Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stånden fattat i fråga om den för siden- halfsiden- och bomulls väfnader nu medgifna förmån att få direkt införas från Ostindien, mot tull af 10 procent, dels ock att Utskottet då ännu icke från Ridderskapet och Adeln erhållit del af de anmärkningar, som föranledt återremiss af Utskottets förslag, rörande 25 § tulltaxe-underrättelserna, hvarföre
Utskottet icke eller då kunde uppgöra förslag till sammanjemkning af nämnde skiljaktiga beslut.
Sedan Utskottet nu mera undfått berörde anmärkningar, och deraf funnit, att ålerremissen icke afsett ifrågavarande tullbestämmelse, går Utskottet härmed att i denna fråga afgifna hufvudsakligt yttrande.
Såsom redan i memorialet N:o 23 är nämndt, hafva Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet bibehållit nu gällande stadgande af 10 procents tull å siden-j halfsiden- och bom ulls väfnader, som inkomma direkte från Ostindien, hvarvid Ridderskapet och Adeln endast så vida afvikit från gällande taxa, att det i anmärkningen pag.
56 af samma taxa förekommande ordet "orter” skulle utbytas mot produktions-<rter.
Preste- oell Borgare-stånden hafva deremot, jemlikt Kongl. Maj:ts af Utskottet antagna förslag, beslutat, att dessa undantag från taxans allmänna bestämmelser skulle upphöra.
Då Utskottet afgaf sitt förslag härom, var det i sammanhang med så vida hufvudsaklig förändring af taxans bestämmelse för alla slags väfnader, att icke allenast gällande införselsförbud skulle upphöra, utan och afgifterue i allmänhet betydligen nedsättas; vid hvilka förhållanden skäl ansågs icke förefinnas till serskilda tullsatser för ifrågavarande slag väfnader.
Nu åter, då gällande inlörselslörbud och höga lullafgifter å väfnader blifvit af Bikels Ständer, med högst obetydlig förändring, bibehållna, anser ock Utskottet de i gällande tulltaxa stadgade undantag för siden-, halfsiden- och bomulls-väfnader, som direkte införas från Ostindien och öfriga orter på andra sidan Goda-hopps-udden, lämpligen böra qvarstå; hvadan och enär det af Ridderskapet och Adeln, i afseende å förenämnda anmärkning, beslutade utbyte af ordet ”orter” mot produktion s-orter skulle pålägga importören en bevisuingsskyldighel, angående varornas tillverkningsort, sorn i de flesta fall blefve nära omöjlig att fullgöra, Utskottet ser sig föranlåtet inbjuda Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-stånden, att, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut härom, lika med Boiule-ståudet bibehålla nu gällande undantagsbestäm - 6 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 27. melser för siden-, halfsiden, och bomulls-väfnader, som direkte inkomma från Ostindien och öfriga orter på andra sidan Go~ da-hopps-udden.
Skulle denna inbjudning icke vinna bifall, föranleda de skiljaktiga besluten, hvilka afse sjelfva tullbestämmelserna, omröstning i förstärkt Statsutskott; i hvilket hänseende Utskottet föreslår följande omröstningar: a) om kontrapropositionen: l:o Den, som lill kontraproposition i den hufvudsakliga voteringen antager Ridderskapets och Adelns beslut, att bibehålla sina stadgade serskilda tullbestämmelser för siden-, halfsiden- och bomullsväfnader, inkommande direkte från Ostindien och öfrige orter på andra sidan Goda-hopps-udden, utan annan förändring än att ordet ”orter” skall i anmärkningen pag.
56 af gällande tulltaxa utbytas mot ordet produktions-orter, löstalja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Preste- och Borgare-ståndens beslut, alt dessa serskilda tullbestämmelser för nämnde slag väfnader skola belt och hållet upphöra; och b) i hufvudsaken: 2:o Den, som, lika med Bonde-ståndet, anser gällande serskilda tullbestämmelser för siden-, halfsiden- och bomullsväfnader, inkommande direkte från Ostindien och öfriga orter på andra sidan Goda hopps-udden, böra bibehållas oförändrade, löstalja ; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages (l:a Alternativet) Ridderskapets och Adelns beslut. (2:a Alternativet) Preste- och Borgare-ståndens beslut.
I afseende å de serskilda vid förbudens boi l tagande ifrågasatte öfvergångs-åtgärder och kontroller, hvarom betänkandet N:o 13 pag. 65 och Bmllnings-Uislcottets Uilåtande, N:o 27. 7 66 handlar, hafva Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-stånden gillat Utskottets förslag, att ingen af de artiklar, sorn, nu förbjudna, hädanefter tillåtas till införsel, må på kredit-upplag uppläggas och icke heller på nederlag, annorlunda än till återutförsel, i städerna Stockholm, Götheborg, Carlshamn, Landskrona och Söderköping.
Borgare-ståndet har härom icke meddelat något serskildt yttrande; men då 3 Stånd sålunda varit i denna fråga af samma mening, lärer densamma böra anses uteöra Rikets Ständers beslut.
Såsom Utskottet vidare tillstyrkt, hafva Borgare- och Bonde-stånden beslutat, att rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter till införsel lofgifna varor, må tillkomma alla stapelstäder, hvaremot Preste-ståndet, med afslag å Utskottets tillstyrkande, förklarat nämnda införselsrättighet böra inskränkas till de af Kongl. Maj:t uti Dess nådiga proposition föreslagna städer.
Frågan härom är af Ridderskapet och Adeln återremitterad, hufvudsakligen på den grund, att det vid ärendets behandling ännu var ovisst, hvilka artiklar af de nu förbjudna kunde blifva lill införsel lofgifna, och Ridderskapet och Adeln ville hafva för sig öppet att, med afseende derå, fatta beslut öfver ifrågavarande ämne.
Nu, då förbudet mot införsel endast blifvit borttaget för artiklarne ”sirop, socker” samt 'socker, topp- kandi-och kak-”, och den förenklade uppställning, Utskottet för dessa artiklar föreslagit, är volden af Rikets Ständer godkänd, vid hvilket förhållande något misstag vid förlullningarne svårligen kan blifva möjligt, anser Utskottet sig häraf ega desto större skäl, att vidblifva sitt af 2 Stånd redan godkända förslag, att rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter till införsel lofgifna varor, må tillkomma alla stapelstäder.
Bland de af Norrköpings fabriks-societet vidare föreslagna kontroller, i afseende å hittills förbjudna ylle-väfnader, har Preste-slåndet antagit, dels att sådana varor icke finge införas med andra än däckade fartyg af minst 20 lasters drägtighet, och dels att anstånd af ett år efter slutet af delta skulle medgifvas, innan tulltaxan i fråga om de artiklar, för hvilka förbudet blifvit borllaget, träder i verkställighet.
Då icke något af de öfriga Stånden fattat härmed likartade beslut, samt de artiklar, för hvilka nämnde serskilda bestämmelser varit ifrågasatte, fortfarande blifva till införsel förbjudna, lära Preste-ståndels nyssberörda beslut böra förfalla. 8 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 27.
Utskottets förslag till förteckning öfver vid införsel tullfria varor, hafva Ridderskapet och Adeln icke meddelat något serskildt beslut.
Preste-ståndet åter har beslutat, att ”kärl och redskap af äkta porslin för pharmaceutiska och vetenskapliga behof’ borde deri upptagas; att rubriken ”korkträd” skulle utbytas mot korkbark; samt att rubriken ”eldfast sten” skulle uteslutas; hvarförutan Preste-ståndet återremitterat denna förteckning, alt af Utskottet rättas i öfverenslämmelse med de beslut, som af Ständerna i della hänseende blifva fattade.
Af Borgare-slåndel är denna förteckning, sådan den finnes bilagd Kongl.
Maj is nåd. proposition angående tullbevillningen, godkänd, med uteslutande, eldigt Utskottets förslag, af andra momentet under rubriken ”flyttsaker”.
Deremot har Bonde-slåndet helt och hållet godkänt den af Utskottet föreslagna förteckningen, så vidt den icke stöde i strid med de beslut, Ståndet i fråga om tullbevillningen fattat.
Då den i gällande taxa befintliga rubriken korkträd icke afser sjelfva trädet, utan barken, och således är oriktig, lära Rikets Ständer finna, att denna rubrik bör uti förevarande förteckning till korkbark förändras.
Deremot och enär Preste-ståndets beslut, att i samina förteckning upptaga ”kärl och redskap af äkta porslin för pharmaceutiska och vetenskapliga behof,” likasom den af Utskottet föreslagna och af Preste-och Bonde-stånden godkända förändringen att ur förteckningen utesluta rubriken ”eldfast sten” icke blifvit af öfriga Stånden gillade, och icke eller angå annat än lemligen likgiltiga ändringar af redaktionen, torde frågan om dessa förändringar höra förfalla.
De af Stånden, i afseende å sjelfva tullbevillningen, fatlade beslut, föranleda i öfrigt ingen ändring i den af Utskottet föreslagna förteckning, än att stenkolsstybb eller cinders skola deri upplagas.
Hvad Utskottet angående lulltaxe-underrätlelserna föreslagit, hafva Ridderskapet och Adeln godkänd t, i afseende å 1, 2, 3, 4, 5, G, 8, 10, 11, 13, 14, 17, 19, 20, 21, 22, 24 och 26 § § hvaremot förslaget, angående - Bevillnings-Utsliottcts Vilålande, N:o 27. 9 gående 7, 9, 12, 15, 16, 18, 23 och 25 §§ samt om uteslutande af 28 § i gällande taxe-underrättelser blifvit, på grund af gjorda anmärkningar, återremitteradt; och har Ridderskapet och Adela derjemte bibehållit 19 § af sistnämnda underrättelser.
Utom hvad här ofvan är omförmäldt, i fråga om siden-, halfsidenoch bomullsväfnader från Ostindien, har Preste-ståndet bifallit den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelse om föringsmedlen, hvaremot Presteståndet ogillat yttrandet om tull-lindringarnes upphörande och i öfrigt återremitLerat förslaget, för att lämpas efter de beslut, som Ständerna, rörande tulltaxan, kunde fatta.
Borgare-ståndet, som lågt Kongl.
Majus förslag till grund för föredragningen, har fattat de beslut, angående tulltaxe-underrättelserna, som här nedan skola vid hvarje § serskildt omförmklas.
Deremot har Bonde-ståndet gillat Utskottets förslag, så vidt det icke stöde i strid med Ståndets beslut, angående tullbevillningen.
Emot 1 lill och med 6 §§ af Utskottets, med Kongl. Maj:ts lika, förslag har någon anmärkning icke förekommit; och måste dessa §§, som af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden blifvit godkända och deri Ståndens beslut, angående tullbevillningen, icke eller påkalla någon förändring, till följd häraf, anses vara af Rikets Ständer gillade.
Förslaget, angående 7 §, motsvarande 9 § i gällande taxa, är af Ridderskapet och Adeln återremitteradt, för att rättas i enlighet med den af samma
Stånd beslutade inskränkning af införselsrättigheten till vissa städei'.
Denna ålerremiss synes alse endast sednare momentet, som handlar om förtullningen af grof ull; och som, till följd af Ståndens beslut, att i taxan skilja emellan grof ull och andra slag, inskränkningen till vissa städer af rättigheten att införa grof ull blifvit, på sätt Utskottets memorial JN:o 23 pag. 46 innehåller, af Rikets Ständer oförändrad bibehållen, torde, med godkännande af 1 mom. 7 § af Utskottets förslag, hvilket Borgare- och Bonde-stånden gillat, 2:dra momentet böra förblifva sådant 9 § gällande taxa innehåller, nemligen: ”1 de städer, dit grof ull får införas, tillkommer samma rättighet, i afseende å denna artikel, äfven schäferi-egare och ullproducenter i riket.” § 8 i Utskottets förslag är godkänd af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden samt tarfvar ingen förändring.
Fröt. 1847 Sj 1848. 5 Sami. 1 Åfd. 19 Baft. i 10 Bevillnings-Utslcotttts Utlåtande, N:o 27.
Den förändrade lydelse af 11 § i gällande taxa, som 9 § Utskottets förslag innehåller, tillkom under förutsättning, att nu stadgade införselsförbud skulle upphöra; men då dessa förhud nu blifvit hufvudsakligen bibehållna, samt Ridderskapet och Adeln fördenskull återremitterat §:ne, lärer 9 § böra erhålla följande med 11 § gällande taxa hufvudsakligen öfverensstämmande lydelse: §• 9.
Yid uppkommande tvist om en varas tullbarhet eller rätta art och benämning, må General-tullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan der så elford ras, sakkunnige handlande etc. (se 11 § gällande taxa.).
Uti 10 och 11 §§ af Utskottets förslag, som af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden blifvit gillade, erfordras ingen ändring.
Borgare-ståndet har beslutat, att i tulltaxe-underrältelserna, näst etter nyssnämnde 11 §, införa en ny § 12 af följande lydelse: ”Rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter till införsel lofgifua varor tillkommer alla stapelstäder.”
Något likartadt beslut är icke af öfriga Stånden fattadl; och ehuru, såsom ofvan förmäles, Utskottet fullkomligt delar Borgare-ståndets åsigt alt inskränkning i införselsrältigheten för nu lofgifna artiklarne sirop och socker icke bör ega rum, tror Utskottet det likväl hvarken vara lämpligt eller behöfligt alt i taxan införa något serskildt stadgande härom; hvadan Utskottet hemställer, att den af Borgare-ståndet beslutade nya § 12 icke malte antagas.
Uti 12 § af Utskottets, utaf Borgare- oeh Bonde-stånden godkända, förslag, motsvarande den 14 i gällande taxa, var endast den ändring, i öfverensstämmelse med förslaget till credit-upplags-tariff, införd alt ordet ”jninimi-värdet” skulle utbytas emot minimi-qvantiteten; men som Rikets Ständer, på sätt i memorialet N:o 23 är anfördt, bibehållit nu gällande kredit-upplags-tariff, der miuimi-värden utgöra grunden lör kredit-upplaget, af hvilken anledning Ridderskapet och Adeln äfven återremitterat ifrågavarande §, hemställer Utskottet, att 12 § af dess förslag må återföras till likhet med gällande 14 §.
Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 27. 11 Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden hafva gillat 13 och 14 §§ al Utskottets förslag, deri Ståndens beslut, angående sjelfva tulltaxan, icke eller föranleda förändring. § 15 är af Ridderskapet och Adeln återremitterad, på det att de i samma § medgifna tullrestilutioner måtte sättas i enlighet med tullafgifterna å de råämnen, som uti förädlade produkterna ingå.
Borgare-ståndet åter har, i öfverensstämmelse med sina beslut, angående tullfrihet för ohäcklad hampa och nedsättning al införselstullen å ohäckJadt lin, helt och hållet uteslutit hampväfnad från tullrestitution och för segelduk af lin nedsatt restilutionen till 14 sk. samt för packväf af samma ämne till 11 sk. stycket oin 50 alnars längd; hvarjemte Borgare-ståndet i öfrigt gillat Utskottets förslag.
Då Rikets Ständer, för ohäcklad hampa, nedsatt införselstullen till hälften af dess nuvarande belopp, eller 24 sk. skeppundet, samt å ohäck ladt lin bibehållit gällande införselstull 1 rd:r 8 sk. lispundet, följer deraf, att nu gällande tullrestitution för hampväfnader bör nedsättas till hälften och för linväfnader förblifva oförändrade; och föreslår Utskottet, som saknar skäl frånträda hvad 15 § i öfrigt innehåller, att tullrestitutionen må bestämmas: för 1 st. segelduk af hampa till minst 50 alnars längd . 4 sk. 1 st. segelduk af lin till samma längd 32 sk. 1 st. packväf af hampa dito dito ..... 3 sk. 1 st. dito af lin dito dito ..... 24 sk. och att 15 § af Utskottets förslag, vid betänkandet N:o 13, i öfrigt må godkännas.
Den af Utskottet föreslagna 16 §, som blifvit af Bonde-ståndet ovilkorligen, men af Borgare-ståndet, endast för det fall att utförsel af malm lomme att tillåtas, godkänd, har Ridderskapet och Adeln återremitterat, såsom helt och hållet beroende af det beslut Rikets Ständer kunde fatta i afseende å utförseln af malm, rå och osmält, ej specificerad.
Och som Rikels
Ständer bibehållit förbudet mot utförsel af malm, samt §:en, vid sådant förhållande, skulle helt och hållet sakna tillämpning, torde RiketsStänder finna, att denna § bör ur förslaget till tull taxe-underrättelserne uteslutas, I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, hade Utskottet tillstyrkt, att 19 § af nu gällande tulltaxe-underrättelser, som bestämmer att 12 Bevillnings- Utskottets Ullåtändc.
N:o 27. kobolt vid utförseln skall vara fördelad i pakeler och försedd med stämpel Irån det ställe, der den blifvit tagen, skulle ur underrättelserna utgå.
Borgare- och Bond*e-stånden hafva gillat detta förslag, emot hvilket anmärkning hos Preste-ståndet icke eller förekommit, lika litet som Ständernas beslut, angående artikeln kobolt, deri påkallar någon förändring; men Ridderskapet och Adeln har beslutat att ifrågavarande § skall bibehållas.
Då emellertid två Stånd gillat Utskottets förslag, och något giltigt skäl för § :ns bibehållande, efter Utskottets åsigt, icke förefinnes, anser Utskottet sig, i anledning af Preste-slåndels återremiss af frågan härom, böra förnya sin tillstyrkan, att 19 § af gällande taxe-underrättelser må utgå.
Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden hafva godkänt den af Utskottet föreslagna 17 §, hvilken är med nu gällande 21 § helt och hållit öfverensstämmande; och skäl till ändring derutinnan förefinnes icke eller i de beslut, Rikets Ständer angående tullbevillningen fattat.
Under förutsättning af införsels-förbudens upphäfvande hade Utskottet i 18 § 5 morn. af sitt förslag tillstyrkt ändringar i motsvarande 22 § af gällande taxa, hvilka ändringar Borgare- och Bonde-stånden godkänt; men som Ridderskapet och Adeln återremitterat §:n, att bringas i öfverensstämmelse med Ståndens beslut, angående förbudsbestämmelserna, och dessa bestämmelser blifvit af Rikets Ständer hufvudsakligen bibehållna, torde de i 18 § föreslagna ändringar böra förfalla och denna § få förblifva vid samma lydelse, som 22 § gällande taxe-underrättelser.
Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden hafva helt och hållet godkänt 19 § af Utskottets förslag, hvari återremissen från Presteståndet icke eller föranleder ändring.
I afseende å den af Utskottet föreslagna 20 § förefinnes emellan Ridderskapets och Adelns, Borgare- och Bonde-ståndens beslut ingen annan skiljaktighet, än att Borgare-ståndet, som antagit motsvarande 19 § i Kongl. Maj:ts förslag, i följd deraf icke godkänt den förändring i redaktionen af 2 morn., Utskottet tillstyrkt.
Då emellertid denna redaktions-förändring ostridigt eger företräde framför §:ns fordna, af Kongl Maj:t derutinnan bibehållna lydelse, BeviUnings-Ulskotteti Ullålande, N:o 27. 13 torde §:n, sådan den blifvit af Utskottet föreslagen, godkännas.
Den af Utskottet, i sammanhang med sistnämnde §, föreslagna underdåniga skrifvelse om föringsmedlens användande till pensionsinrältning för Svenska sjöfolket, hafva Ridderskapet och Adeln , Preste- och .Bondestånden godkänt, hvaremot Borgare-ståndet derom icke meddelat serskildt yttra nde; och iäier förstbemälda Irenne Stånds sammanstämmande beslut härom böra anses utgöra Rikets SLänders.
Angående 21 och 22 § af Utskottets förslag, som blifvit af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden godkända, föranleder Presteståndets besluL om återremiss icke något vidare yttrande.
Utskottets förslag till 23 § hafva Borgare- och Bonde-stånden gillat, men Riddevskapet och Adeln återremitterat, under förutsättning att §:ns lydelse vore beroende af tåndens beslut, angående förtullningen af ull och öfriga i §:u nämnde artiklar.
Då emellertid denna § endast handlar om tolagens beräknande, och det otvifvelaktigt är form-enligare att de serskilda bestämmelser derutinnan, som i gällande tulltaxa finnas för vissa artiklar på spridda ställen upptagna, sammanföras i taxeunderrättelserna, anser Utskottet sig böra vidblifva sitt förslag till 23 § i nämnde underrättelser.
Borgare- och Bonde-stånden hafva gillat Utskottets förslag, att 28 § i gällande lulllaxe-underrättelser skulle helt och hållet utgå; hvaremot Ridderskapet och Adeln återremitterat förslaget härom, på det Utskottet skulle komma i tillfälle att affatta sitt förslag i öfverensstämmelse med Ståndens beslut, angående förbuds-bestämmelserna.
Då ifrågavarande 28 § gällande taxa icke afser några serskilda förbuds-eller tullbestämmelser, och följaktligen icke är af Ståndens beslut derom beroende, utan deremot angår sådana, för vissa städer och orter, verk och inrättningar fordom medgifua undantagsförmåner, som icke vidare existera, torde Rikets Ständer finna, alt samma §, såsom nu mera saknande all tillämpning, bör, 14 Bcvillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 27. såsom Borgare- oeh Bonde-Stånden redan beslutat, ur taxeunderrättelserna utslutas.
Den af Utskottet föreslagna 24 § är godkänd af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden, samt helt och hållet oberoende af de serskilda tnllbestämmelserna, hvadan Preste-slåndels ålerremiss, i hvad den angår samma §, icke föranleder till vidare yttrande.
I fråga om 25 § af Utskottets förslag till lulltaxe-underrättelser, samt den af Utskottet, i sammanhang dermed, föreslagna underdåniga skrifvelse om tuil-lindringarnes upphörande, har hos Ridderskapet och Adeln förefallit vidlyftig discussion, som föranledt ålerremiss så väl af sjelfva §, som den underdåniga skrifvelsen.
Jemte det flera ledamöter yttrat sig för antagande af dessa Utskottets förslag, hafva andra ledamöter deremot framställt åtskilliga anmärkningar, nemligen dels emot antagande af det vilkor för lull-lindringarnes åtnjutande vid införsel, sorn Utskottet föreslagit; dels emot sjelfva tuli-lindringarnes upphörande och dels emot den i sammanhang med förslaget derom tillstyrkta motsvarande nedsättning af tullafgifterna för de artiklar, hvarför tull-lindringar nu hufvudsakligen ega rum.
I förstnämnde hänseende, eller frågan om vilkoret för tull-lindringarnes åtnjutande, har blifvit anmärkt: att detla vilkor skulle både direkt och indirekt skada svenska sjöfarten, i förra fallet derigenom att det lade hinder i vägen för svenska fartyg att under längre lid, än 3 år, begagna sig af fördelaktig fraktfart emellan främmande länder, och i sednare fallet äler, genom att sannolikt föranleda upphäfvande af för Sverige fördelaktiga, på full reciprocitet grundade handels- och sjöfartstraktater med främmande makter.
Det i Utskottets betänkande N:o 13, i afseende härå, omförmälde yttrande af herr Bergman, har ock blifvit emot Utskottets förslag åberopadt och vidare ulveckladt, hvarjemte den anmärkning är vorden framställd, att vilkoret af Svenska produkters utförsel till ”transatlantisk hamn” borde rättas till ”utländsk hamn.”
Angående frågan om detta vilkor, har Preste-slåndet icke meddelat särskildt yttrande, hvaremot Borgare-ståndet ogillat, men Bonde-ståndet godkänt hvad Utskottet härutinnan föreslagit.
Bevillning»-Utskollels Utlåtande, N:o 27. 15
Då denna fråga hos Utskottet förra gången behandlades, tog
Utskottet nogsamt i öfvervägande vigten af de invändningar, som emot det föreslagna vilkorets antagande både i herr Bergmans ofvanberörde yttrande blifvit framställde och för öfrigt af flera Utskottets ledamöter ytterligare anfördes, och hvarmed likartade anmärkningar nu föra nied t Ridderskapets och Adelns beslut om återremiss; men som Utskottet fann de betänkligheter, som sålunda emot förslaget förekommo, väsendtligen öfvervägas af det uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition åberopade, obestridligen sanna förhållandet, att ändamålet med tull-lindringarne hufvudsakligen förfelades, om andra fartyg än sådane, som exporterade Svenska produkter, eller med andra ord förnämligast Svenska fartyg, af dessa lindringar kommo i åtnjutande, ansåg UtskotLeL sig icke kunna annat, än godkänna det ifrågavarande vilkoret för lull-lindringarnes åtnjutande; och Utskottet har icke eller nu kommit till annan öfvertygelse, hvadan Utskottet vidblifver sitt förslag, alt, derest de partiella tull-lindirngarne skola ega rum, desamma vid införsel icke må tillgodokomma andra fartyg, än dem, som sist inom de tre nästförutgångna åren bevisligen från Svensk till transatlantisk hamn algått med minst half last af Svenska produkter.
Emot förslaget om tull-lindringarnes upphörande har åter hos Ridderskapet och Adeln blifvit erinradt, att Svenska handeln och sjöfarten ännu icke skall vunnit den styrka och utsträckning, att densamma, utan uppmuntran och stöd af dessa lindringar, kunde bibehållas och förkofras på aflägsnare länder, och att icke allenast handelns och den vidsträcktare Sjöfartens bestånd, ulan ock, hvad som härvid isynnerhet borde tagas i betraktande.
Sveriges politiska behof af öfvadt sjöfolk kräfde bibehållandet af tull-lindringarne.
Preste- och Borgare-stånden hafva ogillat Utskottets förslag, angående tull-lindringarnes upphörande, hvilket förslag Boude-ståndet deremot godkänt.
Vid dessa förhållanden, då två Stånd bestämdt förkastat Utskottets förslag och de flesta ledamöter hos Ridderskapet och Adeln, som derom sig yttrat, äfven talat emot förslaget, anser Utskottet sig böra, med frånträdande af samma förslag, hemställa, atjt de partiella tull-lindringar, som i 30 § af gällande taxe-uu - 16 Bevillning s-Utskottets Utlåtande, N:o 27. derrättelser äro medgifna, måtte, mot här förut föreslagna vilkor, fortfarande bibehållas.