Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kalkugnar . ^no-Hemman . . ............ 03 40 2 20 1 p; 1 70 2 20 240 10 80 25 6 420 16 7 18 2 90 27 120 20 20 21 46 20 1 1 z 5 2 — L 10,000 — — — — — — —J 3 no J 6 ___ I02i7y5 15 . /JI44 1,134 179} 11,379} 75 7,4451 J 801 10,2301 27} 3,831 750 51,641 284 4 , 5 550> 59,094* "*178 9,752 13 3,111 146 10,755 105 7,588 579 33,494 71 6,569 16 1,223 35,937 3,348,956 24 46 "l32 9,721 16 76 18 1 Vno-Skatte-Hemman............ °4 837| 3771 170} 109J 31,467 1,786 730S 550 . 10 - ~ 6,917 18 3 _ _ Mia Boställen och Bohemman, samt Strand- 13| 9* p ion 85 1 a d.
OP6 429* -1 q6 19} 1,651 16 3,387' 6 295 u 24 16 116 669 50 2,147} 62 42 2 66 2 233 QO 72 2 303 40 97 ts 48,700 1,175 164,433 23 Mer Civila Boställen lydande lägenheter . jilesiastike Boställen............ 4 /elg 10 418 XX 2 ^2 3 11 48 i 5% 56' 281} 22i 4 64 591} 335 l,264l 118} 18 35} 203 388 302 1,202 362 27 16 2 379 46 1,723 9 1 7 19 3 — _ 'Spitals-Lägenheter, Skatte ........
Krono ........
Aojordar, Krono ............. : ^platser från Skattehemman....... ytlagde bebyggde Lägenheter utan Mantal, 31) 2,042 16 3 11 8 —-- 19j 1 21 _
V ej under något Hemmans Ränta äro in- 1 Jtffripne, Skatte.............. *ättlagde obebyggde dito Skatte...... t Krono ...... 1 ÉKk8tU^0r.................. lil Lägenheter, afsöndrade från Hem- 3 5 4 4 25 20 24 2 0 4 1 6 350 9 9 125 5 46 __ 18 21 6 157 12 12 13 , ^ 10,633 2,889 552 16 9 15 12 10 48 60 8 14 3 373 6 39 56 89 8 360 28 4 lill 0 på viss tid .............. lil' **attlagde Fisken: Skatte..........
Il Krono.......... — 1,423 -- 196 51 523 — 980 255 —— — 3,219 247 — 382 — 1,528 255 130 86,864 28 475 44 — — — — 353 5 9 — — 1 2 — -' -— -- 1 — 333 603 15,992 25,486 10 16 ’
ÖZ 7 3 1 1 ^Hmjölqvarnar med 42 par Stenar .... 24 11 44 52 50 38 6 1 U^sbehofs-mjölqvarnar............
1 husbehofs-sågqvarilar, deraf 152 styck, med 566 46 1 I särskild i Jordeboken uppförd Ränta . . . I pampar ... *................ 1 I «a.PPers^rU^ .................
I Syéslagerier ................. 1 ^alkllimar..................
184 7 ____ 68 ono _ 13fi 19 2 2,360 1000 800 121 952 A 34 8 1 9 _ 1 39 1 i 28 10 -- - 24 8 31 _ ^epps-Byggener............... I £apbruk.................... 7 16 38 32 _ 1 —— 2,133 16 4 12 8 I ^r°no-Allmänningar, som tillhöra Kronan af 3 4 2 2 22 10 16 2 2 2 10 3 m__ | - _ — Socken-Allmänningar af 11,669 Tunnland, 24 Kapplands rymd -bjerse Personer, soln ej tillhöra Tiss näring 11 ______ H 1,443 20 10 | * yad..................... ___ — — __ — — — — — — --- --- — — _ x,ZJ 1 — — — — 300 — [ Summa 1,098 1,164 y 2,752 924 12,365fs |7,965 4% 2071 122|-1 Ii,78ial4,329}l56,582i 33,817} 1,995} (994 ’ |615} 58,454 10,43513,449 ll,798|8,Q97 37,691 |7,438fl,485|3,963,169/42| lol 12,497 1»| 2,018|l7| -1 9,602 27 10( 30d —| t Berättelse för År i833? för Landet.
Ständige Räntor. Clericie-Statens Underhåll, 172 14,652 40,988 203833 81014 12l—| 88j32|_|l,647|3l| 6| 149|27 [5,48332 Wisby Lands-Contor den 27 Augusti 1833 Efter Nådigste Förordnande ML HOHENHAUSEN. L. G. GARDELL. ' - V' ' ■ - v <- ■ pf x-. ■ ..... U--' \
Ti' ■ - . • ; , yj ' • v - > ' - . ' ' ; , - - i . -• itwr**-: '•
’ V V , • • i / \ v te .. i _ V -•H . ,1 > " v ' .*» i * - . • ■ . 1 T.V: :‘.U| . / ' . ■ » . ■ • - . .r, t x \ ; T' : S.' !.iSäSc... tMm ‘"/SsMEe^ . : ' M*- ^HjgöÉj - v* -' ><5£M!MS ^36K*f ' • '--v -- <£ i r. i ■ ■/! "-'i , i 1- • . 1 . i ■ ,. . V ) » ( ; ,. •? ' i -------— ' I r ; - - M .it ' • - '• i ■ : » i "Sfi , ?, (3 jv W . r>' ■ . * f. ■ U. : t ' . ■ ■; *' 4 , ' ' - ~ ; .. - ‘VVT ! l ‘ • ■ ... —- - ' ■ ; ' i * .• lii V V : I- I fe-U?
r • , . * ' » / .1 , t tj - i i ■ ■ „! >. * \Mtr t • . ,.; ! . 1 : - ; - ' ! • 1,S I ! ; - , ; v !• 5 ' j 1 ’ t , V \ , • \ - ■ !' ' - .■■ | 1 :: ; r- \ '•» i. •-'*'■• **W .5 fi.T i* • %« . J- O "-'T , ; • ' : :: .> • I- '.v! • . v • -■ ' * W ' . t " ! - t -i •' '... i . ->> : /T v i • • ' - ,..... V .... i i i ' ' ' ’ i t ■ | i ‘i i - / | s - ■» y R : | ; . i : ; v ■ :■ ‘ ' , ' ■ if V . - : ,........ - • - . • ' P Mr 1.' -.iV. t ■ •; • t 'T, ,y* i: ....
.. :f;v j'.:,. I. . i • !;•’ i' i-;:,! . f •; : t - •*' _ , 4 • *r-n . tv..."f .* ajY v ! v-v«-. .4 :• . [ 1.. ' - : • --V -I • - ; .. : . . 'i-. ’■ ■' • ' ■ ■ •'
• • ; ~«> * . . ‘ . s-4- k: 'J/* ' "
V , - * rt v-j ■ * . -,'A . ■ ■ ■ ' - - ' ' ; - • . - 'v • . _ : ! ': ■ ; Vi v | ■ : | t " i"
" — 1 ■--------- • - . ; '■ >■; * i ■ : issnx^A " • , f S * KONGL. MAJ;TS B ef a lini n g s h a fv andes uti MALMÖHUS LÄN tili KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEM-ARS-BERATTELSE, för Åren 182T, 1828, 1829, 1830 oell 1831. se <9 emis Tryckt Lös H. G. Nordström, 1833#
Län, omgifvit i Norr och öster af Christianstads Län, i Söder af Östersjön och i Vester af Öresund och Cattegat, innehåller 44 qvadratmil, Insjöar inberäknade, och är indeladt i Fem Domsagor och Fögderier, i3 Härader, 266 Socknar och 6 Släder.
Utom den Bergsträcka som utgör gräns emellan nämde tvänne Län i Luggude och Onsjö Härader å ena, samt Norra Åsbo härad i Christianstads Län, å andra sidan, jemte det så kallade Kullaberg, yttersta spetsen af Länet i Norr och hvarest Kullafyr är anlagd, finnas: i Torna Härad en Bergsrygg benämd Romeleklint, samt i Rönnebergs Härad en Landhöjd, kallad Rönnebergs högar, hvilken sednare, bestående af bättre jordmån, till större delen är odlad och bebyggd.
För öfrigt beslår
Länet hufvudsakligen af slättmark och till största delen bördig jord.
Någre Ek- och Boke-skogar samt annan löfskog finnas uti åtskilliga Socknar inom Frosta, Färs, Onsjö, Bara, Wemmenhögs, Herrestads och Ljunits Härader, men dessa Skogar tillhöra hufvudsakligen Säterier.
.På några ställen i Länet, inom Luggude, Harjagers, Torna, Färs och Skytts Härader, hvarest dels flygsand visat sig, och dels af jordmånens beskaffenhet kunnat vara att befara, har Läns-Styrelsen sökt förmå vederbörande jordägare, som för ändamålet jemväl fått understöd af allmänna medel, lill planteringars anläggande, hvarmed äfven hunnits så vida, att ingen egentelig skada hittills blifvit genom flygsands utbredande vållad; och nied fortfarande uppmärksamhet på slike planteringars vård bör en sådan olägenhet icke eller för framtiden kunna inträffa.
Framgången af dessa af Tall, Gran och Löfskog bestående planteringar, synes väl i denna med skogs tillgång så ringa försedde province, böra både med allmänt deltagande omfattas, och fortgående uppmuntra innehafvare af till detta mera än annat ändamål tjenlig jord, att göra densamma fruktbärande; men för denna slags odling» sorn fällan kan blifva lönande i första hand, ådagalägger 4 allmogen ringa Ilag, ehuru den af de fleste ägare till större Egendomar samt jordbrukande
Ståndspersoner i allmänhet fortfarande föregås nied berömvärda exempel.
Med få undantag utgör några träd i en liten instängd trädgård samt här och hvar någon pilplantering i de jordvallar, hvarmed enskiftesplanerne oftast, i brist af annat stängselämne, inhägnas, den enda plantering som träffas hos allmogen på den egenteliga slättbygden; och endast en tilltagande brist på eldnings-ämne, i mån som cle mindre betydeliga torfmåsarne hinna uppskäras, synes genom tvång kunna framkalla åhåga och verksamhet för omförmälte vigtiga ändamål.
På slättbygden utgör den rådande jordmånen lerblandad jordmylla, men å andra orter så kallad skogsled, mer och mindre stenbunden, och icke synnerligen tjenlig till annan odling än skogsprodukt, deraf, på sätt redan nämnt är, orien har stort behof.
Af Insjöar äro Ringsjön, Voms- och Börringe sjöar de största; och dessa jemte de mindre, hvilka icke äro af särdeles mängd, begagnas endast till fiske, och, lika med de flere i orten varande åar och strömdrag, bidraga icke till lättnad i Communicationen.
Kärr och Moras af betydenhet finnas icke i Länet.
Af Mineral-hälsokällor äro Ramlösa och den viel Helsingborg befinteliga källan, Helsan kallad, de betydeligaste; dock är äfven den i sednare åren upptäckte mineral-källan i Gullåkra inom Torna Härad i någon mån besökt, likväl hittills mest af allmogen.
S Invänarne.
Efter sista Femårs-Berättelsen utgjorde antalet af Länets Invånare år 1827, 194*983, men, enligt sistlidit års mantals-tekningar och inkomne uppgifter, uppgår folkmängden nu till: på Landet .... 184,890 i Städerne . . . . 21,614 206,5o4 Orsaken till sålunda tillkomne folkökningen af ii,52i personer synes hufvudsakeligen vara en fortfarande och uti vissa delar af
Länet snart till oändlighet öfvergående hemmansklyfning, samt häraf uppkommande lätthet för allmogen att, efter inköp ofta af en ganska obetydlig jordrymd, ingå äktenskap, hvilka under de sednare åren ock ansenligen tilltagit.
Så vidt sålunda den i nu gällande Författningar medgifne styckning af jord afsett folkökningen, är det påtageligt alt ändamålet ej förfelats; men om det å ena sidan ej kan bestridas, att i de orter der i odlingsväg ännu mycket åter - 5 står, den samma skall, till båtnad för Landet befordras och uppkomma såsom ytterligare följd af samma rättighet; så är det ock å den andra, hvad angår detta Läns så kallade slättbyggd, ett af erfarenheten redan gifvit factum, att der, hvarest snart ingen jordbit återstår att odla, som dertill är tjenlig, en slik obegränsad styckning alstrar en öfver-befolkning, hvilken, i mån af ökad obesulenhet, betungar Församlingarnes Fattig-inrättningar, och fortskridande jemväl bereder folkets demoralisering; i anseende hvartill jag ock underdånigst anser mig böra framställa den önskan, att medel till förekommande af ett sådant ondt mätte i Nåder påtänkas.
Folkets lynne är något olika i särskilta delar af Länet.
På slättbyggden, der jordbruket nästan uteslutande utgör Allmogens sysselsättning, synes detta strängare arbete, i förening nied det isolerade lefnadssätt sannia yrke medförer, till någon del inverka på lynnet, och slättbygdens allmoge äger derföre icke eiler i allmänhet den Miga verksamhet, som utmärker Invånarne i de orter af Länet, der en med sina gåfvor mindre frikostig natur, påkallar ökad omtanka för utkomst och bergning.
Allmogens moraliska bildning är i allmänhet tillfredsställande, hvaremot den intellectuela synes framskrida långsamt; men såsom ofördelaktigt inverkande på sedligheten får anmärkas en del af Allmogens, i synnerhet inom den arbetande klassen samt mindre bemedlade hemmans-ägares och brukares ännu fortfarande, fastän i sednare åren visserligen ej ökade, böjelse för omättligt förtärande af bränvin, hvilken så lätt tillfredsställes, dels genom det låga pris hvartill bränvin under goda spannemåls-år försäljes, och dels genom allmogens egen rättighet att tillverka samma vara.
Konst- och närings-flit stadna!- hos allmogen vid förfärdigandet af nödvändige kör- och åkerbruks-redskap, i orten brukelige linne och ylle-väfnader, deraf på olika ställen i Länet tillverkningen mer och mindre öfverstiger allmogens egit behof och genom afsalu bereder en ehuru icke betydeiig inkomst, samt uti Jordbrukets skötande, hvari Landtmannen dock allt mer och mer börjar att lill efterföljd antaga Gods-egares och andre Ståndspersoners förbättrade brukningssätt.
Välmågan synes hos Allmogen icke vara i tilltagande, hvartill den redan nämde hemmans-klyfningen, obetänksam skuldsättning, samt hos flere oordentlighet och bristande flit och arbetsdrift, jemte en tilltagande begifvenhet på yppighet och öfverflöd, kunna anses såsom gemensamt och betydligast verkande orsaker.
Hen arbetande Klassen, ehuru stor och i ständigt tilltagande, saknar sådant oansedt icke sysselsättning, då den vill använda sin arbetsförmåga; 6 roen genom lättheten alt emot låga pris åtkomma födoämnen, utan att dagspenningen i förhållande dertill minskas, alstrar, i stället för arbetsdrift och håg till förtjenst, samt deraf följande välstånd, snarare lättja, utsväfningar och ökad fattigdom.
Det visserligen i sednare åren icke ökade, men dock ännu öfverallt, i större och mindre män på olika orter, fortfarande tiggeriet, utgör härpå ett säkert bevis, och denna last hos en del af folket, hvarpå förbättrade Fatt.ig-Inrättningar icke förmärkts verka till förändring utan snarare föranledt, att sysslolöse personer utifrån sökt att på sådane ställen intränga sig, för att utan egen medverkan blifva försörjde, synes genom inga Polisåtgärder kunna fullkomligen hämmas, så länge allmänheten fortfar uti deli, till sin grund ostridigt vackra, men omnämnde ändamål motverkande vanan, att lill alla kringstrykande, utan urskiljning, utdela allmosor, samt någon allmän Arbetsinrättning för Länet icke kail åstadkommas af den vidd och omfång, att sysselsättning derigenom blefve att tillgå för sådant löst folk, sorn nu, i anseende lill sedeslöshet och oordentelighet, icke kunna af den enskilte begagnas, ulan måste oupphörligt kringvandra eller i Corrections-Inrättningar ligga Staten till last.
I följd af gjord underdånig framställning om en sådan allmän Arbets-inrättningJ i Landskrona, har Eders Kongl. Maj:t väl genom Nådig skrifvelse den 3o November förlidet år upplåtit för sådant ändamål en Kongl. Majit och Kronan tillhörig tomt i nämde Stad, jemte de i så kallade Prippska Baraquen befmtelige hyggnads-materialier; men enär sedermera, genom hållen besigtning, blifvit utrönt, dels alt samma tomt är för omförmälte behof otillräckelig, och dels att byggnads-materialierne i Prippska Baraquen icke eller äro af beskaffenhet att kunna begagnas; så lärer någon framgång af företaget, i anseende till derföre erforderlige större kostnader, ännu på längre lid icke vara att motse.
Bunkeflods Församling har nyligen, efter beslutad och verkställd förbättring ulf Inrättningen till egne fattiges försörjande, allmänt öfverenskommit och lalit i Länet kungöra, att inom samma Församling inga allmosor hädanefter lemnäs åt kringvandrande fattige.
Efter hand, som det visar sig huruvida åtgärden leder till det dermed åsyftade ändamål, hvilket är att förmoda, torde exemplet följas af flere; men det kommer då att återverka . - ng, sä vula aen sednare möjelig-....... w hnnden till deras försörjande, som antagits och antagas i arbete vid Stenia-----— Dagsverkslönerne O kolsgrufvan äro vanligen om hösten iz, 16 a 20 Skill* 7 jemte underhåll, samt trösklönen antingen 16 Skill, pundet eller 5 Skill. 4 rist, allt Banco, örn dagen och födan.
Tjenstehjons-lönerne äro höga, och svårigheten att erhålla duglige tjenstehjon snarare till- än aftager. 5* 3.
Jordbruk är Länets hufvudsakligaste näring.
De sädesslag som i allmänhet och mest odlas äro i första rummet Korn och derefter
Båg, af hvilken sednare utsädet är i tilltagande, samt till mindre belopp, hafre, hvete, ärter och vicker jemte något obetydeligt hönor; äfvensom på trakter, bestående af sandmark, jemväl odlas bohvete; meli deremot är Potatoes-odlingen betydlig.
Circulalionssättet, redan infördt vid Säterierne och andre större Egendomar, börjar, på sätt ofvan är anmärkt, att allt mer och mer äfven antagas af allmogen.
I förhållande till beskaffenheten samt större eller mindre ägorymd ligger jordell i träde hvart 4:(le> 5:te eller 6:te år.
Afkastningen af höst-utsädet beräknas allmännast till 8:de å loide kornet samt äfven derutöfver, samt af vårsädet till 5ile å 6ite kornet.
Lin och hampa sås icke betydligt; och Tobak planteras väl i vissa orter, mea icke till någon myckenhet.
Trädgårdsväxter odlas hos allmogen endast lill husbehof; men vid en del Herregårdar äfven till afsalu.
I de delar af Länet, der jorden icke redan undergått Enskifte, eller laga Skifte, fortgår Skiftes-verket, och i sammanhang dermed nya odlingar.
Någre sådane af större omfattning kunna väl icke uppgifvas, och få tillfällen dertill förefinnas, men smärre odlingar verkställas deremot nog allmänt.
Med undantag att å slättbygden nu börjat, fastän i obetydelig mån, odlas mera foder-vexter än förr, har gamla åkerhruks-melhoden hittills af de fleste bland allmogen bibehållits oförändrad, likasom de för åkerbruket erforderlige redskap.
Afvikelserne härifrån äro bland menige man få, hvilket tyckes hafva sin grund ej mindre uti böjelse att vidblifva gammal vana, än uti misstroende och obenägenhet för allt nytt, ehuru i afseende på ifrågavarande fall så väl andre Jordbrukares exempel, som allmogens egen erfarenhet, längesedan bordt, äfven hos denna klass af Medborgare, kunna stadga en allmän visshet och öfvertygelse om oriktighelen deraf, att snart sagt uteslutande egna omsorgen åt spannemåls-produetion, hvaraf länge visat sig såsom omedelbar följd, att, då god årsväxt inträffar, och hvilket å så hördig jord sorn större delen här i Länet, är det vanligaste, samma pro - 8 duction uppnått elen betydenhet, att Spannemålen nedfallit till vanpris, samt lemnat en högst ringa ersättning för odlings-kostnaden, utom då det, som år i83i, inträffat, att flere andre Provincer i Riket blifvit hemsökte af missväxt.
Under sådane goda spannemåls-år ökas förlusten vanligen äfven af stegring i tjenstehjons- och clagsverks-löner, samt priserne å ved, som för Invånarne i södra delen af Länet i allmänhet är en mycket kostsam artikel.
Jag anser derföre den synbarligen aftagande välmågan bland allmogen, särdeles i förenämde del af Länet, hvarom tilloppet vid de allmänna Låne-inrättningarne, tilltagande Lagsökningsmål och ständiga utmätnings-auetioner innebära ovedersägeliga bevis, i betydelig mån böra härledas från bristande omtanka hos desse Jordbrukare, att med allvar och drift vända sin håg på en förbättrad
Ladugårds-skötsel och de fördelar som deraf stå att hemta.
Många af denna allmoge äga för närvarande vida mer öppen jord än de tillbörligen hinna bereda, och skulle derföre, om X;te eller £:tedel deraf användes till odling af foder-vexter, säkerligen, förmedelst en bättre skötsel af det öfriga, deraf hemia lika mycken Spannemålsafkastning, som förut å det hela.
Det är utom all tvifvel, att ett sådant ändamålsenligare brukningssätt af jorden, om än småningom och genom en mera dyrköpt erfarenhet, dock sluteligen skall uppkomma och allt mer och mer öfvervinna de fördomar och andra hinder som nu möta.
Tröskverk börja blifva mera allmänna och nyttjas äfven af en och annan bland allmogen.
Ehuru priset å Spannemål de sednast förflutne åren varit mycket omvexlande, och oansedt utsigten för förmånlig afsättning med Spannemålsafkastningen icke synes lefvande, bar likväl under tiden Jordegendomar i allmänhet vid frivilliga köp örn icke stigit, åtminstone icke fallit i värde.
Utförslen af Spannemål och bränvin vid liamnarne i Länet kan någorlunda upplysa förbållandet med ortens produetion och mer eller mindre fördelaktiga afkastning det ena året jemfördt med det andra; och, enligt Tullkamrarnes specialer, har de senast förflutne fem åren följande utförsel ägt rum:
Tunnor 9 1828 182g 1830 1831 1832 1828 1829 1830 1831 1832 1828 1829 1830 i83x i832 lunnor öpannemal: Till Inrikes orter • 204,8o5 2 30,089 xx 244)435 i43,8i 3 x 168,639x1.
Till Utrikes orter 127,957 06,864 t4j 2 3,495 X 60,85411 *4,639 | 991,782!!
Summa Kannor Bränvin: Endast till Inrikes orter 283,8l I X I,275,593| 563,183 % 572,613 353,o8q-§. 3i9,oi3| 216,164/3.
Summa 2,024,o63f£ 4.
Slättbygden är i saknad af gräsbete, hvilket nästan endast erhålles genom utläggning af åkerjord till träde.
Fodertillgången svaiai 1 allmänhet emot den i bruk varande åkerjorden.
Ängarne äro börlge, men nya utläggningar till äng eller betydliga förbättringar å de gamle aga, såsom redan blifvit nämndt, mera sällan rum.
. ornmar-stallfordringen sker till det mesta med halm samt grönhöst» ian at vicker, stundom blandade med hafre samt på en del ställen med mtver, Hvilken sednare likväl odlas hästan endast vid Herregårdarne, hos andspersoner och några förmögnare bland allmogen.
IO I skogstrakten åter äro betesmarken^ på flere ställen vielljftige, och skogsboen har betydlig höbergning i förhållande till åkerjorden, men fodertillgången är sådant oansedt merendels otillräckelig, och bristen söker lian ersätta medelst betet, som begagnas både sent om året och tidigt på våren, eller rättare så snart marken är bar, genom hvilken skadliga vana både liöafkastningen minskas och betet försämras.
Hästafvel fortfar alt vara i tilltagande, och utom Hästar af förbättrad race, (i mån som betäckningen vid Fliinge Stuteri allmännare begagnas), hvilka dock till stor del ej äro målfyllige för att ingå vid CavalleriRegementerne, bestå kreaturen i allmänhet af Oxar, Kor, Får och Svin af vanlige Skånska racer, bättre och sämre i förhållande till Bondens välmåga.
Hästarne vårdas mera sällan af Allmogen så omsorgsfullt som man äger skäl alt önska, utan begagnas för tidigt, hvilket hindrar växten och ofta förorsakar utveckling af flere organiske fel.
Fårafvel har från de på en del Sätesgårdar varande Schäferier blifvit förbättrad i åtskillige delar af Länet, äfvensom en och annan Possessionat sökt upphjelpa racerne medelst införskrifring af Utlänsk Boskap, dock bär Fårskötseln i sednale åren lyckats mindre, i anseende till en allmän sjukdoms-benägenhet genom bölder i lungan hos detta slags kreatur, som deraf på flere ställen helt och hållit utdödt.
Ladugårdsafkastningen, i afseende hvarpå åberopas hvad under §. 3 finnes anfördt, kan väl för närvarande anses motsvara Örtens behof, emedan från Säterierna och andre större Egendomar icke obetydelig försäljning sker i Städerne; men å allmogens sida återstår i detta afseende, på sätt redan anmärkt är, mycket att önska.
Skogome i Länet äro icke betydelige och de som finnas, lillyda, såsom redan är nämndt, för det mesta Säterier, hvarifrån orten förses med sitt husbehof af ved.
Återplanteringen af skog är, så vidt den ej ombesörjes af naturen sjelf, icke föremål för någon allmän omsorg; och härom åberopas i öfrigt yttrandet här ofvan under §. i.
De i förra Fem-års-Berättelsen omnämde planteringar äro försvarligen vårdade.
Allmogen, åtminstone på slättbyggden, nyttjar såsom Eldningsämne nästan uteslutande Torf, hvarå ännu finnes tillräck lig tillgång, men genom Brån vins-bränningen, som drifves nog allmänt, medtages den i betydlig mån.
Byggnadssättet vilmer ständig förbättring i samma mån som
Allmogen lärer att inse nyttan af stora och rymliga hus. 11 Stängseln består på slättbygden, der tillgång på sten saknas, för det Westa af jordvall, ofta försedd med pilplantering, men deremot i skogslrakterne till största delen af stengård och risgärde. 6- Fabriker å Landet.
Ellofva Garfverier, hvarvid 4 3 personer sysselsättas; Tre Klädes-fabriker, hvilka lemna arbete åt io personer; Två Lerkärls-fabriker, oberäknad den vid Stenkohls-grufvan anlagde, med sysselsättning för 4 personer, några Oljeslageri^’, Tegelbruk och Vadmals-stampar, vid hvilka inrättningar 22 personer erhålla arbete; utgörande tillverknings-värdet vid samtelige Fabriker och Inrättningar å Landet i5,i86 R:dr Banco. Helleslröms Pappersbruk har nu blifvit nedlagt.
För Saltpeter-tillverkning är jorden icke tjenlig, hvarföre ock sådan tillverkning icke eller inom Länet äger rum.
Stenkolsverk fortfar att vara en betydlig näringskälla för orten deromkring.
Vid sistlidne års slut uppgick antalet af de personer, hvilka vid detta Verk ägde sysselsättning och uppehälle, lill 1,237, hvaraf voro 346 Grufve-arbetare och 58 fiskare.
Sedan afsättning år i83o saknades med tillverkningen af eldfast Taktegel, bär en Lerkarls-fabrik blifvit anlagd och kostnaden dertill uppgått till 29,800 R:dr; hvarförutan, under de sista Feni åren, Fyra Ångmachiner med tillhörande hus blifvit för Grufvudriften inrättade med en kostnad af 152,ooo R:dr; tvenne nya Schact nedsänkte, hvilket kostat 59,800 R:dr, samt en jernväg anlagd med kostnad af 14,700 R:dr, allt Banco.
Medelst den en tid föreskrifne Quarantain minskades Stenkols-afsättningen på Dannemark; men sistlidit år såldes i stället eldfast Taktegel till nämde Rike och till Finland för 4,000 R:dr Banco; För öfrigt åberopas lindel danigst i afseende pa Production, Consumtion och försäljning vid Stenkolsverket under de sednaste Fern åren, bilagde särskilta Tabell. nBehållne inkomsten af Stenkolsverket har åren 1828, 1829 och i83o uppgått lill 41,000 R:dr, men 1831 och sistlidit år endast till 14,000
R;dr Banco, i anseende till höga spannemåls-priser i förening med den omständigheten, att vid Verket hålles spannemål Arbetarna tillhanda emot bestämdt lågt pris; utgörande således behållningen per medium för hvarje af dessa Fem åren 11,000 R:dr Banco. 12 Binäringar.