Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Wid pröfning af Bevillningsutskottets nu föredragne utlåtande N:o 13, rörande de emot grunderne för den blifvande Bevillningen gjorda anmärkningar, ansåg BondeStåndet sig icke kunna godkänna, hvad Utskottet i afseende på beskattning af synbar förmögenhet föreslagit, i hvilken del Utlåtandet Ogillades och beslöt BondeStåndet, att i stället såsom hufvudgrund för Bevillningens utgörande antaga, hvad 1810 års BevillringsFörordning föreskrifver, så att hvarje skattskyldig bör antingen genom progressiv afgift efter behållen inkomst eller efter särskild tariff såsoiri skydds eller minimi afgift utgöra den Bevillning, som för honom efter ettdera af dessa taxeringssätt högst uppgår; dock kommer Capitationsafgift derjemte att ärläggas, med iakttagande af det project, Herr Landshöfdingen von Törne vid 1815 års Riksdag afgifvit, hvilket i fråga om Prof.
Vt dr. d. 5 Julli 1823.
433 om behållne inkomst-afgiftens indelning i 96 Classer från och med Ett till och med 20,000 Rd., samt med viss procents förhöjning derutöfver, jemte särskild Bevillning af Stenhus, Testamenten och Fidei Commiss m. m. bör tjena till efterrättelse, likväl med de förändringar hvad angår Capitations- eller personella Bevillningen, dels att den samma utgår från och med fyllda 17, till och med fyllda 60 år, då den upphör för alla, som icke af egendom, tjenst eller rörelse ega en behållen inkomst af 50 Rd. ; dels ock att denna personela Bevillning kommer att indelas i Fem särskilda Classer, i förhållande till högre inkomst eller någorlunda likhet med stadgandet i 1789 års BevillningsFörordning, så att om t. e.
Första Classen blefve en half Rd., skulle den andra blifva en hel, d. 3:dje 2, d. 4’-de 4 och d. 5:te 8; hörandes hustru efter stånd och vilkor betala hälften emot mannen, men barn och tjenstefolk, utan åtskillnad, till Första Classen hänföras. v Dessförutan har BondeStåndet beslutat: 1:0
Att alla Cassör, hvilka af sina Capitaler njuta 6 för 100, böra för deras ränte Vifong till R.
Fröt, $:dt Sami, 28 4'4 Prut.
Utdr, cl. 5 Julli rS?-3- inkomst erlägga bevillning utan annat lin. dantag, än i afseende på SparBanker, hvilka från berörde afgift skäligen befrias. 2:0
Att den föreslagne Minimi-Tabellen för fastighetsvärdet på landet, med deri inbegripen fördelning
Länen emellan, kommer att aldeles försvinna. 3:0
Att afgift för bruk och nyttjande af vissa öfverflödsvaror må, derest behofvet så fordrar, utgå dock med vilkor, att bruket af Brännvin och Tobak härvid icke kommer i beräkning, och att Utskottet framdeles inkommer med förslag rörande det sätt och till hvilket belopp denna afgift bör utgöras.
Då BondeStåndet, på ofvannamnde sätt, antagit 1810 års Bevillningsgrunder eller Beskattning efter behållen inkomst, och derjemte bestämt, huru Capitations- eller personele-afgiften bör erläggas, anser BondeSlåndet, såsom en följd af de olika åsigter, hvilka hos Ståndet egt rum emot den, vid hvilka Utskottet sig fästat, vidare yttrande icke vara behöfligt öfver Utskottets förslag: om Bevillningsafdrag för ränta å upplånte Capitaler; rörande alternativs framställningen, om Edgång för Bor - Prat. Utdr. d. 7 gfulii 1823.
435 genär, då, Lagsökning anställes, till utrönande huruvida nämnde Bevillnings afdrag verkeligen fått af Gäldenär tillgodonjutas; om Bevillningsberäkning efter värdet af all fast egendom, samt å rusttjenstmarker, för rotefrihet och för qvarnar; om Bevillning af Handlande, Fabriqueurer, Skeppsredare, Handtverkare, Borgare m. fl. i förhållande till deras rörelse; om Bevillning af Bergverk och särskildta Manufacturier, samt Werk och Inrättningar på Landet efter viss Classification; om Tjenstemäns Beskattning, och om Bevillning af vissa Societeter, verk och vinstmedel, i hvilka delar, såsom alla inbegrepne under af Ståndet godkända förut anmärkta hufvudgrunder, Utskottets hemställanden icke fordrar annan åtgärd, än att BondeStåndet förväntar, det Utskottet framdeles, när fråga förekommer om Bevillningens fördelning och den allmänna MinimiTarifFens upprättande, iagttager hvad omständigheterne härutinnan påkalla, utan rubbning af Ståndets i öfrigt fattade Beslut. Widare har BondeStåndet funnit fyllnadsafgift eller den Beskattning, som tillförene särskildt utgått såsom LandtTulls ersättning, kunna och böra hädanefter undvikas, då Ståndet både i stället för denna afgift, samt i allmänhet till förekom - 43^ P»'Of. l/tdr. å. 5 $ulii ISJJ. mande af brist eller otillräcklighet vid Bevillningens utgående, stadgat: att om emot förmodan tillämpningen af de nu faststälde grunder, skulle medföra verklig brist i BevillningsSummans påräknade belopp, må det tillhöra Riksens Ständers Fullmägtige, i Banken och RiksgäldsContoiret att proportionaliter höja afgifterne på alla BevillningsArtiklar, så att fyllnad med säkerhet erhålles.
Slutligen fann BondeStåndet skäligt tiller, känna Grosshandlaren Hambreus 300 R:dr B:co, såsom ersättning för tryckningskostnad och använd möda, vid det af honom utarbetade Bevillningsförslag, hvilken gratificatfon må utgå af de till Riksdagskostnadernes bestridande anslagne medel. d. 7 Julii 18231 Från Högloft.
Ridder skåpet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUt* skottets den 27 sist!.
Junii under N:o 244 afgifne samt den 28 derpåföljande e. m. på Trot, Vt dr, d. f Julli 1823.
437 på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition, om Statsverkets tillstånd och behof, uti hvad sorn rörer RiksStatens Tredje HufvudTittel, blef samma Utlåtande, på grund af de, utaf åtskilige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteradt.
Föredrogos å nyo och och gillades följande från StatsUtskottet, den 27 sistl.
Junii, afgifne samt den 28 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtanden ; N:o 245, I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition jemte särskilde Motioner hos RiksStånden, angående SaltpetterGärdens nedsättning m. m. N:o 246, I anledning af väckt fråga, om inqvarteringspenningars anslående för Befälet vid indelade BåtsmansCompagnierna.
N:o 245» 1 anledning af väckt fråga, om lnqvarteringspenningar till VarfsStaterne vid ÖrlogsFlottan i Carlskrona samt Arméens Flottas Escadrer i Stockholm och Götheborg. N:o 250, I anledning af väckt motion om förbättring i aflöningen för Indelade Arméens befäl och isynnerhet vid Vestgötha Regemente.
N;o 251, I anledning af väckte raotione| 433 fröt.
Utdr. d. 7 $uhi 1823. om inqvarteringen för Vendes ArtilleriRegemente.
N;o 2^2, I anledning af väckt fråga, om reglering till förbättring i Lönevilkoren för Befälet vid Indelade Armeen.
N:o 253, I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss rörande indelade InfanteriRegementernes beklädnad. S. D. e. m.
Föredrogos ånyo och återremitterades; på grund af dervid gjorde anmärkningar, följande StatsUtskottets den 27 sistl.
Junii afgifne, samt den 28 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtanden : N:o 247, I fråga om utbyte af tvänne Indelningar vid Kongl. LifRegementet.
N:d 248) I anledning af väckt motion om Lönetillökning för Tretton Subalterns-Qfficerare vid Skånska DragonRegementet.
N:o 252, Angående StatsRegleringen under RiksStatens åttonde HufvudTittel för allmänna och extra utgifter.
N:o 259, Angående nionde HufvadTittelns anslagssumma.
> \
IItdr. d. 7 Jula 1823» 439 N*.o 260, Angående Regleringen af Allmän» na IndragningsStaten.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 21 sistl.
N;o 16 afgifne samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtanden, i! anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistl.
Maji meddelade Bstänkanden, om afkortnings-längdernes Öfver KronoUtskylderne ingifvande till HäradsRätten, fann Rid» derskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Föredrogos ånyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne ock den 5 dennes, e, m. på bordet lagde Utlåtanden:
Från Lagutskottet Af dan 12 sistl.
N:o 107, 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den y sistl.
April meddelade Betänkande, angående yrkadt antagande af LagCommitteens förslag till RättegångsBaik samt om offentlighet vid Domstolar och Poliskamrar.
s 449 Prw.
4. 7 ffulii 13 a^fS Af den 26 sist!.
Junii; N;o ni, I anledning af väckt fråga, angåen» de förändrad praescriptionstid för Kronan, i afseende på anmärkningskraf emot aärskilde Personer och Redogörare.
Besvärs* och Ekonomiutskottet* Af den 16 sistl.
Junii: N:o 126, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelade Betänkande, angående medel till befordrande af gymnastiske öfningar.
PresteStHudet, S. D. Föredrogos ånyo och biföllos nedan» nämnde Betänkanden ifrån StatsUtskottets N:o 256, Angående RiksStatens Sjette Huf* vudTittel.
N:o 257, Angående RiksStatens Sjunde HufvudTitteh N;o - Prof. Utdr. d. 7 Julii rQ23- 441 N:o 259, Angående nionde HufvudTittelns Anslagssumma.
N:o 261, med de rörande Statsregleringen affattade Betänkanden jemte en Tabell öfver Statsverket.
BevillningsUtskottet: N:o 15, Angående grunderna för värderingen å jord på Landet, Hus i Städerna samt Jernbruken. S. D. f. m.
Enär StatsUtskottets Utlåtande N:o 2?4, angående StatsVerkets tillstånd och behof, i hvad som rörer RiksStatens fjerde HufvudTittel, å nyo föredrogs, fann PresteStåndet för godt återremittera i:a Puncten deraf; hvaremot det öfriga, sora innehålles i detta Utlåtande af Ståndet bifölls. S. D. f. m.
Vid ånyo skedd föredragning af StatsUtskottets Utlåtande N‘.o 2^5, angående RiksStatens yte HufvudTittel, blef I Momentets sednare Alternativ, rörande AnslagsSumman till Musikaliska Akademien, jemte hvad detta Utlåtande i öfrigt innehåler, af Ståndet bifallet.
Bihang till R. S. Prat. 9/1le Sami. 28 * sj4* ‘Fröt. thiir. 3. 7 julii 152g, S. D. f. m.
Då StatsUtskottets Betänkande N:o 2J8, angående StatsRegleringen, under RiksStatens 8:de HufvudTittel för Allmänna och Extra Utgifter, nu ånyo föredrogs, blef 3 Puncten deraf, som handlar om Fångars Skjuts och Underhållskostnad, återremitterad; hvaremot
Ståndet till allt det öfriga i detta Betänkande lemnade sitt bifall. S. D. f.' m.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets Betänkande N:o 260, an» gående Reglering af Allmänna ludragningsStaten, blef detsamma af PresteStåndet bifallet, med undantag af 2 Puncten, som till Utskottet återremitterades.
Från Vallo fl. Borgare Ståndet.
S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottefs Utlåtande N:o 244, om StatsVerkefs tillstånd och behof, i hvad som rörer RiksStatens Tredje HufvudTittel, stannade BorgareStåndet i följande Beslut. A. Angående nedannämnde af Kongl. Majst i Dess Nådiga Proposition framttälda ämnen; Prot. Utdr. d, 7 Juli! 102J, 1:0 Lots- och Båklorättniogens underhållande:
Utlåtandet återremitterades. 2:0 Inlösen af åtskilliga till enskilde upplåtne Fyrar och Båkar.
Utlåtandet återremitterades. 3:0 Aflöning, underhåll och beklädnad m. m, tor Lifstidsfängar vid Ankarsmedjan samt allmänna Aibetskarlar i Carlskrona m, fl.
Bifölls. B.
Om de af Kongl. StatsContoiret i dess underdåniga Berättelse anmälde Utgifter.
C. Utlåtandet i desse 9 Puncter bifölls.
Angående någre af Kongl. Maj:t genom särskilde Remisser tili Utskottet öfverlemnade ämnen: 1:0 Cassernbyggnaden för Kongl. Andra LifGardesRegementet.
Utlåtandet återremitterades. 2:0 Lönförbättring för Chefen vid andra Lif.
Grenadier Regementet.
Utlåtandet biföll*, * 444 Trot. Utdr. d. 7 Junii l823« 3'o Löntillökning för Flottornes Construc» tionsCjorps.
Om yrkad upplösning af Verme lands Fältjägare-Regemente elier förändrad organisation deraf, eller ökad aflöning tor detsamma.
Utlåtandet återremitterades.
Om anslaget till Skrifmaterialier Ved och Ljus m. m. för de administra tiva Militära Verken.
Utlatandet bifölls.
Om priset för den under PenningeLönerne annlagne Spannemål.
Utlåtandet bifölls. G.
Om anslaget i allmänhet under denna HufvudTittel.
Utlåtandet återremitterades. H. I frågan om åtskiljande af Arméens och Flottornas UtgiftsSummor i RiksStaten.
StatsUtskottets Utlåtande N:o 25r, om inqvarteringen för Vendes ArtiI ler i Regemente, blef vid nu förnyad föredragning förkastadt.
Utdr, d. 7 Junii 1823. 445 S. D. Bifölios, vid förnyad föredragning, StatsUtskottets Utlåtanden:
N;o 254, Om Statsverkets tillstånd och behof under fjerde HufvudTitteln.
N;o 2<)6, Likaledes under sjette HufvudTitteln.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtskottets Utlåtande N:o 255 om StatsVerkets Behof, i hvad den rör RiksStatens femte HufvudTittel gillade BorgaraStåndet sednare Alternativet, i irågan om anslaget för musikaliska Akademien, samt biföll för öfrigt hvad Utskottet, om anslag för RiksMuseum och om Löntillökning för Secreteraren vid Vitterhets, Historie- och AntiqvitetsAkademien, sig utlåtit.
Återremitterades StatsUtskottets nu å nyo förcdragne Utlåtande N:o 264, i anledning af Motioner, dels om Lots- och Båkafgifternas nedsättning, dels om deras kanvändande.
S. D. Efter förnyad föredragning af Bevillningsutskottets, den 25 sisth Junii på bordet lagde Utlåtande
N;o 13, i anledning af gjorde anmärkningar emot samma Utskotts Betänkande N;o 6, angående grunderne för 446 Fröt.
IJtclrr A. 7 Juli i 1823. den blifvande) Bevillningen, stannade Borga reStåndet i följande Beslut. 1:0
Att en personel afgift skall utgöras, på sätt Utskottet tillstyrkt,. 2:0
Att den synbara förmögenheten skall, enligt grunden för nu gällande BevillningsFörordning, beskattas. 3:0 Att, såsom Utskottet i senare Betänkandet föreslagit, något afdrag för de i fastig, heter samt handel, näring och rörelse instuck* ne låntagne Capitaler icke kommer att egä rum utan tillerkännes Gäldenären i stället den ovillkorliga rätt, att för den förskottsvis af honom erlagde Bevillning, å upplånte Capitaler, af Långifvaren så framt räntan är till Sex Procent bestämd, återfå ersättning tili det belopp framdeles kommer att utstakas; I sammanhang hvarmed BorgareStndef, i afseende på den framstälde frågan om medel att förvara Gäldenärens så beskaffade Rätt, biföll det af Utskottet uppgifna sednare Alternativ, att Edgång af Borgenär, till bestyrkande att Bevillnings-afdraget fått af Gäldenären tillgodonjutas, icke må ega rum vid de tillfällen, då Lån genom Lagsökning utkräfvas. #0 Att SparBanker undantagas från skyldig - Fröt.
Utdr, d. 7 Julii 1323. 44*# heten att vid Ränteliqvid tillåta Bevillnings» afdrag för de Summor, sorn derifrån utlånas, men att för öfrigt
Bevillningsafdrag skall ofelbart ega rum uti alla Cassör, utan undantag, hvilka af sina Capitaler njuta sex för hundrade. 5:0
Att en Minimi Tabell för Fastighets värdet på Landet bibehålies. 6:0
Att en Bevillningberäknad efter värdet, skall utgå af all fast egendom utan afseende på dess Natur, samt Bevillning å Rusttjenstmarker, äfvensom Rotefrihetsafgiften fortfara och Bevillning af Qvarnar utgöras, efter nu gällande grunder, af värdet. 7:0 Att Bevillning af Handlande, Fabriqueurer och SkeppsRedare i Städerne och på Landet, samt Handtverkare, Borgare och andre Städernes Innevånare, skall utgöras, enligt den af Utskottet nu föreslagne grundj men för att i öfverensstämmelse med rätta förståndet deraf, närmare uttrycka densamma uti Redactionen, bör vid orden; ”i förhållande till deras rörelse,” tilläggas; Och inkomsten deraf. 8:0 Att Utskottets tillstyrkan i afseeede på Bevillning af Bergverk, samt särskildte Mäc Trot, Vt dr. d, 7 Julii 1823. nnfacturier, Verk och Inrättningar pa landet, gillas och antages. pvo Att Betänkavdet i hvad det angår Bevillning af Löneinkomst, bifalles sålanda, att ”Bevillning må äfven hädanefter utgå af de inkomster, som i egenskap af Lön eller andra af Beställningen tillkommande fördelar tillflyta i Konungens, Statens eller enskilda Inrättningars tjenst varande personer.” ic:o Att Bevillning skall utgå af de i 2 Art. 7 §. 3 Mom. uppräknade Societeter, Verk och vinstmedel, äfvensom, enligt nu gällande grunder, af Sterbhus, Testamenten och Arfsmedel. lito
Att med den så kallade Fyllnadsafgiften skall förhållas i öfverensstämmelse med hvad Urskottet i denna del, genom sednare Betänkandet hemställtj och 12:0
Att Utskottets Förslag till bibehållande af Beviliningsafgift för bruk och nyttjande af vissa öfverflödsvaror, förkastas.
Hvarjemte Ståndet biföll hvad Utskot* tet uti sednare Betänkandet tillstyrkt, rörande ersättning till Grosshandlaren Hambreus för ett af honom utarbetadt BevillningsFör slagj - Prot' Vt Ar. d. ao Julii 1S23V 449 slag; Skolande samma ersättning med Tre Hundrade R:dr Banco utgå af de till Riksdagskostnadernes bestridande anviste medel.
Fran Hederv BondeStändet.
S. D, Vid förnyad föredragning biföllos StatsUtskottets den 2 dennes på bordet lagde Betänkanden N:o 2$6, 257 och 259, rörande RiksStatens 6, 7 och 9 HufvudTittlar.
S. D. I anledning af gjorde anmärkningar, återremitterades StatsUtskottets, den 2 dennes, på bordet lagde betänkanden: N:o 242, Om indragning af Medico-Theologiska Stipendierna, samt N;o 239 och 244, rörande RiksStatens andra och tredje HufvudTittlar.
I d. 10 Julii 1823.
Frän Högloft, Ridder skåpet och Adeln. 1 S. D. Föredrogos ånyo och gillades följande LagUtskottets, den 26 och 30 sisth Junii, af Bihnng till R. S. Prot. $:de Sami. 19 SPr«. |7<Wr, & 10 Julii Jgag'. gifne samt den 5 dennes e. rr. på bordet lagde Betänkanden: N:o 112, I anledning af Kongl.
Maj;ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående tiden för bevakande af Mål, som i HolRätten öfver Skåne och Blekinge göras anhängige eller derifrån till Kongl, Maj:t i underdånighet fullföljas.
N:o 213, I anledning af väckt motion, angående yrkad ändring i 5 §. af 40 Cap, MissgärningsBalkcn.
N:o IIJ, I anledning af väckt motion om förklaring af 40 Cap. 3 §. och 42 Cap. 1 §.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 30 sistl.
Junii under N:o 114 afgifne, samt den 5 dennes e. m. på Bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt motion, om mildring i Straffet för Vaktkarl, som af försummelse eller vangömmo släpper fånge lös, blef samma Betänkande, på grund af åtskillige Ledamöters dervid gjorda anmärkningar, till Lagutskottet återremitteradt.
Frän H6gv.
PresteStändet. S, D. Lemnade Högv, PresteStändet sitt bi* frit.
Ut dr, i. i o jairi r$2J- ^.51 fall till allmänna Besvärs- och Ekonomil/t» skottets uti Memorial N:o 129 gjorde hemställan, det måtte StatsUtskottets redan afgifne Utlåtande, angående upprätthållande af Höganäs Stenkolsverk, få hvila intill dess Ekonomiutskottet hinner sitt yttrande i ämnet aflåta. S. D. Instämde PresteStåndet uti Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, den 2 innevarande
Månad fattade beslut, det borde ExpeditionsUtskottet anmodas, att uppsätta en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anmälan att Högsta Domstolns samtlige Ledamöter blifvit i deras vigtiga kall bibebållne.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets Memoriel N:o 18, innefattande Svar å StatUtskottets anmärkning, rörande mindre Creditivets Disposition för Militairo Utgifter, blef samma Memorial af PresteStåndet lagt till Handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllas:
ConstitutionsUtskottet#
N:o 19, Rörande StatsUtskottets anmärkning mot disposition af StatsRäntorne för Kongl.
Theatern* understöd. 45* fröt, Utdr. d. ro $ulii 1823.
N;o 20, Angående Dito mot disposition af Tullfrihets medel till Stockholms Innevånares förseende med groft bröd.
N;o 21, Angående Dito mot disposition^ medel, influtne för exporteradt krut.
N:o 22, Angående Dito mot beviljade Låneförsträckningar af Saltpettermedlen.
N:o 23, Angående Dito mot verkstälda antiCipationer på följande års anslag.
N:o 24, Angående Herr C. G.
Treffenberg» anledning till anmärkning mot föredraganden af Krigsärender samt N:o 25 rörande Grefve C. F. Horns anledningar till anmärkning mot StatsRådet och Stats Secreterarne. S. D. Återremitterades:
Lag- och EkonouiiUtskottens Betänkande N:o 102, I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om antagande af en Författning angående förändring eller urdömmande af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling. 45?
Utdr. 4.
10 gf'ulii 1823.
ConstitutionsUtskottets N:o 31, Med hemställning, om en underdånig anmälan i afseende på Innehållet af 8 Mom. 4 §.
Tryckfrihets-förordningenj samt N:o 32, Rörande en af Grefve C. H.
Posse uppgifven anledning till anmärkuing mot Hans Exellens^ Stats-Ministern för Utrikes ärenderne.
Frän Vällofi.
B or gare
St aud et.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Statsutskottets nedannämnde Utlåtanden:
N:o 257, Om RiksStatens Sjunde HufvudTittels N;o 2581 Om dess Åttonde HufvudTittel.
N:o 259, Om dess Nionde HufvudTittel.
N:o 260, Om Allmänna IndragningsStaten.
N:o 261, Med de rörande StatsRegleringen affattade Retäukanden jemte en Tabell öfver Statsverket.
I54 Prof. Vi dr. d. 10 öfuHi ig2S; S. D. Följande
Utlåtanden föredrogos anya och biföllos: Stats Utskottets N:o 26j, Om anslaget för Modellkammaren och Mechaniska Scholan. N.o 266, Om föreslaget inköp af frami.
Professor Acharii efterlemnade, Ört- och Lafsamling.
N:o 268, Angående tillämpningen af Författningen om 7oårige Ämbets- och Tjentsemäns rättighet att bibehålla Lönen vid Afskedstagandet.
N:o 270, Om LandsKamereraren KammarRättsRådet Ekelunds Pensionsrätt.
N:o 27i3 Om Häradsskrifvaren Santessons Pension. N:o 272, Om Häradshöfdingars Pensionsrätt N:o 273, Om flere Herrar Landshöfdingars Pensionsrätt.
S. D. Då niTånyo föredrogs StatsUtskottets Utlåtande N:o 267, öfver anmärkningar vid Betänkandet N;o 142, i fråga om Ämbets* Trot.
JJtår. rf. io Julti iSsji 45J och Tjenstemäns behof att innan 70 års ålder taga afsked, med åtnjutande af Lön, beslöt Ståndet, med förkastande af Utskottens Betänkanden och med bifall till Motionen, att hos Kongl. Majit bör i underdånighet hemställas, det Terminen för civile Ämbetsoch Tjenstemäns rätt att taga afsked, med bibehållande af sine Löneförmåner, oafkortade, måtte nedsättas från 70 till 65 års ålder, då, efter vid pass 40 års tjenstgöring lagligt
Läkarebetyg styrker deras sjuklighet eller försvagade hälsotillstånd. S. D.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets Utlåtande, N;o 269, öfver anmärkningar vid Betänkandet N-.o 140, om bidrag af Staten till PensionsCassalnrättning för civile Ämbets, och Tjenstemän, biföll BorgareStåndet det först afgifne Betänkandet, med det tillägg som det sednare innehåller.
S. D. StatsUtskottets Utlåtande N;o 274, om Pension åt framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz*s Dotter, Friherrinnan
Tornerhjelm föredrogs ånyo och förkastades.
S. D. LagUtskottets Utlåtande
N;o 1071 anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 27, angående yrkadt antagande af LagCommittéens Förslag till RättegångsBalk samt om offentlighet vid Domstolar och Policer t 45<J!
Vtår. å. io gfulii l8aj.
Kamrar föredrogs na ånyo; och fann BorgareStåndet att bifalla det först afgifne Betänkandet med det förtydligande, som det sednare innehåller. S. D. Återremitterades, vid föredragning N o 15, BevillningsUtskottets Betänkande, om grunderna för värderingar å Jord på Landet, Hus i Städerne samt Jernbruken.
N:o 113, LagUtskottets, om yrkad ändring i 40 Cap. 5 §.
S. D. Ånyo föredrogos : N:o 16, BevillningsUtskottets Utlåtande, i anledning af anmärkning emot Betänkandet om AtkortningsLängdeines ingifvande till HäradsRätterne; samt N:o 109, LagUtskottets, öfver anmärkningar vid Betänkandet om skyldighet för ägta Makar, som skela skiljas, att personligen inställa sig i Consistorium, Och emedan de förra Betänkandena blifvit af BorgareStåndet bifallna, lades dessa Utlåtanden till Handlingarne.
IJtdr. d. 40 Julii 1923. 457 S.
D, Efter förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Ekonomiutskottets utlåtande N:o 12J, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N o 36, i frågan om skyldighet för Pastorer, att årligen insända utdrag ur Kyrkoböckerne öfver födde och döde Personer, beslöt BorgareStåndet att, med förkastande af dessa Betänkanden, i så måtto bifalla Motionen, att Presterskapet bör vid hvarje års slut till Consistorierna insända Förteckningar, upprättade i öfverensstämmelse med Kyrkoböckerne, på alla under förflutne året inom Församlingarne födde och döde. S. D.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets utlåtande N:o 125, öfver anmärkningar vid Betänkandet N;o 8 i fråga om Frälsebondes befrielse från Fjerdingsmans befattningens bestridande; Och fann BorgareStåndet, med förkastande af dessa Betänkanden och med bifall till Motionen, för godt besluta, att Frälsehemmans-åboer måga anses skyldige, i utöfningen af Fjerdingsmannatjensten deltaga, då den af Allmogen tourvis förrättas.