Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så inrättad, tror jag, att den föreslagna Disconten, äfven i den inskränkning den nu är tagen, skall medföra allmänt gagn; och det är i denna öfvertygelse sora jag anhåller, att denna min enskilda tanka, sorn jag i Höglofl.
Utskottet hindrats att göra gällande eller få vederlagd, måtte Rikets Högloft.
Ständer jemte Betänkandet underställas.
Detta Häfte innehåll ev.:
Banco Utskottets Betänkande , (N:o 4$) angående grunderna för Bankens låne-rörelse intill nästa Riksdag; samt, såsom Bilagor dertill, N:ne 49» 5'o, 5i, 52 och 53.
Rättelse: irsta Band., iGrde Häftet, iordc raden uppifrån, star: han läs: hon STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet, 1829. Ranco-Ut skottets Memorial N:o S/f.- « N:o 54.
Ankom till Exp. Utsk, den 39 Junii 1839, Memorial , med anmälan om den vid Bankens PappersBruk Tumba j, den s3:dje denna månadj timade Eldsvåda.
Ständer får BancoUtskottet vördsamt anmäla, att, genom en vid Tumba Pappers-Bruk, sistlidne Tisdags morgon, den 23 innevarande månad, timad eldsvåda, det gamla, eller öfra, Bruket, med deruti befintliga inventarier och machinerier, samt å vinden i förråd förvarade persedlar och rudimaterier af flere slag, jern* te circa Fyra Hundrade Tjugu ris papper, gått förloradt.
Den Berättelse öfver denna olycka, sorn.
Banco-Fullmägtige till Utskottet i dag afgifvit, innehåller: att elden straxt efter kl. 4 på morgonen, och sedan Bruks-folket nå Bih. till Riks. St, Prot. 1828, 1829, ff:te Samt 2 B, i aldra Häftet. i Banco-V(skottets Memorial No $4- got öfver en timma arbetat i berörde Verks först varit synlig genom ett af fenstren till nedra vinden dersammastädes, och derefter så hastigt gripit omkring sig, att alla vidtagna släcknings-anstalter, för att rädda huset eller några af de å vinden befintliga materialier, varit fruktlösa; dock att genom Arbetarnes bemödanden, i förening med ett lugnt väder, eldens utbredning till något af de närbelägna husen blifvit hindrad; att, efter hvad som kunnat utrönas vid det förhör ä stallet, som anställdes af den bland Banco-Fullmägtige, som bar sig uppdraget speciela inseendet öfver Tumba PappersBruk , Öfverste-Lieutenanten och Riddaren Hjertahvilken, efter erhållen underrättelse om den derstädes sig yppade eldsvåda, genast afresté dit, finnes ingen annan anledning till eldens uppkomst, än antingen genom en springa på skorstenen eller på muren vid Öfra eldstaden under koppar-beklädnaden, hvarigenom eldgnistor möjligtvis uppstigit och itänd t en nära vid trossbotten varande panelning; och att, ehuru den nedbrännda byggnaden, med inventarier, var brandförsakrad till 38,55o R:dr Bro, Bankens förlust dock blifver betydlig, derå BancoFullmägtige icke annu varit i tillfälle att kunna meddela någon Uppgift, innan berättelsen öfver den af
Domhafvanden i orten förlidne gårdag företagna undersökning Banco-Utskottets Betänkande IV.-o SS. 3 hunnit inkomma, samt nödiga förslag öfver de förlorade Inventariernas värden blifvit upprättade.
Sedan bestämdare uppgifter härom till Banco-Utskottet inkommit från BancoFullmägtige, skall Ulskottet icke underlåta, att till Rikets Ständer afgifva en närmare relation öfver detta förhållande, samt då äfven föreslå de åtgärder, som, efter föregångna undersökningar och sig företeende omständigheter, må kunna anses blifva af nöden att vidtaga.
Stockholm den 27 Junii 1829.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 12 Julii 1829.
Betänkande, med anledning af Hr Contracts-Prosten Nibelii Motion, i fråga om Diarii-Utdrag frän
Domhafvande öfver alla vederhäftighets - betyg , som af dem meddelas för Lånsökande och Löftesmän i Banco - Disconten.
Under den 17 förlidne December, har 4 Banco-lhskottels Betänkande N.o 55.
Högvördige Preste-Ståndet till Banco-Utskottet remitterat ett Memorial, af Herr Contracts-Prosten Nibelius, deruti, utom en gjord framställning afbehofvet, att, för rörelsens lättande i Landet, Discont-Fondernes Capital-Summa måtte tillökas, hvaröfver Banco-Utskoitet, i dess Betänkande N:o 48, sig utlåtit, Motionairen föreslagit, med afseende på Banco-Disconten, i reglementarisk väg, ett så beskaffadt stadgande: att Domare, som åtminstone vid primitiva låns upptagande bör verificera Låntagarens och.
Löftesmännens vederhäftighet, måste deröfver alltid föra
Diarium och insända utdrag deraf med första post till Directionen , på det den må befrias från emottagande af icke ovanliga falska handlingar understundom.
Banco-Utskotlet bör, i anledning häraf, nämna, att om det ock skulle kunna å
Då man nu erinrar sig, att nya lån och om-/ sättningar i Banco-Disconten, blott för Lands-Orterne uppgå till ett aptal af minst Tio Tusende på året, är det lätt att finna livad hinder och uppehåll, samt ökning i arbete, detta skulle medföra, utan att ändå någon fullkomlig säkerhet vore vunnen, att icke ett namn, som verkligen funnes ibland de uti Diarii-utdragen upptagna, kunde, sådant oaktadt, jemte tillhörigt vederhäftighets-belyg, falskligen tecknas på ett origtigt Document.
Och finner Banco-Gtskottet, utaf hvad sålunda blifvit erinradt, sig ega tillräckliga skäl för den tillstyrkan: att Motionairens gifna förslog örn insändande af Diarii-utdrag öfver alla utfärdade vederhäftighets-betyg må, såsom i verkställigheten föga användbart och ej tillfyllest motsvarande det dermed åsyfta» de ändamål, förfalla. 6 Banco-Utskottets Betänkande IV-o 56.
4 Hvilket dock Rikets
Ständers vidare bepröfvande vördsamt underställes.
Stockholm den 7 Julii 182g» N:o 56.
Ankom till Exp.-Utsk. den ia Julii i8at).
Betänkande i anledning af Herr W.
Thams Motion om beläning af Cobolt i Rikets Ständers Bank. -^fotionairen, hvars anförande i detta ämne bltfvit, under den 2g förlidne December, till Banco-Utskottet remitteradt, förmodar öfvertygelsen derom vara stadgad, att belänings-rätt på viss föreskrifven tid för metaller och andra export-varor, hvilka ej är» underkastade förskämning, icke allenast öfverensstämmer med en väl ordnad Bankinrättning, utan äfven är allmänt nyttig, då den förekommer Svenska Producternas försäljning till vanpris; hvadan det ock i senare tider blifvit tillåtet att, jemte Koppar, Jern och Jern-manufacturer, jemväl belåna Eanco-Utskottets Betänkande N.o 56.
7 Alun, till högst |:delar af värdet efter BancoFullmägtiges bestämmande; på grund hvaraf och då Sverige i senare åren erhållit en ny export-artikel uti Cobolt, hvilken är lätt att förvara, och alldeles icke undergår förskämning, men för öfrigt har med Alun det gemensamt, att afsättningen är ömsom liflig och trög, så att den under senaste fem åren varierat ifrån 3o,ooo lill och med öfver 60,000 samt då det vore att förvänta, det en öppnad utväg till belåning i Banken skulle, i afseende på denna product, verka till ett jemnare pris och en jemnare tillverkning, och sålunda åstadkomma betydlig förmon för de trakter, hvarifrån densamma nu förnämligast hemtas, det förslag blifvit af Motionairen framställdt, att belåningsrätt i Banken för Cobolt äfven måtte rnedgifvas, efter de grunder, till det värde, samt med de controller i afseende på Coboltens beskaffenhet, som, till förekommande af all förlust för Banken, Herrar Banco-Fullmägtige kunde finna nödigt bestämma.
Vid öfvervägande häraf liar hos BancoUtskottet förekommit, hurusom Cobolt-tillverkningen i Sverige ännu utgör en ny och genom erfarenheten föga bepröfvad industrigren.
Den bar lemnat hastiga och ojemna resultat, ömsom till en opåräknad betydlig S Banco-Utskoltets Betänkande N.o 56. vinst, ömsom till lika oväntade förluster för dem, som derå nedlagt sina Capital och sin möda.
Prisen på Cobolt hafva inom korrta tider varit så ombytliga, att knappast någon artikel, åtminstone bland dem som äro föremål för utrikes handeln, torde kunna, i det afseende!;, dermed jern föras.
Det synes då ej vara tid, att genom låns meddelande af Banken söka inverka på denna nya Näring, innan den först på egen hand hunnit såvida stadga sig, att till verknings-beloppet kommit i ött afpassadt förhållande till möjligheten af någorlunda lönande, jemn och säker afsättning, ut- eller inrikes.
Härtill kommer ytterligare, att ännu icke inom vårt land linnes någon institution att tillgå, hvarest Co-? boll-malmens balt, med en för Bankens säkerhet erforderlig tillförlitlighet, kan prof» vas, samt ett under embetsmanna-ansvar utfärdadt Bevis angående denna varas intrinseka beskaffenhet erhållas.
Effecter af sådan ojemn och ombytlig art, i afseende på värde och egenskaper, hafva hitintills icke såsom pant hos Banken fått antagas; och af dessa skäl kan Motionairens förslag om Belåningsrättighet i Banken på Cobolt för närvarande icke från Banco -Utskottets sida understödjas.
Banco-Utskottcts Betänkande N.-o Sy. 9 Hvilket dock underställes Rikets Ständers närmare bepröfvande.
Stockholm den 7 Julii 182g, N:o 57.
Ankom till Exp.-Utsk. don 12 Julli 1829.
Betänkande, med anledning af Herr D. Crons gifna Förslag, att Banken måtte för allmänna Brandstods - Bolaget förskjuta, för ett år i sender, alla Brandskade-ersättningar, m. m.
Vällofliga Borgare-Ståndet bar, under den 17 förlidne December, till Bnnco-Utskottet remilterat ett Memorial, af Herr D. Cron, som af Herrar Langenberg, Alund, Bergelin, Mattsson och Gezelius blifvit understödt, hvaruti anföres: att Motionairen, som, å ena sidan, biträdt den mening, alt, ulan förnärmande af egande-rälten, husegare i iq Banco-Utskottets Betankande IV.-o $3.
Städerna kunna och böra förpligtas gifva Brandstod, enär denna princip i allmänhet är en gällande lag för Rikets Inbyggare å Landet, ansett sig, å andra sidan, höra söka utfinna sådana medel, hvarigenom en, dylik förbindelse göres så litet tryckande, som omständigheterna kunna medgifva; helst den uti nu, gällande Reglementet för allmänna Brandstods-Bolaget föreskrifna inträdesafgift troligen vore alltför kännbar för de mindre bemedlade Hus-egare i en del smärre Städer, och det kunde icke utan skäl antagas, att endast denna dryga inträdesafgift afhållit de flesta så beskaffade Hus-egare, emot deras önskan, från ingåendet uti Brandstods-Bolaget; i betraktande hvaraf, och under förutsättning, så väl af nuvarande Brandstods-Bolagets bifall, som alla Hus-egares tillförbindande att i Bolaget deltaga, det förslag till ett förändradt och vida mindre betungande sätt för Brandstods-afgifternas godtgörande uppgifves: att Rikets Ständer måtte bevilja allmänna Brandstods-Bolaget, emot dess gemensamma garanti och ansvarighet för återbetalningen, lånerätt i Banken på billiga vilkor, till ex. 4 procents årlig ränta; hvarigenom de vigtiga fördelar uppstodo, att inträdes-afgiften, som nu öfver behofvet borrtsopar penningar från Städernas trånande näringar, icke komme att behöfvas, samt Banco-Utskottets Betänkande N:o 5-j. 11 i och med det samma Cassa-förvaltningen, och dermed förenad betydligare Tjenstemanna-aflöninrg, helt och hållet besparades, och Brandstods-Bolagets Contoir egentligen ej finge någon vidare befattning, än att granska inkommande värderingar, antingen å hus sora anmäldes till försäkring, eller å timade brandskador, Motionairen anser härmed böra sålunda tillgå: att då, mot en efter timad branskada skedd värdering, antingen icke funnits något att anmärka, eller, då begångna misstag blifvit vederbörligen rättade, Brandstods-Bolagets Contoir skulle ega, att på Banken assignera ersättning för den timade eldsvådan, äfvensom nödigt förskott till bestridande af Contoirets alla öfriga utgifter, under ett löpande år.
Den 3i December hvarje år borde Banken uppgöra slut-räkning med Bolagets Contoir, som genast lät komma till allmän kännedom, så väl Bankens hela fordran till capital och räntor, som ock en reparation, utvisande huru stor andel deraf tillkomme hvarje stad att återgälda, i mon af dess samtliga egendomars summariska värde, enligt de till Contoiret inkomna uppskattningar.
Den sålunda för hvarje Stad fastställda skuld komme sedermera alt af Stadens Magistrat, genom dess Uppbördsman, vidare fördelas å hvarje en - la Banco-TJtikottets Betänkande JV.o Sy. skilt! husegare, i förhållande efter värdet af hans hus, relativt till Stadens hela ansvarsi-summa, samt derefter uppbäras och redovisas; då slutligen penningarna, behörigen deponerade i Banken, finge, å Bolagets räkning, crediteras.
Och om i öfrigt denna uppbörd tillädes enahanda förmonsrätt i gäldbundet bo, som Kronans räntor, Liefve derigenom Bankens säkerhet än ytterligare förvarad.
Banco-Utskottet inser nogsamt, att betydliga fördelar och besparingar skulle uppstå för Städernas allmänna Brandstodsinrättning genom en sådan Reglering, som Molionairens förslag innefattar.
Men å en annan sida, och hvad Banken beträffar, blefve förbindelsen, att, när som helst, tillhandahålla ett obegränsad t creditiv, mot vilkor af småningom ingående ersättning från personer af alla classer, inom rikets serskilda provincer, der en sådan gärd tilläfventyrs ofta nog måsle indrifvas genom utsökning, och, i slikt fall, påkallade nya förskotter af Banken till dessa kostnaders bestridande, — förknippad med alltför stort äfventyr, och beräkningarna härutinnan för mycket obestämda, att Banco-Utskottet skulle kunna, för en slik anordning, lemna dess tillstyrkan, serdeles nu, dä alla bemödanden måste företrädesvis gä derpå Baneo-Utskottets Betänkande IV.o Sy. i3 ut, att förbereda ordning och stadga i Myntväsendet, hvartill, såsom ett nödvändigt vilkor, hörer, att utgifning af nya Sedlar från Banken ej eger rum annorledes, än antingen i förhållande till Silfver-fonden uti Bankens hvalf, eller ock på korrta och bestämdt utstakade återbetalnings-tider.
Bnnco-TJtskottet bör, och måste alltså, hos Rikets Ständer vördsamt afstyrka den af Herr Cron föreslagna Låne- och Assignerings-rättigheten på Banken till Brandskade-ersättningar och öfriga utgifter af allmänna BrandstodsBolaget.
Stockholm den 7 Julii 182g. i4 Banco-Vtskottets Betänkande.
JV.o SS. N:o 58.
Ankom till Exp.-Utsk. den 12 Julii 1829.
Betänkande, med anledning af Herr F. L. Rosenqvists Motion, angående Assurancer pä
Lif och derå grundad belåning i Rikets Ständers Bank.
Ridderskapet och Adeln har, under deu i5:de förlidne Januarii, till Banco-Utskotlet remitterat tvänne serskilda anföranden af Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard, hvaribland, det förra innefattar blott den korrta framställning: att Rikets Ständers Bank må lemna Lån, emot säkerhet af fast Egendom och assurance på Lif mot låg Ränta, så snart Låntagaren derjemte ställer borgen derföre, att Assurance-Prcemierne ordentligen blifva inbetalda; och i det senare anförandet hänvises, för sakens närmare utredande, å en tryckt skrift med Titel: ovanlig hjelp vid den allmänna pennin ge -förlägenheten och Credit-bristen, till behjertande vid närvarande Riksmöte; hvilken skrift, jemte tryckta planen för Londonska Pelican-Compag - B ane o-Utskottets Betänkande jV.-o 58. i5 niets Lif-Assurancer, lill Banco - Utskottet åtföljt.
Förslaget går i korrthet derpå ut, att en allmän låne-anstalt måtte blifva bildad, der penningar, mot låg ränta af 3, högst 4 proc., kunde få lyftas mot hypothek af en Assurance-Police på Låntagarehs Lif, jemte Inteckning i hans eller annan Fast Egendom.
Till beredande häraf föreslås, att en summa af 3 till 5 millioner Riksdaler kunde till en början i Banken anordnas, såsom tillgång för Lånsökande i dylik väg, sålunda, att den, som på sin egendom vore skyldig mot Inteckning till ex. 20,000 R:dr Banco, erhölle af Banken denna Summa såsom stående lån för lifstiden, emot ny Revers, och gamla Inteckningens aflemnande, under vilkor att äfven hafva besörjt Assurance på sitt lif, i Pund sterling, till motsvarande belopp efter viss medelcours, Och att Assurance-Policen hos Banken deponerades till ytterligare säkerhet för lånet; börande antingen tvänne vederhäftige män med deras borgen ansvara för AssurancePreemiernes ordentliga betalande, eller ock, om så tjenligt funnes, Långifvaren, (Banken) emot påförande af någon lämplig straffränta, rädda Assurance-Summan genom Prffimiernes erläggande, 1 det fall att Gäldenären underläte inom bestämd tid, före förfallo - 16 Banco-Utskottets Betänkande N.-o 58. dagen, uppvisa qvitto att prcemien blifvit betald, Som nu Engelska Lif-AssuranceCompagnietkomme. i följd af.sitt åtagande, att, vid Låntagarens död lill Banken såsom Innehafvare af Policen, utbetala den försäkrade Summan i Pund Sterling; så vore låntagarens skuld då i och med detsamma försvunnen; dess Sterbhus finge emottaga egendomen ograverad; och Penninge-värdetskulle äfven i sin mon förbättras, dymedelst, att Banken, för dess utlånade Sedlar ^ erhöl-» le Siljver, eller redbar valuta, i återbetalning.
Men äfven om så vore, att man, i betraktande af coursens ovisshetskulle önska helt och hållet undvika inblandning af Engelska Assurance-Compagnierne, anses, enligt berörda tryckta skrift, ej något binder möta, att efter den plan, (^grundad på säkra beräkningar efter mortaliteten) som hos dem begagnas, Banken kunde lemnel både försäkringarne och lämen , h varigenom vinsten blefve ännu störreoch (jvarstan■» nade inom Landet.
Det låter visserligen tänka sig, att en så beskaffad rörelse, som den föreslagna, skulle utaf enskilde Bolags-Interessenter, hvilkas hela syftemål vore att få ett sammanskjutet Capital förränta.dt, kunna bedrifva® och tilläfventyrs på det hela lemna en skälig Banco-Ulskotteis Betänkande IV.-o 58. tf skälig vinst.
Hvad Banken deremot angår* så kan väl ej i längden låta sig göra, att behandla densamma såsom blott låne- och undsältnings-anstalt, af den egna beskaffenhet, att efter behag kunna skapa sig Fonder, endast genom tillverkning af Sedlar* Förr eller senare måste äfven tagas 1 beräkning dess egenskap af Vexel- och Depositions-Batik, hvartill hörer, att det, som der blifvit insatt, må kunna* till värdet oförändradt, återgäldas, och Skuldförbindel-* serne eller Sedlarne, vid påfordran, med verkligt mynt inlösas.
Dermed låter sig ingalunda förena, att från denna Bank anslå millioner utan egande Fond* Vare sig till omedelbart deltagande i en så tillfällig och äfventyrlig speculation som Assurance på lif, eller till låns meddelande åt Personer för lifstid, i förlitande på vederhäftigheten hos in- och utländskt Bolag, sorn med sådan speculation sig inlåtit; Och Banco-Utskottet kan alltså ej annat än helt och hållet afråda från Bankens invecklande uti den slags lå* ne-rörelse* som Motiottairens för* slag åsyftar* Slockholm den 7 Julii 182g* Bitn tili Riis* St.
Prot. 1828, 1829. 6jt« Sami, 2 B* 2 2:dia Häftet. j8 Banco-Utskottets Betänkande K.o Sg. N:o 5g.
Ankom till Exp.-Utsk. den 12 Julii 1S29.
Betänkande, med anledning af väckta Motioner om utvexling > emottagande och förvar af Silfver och Guld , äfven vid Provin ce-Lån e-Con toiret i Götheborg.
Uu ett från Yällofl. Borgare-Ståndet, den i^rde förlidne December, remitteradt Memorial af Herrar Santesson, Lamberg och Leffler, har blifvit föreslagit, alt, derest Rikets Ständer vid denna Riksdag komme att besluta, och åt deras Fullmägtigei Banken uppdraga fortfarande framtida utvexling af Silfver till viss cours, anstalter måtte fogas, det den lättnad vid indragning af beloppet för Svenska exporter, som härmed är ämnad handeln, finge i Götheborg directe begagnas vid Banco-Discontens dervarande Låne-Conloir, på sätt att Rikets Ständers vid detta Contoir anställde Directeurer blefve berättigade, så väl att der emottaga Silfver som Banco-Utskottets Betänkande Ar.o 5g.
39 inleranas enligt med eller utan derom föregånget Gontract med Banco Fullinägtige, (då till pröfvande af Silfver* halt och lödighet ej eller felades sakkunnige personer i Götheborg), som ock lemna betalning derföre uti Banco-Sedlar eller Assignationer på Banken, med afdrag, dels utaf hvad, i händelse af föregånget Gontract, kunde vara uppburet i förskott, (derest sådant framdeles medgåfves) och dels af transportkostnaden för Silfret emellan Götheborg och Stockholm.
Banco-Utskotlet har, i sammanhang härmed, äfven förehaft följande, uti ett från Hedervärda Bcnde-Ståndet den 17 December remitteradt Memorial intagna, framställning af Riksdags - Fullmägtigen sinders Danielsson från Elfsborgs
Län: ”1 flere afseenden skulle det vara af ”vigt, om allmänheten erhölle rättighet att ”efter behag till Lån-Contoiret inleverera stör”re eller mindre del af det Silfver och Guld, ”sorn det är Banco-Styrelsen ålagdt att, dels ”ovilkorligt årligen, och dels på vissa vilkor ”uppköpa till förstärkande af Bankens reela ”Fond.
Det torde måhända vara ömtåligt ”alt vidröra den omständighet, huruvida det ”nu mera, efter Sveriges förändrade Geografiska läge, må kunna anses i mer eller ”mindre grad vådligt, att på en enda punkt ”sammanhopa alla Bankens redbarheter; hvar - 20 Eanco-Utskottets Betänkande N.o 5 g. ”före man ock, utan allt afseende härå, en”dast vill fästa uppmärksamheten på den ”omständighet, att, genom en sådan tillåtelse för allmänheten, Banken skulle ega för”monen icke allenast af en lindrigare trans”portkostnad för de ädla metaller, som från ”Utrikes och från de Götheborg kringliggande Inrikes orter kunde komma att afleve”reras, utan ock, just i följd deraf, en betydlig underlättnad för sjelfva uppköpet.
”Om således
Directionen skulle anförtros ett ”uppdrag af ifrågavarande beskaffenhet, borde likväl detsamma inskränka sig till den ”åtgärd att emottaga och i sin säkra vård ”förvara de inlemnade ädla metallerne, samt deröfver utfärda behörig Depositions-Attest, ”hvilken, vid företeende i Banken, komme att ”gälla på lika sätt som om metallerne vore ”i Bankens egna hvalf inlagda; Banco-Sty”relsen alltid ensamt förbehållet att afsluta ”vilkoren före lveranserne, samt meddela förskott, då sådana kunna komma i fråga.”
Motionairen har slutligen erinrat, att om Låne-Contoirets hittills varande befattningar komme att, i enlighet med dess förslag, utsträckas till ej mindre ädla metallers emottagande och förvar, än Guld- och Silfver-panters samt Handels-varors belåning, så uppstode af sig sjelf behofvet af en utvidgad local för Contoiret, der nödvändiga Banco-Utskottets Betänkande N:<j 5g. 21 och säkra förvarings-rum kunde inrättas; till vinnande hvaraf det också blifvit föreslaget, att ett eget lius måtte inköpas och blifva salt i det skick, som för ändamålet ford ras.
Banco-Utskottet, som i dessa ämnen hört Herrar Banco-Fullmägtige, har ansett nuvarande omständigheter icke medgifva antagandet af de framställda förslagen om invexling och förvarande för Bankens räkning vid Låne Contoiret i Götheborg af omyntade poster i Guld och Silfver; och får, till stöd för denna dess öfvertygelse, endast nämna: att i Götheborgs
Stad hvarken finnes någon allmän anstalt för Guld och Silfvers proberande, eller någon person autoriserad att utfärda sådana bevis öfver halten, hvilka vid Kongl. Myntet härstädes kunna, utan förnyad undersökning, antagas och gälla; ‘att vid Låne-Contoiret ännu helt och hållet saknas sådana för värings-rum, som för upplag och säker vård af ädla metaller erfordras och vanligen begagnas; att afhjelpandet af denna brist genom inköp och inredandet af ett eget hus säkerligen blefve kostsamt; och att metallerne, när de blifvit vid Contoiret emotlagne, ändå måste för en blifvande utmyntning, förr eller senare transporteras hit till Stockholm, hvarvid, utom den dermed förenade risqve, kostnaden här - aa Baiico-Ulskoltels Betänkande N.o 5g. före, serskildt beräknad, sannolikt klefve drygare än om, f[>å sätt förut vanligt varit och äfven innevarande år blifvit contraheradt, leverancerne mot betingadt pris i ett för allt blifva kostnadsfritt och på säljarens risqve till Banken directe aflemnade.
Banco-Utskottet afstyrker alltså de ifrågasatta förändringarnes införande, så vida nemligen Låue-Contoircts vid i8a3 års Riksdag bestämda functioner ej varda för öfrigt i betydlig nion tillökade, och hemställer för dess del tills vidare: att omyntadt Guld och Silfver, som genom Banco-Styrelsens försorg upphandlas, blifver emottaget, uppvägdt, proberadt och med stämpel försedt af Kongl. Mjmtet i Stockholm, som, enligt afgifvande Attester, är ansvarigt, för utmyntningen; och att metallerne sedermera blifva liggande i Bankens eget förvar, intill dess denna myntning skall verkställas.
Och förbehåller sig Utskottet att serskildt afgifva yttrande öfver en af vice Talmannen Jon Jonsson väckt motion, i fråga om Banco-Utskottets Betänkande N o So. 23 utländska
Myntsorters förvexling i de sodra Orterna.
Stockholm den 7:de Julii 1829.