Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers åren 1835, 1831 och 1839 församlade Revisorers Berättelser, angående granskningen af de, under Kongl. Majits och Rikets Commerce-Collegii förvaltning ställda, fonder.
Samtlige Riks-Stånden hafva lill Stals-Utskottet remitterat ofvanberärde Berättelser, hvilka, äfvensom Kongl. Commerce-Collegii i anledning deraf afgifna utlåtanden, Ulskottet alltså genomgått, och får Utskottet härmedelst underställa Rikets
Ständers bepröfvande sina åsigter och yttranden rörande de i dessa Berättelser förekommande ämnen, hvilka Utskottet ansett utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning och derpå beroende beslut, §. 1.
Angående det till Rcchnologiska Institutet anvisade anslag af Manufactur-Discontens vinstmedel.
(.835 års Rev. Ber. pag 4—5 och Kongl.
Commerce-Collegii Utlåtande pag. 46—47» 1837 års
Rev. Ber. pag. 2—3 och Kongl. Corn. Coll.
Utlåtande pag.
4*3 —47; samt 1 83q års
Rev. Ber. pag. 5—6.)
I betraktande dera!’, att Manufactur-Discont-fondens egentliga ändamål vore fabriksnäringarnes understödjande medelst lån, samt att, under en jemnt stigande produclion inom dessa näringar, det syntes angeläget, att fonden, så vidt möjligt, finge oafkortadt använda sina, genom lånerörelsen uppkomna, vinstmedel, hvilka utgjorde fondens enda inkomst, helst i annat full och i följd af utlåningens minskning jemförelsevis till produclionens värde, det förhållande omsider mäste inträffa, att vederbörande
Fabrikanter icke hörnlad « någon fördel af sin lånerätt och att således det med Munufactur-Disconlens inrättning afsedda ändamål helt och hållet förfelades, hafva Revisorer ne sammanstämmande hemställt, att nämnde
Discont måtte varda befriad från utgörandet af det å dess vinstmedel, till Technologiska Institutets underhåll, anvisade årliga anslag af i4>ooo R:dr.
4 Sami. 1 Afd, 36 Bäftet\ 1 2 Stats-Utsholtets Lllätande, N;o g 6.
Utskottet, sora, för afgifvandet af serskildt Utlåtande, fått från RiksStånden emottaga Kongl. Majus Nådiga Proposition , angående ökade tillgångar för Manufactur-Discont-fondens utlåning, kommer att framdeles, i sammanhang härmed, taga L behörigt öfvervägande det af Revisorerne uppgifna och utaf Kongl. Commerce-Collegium vitsordade behofvet af förhöjning i de för
Fabriksidkare i allmänhet för närvarande medgjfna utlånings-procenlers belopp.
Utskottet anser sig således nu endast, i fråga om anslaget till Technologiska Institutet, behöfva åberopa Utskottets, i Utlåtandet angående regleringen af Riks-Stateus Nionde liufvud-Titel, på anförde skäl, gjorde hemställan, att det utaf Manufactur-Disconlens vinstmedel till nämnde Institut anslagna belopp af 14,000 ikdr årligen må för framtiden å denna Hufvud-Titel uppföras. §. 2.
Angående prof ningen af Säle er lietshandlingar för sökta lån af Mannfactur-Disconten. (i83q års Rev- Ber- pag. 5.
Commerce-Collegii Utlåtande pag. 43—440
Af en, efter dertill utaf Kongl- Majit i Nåder meddelad tillåtelse» år 183- verkställd afskrifning af åtskilliga, sedan längre tid tillbaka uti Manufactur-Discontem räkenskaper balancerade , osäkra fordringar, lill ett sammanlagdt belopp af 2i,38o R:dr 18 sk. 1 rst.,, hafva- sistlidet års Revisorer hemlat anledning till den förmodan, att förluster för ManufacturDiscont-fonden, genom låntagares, reversutgifvares och löftesmäns obestånd, mera sällan skulle inträffa, om pröfningen af de, för erhållande af lån utur densamma, inlemnade säkerhefcshaudlingar med mindre undseende verkstäldes, än som nu stundom syntes hafva egt rura, och derest vid disconteringen ti 1 Isåges , att det nu icke sällan inträffade förhållande, alt mindre kände låntagare ömsesidigt belånade hvarandras ulgifna reverser» så vidt ske kunde, för framtiden förekommes.
Commerce-Collegium, uti sitt underdåniga utlåtande öfver bemälde Revisorers berättelse, omständligt redogjort lör de grunder, som, i öfverensstämmelse med dels 4 och 5 §§. af 1817 års Kongl..
Reglemente, angående Manufactur-Discont-fondens förvaltning, dels ock Kongl. Majus, på Rikets Ständers underd. hemställan, den 7 November Stala- Utskottets Utlåtande, N:o g 6. 3 182g utfärdade Nådiga Kungörelse, vid beviljandet af lån utur nämnde fond, af Kongl. Collegiurn följas, har Kongl.
Collegium, i afseende på sitt förfarande vid indrifningen af fondens förfallna fordringar, åberopat det vitsord derom, Justi tias-Canzlers
Em betet uti ofvan omförrnälda afskrifningsfrågn afgifvit; hvarförutan Kongl. Collegium, medelst tabellariska utredningar visat, att å Manufactur-Disconten, hvars rörelse-capital kunde antagas utgöra nära Två millioner Riksdaler, osäkra fordringar årligen uppstått, elter förhållandet under Tio af de senast förflutna åren, till ett ■medeibelopp af 5,411 R:dr 24 sk., deraf likväl, i följd af fortsatta lagsökning-ar, större delen slutligen åter ingått bland de säkra fordringarne, så att i medeltal endast 782 R:dr 24 sk. för året qvarstått, att såsom fondens verkliga förlust ur räkenskaperne afföras.
1 betraktande af den utredning, Kongl. Collegium sålunda meddelat om beloppet af de å Manufactur-Discontens lånerörelse under senare åren ■uppkomna förluster, anser Utskottet Revisorernes nu ifrågavarande anmärkning, såsom nöjaktigt förklarad, böra förfalla. §. 3.
Angående fördelningen af Månufadur-Discontfondens fordringar uti salcra och osäkra. (j83c) års Rev. Ber. pag. 19 och Kongl. Corn.-Coll. Uti. png. 46*) 1 afseende på Revisorernes gjorda framställning, att, enär åtskilliga Manufaclur-Disconl-fondens fordringar blifvit såsom säkra upptagna, fastän .både låntagare och hypotheks-ulgifvare kommit på obestånd , någon föreskrift borde Mauufactur-Discont-Conloret af Kongl.
Commerce-Collegium lemnäs, rörande utestående fordringars uppförande i säkra eller osäkra columner, så att större visshet om fondernas verkliga ställning lill sina gäldenärer kunde vinnas, bar bemälde Kongl. Collegium förmält, att fondernes under utsökning förfallna fordringar uti Räkenskaperne qvarstodo såsom säkra, till dess, genom vidtagna åtgärder, hunnit utredas och bestämmas, till hvad belopp ersättning för desamma kunde med säkerhet påräknas.
, efter afdrag hvaraf återstoden öfverfördes bland osäkra fordringar, samt alt, du det af Revisorerne anmärkte förhållande någon gång inträffat, sådant haft sin grund deri, att vid räkenskapens afslutande, concurs-utred - 4 Stats-TJtslcottets Utlåtande, N:o 96. ningen ännu icke för sig gått eller varit af Discont-Conloret tillförlitligen känd; och trodde Kongl. Collegium, att de grunder, sora i omförraäida hänseende hittills varit följda, icke medförde någon olägenhet, men att deremot en förändring häruti endast skulle, genom täta öfverföringar från den ena till den andra colummen, leda lill oreda i bokföringen.
Commerce-Collegium sålunda anfört, finner Utskottet, för sin del, innefatta en tillfredsställande förklaring af den framställda anmärkningen, hvilken Utskottet alltså anser böra förfalla. §. 4.
Angående ett Öfversten J A.
Pahn tiller handl expectance-arfvode.
(j 835 års Rev. Ber. pag. 5—-6 och Kongl. Commerce-Collegii Uti. pag. 4 7—48, samt 1887 års Rev. Ber. pag. 5 och Kongl. Commerce-Collegii Uti. pag. 48.) Uti 1835 års Revisorers Berättelse är vordet anmäldt, alt, sedan Kongl. Maj:t hos Rikets sist församlade Ständer föreslagit, att, i anseende till Extra Licenl-fondens otillräcklighet, det Öfversten J. A. Patin, i egenskap af Direeteur för Eskilstuna Fristad, af nämnde fond tillagda belopp af 900 R:dr årligen, måtte på allmänna Indragnings-staten öfverbyttas, men Rikets Ständer vägrat sitt samtycke härtill, hade Kongl. Majit, genom Kådigt Bref af den 27 September i834, förordnat, att bemälde Öfverste, som, medelst fullmagt, blifvit om bibehållande af sina löne-inkomsler försäkrad, skulle, tills vidare, af Manufactur-Discont-fondens vinst-medel, för så vidt Extra Licent-fonden och anslaget till Manufaclurernes befrämjande icke dertill lemnade tillgång, uppbära sitt förut innehafvande årliga expeclaneearfvode.
Härvid hade Revisorerne, som ansett denna utgift vara för Manulactur-Discont-fonden alldeles fremmande, anmärkt, att Öfverste Pahn, hvars tjenstgöring uti ifrågavarande egenskap upphört, såsom följd af Eskilstuna fristads år 1833 anbefallda skiljande från Carl Gustafs stads Gevärsfactori, derefter fått oafkortadl bibehålla hela sin under tjenste-tiden innehafda aflöning, oagtadt Kongl. Brefvet den 18
Maj 1828 endast tillerkände Fristads-Direcleuren en årlig lön af 600 R:dr, hvarjemte han, så län - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 96. ge Fristaden och Gevärs-factoriet förblefve under en gemensam styrelse, tillädes etl serskildt arfvode af 3oo R:dr årligen.
Vid sådant förhållande, och då följaktligen vilkoret, hvarunder arfvodet blifvit beviljadt, förfallit, samt dessutom arfvoden i allmänhet endast borde kunna uppbäras för effectiv tjenstgöring, hade det synts Revisorerne, att Öfverste Palms pension skäligen bordt nedsättas till det belopp, hvartill Fristads-Directörens egentliga lön var bestämd, eller 600 R:dr.
Af 183y års Revisions-Beiätlelse och Kongl.
Commerce-Collegii afgifna utlåtanden iuhémlas vidare, att det Öfverste Pahn tillagde expectance-arfvode fortfarande, till hela beloppet, 900 R:dr Banco, från ManufacturDiscont-fonden, emot ersättning af anslaget för Manufacturernes befrämjande, utgått lill dess, efter Öfverstens i December månad 1836 ti made död, denna utgift upphört att vidare belasta de under bemälde Kongl Collegii förvaltning ställda medel.
Lika med Revisorerne, finner Utskottet visserligen ofvanomförmälda förhållande anmälkningsvärdt, men sedan Öfverste Pahn med döden afgått och del honom tillagda arfvode således numera upphört, anser'Utskottet detta förhållande icke föranleda någon åtgärd af Rikets Ständer. §. 5.
Angående Kongl Commerce-Collegii hus.
1835 års Rev. Ber. pag. 7. Kongl. Commerce-Collegii Uti. pag. 43-4.90
Vidaie hafva 1835 års Revisorer funnit, att Kongl. Commerce-Collegii å Riddarholmen belägne hus, med tillhörande tomt och lägenheter, sorn, med undantag af de å tomten befintlige trädbyggnader, blifvit på Manufactur-Discont-fondens bekostnad brandförsäkradt för 60,000 R:dr B:co, samt jemväl, genom Kongl. Brefvet den 7 Juni )834, förklarats vara att anse såsom en fondens tillhörighet, borde lill nämnde brandförsäkringsvärde bland fondens tillgångar upptagas och bokföras, äfvensom att de uti berörde hus inrymde allmänna Verk och Inrättningar borde, i förhållande till de åt dem upplåtna lägenheter, bidraga till kostnadeine för husets underhållande m. m., i hvilket sistnämnde afseende Revisorerne föreslagit, att å Riksstaten hyresmedel till lämpligt belopp måtte, såsom ersättning' för de af dessa Verk begagnade rum och lägenheter, anvisas och årligen 6 Stats-Ulnkottets Utlåtande, No 96. till Fonden utbetalas; hvaremot Fonden, såsom husegare, skulle, för bestridandet af reparationer och öfrige förefallande utgifter, ansvara.
Derjemte hafva Revisorerne, som inhemlal, att den för egendomen fastställda brandskade- ersättning, i händelse af eldsvåda, tomine alt, i anseende till de å tomten uppförda, Fonden icke tillhöriga, träd byggnader, förminskar med 25 procent, så att den Fonden i sådant fall tillkommande ersättning endast skulle utgöra 45,000 R:dr; af sådan anledning, samt med afseende å den .eldfarlighet, hvilken, genom närbelägenheten af berörde träd byggnader, som begagnades till vagnshus och foderskullar, förefaimes, ej blott för roeranämnde, utan äfven andra Kronans hus och byggnader, härå fästat Rikets Ständers uppmärksamhet, på det att ifrågavarande träd byggnader måtte undanrödjas och till annat lämpligt ställe flyttas.
Commerce-Collegium har, i anledning häraf, bland annat . upplyst: att våningen 2:ne trappor upp uti merberörde hus, hvilket med
Nådig tillåtelse år 1772 inköptes af den under Kongl. Collegii förvaltning ställde Manufactur-föndens medel, numera begagnas, dels af Kongl. KrigsExpedilionen och dels af Öfver-lntendents-Embetet; att flygelbyggnaden åt gården och uthusen, under f. d. Konung Gustaf IV Adolpfis Regering, upplälos till dåvarande Kongl.
Lif-Drabanl-Corpsen, hvarvid äfven större nybyggnad af träd längs sjösidan uppfördes till stall, vagnshus och höskullar, samt alt, efter nämnde Corps upplösning, dessa lägenheter varit begagnade för H. K. H.
Kronprinsens Stall-stat.
Med afseende å vigt ensamt fördelen deraf, att, till minskande af eldfarligheten för så väl Kongl. Collegii som andra närliggande hus, ofvannämnda trädbyggnader eller åtminstone bekläddes med slen, derigenom hindret för fulla assurance-summans utbekommande, i händelse af vådeld, jemväl undanröjdes, bar Kongl. Collegium också instämt uti Revisorernes gjorda hemställan, om anslag af Statsmedlen till hyresersällning åt Mamsfactur-Discont-fonden för de delar af egendonen, som utaf andra Verk begagnades, enär sålunda för Fonden kunde till någon del beredas utväg för uppbyggande af nya uthus af sten, eller de nuvarande frädhusens förseende med stenbeklädnad ; äfvensom Kongl. Collegium ansett något hinder icke mola för den föreslagna åtgärden, att huset bland Fondens öfriga tillgångar, lill det åsatte brandförsäkringsvärdet, uti hufvud boken uppdebiterades.
Enär Manufactur-fonden, med hvars medel meranämnde hus blifvit inköpt, tillkommit genom beviljade och af allmänna medel utgångna bidrag, samt detta hus således obestridligen är esa statens tillhörighet, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 96. 7 anser Utskottet deraf följa, att nödige reparationer å detsarrrma oelr öfriga utgifter derför jemväl höra' af (fet, lill underhåll af Kronans öfriga byggnader i hufvudstaden, å RiksSlalens 8:de Hufvud-Titel uppförde anslag bekostas, samt dessa reparationer för framtiden verkställas, under r 11Isyn af dem Embetsmyndighet,, sorn fått sig uppdragen enahanda befattning, i afseende på atulia, Staten tillhöriga och till Embetsrum för de förvaltande Verken upplåtne lius.
Utskottet kan fördenskull iek.e understödja Revisorernes hemställan, om förstnämnde egendoms upptagande bland Mannfactur-Disconl. -fondens tillgångar, samt om hyres-anslag för de derstädes inrymda allmänna Verk.
Vidkommande åter de å ifrågavarande egendoms tomt uppförde trädbyggnader, så finner Utskottet, med afseende å deras eldfaidiga beskaffenhet och vådlighet för dervid belägna allmänna Verk , å hvilken omständighet Fulfmägtige i Riksgälds-Contoret dessutom serskildt fästat Utskottets synnerliga uppmärksamhet, högst angeläget, att dessa byggnader varda borltagne.
För delta ändamåls vinnande får Utskottet alltså vördsamt föreslå, att Rikets Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t tackes från vederbörande i Nåder infordra och derefter, under innevarande Riksmöte, meddela Rikets Ständer erforderliga upplysningar och kostnads-förslag , i afseende på upplåtandet och inredandet för det ändamål, hvartill berörde trädbyggnader nu begagnas, af någon annan härtill lämplig, Slaten tillhörig loeal, eller,derest någon sådan icke finnes, enahanda förslag i afseende på inköpandet häraf, samt utförandet af de möjligtvis erforderliga tillbyggnader och förändringar å de på samma local redan befintliga lius. §. 6.
Angående sammanförandet af Kongl.
Commerce-Collegi» nuvarande ‘Line Räkningar Niris 5 och 8 i Butiken.
("i 835 års Rev.
Ber. pag. 8—10 och Kongl. Commerce-CoUegii Uti. pag. 49—5o> 8 Stats-TJlskoitels Utlåtande, JV:o 96.
I anledning af Revisorernes förslag om sammanslåendet af de 2:ne Rakningar, Kongl.
Commerce-Collegium i Rikets Ständers Bank eger, under ,N:ris 5 och 8, för de Manufactur-Discont-fonden bevil jade låne-understöd , utgörande tillsammans 1,000,000 R:dr, deraf 8p, 101 R:dr 5 sk. 4 r., eller den å Räkningen N:o 8 insatta summa, är såsom stående lån beviljad, hvaremot återstoden eller 910,898 R:dr 42 sk- 8 r., i egenskap af creditiv-Jån, blifvit Discont-fonden meddelad, har Utskottet ansett sig böra, gemensamt med Banco-Utskoltet, behandla denna fråga, såsom möjligen ledande till en förändring i beskaffenheten af de låne-biträden, hvarmed ManufacturDisconten af Banken understödjes.
Stats-Ulskotlet skall derföre framdeles, efter öfverläggning med nyssbemälde Utskott, serskildt yttrande rörande -detta ämne afgifva. §. 7. Angående ordningen för beviljade förlags låns utbetalande. (j835 års
Rev. Ber. pag. 12 —13 och Commerce-Collegii Uti. pag. 5oj).
I afseende på förvaltningen af den utaf Manufactur-Discontens låne-tillgångar serskildt afsatta föriags-Iåne-fond å 200,000 R:dr, har af 1835 års Revisorer blifvit anmärkt, att, sedan Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den 14 December 1833 , beviljat de af hans här i hufvudstaden anlagde fabrik, för fördigandet af fabriksredskap och machiner, ett förlags-lån af 2,000 R:dr, samt tillika, med afseende å den stora fördel, som för härvarande fabriker förväntades deraf, att
Felling snart komme i tillfälle att i större scala drifva sin machin-tillverkning, i Nåder medgifvit, att, då af det Rörstrands Porslins-fabriksintressenter år «83a tillagde förlags-lån å 20,000 R:dr, i följd af skedd afsägelse, endast 15,000
R:dr komme alt uttagas, och således å förslagslåne-fonden förefunnes en opåräknad tillgång af 5,000 R:dr, Fellings lån finge af först till fonden inflytande medel utbetalas, så hade delta lån .också, näst efter lånet till Rörstrands fabriks-delegare, utgått, ehuru då ännu icke kunnat utgifvas de förlags-lån, som till ett sammanlagdt belopp af y4R:dr 3a sk. blifvit, innan Fellings låne-ansökning bifölls, å Nåder beviljade, ali, i nion af förlags-låne-foticlens tillgångar, utbetalas till Stats-ZJtskottels Utlåtande, N:o g6. 9 lill Iånlagarne, hvilkas rätt Revisorerne alltså ansett genom elen Felling tillerkände förmon vara eftersatt.
Härförutan har det synts Revisorerne, att då, med hänseende till det med förlags-låne-anslaget åsyftade ändamål, det borde förutsättas, att dylika understöd icke medgåfvos för andra, än sådana fabriksanläggningar, af hvilkas uppkomst det allmänna kunde hemta större fördelar, något bedömande af dessa anläggningars jemförelsevis större eller mindre värde, sedan deras anspråk på låtie-understÖd af allmänna medel en gång blifvit erkända, icke lämpligen kunde eller borde ega rum, helst, vid sådant förhållande och i betraktande af förlags-lånefondens inskränkta tillgångar, det blefve omöjligt för redan lånberättigade fabriksidkare att ens approximativt beräkna liden, då de kunde af dem beviljade lån komma i åtnjutande; hvaraf åter följden möjligen blefve, att mången tillämnad, högst vigtig Fabriks-Inrättning, för det allmänna ginge förlorad.
Utskottet, som delar Revisörernes åsigt om vigten deraf, att lånesökande utbekomma dem tillerkända förlags-lån, i den ordning, de blifvit beviljade, får alltså vördsamt tillstyrka, att, derest Rikets Ständer äfven i denna åsigt instämma, Rikets Ständer må härom hos Kongl.
Maj t göra underdånig •anmälan. §. 8.
Angående den Kammar-Rådet Brandel tillerkända rättighet att, efter af skedstagandet, bibehålla sin Kammar sier ifrare-Lön. £1837 års Rev. Ber. pag. 4 och Kongl.
Commerce-Collegii Uti. pag. 47).
De år 1837 församlade Revisorer hafva anmärkt, alt Kammarskrifvaren i Manufactur-Discont-Contoret, Kamereraren i Kongl.
Kammar-Colleejium J. A. Brandel, efter sin 1836 vunna befordran till Kammar-Råd, och på grund endast af en hos Kongl.
Commerce-Collegium gjord anmälan, det lian, i följd af denna befordran, icke vidare kunde med berörde Kammarskrifvare-tjenst fortfara, lått, under åtta månader efter tjenstens ^frånträdande, bibehålla den derför anslagna lön; och då härvid förekom Bih. till R.
Prof. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 36 Haft. 2 I o Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 96. me, alt Kammar-Rådet Brandel blifvit till sistberörde embete befordrad från innehafvande Kamererare-tjenst i Kongl. Kammar-Collegium, hvilken befordran således icke hade något sammanhang med hans tjenste-befaltningar i andra Verk, hvilka han följaktligen icke eller varit förbunden eller ens berättigad att annorlunda, än efter ordentligt afskedstagande, lemna, samt bemälde Kammar-Råd således befann sig i enahanda ställning, sorn hvarje tjensteman, hvilken, i anseende till vunnen befordran inom ett Embetsverk, funnit sig föranlåten att från sina förut innehafvande befattningar i andra Verk taga afsked, dervid någon ersättning för grundlagd begrafningshjelp ej erhölles, hafva Revisorerne ansett Kammar-Rådet Brandel icke egt någon i författningarne grundad rättighet, alt, sedan han sin i Manufactur-Discont-Contoret innehafda Kammarskrifvare-tjenst frivilligt frånträdt, under aftjenandet af vacance- och nådårs-besparing å KammarRåds-lönen, dan Kammarskrifvare-sysslan åtföljande lön bibehålla.
Till bemötande af denna anmärkning, har Kongl. Commerce-Collegium anfört, att, då Kammar-Rådet Brandel för sin befattning såsom Kammarskrifvare i Manufactur-Discont-Contoret aftjent begrafningshjelp, samt det vore både hardt och obilligt, om en tjensteman, som vunne befordran, ehvad sådant skett inom eller utom det Embetsverk, der han innehade tjenst, icke skulle varda bibehållen vid sin förra lön, intilldess lian komme i åtnjutande af lön för den tjenst, hvartill han blifvit befordrad, hade Collegium ansett Kammar-Rådet Brandel vara berättigad att för så lång tid, som han, i egenskap af Kammarskrifvare, aftjent begrafningshjelp, få, efter sitt utnämnande lill Kammar-Råd, fortfara med uppbärandet af Karnmarskrifvare-lönen i Manufactur-Discont-Contoret.
Den förklaring.
Commerce-Collegium sålunda afgifvit, kan Utskottet dock för sin del icke godkänna, utan instämmer deremot fullkomligt uti den af Revisorerne yttrade åsigt,- men som detta jemväl af de utaf Kongl. Maj:t tillförordnade serskilda Revisorer anmärkta förhållande redan är hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt, anser Utskottet någon ytterligare åtgärd i anledning häraf nu icke vara att af Rikets Ständer vidtaga. §.
Angående ett Pastellmålaren P. hindberg betziljadt understöd. 083; års Rev. Ber. pag. 18 och Kongl. Corn.
Banko-Utskottets Betänkanden. 597 Froductiva Näringar, hvilka ej någonsin varit i så bekymmersamt behof deraf som nu, men tilläfventyrs genom sådane intrång kommo att gå miste om sin beläningsfond; att Kyrkans behof af Lån ej kunde anses af den angelägenhet att många Medborgares fördelar där före borde uppoffras, hälst den erbjudne säkerheten ej vore att jämnföra med den man i annan väg kunde erhålla, samt ändteligen att det varit mera välgörande om denne och dylike andre Summor blifvit anslagne till Fiskerierne i Bohus Län, hvil-» ka på. många sätt hade återburit Interesse och. capital genom en pröduction lika så nödvändig för Staten sorn omöjlig att i minsta proportion titgöras af Uddevalla Kyrka.
Banko-Utskottet bör visserligen erkänna, atti det olyckliga öde, denna Stad undergått genom den derstädes timade Eldsvåda, varit ett bevekande skäl för Utskottet att tillstyrka i frågavarande Låneunderstöd.
Då Lån på Fastigheter vanligen varit ett af Bankens biträden till det Allmänna, tror Banko-Utskottet,, att, enär dermed tillika kunde förenas ett understöd åt Medborgare, som, af olyckor hemsökte, vöre deraf i stort behof, sådant med skäl borde anses såsom ett värdigt föremål för TiiksensStänders välvilja , hvarförutan, enligt hvad en Ledamot af Hedervärda Bonde-Ståndet ock ganska rigtigt anmärkt, detta Lånbiträde ej eller på något sätt kap komma att gravera de för Jordbruket Tedan bestämda fonder.'
Det må gerna medgifvas att Jordbruket och da productiva Näringarne kunde vara i behof af ytterligare Låne-tillgångar5 men så hafva dock desse, enligt hvad af Stats- ochjBanko-Utskota g§8 iSanko-Utsloitets Betäftkatiden. fens Betänkande otn Allmänna PenningéröreLen och Myntvärdets upprätthållande , samt Utskottens sedermera deröfver afgifne förklaring oell utveckling upplyses , fått Låne-Anslag för sig anViste, hvilka troligen ej kiinnat fötökns om a'n det i frågaVarande Låriebiträdef icke blifvit beviljadtj
Att den érbudne säkerheten för Länet ej må vara att jämnföxä med den man i annan väg kunde erhålla, vill Utskottet ej bestrida , rnén enligt samma grund skulle ock en Egendom af högre värde höra äga företräde till
Fastighetslån framför en af ringare* ehuru denne sednare innébar full säkerhet för det sökte Lånebeloppet. fia Utskottet vid pröfningen af deh efbudne säkerheten funnit densamma tillräckelig för återbetalningen till Capital och Interesse, sä att Banken derigenom kari vara tryggad för ali förlust, lärer Bankens rätt. i denna del såmedelst vara behörigen iakttagen.