Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-Collegii Skrifvelse den i5 November 1816 föreskrifna grunder för Hemmantals beräkning.
För öfrigt får jag härom i underdånighet åberopa 3:dje puncten af upplysningarna vid 1828 års Tabell. 3:o Af skäl, som 4:de puncten af nyss åberopade upplysningar innehåller, i afseende på de i Tabell-formuläret införda columner, dels för utsäde af särskilta sädeslag, dels för medelafkastning deraf, sedan utsädet afdragits, har i Tabellen endast kunnat uppgifvas medelafkastningen af Potatoes och Tobak, och äfven detta blott aproximatift. 4:o Likaledes har det icke varit möjligt, att närmåre, än ungefärligen, uppgifva antalet af de här i Staden underhållna kreatur, med ledning af de underrättelser, sora vid detta års början genom Polisbetjeningens efterfrågningar hos Stadens Innevånare inhemtats.
Af Hästarnas antal tillhöra 241 de Kongl. Hof-Stallen, samt 674 Garnizons-Trupperna och Officers-corpserna; 295 egas af Hyrkuskar $amt Åkare, och de öfriga 2,oi3 af entita personer. 5:o
Det i Tabellen utförda Uppskattningsvärdet innefattar ej blott förutnämnde 3,6ii hus och tomter, utan äfven alla i Staden befintliga Bruk, Fabriker, Manufacturier och Qvarnar, äfvensom Stadsjorden, emedan berörde Inrättningar äro uppskattade i sammanhang med Egendomarna, der de finnas anlagda, och ali jord, såsom indelad i qvarter och tomter, samt tillhörande berörde egendomar, blifvit deribland uppskattad, så att särskilt värde derå, på sätt Formuläret till Tabellen antyder, ej kunnat uppgifvas.
Omför mål ta Uppskattnings-värde, äfvensom hela Bevillningen, upptages i Tabellen till medeltal för sex år ifrån och med år 1827. 6:0 Bevillningen af Gdfvor och Testamentenj har utgjort 16,643 R:dr 3 sk. 7 r:st.; och hvad derjemte i samma Tabell-column är uppfördt under benämningen Vinstmedel och dylikt till en summa af 16,584 b-dr 28 sk. 7 r;st., är medelbeloppet så väl af den till Riksgälds-Contoret under nyssberörda tid influtna Bevillning ifrån Nummer-Lotteriet, Dykeri-Uompagniet, Sjöförsäkrings-JBolaget, Sjö-Assurans-Compagniet och Jern-Contoret, som af Bevillningen å intressemedel, utbe t älta från Riksgälds-Contoret. 7:0
Under rubriken JBrännvinsbrännings-cifgift är i Tabellen införd den årliga afgift, som för rättigheten att i Flufvudstaden distillera brännvin erlägges till Stads-cassan af ett Bolag, på hvilket denna rättighet är genom contract för vissa år öfver låt en; och någon annan afgift för branttvins-tillverkning eger här icke rum. 8:0 Boskaps- och Äkerskaltens uppgifna belopp, sorn genom Bemedlings-Commissionen af Borgerskapet betalas, är bestämdt genom ett emellan Kongl. Cammar-Collegium och Staden den 26 October 1787 ingånget och sednast den 24 October 1828 på Fem år förnyadt Contract, hvais ytterligare prolongation nu är i fråga. q: o Enär Sa It peter-afgift en, sorn för Hufvudstaden utgått med endast 9 R:dr i4 sk. 8 r:st.
Banco om året, upphört vid i/83o års slut, har den derför enligt Formuläret bestämda column blifvit ur Tabellen utesluten, äfvensom cölumnen för Tionde och ständiga Räntor af Bruk> Verk och Inrättningarj hvilket slags utskyider ej finnas härstädes. 10:0 Staden har ingen annan Rotering sig ålagd, än att, enligt Kongl.
Brefvet den 28 Februari 1678, underhålla 100 Båtsmän med befäl; och årliga kostnaden dertill, hvilken, såsom förut är nämnd t, bestrides af Borgerskapets ordinarie Contribulions-summa, är i Tabellen utförd efter medeltal för de sex sislförflutna åren. 11:0
De uppgifna Arrende-medlen till Stats-verket för Kronans hus och lägenheter här i Staden äro 750 R:dr för det så kallade Oldenburg - ska huset, G6 R:dr 32 sk. för en Lagerkällare under Kronobageri-huset och i83 R:dr 16 sk. för Källare under Kongl. Slottet. 12:0 Kostnaden för Stadens Styrelse bär icke upptagits i Tabellen, af skäl, sorn i i4:de puncten af 1828 års Tabell-upplysningar äro anförda; hvaremot i Berättelsen ingått, hvad härom varit att framställa. i3:o Uppgiften på kostnaden för Clere dets underhåll är gjord efter samma grunder, sorn i Berättelsen af år 1828 finnas omförmälda.
Tabellen upptager således endast hvad Pastorer, Comministrar och Kyrkobetjening vid Stadens 8 Territorial-FÖrsamlingar, samt Tyska och Finska Nationella Församlingarna, i och för sina drevid innehafvande befattningar, åtnjuta och uppbära af Församlingarnas innevånare; samt till de belopp, hvartill dessa inkomster och löneförmåner antagits vid i832 års
Be vi 11— nings-taxering.
Dessutom- utgå årligen ifrån Stats-Verket till aflöning för nämnde Clerecie, jemte Stadens Consistorii-Notarie samt Pastor och Klockare, vid Danviks Församling- tillhopa 1,086 R:dr 3a sk. och 65pjj Tunnor Spänne-- mål, hvilka sednare, efter lägsta riksmarkegångspriset af 6 R;dr för Tunnan, utgöra i penningar 3,g5g Rrdr 40 sk., eller tillsammans med det contanta anslaget en summa af 5,o46 R-'dr 24 sk.; hvarjemte af Stads-cassan tillsamma ändamål betalas 100
R:dr årligen; När härtill lägges Stadens innevånares ofvanberörde, i Tabellen utförda bidrag af 3o,43o R:dr 32 sk., uppgår Clereciets årliga underhåll till 35,5^6 R;dr 24 sk., oberäknadt så väl underhållet af hyresfria Boställen för de fleste bland Clereciet, som hvad för öfrigt af Kongl. Hofvets och Statens medel erläggas till aflöning för Clereciet vid Idof- och Garnisons-FÖrsamlingarna, äfvensom för Fångpredikanterna' inom Hufvudstaden. 14Såsom Fattihjörsörjnings-medel äro upptagna, efter medeltal: a) Allmänna Fattigförsörjnings-afgiften af Stadens Invånare 32,88x R:dr 43 sk. 8 r:st, hvilken ingår till Stadens Faltig-Cassa-Direclion och af densamma disponeras: b) Böter för Krono-utskylders försummade betalning 2,3‘i<7' R'dr 7 sk. g r:st.,. som likaledes af samma Direction användas: c) de inom hvarje Församling åtagne och utgående, samt af deras särskilta Fattigvårds-Directioner disponerade Fattighus- Collect- och Armbösse-medel, samt vanliga Fattig-afgifter vid bröllopp, barndop» och begrafningar m. m., tillsammans omkring 22,000 R:drp och d).
Curhus-afgiften af Stadens Innevånare, l\5g3 R;d’r 3i sk. 6 r:st. i5>:o
I anseende till det förut omnämnda sätt, hvarpå Stadens Skjutsnings-skyldiglVet full göres, är ingen Sljutshällnings-kostnad att i Tabellen uppgifva. i6:o Emedan Staden ej eger någon så kallad Stadsjord utom dess område, har Staden ej eller utom samma område någon väghållning.
Å. Stadshagen, som af ålder varit benämd Stadens utjord, men numera, ehuru Tullbommen icke är på Stadens yttersta gränslinea utflyttad, tillhör Kungsholms-*malmen och fördenskull blifvit utmärkt med Qvarters namn, likasom ock Lägenheterna derstädes äro med Tomt-nummer utmärkta, är väghållningen ännu, i likhet med den på landet, indelad i vissa stycken, som underhållas dels af Staden, dels af de öfriga1 jordegarne, i förhållande till Tomternas areala vidd.
Huru gator och vägar inom Staden för öfrigt underhållas medelst stensättniug och grusning, är förut i Berättelsen omförmäldt.
Totala kostnaden härtill kan ej bestämmas, och följaktligen är ingen uppgift derå införd i Tabellen. 17:0 I Tabellens column för diverse
Onera äro till årligt belopp efter medeltal för nästförflutna sex år, sammanlagde och beräknade aila sådana, icke i de öfriga columnerna upptagna allmänna utskylder, afgifter och onera af Stadens Innevånare till Eder Kongl. Maj:t och Kronan, Sta»* dens Inrättningar eller andra Verk, om hvilkas belopp någon upplysning kunnat vinnas, nemligen: Salu-A.ccis R:dr 7,500: *— — Brännvins-Minuterings-afgift ...... 5,799: 28.
— Mantals-penningar 4öo: 3a. 4* ^ ^g0.
I2 ^ Afgift till Riddarhus-Cassan 4,7: 4°* — Dito till Wadstena Krigsmanshus (centonal af Ecclesiastik-Statens Löner) 45: 10. 4* .
Gatulykthållnings-kostnad, upptagen, likasom i 1828 års Tabell, till vid pass 20,000: — — Kostnad för Gatu-renhållning, d:o d:o till omkring . . . 70,000: —* — Afgifter af Territorial-Församlingarnas Innevånare till Kyrko-Cassorna för reparationer å Kyrkorna och Clereciets Boställen m. m., enligt Uppbörds-Commissariernes uppgifter .................. r i,o58.
" *—* Borgerskapets tili Bemedlings-Commissionens disposition ingående ordinarie Contributions-summa, efter afdrag af de 4>489 R:dr 2 sk. 10 r:st., hvilka deraf förut äro i Tabellen utförda såsom Roterings-kostnad 39-47i: 87. 2.
Särskilt — 1(3 •— Särskilt uttaxeradt bidrag af Borgerskapet till Börs- Bro och Hamnbyggnads-fonden 8,341: 43.— Brandvakts-afgift af privata Husegare 9,oi5: 3i.— samt Inqvarterings-afgift för bus och borgerlig rörelse . 3a,643: 27. 8.
Tillhopa 194*7^4 R:dr 9 6 r:sl., hvilken Summa Tabellen äfven inne håller.
Som med denna underdåniga Berättelses afgifvande blifvit något fördröjdt, anser jag mig slutligen böra hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, det orsaken dertill varit, att en längre tid erfordrats, för att af vederbörande Auloriteter, Inrättningar och Corporationer, lill ett antal af 2 å 3oo, införskaffa alla för Berättelsen behöfliga uppgifter och upplysningar, hvilka, detta oaktadt, hvad Undervisnings- Fattigvårds- och Barmherlighets-Inrättningarna här i Staden beträffar, icke erhållits så nöjaktiga, att Berättelsen i dessa delar kunnat gifvas den form och fullstänständighet, som jag önskat.
Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärdar Stormäkligste Allernådigste Konung!
Eder Kongl. Majlis undcrdånigstc och tropligtigste undersåte och tjenare, J. W. SPRENGTPORTEN. F. EDELSTAM.
Stockholm den 3o December 1833. -• ' i • h Jg-ioC k Wir •!<’ * u . - • ■ . . . , . . ' [ c •- - ’ ’ ' ■ ' . •< •;: “ * * ■* r".
•* f"v ■ i - :■ .■ ‘ ■ > . • ' : K .. - ' ■ . ■. j| ' ’ t- ' , 1, . ■ ..o : ) i‘:u •! ai •: - i: • ; ' i -rjQii ;; > . ■: . (>'■ i i: K u • s - j 100 ;! > . i.! . •. .-A Surt t. i: lufi U , f, s: ii ,. ,,i' i • 17, ti- a! ■ > i ! -* ■ • • . ' ‘il? f ; i- ■ ;; j «,'< .. r« r3 ' '."r! sir.tfg» aU . ; ii • - i! i . • ' i ht - I /■- -n r .»l ' , • . u? '> ■ i: és*> i ,**.{
Tabellariskt Sammandrag öfver Inkomst och Utgift i och för Byggnaderna vid Allmänna Arbets- och Correetions-Inrättningarne i Stockholm uedannämnde år.
År 1827 „ 1828 „ 1829 „ i83o „ 1831 „ i832 Summa Tillskott af nppkomne och blifvande behållningar å arbets-injkomsten vid Correctionslnrättnin garne Summa Inkomst Anslag till Byggnaderna vid Norra och Södra Corrcctions-In rättningarna. af Statsmedel. af Räntor och afbe talningar å till byggnaderna an 6lagna Capitalfonder *). 80,000 24,563 41,547 I 46,1 I o 23 9 7,338 6,000 16,060 34 29,398 37 Summa. 87,338 24,563 47>547 x 6,060 6 175,509 80,596 256,105, 23 34 13 21 Utgift till Byggnader och Reparationer vid Norra och Södra Corrections-Inrättningarna.
94,37 66,08 38,746 20,418 22,468 13.5 r 5 9 544 l4 39 7 1 256,1 o5|2r j— Anmärknin - gar. *) Dessa Capital Fonder härflyta dels frän behållningar å de anslag Rikets Ständer år 1818 lemnade till Krono- Spinnhusets underhåll, dels från ar 1825 varande
Spinnhu sets fordringar för förrättade arbeten ; dels Irån sådana der uppkomna balancer, som till en del blifvit af förra
Directionen utredde, till en del af nuvarande Styrelse, och slutligen från serskildte af Kongl Maj:t i Nåder anvisade tillgångar.
Stockholm och Kongl. Styrelsens öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar t Riket K a m ra ar-Con t oi r den 25 Maj, i833. C. W. RAAB. Tabell för Stockholms Stad Stats - Bidrag.
R:dr |34 669! sk. 143'-
C/) c 3 5 v R:dr 16,666 »k.| r. I R:dr sk 32—1348,95033 O o o I** a> s D 5* Ot} 03 R;dr sk 130 Rtdr 13.825| Vi c B 3 o R:dr 13.9551 W O Vi 3 03 C - O 3 OQ R:dr 4,489' Q n> 3 c - o Co 2? ►s a R:dr 999 sk.
R:dr |sk.
Clericiets Underhåll, R:dr 17,445 sk. n 5 3 3 S* •< n w* o CT to 3^ 3* CT5 « 3 CO B 5 R:dr —16,669 sk.
R;dr 6,3161 R:dr >30,430; 03 03 O: R:dr 61,792! 11 CO JZ*.
R;dr sk. <! 3; <*} zr 3* 3 Oq
R:dr sk.l to 03 o CO c B B 00 CO sr Vi I w El 03 OQ R;dr 194.754J kk. 9 R:dr 5|655,372 sk. 12 Stockholm den 30 December 1833. J. W. SPRK NGT TOR TEN. P. EDELSTAM. och Tomter, Verk och Inrättningar. 26,075,71343 Jord.
Utsäde af:
Uppskattnings-värde.
Medelafkastning, sedan Utsädet är afdraget. st. [3,223 St. 59 st. 1,017] 678 25,510| Underhållne jmitii. mamm * . * BEFALLNINGSHAFVANDE® UTI V p s al a Län TILL ALulDA. / UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832, ——f J—Tjf~in-—
BTm ni i» iimUHiw & c # c m ?i> co a i», EGKSTfilNSKA BOKTRYCKERIET. 1833. n:o Allmän beskaffenhet.
Uti den underdåniga Berättelse, sora af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande år 1828 blifvit afgifven, är Länets vidd och indelning efter Landets beskaffenhet, i slätlbyggd eller skogs- och bergs-byggd, uppgifven, äfvensom de betydligaste höjd-sträckningar, sjöar, åar samt jordmånens mer eller mindre fruktbara beskaffenhet der omförmälas, hvarföre jag, för att icke åter upprepa hvad i dessa oföränderliga omständigheter redan blifvit hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt, tror mig, till undvikande af onödig vidlöflighet, endast böra åberopa hvad samma Berättelse derom innehåller.
Odlingar af kärr och mossar äro dels började, dels fortsatte, hvaraf i synnerhet de vid Söderforss och Österby Bruk samt vid Söderby gård i Näs Socken och Bredsjö gård i Järlåsa Socken, verkställda, förtjena uppmärksamhet; och utgör nu vidden af den mark, sorn under de sista 5 åren blifvit uppodlad, omkring i()3o Tunnland; dock finnas ännu många och betydliga odlings-lägenheter obegagnade, i synnerhet i Örbyhus, Olands, Norunda, Edlings, Rasbo och Ulleråkers Härader samt Leufsta och Dannemora Tingslag; hvaremot Bro, Håbo, Trögds, Åsunda, Lagunda, Hagunda och Waksala Härader lemna färre tillfällen dertill.
Årliga rensningar hafva skett i alla de, större och mindre, vattendrag, der sådant varit af nöden och kunnat af ortens Innevånare sjelfva ombesörjas; hvarförutan Kongl Maj:l Nådigst behagat bifalla dess Befallningshafvandes förnyade underdåniga hemställan om allmänt understöd till upprensning af Enköpings å, som efter den Staden, år 1799, öfvergångna svåra eldsvåda och i följe af den vanmakt Staden, derigenom iråkat, blifvit, igengrundad och nästan alldeles ofarbar för de Fartyg, hvarmed den förut kunnat beseglas; I sammanhang hvarmed Kongl. Maj:t i Nåder behagat anslå 9,000 R:dr Banco af publika medel samt be vill ja ett lån af 3,000 R:dr Banco, för samma ändamål, hvarjemte Enköpings Stad förbundit sig att, af egna medel, bekosta 3,000 R:dr Banco och inom tio år återbetala nyssnämnde lån.
Genom Contract med Kongl. Maj:t och Kronan samt Enköpings Stad» af den 20 Augusti stistT. ar Tiar Capitaine Mechanicus M.
Cronstrand derefter åtagit sig, att, emot erhållande af dessa i5,ooo R:dr Banco och några dessutom af Staden utfästade förmåner, inom nästkommande års slut, till erforderligt djup uppmuddra berörde vattudrag, hvarigenom ganska betydligt gagn, måste tillskyndas icke blott Enköpings Stad ulan äfven den deromkring belägna bördiga Landsort,, hvars prodheter derigenom skok finna lättad och Ulligare afsättning.. * v, 2'to Innevånare'.
Enligt de af Presterskapet förda Nativitets- och Morta! itets-Ta heller utgjorde befolkningen i Länets 0G Lands-Församlingar oell 2:ne Städer, vid nästlidet års utgång, tillsammans 83,067 personer.
Efter Mantalslängden!® åter besteg
Folkmängden sig blott till 81,343 personer, af hvilka voro:.
Mantalsskrifne Mankön • , . . . 2r,83d Qvinkön 2.3,23. 47,oöX Mantalsfria.
Mankön . ... . r6,o8r Qvh,kön ,8’Kk9 34,280.
Efter den förra uppgiften skulle Länet hafva, sedan år 1827, ökat sin folkstock med 1774 personer , men enligt den sednare endast med 20.
Visserligen företer sig såsom ett ämne för alfvarligt bekymmer, den omständighet, hvarå ock Kongl. Maj:ts Landsfaderliga Nådiga uppmärksamhet särskildt blifvit i underdånighet fästad; alt dödligheten bland barn under ett års ålder, är sä stor, att ungefär \:del af de föddas hela antal bortryckes innan de uppnått nyssnämnde ålder, äfvensom numero af utflyttade och döde äldre personer varit stor i irsta Fögderiet, som ligger närmast intill Stockholm, samt 2:dra och 4;de Fögderierne, som utgöra slättbyggd; men deremot har Folkmängden i andra Fögderier ej obetydligt till vext, och i ett enda, neni - figen det 6:Ee, som består af Olands Härad jemte Dannemora och Leufsta Tingslag ölsats med p47 personer.
Den förra uppgiften synes alltså vara mest sannolik, särdeles som årsväxten under dessa 5 år i allmänhet varit god, och Länet icke hemsökts af förödande farsoter.
Folkets bildning har ej undergått någon märklig förändring och svårligen kan, på den inskränkta tiden af 5 år, någon sådan , åtminstone ej under vanliga förhållanden, upptäckas.
Under den korta tid, som Länets styrelse varit mig i Nåder anförtrodd, har jag väl icke hunnit samla någon särdeles vidsträckt egen erfarenhet om Innevånarnes lynne i allmänhet, men tror mig icke fela i det omdöme jag vågar fälla, att folket i Gudsfruktan, laglydnad, oskrymtad vördnad för Konungen och kärlek till Fäderneslandet, säkert icke står efter sina Medborgare i andra Län.
Det känner oeh upp>- fyller villigt sina skyldigheter, men vet äfven sina rättigheter.
Dess lynne är alfvarsamt och föga tjenstagtigt; Mera trögt och overksamt på slättlandet, men härdigt och arbetsamt i skogs-bygden.
Vid sammankomster i fråga om allmänna Economiska angelägenheter och förbättringar är Allmogen lugn och uppmärksam, men fordrar klar framställning och fri öfverläggning, hvarefter oftasE beslut fattas, hvilka ej allenast bereda gagn och fördelar för närvarande tidpunkt, utan äfven med uppoffringar för det närvarande, afse efterkommandes gagn och bästa.
I allmänhet saknar Uppländningen håg för binäringar och händighet i slögder.
Hans tid upptages mest af åkerbruk och körslor..
Önskligt vöre att större uppmärksamhet egnades åt Ladugårds-produeters beredande, såsom smör, talg, ost m. m. äfvensom att den ganska lönande salpeter-kokningen icke försummades.
En utvidgad Lin-odling skulle äfven lemna en nyttig och fördelagtig sysslosättning under de långa Vintermånaderne.
Grofva brott gro väl sällsynta, men oredlighet och fylleri, innom den egentligen så kallade arbetsklassen, ty värr! ej ovanliga.
Till förekommande häraf har man i de flesta Församligar, träffat öfverenskommelser om iagttagande af måttlighet och nykterhet samt att i synnerhet vaka öfver det uppväxande slägtets vanor i detta afseende.
Den tidpunkt som begagnades till befrämjande af dessa beslut var fördelagtig, då, genom förbud mot brännvins-bränning, vahran blef mera sällsynt och följagteligen dyrare.
Sedligheten vann dervid.
Sällan såg man då på landsbyggden någon öfverlastad persön, och äf - ven inom Städerne, vid marlaiader och större folksamlingar, hlef dryekenskaps-lasten allt mer och mer sällsynt; Men Bränn vins-bränningen blef åter tillåten, och med prisets fall sjönko äfven, till en stor del, de goda förhoppningarne att sede-förbättringen skulle blifva .varagtig.
'Visserligen bör egentligen bote-medlet emot detta onda sökas i en förbättrad
Föräldravård under de spädaste åren och en ömsorgsfullare undervisning och handledning milder den näst derpå följande ålder, då sinnet är känsligt för uppfostrarens omsorger; Men i afvaktan på en så lycklig, säkerligen ännu aflägsen tidepunkt, anser jag, att, genom inskränkning i tiden till bränn vins-bränningen från 8 till 4 månader om året samt genom förhöjd taxering å tillverkningen, äfven nu varande Slägte kunde till sedlighet och nykterhet förbättras.
Vid de årliga Bevärings-mönstringarna är man bäst i tillfälle att öfvertyga sig om bebofvet af förminskad förtäring af denna förderfliga dryck, hvilken förvandlar de fordom resliga och kraftfulla nordbor till ett dvärgslägte.
Allmogens näringsflit är uteslutande rigtad åt åkerbruket.
Dess välmåga är i ganska märkbart stigande, efter de flere gynsamma skördar, hvarmed Försynen låtit landet välsignas.
Då likväl alla tillgångar skola hämtas nästan endast af åkerbrukets afkomst, och förutseende af framlida behof hvarken är allmänt eller alfvarligt, är ett enda svårt missväxt-år nog, för att åter nedsänka innevånarne i förlägenhet och brist.
I de från Hufvudstaden aflägsnare trakter är tillgången på duglige arbetare något bättre, men äfven der svag, och synnerligen knapp är den i de närmare derintill belägna.
Äfven äro de Lagstadde Tjenstehjonen dyrlegde, mest i följd af begär till allt för tidiga äktenskap och bosättningar på egen hand med svaga tillgångar för lifsbergning, och ofta utan andra sådana, än de, som kunna erhållas genom tillfällig arbetsförtjenst.
Ett karl-dagsverke betalas numera med 3a sk.
Banco och ett qvinns-dagsverke med hälften deraf. 3:o Näringar..
Jordbruket, med hvilket icke någon annan Näring kan täfla, är, i denna ort öfverallt, med ytterst få undantag, på det sätt inrättadt, att åkern består utaf 2:ne lika stora afdelningar, eller så kallade år-vägar, hvaraf den ena hälften årligen hvilar, eller såsom det heter, ligger i Träde, och, huf - — 7 ~ ♦trdsakfigen genom plöjning 2:iie gånger med så kallad Trädstock, eller Årder, men sällan med Plog, beredes till nästa års skörd, under det att den andra hälften bär Höst-Råg, Korn och något Hvete.
Det mest brukliga sädes-slaget är Råg,- emedan den gifver de säkraste skördarne.
Dernäst komma Korn och Blandsäd, ehuru i senare åren' minskade, emedan erfarenheten visat att Korn ofta slagit felt; Hvaremot Hvete, i synnerhet vid Berregårdarne nu utsås mera än förr.
Hafra, Blandsäd och något litet
Vicker sås egentligen blott på Nyplöjen; Men Ärter, Rofvor, Bönor samt stundom äfven Potatoes, på Trädesåkern.
Sädesslagens proportion lill hvarandra är olika, allt efter jordmånens olika beskaffenhet.
På den bördiga5 slattbyggden liar åkern, vanligtvis, lera till botten.
Man torde kunna antaga, att der, nu mera utsås ||- Råg, || Korn och Blandsäd samt 52?
På den svagare jorden sås, deremot, ännu mera Råg och mindre Korn.
Af Lin och Hampa odlas allt för litet.
Ganska tjenlig jordmån dertill finnes dock, särdeles i nordliga delen af Länet.
Humleplanteringen' synes hafva blifvit något ökad, men borde' visserligen ännu mera* utvidgas.- Fruktträdsodlingen börjar blifva mera allmän.
I följd af välgörande åtgärder utaf ägarne tili Skoklosters Sätesgård, under hvilken hela Sko Socken lyder, har denna Sockens Allmoge' sedan lång lid tillhakas utmärkt sig genom omtanka och framgång; i sådane Träds plantering och skötsel.- För Länets Innevånares behof till eget lifs uppehälle är Sädesproductionen mer än tillräcklig.
Det verkliga förhållandet med detta behof torde man komma nära nog, om det antages:
Att hvarje af de i Länet Skattskrifne 21,83a' Mänkonsumerar 6 kappar Hvete, 2" tunnor Råg, i| tunna Korn och 2 kappar Arter; Att, af de skattskrifne 25,281 Qvinnor, hvardera behöfva 4 kappar Hvete, if- tunna Råg, r tunna Korn och 2 kappar Arter; Att af de mantalsfria 34.280 personer af begge konen, hvardera förtär 3 kappar Hvete, 1 tunna Råg, r tunna Korn och i| kappe
Arter samt att 12 kannor brännvin årligen förtäras af hvarje mantalsskrifven person, hvilka 12’ kannor kunna erhållas af -f tunna Blandsäd och r tunna Potatoes.
Då nu af det i bägge'Tabellerna upptagna utsäde, 2,888~7ä tunnor Hvete,, 23,773f tunnor Råg, 22,179!' tunnor Korn,■ 2,8 17tunr.or Hafra, 4.829-^ tunnor Blandsäd, i>779y|- tunnor Arter och i5,8g5^-h tunnor Potatoes, afkastningen upptages att vara 7:de kornet (eller det 6:te med afdrag af ut - sädet) utaf Hvete, Korn, Blandsäd och Potatoes samt 5:te hornet (sedan utsädet afgått) af Råg, Hafra och Arter, och således uppgår till behållna 17,328 tunnor Hvete, 118,870 tunnor Råg, 133,074 tunnor Korn, i4,o85 tunnor Hafra, 28,970 tunnor Blandsäd, 8,899 tunnor Arter och 95,370 tunnor Potatoes, och derifrån drages hvad, enligt ofvanstående calcul, åtgår till brödföda, dricka och brännvin, nemi. 10,461 tunnor Hvete, 115,790 tunnor Råg, 92,289 tunnor Korn, 18,042 tunnor Blandsäd, 4*679 tunnor Arter och 47>°63 tunnor Potatoes, vinner man approximativt, den upplys-' ning, att Länet kan anses, utöfver hvad för dess Innevånare åtgår, in natura, äga årligen 6,867 tunnor Hvete, 3,080 tunnor Råg, 40,815 tunnor Korn, i4,o85 tunnor Hafra, 10,920 tunnor Blandsäd, /\,3n tunnor Ärter och 48,807 tunnor Potatoes, af hvilken sistnämnde växt dock blott en ringa qvantitet försäljes, emedan den dels consumeras af producenterne sjelfve och dels användes till bidrag vid kreaturens utfodring, så vidt den icke nytjas till bränn vins-bränning.
Åkerbruks-methoden och jordbruksredskapen, aro, utan förändring, sådane som förfädren dem efter sig lemnat, Endast hos större possessionater finnas Såningsmaschiner och några andra nya Inrättningar.
Tröskmaschiner (hvaraf en del drifvas af vatten) äro mera allmänna.