Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Finnas desse betjente härutinnan icke fullgöra sina pligter, läte Justitie-Kanslersembetet med dem efter lag och omständigheter förfara. ll:o Den, som åtalar underslef emot eller öfverträdelse af denna författning erhåller hälften af del ådömda bötesbeloppet; hvarförutom honom alltid tillkommer hälften af den undansnillade eller för ringa crlagda slämpelafgiften.
Återstoden al denna afgift, äfvensom af böterna, tillfaller Kongl. Maj:t och Kronan.
Denna författning skall lända till efterrättelse från nästkommande års början till slutet af det år, under hvars lopp ny Tidnings-stämplings-bevillning varder af Rikets Ständer fastställd.
Prot. 1859 & 1860. 10 Sami. 1 A/d. 50 394 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:0 ‘128.
\:o 138.
Uppläst oell godkiindt hos Ridd. och Adeln den 15 Sept. 1860.
Preste-Slåndet den 15 — — Borgare-Slåndct den 15 — — Bonde-Slåndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition om anslag för åvägabringande af ifrågasatt förstärkning aj Högsta Domstolen.
(Stals-Utsk:s Utlåtande N:o 168.) S. A. K.
Uti aflålen nådig Proposition af den 13 sisllidne Mars har E. K.
Majit behagat meddela Rikets Sländer, hurusom, för verkställandet af den utaf E. K. Majit, uti särskild Proposition till Rikets Ständer samma dag. föreslagna förstärkning af É. K. Majlis Högsta Domstol, erfordrades medel ej mindre till löner åt
Fyra nya Justitie-råd å 8,000 Ridr, än ock till arfvoden lör fyra tillförordnade Revisions-Sekreterare med 4,500 Ridr för hvardera och för två tillförordnade Protokolls-Sekreterare med 3,500 Ridr för hvardera, äfvensom lill bestridande af de tillökade Kanslist- och Kopistgöromålen med 11,200 Ridr och till arfvoden, å 500 Ridr, för en Vaktmästare vid Högsta Domstolen samt en vid Justilie-Revisions-Expeditionen; och har derföre E. K. Majit af Rikets
Ständer äskat ett årligt anslag af 69,200
Ridr, att utgå enligt ofvauberörda fördelning, under innevarande år från och med månaden näst efter den, under hvilken stadga angående Högsta Domstolens tjenstgöring på två afdelningar komme all utfärdas och vidare intill slutet af nästa slatsreglerings-period.
Vid öfvervägande af denna nådiga framställning, hafva Rikets Ständer, som, efter antagande af det grundlags-stadgande, hvilket gjort förstärkning af Högsta Domsto - Expeditions-Utskottets Färsing lill underd.
Skrifvelse N:o i28.
395 len möjlig, äfven godkänt E. K.
Maj: ts uti ofvanom förmälda nådiga Proposition intagna förslag till stadga angående samma
Domstols tjenstgöring på två afdelningar, enligt hvilken ledamöternas antal skulle ökas lill sexton, funnit häraf vara en nödvändig följd att jemväl anvisa medel till de i anledning af den nja organisationen behöfliga löner och arfvoden; hvadan, och då emot E. K.
Majlis ifrågavarande nådiga förslag någon anmärkning, vare sig i afseende på de särskilda löne- och arfvodesbeloppen eller anordningen i öfrigt, icke ifrågakomrnit, Rikets Ständer, med iakttagande deraf, att, till lättnad af framdeles möjligen skeende indragning, endast Juslitie-Råden, hvilka enligt grundlagen icke få innehafva annat embete, skola erhålla löner, men den behöfliga förstärkningen af nedre Revisionen och dess expedition tillvägabringas genom förordnanden på obestämd tid, för nästkommande slatsreglerings-period beviljat en tillökning i Högsta Domstolens anslag af 32,500 R:dr och uti anslaget för Justitie-Revisions-Expeditionen af 36,700
R:dr, hvilka belopp tillsammans utgöra ofvanomförmälda af E. K. Maj:t äskade summa 69,200 R:dr R:mt.
Derjemte, och för den händelse E. K. Maj:t skulle finna lämpligt, att omförmälda förstärkning af Högsta
Domstolen redan under innevarande år må komma till verkställighet, få Rikets Ständer, som inhemta!, att för närvarande befintliga besparingar å 2:dra Hufvudtiteln antagligen lemna tillgång till den mindre betydliga utgift, som häraf kan föranledas, underdånigst anhålla att de för ifrågavarande ändamål möjligen erforderliga kostnader måtte varda medelst anlitande af berörde besparingar bestridda.
Stockholm den 15 September 1860. 396 Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
N:o 13».
Uppläst och godkänd! hos Kidd. och Adeln den 15 Sept. 18G0.
Preste-Slåndel den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 15 — ■— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljadt anslag till Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom wppfunnen räknemaskin m. m. (Stats-Utskis Utlåtande N:o 169.) S. A. K.
Uti en den 30 Mars innevarande år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K. Maj:t behagat meddela, hurusom Vetenskaps-Akademien hos E. K.
Majit i underdånighet anmält, att, sedan för Akademien blifvit förevisad en af Magister M. Wiberg uppfunnen räknemaskin, hvilken, af olika konstruktion med den Scheutziska, förrättade samma arbete med lika fullständighet som denna, men intoge betydligt mindre rum och kunde försäljas till vida lägre pris, hvarigenom den kunde blifva allmännare tillgänglig, Akademien bland sine sakkunnige ledamöter utsett en Kommitté att i ämnet afgifva betänkande, samt alt vid den noggranna undersökning, den af Magister Wiberg uppfunna räknemaskin sålunda underkastats, det blifvit bekräftadt, att densamma icke blott med lika fullständighet, som den Scheutziska, uppfyllde det htifvudsakliga ändamålet, att med ofelbarhet utföra interpolationsräkningar, ulan ock i ofvan omförmälda hänseenden bildade ett ej origtigt framsteg; och har, med afseende å hvad sålunda och i öfrigt upplyst och anfördt blifvit, E. K. Majit funnit Magister Wiberg synnerligen förtjent af ett offentligt understöd, hvilket, af Vetenskaps-Akademien föreslaget till 3,000 Ridr, E. K.
Majit ansett lämpligen böra bestämmas så högt, att det icke blott utgjorde en ersättning för Wibergs redan hafde eller för utvecklingen af hans Expedilions-Utskotlets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 1 !29. 397 sinnrika uppfinning ytterligare nödige kostnader, utan jemväl satte honom i tillfälle att åtminstone under någon tid ostördt egna sig åt detta för vetenskapen vigtiga arbete; hvadan E. K.
Majit föreslagit Rikets Ständer att åt Magister Wiberg bevilja ett anslag af 5,000 Ridr Rimt, såsom honorarium för den af honom uppfunna räknemaskin.
Efter emottagande! af denna nådiga Proposition, hafva Rikets Ständer tillika inhemta!, att Magister Wiberg sedermera, i följd af åtskilliga utaf honom gjorda försök att i guttapercha stereotypera och dermed till trycket befordra några med hans räknemaskin uträknade ränte-tabeller, i och för sin uppfinning ytterligare fått vidkännas så betydliga omkostnader, att han numera icke kunde anses genom det för honom af E. K.
Majit i nåder föreslagna honorarium blifva salt i tillfälle att genomföra den uttänkta planen för räknemaskinens förenklande; med anledning hvaraf hos Rikets Ständer blifvit hemsläldt, att berörda honorarium måtte höjas till 8,000 Ridr; och då, enligt hvad de denna fråga rörande handlingar utvisa, Wiberg helt och hållet saknar egna tillgångar, samt han, som, enligt sakkunniges omdöme visat sig ega sällsynta mekaniska anlag, genom omförmälde uppfinning förvärfva! sig grundade anspråk på någon erkänsla från det allmännas sida, hafva Rikets Ständer, som ansett ofvanberörda af E. K.
Majit föreslagna belopp icke blifva tillräckligt att både betacka de omkostnader, han för sina uppfinningar redan haft, och på samma gång utgöra ett understöd för vidare sträfvanden i samma rigtning, pröfvat skäligt alt å Riksgälds-kontoret anvisa den sednast ifrågaställa summan, eller 8,000 Ridr Runt, att såsom honorarium bemälde Wiberg tilldelas.
Hvilket, med anledning af E. K. Majit* nådiga Proposition, Rikets Ständer få i underdånighet tillkännagifva; framhärdande etc.
Stockholm den 15 September 1860. 398 Expeditions- Utskott els Förslag till uuderd.
Skrifvelse N:o 130.
N:o ISO.
Uppläst och god k andt hos Kidd. och Adeln den lä Sepl. 1860.
Preste-Slåndel den 15 — — Borgare-Slåndel den 15 — ■— Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om sammanfattning och skiljande från Wester-Norrlands läns arkiv af de allmänna handlingar, som röra Jemtlands län. (Stats-Utsk:s Utlålande N.-o 170.) S. A. K. Rikets Sländers uppmärksamhet har blifvit fästad derpå, att, sedan den lid provinsen Jemtland var förenad med Wester-Norrlands län, alla sådana offentliga akter, dokumenter och handlingar samt jordeböcker, som borde bilda Jemtlands lans arkiv, funnes inblandade i och förenade ined Hernösands läns-arkiv.
Att denna omständighet måste menligt inverka på rättsförhållandenas utredning inom Jemtlands län, särdeles hvad beträffade kamerala, ekonomiska och administrativa ärenden, har ansetts uppenbart, likasom det kunde med visshet antagas, att, i saknad af tillgång till sådana äldre handlingar, samt deraf härfljtande bristande kännedom om deras tillvaro, mången vigtig rättighet gått förlorad, som under andra förhållanden kunnat försvaras och fredas.
Det har således funnits vara för Jemtlands län och för Landshöfdinge-embetet derstädes af högsta vigt, att de handlingar af omförmälde beskaffenhet, som kunde frånskiljas, blefve från Hernösand till Ostersund förflyttade, samt alt, vidkommande åter sådane handlingar, som icke kunde frånskiljas eller, i anseende till kostnaden, afskrifva*, tillfälle till erhållande af kännedom om deras tillvaro blefve Jemtlands läns embetsmyndigheter och invånare på annat sätt beredi: och har, med anledning häraf, blifvit Expeditions-Ulskottnts Förslag till anderd.
Skrifvelse A:o 130. 399 hemstäldt, att Rikets Ständer måtte hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes i nåder anbefalla Sin Befallningshafvande i Wester-Norrlands län att låta genom dertill förordnad fullt skicklig person ur arkivet för sistnämnda län uttaga de handlingar rörande Jemtland, hvilka der kunde påträffas, såsom landsthings-protokoller, skattläggnings-instrumenter, afvillringshandlingar, allmännings-undersökningar, fiskelängder m. m.; ur jordeböckerna från äldre lider ända lill de båda länens skiljande från hvarandra, äfvensom ur årssamlingarne af akter lill såväl afgjorda som oafgjorda mål, löstaga de delar, spm rörde förhållanden inom Jemtland ; vidare ur registren till alla resolutionsböcker och diarier göra utdrag i enahanda afseende, med hänvisande för hvarje ärende till dess nummer i den qvarblifvande handlingen; samt slutligen öfver alla de handlingar, sorn sålunda frånskiljdes, och de gjorda utdragen upprätta förteckning, att, jemte handlingarne, till Landshöldinge-embetet i Jemtlands län öfveriemnas; — varande tillika föreslaget, alt, enär det ifrågavarande högst vidlyftiga och vigtiga arbetet fordrade särskild, sakkunnig och pålitlig person, med vana vid forskningar i arkiver, saint de hos E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Jemtlands och Wester-Norrlands län anställde tjenstemän, hvilkas tid vore af deras tjensteåligganden fullt upptagen, skäligen icke kunde med samina arbete besväras, Rikets Ständer måtte till E. K.
Majlis disposition anvisa ett anslag af 2,000 R:dr, att, i mån af behof, för ändamålet användas.
Med anledning häraf, hafva Rikets Ständer, som delat den uttryckta meningen om olägenheterna deraf, att de offentliga handlingar, hvilka beröra förhållanden inom Jemtland under den tid denna provins var med Wester-Norrland till ett län förenad, icke finnas i Jemtlands läns arkiv att tillgå, ulan måste, då behof deraf göres, sökas i arkivet för Wester-Norrlands län, icke kunnat annat än finna det önskvärdt, att åtgärder vidtagas för sådana handlingars afskiljande från sistnämnda arkiv, för att lill länsarkivet inom Jemtland öfverflytlas.
Men dä frågan om sättet för verkställande af detta arbete, — hvilket till följd af sin natur är af den beskaffenhet, att del påkallar en synnerlig urskiljning och noggranhet, om de dermed åsyftade fördelar för Jemtlands län skola vinnas, utan att å andra sidan Wester-Norrlands läns arkiv beröfvas handlingar, som kunna för detta län vara af vigt, — icke utgjort föremål för den pröfning af vederbörande embetsmyndigheter, som, enligt Rikets Ständers tanke, är nödig ej mindre för ett tillräckligen noggrannt bestämmande af arbetets omfattning i särskilda delar, än äfven för alt kunna tillförlitligen bedöma, lill hvad belopp medel behöfva för arbetets verkställande anvisas, få Rikets Ständer hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K.
Majit täcktes, efter vederbörandes hörande, taga i nådigt öfvervägande, på hvad sätt det med ofvanberörde framställning alsedda ändamål må lämpligast bringas till verkställighet, samt derefter till Rikets Ständer allåta nådig Proposition, angående bestridandet af de kostnader, som deraf torde föranledas.
Stockholm den 15 September 1860. 400 Expcditions-Ulskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 131.
\:o 131.
Uppläst och godkämlt hos Uidd. och Adeln den 15 Sepl. 1850.
Presle-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — -— Bonde-Ståndet den 15 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ifrågaställd ersättning af allmänna medel till Häradsskrifvaren C. E. Ruchman för den förlust lian lidit genom för hög uppskattning af hans innehaf vande boställe. (Slats-Utskis Utlåtande N:o 171.) S. A. K.
Sedan Häradsskrifvaren i Alters, Daga och Selebo häraders fögderi af Södermanlands Ilin C. E. Ruckman, — under anförande, alt honom blifvit tillskyndad en betydlig förlust af löneinkomster derigenom, att hans boställe Ärja N:o 3, 1 mantal, i Åkers socken och härad, vid den uppskattning deraf, som med anledning af sednaste lönereglering för Landt-slalens embets- och tjenstemän verkställdes, beräknats gifva vida högre afkastning, än deraf i sjelfva verket kunde erhållas, — hos E. K.
Majit häruti sökt rättelse, med anhållan, det honom måtte tillåtas att antingen lill Statsverket afstå sitt borörda boställe mot åtnjutande af enahanda kontanta ersättning, som vid sistlidna riksdag beviljats de Häradsskrifvare, hvilka ej vore med boställen försedde, eller ock behålla detsamma såsom blott motsvarande den nyssnämnde Häradsskrifvare förunnade bostäilsersättning af 300 R.dr: men E. K.
Majit, efter inhemtande af Kammar-kollegii och Slats-konlorets underdåniga Utlåtande i denna fråga, under den 30 Augusti 1858 förklarat sig, på grund af hvad bemälde kollegier underdånigst anfört, icke finna skäl ali till R-uckmans omförmälde ansökning lemna bifall; så har vid nu pågående riksdag framställning blifvit hos Rikets Ständer gjord derom, att ersättning Expeditions-Utskollets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 134.
401 för den Rackman tillskyndade förlast måtte honom genom Rikets Ständers medverkan beredas.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer inhemtat, hurusom uti ofvan omförrnälda utlåtande, hvilket legat till grund för E. K.
Maj:ts nådiga beslut, Kammarkollegium och Stats-konloret i underdånighet anfört, att, som boställen vore Häradsskrifvare anslagna, för alt tjena dem till bostad, och Ruckman icke styrkt ifrågavarande hemmans orenlighet dertill, samt den omständigheten, att detsamma vid löneregleringen, enligt hvad af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Södermanlands län äfven antagits, blifvit nog högt uppskattadt, kunde afhjelpas vid den förestående förnyade uppskattningen af Landlstats-tjenstemännens boställen, ansåge kollegierna icke skäligt att undantagsvis för Ruckman tillstyrka den af honom äskade förmånen att antingen få till Statsverket afstå eller, utan beräknad inkomst under lönen, bibehålla sitt boställe, hvilken förmån, om den honom beviljades, snart icke skulle kunna förvägras hvarje annan Kronofogde, Häradsskrifvare eller Länsman, som af en eller annan anledning vore med sitt boställe missnöjd, hvaremot antagligen alla de, hvilkas boställen lemnade högre inkomst än under lönerna beräknats, skulle föredraga att dem bibehålla, hvarpå Statsverket komrae att blifva lidande.
Rikets Ständer, som erkänna angelägenheten deraf, att anspråk på ersättning af Staten för de förluster, som af en eller annan anledning kunna vid skeende löneregleringar tillskyndas cmbets- eller tjenstemän, i möjligaste mån alböjas, hafva likväl, hvad beträffar nu förevarande fall, icke kunnat undgå att taga i betraktande, dels att E. K. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande antagit inkomsten af Häradsskrifvare!) Ruckmans boställe hafva blifvit vid löneregleringens verkställande för högt beräknad, och dels alt detta förhållande vunnit ytterligare bekräftelse genom ett Rikets Ständer meddeladt instrument öfver en sedermera skedd uppskattning af boställets afkomst, den Ruckman låtit sistlidne år anställa af personer, hvilkas trovärdighet och sakkännedom anledning ej finnes all betvifla; och då, ehuru, såsom Kammar-kollegium och Statskontoret anfört, rättelse för framtiden uti det anmärkta missförhållandet kan vinnas vid förestående förnyad uppskattning af Landtstats-tjenslemännens boställen, Ruckman likväl, i händelse denna uppskattning komme att under någon längre lid fördröjas, härigenom fortfarande skulle komma att tillskyndas en ganska betydlig minskning i löneinkomster, hafva Rikets Ständer ansett billigheten påkalla, att Ruckman må, så snart omständigheterna sådant medgifva, komma i åtnjutande af enahanda löneförmåner, som i allmänhet blifvit Häradsskrifvare tillerkände; men som Rikets Ständer, i saknad af officiell tillförlitliga upplysningar angående omförrnälda boställes afkastning, icke kunna uppgifva, lill hvad belopp den ersättning, som sålunda skulle tillkomma dess innehafvare, lämpligen bör bestämmas att utgå, få Rikets Ständer nu endast hos E. K.
Majit i nåder låta ombesörja en förnyad uppskattning af Häradsskrifvare)) Ruckmans boställe, Ärja Nio 3, samt, sedan dervid blifvit utrönt, i hvad mån samma boställes afkastning blifvit vid den år 1858 verkställda lönereglering för högt beräknad, till Rikets Ständer aflåta den nådiga framställning, hvartill E. K.
Majit, med afseende å Ruckmans förlust af honom rätteligen tillkommande löneförmåner, kan finna omständigheterna föranleda.
Bih. tilt II.
Fröt. 1859 # 1860. 10 Sami. 1 Afd. 51 402 Expeditions-Utskottets
Skrifvelse N:o 13%.
\:o 133.
Upplisl och godkilmil hos Ridd. oell Adelil den 15 Sept. 1860.
Presle-Ståndel den 15 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvudtitel.
(Slals-Utsk:s Utlåtande m. m.
N:i» 49, 126 och 159, samt Försl. Stats-Utsk:s Mein. N:o 173.) S. A. K. 1 afseende på anslagen under Riks-Statens Andra Hufvudtitel, omfattande JuslitieDepartementet, och hvilken titel vid sislförflutne riksdag fastställdes till en summa af 2,126,630 R:dr, hafva Rikets Ständer, dels med föranledande af E. K.
Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, dels ock på grund af hvad i ölrigt före kommil, lättat de beslut, som Rikets Ständer här nedan få i underdånighet till kännagifva. 1:0 Juslilic-Slats-Expeditionen.
Propositionen åtföljande protokoll öfver Justitie-deparlements-ärenden, har E. K.
Majit behagat föreslå, dels att den Byrå-chefsbelältning, hvilken är afsedd för handläggningen af ärenden, som ega gemenskap med den Justitie-Slats-Ministern åliggande tillsyn å boktryckerierna och bokhandeln, må, utan afvaklan af nuvarande innehalvarens, Förste Expedilions-Sekreteraren L. J. Lovéns afskedstagande, indragas, med vilkor, att
Lovén uppföres på indrag nings-stat och förklaras berättigad att, intilldess han erhåller afsked, emot fortfarande tjenstgörings-skyldighet, uppbära byråchefslön samt, efter afskedstagande!, pension till Expeditions-[Jis kottets Förslag till underd.
Skrifvelse N: o i32. 403 lika belopp som Expeditions-Sekreterare i E. K. Majlis Kansli; dels ock att lönen för byråchef, som har att bereda och föredraga i Högsta Domstolen förekommande frågor om stiftande, upphäfvande, ändring eller förklaring af lagar och författningar, må utbytas till ett arfvode af 3,000 R:dr, dock med rättighet för den, som af E. K.
Maj:t förordnas till ifrågavarande befattning, att utom berörde arfvode uppbära löneinkomster af innehafvande ordinarie tjenst lill så stor del som E. K.
Majit finner ej böra för tjenstens bestridande åt vikarier afstäs.
Och enär, hvad angår Expeditions-Sekreteraren Lovén, upplyst blifvit, att han före inträdet af nästa statsreglerings-period fyller sextiofem lefnadsår samt i öfrigt är berättigad att å indragnings-stat förflyttas samt någon märklig kostnad således icke kan tillskyndas Statsverket deraf, att Lovens tjenstebefattning, utan afvaktan af hans afskedstagande, indrages, hafva Rikets Ständer bifallit hvad É. K.
Maj:t i ofvannämnde hänseende behagat föreslå.
Beträffande åter det sednare af ofvanberörde förslag, så hafva Rikets Ständer funnit behofvet och ändamålsenligheten af den i nämnde hänseende ifrågaställa förändring vara tillfyllest ådagalagda uti Justitie-Slats-Ministerns till ofvan åberopade SlalsRåds-protokoll afgifne underdåniga yttrande, hvadan Rikets Ständer, i stället för nu utgående lön till en byråchef, beviljat eli arfvode af 3,000
R:dr för beredning och föredragning af lag-ärenden med rättighet för den som härtill förordnas, alt derutöfver uppbära löneinkomster af innehafvande ordinarie tjenst till så stor del, som E. K.
Majit finner ej böra för tjenstens bestridande åt vikarien afstås.
Enär för ärendenas behöriga gång inom denna expedition ökade arbetskrafter i de lägre graderna redan förut visat sig vara erforderlige och detta behof måste blifva ännu mera känbart, då genom indragning af ett byråchefs-embete, dess åligganden komme att tilldelas en eller flere af de öfrige Embets- och tjenstemännen, har E. K. Majit, beträffande Kanslist- och Kopistgraderne, föreslagit att, jemte bibehållande af de å Expeditionens stat nu uppförde 1 Kanslist och 2 Kopister särskilda medel måtte anvisas för göromålens gång inom kopistgraden, för hvilket ändamål, med iakttagande af den största sparsamhet, ett årligt anslag af 1,800 Ridr vore behnfligt.
1 betraktande af hvad sålunda blifvit anfördt hafva Rikets Ständer till arfvoden för extra tjenstgöring anvisat en årlig summa af 1,800 R:dr R:mt.
Hvarjemte Rikets Ständer, med afseende å de betänkligheter, som E. K.
Majit uti dess nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof anfört emot den vid sistförflutna riksdag ifrågasatte allmänna indragning af Kanslist- och Kopistgraderne inom så väl Stals-departemenlen, som rikets öfriga embetsverk, beslutit att inom ifrågavarande Stats-Expedition aflöning för en Kanslist med 1,800 Ridr och för 2 Kopister med tillsammans 2,000 R:dr skall på Stat uppföras.
I följd af de förändringar, som sålunda blifvit beslutade och då Rikets
Ständer derjemte ansett lönen för det ännu bibehållna Byrå-Chefs-Embelet lämpligen böra bestämmas till 4,000 Ridr, kommer anslaget för Juslitie-Stats-Expeditionen att utgå till följande belopp: Expeditions-Chefen Ridr 5,500: — Arfvode till en Byrå-Chef för beredning och föredragning af lagärenden, hvilken derutöfver äger uppbära löneinkomster af ordinarie tjenst, till så stor del, som E. K.
Majit ej finner böra för tjenstens bestridande åt vikarien afstås 3.000 4.000 3.000 1,800 1 Byrå-Chef 1 Registrator 1 Kanslist .
Transport 17,300 404 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o i32.
Transport 17,300: — 1 Kopist 1,000: — 1 D:o 1,000:
— Till arfvoden för extra tjenstgöring 1,800: — 1 Vaktmästare 600: — 1 D:o 500: — Summa R:dr 22,200: — 2:o. Högsta Domstolen.
För verkställighet af den utaf E. K.
Majit uti nådig Proposition den 13 nästlidne Mars föreslagna och af Rikets Ständer medgifna förstärkning af E. K. Maj:ls Högsta Domstol, hafva Rikets Ständer, på sätt deras underdåniga skrifvelse den 15 denna månad utvisar, med bifall till E. K.
Majlis i särskild nådig Proposition den 13 nyssnämnde Mars derom gjorda hemställan, till löner åt fyra Justitie-Råd, med hvilka Högsta Domstolen skulle komma all förökas, anslagit, efter 8,000 R:dr för hvardera, ett belopp af tillhopa 32,000 R:dr, samt till arfvode åt en Vaktmästare 500 R:dr, så att anslaget för Högsta Domstolen, hvilket hittills utgjort 97,100 R.dr, blifvit förhöjdt till 129,600 R:dr. 3:o.
Justitie-Kanslers-Exp editionen.