Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru Utskottet föreställt sig, att af dess hemställan, det undervisningen vid de skolor, för hvilkas utvidgning till högre elementar-läroverk anslag blifva vid denna riksdag beviljade, under första hälften af nästa statsreglerings-period icke borde utsträckas längre än som hitintills egt rum, skulle vara en gifven följd, att de högre arfvoden, som med den utsträckta undervisningen vore förenade, icke kunde tillkomma lärarne förr, än denna utsträckning trädde i verkställighet, samt följaktligen öfningslärarne vid ifrågavarande ännu endast å reallinien fullständiga läroverk skulle intill sagde tid åtnöjas med arfvoden till enahanda belopp, som för dylika beställningar vid öfriga läroverk af nyssnämnda beskaffenhet blifvit bestämda, eller 400 R:dr; har Utskottet likväl, då ordalagen i dess ofvanberörde framställningar ansetts kunna Bih. lill B.
Brot. 1859 <k 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 6 Uäft. 2 10 Stats-Vtskutlets Utlåtande M 178. gifva anledning till villrådighet vid tillämpningen af Rikets Ständers beslut, trott sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte förklara, att de vid eiementar-läroverken i Norrköping och Wenersborg anställde lärare i gymnastik, i musik och sång samt i teckning ega uppbära arfvoden å 400
R:dr årligen från och med början af nästa statsreglerings-period intill slutet af vårterminen år 1862, då det högre arfvodet af 500 R:dr vidtager; varande någon särskild tillökning i reservations-anslaget för eiementar-läroverken för bestridandet af denna utgift icke erforderlig. 14:o.
Uti 63:e punkten mom. litt. a) hade Utskottet tillstyrkt, att halfva beloppet af den personliga skyddsafgiften måtte till folkundervisningens befrämjande anvisas; och är detta moment af Bonde-Ståndet till utskottet ålerremitteradt; men som Utskottets yttrande blifvit af öfriga tre Riks-Stånd godkändt, samt frågan således, enligt 69 § Regeringsformen och 75 § Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjord, finner Utskottet sig icke kunna dermed taga vidare befattning. 15:o.
I afseende å sättet och vilkoren för användandet af de lill folkundervisningen anslagne medel hade Utskottet i samma punkt, mom. litt. b), hemställt, att, i öfverensstämmelse med det vid sistlidna riksdag fattade beslut och med bifall i detta hänseende till Kongl. Maj:ts uådiga Proposition, Rikets Ständer måtte besluta, att hvad af ifrågavarande medel icke blifver för andra särskilda ändamål disponeradt, utan kan påräknas såsom bidrag tili folkskoleväsendets befrämjande i allmänhet, borde ställas till Kongl. Maj:ts disposition, att utgå i enlighet med de vilkor, Rikets Ständer finna skäl att i sådant afseende föreskrifva.
Denna Utskottets hemställan är af Bonde-Ståndet återremitterad, men af öfriga Irenne Riks—Stånd bifallen, dervid Preste-Slåndet, för sin del, tillika beslutit, att ett belopp af 17,000 R:dr, motsvarande det af Utskottet i ett sednare mom. litt. d) tillstyrkta, men af det Högvördiga Ståndet afslagna anslaget till arfvoden och re sekostnader för Skole-inspektörer, skulle med vissa vilkor ställas till Kongl. Maj:ls disposition.
Vid sådant förhållande och då frågan om de af Preste-Ståndet vid pröfningen af förevarande mom. litt. b) anvisade 17,000 R:dr, kommer att i en efterföljande punkt i detta Utlåtande af Utskottet upptagas till den behandling, hvartill öfriga Riks-Ståndens beslut i afseende å mom. litt. d) gifva anledning, har Utskottet ansett mom. litt. b) vara, i öfverensstämmelse med Utskottets ofvanberörda yttrande, af Rikets Ständer afgjordt; — och kan följaktligen den af Bonde-Ståndet å detta moment meddelade återremiss icke till vidare åtgärd föranleda.
Stats-Utskottets Utlåtande M 178. 11 16:o.
Vidkommande beskaffenheten och beloppet af de särskildta utgiftsposter, hvartill folkskolemedlen skulle användas, hade Utskottet i inom. litt. c) af 63:dje punkten tillstyrkt, alt af samma medel måtte till understöd för högre folkskolor anvisas ett belopp af 12,000 R:dr; — och är jemväl detta mom. af Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt, med förklarande härvid äfvensom vid pröfningen af föregående mom. b) samt följande mom. till och med litt. f), hvilka af det Hedervärda Ståndet i ett sammanhang behandlades, att hela skyddsafgiften borde pä det sätt till folkundervisningens befrämjande användas, att socknarnes begagnande af medlen i möjligaste måtto underlättades.
Ridderskapet och Adeln åter samt Borgare-Ståndet hafva godkänt Utskottets yttrande, likasom äfven Preste-Ståndet antagit det af Utskottet afgifna förslaget, men tillika boslutit att dervid skulle tilläggas orden: »dock med vilkor, att hädanefter ingen till lärare i dylik skola må antagas utan att hafva inför behörigt
Domkapitel allagt sådant prof, som för lärare vid Pedagogierna fordras.»
Hvad sålunda i afseende å förevarande moment förekommit har Utskottet an-r setl för närvarande icke påkalla annat yttrande från Utskottets sida, än den hemställan, att Bonde-Ståndet måtte i frågan fatta beslut. 17:o.
Uti mom. litt. d) af 63:dje punkten hade Utskottet tillstyrkt, att, i enlighet med Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga begäran, måtte af Rikets Ständer anvisas följande belopp, nemligen: till Seminarierna, efter den fördelning Kongl.
Maj:t ansåge lämplig, 45,000 R:dr; till understöd för Seminarii-elever 20,000 R:dr; lill förbättrande och tillhandahållande af undervisningsmateriel äfvensom till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. m. för folkskolorna 10,000 B:dr; samt till arfvoden och resekostnader för skole-inspektör er 17,000 R:dr.
Utskottels yttrande i detta moment är af Bidderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bifallet, men af Bonde-Ståndet med ofvan omförmälda förklarande i afseende å skyddsafgiftens användande, till Utskottet återremitteradt ; och har PresteStåndet, med godkännande af Utskottels hemställan, såvidt densamma afser anslagen till seminarierna samt understöd för Seminarii-elever, deremot afslagit
Utskottets yttrande i fråga om anslaget för skoleinspektörer, hvarvid dock bör iakttagas, att, såsom bär ofvan uti 14:de punkten är omförmäldt, det Högvördiga Ståndet, vid behandlingen af mom. litt. b) angående sättet och vilkoren för användandet af de till folkundervisuingen anslagna medel, som icke blifva för särskilda ändamål disponerade, ställt eli samma anslag motsvarande belopp till Kongl.
Maj:ts disposition, att, för folkskoleväsendets befrämjande i allmänhet, utgå i enlighet med de vilkor, Rikets
Ständer funne skäl att i sådant afseende föreskrifva; — varande af del llögvördiga.
Ståndet i öfrigt beslutad den förändring i Utskottets ifrågavarande lörslag, att det af Utskottet »till förbättrande och tillhandahållande af undervisningsmateriel samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. m. för folksko - 12 Stals-Utskottets Utlåtande M 118. loma» tillstyrkta anslag å 10,000 R:dr beviljades af Ståndet endast »till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. m. för folkskolorna,» hvadan de t
Utskottets förslag förekommande orden: »till förbättrande och tillhandahållande af undervisningsmateriel» blifvit af Preste-Ståndet uteslutna.
Enligt de nu anförda besluten, är således Utskottets hemställan, hvad beträffar anslagen till seminarierna och till understöd för Seminarii-elever, af tre Riks-Stånd — Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden — utan någon för ändring bifallen; vid hvilket förhållande Bonde-Ståndets återremiss i denna del icke kan till vidare åtgärd föranleda; — och som, vidkommande öfriga två anslag, sjelfva beloppen äro jemväl af förstnämnda trenne Riks-Stånd beviljade, samt, beträffande ändamålet, hvartill dessa belopp skulle användas, — i hvilket hänseende PresteStåndets beslut är från Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets afvikande — Utskottet saknar anledning att frånträda sitt af trenne Riks-Stånd godkända yttrande, har Utskottet ansett sig böra inbjuda Bonde-Ståndet att, vid sakens slutliga afgörande i denna sednare del, biträda Utskottets af Ridderskapet ocb Adeln samt
Bor gare-Ståndet i allo gillade förslag. 18:o Vidare hade Utskottet i mom. litt. e) af 63:e punkten hemställt, att ett belopp af 80,000 R:dr måtte anvisas till löneförbättring åt de vid nu befintliga folkskolor anställde lärare, hvilka icke hafva 400 R:dr i lön, oberäknadt husrum och vedbrand, — under vilkor: i:o att bidrag häraf må lemnäs endast de församlingar, som till aflöning åt folkskoie-lärare redan tillskjutit ett belopp, som minst motsvarar den hvarje församling förut anslagna andel i personliga skydds-afgiftcn; 2:o att Statens bidrag af ifrågavarande medel, i allmänhet ocb der ej Kongl. Maj:L finner särskilda förhållanden böra leda till undantag, icke må beviljas till högre belopp, än församlingarne sjelfva ytterligare åtaga sig att tillskjuta till folkskolelärarens aflöning; 3:o att löneförhöjning icke må tilldelas mer än en lärare inom hvarje för samling, förträdesvis den, som vid fast skola är anställd; samt 4:o att löneförhöjning icke må utgå till andra lärare än dem, sorn vid skolan meddela undervisning under minst 8 månader hvarje år.
Denna Utskottets hemställan, som blifvit af Bonde-Ståndet återremitterad är af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet i sin helhet bifallen; hvaremot Preste-Ståndet, som äfven godkänt
Utskottets tillstyrkande af ifrågavarande medels anvisande, i afseende å de af Utskottet för medlens användande föreslagna vilkor förklarat, att Ståndet för sin del helt ocb hållet afsloge de under N:is 3 och 4 upptagna bestämmelser samt, rörande Utskottets förslag i öfrigt, beslutit den förändring, att i det under N:o i upptagna vilkoret orden »till aflöning åt folkskole - Stats-UtskoUets Utlåtande M 178.'
13 lärare redan tillskjutit» utbytes mot: »till sitt foikskole-väsendes årliga behof förut tillskjutit», samt att i stället för de i vilkoret under N:o 2 förekommande orden: »ytterligare åtaga sig att tillskjuta», skulle insättas orden: »utöfver hvad de redan tillskjutit, åtaga sig att lemna.»
Yid jemförelse af dessa beslut, befinnes, att trenne Riks-Stånd — Riddorskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden — för ofvan omförmälda ändamål anvisat en summa af 80,000 R:dr; hvadan således den af 4:de Ståndet meddelade återremiss, så vid t den afser sjelfva anslagets beviljande, icke kan tili någon vidare åtgärd föranleda; — Och hvad beträffar de vilkor, som för användandet af berörde medel böra bestämmas, — hvarutinnan Preste-Ståndets beslut icke är med Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets i allo öfverensstämmande — kan Utskottet icke förneka, att med den af Preste-Ståndet i afseende å 2:a punkten beslutade förändring, som inskränker sig lill endast sjelfva redaktionen, tydligare uttryckes hvad Utskottet åsyftat.
Denna förändring synes derföre böra äfven hos de andra Riks-Stånden vinna afseende.
Men i öfrigt har Utskottet icke funnit skäl frångå sitt förra yttrande hvilket blifvit af tvänne Riks-Stånd godkändt; — hemställande, i anledning af hvad sålunda förekommit, Utskottet, att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ville i så måtto frånträda sitt i frågan fattade beslut, alt jemväl dessa Riks-Stånd antaga den af Preste-Ståndet i afseende å vilkoret under
N:o 2 beslutade ofvan omförmälda redaktions-förändring; och torde BondeStåndet angående samtliga ifrågavarande vilkor fatta definitivt beslut. 19:o. Utskottets i mom. litt. f.) af 63:e punkten gjorda hemställan, att för folkskole-väsendels utveckling och förbättring måtte anvisas 75,000 R:dr, är likaledes af Bonde-Ståndet återremitterad; men som Utskottets berörda yttrande blifvit af öfriga Irenne Riks-Stånd godkändt, kan återremissen icke till vidare åtgärd föranleda. 20:o. Uti 81:a punkten hade Utskottet i morn. litt. a), i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga begäran om tillökning i anslaget för Witterhets- Historie- och'Antiqvilets-Akademien, bland annat, hvarom fråga nu icke är, tillstyrkt, att Rikets
Ständer måtte bevilja årlig lön till belopp af 2000 R:dr för en Antiqvitets-Intendent, äfvensom till resekostnader för denne samt bestridandet af andra exfra utgifter anvisa en summa af 1000 R:dr, att jemväl årligen utgå; och är denna Utskottets hemställan, som blifvit af Bonde-Ståndet afslagen, deremot af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet oförändradt bifallen, men af Borgare-Ståndet med den inskränkning, att ifrågavarande anslag af det Yällofliga Ståndet beviljades att utgå endast under nästa statsreglerings-period.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, har Utskottet funnit sig böra ii Stats-Utskottets Utlåtande M 17S. inbjuda Borgare-Ståndel att, med frånträdande af sitt beslut, i hvad detsamma är från Utskottets ofvanberörda yttrande afvikande, förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet om godkännande af Utskottets hemställan oförändrad. 21:o Uti 102:a punkten hade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer mätte tili uppförande, i enlighet med upprättad och godkänd ritning, af en ny läroverksbyggnad för det högre elementar-Iäroverket i Strengnäs, bevilja ett anslag af 136,000 R:dr att, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret utgå; och är denna punkt af Preste-Ståndet godkänd, men äf Borgare- och Bonde-Stånden afslagen, samt af Ridderskapet och Adeln lill Utskottet återremitterad, hvarvid, under den diskussion, som varit af Utskottets yttrande föranledd, inom det Höglolliga Ståndet hufvudsakligen blifvit anmärkt, att frågan, sorn icke varit föremål för Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning, utan endast genom enskild motionär blifvit Rikets Ständers behjertande underställd, i flera afseenden befunne sig i ett outTedt skick.
Sålunda hade väl ritningen till den ifrågavarande nya läroverks-byggnaden varit för granskning företedd bos Kongl.
Ofver-Intendets-embetet, som lemnal densamma utan anmärkning, men deraf följde dock icke, att Embetot erhållit den kännedom om beskaffenheten af läroverkets nu egande byggnader, att Embetet kunnat bedöma, huruvida genom förändrad inredning eller påbyggande af de gamla husen, behofvet af förbättrad lokal kunde afbjelpas med mindre kostnad, än som blifvit af motionären ifrågasatt.
Vidare saknades upplysning, hvartill, i händelse framställningen bifölles, de gamla husen skulle användas; huruvida, genom deras försäljande, någon minskning i kostnaden kunde vinnas, eller om materialierna deri voro tagna i beräkning för uppförandet af det nya huset.
Äfven syntes den öfverklagade olägenheten deraf, att de rum, som nu begagnades för undervisningen, voro alltför låga, kunna utan svårighet afbjelpas derigenom, att läroverkets bibliothek och vetenskapliga samlingar, som nu förvarades i skolhusets öfversta våning, der rummen voro högre, hlefve till de i nedre våningen belägne, för undervisning nu begagnade, lägre rummen förflyttade och öfversta våningen i stället inreddes till undervisningslokal; — varande bärförutom i allmänhet uppmärksamheten fästad derå, att om, i samma mån läroverken utvidgades, Staten jemväl skulle åtaga sig kostnaderna för uppförandet af de nya lärohus, som efter hand blefve erforderliga, sådant skulle medföra alltför betydliga uppoffringar från det allmännas sida.
Man borde derföre vara betänkt på någon utväg alt försätta stiftens byggnadskassör i tillfälle att kunna sjelfva bekosta uppförandet eller utvidgande af skolehusen; och ansågs en sådan utväg kunna beredas derigenom att terrnins-afgifterna, sorn för närvarande utgöra endast 9 R:dr årligen, blefve lämpligen förböjda med t. ex. 6
R:dr eller mera, allt efter vidden af det ändamål, som dermed åsyftades.
Vid den förnyade behandling af detta ärende, hvartill ofvanberörda återremiss Stats-Ulskotlels Utlåtande M 178, lä föraniedt, har Utskottet angående läroverks-byggnaderna i Strengnäs fått emottaga åtskilliga närmare upplysningar, dem Utskottet nu för frågans ytterligare utredning går att meddela.
Hvad först angår den gamla skollokalen, som utgör bottenvåningen i ett domkyrkan tillhörigt bus, hvars öfre våning begagnas till Konsistoriirum och bostad åt Konsislorii-Notarien, är hos Utskottet företedt ett af vederbörande läkare utfärdadt intyg af innehåll, att denna bottenvåning vore såsom lärohus i sanitärt hänseende olämplig och obrukbar, emedan fukt och brist på tillräckligt dagsljus fördy strade de djupa rummen och nedtyngde sinnet, på samma gång som den instängda luften vore för inandningen osund, samt att således denna lokal ingalunda motsvarade de fordringar, som i Kongl. Maj:ts nådiga skolstadga för hvarje lärohus påbjödes; -— och synes detta intyg vinna ytterligare stöd deraf att enligt upprättad planritning, deraf Utskottet jemväl erhållit del, våningens kubik-innehåll, utgjorde tillsammans endast 18,600 fot — ett mått, derför, enligt hvad vanligen antages, lämpligen ej bör beräknas större anta! lärjungar, än 25, eller knappt fjerdedelen af den ungdom, som der skulle undervisas, i händelse de klasser, hvilka motsvara den gamla skolan, skulle i denna lokal åter inrymmas.
Vidare hade, vid den å det gamla gymnasiihuset, hvilket nu begagnas till läroverkshus, under nästlidne Augusti månad af sakkunnig person anställda besigtning, enligt deröfver upprättade, hos Utskottet företedda instrument, blifvit utrönt, bland annat, att byggnaden, som, med bottenafdelningen inberäknad, utgöres af tre våningar, icke kunde påbyggas, dels emedan jordvåningen, som för längre tid tillbaka remnat med den påföljd, att bjelklagtt börjat sänka sig, vore dertill alltför svag, dels ock af den anledning, alt uti tredje eller öfversta våningen, som blifvit uppförd i göthisk stil, hvalfvet sträckte sig ända upp till takresningens handbjelkar; att någon tillbyggnad å sidorna icke heller vore möjlig, enär byggnader» med endast högst obetydligt mellanrum begränsades på ena sidan af domkyrkan, på två af de öfriga sidorna af stadens gator och på den fjerde af allmänna uppgången från en af dessa galor till domkyrkan; samt att för bottenvåningens förändrade inredning till rymligare lokaler mötte den svårighet, att då för sådant ändamål åtskilliga af de derstädes anbringade pelarne måste borttagas, sådant skulle väsendtligen försvaga den redan förut ingalunda starka byggningen.
Och har härjemte Utskottet tagit kännedom om ett af läroverkets bibliothekarie och vårdare af samlingarne medeladt intyg, utvisande att bibliothekel, beslående af omkring 15,000 volumer, deraf en stor del både forsin ålder och sin sällsynthet vore i bibliognostiskt hänseende af högsta värde, samt de läroverket tillhörande äfven värderika naluralie-samlingar, hvilka, ehuru i möjligaste grad sammanträngda, för närvarande upptoge flere rum, sålunda voro högst betydlig^ och följaktligen fordrade ansenligt utrymme för att kunna behörigen vårdas, För delta ändamål vore nuvarande skolhusets bottenvåning — äfven under förutsättning alt dess inredning kunde dertill förändras, — alldeles otjenlig, enär, om samlingarne ditflyttades, de inom loppet af några få år skulle blifva ohjelpligt förstörda af fukt, 16 Stats-Utskottets Utlåtande JYi 178. mögel och mal — etl antagande, som vunne bekräftelse deraf, alt utaf läroverkets mineralie- samling, hvilken, såsom minst ömtålig, för några år tillbaka inrymdes i bottenvåningens största rum, flera, vid flyttningen oskadade, species redan vore vittrade och förstörde.
Genom dessa upplysningar, tillika med de af motionären anförda, i Utskottets förut afgifna Utlåtande upptagna omständigheter, har Utskottet funnit fullständigt ådagalagdt, ej mindre att läroverksbyggnaden i Strengnäs uti dess nuvarande skick är alldeles otillräcklig och för ändamålet otjenlig, än äfven att de deraf uppkommande olägenheter icke kunna hvarken genom byggningens reparation, förändrade inredning eller tillbyggnad nöjaktigt afhjelpas; hvadan följaktligen uppförandet af en ny byggnad för detta läroverk synes vara oundgängligen nödvändigt.
Och då någon minskning i den härför erforderliga kostnaden genom de gamla lokalernas försäljning eller i dem befintliga materialiers användning vid den nya läroverksbyggnaden så mycket mindre synes kunna komma i fråga, som den gamla skollokalen, belägen i ett domkyrkan tillhörigt hus, hvarken kan försäljas eller rifvas, och gymnosiibuset, som nu begagnas till gemensam undervisningslokal, är afsedt att äfven i mellanvåningen inrymma bibliothek och samlingar, hvilka alltjemt till vexa och för hvilka inga rum äro afsedda i den af Öfver-Intendents-embetet granskade och godkända, Utskottet meddelade, planen för nytt läroverkshus; så återstår nu att tillse, på hvad sätt tillgång till de för nybyggnadens verkställande erforderliga medel lämpligast må kunna beredas.
1 sådant hänseende och med anledning af den hos Ridderskapet och Adeln väckta frågan om terminsafgiftens höjande, för att derigenom sätta Stiftens byggnadskassör i tillfälle att sjelfva bekosta utgifterna för läroverkshusen, får Utskottet upplysningsvis meddela att, då de vid innevarande riksmöte gjorda framställningar om statsbidrag för Järnverksbyggnaders uppförande eller utvidgande i sammanhang med öfriga till elementar-läroverken hörande ärenden förekommo till behandling hos Utskottet^ enahanda förslag inom Utskottet blifvit bragt å bane; men Utskottet ansåg sig icke böra detsamma understödja, hufvudsakligen af det skäl, att den föreslagna åtgärden, i Utskottets tanke, skulle i icke ringa grad motverka det ändamål, som med läroverkens utvidgande åsyftades, eller att underlätta tillfället för landels ungdom att i närheten af sina hem inhemta en så fullständig bildning som möjligt.
Det torde nemligen kunna antagas att, om termins-afgifterna höjdes, många föräldrar, i följd af de derigenom ökade omkostnaderna för sina barns uppfostran, icke skulle låta dessa begagna sig af en undervisning, som, enligt förut antagna grunder, ansetts böra kunna med mindre uppoffringar vinnas.
Den sålunda föreslagna utvägen för medels anskaffande synes derföre Utskottet ej böra utan i yttersta nödfall tillgripas, likasom Utskottet föreställt sig, att den för närvarande icke är såsom ett oundgängligt vilkor för läroverkens uppehållande af omständigheterna betingad.
Dermed skulle dessutom, hvad särskildt läroverket i Strengnäs beträffar, behofvet för detta läroverk af förbättrad skollokal svårligen kunna afhjelpas så hastigt som förhållandena - Stats-Utskottets Utlåtande JYi 178. 17 hållandena derstädes påkalla.
Af dessa skäl och enär, på sätt Utskottet redan förut anfört, hvarken stiftets byggnads-kassa, såsom helt och hållet utan tillgångar, eller Strengnäs stad, i anseende till dess ringa utveckling såsom kommun betraktad, är i tillfälle att till uppförande af ifrågavarande nya byggnad något bidraga, har Utskottet fortfarande icke kunnat annat finna, än att Staten ej bör undandraga sig att med den för ifrågavarande ändamål erforderliga summan bispringa elementarläroverket i Strengnäs.
Utskottet vidhåller således sitt i ämnet förut afgifna yttrande och får, i anledning af Ridderskapel och Adelns derå meddelade återremiss, endast hemställa, att samina Höglofl.
Riks-Stånd måtte i frågan besluta. 22:o.
Yid föredragning hos Riks-Stånden af 103:dje punkten, deruti Utskottet tillstyrkt, att till uppförande, enligt godkänd plan, af en ny byggnad för det högre elementar-läroverket i Orebro, måtte anvisas en summa af 70,000 R:dr, att, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret utbetalas, blef Utskottets hemställan bifallen af Preste- och Borgare-Stånden, rnen afslagen af Bonde-Ståndet; och hade Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitterat berörde punkt, hufvudsakligen af det skäl att, då antagas kuode, det flera andra läroverk, än hvarom framställningar blifvit vid detta riksmöte gjorda, vore i behof af nya eller utvidgade skolhus, så att det slutligen kunde blifva en nödvändighet att för erforderliga medels anskaffande taga sin tillflykt till den utväg, hvarom fråga uppstått vid behandlingen af nästföregående punkt rörande anslag till nybyggnad för läroverket i Strengnäs, nemligen terminsafgiftens höjande, syntes det vara mindre välbetänkt att, innan en bestämd plan blifvit uppgjord, som för anskaffande af medel till nya läroverkshus kunde tillämpas, bevilja anslag för några vissa läroverk.
Åtminstone borde sådant icke ske utan alt särdeles vigtiga skäl dertill föranledde; och hvad skolhuset i Orebro särskildt anginge, ansågs det icke vara alldeles obestridligt att detsamma framför öfriga behöfde utvidgas; hvarförutan hos det Höglofl.