Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa oförenliga skiljaktigheter, jemförliga med dem mellan Nej och Ja, kunna ju ej slitas annat än genom votering?
Jag svarar, alt lyckligtvis finnas äfven två andra utvägar, af hvilka jag anser Utskottet företrädesvis hafva bordt vidtaga den ena; den nemligen, att förklara frågan för förfallen.
Ett besynnerligt yrkande, torde mången invända, just af den, som, enligt hvad jag ofvan angifvit vara min åsigt, anser intet af Utskottet väckt grundlags-ändrings-försiag kunna vid första riksdagen spårlöst försvinna!
Jag medgifver gerna, att motsägelsen vore uppenbar och ovedersägelig, i händelse ej med ifrågavarande förslag ett alldeles eget förhållande egde rum, det nemligen, att i det redan af alla fyra Stånden till hvilanda antagna andra alternativet hafva sin återstod gifven till nästa riksdags grundlagsenliga behandling.
Några ord lil! närmare utredning häraf.
Visserligen vore, der alternativet JVs 2 antingen icke funnes till, eller ock icke vore af samtelige Stånden behandladt, de skiljaktigheter, som förefinnas mellan de fyra Ståndens beslut, rörande detta förslag, för oförenliga att anse, alldenstund inga modifikationer i förslaget blifvit af de Stånd, som ansett detsamma hvarken nödigt eller nyttigt, föreslagna.
Men nu känner Utskottet, genom inkomne protokollsutdrag, att meningarne inom samtelige Riks-stånden äro enstämmiga om medgifvande! af sådane utländske mäns anställande till några tjenster inom Riket, som bekänna den Evangelisk-Lutherska läran, och att blott rörande rättighetens utsträckning äfven till 4 Konstilulions-Ulskoilels Memorial, M 26. icke-Lutberaner två Stånd stadnat emot två.
Under sådant förhållande vore ju en sammanjemkning af de olika meningarne en lätt sak, och skulle denna sainmanjemkning svårligen kunna annat än i det närmaste co-incidera med det af Ständerna redan till hvilande antagna andra alternativet; hvadan åter en itererad framläggning deraf vore orimlig, och följaktligen Utskottet befogadt att förklara sitt första alternativ bora, såsom i sammanjemkad form innehållet i det till hvilande redan antagna andra, nu mera anses förfallet.
Antages åter, att Utskottet borde yttra sig rörande Ståndens behandling af detta första alternativ, utan alla sidoblickar till det andra alternativet, vill det synas mig, att Utskottet skulle haft full befogenhet, att, till följe af det sätt, hvarpå ärendet blifvit af Riks-stånden behandladt, förklara detsamma för hvilande, på den grund, att det såsom sådant blifvit af tvänne Stånd, Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet, antaget, men de två andra Stånden ställt sig utom frågan, derigenom att de förslaget i dess helhet förkastat; ty såsom en förkastelsedom öfver förslaget, men icke såsom en partiel anmärkning deremot, är i sjelfva verket att anse den af Preste- och Bonde-Stånden afgifna så kallade gemensamma tankan, att förslaget är hvarken nödigt eller nyttigt — en förkastelsedom, den intet Stånd, enligt min uppfattning af grundlagens bud, har rättighet att vid den första riksdagen uttala.» STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851.
Konstitutions-Utskottets Memorial, M 27.
I i M 27.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 12 Aug. 18S1, kl. s e. m. Memorial till Rikets Stander, i anledning af dterremiss af Memorialet J\s 19, innehållande förslag lill ändring i 1 :sta mom. 14 § R. 0,, rörande representations-r ätlig heten för Stockholm.
De serskilda Riks-Ståndens beslut, rörande det förslag till förändrade grunder för val af riksdagsmän för Stockholm, som Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial JVs 19 öfverleronat, hafva, efter hvad Utskottet, genom inkomna protokolls-utdrag af den 2 och 5 dennes, inhemtat, sålunda utfallit, att Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden antagit detsamma att hvila till slutligt afgörande å nästkommande riksdag; Men deremot Ridders/iapet och Adeln till Utskottet hänvisat såsom sin gemensamma tanka den mening, att enklaste sättet för att vinna det med ifrågavarande förslag afsedda ändamål vore, att utsluta från 14 § Riksdags-Ordningen hela första momentet och från 2:dra momentet orden: »De öfriga», samt gifva åt början af 4:de momentet följande förändrade lydelse: »Stockholm sände tio och Götheborg tre egna Fullmäktige»; m. m.
Enligt denna Ridderskapet och Adelns gemensamma tanka skulle allså 14 § Riksdags-Ordningen, sådan den läses i nu gällande grundlag, erhålla följande förändrade lydelse: l:o. Rikets Städer ege att sända nÅsdou/s-fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner, och Fahlu Bergslag af fjerdepartsegare, som tillika äro brukande bergsmän. 2:o.
Valen skola ske inför — — — — riksdags-fullmäktig icke kallas. 5:o.
Hufvudstaden Stockholm sände tio och Götheborg tre egna fullmäktige; Städerna af — — — — stad af lägre klass. 4:o.
Ingen må för — — — — — idkande berättigad.
S:o. Utom Fahlu Bergslag — — — — — efterrättelse uppläsas. — Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 3 Sami., 20 Haft. 1 Konstitulions-UtskoUels Memorial, M 27.
Då, vid sådant förhållande, skiljaktigheterna mellan Ridderskapet och Adelns samt de tre öfriga Riks-Ståndens meningar äro oförenliga, får Utskottet detta till Rikets Ständers grundlagsenliga behandlande härigenom vördsamt anmäla.
Vinner det af nästföregående riksdags Konstitutions-Utskott afgifna och under innevarande riksmöte af Rikets Ilögloflige
Ständer antagna förslag till ändring i 2—5 momenterna 14 § Riksdags-Ordningen, rörande representationsrättigheten för Fahlu Bergslag, Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse, anser Utskottet, såsom en följd deraf, Ridderskapet och Adelns gemensamma tanka, angående förevarande förslag, böra uppfattas till följande lydelse, hvilken Utskottet härmedelst till Högloflige Ridderskapet och Adelns ompröfning hemställer, nemligen:
Riksdag s-Or åning en § ** l:o. Rikets Ständer ega att sända riksdags -full mäktige af Stadens Borgare eller Magistrats-personer.
Hufvudstaden Stockholm sände tio och Götheborg tre egna fullmäktige; Städerna af — — — — stad af lägre klass. 2:o.
Valen skola — — — icke kallas. 3:o.
Ingen må — — — borgare-edens Biläggande. 4:o.
Fjerdepartsegare — — — länet bosatt. 5:o. Utom Fahlu Bergslag — — — efterrättelse uppläsas.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, Konslilulions-Ulsliotlels Memorial, M 28, 1 M 28.
Ank. tili Exp.-Utsk. d. 14 Aug. ISSI, kl. 1 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med votering spropositioner, rörande det uti Konstitutions Utskottets Memorial M 11 afgifna förslag om val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer.
Sedan Konstitutions-Utskottet, genom inkomna protokollsutdrag al den 9 dennes inhemtat, att de serskilda Riks-Stånden, med anledning af Utskottets Memorial JV2 22, förklarat sig vidblifva sina beslut rörande det uti Memorialet JV3 11 afgifna förslag till ändring i 39 § Riksdagsordningen, angäende val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer, får Konstitutionsutskottet, till afgörande emellan de sålunda uppkomna oförenliga skiljaktigheterna i Irågan, härigenom till Rikets Ständers godkännande vördsamt öfverlemna följande voteringspropositioner:
Den, som vill, att det förslag till ändring i 39 § Riksdagsordningen, angående val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer, hvilket Konstitutions-Ulskottet i dess Memorial JVs 11 afgifvit, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste
Nej; Vinner nej, kommer nämnde förslag icke att blifva hvilande till slutlig pröfning vid nästföljande riksdag.
Stockholm den 14 Augusti 1831.
Sl. Prot. 4850 & 1851. 3 Sami., 21 Häft, 1 2 Konstilulions-Utsliottels Memorial, M 29.
Ank. till Eip.-lftsk. d. 14 Aug. 1851, kl. 1 e. m.
Memorial lill Rikets Stander, med voteringspropositioner, rörande Konstitutions-Utskottets uti dess Memorial J\s 16 afgif na förslag till ändring i 49 § R. 0. och 56 § R. F., angående motioner.
Som de af Konstitutions-Utskottet, uti dess Memorial JV2 23, hos Rikets Ständer anmälda oförenliga skiljaktigheter uti de serskilda Riks-Ståndens beslut i afseende å det förslag till ändring i 49 § R.
O. och 36 § t mom. R. F., angående remiss af motioner, hvilket Utskottet uti Memorialet JYs 16 afgifvit, oföräudradt qvarstå, sedan det Riks-Stånd, som funnit berörde förslag vara hvarken nödigt eller nyttigt, vid behandlingen den 9 dennes af Memorialet JV2 25, lör— klarat sig vidblifva sin förra mening, får Konstitutions-Utskottet, för att bringa de olika meningarne i frågan till ett gemensamt beslut, härigenom till Rikets Ständers godkännande öfverlemna följande voteringspropositioner:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess Memorial JSs 16, afgifna förslag till ändring i 49 § R.
O. och 56 § 1 mom. R. F., angående remiss af motioner, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, kommer nämnda förslag icke att blifva hvilande till slutlig pröfning vid nästföljande riksdag.
Rättelse: uti Konstitutions-Utskottets Memorial JV2 27 sid. 2 rad. 9 nedifr. står:
Ständerne — läs: Städerne.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOII. BECKMAN, 18S1. \ a Tillägg.
Emot de uti Memoriaierna JV° 28 och 29 fatiaHo h«ei„t „ -u f Herr Professor Lindgren. anmäldes reservation ♦ [{onstilHliows-Utskollcts Memorial,\ J\t 30.
J M 30.
Ank. till Eip.-Utsk. d. 16 Aug. 1851. kl. 11 f. ni.
Memorial till Rikets Ständer•, med berättelse om residtatet af den inom förstärkta Konstitutions-Utskottet anställda omröstning, angående de uti Konstitutions-Utskottets memorial
N:is 7 och 10 framställda förslag.
Förstärkta Konstitutions-Utskottet, som under denna dag sammanträdt för att, till följd af 56 g Regerings-formen, rösta öfver nedanstående af Riks-Stånden godkända voterings-propositioner, får, med hänvisning till memorialet M 21, härigenom hos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt tillkännagifva omröstningens resultat. lista votering s-ipropositionen.
Den, som vill, att uti omröstningen, rörande Konstitutions-Utskottets, uti dess memorial J\x 7 afgifna och derefter uti memorialet
M 10 i vissa delar omarbetade, förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne, skall såsom kontraproposition uppställas det af Herr Brinck, såsom reservation till förstnämnda memorial framlagda och sedermera af Borgare-Ståndet såsom dess gemensamma tanke i afseende å samma memorial, med åtskilliga uti memorialet JVs 10 uppgifna ändringar, antagna förslag till ny vallag, Riksdags-ordning och Regerings-form, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, kommer det af riksdags—fullmäktigen Bengt Gudmundsson, såsom reservation till förenämnda memorial JVS 7 afgifna och af Bonde-Ståndet såsom dess gemensamma tanke, rörande samma memorial, med den uti memorialet M 10 uppgifna ändring, antagna förslag till ny regeringsform och vallag, att såsom kontraproposition ingå uti omförmälda omröstning, angående hufvudfrågan.
Denna omröstning har utfallit med nitton Ja, och sextio Nej, Hih. lill K.
Prot. 1850 & 1851. 3 Sami., 22 Haft. | 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, JH 30. i följd hvaraf det af Bonde-Ståndet, såsom dess gemensamma tanka, antagna förslag såsom kontraproposition uti omröstningen öfver hufvudfrågan intogs.
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess memorial JV2 7, framställda och sedermera, i följd af återremiss, uti memorialet JV2 10 i vissa delar omarbetade, förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, kommer såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästföljande riksdag att antagas det af Bonde-Ståndet, såsom dess gemensamma tanka i frågan, framställda kontra-förslag, intaget såsom reservation af Bengt Gudmundsson uti Konstitutions-Utskottets memorial M 7, dock med den ändring derutinnan, som uti memorialet JVst 10 finnes uppgifven.
Denna omröstning har utfallit med fyratio Ja, trettioåtta Nej; en sedel kasserad.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851. Konstitutions-Utskotte^ Memorial, N:o 31.
1 N:o 31.
Ank, till Ejp.-Ctsk. den 19 Äng. 1851, kl. I e. ra.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ständens olika beslut rörande Memorialet ]S:o ig, med förslag till ändring i usta mom. >4 § R. O., angående representations-rätliglieten för Stockholm.
I anseende dertill, att de serskilda Riks-stånden, på sätt deras respektive protokoll för den 14 dennes innehålla, vid behandlingen af Konstitutions-Utskottets, uti memorialet N:o 27 gjorda, framställning om oförenligheterna uti Ståndens olika gemensamma tankar rörande det uti memorialet N:o 19 framställda förslag till ändring i Irsta mom.
14 § Riksdagsordningen, angående grunderna för riksdagsmannaval i Stockholm, hvart för sig vidblifvit sina förra beslut i frågan, får Konstitutions-Utskottet, för alt till ett gemensamt beslut förena dessa skiljaktiga meningar, härigenom till Rikets Höglodiga Ständers godkännande öfverlemna följande i frågan uppsatta voterings-propositioner:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial N:o 19, afgifna förslag till ändring uti Usta mom.
14 § Riksdagsordningen, angående grunderna för riksdagsmannaval i Stockholm, oförändradt skall blifva hvilande till grundlagsenlig^pröfning vid nästkommande riksdag, röste Den, det ej vill, röste HJej; Bih. Ull R.
Prot. 1850—51. 3 Sami. 33 Eäft. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 31.
Vinner Nej, kommer Ridderskapet och Adelns angående nämnda förslag yttrade, uti Konstitutions-Utskottets memorial N:o 27 anmälda, gemensamma tanka att antagas såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästföljande riksdag.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS H. HARCUS, 1851. Ronstitutlons-Vtskotlets Memorial, N:o 32, < ft:o 32.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 27 Augusti 1851, kl. 6 c. m.
Memorial till Rikets Ständer, med anmälan om de uti Förstärkt Konstitulions-Ulskott anställda omröstningar.
Hos Rikets Höglofliga Sländer får Förstärkta Konstitutions-Utskottet härigenom tillkännagifva, att vid dess i dag hållna sammanträde för att i det afseende, 56 § Regeringsformen stadgar, rösta öfver nedanstående frågor, omröstningarnes resultater utfallit så 6om följer: l:a Voleringfpropositionen.
(Memorialen N:ris 9 och 26.)
Den, sorn vill, att första alternativet af Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 9 afgifna, förslag till sådan ändring af 28 § R. F., hvarigenom Konungen skulle bemyndigas ej mindre att till åtskilliga embeten och tjenster vid Universiteterna och andra inrättningar för vetenskap, slöjd elfer skön konst kalla och nämna äfven utländska män, än att uti vissa af dessa tjenster anställa så väl utländske, som inländske män, utan afseende på deras trosbekännelse, skall, tillika med det redan enhälligt antagna andra alternativet af samma förslag, blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste ja ; den, det ej vill, röste nej; vinner nej, kommer nämnda första alternativ icke att blifva hvilande till slutlig pröfning vid nästföljan le riksdag.
Omröstningen har utfallit med tjugunio ja; Rik. till R.
SL Fröt. 1850 § 1851.
3 Sami 24 UäfX. 9 KonsHtuUon»-Utihottel* Memorial, N:o 32. fyrationio nej} en fedel kasserad, 2 :a Vo tering sproposilionen.
(Memorialen N:ris 9 oell 26.)
Den, som 'vill, all det af Konslilulions-Utskottet sulr.
N:o 2 uti Memorialet N:o 9 afgifna förslag lill ett tillägg i 28 § Regeringsformen, angående naturalisation af utländska män, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, rösta ja; den, det ej vill, ,röste nej; vinner nej, kommer nämnda förslag icke att anlaga9, såsom hvilande lill »lullig pröfning vid nästföljande riksdag.
Omröstningen har ulfallit med femtionio ja; nitton nej; en sedel kasserad.
3 :je Vo tering sproposilionen.
(Memorialen N:ris 11 och 28.)
Den, sorn vill, att det förslag till ändring i 39 § Riksdagsordningen, angående val *f Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer, hvilket Konstitutions-Utskottet i dess Memorial N:o 11 afgifvit, skall antagas alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste /öjdel), . det ej vill, röste nej; vinner nej, kommer nämnde förslag icke att blifva hvilande till slutlig pröfning vid nästföljande riksdag.
Omröstningen har utfallit med fyratioett ja; trettiosju nej; en sedel kasserad - Konstitution*- Utskottets Memorial, N:o 32. 3 A: de Votering spropositionen.
(Memorialen Ntris 16 och 29.)
Den, som vill, att det af Konstilutions-Ulskottet uti dess Memorial n:o 16 afgifna förslag till ändring i'49 § Riksdags-ordningen och 56 § 1 mom.
Reg.-formen, angående remiss af motioner, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästföljande riksdag, röste järden, det ej vill, röste nej; vinner nej, kommer nämnde förslag icke att blifva livilande till slutlig pröfning vid sä*t följande riksdag.
Omröstningen har utfallit med fyratioett ja; trettiosju nej; en sedel kasserad.
5 :te Vo tering spropositionen.
(Memorialen N:ris 19 och 31.)
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial n:o 19 afgifna förslag till ändring i l:a mom.
14 § Riksdags-ordningen, angående grunderna för Riksdagsmannaval i Stockholm, oförändradt skall blifva hvilande till grundlagsenlig pröfning vid nästkommande riksdag, röste ja; den, det ej vill, röste nej; vinner nej, kommer Ridderskapet och Adelns, angående nämnde förslag, yttrade, utij Kodslitutions—Utskottets Memorial n:o 27 anmälda, gemensamma tanka att antagas såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästföljande riksdag.
Omröstningen har utfallit med tjugunio ja; -vfyrationio nej; en sedel kasserad.
Innehålls-för teckning öfver de af Konstitutions-utskottet, under Lagtima Riksdagen åren 1850—185!, till Rikets Ständer afgitna Memorial.
— 13 — Revisorerne få äfvenledes bilägga utdrag af i845 och 1846 års räkenskaper dels öfver de medel, till belopp af högst
,8oo R:dr årligen, hvilka Kongl.
Komnierse-Kollegiutn, jemlikt Kongl.
Brefvet af den ,8 Januari i83o, är berättigadt att från Kongl. Stats-Kontoret uppbära till godtgörande af Svenska Konsulers förskotter till nödstäldt
Svenskt sjöfolks underhåll och hemförskafiande, dels öfver det, genom Kongl. Brefvet af den 14 September 1848, å Handels- och Sjöfarts-fonden till Kongl.
Kommerse-Kollegii disposition anvisade årliga anslag, stort i,333 R:dr 16 sk., att användas till ersättande af sådana hevisliga utgifter för Svenskar och Norrmän, hvartill Konsulerne, antingen i anseende till utgifternas beskaffenhet eller svårigheten att derå anskaffa fullständiga verifikationer, ej äro, enligt förut gällande föreskrifter, berättigade tillgodtgörelse af allmänna medel.
Vid dessa räkenskaper, af hvilka 1845 års blifvit i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning reviderade, men 1846 års ännu icke hunnit derstädes granskas, har någon erinran hos Revisorerne icke heller förekommit.
Behållningen till år 1847 a! förstnämnde anslag utgjorde 1,482 R:dr 44 sk-, deruti likväl ingå fordringar, tillbelopp af 56o R:dr 3t) sk., hos vederbörande rederier för förskjutna ersättningar till Konsuler, om hvilka fordringars indrifvande Kongl. Kollegii Advokat-FiskalsEmbete fått sig uppdraget att besörja.
Å det sednare anslaget innestod, vid 1846 års slut, i Rikets Ständers Bank en behållning af 4>3>9 R:dr 7' sk. (o rst.
Vid genomseende af den numera upprättade och i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning granskade redogörelsen öfver de medel, till sammans ,6,600 R:dr, hvilka af Kongl. Kommerse-Kollegium hos Riksgälds-Kontoret lyftats för anskaffande af de till de allmänna Navigationsskolornas första organisation erforderliga böcker, kartor, instrumenter och inventarier, hafva Revisorerne inhemtat, att af ifrågavarande medel användts till inköp af dylika effekter för Navigations-skolan i Stockholm ....... 5,024: 17- 7.
Götheborg 2,918: 11. 6.
Gefle 2,744: 19. 3.
Kalmar 2^562: 33. 7.
Malmö 2’476: l5‘ *•
,5,726: 1. — att böckernas och instrumenternas inpackning, transport och assurerande medfört en kostnad af . . . 728: i5. l\. summa R:dr 16,454: 16. — 14 — äfvensom att en återstående, obegagnad, behållning af 145 R:dr 3i sk. 8 rst., blifvit af Kongl.
Kollegium till Riksgälds-Kontoret återlefvererad.
Denna räkenskap har från Revisorernes sida icke föranledt någon anmärkning.
Medelst nådigt Bref af den 12 Augusti 1845, har Kongl. Maj:l å Handels- och Sjöfarts-fonden anvisat en summa af i5,ooo R:dr, att af Kongl.
Kommerse-Kollegium uppbäras för anskaffande af unionsvapen och flaggor, enligt fastställd ny modell, vid de Svenska och Norska Konsuls- och vice-Konsuls-stationer, för hvilka Kongl. Kollegium, på grund af inhemtade upplysningar, kunde finna sådant erforderligt.
Efter hvad Revisorerne erfarit, har redovisning öfver användandet af de utaf Kongl. Kollegium å berörde anslag lyftade medel ännu icke hunnit uppgöras.
Räkenskaperna öfver ofvannämnde fonder och medel äro förda med ordning och redighet; vid deras granskning har, i afseende på ziffran, icke något varit att anmärka, och äro uppgifterna, rörande de i Rikets Ständers Bank, vid hvarje revisionsårs slut, innestående behållningar genom vederbörliga attester styrkta.
Revisorerne, som tagit kännedom af Ombudsmannens Berättelser angående fondernas vid 1845 och 1846 årens'slut balanserade fordringar, äfvensom af de utaf honom förda Lagsöknings-diarier, hafva deraf inhemtat, att bevakningen och indrifningen af förfallna fordringar blifvit ordentligt och med drift besörjda.
Vid anställd inventering af fondernas lånehandlingar, hafva dessa befunnits väl ordnade och säkert förvarade.
I afseende på ett, jemlikt Kongl, Brefvet af den 19 December 1835, Eskilstuna Fristad meddeladt lån utur Manufaktur-Diskontfonden, stort 18,298 R:dr 20 sk. 1 rst., för inköp af åtskilliga i nämnde stad befintliga, Kronan tillhöriga, vattenverk och byggnader, har likväl den anmärkning förekommit, att för nämnde lån, hvarå Fristaden, genom dess Äldste och Drätsel-Kommission, till Kongl.
Kommerse-Kollegii ordres afgifvit behöriga förskrifningar, någon intecknings- eller annan laga säkerhet icke blifvit ställd, ehuruväl det emellan Kongl. Krigs-Kollegium, å Kronans vägnar, och Fristaden angående ifrågavarande vattenverk och byggnader, den 15 September 1836^, upprättade, på Kongl.
Kommerse-Kollegium öfverlåtna och bland låneliandlingarne befintliga köpekontrakt blifvit intaget uti Wester-Rekarnes \ — 15 — Häradsrätts intecknings-protokoll för den 7 Mars 1837, hvilket förhållande sedermera uti protokollet för den 12 November 1846 antecknats.
För de uti denna Revisionsberättelse förekommande zifFer-uppgifter ansvarar den Sekreterare, som vid granskningen af de under Kongl.
Kommerse-Kollegium ställda fonders förvaltning och räkenskaper varit hos Revisorerne anställd.
Stockholm den i3 November 1847.
Ridderskapet och Adelns Ledamöter. G. LAGERBJELKE. AXEL RAPPE. LEONNARD FR.
RÄÄF. FREDRIC AMINOFF. J. A. GRIPENSTEDT. A. RÅFELT.
Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöter. NILS LINDGREN. G. G. BERLIN. A.
P. TRANEUS. ANDERS SANDBERG. A. UNGER. JOH.
NORRMANN.
Borgare-Ståndets ledamöter.
REINH. REUSEL. A. W. BJÖRK.
GABRIEL HERLITZ.
CARL AXEL BERGSTEN. ER. TJERNBERG. S. N. LEVIN.
Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter.
ANDERS JONSSON.
H. PEHRSSON.
F. von ZWEIGBERGK. NILS P. PETTERSSON.
OLOF LARSSON.
Bilaga Lit. A. Kapitalslut öfver Manufaklur - B>e8>et.
Balans från år 1844- Sk ulder: i:0 Till Rikets Ständers Bank, Kongl. Kommerse-Kollegii kreditiv för Manufaktur-Diskonten, emot 3 procents årlig ränta åbegagnadt kapital, -... 1,500,000:
Obetalda räntor till 1844 års slut 21,418.37.11. 1,521,418: 37.11. 2:o Utelöpande Attester öfver insatta medel på räkningen N:o 5 med Depositions-Afdelningen 4,913: 4. 8. 1,526,331 42 7.
Transport | l,52ti,33i|42| 7 - 17 — Diskonlfonden för år 1845.
Balans frän år 1844.
Tillgångar. l:o Behållning i Rikets Stunders Bank å räkningen N:o 5 med Deposi- tions-Afdelningen , efter afdrag af utelöpande assigna- tioner, 73,752:28. 1. 2:o Sältra Fordringar: o') Manufaktur-Diskontlån . . . 1,548,722: 30. 5. fc) Förlagslån . . 489,722: 10. 8.
Upplupna räntor 11,954:31. 7. 11 501,676: 42. 3. c) Anstånds-lån, enligt särskilda Kongl. Resolutioner, . 108,058: 12. 3.
Upplupna räntor 1,907: 47. —• . 109,966:11. 3. 2,160,365: 35. 11. 3:o Osäkra Fordringar: aj Manufaktur-Diskontlån .... 158,814: 23. 7. bj Förlagslån. . . 9,398: 23. 6.
Upplupna räntor . 11,349: 23. 5. 1 20,747:46.11. c) Anstånds-lån . . 664: 41.