Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uttaxerad fattigskatt pä stad eller på oförmedladt mantal.
Kapitationsafgift ä 8 sk. per mans- och 4 sk. per qvinsperson.
Antal Fattighjon. 3 O ra r* -c
Barn under | ,f. 13 år. £ mank. qvink.
Knäred . . Laholm . .
Renneslöf . Ysby....
Karup . . . Skummeslöf Hasslöf . . Wåxtorp .
Hishult . . 43f 384 25 lill 1 1 IG' 29 J u u 20 52,’f Summa — 987 731 702 341 020 344 390 1,051 041 1,004 702 843 370 040 345 450 1,129 071 lt-.dr 3 14 15 15 12 8 0 0 5 sk. r. 40 16 16 16 45 42 10 8 10 8 R: dr 132 109 108 50 79 49 55 143 91 sk. r. 28 20 36 16 24 12 36 16 16 89 25 10 7 18 11 10 47 28 49,029 53,005 91 20 28 13 22 14 16 01 31 102,034 2,463 356 432 3,251 TsIT Ärligt fatlig- vårds-understöd pä socknen.
Ärligt under- stöd för ål- drigt och or- keslöst fattig- hjon.
,, 1 Fattighus.
1 Fattighjon pä hvarje R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. 294 32 8 2 2 8 1,102 o — 22:dre 552 — — 40 2 G 8 1 — — 56:te 438 — — 21 32 — 119 28 — 1 57:cle 213 IG — 21 32 — — — — 56:te 543 2 8 22 — — 15 33 4 1 57:de 315 — — 40 2 G 8 411 20 49:de 262 29 4 28 3 4 511 5 4 1 53:dje 461 16 — 24 3 2 — 524 21 4 1 35:te 274 8 8 50 37 4 323 47 4 42:dre 40,627144 — — — 28,752 14 — — Anmärknin 28 För att visa så väl hvarje kommuns årliga fattigskatt som ock årliga understödet till orkeslöst fattighjon, hafva lemnade natura - persedlar upptagits till följande värden, nemligen: råg 10 R:dr, korn och rågblandsäd 6 R:dr 32 sk., hafra 3 R:dr och potäler 2 R:dr, allt Banko tunnan.
Befolkningen och kapitations-afgiften grunda sig på häradsskrifvarnes uppgifter för år 1850.
Af Länets 91 socknar hafva 70 uttalat behofvet af en arbetsinrättning, dit sådane personer, som genom lättja och liderlighet nödgat kommunerna att taga vård om deras barn, borde kunna försändas i de fall, då de icke kunde förmås bidraga till familjens underhåll.
Endast 3 socknar hafva på uppgifna skäl afstyrkt en sådan inrättning, och de öfrige hafva dels icke besvarat frågan härom, dels ock förklarat, att behofvet för närvarande icke påkallade en dylik arbetsinrättning.
Omkring 120 barn finnas, hvilkas föräldrar icke kunnat förmås bidraga till barnens underhåll; och antalet hade blifvit än större, om flere fattigvårdsstyrelse!', hvilka medgifvit, att likartadt förhållande inom kommunen ägde rum, hade lill siffran uppgifvit dessa barn.
Då flere fattig vårds-styrelser icke kunnat uppgifva dc fattigas antal och underhållskostnad, innan nya fattig vårdslagen trädde i verkställighet, har ingen generel jemförelse emellan fattigväsendet förr och nu kunnat göras; men att så väl de fattiges antal, som ock kostnaderne betydligen ökats, synes af följande utdrag: 1847. 1848. 1849. 1850.
Antal fattig- hjon.
Halmstad Warberg Tvååker Lindberga Slättåkra Thorup Weinge Rolfstorp 66 86 49 46 32 57 29 30 B:ko R:dr 1,3751 1,256 314 3461 1081 360 661 54 72 1 44 87 141 50 65 132 52 B:ko R:dr 2,246 2,824! 1,153* 1,600 326! 533! 820 426! 80 126 94 83 52 63 132 47 B:ko ft:dr 2,5491 2,242? 1' 1 90a 1,180 3362 831i 1,068! 366? 86 100 93 91 55 62 119 52 B:ko lt:dr 2,434 2,275 1,401 1,270 401 875 802 498 Summa 395 3,881J 743j 9,930! 677 9,766 658 9,956 29 Inom dessa socknar har således från 1847 till 1850 de fattigas antal per medium ökats som 100:164 och fattigvårds-understödet som 100:255.
Detta får dock icke anses till fullo gälla såsom norm för hela Länet, likasom man bör ihågkomma att år 1850 lenmade en ganska god skörd.
Dessa statistiska beräkningar öfver fattigvården ämnar jag framdeles för hvart femte år fortsätta, hvarigenom i en framtid ganska värdefulla bidrag kunna erhållas för bedömmande af fattig vårdsfrågan. § 9.
Invånarnes antal utgjorde vid 1850 års slut 560 personer, deraf 357 skattdragande och 203 befriade från afgifter.
År 1847 besteg folkmängden sig till 529 personer, i följd hvaraf den under dessa 3 år ökats med 31 personer.
Stadens jord är. såsom tabellen upptager, endast ansedd till Ib mantal, derutaf ena hälften blifvit tilldelad tomterna och är derifrån oskiljaktig, hvaremot andra hälften i annan laglig ordning förvärfvas onder full äganderätt, så alt å densamma, som är indelad i så kallade ”jordar”, hvilka i medeltal hvardera innehålla nära ett tunnlands rymd, lagfart och fasta meddelas.
Närbelägenbeten af Götheborg åstadkommer, att stadens invånare icke kunna, me O O / deist utöfning endast af vanliga stadsrnanna-näringar, bereda sig tillräcklig förtjenst; och då stadens egna jordar äfven äro otillräckliga, har häraf blifvit en följd, att icke få bland invånarne varit och äro nödsakade att, förnämligast genom arrende af närbelägen jord å landet, söka förskaffa sig utväg att utaf jordbruk hemta bidrag till sitt uppehälle.
År 1849 bildade åtskiliige personer hufvudsakligen bland stadens invånare ett bolag, benämndt ”Kungsbacka Hamn-Aktiebolag”, i ändamål, att medelst en pråm- eller båtled söka göra Kungsbacka-ån segelbar från fjärden intill staden för åtminstone mindre farkoster och båtar.
Utanför åmynningen bar, förnämligast genom sjösqvalp, bildat sig ett sandre!', som för närvarande vid vanligt vattenstånd hindrar all kommunikation äfven med de minsta båtar, lill stort hinder för trafiken.
Enligt det af Kaptenen vid Flottans Mekaniska Corps Remmer uppgjorda förslag skulle denna sandrefvel genomskäras af tvänne på fachiner byggda hamnarmar; och kostnaden derför är beräknad till 16,100 R:dr Banko, deraf aklie-ägarne tecknat 5,000 R:dr och statsanslag för resten skulle sökas.
Kommer detta arbete, såsom jag hoppas, att varda utfördt, 30 emotses med all sannolikhet, alt stadens sjöfart och rörelse skall öka sig och fördelaktigt inverka äfven på öfrige näringsförhållanden.
Vid 1850 års slut voro i staden skattskrifne 22 minuthandlande, sorn sysselsatte 10 handelsbetjenler, äfvensom 9 hökeri-handlande och 22 handtverkare, deraf 2 bagare, 2 karduansmakare, 5 garfvare, 1 glasmästare, 1 guldsmed, 1 gördelmakare, 1 hattmakare, 2 kopparslagare, 1 murare, 1 målare, 2 skomakare, 1 skräddare och 2 smeder, hos hvilka såsom gesäller, lärlingar och arbetare voro mantals- oell skattskrifne sammanlagdi 21 personer.
Under dessa 3 år hafva handlandernes antal ökats med 4; men härvid hör an mäl - kas, att af uppgifna antalet fem väl ho i staden, men hafva ej någon salubod eller drifva någon rörelse, tre äro boende å landet, och en innehafver kondition såsom handelsbetjent uti annan stad, så att antalet af dem som idka minuthandel endast belöper sig till tretton.
Deremot hafva antalet af handtverkare under samma Lid nedgått från 25 Lill 22.
För öfrigt linnas två färgeri-fabriker, hvarest sysselsättas tre arbetare och en urfabrik, In fiken dock är så obetydlig, att idkaren ej har någon arbetare.
Uelsovården i staden ombesörjes af Provincial-Läkaren för norra delen af Länet, sorn är här stationerad oell tillika antagen som Stadsläkare emot sär-» skildt arfvode.
Släden aflönar jemväl en examinerad barnmorska.
Uti stadens pedagogi, dervid en lärare är anställd, hafva under hvarje af åren 1848 och 1849 tolf gossar njutit undervisning; men sedan cn folkskola hösten 1849 blifvit i staden ordnad och kommit i gång, minskades lärjungarnes antal i pedagogien lill tre, härrörande deraf alt folkskolan upptog de mindre försigkomne barnen.
Folkskolan förestås af en särdeles skicklig och nitisk lärare, som lemnar undervisning uti alla de ämnen, hvilka i sådana skolor vanligen föredragas.
Också bevistades skolan år 1850 af omkring 50 barn, deraf största antalet gossar, och della flitiga begagnande af folkskolan vittnar tilräckligt om dennas ändamålsenlighet.
Under sådana förhållanden har det ansetts icke lämpligt upplifva den före 1846 års eldsvåda existerande småbarnsskola, hvars fond, hufvudsakligen tillkommen genom en betydlig gåfva af Ilög stsalig Hans Majit Konung Carl XIV Johan, fortfarande emsorgslullt förvaltas af en direktion.
Fattigvården i staden ombestyres af kyrkorådet, och hafva de fattigas underhåll hitintills bekostats dels af fattigkassan, och dels medelst uttaxering efter antaget och lastsläldt reglemente.
1 anseende Lill de lattigas åiliga tillväxt har uttaxeringen år efter år stigit. 31 Polisen har handhafts och handhafves af Stadsliskalen med biträde af en stadsbetjent på stat.
Vid marknader och andra tillfällen, då större folksamlingar äga rum, a nia ges ett efter behofvet iämpadt antal nyktre och pålitlige vaktkariar.
Fyra brandvakter äro anställde, hvilka, två och två i sender, patrullera hvarje natt.
På stadens bekostnad underhållas tre slangsprutor, två större och en mindre, hvilka serveras af dertill indeldt manskap.
Staden, som äger sjö- och stapelstadsräLt, är belägen vid Katie" a t och var fordom en betydlig handelsstad, samt väl befästad intill år 1830, då fästningen demolerades.
Af stadens 260 tomter äro 249 uti enskildes ägo, och de obebyggda förete vackra planteringar eller gagnelig» trädgårdar.
Invånarnes antal uppgick vid 1850 års slut till 1,814 personer, så att folkmängden på dessa tre år ökats med 27 personer.
Stadens icke obetydliga, i tabellen uppgifna, ägovidd består, såsom i föregående berättelse blifvit omförmäldt, till en icke ringa del af berg och ofruktbara höjder, hvilka dels alldeles icke, och dels icke utan kostnader, öfverstigande blifvande värdet, kunna odlas.
Detta gäller icke blott en del af odaljorden, utan äfven en del af utmarksjorden, både den sorn är och icke är indelad på Lomtern».
Öfriga utmarksjorden så väl sorn stadens odaljord brukas i cirkulation, och de sednare åren har för märk
Is en synnerlig omsorg och idoghet viri jordbruket, härrörande, som det vill synas, af mindre liflighet i stadens hufvudnäringar: handel och handtverk.
På hamnen är arbetadt sedan år 1788 och år 1850 blef elen färdig, i enlighet med en af dåvarvnde Öfverdirektören, numera Öfversten och Ridd»- ren A. E. von Sydow uppgjord och under den 22 Oktober 1843 af Konung Carl XIV Johan i nåder fastställd plan, hvilken medtagit en kostnad af 44,000 R:dr Banko, men derförulan äro från och med år 1788 och till år 1843 å hamnbyggnaden använde ungefär 29,000 R:dr, så att hela kostnadssumman bestiger sig till 73,000 R:dr Bauko, deraf staden häftar i skuld till Staten för ett belopp af 35,000 R:dr, allt Banko.
Ehuru hamnen utgör södra slutpunkten af Skandinaviens vestra skärgård, och blifvit betydligen utvidgad, samt lemnar säkert skydd åt fartyg om 8 å 10 fots djupgående, och på redden säker ankarplats förefinnes för 15 å 20 lots djupgående fartyg, hafva hamnen och redden dock ej hitintills blifvit mycket anlitade som nödhamn, ej heller båtstaden att fägna sig ål särdeles ökad liflighet i sjöfart och handel.
Det bör emedlertid förmodas, ali hamnbyggnaden genom den IäItade lossning och last ning, som förut ej kunde ske utan begagnande af pråmar, skall verka fördel - 32 aktigt på rörelsen, oell att hamnen skall blifva mera besökt än hittills af sjöfarande, sorn i Kattegat träffas af motvindar eller eljest behöfva söka land.
För de år, denna berättelse omfattar, hafva influtit följande umgälder, nemligen:
Hamnmedcl.
Tolagsmcdei.
Summa. 1848 1,577: 31. 10. 555: is. 8.' 5,074: 18. — 7,387: 20. g. 1849 2,011: 12. 10. 618: 13. 8. 3,658: 0». 6. 6,287: 33. — 1850 1,820: 8. 4. 444: 35. 5. 4,127: 40. — 6,392: 35. 9. som per medium utgör 1,863: 1. 8. 539: 22. 7. 4,286: 37. G. 6,689: 13. 9.
Importen består hufvudsakligen af vin och andra spritdrycker, saltad sill, torr fisk, tran, salt och stenkol.
Till utrikes ort skeppas förnämligast boktunnor, stäfver af ek och bok, bräder, saltadt fläsk, linfrö, samt någon gång spanmål och potäter.
Handelsflottan består för det närvarande af 1 brigg, 2 galeaser, 3 slupar och 2 jakter om tillhopa 3l2xfS(j läster.
Af dessa fartyg äro briggen och ena galeasen mest sysselsatte med fraktsegling för andra städer.
De handlandes antal har minskats från 31 till 25 med 20 öppna salubodar.
Handtverkerierna äro icke lönande.
Stadens 48 mästare, som tillsammans sysselsätta 91 gesäller, lärodrängar och andra arbetare, äga icke sin bergning af handtverket, utan måste söka binäring i jordbruket.
Allmänna undervisningen, vid en lägre lärdomsskola, bestrides af en rektor och en kollega, samt vid folkskolan af en lärare.
Fattigvården faller tungt på stadens invånare.
Utom det gamla fattighuset, sorn rymmer 25 fattighjon, har fattigvårds-styrelsen låtit uppbygga ett nytt fattighus, samt tillika inköpt ett hus, som blifvit till fattighus inredt, så att 80 fattighjon nu kunna herbergeras.
För deras underhåll och vård uttaxeras årligen 2 å 3,000 R:dr Banko.
Af donationer och räntor inflyta årligen omkring 200 R:dr s. m„ som användas lill beklädnader och utackordering.
År 1850 uppgingo stadens inkomster till 2,750 R:dr 43 sk. 3 rst.
Banko, bestående i tomtören och några grundräntor, men hufvudsakligen arrende för stadens publika jordar samt ränta för en del utlånta medel.
Af dessa inkomster, hvari tolagsmedlen 444 R:dr 35 sk. 3 rst. äro inberäknade, har, sedan staden för hamnbyggnaden ådragit sig en betydlig skuld, årliga tolagsmedlen blifvit såsom räntefrilt lån anvisade till hamnkassan, utan allt hopp om framtida återbetalning från hamn- till stadskassan.
Genom 33 Genom subskriberade medel lill belopp af 673 R:dr 16 sk.
Banko sliflades år 1836 i staden en Sparbank, hvilken genom ett noggrannt och ordentligt bedrifvande så vunnit i förtroende, att insättningarne hvarje år varit i stigande.
Sålanda utgjorde delägarnes fordringar den 31 December: 1848 67,195 R:dr 8 sk.
Banko. 1849 75,136 » 35 » » 1850 81,253 » 27 » » och bade insatserne sistnämnde år skelt på- 2,498 motböcker.
Sparbankens enskilda behållning utgjorde den 31 December: 1848 3,511 R;dr 19 sk. 6 rst. 1849 4,251 » i » — » 1850 5,135 » ii » 4 » Invid staden är nu uppförd en såkallad Holländsk väderqvarn, som blifvit skattlagd, och å hvilken stadens invånare få sin säd (örmålen.
Falkenberg har icke under dessa Irenne år undergått någon väsendtlig förändring.
Invänarnes antal uppgår till 917 personer, hvilka hafva sin utkomst genom åkerbruk, inrikes handel och sjöfart, handtverksrörelse och fiske.
Åkerbruket är dock mindre lönande i anseende til! jordens magra och sandiga beskaffenhet, och handeln är icke uti tilltagande.
Utloppet af Ettra-ån, utmed hvilken staden är anlagd, uppgrundas alltmer och mer af flygsand, hvarigenom icke allenast båtfarten hämmas, utan ock hinder anses möta för laxens uppstigande i ån, hvartill slutas deraf att laxfångsten aflagil.
Laxfisket utgör dock ännu, liksom fordomdags, stadens hufvudsakligaste inkomst.
Handtverkerierna äro föga gifvande, hvartill orsaken till stor del är att söka deri, att idkarne icke besitta någon utmärktare skicklighet och färdighet.
Den egentliga handeln bedrifves med allmogen i kringliggande orter och beslår i uppköp af en del trädvaror, hufvudsakligast bok och eksläfver, som förarbetade afsändas lill Götheborg, och försäljning af sill, salt och manufakturvaror.
Eli Läkare har staden nu antagit med en årlig lön af 600 R:dr Banko.
Angående stadens läge och tomternas antal åberopas hvad föregående berättelser innehålla, enär någon förändring deri under ifrågavarande tidrymd icke inträffat.
Med Nissa-åns uppmuddring fortsattes årligen och kunna 9 fots djupgående fartyg gå upp ända till bron och lossa invid stadens kaj.
Län för åren 1848—1850. ^ 34 Hamnens inkomster hafva utgjort:
Är 1848 6,440 R.dr io sk. i rst.
» 1849 6,461 » 29 » i » » 1850 6,267 » — » i » eller i medeltal . . 6,389 » 29 » 1 » Utgifterne under dessa Irenne år hafva uppgått till 15,989 R:dr 9 sk. 11 rst., så att hamnkassan ökats med 3,179 R:dr 29 sk. 4 rst.
Vid 1850 års utgång utgjorde hamnkassans behållning 11,352 R:di 41 sk. 11 rst.
Tullinkomsterne hafva utgjort:
År 1848 39,795 R:dr 37 sk. » 1849 41,729 » — » » 1850 43,412 » 22 » eller i medeltal 41,645 » 47 » 6 rst.
Export- och import-artiklar äro desamma, som uti sista berättelsen finnas angi! ne.
Till utrikes orter har algått följande antal fartyg och båtar, nemligen:
År 1 848 330 >, 1849 327 » 1850 411 1,068 eller i medeltal 356.
Galeaser.
Slupar.
Jakter.
År 1848 . . . . 2 3 4 13 6 19 » 1849 . . . . . 2 3 4 13 6 19 » 1850 2 2 4 13 6 18, hvilkas sammanräknade drägtighet besteg sig:
År 1848 lill 847/^ läster » 1849 » 848jnn » » 1850 » 775-nfe » Allmänna undervisningen bestrides vid en Lägre Lärdomsskola af en rektor och tvänne kolleger, samt vid en Lankasterskola af en särskild lärare.
Dessutom finnes Folkskola med en lärare och en Slöjdskola för flickor, äfvensom en Småbarnsskola. 35 Stadens inkomster uppgingo år 1850 till 9,818 R:dr 18 sk. 9 rst., deruti inberäknade 667
K:dr 25 sk. 8 rst. saköresmedel, hvilka till större delen icke utgått, utan för bristande tillgång blifvit förvandlade.
Handtverkerierna befinna sig med få undanlag i svagt skick, och arbetsförtjensten deraf är ganska ringa, stundom knappast tillräcklig för idkarens och dess familjs utkomst.
Sparbanken åtnjuter fortfarande stort förtroende och utgjorde delägarnes fordringar: den 31 December 1848 05,968 R:dr 35 sk. Banko. » 31 » 1849 70,958 » 4 » » »31 » 1850 75,254 » 20 » » Af Sparbankens enskilda fond, som utgjorde:
År 1848 4,823 R:dr 21 sk. — rst. » 1849 5,118 » 19 » 11 » » 1850 5,568 » 26 » — » utgå årligen 166 R:dr 32 sk.
Banko såsom bidrag till Småbarnsskolans underhåll. Laholm, anlagd på södra sidan af Laga-ån, ungefär | mil från dennes utlopp i hafvet, är glest bebodd och har 147 tomter.
Uppgrundningarne vid åns utlopp fortgå, så att endast 2 å 3 fots djupgående båtar kunna inlöpa, men litet längre upp bar ån tillräckligt djup för 9 å 10 fots djupgående fartyg.
Fabriker och inanufakturier finnas icke, men invånarne sysselsätta sig mycket med tillverkning af vadmal, ullstrumpor, tröjor m. m., som afyttras till handlande från Borås, hvilka sedan afyttra dessa tillverkningar öfver nära hela riket.
Staden har Apothek, Läkare och Skola.
Halmstads Slott den 22 November 1852.
P. A. LEWENHAUPT. H. J. Kleverström.
.ari .i f 1 >:i: 6!d,v .ii! ■ ijt iu ogii!y<j(]'.!
;k'; -• iii,;- u'ji »'>);• : jj «v 4a;i.S >i- • 2 7t * \ ..
• i ! 'i. .I<J gjdte-Hjj 3. t inland. j m.1ii -..i:».. . a-, ■ -i *»i. i * j f n. i iwi • « - u(iii3<; jain ; i t** ,m>)/ 1 ' : ' 4->:i! ■ : V- (Sl./I If•'Ji>i.XJ 5 3 ’•
Ui>£ 'lii if; ij) (ig) ..jaj j-je.
• f<;antili' ^.:jh ,1 o '• *' >' ' ' i • 1 '•! iJ“!' iijlt* ; i ;-.M ! 31!!
. I .,(!,< {, ■ • \ !■ 3 '■ 'V ö . . .....
. jh lCj^Ul uti'?1 t}j!iÖl t;l»ijt • t. i! H f.sM . . . ti ;t c ?■ ! i.G . !>-•'>! ÖS' (f äjöo.i 'ibilc.i ••••
! iij iiäbihiti Ifto-ii'--..-i-, i'} ‘t l>:/i : W I-.,;.- ■ -;Ir '••••{•>•?- '.a jl) •-bii /.iii Hjlin ,:iabi ftiuni, :-j: iUl,hi'wij:;n; ii> •: "i 1/iB ifKM , - fl** -ni b-.ij ,l(KJiJ!i: : jailil JfilClW/ 'jfi glliliyl 5‘i vjlij Lims j ubvUl ■-JiÄiiB. 3-1 ji lli/it '<> ' -.i..'!' *jl>(
•!'jiäirf lii : .fil- ‘.18 llj" JJ.-; <! iikj <; j;i ;■ <.j/. -J c i' t) (t jjii J 8 .Sr8i TJiifnsvo/* SS 113I ,)io!8 d:-. srnldR r*i u uk\ /råd j <i T AB Eli Ii Ilir Eandct inom Hallands
Län för åren 1848 nied 1850.
Diverse Lägenheter, Verk och Tnrättrun&ar. Utsäde a f ■ Medela fkastnintr. sedan utsädet är afdraset. ——
S f a - SS é p a ' Förmedladt.
S t, ;i n (1 i " a Räntor.
Klereci-Statens underhåll. cn O cc >—< q
Uppskattadt e» </l 3 d g 99 g' 0 ^0 <x> pr © 0 © 6 0. t» CD » O n 93 g 93 3 © 93 S3 W O 93 2 93 3 >■ O as 93: O d - aq C/J Cd O) värde.
Arrende Kostnad för Rotering och Rustning.
Folkskole- Fattigför Skiuts.
Väshållnins.
Diverse afgif- ter, onera Summa i» © —i O 3 O © —t O O o o O sr* p O? i 0 Q. 99 © 3 © ©’ CD d C5 © 93 93: a © © qq 93 Cl © © cn 93 93 qr a> 3 0 Efter lista Artikeln.
Efter 2 g. Efter 19 och 21 SS- Efter 22 g.
Summa. .1 ordenoks- och Hem- man tal,s- Ränta.
Krono- och Kvrko-tiondc.
Hernin gs- ören.
Summa. medel.
Summa. afgirt. sorjnmg oell allman besvär. na Stats-B drag.
Mantal Mantal Mtl Mtl Mantal Mantal Mantal St.
St, St T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r St.
R:dr s. r. R:dr S. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:r s. r. R:r s. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:r s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. U:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr S. r. R.dr s r.
R:dr s. r. R:dr s. r. 1 Laholms Fögderi. .
(15 rsi ittct 36* 136* 283555 6«*V 8094 Ilo 1,022 57 211 Gil 2,011 30 4,190 3,109 6,999 3,800 56 10,802 158 21,006 12,731 24,803 14,181 220 55,745 2,774 2,984 9,161 4,080 17,110 2,480 103 2,173,000 _ _ 2,122 36 521 12 5,347 19 10 32 6,900 _ 14,973 41 12,100 25 2 4,120 15 10 640 3,120 — 11 16 — 20,000 9 — 298 12 — 5,590 — — 7,82 i 32 — 388 32 — 1,310 32 — 9,524 — — — — 7,957 40 — 1,952 32 — 3,667 32 — 2,047 26 — 66,012 — — Halmstads dito . . . 2o-iia 2* 9955 319* 788AV 908* 416 510 80 201 690 1,957 20S 5,5084 5,883 7,977 5,857 135* 11,3094 1,059 28,889 24,189 32,381 23,1724 076g 87,277 3,301 4,601 11,213 8,724 20,945 8,022 325 2,334,441 2,438 40 791 7 4 6,386 25 11 5 5,956 20 G 15,577 45 9 11,747 42 3 3,829 31 1,684 44 9 3,408 20 — 21 32 — 20,692 26 — 928 16 i 1 12,258 __ — 18,935 16 — 1,195 — — 1,207 8 — 21,337 24 — 2,441 8 — 7,930 16 — 4,764 32 — 7,416 — — 3,185 40 — 96,532 16 8 | Warbergs dito. . . 284§§4 120* 7 19 283* 714555 869* 39 00 13 33 321 472 178 3,400 7,138 5,451 2,055 92 7,343 740 12,758 27,023 10,318 0,133 320 43,193 4,258 4,224 9,887 7,313 9,114 3,054 905 1,925,000 1,981 24 464 15 10 4,984 37 34 2 10 3,707 45 G 11,172 20 2 14,965 38 3 2,543 38 3,555 44 2 2,773 — — 12 — — 23,850 24 5 2,934 — 9 10,458 4 7 16,228 — — 1,831 8 — 1,826 40 — 19,880 — — 2,007 36 — 10,082 — — 079 — — 4,445 — — 7,197 40 — 92,712 38 1 1 Fjäre dito , 394^5 78S?i 14 03 218| 768|5 9095 351 301 67 291 1,003 2,013 374J 695 7,5355 5,327^ 5,0554 280 5,340 2,020g 3,5494 26,337 17,227 18,904J 1,230g 57,933 g 3,791 1,177 7,998 3,824 11,252 5,795 2,147,830 - - 2,496 24 — 7,317 47 7 — — — — — — — — 1,119 2 8 10,933 20 3 4,960 5 - 570 38 0 3,372 33 5 3,441 24 — 40 — — 12,385 4 11 69 4 2 — 8,661 42 3 9,135 22 — 2,725 — — 1,741 24 — 13,601 46 - — — 8,455 12 — 4,549 — — 4,658 33 — 4,943 32 — 68,258 46 5 Summa l,005f§fj 40815^ 78J| 31821 1.104£45 2,915,H 3,556 J 910 1,899 217 796 2,625 0,153 790}
13,7994 23,525£ 25,7 544 17,367g 503* 34,8604 3,977g 00,2024 90,280 90,751 02,451 i 2,458g 244,148g 14,121 13,040 38,259 23,941 58,421 19,351 1,393 8,580,27 1 -1 9,039 as 9,096 3 4 0 16,718 33 11 34 2 10 15 32 17,683 20 8 52,657 40 2 43,774 14 8 11,064 27 4 9,261 2G 4 12,742 44 85 — — 76,928 16 4 4,230 23 8 36,967 46 10 52,123 2 2 6,139 40 — 6,186 ® 1 64,349128 — 4,448 44 — 34,425 20 — 11,945 16 — 20,187 17 — 17,374 42 — 323,516 6 — Hallands Landskontor don 10 November 1852. lf. «/.
Mlererströiti.
Till Berättelsen öfver Hallands
Län för åren 1848—1850 T Allis IL ij flir (Städcrnc luoisa Hallanda i-H c7 O O i—3 sa: o ~ 3 Jord.
Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är aldra get.
C/J c ter, Verk oell lingar.
> Pr ca > 3 qq Betesmark. 3 as H 3 3 SS 3 Q. Hemmantal.
K Oso CJQ Korn.
Blandsäd. lif1 % Potates. Hvete.
SS 050 OQ Korn.
| Blandsäd.
C50 Svin.
Bruk, Manu- fakturist Verk och Inrättningar.
Tid kpl
Tid kpl Tid T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r Tci- T:r T:r T:r T:r T:r T:r SI.
St. SI.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r Laholms Stad ....
150 430 — 510 — 909 1,849 — 9 2 60 48 150 125 2 270 IO 300 192 600 500 10 1,620 97 6 250 36 20 65 — 104,039 IG — 53,614 — — 1,000 — — 158,653 IG — j Halmstads d:o 224 324 20 216 10 702 1,242 30 13J C 94 113 230 102 5 350 30 470 452 690 408 25 2,450 123 51 163 48 94 — — 447,254 2 8 79,206 IG — 22,100 — — 548,560 18 8 Falkenbergs d:o 117 360 — 285 — 75 720 — 7H 3 156 85 87 16 1 180 14 700 390 485 75 3 950 54 14 146 28 20 80 — 133,827 — 20,446 — — — — 154,273 — — Warbergs d:o 260 391 — 497 — 854 1,742 — 10 19 101 200 80 35 6 180 76 404 800 320 140 24 1,800 80 60 272 30 60 54 — 366,433 IG — 60,083 16 — 18,400 — — 444,916 32 — Kungsbacka d:o . . . . 102 46 — 47 s 30 123 5 n 6 12 14 10 6 3 12 24 50 56 40 24 8 120 18 8 40 8 10 30 2 197,455 1 G 10,939 17 — — - 208,394 18 G Summa 8531 1,551 20 1,555 15 2,570 5,677 3 4141 36 423 460 557 284 17 9921 156 1,924 1,890 2,135 1,147 70 6,940 372 139 871 150 204 239 2 1,249,008 36 2 224,289 1 __ 41,500 , 1,514,797 37 2 Hallands Landskontor den 10 November 1852. 0 MM. J. Miteverström.
Till Berättelsen lifver Hallands Län för åren 1848—1850.
Milin för åren 1848 nied 1850 Ivlereci-Statens underhåll.
Bevillning efter gällande Förordning.
Diverse onera, räntor och besvär.
Jord, Hus, Tomter,Verk och Inrättningar.
Af Embetsoch Tjenstemän.