Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter Riksdagsfullmägtigen Petter Perssons begäran, att Syneförrättningarnes antal må inskränkas till en Officer, en Kronobetjent och aine Nämndemän; så emedan det för Arme'en utfärdade, här ofvan åberopade , Nådiga Tjenstgörings-Reglemente i 3:dje Delen, 5 Gap., 3:dje och 4-‘de Mom. innehåller, att, sedan Compagnie-Chefen utsatt Syn å Soldate-Torp, verkställigheten deraf tillhörer en Subaltern-Officer, biträdd af en Underofficer eller en Mönsterskrifvare; ty finner Utskottet omförmälde begäran icke vara af den beskaffenhet, att något afseende derpå bör fästas.
Stockholm den 18 Februarii 182g.
Sömer, 1829.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om vissa Helgdagars försvinnande eller förflyttning till Söndagar.
Ridderskapet och Adeln har till Utskottet remitterat en af Herr Grefve Hajniltoiij Jacobj väckt motion om förflyttning till Söndagarne af Marias Bebådelsedag, Långfredagen och Christi Himmelsfärdsdag; hvarjemte blifvit yrfeadt, att Trettondedagen och Annandag Pingst borde alldeles försvinna.
De skäl, Motionairen härföre anfört, äro väsendtligen: att, tid efter annan, äfven här i Sverige, flera, under veckan inträffande, helgdagar blifvit afskaffade, hvarföre också de af honom anförde kunde och borde dela samma öde: alt dylika helgdagar ofta leda till oordning bland den arbetande klassen och äro menliga för moraliteten; och slutligen, att, genom indragningen eller förflyttningen, flera tusen dagsverken, som nu gå förlorade, skulle besparas för landet.
Då emedlertid denna motion, såsom de bifogade handlingarne utvi & ihan g till R.
Fröt. 1828 och 1829, 8\de Sami.
I 12:e II:t. a B?sv. och Oecon.
Utsk. sa, inom Riddarhuset vackt den lifligaste oro, har Molionairen gifvit vika för den allmänna rösten, och, med bibehållande af det öfriga, återtagit sitt förslag om förflyttning af Långfredagen.
Genom denna sistnämnda inskränkning, har Molionairen åtminstone besparat
Utskottet den obehagligheten att yttra sig öfver ett, i ett Christeligt land, så oförväntadt förslag.
Långfredagen och de minnen den återkallar utgöra på en gång den dogmatiska och historiska kärnan af Christendomen, det är hjertat af den tro, vi alla bekänna, det är högaltaret i den Christna kyrkan.
Äfven den, som icke vill offra der, som i Christendomen endast ser en moralisk verlds-anstalt, utan något omedelbart inflytande af Gudomen , måste ändå vörda denna dag såsom en mensklighetens segerdag, som en minnesfest af den högsta, den ädlaste, den mest rörande sjelfuppoffring, som verldens häfder veta att omtala.
Men det folk, hvars heligaste Religions-känslor hvälfva sig kring denna mjrstiska dag, såsom kring sin medelpunkt, som på den händelse, han återkallar, byggt sin tröst i lifvet och sitt hopp i döden, det måste äfven, och med rätta, anse dagen fridlyst och betrakta dess förflyttning foga annorlunda, än som ett helgerån.
En Besv. och Oecon.
Bet.cle.
IV-o 66. 3 dylik förflyttning skulle dessutom antingen kasta Långfredagen tillbaka till Palm-Söndagen, oell derigenom lägga en hel vecka emellan lidandets och uppståndelsens högtid, eller också framskjuta den till Påskdagen, hvarigenom
Försonarens död och hans uppståndelse skulle firas på samma gång.
I hägge fallen förlorade högtiden hela sin historiska betydelse.
Utskottet hoppas att genom det anförda hafva antydt den synpunkt, hvarur det betraktar hela motionen.
Ingen uppenbarad Religion är ensam tros-lära: den är tillika historia, sammanhängande med trosläran, och derföre kan den ej umbära högtider, som påminna om de märkvärdigaste och betydningsfullaste momenterna i Stiftarens lefnad; allraminst kunna sådana umbäras af Christendomen, som i sin Stiftare vördar ett gudomligt väsende.
Af detta skäl måste Utskottet afstyrka förslaget om förflyttningen af Marias Bebådelseoch Christi Himmelsfärdsdag.
Dessa bägee dagar utmärka de bägge yttersta punkterne af Christi jordiska lif, och hafva derigenom, utom sin historiska, äfven en hög dogmatisk betydelse.
Bebådelsen innefattar nyckeln till den stora troshemlighet, hvarpå Christendomen egentligen är byggd : den hemlighet nämligen, att Gud sandt Sin 4 Desv. och Oecon.
Ut sk. Bet.-de. No 66.
Son i verlden, att den lange utlofvade, den länge förväntade, i hvars namn alla jordens slägten skulle välsignade varda, äntligen var kommen, och den mystiska föreningen emellan gudomlig och mensklig natur, i tidernas fullbordan, tillvagabragt.
Himmelsfärden åter är ju kronan på Gudasonens menskliga lif; men dessutom är den äfven en sinnebild af Christendomens tröstefullaste lära, den sätter så till sagandes de synbara vingarna på odödlighetens hopp, hvilket den store Läraren lemnat till evärdelig! arf åt
Sina bekännare.
Förflyttar man dessa bägge dagar, så rubbar man derigenom, icke blott de naturliga gräns-stenarne, inom hvilka det väsendtligaste af uppenbarelsens ’ historia ligger, utan man skakar äfven de synbara grundpelare, hvarpå 2:ne af Christendomens hufvudsakligaste läror hvila.
Den bildade skulle häri med rätta ogilla misskännandet af dessa högtiders betydelse; och den enfaldige skulle förskräckas öfver den nya upplysning, som på ett så fiendtligt sätt bröte in i hans tros helgedomar.
Det är också Bekant, alt dessa bägge högtidsdagar äro uråldriga inom Christna kyrkan.
Bebådelsedagen stadfästades väl först på kyrko-mötet i Constantinopel 680, men var otvifvelaktigt firad långt förut.
I Sverige är den lika gammal med Christendoinen. lleforma - Besv. och Oecon. lils k.
Bét.de.
TV.o 66. 5 tionen vidrörde elen icke.
Örebro möte i52t>, vår äldsta Svenska kyrkolag af 1571, Upsala mötesbeslut af i5g3, likasom ännu gällande Kyrko-lag af år 1686, stadfästa den samtlige.
Christi Himmelsfärdsdag åter, under namn af Helge Thorsdag; stadfästad i vår lörsta inhemska kyrko-ordning, är vida äldre och uppstiger lill Christendomens ursprungliga tider.
Den omtalas redan från fjerde århundradet af kyrko-fädren, som hänförde den till Aposllarnes tidehvarf.
Den anföres bland kyrkans stora högtider, för mer än tusen år tillbaka, under Carl den Stores lider.
Utskottet bög icke tillstyrka dess allysning 1 Carl den Fjortondes.
En Talare på Riddarhuset' har önskat bibehållandet af denna högtidsdag, på den grund, att den i liera landsorter vöre förenad med en folkfest.
Mot denna förening har Utskottet visserligen ingen ling att anmärka.
Det skulle tvärtom önska, att alla våra folkfester tillika vore religieusa; ty den rätta glädjen är ické blott förenlig med den rätta Religionen , utan blifver just derigenom renad och förädlad.
Sådant var äfven, före Christendomens införande, förhållandet hos fornverldens mest bildade folkslag, bos Greker och Romare, hvilkas alla folkfester hade ett religieust ursprung.
Men Utskottet delar ingalunda Talarens tanka, 6 Besv. och Oecon.
Ut sk. att det är för folkfestens skull, sora Christi Himmelsfärdsdag bör tålas.
Utskottet, som i Christendomea gerna ville se mensklighetens högsta och egentliga Riddarhusordning, håller för, att det är Religionen, som adlar folkfesten, icke tvertom.
Trettonde da gen, den Motionairen önskar icke förflyttad ulan alldeles afskaffad, så gäller derom, till en stor del, hvad sorn redan blifvit anfördt om de tvänne nyssnämnde högtiderna.
Dagen intager ett utmärkt rum i Christna kyrkans tradition, icke blott derföre, att den bevisligen blifvit firad, allt sedan andra århundradet, utan äfven och i synnerhet af det skäl, att denna högtid, under namnafEpiphania eller uppenbareisesfest, antyder mera än en märkvärdighet i uppenbarelsens historia.
Grekiska kyrkan firade på denna dag minnet af Christi döpelse: den Catholska deremot de så kallade Tre Konungars högtid; hvarföre ock dagen i vår äldsta kyrkolag nämnes för vår Herres döpelsedag, den man ock kallar de helige Tre konungars.
Dessutom firades dagen äfven till åminnelse af Christi första underverk.
Det lärer icke kunna nekas, alt alla dessa händelser, som ansågos hafva inträffat på samma dag, ehuru på skiljda år, utgöra tänkvärda momenler i Religions-stiftarens lefnad.
BIHANG TILL 3MITUM llU-ITtlltN Pil Dl' ®®®ILIL VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
ÄNDRA SAMLINGEN. flfTr elntugen: Rikets Ständers Revisorers samt Justitice-Ombudsmans m. Jl:s till Rikets Ständer afgifne Berättelser.
INNEHÅLL: l:o BERÄTTELSE, angående år 1832 verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, jemte i anledning deraf till Kongl. Maj:t underdånigst afgifne utlåtanden af Stats-Conloirct, General 'Full Styrelsen och Öfver Post-Dircclcurs-Embelet. 2:o UTLÅTANDEN, i anledning af förenämnda Berättelse, till Kongl.
Majit i underdånighet afgifne af:
Directionen öfver Allmänna Garni sons-Sjukhuset; Styrelsen ifver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket; Sundhets Colle ginni; Can cellieStyrelsen ; Co nitten för 2: dr a Lifgardets Casernbyggnad; Comiten för Salpeter-ärendena; Convoy Commissariatet; Förvaltningen af Sjö-Ärendena; Comiten för allmänna Gar nisons-Sjukhusby gg noden; Directionen öfver Carl Gustafs Stads Gevärs -f'adori; Seraphimer Ordens Gillet; Öfver-Intendents Embetet; Stats Contoret (i anledning af erhållen nådig remiss å sistberörde underdåniga utlåtande); Rarnbördshus-Directionen; Stuteri Öfver Styrelsen ; Krigs-Collegium ; Nummer-Lot ter i-D ir ect ionen ; Stor Amirals Embetets 3:dje afdelning samt
Directionen öfver allmänna Barnhuset i Stockholm. 3:o BERÄTTELSE, angående år 1832 verkställd granskning af de under Commerce- Colleginni ställde fonder och medel, jemte CommerceCollegii i anledning deraf till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtande. 4:o BERÄTTELSE, år 1832, angående Ranco-Verket. 5:o BERÄTTELSE, år 1832, angående Riksgälds-Contoiret, f. d.
GeneralAssistance Contoiret samt Götha Canal Bolags och Malmö f. d.
Discont-Inrättningar. 6:o EMBETS BERÄTTELSE, afgifven af Rikets Ständers Justitice Ombuds man för år 1831.
Ständers Revisorers 1832 afötfne Berättelse, utgående samina år verkställd granskning af StatsVerkets samt andre af allmänna Medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; jemte deraf föranledde till Kongl. Majit afgifnc Underdåniga Utlåtanden.
Stockfiol tu.
Tryckt lios Johan Hörberg, 1833.
Inledning . sid Hvad som förekommit under granskningen af Räkenskaperne oe/i Hand Hagarne: 1. från Kongl. Stats-Contoret, rörande'
Stats-Verket .
Allmänna Magazins-Fonden .
Fortsatt Redovisning för utborgad Spanmäl, till undsättning efter 1826 års missväxt Chartce-Sigillatce-Verket ........
Våg-Staterne i Fahlun och Awesta .... 2.
Krigs-Collcgii Artilleri-Departement .. .. . s .. ..
Fortifications-Departement ....... Utrednings-Departement UndcrhållsDepartement, hvartill höra Riikenskaperne: för Beväringsmanskapets UnderhällsMedel .
Artilleri-Hästarnes D:o . . . Exercitie-Squadronernes D:o .
MötesPassevolance-Fonderne . .
TrossPässevolance-Medlen Allmänna Hingstmedels-Fonden Serskildt Sammandrag af Utrednings- Artillerioch Fortifications-Departementcrnes Redogörelser för är i83o . . . . . ...... Civil-Departementet."
Militix-B ost ä lis- C as san .. ..
.■ . . . Krigsmanshus-Cassan • • 3.
Förvaltningen; af Sjö-Arendevne med Flottans Sta tioner •> •• •• • •’ •• •> •’ 4.
Angående Extra Staisreglerings-Anslagen .... £►.
Kongl. Full-Verhet .... .. ........ G. Kongl. Post-Verket .■ . ....
. .... 7. Kongl.
NummcrLottcriet med Brudgåfve-Fonden . G. Kongl. Mgnt-Verkel . . . . ......
, 0. Kongl.
Conlroll-Verket . . . . ...... 10.
Sundhels-Collegium ........ » 0. » 58. » 44. » 4o. » 47. » 49. » 55. » 00. » 57. » 58. » 59. » 61. » 68.
» 69. » 71. » 72. )) 74. » 76. » 84. » 86. » 90. » 98. » 100.
» 102. » 105. 11.
Kongl. Seraphimer*Ordens-Gillet . . . „ ,. . sid.
IOC lii.
Invalidhus-Fonden . . . . » 140 15.
Civil-Statens Pensions-Cassa . . r. . .» 112 14.
Arméens Pensions-Cassa • » 114 14.
Salpeter-Fonden . . . ... . ,. ......
» 116 IG.
Ferl esias tiga e- Verkets Fond . . . . » lii) 17.
Ansi agen för Fängelser oell Arbels-lnrättnmgar i Riket , . » 121 18.
D:o för Allmänna Garnizons-Sjukhuset i Stockholm » 124. 18.
D:o för Allmänna Garnizons-Sjukhus-Bgggnaderi » 12.1 20.
D:o f ör Kongl. Andra LifGardets Cassern-Bgggnad » 126 21.
Strö mrensnings-Fonden . » 1.27 22.
Convog-Commissariatets Cassa . . . .
» 150 25.
Krigs-Academien » 156 24.
Carl Gustafs Stads Gcvärs-Factori » 158 24.
Öfver-Intendents-Fm betet . . . .. ... . » 159 26.
Stockholms Stora Barnhus » 140 27.
Stulerierne » 144 28.
Finska Ersädtnings-Medleii » 146.
Reservationer ... ...» 149.
Sammandrag af Capital Räkningen till 182g års RiksHufvudbok.
JY:o a. D:o af D:o till i83o års RiksHufvudbok.
JSf:o3.
Serskildt Sammandrag af RiksHufviulbokens CapitalRäkning för år 182g.
IV:o f- Tabell öfver någre af Rikets senast församlade
Ständer till ätskillige behof anslagne medel.
Underdåniga Utlåtanden till Kongl.
Majit-t af Kongl. StatsConloret. » Kongl. General-Tull-Sli/rclsen.
» OfverPoslDircclcurs-Embelct. (lie underdåniga Utlåtanden, som af öfrige EmbetsVerken och Antboriteterne afgifvas, komma, så snart tryckning- af desamma lönner verkställas, att Tidningarne serskildt åtfölja.)
Sedan den Revision af StatsVerkets jemte tillhörande Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, sorn, i likstämmighet med föreskrifterne i 5 och 6 §§. af Revisionslnstructionen den 27 Februari i83o, Rikets Ständers sist församlade Revisorer utsatt, och Kongl.
Majit i Nåder, den 7 nästlidne Juli, kungjort, att taga sin början den i5 September innevarande år, blifvit ab undertecknade i behörig ordning verkstäld; så få Revisorerne derom nu afgifva den i 21 §. af Revisionslnslructionen föreskrifrie Berättelse.
Vid förrättningens början bar Kongl. Majit låtit tillställa Revisorerne så beskaffade Berättelser och GeneralSammandrag, ifrån nedanuppräknade Verk och Inrättningar, om tillståndet af de, åren 1829 och i83o, under deras förvaltning stälde medel, som i Revisionslnstructionens 9 och 10 §§. omförmälasj nemligen från Kongl.
TullVerket.
PostFerket.
SeruphimerOrdens-Gillet.
In valid In ratin ingen.
Nr me'ens PensionsCassa, för StatsAnslagen till Militaire Enkors och Barns pensionerande.
Committeen för SalpeterÄrenderne.
C anzi iStyreisen j för Lappmarks Ecclesiastir/ue-Verkets Fond.
CO C 2 ) Kongl.
Directionen öfver Allmänna G arnizons Sjukhuset i Stockholm.
Committéen för Allmänna G arn izon sSjukh n s Byggnaden.
Committéen för Andra LifGardets Cassernhyggnad; samt StorAmirals-Embetets Tredje Afdelning, för förvaltningen af Strömrensn ingsFon den.
Och hafva, jemte alla desse Verks och Inrättningars afslutade Räkenskaper, med tillhörande Kongl. Bref, protocoller och handlingar, för åren 1829 och i83o, med undantag endast af Wadstena KrigsmanshusCassas redogörelser, hvilka aflemnats för åren 1828 och 1829, enär tiden för i83o års Bokslut, enligt Kongl.
Brefvet den 12 April 1826, icke inträffar förr än med innevarande års utgång — af Revisorerne granskats: äfven Kongl.
FängStyrelsens Räkenskaper för år 1828, som, af uppgifven orsak, ej kunde vid i83o års Revisiousförrättning företes; de från och med för år 1829 i RiksHufvudboken intagne Räkenskaperne för Mötes- och Tross-Passevolance- samt Allmänna HingstmedelsCassorne, . Kongl.
ConvoyCommissariatets Cassa, Kongl. Krigs Academien, och Carl Gustafs Stads Gevär sFactori.
Redogörelser ne för förvaltningen af StatsAnslagen till Kongl. Öfver Intendents EmBetet, Stockholms Stora Barnhus,.
Armeens PensionsCässa, för pensioneringen af afskedade Militahe och Civile Finhets- och Tjenstemän från Armeen, och Sluter lenie ; samt Extra Stats Anslaget, som Rikets Ständer vid sista Riksdag till FörsvarsVerkets istund sältan de beviljat,, äfvensom Slut redogör elsen för de för Sveriges Fordringar i Finland, influtne Ersätta in a smedlen.
Förutan dessa ofvan uppräknade Räkenskaper återstå ännu åtskilige, sorn redovisa Anslag utaf StatsMedel, hvilka mera specificera detailler, än de kunna äga inflytande på grunderne för StatsMedlens, disposition; till exempel Femte HufvudTitelns Anslag för de Sköna Kon sterne ;■ Anslaget för Bergsskolan i Falun ; för Gymnastiska Centralinstitutet medi flere..
De hafva hittils icke af Rikets Ständers Re - ( 3 ) visorer blifvit granskade, oell Revisionstiden lärer äfven knappast härtill kunna blifva tillräcklig, utan att mera maktpåliggande göromål derigenom åsidosättas.
Räkenskaperne för Lejonbackens ombyggnad hafva icke eller blifvit granskade.
Och är arbetet ännu ej fullbordadt.
StatsContoret bär med RiksHufvudböckerne och dithörande handlingar verificerat de i dess afgifne
Berättelse framstälda förhållanden i afseende på StatsVerkets för åren 1829 och i83o injlutne inkomster och verkliga utgifter_, jemnförda med deras af Rikets Ständer beräknade belopp, nemligen vid i8a3 års Riksdag, hvars Statsreglering legat till grund för förstnämnde års Statsförvaltning, och vid sednaste Riksdag, då den för år i83o gällande RiksStaten faststältes.
För att bättre kunna öfverskåda Stats-Verkets ställning, vid en viss tidpunct, till behållningar, fordringar, skulder, inkomster och utgifter, än det årligen tryckta Sammandraget af Riks-HufvudbokensCapitalRäkning lemnar tillfälle för den vid Räkenskapers förande mindre vane, hafva Revisorerne låtit ytterligare sammandraga resultaten af nämnde Räkningar för åren 1829 och i83o; och få således, hvad StatsYerkets tillstånd på det hela angår, åberopa Bilagorne N:s 1 och 2.
Summariskt framstäldt förhöll sig StatsYerkets tillstånd År 1 8 2 9.
Tillgångar och Fordringar vid årets början utöfver Skulderne • . . . 897,775: 17. 8.
Debiterad Uppbörd 9,024,219: 16. 3.
Årets Statsbrist-Summa 1,685,500: 10 677 749- 16 3 Afskrifning, StatsYerkets Skuld till Banken . . . 4,400,000.
Summa 15,975,522: 33.11.
U*) ( 4 ) Credit: Afkortning å Inkomsterne 525,055: 32. 4.
Enligt 1809 och föregående års RiksSta ter 862: 16. 4* „ 1829 års RiksStat 9,229,880: 44* 4- Utom RiksStaten . . . 525,076: 43. 9. ^ 3^^ gjg, g ^ Öfverskott och Besparingar, aflemnade till Riksgälds Contoret 255,041: 16. 6.
Tillgångar och Fordringar utöfver Skulder vid årets slut 5,665,628: 24. 8.
Summa 15,975,522: 33. 11.
Af dessa Tillgångar utgöra en del bestridde, men ej redovisade Utgifter, öfverslagsvis calculeradt '1,590,000. — — endel inneståeude Krono-TJpbörd , som dels ej kan disponeras förr än på följande året, dels utgör Restantier vid Räkenskapsårets slut 2,709.000.
Fordringar utöfver
Skulderne 471»,000. — — Proprie Balancer 54,000.
— Öfrige Balance-Poster 10,000. 4 9“,0 OOU Disponible Medel 750,000. ^röör,.000
År 1 8 5 0.
Debet: Tillgångar och Fordringar vid årets början, sedan Skulderne afgått . . 5,665,628: 24. 8. tillkommer från Räkenskaper, hvilka förr ej ingått i Riks-Hufvudboken 605,791: q. 8. 0/ / J z 6,267,419: 34- 4- Inkomster: i83o års Debiterade Krono-Uppbörd . .9,404,524: r4- Årets Statsbrist-Summa 1,727,200: — — af Extra StatsReglerings anslag —G‘ ^'11,681,021: 2i. 7. Transport 17,948,441: 7. 11. ( 5 ) Transport 17,948,441: 7. n.
Finska Ersättnings-Medel m. m 108,000.
Återdebitering af såsom Stats-Utgifter afförde
För skotter och lån . 160,064: 36. ir. Afskrifning af Skulder, liqviderade genom Statsanslag . 78,254: i3. 2. 258,319: 2. 1.
Summa 18,294,760: 1 o. — Credit:
Afkortning å Inkomslerne 579,832: 29.10.
Utgifter enligt 1809 och föregående årens Riks-Stater —— 29. „ i83o års Riks-Stat 10,064,311: 2. 8. å Extra Statsreglerings-an slagen 443,524: 5.
3. utom Riks-Staten . . • 136,076: — ^ 10 643 911" 37 6 öfverskott och Besparingar för år 1828 samt Finska Ersättningsmedel, lefvererade till RiksgäldsContoret 344,820: 31. it. Redovist eller Ersatt af uppdebiterade förskott och lån 227,512: 2. —■ Tillgångar och Fordringar utöfver Skulderne vid årets slut 6,496,685: 4- 9* Summa 18,294,760: 10. — Af desse Tillgångar utgjorde en del bestridde men ej redoviste Utgifter, förslagsvis calculeradt 2,108,000. — — Innestående Krono-Uppbörd, som dels ej var disponibel, förrän nnder följande året, dels utgjorde Restantier vid räkenskapsårets slut 2,910,000. — — Fordringar sedan Skulderne afgått .... 277,000. — — Proprie Balancer 67,000.
Utlånte Medel . 61,000. — — Öfrige Balance-Posler 51,000. — — 3460 000 Disponible Medel . . . 1,046,000. *6/596,000.
C 6 ) Enligt Riks-Hufvudböckernes serskildta Räkningar hafva Stals Verkets till RiksStaten behållne Inkomster utgjort Ordinarie Inkomster : Ordinarie Ränta AfradsSpanmål ......
Tionde D:o D:o lösen efter bestämda priser ArrendeMedel Stubbören .
SilfverTionde, Myntare-lön och Slag skatt .........
KopparRänta och Slagskatt Avesta Koppar- och Manufactur-Tul Tionde- och Hammarskattsjern . Alun-Tionde SvafvelBruks D:o Kalkugns-afgift Häradshöfd ingeRänta Mantalspenningar Lagmans- och Gerningsören Sterbhus-afgift .
Bötes-medel CavalleriRegementernes Hästracance Spanmål . Ständige Vacance-afgifter vid Skån äka Infanteri-Regementerne Tillfällige Rote-vacance och Mötes afgifter KneckteRotefrihetsMedel Båtsmans Yacance-afgift Krut- och Salpeter-försäljningsMede Controll-stämpelMedel NummerLotteriMedel Båk- och LotsMedel Ersättningar . . .
Danska FyringsMedel ObservationsMedel år 182 9. 2,276,723: 46. 1. 235,401: 34. 4- 758,317: 23. 4,848: 46. 2. 99,735: 10. 4- 1,382: 26. 4- 7,507: 18. 8. 60,827: 21. — 3,899: 43. 11. 182,271: 4o. r. 5,178: 20. 2. 958: 2 3. 6. 163: 42. 5. 508,133: 27 .10. 84,177: 39. 4. 1,812: — 14,905: 36. 1. 59,978: 5. 10. 145,722: 3a. 1. 13,037: 28. — 4,307: 4. a. 1,130: 9- 3. 29,985: *7- 11. 110,021: 10. 8,119: 42. 10. 143,149: 14. 2. 56,697: 3o. 5. 23,537: 46. 8. 8,932: 14. — 7,653: 18. 9- a r 263,681: 808,137: 4,844: 97,844: 183 0. 569: 36. 3. 8. io. aa.
'7- 19"
I7- 6,926: 37,606: 2,394: 169,40!: 4,360: 205: 503,703 82,671 4,811 12,332 57,250 135,023: 14,307: 3 7. a. 3o. 20. 36. 35. 9- 4
Transport 4,616,498: 44- 4,628,415: 43. ii. 8. ii. 8. 9- 9- 3. 1. ii. 6. 9- 2. C 7 ) Transport 4,616,498: 44. 2. 4,628,413: 43. 2.
Extra Medel och Uppbörder . . — — 10,820: 9. 7.
InteresseMedel . 1,834: 8. 3. 548: 18. 9.
Summa 4,618,353: f\. 5. 4,(;59,582: 23. 6.
Extra-Ordinarie Inkomster, enligt 60 §.
Regeringsformen, inflytande såsom Bevillning: SjöTullsMedel .2,234,663: 38. 8.2,359,868: 25.— ' " ' . 11,762: 20. 2. 11,838: 18. 4. . 389,818: q. 4. 398,943: 11. 4. . 309,826: 26. 1. 341,977: 45. 1. . 436,804: 28. 3. 459,891: 3.u. Saluaccis af Städerne PostMedel .
ChartasSigillataeMedel BränvinsAfgift . .
Summa 5,422,875:: 26. 6. 5,552,519: 7. 8.
Tillsammans 8,041,228: 3o. u. 8,192,101: 3i. 2. hvartill komma: JIufvud-Titlarnes BesparingsMedel ► 157,580: 3o. 10. 273,869: 36. 3.
Inkomster, i RiksStaten ej påräknade:
Bytes- och ReductionsMedel . . 86: 3o. g. ——- — — KrigsfondsMedel 8,425: 19. 2. 1,996: 20. 6.
HitlegodsMedel 17: 35. 4* 6: i5. 7. Dana A rf ......... 2,256: 24. 1. 52: 25. 4- Bom-penningar vid Södra Stäket 12: — — — — KoboltTionde 752: 3.— 1,017: 45.— Ex Li a Medel och Uppbörder . . 22,766: 2. 6. — — sTr 34,514: .8.10. 57075: 10. 5.
Summa 8,212,923: 3a. 7. 8,469,044: 29.10.
Till dessa Summor komma ytterligare behållne Restantier från förra åren . . . . 150,422: 35. 81. 103,727: 33.10.
Summa Summarum 8,343,546: 20. 3.8,574,772: i5. 8.
Vid jemförelse emellan de af Rikets Ständer fastställde RiksStater, så väl af år i8a3 som af år i83o, och de för hvarje år uti Riks-Hufvudboken såsom påräknade StatsYerkets inkomster uppförde summor, ( 8 ) visar sig för åtskilliga Titlar större eller mindre skillnad, hvilken härrör dels derutaf, att det calculerade värdet af Grundräntor, KronoTionde, Arrende-Spanmål, Hö, Jern m. m. varit olika mot det årliga Markegångspriset, enligt hvilket dessa Inkomster i verkligheten blifvit beräknade, dels deraf, att Rikets Ständers calculer varit fotade på årligen sig förändrande förhållanden, och efter dessa blifvit uti hvarje års Bokslut till ziffran intagne, dels ock deraf, att Spanmål, uti Inkomstberäkningarne upptagen efter statspris, är under vissa Löner anslagen att utgå efter annat faststäldt pris, och sluteligen deraf, att åtskilliga af Rikets Ständer förslagsvis beräknade utgifter, hvilka från Inkomsternes uppbörd omedelbarligen afgå, hvarje år utfalla olika mot det calculerade beloppet.
Med iagttagande af dessa förhållanden och då jemförelse anställes mellan Statslnkomsterne, sådane de uti Rikets Ständers faststälde RiksStater påräknas, och hvad verkeligen ingått, befinnas följande InkomstTitlar hafva gifvit Öfvershotler.
År 1 8 2 9.
År 185 0.
Ränta 45,881: 3o. 7- 19,742: 34. 8.
AfradsSpantnål 55,509: 4. 3. 55,025: 26. p. Tionde Dito 18,505: 27. 7- - D;o lösen efter bestämda priser . . . 4,418: 46. 2. 549: 44. 3.
ArrendeMedel . . . . . . . . 27,788: 3a. 4- 5,570: 25. 8.