Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län anslagna hemmans arbetsbiträden utgjorde en väsendtlig del af iudelningshafvarnes påräknade löneförmåner, samt att, genom indragning deraf, om icke allestädes, åtminstone på (lere ställen, särdeles å de större kungsgårdar, som till boställen blifvit anslagna, med vidsträckta egoområden, svårigheter kunde uppstå, att, efter mistningen af arbetsbiträdet in natura, behörigen och i rätter tid bruka och sköta dessa egendomar, hvilket kunde leda, ä ena sidan, till en, dagsverkenas värde efter markegång öfverstigaude, minskning i de för hvarje Boställshafvares utkomst och skäliga belåtenhet vid skedda löneregleringar afsmida nödiga inkomster, och, å den andra, till möjlig vanhäfd å dessa Statens betydliga fastigheter, så framt icke ändamålsenliga anstalter deremot före indraguingsåtgärden blefvo vidtagne.
Att, under sådana omständigheter, fatta beslut om ifrågavarande tjeustbarheters indragning efler nuvarande indelningshafvares afgång, utan att, i sammanhang dermed, blifvande boställshafvare, för deras sålunda tilläfventyrs uppkommande förluster, till så vidt arbetsbemmanen ej förpligtades att dem godtgöra, förvissades om skälig ersättning genom erforderliga Slatsanslag, saint nödiga och ändamålsenliga åtgärder blefvo vidtagna, äfven genom dertill anvisade medel, lill boställshäfdens behöriga handhafvande, der sådan! beböfdes, ansåg Kongl. Majit icke lämpligt; hvadan och enär vid de i Iandsorlerne, enligt Rikets Ständers önskan, genom Kongl. Majits Befallningshatvaude hällne undersökningar 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 2. hvarken någon uppskattning till penningevärde egt rum, vare sig af arbetshemmanens gemensamma arbets- och dagsverks-skyldlgheter till hvarje kungsgård, eller af hvarje hofveri — eller arbetslags, än mindre hvarje särskildt hemmaus, tjeustbarheter, eller tillfredsställande utredning blifvit åstadkommen i hera på frågan inverkande vigtiga omständigheter, Kongl. Maj:t i nåder fiirordnade, att, till noggrannt utredande af dessa förhållanden, ny lokaluudersökuing skulle företagas icke allenast vid hvar och en af de i Skåue varande kungsgårdar och boställen, hvarest hofveri-skyldigheten in natura ännu icke vore afskaffad, utan äfven vid Lilla Bjurums Öfverste-boställe i Skaraborgs Län, der densamma ännu funnes bibehållen; och uppdrog Kongl. Maj:t åt numera aflidne Kammar-Rådet i Dess och Rikets Kammar-Kollegium L. E. Cassel att, med biträde af Förste landtmätaren i hvarje af nu ifrågavarande
Län eller, i händelse denne vore hindrad, af annan utaf Kongl.
Majrts Befallningshafvande tillförordnad skicklig och erfaren Landtmätare, samt en af Geueral-Befäihafvaren i Militär-Distriktet utsedd Regements- eller Koinpani-Offlcer, som med kännedom om
Iudeluingsväsendet i provinsen förenade erfarenhet och insigt i landthushållning och ortens jordbruk, verkställa ifrågavarande lokal-undersökningar i närvaro af tilllörorduade Krono- och Regements-Ombnd, vederbörande
Indelningshafvare samt egarne eller innehafvarne af de till hvarje kungsgård eller boställe anslagna arbetshemman, och att dervid söka tillvägabringa förslag till frivilliga jemkningar och öfvereuskom rnelser till vidare Nådig pröfning.
Det betiiukaude i ämnet, hvarmed Kammarrådet Cassel, efter fulländad! uppdrag, tiH Kongl. Maj:t inkom, innehåller dels beträffande arbets- eller hofveriskyldigheternas upphof och beskaffenhet samt hvarpå de sig grunda, dels i afseende å frågan, huruvida några eller hvilka närmare bestämmelser må anses vara af behofvet påkallade, hufvudsakligen: att arbetshemmanen under Öfverste-bostället vid Vestgötha Regemente Lilla Bjurum i fordna tider varit dels torplägenheter, belägna inom boställets rågång eller vid egoskiilnaden mot bostället, dels upptagna krono-nybyggen å den till bostället angränsande förra krono-allmänuingen Koihymarken; att de å dessa torp af kungsgårdens innehafvare antagna åboer, tid efter annan, förvärfvat enahanda åbo- och besittningsrätt derå, som, enligt Förfatlningarue. tillkommer deta, hvilka uppodlat lägenheter å kronomark, men med hvilken besittningsrätt blifvit förenad skyldighet för alla att utgöra dagsverken och arbeten vid kungsgården till dess bruk och skötsel, emot stadgadt afdrag å hemmansräntan, under hvilket förbehåll allena åboerna tillåtits att köpa hemmanen till skatte, och skatterätten dertill allt sedermera af dem innehafts ; att beskaffenheten af detta arbete tili förenämnde Öfverste-boställe vore bestämd genom Kongl. Maj:ts Nådiga resolution den 22 Juni 1798, hvilken tillika innefattar det arbets-kontrakt, som under förflutna tider tjenat till efterrättelse emellan Bostäilshafvaren och arbets-bönderne; att de kungsgårdar och boställen i Skåne, vid hvilka ifrågavarande arbetsskyldigbeter ännu fortfara, under Danska herraväldet och innan Skåue med Sverige införlifvades, antingen tillhört Danska Kronan el|er under densamma lydande andeliga eller verldsliga stiftelser och inrättningar, samt, jemte underlydande lägenheter, blifvit, med den rätt Danska kronan iil! dem egde, ölverlåtna på den Sveuska, såsom vederlag för den af Sverige till Dannemark nfträdda öu Bornholm, eller ock varit Danska och Skånska adeliga familjers sätesgårdar, hvilka, med underlydande frälsehemman, dels i följd af egarnes affall från Sverige under de elter fredsslutet med Danmark i provinsen uppstådda oroligheter, af Svenska kronan indragits, dels ock genom bylen kommit i kronans ego och besittning, samt före, vid och efter indelningsverkets upprättande anslagits till de Civila och Militära allöuingar, hvartill de ännu användas; att de hemman, som nu utgöra arbeten och dagsverken till dessa kronogods, innehafts, under Danska Styrelsen, af Kronoeller Frälsebönder, skyldige till det den liden vanliga arbete till butvudgårdens bruk och skötsel samt jordegarens betjenande,
kändt under namn af hofveri, hvarmed egentligen förstods den till tid, sätt och belopp obegränsade och obestämda arhetsskyldighet, sorn, uppå husbondens tillsägelse, skulle lill hans tjenst, vid och utom gården, utgöras genom forslingar eiler äckor på längre eller kortare afstånd samt genom dagsverken med det antal personer, som uppbudados Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N\o 2. 7 vid förefallande, till hnfvndgårdens brak och skötsel hörande eller dermed gemenskap egande arbeten; att, vid Indelningsverkets införande i Skåne, förnämligast till rusthåll anslagits f. d.
Danska kronohemman, äfvensom till Svenska Kronohemman genom reduktion eller byte förvandlade Skånska frälsehemman, hvarvid större delen af de hemman, som varit de nya Svenska Kungsgårdarne till deras häfdande uuderlagde, blifvit bibehållna vid den arbetssbyldighet derunder, som dem af ålder ålegat, men andra sådana arbetshemman åter fält vidkännas rustning, hvaraf allt vill synas, det ifrågavarande arbetsskyldighet till Kungsgårdarne betraktats såsom en motsvarighet till rnstningsbesväref, på samma sätt, som den häst- och, fördelshemmaueu åsätta, Indeluingshafvaren på lön anslagna grundränia den tiden föreställde en mot röstningen uppgående lunga, hvilken likväl, sedau hemmansräutan upphört att, såsom noder Danska tiden var vanligt och ännu i det öfriga Sverige eger rum, erläggas med förvandling efter årlig markegång, numera ingalunda är deremot svarande; att berörde förhållande än ytterligare styrkes deraf, att både linder sjelfva indelningstideu, som i Skåne fortgick nära ett halft århundrade, och äfven sedermera vid många kungsgårdar inträffat, att hemman, som ursprungligen varit till utgörande af arbetsskyldighet eller hofveri dit anslagna, blifvit, såsom nog aflägse från kungsgården belägna och lill arbetshemman mindre tjenllga, på derom gjord anmälan, i stället indelade till rustning, hvaremot närmare intill kungsgården belägna rusthåll i stället anslagits till arbetshemman, så att, onder tidens lopp, rustnings- och arbetsskyldigheten flerstädes är vorden ombytt, hvilket utbyte dock ännu oftare synes bafva egt rum mellan gamla arbetshemman, sorn varit alltför aflägsna, samt närmare till kungsgården belägna häst- och fördelshemman, de der, ehuru förut hvarken med hofveri eller rustning betungade, likväl, med tillämpning af 1695 års Kongl. Reglemente, ansetts pligtiga att arbetsskyldighet öfvertaga, emot stadgadt afdrag på hemmansräutan; att, till reglerande af det obestämda och godtyckliga i hofveri-väsendet, frivilliga koutrakter under tidens lopp med arbetsbönderne upprättats, hvarjemte, der sådane kontrakter icke kunnat llllvägabringas, ordentliga beslut om arbetsskyldigbeternas belopp ocli sättet för deras utgörande i stället blifvit utfärdade, än af vederbörande Läns-styrelse, än af Krigs- och Kammar-Kollegierne och än af Kongl.
Majit, i sistnämnde fall dä embetsmyuriigheternas nyssherörda åtgärder öfverklagats, hvadan Rikets Ständers föreskrift om arbetsskjldighejeruas närmare bestämmande, såsom pä alla ställen redan försiggånget, icke ausetts till uägoi. åtgärd föranleda; samt att, vid de å hvarje ort hållna undersökningar, någon stridighet om skyldigheten till arbete ingenstädes sig yppat, likasom icke på något ställe anledning sig visat, att dessa hofverilagen rätteligen åliggande biträden, och än mindre det öfriga till jord- och gårdsbruket erforderliga arbetet skulle, på sätt Rikets Ständer synas hafva sig föreställt, kunna bestridas med det obetydliga antal ordinarie jordeboks-dagsverkeu, hvilka hvarje indelningshafvare från honom tilldelte häst- och fördelshemman, som ligga iuom en mils afstånd frän bostället, varit och är berättigad att in natura utfordra, utan hafva både dessa räutedagsverken och det anslagna hofveriet allestädes ansetts nödiga till boställenas bruk och skötsel, utan att ändock dessa arbetsbiträden hittills befunnits för ändamalet tillräckliga.
Med ledning af dessa förhållanden har, vid hvarje särskild kungsgård, uppskattning i öke- och dränge-dagsverken skett af de arbetsbiträden och tjenstbarheter af särskilda slag, sorn, enligt arbets-koulrakt och gällande stadganden, åligga dels hvarje hofveri- eller arbetslag för sig, dels alla hofverierne gemensamt, hvilken samfällda arbetsskyldighet derefter blifvit på hvarje hemmans nummer, efter dess andel i hofverilaget, fördelad; och har vid denna uppskattning i öfrigt iakttagits, dels att, jemlikt den fördelning af arbetsskyidigbeterna, som under den förflutna tiden varit och ännu är gällande, samt i öfverensstämmelse med arbetshändernas allestädes tillkännagifua önskan, belt arbetslags eller hofveris arbetsskyldighet beräknats till visst antal dagsverken, utan afseende ä det större eller mindre hemmantal, hvaraf hofveriet varit sammansatt eller på hemmanens nuvarande godhet och beskaffenhet, och följaktligen äfven nkan al! hänsigt till de skiljaktigheter i arbetsqvantiteternas belopp och ersättningen derför, som kunde uppkomma vid den ena kungsgården i jemförelse mot den andra; dels ock att 8 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition, N:o 2. sådane dagsverken, som vanligen utgöras af qvinnor eller yngre, icke fullt arbetsföre manspersoner, ansetts motsvara |:delar af laggildt drängedagsverke; varande derefter arbetsvärdet i penningar uträknadt efter medelinarkegåugspriset å hvardera slaget dagsverken under de tto åren 1834—1843, hvilket medelpris bestigit sig till inom Skaraborgs
Län: för ett ökedagsverke och för ett drängedagsverke Inom Christianstads
Län: för ett ökedagsverke B:ko R:dr — 46.10. och för ett drängedagsverke „ „ — 17. 5. samt inom Malmöhus Län: för elt ökedagsverke B:ko R:dr 1: 15.
2. och för ett drängedagsverke „ „ — 18. 5.
För hvarje af de särskilda kungsgårdarna och boställena har derefter förhållandet uppgifvits sålunda:
Lilla Bjurum, Öfverste-säle vid Westgötba Regemente, har sig underlagde 6j£ mantal, fördelade i sju arbetslag, hvilkas arbetssky Idighet blifvit, på grund af Resolutionen den 22 Juni 1798, hvilken såsom arbetskontrakt tjenar till efterrättelse, uppskatiadt att motsvara 153 öke-, 628 dränge och 133 qvinuo-dagsverkpu.
Vid beräknande af penningevärdet å dessa dagsverken har, med afseende å den på stället varande goda tillgång på legde arbetare, medelinarkegåugspriset icke ansetts böra tagas till grund, utan dervid i stället följts de derunder i allmänhet gångbara prisen, nemligen 1 R:dr 8 sk.
STOCKHOLMS HÖGSKOLAS n TTI . , T JTJlilDISKA BIBLIOTEK IJ I H A IN (i TILL \ iahhhukbu not ilin vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 184T och 1848.
NIONDE SAMLINGEN. Riks-Stdndens Protocolls-Vtdrag, sorn innefatta Remisser och Beslut.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Höga).
Preste-ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den ig November 18 4 j. S. D.
Beslöt Ståndet, att det skulle vara främmande åhörare medgilvet ått bivista Ståndets plena under innevarande riksdag; och kommer i detta hänseende att tjena till efterrättelse, hvad i Kongl. Majrts Nådiga Bref den 1 Mars 1830 och elen af Ståndet utfärdade ordningsstadga är föreskrifvet och af hvilket Nådiga bref och ordnings-stadga afskrifter anslås å dörren till Ståndets pleni-lokal.
Ridder skåpet och Adeln den 20 November 18 4/- S. D. Beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att under innevarande riksdag läktaren i riddarhus-salen må upplåtas för främmande åhörare, som önska bivista Ståndets öfverläggningar, samt att med utdelningen af biljetter dertill må förhållas, på sätt förut varit vanligt.
Ut supra Ex protocollo, Albert Munck. S. D. Beslöts, att den för Ridderskapet och Adeln i Operahuset föranstaltade klubb, på sätt den nu, likasom vid de sednaste riksdagarne blifvit inrättad, skall fortfara, intill dess annorlunda beslutas.
Föredrogs den af Hans Maj:t Konungen å rikssalen förlidne gårdag öfverlemnade
Berättelse om hvad i rikets styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag.
Denna nådiga Berättelse skulle vid handlingarna förvaras.
St. Prot. 184?. 9 Sami. j. 2 Prot.-utdrag den 27 November 1847.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Hedern.
Bonde-ständet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 24 November rSfy. S. D. Vid väckt fråga om nödige föreskrifters meddelande i afseende på den ordning, som borde iakttagas vid lemnande af tillträde åt främmande åhörare, hvilka under Bonde-ståndets plena önska tillträde till läktaren uti Ståndets sessionsrum, ansåg
Ståndet någon annan åtgärd icke nödig, än att vid tillfällen, då ett större tillopp af åhörare vore att förvänta., inträdeskort till ett antal, motsvarigt läktarens utrymme, skulle lemnäs och af åhörarne vid nedgåendet återfordras.
In fidem, C. R.
Ros. Den 25 November.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts å rikssalen deri 23 dennes meddelade berättelse örn hvad i rikets styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag.
Från Hederv. Bonde-standet.
För beredande af skyndsamhet vid protokolls-föringen och expeditionen af kansli-göromålen, faun Ståndet nödigt att, utom de i riksdags-ordningen för Ståndet bestämde tvänne ordinarie notarier och fyra ordinarie kanslister, antaga tvänne extra ordinarie notarier och tio extra ordinarie kantslister, eller tillhopa fyra notarier och fjorton kanslister, för hvilka tjenstemän vanlige arfvoden skulle reqvireras.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till blifvande, Stats-uts kottet: Kongl.
Maj:ts å riks-salen den 23 dennes alleinnade och den 25 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer, angående stats-verkets tillstånd och behof; gifven Stockholms Slott den 12 i denna månad; tillika med de i anledning deraf nu afgifne yttranden.
Prot.-utdrag den 27 November 1867. 3 Kongl.
Maj:ts denna dag ankomna nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående anslag för uppförande af cell-fängelser och i afseende på andra frågor, som med fängelse-regleringen ega sammanhang; gifven Stockholms Slott den 9 dennes.
Maj;ts denna dag ankomna nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om förnya dt anslag till Lag-beredningen; gifven Stockholms Slott den 9 dennes.
Maj:ts denna dag ankomna nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående rättighet till pension för åtskillige vid fångvården antagne tjenstemän; gifven Stockholms Slott den 9 dennes.
Lag-Utskottet: Kongl. Maj:ts denna dag ankomna nådiga proposition till Rikets Ständer, om antagande af ny Straff-lag med flere tillhörande lag-bestämmelser; gifven Stockholms Slott der. 17 sistlidne September.
Maj:ts denna dag ankomna nådiga proposition till Rikets Ständer, med förslag till förordning, angående förlags-inteckning; gifven Stockholms Slott den 16 sistlidne Oktober.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet: Kongl.
Maj:ts denna dag ankomne nådiga proposition till Rikets Ständer, angående förändrade grunder för hevärings-roanskapets uttagande till vapenöfning oclf annan tjenstgöring m. m.; gifven Stockholms SlotL den 18 dennes.
S. D. Föredrogs och upplästes ett från Ståndets Herrar elektorer vid sammanträde förlidne gårdag hållet protokoll, rörande förrättadt val af ledamöter för Ståndet i de uti 28—36 §§ riksdags-ordningen föreskrifne Rikets Ständers Utskott, och inhemtades deraf, att följande blifvit utsedde till ledamöter af Expedition s-Ut skott et: KontracLs-prosten Forsell^ Prosten Cnattingius och Kontracts-prosten Stabeck. 4 Prot.-utdrag den 27 November 4847. S. D. Föredrogs Kongl.
Majrts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, om förordnande af en Stats-råds-ledamot, i afseende på handläggningen af vissa i riksdagsordningens 36 och 42 §§. omförmälda riksdagsärender gifven Stockholms Slött den 16 November 1847.
Utdrag ajProtokollet hållet hos Vällojl.
B or gare-ståndet vid lagtima riksdagen i Stockholm den 27 November 18/fj. S. D. Föredrogs å nyo Kongl. Maj:ts å riks-salen till Rikets Ständer den 23 dennes i nåder meddelade och å Borgare-ståndets hord den 24 derpåföljde lagda berättelse om hvad i rikets styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag; och blef denna nådiga berättelse, såsom ej påkallande, å Ståndets sida, någon åtgärd, till handlingarne lagd.
In fidem. E. G. Runeberg. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse af den 16 dennes, om förordnande af en Stats-råds-ledamot, i afseende på handläggningen af vissa i riksdags-ordningens 26 och 42 §§. omförmälda riksdags-ärenden.
S. D. Till det blifvande Stats-utskottet remitterades dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående stats-verkets tillstånd och behof, dels hvad, i anledning deraf, af flere Ståndets Herrar ledamöter upplyst och erinradt blifvit. S. D. Till det blifvande Banko-utskottet remitterades Rikets Ständers Revisorers berättelser af den 13 December 1845 och den 13 dennes, angående verkställde granskningar ej mindre af Bankens och Tumba bruks räkenskaper för åren 1844, 1845 och 1846, än äfven af dessa verks styrelse och förvaltning.
S. D. Till ledamöter och suppleanter uti de i 28 och 36 §§. riksdags-ordningen stadgade Utskott utsågos följande Ståndets ledamöter, nemligen: i Expeditions-utskottet.
Petter Haraldson från Elfsborgs län, Sone Persson från Malmöhus län, och Olof Johansson från Stockholms län; Prot.-utdrag den 27 November 1847.
5 Supplean ter: Anders Olofson från Jemtlands län, och Pehr Persson Ede'n från Vester-norrlands län. S. D. Efter det att Bonde-ståndet godkänt det af dess utsedde elektorer förrättade val till ledamöter och deras suppleanter uti de af riksdags-ordningen bestämde Utskott, samt Ståndet tillika i afseende på suppleanternes tjenstgöring beslutat, att, då suppleanter i Utskott inträda, de böra taga plats efter Utskottets ordinarie ledamöter, utan afseende å det rum, som innehafts af de ledamöter, i hvilkas ställe suppleanterne inträdt, och att då ledamot i Utskott är hindrad att der tjenstgör och han sådant hos talmannen eller sekreteraren anmält, den närmast i ordningen varande suppleant må ega att, utan annat förordnande, än bevis derom af talmannen eller sekreteraren, uti Utskottet ingå; så skulle, jemte underrättelse härom, serskild uppgift å omförmälde ledamöter och suppleanter Utskotten meddelas.
S. D. Enligt det hos Borgare-ståndets herrar elektorer denna dag hållna och nu upplästa protokoll, voro valde till ledamöter uti Konstitutions-utskottet:
Herr Brink, 'Rprcr „ Ekholm, „ Thorn, „ Billström j „ Sundler.
Stats-utskottet:
Herr Schartau, „ E. G.
Lindström, 6 Prot.-utdrag den 29 November '184 Herr Waern, „ Walley, „ Kock, „ P. H.
Lindström, „ Erikss on.
„ Norin, „ Wedberg.
Bevillnings-utsko ttet: Herr Westin, „ Bergvall, „ Murén, „ Sjöstedt, „ Embring, „
Tauson, „ Akesson.
„ Gullström, „ Tjernberg, „ Fahlcrantz, „ Bjuhr, „ Rhodin.
Banko-utskottet:
Herr Gråå, „ Almgren, „ Bergman, „ Lagergren, „ Östberg.
„ Palander, „ Gillberg, „ Hörnstein, „ Roth.
Lag-utskottet:
Herr Eklund, „ Agrell, Prot.-utdrag deri 29 November 7S47. 7 Herr Wahlund, „ Fagerberg.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet: Herr Gustafsson, „
Pettersson, „ Winge, „ Falhem, „ Bohnstedt, „ Palmeer, „ Indebetou, „ Malmstedt, „ Rengstrand, „ Wahlgren, „ Berglund, „ Wetterberg.
Expedition s-utskottet:
Herr Collén, „ Sienberg, „ Böök.
Bonde-ståndet. i S. D. Föredrogs och lades till: handlingarne Kongl.!
Maj:ts nådiga skrifvelse af den 16 i denna månad, angående förordnande för Stats-rådet, kommendören af Kongl. Maj:ls nordstjei ne-orden friherre Otto Wilhelm Stael von Holstein att, under innevarande riksdag, utöfva den befattning med riksdags-ärenden, som, enligt ,16 och 42 §§. af riksdags-ordningen, en ledamot af Stats-rådet tillkommer.
S. D. Upplästes och lades till handlingarne ett af kommitterade till tryckfrihetens vård den 15 innevarande afgifvet memorial. 8 Prot.-utdrag den 50 November 184-7.
Den 30 November, Från Höglofl.
Herrar elektorers lista vid val af ledamöter uti Expeditions-utskottet; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 330.
Friherre Stjernstedt, August Wilhelm; ,, 687.
Herr von Post, Ernst Jacob; och „ 2,282, von Printzencreutz, Bernhard Wilhelm. S. D. Beslöts, att Kongl. Maj:ts den 27 dennes af Ridderskapet och Adeln till Stats-utskottet remitterade nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående anslag för uppförande af cell-fängelser och i afseende på andra frågor, som med fängelse-regleringen ega sammanhang, skulle remitteras jemväl till Lag-utskottet. S. D.
Beslöt Ridderskapet och Adeln, att de yttranden, som i dag blifvit hos Ridderskapet och Adeln afgifne, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående slals-verkets tillstånd och behof, skulle till Statä-utskottet remitteras.
S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln att med de öfriga riks-stånden kommunicera och till Stats-utskottet remittera: l:o Rikets Höglofl.
Revisorers berättelse om den år 1845 verkställde granskning af stats-verkets tillstånd, styrelse och förvaltning, jemte de i anledning deraf infordrade och till Kongl. 3\Iaj:t afgifna underdåniga utlåtanden; 2:o Samma Revisorers berättelse, angående den sagde år förrättade granskning af de under Kongl.
Maj:ts och rikets kommers-kollegium ställde fonder och medel, jemte bemälte kollegii deröfver till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtande; 3:o Samma Revisorers berättelse om den sagde år verkställda granskning al riksgälds-kontorets förvaltning och räkenskaper, samt Göthakanal-bolags och Malmö f. d. diskont-inrättningens utredning, jemte
Herrar fullmäktiges i riksgälds-kontoret i anledning deraf gjorda framställningar till Rikets Ständer. S. D. Upplästes och lades till handlingarne en af kommitterade till tryckfrihetens vård den 15 dennes afgifven berättelse till Rikets Ständer. S. D.
Remitterades till; Stats - Prof.-Utdrag, den 30 November 1847 9 Stats-Uts kottet:
De af Herr von Hartmansdorff', August, och Herr Fåhreeus, Olof Immanuel, nu afgifna yttranden, i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition tili Rikets Ständer, angående stats-verkets tillstånd och behof.
Maj:ts den 27 dennes på bordet 'lagda nådiga proposition tili Rikets Ständer af den 9 i denna månad, angående staden Marstrands utseende till etablisement för vestra sjöförsvaret.
Maj:ts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 9 i denna månad, i fråga om tillvägabringande för statens räkning af en lots- och båk-inrättning å Götha kanal, samt de sjöar, hvarigenom densamma ledes, äfvensom å Götha eif.
Majrts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 9 i denna månad, i fråga om indragning af Hofjakt-varfvet härstädes tillika med ett, i anledning deraf, nu afgifvet yttrande.