Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
22 icke uppräknas bland dem, å hvilka en Brn le-Ståndi ts Riksdagsman kan vara besuten, ehuru Riksdags-Ordningens §. i5 ultryckeligen tillerkänner frälsehemmansegare rätt att väljas till Riksdagsmän i BondeSiåndel; i den senare ligger striden deruti, att under d<t Riksdags-Ordningens §. i5 tillerkänner hemmansegare, utan sfsepnde på naturen af deras hemman, valbarhet, samma Grundlags-§.
22 deremot endast nämner vissa slags hemman såsom sådana, å hvilka en Riksdagsman för Bonde-Ståndet må vara besuten.
För den händelse, att närvarande representationssätt ännu någon tid skulle fortfara, har Utskottet ansett för sin pligt att söka undanrödja ofvannämnda strid.
Utskottet har ansett detta undaniödjande fullständigast, både för det närvarande och tillkommande, kunna ske derigenom, Constitutions-Utskottets Memorial, N\o IX 7. 3 »It all uppräkning af de serskilda hemmans-naturerna utur Riksdags-Ordnmgens »2 uteslutes, och Utskottet har ansett ett sådant uteslutande höra mota så mycket mindre motstånd, som, äfven cm en sådan uppräkning i Grundlag anses nödig, det likväl synes tillräckligt, att den finnes i En GrundIags-§. och som i sådant fall den i5 §.
Riksdagsordningen tvifvelsutan är den, der denna uppräkning har den tjenligasle plats.
Med förbehåll, att nedanstående förslag icke må till nästa Riksdag blifva hvilande utan uttrycklig för klaring, att det ej må komma under öfvervägande i annan händelse, än alt det i Conslitutions-Utskoltels Memorial N:ris 38, 68, 85 och ro5 framstälda t eli till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagna blifvit, antingen af Riksens Ständer eller »1 Konungen, ogilladt, får Constilu ions-t tskollet således lill Giundlagsculig behandling föreslå, ali Riksdags-Ordningen §. a2 må eihålla följande ändrade lydelse: _ — — — (för Bonde-Ståndet, boende och besu ten å hemmanet N. JN. uti N. IS.
Härad af N. N, Län}, Stockholm den 1 Juni 1841.
Ank. till lixp.-Utsk. den 2 Juni 1S41, kl. ll f. m.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag rörande lydelsen af den i Memi rialet A:oC8 upptagna 85 RegeringsFormen, till följd < f Kongl. Map.ts Nådiga beslut om den af Riksens Ständer antagna ändring oj Regerings-Formens 60 Uti Memorialet N:o 68, sidan 7, eiimade Conslitutions-Ulskoltet, det Riksens Ständer vid innevarande Riksdag till Kongl. Majus INådiga 4 Conrtitutiöns-Utskottets Memorial, N'.o 118. pröfning öfverlemnat åtskilliga förslag lill ändring af Grundlag, öfvvr hvilka Kongl. Maj:t då ä nnu icke hade meddelat Riksens Ständer Sill beslut.
Utskottet tilläde, att det, efter inhemtande af detta beslut, ostridig!, blefve lämpligare, än det då skulle var t, att yttra sig öfver den olika lydelse, som några af de i sagda Memorial gjorda förslagen, i följd af samma beslut, kunde i vissa mindre hufvudsakliga delar komma att erhålla, och Utskottet förbehöll sig att längre fram få föreslå, och Riksens Ständer att godkänna, en eller flera sådana ändringar, i händelse det skull* behöfvas.
Genom Kongl. Maj:ts den 27 sistlidne
Maj meddelade Nådiga bislut rörande förenämnde, af Riksens Ständer för deras del godkända, förslag, har behofvet af ett sådant Ulskotlets yttrande, som här ofvan är uämndt, blifvit inskränkt till eu enda af de i Memorialet N:o 68 upptagne Grundlags-paragrafer, och Utskottet får, lill fullgörande af sin ofvannämnda förbindelse, hos Riksens Ständer anmäla, att, lill följd af Kongl. Maj:ts rörande Regerings-Formens 60 f. meddelade beslut, den i Memorialet N;o 68 föreslagna 85 §. af Regerings-Formen erhåller följande lydelse: ”till Bevillning ir räknas Tull- och Accis-medlen, Postmedlen — — saint hvad Riksförsamlingen dessutom serskildt såsom Bevillning fastställer.
Ej må — — utan Riksförsamlingens samtycke kunna förhöjas, tullen å — — fastställa.’’ Stockholm den a Juni 184».
Ank. till Exp. Utsk. dea 3 Juni 1841, kl. 10 f■ Memorial till Rikse ts Ständer, med anledning of Riks-StAndens yttranden, rörande Constitutions-Utskottets Memorial JV:o 87.
Det uti Constitutions-Ulskottets Memorial N:o 87 framstälda fö;slag Ull Ändring af Riks-Rättens organisation, har af Bonde-Ståndet blifvit antaget - Coustitutions Utskottets Memorial, N:o 118. 5 get till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, vid föredragningen af Utskottets Memorial N:o i 14> återremitterat Memorialet ]NT:o 87, med den af Stånden, livart för sigT såsom gemensam tanka, förklarade anmärkning, att de uti sistnämnda Memorial intagna förslag af Ståndet ansetts hvarken nyttiga eller nödiga.
Preste-Ståndet har likaledes återremitterat Memorialet N:o 87, med förklarande, såsom Ståndets gemensama tanka, att det af Constitutions-- Utskottet afgifna förslaget hvarken vore nyttigt eller lör närvarande möjligt att verkställa.
Deremot har Ståndet, såsom orden falla, till Grundlagsenlig behandling antagit irsta alternativet af det förslag lill ändring i Riks-Rättens organisation, hvilket Herr Grefve Spens framställt i den af honom mot Utskottets förslag afgifna reservation.
Utskottet förmodar, att Preste-Ståndet med sist anförda yttrande velat förklara berörde alternatif uttrycka Ståndets gemensamma tanka; men äfven under denna förutsättning nödgas Utskottet eiinra, att denna anmärkning går utöfver det föremål, som Utskottet hade med sitt förslag, nemligen att för händelsen af den utaf Utskottet föreslagna representaiims-ändrings antagande föreslå en ny organisation af Riks-Rätten; men icke alt lemna ett djdikt förslug för den händelsen, att nationalrepresentationens närvarande form skulle komma att bibehållas.
Utskottet anser sig på denna grund, äfven utan afseende derpå, att det ifrågavarande alternativet endast upplager redaction af Regerings-Formens §.
102 (i 21), men icke af den 106 (,24) §•, hindradt alt denna Preste-Ståndels anmärkning till någon annan ålgård, än meddelandet af sådan upplysning, upplaga.
Då i öfrigt mellan Bonde-Ståndets yttrande, å ena, och de Ire öfrige Riks-Slåndens, å andra sidan , någon samanjemnkning icke är möjlig, får Utskottet den orörcnliga skiljagtigheten till samtliga RiksSlåndens behandlande anmäla, samt, för den omröstning, som blifver nödig i Förstärkt Constilulions-Utskolt, i händelse samtliga Riks-Stånden vidblifva sina meningar, föreslå följande volerings-propositioo :
Den, som till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, i öfverensstämmelse med Conslitutions-Ulskollels Memoiial N:o 87, godkänner det i nämnda Memorial framslälda förslag lill redaction af Regerings-Formens §§, 121 och 124, röste Bih. till R.
Fröt. 1840 och 1841 3 Sami. 4g Haft, s 6 Constitutions Utsk ttets Memorial N'.o i i 8.
Jj; Den, (Jet ej vil', rosie Nej ; Vinner
Nej, kommer det i Constitutions-Utskoltets Memorial N:o 87 framstäldc förslag till redaction af Regerings-Formens 121 oc^ 124 icke att till nästa Riksdag hvila.
Stockholm den 2 Juni 1 84»•
STOCKHOLN, Flmkns och Granbergs Tryckeri. 18 ji. Constitutions-Utskottets MemorialN:o 11g. i N:o lig.
Ant. till Exp.-Utsk. den 4 Juni 1841, kl. 7 f. m.
Memorial till Riksens Ständer, med anledning’ af åtskilliga till nästa Riksdag //.vilande förslag till Grundlags-ändring.
Emot slutet af sist förflutna
Riksdag anmälte hos Riksens Ständer deras dä varande Constitutions-Utskott, huruledes det funnit sig böra fästa deras uppmärksamhet pä det förhållande, som skulle kunnat blifva en följd deraf, att bland två till nu varande Riksdag hvilande förslag till ändring af Regerings-Foi mens §. 49 och Riksdags-Ordningens $. 2, rörande dels lagtima Riksdags återkomst på bestämd tid, dels urtima Riksdagar och dessas föremål, endast det senare vid nu varande Riksdag skulle blifvit godkandl; och hemstälde Utskottet derföre, orri icke Riksens Ständer ”måt’’te, i samanhang med dessa beredda förslags bordläggning, förklara, ”alt de antagit dem alt hvila lill nasta Riksdag under förutsättning, alt ”förra frågan borde af bagge Statsmakterna först afgöras, och att derpå ”skulle bero, huruvida det senare förslaget komme att definitift gillas ”eller icke — hvilket förklarande torde böra i den härom handlande §. ”af Riksdags-beslutet inflyta,” I följd af förenämnda hemställan, intogo Riksens då församlade Ständer också i Riksdags-beslutet den 27 Maj 1835, §. 82, den förklaring, alt de antagit de uti berörda paragrafs femte och sjette punkter upptagna förslag att hvila lill nu varande Riksdag, under förutsättning, att frågan om ^lagtima Riksdags återkomst på bestämd lid borde af bägge Statsmakterna försl vara bifallen, innan det senare förslaget kunde företagas till pröfning.
Flera af de förslag till Grundlagsändring, hvilka vid innevarande Riksdag blifvit antagna lill Grundlagsenlig behandling vid den nästa, stå lill hvarandra i det förhållande, alt det ena skulle kunna vid nästa Riksdag anses, i ett eller annat afseende, stå det andra i vägen.
Nu varande Constitutions-Utskott har häruti funnit en uppmaning för sig alt följa del här ofvan anförda efterdömet och hos Riksens Ständer Bih. Ull R.
Fröt. 1840 och 1841. 3 Sami.
So Haft. ( 1 a Constitutions-TJtsliottets Memorial s N:o 11g. anmäla, hvad Utskottet anser nödigt till beredande af den ändamålsenligaste ordning vid bemälda förslags föredragning och afgörande å nästa Riksdag.
Ständer hafva nemligen, vid innevarande Riksdag, genom deras Förstärkta Constitulions-Utskott, till Grundlagsenlig behandling vid den nästa, antagit ett förslag, ej mindre om hela Riksdags-Ordningens upphäfvande, än till en Vallag och Lill dermed sammanhängande ändringar uti Regerings-Formen, Tryckfrihets-Förordningen och Successionsordningen.
Öfvertygadt, alt vigtiga frågor icke onödigtvis bora uti ett och sama förslag samanblandas, inskränkte sig Constitulions-Utskottet, uti förslaget till sist bemälda ändringar, hufvudsakligen till hvad ULskoltet ansåg i och för represenlations-förändringen nödigt.
De öfriga Grundlagsändringar, dem Riksens Ständer, antingen med anledning af Kongl.
Majlis Nådiga Propositioner, eller efter ConstilulionsUtskollets förslag, vid innevarande
Riksdag gjort hvilande till den nästa, hafva serskildt blifvit Riksens Ständers pröfning understäida och af dem behandlade; men slå till de med afseende på represenlations-förändringen föreslagna i ett sins emellan ganska olika förhållande.
En del kan i alla hänseenden slå tillsamman med de sistnämnda, och erfordrar derföre, vid nu varande Riksdag, icke uågot vidare ytrande.
Förslagen till frenne andra stå visserligen i ett slags samanhang med dem, hvilka beträffa represenlations-förändringen.
Delta inskränker sig dock dertill, att de angå paragrafer i Regerings-Formen eller Tryckfrihets-Förordningen, hvilka äfven i sist omförmälda förslag äro anförda; och endast sådana delar deraf, som i sistnämnda förslag icke äro ulskrifna.
Dessa tre förslag äro: 1:0
Det i Memorialen N:ris 43, 49 oc^ 7*> moni- 8, befintliga, till ändringar af Regerings-Formen $. g. 2:0
Det i Memorialet N:o 46 framslälda, till ändring af Regerings-Formen §. 38. samt Constitutions-Utskottets Memorial s N:o 11g. 3 3:o
Det i Memorialet N:o 74 fia m slä Ida, till ändring af Tryckfrihets-Förordningens 2 morn. 4- Så framt de i dessa Memorial föreslagna ändringar vid nästa Riksdag skulle godkännas, lär intet hinder mola deras oförändrade införande uti de uppgifna paragraferna, sådana de uti Memorialen N:ris 68 och 85 finnas upptagna, i fall fråga om ett sådant införande uppstår, i följd af bifall till de i sislberörde Memorial innehållna förslag.
Utskottet inskränker sig derföre här till den hemställan, huruvida Riksens Ständer skulle finna lämpligt att lill yttermera visso låta någon erinran om delta förhållande inflyta i Riksdagsbeslutet.
Andra bland de serskilda förslagen lill Grundlags-ändring ståderemot lill de i och för Represenlations-förändringen afgifna i det ofvan antydda förhållandet, att beslut om deras antagande skulle kunna anses i formelt afseende stå i vägen för pröfningeu af de senare, så vida det föregått denna.
Sådana äro. a) till sitt väsendlliga innehåll, 1:0
Det i Memorialet N:o i5 framstälda, lill ändring af Riksdags-Ordningen $. 68. 2:0
Det i Memorialen N:ris 11 och 29 framstälda, lill ändring af Regerings-Formen $. 49 och Riksdags-Ordningen $. 2. 3:o Det i Memorialen N:ris 21, 36 och 71, mom. 4> uppgift13* till ändring af Riksdags-Ordningen §. 3g. 4:o
Det i Memorialen N:ris 61, 96 och 112, mom. 2, uppgifna, till ändring af Regerings-Formen 87 och Riksdags-Ordningen $. 33. 5:o
Det i Memorialen N:ris 14 och 3o framstälda, till ändring af Regerings-Formen $. 109 och Riksdags-Ordningen §. 80. 6:0
Det i Memorialet N:o 64 framstälda, till ändring af Regerings-Formen $. 85.
4 Constitutions-Utskottets Memorialj JY:o 11g. 7:0 Det i Memorialet N:o 86 framstälda, till ändring af Regerings-Formen §. 56 och Riksdags-Ordningen $. 4<> 8:0 Kongl.
Maj:ts, i följd af Utskottets Utlåtande i Memorialet N:o gg, lill nästa Riksdag hvilande, Nådiga Proposition, till ändring af, Regerings-Formen §. 87. 9:0 Det i Memorialet N:o 8g framstälda förslag till ändring af Riksdags-Ordningen §. 17, mom. 2, per. 2. samt b) i deras närvarande skick, hvilket antingen genom ordalydelsen eller genom paragrafernes ordningsnumer är med Representations-förslagen oförenligt, 10:0
Det i Memorialen N:ris 25, 4° och 71 > mom. 7, omförmälda, till ändring af Regerings-Formen $. 75. 11:0
Det i Memorialet N:o 52 framstälda, lill ändring af Regerings-Formen §. 47- 12:0 Kongl.
Maj:ls i Memorialet N:o 54 tillstyrkta Nådiga Pro position, i hvad den angår ändring af Regerings-Formen §. 88. i3:o
Det i Memorialen N:ris 56 och 80 framstälda förslaget, till ändring af Regerings-Formen $. 3g, 4°> 4[> 42» 4^ och gt. i4:o
Det i Memorialen N:ris 57, 81, 104 mom. 2, och 106 om förmälda, till ändring af Regerings-Formen §. §. 8, i3, 3g, 42> 43» 63 och 81. i5:o
Det i Memorialet N:o 58 framstälda, till ändring af Regerings-Formen §. §. 3g och 43. 16:0
Det i Memorialen N:ris 60, 83, 101 och 112, mom. 3, om förmälda, till ändring af Regerings-Formen §. 106. 17:0 Del i Memorialen N:ris 62, 84> 101 och t 12, mom. 4> omförmälda, till ändring af Regerings-Formen §. 5o och Riksdags-Ordningen §. 3. Constitutions-Utskottets Memorial, N:o iuj. 5 18:0
Det i Memorialet JNT:o 76 framstälda, till ändring af Riksdags-Ordningen §. 76. och 19:0
Det i Memorialet N:o 98 framstälda, till tillägg uti Riksdags-Ordningen §. 5g, de två sista perioderna, förvandlade till ett enda moment.
I afseende på de fyra förstnämnda bland nyss uppräknade förslag, har Utskottet redan i Memorialet JN:o 68, sid. 7 och 8, erinrat, det de icke må till nästa Ständer öfverlemnas, utan uttrycklig förklaring, att de icke komma under öfvervägande i annan händelse, än att det i sistnämnda Memorial framlagda förslaget, i det skick, det vid denna Riksdag ei hållit, blifvit, antingen af Riksens Ständer eller af Konungen, ogilladt.
Det i femte punkten upptagna är ett bland dem, om hvilka Ulskottet, utan deras serskilda uppräknande, i Memorialet JNT:o 68, sid. 8, gjort en dylik erinran, som nyss är nämnd: en erinran, hvilken icke förlorat något af sin giltighet, ehuru ett annat förbehåll, nemligen om lätt för Utskottet all inkomma med utlåtande, huru motsvarande förslag skulle kunna uti det genom Memorialet N:o 68 framstälda, alternalift intagas, i afseende på det i berörda punkt anförda, förfallit.
Det senare har skett derigenom, att ett emot det i Memorialet N:o 3o uppgifna jemkningsförslaget svarande förslag, med anledning af Bonde-Slåndels anmärkning, blifvit uti Regerings-Formens 136 §. infördt, i stället för paragrafens uti Memorialet N:o 68 egande ordalydelse; men detta har ingen inflytelse på den först nämnda erinran.
I afseende på de uti sjunde, åttonde och nionde punkterna omförmälda förslagen, har Utskottet, i Memorialen N:ris 86, 89 och 99, i öfverensstämmelse med dess yttrande i Memorialet N:o 68, sid. 9, och, angående de uti 10—19 punkterna gjorda, dels i Memorialet N:o 68, sid. 8 och 9, dels i Memorialen N:ris 76 och 98, äfvenledes erinrat, det de icke till nästa Ständer måtte öfverlemnas för annan händelse, än alt det i Memorialet N:o 68 afgifua förslag , i det skick det vid denna Riksdag erhållit, af Riksens Ständer eller af Konungen blifvit förkasladt.
Dessa Utskottets erinringar hafva icke varit föremål för någon, Utskottet meddelad, anmärkning.
De torde således få anses, såsom af Riksens Ständer godkända.
Om det i den sjette punkten här ofvan nämnda förslaget har ingen dylik erinran af Utskottet blifvit gjord.
Men för - 6 Constitutions-Utskottets Memorial_, JS:o 11g. hållandet med della förslag är enahanda, som med det i första punkten omförmälda, så vida, att den deruti innehållna ändring redan är verkstäld, i Memorialet J\7:o 68; och Ulskottet förmodar, det Riksens Sländer, i följd häraf, tillåla, det dessa likartade fall behandlas på lika sätt.
Ut skottet hemställer allisa, det Riksens Sländer målte uti Riksdagsbeslutet låta inflyta den förklaring, alt här ofvan uppräknade Nitton förslag blifvit lemliade alt lill nästa Riksdag hvila under den förutsättning, att de icke lill pröfning förekomma i annan händelse, än alt de i Conslilutions-Utskollets Memorial N:ris 38, 68, 85 och io5 framslälda, till nästa Riksdag hvilande, förslag blifvit, antingen af Riksens Ständer eller af Konungen, ogillade; vid hvilken förklaring dock torde böra tilläggas, i afseende på det i sjette punkten omförmalda förslaget, att, i händelse förslaget i Memorialen N:ris 38, 68, 85 och io5 bifalles, det i Memorialet N:o64 innehållna förslaget till ändringar i Tryckfrihets-förordningen må, ulan hinder af hvad rörande samma Memorials förslag om Regerings-Formens 85 $. är sagdt, komma under pröfning; samt i afseende på det i tolfte punkten uppgifna förslaget, att pröfningen af den i sama punkt omförmalda Kongl. Proposition, i den del, som der är nämnd, endast derföre är oförenlig med antagandet af förslaget i Memorialet N:o 68, ,att den uli sama Nådiga Proposition, med ordningsnumern 88, anförda af Regerings-Formen uli Memorialet N:o 68 är upplagen med ordningsnumern 106.
I afseende på de i punkterna io—19 omförmalda förslagen, måste Utskottet, till följe af den i Memorialen N:o 68, sid. 8—9,^076, sid. 4» samt N:o 98, sid. 14> åtagna förbindelse, nu afgifva utlåtande om det sätt, hvarpå motsvarande förslag må i det genom Memorialen N:ris 68, 85 och io5 framstälda kunna alternalift inlagas och, jemte det sistnämnda, blifva hvilande lill nästa Riksdag.
De lydelser, hvilka, såsom motsvarande de uti punkterna 10—18 omförmalda förslagen, kunna uli det i sist omförmalda tre Memorial in - Constitutions-Utskottets Memorialj JV:o 11g. 1 nehällna intagas, meddelas här nedan.
För att sälta Riksens Ständer i tillfälle alt med deri skyndsamhet, som omständigheterna nu fordra, förvissa sig om dessa lydelsers noggranna öfverensstämmelse med Riksens Ständers redan fattade beslut, har Utskottet i serskilda spalter bifogat, ej mindre de serskilda, utan afseende pä represenlalions-förändringen, afgifna förslag, hvilka skola af de nu föreslagna lydelserna motsvaras, än ock de serskilda §§. uti Memorialen Nilis 68 och 85, för hvilka dessa lydelser kunna komma i fråga.
Utskottet hemställer vidare, del Riksens Ständer måtte, med godkännande af dessa uppgifna lydelser, i Riksdagsbeslutet låta inflyta, g:o det hvarken öfverläggning eller beslut om de nu föreslagna lydelser må vid nästa Riksdag ega rum förr,! än de i Memorialen N:ris 38, 68, 85 och io5 framslälda och till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagna förslagen, såsom ett helt, äro godkända; 2:0 att godkännandet af sist nämnda förslag, såsom ett helt, ej må hindra en derpå följande pröfning af förenämnda serskilda lydelser, eller ett på sådan pröfning grundadt antagande af flera eller färre af desamma, med den verkan, alt hvar och en så antagen lydelse införes i paragrafen, i stället för dennes uti Memorialet N:o 68 eller 85 egande.
Den sistnämnda bibehålles deremot oförändrad, så framt den serskilda lydelsen förkastas; samt 3:o alt den lydelse, hvilken, i anledning af Memorialet N:o 54, blifvit uppgifven för Regerings-Formens, i Memorialet N:o 68, med ordningsnumern 106 betecknade §., må, såsom ord för ord lik den, i Memorialet N:o 54> för Regerings-Formens nu varande 88 föreslagna, pröfvas såsom en del af sama Memorials förslag, i oskiljaktigt samanhang med hvad i detsama t i 11 styr k cs om upphäfvande af Regerings-Formens §. 19 och $. 21, mom. 2.
Utskottet bör jemväl, dels, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet redan i Memorialen Nilis 56, 57 och 58 yttrat, erinra, det de, med anledning af hvart och ett bland bemälda Memorial serskildt föreslagna ändringar uti Regerings-Formens §. §. 89 och 43, Väl äro oalhängiga Constilutions-Ut skottets Memorial j N:o 11g. af dem, hvilka blifvit föreslagna i de tvenne öfriga af nämnde Memorial; men att så många, som antagas, komma att tillsamans införas uti sina behöriga §. §., och alt dylikt förhållande äfven eger rum med de, i anledning af Memorialen N:ris 56 och 57, föreslagna förändringarne uti Regerings-Formens §. ^1; dels anmäla, det serskild lydelse för den i Memorialet N:o 68 intagna 5o §. af Regerings-Formen ej kunnat, på grund af hvad Memorialet N:o 80 för Regerings Formens §.
g 1 föreslår, uppgifvas; alldenstund ändringen redan är iagttagen uti berörda 5o §.
Memorialen. Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 11g. 9 Memorialen. 10:0 N:ris 25, 4° oc^ 71 > morn. 7. Regerings-Formen $. 75. — — Ijene lill efterlefnad, så vida ej ändring deruti sökes och vinnes, i den ordning, Riksens Ständer föreskrifva. 11:0 Mern.
N:o 52. Regerings-Formen §.
47- Rikets Hof-Rätler — —■ — och laga stadgar döma; Rikets Collegier eller, i dessas ställe, inrättade P erk , Landlregeringen — — behandlas. i2.o.N:o 54- Regerings Formen §. 88.
Med förklaring öfver Civil- och Criminal- samt Kyrkodag förhålles, som med sådan lags stiftande.
Memorialen.
N:o 68. Regerings-Formen §. 95.
De årliga Markegångs-taxorna skola upprättas genom Läns-Otnbud, nämnda på det sätt, Riksförsamlingen stadgar.
IIvad desse fastställa sökes och vinnes.
N:o 68. Regerings-Formen §. 46.
(Endast med förändrad numer anförd.)
N:o 68. Regerings-Formen $. 106.
Med förklaring —• kunna af Riksförsamlingen ogillas — — — — — åberopas må.
Nu föreslagen lydelse , för den hän delse, att nästa Ständer godkänna det hvilande förslaget till National-representationens ombildning. Regerings-Formen §. ()5.
De årliga Markegångs-taxorna skola upprättas genom Läns-Ombud, nämnda på det sätt, Riksförsamlingen stadgar.
Hvad desse fastställa, ijene till efterlefnad, så vida ej ändring deruti sökes och vinnes, i den ordning.
Riksförsamlingen föreskrifver. Regerings-Formen t$6.
(Alldeles lika med lydelsen af §. 47 i Mern.
N:o 5a.) Regerings-Formen §. 106.
(Alldeles lika med lydelsen af $. 88 i Mern.
N:o 54-) Regel ings-Formens $.3 9.
Vill Konungen — — — Rikets Styrelse eller med den Konungsliga magiens utöfning, sä — — frånvaro, styrelsen i Hans namn, med all den magt, som denna Regeringsform Konungen tillagger, och under de serskilda ledamöternas ansvarighet för rådslag och contra signat ion, på sätt 38, 124 och 125 SS- stadga; dock må Siats-Rådet icke Adligt Stånd eller Friherrlig eller Greflig värdighet eller Riddare-Ordnar tilldela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, sorn Stats-Rådet dertill förordnar.
(Sista meningen , som börjar: ”Huru förhållas skall,” utgår.) i3;oN:ris 56 och 80.
N:o 68. Regerings-Formen §. 39. Regerings-Formen §. 39.
Vill Konungen utrikes re- Vill Konungen — — — sa, meddele Han Stats-Rådet — — varder i 5o S. in pleno denna sin föresats stadgadt, och inbemle dess tankar deröfver, på sätt 9 §. omtalar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej med Rikets Styrelse eller med den Konungsliga magtcns utöfning, så länge han utrikes vistas, utan före StatsRådet, under sådan Konungens frånvaro, styrelsen i Hans namn, med ali den magt, som denna RegeringsForm Konungen tillägger, och under de serskilda Ledamöternas ansvarighet för rådslag och contrasignation , på sätt 38, 106 och 10J
SSstadga; dock må Stats-Rådet icke Adligt Stånd eller Friherrlig eller Greflig värdighet eller Riddare-Ordnar tilldela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Stats-Rådet dertill förordnar.
(Sista meningen, som börjar: ”Huru förhållas skall” utgår.)
Prot. l8/f.° och 1&4-1- ^ Sand. 5o Haft.
2 Constitulions-Utskottets Memorial, N:o ng.