Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordinarie fonden för utlåning genom Banco-Disconlen i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö på namn och reverser med omsättningsrätt fastställes lill 9,000,000 R:dr B:co, hvaraf tillhandahållas 5,8oo,ooo R:dr Banco-Discont-Verket i Slockholm till utlåning för Rikets samtelige provinser, med undantag af dem, som ega belåningsrätt i LåneConloren, enligt hvad här nedan stadgas, 2,100,000 R:dr Låne-Contoret i Götheborg för provinserne Westergöthland, Dahlsland, Bohuslän och Halland samt 1,100,000 R:dr, Låne-Contoret i Malmö till utlåning för provinserne, Skåne och Blekinge; börande i afseende på denna utlåningsrörelse iagtlagas: att Banco-Discontens och Låne-Contorets i Malmö re serv-fonder, såsom sådana, upphöra och till Bankens disposition öfverlemnas; alt den vinst , som af lånerörelsen under sist förflutna året uppkommit, 1 vissa lämpliga andelar och terminer under detta och nästa år till Banken lefvereras, så att hela beloppet af nämnde vinst före slutet af sistberörde år varder till Banken aflemnadt; att de i lånerörelsen inflytande räntor hädanefter icke utlånas, utan vid förloppet af hvarje qvartal, efter afdrag af utgifterna för Disconl-Verkens förvaltning, förlusterna och de lån, hvilka im m linien föras, till Bankens disposition ingå; att de medel, Spar-Bankerna emot ränta insätta, användas till ullåning genom Handels- och Närings-Disconterne i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, under vilkor, att ett motsvarande belopp af Bankens för berörde utlåning anvisade förlag till Banken inlefvereras och sedermera, i mån af skeende återbetalningar utaf Sparbankernas medel, till det ursprungliga föremåBih. till /}.
St- Prot. 1845. 6 Sami. 1 Afd. 2/ Haft. 10 74 Banco-Utskottets Utlåtande j N.-o 44- let återgår, hvarigenom fonden för Handels- och Närings-Discontens utlåning icke må öfverskridas; att straffräntan, jemlikt 2 morn. i 192 §. af Banco-Reglementet, beräknas på sätt hittills skett med 3 procent utöfver ordinarie räntan för de lån, som ej sednast dagar efter förfalloliden blifvit inbetaide eller genom omsättning liqviderade, i de fall der sådan får ega rum, men att beräkningen af straffränta kommer att upphöra Irenne månader efter lånets förfallodag eller, i händelse låntagaren derförinnan råkar i concurstillstånd, å den dag, då concursen anses börjad; att för alla lån, som äro förfallna då nu föreslagna förändring vidtager straffräntas beräknande genast upphör, så vida sådan ränta upplupit för
Irenne månader eller derutöfver efter förfallodagen, men i annat fall, å den tid, som bär förut är vorden bestämd, samt att öfrige nu gällande föreskrifter om ifrågavarande lånerörelse förblifva oförändrade.
\\'.o (§§. 26, 27, 28 och 29.) Fonden för utlåning genom Handels- och Närings-Disconten bestämmes till en summa af 3,5oo,ooo R:dr B:co, deruti inberäknadt beloppet af den för Stockholms Handels- och Närings-Discont afsatta reservfond, hvilken, i följd häraf, såsom sådan betraktad, skall upphöra; kommande de för denna utlåning nu gällande föreskrifter att lända till efterrättelse med följande förändringar nemligen, attåle å låne-rörelsen uppkommande räntor icke till utlåning användas, utan skola vid utgången af hvarje qvartal till Banken lefvereras; att från och med år 1846 inrikes vexlar och accepterade invisningar, betalbara i den Stad, der disconteringen sker och ställda på högst Sex månader, disconteras emot 4 procents ränta, företrädesvis för andra papper, hvilka till och med slutet af samma år, såsom hitintills, belånas emot 5 procent; samt att, efter nämnde tid, eller från och med år 1847 uteslutande inrikes vexlar, betalbara i den Stad, der disconteringen sker, disconteras emot 4 procent ränte-afdrag, örn de äro inom Tre månader förfallne, samt emot 5 procent ränte-afdrag för dem, som ega längre förfallotid, högst sex månader. i5:o (§. 3o.)
För liqviden af Statsfyllnads-summan och för bestridande af öfrige Riksgälds-Contoret ålagde utbetalningar, eger detta Verk, att i Banken ränfritt begagna creditiv till belopp af högst 1,000,000 R:dr Banco, från den 1 September det ena året till den sista Juni det nästpåföljande, under samma vilkor, som hitintills.
Banco-Htskottets Utlåtande > N.o 44' 7.5 16:0 <(§• 31.)
Det till Mannufaclurernes och Fabrikernes understöd anvisade creditiv af i,5oo,ooo R:dr eger Kongl. Commerce-Collegium att fortfarande, intill nästa Riksdag, bibehålla, under de derför nu stadgade vilkor. .7:0 (§. 32.)
Det för Jern-Contoret afsedda Creditiv af 600,000 R:dr får till oförändradt belopp och under enahanda vilkor, sorn hitintills, till nästa Riksdag begagnas. 18:0 (§. 33.) Den Fahlu bergslag förunnade creditiv- och låne-rättighet å så kallade kopparsedlar till ett belopp af högst 3,000 SkU råkoppar bibehålles intill nästa Riksdag på de vilkor, som genom 181 §. i Banco-Reglementet äro utstakade. *9:0 (§• 34-) Stockholms Stads Brandförsäkrings-Contor eger, att intill nästa Riksdag bibehålla den Contoret medgifna creditiv-eller lånerättighet till belopp af 33,333 R:dr 16 sk.
Banco, under de derför nu stadgade och i 182 §. af Banco-Reglementet intagna vilkor. 2°:° (§§. 35 och 36.)
Den uti 183 §. af Banco-Reglementet Sparbankerne i Riket förunnade creditiv-rättigbet iår fortfarande, på enahanda vilkor som hitintills begagnas; kommande dock, under förbehåll, det Wisby Sparbank är försedd med SLadgar, som blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade, att till nämnde Sparbanks disposition, före ingången af
December månad hvarje år uti Landtränteriet i Wisby nedsättas, såsom creditiv, en summa af 5,000 R;dr Banco emot säkerhet af goda fordringsdocumenter, hvilka till ett belopp af minst hälften i värde öfverstiga berörde summa, med vilkor likväl, dels att den del af creditivet, som icke blifvit af Sparbanken begagnad, till Banken insändes inom den 1 Juli påföljande året. tillika med de af Sparbanken, öfver lyftade medel utfärdade qvittencer och dels att Sparbanken inom den 1 September berörde år godtgör Banken de å creditivet dragne belopp, jemte ränta derå, beräknad på sätt stadgadt är. 76 Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44- 21:0 (§. 37.)
För de i 181, 182 och i83 §§. af Banco-Reglementet omnämnde creditiver afsättes en summa af tillhopa 3oo,ooo R:dr. 22:0 (§§. 38, 3g, 4o, 4'» 42 och 43.)
Cassa-creditiv må af Banco-Styrelsen kunna meddelas så väl Hypotheks-föreningar, som de Associationer och Privat-Banker, hvilka befatta sig med spannmåls belåning, till de maximi-belopp af 3oo,ooo R:dr för hvarje Hypoteksförening och i5o,ooo R:dr till hvar och en Association eller Privat-Bank för spanmåls belåning, som uti 187 §. af Banco-Reglemenlet äro bestämde och under de genom 184 med igo §§. i nämnde Reglemente utstakade grunder, med följande förändringar nemligen, att bestämmelsen å de Associationer, som befatta sig] med Spanmåls-belåning sålunda förändras: ”Associationer, som på större handelsplatser kunna hilda sig för att upplägga och belåna Svensk spanmål samt värda och bereda densamma till afsättlig handelsvara; att för creditiver lill sådane Associationer samt de Privat-Banker, hvilka i nämnde ändamål vilja i större scala befatta sig med spanmåls belåning, någon folii-afgift icke erlägges och ej eller den serskilda afgift af en half procent, som uti igo §. af Banco-Reglementet är bestämd, samt att, för de å dylika creditiv dragne summor, i’äntan beräknas till allenast 3 procent. 23:o (§. 45).
Till creditiv för Hypolheks-föreningar anvisas 800,000 R:dr samt till creditiv för Associationer och Privat-Banker för Spanmåls belåning 400,000
R:dr allt B:co. 3:dje Afdelningen.
Angående sedelutgifningen samt Bankens Metalliska Gassa. 24:o (§• 47-) Såsom sedelstock anses och beräknas: aJ alla i omlopp varande Banco- och Riksgälds-sedlar samt utelöpande insättnings-bevis och attester; b) alla på räkningar i Depositions-Afdelningen innestående medel; och c) hela summan af redan beviljade creditiv, som kunna vid anfordran disponeras.
Banco-Utskottets Utlåtande, N:0 44- 77 Härifrån afräknas: i:o Creditivet till Riksgälds-Contoret å En Million R:dr; 3:0 de förskott, som blifvit från Banken utlemnade till förslitne smärre sedlars invexlande i landsorterne; 3:o sådane transportsedlar samt sedlar af nya slaget å de högre valörerne, hvilka, såsom otydliga, icke kunnat under sina numror alTöras, utan i stället blifvit af Låne-afdelningen infriade; och 4:o metalliska värdet af koppar-skiljemynls-polletterne. (25:o §. 48.) Banco-Fullmägtige förständigas, att till återbetalning uppsäga alla, i följd af den år i843 började upplåning, hos Allmänheten upptagne lån. 26:0 (§. 49.)
Räntan för de 2:ne lån å tillhopa i,i43,75o R:dr B:co, som Banken hos Riksgälds-Contoret upptagit, fastställes till 4 procent; börande Conloret till Banken återställa de Armeens-Accords-Amorterings-Fonds-Obligationer till belopp af 725,000 R:dr B:co, hvilka blifvit såsom hypothek aflemnade för det ena af berörde lån. 27:0 (§ 5i.)
Maximum för den del af Sedel- och Depositions-skulden, som icke motsvaras af rcela fonden, fastställes till Tjugu Millioner R:dr B:co. 38:0 (§. 53.)
För framtiden kommer något visst förhållande emellan metalliska Cassan och Sedel-stocken icke att bestämmas. 39:0 (§§. 54 och 55).
Bankens metalliska cassa får ej bibehållas vid ett belopp, som understiger 3,5oo,ooo R:dr Silfver, oberäknadt den silfver ti Ilga ng, som å utrikes ort finnes för Bankens räkning nedsatt; börande Bancofullmäktige. när kurs eller andra förhållanden gifva anledning att befara uttag af metallisk valuta, i tid begagna de utvägar, som blifvit dem lemnade för att afböja metalliska cassans nedsjunkande till berörde minimum.
Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44- 3o:o (§. 56).
Rikets Ständer anhålla hos Kongl. Maj:t i underdånighet: a) att, i lall nuvarande Privat-Banker icke skulle hos Kongl Maj:t göra underdånig framställning om ny octroj, på grund af den Lag för Enskilda Banker, som kan varda af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagen och fastställd, Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes förlänga Pri vat- Bankernes Octrojer till och med slutet af år 1849, på enahanda vilkor, som för närvarande äro gällande, dock under förbehåll, att total-summan af samtlige Privat - Bankernes sedel - utgifning icke må öfverstiga 7,000,000 R:dr B:co, hvilken summa på de serskilde
Bankerne fördelas i förhållande till både tecknings-beloppet och rörelse-kapitalet; och b) att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder utse en Comité", som får sig uppdraget, att undersöka och utreda den allmänna penningeställningen och credit-förhållanderne inom Riket, samt huru nu befintliga allmänna
Låne inrättningar derpå verka; skolande Comiten, på grund af en sådan undersökning och utredning, före Rikets Ständers nästa sammankomst hafva upprättadt förslag ej mindre till de förbättringar härutinnan i allmänhet, hvilka anses lämplige och ändamålsenlige samt kunna åstadkommas, än äfven serskildt till organisation af sådane inrättningar, som, i eller utan förening med Rikets Ständers Bank och utan rättighet till egen sedel-emission, skulle kunna supplera de Privat-Banker, hvilka före utgången af den här ofvan föreslagna prolongationen af Privat-Bankernes Octrojer, skulle komma att upphöra eller icke, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära ny oktroj på grund af den Privat-Bank-Lag, som af Kongl, Maj:t och Rikets Ständer varder gillad och antagen.
3 Ko {§. 57).
Rikets Ständer besluta: a) att, för den händelse, innan nästa Riksdag, en eller flera Privat-Banker skulle upphöra, Banco-Fullmäktige berättigas, att antingen på den ort, der sådan Privat Bank funnits, inrätta Banco-Utskoltets Utlåtande, N:o 44- 19 en Afdelning af Rikets Ständers Bank, för att, ander den förvaltning, Fullmäktige finna godt förordna, och enligt af dem meddelad Instruktion, hufvudsakligen bedrifva Creditiv-rörelse samt hålla upp- och afskrifnings-räkning på ungefärligen enahanda vilkor, som den upphörda Pri vat-Banken, eller ock, om sådant anses mera lämpligt, för berörde ändamål anvisa nödiga medel åt Bankens Låne-Conlor; 6) att sammanräknade summan, som Banken i sådant afseende har att anvisa icke får öfverstiga 4 millioner R:dr, hvilka fördelas på vederbörande Låne-Contor eller Afdelningar, i förhållande till medeltalet under sednast förflutna trenne åren, af den eller de Privat-Bankers sedel-utgifning, som skall ersättas, samt c) att Afdelningen elter Låne-Contoret inom det anvisade beloppet afgifver Assignationer på Banken, ställda å 20 R:dr hvardera, och, efter föregången avis, i Banken vid anfordran betalbara; kunnande dessa Assignationer i all Kronans uppbörd emottagas. 32:0 (§. 58).
Banco-fullmäktiges första pligt är, att upprätthålla myntvärdet: a) genom reglering af Bankens sedel-utgifning med fortfarande uppmärksamhet å metalliska kassans ställning samt vexelkursens förhållande; b) genom inlösen, efter fastställd grund, af Bankens sedlar, antingen med Svenskt mynt, eller med utländskt mynt, eller med omyntadt silfver och guld, eller med vexlar å den metalliska valuta, Banken kan hafva å utrikes ort nedsatt; det första ovilkorligen, i de andra formerna, efter Sedel-innehafvarens önskan och Banco-fullmäktiges pröfning af omständigheterna i hvarje serskildt fall, samt c) genom ändamålsenliga åtgärder till metalliska cassans förstärkning eller till förminskning at Bankens förbindelser och utlåningar; allt på sätt och i den ordning vidare stadgadt är, 33:o (§. 59).
Banco-fullmäklige skola, genom inköp af silfver från främmande 8o Banco-Ulskottets Utlåtande, N.o 44- länder, förstärka Bankens metalliska cassa, då sådant, utan lemnadt förskott, för Banken icke medför större utgift, än som erfordras för transporten af silfver från uppköps-orten till Banken. 34:o (§. 60).
Uti Banken einottages ej mindre controlleradt verksilfver, efter ett pris af En R:dr 5 sk. 4 i'st- Banco per lod, utan äfven controlleradt ducat- och arbetsguld eller annat omyntadt guld, efter det för tillfället gällande invexlingspris på dukater, dock ej i mindre partier hvarje gång, än minst 100 lod silfver, eller hvad guldet angår, en qvantitet, motsvarande minst 20 dukater. 35:o (§. 61).
Banco-Fullmägtige berättigas att, då Bankens säkerhet det kräfver, lill förstärkande af Metalliska Cassan, å utrikes ort upptaga lån, till ett belopp, motsvarande högst Tre Millioner R:dr Silfver. 36:o (§. 62).
Rikets Ständer anhålla hos Kongl. Maj:t i underdånighet, det Kongl. Maj.t, uppå Banco-Fullmäktiges underdåniga anmälan i ämnet, i Nåder täcktes låta bemedla det af Banco-Fullmägtige för Bankens säkerhet, enligt löregående §. nödigt ansedda lånet, under den form, som för ändamålet kan finnas erforderlig, samt å ett sådant lån meddela Dess Nådiga garanti. 37:o (§. 63).
Oberoende af de åtgärder, Banco-Fullmägtige hafva att vidtaga lill förstärkning af Bankens Metalliska Cassa, åligger det Fullmägtige att, när större ultagningar af silfver från Banken äga rum, eller Bankens ställning i öfrigt det påkallar, a) minska utlåningen genom Handels- och Närings-Disconterne och afslå ansökningar om nya creditiver; b) alldeles inställa nämnde utlåning samt indraga större eller mindre del af ullåningen på namn och reverser med omsättningsrätt, genom Banko-Diskonten och Låne-Contoren; c) samtidigt härmed: antingen emot betalning i Banco-Sedlar försälja innehafvande obligationer; Banco-Utskottets Utlåtande, N:o eller upptaga lån emot räntebärande förbindelser, ställda på viss tid eller uppsägning; samt dj genom vägran af nya lån, efter band, minska öfrige grenar af Bankens Lånerörelse, den på fastigheter dock i sista rummet; Börande desse, för Metalliska Cassans bibehållande, medelst förminskning af Bankens vid anfordran betalbara förbindelser, anvisade utvägar, begagnas, i den ordning, de bär ofvan äro uppräknade.
Slutligen bör Utskottet anmäla, alt Utskottet icke lemnat utan upp märksamhet de af en Ledamot inom Ridderskapet och Adeln vid föredragning af Utskottets återremitterade, nu besvarade Betänkande framlagda ideer lill en Finans-plan, men att då denne plan omfattar en helt och hållet förändrad reglering af lagstiftningen för Banken i allmänhet, Utskottet destomindre derå kunnat fästa afseende, som, enligt Utskottets åsigt, tiden icke ännu är inne för vidtagande af den omskapning utaf Bank-systemet, omförmäldte förslag innebär.
Stockholm den 7 Mars 184b.
Meservtt immer: Af Herr Grefve Björnstjerna} M.: ”Emot Utskottets förevarande förslag får jag reservera mig i följande punkter: §. 6, moment, a).
Anser origtigt, alt Riksgälds-Contoret skulle till Banken lemna obligationer till |:delar af det belopp, som den öfverlemnade Banco-vinsten utgör.
Skälen hvarför jag anser detta vara oriktigt äro följande:
Obligationernes öfverlemnande lill Banken kan icke hafva annat än elt af nedanstående föremål, nemligen: a) Att medelst deras försäljning utomlands öka Bankens tillgångar på Metallisk valuta elier alt b) Medelst deras försäljning inomlands minska Bankens utelöpande sedelstock; i första fallet sker upplåningen af silfver*^ för sämre vilkor än den kan ske enligt 3a, 34 och 35, emedan dessa Riksgälds-Conlorels Obligationer, ställde uti en, på utländska börser icke bruklig Jorm, utgifne af elt derstädes icke kändt Berk (Riksgälds-Contoret) och lydande på ett ')
Att lemna Ränte-bärande obligationer mot silfver, är icke annat än att göra lån.
Bilt till Ii.
Prat. i8j.5j6 Saint. 1 Afd. 21 Haft.
I l 8a Banco-Uukottets Utlåtande, N.-o 44- der icke gångbart mynt, (det svenska), icke skulle kunna säljas pari, ock nödvändigt skulle förorsaka en betydlig förlust för Banken, I sednare fallet (om försäljningen af dessa obligationer sker inomlands, i föremål att minska Bankens utelöpande sedelstock), så sker denna minskning på sämre vilkor, än den kan ske enligt §. 3b, ty Banken utgifver räntebärande papper, i stället för papper, som icke bära ränta (Banco-sedlarne) och Banken drager sedlar ur rörelsen, hvilka lifva densamma , i stället för Obligationer, hvilka såsom räntebärande till större del skulle blifva skrinlagda.
Som föremålet med Banco-vinstens öfverlemnande till Riksgälds-Contoret är, att lifva rörelsen, medelst att sätta denna vinst i omlopp för allmänt nyttiga och producliva företag (se §. 3 mom. c), så skulle detta föremål motarbetas, om man, medelst obligationernes försäljning i landet, äter skulle indraga denna summa till Banken.
Jag anser denna anstalt äfven medföra en annan stor olägenhet, den nemligen: att Riksens Ständer svårligen skulle kunna beräkna den summa, de hafva att tillgå i Riksgälds-Contoret för allmänt nyttiga och productiva företag, enär de icke i förhand kunna veta huru stor del af denna summa i obligationer Banken skulle komma att försälja, hvilkas ränta och amortissement under loppet af några och 3o år skulle ligga Riksgälds-Contoret till last, och komme sålunda att medtaga större delen af den till Riksgälds-Contoret öfverlemnade Banco-vinsten.
Jag anser således dessa obligationers öfverlemnande till Banken icke allenast för onyttigt utan äfven för skadligt.
Ehuru jag visserligen gillar Utskottets förslag i §. 6 moment c. "att Bankens ränte-medel icke må af Riksgälds-Contoret disponeras i lane- eller creditiv-röre/se eller till inköp af räntebärande papper, utan anvisas för allmänt nyttiga föremål, antingen genom directa utbetalningar, inom det tillgängliga beloppet, eller till ränta och amortissement, för Stats-Obligationer, som till befrämjande af större productiva företag kunna komma att utgifvas;’ så hade jag önskat, att Utskottet mera bestämdt tillstyrkt det sednare alternativet, ja till och med gjort ett vilkor deraf för Bancovinstens öfverlemnande till Riksgälds-Contoret.
Härigenom hade ett fondeller stock-system, nu endast antydt och medgifvet, blifvit af Utskottet förklaradt vara nödvändigt, hvilket det, efter min tanka, är, enär fosterlandet, förutan ett sådant, omöjligen kan följa Europas framsteg, och måste offra den lefvande generationens väl, för att befrämja de kommandes högst osäkra, Danco-UtskottetsUtlåtande, N.o 44' 83 enär äfven dessas väl beror på landets mer eller mindre blomstrande tillstånd, som öfvergår i alf lill dem.
Som fond eller Stock-systemet icke ännu är rätt uppfuttadt i Sverige, går jag att i korthet göra en framställning deraf.
Fond- eller Stock-sjstemets föremål är, att, medelst lån, upptagna inom landet för Statens räkning, hvilkas belopp åter utgår i rörelsen, vinna medel att på kort tid utföra stora och allmänt nyttiga företag; bestrida stora och oförutsedda utgifter (såsom krig etc. etc.) och fördela kostnaden deraf på flere generationer, hvarigenom den icke blifver tryckande för någon.
Dess föremål är äfven, att omsätta de i landet befintliga capitaler; fördubbla derigenom deras verkan, och lifva rörelsen i landet.
Fond eller Stock-systemets rältaste förm är:
Ouvpsägbara och ingen amorlissements-procent bärande inskriptioner ('bokförda) lydande antingen på det upptagna kapitalet jemte ränta, eller endast på en årlig eller halfårlig ränta.®)
Till upprätthållande af dessa inskriptioners värde, afsättes en så kallad Sinking-fond, hvars ombud uppköper på börsen, i konkurrens med andra och elter dagens kurs till och med pari, de till salu utbjudne inskriptioner.
Uti de länder, der krediten är stadgad, anser man, att en procent å det primitiva capilalet, årligen afsatt till Sinking-fond, är tillräcklig, för att, medelst inköp af de till salu utbjudna inskriptioner, hålla dessa vid pari värde; beroende pari af kreditens och ränle-fotens tillstånd i landet.®®)
En Sinking-fond af ofvan angifne styrka amorterar lånet (om fyra procents) på några och \o år, antingen medelst inskriptionernes inköp, eller genom att sjelf (genom componerad ränta) hafva formerat ett mot lånet svarande capital.
Fond-systemet medför, oberäknadt dess allmänna fördelar för landet, följande fördelar för den enskilde Penninge-egaren: *) De F ranska-fonder na lyda endast på räntan, utan att utsätta capital-beloppet; de Engelska Stocks upptaga så väl capital, sorn ränta.
De äro bokförde, en bok för hvarje bokstaf med innehafvarnes initial bokstaf; kunna delas efter behag och öfverflyttas från man till man. **) De Engelska 3 procent Stocks stå nu nära 100; således nära pari deras nominella belopp eller lydelse.
De Franska stå omkring 16 öfver pari—ti6, hvilket, för 5 procents ränta, är likväl betydligt lägre än de Engelska Stocks, som bära 3 procent. 34 Banco- Utskottets UtlåtandeN:o 44- 1:0
Det bereder möjligheten får honom, att bibehålla sitt capital intact, d v. s. utan att smälta bort, hvilket ofelbart måste ske, genom den årliga ajno/'lisse meri Is-procenten, som är bruklig hos oss; för ringa att fruktbärande åter kunna användas.
Det befriar honom likaledes från obehaget, att genom lottning återfå sitt Capital på en för honom oläglig tid och då han icke fruktbärande åter kan använda detsamma. 2:0
Det bereder penninge-egaren fördelen, att hvarje dag på börsen kunna af Sinking-fondens ombud, om ej af annan, utfå sitt capital contant, för att dermed fylla ett förefallande behof, utföra en sig yppande speculation, eller verkställa en fördelaktigare placering. 3:o
Del befriar penninge-egaren från obehaget, att genom lagsökning, utkräfva den årliga räntan (eller ock capitalet, om han det behöfver), ofta af vänner eller anhörige, om det är placeradt mot inteckning i fastighet, eller utlånt mot borgen af namn.
Det befriar honom från vådan af conkurser, och omyndiges prioritet; belriar honom från besväret af gravationsbevisens uttagande, inteeknings-docurnenternes förnyande samt andra vidlyftiga och kostsamma formaliteter.
Fond eller Stock-systemet gifvet- således åt penninge-egareq fördelarne a) att bibehålla sitt capital intact, och ulan att smälta bort, b) att hafva det permanent placeradt; och c) att kunna disponera det hvarje dag contant.
Det befriar honom från alla de lagliga formaliteter, som nu erfordras; Jifvar rörelsen i landel; omsätter capitalerna; fördubblar deras verkan; sätter nationen i stånd att på kort tid utföra stora och allmänt nyttiga företag; fördelar kostnaden deraf på dera generationer, och gör, att den icke blifver kännbar för någondera.
De fördelar, som Fond-systemet tillskyndar capitalisten, gör det billigt, att räntan å fonder bestämmas lägre, än å andra publika papper, i synnerhet lägre, än på enskildta lånedocumenler.
Det sednare är så mycket nödvändigare, som, 1 motsatt fall, ett för stort antal inteckningar möjligtvis skulle kunna blifva uppsagda, för att öfverflytta medlen i fonderna.