Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en sådan syftning kan naturligtvis icke någon afvikelse från ritning och kostnadsförslag ifrågakomma vid byggnadsföretag för mera allmänna behof; men såväl vid dessa som vid bostadsbyggnader kan likväl dylik afvikelse, när lokalt förhållande dertill föranleder och densamma anses för byggnadens bestånd nödig, både medgifvas och till ersättning af allmänna medel godkännas. 40 w - 314 — Vidkommande särskildt de å Lif-regementets
Dragon-kårs ifrågavarande ridhus byggnad verkställda öfverarbeten, hvilkas nytta och nödvändighet blifvit af tillsyningsmannen öfver byggnadsföretaget, Ofverste-löjtnanten vid Ingeniör-kåren A.
Lindman, vitsordade, så bestodo desamma, enligt hvad Kollegium i underdånig skrifvelse till Eders Kongl- Maj:t af Jen 8 November 1861 inberättat, dels i anbringande af tvenne ankarjern, 4 stycken sträckankare och 8 stycken andra ankare, hvilket, till en kostnad af 320 R:dr uppgående arbete föranledts deraf, att då grunden för avant-kåren utöfver den gamla grunden, på hvilken byggnaden borde uppföras, skulle utflyttas, påträffades berg, — en omständighet, som, efter hvad Öfverste-löjtnanten Lindman uppgifvit, vid första grundläggningen ingenstädes förekommit, men hvilken, utan det använda medlet, möjligen kommit att föranleda en ojemn sättning och deraf följande sprickor i yttermuren, — dels i uppsättning af tvenne utvändiga vattenrännor af zink med hällare, hvilket arbete, medförande en kostnad af 65 R:dr, jemväl besigtningsmännen funnit nödvändigt.
Då Kollegium, oaktadt dessa öfverarbeten utan föregången anmälan hos Kollegium blifvit verkställda, ansett med Eders Kongl. Maj:ts och Kronans höga värdighet oförenligt att förvägra entreprenören ersättning för hvad han sålunda, af omtanka för byggnadens bestånd och nytta, på eget äfventyr åtgjort, har Kollegium för samma arbeten meddelat entreprenören ersättning med sammanlagdt 385 J :dr; och som, efter underdånig anmälan härom, i sammanhang med öfrige för ridhusets uppförande erforderliga kostnader, hvilka, efter afdrag af försäljningsvärdet å de för den nya byggnaden obrukbara materialier efter gamla ridhusbyggnaden, uppgått inalles till 43,587 R:dr 87 öre Runt, Eders Kongl. Maj:t, medelst nådigt bref den 3 December 1861, beviljat Kollegium ersättning för hvad af Kollegium i och för ifrågavarande byggnadsarbete förskjutits, utan ogillande af någon uti målet af Kollegium vidtagen åtgärd, vågar Kollegium förmoda, att Rikets Ständers Revisorers förevarande anmärkning icke må till afseende föranleda.
Uti § 6 af revisionsberättelsen, rörande särskilda kassor och fonder, hafva Revisorerne, enär Förenade mötespassevolans-fondens behållning under året ökats från 12,830
R:dr 31 öre till 40,336 R:dr 80 öre och Trosspassevolans-fondens från 26,801 R:dr 12 öre till 60,934 R:dr 47 öre, samt dessa vid årets slut befintliga behållningar af Kevisorerne ansetts vara större än som, vid betraktande af förhållandet mellan inkomst och utgift, varit nödvändigt, ifrågaställt om icke för de sålunda ökade kapitalbeloppen kunnat beredas utlåning, hvarigenom fonderna kommit i åtnjutande af icke obetydliga inkomster.
Med anledning häraf får Kollegium i underdånighet anmäla, att då, enligt hvad af räkenskaperna styrkes, ofvannämnde 2:ne fonders betydligaste inkomster bestå af räntor å utlånade medel, hvilka till största delen under de sista dagarna af December månad hvarje år till Kollegium ingå, följer häraf att de såsom behållningar vid revisionsårets slut uppgifna kontanta tillgångar icke förrän påföljande året kunnat göras fruktbärande.
Att så äfven skett, i den mån inkomna lånehandlingar hunnit granskas och kompletteras, ådagalägges deraf, att Kollegium under de första månaderna af ar 1862 utlånat: Från Förenade mötespassevolansfonden: den 15 Januari 10,ö°0: — Transport: 10,500
— Efter hva'd sålunda i underdånighet anmäldt blifvit och då det dessutom åligger Kollegium att tillse, det kontanta medel för bestridande af fondernas både förutsedda och oförutsedda utgifter icke saknas, synes det som en mera utsträckt utlåning under sjelfva revisionsåret icke varit lämplig eller med ett sådant åliggande förenlig.
Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, AJlernådigste
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: C.
MEIJER. G. SANDELS. C. F. LAURÉN. N. A.
Varenius.
Kongl Krigs-Kollegii Aflönings-afdelnings underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid denna Afdelnings räkenskaper för år 1861.
Sedan Eders Kongl. Maj:t, genom nådig #emiss af den 23 nästlidne Oktober, tecknad å Rikets Ständers sednast församlade Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andre af allmänna medel bestående fonders — 316 — tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, i hvad densamma angår Eders Kongl.
Maj:ts och rikets Krigs-kollegii räkenskaper, behagat infordra Krigs-kollegii underdåniga utlåtande öfver de af Revisorerne i samina berättelse framställda anmärkningar, får Krigs-kollegium å Aflöning e-afdelningen i afseende å de denna Afdelning rörande frågor underdånigst anföra följande :
Beträffande först den af Revisorerne i § 3 framställda anmärkning, att upplysning saknats, huruvida några åtgärder blifvit under revisionsåret vidtagna för indrifvande af Kronans vid 1861 års slut i Krigs-kollegii hufvudbok balanserade fordran i Regements-skrifvaren O. L.
Petterssons konkurs, får Kollegium underdånigst anmäla, att Eders Kongl.
Majits och rikets Kammar-rätts Advokatfiskal, hvilken det åligger att Kronans rätt i detta mål bevaka, under den 11 December 1862 till Krigs-kollegii kassa levererat 35 R:dr 26 öre, såsom ytterligare utdelning i bemälde Regements-skrifvares konkurs.
Vidkommande framställningen i § 7 derom, att hvart och ett af de värfvade regementenas aflöningsrullor befunnits väsendtligen olika uppställde, får Kollegium underdånigst upplysa, att redan den 25 Maj 1858 till samtlige värfvade regementen och kårer öfversäudts formulär till aflöningsrulla för värfvade Arméen, för att, i anledning af Kongl, brefvet den 9 Mars samma år, angående beviljad tillökning i portionsskillingen för manskapet, från och med den 1 derpå följande April tillämpas ; och har samma formulär allt sedermera följts, med undantag af några smärre förändringar, hufvudsakligen tillkomna i följd af Eders Kongl. Majrts nådiga cirkulär den 17 April 1860, hvari stadgas »att arresteradt manskap icke tillkommer portionsbränvin eller deremot svarande värde i penningar, äfvensom ej heller portions- eller tobaksskilling».
Detta har orsakat, att redovisningen för det arresterade manskapet verkställts, vid en del regementen, uti en särskild i aflöningsrullan tillsatt kolumn, och vid andra regementen åter, medelst anteckning uti den i rullorna befintliga anmärkningskolumnen, hvilka förhållanden dock ej gjort kontrollen af utgifterna mindre pålitlig, än om aflöningsrullorna varit uppgjorde i fullkomlig öfverensstämmelse med hvarandra; hvadan ock
Kollegium ansett rättelse i berörde hänseende ej hafva varit erforderlig.
Hvad vidare angår den af Revisorerne i 6 § gjorda anmärkning, att Militieboställskassan vid årets slut haft större kontant behållning, än som, i betraktande af förhållandet emellan inkomster och utgifter, enligt Revisorernes åsigt, varit nödvändig, uppgående till 72,701 R:dr 98 öre, eller med 10,492 R:dr 81 öre öfverskjutande det belopp, som vid 1860 års slut fanns i kassan kontant innestående, så har denna omständighet härledt sig deraf, dels att åtskilliga större reparationer å karaktärshus vid militieboställen redan voro beslutade och flere att motse, och dels att förberedande åtgärder för fullgörandet af de genom Kongl, brefvet den 16 April 1861 föreskrifna nybyggnader af karaktärshus å dylika boställen af Kollegium vidtagits, till följd hvaraf nödig försigtighet fordrade, att ej utlåna den för året uppkomna behållning, förr än de i och för nybyggnader och reparationer erforderliga kostnader blefvo närmare kände.
Vid jemförelse af kassans räkenskaper för åren 1861 och 1862, visar sig ock, att dessa arbeten för förstnämnda år kostat 14,031 R:dr 44 öre, och att kassans hela utgiftsbelopp utgjort 30,169 R:dr 61 öre, hvaremot för år 1862 nybyggnader och reparationer medfört en utgift af 23,126 R:dr 7 öre, eller 9,194 R:dr 63 öre mer än 1861, och således nära nog medtagit den för sistnämnda år uppkomna behållning, samt hela utgiftsbeloppet för år 1862 uppgått till 40,215 R:dr 1 öre; och har den kontantia behållningen, efter under sistnämnda år verkställd utlåning af sammanlagdt 52,500 R:dr, nedgått till 46,051 R;dr 27 öre, allt Riksmynt. — 317 — 1 afseende slutligen å hvad Revisorerne i 4 § anmärkt, att, då i anslag till läroböcker för Artilleri-regementenas informationsverk varit för året anvisadt ett belopp af 450
R:dr, hvartill kommit från föregående år reserverade 1,004 R:dr 30 öre, meu under revisionsåret icke utgifvits mer än 14 R:dr, hvarigenom behållningen vid årets slut vuxit till 1,440 R:dr 30 öre, hvilka medel hos Chefen för Artilleriet då varit innestående, det, enligt Revisorernes tanke, varit lämpligare att åtminstone större delen af dessa medel, som till förefallande utgifter icke i någon väsendtlig mån behöft användas, bort genom insättning i Rikets Ständers Bank eller på annat sätt gjorts fruktbärande, får Kollegium, med bifogande af Geueral-fälttygmästarens och Chefens för Artilleriet infordrade memorial, underdånigst åberopa hvad i samma memorial till anmärkningens besvarande finnes i underdånighet anfördt.
Krigs-kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdänigste, tropligtigste tjenare och undersåter: C.
MEIJER. A. W. TOTTIE. GUSTAF FRIIS.
Arpi.
General-fålltygmästarens underdåniga memoria], angående en af Rikets Ständers Revisorer år 1863 framställd anmärkning.
Underdänigste Memorial.
Enligt mig meddeladt transsumt af Rikets Ständers Revisorers den 14 nästlidne Oktober afgifna berättelse, om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, hafva Kevisorerne i afseende å det till läroböcker för Artilleri-regementenas informationsverk i stat uppförda anslag yttrat: att, då för nämnda ändamål varit för året anvisadt ett belopp af 450 R:dr, som, jemte från föregående år reserverade 1,004 R:dr 30 öre, utgjorde tillhopa 1,454 R:dr 30 öre, men under revisionsåret icke blifvit utgifvet mer än 14 R;dr, behållningen vid årets slut vuxit till 1,440 R:dr 30 öre, samt att, som dessa medel således icke i någon väsendtligare mån behöft anlitas för förefallande utgifter, det, enligt — 318 — Revisorernes tanke, varit lämpligare, att åtminstone större delen deraf genom insättning i Rikets Ständers Bank eller på annat sätt gjorts fruktbärande.
I anledning af denna Rikets Ständers Revisorers sålunda yttrade tanke och sedan mitt utlåtande deröfver blifvit infordradt, får jag i underdånighet anföra följande:
Det ifrågavarande aeslaget utgår enligt stat med 450 R:dr bunt årligen och har af Eders Kongl. Maj:ts och rikets Krigs-kollegium, uppå reqvisition, till och med sistlidne år 1862 utbetalts qvartaliter.
För innevarande år deremot har jag, med afseende å den befintliga behållningen, låtit anslaget hos Kollegium innestå ända till slutet af November månad, då hela årsanslaget på en gång reqvirerades.
Då det synes vara det jemförelsevis stora beloppet af den genom reservationer å anslaget uppkomna behållning, som ingifvit
Revisorergg tanken att göra medlen fruktbärande, bör jag i underdånighet anmäla, att omförmälda behållning, som vid 186! års slut, såsom Revisorerne rätteligen uppgifvit, utgjorde 1,440 R:dr 30 öre, vid 1862 års utgång minskats till 1,132 R:dr 62 öre samt genom utbetalningar i början af innevarande år ytterligare nedgått till omkring 670 R:dr.
Sedan, på sätt ofvan nämndt är, detta års anslag i sistlidne November månad uttagits, utgör behållningen nu visserligen omkring 1,100 R:dr, men genom de utbetalningar, som i början af nästa år förestå, torde den åter komma att nedgå till 600
R;dr eller derunder.
Att, på sätt Revisorerne ifra— gaställt, öka denna i sig sjelf obetydliga hehållning genom att på ett eller annat sätt göra densamma fruktbärande, synes vara en i afseende å medel af ifrågavarande beskaffenhet temligen ovanlig och, enär medlen böra för det med anslaget afsedda ändamål städse vara tillgängliga, äfven olämplig åtgärd, hvilken jag derföre anser mig böra i underdånighet afstyrka.
Men för den händelse Eders Kongl. Maj:t likväl skulle finna Revisorernes framställning förtjena något afseende, får jag i underdånighet fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet å angelägenheten att dervid göres den inskränkning, dels att medlen icke må göras fruktbärande annorlunda än genom insättning å upp- och afskrifningsräkning i Rikets Ständers Bank, emedan eljest lätteligen kan inträffa, att medlen, då de till förefallande utgifter behöfva användas, ej äro disponibla, dels ock att äfven denna åtgärd, eller medlens insättning i Banken, ej må behöfva vidtagas förr än behållningen uppgår till ett visst belopp, som i sådan händelse torde af Eders Kongl. Maj:t i nåder bestämmas och hvartill föreslås 1,000 R:dr Rymt; och bör jag härmed i underdånighet upplysa, att Banken för närvarande å medel, sorn derstädes på upp- och afskrifningsräkning insättas, betalar 2 procent årlig ränta.
Stockholm den 17 Decemberl863. FAB. WREDE, Generalfälttygmästare och Chef för Artilleriet.
Carl Hägerflycht. - 319 - T- f. Kanslern för Kongl- Krigs akademien, med underdånigt utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskning af Krigs-alta demiens räkenskaper för år 1861, Underdånigsté Memorial.
Genom nådig remiss anbefalld, att afgifva underdånigt utlåtande öfver de anmärkningar rövande Eders Kongl. Maj-ts Krigs-akademi, som förekomma uti Rikets Ständers Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, får jag, med remissaktens återställande, endast i underdånighet åberopa hvad Guvernörs-embetet uti närlagda infordrade yttrande underdånigst, anfört.
Efter nådigste förordnande: D. SILFVERSTOLPE. A.
Guveniörs-embetets lid KonglKrigsakademien underdåniga utlåtande angående de anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer framställt vid Akademiens räkenskaper för år 1861.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss, tecknad å transsumt ät Rikets Ständers Revisorers den 14 sistlidne Oktober afgifne underdåniga berättelse, om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, får Guvernörs-embetet härmedelst afgifva underdånigt utlåtande, i afseende på de vid granskningen af Krigsakademiens räkenskaper framställda anmärkningar. — 320 — § 2.
Revisorerne hafva anmärkt, att af räkenskaperna för revisionsåret icke kunnat utrönas om, vid en i Mars månad skedd upphandling af 824 fot meleradt kläde, till ett värde af 2,035 R:dr 28 öre, något kontrakt blifvit upprättadt, på sätt vid dylika upphandlingar eljest egt rum.
Sedan, efter förutgången upphandlingsauktion den 15 September 1860 och enligt derpå grundadt kontrakt, Fabrikören J.
Swahn i Wexiö tillförbundit sig att, till ett pris af 2 R:dr 47 öre per fot, under loppet af derpå följande Februari månad leverera 1,000 fot meleradt kläde, afsedt för behofvet af kappor och spensar till kadetternes beklädnad, fann Guvernörs-embetet detta kläde särdeles tjenligt äfven till det beklädnadsbehof, sorn derefter ansågs böra fyllas, eller till tjocka och varma benkläder till hvavdagsbruk för kadetterne; och då till detta ändamål ytterligare 800 fot erfordrades, samt någon förhoppning icke förefanns att genom ny upphandlingsauktion kunna betinga lägre pris för detta parti än för det förra, så anmodades Fabrikören Swahn att under hand och till redan kontrakteradt pris leverera ytterligare 800 fot af samina vara, hvilken leverans i sjelfva verket med 824 fot fullgjordes, under samma vilkor, som finnas intagne i det kontrakt om leverans af !,000 fot. hvilket finnes årsräkenskaperna bilagdt, § 3.
Revisorerne anmärka vidare, dels att 688 R:dr 26 öre blifvit afförda för verkställdt målarearbete i Guvernörens våning, utan att något besigtningsinstrument eller kostnadsförslag finnes räkenskaperna bifogadt, som satt
Revisorerne i tillfälle att bedöma nödvändigheten af det verkställda arbetet, dels ock att för samma våning blifvit inköpta tvenne trymåer till ett pris af 445 R;dr.
Hvad först angår redovisningsformen för reparationskostnaden, så har någon afvikelse, i afseende å guvernörsvåningen, icke skett från hvad tillförene brukats, eller från hvad under ifrågavarande år äfven för andra reparationskostnader iakttagits.
Besigtningsinstrument hafva icke brukat räkenskaperna biläggas; och om än kostnadsförslag någon gång hafva räkningarna åtföljt, ehuru icke då guvernörsvåningens reparationskostnad förra gången eller år 1850 redovisades, så har Guvernörs-embetet dock dervid så mycket mindre fästat någon vigt, som ett kostnadsförslag icke synes kunna innefatta någon bättre verifikation, än vederbörligen gillad och qvitterad räkning öfver utgifter, som, med stöd af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 2 Mars 1825, blifvit bestridda till vård och underhåll af Krigs-akademiens hus och byggnader.
I sjelfva verket förrättas årligen på våren af Qvartermästaren, biträdd af nödige handtverkare, besigtning till utrönande af under året för Krigs-akademiens hus och byggnader behöfliga. reparationer, vid hvilken besigtning reparationskostnaden förslagsvis upptages.
Reparationsförslaget underställes Guvernörens, ompröfning, men gillas och antages vanligen icke förr, än genom en ny besigtning utrönts huruvida icke med någon af de föreslagna reparationerna kan utan olägenhet anstå.
Sedan reparationsförslaget för året gillats, företages arbetet, dels med egna å stället boende handtverkare, dels ock, såsom med målarearbete, genom uppdrag åt främmande handtverkare, efter pröfning af infordrade anbud, hvarvid dock, under arbetets fortgång, ofta inträffar, att en eller annan mindre afvikelse från reparationsförslaget kan finnas behöflig eller möjlig, till kostnadens förökande eller förminskande. — 321 — Hvad särskildt angår utgiftsposten under år 1861 af 688
R:dr 26 öre för reparation af Guvernörens våning, hvilken reparation sträckte sig till målarearbete jemte några rums tapetsering, så kan väl denna utgift synas stor, men om i betraktande tages, att reparationskostnaden för nämnde våning 1850 uppgick till 1,190 R:dr 38 öre, utom kostnaden 227 R:dr 50 öre för en trymå, som då i salongen insattes; att under derpå följande elfva år någon reparationskostnad, med undantag af en eller annan obetydligare post, icke för nämnde våning drabbat Akademien; att våningen upptager 13 större och mindre rum, deraf 5 med målade golf, samt att slutligen storleken och beskaffenheten af guvernörsvåningen synbarligen afser, och med rätta, äfven annat ändamål än blott boställshafvarens enskilda fördel och beqvämlighet; så torde den år 1861 afgångne Guvernören lika litet böra förevitas vanvård som den tillträdande obehöriga anspråk.
Hvad slutligen vidkommer den anmärkta utgiften, 445 R:dr, för 2:ne trymåer, så har väl denna icke af någon nödvändighet betingats, såvida icke såsom sådan finge räknas en visss öfverensstämmelse mellan våningens allmänna beskaffenhet och rummens ornering; men då dertill kommer, att salongen, hvarest dessa trymåer anbringats, har en längd af nära 36 fot med 4 fönster och 3:ne fönsterpelare, af hvilka den mellersta 1850 pryddes med en smal trymå om 2,1 fots glasvidd, alltför ringa för att ensam öfverensstämma med rummets storlek; då, vidare, salongsdörrarnes axel löper så nära intill fönsterväggen att några vanliga möbler icke kunna vid fönsterpelarne placeras, och då, slutligen, en anständig möblering af guvernörsvåningen å Karlberg i allt fall, för den soni icke eger ett desto större bo, kräfver alltför betydlig enskild kostnad, för att det icke kan synas billigt att salongens möblering underlättas genom att anbringa likadana trymåer på hvarje af de 3 fönsterpelarne, så, och ehuru undertecknad skolat af grannlagenhet förhindras att anbefalla anbringandet af de 2:ne felande trymåerna, fann han sig dock, på anförda grunder, oförhindrad att låta till verkställighet befordra ett beslut, som redan var af hans företrädare fattadt.
Guvernörs-emoetet framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte: C. G.
LAGERCRANTZ.
Karlbergs Slott den 22 December 1863. C. J. E. Wennberg. 41 — 322 — Kommittéens för salpeterärendena underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers framställning vid granskning af salpeter-fondens räkenskaper.
Ofver Rikets Ständers senast församlade Revisorers den 14 Oktober sistlidet år afgifna underdåniga berättelse, angående verkställd granskning af statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, har Eders Kongl. Maj:t, i hvad densamma rörer salpeterffonden, täckts infordra Kommittéens för salpeter-ärendena underdåniga utlåtande, att afgifvas så tidigt, att det må inom den i 7 § 3 mom. af instruktionen för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841 bestämda tid till Fullmäktige i Riksgälds-kontoret öfverlemnas, för att tillika med revisionsberättelsen till trycket befordras.
Uti berörde underdåniga berättelse hafva Rikets Ständers Revisorer, med uppgift af utgifter i inlösningspris, forsellöner, arfvoden, resepenningar, provisions- och uppbördskostnader samt aflöningar, som med anskaffandet af Kronans salpeter för närvarande äro förenade, i anseende till hvad dessa utgifter betydligt öfverstiga de lindrigare pris. för hvilka utländsk salpeter står att erhålla, i underdånighet gjort framställning, om icke tiden torde vara inne för upphörande med uppmuntran af salpeternäringen inom landel, hvilken dessutom beröfvade jordbruket ett kraftigt och behöfligt näringsämne.
Rikets Ständer hafva, i till Eders Kongl. Maj:t afgifven underdånig skrifvelse den 17 i samma månad, vid meddelandet i sammanhang med regleringen af utgifterna under riks-statens 4:de hufvudtitel af deras bifall till Eders Kongl. Maj:ts nådiga förslag om en förändrad lägre beräkning af statsanslaget för salpeteruppköp under nu ingångna statsregleringsperiod, yttrat sig anse att, ibland annat, lättheten hvarmed nu från utlandet kan inköpas god salpeter till billigare pris än hvartill denna vara härstädes erhålles, äfvensom salpeternäringens aftagande inom landet, jemte flera andra omständigheter syntes föranleda dertill, att salpetertillverkningen ej vidare borde, åtminstone i någon vidsträcktare mån, från statens sida uppmuntras, och att således någon väsendtlig olägenhet ej borde kunna uppstå om, sedan förändrade förhållanden i afseende på salpeter-ärendena inträdt, fonden indroges, och i stället beviljades bestämda anslag, tillräcklige för de utgifter, som fonden är afsedd att betacka, — en åtgärd, den Rikets Ständer trott vara ändamålsenlig, och i anseende hvartill Rikets Ständer i underdånighet anhållit, det Eders Kongl. Maj:t täcktes låta. tillse, att vid nästa riksdag förslag afgifves till salpeter-fondens indragning och salpeterväsendets ordnande på annat sätt, grundadt på fondens öfverlemnande till Riksgälds-kontoret och uppförande i stället å riksstaten af det anslagsbelopp, som för anskaffandet af erforderlig salpeter finnes behöfligt.
Före vidtagandet af en sådan reglering, hafva Rikets Ständer funnit en förut uppgjord fullständig utredning af ämnet erforderlig.
Till följd al Eders Kongl. Waj:ts — 323 — nådiga remiss i bref den 10 sistlidne November å Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, tillhör det
Kommittéen för salpeter-ärendena att densamma afgifva; och då i sammanhang dermed måste komma i betraktande jemväl Rikets Ständers Revisorers ofva.nberörde underdåniga framställning om upphörande med uppmuntran af salpeternäringen i riket, äfvensom flera andra ämnet tillhörande frågor, hvilkas afgörande bör grunda sig på tillförlitliga uträkningar och zifferuppgifter, som, nu uppgjorda, tilläfventyrs icke skulle blifva fullt ändamålsenliga, anhåller i underdånighet