Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Obestämda Supplement arStatev, disponera ett arfvode af högst 3oo R:dr Banco årligen, såsom ersättning till den person uti Banken, som, uppå Banco-Secrclerarens hemställan, blifver af Styrelsen förordnad att vid räkenskapsgöroinålen inom Styrelsens Expedition Secreleraren bitiäda. 2:0.
Till personer utom Banco-Vcrket för meddelandet af erforderliga upplysningar och biträden m. m., må tills vidare följande årliga gratificat ion er, i vanlig ordning, utbetalas nemligen : aj) Till Advocat-Fispnlerne i Götha llofRätt och HofRätten öfver Skåne och Blekinge, för biträden uti Bankens Rättegångs- och ITlsökningsärenden, den förre 100 R:dr och den senare 33 R:dr 16 sk. eller till - sammans B:co R:dr 133: 16. b) till Actuarierne i Svea LlofRätt och Stockholms RådhusRätt, för uppgifter å derstädes anhängiga concursoch ursproclama-mål, hvardera 16 ll;dr 3a sk., eller tillsammans .......... 33: 16, — c) lill Vaktbetjeningen i Svea llofRätt för kallelser i Bankens Rättegångs-ärenden G: 3a. — d') t'll Tjenstemännen vid Stockholms Genei al-PostContoir för afläggandet af Bankens bref och förandet af dess post-räkning ........ 5o: — — ej) till Presterrkapet ock Klockaren i Storkyrko-Församlingen i Stockholm, så kallade Påskpenningar, enligt följande fördelning: Pastorn . . . . . . . 20: — —■ 3 Comministrar, hvardera 6: 3a . . 20: — — Klockaren . . . . . . 2: 10. 8. eller tillsammans . . . . . . . . l\T. 10. 8. 6 råneo Utskottets Memorial, N:o 18/|- 3:o.
Följande årliga välgörenliets-bidrag, nemligen : a) Till Frimurare-Bainhuset i Stockholm 1000: — — derå år 181 5 beviljad tillökning . 5oo: — — i,5oo: b) till allmänna Fattigvården i Slockholm . . i,ooo: — — cf) till Frimurare-Barnhuset i Götheborg iG6: 02. — derå år i8i5 beviljad tillökning . l33: )G. —• d) till Gustavianska Barnhuset i Norrköping . . 100: — — e) till Barnhuset i Gelle ......
100: — — O till Bönhuset i Carlshamn ..... 100: — — gj) till Baneo-Statens Enke- och Pupill-Cassa . . 133: 16. — li_) till smärre Julgåfvor ål fattige, så val i hufvudstadens sorn i orterne ......
2,000: — eller tillsammans B:co B:dr 5,203: 16. — komma ali, intill nästa Riksdag fortfarande, under förut stadgade vilkor och på enahanda sätt, som hittills, utbetalas, med iagtlagande allenast, att alla desse utgifter, såsom icke egande något samband med Bankens förvallningkostnader, uppföras på serskildt conto och att det deraf utbetalde beloppet hvarje år på Bankens räntevinst afskiifves. 4:0.
Af Fullmägtiges så kallade disposilions-iäkninp, N:o 2 skola följande, af Rikets Ständer fastställde och beviljade anslag, under de vid hvart dera serskildt fästade vilkor, lills vidare utgå, nemligen; a) Till Bokhållaren vid Banco-Discont-Verket A.
Movtelii enka, Sj phia Wernander B:co B:dr 200: — — b) till förre Bokhållaren vid Banco-Discont-Verket G. A.Oudars enka, Annette Runde/vist ..... 200; — — c) lill Vaktmästaren vid Banco-Discont-Verket Forssboms enka, Sara Gustajva Haglund ..... ^5: — — d) till afvikne Bokhållaren vid Låne-Contoiret i Götheborg, C. G.
Treffenbergs trenne minderåriga barn . 5o: e) till försvunne Bokhållaren i Banken F. Zettergrens minderåriga dotter, Laura . . . . . , .. 4*: 3a.
— Bancj Utskottets Memorial, N:o i ?/{•
7 Q Till aflidne Contoirs-Skrifvaren i Banken, ProlocollsSecreteraren A. Printzenskölds minderåriga son Axd . . 5o: — — g) Till Vaktmästaren vid Låne-Contoiret i Götheborg, Wedbergs Enka, Rebecka Klefbeck ... . ^o: — — li) Till Cancellisten vid Banco^Piscont-Verket, Assessoren Th.
Claessons Enka, Wendela Marg iretha Malmberg, jemte fyra minderåriga barn ...... r5o: — — i} Till förre arbetaren vid Tumba Pappersbruk Sven Wennersten och hans hustru Maria Sjöberg . . . 6: 32. — k) Till Kamererare!) vid Låne-Contoiret i Malmö J. G. de Mares enka, Ii. G. Reddewigh, jemte sju minderåriga Larn .......... 333: »6. — 1) Till aflidne Banco-Ombndet vid Götheborgs LåneContoir, Kamereraren J.
Wallmos tre minderåriga barn . 3oo: — — m) Till Vaktmästaren vid Bdnco-D sconl-Verket Calens enka, Catharina Margaretha Sjöberg .A . . . 5o: — — n) Till aflidne Bokhåll ren vid L3ne-Contoret i Götheborg /. P.
Anderssons enka, Charlotta T tonell . . 200: — — Summa B:co R:dr 1,6(56: 3a. — Till bestridande af dessa anslag, jemte öfrige för enahanda ändamål förefallande utbetalningar, som af Fullmägtige I ädanefter bevilja®, må en summa af 2,5o<o R:lr vid hvarje års slut, på sätt hitintills skett, från Bankens Förvaitningskostnads-räkning till ofvanberörde Onspositionsräkning Nr.) 2 öfvcrföras, under iagttagande likväl, att de tillfällen till besparing af det ena eller andra al beiörde anslag, som möjligen kunna sig yppa, icke försummas.
Och kommer, enligt Rikets Ständers vid 1828—3o årens Riksdag fattade beslut, Notarien C. A.
Strinnholm alt af den på samma
Dispositions-räkning innestående behållning, med io5o Rfdr, i eli för allt, enligt uppgjord öfverenskommelse, godtgöras för de återstående sex årgångarne a>f det Register för åren 1800—1828, som Strinnholm åtagit sig alt, efter så val tids- och sakordning, som alphabetisk ordning, utur Bankens handlingar sammanfatta och i fullständigt skick renskrifvet aflemna.. :o..
Följande tillfällig» föränderliga anslag, h vilkas åi liga belopp icke lan på förhand bestämmas,, nemligen: 8 Banco-Ltskottets Memorial, N.o 184> a) För Bankens Conducteur, serskildt arfvode, då lians biträde vid större byggnads-arbelen och reparationer erfordras, /^o R:
Ir i månaden. b) För hvarje i ooo:de annullerade och förslitne sedlar å valeurerne från och med 3 R:dr till och med 8 sk., som blifvit af Commissarieriie granskade, öfverkorssade, uppräknade och förseglade 42 s^- 8 rsf cj)
För hvarje iooo:de nja sedlar af valeurerne 16, 12 och 8 sk.
Commissarie-underskriften . . . . . . .1: 2O. 8.
Contrasignation — 34- S.
Numerering och datering ....... — 26. 8. d) För hvarje iooo:de nya Sedlar af de högre valeurerne å 5oo, 100, 333 och 16?
F;lr Commissarie-underskriften . . . . . . , 1; 26. 8.
Contrasignation ......... — 34- 8.
Ordningsnumrors och Serie-bokstäfvers anbringande medelst machin-tryck — 4°- —' e) För hvarje iooorde nya Sedlar af valeuren 1 o, 6| och 2 F; ir samt 3a sk., utöfver det antal, hvars expediera tide kan medhinnas af vederbörande i Sedel-ContO!el:
Commissarie-underskriften . . . . . . . 1: 16. — Contrasignation . . . . , . . . . — 3a. — hvarförutan för ordningsnumrors och serie-böksläfvers anbringande medelst roarhin-tryck betalas för hvarje iooo:de af sistberörde sedlar , ..... — 20. —■ C: 0.
Såsom ersättning till Bankens Medailleur G.
Enegren, för den förlust af hittills påräknad arbetsförtjenst, som lian, till följd af förändringar med sedelmyntet, kommer att vidkännas, ega Fullmägtige att, med afseende å hans tjenstetid och derunder ådagalagda förhållande, samt i öfrigt förekommande omständigheter, tilldela Enegren utöfver lönen, ett serskildt årligt arfvode, emot skyldighet för honom att biträda vid sådane möjligen förefallande göromål inom Banken, dervid han, genom sin egande konstfärdighet, kan tillhandagå.
Stockholm den 24 Maj 184 r - N:o i85.
B anco~Ut skottets Memorialj N.o iS5. 9 N:o 185.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 Maj 1841, kl. 9 f. m.
Memorial, med svar å gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, J\':o i55, innefattande förslag till ändring af $. 23a uti Banco-Reglementet.
Utskottets ofvanberörde Betänkande, i anledning af väckte frågor om förändring och förtydligande af de för Handels- och Närings-Disconternes lånerörelse, uti 4* 5 och 6 mom. af 23a §. i Banco-Reglementet under den 26
Maj 1835 lemnade föreskrifter, angående dels antalet af namn, som erfordras såsom hypolhek för lån utöfver 10,000 R:dr, dels belåningen af vexlar, dels högsta tillåtna skuldsällningsbeloppet och dels förbudet mot låns omsättning, har, enligt från Riks-Slånden ankomna Protocolls-utdrag, blifvit bifallet af Preste- och Borgare-Stånden; men af öfrige tvänne Riks-Stånd till Utskottet återremitteradt med löljande dervid gjorde anmärkningar, nemligen; 1:0 inom Ridder skåpet och Adeln, f) alt den af Utskottet, för de fall, då någon på innehafvande
Vexel vill i Handels- och Närings-Disconten förskaffa sig penningar, bibehållne form, belåning af Ueoclar vöre dels onytt g, alldenstund Discontens säkerhet, som i detta fall utgjordes af låntagarens skuldförbindelse, jemte den, såsom hypolhek derför, aflemnade Vexeln, kraftigare betryggades, om Vexel-innehafvaren, för att begagna Handels-Disconten, ålades att, med sitt namns underskrift, godkänna Vexeln, och derigenom för dess inlösen blefve, under Vexelstadgans strängare förbindelse, medansvarig, och dels skadlig, i det afseende, att, då Disconten icke emottoge andra skuldsedlar än de, som voro ställde på vissa fulla månader, det ofta kunde inträda, att det sökta lånets förfallotid icke blefve densamma, som Vexelns, hvilken omständighet skulle hafva förorsakat de af Discont-Directionerne öfverklagade svårigheter mot Vexelrättens bibehållande; med anledning hvaraf blifvit yrkadt, att de i 4 inom. af 2Z2 §. ulaf senaste Banco Bih, till R.
Prot. 1840 och l84>t 8 Sami. 1 Afdd. 55 Haft. 2 10 Banco-Utsliottets Memorialj N.o i85.
Beglemenle, Liand uppräknade hypothek för lån i Handels-Disconlen, förekommande orden ”och Vexlar’’ borde derifrån utgå, samt deremot i serskildt mom. intagas följande stadgande; Derjemte må vexlar, accepterade till betalning å den ort., der lånet sökes, samt förfallna inom 6 månader, kunna disconleras, med iagttagande af samma räntefot och samma vilkor, i afseende på säkerheten, som för lån ur denna Discont äro före ki i t ne; och b) att då den af Utskottet i Betänkandet, N:o 158, foreslagne tillfälliga utvidgning af Bankens lånerörelse hufvudsakligen kunde, bland de löreträdesvis dervid uppgilne Lånegrenar för Handels- och Närings-Disconten, ifrågakomma, men det vore sannolikt, att Handels-Disconten icke, utan en sådan jemkning i nu stadgadt maximum för högsla tillåtna ansvarighetsbeloppet i samma Discont, att derifrån finge, i form af Discontering utaf Vexlar, under vissa vilkor, utgifvas penninge-försträckningar äfven utöfver det, såsom högsta medgifna lånesumman, fastställda belopp, med iagttagande af nödig säkerhet, kunde utsträcka sin utlåning utöfver den ordinarie fonden af 3,000,000 R:dr, och den, till hindrande af rörelsens onödiga förminskning, medgifna rättighet således i sjelfva verket skulle blifva utan påföljd, borde, under förutsättning af bifall till Utskottets förenämnde, i Betänkandet N:o 158 gjorde, framställning, såsom tillägg till 6 mom. i den som nu blifvit föreslagen att gälla i stället för 232 i senaste Banco-Reglemenle, intagas en så lydande föreskrift:
Dock må, vid de tillfällen, då Handels- och Näiings-Disconternes fonder erhållit tillskott utöfver den ordinarie fonden af sammanräknade 3,000,000 H:dr, vid discontering af vexlar, persouers namn godkännas, ehuru de derigenou sammanräknadt kunde komma att häfta för mer än 4°>00<)
R:dr, hvarvid likväl fordras, utom att, för sådan Vexel, minst Irenne, hvar för sig, för inne. hafvande sammanräknad ansvarighet till DiscontVerket fullt vederhäftige personer ansvara, att minst två tredjedelar af närvarande Ledamöter utaf Discont-Directionen dertill lemna bifall; samt 2:0 inom B onde-Ståndet, att den utsträckning i lånerätten, som uppkomme derigenom, att Utskottet i dess förslag lill 6 mom. stadgat, att uti högsta tillåtna skuldsättningsbeloppet vid Handels- och Närings-Disconten icke inbegripes, hvad låntagaren eljest må vara till Banco-Disconten skyldig, vore vådlig och således borde från förslaget utgå, hvaremot den föreskrift i stället borde intagas, att ingen må häfta för större belopp i BancoDisconten samt Handels- pch Närings-Disconten tillsammans än 4o,ooo B;dV ]Janco-lrt skottets Memorial, N\o 185.
Med anledning af den anmärkning, som blifvit framställd deremof, att Utskottet icke föreslagit .Rikets Ständer något stadgande, hvarigenom Vexlars discontering blefve medgifven, utan endast ansett Vexlar lorilarande böra få i Handels-Disconten belånas, får Utskottet tillkännagifva, att någon motion om så beskaffad förändring uti hittills gällande föreskrifter icke under Riksdagens lopp blifvit väckt; vid hvilket förhållande Utskottet, som biträdt den hemställan, hvilken af Directionerne öfver Handels- och Närings-Disconten i Stockholm samt Låne-Contoret i Malmö blifvit hos Utskottet gjord, nu icke finnér skäl frångå, hvad Utskottet i detta afseende tillstyrkt, helst tvänne Riks-Stånd redan bifallit Utskottets Betänkande N.‘o 155, samt inom det tredje, eller Bonde-Ståndet icke blifvit framställd någon anmärkning, åsyftande förändring i hvad Utskottet, uti omförmälde Betänkande, angående Vexlars belåning, under mom.
4» och 5 föreslagit, och samma Betänkande således redan kan anses vara af Irenne Riks-Stånd, i denna del, godkändt.
De hvarandra motsatta anmärkningar, som blifvit framställde emot Utskottets under mom. 6 gifne tillstyrkan, anser Utskottet så mycket mindre kunna föranleda till någon ändring af hvad Utskottet i samma mom. föreslagit, som Utskottet, genom dess i Betänkandet N:o i58 gjorde tillstyrkan om rättighet för Banco-Fullmäglige att till annan Bankens lånerörelse anvisa någon del af de fonder, som under eu längre tid icke kuiir nät för de dermed afsedde ändamål användas, icke velat på konslladt sätt uppdrifva Bankens lånerörelse, utan endast förekomma inträffande å nyo af det förhållande, som sedan sista Riksdag egt rum, att nemligen för vissa ändamål afsatta betydliga fonder till större elier mindre del blifva obegagnade, under det fonderne för andra grenar af Bankens rörelse finnas otillräcklige, och hvad den inom Bonde-Ståndet gjorde anmärkning beträffar, densamma grundar sig på ett misstag, enär Utskottet, genom dess tillstyrkan, att uti det vid Handels- och Närings-Disconten tillåtne högsta skuldsättningsbeloppet, 4o,ooo R;dr, icke må inbegripas, hvad gäldenären eljest kan vara till Banco-Disconten skyldig, allenast bibehållit hvad 5 Mom. af 232 §. i senaste Banco-Reglemente i detta afseende stadgat.
På grund af hvad Utskottet sålunda anfört, får Utskottet ånyo underställa Rikets
Ständer det förslag till förändring af 232 §. i senaste Banco-Reglemente, som Betänkandet N:o 155 innehåller.
Stockholm den 24 Maj 1841. 1 2 Banco-Utskottets Memorial, N:o i85 Reservationer af Herr Stuart, C. G.: ”Under åberopande af min Banco-Ulskottels Betänkande, N:o 155, bifogade reservation, får ja g förnya mitt deruti framställda yrkande om fortfarande belåningsrätt, äfven för utländska i den stad, der utlåningen sker, accepterade vexiar, äfvensom om medgifvandet, att behörigen accepterad vexel, som förfaller från och med andra till och med fjortonde dagen efter den för Discont-lånet beslämda förfallotid, må såsom hypothek för dylikt lån kunna antagas,” och af Herr Bogeman, J.
L. ”Då Högloft.
Banco-Utskoltet, oag’adt de vid Betänkandet, N:oi55, framställda anmärkningar, förklarat sig icke finna anledning frånträda sitt förslag, i afseende på sättet för vexlars belåning i Handels-Disconten, får jag mig deremot reservera och anser mig höra i korthet framställa mina åsigter af ifrågavarande ämne.
••t—^ STOCKHOLMS HÖGS KOLÅS' JUEIDISKA BIBLIOTEK BIHANG tili; Samtlige Riks-Ståndens Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1828 och 1829- Forsta Samlingen, innehållande Kongl.
Maj:ts Nådiga Berättelse, Propositioner och Skrifvelse!'.
Andra Bandet, N:o 23* Kongl.
M a j: t s Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag af nödige medel till fullbordande af de i Hufvudstaden anlagde CorrectionsInrättningar; Gifven Stockholms Slott den 26:te November 1828.
I anledning af Kgl.Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets vid i8i5 års Riksdag församlade Stander, angående förbättring af Straff-Lagarne, förklarade Rikets Ständer i underdånig Skrifvelse Deras önskan, att Kongl. Majit måtte innan näst derpåföljande
Riksdag låta företaga upprättandet af en Corrections-Inrättning, och , om möjligt vore, bringa den till fullbordan, samt öfverlemnade till Kongl. Majit att, till kostnadernas bestridande för detta företag, förskottsvis använda de medel Kongl. Majit derföre behagade utse, hvilka förskotter af Stats-Verket, vid den kommande Risdagen skulle ersättas, emedan Rikets Ständer ansågo vidv Band. II.
Haft. I. i jf. K. M, Nåd.
Propos. N:o 23. ilen af Arbets- och Corrections-Inrällningar, samt den erfarenhet, som fordras till deras införande och stadgande, om det dermed åsyftade stora och till mensklighetens förbättring ledande ändamålet skulle vinnas, göra hvart steg angeläget, hvarigenom åtminstone deras början må kunna befrämjas och ett mönster för deras framtida utvidgande erhållas.
Med anledning af Rikets Ständers nyss åberopade underdåniga Skrifvelse , afgaf K-ongl. Maj:t, vid 1817 års Riksdag, Nådig Proposition om anläggning af en större Arbets- och Corrections-Inrättning; till svar hvarå Rikets Ständer, i underdånig Skrifvelse den 25:te Junii 1818, anförde, att De väl förde sig till minnes deras i delta ämne år 1815 yttrade önskan, men att De, med afseende å Statens tillgångar, samt de många och dryga behof, som måste fyllas, ej funno möjligt bevilja de betydliga Summor, som för Corrections-Inrättningars upprättande ansetts nödige; hvarvid Rikets Ständer likväl till Kongl. Majrts disposition för detta ändamål öfverlemnade 20,000 R:dr årligen till den nästföljande Riksdagen, samt anslogo äfven, uti den vid samma tid uppgjorda Stats-Regleringen, medel, att af Kongl.'
Maj:t för samma ändamål disponeras, på sätt Kongl. Maj:t pröfvade nödigt och nyttigt. K. M. Nåd.
Propos. N:o 23. 5 Sedan Kongl. Maj:t derefter år »819 lålit anlägga och fullborda en CorrectionsInrättning i Wadstena, men, efter hvad erfarenheten visade, densamma icke svarade emot det åsyftade ändamålet, dels derföre, att den icke kunde inrymma det allt mer och mer tilltagande antalet lösdrifvare, dels derföre, alt arbetstillgång derstädes saknades för de der intagna parsoner, framställde Kongl. Maj:t den 3i Julii i8a3 till Rikets Ständer det af serskilde utsedde Comiterade uppgjorde förslag, att ett Correclions-hus i hufvudstaden, i stället för det i Wadstena varande, måtte inrättas; hvarjemte K. M., enär verkställigheten samt underhållet af denna Inrättning fordrade en större Summa, än den, som för ett dylikt ändamål vore att tillgå af de på Stat anslagne medel, till Rikets Ständer öfverlemnade att tillse, om och hvilka tillgångar kunde för ifrågavarande kostnad varda anslagne.
Till svar härå yttrade Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 19 December samma år, att de nogsamt insett ej mindre bristerna vid den i Wadstena varande Correclions-Inrättning, än ock nödvändigheten af en på bättre grunder organiserad dylik anstalt här i Staden, men att tillgång för den erforderliga kostnaden icke funnes; hvarjemte Rikets Ständer hemställde, om 6 K. M. Nåd.
Propos, N:o 23. icke Tanto Bränneri, genom dess belägenhet nära Krono Spinnhuset, rned mindre kostnad oell mera fördel, än den af Kongl. Maj:t föreslagna Lägenheten Barnängen, kunde till Correctionshus användas.
Efter det Rikets Ständer sålunda, både vid i833 års Riksdag och vid de tvänne nästföregående Riksmöten, instämt i de åsigter om angelägenheten af Fångväsendets och Corrections-anstalternas förbättrande i landet, sorn Kongl. Maj:t för Rikets Ständer framlagt, och, i afseende å sättet att tillvägabringa denna förbättring, egenteligen öfverlemnat frågan till Kongl. Maj::ts eget bedömmande, samt derjemte i allmänhet antydt deras önskningar om en bättre sakernas ordning i denna vigtiga administrationsgren, beslöt Kongl. Maj.-t år 1825, så väl med anledning häraf, som ock föranledd af det till synbar oreda och våda tillväxta och än vidare till växande antalet fångar och försvarslöse personer inom landet, att skrida lill flere kraftiga och verkande åtgärder för det ondas snara aflijelpande och för ernåendet af de utaf Konung och Ständer gemensamt åsyftade förbättringar inom fångväsendet.
För detta ändamål ansåg Kongl. Majit först nödigt, att organisera en serskild Sly - K. M. Näd.
Propos. N:o 23.
T reise öfver fängelserne och Corrections-inrättningarne, till hvilken Styrelse förvaltningen öfver Krono-Spinnhusen i Stockholm, Norrköping och Götheborg samt Correclions-Infättningen i Wadstena öfverlemnades , och, efter det, vid anställd besigtning, Byggnaderne vid Tanto Bränneri befunnits icke kunna utan de största olägenheter och högst betydlig kostnad till Corrections-Inrättning användas, beslöt Kongl. Maj:t, att det här i Stockholm å Långholmen varande Krono-Spinnhus skulle till en slik anstalt förändras, samt de i Wadstena varande Correctionister ditflyttas , i hvilket afseende Kongl. Majit fann lämpligast, att betydliga nybyggnader skulle å Långholmen uppföras , och den derstädes , under sommaren år 1825 , företagne påbyggnad å de gamla husen fortsättas, hvarefter och sedan en Stockholms Stads Barnhus tillhörig och till Corrections-Inrättning i alla afseenden passande tomt , med derå varande Byggnader, blifvit, emot bestämd årlig afgift, till Kongl. Majits disposition öfverlemnad, Kongl. Majit, den 26 Maji 1826, stadgade, att den Correetions-anstalt för qvinnkönet, som förut varit å Långholmen , borde till sistberörde local å Norrmalm förflyttas, samt Spinnhuset å Långholmen, med de der förut beslutade nybyggnader, användas till ett systematiskt correelionelt fängelse för mankönet. g K. M.
Pfopos- N:o 23.
Med möjligaste skyndsamhet och drift blefvo derefter byggnads-arbeten vid båda Inrättningarne företagne och fortsatte.
Vid den södra, eller den för mankönet bestämda, blef, till vinnande af betydlig besparing i kostnaderne, arbetet till största delen verkstäldt af fångarne sjelfve , af hvilken orsak ett så stort antal deraf från Wadstena ditflyttades, som med utrymmet och säkerheten för deras vårdande var förenligt.
Vid den Norra Inrättningen åter, hvarest den öppna belägenheten icke tillät begagnandet af ett sådant medel tili kostnadsbesparing, förrättades arbetet af handtverkare och private arbetare, och blef i medlet af år 1827 så vida fullbordadt, att, den i3:de Julii samma år, Corrections-hjonens qvinnspersonal blef från Långholmen ditflyttad och nu derstädes hålles till nyttig verksamhet.
Arbeten af så stor omfattning hafva nödvändigt erfordrat betydlig kostnad till deras utförande.
De förslag, som blefvo upprällade i afseende på verkställighet af den först uppgjorda planen föranvändandet of Långholmens local lili Correclions-inrättning, utvisade en kostnadssurama af 325,000 U:dr, men genom antagande af ett senare förslag har det lyckats Kongl. Maj:t, att , med ernåendet af de fleste af de fördelar K. M. Nåd.
N:o 23. 9 det förra förslaget erbjöd, kunna förena icke allenast en snarare verkställighet, utan ock en högst betydlig minskning i kostnaderne.
Styrelsen öfver Fängelserne och Ärbets-inrättningarne i Riket har, uti underdånigt Memorial af den 17 i denna månad, tillkännagifvit, att det arbete, som i och för nybyggnad och reparation vid båda ofvannämnde Corrections-Inrätlningar blifvit verkstäldt, deruti inberäknadt värdet af ett betydligt belopp materialier, som ännu icke hunnit användas , uppgår till ett värde af i85,i56 R:dr, samt att, enligt uppgjorde förslag, det arbete, som till fullbordande af byggnaderne och inredningarne ännu återstår, och som anses kunna medhinnas vid den Norra Corrections-Inrättningen inom detta års slut, samt vid den Södra, under loppet af nästa år, erfordrar ig,3i5 R:dr 10 sk., så att hela summan uppgår till Banco R:dr i!o4,47* b;dr 10 sk, Till bestridande af dessa kostnader blefvo först de tillgångar medtagne, hvilka, enligt deras bestämmelse, borde dertill användas.
I sådant afseende har Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrällningar fått disponera; jo K. M.
Pr o joos.
N:o 23, Öf verskotten å del Stockholms f. d. Corréctionshus beviljade anslag
R-:dr 39,700:
,, „ Behållning af Arbetshusfonden 7,459:34.2, Behållning å anslagen för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus, uppkommen under den tid, då fångantalet derstädes var mindre betydligt . „ 11,201:
,, „ Summa 58,3Öo: 34. 3.
Men enär fortgången af de för Inrättningarne nödige Byggnads- och Inredningsarbeten fordrade ytterligare anslag, kunde det icke undfalla Kongl.
Maj-.t, att då den af Rikets Ständer vid 1823 års