Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hartmansdorff, blifvit mött med den upplysning, att då de ynglingar vid Krigs-Academien, med hvilkas undervisning efter nya methoder en vitsordad framgång vunnits, uti Academien inträdt vid 13 års ålder och derutöfver, men, vid de allmänna Scholorne, barnen redan emottagas vid 8 års ålder, skulle Normal- eller ProfScholans ändamål blifva att afgöra en hittills icke utredd fråga: hvilken method, un-' der de mellanliggande fem åren, är den tjenligaste.
Vid Krigs-Academien lefva ynglingarne under ett militairiskt befäl, hafva mep uppsigt öfver sig och bo tillsammans; vid jlp allmänna Läroanstalterne äro de spridde i enskilde boningar och nästan åt sig sjelfva lemnade.
På förra stället höra läroämnena till ett visst slag allena och ynglingarne erhålla en bestämd rigtning från läro-coursens början till dess slut, då ide allmänna Scholorne deremot ungdomen danas för hvarjehanda olika lefnadsyrken.
Det är ej nog att föreskrifva, att de nya methoderne skola Stats-samt Allrri>Besv.ö.Oec.ztJtsk»ZJil'N:ö 5a. 33' skola införas, man måste jemväl ega Lärare,1 som med dem ega bekantskap, äfvensom Läronecker, som efter dem äro lämpade.
Vid sådaha förhållanden och då en ny Scholordning, rättad efter det nya undervisningssättet, nödvändigt måste utarbetas, ej efter blotta theorier, men stödd på den erfarenhet den nya Prof-Scholan kommer att lemna; få Utskotten, som i alla delar instämma i de af Herr vort Hartmansdorff yttrade åsigter, härigenom förnya upprepandet af sin redan uttalade öfvertygelse om nyttan och nödvändigheten af ofta* nämnde Prof.Scholas bibehållande, med tillägg, att Utskotten anse den Stats-utgift vara serdeles ändamålsenligt använd, som åsyftar att bereda fullständig öfvertygelse örn värdet af en så genomgripande reform, som den af metho. derne vid ett helt Lands Elementar-Undervisningsanstalter, och det så mycket mera, sorn vinsten af försöket för det allmänna är gifven, -ntingen utslaget utfaller till förmon eller ej f:ir systemet, emedan, i förra fallet, Fäderneslandet kommer att skörda frugterna af ett fullständigt utredt, pröfvadt, godkändt och derefter allmängjordt bättre undervisningssätt, i det senare att undvika följderne af ett, som till* Bih, till Rikt, St, Prat, 1828 ach 1829' 4 Saul, 2 Afd. 1 i:e H:t. 34 Stats-samt Allm.Besv.o.Oec.- Utsk.
Uti Na) 52. äfventyrs icke motsvarat de förhoppningar, man af goda anledningar uppå förhand dervid fä* stat.
Af Herr Bråkenhjelm är den önskan yttrad, att Siats-Utskottet, vid besvarandet af denna återremiss, ville taga i öfvervägande den af Talaren serskildt gjorda Motion om löneförhöjning för Lärarne vid Krigs Academien, och af Herr Friherre Anckarsvärd är förklaradt, att Herr Friherren gerna skulle se ett undantag göras genom serskildt anslag till ökade löner för Lärarne vid bemälte Acadeinie, emedan reformen derstädes dels redan är gjord, dels dagligen framskrider, och Lärarepersonalen också blifvit behörigen inskränkt.
Utskotten, hvilka med de värde Talarne sig förena i den önskan, att de af Lärarne vid Krigs-Academien med så mycken framgång redan visade bemödanden, till införande och practiskt användande af förbättrade läro-courser och undervisnings, methoder, malte af Kongl. Majtt och Bikets Ständer tillvinna sig en serskild uppmärksamhet, anse sig likväl böra vördsamt erinra, att Kongl. Majtt, uti Dess ofvan högstber.örde Nådiga Proposition om tillökadt anslag för undervisningsverken, äfven upptagit Tillämpnings-Scholorne, till hvilka Krigs-Academien, enligt den uppdelning af Läroverkens serskilda arter, sorn i Uppfostrings* Comiténs Betänkande blifvit begagnad, jemväl hörer; och Stats* samt Allm, B esv.o. OecUtsk, Utl.Niö 5 2 r 3 5 hemta Utskotten alltså af förevarande anmärk, ning ett ytterligare skäl att fortfarande tillstyrka, j det oftaberörde provisionel anslag af Sextio Tusende B:dr Banco måtte, intill nästa Biksj dag, varda ställdt till Kongl. Maj:ts Nådiga I disposition, enär, enligt hvad Utskotten i det I föregående redan egt tillfälle yttra, Kongl.
Maj:t | på sådant sätt blefve i tillfälle satt att, vid ; fördelningen af nämnde Summa, icke blott afse 5 Krigs-Academiens Lärares, jemväl af Uppfost. rings-Comitén billigade, anspråk på löneförbättring, utan ock afsätta medel till lämpliga belöningar för utarbetandet af nya Läroböcker samt till understöd för desamtnas tryckning och utspridande till allmänheten, utan att Bikets Höglofl.
Ständer, vid saknad af tillförlitliga beräkningsgrunder, behöfva att i en så beskaffad fördelning af anslaget sjelfva ingå.
Vidkommande slutligen Herr Friherre Ridderstolpe* hemställan, att de tvänne arfvo Iden af 100 B:dr hvardera, hvilka för närvarande från Kongl. Maj:ts Hand-Cassa utgå till • vänne Lärare vid VexeNUndervisnings-Scholor inom Westerås
Län, måtte på Biks-Staten få öfverflyttas, anse Utskotten för sin del, och då de omförmälde löneanslagen äro af Kongl. Majit af Dess enskilda medel donerade, en skyldig grannlagenhet fordra, att Bikets Höglofl.
Ständer icke annorlunda, än efter emottagaudet af Kongl. Majlis Egen Nådiga Proposition i I ämnet, med denna fråga befattning taga, ellet; 3 0 Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.- Ut sk. Utl.N.o 5 a. något derom besluta, som till rubbning i Kongl. Maj:ts Nådiga disposition blefve ledande.
.Uppå alla ofvananfdrde skäl, hemställa Utskotten vördsamt, det behagade Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Ronde-Ståndet med de tvänne öfriga Respective Riks-Ständen förena sig om bifall till Utskottens Retänkande N:o tio, af den 15 sistförflutne April, samt deröm låta underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit, afgå, upptagande de motiver, sorn till samma beslut föranledt.
Stockholm den 11 Julii 1839.
STOCKHOLM, tryckt i Mar£uardska Boktryckeriet, 1829- Stats- samt Allm.
Besv.o.Oec. Utsk.
No $3.
1 Ankom till Expeil.
Utsk. den 22 julii 1829.
Utlåtande, angående Dykeri- och Bergnings-anstalterna i Riket, Genom Nådig Skrifvelse, den 13 December sistlidet år, bar Kongl. Maj:t, ,’som funnit de af Rikets Ständer, under den 19 November l8a3, i underdånighet föreslagna hufvudgrunder för Dykeri-Inrättningen, den der, efter hvad Ständerne beslutit, icke ml för Statens räkning öfvertagas, vara af den beskaffenhet, att, med bibehållande af desamma, någon enskild Association icke lärer
Dykeriets vidmagthållande sig åtaga, i anseende till de vidsträckta förbindelser, men inskränkta rättigheter, som skulle dermed förenas, med afseende så väl härå, som på ämnets vigt, velat öfver de af Förvaltningen af Sjö-Ärendena och Commerce-Collegium ingifna Betänkanden och Förslag till bildandet af ett nytt Dykeri- och Bergnings-Bolag, inhemta Rikets nu församlade Ständers ytterligare Utlåtande, innan Kongl. Majit
Sitt beslut i saken fattar.” Bih. till Riki-St.
Prat, 1S2S och 1829. 4 Semi.
« Stats- samt Allm, Besv.o.Oec.Utsk.Utl.
N.o 53^ (Se Bihanget till Riks-Ståndens Proto-i coll, i:a Samlingen a:dra Bandet, N:o 41.)
I sammanhang med denna till Statssamt Allmänna Besvärs* och Oeconomie Utskottens gemensamma handläggning cifverlemnade Nådiga Skrifvelse , hafva Utskotten fått emottaga: Från Högloft.
Ridderskapet och Adeln. 1:0.
En Motion af Herr Montgorrmeric\
Gustaf, deruti, med gillande af ett enskildt Bolags formerande, yrkas : att ingen Ed må alfordras det blifvande Coropagniets Tjenstemän till förtigande af Inrättningens större eller mindre inkomst eli ler förlust; ätt ingen befattning med fartyg vare sig inländskt eller främmande, som blifvit a£ Krono- eller annan edsvuren Lots på grund satt, må af Dykeriet tagas förr, än dess hjelp af Skepparen påkallas ; och att den hittills iakttagna skillnaden emellan Svenska och Utländska fartyg, i af-t seende på afgifternes erläggande vid berg-j ning, ma alldelfs upphöra.
Stats• samt Allm'.
Besvl o. Oec. Uts).
Uti.No 5S. 5, 2:0.
Ett anförande af Hr von Schinkel i Johan Fredr., som, under påstående af ”det nu existerande Bolagets både oduglighet och prejeri-system,” samt detsammas, sorn följd deraf, påkallade upplösning, föreslår : att Dykeri- och Bergnings-anstalternä må för Statens räkning öfvertaga^ ; att desamma ställas under direct vård och handhafvande af Lots- och Tull-Staterne, dock med biträde af Läne-Styrelsen i de Län, sorn gränsa till kusterna ; att, i följd häraf, reglementariska föreskrifter böra utfärdas till bestämmande af dessa serskilda autoriteters inbördes förhållanden} att biträde vid bergnings-ar beten bilt sökas hos den sjövanda Allmogen kring kuBterne, emot erbjudande af viss dagspenning; alt
Öfverinseendet af denna anstalt mitte uppdragas åt Förvaltningen af SjöÄrendena 3 att fond, ej mindre till aflöning för den vid Inrättningen oumbärliga personal, än till inventariers anskaffande, en obetydlig afgift må åläggas alla lartyg per lästetal, lik»} 4 Stats samt Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Utl.N:0 5j. sorn den nu varande Convoj-afgiften utgöres ; samt att den ur sjönöd bergade må för skepp och gods erlägga en billig afgift i och för sjelfva bergningen, samt dessutom betala de dervid begagnade dagsverken och öfrige omkostnader efter fastställd Taxa.
Från Vällojl. Borgare-Ståndet. 3:0.
Ett yttrande af Hr Donner, G. N., som, under åberopande af 60 Regeringsformen, ”anser ett enskildt privilegierade Bo”lag, som Dykeri-Bolag, icke lagligen kunna ”ega rum.” Från Hedervärda Bonde-Ståndet. 4:0.
Ett Memorial, af Riksdags-Fullmägtigen från Stockholms Län Nils Insulin, hvaruti begäres, att det nu varande Dykeri-och Bergnings Compagnie, hvilket af Motionairen anses vara med allmänt bästa oförenligt, måtte antingen helt och hållet upplösas, så att en hvar, i sjö-nöd kommande, må ega att, bast han gitter, sin egendom med eget eller lejdt biträde berga; eller ock att berörde Compagnie måtte erhålla sådana förändrade stadgar, att detsamma kan såsom en skydds - inrättning anses.
Stats- samt Allm, Besv. o. Otc.
N:o 5 3. 5 5:0.
Ett till Protocollet muntligen gjordt anförande af Riksdags - Fullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielsson, som anser Handels-Societeterne böra genom vederbörande Landshöfdingar tillbjudas att öfvertaga Dykeri-Inrättningen, och att, innan sådant skett , man ej kan veta, om enskild Association vill åtaga sig denna Inrättning; yrkande Anders Danielsson i öfrigt, att Staten på förhand ej bör blanda sig i detta, hufvudsakligen de handlandes egna interesse och industri så nära liggande, ämne.
Utskotten hafva tagit detta vigtiga ärende i behörigt öfvervägande; och då Rikets år 18sä3 församlade Ständer, uti till Kongl. Maj:t afgifven underdånig Skrifvelse, den 19 November samma år , förklarat; ’’det vara rStatens både pligt och rättighet att, genom ”vidtagande anstalter, vaka deröfver, att, vid ^inträffande skeppsbrott, de sjö-nödlidande "icke må plundras eller misshandlas, samt ’*att frånvarande godsegares och Assuradeu"rers rätt icke förnärmas, äfvensom att otillåtet ^eller oförtulladt gods icke i landet inprac”tiseras, hvilka anstalter,! det allmännas si”da, förmodats vara så mycket nödvändigare, ”sorn Sveriges vidsträckta och glest bebodda ^kuster lemna föga utväg till enskildes bi”träde vid skeppsbrott’*; på grund hvaraf Rikets Ständer jemväl ansett Dykeri-Inrältriin - 6 StatssamtAHm.Besv.e. Oec.
N:o 55. gen, ”såsom nyttig och nödvändig, böra bibehålla samt enär dessa åsigter med Utekottens fullkomligen öfverensstämma, hafva Utskotten icke tvekat att hos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt tillstyrka, det måtte under allmän uppsigt ställda Dykeri-och Bergnirigsanstalfer äfven framgent inom Riket finnas att tillgå.
I fråga dernäst om sättet för denna Inrättnings mest ändamålsenliga organiserande, hafva flere Förslag blifvit framlagda i de af Dikets Collegier, Konungens Befallningshafvande samt Magistrater och Handels-Corpser i Rikets Stapel - Städer, uppå Kongl. Majlis
Nådiga befallning, infordrade och med Utskotten communicerade Betänkanden.
Äfven inom Förvaltningen a£ Sjö-Ärendena och Commerce-Collegium, hvilka båda Embets-Verk med sak-kännedom och grundlighet detta ämne behandlat, hafva skiljaktiga meningar sig yppat, och då pluralitelen tillstyrkt ett Bolag, sammansatt af enskilde Delegare, hafva tvänne Ledamöter föreslagit, att Dykeri- och Bergnings-anstalterne måtte för Statens räkning öfvertagas och i vissa delar med Lots-Verket infcrlifvas.
Af de serskilda Autoriteter och Embetsman, som i detta ämne egt tillfälle sig utlåta; har ingen tillstyrkt , att det hittills va«* Stats- samt 'Allm.Bésv.o.Oec.Utsk.Utl.
Nio 50. 7 rando Dykeri- och Bergnlngs-Compagniet måtte, i oförändradt skick, varda bibehållet.
Mot denna inrättning, som, genom Kongl. Reglementet den 22 December 1802 , varit octroyerad uppå 25 år, och hvars uteslutande rättighet till bergning vid strandnin gshändeltser, med 1827 års slut uppbörd, likväl blifvit , enligt livad Kongl. Maj:t nu i Nåder täckts tillkännagifva, tills vidare medgifven, intilldess en ny anstalt kan hinna i ordning, sättas, hafva flere anmärkningar, som klander inneburit, så val vid 1823 årsj som under nu påstående Riksmöte, blifvit yttrade, hvilkas orsak torde böra sökas, dels uti den, med nu varande tids fordran på offentlighet i administrationen oförenliga hemlighetsfullhet, hvarmed Compagniet sig omgifvit, dels i det tvång de sjönödlidande måst vidkännas, i det dem varit förnekadt att , i vissa fall, med bergningen af sin egendom sig sjelfva befatta , dels ock hufvudsakligen i den omständighet, att det uteslutande privilegium, Compagniet egt sig förunnadt, ej kan stå tillsammans med innehållet af 60 §.
Enär Utskotten vid sådana förhållanden ej kunna tillstyrka den gamla inrättningens bibehållande, och en ny alltså måste i stället tillvägabringas, hafva Utskotten, i fråga pm densatnmas öfvertagande för Statens räk-j 8 Stats• samt Alhn.Iiesv.e,Oec,Utsk.Utl.N:0 53, ning, vördsamt skolat yttra de betänkligheter, sorn deremot sig framställa.
Det är en i Statsförvaltningen erkand grundsatts, att hvarje gagnelig inrättning, som, Utan Styrelsens inblandning, kan ordnas och vidmagthållas, helst bör åt enskilde Medborgare öfverlemnas, enär Statens Styrelse, i sådant fall, blott utöfvar den med Statens värdighet närmast förenliga bevakande myndigheten , och , utan allt deltagande i detailbestyrét, håller hand deröfver, att rätt och ordning öfvas , samt att det åsyftade ändamålet , till allmän och enskild båtnad , på sådant sätt säkrast ernås; och då härjemte i betraktande tages, att Kodgl. Maj:t och Kro-i nan, genom omedelbart öfvertagande af Dykeri* och Bergningsanstalterne, icke kan und-; vika ett betydligt utlägg för nya inventariers uppsättande, samt att förvaltningskostnaderne, vid en för det allmännas räkning bedrifven inrättning, sällan eller aldrig kunna så inskränkas, som genom enskilda föreningar är möjligt , behagade Rikets Högloflige Ständer upplyst hnna, det Utskotten icke sakna skäl, då de vördsamt afstyrka Stats-Veikets deltagande i den oeconomiska försorgen af Dy* heri- och Bergnings-anstalterne i Riket, Stats- samt Allm.Besv. o.Oec.Utsi.Uti. N.o 53.
9 I fråga om Lotsames biträdande vid bergning af skepp och gods, då strandning inträffar, hafva Utskotten ansett betänkligt att sådant tillstyrka, utom i det enda fall, då all annan hjelp saknas och mensklighetens högsta pligt bjuder, att rädda hvad som räddas kan.
Att deremot, vid vanliga strandningshändelser, der hjelp antingen af Dykeriet eller Strandboer erbjudes, eller ock utan våda kan afvaktas, till dess densamma hinner ankomma , tillåta Lotsarne taga befattning med bergning af skepp och last, skulle ej blott föranleda till desse tjenstemäns undanryckande från deras egentliga och magtpåliggande göromål , i och för hvilkas uppfyllande en oupphörlig vaksamhet och ständig närvaro å anvisade stationer är af den största angelägenhet, men kunde derjemte , hos mindre väl sinnade Lotsbetjente , möjligtvis blifva en anledning att strandsätta fartyg, för att sedermera , af desammas bergning, upphemta en brottslig vinst.
Utskotten hafva alltså , i öfverensstämmelse med hvad ej mindre Rikets senast församlade Ständer, i ofvanomförmälda underdåniga Skrifvelse den 19 November i825, yttrat, än pluraliteten af i detta ämne hörda Embetsverk samt Local- och MunicipalStyrelser hemställt, lo Stats- sami Allm Tiesv.a.Oec. Utsi.Ull, N.o 55. vördsamt skolat tillstyrka, att Dykeri- och Ber gningsf örsorgtn i Riket mä ät enskihle personer genom ylctieteckning erbjudas ; hvarvid, och enär Kongl. Maj:t uti Dess till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse behagat yttra, att, med bibehållande af de af Rikets Ständer år 1823 föreslagna grunder, någon enskild Association icke lärer DykerijVerkets vidmagthållande på det hela sig åtaga , Utskotten, med antagande af samma förmodan , ansett sig icke böra tillstyrka, att Dykeri- och Bergningsförsorgen åt ett enda Bolag erbjudes, utan att densamma fast hellre må upplåtas åt tvänne eller flere sådane Bolag ,' hvilkas districter Förvaltningen af SjöArendena skall ega att hos Kongl. Maj:t i underdånighet föreslå ; och hafva , för beredandet af detta vigtiga ändamål , Utskotten i de reglementariska stadgauden , som till Rikets Högloflige
Ständers pröfning härjemte vördsamt öfverlemnas, sökt att, i möjligaste måtto, jemka vilkoren till de blifvande Bolagens och de skeppsbrutnes ömsesidiga belåtsamhel. Att, utan Styrelsens inblandning, öfverlemna förvaltningen af dessa nya Local-inrättningar åt Actieegarnes och de af dem utsedde Directeurers ledning, hafva Utskotten betraktat sorn ett till Actieteckmng verksamt Stats- samt Allm.liesv.o.Oec.Utsk.Utl.No 53.
11 inbjudande medel, helst ett Bolag, hvars fond af enskilde personer är sammanskjuten, och lämpligast bör af enskilde administreras.
Utskotten hafva, ur sådan grund, ej kunnat med de Kongl. Collegieme sig derom förena , att Directionernes Ordförande må af Kongl. Maj:t i Nåder utnämnas ; men tillstyrka deremot , att tillsynen öfver contractets uppfyllande varder åt Förvaltningen af Sjö-Ärendena uppdragen , samt att Directionens och Revisorernes årliga berättelser skola, sedan Förvaltningen deraf erhållit del, af bemälde Biks-Collegium till Kongl. Majit i underdånighet insändas; hvarjemte i allt öfrigt åt Bolagen bör öfverlemnas att, under noggrant iakttagande af de , vid octroyens afslutande , af Kongl. Majit och Rikets Ständer gemensamt fastställda vilkor, Verkets angelägenheter på bästa sätt förvalta, dervid alla uppstående rättsfrågor emellan Bolaget och enskilde , komma att af vederbörliga
Då , emot fio §.
Regerings-Formen, en obegränsad rättighet att, med andras uteslutande , ensamt befatta sig ined bergningen af strandadt skepp och gods , icke kunnat för dessa nya Bolag tillstyrkas, hafva Utskotten deremot trott sig, i vissa andra Bolagen tillagda förmoner, hafva funnit en utväg att, för denna saknade rättighet, hålla Actie-e - 12 Stais- samt Allm.Besv.o.Oec.Utsk. Uti.
N.o 53. garne ersatte.
Utskotten hafva alltså tillstyrkt: att Kongl. Majit och Kronan må, då Dykeriet, vid inträffande strandning af Staten tillhötige eller med Statens egendom lastade fartyg , efter vederbörande Autoriteters pröfning, om biträde varder anlitadt, till Bolaget betala ett sådant biträde i likhet med hvad för enskilde stadgadt är,’ att den Skeppare, som, efter inträffad strandning, eger tillfälle att erhålla Dykeriets biträde , men hellre väljer att främmande personer derom anlita , bor, då han, sådant oaktadt, sedermera finner sig nödsakad att hjelp af Dykeriet begära , betala förhöjda afgifter till Bolaget 5 samt att Bolaget, utöfver den för hvarje serskildt fall stadgad procent, skall vara berättigad! att , i den ordning 7 $. af Reglementet föreskrifver, ersättning för utbetalde arbetslöner och vederbörandes skjuts- och tractamentskostnader erhålla, så att inventariernes slitning allena må under berörde procent anses inbegripen.
I fråga om Bevillnings erläggande till Stats-Verket , i likhet med hvad det gamla Compagniet ålagdt varit , hafva Utskotten ansett med billigheten förenligt, att de nya Bolagen, intill nästa Riksdag, varda från Bevillnings utgörande befriade, men att derefter å Rikets Ständers pröfning bör ankomma , om och till hvad belopp Bevillning af Stat*'samt Ålim, Besv.o. Otc.
Utsk. Uti.'
N.o 53. i5 behållna inkomsten erläggas må ; dock med uttryckligt förbehåll, att en sådan bevillning aldrig skall öfverstiga hvad för Actier i allmänhet är, eller frnmdeles kan blifva fastställdt.
Utskotten, hvilka alltså få härhos öfverlemna upprättadt Förslag till Kongl. Maj:(s Nådiga Förordning om de skyldigheter och förmoner, som tillkomma de till Dykeri-och Bergnings-försorgens öfvertagande districtvis bildade, enskilda Bolag, och, som derjemte lörbehålla sig att, sedan detta Reglemente blifvit af R.
H. S. pröfvadt och gilladt, framdeles få inkomma med serskildt Förslag till Bolags-Reglor förde nya Inrättningarne, hafva till R.
Ständers uppmärksamhet vördsamt skolat anmäla, att, genom den tili grund för Utskottens Betänkande lagda princip, enligt hvilken
Dykeriets anlitande eller icke skall vara en frivillig handling af den skeppsbrutne, samt att ingen skillnad emellan Svenska och Utländska fartyg hädanefter må ega rum, de tvänne hufvudsakliga anmärkningar, som emot det hittills varande Dykeri-Compagniet blifvit gjorde, nu mera äro undanröjde, samt en utväg för Svenska fartyg derigenom öppnad, att, vid olyckshändelser på främmande kuster, tillvinna sig det reciproqua behandlingssätt, hvilket hittills ej kunnat med en del Europeiska Stater öfverenskommas; och tillägga Utskotten härvid den .i4 Stats-samt Allm.
Besv. o. Oec. Uisk.
Uti, N.o 53 önskan, att, om o beredvillighet i detta afseende skulle hos någon främmande Magt möta, och Svenska skepp ej varda försäkrade att, vid denna Magts kuster, lika behandlas med landets egne sjöfarande, Kongl. Maj:t må af Rikets Ständer i underdånighet anmodas att, efter ornständigheterne, förordna , huruvida samma Magts Undersåtare må skyldige anses att, vid strandningar mot Svenska kusteD, vidkännas annan behandling eller erlägga någon högre afgift till Dykeriet, än som genom här föreslagna Reglemente, blifvit i allmänhet stadgad.
Af Herr Montgommerie har blifvit yrkadt, att tysthéts-ed ej må den nya DykeriInrättningens Tjenstemän affordas.
Men då Bolagens räkenskaper böra af dertill utsedde Revisorer granskas , samt Berättelse om allt, sorn, »ned Inrättningens förvaltning gemen-* skap eger, skall, efter hvarje års slut, till förvaltningen af Sjö-Ärendena ingifvas, samt någon hemlighet således icke finnes ätt förvara, anse Utskotten ett förbud mot tysthets» eds afläggande så mycket mindre af nöden, som någon sådan ed hvarken lämpligen kan ifrågakomma eller ens af det hittills gällan-- de Dykeri.Reglementet varit föreskrifven.
Bland de af Herr van Schinkel gjorda fc?m«ällanden innefattas det förslag, att, till Stats- samt Allni, Besv.o. Oec.Utsk.Utl•
Nm rj1 aflöning för Dykeri-In rättningens personal och Inventariers anskaffande, en obetydlig afgift per lästetal borde alla fartyg åläggas ; men enär utgörandet af en sådan afgift skulle för Skepps-Rederierne och handeln i allmänhet medföra en ökad tunga, samt der-] jemte komma att hufvudsakligen drabba Svenska fartyg , då likväl de fleste strandningshändelser med Utländska skepp inträffa, hafva Utskotten icke kunnat detta Hr von Schinkels förslag understödja.
Uti underdånig Skrifvelse i deri 7 December 1820 , som med Utskotten blifvit communicerad, har Förvaltningen af Sjö-Ärendena afgifvit förslag till bestämmande af gränsorne för hvarje Stapelstads hamn, och huru långt således; utan för Stadens lossningsställe, rättigheten för Skeppare och godsegare må sträcka sig, att, vid strandningsJ händelse, sjelfve och utan Dykeriets biträde bergning verkställa» men som uti det af Utskotten nu föreslagna Reglemente är föreskrifvet, att Dykeriets anlitande om biträde, vare sig inom eller utom Städernas hamnar, alltid blifver beroende af den, som sjöskadan träffat, anse Utskotten en så beskaffad bestämmelse af Städernas områden nu mera icke erfordras till tvisters afböjande emellan de nya Dykeri-Bolagen och private personer. i6 Slats- samt Allm. Besv.o.Oec.Utsk.Uti.N.o 53.’
Slutligen och sedan Utskotten genom de i förestående Betänkande, samt dervid fogade Bilagor, framlagda Förslag till de nya Dykeri-Bolagens organisation, i öfriga omständigheter, redan egt tillfälle besvara de af åtskilige Motionairer gjorda och här ofvan omförmälde hemställanden, få Utskotten vördsamt tillstyrka R.
H. S. att, efter pröfning af allt detta, till Kongl.