Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla framställningar frän Konungen böra genom en StalsRådets ledamot Riksförsamlingen eller Stora Nämnden tillställas samt alltid vara åtföljda af Stals-Rådels och, i frågor om sådan lag, som i io5 ff. omtalas, jemväl af Högsta Domstolens deröfver lemnade yttranden; kunnande likväl Riksförsamlingen eller Stora Nämnden, då Stats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess till- eller afstyrkande. §• 75. R._0. §. 56.
Gör Riksdagsman, sedan fem veckor från Riksdagens öppmande förflutit,njr framställning, som ej rör Grundlagsändring, Constitutions-Utskoltets Memorial , N.o 68. *9 må den i Riks-Församlingen eller Stora Nämnden ej upptagas, sd vida den der icke finnes föranledd al' »'edan fattade beslut eller redan upptagna ärender eller under Riskdagen inträffade händelser. §• 76.
Stats-Rådets ledamöter, hvilka icke är o Riksdagsmän, men Jfr. R.
O. §.41 utan hinder af Gy <$*. kunna Riksdagsmanna-rätt utöfva, vare berättigade och, dä Riksförsamling eller Nämnd äskar, skyldige att i Riksförsamlingen eller Nämnden lemna upplysningar om frågor, som röra deras departement; men må icke i besluten deltaga. §. 77; Finner Utskott i frågor, hvilka till detsamma öfverlemna- Ny $. de blifvit, anledning till nya, stånde detsamma fritt att äfven öfver de senare utlåtande till Riksförsamlingen eller Stora Nämnden afgif va. §. 78.
Finner Utskott, sig behöfva af någon Konungens embets- R. o. $. 42. man eller af allmänt Verk inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, hegare genom sin Ordförande hos den Stats-Rådets ledamot, Konungen vid hvarje Riksdag dertill förordnar, Konungens befallning till vederbörande, att de äskade upplysningarne lemna.
Stats-Conloiret vare dock skyldigt att, i frågor om sjelf* a redovisningen af medlen, alla äskade underrättelser, utan sådan befallning, meddela.
Verk, som under Riksförsamlingens egen förvaltning står, skall hos vederbörande Utskott, pä dess begäran, skyndsamt redovisa för allt, som Verket rörer.
Har Utskott erhållit Riksförsamlingens tillstånd att af enskilda Svenska män infordra upplysningar i visst mål, åligge det hvar och en att Utskottets frågor i målet besvara §. 79.
Alla hos Riksförsamlingen samt Pröfnings-Nämnden och R.
O. $. 59.
Stora Nämnden hållna Rrotocoll — — — sådant, som en - 2C Conslitulions-Utskotlels Memorial, N.-o 68. skildt rör Riksförsamlingen eller Nämnderna.
Konungens framställningar, Utskottens Utlåtanden samt de Protocolls-Utdrag, g tiri om hvilka Nämnderne meddela hvarandra eller Riksförsamlingen sina beslut — — — bihang till Riksförsamlingens Protocoll —. — — uppsigt. §. 80. R. F. §. 57.
Svenska folkets — — af Riksförsamlingen allena — Riksdag. §. 81. R. F. §. 58.
Vid hvarje Riksdag läte Konungen för Stais-Utskottet tipp 3fr.
R.O.§.30.visa —. — — skulder.
Skulle genom Traclaler — redovisas. morn. 1. §. 82.
Jfr. R. F. §.
Vid hvarje lagtima Riksdag Mte Konungen, antingen dä 59 och R. O. Riksdagen enligt 64 $. öppnas, eller sist inom fjorton dagar §.27, morn.
1 der efter * till Riksförsamlingen framställa hvad', på grund af °Ch ni 1 ’ Rikets och Statsverkets tillstånd och behof, kan tarfvas utöfver de ordinarie inkomsterna och huru stort belopp må genom Revillningar fyllas.
Vill Konungen vid urtima Riksdag sådan framställning göra, vare om tiden lag samma. §. 83. R. F. §. 62.
Sedan Statsverkets behof blifvit af Riksförsamlingen god kända, anvise
Riksförsamlingen nödiga medel samt fästställe tillika, huru serskilda summor skolagtili serskilda ändamål användas, och upplage dessa summor under bestämda Hufvud-Titlar uti Riks-staten. §. m. S. F. §. 63.
Dessutom böra —• — utbetalning å Riksgälds-Contoret anvisas; lyflas sedan
Han hört och Riksförsam lingen sammankallat.
Ej må Riksförsamlingens förseglade an - Con stitulions- Utskott ds Memorial N:o 68. ordning å sistnämnda summa brytas, ej heller summan — — utbetalas förr, än Riksdags-kallelsen — — kungjord, §. 85.
Till Bevillningar räknas — >— — saint hvad Riksförsamlin- R.
F. 5* 60. gen dessutom serskildt såsom Bevillning fastställer.
Ejma utan Riksförsamlingens samtycke —•
— .— fastställa. §. 86.
Ålla afgiftcr, som Riksförsamlingen under de i nästföregå•
F. $. 61 ende $. nämnda — — Bevillningen af Riksförsamlingen fastställd blifver. §. 87.
Så väl Rikets ordinarie Statsmedel och inkomster, sorn det R. F. §.
64-. belopp, hvilket Riksförsamlingen af Bevillningsmedel till Statsverket anslagit, vare under Konungens disposition, att till de al Riksförsamlingen pröfvade behof och efter den upprättade staten anordnas. §. 8 8 .
Dessa medel må icke användas annorlunda, än faststäldt— R.
F. £. 65 — anföra, hvad Riksförsamlingen i denna del förordnat.
Skulle Stats-Utskottet finna, att, emot Riksförsamlingens r. o. $, 30, beslut, de till hvarje Hufvud-Titel anslagna summor blifvit drag- morn. 2, na till andra ändamål, än dem, sorn under samma Hufvud-Titel perioden 2. böra, eller att något af Riksförsamlingen faststäldt anslag blifvit öfverskridet, skall Utskottet anmärkning och hos Riksförsamlingen anmälan göra emot den Embetsman, som sådan anordning contrasignerat.
Skulle äter anledning förekomma, att emot någon för Statsutgifterna redovisande tjensteman i laglig ordning yrka ansvar, må det hos Konungen kunna anmälas; men ej må sådan Tjensteman personligen inför Utskottet eller Riksförsamlingen eller 22 Constitulions-Utskottetse Mmorialj N.o 68. någon af dess Nämnder till ansvar ställas, ej heller Utskottet i klander af Konungens gjorda anordningar ingå. §. 89. R. F. §. 66.
Biksgälds-Contoret förbi ifver under Riks,församlingens styrelse och inseende, så att det ostördt må förvaltas af de Fullmägtige, sorn Bikförsamlingen dertill förordnat, och efter de föreskrifter, hvilka Den antingen Sjelf, eller genom Stats-Utskottet, meddelat.
Emedan Svenska folket genom sina representanter åtagit sig ansvar för den gäld, som Contoret ombesörjer, åligge det Riksförsamlingen, sedan Stats-Utskotlet öfver Contorets tillstånd och behof sig utlåtit, att anvisa de medel, hvilka för betalande af denna gäld, till ränta och hufvudstol, oumbärliga linnas, så att Rikets credit varder bibehållen och vårdad. §. 90. R. F. 5- 67.
Ej må något Konungens Ombud i Riksgälds-Conloret bivista Fullmägtiges — —• — öfverlägga. §■ 91. R. F. $. 68.
De lill Riksgäldsverket — — än deni Biksförsamlingen bestämt.
Allt — — kraftlöst. §. 92. R. F. §. 72.
Biks-Banken förblifver under Svenska folkets egen garanti och dess representanters vård, så att den ostörd må förval tas af de Fullrnägtige, som Biksförsamlingen dertill förordnat, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gälla eller af Biksförsamlingen fastställde blifva; ägande Biksförsamlingen allena rätt. —. — erkännas. §. 93. R. F. §. 73.
Inga nya pålagor, utskrifningar at manskap eller af penningar och varor må, utan Riksförsamlingens fria vilja, och, i den Con*litulions-Utskottets Memorial, N.-o 68. 23 ordning, som förut är nämnd, gifna samtycke påbjudas, fordras eller uppbäras. §. 94, R. F. §. 74. §. 95.
De årliga Markegångs-taxorna skola upprättas genom Zärcs- R. F. §. 75.
Ombud, nämnda på det sätt, Riksförsamlingen stadgar, livad desse fastställa — — —• sökes och vinnes. §. 96.
Utan Riksförsamlingens samtycke — — belasta. R. F. §.76. §. 97. Kungsgårdar — — Stallängar, Kronans fisken samt ofri- R.
F. §. 77. ga lägenheter må Konungen icke utan Riksförsamlingens samtycke — — de grunder Riksförsamlingen derom föreskrifter ; dock —• — efter förut gällande Författningar sådana Kronans lillhörigheter innehafva — — försäljas. §. 98. R. F. §. 99. R. F.
Ingen — — utan Riksförsamlingens bifall — — oförkiänkt. .§. 100.
Krigsmagten lill häst —• — intill dess Konungen och R.F.§,80.
Riksförsamlingen finna nödigt — — utan genom Konungs och Riksförsamlings sammanstämmande beslut tillkomma. §. 101.
Jfr. R. F. $. 56, morn. 2, Grundlag kan icke stiftas, ändras eller upphäfvas utan och §.81, Konungens och två lagtima Riksdagars sammanstämmande be lut.samt *>* 78- 79. 2$ Constilulions-Utskotlets Memorial, N-o 68. 29, mora. 1 Enär Constitutons-Utskottet, vid lagtima Påksdagj med tilloch 5. 75. eller af styrkande yttrat sig öfver hvad, efter Stats-Rådets höpenod.
1. rande, Konungen, eller tillstyrkt hvad Riksdagsman, i sådant afseende, hos Stora Nämnden föreslagit, eller sjelft, med stöd af 77
S-i väckt dylik fråga, skall Riksförsamlingen vid samma Riksdag, på sätt 70 §. förmår, deröfver besluta; hvarvid iagttages, att ändring i Konungens förslag hvarken i Utskott, Nämnd eller hela Riksförsamlingen får äga rum.
Om förslaget icke antages, vare frågan förfallen, hvarom anmälan göres hos Konungen, der han frågan väckt.
Godkännes förslaget, varde beslutet vid nästa lagtima Riksdag understäldt hela Riksförsamlingen, hvilken då äger bifalla eller af slå, men icke ändra det, ej heller, utan att Konungen samtyckt, uppskjuta dess slutliga afgörande.
Blifver det hvil an de beslutet å den lagtima Riksdag, dä det till slutligt afgörande företages, af Riksf örsamlingen förkastadt, förhålles så, som i denna $ om ett icke antaget förslag är sagdt.
Godkännes det hvil ande beslutet, hvartill fordras att minst tre fjerdedelar bland de röstande sammanstämma, blifve, om Konungs framställning derigenom antagen är, Konungen derom underrättad; men i annan händelse underställes beslutet Konungen, sorn deröfver, innan Riksdagen åtskiljes, bör inhemta hela Stats-Rådets tankar och meddela Riksförsamlingen Sitt bifall, eller de orsaker, för hvilka Han beslutet icke kunnat godkänna.
Ii. F. •' 82.
Hvad till ändring af Grundlagarne, uti nu föreskrifven ord ning, Rikförsamlingen beslulit och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksförsamlingen antagit, äge kraft af Grundlag. §. 102.
Pi, F. §.83.
Ej må — •— enligt nästföregående §. vid — — — tillämpas. §. 103. R. F. §. 85.
Såsom Grundlagar skola anses denna Regeringsform, Succes sions-ordningen, Tryckfrihetslagen och Vallagen. §. 104.
Conslitutions Utskottets Memorial, N.-o 68. §■ ^ 04. R. F. 5. 86. §. 105.
Riksförsamlingen äger gemensamt — — uppliiiFva.
R F 87 Under Civil- och Criminal-lag förstås äfven de delar afl fr. R. o.'§. 33 Krigslagar och Författningar rörande Krigsväsendet, sorn äga mora.
L tilllämpning till medborgare utom krigsstaten.
Ej må Konungen ulan Riksförsamlingens samtycke oell icke Riksförsamlingen utan — — afskaffa.
Framställer Konungen hos Stora Nämnden förslag till ny lag eller till gammal lags npphäf vande eller förändring, då äger Riksförsamlingen att deröfver, på sätt 70 stadgar, besluta, och meddela Konungen sitt samtycke eller afslag.
Antager Riksförsamlingen ett förslag, som icke af Konungen blifvit frainstäldt, underställes Riksförsamlingens beslut Konungen, som äger att gilla det eller, om Han ej finnér det ordagrant antagligt, meddela Riksförsamlingen de orsaker, för hvilka Han icke kunnat förslaget godkänna.
Riksdags öppnande förslaget ordagrant bifalla, och Kungörelse derom utfärda.
Sker dt ej, anses förslaget hafva förfallit.
Vill Konungen hos Stora Nämnden framställa ett sådant förslag, sorn i denna ,$*. omtalas, eller har Riksförsamlingen underställt
Konungen ett af församlingen antaget förslag, inhemte Konungen , innan Han Sitt beslut f ättar, Stats-Rådets och Hög sta Domstolens yttrande. §. 106.
Med förklaring — — — kunna af Riksförsamlingen 0- Ra p. C gillas — — åberopas må. §. 107.
Uti Stora Nämnden må frågor af Riksdagsman eller, pä sätt F r g0 77 $• förmår, af Utskott väckas om stiftande, f örändring, för-Jfr. R.
O. $.34. klaring eller upphäf vande af lagar och Författningar, som Rikets mora. 1.
3 Sand.
Fläfi, 4 26 Conslitulions-VIskottets
Memorials N-o 68. allmänna hushållning eller grunderna för allmän inrättning röra.
Riksförsamlingen äge dock i de sa mål endast att framställningar och önskningar hos Konungen anmäla.
Vili Konungen åt Riksjörsamlingen öfverlemna — — stadgadt. §. 108.
It. O. 3. 60.
Riksförsamlingen äger rörande hvilket ämne, som helst rätt att besluta och till Konungen öfverlemna framställningar och önkningarj å hvilka Konungen, under iagttugande af Rikets Grundlagarj gör det afseende, Han for Riket nyttigt finnér. §. 109.
It. O. 5. 90.
Under Riksförsamlingsj dess Nämndss eller Utskotts öfver läggningar — — inrättning. §. 110. R. F. §. 71.
Vid hvarje i denna Grundlag anbefalld val-åtgärd, böra val-sedlarne, för att vara gällande, vara enkle, slutne, hoprullade, omärkte och frie så väl från all tvetydighet, i anseende tili personernes namn, som från origtighet, i anseende till deras antal.
Församling j som till val sammanträdt, kan icke upplösas förr, än valets hela ändamål uppfjldt är.
När utgången befinnes oafgjord derigenom, att tvänne eller flere erhållit lika röstetal, af gore antingen lottning eller skiljeröstning, allt efter som serskildt stadgadt är.
Vid val, der lottning äger rum, gälle för öfrigt högsta röstetalet, utan afseende pä dess f örhållande till de röstandes antal. §. lil.
Jfr. R. F. §. skiljeröstning upptage valsedel icke andra namn, än 97 och It.
O. deras, mellan hvilka skiljas skall, ej heller annat antal, än 61 och 63 SS-so7ra då utses bör.
Innan valsedlarne öppnas, skall en af dem förseglad afläggas och, om utgången ulan den afgjord är, förbigås.
Är utgången oafgjord, genom ny likhet i röstetal och ConHitulions-Utskoltels Memorialj N.-o 68. 27 och kan förseglade valsedelns utslag ej öka det antal, för hvilket denna likhet äger ruin , blifve då förseglingen bruten och sådant utslag gällande.
Kan detsamma möjligen öka det antal, hvars likhet i röstetal fördröjer utgången , eller befinnés sådant utslag otillräckligt till hela ändamålets uppfyllande , anställesj i afseende på hvad, som deruti brister , ny skiljeröstning. §. 112.
När stadgadt är, att sammanstämmande röster fordras till97 minst hälften af de röstandes antal, uppgifve hvarje väljande och R.
O. §§. först, genom sådan valsedel, som i 110 <$\ omtalas, erforderligt^ 1,62 och 63. antal af män, som han anser förtroendet värdiga.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstandes antal, på en eller flera, vare den eller de behörigen valde.
Blifver viel denna första valåtgärd ej det antal ut sedt, som väljas bör, sker med tryckta sedlar, märkte med ”Vald” och ”leise vald”, serskild omröstning öfver hvardera af dem, som röster erhållit, men icke valde blifvit; och blifve då först röstadt öfver den, som festa rösterna erhållit, dernäst öfver den, som näst honom blifvit af de festa kallad, och så vidare.
Hafva tvänne eller flere blifvit kallade af lika mångå, företages först, för hvarje sådan likhet, en eller flere skiljeröstningar med ett namn på valsedeln, så att hvarje ordningsrum serskildt bestämmes.
När uti sålunda fastställd ordning omröstningarne företagas , blifve vid hvar och en sådan en f örseglad röstsedel aflagd, som uteslutes, om den ej, i anseende till lika röstetal, är nödig för att afgöra utgången.
Valförrättningen upphöre, när ”Vald” vunnit vid så många serskilda omröstningar, att valets ändamål uppfyldt är.
Har ”Icke vald” vunnit vid så mångå, att, sedan samtliga blifvit slutade, någon del af nämnda ändamål ännu ej är uppfylld, blifve valförrättningen genast, i afseende på denna del,förnyad; och gälle vid sådan ny valförrättning fleste röster ne, utan afseende på, om halfva antalet af de röstande sammanstämt; dock må ej röstas på andra, än som vid ofvannämnda föregående omröstningar fått röster, men ej valde blifvit, ej heller vid lika röstetal lottning äga rum. 28 Constitntions-Uiskottets Memorial, N.o 68. §.113. tSl^öoli *Ri'k's- Vtät Konung eller Thron följare förrättas af hela Riksacten £. 3' församlingen, på det i 112 §. föreskrifne sätt.
Ar ingen till Thronen arfsberättigad Prins, och diar Konungen sammankallat urtima Riksdag till Thronföljare-val, eller har Konungaätt pä manliga sidan utgått och Riksförsamling antingen enligt 53j eller enligt 54 $■ , blifvit sammankallad, äge i första fallet Konungen, och i det andra Inte rim s-styrelsen, att inom Åttonde dagen efter den, då Riksdagen å Riks-Salen öppnad blifvit, afgifva till Riksförsamlingen förslag om Thronf oljden; äfvensom i alla dessa fall hvarje Riksdagsman inom samma tid samma rätt.
Har lagtima Riksdag varit så nära för handen, sorn i 56 fj. säges, eller är den samlad, när Konungaätt pä manliga sidan utgår, bestämme Riksförsamlingen, i öfverensstämmelse med den i f43 §. omförmälda Riks-act, den dag, hvarifrån den ofvannämnde Åttonde skall räknas.
Riksförsamlingen ut sätte Valdagen, men icke senare, än den Tolfte efter den för förslagens afemnanje fastställda. §. 114.
Jfr 1\ Ö C 62 och Riks- Sammankallas Riksförsamlingen, antingen enligt 5z, elter aetea §:. 8. enligt 54 N-j till förordnande om Förmyndare-styrelse för omyndig'
Konung, äge i förra fallet Rikets Interims-styrelse att inom Åttonde dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, afgifva till Riksförsamlingen förslag om Förmyndarestyrelsen, och i begge fallen hvarje Riksdagsman inom samma tid samma rätt.
Har lagtima Riksdag varit så nära förhanden, sorn i 56 ff. säges, eller är den samlad, när Konung dör och Thronföl färe omyndig är, bestämme Riksförsamlingen , i öfverensstämmelse med den i 143 omförmälda Riksact, den dag, hvarifrån den ofvannämnde Åttonde skall räknas.
Riksförsamlingen välje sedermera inom Två dagar efter den för förslagens aftemnande fastställda dagen, Sextiofyra bland sina ledamöter till en Nämnd, som inom Fern dagar efter sitt sammanträde a fgör frågan om Förmyndarnes antal, samt likaledes inom
Fem dagar efter den, då antalet bestämdt Constilutions-Vtskoltets Memorial, N.o 68. blifvit, väljer Förmyndare , på sätt 112 <$\ föreskrifver.
Uppgifve dock hvarje valman vid. första valåtgärden Enman mer än det föreskrifva antalet.
Befinnas härvid röster till mer än haij ten aj de röstandes antal hafva tillfallit flere än, sorn väljas må, uteslute då minsta röstetalet eller skiljeröstning om lika röster äro. !§• 115.
När Riksförsamlingen, enligt 5o eller 5i förordnar isy £. om Riks-styrelsen, Jörfares på lika sätt, som i nästf öregående är för Konungens omyndighet stadgadt. §. 116.
It F r civ Riksförsamlingen skall vid hvarje Riksdag — — — Sä-jfr q q som dess Ombud, elter den Instruction, Riksförsamling för honom63. mom. i. utfärdat, kafva tillsyn — — — utstaka.
Denne Embetsman, som Riksförsamlingens Justitice-Om-R. O. 5. 63. budsman kallas, njute till godo — — — som genom i3g ff. morn.
3. för — •— — Justitias-Canzler. §. 117.
Val till Justitice-Ombudsman förrättas, pä det i 112 f /ö-97'och r o r oskrifna sätt, af hela Riksförsamlingen, hvilken äfven, på<. 63 mom.2. nästa helgfria dag, efter samma grunder utser en man at deR F r 98 egenskaper, som hos Justitice-Ombudsmannen erfordras, att ho- jfr rq c nom efterträda, — — — afgå. 63. mom. 4, I händelse — •— — afgår, skall Riksförsamlingen i Embetet — — — som till hans efterträdare utsedd är.
Skulle sådan utsedd efterträdare — — — emellan Riksda garne, skall Riksförsamlingens rätt härutinnan genom dess Fullmäktige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoiret utöfvas. §. 118.
Riksförsamlingens Justitias-Omhudsman må — — —R. F. C 99. äskar.
Conslilulions-Utskoltels Memorial N.-o 68. . §. 119. R. F. §.
Justitisa-Ombudsmannen åligge att vid hvarje Riksdag till
Riksförsamlingen aflemna — — — deras förbättring.
E mellan Riksdagarne kungöre han årligen genom trycket ett utlåtande Öfver dessa ämnen.
Serskildt uppgifve han ock vid hvarje Riksdag, till hvad åtgärd hvart och ett af nästföregående Jfi II O § Riksförsamlings beslut, framställningar och önskningar förän 63. mom.'2. le dt.
Ställe han sig för öfrigt den af Riksförsamlingen för per.
1. honom utfärdade Instruction till efterrättelse. §. 120. R. F. §. 101.
Skulle den — •— — vare Riksförsamlingens Justitias Ombudsman —- *— —■» befordra. R.F. $. 102. §.121. R. F. $. 103, §. 122.
R.O.§. 64.
Vid hvarje Riksdag skall Riksförsamlingen välja Fyratioåtta bland sina ledamöter till en Nämnd, som ege att döma, huruvida Högsta Domstolens — — —'fel eller brott, hvarom nästföregående handlar — — — tillsammans.
På det sätt, som för omröstning inom Riksförsamlingen är i all mänhet stadgadt, röste samtlige ledamöterne, man för man, öppet, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens ledamöter?
Besvaras denna fråga enhälligt eller af de flesta med Nej, blifve då Högsta
Äro lika många Ja och Nej, eller hafva flere besvarat frågan med Ja, uppgifve hvar och en af Nämnden de färre eller flere, dock högst trenne, ledamöter af Högsta Domstolen, hvilka han anser böra entledigas.
Den eller de, som af minst Trettiotvå sålunda blifvit uppgifne, anses från Riksförsamlingens förtroende uteslutne och blifve af Konungen, hös hvilken Riksförsamlingen derom skall anmälan göra — — — halfva beloppet.
Constitutions-UtskoUcts Memorial, N-o 68. 3t §. 123.
Ej må Riksförsamlingen ingå — förefalla. R. F. §. 104. §. 124.
Finner Constitut iöns -Utskottet, under den granskning af r. p §. 106, Pro-tocollj som detsamma, enligt 65 tillhör, att någon Stats- Jfr. R. O. §.
Rådets — - inför Riks-Rätten, 29, mom. 2. | Riks-Rätt, hvarom denna $. stadgar, vare sammansatt på sätt, som i 121 §. säges, dock så, att i stallet för Stats-Råd, Jusiitise-Råd der säte taga och gånge föröfrigt sokn i 120 och 121 säges.
Sådan Riks-Rätt döme efter allmän lag och den Ansvarighetslag, hvilken för detta ändamål blifvit utaf Konungen och Svenska folkets representanter antagen.
Skulle Conslitiitions-Utskottet — —• tillkännagifva för p. p_ c_ jo7> Riksförsamlingen, hvilken, om den finnér Rikets väl det kraf- mom. 1, Jfr.
Frågor af den art, som nästföregående två omför- p p ^ mäla, kunna i Riksförsamlingen väckas, sä väl af enskild leda- moni.
2. mot som af andra Utskott än Constitutions-Ulskottet, men icke afgöras förr, än sistnämnda Utskott deröfver blifvit hörd t.
Under Riksförsamlingens öfverläggningar — — någon Riksför samlingens pröfning understallas.
I följd häraf böra, när nyssnämnda frågor i Riksförsamlingen R.
O. §. 29. väckas, följande ordalag och inga andra nyttjas: ”Det är an- morn.
2. ledning ti:l anmärkning mot Stats-Rådet, eller den och den Ledamoten eller Föredraganden, hvarom remiss begäres lill Constitutions-Uskottet, ” hvarjemte en närmare framställning af skälen förseglad aflemnas.
Remiss till Constitutions-Utskottet skall deref ter ovägerligen verkställas, och behandle då Utskottet må - §. 125. va, kan hos Konungen skriftligen anmäla sin önskan gjord.
O. $. 29. morn. 2. Conslilulions-Ulskoltets Memorial, N-o 68. let, enligt en af de två nästföregående §§., eller framställe för Riksförsamlingen de skäl, på hvilka det har ansett anmärkning icke döra äga rum. §. 127. p p. ^03 Till ledamöter i Tryckfrihets-Comiteen, hvaruti Justitia;.
Jfr.R.O.^.^.Ombudsmannen är Ordförande, och om hvilkens åligganden reti Tryckfrihetslagen stadgas, väl/e Riksförsamlingen vid hvarje lagtima Riksdag Sex för kunskaper och lärdom kände män på det sätt, att först tvänne lag färne utses, och sedan fyra andre utan afseende på sådan kunskap.
Afgår emellan Riksdagarne någon af Comiteens ledamöter, välje Justities-Ombudsmannen och de öfrige ledamöterne en behörig man att det lediga rummet intaga. §. 128.
Jfr. R. O. <$.
Riksförsamlingen välje vid hvarje lagtima Riksdag, efter 66 och 67 serkildt fättadt beslut om antalet, Fullmägtige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoret; hvilka val förrättas så tidigt, att de valde kunna, medan Riksförsamlingen ännu samlad är, sina befatt - ningar tillträda. §. 129.
It. O. 5. 68.
Derjemte skall Riksförsamlingen vid hvarje lagtima Riksdag förordna om Revisorer att emellan Riksdagarne, enligt den Instruetion, sorn Riksförsamlingen utfärdat, öfverse och granska StatsVerkets, Riks-Bankens och Riksgälds-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Stats-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, hvilkas antal icke bör understiga Tolf , ej heller öfverstiga Tjugufyra, böra årligen sammanträda den Femtonde September; hvarje revision bör omfatta ett års afslutade räkenskaper, och icke någon öfverskrida två månaders tid.
Valen ske serskildt för hvardera af de revisioner, som innan nästföljande lagtimaRiksdag skola förrättas; dock kunna en eller ferepersoner utses till bäg ge för - Constilutions-Ulskottels Memorial, N:o 68.
53 ge förrättningarrie.
Antalet bestämmes, inom ofvan utsatte gränsort af Riksförsamlingen.
Revisors-befattning må ingen undandraga sig utan sådana skäl, sorn, enligt Vallagen, befria från Riksdagsmanna-befattning. §. 130.
Till Fullmägtig eller Revisor må icke någon väljas, icke r q. §.