Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jern-Manufactnr-Verk af särskildte slag .....
Masugnar och Gjuterier..............
Jern-Grufvor....................
Tegelbruk ......................
Rödfärgs-Verk ................... Kalk-Ugnar.....................
Blyerts-tillverkning.................
Berlineblå-färgs-tillverkning............
Hjelmare Canal och Slussverk ..........
Krono-Allmänningar, som tillhöra Kronan ....
Lands- och Ilärads-AUmänningar.........
Krono-Skogar, Ädlare Verk npplåtne.......
Diverse Personer, som ej höra till viss näring Frälse Räntor....................
Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser 5* 35J 20J 323fi 68* - 1,2380 377| 2981| 77*-| 28 Ä 2 96§ 35!
25*i 356 h 82! m m 2| 1,3160 383* 3050 88J32 /j 102* 3 1021 Utsäde af: 2,330 1 12,817 Sc
Städ emes Ta bell ---- Summa (2,8480!3,0150 38' 150'5 31 4710 2114 127/j 400 i ~ 1 a
Si - 10 20 912’- 285 137 2,230 4921 59 2 60 14!
S,947! 3,186! 2,027! 6111 226| 9i n 30 625! 5 11 2 39 35 2,; 8! 6| 309!
ISO* 40 839! 297} 17 ca 282* 206 135 181 31! — 19! 1,3901» 463! 308r 117! 41! 186! 700 543/ 8590 521! 167/* 70‘ 300| 2 1881 38!!
16 - 3 ä 15* 426/ä 13741 105! 23??
Medelafkastniug, sedan Utsädet är afdraget. W 121! 80 9! 406! 158! 53! 944* 190 35| 3 26 7 3,551 Å 1,142! 764! 2110 105| 13* 14? 17 1! 08J 31! 24! - 510 127 48! 827! 133! 114 ~?7! 3| 2,452/ 1,080 584 206!
29i 6Ä3ell,343!fl21)862Tsj|9,4260(4,003/f| 5,591’| 990’ |l0,303/s 1,176/s 231 60 103 5,071! 1,533! 680 13,003 2,629! 281! 10 269 57 49,030 15,544 8,637 3,184 1,254! 5,175! 150 3,254| 25 55 12 197 161 .lii 447 j 153 320 2,716 3 324 ca 33 1,632! 631 190! 4,2064 1,569 76 104 14 19,963! 6,429! 3,990 970! 402! 1,933! 37! 1,345’ 8 28 174 45 900 6 1,030 410 14^ 2,073. 350 46 5 3 2 5,118 2,223! 1,402 539 200 889 348! 29? inom Westmanlands Län.
Undöihåilne Kreatur. 19! 1,000 454 116 2,774s 581! 52! 5 49 44 11,116 4,427. 2,548? 868 358| 1,544i 9 9684 5 30 12 30 32 220 3851 8S 12 17! 3f 1,795/ 617 H 460 105 374 182/ 6* 121/ 205 666; 114 225 400 474 2,1984 798 248 5,720! 961; 174 18 120 31 18,666 6,054! 3,677! 1,115! 581 2,274! 54 1,052! 20 17 6 85 76 t* 585 952 77; 10 301 143 ! 109 i 4,920 3 3,177 313 1-- 239 190 25 38 7,077; 11115,558 \ |(45,623|| 16,969l2S,698| 14,255! |54,373 38 70 22 1,226 387 162 2,894 779 73 4 78 15 14,017 3,353 2,480 607 157 8,034 2,368 1,686 297 150 689 18 584 38 108 10 UppskattningsVärde.
Efter i8a3 och 1830 Bevillning.
Efter esta Art. 148,550 25,975 191,703 500 1,500 11,150 673,989 216,484 90,188 1,316.443 296,713 40 _ 26,28540—, 200 35,097 13,7843 4,750,187 1.891,193 1,101,401 281,177 98,143 423,881 20,381 348,381 1,125 5,610 1,075 16,695 16,650 500 2,486 51,050 10,975 45,089 97 8 __ 143-- i 12 99816 11,57210 81 1,344 1.439 10,263 _ - 159 36 _ 127 202 Efter i J. i 1823 års, a och 8 §.il83o års. 41432------ 11546 1,96830 67640 4022 5 24 6030 738 9,66628 2,42130 1,922 4 ____ 313 38 _____ 11,76918,861128,150116,743132,529118,91612,638 13,860,700 376,542 20,878 2,545 8,962 500 24.750 29.000 838,193 34.396 170,803 91.500 73,345 39.595 200 500 1,000 16—1 228 16----- 8 34----- 43 — 140 141 1,78044 23 _ 10,145--1_______!__ 28----- --1 4016---1_ -I 12344--_L_ — -I 81 6— 21 — — 485 2,137 3. 4. 5 S. §. i 1823 års il och 36 §. i i83o års. 6 och 7 §.i i8a3 års, 3? och 40 §. i l83o års. 23 1,592 471 195 4,154 42 75: 28 38 Samma. 96032 11 4 46 15117 79 45 447 20 41 960 51 7 247 31 2,5901 885- 311 6,123 1,379: 127 ■20,102 6,477 4,236 378 658 2,885 54 1,48018 329 7523 8 912 _ 6 8 — a 345 8 1,056(37) g 119 3 2 . 33 39 11 1,28928 38 42 243 20 48 5 62 8 -124 11 2 247 20 35 24 3,647 20 1,005 — 345 36 7,413 ‘ 394 611 1,77333 29 22 11 1,398 2 1,325 324 5,840 127 701 278 333 125 26 12161 6,88646 1,99Si8 1,554 26 141 28 7 85 15 2 156)45 5 43 d'7'7 5 26,989"“ 1 8 476 9---- 5,791 3 519 35 6 74412 1 rcr 10 U 74412 J14 o 2 3-45l25 40345 299 38 29117 00 ty •j*—i40,950 181H4.3751: 3 710,384 < 68|26 8 1,93910 1 3:39 18 4 417 6915 13014 1 4 1,32544 50 1,7201 20 i 2,35418 7 71719 2 1,209 “ ** 69 3,091 15 3017 5,417 1,753 110 324 5,848 127 701 278 333 125 28 12 25,850 46 3,'!* 15- 1.240 3110 525 28 " 332 28 53 8 — 1,816 4211 15 32 — • - 162 18 50 3,005 20 248 16(_ |27,2J 5/17/—/2,8ll| 2( 9 50 3,091 20 Ilo 1* 171 9115,004(18) 6/79,976/36/ 317 358 91 15.299 4/781 1,644 1,745 152 7,530 46 38 264,12 40 36 15(24 29 36 124 60 55 680 22 36 10336 — 12 156;
—;36 2424 7j36 30318 980 133 6,758 296 615 (12,700 Westerås Lands-Contoir den 2:dra Januari 1834.
U574|34| S|52,473| 87|If|_|__:j - 1,041 189 7,463 6299,62l|l3( 7(L>7,250.'2t| 9)117,225(281 6.P60,34o/l7/ 342 66 32 12810 —| 446/SM - AHL M. -,306/27) 3i7,935ll3l 3i85,582llö| li8)984,,33(lll42,998/30/-l52,8i 2\u\ 8|l8:514/-| ^733,04^21 .iiijJ. v .v uv »3 •» }ui« V ♦ g.* r> si J - I—"
. i*.»lilis ii » » - ! l ~ ’■ i i « t 'r\ » «• j i a7 5 -. - ;•'?
J- t H -i__ '*■*.»*■*■ 'iliad . if . ~w, ; :ui •3 I . 4. nist ? *- ♦■■■ ■•: *.
.* *—» l- - i- 7 * i * . F B c i \ ! iVi tgjyvly; i »* > ,! ID i/.; k-ih t_ ! ;• % * ■ f-t i-1 -Rv ;2 _ L ,'i) § :. •'.. ■ tr^-: , - i i- Air ..W‘i- ■ ' J-'T i - I • L : | t i >4 | - T" rejter - ; ;, ____K • . * •- > \ *«c" i •
V *h • J ” pia.
Uui ■ f. . ••* * » * * *< ‘ IWM. ■ .... i r .'.2jU<o ; ferl v kil." * S— /••k? rt *f $.f. 4 'r. /* ■_>; |r7'V *;• U ; • i.
. \ i; y s ;r !
Kpi"'.* i • ■ fru”- ’■* ♦’ i v:.-7. i *0» k* • » ► - . « « .« if i *-■<*-. ^ t .•! * 4** 5 V'" ' * <*> - V J— ■ ^*7"«'*»* .'
. — *y* t1»»“"-‘.i il ___: I‘ I"
I3T !: T - i ■ j______ j. k ra i , ' * _ : • —* —— - lifa ■ -liiv7 T.- - !---X-i kV ic-w ■ ■ ------- r:> •••> .xi?
V-------- i » •) ! ' ■ 'V1.K* - Ciäxj -■ rr .V ilise. ; - - !*•
- I— i-- Rut. - • / * ■: :t •* r ■ i t » j ' i V ;I . i f J : < i . 7: :!v..:;.Li * * * j L7> :..i-' : .: 4 : i -.r.E-o ' s •- i-.r. 4.
T i’ * ■"i • : . J t"!~ ~ "•>' " 1 « .4 » i r:n ' Hk! U. I ■ i r.r;: i . ? i - [» J.-.fi<- >-r- ii ;; - -|fV> ! ~'Vir:" L)J. Vö-ik-' *- ' - t.- -iv: ;tr .. . f~ i-o v: v , . -r'•:• -■ ’.h ;. ..... st* • - •; -7,” i-w. *4lvk (s !--i“—h’ i i !.. i-.! ... «. .... ■ 4 i',. - |; ak i TM i* ■ 'v:-;; • '-h-.ri.i. i- t - icCyi.r--. ä‘: I 4 , .!,.!»• ..
I --■ .-. ----- •'.* *»». 4... l|I4>. • -l..
.- i.-. > ••• • • ' i ' i1 1/ 1 arne ; . . a;.kc;r.f j - j ; ----V v..:/-' • : -r *r;kk|. : 77 ■ ' .j ■; ;; 7,7i jxtjÖ t'• !?r Vt-----jrir ... f ! ;/!
K:‘•'7;' f »li-ij?:1'*' »•: •/ */' • • * H i - ; -!•-!------- t- (edie- ■ iri”l—“ 1- -r—• -iurkt k' ui':i ;.. .;- j------7 i • >;; i,-.' i V)clt.;tt{- vvk-ti.é.V; jeth,.'.:: r ■ 3 :•.
It -..u,; - ” k ‘ v :.
.r,.’ — . ” l7Vri4: ‘ | ; - . : J. ;-| : -i- ?i •* töttrlvwv ;n {•.>.!*.> u j—;■— i I v- ;i.....•••• ' !: :7 "-i "7 Vs.f. ij -L-j.----p. r ?>• i— k !- ; ■<......•—-i I* l-' -{-ftltel l~r ’ ■ ••• - i .«:.>• j—i—|.—— i -•----------!—;• }.. ! • •> j.k{--1--]-'»%«; • ■■.--Wa;a WT ~ » »— ‘ n t * -. t - i — . * t i i t .r> t x i \ .* • • .: |-1.-»S •[} t ItSifsT'; fort 6" 1" •---:
Mimi: i i ~ s t,, ■■ f: -sif , -t i —J --— i ;oi f—i—j - - U! . rJi ■ - • k -- ~s-v !-4- ~ - I k'-'' i ----i ------- of; '8H,c j.. i.^j— ,- -i —•; -;—:.o7 ; Li-~ V4 • i-—k bni"’ , j ~H— P p,*?V'.
. . i i--■■ — : - >r :«--r2 !..J_ ....
. i-sv>- - ;r ;;■* : . —i : f —: __' '. 4 t t > 4 f 4-444 >4 ’ -;öxtkli£ i — ,i*2 •■'.
: — t.-’...'.. • i ..... ~ t;;__ i i i .45*»^,.. i—il'7 •
...- !-;7'-r : ■ i ! J - - - ■ i—191,.V. .V.t V:!' i__! 7a'; ‘ ! i fr» «i r f ' I. l i i , Li i •
V;:- ;v ;: ~i <r, . ■4-, 4 --*< i jtS-, - .Vi • I : • : 1 : I ..........I ..
Si • • k 71 I-----CJ ^ j. ! i_.. i-o- k1' t. ; ir;T ivs V-- ; pi- I-I -!—v l>ér i f‘rr tMH-v-......-7 v . i 0 .„.7--.i.....t-!----[*! •> — bHärV *—{----bbt' bitä.o^r^ o *- < "t • . .......o. • •'-; , • *......y ... : teli; >K r £ 1 k- ; 0 . ; ij , ■ : ■ .r.-a -.-.V. t: . , ... ■ f.h* ;••t. i>‘>U iföl»a0--sF.*h'»'ii »l • i'
SS&JlT® BEFALLNINGSHAFVANDE» UTI Ceflefcorgs llän TILL KONGL. MAJIT I UNDERDÅNIGHET afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Aren 182T, 1828, 1829, 1830 och 1831. sanden TRYCKT HOS F. A. NORS TIEDT & SÖNER, 1 8 3 3. é 1.
Länets Allmänna beskaffenhet. ^ti elen till Eders Kongl. Majit år 1828 af mig afgifne underdåniga berättelse, har Länet, i afseende pä dess läge, vidd och beskaffenhet i allmänhet blifvit beskrifvet, hvarföre jag, för att icke upprepa hvad, som en gång tillförene blifvit uti dessa omständigheter, s°m icke undergått någon förändring, anfördt, får nu endast åberopa hvad densamma derom innehåller.
Till förbättrande af Länets beskaffenhet har väl icke något störfe arbete blifvit under de fem sist förflutna åren företaget, men afngar af mindre sjöar äfvensom uttorkningar af myror hafva å åtskilliga ställen inom Länet, särdeles i Norra Helsingland, Verkställde, hvaraf flera odlings-lägenheter erhållits och ett fördelaktigt inflytande på klimatet väntas. 2.
Uti Länets 4a Lands-församlingar och trenne Städer utgör folkmängden, enligt de sist uppgjorda mantalslängderne, tillsammans personer, hvaraf 56,25o äro mantalsskrifne och 46,921; mantalsfrie.
, Vid jemförelse med de år 1827 uppgjorde Mantalslängder, visar ,^t sig således, att folkmängden under de feni sist förflutna åren kat sig med 5ooi personer; hvilken tillökning likväl är betydligt lindre än densamma under den tid, som beskrifves i min år 1828 Underdånighet afgifne berättelse, som visar, att folkmängden un Landsh. Fcrnårs-Berättelse för Gefleborgs Län. ^ der de deruti omtalade fem åren ökats med 7110 personer, edel med 2109 personer mera än under de sista fem åren.
Orsaken ti denna minskning uti folkökningen, bör sökas deruti, att under de j trenne sist förflutna åren skördarne varit inom detta Län i allmänhet mindre goda, och dessutom koppsmitta jemte smittosamma febrar i flera af Länets socknar, äfvensom i städerna under åren 183.1 och i832 inträffat.
Folket, är i allmänhet bildadt, sedligt och arbetsamt, samt i sitt uppförande höfligt, då det på ett beskedligt såt bemötes; hvaremot, i händelse det på ett eller annat sätt förolämpas, hos detsamma visar sig trottsighet och hämdgirighet.
Brottmålen hafva val under de tvenne sista decenierna betydligt ökats inom några socknar af Helsingland, och deribland hufvudsakhgast
Dilsbo socken, hvarest för närvarande af 36oo personer, som utgöra socknens folkmängd, 80 blifvit straffade för stöld och snatteri, samt 11 för åtskilliga andra grofva brott; men det oaktadt har s3 väl i Delsbo som Öfrige Länets socknar brottslighet likväl alltid varit af mängden afskydd, och visat sig icke vara pä något satt allmännare, utan blott tillhöra vissa slägter eller byar, der låsten tyckes hafva vunnit häfd.
Det brott som inom detta Län mest begå» är otvifvelaktigt slag å föräldrar och smädesord emot dem , hvartill anledningen med allt skäl kan antagas vara den , att det blifvit ef’ landssed, att föräldrar vid något hög ålder, öfverlemnar sin egendom åt sina barn emot vilkor, att af barnen erhålla hvad de ,ans^ sig behöfva, hvilket vilkor af barnen ofta icke utan yttersta ansträngning kan fullgöras, deraf först kallsinnighet och sedan ovflfl samt slagsmål emellan föräldrar och barn uppkomma.
Orsaken til brottmålens ökade antal har icke sällan ansetts vara den, att iblan allmogen inom Länet och i synnerhet i Helsingland spridt sig c religions-sekt, hvars anhängare vanligen kallas Läsare, hvilka ansetts hafva, uti blind öfvertygelse, att alla deras handlingar, likasom de sjelfva, voro rena och oskyldiga, begått grofva brott, för hvilk de icke trott sig skyldige att ansvara, emedan de, beroende af ^ oundvikligt öde, icke kunnat sådant förhindra; men örn någon gå'j» detta förhållande ägt rum, så är det likväl långt ifrån att vara al 3 mant, emedan, enligt de underrättelser, jag, så väl af presterskap^ sorn Öfrige tjenstemän inom Länet, erhållit, Läsarne i allmänhet ej Utmärka sig genom annat än en stegrad, och som det vill synas , i allmänhet affekterad fromhet, och derigenom, att de, ehuru icke föraktande att deltaga uti den allmänna gudstjensten, likväl gerna samla sier för sig sjelfva, särdeles om söndagarne efter middagen, dä de sysselsätta sig med bön och säng samt Guds ords läsande, hvarvid andakten ledes af någon bland deras hufvudmän, som merendels äfven Ali de församlade dä håller tal med uppmuntringar till grudsfruktan och dygd samt ett troget bevarande frän ”Verldens onda 'väsende”, och loide
Läseriet så mycket mindre böra anses hafva haft någon skadlig inverkan på folkets moralitet och samhällsordningen, sorn dess
Anhängare i allmänhet icke äro mera fantalister än allmogen vanligen 'it, och deras till ytterlighet drifna begär, att visa sig fromme och §tidlige, med skäl bör anses bättre ån den indiffirentism för Religion °eh andaktsöfningar, hvaröfver ofta klagas.
Oaktadt detta
Län med skäl kan anses vara högt beskattadt, dä, vid det förhållande, att på ett mantal i Helsingland i allmänhet tagit, icke kan födas mera än 16 nötkreatur, 3 a 4 hästar och 20 å do får eller getter, och i Gestriklancf något mera, de utgifter som åligga ägarne af ett mantal att bestrida, uppgå till ett sammanRäknadt belopp^ af ungefärligen 200 R:dr Banko, så bergar sig likväl den hemmansägande delen af allmogen genom deras omtanka och dit och det tillfälle till förtjenst genom kolning och foror, som i de ^sta orter inom Länet sig erbjuder, någorlunda väl; hvaremot den åke hemmansägande personalen, eller den del af allmogen som besitter från hemmanen afsöndrad jord, hvars antal i flere socknar är större än hemmanägarnes, ej sällan lefver uti nöd, och ofta nog pommer församlingarnes fattigförsörjnings-anstalter till last, hvilket ^ hållande i väsendtlig nion härleder sig deraf att dess bergning till stor del är beräknad på arbetsförtjenst, hvarpå i mindre goda år lifta är brist.
Tillgång på arbetare saknas icke i svära, men understunj0tn i goda är; och betalas ett karldagsverke vanligen med 24 a 32 Sv- Banko, samt ett qvinsdagsverke med |:del mindre.
De lagstadde — A —— tjensteh jonens Iöneföx’måner uppgå vanligen för en mansperson till i oo R:dr R:gs om året, och för en qvinsperson till hälften mindreÖfver bristande duglighet hos tjenstefolk höres ej sällan klagan, äfvensom deröfver att den oseden, åtminstone i Helsingland, vunnit häfd, att drängarne efter slutadt arbete örn lördagen ej infinna sig hos sina husbönder till arbete förr än tisdags morgon. , 3.
Af de många Näringar, som sysselsätta detta Läns innevånare, är otvifvelaktigt jordbruket den hufvudsakligaste, hvilken enligt hvad uti den af mig år 1828 afgifne underdåniga berättelse derom förmåles, bedrifves med mycken flit och omsorg, men på olika sätt uti olika delar af Länet; ty uti Gestrikland indelas åkern vanligen i tvenne gärden, hvaraf årligen ett blifver besådt och ett hvilar eller som det vanligen benämnes, ligger i träde; hvaremot åkern i Helsingland, som i allmänhet är mycket mager, så att den af gödseltillgången endast från ladugårdarne utan tillsättning af myrjord, spånmylla, och sönderhackadt granris, icke göres fruktbar, oftast delas uti 4 gärden, hvaraf ett hvarje år ligger i träde och 3:ne besås.
Å den nyodlade jorden, eller som den i Helsingland kallas, sval jorden, begagnas cirkulations-bruk, på det sätt, att lin, hafra, korn och foderväxten efter hvarandra der skördas.
De brukliga sädesslagen äro höst-råg, korn, hafra, blandsäd och ärter, samt pä några få ställen hvete; och är i Gestrikland rågen samt i Helsingland kornet hufvudsädet.
Af den i underdånighet bifogade Tabellen inhämtas, att nämde sädesslag odlas i den proportion till hvarandra, att inom Länet i det hela betraktadt, utsås hvarje år ungefärligen lika mycket af råg som af blandsäd, samt af hafra något mindre; men deremot af korn dubbelt emot råg.
Af ofvannämde sädesslag åi'0 ärter det minst odlade, hvaraf ärligen icke utsås mera än ungefärligen i5oo tunnor eller icke fullt hälften emot utsädet af hafra.
P°" tatis odlas till icke obetydligt belopp, enär enligt inkomne uppgifter årligen sättes ungefärligen 12,000 tunnor.
Af trädgårdsväxter odlas af allmogen nästan endast kål och rötter.
Några större nyodlingar hafva under loppet af de fem sistförflutna åren icke blifvit företagne, men med visshet kan antagas att sådane blifvit i mindre skala verkställde till ej obetydligt belopp, derom bestämd uppgift likväl ej kunnat erhållas, emedan hos allmogen den fruktan är allmän, att uppgifter derom föranleda till förhöjde skatte-bidrag.
Vid jemförelse!! emellan den nu i underdånighet bifogade tabellen, och den af mig år 1828 i underdånighet aflemnade, befinnes att, Under de fem sista åren, utsädet af diverse sädesslag ökat sig med något mera än 2,700 tunnor, och af potatis, med 700 tunnor; men att medel-afkastningen under de fem sista åren varit i förhållande till utsädet något mindre än de fem nästförut gående, eller allenast å hvete något mera än fjerde kornet, å råg sjette, å korn femte, å hafra, blandsäd och ärter fjerde kornet, samt å potatis sjette kornet; äfvensom att produktionen af säd ändock har i medeltal hvarje af de fem sista åren utgjort 153,841 tunnor diverse sädesslag, eller omkring 12,000 tunnor mera än den årliga sädes-afkastning i medeltal beräknad för de näst förut gångne fem åren.
Vid betraktandet deraf, att inom detta Län folkmängden för närvarande uppgår till 103,171 personer, och produktionen af säd till endast 153,841 tunnor, visar det sig att, efter den härstädes vanliga beräkning, att öfver hufvud taget åt hvarje person årligen åtgår nära trenne tunnor säd, icke fullt hälften af det belopp som för Länet erfordras, inom detsamma produceras.
Linodlingen utgör för största delen af Helsinglands innevånare den betydligaste källan till de kontanta inkomster hvarmed de allmänna utskylderna skola gäldas.
Enligt af kronobetjeningen meddelade uppgifter afyttras från Helsingland årligen 11 å 12000 LU. lin, hvarförutan linet derstädes förädlas, dels till garn, hvaraf enligt inkomne uppgifter, nära 5o,ooo härfvor årligen försäljas till andra orter, och dels till väfnader, hvaraf enligt de från tullkamrarne i Söderhamn och Hudiksvall efter meddelade förpassningar Iemnade upp - 6 gifter, och den beräkning, som med sannolikhet kan göras å det betopp deraf som landvågen afföres till städer och marknadsplatser utom Länet, ungefärligen tvä millioner alnar till andra orter försäljas.
Väfnaderna äro tältduk, segelduk, bollsterväf, ett slags gröfre lärft, som vanligen benämnes nordanstig, buldan och foderväf; och betalas vanligen för en aln tältduk 12 a iC sk., för en aln segelduk 8 a 8! sk., för en dito bollsterväf 7! sk., för en dito lärft: eller så kallad nordanstig 8 sk., för en dito bulldan 6 a 7 sk., och för en dito foderväf 5 a 6 sk. allt Banko.
Humla odlas uti dertill vid nästan alla bostäder anlagde små humlegårdar, der detina vara till husbehof och må hända något derutöfver skördas.
Odlingen af Hampa är deremot mycket inskränkt och icke motsvarande ortens behof deraf.
Den härstädes förr brukliga åkerbruks metoden är, likasom den för åkerbruket nödiga redskap, oförändrad.
Till besparande af arbetskraften finnas tröskmachiner, linhamrar och linskäkten inrättade, hvilka drifvas dels med vatten och dels med hästar.
Boskapsskötseln., sorn i allmänhet står uti ett riktigt förhållande till åkerbruket, och motsvarar det egna behofvet af ladugårds-effekter, idkas uti Hassela, Ytter-Hogdahls och Färila socknar af Helsingland, der tillgäng på goda betesmarker icke saknas, såsom hufvudnäring; men i den öfriga delen af Länet såsom binäring; och har, enligt från Kronobetjeningen inkomne uppgifter, afsättningen frän Länet af smör, oaktadt antalet af kreatur blifvit i anseende till stor foderbrist under de trenne sista åren icke obetydligt minskadt, uppgått hvarje af de fem sist förflutne åren till ungefärligen 3ooo LU., som blifvit försålde uti Stockholm, Gefle, Upsala, Hedemora och Sala, hvilka städer äro de hufvudsaldigaste afsättnings-orterna för detta Län.
Utom i ofvannämde trenne socknar klagas i allmänhet öfver saknaden af goda betesmarker och bördiga ängar, hvaraf de som äro lågländta i allmänhet anses aftaga i bördighet, så att LandtmanneU allt mera och mera får vara betänkt uppå, att derföre förskaffa sig ersättning genom odlande af foderväxter, af hvilka thimotei är den mest begagnade, Boskaps-racen är i allmänhet liten I sim dS,"sanstalter SKtS b/S,U'at att f “rb«."raagfc!raasena oef K? *ls Engelska får, sä hafÄTrtaÄftfde-b ,Ek.IUoraWi,r och 'lagra anstalter icke blifvit vidtagne g af namde kreaturs racer Getter brukas ännu allmänt af Alfr™ , Pigare delen deraf nästan oumbärlige.
°Ch ar° för den fat" nan S!iT71 inOIf Länet ti,lhöra dels Eders Kongl Mai t ' u v «an dels hela socknar, och dels enskifte hemmansägare Kr°' ::z trÄS?
t ka,,f skattläggningar blifvit verLo^Uars>"B®ratte!se 1 underdånighet afgafs, och Gammelftilla Bruks samt Edst& Gronzinka’ Hammarby, Axmars, Öster-Fernebo, Ofvansjö Hamrånge "'fri"8 a| mänmngar, belägne uti instrumenter blifvit författade" n 0°° r ^ ^orsakers socknar, hvaröfver Matts och Rikets fi. h ofverlemnade till Eders Kongl. bis; hvarförutan skattläggningar^"1Oslöf?
Lts,aS' derom nu afvak iecognitions-alImänningarggblifVit företal ^ °C1 WjkfJÖ Cruks afslutas, hvilket förhållande sfvo ■ g ’ men annu lcke hun™t iernverkens rerLnZ , dfven aSer rum med den å Uggelbo och Ofvansjö socknar nähöHade1”^ ttZ grufk^arne 1 forsåkers -eken af åelsing.and 'Utions-a 11 mannina har en Os,...
UKen upplatne recog föranstaltad.
Äfven hafva (fårens ‘'Sn,a?tare-undersökning blifvit 'örps oell andra lägenheters statk ' “anU,nÄ""e beIäSne k°'areen af Eders Kong1° Mårts och B \ b.&n!!lgar *),lfvlt verkställde; mea rbtÄ 0 ,eg?om frä \ nundre lotter än de fyra sorn f • aJimann,ngs fördelning Ä2, BntJ förtgii,Csr'vSt'^defbhasakmderfren ffVt®' '83o och ,83, aer, i saknad af medel till detta arbetes bedrik 8 vande och bestämde föreskrifter derom, kunnat ske; men sedan Eders Kongl. Majit uti Nådigt
Bref af den 12
Maj sistlidne år meddelat åtskilige föreskrifter, angående de oafvittrade skogarne inom åtta socknar af Länet, och derigenom, samt genom beviljandet af ett årligt anslag dertill af 3ooo R:dr Banko, och föreskriften att 1824 års Afvittrings-stadga för de öfriga Norra
Länen äfven skulle inom detta Län tillämpas, åt denna vigtiga del af den allmänna hushåiiningen gifvit en mera bestämd riktning, så har också Afvittrings-verket kunnat med mera drift handhafvas.
För Alfta socken, hvars hela areal af inägor och skog, oberäknadt impedimenter, utgör 186,734 tunneland, är beredelse till afvittring företagen och äfven förslag till bestämmandet af tunnelandantalet för alla i socknen varande oafvittrade hemman och Nybyggen uppgjordt, hvilket likväl ej kan slutligen pröfvas förr än de af ägodelnings-rätt handhafde, men under Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga skärskådande dragne äganderätts-tvister blifvit slutligen afgjorde.
Emellertid anses en tillökning i skatt, beräknad till 6T7-:dels mantal kunna äga rum för åtskilliga å allmänningen belägne hemman och lägenheter, och ändock en betydlig areal blifva öfrig för att af Eders Kongl. Majit och Kronan disponeras.
Undersviks och Gnarps socknars skogsmarker hafva blifvit affattade, hvilken affallning kommer att tjena till grund för Laga skiften derstädes; och är skifte redan, utan hinder af afvittringsmålets pröfning, enär möjligen blifvande Öfverloppsmark bör af utskogen utbrytas, beviljadt å Undersviks hemskog, hvilken utgör 17,272 tunnland och 21 kappland.
Å de stora oafvittrade skogarne inom Ljusdahl, Färila och Högd ahls socknar, hvilka tillsammans innehålla 52 qvadrat, har afvittringen detta år blifvit pä Statens bekostnad börjad uti Färila, der de fleste Nybyggen, (hvaraf sex, och dessutom ett Kronotorp blifvit under de fem sista åren beviljade), äro belägne, och der frågor angående ägande rätt till marken och afvittrings-ärendernas behandling’ i det hela fordra, att början göres. i' ■ .' ’ ' ' V" - -ff - - Of - — 9 — Ofvanåkers afvittrade krono-allmänning, hvilken tillförene varit emot erläggande af rekognitions-afgift åt Woxna bruks-ägare till begagnande upplåten, och hvarå 38 nybyggen blifvit, sedan min sista Bemårs-Berättelse i underdånighet afgafs, beviljade, har blifvit uppmätt och beskrifven, samt 77,000 tunnland deraf taxerade för bestämmandet af grunden för skogstilldelningen ät de nu nämnde med flere föreslagne nybyggen, hvilkas ägorymd utgör tillhopa 807 tunnland och 26g kappland åker, samt 162 tunnland och 25 kappland äng.
De ä denna allmänning upptagne och föreslagne lägenheter åro tillsammans 96, hvilka äro beräknade att i skatt utgöra 347 öres" och 16 penningland eller 2i|? mantal.