bankens omkosl - Exp.-TJlsk.