Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rhodin, som, efter framställning af de fördelar, hvilka genom uppmuddring af Nordre eif vid Kongelf skulle kunna ål det allmänna beredas, hemställt, att antingen statsanslag till det belopp, som för berörde ändamål kunde blifva erforderligt, måtte anvisas, eller ock styrelsen för väg- och vattenbyggnader få sig uppdraget att, efter föregången undersökning, upprätta kostnadsförslag, hvarefter arbetet sedermera borde företagas och de för slike ändamål i allmänhet anslagna medel dertill användas; i sammanhang hvarmed Utskottet till pröfning förehaft en af Lars Wenander från Götheborgs och Bohus län väckt motion af enahanda syftning; b) af herr C. M.
Bjuhr, som begärt, att 0,000 r:dr, utan återbetalningsskyldighet, och 4,000 r:dr såsom räntefritt lån, att, sedan arbetet vore färdigt, med 10 procent årligen amorteras, måtte af Rikets Ständer beviljas för upprensning af det så kallade Tjufholms-sundet, som bildar det tjenligaste iidoppet till Luleå stad.
Enligt motionen bifogadt förslag, skulle kostnaderne för ifrågasatte företag komma att uppgå till 11,862 r:dr 32 sk.; c) af Sven Jonsson från Jemtlands län, som, jemte anförande, att hela Ljusne eif nu vore, med undantag af den så kallade Laforssen, farbar, föreslagit, att, som nämnde forss stängde all kommunikation emellan hafvet och de rika skogstrakter, elfven genomlöper, Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta anställa undersökning och upprätta kostnadsförslag öfver rensningen af nämnde forss, samt, i händelse den derigenom för det allmänna åsyftade fördel funnes kunna ernås, derom till Rikets Ständer vid nästa riksdag aflåta nådig proposition; d) af Jonas Petter Danielsson från Calmar län, som anfört, hurusom, sedan Rikets Ständer vid 1840 — 1841 årens riksdag beviljat ett anslag af 45,000 r.dr, hvaraf 10,000 r:dr utan återbetalningsskyIdighet och öfriga 35,000 r:dr såsom lån, i ändamål att genom sänkning och upprensning af Emmån för öfversvämning freda egorna till åtskilliga hemman inom Handbörds och Aspelands härader i Calmar län; men, genom det öfver detta arbete uppgjorda kostnadsförslag samt markens taxering, fördelen af medlens användande och ansvarsskyldigheten för deras återbetalande blifvit så ojemnt afvägde, att endast omkring en tredjedel skulle komma att användas inom Aspelands härad, men de der inom belägna hemman likvä Slats-Ulskotlels Utlåtande, N:o 194.
19 komma alt ansvara för nära %:delar af det beviljade lånet, hemmansegarne inom sistnämnde härad icke vågat att, på sådane grunder, inlåta sig i företaget och ikläda sig ansvaret för medlens återbetalning.
I följd häraf och då numera upplysning vunnits, att Emmåns sänkning och upprensande inom Aspelands härad kunde verkställas utan skada för de nedanför belägne egor inom Handbörds härad, har motionären föreslagit, att endast nionde delen af ofvanberörde anslag, eller 5,000 r:dr, måtte beviljas såsom bidrag till sänkning och upprensande af Emmån inom Aspelands härad, enligt den af major Olivecrona upprättade och af Kongl. Maj:t fastställde arbetsplan, mot de vilkor, som, till säkerhet för arbetets behöriga verkställande och medlens användande till ändamålet, kunde anses nödige.
Utskottet har tagit desse motioner i öfvervägande; och då de äskade anslagen icke skulle kunna, i anseende till nu befintlige ringa tillgångar, utan åsidosättande af flera angelägnare behof, af allmänna medel anvisas, samt, innan vederbörande myndigheter blifvit i ämnet hörde och sig yttrat, Utskottet icke är i tillfälle att bedöma behofvet eller gagnet af de ifrågastäilde undersökningarne, får Utskottet tillstyrka, att motionerne icke må till någon åtgärd hos Rikets Ständer föranleda. e) Uti en hos Borgare-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion har herr C. C. Hörnstein föreslagit, att 2000 r:dr måtte anvisas till besörjande af fullständig undersökning och dithörande kostnadsförslag för Strömsholms kanals utgrening från Skantsen eller annan tjenligare plats till Köpings stads väg, eller ock till den derstädes genomlöpande åns utlopp i Mälaren, hvarest en god hamnplats funnes.
Utskottet föreställer sig, att, om Kongl. Majit skulle i nåder pröfva en dylik undersökning vara af allmänt gagn, tillgång till betäckande af utgifterne dervid då torde kunna beredas å anslaget för rese- och undersöknings-kostnader för allmänna arbeten, hvadan Utskottet hemställer, att något serskildt anslag, i anledning af motionen, ej måtte anvisas.
Anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, äfvensom understödjande af mindre ström- och årensningsarbeten samt smärre hamn- och brobyggnader. ll:o Utaf en, vid styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader ofvan åberopade skrifvelse fogad, tablå, inhemtas bland annat, att, i den mån företagen hinna blifva färdige, vägomläggningar, hvilka under åren 1845, 1846 och 1847 blifvit af statsmedlen understödde med 369,598 r:dr 1 sk. 2 rist., skulle komma att verkställas till ett ungefärligt arbetsvärde, enligt uppgjorde kostnadsförslag, af 489,650 r:dr 25 sk. 3 rist, och hvarigenom tillsammans omkring 473,345 alnar väg inom riket blefve omlagde och förbättrade.
För dylika företag skulle 20 Stals-Utskottcts Utlåtande, N:o 194. nu, enligt föregångne undersökningar och upprättade förslag, erfordras ytterligare från det allmännas sida 346,190 r:dr 44 sk, utom anslag för undersökte vägarbeten, derom planerne ännu icke hunnit utarbetas.
Majit har uti Sin nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof föreslagit, att Rikets Ständer måtte, för ifrågavarande föremål, anvisa 166,666 r:dr 52 sk. årligen i tre år, eller tillsammans 500,000 r:dr, med bestämmelse af följande iakttagelser: att af berörde 500,000 r:dr högst 50,000 r:dr måtte till ström- eiler årensningsarbetcn eller hamnbyggnader användas; och att högst 150,000 r:dr, under den ifrågavarande tidervmden af tre ar, måtte, der omständigheterna möjligen det påkallade, såsom lån eller anslag ulan äterbetalnirigsskyIdighet användas till verkställighet af större arbetsföretag, för att åt nödlidande bereda tillfälle till arbetsförtjenst, utan behof af den vid sådane fall vanliga tidsutdrägt och de omgångar, som äro nödiga, då, såsom eljest bör i afseende på allmänna arbetens utförande iakttagas, kontrakter skola med menigheter, bolag eller enskilde först afslutas och säkerhet för kontrakternas fullgörande ställas, innan medel få lyftas.
Enligt Utskottet meddelade upplysningar, hafva ansökningar om statsbidrag för omläggning och förbättring af backiga samt anläggandet af nya vägar blifvit till betydligt antal af menigheter gjorde; och då sådane arbeten, utom det att derigenom beredas tillfällen till arbetsförtjenst för den fattigare befolkningen, äfven i väsendtlig mån bidraga till rörelsens och transporlernes underlättande och spridande af välmåga i landet, och således torde framför öfrige of Kongl. Majit i sammanhang härmed ifrågasatte arbeten böra understödjas, har Utskottet, så vidt de för handen varande inskränkta tillgångarne sådant medgifva, ansett sig böra till förstberörde arbeten föreslå fortfarande bidrag af allmänna medel; och hemställer alltså Utskottet, att en summa af 35,533 ridr 16 sk. för hvartdera af åren 1848, 1849 och 1850, eller tillhopa 100,000 ridr, måtte ställas till Kongl. Majits nådiga disposition, för att, efter den fördelning, som i nåder pröfvas lämplig, utgå dels till anläggning af nya, dels till förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar; hvarjemte Utskottet anser sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte i underdånighet fästa Kongl.
Majits nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att anslaget hufvudsakligen användes till förbättrande af sådane vägar, som, enligt de af styrelsen lör väg- och vattenbyggnader uppgjorde planer och förslag, utgöra delar af större vägsträckningar och tillhöra orter, der varutrafiken är lillig. Stats-Utskottets Ullålande, N:o 194. 21 Härigenom anser sig Utskottet jemväl hafva besvarat en af kontraktsprosten Schröder hos Preste-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, så vidt densamma innefattar hemställan, att anslag för vägförbättringar mätte användas efter en uppgjord plan och företrädesvis begagnas till underlättande af trafiken ä de mest befarna vägarne. 12:o Efter pröfningen af denna anslagsfråga har Utskottet ansett sig böra till behandling företaga ej mindre följande 2:ne hos Borgare-ståndet väckte, till Utskottet remitterade, motioner: a) af herr Jacob Westin, som föreslagit, att, om det af Rikets sednast församlade Ständer till Kongl. Maj:ts disposition ställda anslag af 155,333 r:dr 1<> sk. årligen, dels till anläggning af nya, dels lill (örbättring eller omläggning af backiga eller mindre goda vägar, komme att fortfara, dess användande icke måtte strängt inskränkas till vägar, som tillhöra landet, utan äfven kunna, då Kongl. Maj:t så nödigt och lämpligt pröfvade, lemna bidrag till omläggning eller sänkning af backar inom städers staket, helst i full dessa befunnes pä sådane ställen, att vägen, ehuru liggande inom en tull, endast oegentligen kunde kallas stadsgata; samt b) af herr C. G. Indebetou, som, efter att hafva fästat uppmärksamheten pä behofvet att förbättra de kommunikations-linier, som sammanbinda 2:ne af rikets mest odlade och bebyggda provinser, östergöthland och Södermanland, åtskiljda genom skogen Kålmorden, öfver hvilken 2:ne större vägar leda, båda utgående i söder från Norrköping, den ena förande öster ut till Nyköping och Stockholm, den andra med nordlig rigtning åt Eskilstuna och Westerås, föreslagit, att då, i afseende å den förstnämnde af dessa vägar, undersökning redan blifvit verkställd, Rikets Ständer måtte till en sådan undersökning äfven i afseende ä sistnämnde vägsträckning anslå nödiga medel, äfvensom till verkställande af vägens omläggning på begge ofvanuppgifne vägsträckningar, sedan förslagen dertill blifvit behörigen godkände; än ock nedan upptagne, hos Bonde-ståndet väckte och med ofvanberörde anslagsfråga gemenskap egande motioner, nemligen: c) af Johan Bergström från Skaraborgs län,
som, till omläggning och förbättring af vägarne inom nämnde län, begärt ett erforderligt statsanslag, mot skyldighet för häradsboerne att med en tredjedel deltaga i ersättningen för kostnaderne; d) af E.
Andersson från samma län, som yrkat, alt af det anslag, som Rikets Ständer kunde komma att vid innevarande riksdag bevilja för vägars förbättring, nödiga medel måtte afses till förbättrande af vägarne inom en del trakter i Gudhems, Walle och Wilske härader af Skaraborgs län; e) af Lars Olsson från stora Kopparbergs län, som, efter meddelad upplys - 22 Slats-Utskollets Utlåtande, N:o 194. ning, att Rättviks socknemän uti nämnde län blifvit genom Kongl. Maj:ts nådiga nådiga dom förpligtade att iståndsätta vägen ifrån Rättviks tingshus till Solberga by, omfattande en längd af öfver 22,000 alnar, och derför kostnaden blifvit beräknad till en summa af 22,336 r:dr 13 sk. 4 r:st, anhållit, att Rikets Ständer måtte, till lättnad för socknemännen vid fullgörandet af olvanberörde nådiga dom, bevilja dem ett anslag af 10,000 r:dr, utgörande hälften af den beräknade kostnadssumtnan, att på 3:ne år utgå för ifrågavarande vägförbättring, eller ock förordna, att af de medel, som kunde blifva beviljade till vägförbättringar i orten, sistnämnde belopp måtte företrädesvis tillgodokomma Rättviks socknemän ; f) af Johan Johansson från Orebro län, att, för anläggning af fast landsväg öfver Hammars färjesund i Nerike emellan Askersund och Motala, en behörig andel af anslaget för vägbyggnader m. m. måtte af Rikets Ständer beviljas, med skyldighet för häradet att till arbetets utförande lemna något bidrag; g) af Per Mattson från Vester-norrlands län, om anslag af 2,000 r:dr för åtskilliga vägars anläggande och upphjelpande inom Skorpeds socken af norra Ångermanland, i öfverensstämmelse med motionen bilagdt kostnadsförslag; h) af Per Sahlström från Stockholms län, med hvilken flere af ståndets ledamöter instämt, att Rikets
Ständer måtte besluta ett fortfarande vägförbättringsanslag af 133,333 r:dr 16 sk. årligen intill nästa riksdag, för att, uteslutande för delta behof och utan återbetalningsskyldighet, af Kongl. Maj:t såsom hittills, i mån af behof och fullgjorda prestanda, disponeras; i) af Johan Persson från Upsala län, som begärt, att 3,300 r:dr, utgörande hälften af det belopp, hvartill kostnaden, enligt upprättadt förslag, ansetts uppgå, måtte af Rikets Ständer beviljas såsom understöd för ombyggnad af en bro öfver vattendraget vid Säfva i Hagunda härad af sistnämnde län; k) af Petter Jönsson från Jönköpings län, som föreslagit, att Rikets Ständer måtte, såsom bidrag till uppförande af en brobyggnad öfver det så kallade sundet eller det smalaste stället af sjön Nätaren. belägen i Jersnäs socken och Tveta härad af nämnde län, bevilja två tredjedelar af den derföre beräknade kostnad, eller 3,000 r:dr, att utgå utan återbetalningsskyldighet, så vida vederbörande åtoge sig att tillskjuta den återstående kostnaden; m) af Per östman från Vester-norrlands län, som hemställt, att, för beredandet af ändamålsenligare färj—inrättningar vid Ångerman-elfven och verkställandet af de i sådant afseende nödiga förbättringar, måtte af Rikets Ständer anslås 1,000 r:dr till fördelning på sådant sätt, att 500 r:dr deraf komme att användas för förbättringar å hvartdera af färjställena vid Weda och Hornön, och 200 r:dr å hvardera af färj-inrättningarne vid Frånö och Norrland; Stats-Ulskottels Utlåtande, N:o 194. 23 n) af N. F. Husberg från Nyköpings län, sora, efter framställning af alla de olägenheter, hvilka vore förenade med öfverfarten vid
Qvicksund och icke sällan för längre tid alldeles hämmade kommunikationen å den allmännast begagnade vägen emellan Södermanland och Westmanland, och under åberopande af uöt förslag till förbättring härutinnan, som blifvit af öfverstelöjtnanten Fåström, uppgjordt, föreslagit, att Rikets Ständer måtte, för anläggning af en dels fast, dels rörlig, bro öfver nämnde sund, anvisa en summa af 26,000 r:dr eller, derest sådant ej kunde bifallas, åtminstone bevilja 2,300 r:dr för åstadkommande af en ändamålsenligare färj-inrättning i berörde sund.
Då statsverkets knappa tillgångar icke för de i dessa motioner ifrågasatta företag medgifva anslag till högre belopp, än som här ofvan uti ll:te punkten blifvit af Utskottet tillstyrkt att ställas till Kongl. Maj:ts disposition, får Utskottet hemställa, att dessa motioner icke må till något vidare afseende hos Rikets Ständer föranleda.
Befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag. 15:o
För detta ändamål har Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att, med bibehållande af hvad angående bidragens beviljande såsom lån eller anslag utan återbetalningsskyIdighet blifvit vid de tvenne sednaste riksdagarne bestämdt, anvisa en årlig summa af 33,533 r:dr 16 sk. i tre år, eller tillsammans 100,000 r:dr.
Erkännande nyttan af de företag, som med det äskade anslaget äro afsedda, har Utskottet likväl af statsverkets obetydliga och till största delen redan i anspråk tagna tillgångar funnit sig förhindradt att till Kongl.
Maj:ts förevarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. 14:o Härefter har Utskottet ansett böra till pröfning förekomma följande motioner: a) hos Ridderskapet och Adeln: af herr Montgomery Cederhjelm, R. N. G., som, med afseende å den betydliga mark af förträfflig beskaffenhet, hvilken genom sjön Hjelmarens sänkning skulle kunna vinnas, föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att fullständig arbetsplan och kostnadsförslag öfver sjön Hjelmarens sänkning måtte, så fort ske kunde, af en dertill skicklig person, emot anslag af allmänna medel, uppgöras och till Kongl.
Maj:t inlemnas; och b) af herr Hammarhjelm, C. G., som, jemte åtskilliga förslag i afseende å sättet för 24 Stats-Utskollcls Utlåtande, A:o 194- användandet, framställt begäran om ett statsanslag för befrämjandet af odlingar ä mossar samt annan odlingsbar jord; inom Borgareståndet: c) af herr Gullström, innefattande, att Rikets Ständer måtte anvisa ett statsanslag för utdikriing af mossar och dessas beredande till tjenlighet för skogsodling, att, efter uppgifna grunder, länen emellan fördelas; samt hos Bondeståndet: d) af Lars Larsson frän Elfsborgs län, som, för sänkning af Wångsjön inom Wedbo härad af Elfsborgs län, i ändamål att dymedelst göra de kring nämnde sjö belägne vattensjuke marker, omkring 96 tunnland, tjenliga för odling, begärt ett anslag af allmänna medel, stort 3,000 r:dr; e) af Sven Jonsson från Jemtlands län, med hvilken Jonas Ersson och Anders Olsson från samma län instämt, att ett statsanslag måtte beviljas invånarne i Herjeådalen för aftappning af derinom belägna, på åkerbruket högst menligt inverkande, myror; f) af Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län, som, enär samtlige hemmansegare, hvilkas egor gränsa till sjön Hellungen, belägen inom Inlands nordre härad af nämnde län, samt den derifrån löpande så kallade Storån, redan bekostat afvägning för nämnde insjös sänkning, hvarigenom omkring 230 tunnland mark kunde blifva odlingsbar, men den derför till 4,138 r:dr 32 sk. 4 rst. be räknade kostnad öfverstege jordegarnes förmåga, föreslagit Rikets Ständer att, för detta ändamål, mot billiga vilkor, bevilja ett lån af allmänna medel, stort 4,000 r:dr; g) af Pehr Nilsson från Christianstads län, innefattande, att, då Örkeneds socken vore en bland de trakter af Skåne, der dels genom sjöars och kärrs aftappning, dels genom mossars utdikning en betydlig jordrymd kunde göras tjenlig till odling, Rikets Ständer måtte för berörde ändamål anvisa nödigt anslag, lämpadt efter det behof, som vid en blifvande undersökning kunde förefinnas; h) af Nils Andersson från Christianstads län, som föreslagit Rikets Ständer att, för utdikning af Ifö sjö inom nämnde län, hvarigenom dels en till 7 å 8,000 r:dr årligen beräknad, genom öfversvämning förorsakad, skada skulle förekommas, och dels vinnas odlingsbar mark af många hundrade tunnland,
bevilja 20,000 r:dr såsom anslag och 20,000 r:dr såsom lån; i) af Pehr Sahlström från Stockholms län, med yrkande, att Rikets Ständer måtte fortfarande bevilja ett anslag af 30,000 r:dr årligen intill nästa riksdag för befrämjande af odlingsföretag, att utgå på sätt och med de vilkor, som hittills varit föreskrifne, k) Stats-Ulskottels Utlåtande, N:o 194. 25 k) af Olaus Eriksson från Götheborgs och Bohus län, som, biträdd af Tobias Lind från samma län, yrkat, att det af Rikets sednast församlade Ständer för utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar, samt till beredande af odlingsföretag beviljade anslag 130,000 r:dr måtte, såsom för ändamålet icke tillräckligt, förhöjas till minst 300,000 r:dr, under förut föreskrifne vilkor; l) af Anders Gunnarsson från Elfsborgs län, som hemställt, att 1 å 2000 r:dr årligen måtte till nästa riksdag anvisas att af hushåils-sällskaperne eller genom Konungens befallningshafvandes försorg, inom hvarje län, efter förutgången besigtning, utdelas till de innehafvare af jordlägenheter under Vedels mantal, hvilka upptagit och odlat oländig och stenbunden mark; rn) af Anders Andersson från Wermlands län, som, biträdd af P. Erikson, Jonas Christoffersson och A.
Johansson, alla från nämnde län, anhållit, att, enär sjön Wenern genom dess egenskap att stundom stiga ända till fyra alnar öfver sin minsta vattenhöjd, ofta förorsakade öfversvämning å den kringliggande bördiga åkerjorden, Rikets
Ständer måtte bevilja anslag för verkställande af undersökning om möjligheten att vid Trollhättan eller på annat tjenligt ställe tillvägabringa ett serskildt utlopp, som kunde begagnas, då sjön började stiga och hvarigenom densamma kunde hållas vid sin vanligen minsta vattenhöjd; och skulle, enligt motionen bilagdt bevis, genom ett sådant företag, endast af de stränder vid sjön Wenern, som tillhöra Wermland, 3,098 tunnland komma att göras fruktbara; varande jemväl hemstäldt, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes, med anledning af hållen undersökning, aflåta nådig proposition i ämnet; n) af Johan Westermark från Westerbottens län, med hvilken Gustaf Glad från samma län sig förenat, att någon del af det anslag, som af Rikets Ständer kunde komma att beviljas för utdikning af sjöar, myror och kärr, äfven måtte få användas till understöd för förädling, genom vattensilning, af mosslupen äng.
På grund af de skäl, som hindrat Utskottet att tillstyrka bifall å Kongl. Maj:ts ofvanberörde nådiga framställning om anslag för befrämjandet af sådane företag, som uti desse motioner blifvit ifrågasatta, och då, i händelse någon eller några af de utaf motionärerne begärde förberedande undersökningar i och för vissa allmänna arbetsföretag skulle af Kongl. Majit pröfvas nödiga eller lämpliga, tillgång för bestridande af kostnaderne dervid torde kunna erhållas genom anlitande af det anslag för dylika undersökningar, hvars beviljande Utskottet uti nedanstående 13 punkt kommer att föreslå, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att förenämnde motioner må få förfalla. 13:o
Enär det till rese- och undersökningskostnader samt expenser för allBih. till R. S. Prot. 1SS7 och 1848 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 12 Baft. 4 26 Stats-Utshottets Ullålande, N:o 194. mcinna arbeten hittills beviljade anslag, 10,000 r:dr, befunnits otillräckligt, har KoiH. Maj:t ansett sig böra af Rikets Ständer begära 12,000 r:dr ärligen i tre år, eller tillsammans 36,000 r:dr; äfvensom och då den till aflöning för Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, jemte de under samma Styrelse lydande distrikt-chefer anslagna summa af 9,760 r:dr 32 sk. numera, i anseende till göromålens tilltagande mängd och personalens derigenom behöfliga tillökning icke vore tillräcklig, Kongl. Maj:t för detta ändamål äskat ett till 12,366 r:dr 32 sk. förhöjdt årsanslag eller tillsammans för tre år 37,700 r:dr.
Då Utskottet i anseende till statsverkets knappa tillgångar, funnit sig föranlåtit afstyrka Rikets Ständers bifall till största delen af begärda anslag för sådane företag, som tillhöra nämnde styrelses verksamhet, och deraf torde följa, att så väl resor och undersökningar för allmänna arbeten, som styrelsens göromål i öfrigt varda i väsendtlig måtto inskränkta, har Utskottet ansett sig sakna skäl att de äskade förhöjningarne tillstyrka, utan hemställer, att de årliga anslagen till så väl rese- och undersökningskostnader samt expenser för allmänna arbeten, som aflöning för nämnde styrelse, utgörande det förra 10,000 r:dr och det sednare 9,760 r:dr 32 sk., måtte för åren 1848, 1849 och 1830 oförändrade bibehållas. 16:o
Till arfvode för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra civil-ingenieurer har Kongl. Maj:t äskat, såsom hittills, 1,000 r:dr eller för tre år 3,000 r:dr, men hvad angår anslaget till stipendier för elever, som vid nämnde läroverk genomgå den för civil-ingenieurer bestämda kurs, hvilket hittills utgjort 1,000 r:dr, har Kongl Maj:t, för att ytterligare befrämja det angelägna syftemålet att påskynda bildandet af skicklige ingenieurer för allmänna arbeten, ansett sig böra af Rikets Ständer begära ett till 2,000 r:dr förhöjdt årsanslag för åren 1848, 1849 och 1830 eller tillsammans 6,000 r:dr.
Utskottet, som, i betraktande af statsverkets ringa tillgångar, icke anser sig böra tillstyrka någon förhöjning i anslaget till stipendier för dem, som genomgå civil-ingenieurs-kurs, får föreslå, att ifrågavarande 2:ne årliga anslag, hvartdera af 1,000 r:dr, måtte ytterligare under åren 1848, 1849 och 1850 fortfarande få utgå. 17:o Jemte dessa till befrämjande af allmänna arbeten föreslagne statsbidrag, har Kongl. Maj:t äskat beviljandet af följande anslag, nemligen: a) i likhet med hvad Kongl. Maj:t i Dess vid nästlidne riksdag aflåtna Nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof föreslagit, för anskaffande till Strömsholms och Ottenby stuterier af utländska hingstar till åstadkommande af en Stats-Ulskoltets Utlåtande, N:o 194. 27 ädlare och starkare hästras, företrädesvis tjenlig till begagnande äfven vid jordbruket, ett anslag för en gång af 10,000 r:dr.