Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär Allmänna Indragningsstaten för innevarande år, efter iakttagande af de sedan sista statsregleringen inträffade förändringar, är beräknad till samman - för år 1848 „ 1849 „ 1850 rdr 8: 20 — „ 6: 22 - „ 6: 22 - lagdt rdr 376,740: 3. — samt derifrån afdrages dels, enligt hvad vid regleringen af sjunde Hufvudtiteln blifvit framstäldt, den andel af det å förstnämnde stat uppförde anslag för Statskontorets Magasins-departement, som vid nämnde verks nya organisation beräknats att till verkets å sjunde Hufvudtiteln upptagna af - löningsstat öfverföras eller . . . . rdr 5,621: 32. — och dels hvad den uti ofvannämnde anslagssumma inberäknade spanmålsförhöjning för vissa löntagare, uppgående tillhopa till 24,047 rdr, öfverstiger det belopp af Transport rdr 5,621: 32. — 376,740': 3.
Prop. om Statsverk. 7850. 85 Transp. rdr 5,621: 32. — 376,740: 3.- 3j000 rdr, som, på sätt ofvan är omförmäldt, skulle vid nästa statsreglering för sådant ändamål erfordras, eller . 21,047: —■ — gg 668- 32 så utgör återstoden 350,074: 19.
— Och då härtill i,läggas de här ofvan äskade nya anvisningar å allmänna Indragningsstaten, uppgående lill sammanräknadt belopp af 5.060: 24. — skulle allmänna Indragnings-statens slutsumma blifva rdr 355,131: 43. — Kongl. Maj:t anser alltså denna, ständiga förändringar underkasta dej stat, lämpligen kunna beräknas till 355,130: 16. — då, med tillägg af anslagen för Pensions staterna, utgörande efter den deri nu föreslagna tillökningen . 197,399: 32. — slutsumman på nionde Hufvudtiteln skulle blifva rdr 552,530: — — 1 öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t, rörande utgiftstitlarne, här ofvan yttrat och föreslagit, skulle den blifvande
Statsregleringen komma att innefatta följande anslagssummor: 1 :sta 2:dra Hufvud 55 Titeln: .... 55 Ständiga anslag. 780,840: 1,135,660: - .
Tillfälliga anslag.
. . . 400,000: 3:dje 55 55 226,450: — — • . . — — 4: de 55 55 4,247,980: . . . . 980,000 — — 5:te 55 55 1,477,230: — — . . . . 816,000 — — 6:te 55 55 884,150: . . . 1,104,060 — —- 7:de 5? 55 1,769,080: — — 5 . . . 66,000 — — -8: de 55 1,156,730: — — . . . . 215,866 32. — 9:de 55 55 552,530: — — . . . — — Summa Rdr B:co 12,230,650: . . . 3,581,926: 32. — 86 Kongl. Maj:ts Nåd.
Hos Kongl. Majt har blifvit anmäldt, att sedan Stats-kontoret; på grnnd af den efter 1845 års Riksbokslut uppgjorda liqvid emellan Stads- och Riksgäldsverken, hos fullmäktige i Riksgäldskontoret begärt anordning å Statsverkets fordran 76,654 rdr 23 sk. 8 rst., sa hafva fullmäktige härå meddelat det svar, att då på öfverskotten af Statsverkets inkomster blifvit anvisade utgifter, öfverstigande öfverskottens behållna belopp med 5,737 rdr 21 sk. 3 rst., samt Riksgäldskontorets Reglemente icke innehöll något stadgande, som berättigade fullmäkitge att tillskjuta hvad för liqviderande af de å öfverskotten anordnade utgifter erfordrades, kunde sistnämnde summa icke till Stats-kontoret utbetalas; hvarjemte med anledning af Stats-kontorets, i sammanhang med öfverlemnande af liqviden för år 1846, då öfverskotter uppkommit af 552,200 rdr, till fullmäktige gjorda förnyad framställning om Statsverkets godtgörande för ofvannämnde 5,737 rdr 21 sk. 3 rst., fullmäktige, under åberopande af ofvannämnde reglemente den 5 Januari 1849 ytterligare förklarat, att den äskade summan icke eller då kunde ersättas; och anser Kongl. Maj:t vid sådant förhållande sig böra till Rikets Ständer härmed öfverlemna, att i afseende å Stastverkets godtgörande för ifrågavarande, uti räkenskaperne balanserade, belopp meddela erforderlig föreskrift.
Enligt hvad Statskontoret, uti dess algifna berättelse om Statsverkets förvaltning och tillstånd, särskildt uppgifvit, rörande de från Landtränterierne inlevererade deposi tionsmedel, hafva, af den summa, stor 10,795 rdr 31 sk. 11 rst., hvartill behållningen af dylika medel vid sista Riksdag uppgick, 10,000 rdr blifvit, till följd af Rikets Ständers beslut, samt Kongl. Maj:ts under den 7 Juni 1848 meddelade Nådiga föreskrift, från Statskontoret till Riksgäldskontoret öfverlemnade, så att af nämnde behållning derefter endast återstode rdr 795: 31. 11. och då härtill lägges hvad som af dylika medel ytterligare, ingått nämligen: efter den 1 Juli 1847 459: — 8. 805: 3-5. 5. 1,032: 39. 7. 305: 21. 1- år 1848 „ 1849 „ 1850 till den 1 Juli 2,603: — 9.
Prop. om Statsv. 1850. 87 Transport Rdr 2.603: 9. — 795: 31. 11. äfvensom räntor å utlånte depositionsmedel, influtne år 1847 med 297: 17. 4.
„ 1848 „ 358: 16. v ^849 „ . . . . . . 60: — 7j5: 33 4 3,318: 34. 1. tillsammans 4,114: 18. — samt härifrån afdrages en, år 1847, återlyftad deposition å 104: 35. 8. så befanns den nuvarande behållningen af depositionsmedel vid berättelsens afgifvande utgöra rdr 4,009: 30.
4. hvaraf efter hvad Stats-kontoret tillika upplyst, voro förräntade emot 44 procent 3,000: — — och på Bancoräkning innestående - 1,009: 30. 4.
Rdr 4,009: 30. 4.
Med anledning häraf har Kongl Maj:t velat föreslå Rikets Ständer, att icke alle. nast den nu befintliga behållningen måtte till Riksgäldskontoret öfverlemmas, utan ock på enahanda sätt fårfaras med den vid hvarje ars slut uti Statskontoret befintliga behållning af ytterligare inflytande dylika medel, under vilkor likväl, att den föreskrift varder meddelad, att Statskontoret eger att, på skeende reqvisitioner, ifrån Riksgäldskontoret återbekomma hvad som till äfventyrs kan erfordras för sådane återbetalningar af omförmälde medel, som i behörig ordning varda beviljade.
I sammanhang med den nya lönereglering, som föranleddes af den år 1840 beslu tade förändrade organisation af Statsrådet, anmälte Rikets då församlade Ständer hos Kongl. Maj:t, att fråga uppstått om chefernes för de serskilda Stats-departementen förseende med boställen, på sätt för utrikes statsministern redan förut egde rum, samt att dervid 2:ne serskilda förslag förekommit, antingen om dylika boställens anvisande i samma hus, der hvartdera departementets expeditioner blefvo inrymde, eller ock att samtlige expeditionerne sammanfördes i en lokal utan samanhang med boställen; och begärde Rikets Ständer att, sedan nödig utredning föregått, nådig proposition om sättet för utförandet deraf måtte till Rikets Ständer aflåtas.
Sedan, i följd af ofvannämnde förändring, general-adjutants-befatt - 88 Kongl May.ts Nåd.
Prop. om Statsverk. 1860. ningarne för armeen och flottan upphört, blefvo de af dessa befattningars innehafvare förut begagnade boställen genast derefter af Kongl. Maj:t åt cheferne för landt- och sjöförsvars-departementen upplåtne.
Någon vidare åtgärd i anledning af Rikets
Ständers förberörde framställning har sedermera i saknad af, för de afsedde ändamålen tjenliga, lägenheter uti kronans hus i hufvudstaden, icke kunnat vidtagas förrän efter myntverkets förflyttande till den, enligt Rikets Ständers beslut vid sistlidne riksdag, för detsamma inköpta, egendom å kungsholmen, det förra mynthuset blifvit upplåtet till embetslokaler för Stats-departementens expeditioner, hvarigenom och sedan den åt aflidne Professoren Ryström i lifstiden, emot förbindelse till ombyggnads verkställande upplåtna, kronan tillhöriga sä kallade gjuthustomten, här i staden blifvit ifrån Ryströms rätts-innehafvare inlöst, Kongl.
Maj:t kommit i tillfälle att åt trenne af de fyra Departementchefer, som af boställen voro i saknad, tills vidare anvisa ledigblifna, för detta behof tjenliga, lägenheter; och förmodar Kongl Maj:t att, om en föreslagen byggnad vid Carl XIlI:s torg, hvarom nådig proposition varder till Rikets Ständer allåten, blifver uppförd, lägenhet framdeles kan yppas till anskaffande af passande boställs-lokal äfven för den Departementschef, som ännu icke af en sådan förmån kommit i åtnjutande.
Vid de förhållanden, som sålunda blifvit meddelade, torde Rikets Ständer finna ofvan omförmälde framställning nu mera icke erfordra någon serskild åtgärd: och om Rikets Ständer skulle anse, att sistnämnde
Departementschef emedlertid bör undfå ersättning för saknad boställs-förmån, kan sådan ersättning, ulan behof af serskildt anslag, af för Kongl. Maj:t disponible medel utgå.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats Utskott med all Kongl.
Datum ut supra. © S C A II. K. P. SANDSTRÖMER.
Kongl. Majlis Nåd.
Skri/velse, N;o 2. N:o 2. i Ant. till Exp. Utsk. den 9 Dec. 1850, kl. 10 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, om förordnande af en Sfatsrads-Ledamot i afseende pa handläggningen af vissa i Riksdags-Ordningens 86 och 42 M om förmälde Riksdagsär enden.
Gifven Slockholms Slott den 18 November 1830.
Kongl Maj:t vill härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majit i Mäder förordnat Stats-Rädet, Riddaren af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-orden, Nils Fredrik Wallensteen att, under innevarande Riksdag, utöfva den befattning med Riksdagsärender!, som, enligt 36 och 42 §§ af Riksdags-Ordningen, en Ledamot af Statsrådet tillkommer.
Nåd ech Ynnest välbevågen.
Dalum ut supra. OSCAR.
J- F. Fåhreeus.
Utdrag af Protokollet öfver Civil- är enden , hullet inför Rans Majit Konungen i Statsrådet ä Stockholms Slott den iS November 18 5o.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Hr Friherre Stierneld Statsråden: Fåhreeus, Sandströmer, Bilt. till R.
Prot. 1350 $ 1S51. 1 Sand. 1 A(i. 2 Haft. X > Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse, N;o 3» von Hohenhausen>, Wallensteen,, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen..
Sedan Kongl. Majit i Nåder förordnat Statsrådet och Riddaren af Kongl Nordstjerne-orden N. F. Wallensteen att, under innevarande Riksdag, utöfva den. befattning med Riksdagsärender som, enligt 36 och 42 §§ af Riksdags-ordningen,, en Ledamot af Statsrådet tillkommer, så uppläste nu Departements-Chefen Statsrådet Fahraeus ett förslag till Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående detta ämne; Och täcktes Kongl.
Majit, uppå Statsrådets öfrige Ledamöters underdåniga tillstyrkande, berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i Nåder gilla, samt befalla att, i enlighet med samma förslag, Nådig Skrifvelse skulle till Rikets Ständer aflåtas.
]\:o 3.
Anb. till Exp.
Utsb. d. 9 Dec. 1850, bl. 10 f. m. KONGL.
MAJ:T8 Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid sistförflutne Riksmöte föreslagna lagförändringar; Gifven Stockholms Slott den 21 November 1850.
Nedannämnde af Rikets sist församlade
Ständer i underdånighet aflemnade fsislag till lagförändringar,, öfver hvilka Kongl.
Majit, innan Ständerna åtskiljdes, icke Kongl. May.Is Nåd.
Skrifvelse, A’:o 3. 3 'kunnat fal ta och meddela sitt Nådiga beslut, har Kongl. Majit sedermera till pröfning förehaft, men icke funnit godt att i Nåder bifalla; och Kongl. Majit vill nu, på sått i 87 § Regeringsformen förordnadt är, underrätta Rikets Ständer om de skäl, som hindrat samma förslags antagande.
Uti underdånig skrifvelse den 2 Augusti 1848 (Nio 160) hade Rikets Ständer föreslagit utfärdandet af en Förordning angående inteckning i fast egendom hvars ingress, sådan deri i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 22 nastpåföljde Oktober
(Nio 239) blifvit rättad, skulle innehålla att, med ändring af 7:de Kapitlet Rättegångs-Balken och Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, med deri genom Kongl.
Kungörelserna den 18 December 1823 och den 30
Maj 1835 gjorda tillägg och förändringar samt med undanrödjande af 3 §. i Kongl.
Förordningen den 19 Maj 1845, angående vissa förändrade föreskrifter i afseende på lagfart- och nyttjanderätts inteckning, så vidt densamma ej har afseende på nyttjande rätts inteckning, förstnämnde Kapitel komrae att erhålla, den lydelse förslaget vidare upptager.
Sedan Stats-Rådet och Högsta Domstolen häröfver blifvit hörde, har Kongl. Majit tagit Rikets Ständers berörde förslag i öfvervägande; Och som behofvet af en helt och hållet omarbetad inteckningslag icke visat sig vara för handen, men en sådan, om den skulle uppgöras, äfven borde innefatta föreskrifter, rörande inteckning af lifstidsstädja och aftal om nyttjande rätt af fast egendom, samt härförutan förekommer att, på sätt Högsta Domstolen, bland annat, anmärkt, Rikets Ständer bland de äldre författningar, som genom den nya inteckningslagen skulle till all vidare verkan upphöra, jemväl upptagit Kongl.
Kungörelsen den 30 Maj 1835 i stället att Kongl. Kungörelsen af den 20 i samma månad bort åberopas, hvilket misstag, ehuru uppenbarligen af misskrifning tillkommet, likväl innefattar hinder för förslagets antagande i den ordning Grundlagen föreskrifver, har Kongl. Majit funnit skäl i Nåder vägra bifall till ifrågavarande underdåniga lag-förslag; hvaremot och då erfarenheten ådagalagt behofvet af förändrade stadganden i de ämnen, hvarom 18 och 19 §§ i nu gällande inteckningslagen handla, Kongl.
Majit vill så väl derom som vissa andra i Rikets Ständers förslag upptagna och såsom ändamålsenliga befunna stadganden till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig proposition.
Enligt underdånig skrifvelse den 8 September 1848 (Nio 196) hade Rikets Ständer, för deras del, beslutat, att, med upphäfvande af Kongl. Förordningen den 4 Kongl. Majlis
Skrifvelse, N:o S. 19 Augusti 1762 angående utvidgad testamcnls-frihet efter stadsrätt, 4 och 5 §§ i 17 Kapitlet Ärfda-Balken samt 8 Kapitlet 3 §. 1 mom.
Jorda-Balken, skulle erhåll® den förändrade lydelse, som i skrifvelsen finnes upptagen.
Efter granskning i Stats-Rådet och Högsta
Domstolen af hvad sålunda blifvit föreslaget, och enär, på sätt dervid är vordet anmärkt, de i förslaget förekommande uttrycken “landsrätt41 och “stadsrätt44 hänföra sig till den arfslag,, som var gällande innan Kongl. Förordningen den 19
Maj 1845 trädde i verksamhet, samt icke kunna, utan tillhjelp af den gamla, nu mera upphäfda arfslagen förstås och tillämpas, och den i förslaget åberopade 4 .§. i 10 Kapitlet Giftermåls-Balkeu genom nyssnämnde Förordning blifvit upphäfven, hvartill kommer, att efter Rikets Ständers förslag, skulle qvarstå de af ständ och hemvist beroende olikheter i testamenls-rätten, hvilka, särdeles efter giftorätts- och arfslagarnes förändring, kunna betraktas såsom hufvudsakliga brister i lag-systemet, har Kongl. Maj:t,. på dessa skäl, funnit sig ej böra lemna bifall till ifrågavarande förslag.
Uti underdånig skrifvelse den 5 October 1848 (N:o 213) hade Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts antagande öfverlemnat en af Rikets Ständer för deras del beslutad: “Lag för inrikes vexlar,44 af lydelse, som i den underdåniga skrifvelsen upptages.
Emot detta förslag, deröfver Statsrådet och Högsta Domstolen blifvit hörda, har icke allenast blifvit erinradt och anfördt, bland annat, att redaktionen i åtskilliga §§ saknar tillräcklig tydlighet och fullständighet, utan jemväl den hufvudsakliga anmärkning förekommit, att ehuru Iagbestammelserne för både inrikes- och utrikes vexelhandeln, så vidt de hafva afseende på det enskilda rättsförhållandet och följaktligen kunna anses tillhöra Civil-lägen, enligt sakens natur böra ställas i öfverensstämmelse med hvarandra, Rikets Ständers nu ifrågavarande förslag tili lag ensamt för utrikes vexlar i flera väsendtliga delar afviker från de grunder för lagstiftningen om inrikes vexlar, som uti lagen af den 20
Maj 1835 blifvit antagne och godkände, utan att hvarken giltig anledning till en sådan afvikelse blifvit uppgifven, eller fråga uppstått att genom sistberörde lags förändring tillvägabringa den erforderliga likstämmighelen; Och har Kongl. Maj:t, med gillande af de sålunda gjorda anmärkningarne, funnit
Sig på grund deraf förhindrad att till den af Rikets Ständer beslutade lagen lemna bifall, men anbefallt Lag-beredaingen att uppgöra och till Kongl.
Maj:t inkomma med förslag, till en allmän Vexel-ordning, på det Kongl. Majit må sättas i tillfälle att till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig proposition om de för både inrikes- och utrikes - Kongl. Maj:ls JVåd.
Skrifvelse, iV.o 3.
& vexel-handeln gemensamma lagbestämmelser, som kunna vara af behofvet påkallade och äro af beskaffenhet att till Civil-lagen böra hänföras.
Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse väl bevågen.
Slott den 21 November 1850.
OSCAR. G-. Å. Sparre.
Utdrag af Protokollet öfver Justitie-D epartements- Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats Rådet *1 Stockholms Slott den 2/ November i85o.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Ståts-Ministern för Utrikes Arenderne Herr Friherre Stierneld} Statsråden: Fåhreeus, Sandstomer, von Hohenhausen, Wallensteen, G iinther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Flaten.
Hans Excellens Herr Justilie-Statsministern anmälte i underdånighet, att bera! telse angående de af Rikets Ständer vid sistförflutne riksmöte föreslagna lagförändringar, hvilka Kongl, Majit, efter Ständernes åtskiljande, låtit till nådig pröfning fö - 6 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition, N:o i. rekomma, men afslagit, är vorden enligt 87 § Regeringsformen särskilt författad; och blef denna berättelse, som nu upplästes, af Kongl.
Maj:t i Nåder gillad; och skulle densamma medelst skrifvelse, sådan den vid detta protokoll bilagd finnes, till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo E.
Helling.
Ank. till Exp. Utsk. d. 9 Dec. 1850, kl. 10 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående uteslutande ur Kronans jordeböcker och räkenskaper, dels af fisken, som åtfölja vissa hemman, dels af sådana till utarrendering af sedda Kronofisken, å hvilka vid flera förnyade auktioner arrendeanbud icke kunnat erhållas; Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850.
Sedan Rikets år 1841 församlade Ständer, uti skrifvelse den 20 Januarii berörde år, hos Kongl. Maj:t dels i underdånighet anmält, hurusom, af anförde skäl, Rikets Ständer för deras del beslutat, att, med undantag af de större laxfiskena, alla öfriga Kronan tillhöriga, utarrenderade fisken, efter det ränta, lämpad efter förut erlagdt arrende, blifvit dem åsatt, skulle, i den mon de om dem afslutade arrenden upphörde, på auktion till den högstbjudande, under skattemannarätt försäljas, dels ock anhållit, att derest några fisken skulle vara af den dåliga beskaffenhet, att de icke kunde till ränta skattläggas och köpare dertill erhållas, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer framställa
Nådig proposition, huru med sådana fisken borde förhållas; så har, Kongl. Majrts Md.
Proposition, K:o 4. efler vedorbörandes hörande, och sedan en af Kongl. Majit redan förut serskildt anbefalld utredning angående kronofiskena i sammanhang dermed blifvit afgifven, allmän reglering i afseende å dessa fisken blifvit af Kongl.
Majit beslutad.
Jemte det Kongl. Majit, som funnit ej mindre de större laxfiskena, än ock de betydligare strömmingsfiskena böra för Kronans räkning bibehållas och enligt hittills gällande föreskrifter utarrenderas, dervid förklarat, att, med undantag, dels af nämnde fisken, dels ock af skälfisken, hvilka, derest de ej äro skattlaggda eller för vissa behof serskildt disponerade, böra, i den mon om dem gällande arrendekontrakter tilländagå, på grund af lista Kap. 8 § i 1766 års Fiskeri-stadga, till allmänt begagnande frigifvas och ifrån jordeböekerna afföras, alla öfriga för närvarande utarrenderade fisken, för så vidt icke i något fäll serskildt derom blifvit stadgadt, skola i öfverensstämmelse med derom meddelade föreskrifter, under skattemannarätt försäljas, har Kongl. Majit tillika i Nåder förordnat, att i afseende å alla fisken, som af ålder eller på grund af serskilda resolutioner, emot bestämd taxa eller afgift, begagnas af vissa hemmans innehafvare, byalag eller menigbeter, eller äro tjenstemän till begagnande upplåtne, vederbörande böra för framtiden bibehållas vid deraf nu egande dispositionsrätt, så vida den icke är till vissa år bestämd, i hvilket fall, efter samma tids förlopp, skall förfaras på sätt, angående utarrenderade fisken blifvit stadgadt; och då det skulle bidraga till vinnande af förenkling i jordeböekerna och räkenskaperna, om de af dessa fisken, som sålunda fortfarande komma att åtfölja vissa hemman, likväl med undantag för de endast på vissa år upplåtna, finge med samma hemman helt och hållet förenas och ifrån jordeböekerna såsom serskilda lägenheter uteslutas, emot det att för dem nu bestämda taxor eller afgifter tilläggas hemmanens räntor, så har Kongl. Majit härmed velat föreslå Rikets Ständer, att en dylik förändring måtte få vidtagas.
I öfrigt har Kongl. Majit föreskrifvit, att sådana fisken, som äro obefintliga, ellei blifvit i behörig ordning utdömde, eller ingått i hemmansskattläggning, eller ock, enligt anställda syner, befunnits odugliga och således icke vidare kunna begagnas, böra ifrån jordeböekerna afföra®; och då det tillika förekommit, att åtskilliga af de till utarrendering afsedde fisken, fastän icke sistberörde förhållande med dem inträffat, likväl äro af sådan beskaffenhet, att vid flera förnyade auktioner anbud derå icke erhållits, hvadan de för närvarande finnas obegagnade, så och enär, under dylika omständigheter, det vöre utan ändamål och olämpligt att dem skattlägga och till försäljning utbjuda, vill Kongl.
Majit, med föranledande jemväl af Rikets Ständers derom gjorda begäran, härmed föreslå Rikets Ständer, att de fisken,, med hvilka sistberörde förhållande eger rum, jemväl må, efter behörig utredning och pröfning, ur jordeböckerna få afföras.
A Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, ft:o 4.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut Supra. OSGAR. A. P. Sandströmer.
Utdrag aj Protokollet öfver Finance-Är ender , hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet ä Stockholms Slott den i5 November i85o.
Närvarande: H. E., Justitise-Stats-Ministern, Herr Grofve Sparre, H. E., Stats-Ministorn för Utrikes Ärondcrna, Herr Friherre Stierneld, Stats-Råden:
Fåhraus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majits förut fattade beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående uteslutande ur Kronans jordeböcker och räkenskaper dels af fisken, som åtfölja vissa hemman, dels af sådana till utarrendering afsedda Kronofisken, å hvilka vid flera förnyade auktioner arrende-anbud icke kunnat erhållas.
Majit behagade i Nåder gilla berörde förslag, samt befallte att Nådig Proposition skulle i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes protokollet bilagd.j Ex Protocollo, C. Hallberg.
Nio h. Kongl.
Maj:ls Kihl. Proposition, N:o 5. 9 N:o 5.
Ank. till Exp. Utsk. den 9 Dee. 1850, kl. 10 f. m. KONGL.
M\J:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i anledning af Nya Trollhätle-Kanal-Bolags-Direktions underdåniga ansökning att få till Skatte lösa Gamla Slussen vid Lilla Edet med tillhörande område; Gifven Stockholms Stolt den 15 November 1850.
Maj:t ingifven skrift liar Direktionen för Nya TrollhälteKanal-Bolag i underdånighet anmält, att vid förehafd fråga om lämpligaste sättet att begagna den genom Kongl. Brefvet den 10 Sept. 1840 bemälda Bolag i Nåder medgifva rättighet att använda Gamla Slussen vid Lilla Edet, hvilken af Bolaget, emot en årlig afgift af 300 Rdr Bko, på perpetuellt arrende innehafves, till anläggning af sådana vattenverk, hvarigenom inga ämnen till uppgrundningar i Götha Elf skulle uppkomma, Direktionen funnit det vara mest öfverensstämmande med ortens fördel, att den i nämnde sluss befintliga vattentillgång begagnades för någon större fabriksanläggning, enär Lilla Edet, jemförligt snarare med en köping än med en by, egde betydlig folkmängd, som vore i behof af arbetsförtjenst,, och dessutom en icke ringa fördel skulle tillskyndas den kringliggande orten, om tillgång å lönande arbete kunde i någon vidsträcktare mon beredas dervarande befolkning, helst flera enskilda arbetare, hvilka under de sednare åren funnit sysselsättning vid Trollhätte Kanalverks ombyggnad, flyttat till denna trakt och måste befinna sig i svår belägenhet, derest icke, efter fulländadt byggnadsarbete vid Trollhättan, någon annan utväg till arbetsförtjenst för dem öppades; — att, då Direktionen likväl ansett det vara mindre förenligt med det ändamål, för hvilket Bolaget blifvit bildadt, att
Bolaget för egen del inginge i så beskaffade industriella företag, som en större fabriksanläggning, Direktionen varit betänkt att med någon enskild spekulant kunna träffa öfverenskommelse i ämnet; — att det äfven lyckats
Direktionen att med en för serdeles drift och redbarhet känd fabriksidBih. till R.