Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta ränte- och amorterings-aiislag skall ingå till den särskildt redovisade liqvidations- och amortissements-fonden för meranämnde lån, hvilken fonds behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränteliqviderna vid derför bestämda terminer varda ovilkorligen fullgjorda samt lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd.
De till nämnda fond influtna medel böra, så vidt ske kan och sagde liqvider medgifva, städse göras fruktbärande på det sätt Fullmägtige anse mest ändamålsenligt och med Statens säkerhet förenligt. § 5.
Jemlikt Rikets Ständers vid 1815 års riksdag fattade beslut och Riksgäldskontorets, till följd deraf, under den 9 November samma år utfärdade förbindelse, utbetalas en summa af Trehundratusen R:dr årligen till Hans Maj:t Konungen eller Dess Arfvingar efter Successions-ordningen af den 26 September 1810. § 6.
För det, enligt 1779 års riksdagsbeslut, såsom hemgift åt dåvarande Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, anslagna kapital af Etthundrafemtiotusen Riksdaler erlägges af Riksgälds-kontoret
Fem procent årlig ränta, hvilken, efter Hans Majit Konungens anvisning, qvartalsvis utbetalas. § 7. Utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, af Riksgälds-kontoret, under den 30 September 1841, utfärdade 968 st.
Fyra-procent-obligationer, å 4,000 R:dr Banko hvardera, för Svenska Statsverkets då återstående skuld till Rikets Ständers Bank, i anledning af Bankens förskott till 1808 och 1809 års krigskostnader, infrias årligen Tjugotvå stycken å ett sammanräknadt kapitalbelopp af Åttioåttatuson Ridr nämnde mynt; hvarförutom Riksgälds-kontoret, vid hvarje års slut, skall inlösa samma års räntekuponer för dessförinnan icke infriade obligationer.
Så länge Rikets Ständers Bank är innehafvare af alla de icke inlösta obligationerna, hvilka för närvarande utgöra ett antal af 550 st. och lyda å ett belopp af Två millioner tvåhundra tusen Ridr Banko eller Tre millioner trehundra tusen Ridr Riksmynt, bör, vid obligationernas infriande, följas deras nummerordning; men derest ett annat förhållande inträffar, skall genom lottning, som inför Fullmågtige i Riksgälds-kontoret vid öppna dörrar förrättas, bestämmas hvilka obligationer för året komma att inlösas, och skola dessas nummer sedermera kungöBih. till II.
4 Sami. 1 Afd. 3 liand. 9 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 183. ras frenne gånger i allmänna tidningarne, sista gången inom Tre månader före inlösnings tiden. § 8.
Den i Riksgälds-kontorets räkenskaper, under rubrik: Rikets Ständers Lånebanks fordran, upptagna skuld, härrörande trän de af Riksgälds-kontoret, emot diskonts-vilkor och Två procent ränta, begagnade förskott, och hvilken skuld, enligt upprättad liqvid, vid 1823 års slut utgjorde
Fyra millioner fjortontusen åttahundrafemtiotvå R:dr 16 sk. 3 rst.
Banko eller Sex millioner tjugotvåtusen tvåhundrasjutioåtta R:dr 51 öre Riksmynt, kommer att, utan någon afbetalning eller räntas beräknande, fortfarande inom linien i räkenskaperna upptagas. §• 9.
Till följd af Kongl. Maj:ts den 11 Januari 1859 meddelade dom i fråga om Kongl. Maj:ts och Kronans skyldighet att inlösa de för tillskott till Trollhätte slussverksbyggnad, under den 1 Mars 1750 utfärdade så kallade lottsedlar, må ännu utelöpande dylika sedlar, som i sådant ändamål hos Riksgälds-kontoret företes, under tiden intill nästa riksdag, af detta Yerk efter stadgad myntförvandling inlösas samt derå upplupen, förut icke betald, ränta godtgöras efter
Nio procent årligen till den 1 Mars 1853 och sedermera efter Sex procent, dock med iakttagande af hittills föreskrifvet bevillningsafdrag. § io. Den reparations-fond, utgörande Etthundrafyratiotusen åttahundraåttionio R:dr, som innehållits utaf de medel, Göta Kanalbolag, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 års riksdag, i Riksgälds-kontoret insatt, skall, till följd af samma beslut, mot erläggande af
Fem procent årlig ränta — hvilken Kanalbolaget vid hvarje års slut godtgöres — i Kontoret fortfarande innestå, till säkerhet för nämnde kanals framtida underhållande. § 11- Den af Rikets Ständer, vid 1828—1830 års riksdag, för Södertelje kanals underhållande beviljade fond af Fyratiofemtusen R:dr skall, mot utgörande af ränta till Kanalbolaget med
Fem för hundra årligen, i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess fonden behöfver för det dermed afsedda ändamål användas. § 12- J afseende på förvaltningen och användandet af den, för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande, i Riksgälds-kontoret afsatta fond, bestående ursprungligen af en utaf Kanal-direktionen, å Bolagets vägnar, under den 23 Januari 1839 utgifven och i samma Bolags fastigheter, Stora Wallby och Oppeby, intecknad skuldförbindelse å Femtontusen R:dr Banko, med Fem procent årlig ränta, komma nedanstående, af Rikets Ständer, vid 1840 och 1841 års riksdag, stadgade bestämmelser och föreskrifter att fortfarande iakttagas: Stats-Utskottets Memorial N:o 183. 11 l:o. 11 än tan för omförmälda förskrifning, äfvensom de, genom utlåning af denna räntas årliga belopp, ytterligare uppkommande räntemedel förblifva under
Direktionens vård och förvaltning, intill dess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad, och hvilken summa tills vidare är bestämd till ett belopp af högst Niotusen R:dr; hvarefter
Direktionen skall för densamma till Riksgälds-kontoret aflemna sådana låne- och säkerhetshandlingar, som öfverensstämma med det för ifrågavarande medels utlåning, under den 12 Januari 1852, af Kongl. Maj:t i nåder fastställda och utfärdade särskilda reglemente.
De för dessa lånehandlingar inflytande räntemedel må äfvenledes af Direktionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i ofvanstående moment omförmälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit. 3:o.
Dessutom må de smärre kontanta tillskott, som Direktionen, enligt den till
Riksgälds-kontoret ingifna plan för reparations-fondens bildande, å Bolagets vägnar, erbjudit, genom Direktionen förvaltas och göras fruktbärande, likasom de öfverskott, hvilka komma att återstå, efter det lånehandlingar till de i planen beräknade belopp, vid deruti bestämda tider, blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnade. 4:o.
Direktionen skall deremot vara Riksgälds-kontoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna räntan å ej mindre ofvannämnde förskrifning, än då samlade ränte- och tillskotts-model, varder vid årets slut, för reparationsfondens räkning, fruktbärande efter en, tills vidare, till
Fern procent bestämd räntefot, så att fonden under loppet af hvarje år tillvexer med en summa, motsvarande
Till säkerhet för fondens fortsatta bildande i öfverensstämmelse med derför i merberörde plan tillämpade och af Rikets Ständer fastställda grunder, hör, sedan den af Direktionen, under den 9 September nästlidet år, för tiden intill 1862 års slut, afgifna förbindelse att aflemna föreskrifna låne- och säkerhetshandlingar för de utlånade räntemedlen blifvit vederbörligen fullgjord, till Riks gälds-kontoret afgifvas en ny sådan förbindelse, hvilken skall omfatta de följande åren.
Det ursprungliga afsatta samt i Stora Wallby och Oppeby intecknade kapitalbeloppet, 22,500 R:dr, får icke under någon händelse, utan Rikets Ständers dertill särskildt lemnade samtycke, från Riksgälds-kontoret, till större eller mindre del, uttagas och af Kanalbolaget disponeras. 7:o.
Den genom räntemedlen uppkomna behållning må endast användas till företagande af sådana större, oundvikliga reparationer och arbeten, som icke, utan afbrytande af segelfarten å kanalen, kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, dertill disponibla, besparingsmedel, jemte de förväntade öfverskottena å kanal-inkomsterna för de 3:ne nästföljande åren. 8:o.
Yid dylikt tillfälle skall af den embetsmyndighet, som har sig upp draget öfverinseende! öfver vattenkommunikations-anstalterna i riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvad belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälda embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 9:o.
Sedan beloppet af ett sådant bidrag, på detta sätt, blifvit bestämdt, böra reparationsfonden tillhöriga lånehandlingar å en deremot svarande summa af Riksgälds-kontoret till Kanal-direktionens disposition utlemnas. 12 Stats-Utskottets Memorial N:o 183.
Om och när, i följd af de till Riksgälds-kontoret, för utlånta räntemedel, aflemnade säkerhetshandlingar, någon intecknings-förnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skall
Direktionen foga anstalt härom, utan att
Riksgälds-kontoret dermed behof ver taga någon befattning; och böra således de låne- och säkerhetssamt öfriga handlingar, som
Direktionen, för fullgörande af detta åliggande, måste begagna, uppå skeende anmälan, hållas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse, att handlingarne till Riksgälds-kontoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. § 13.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers, under 1840 och 1841 års riksdag, fattade beslut och stadgade vilkor vid beviljandet af det sedermera utbetalda stats-anslaget för ombyggande af Strömsholms kanal- och slussverk, böra, sedan nämnde kanals och slussverks ombyggnad blifvit fulländad, de i Riksgälds-kontoret deponerade aktierna i Strömsholms gamla slussverks Bolag till det nya Bolaget återställas eller förstöras; hvarförutom den, såsom lösen för de felande aktierna samt derå outtagna utdelningar, till Riksgälds-kontoret inbetalda och derstädes innestående summa då bör till det nya Bolaget utanordnas.
På sätt i 5 § af det för Strömsholms nya Kanalbolag utfärdade privilegium föreskrifves, skall, till bildande af en fond för framtida större reparationer, afsättas utaf kanal-inkomsterna en viss årlig summa, hvilken kommer att utgå med endast 4,500
R:dr under den tid, som erfox-dras för amorteringen af det Bolaget, i egenskap af räntefritt förskott, tillförsäkrade bidrag från handels- och sjöfartsfonden, men sedermera bör utgöra det i åberopade privilegium bestämda belopp af 7,500 R:dr; skolande låne- och säkerhetshandlingarne för de sålunda afsatta och utlånta medlen till Riksgälds-kontoret ingifvas samt under dess vård förblifva.
Bevakningen af samma handlingar, likasom sjelfva utlåningen, kommer dock att af Bolaget, på eget ansvar, ombesörjas.
Sedau de af Kongl. Maj:t
Bolaget föreskrifna vilkor och förbindelser för ofvanberörde ytterligare understöd blifvit uppfyllda, samt ixtaf kanalverkets inkomster utgått de kostnader, afdrag och utdelningar, som i 6 § af privilegium omförmälas, skall all öfrig inkomst tillfalla Staten, såsom godtgörelse för hvad af allmänna model blifvit till kanalbyggnaden föi’skjutet. § 14- Till följd af Rikets Ständers under 1853 och 1854 års riksdag fattade beslut, i fråga om fortsättningen och fullbordandet af jernvägs-anlclggningen från Kärrgrufvan inom, Norbergs bergslag till sjön Amänningen i Westerås län, skall Riksgälds-kontoret, som öfvertagit verkställigheten af ränte- och kapital-inbetalningarne för det Norbei-gs förra Jernvägsbolag utaf handels- och sjö/'arts-fonden tilldelade lån å Etthundrafemtio tusen Rrdr, återbetala detta lån och i sådant afseende, årligen, till och med år 1868, erlägga till samma fond en tiondedel eller 15,000 R:dr utaf sagde kapital samt godtgöra, fyra procent årlig ränta å det obetalda kapitalbeloppet, § 15- Do medel, som, i följd af vederbörande jordegare, vid 1828—1830 års riksdag, medgifven lösningsrätt af de å krono-skattejorden vexande ekar, till Riksgälds - Stats-UtsJcottets Memorial N:o 183.
13 kontoret redan influtit eller framdeles inflyta, skola, i den mån dessa medel till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande varda af Kongl. Maj:t anordnade, efter vederbörliga reqvisitioner utbetalas; börande Riksgälds-kontoret för omförmälda derstädes inneståcnde medel, jemte Ekeplantermgs-kassans ötriga till
Riksgälds-kontoret aflemnade och för detta verk disponibla tillgångar, godtgöra nämnde kassa Fyra procent årlig ränta; hvilken ränta likaledes bör, enligt Kongl. Majits nådiga disposition, för de med Ekeplanterings-kassans bildande afsedda ändamål af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. § 16.
För Lappmarks-ecklesiastik-fondens till Riksgälds-kontoret öfverlemnade behållning, som utgjorde Etthundratusen sjuhuudrasjutiosju R:dr 16 öre, skall Riksgälds-kontoret erlägga
Fem procent årlig ränta; hvilken räuta, vid hvarje års slut, med Femtusen tretioåtta R:dr 86 öre bör till Kongl. Stats-kontoret utbetalas. § 17- Under derför stadgade vilkor skola efter vederbörliga reqvisitioner, utbetalas de, enligt planen för Kongl. f. d.
Nummerlotteriet och derstädes förda matriklar, till utbetalning förfallna, men hittills icke utbekomna s. k. brudgåfv o-vinster. § 18.
I öfverensstämmelse med det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer stadgade vilkor för öfverlemnande till Riksgälds-kontoret af de från Landt-ränterierna och Ofver-ståthållare-embetets Kansli till Kongl.
Stats-kontoret inlevererade äldre depositionsmedel, åligger det förstnämnde verk, att, efter skeende reqvisitioner, tillhandahålla Kongl. Stats-kontoret hvad tilläfventyrs kan erfordras för verkställigheten af de restitutioncr utaf sagde medel, hvilka redan blifvit eller framdeles varda i behörig ordning beviljade. § 19- Likaså hör Riksgäld s-kontoret utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, från Postverket emottagna medel, som varit inneslutna uti öfverblifna bref, och hvilka, efter afdrag af en verkställd restitution, utgjorde Fyratusen sjuhundratjugosju
R:dr 32 öre, tillhandahålla Postverkets
Styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande inför samma Styrelse kunna styrka sin eganderätt. § 20.
Stats-kontoret, för dermed åsyftade ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. 14 Stats-Utskottets Memorial N:o 183. § 21.
För det kapital af Sjuttontusen fyrahundra R:dr, sorn, vid inköpet för Statens räkning af det till lokal för Riks-arkivet nu upplåtna hus, befanns vara deruti intecknadt till Stockholms Borgerskaps Enkhus-direktions säkerhet, skall Riksgälds-kontoret fortfarande betala den ränta, hvilken, enligt den intecknade skuldförbindelsen, måste erläggas; och bör denna intecknings kapital-belopp af Riksgälds-kontoret godtgöras, så snart tillfälle till detsammas liqviderande kan af Fullmägtige beredas. § 22.
Der preskriptionstid i afseende på någon särskild del af Riksgälds-kontorets skulder icke blifvit stadgad, komma skulderna, intilldess annorlunda af Rikets Ständer förordnas, att i vederbörlig ordning liqvideras, utan afseende å den tid, inom hvilken fordringar hos enskilde eller hos Kongl. Maj:t och Kronan skola nu eller framdeles göras gällande. § 23.
Äldre, i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakade, men ännu icke godtgjorda kr ono-for dringar och anspråk skola, sedan desamma blifvit vederbörligen pröfvade och godkända samt af Kongl. Maj:t till betalning i nåder fastställda, utaf Riksgälds-kontoret, enligt härom utfärdade reglementen och författningar, liqvideras.
Riksgälds-kontorets jordringar för de af dess medel utbetalda eller godtgjorda län. § 24.
Det Upsala Akademi, för fullbordande af Akademiens bibliothéks-byggnad, vid 1823 års riksdag, beviljade lån af Sjutiofemtusen R:dr återbetalas med Två procent årligen å samma låns ursprungliga belopp; hvarjemte för den, efter hvarje kapital-afbetalning, återstående lånesumman
Tre procent årlig ränta erlägges. § 25.
Ständer beviljades för utvidgande af läroverken i Carlstad, verkställes af Carlstads stifts
Domkapitel mod Tre procent årligen å lånets ursprungliga belopp; hvarförutom Tre procent årlig ränta erlägges för det återstående lånekapitalet.
Stats-Utskottets Memorial N:o 183. 15 § 26.
Det Hernösands stad och Hernö landtförsamling, för fullbordande af nya stiftskyrkan i nämnde stad, vid 1844 och 1845 ärs riksdag, heviljade samt år 1845 utbetalda lån å Sextiotusen R:dr skall af staden och landtförsamlingen återbetalas genom årlig inbetalning till Riksgälds-kontoret af Fem procent å lånets ursprungliga belopp, intilldess lånesumman derigenom blifvit till fullo godtgjord; börande, ifall denna inbetalning icke inom bestämd tid verkställes, Fem procent årlig ränta erläggas för det till liqvid förfallna beloppet. § 27. Å det under åren 1849 och 1854 utbekomna lån å Tretiosjutusen femhundra R:dr, som, för uppbyggande af ny kyrka i Christinehamn, under 1844 och 1845 års riksdag, beviljades nämnde stads och Warnums landtförsamling, skola Två procent årligen afbetalas, samt derjemte erläggas
Tre procent årlig ränta för återstoden af den lyftade lånesumman. § 28.
Utaf det Lidköpings stads innevånare, vid 1850 och 1851 års riksdag, heviljade och år 1841 utbekomna lån å Tjugofyratusen R:dr, för ny kyrkas uppbyggande derstädes, bör under den för lånesummans fulla återbetalning erforderliga tid, före hvarje års slut, till Riksgålds-kontoret inbetalas Sex procent, dervid Fyra procent årlig ränta för lånets då återstående kapital-belopp först beräknas och afgår, hvarefter öfverslcottet kommer att anses utgöra kapital-af betalning; börande dessutom, derest den stadgade betalnings-skyldigheten, vid härför bestämd tid, icke fullgöres, Fern procent årlig ränta för det till liqvid förfallna beloppet erläggas, intilldess detsamma varder inbetaldt. § 29.
De 2:ne kyrkobyggnadslån, som under 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar beviljades Knäreds församling i Hallands och Markaryds församling i Kronobergs län — af hvilka lån det förra år 1852 utbetaldes med Tjugofyratusen R:dr och det sednare år 1854 med Tiotusen R:dr, — skola till Riksgälds-kontoret återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent å dessa låns ursprungliga belopp; dervid
Fyra procent årlig ränta för det återstående lånekapitalet hör beräknas; kommande det öfverskjutande beloppet ait såsom afbetalning å lånesumman afgå, intill dess denna blifvit till fullo godtgjord; hvarjemte den ytterligare ersättning, förstnämnde församling möjligen kan i laglig väg erhålla" för sin förlust i anledning af den förut uppförda kyrkans, genom olyckshändelse förorsakade förstöring, bör uteslutande till afbetalning å denna församlings lån användas. § 30.
Sedan det under sednast förflutna riksdag Wallentuna församling i Stockholms län, för ny kyrkas uppbyggande, heviljade och till nämnde församling un - 16 Stats-Utskottets Memorial N:o 183. der år 1859 från Riksgälds-kontoret utbetalda lån å Tjugotusen R:dr lått under Fern års tid utan ränta innehafvas, skall detta lån äfven återbetalas medelst erläggande före hvarje års slut af Sex procent å lånets hela kapitalbelopp, hvarvid samma ränta beräknas, som enligt näst ofvanstående § är föreskrifven för de 2:ne deruti omförmälda kyrkobyggnads-lån.
De för nedannämnde reparationer och arbeten å Linköpings, Wexiö, Skara och Westerås domkyrkor, under 1847 och 1848, 1850 och 1851 samt 1856, 1857 och 1858 års riksdagar, beviljade lån, — af hvilka lånet för Linköpings domkyrkas reparerande år 1850 från Riksgälds-kontoret utbetaldes med Tretiotusen R:dr, lånet för utvidgnings- och reparations-arbeten å domkyrkan i Wexiö år 1852 med enahanda belopp, lånet för reparations- och andra förbättrings-arbeten å Skara domkyrka år 1857 med Tjugofemtusen R:dr och lånet för reparationer å samt åtskilliga förändringar uti Westerås domkyrka år 1858 med Tjugotvåtusen femhundra li:dr — skola återbetalas genom erläggande före hvarje års slut, af Sex procent å de ursprungliga lånesummorna; hvarvid Fyra procent årlig ränta beräknas oeh godtgöres för det lånebelopp, som vid hvarje liqvid återstår, samt öfverskottet anses utgöra kapital-afbetalning; dock få lånen för reparationerna åSkara och Westerås domkyrkor räntcfritt och utan kapital-afbetalnings verkställande innehafvas till slutet af innevarande år 1860.
Skulle den för nu omförmälde 4 lån stadgade betalnings-skyldigket icke inom bestämd tid fullgöras, skall dessutom för det belopp, som till liqvid förfallit, erläggas
Fem procent årlig ränta intill dess detsamma varder vederbörligen inbetaldt.
Såsom ränta och kapital-afbetalning å det Carlskrona stads pastorat, vid 1840 och 1841 års riksdag, tillerkända låneunderstöd af Aderton tusen R:dr, inbetalas årligen
Fem procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstående kapital beräknas efter Tre procent; och kommer således den öfriga inbetalningssumman att minska lånebeloppet.
Det, under 1850 och 1851 års riksdag, åt Allmänna Barnhus-inrättningen här i hufvudstaden beviljade och till denna Inrättnings Direktion, år 1851, utbe- ' tal da låneunderstöd af Sjutiofem tusen R:dr bör till Riksgälds-kontoret återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent utaf lånets ursprungliga belopp, dervid
Fyra procent årlig ränta å det återstående låne-kapitalct först beräknas, hvarefter det öfverskjutande beloppet kommer att såsom afbetalning afgå å lånesumman, intill dess denna blifvit till fullo godtgjord.
Ständer medgifna ytterligare lindring i betalningsvilkoren för det vid 1828—1830 års § 31. § 32. § 33. 34.
Stats-Utskottets Memorial N:o 183.
17 års riksdag beviljade lån å Etthundratjugosju tusen femhundra R:dr till återuppbyggande af staden Borås efter den nämnde stad år 1827 öfvergångna eldsvåda, skola å det, efter 1840 års inbetalning-, återstående låne-kapitalet, Etthundratjugotre tusen sexhundranittiofem R:dr 25 öre, Två procent årligen till Riksgälds-kontoret erläggas, äfvensom den, efter sistberörde års slut, å detta lån upplupna och vidare upplöpande ränta skall med Fyra procent årligen utgöras. § 35.
Det staden Wenersborg, vid 1834 och 1835 års riksdag, beviljade byggnadslån å Tvåhundratjugofem tusen R:dr skall, enligt de, efter 1840 års slut gällande, förändrade betalningsvilkor, liqvideras medelst erläggande af Sex procent årligen å den ursprungliga lånesumman; af hvilka Sex procent
Fyra procent utgöra ränta för det oguldna beloppet och återstoden afräknas å kapitalet. § 36.
Såsom ränta och kapital-afbetalning å det, vid 1840 och 1841 års riksdag, staden Söderhamn beviljade lån af Aderton tusen R:dr, för stadens nya reglering och uppförandet af dess allmänna byggnader efter den år 1835 der inträffade eldsvåda, erläggas, inom slutet af hvarje år, intilldess lånet är till fullo godtgjordt, Sju procent af det ursprungliga kapitalet; hvarvid, sedan räntan efter
Fyra pro cent årligen för det återstående kapital-beloppet afgått, öfverskottet utgör afbetalning å lånesumman. § 37.
Sedan ett belopp af 119,100 Ii:dr redan år 1843, genom utbekomna brandskade-ersättningsmedel, blifvit åtcrbetaldt utaf det, för staden Wexiös återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda, af Kongl. Maj:t i nåder beviljade och till utgående utaf mindre kreditivet anvisade lån å Etthundrafemtio tusen R:dr; så bör den härefter återstående lånesumman, Tretio tusen niohundra R:dr, enligt de i högstberörde Kongl. Bref stadgade betalningsvilkor, liqvideras genom årlig inbetalning af Sex procent å detta belopp, intilldess hela lånet med ränta, efter Fyra för hundra om året, blifvit till fullo återbetaldt. § 38.
Brefvet den 18 December 1843, staden Wecciös invånare ytterligare beviljade och till utbetalning af mindre kreditivet jemväl anvisade byggnadslån å Trehundrasextio tusen R:dr skall, i öfverensstämmelse med högstberörde nådiga Bref samt Rikets åren 1844 och 1845 församlade Ständers beslut, angående öfverflyttningen från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret af befattningen med lånehandlingarnes granskning och vårdande samt ränte- och kapital-betalningarnes infordrande och uppbärande, återbetalas till sistnämnde Yerk medelst erläggande af Sex för hundra årligen å ursprungliga lånesumman; dervid räntan beräknas efter
Tre procent för lån å tegel-, sten- och kalkbruks-hus samt tegel Bih. till B.
Brot. 1859 §• 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 9 Haft. 3 18 Stats-ZJtskottets Memorial N:o 183. klädda" trähus, men efter Fyra procent för lån å trähus, och återstoden utgör kapital-afbetalning’. § 39.
Sorn de, genom Kongl. Brefvet den 6 Maj 1846, Kongl.
Stats-kontoret tillerkända rättigheter och fordringsanspråk, med hänsigt till det likaledes å mindre kreditivet anvisade byggnadslån af Fyratiofem tusen R:dr, hvilket Kongl. Majit, efter den, i början af sagde år, staden Amål öfvergångna eldsvåda, beviljat samma stad, blifvit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid 1847 och 1848 års riksdag fattade beslut, på Riksgälds-kontoret öfverlåtna, så skall återbetalningen af detta lån verkställas till samma Yerk: börande, enligt de i högstberörde