Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet grundat sin afstyrkan af det för Gråda samt Barkens och Siljans canaler äskade anslag på den omständigheten, att dessa arbeten ansågos slå i sammanhang med ombyggnaden af Strömsholms canal- och sluss-verk, hvarför anslag icke eller blifvit tillstyrkt, har Utskottet, efter att numera hafva frånträdt dess förra yttrande, i afseende på sistnämnde företag, äfven funnit sig böra ofvan berörde tvänne frågor till ny pröfning företaga.
Angående Barkens och Siljans canaler anser Utskottet sig, med afseende å den derföre beräknade kostnaden af icke mindre än i,5ac),3o5 B:dr och då icke inom flere än ett Riks-Stånd anmärkning förekommit vid denna del af punkten, böra vidblifva sitt yttrande, att anslag för ifrågavarande canal icke för närvarande kan tillstyrkas.
Vidkommande åter Gråda canalen; så emedan delta företag icke allenast bör komma att medföra betydliga fördelar för orten, utan äfven till en del redan blifvit påbörjadt, medelst bidrag af Statsmedel, tiil belopp af 40.000
R:dr, hvilken nedlagde kostnad, på sätt under discussionen inom Presle-Ståndet blifvit erinradt, skulle vara alldeles förspilld, 0111 arbetet kommer att inställas, har Utskottet för dess del icke kunnat undgå att fästa afseende vid de framställningar, som, rörande denna canals fullbordan, blifvit gjorde; men då Utskottet, sedan Staten redan påkostat en så betydlig summa, anser det vara billigt, alt, enligt hvad Stor-Amirals-Emhetets Tredje Afdelning i afseende härå tillstyrkt, den återstående kostnaden, 100.000
R:dr må minst till hälften bekostas af ett bolag; får Utskottet alltså tillstyrka, att Rikets Ständer mätte för fullbordandet af Gråda canal bevilja en summa af 5o,ooo R:dr, under vilkor alt ett bolag bildas, som förbinder sig att tillskjuta det för arbetets verkställande härutöfver erforderliga belopp.
Vidare och då Utskottet af ett inför Konungens Befallningshafvande i Stora Kopparbergs
Län hållet Protocoll vid sammanträde af åtskilliga or - Slals-Ulskoltets Utlåtande, N.-o 435, Litt, C, 23 lens invånare, för att höras öfver ifrågavarande canal-anläggning, inhemta!, att klagan blifvit förd deröfver, att, genomredan anlagde da mm-byggnader, en del af kringliggande trakt blifvit försatt under vatten, har Utskottet härjemte velat hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t läcktes anbefalla en undersökning, huruvida en sådan klagan kan finnas vara grundad, äfvensom förordna, att, för det fall förlust eller kostnad skulle genom canal-anläggningen komma alt tillskyndas enskilde, det bolag, som kommer att öfvertaga arbetets utförande, må tillförbindas att derföre utgifva nöjagtig ersättning. 1-7:0
Af ledamöter inom Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden är vordet yrkadt, alt Utskottet mätte ånyo taga frågan om anläggandet af en canal emellan Philipstad och Sjöändans lastageplats under pröfning, eme dan ofördelagliga conjuncturer för jerntillverkningen ej böra vara hinder för ett förelag, som afser alt upphjelpa denna handtering och det vore troligt, att om Rikets Ständer gå de för arbetets utförande utsedde Committerades önskningar lill mötes, desse skola uppbjuda alla krafter för att bringa förelaget till verkställighet.
Då Utskottets framställning grundar sig på den af Committerade för arbetets verkställande ytlrade önskan, alt företaget måtte komina att till framtiden uppskjutas, hvartill såsom skäl, icke Utskottet, utan Committerade uppgifvit ofördelagliga conjuncturer för jerntillverkningen, i följd hvaraf något betydligt prival-bidrag ej vore att påräkna, liar Utskottet, i anledning af de gjorda anmärkningarne, icke funnit sig kunna frånträda sitt förra yttrande. 18:0 Ulskollets Utlåtande i afseende på en föreslagen canal från sjön Yngaren med utlopp till Mälaren eller alternativt till Östersjön vid Nyköping, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bomle-Ståndet bifallet; hvaremot inom Borgare-Ståndet blifvit afgifvet ett yttrande af hufvudsakligen det innehåll, att äfven Södermanlands invånare borde beredas någon andel af de nu befintliga besparade tillgångar.
Vid sådant förhållande och då följagtligen intet yrkande förekommit,, att anslag lill ifrågavarande canal-anläggning må beviljas, vidblifver Utskottet sitt förra yttrande.. 30 Stats-ZJlskoltets Utlåtande, N\o 435., Litt. C, 19:0 Hvad Utskottet yttrat, i anledning af Jacob Kihlbloms motion om anslag lill slussbyggnad öfver Qvicksund, har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet och af de öfriga Riks-Stånden lemnadt ulan anmärkning, vid hvilket förhållande Ulskottet, i afseende på denna punkt, endast åberopar sitt förra Utlåtande. 20:0 Yid Utskottets yttrande i afseende på en föreslagen canal-ledning emellan Hjelmaren och Wenern hafva hos samtliga Riks-Stånden anmärkningar blifvit afgifne.
Inom Ridderskapet och Adeln hafva ledamöter yrkat, dels att af de nu för handen varande tillgångar måtte reserveras medel, för att, efter ytterligare anställde undersökningar, öfverlemnas till den myndighet, Stats-Utskottet anmodades föreslå, för att disponeras till denna canalanläggning, hvarvid ett så kalladt Fond-system för arbetets fortare verkställighet borde följas, dels att 100,000 R:dr årligen af nu besparade tillgångar måtte öfverlemnas lill Kongl. Maj:t att, efter fullständiga undersökningars verkställande och sedan bolag blifvit bildadt, som förband sig så väl till deltagande i kostnaden som lill underhållsskyldighet i framtiden, användas lill arbetets utförande.
Inom Preste-Ståndet har blifvit ifrågasatt icke allenast att en viss summa måtte anslås till verkställande af möjligen ännu återstående undersökningar samt till utarbetande af fullständig arbetsplan jemte kostnadsförslag, utan äfven att Rikets Ständer måtte intill nästa Riksdag lemna en vilkorlig anvisning på Riksgälds-Conloret tili understöd för det bolag, som under tiden kunde bilda sig och vilja arbetet verkställa.
Af ledamöter utaf Borgare-Ståndet har blifvit yrkadi, att 4,000 R:dr måtte anslås till undersökningarnes fullbordande samt alt 1 ~ million R:dr må afsältas för arbetets verkställande.
Hos BondeStåndet har den mening blifvit uttryckt, alt den undersökning, hvarom Utskottet ansett underdånig framställning böra hos Kongl. Maj:L göras, icke måtte komma att afse något arbete, som af Staten skulle öfvertagas, hvarjemte Petter Pehrsson från Örebro Län, under förklarande att hans af Utskottet omförmälde motion icke haft afseende å de för den egentliga canalen erforderliga undersökningar, utan angått de utgreningar, som derifrån ansetts böra anläggas till Nerikes och Wermlands Bergslager, yrkat, alt det af honom för sådant ändamål ifrågasatte anslag af 8 å 10,000 R:dr årligen måtte beviljas.
Till Utskottet har härförutan af Ridderskapet och Adeln blifvit remitterad en af Herr Nordetianckar, F. W., den i3 sisllidne Januari väckt motion, deruti, efter framställning af de vidsträckta canal-ledningar, hvilka Stats-Utskottets Ullåtanciej IV',o 435., Litt, C, 31 inom så väl flere Europeiska Stater, som Norra Amerika, blifvit med stora kostnader utförda, samt al det förhållande ali, med undanlag af Götha canal, någon större plan för öppnandel af inre communicaLioner icke inom Sverige lyckats göra sig gällande, föreslagit: att en canal, benämnd Svea canal, matte öppnas mellan Wenern och Hjelmaren i den sträckning, som af Öfverste-Lieutenanlen Edström blifvit undersökt; och har motionären, till stöd för denna dess framställning, anfört: att oberäkneliga fördelar af denna direcia förening emellan våra rikaste landskap och städer måste för handeln uppslå; att ångbålarne mellan Stockholm och Götheborg skulle, med undvikande af den mera öppna Östersjön, finna en linie, flere mil kortare än åt Götha canal; alt ett närmare handelsintresse skulle förena Stockholm och Götheborg, i den mon afståndet dem emellan förkortades; att den betydliga hästkraft, som nu sysselsattes med transporten af Götheborgska handelsvaror från Wenern lill Örebro, och likaledes Stockholms varor, öfver Örebro till Mariestad och Christinehamn, skulle lill en stor del besparas; att denna canal skulle blifva af oberäknelig vigt för Nerike, isynnerhet för Nora Bergslag, som derigenom finge afsättning på tackjern och malmer, och således komma att undanrödja anledningen till denna orts begäran om tackjernsexport; att dervarande rika malmer, som, i anseende till skogsbrist, ej nu tillgodogöras, skulle kunna förädlas vid kusterna af Wenern, och alt, i samma mon, som malmbrytningen i Nerikes Bergslager uppmuntrades, skulle de Veslerländska Bruken, sorn nu sakna egna grufvor, komma i mera oberoende ställning och öka sina tillverkningar, till fördel för exporten, då det nemligen togs i betragtande, att af tackjernstillverkningen i Nerikes Bergslager (enligt Landshöfdinge-Embetels sista 5-års berättelse, uppskattad till 14^,444 Sk®) icke inom samma Län till stångjern ulsmides mera än 63,670 Sk®, hvaremot Wermländska Smidet, utgörande circa 120,000 Sk®, icke inom Länet finner större tackjernstillgång än circa 38,000
Sk®, och således måste fylla bristen genom landstransport ifrån Nerikes Bergslager; hvarförutan 5o härdar inom Dalsland och Skaraborgs
Län måste stödja sig på samma tackjernslillgång; men att den ojemförligt största nyttan af ifrågavarande canalledning vore att vinna, i händelse af en fiendtlig flottas öfvervigt i Östersjön, då en blockad af Stockholms skärgård och Södertelje och Götha canalers utlopp skulle hämma jernexporlen och afbryta Stockholms handel, ett förhållande så menligt för den del af Riket, som deraf är i beroende, att man endast derutaf skulle behöfva hemta skäl för öppnandet af en ny helt och hållet inländsk segelled till vestra kusten. 32 Stals-Ulskotlels Utlåtande, N\0 435., Litt, C, Vidare liar motionären ansett att canal-anläggningen bör ske endast genom Statens försorg: 1:0 emedan enskild aclieteckning, utan någon viss af Staten garanterad reveny, ej kan påräknas lill andra, än sådane företag, der det enskilda intresset ligger klart för ögonen, och säker ränta kan för actie-egare beräknas, men icke till arbeten af den allmänna natur, att egentliga vinsten måste tillfalla de trafikerade, genom nedsatta afgifter, och Staten i det hela, genom ökad produclion och ökadt välstånd; 2:0 emedan penningebrist, begäret att vinna utan föregående uppoffring samt misstroende till beräkningens säkerhet troligtvis skulle afhålla mängden ifrfn aclieteckning, och några få patrioters bidrag blefve altför ringa emot Statens, ali de Irafikerandes intresse skulle derföre uppoffras; 3:o emedan det icke vore val beräknadt, att för ett ringa enskildt bidrag öfverlemna eganderällen till canalen åt ett enskildt bolag, och sålunda tillskapa ett intresse emot afgiflernes nedsättning, således i strid med industriens och Statens sanna fördel; 4:o emedan, om Staten, såsom motionären äfven hort föreslås, uppmuntrar till aclieteckning, emot allmän garanti för måttlig ränta, och emot förbehåll att aclie-revenyen ej må öfverstiga vissa procent, det i alla fall är Staten, som blifver den egentliga entrepreneuren, som löper hela ris quen, och den enskilda conlrahenten lärer då visserligen, liksom i Troll bätte-affairen, tillse att han blir den vinnande.
För den händelse åter, att denna åsigt icke skulle vinna afseende, utan ett Bolag anses böra bildas, så har motionären föreslagit: alt, lill skyddande af de Irafikerandes intresse, det erforderliga Statsbidraget må lemnäs hufvudsakligen mot följande vilkor: a) att ett minimum af 5oo,ooo R:dr enskild actieleckning måtte bestämmas för företagets öfverlemnande till enskildt bolag; IS) att canal-laxan må af Kongl.
Maj:t bestämmas; c) att den canal-inkomst, som kan öfverstiga 9 procent af enskilda actie-insätlningen, skall tillfalla Staten, utan att ett års brist må beläckas genom ett annat års öfverskott; tl) att Slaten må förbehållas rättighet, alt framdeles kunna inlösa aclierne, emot högst 20 procents förhöjning å den derå insatte summan.
Slut - Stats-Utskottets Utlåtandej If:o 435, Litt, C, 33 Slutligen har ock motionären, med afseende derå, att canal-anläggniflgen fordrar en större kostnad, än hvartill för närvarande medel möjligen vore att tillgå, och då credit-system eller upplåning i allmänhet, äfven utan afseende på sjelfva formen, hvari den sker, mot Stats-obligatiouer, vanliga reverser eller summans blotta inskrifning i Skuldboken, erbjuder ett kraftigt medel alt bringa till verkställighet stora nationella företag, öfverstigande ögonblickets tillgångar, samt att månget reproductivt företag, hvilket återgäldat så väl capital som ränta, skulle blifvit ogjordt, mången industri, som nu spridt välstånd, skulle slumrat, om dess anläggare icke vågat stödja sig vid crediten, föreslagit: att de lili canal-anläggningen erforderliga medel, i mon af arbetets fortgång, må upplånas mot Piiksgälds-Contorets förbindelser, löpande med 4 procents ränta och uppsägbar endast å låntagarens sida, hvilken upplåning motionären ansett kunna ske inom landet; hvaremot på extra Stats-regleringen, från och med år 1841, uppföres ett årligt anslag, motsvarande 5 procent al obligationernes calculerade totalsumma, deraf utbetalas 4 procents ränta å utlöpande obligationer och resten användes till deras amortering; äfvensom att de oanal-inkomster, som efter arbetets fullbordande uppstå, må, i fall canalen blifver Statens, användas, efter framtida Ständers beslut, antingen till amorteringens påskyndande eller tili nedsättning af års-anslaget; öfverlemnande motionären till Stats-Utskotlet att pröfva, huruvida de öfverskott på Statsverkets inkomster, son uppstå och icke till andra ändamål blifva beräknade, må, heldre än att deponeras utan ränta uti Banken, anslås till Svea canal, och således minska iånebehofvet, samt huruvida någon del af upplåningen skulle kunna verkställas mot obligationer med 3 procents ränta, ställda på 4 eller 6 månaders uppsägning, hvilket i motionärens tanka borde blifva beroende deraf, om någon sådan upplåning tillätes Stats-Banken eller icke.
Till en början bar Utskottet tagit i öfvervägande de framställningar, som blifvit gjorde, i alseende på medels anvisande till undersökningar för den ifrågavarande canal-ledningen och de grenar, som förmentes böra komma att derifrån utgå; och ehuru Utskottet icke skulle tvekat att, så framt serskildt anslag varit erforderligt för en sådan undersöknings fullbordande, ett sådant tillstyrka, har Utskottet likväl, då, enligt hvad redan vid det förra Utlåtandets afgifvande var Utskottet kändt, kostnaden för undersökning af canalens hufvudlinie blifvit, med ett lika berömvärdt nit, som oegennyttig uppoffring bestridd af Handlanden i Örebro, Q. Broms, och enär Bill, till R, St, Fröt. 1840 och 1841•
4 Sami, i 4fd. 3 Band, 2 Haft, 5 34 Stats-Utskottels Utlåtande, N\0 435j Litt.
C. livad derutöfver lian för de af Petter Pehrsson från Örebro Län i dess motion omförmälde utgreningar erfordras, bör vara att tillgå å det för undersökningar i allmänhet tillstyrkte anslag af 6,666
B:co årligen, icke funnit sig kunna något serskildt anslag till förenämnde ändamål tillstyrka.
I afseende på den föreslagne canalens utförande, får Utskottet anföra: att Utskottet, enligt hvad i förra Utlåtandet blifvit ytlradt, väl anser detta företag vara af allmän nationell vigt; men att i sakens närvarande skick anslag dertill icke lämpligen må kunna ifrågakomma, utan att med beslut derom torde böra anstå, intilldess, efter det genom vederbörande fullständig undersökning egt rum, rörande alla de omständigheter, hvilka på bestämmandet af Statens bidrag kunna inverka, förhållandet må anses vara tillfyllest utredt; i följd hvaraf Utskottet, i likhet med dess förra yttrande, finner sig nu icke kunna något bidrag af Statens medel för ifrågavarande arbete tillstyrka.
Vestra Districtet. 21:o.
I anledning af Utskottets yttrande, angående de för Sluss-anläggningarne vid Forsshaga och Degeforss ifrågasatte anslag, har inom Ridder skåpet och Adeln, samt Preste- oell Borgare-Stånden blifvit a niord t: att dessa företag, hvilka icke allenast, i följd af deras utaf Utskottet äfven erkända stora vigt och nytta, voro förtjenta af Statens understöd, utan äfven af både Konung oell Ständer blifvit vid flere föregående tillfällen uppmuntrade med löfte om bidrag till deras utförande, omöjligen kunde fullbordas med det af Stats-Utskottet föreslagne nedsalta anslag, hvilket vida understeg hälften af de beräknade kostnaderne; i följd hvaraf och då den af Utskottet åberopade uppgift, att de Associationer, som bildat sig för arbetets utförande, icke dertill äska större bidrag, än Utskottet föreslagit, saknade all grund och förmodades hafva sitt ursprung från enskilda intressen, som söka att motverka företaget, det yrkande framställts, att för Forsshaga 50,000 R:dr och för Degeforss 60,000 R:dr måtte beviljas, såsom den minsta summa, hvarmed arbetet kunde utföras, samt att dessa anslag måtte serskildt bestämmas för hvartdera företaget, emedan tvänne olika Bolag för deras utförande blifvit bildade.
Inom Borgare-Ståndet har derjemte förekommit den anmärkning, att frågan om dessa Sluss-anläggningar redan vore afgjord; sedan Kongl. Maj:t beviljat
Bolagen de af dem sökte lån, jemte 4,000 R:dr för jord-ersättningar, och att Utskottet således en - Stats-Utskottcts Utlåtande, N:o 435., Litt. C, 35 dast bordt tillse, att de ullofvade bidragen af Slats-medlen funnos att tillgå.
Af Bott de-Stät idet har denna punkt blifvit återremitterad, på grund af de vid Utlåtandet i allmänhet gjorde anmärkningar, jemte det tillika afgifne yttrande, att de i trakten varande Brukspatroner och Possessionater, hvilka af Slussbyggnaden skulle skörda fördelarne, äfven syntes utan Statsbidrag böra bekosta utgifterne för desamma.
Utskottet har för dessa Sluss-anläggningar, enär de hufvudsakligen skulle komma att gagna enskilda Bruksegare, af hvilka ett så stort bidrag, som Utskottet ansett dem böra erlägga, skäligen bör kunna förväntas, icke funnit sig kunna tillstyrka högre anslag, än som i det förra Utlåtandet finues föreslaget, utan vidblifver sitt i detsamma afgifne yttrande. 22:o.
Utskottets yttrande, i afseende på en föreslagen Canal-anläggning från Wenern till Erren eller till Stora Lee har inom samtlige RiksStänden framkallat anmärkningar, innefattande: att provinsen Dahlsland, som aldrig kommit i åtnjutande af något statsbidrag till communicationers befrämjande, följagtligen nu syntes vara dertill i främsta rummet berättigad; att exporten af dess ansenliga bruks- och skogseffecter för närvarande till större delen går ifrån Norrska hamnar, hvarifrån ock dess behof afspaninål ofta måste hemtas, till en verklig förlust för landets egen handelsrörelse, samt att, i fåll icke åtgärder vidtagas till öppnande af nya communicationer, fara vore för bauden, att flere Bruk, under nuvarande ofördelagtiga conjuncturer, gå under, hvarigenom den kringboende allmogen, sorn till större delen af bruksrörelsen hemtar sitt uppehälle, skulle komma att alldeles utarmas; och bar, i följd häraf, blifvit yrkadt, dels att anslag måtte beviljas för canal-anläggningen emellan Wenern och Stora
Lee, dels att medel mätte anvisas för communicalioner emellan Wenern och Erren, samt dels att, på sätt Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning hemställt, Rikets Ständer mätte anslå alternativt 193,000
R:dr för det förra och 50,000 R:dr för det senare företaget.
Af de upplysningar, som Utskottet, rörande denna fråga, haft tillfälle inhemta, liar ULskottet förnummit, att anledningen, hvarföre ortens invånare funnits mera benägne att deltaga i kostnaden för en canal-ledning emellan sjöarne Wenern och Erren, än emellan Wenern och Stora Lee, är att söka icke blott i den större kostnaden för den förre än för den senare, utan äfven i den omständigheten, att en mängd varor, som skulle kunna föras på canalen emellan Wenern och Erren, icke erhålla någon lättad 36 Stats-Utskottels Utlåtande, N\o 435., Litt, C. transport medelst en canal emellan Wenern och Stora Lee, hvaremot g«- nom anläggandet af en landsväg frän Erren till det vattendrag, som redan står i förbindelse med sjön Lee, skulle komma att beredas fördelen af corn minnea tion med nämnde sjö, utan större transportkostnad, än som troddes komma att ega rum för begagnandet af en canal-led, omedelbart förenande sjöarne Wenern och Stora Lee, hvilken skulle erfordra ett stort antal slussar.
Vid detta förhållande och då inom samtlige Riks-Ståiulen statsbidrag blifvit äskadt för en canal-anläggning från sjön Wenern till det inre af Dahlsland, har Utskottet ansett sig böra frånträda sitt förra yttrande, hvarigenom allt anslag till utförande af så den ena som den andra canal-änläggningen blifvit afstyrkt; och då, så framt ifrågavarande canal-arbete är af den sLora vigt för kringliggande ortens rörelse, som det blifvit uppgifvet och äfven synes vitsordas af den lemnade upplysningen, alt 11,400 SW tackjern och malm, 7,700 SW stångjern, 4,300 tunnor diverse effecter och 3,500 tolfter plank äro heräknade att å berörde canal transporteras, hvaraf följer, att, sedan canalen blifvit färdig, en ej obetydlig inkomst af eanalfarten bör kunna påräknas, Uiskottet anser det med skäl kunna beräknas, att, i likhet med de grunder, efter hvilka Statsbidrag till andra föremål af enahanda beskaffenhet blifvit tillstyrkte, det för utförandet af Errens canal af bruksoch egendomsegare i orten bildade bolag bör i kostnaden deltaga med åtminstone halfva beloppet, tillstyrker Utskottet, alt såsom bidrag för anläggningen af en canal emellan Erren och Wenern, enligt det af StorAmirals-Embetels Tredje Afdelning granskade förslag, mätte af Rikets Ständers beviljas ett extra Statsanslag af 35,000
R:dr, motsvarande hälften af den för arbetet beräknade kostnad, 70,000 R:dr. 23:o. Utskottets Utlåtande, i hvad det angår upprensningen af AlLrechtssund liar af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning, och de ledamöter af PresteStändet, som i denna punkt sig yttrat, hafva talat för bifall lill densamme, endast under anmärkning, att Utskottet bordt, i sammanhang med upprensningen af berörde sund, jemväl tillstyrkt tillräckligt anslag för Carlstens och Marstrands fullständiga befästande.
Inom Bonde-Ständet har åter, oaktadt nyttan af företaget icke blifvit bestridd, anmärkning förekommit, dels att de menigheter, som deraf hemta fördel, böra i kostnaden deltaga, dels att arbetet syntes böra kunna verkställas för ett mindre belopp, än Utskottet tillstyrkt.
Stats-Utskottets Utlåtande, IV',o 435., Litt, C, 37 Då trenne Riks-Stånd sålunda lemnat Utskottets tillstyrkan i denna punkt utan anmärkning, samt bidrag af ortens invånare icke lämpligen kan fordras för detta företag, hvilket hufvudsakligast är afsedt för Rikets Försvars väsende, vidblifver Utskottet sitt förra yttrande.
2U'o.
I fråga om anslag till föreslagna muddringsarbeten i Götha eif, har inom Ridderskapet och Adeln blifvit yi'kadt, att Utskottet, med afseende å detta företags obestridliga nytta, måtte å den extra Stats-regleringen tillstyrka dertill nödiga medel, hvaremot Preste-Ståndet lemnat punkten utan anmärkning, Borgare-Ståndet beslutat lägga den till handlingarne och Bonde-Ståndet förklarat densamma icke erfordra någon dess åtgärd.
Då Utskottet i denna punkt endast åberopat dess afgifne Utlåtande, i anledning af väckte motioner om upphörande af afgifter till Handelsoch Sjöfarts-fonden samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade, får Utskottet nu endast hänvisa till det yttrande Utskottet, i anledning af erliållne återremisser å nämnde Utlåtande, redan haft tillfälle afgifva. 25:o.
Utskottets yttrande, i afseende på auslag för hamnbyggnad vid Götheborg, har af Bonde-Ståndet bifallits.
Inom de öfriga trenne RiksStånden är äter yrkadt, att för detta företag, såsom ett af de vigtigaste, sorn nu blifvit föremål för Rikets Ständers pröfning., måtte anslås de erforderliga af Stadens styrelse äskade årliga Statsbidrag, eller att åtminstone, på sätt Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning hemställt, de 79,899 R:dr 3 sk. 8 r:st. som blifvit från Hamnbyggnads-fonden disponerade i och för segelfarten på Götha eif, måtte till nämnde fond återgäldas, så mycket heldre, som nämnde disposition, på Kongl. Maj:ts befallning, af Directionen för Segelfarten emellan Wenern och Hafvet blifvit vidtagen emot Götheborgs Borgerskaps bestridande, samt förmodades kunna genom laga rättegång utkräfvas af Statsverket.