Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle någon enskild man, eller någon corps, militär eller civil, eller ock någon menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift eller med anledning af r, befallning, försöka att våldföra Riksförsamlingen, dess Afdelningar eller Utskott, eller störa friheten i deras öfverläggning^ och beslut; vare sådant ansedt som förräderi, och ankomme på Riksförsamlingen alt slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. § 159. ingen Riksdagsman må kunna, af hvad anledning som helst, förmenas att R, Riksdagen bevista: gällö dock härutinnan undantag för militärpersoner, då de under krigs- R tid i rikets tjenst af Konungen beordras. § 160.
Varder Riksdagsman under påstående riksdag, eller under resa till eller från R riksdagen, med ord eller gerning ofredad af den, som känner, att han i sådant ärende stadd är, eller sedan han sjelf det tillkännagifvit, eller varder han efter riksdagen, för riksdagsgöromålens skull, si behandlad: då skall sådant såsom edsöresbrott anses och straffas. 0. $ 36. 0. § 72. 0. § 59. F. § 110. 0. § 77. F, § 110. 0. § 79. F. § lil. 0. § 77. 36 KonsHtutions-Utskotlets Memorial, N:o 7. R F § 110. § 161.
Ej må någon kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfvas för sina ger ningar eller yttranden i egenskap af riksdagsman, utan att den Riksförsamlingens afdelning, till hvilken han hörer, sådant tillåter, genom uttryckligt beslut, deruti minst fem sjettedelar af afdelningens vid omröstningen tillstädesvarande ledamöter instämt; tage sig dock ingen häraf anledning till frikallelse från författare-ansvar enligt Tryckfrihetsförordningon.
Ofverfaller någon, inom Riksförsamlingen eller dess afdelningar, den andre med hugg och slag, skall sådant som edsöresbrott anses och straffas.
Nyttjas dervid vapen, straffes derutöfver med ett års fängelse.
Den, som sådant våld begår, skall, utan att vidare njuta riksdagsmannaskydd, till behörig
Domstol öfverlemnas.
Beskylles
Riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej i häkte kunna inmanas, förr än efter anställd ransakning domaren sådant skäligt pröfvat, såvida han ej å bar gerning funnen varder: gälle likväl, om han efter domstolens kallelse sig ej inställer, hvad allmänna lagen i slikt fall stadgar.
Ej må Riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller, under påslående riksdag, för skuld insättas; vare dock hans egendom ej från laga utmätning frikallad.
Ej må någon Riksdagsman ifrån annan ort, medan han för riksdagens skull sig å riksdags-orten uppehåller, utom i ofvan omförmälda svårare fall, dragas derstädes för rätta, med mindre han sökes för gäld, som han under den tiden sig der åsamkat.
R 0 § 03 ® 162.
Riksförsamlingens
Justitie-ombudsman tillgodonjute, såväl under som emellan riksdagarue, samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning, som i 1GO och 161 §§ R. 0. § 70.
|.„r |{j|iscjagSmjjn stadgad är.
Riksförsamlingens fullmäktige och revisorer åtnjuta för sina R. 0. § 24. gerningar och yttranden i och för sina befattningar, samt de hos Riksförsamlingen eller dess Afdelningar och Utskott anställde sekreterare jemte kanslibetjening, under riksdag, samma säkerhet, som riksdagsmän i allmänhet tillkommer.
R F § 113 ® Taxeringsman, som Riksförsamlingens bevillnings-föreskrifter ä dess vägnar tillämpa, skola ej för debitering eller taxering kunn3 till något ansvar ställas. § 164.
Riksdagsman njute af statsmedlen ersättning för resekostnad, så ock lämpligt dagtraktamente, hvilket vid hvar tredje lagtima riksdag af Riksförsamlingen fastställes för de riksdagar som derpå följa.
\ Konstitulions-Utskottels Memorial, N:o 7. 37 Särskild artikel.
Huru den första Riksförsamlingens Lands-ting skall väljas oell afgå.
Vid den riksdag, då Konungen antagit denna Regeringsform jemte Lagen om val till Riksförsamlingen, välje Rikets Ständer, hvarje Riksstånd för sig, inom eller utom ståndet, (emton män, hvilka, enligt Val-lagens 9 §, äro valbara, att vid den riksdag, då Riksförsamlingen första gången sammankommer, i lands-tinget inträda.
I början af sistnämde riksdag, fylle folk-tinget genom val de ledigheter, som ibland de, enligt föregående, af Riksstånden valde medlemmar kunnat uppstå.
Vid samma riksdags slut och innan folk-tinget skall enligt § 97 välja nya ledamöter i lands-tinget bestämmes, genom lottning mellan landstingets samtlige medlemmar, de trettio ledamöter, hvilka då böra afgå.
Förslag till Val-lag. § i.
De etthundradetjugo Riksdagsmän, hvilka, enligt regeringsformens 96:te § utgöra folk-tinget, skola utses genom elektorer ifrån rikets städer och landsbygd, till hvilken sistnämnda äfven räknas köpingar och sådana städer, som icke hafva egen jurisdiktion. § 2.
Rikets städer ega utse tjugofyra och rikets landsbygd nittiosex Riksdagsmän.
Desse fördelas emellan städer och emellan län, i förhållande till folkmängden, på sätt denna val-lag bifogade fördelnings-längder utvisa.
Dessa fördelnings-längder skall Riksförsamlingen å hvar femte lagtima riksdag granska och der så nödigt finnes, rätta.
Sålunda rättad fördelnings-längd varder till Konungen öfverlemnad, med anhållan att han densamma må stadfästa samt kungöra låta. 38 KonsUluttons-Utskottets Memorial.
N:o 7. § 8.
Stad, som egor så stor folkmängd, att deri är berättigad sända en eller flera Riksdagsmän, må icke mef annan stad till ett valdistrikt förenäs.
Öfrige städer skola till valdistrikter fördelas, på dd sätt, att hvarje distrikt utväljer en Riksdagsman.
I fördolningslängden bestämmes hvilken stod. inom hvarje sådant val-distrikt, skall vara val-crl. § 4.
Hvarje län skall indelas i lika många val-distrikt, som de riksdagsmän äro, hvilka för länet till folk-tinget väljas skola; och varde vid den indelning iakttaget, att folkmängden för hvarje distrikt bestämmes
I det närmaste lika.
Indelningen verkslälies och kungöres af Konungens Befallningshafvande så tidigt, att den varder allmänneligen känd, innan valen utsättas.
Då den en gång gjord är, stånda den fast, utan att behöfva för hvarje nytt val kungöras, intilldess Riksförsamlingen uti de i 2 § omförmäide fördelningslängder någon ändring gör.
Hvarje distrikt inom länet varder med ordningsnummer t>trndrkt och ege utse en Riksdagsman." § 5.
För val af Elektorer skall på landet hvarje socken utgöra särskildt val-distrikt.
Såsom särskild socken anses landsbygd, som med stad utgör en socken.
Vilja flera socknar, som till samma pastorat höra, förena sig om samfäldt elektors-väl, stånde det dem fritt, utom i de fall, ett lands-sockcn är med stads-socken till ett pastorat förenad.
Socken som i flera län belägen är, räknas i afseende på elektors- och riksdagsmanna-val tiH det län, hvarest sockenkyrkan 3r belägen. § 6.
Uti stad, som eget val-distrikt utgör, skola elektorer väljas socknevis.
Öfrige städer vare hvar för sig val-distrikt för elektars-val. i § 7.
Rösträtt vid elektors-val tillkommer, med de undantag som i 10 och 11 §§ stadgas, hvarje svensk man, som fyllt ljuguett år och sedan minst ett år varit i val-distriktet mantalsskrifven. § 8.
Valbar till elektor är, med de undantag som i 10 och 11 §§ stadgas, hvarje svensk raan sorn fyllt tjugufem år och i val-distriktet är mantalsskrifven. § 9.
Valbar lill riksdagsman för stad eller stads—distrikt ät, med de undantag som i 10 och 11 §§ stadgas, hvarje svensk man, som fyllt tjugufem år.
Valbar till riksdagsman för landt—distrikt är, med ofvannämnde undantag, hvarje »venst man, som fyllt tjugufem år och Sr mantalsskrifven inom det län, till hvilket distriktet hörer.
Konstitutions-Ltskottels Memorial, N:o 7. 39
Don som till ledamot af lands-tinget utsedd är, må ej till ledamot i folk-tinget väljas. § 10.
Ej må rösträtt utöfvas af: a) gemenskapen vid rikets landt- och sjö-försvar, samt allmänna och enskilda verks ech korporationers vaktbetjening, såvida icke någon deribland innehafver fast egendom, då han må sin rösträtt utöfva der egendomen är belägen; b) arrendator eller jordtorpare, då hans kontrakt icke är för minst tre år gällande, samt utan hans eget samtycke eller kontraktbrott före den utsatta tidens förlopp kan häfvas; c) Ingstad! tjenstehjon eller stattorpare; d) den som icke, under sista året, inom valdistriktet erlagt silia utskylder till staten och staden eller socknen; e) den som under något af de tre sista åren njutit sådant understöd af offentliga fattigvården, hvilket icke blifvit återgäldadt; eller f) står under förmynderskap; eller g) sin egendom till borgenärers förnöjande afträdt och icke gitter visa, att han i laga ordning blifvit från deras kraf befriad; eller Ii) genom laga kraftvunnen dom för groft och vanfrejdande brott är under framtiden ställd; eller ii icke minst under de tre senast förflutna åren innehaft Svensk medborgarerält; eller /f) står i främmande makts tjenst; eller l) eger medborgarerätt i främmande land. § 11.
Den som genom laga kraftvunnen dom blifvit förklarad ovärdig medborgeligt förtroende, eller att föra andras talan, eller att i rikets tjenst vidare nyttjas, eller blifvit för groft och vanfräjdande brott sakfälld, håfve sin rösträtt för alltid förverkat.
Lag samma vare om den, som blifvit förvunnen att vid elektors- eller riksdagsmannaval hafva emot vedergällning afgifvit sin röst eller på sådant sätt värfvat andras. § 12.
För socken å landet väljes en elektor, der de röstegandes antal icke öfverstiger 100; två, der antalet stiger öfver 100, men icke öfver 200; tre, der det stiger öfver 200, men icke öfver 300; och så vidare. 40 Konstulions- Utskottets Memorial, N:o !i. § 13.
I stad väljes en elektor för 50 röstegande, och derunder; två, der antalet stiger öfver 50, men ej öfver 100: tre, der det stiger öfver 100, men ej öfver 150, oell så vidare. § 14.
De tjenstemän, som mantalsskrifningar verkställa, skola, hvar i sin ort, inom Juni månads slut hvarje år lill vederbörande Kyrkoherde insända en, efter sednaste mantalsski ifning, för hvarje socken uppgjord förteckning å alla dem, som enligt 7 § röstegande vid elektors-val äro.
Uti denna förteckning skola de män särskildt utmärkas, hvilka till Elektorer eller Riksdagsmän valbare äro. § 15.
Då den förteckning ankommit, som i föregående § omtalas, utfärde Kyrkoherden ofördröjligen kallelse till allmän stämma med samtlige röstegande, för alt förteckningen granska.
Före stämman skall under minst fjorton dagars tid förteckningen vid sockenkyrka tillhandahållas en hvar, sorn vill af densamma taga kännedom.
Vid stämman ege hvarje röstegande, att emot förteckningen framställa anmärkningar, hvilka skola i protokoll antecknas och af Kyrkoherden samt fyra af de närvarande utsedde män pröfvas.
Godkännes anmärkning, skall förteckning derefter rättas.
När granskningen blifvit fulländad, uppläses den rättade förteckningen och sedan den blifvit godkänd, bestämmes det antal elektorer, som för socknen väljas skall.
Protokollet justeras, och såväl det som förteckningen, hvilken skall gälla såsom röstlängd vid blifvande elektors-val, närvarande röstegande.
Den öfversändes derefter till vederbörande valförrättare. § 16.
Val af Elektorer förrättas för socken å landet af socknenämnd och för stad af stadsrätt, å den tid och ort, som af desse valförrättare utsättas och, på sätt om andra allmänna påbud stadgadt är, odentligen kungöras. § 17.
Då Elektois-val skall förrättas, varde hvarje röstegande uppropad i den ord^ ning röstlängden honom upptager och afgifve uti sluten, enkel och omärkt sedel sin röst på det antal af Elektorer, som för distriktet väljas skall.
Röstegande, som laga förfall styrker, ege i försegladt omslag röst-sedel insända; dock må detta omslag icke brytas, derest det icke är försedt med tydlig, af insändaren sjelf undertecknad, så lydande påskrift: ”JJndertecknads röst till elektors-valef i N. N, den (datum och årtal)” och denna påskrifts rik - Konslilutions-Utskottets Memorial, N:o 7.
41 riktighet är af tvänne godkände män bestyrkt.
Röstsedel, som lyder på annat tal af män, än väljas skall, eller innehåller benämning, som oriktig eller tvetydig är, eller uppgifver person, som ej valbar är, vare ogild. § 18.
Vill röstegande under valet emot annans behörighet att rösta göra anmärkning, som vid granskningsstämma icke förekommit; varde anmärkningen framställd, då den uppropas, hvilkens behörighet ifrågasättes, och pröfve val-förrättarne anmärkningen, innan valet fortgår.
Annan anmärkning emot röstlängd må vid val-förrättningen icke upptagas. § 19.
Efter slutad omröstning skola rösterna sammanräknas, och den eller de, som de fleste erhållit, till elektorer nämnas.
Hafva flera undfått lika röstetal och är valet derigenom oafgjordt, blifve dem emellan gpnom lottning skiljdt.
Sedan elektorer valde äro, skola, vid samma tillfälle och på samma sätt, lika många suppleanter utses. § 20.
Fullmakter för elektorer och suppleanter skola vid valförrättningens slut genast utfärdas af sådan lydelse: “Vid i dag anstäldt val till elektor (elektorer) för N. N. socken (stad), att deltaga i riksdagsmanna-val för nästinstundande lagtima riksdag, har till elektor (förste suppleant, andre suppleant o. s. v.) blifvit utsedd N. N.; hvarå detta, i öfverensstämmelse med valprotokollet, till bevis och fullmakt länder.
(Ort och tid).“
Fullmakterna skola af val-förrättarne undertecknas och de valde ofördröjligen tillställas.
Aro en eller flera af val-förrättarne sjelfve till elektorer eller suppleanter valde, varde deras fullmakter underskrifne af lika många bland de öfrige, som i valet deltagit.
Valprotokoll och röstlängd må ofördröjligen insändas till den stadsrätt eller domhafvande, som eger riksdagsmannaval i distriktet förrätta. §.21.
Elektor eller suppleant fortfare i sin befattning, intilldess kallelse til! nytt elek tors-val för nästa lagtima riksdag blifvit utfärdad. § 22.
Riksdagsmannaval å landet skall förrättas af den domhafvande, till hvars domsaga valdistriktet hörer; omfattar distrikt flera domsagor eller delar af sådana, vare då den domhafvande inom distriktet valförrättare, hvilken embetet längst innehaft Val-ort och ti Hih. till R.
Prof. 1850 # 1851. 3 Sami. 8 Rafi. 6 42 Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 7. den för valrts början skall af valförrättare» utsättas, och, pä sätt om andra allmänna påbud stadgadt är, offentligen kungöras. § 23.
Riksdagsmannaval för stad, som eget val-distrikt utgör, skall förrättas af stadsrätten derstädes; och för städer, som till ett valdistrikt förenade äro, af stads-rätlen i den stad, hvilken, på sätt i 3 § stadgas, lill valort utsedd blifvit.
Valförrättare utsatte och läte i stad eller städer kungöra tiden för valets början och stället, der det skall förrättas. § 24.
Vid valförrättningens början skola elektorernas fullmakter granskas och dervid förekommande anmärkningar pröfvas och afgöras, i stad af stads-rätten, å landet af valförrättande domhafvande» jemte sex män, hvilka elektorerne ibland sig välja; och gälle, då skiljaktiga meningar uppstå, de flesta rösterna för beslut. § 25.
Sedan denna granskning fulländad är, företages omröstning.
Hvarje elektor, hvilkens fullmakt godkänd blifvit, skall, i den ordning han uppropas, till protokollet framlemna en val-sedel af följande lydelse: “Vid riksdagsmannavalel den (datum och årtal) för (valdistrikt) röstar undertecknad på N. N. (Ort och datum).
(Underskrift)^.
Sedan alla val-sedlar blifvit afgifne, uppläsas de ljudeligen, och antecknas såväl den väljandes som den valdes namn i val-protokollet.
Är elektor borta, då han första gång uppropas, varde nytt upprop anstäldt, sedan de öfrige röstat; den då ej är tillstädes, håfve sin rösträtt vid det valet förlorat och suppleant må nu, vid delta andra upprop, i hans ställe rösta. § 26.
I stad, som eger utse flera riksdagsmän, skal! valet ske för hela staden gemensamt och hvarje elektors röst-sedel upptaga så många namn, som talet på stadens riksdagsmän är satt till.
Är stad inom sammansatt val-distrikt så aflägsen från val-ort, att dess elektorer icke skäligen kunna åläggas att vid val-förrättningen tillstädes vara, hvilket de röstegande vid elektors-valets början ege att pröfva och afgöra; ingifve då elektorerna sina röst-sedlar uti förseglade och med elektorns namn påtecknade omslag till stads-rätten i den siad, för hvilken de valde blifvit; och åligge döt denna stads-rätt att röstsedlarne i rättan tid in - I Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 7. 43 sanda till stads-rätien i val-orten, hvarest de skola vid valförrättningen öppnas, sedan de tillstädesvarande elektorerna sina röster afgifvit. § 27.
Den, som de flesta rösterna erhållit, vare till riksdagsman vald.
Hafva (lera erhållit lika många röster och valet derigenom är oafgjord!, skall deni emellan genom ny omröstning skiljas; skulle äfven då lika röstetal emellan två eller flera inträffa, anställes lottning.
Sudan riksdagsmanna-val verkstäldt är, förrättas vid samma tillfälle, på samma sätt och lill samma antal, suppleant-val. § 28.
Vid valförrättningens slut skola fullmakter för riksdagsman och suppleant genast utfärdas, af sådan lydelse: “Vid i dag anstäldt riksdagsmanna-val för Irsta (2:dra, 3:dje, o. s. ».) val-distriktet i N. N. län (för staden N. N. eller städerna N. N.) har till riksdagsman (Suppleant) blifvit utvald N. N., hvarå detta till bevis och fullmakt länder.
(Ort och tid.)“.
Fullmakterna undertecknas i stad af stads-rätten, å landet af valförrättande domhafvanden, och de sex i 22 § omtalade män, och skola de valde ofördröjligen tillställas. § 29.
Riksdagsmannaval skola öfver hela riket förrättas den 15 September det år, då lagtima riksdag öppnas skall, eller, om söndag då inträffar, nästa söcknedag.
Elektorsval må icke anställas senare än åtta dagar före riksdagsmannavalet.
Kallelse till riksdagsmannaval kungöres minst en månad, och lill elektorsval minst fjorton dagar, innan de skola hållas. § 30.
All valrätt, så väl till riksdagsman som till elektor, utöfvas mpd enkel röst. g 31.
Ofver hvarje valförrättning skall protokoll föras och vid förrältningens slut justeras samt till bevis derom af minst tre röstegande påtecknas.
Varar förrättningen längre än en dag, varde protokollet för hvarje dag särskildt afslutadt och underskrifvet.
Proto koll och öfrige handlingar, som till valförrättningen höra, skola förvaras af vederbörande domhafvande eller stadsrätt. § 32.
Den, som till elektor eller riksdagsman vald är, vare alltid pligtig att kallelsen emottaga, der ej för honom laga förfall inträffar.
Såsom giltiga skäl för afsägelse från riksdagsmannauppdrag gälle äfven, att den valde fyllt sextio år eller såsom riksdagsman tre riksdagar bevistat.
Afgår någon elektor eller riksdagsman, träde i hans ställe dem 44 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 7. suppleant, som etter röstetalet närmast är; och åligge honom, som förfall häfver, att delta ofördröjligen för valförrättaren styrka. § 33.
Är någon för flere valdistrikt till riksdagsman utsedd, skall han ofördröjligen bestämma, för hvilket distrikt han vill kallelsen emottaga; och träde för annat distrikt, der han vald blifvit, suppleant i hans ställe. § 34.
Inträffar förfall äfven för suppleant eller för alla, der'flere valda äro; då skall nytt riksdagsmannaval förrättas, till fyllande af de rum, som lediga blifvit. § 35.
Underlåter embets- eller tjensteman att, i föreskrifven tid och ordning, iakttaga hvad honom efter denna lag åligger; straffes efter omständigheterna med böter, suspension eller tjenstens förlust. § 36.
Söker embets- eller tjensteman att, med lockande, tubbande eller hot, obehörigen verka på val, som i denna lag omtalas; miste embetet eller tjensten.
Gör det annan, straffes efter allmän lag. § 37.
Vid val må ej andra tillstädesvara, än de, som i valet deltaga, samt den eller de embetsman, som med förrättningen hafva befattning. § 38.
Iliksdagsman, som icke i rätter tid vid riksdagen sig inställer, skall vara sitt dagtraktamente för den tid han uteblifver förlustig, och, såvida laga förfall ej visas kan, till statsverket böta ett lika belopp. § 39.
Riksdagsman må i utöfningen af sin riksdagsmannabefattning icke bindas af andra föreskrifter än rikets grundlagar. § 40.
Är någon med åtgärd vid röstlängds granskning eller valförrättning missnöjd, må han hos Konungens befallningshafvande i valorten anföra besvär.
Han skall för sådant ändamål af ordföranden eller valförrättaren äska behörigt protokolls-utdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden utlemnas.
Klaganden må sedermera inom åtta dagar, efter det beslut fattades, ingifva sina besvär till Konungens befallningshafvande, som genast infordrar vederbörandes förklaring inom den för hvarje ort brukliga kortaste tid, och, efter förklaringens inhändigande, sist inom nästa dags utgång sitt utslag i målet meddelar.
Den med Konungens befallningshafvandes utslag missnöjd är, ege att, inom åtta dagar efter deraf erhållen del, till Konungens belaliningshafvande inlemna sina lill Konungen Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 7. 45 ställde besvär; åliggande Konungens befallningshafvande att dessa besvär, jemte egen och vederbörandes förklaringar, till Konungen ofördröjligen insända, för att, i dess Högsta domstol, skyndsamt upptagas och afgöras.
Ej må besvär, som ofvan sagde äro, anföras af annan än den, som i granskningsstäm ma eller val deltagit, eller vid val under omröstning varit, eller genom beslut, som vid granskningsstämma eller val fattadt är, från utöfning af rösträtt blifvit utesluten."
Stockho'™ den 11 April 1851.
H- Gudmundsson. Andei-s Ericsson förenar sig med Ii.
Gudmundsson; äfven undertecknad förenar sig med Bengt Gudmundsson Per Hansson. E. M. Falck yttrade: “Ehuru icke närvarande i egenskap af suppleant, då utskottets pluralitet antog sitt förslag, får jag likväl nu, såsom suppleant i utskottet, då memorialet derom justeras, tillkännagifva, att, om jag hade varit närvarande, jag skulle hafva förenat mig tili här ofvanstående reservationsförslag.” 46 Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o T.
Förslag1 tili i Riksdagsmännens fördelning mellan Länen*).
Folkmängd 1840.
Antal Ombud.
Län 105,573 e Upsala • 78,782 3.
Södermanlands 105.072 3.
Östergöthlands 184,848 6.
Jönköpings 143,300 5.
Kronobergs 119,112 4.
Kalmare 173,041 6.
Gottlands 37.418 2.
Blekinge 77,659 3.
Christianstads 159,220 5.
Malmöhus 194,190 6.
Hallands 88,689 3.
Götheborgs och Bohus 13<f,383 5.
Elfsborgs 209.572 7. 173,867 6. Wermlands 189.611 6.
Nerikes 118,342 4. Westmanlands 82,199 3.
Kopparbergs 132,421 4.
Gefleborgs 98,144 3. Wester-Norrlands 81,637 3.
Jemtlands 45,310 2.
Westerbottens 55,895 2.
Norrbottens . . . ■ 44,456 2.
Summa 2,835,741 96. *)
Om landsbygdens 96 riksdagsmän fördelas pä dess folkmängd (2,835,741), så erhålles en riksdagsman för ungefär 30,000 innevånare.
Sedan hvarje län erhållit en riksdagsman för hvarje fullt 30,000- tal af sin folkmängd, så återstå 16 riksdagsmannaplatser, hvilka blifvit gifna åt de län, der öfverskottet öfver jemna 30-tuseutal varit störst, eller der särskilde förhållanden påkalla en tillökning.
Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 7. 47 Förslag tili Riksdagsmännens fördelning mellan Städerna. 3^1"^ il il' • a O a. Folkmängd 1840.
Antal Omliml. 1 Stockholm — 84,161 7. 2 Götheborg i — 21,021 2. 3 Norrköping — 12,829 1. 4 Sundsvall, valort 2,075 5 Hernösand 2.163 28 Umeå 1.269 bl Piteå 1,172 58 Luleå 1,139 9 Hudiksvall 1,926 14 Söderhamn 1,590 33 Östhammar 561 34 Öregrund 592 40 Norrtelge 1,077 13,564 1. 5 Gefle, valort 8,137 10 Fahlun ....
’ 4,161 10 Hedemora 1,007 10 Säther 552 13,857 1. 6 Strengnäs, valort 1,127 8 Nyköping 3.486 3 Eskilstuna 3,260 7 Arboga 2,013 7 Köping 1,483 4 Södertelge 1,156 Transport 145,432 12. 48 I Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 7.
Transport 145,432 12. 3 Thorshälla 596 2 Mariefred 560 7 Trosa 529 14,210 1. 7 Linköping, valort 4,767 4 Wadstena 1,952 11 1,700 9 Wimmerby 1,521 4 Söderköping 1,145 3 Skeninge 1,084 8 Grenna 735 12,904 1. 8 Kalmar, valort , . . , 5,964 Wisby 4,157 Westervik 3.550 13,671 1. 9 Carlskrona, valort 12,456 9 Sölvesborg 1,284 13,740 1. 10 Christianstad, valort ... : . . . . 4,540 6 Carlshamn 4,408 7 Ystad 4.155 13,103 1. 11 Malmö, valort 10.203 8 Cimbritshamn 1,046 3 Skanör och Falsterbo 847 12,096 1. 12 Landskrona, valort 3,800 3 Lund 5,264 2 Helsingborg 3,211 12,275 1. 13 Warberg, valort 1,660 8 Borås 2,378 21 Wexiö 2.342 7 Halmstad . . . . 2,257 12 Engelholm 1,074 Transport 237,431 19. Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 7. 49 Transport 237,431 19.
9 Laholm 993 3 Falkenberg 862 5 Kungsbacka 473 12,039 1. 14 Wennersborg, valort . . 2,623 3 Uddevalla ......