Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regerings-Formen, ansett en sådan proposition ej kunna ega rum, har, enär densamma likväl blifvit af Ridderskapet och Adelil yrkad, öfverläggningen, med stöd af Riksdags-Ordningens 55 §., förklarats hvilande, och frågan liänsk ju tits lill Constilutions-UtskoLlet, som, inom åtta dagar efter delfåendet, Lorde öfver hennes stridighet eller enlighet med Grundlagen sig utlåta.
Viii besvarandet häraf, får Constituiions-Utskottet vördsamligen åberopa och upprepa de för dess yttrande öfver en lika beskaffad, inomVälloft.
Borgare-Ståndet väckt fråga, i Memorialet N:o 16 andragne och utvecklade grunder, nemligen: Constilntious-Utskotlets uteslutande rätt, jemlikt 107 §. Regerings-Formen, att, efter granskning af Stats-Rådets Protocoll, antingen låta en anledning till anmärkning förfalla, eller ock densamma fastställa, för att, såsom allmin kning, Rikets Ständer tillkännagifvas.
Det oskiljaktiga sambandet emellan njssberörde §:s senare moment, egentligen blott antydande, att frågor i ämnet kunna äfven idom Constitutions-Utskottet väckas, och förra momentet, som icke tillerkänner Rikets Ständer något afgörande, så framt ej Utskottet anmärkt, eller förr än anledningen, hvaröfver Utskottet blifvit bordt, förvandlats, medelst godkännandet, lill anmärkning; hela denna §:s Äsyftning till den nödiga jemvigt, att, om Constitui ions-Utskottet obefugadt anmärkt, Riks-Slåndens veto måtte dem förvaras i prölninge» af hvad Rikets väl kräfver, och, om åter eli obefogad anmärknings-anledning från Stånden remitterats, Utskottets veto uttalas genom anledningens ogillande, samt äudlligen föreskriften i 56 §. Constitutions-Utkottets Memorial N.o 20.
S Regerings-Formen, medgifvande återremiss på sådane Utskottens förslag, som kunna ytterligare granskas och jemkas, men icke på meddelade underrättelser om vidtagna, ytterligare granskning eller jemkning ej underkastade beslut öfver redan förfallna frågor.
Det är således äfven på enahanda skäl, som Constitutions-Utskottet anser den hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln väckta frågan om återremiss på Utskottets ofvannämnda Memorial N:o 8 vara stridande mot Grundlagen.
Slockholm den 10 Julii 1834* N.'o 20.
Antom till Exp.-Utsk. den i5 Juiri, Memorial till Hedervärda Bonde-Ståndet, angående yrkade, men vägrade propositioner på återremiss af Utskottets Memorial N;ris 8 och 12.
Sedan, på sätt Hedervärda Bonde-Ståndets tvänne, under den 8 dennes, Constitutions-Utskottet lillhandakomne Protocolls-utdrag för den 3o näsllidne Junii utvisa, åtskillige Ståndets Ledamöter begärt propositioner till återremiss af Utskottets då serskildt ånyo föredragna Memorial, N:o 8, angående Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundssons anmärknings-anledning vid rådgifvande åtgärden lill Resolutionen på Rikets Ständers underdåniga framställning, rörande Halländska kyrkohemmanet och N:o 12, angående Stats-Ulskollets ytterligare anmärknings-anledning, i fråga om Gardes-R ege men lenas aflönings-slater, men Talmannen, på anförda skäl, förnämligast hemtade från ordalydelsen af 56 och 107 §§.
Regerings-Formen, ansett sådana propositioner ej kunna ega rum, har, enär desamma likväl blifvit af Bonde- Si amiet yrkade, öfverläggningen i bägge målen, med stöd af Riksdags-Ordningens 55 § , förklarats (»vilande, och frågorna luinskjutits till Conslimtions-Uiskottet, som, inom 14 dagar efter delfående!-, borde, öfver de äskade återremissernas stridighet eller enlighet med Grundlagen, bestämdt och motiveradt utlåtande afgifva.
Vid besvarandet häraf, får Constitutions-Utskottet vönfsamligen åberopa och uppiepa de, för dess yttrande öfver rn lika beskaffad inom VälloQ.
Bor gare-Ståudet vackt fråga, i Memorialet JN:o 16 andragne och ut - 6 Consiilutions-TJtskollcts Memorial N.o 21. vecklade grunder, nemligen: Constitutions-Utskottets uteslutande rätt, jemlikt 107 §.
Regerings-Formen, att, efter granskning af Stats-Rådets Protocoll, antingen låta en anledning till anmärkning förfalla, eller ock densamma fastställa, för att, såsom anmärkning, Rikets Ständer tillkännagifvas, Det oskiljaktiga sambandet emellan nyssberörde §:s senare moment, egentligen blott antydande, att frågor i ämnet kunna afven utom ConstitutionsUtskottet väckas, och förra momentet, som icke tillerkänner Rikets Ständer något afgörande, så framt ej Utskottet anmärkt, eller förrän anledningen, hvaröfver Utskottet blifvit hördt, förvandlats, medelst godkännandet, till anmärkning; hela denna §:s åsyftning lill den nödiga jemvigt, att, om Constitutions-Utskottet obefogadt anmärkt, Riks-Ståndens veto måtte dem förvaras i pröfningen af hvad Rikets väl kräfver, och, om åter en obefogad anmärknings-anledning från Stånden remitterats, Utskottets vetö uttalas genom anledningens ogillande, — samt ändtligen föreskriften i 56 §.
Regerings-Formen, medgifvande återremiss på sådane Utskottens förslag, sota kunna ytterligare granskas och jemkas, men icke på meddelade underrättelser om vidtagna, ytterligare granskning eller jemkning ej underkastade beslut öfver redan förfallna frågor.
Det är således äfven på enahanda skäl, sorn Constitutions-Utskottet anser de af Hedervärda Bonde-Ståndet äskade återremisser på Utskottets ofvannämnde Memorial Nrris 8 och 12 vara stridande mot Grundlagen.
Slockholm den 10 Julii 1834- N:o 2i.
Ankom till Exp.-Utsk. den i5 Julii.
Ridderskapet och Adeln, angående yrkad, men vägrad propositon på ogillande af Utskottets Memorial JV:o 12.
Ridderskapels och Adelns, af Constitutions-Utskottet under gårdagen inhändigade, Protocolls-utdrag för den 3o nästlidne månad innehåller, att då, vid förnyad föredragning af Utskottets Memorial N:o 12, angående Stats-Utskottets ytterligare anmärknings-anledning, i fråga om Gardes-Regementenas Aflönings-stater, åtskillige Ledamöter begärt proposition derå, att Ridderskapet och Adeln skulle, med ogillande af nämnde Conslilutions-Utskoltets Memorial N.o 21.
7 Memorial, lägga det till handlingarna, och Herr Landtmarskalken, åberopande 107 §. Regerings-Formen och 2Q §.
Pdksdags-Ordningen, ansett sig af Grundlagarna förhindrad att en slik proposition framställa, men densamma likväl blifvit af Ridderskapet och Adeln yrkad, öfverläggningen, med stöd af Riksdags-Ordningens 55 §., förklarats hvilande, och frågan förvisats till Conslitutions-Utskottet, som borde, öfver dennas stridighet eller enlighet med Grundlagen , inom 8 dagar efter delfåendet, sig utlåta.
Till fullgörande häraf, får Constilulions-Utskottet vördsamligen anföra: att, i fråga om behandlingen af Utskottens yttranden, hvilka i allmänhet må kunna återremitteras och med förändringar antagas eller ock förkastas, Grundlagen icke känner sättet eller termen af ogillande; att, om dermed betecknas förkastande, sådan åtgärd endast eger rum i afseende på förslag eller till- och afstyrkanden, men icke är lämplig eller ens möjlig, der, såsom i närvarande händelse, Utskottets yttrande hvarken kan antagas eller förkastas, icke innefattar något förslag, någon till beslut ledande framställning, utan blott underrättelse om ett Utskottets beslut, hvarigenom en remitterad anledning lill anmärkning förfallit, — samt att, om åter ogillandet åsjTtar målets utgång hos Gonstitutions-Utskoltet, ett sådant omdöme visserligen står hvarje Stånds Ledamot öppet att individuelt uttala, men att yrkandet på colleclivt, vare sig bifall eller ogillande af Utskottets åtgärd, ej allenast innebär en med ordalydelsen oförenlig tolkning af 56 och 107 §§.
Regerings-Formen, ulan ock skulle förutsätta serskild pröfning, inom ett
Stånd, af motiven för samtlige Riks-Ståndens, genom deras delegation, Constitutions-Utskoltet, vidtagne beslut.
På dessa skäl, finnér Constitutions-Utskottet den, i ofvan omförroälde måtto, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln yrkade, men af Herr Landtmarskalken vägrade proposition vara stridande mot Grundlagen.
Stockholm den 10 Julii 1834- STOCKHOLM, Eckstejnska Tryckeriet, i834* UonstiliUions-UtsliOltets Memorial N.o 2*.
Åftkom till Exp.-Ulsk. den 29 Julli.
Memorialj angående Stats-Ut skottets anmärknings-anledning i fråga ani dispositionen aj f. d.
Cancellie-Sljr alsens Handkassa.
Den af Stats-Ulskotlet i grundlagsenlig ordning anmälda, frän samtliga Riks-Stånden under den 1 1 dennes lill Constitutions-Ulskottet reraitjterade anledning till anmärkning mot föredraganden för Handels- och Pilj ance-ä ren den befi lines åsyfta contrasignationen af Kongl. Maj:ls Nådiga Bref till Herr Hof-Cancelleren den ir Februarii i832, hvarigenom, utan afseende på Rikets Ständers lillkännagifna beslut om den indragna Cancellie-Styrelsens så kallade Hand-Cassas öfverflyttande lill Riksgälds-Contoret, förordnats, att samma Gassas behållning borde, vid Cancellie-Styrelsens upplösning, aflemnas till Hof-Cancellercns och Stats-Secrelerarens för Ecclesiaslique-ärendena gemensamma förvaltning, alt, mot behörig redovisning, begagnas till understöd vid vetenskapliga arbetens lifgifvande; förmenandes Stals-Utskotlet contrasignanlens åtgärd till en sådan, mot Rikets Ständers beslut stridande disposition vara, på grund af 68 §.
Rcgerings-Formen, anmärkning underkastad.
Till besvarande häraf, får Conslitutions-Ulskottet vördsamligen upplysa, att, redan under den 3 sistlidne Maji, Utskottet behörigen granskat den §. af Stals-Råds-Protocollet för den 4 Februarii i832, hvari ofvanberörda Nådiga Förordnande innefattas, att, på satt delta Protocoll utvisar, Gassa fonden tillkommit genom obetydliga, men, under f. d.
Cancellie-Collegii noggranna vård och omsorg, besparade och lid efter annan förräntade Collectmedel, nemligen:
Collect-bidrag för ullösen och biträde åt Christna fångar, som råkat i Turkiskt slafveri, 2199 R:dr 38 sk. 5i rst., —understöd till Tyska flyktingar, hvilka, efter 1708 års krig, begifvit sig lill Sverige', 5oo R:dr, — för uppbyggande af en Luthersk Kyrka i Moskau 140 R:dr 36 sk. 7 rst., — ett ytterligare bidrag för okändt ändamål 9 R:dr 38 sk. 5| rst., eller tillsammans 2800 R:dr 17 sk. 6 rst., utom räntorna, sorn år 1791 uppgingo till 449^ 4^ s^- 1 rst., och slutligen genom öfverskott å prenumeralions-ruedel, insamlade för en Prof-psalinboks utgifvande, 1290 R:dr 15. sk.;.alt, jemlikt Kongl.
Brefvet tili Gancellie-Collegi.
Prot. 1834• 3 Sami. ^ 7: de Häftet.
a Constttutions-Ulsholtets Memorial N.o tim den*8 Maji 1794» Capi tal-fonden hörde, under Coljegii tillsyn, Ribe* hållas oförryckt tilt dermed afsedda andamål, men årliga räntan sålunda användas, att hälften utginge till understöd för Coilegii Tjenstemän och andra hälften lades till capitalet; att, sedan de serskilda fond-bidragen blifvit flyttade från Banken lil-, Riksgälds-Conforet och der stätt förräntade mot 5 procent, hela summan, 8,880 R:dr, år 1 808 lyftades och utlånades mot 6 procents ränta och inteckning i fastigheter; alt årliga redogörelser, med tillhörande verificalioner, af Cancellie-Bokhållaren blifvit aflemnade, och att räkningen för år 1829 upptagit de af fondräntan bestridda utgifterna till ett belopp af 5or Rtdr T sk.; att, då ifrågavarande Iland-Cassa bildats af Collect-öfverskott och följaktligen icke af Statsmedel, Stats-Seereteraren och Stats-Rådet i underdånighet tillstyrkt det förordnande Kongl. Maj:t i Nåder meddelat, — samt att, vid slikt förhållande, Constitntions-Utskottet, mod afseende ä fondens ursprung, egenskap och bestämmelse, enhälligt funnit ofvannämnda anmärknings-fråga böra, utan vidare åtgärd, förfalla.
Sorn nu de af Stats-Utskottet andragna skäl och omständigheter icke Ihinnat förändra sakens skick eller Constitutions-Utskottets öfvertygelse, saknar Utskottet ali anledning att ingå i förnyad, till ansvarighet verkand» pröfning af ett redan granskadt och utan anmärkning lemnadt mål.
Slockholm dea 18 Julii iS34- N:o 28, Änkorrr till Exp-Ulsli. dea ag Julli.
Memorial till Högvördige Preste-Stånde.t och Hedervärda Bon* de-StåndeCj med Utlåtande öfver återremisserna, frän det förra af N:o 10y och frän det senare af Memorialen N;rit to? och 1K Rögvördrge'
Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva, onder den 20 och 3o nästlidne Juni!, återremitterat, det förstnämnda, Cönstilutious-Utskottets Memorial N;o 10, angående Herr W. F.
Dalmans anmärk 11 ings-anled ni ng med afseende å förslaget till Lag för Banken, del senare, så* väl' detta Memorial, som äfven Memorialet N:o r r, angående fullbordad granskning af de i Stats-Rådet förda Protocoll, och sådant på grund af följande anmärkningar t Constilulions-TJtskollels Memorial N.o a 'i Inom, bägge Respectlve Stunden, att Utskottet, hvars rättighet alt granska Konungens Rådgifvares och Föredragandes åtgärder är begränsad inom tidskiftet från ena till andra Riksdagens höljan, icke dessmindre öfverskridit denna gräns för sin befattning', medelst granskningen af ett ärende, som behandlats i Siats-Rådet, efter det nu påstående Riksdag redan var öppnad, samt att, sedan anmärkningsanlednirrgen vid detta ärende eller Bank-Lagsforslaget upptagits, densamma blifvit inskränkt till Stals-Secreteraren ensam, oaktadt den, mot honom fastsläild, bort utsträckas till Staf Rådets samtlige i rådslagen öfver ämnet deltagande Ledamöter? i 'qom Preste-Ständet serskildt, att Utskottet blott dunkelt antydt, men i«ke närmare ulredt sammanhanget emellan Stsls-Råds-Pi otocollet för den 3 Mars innevarande år, och en annan föregående öfverläggning i Konungens Stats-Råd; samt Inom Bonde-Ståndetj att Utskottet icke meddelat Riks-Stånden de, vid fattandet af sådana beslut, hvilkas tillstyrkande föranled t anmärkning, i Stats-Rådct hällne Protocoll.
Enär, jemlikt Constifutions-Utskoltet tillsända Protocolls-Utdrng, Hög-"' lo Q.
Ridderskapet och Adelli, under den r dennes och Vallöf!. BorgareStåndef, under den 20 i förra månaden, ansett Utskottets Memorial
Nrris ro och ri endast böra till handlingarne läggas, och den på Rikets
Ständer beroende frågan om underdånig anmälan hos Konungen, för det i 107 §.
Regeringsformen bestämda ändamål, följaktligen ock, enligt ^5 §.
Riksdagsordningen, . förfallit, kan Utskottet ej betrakta de 2:pe respective RiksStåndens ålerremisser såsom; påkallande något mer eller annat, än framläggandet af ytterligare upplysningar, af en fullständigare redogörelse för motiven till Utskottets, ur olika synpunkter bedömda, åtgärder? och Ölskottet räknar för. en pligt alt härutinnan söka tillfredsställa hvarje billigt anspråk.
Beträffande såledesr först erinringarnff mot upptagandet af anmärkningsanledningen vid förslaget till Banco-Lag, får Constilutions-Ulskottet vördsarcdigen anförar att, då» 56 §, Riksdags-Ordningen i allmänhet medgifvef väckandet, äfven efter motionstidens slut, af nya frågor, omedelbarligen föranledda af under Riksdagen ti mande* händelser, sådané’ väckta; och till Utskott remitterade frågor jemväl måste kumla upptagas; att, enligt 3 morn, f 44 §• of samma Grundlag, Utskott väl eger återlemna ett remilteradt mål-, såsom till dess befattning ej hörande, men att detta ämne ovilkorligen tillhörde Conslitutions-UtskoLtets ecb ej annat Utskotts befattning; att, om» 4et ock. rätteligen både med gpd ordning; och häfdvunnen praxis instäm-- i Conslilulions-Utskoltels Memorial IV.-o 13. mer, att Conslilutions-Utskotlets granskningsåtgärd vid Stats-Rådets ProtÖcoll må stanna, der Riksdagen börjas, Grundlagen, hvilken, jemlikt 83 §.
Regerings-Formen, bör, efter ordalydelsen, ej efter några frun raeningstolkningen dragna slulföljder, i hvarje serskildt fall tillämpas, dock ingenstädes hindrar denna granskning att gå längre fram; och ändtligen att nierberörde anmärkningsanledning utgjorde ett mål af den egna beskaffenhet, att Utskottets vägran att detsamma upptaga och bereda svårligen hade varit förenbar med den inom ett Conslitulionelt samhälle oafvislig» fordran, att Representationen städse må ega fullt förtroende till Konungens Rådgifvare, och detta aldraminst under Sländernes sammanvaro kunna störas utan tillfälle till rättelse.
Med hänsigt dernäst till den erinran, att anmärkningsanledningen ej blifvit utsträckt till alla Siats-Rådets närvarande Ledamöter, torde; Constitutions-Utskottet tillåtas vördsamligen upplysa, alt samma anledning var af Motionairen anmäld mot Slats-Secreteraren ensam, och att inom
Utskottet fråga visserligen yppades om förenämnde utsträckning, men alt Utskottets fleste Ledamöter ansågo sig otillständigt att, utöfver Remissens föremål och innehåll, anställa en icke yrkad undersökning af det hela, hvilken måhända kunnat ådraga Utskottet den ytterligare förebråelsen att godtyckligt och utan nödvändighet hafva inträngt på näslblifvande Constitutions-Utskott» område.
Vidkommande sedermera den anmärkta bristande utredningen af sammanhanget emellan Protocollet för den 3 Mars detta år och ett äldre StatsRåds-Protocoll, bör Constitutions-Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att sistnämnde Protocoll var hållet inför Konungen den 5 December 183a, och att Utskottet deraf, bland annat, inhemtat, att, sedan Stats-Rådet enhälligt tillstyrkt Rikets Ständers sammankallande, för att befordra till verkställighet Myntbestämnings-Lagen dea i Mars i83o, fråga af en Ledamot blifvit väckt, huruvida, i händelse ett Riks-Slånd skulle afslå den föreslagna redactionen af 72 §. Regerings-Formen, en af Tre Stånd besluten och af Konungen antagen
Lag kunde anses ersätta Grundlagsförändringen; men enär denna fråga icke utgjort ämne för öfverläggning, har Utskottet destomindre funnit anledning lill anmärkning mot Konungens Rådgifvare, sorn frågan icke innebar något rådslag.
Hvad slutligen angår meddelandet af Stats-Råds-Protocollen i de anmärkta målen, får Constitutions-Utskottet vördsamligen åberopa 4 mom- a %. af Tryckfrihets-Förordningen, enligt hvilket Stats-Rådets Protocoll och hand - Constitutions-Utskotlets Memorial N-0 04- 5 handlingar icke kunna till tryckning fordras, eller utan vederbörandes lill» stånd ulbekommas, samt härvid tillägga, att af dessa Protocoll, anförtrodda åt Utskottet, endast för att granskas, Utskottet, i dess Betänkande om desammas fulländade granskning, begagnat och utförligen upptagit allt hvad sorn möjligen kunnat tjena till anmärkningarnes fullständiga uppfattning, bedömandet af deras vigt och pröfningen af deras påföljd.
För öfrigt och då den inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Sven Heurlin från Kronobergs
Län anmälda anledning till anmärkning mot Stats-Rådet och samtlige Föredragande innebär en ny, af återremisserna oberoende fråga, har Constitutions-Utskottet trott lämpligast att densamma serskildt handlägga och besvara.
Stockholm den 21 Julii i834- N:o 24.
Antom till Exp.-Utsl. den 2 Augusti.
Memorial, med yttrande i fråga om behörigt Utskott för handläggningen af Grefve Cronhjelms motion, angående städernas Tolag.
Sedan Grefve Otto August Cronhjelms motion, beträffande reglering af den till stapelstäderna utgående Tolag, blifvit remitterad, af Högloft. Ridd. och Adeln till Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskolten, från Högvördigé Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet till sistnämnde Utskott, och af Hederv.
Bonde-Ståndet till Bevillnings-Ulskottet, har Constitutions-Utskottet fått sig, jemlikt 3 mom. 44 §•
Riksdagsordningen, uppdraget att afgöra, hvarthän frågan bör förvisas.
Till bestämmandet af motionens omfattning och ändamål, har Grefvi Cronhjelm föreslagit: 1:0 att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underd. anhålla om företagande af en noggrann undersökning i ämnet, hvarigenom skulle utrönas, med hvad rätt serskilda städer uppbära Tolag, lill hvad belopp och å hvilka varor den medgifvits staden, samt å hvilka varor och till hvad belopp otillåten Tolag uppburits; Bill. till R.
Prot. 1834. 3 Sami. 2 ~:de Häftet.
6 Constitutions-Utskottcts Memorial N.o 2^. 2:0 att, till alla enskilda interessens lugnande, Rikets Ständer ville bé« sluta, att fråga om någon återbärings- eller redovisnings-skyldighet för det förflutna ej kan uppstå; 3:o att Rikets Ständer malte i underd. begära framläggandet, senast vid nästa Riksdag, af förslag till Tolagens syfteseniiga fördelning städerné ermellan, grundad på ett medium af de under senare åren rättmätigt uppburne Tolagsmedlen, i förhållande till Tull-inkomsterne på stället samma år, och 4:o alt Rikets Ständer må besluta, att Tolagsafgifterne under tiden böra lill ett för de fem sisla åren utredt roedii-belopp, efter jemförelse ercellan de å hvarje ort för året influtne Tolags- och Tull-inkomster, från Tull-Cassan hvarje stapelstad tillhandahållas, och Tolagen alltid hädanefter inberäknas i den på hvarje vara, enligt Taxan, lagde Tull.
Då Constilutions-Utskottet anser hvarje i ett Riks-Stånds Plenum vackt allmän fråga rätteligen ej kunna på samma gång öfverlemnas till utredning åt flera än ett Utskott, och då Grefve Cronhjelms motion, på sätt här ofvan inhemtas, delar sig i åtskilliga förslag, men deribland i främsta rummet åsyftar en af Rikets Ständer uttryckt undérdånig önskan om noggrann undersökning i ämnet, hvarigenom förevarande fråga ock tillhör dem, hvilkas egenskap och behandling 89 §. Regerings-Formen och 34 §.
Riksdagsordningen utstaka, finnér Constitulions-Utskottet meromförmälda motion böra förvisas till Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Ulskottet, hvilket, i allt fall, der så nödigt pröfvas, är obetaget att, enligt Riksdags-Ordningens 43 §., till öfverläggning med annat eller andra Utskott sammanträda.
Stockholm den 29 Julii i834» STOCKHOLM, Eckstbikska Tryckeriet, i§34- Cotistitutions-Vi skottet t Mern, N:o ag.
I, N:o 25.
Ani. till Exp.-Utsk. den 5 Augusti.
Memorial, angående Riksdags-Fullmägtigen af Bonde-Ståndet Sven Heurlins anmärknings-anledning emot Stats-Rådet och samtlige Föredragande.
Under den 3o nästlidne Junii liar Hedervärda Bonde-Ståndet till Constitutions-Utskoltet remitterat en af Sven Heurlin ifrån Kronobergs
Län anmäld anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och samtlige Föredragande.
N ' För uppgifvande af anledningarna, har Motionairen tillställt Constitutions-TJtskoltet en utförlig skrift, hvilken af honom sjelf benämnes: ett försök alt framkalla en allmännare och sakrikare granskning af den nu varande Styrelse-Personalens offentliga handlingssättj än Utskottet visat sig af egen böjelse åsyfta.
Efter några förutsända ogillande omdömen, dels öfver Regeringssystemet, dels öfver Utskottets åtgärder, yrkar han, med åberopadt stöd af 107 §.
Regerings-Formen, Utskottets synnerliga uppmärksamhet på följande vigtiga sanna och allmänt kända förhållanden : x:o.
Rådgifvarnes underlåtenhet att, med afseende å de tydliga 0- lägenheterna af Riks-Slåndens sammansättning, föreslå högst nödiga och nyttiga förändringar i Stals-Magternes organisation. 2:0.
Försummadt ordnande af Mynt- och Credit-väsendet jemte positivt lagstridiga rådslag i fråga om Förordningen angående Myntfoten af år i83o, samt till vägrade sanctioner å Rikets Ständers lagförslag, rörande stadganden för enskilda in visningar och afskaffandet af Kyrkors, Fattig-inrättningars, Kronans och Frälsemäns förmonsrält till betalning framför Inteckningshafvare. 3:o.
Den långa hvilan af Rikets Ständers förslag till Förordning om Handtverkerierne i Riket och till förnyad Handels-Ordning, ehuru således öfverläggning med Rikets Ständer föregått i detta ämne, hvilket för öfrigt Regeringen ansett vara af oeconomisk natur och beroende på Kongl. Maj:ts pröfning.
Vrot. 1834. 3 Sami, 8:de Häftet.
Coustitutions-Utskottets Mern, Nit a5. 4:o.
Uraktlåtet vidtagande al begärde reformer i Styrelse-Verken ocb öfverflödiga kostnads-tillökningar i oell för Krigs-C.dlegii och KammarRättens organisation. 5:o.
Den senfärdighet, hvarmed nya Lagförslaget behandlats, underlåten anstalt till utarbetande af öfverskådlig framställning om samma förslags plan, eller skiljaktighet från äldre stadganden, samt åtgärderna vid Rikets Ständers beslut om offentlighet vid Polis-Domstolar och Under-Rätter, om Kärn ners-, Lagmans- och Riddare-Syne-Rätters uppliäfvande och om indragning af Fora Privilegiata. 6:0.
Syftningen alt motstå all väsendtlig förändring i allmänna undervisningen, på bekostnad af alla framsteg och förbättringar, — regleringen af Elementar-Verkens löner, i strid mot Regeringsformens 64 §•, samt Resolutionerna på Rikets Ständers framställningar angående Klockares åligganden vid Bafna-undervisning, sökande Presters kännedom af Vexel-undervisningsmethoden, och Tjensteårs beräkning för Lärare vid Lancaster-skolor, äfvensom den uteblifna åtgärden vid Ständernes yrkande, att Gmndlagarne måtte å Universiteten föreläsas. 7:0.