Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bropenninge-uppbörden såmedelst blifva tillräcklig för denne kostnad; så föreslår Siats - Utskottet, det Ri ksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att denne Taxa måtte varda öfversedd och lämpad efter nuvarande tids förhållanden och de för andre Broars öfverfart bestämda afgifter, sa att Stats-Verket med ifrågavarande underhålls.kostnad ej må hädanefter fielastas.
Hvilket allt vördsameligen öfverlétnnas till Riksens Höglofl.
Stockholm den 4 Mars 18 t S.
Genom Protokolls-Utdrag af den 9 sisth Februarii har Vällofl. Borgare-Ståndet till StatsUtskottet återremitterat den hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckte frågan om förhöjning uti Post-skjutsnings-legan , hvarom Utskottet den 31 sisth Januari sia yttrat.
Men de öfrige Stdts-Utslottets Bettini an deni 439 Stånden, nemligen Höglofl.
Ridderskapet och A; deln den 17, Högvördig » Prest-Sfåndet den g och Hedervärda Bonde-Ståndet den 7 i nästlid. ne månad, bifallit Utlåtandet, får Stats-,Utskottet, till svar på återrernisseri sådant vordsarnligen anmäla, sedan frågan alltså likmätigt Gg §. i Regerings-formen är afgjord.
Stockholm den 4 Martil1 i8i8< N:r 109.
Sedan Stats-Utskottet under den 4 nästlidné Februari afgifvit yttrande öfver Herr Gripensvärds M., Motion, angående Segelleden genom Raggenssundet och Södra Stäket, har väl Högl.
Ridderskapet och Adeln, i anledning af dervid gjorde anmärkningar utaf Herr Gripensvärd, återremitterat frågan till Stats-Utskotteis åtgärd.
Men som de Trenne öfrige Riks-Stånden bifallit berörde Utlåtande, nemligen Hugvördige Prest-Ståndet den 13, Vällofl. Borgare-Ståndet den 17, och Hedervärda Bonde-Ståndet den 13 sistlidne Februarii, hvarigenom ärendet alltså, likmätigt Gg §. i Regerings-formen, är afgjordt; så får Utskottet sådant, till svar på berörde återremiss vördsamligen anmäla.
Stockholm den 4 Martil a8i8.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets den 31 nästlidné Januarii afgif; 4-jo Stats-Utskotiets Eetänkanden. re Utlåtande, i fråga om bidrag af allmänne Medel lill fullbordande af Hamnbyggnaden i Mal. mb, bar Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Pin. tokolls-Utdrag.,af den 7 i sistlidne månad återremitterat ärendet till Utskottets handläggning.
Men då Utskottets berörde yttrande af de öfrige trenne Riks - S<ariden bifallits, ntmligtrt: af Höglofl.
Ilidderskapet oell Adeln ben 17 samt af Högvbrdige Prest-Ståndet och Väljofl.
Borgare-Ståndet den 9 i forlidne månad , har Stais-Utskottet ansett sig, emot 69 §. i Regerings- ormen, icke kunna ärendet under vjdure åtgärd taga, såsom afgjordt; hvilket Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den 4 Martn 18 r a. N:r in.
Hedervärda Bonde-Ståndet har val genom Protokolls-Utdrag af den 3 nästlidne Februari till Stats-Utskottets åtgärd återremitterat frågan, angående föreslagen rättighet till Skattelösen af ^Lotshemman, hvarom Utskottet den 23 sistlidne Januarii afgifvit dess utlåtande.
Men sorn Högl.
Bidderskapet och Adeln den 9 i nästlidne månad samt Högvördige Prest-Ståndet den 27 Januarii och Vällofl. Borgare-Ståndet den 2 i forlidne månad gillat Utskottets yttrande, samt frågan alltså, likmätigt 69 (jj, Regerings-formen är afgjord; så får Utskottet sådant, i anledning af åter-reroissen, vördsamligen anmäla.
Stockholm den 4 Marlii ibi8.
Stats-Uskottets
Bet änkan den. 44‘ N:r 112.
Vid Stats-Utskottets den 31 sistlidne Januarii afgifne Utlåtande, angående hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt fråga om förbättring i Länsmännens Lön-vilkor, hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Vallofl. Borgare-Ständet, som i anledning deraf återremitterat ämnet till Utskottets ytterligare handläggning.
Stats-Utskoltet får härvid vordsamligen anmäla, att berörde dess yttrande blifvit bifallit af HöglofJ.
Ridderskapet och Adeln den 17 nästlidne Februarii samt af Högvördige PrestStåndet den 9 och af Hedervärda Bonde Ståndet den 7 i samma månad; Hvarföre, och då likmätigt 69 §. i Regei ings-forrnen, ärendet salunda är afgjordt, Utskottet icke kan detsamma under vidare åtgärd taga.
Stockholm den 4 Martil 18 lö. N.r 113.
Till Stats-Utskottet har Väliofl.
BorgareStåndet, genom Protokolls-Utdrag af den 9 sistl.
Februarii, återremitterat frågan, angående ersättning till Städerne för deras andel uti Accisoch Bakugns-penningarne, hvarom Utskottet afgifvit dess yttrande den 31 sistlidne Januarii.
Men som de öfrige Trenne Stånden bifallit hvad Utskottet sig derutinnan utlåtit, nemligen: Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 17, Högvördige Prest-Siåndet den 9 och Hedervärda Boude-Ståndet den 7 nästlidne Februarii, samt 442 :Stats-XJtskottets Betnnianden. frågan allisa likmätigt fig Regerings-formen är afgjord; så får Utskottet sådant i anledning af ålerremissen vördsamligen anmäla.
Stockhholm deri 4 Martil 1818.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, angående.
Redovisning för Stats-Verkets förskott till tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll, jemte Biban get dertill vid 1815 ärs Urtima Riksdag.
I anledning af väckt motion inom Högvordiga Prest-Standet, har Stats-Utskottet genom Remiss, så väl derifrån, som ifrån Höglofl.
Rid-* derskapet och Adeln, blifvit anmodadt, att närmare granska redovisningen öfver Statens förskott till tryckning af Eiks-Siåndens Protokoll vid 1S15 års Riksdag med dertill hörande Bihang, samt att besörja, det de Exemplar deraf, hvilka vid skeende redovisning icke äro försålde, skyndesammeligen må blifva till Riksens Ständers disposition äflemnade.
Efter det Stats-Utskottet om förhållandet nu inhemtat nödige upplysningar, får till Riksens Höglofl.
Ständer Stats-Utskottet afgifva följande utlåtande.
Riksdag fattat det beslut , att så val RiksStåndens
Protokoll sorn Bthanget dertill, skulle pä Statens bekostnad tryckas, med undantag af Stats-Ulskottets Eetankandenl 443 Högvnrdige Preste-Ståndets Protokoll, som
Siandet beslutit ait låta trycka utan att med utgiften dertill besvära Stats-Cassan, så anhdllo hos Kongl. Majit Riksens Höglnfl.
Ständer i underdånig skrifvelse af den 1 Maj samma år , det Kongl. Majit i Nåder måtte å den till Riksdags-Utgifterne anslagne
Summa anordna ersättningen for den till tryckningen af de 3:ne Öfrige Riks-Standens Protokoll, jemte Bihanget, åtgående kostnad till utbetalning i Stats-Contoiret månadtligen, efter räkningar bestyrkte af dem, åt hvilka Ståntlen omsorgen, rörande Protokollstryckningen, uppdragit; och hvad Bihanget anginge verificerade af Expeditions-Utskottets Sekreterare.
Tryckningens ombesörjande af Riks-Ståndens Protokoll uppdrog Höglofl.
Ridderskapet och Adeln för dess Protokoll åt Rectörn nu mera Herr Cantzli-Rådet G. A. Silfverstolpe, Vällofl. Borgare-Ståndet åt dess Sekreterare Herr Bergs-Rådet 'Robsahm samt Hedervärda Bonde-Ståndet ut Riksdags-Fullmäktigen från Gefleborgs Län Johan Olsson Stängberg.
Tryckningen af Bihanget åter skulle besörjas af Expeditions-Utskot-' tets Sekreterare; och bestämdes upplagans storlek till 500 Exemplar af hvardera utaf RiksStå mlens Protokoll, samt 1000 Exemplar af Bihanget.
Utaf redogörelsen för de till 1815 års Riksdagskostnader anslagne medel har Stats-Utskottet låtit uppgöra härhos Tab.
A. bilagde räkning öfver Utgifterne i och för tryckningen och forsäljr.ingetj af Bihanget, hvilken utvisar, att hela utgiften uppgått till 8270 R:dr 414 Stats-Utskottets Bettinianden. 9 8 sk- 2 r.
Banko hvarutaf t;enorn Prenumeration oell försäljning ingått 1^78 R:dr 18 sk., så att Statens tillskott utgör 6701 R:dr 10 sk. 2 r. Banko.
Ständer hade icke bestämt huru med förvaltningen och dispositionen af de tryckte Exemplaren efter Riksdagens slut borde förhållas, eller hvilken som dermed, sedan Expedirions-Utskottet upphört och tryckningen vore fullbordad, borde taga befattning, utan endast förordnat, att de af Expeditions-Utskottets betjening, som efter Riksdagens slut besörjde , den återstående tryckningen af Bihanget, hvilken då knappt mera än till hälften, oaktadt all använd skyndsamhet, hunnit verkställas, skulle derföre åtnjuta ett arfvode af 100 R:dr.
Enär nu hvarken Boktryckare eller Bokhandlare ville eller kunde åläggas, att hos sig förvara de tryckte Exemplaren, deraf efter Riksdagens slut någon serdeles försäljning icke var att påräkna; så begärde Hof-Cantzlers-Einbetet, enligt Bilagan Litt. B., att Kongl. Stats-Contoiret ville tills vidare i sitt förvar låta erno taga de exemplar af Bihanget, som Boktryckaren hade att aflemna.
Och som den ofvanpå Kongshuset varande vind letnnade tillräckligt uytrmme härtill, trodde Kongl. Stats-Contoiret sig icke böra vägra Hof-Cantzlers-Embetets begäran, man anbefallte Dess Actuarie, att, enär Boktryckaren eller Bokhandlaren sig anmälte, Packarne emottaga och dem under sin vård och ansvar uppå ofvannämnde
Vind låta upplägga.
Utaf Actuarien Hallbäcks redogörelse härföre, sorn här hos Tal/.
C. bilägges, inhätn - Stata-Utsfinttets Bettinkariden.
445 tas, huru mycket, som tilt honom blifvit aflemnadt, hvad deraf blifvit dispeneradt och hvad sorn ännu under hans värd är öfrigt till vidare disposition.
Efter erhållandet af denna uppgift , liar Stats-Utskottit låtit upprätta en Calcul Tub. Litt. 1). bilagd, öfver Redovisningen för de tryckte exemplaren af Bihanget, enligt hvilken befunnits en brist uti fulla lefveren ogen af det antal, som blifvit tryckte, för hvilken redogörelse saknas.
Och sorn det åligat då varande Expeditions-Utskottets Sekreterare och dem af Utskottets Betjening, som ombesörjt tryckningen och uppburit medlen för tryckningskostnaden, alt till. se, det Eoktryckarne riktigt aflemnade fullt antal Exemplar, hvarom med dem contraheradt blifvit, innan de, efter afgifne räkningar, erhöllo sin betalning; Så anser Stats-Utskottet bernelie Sekreterare och betjening skyldige, att förde tryckta Exemplaren afgifva behörig redogörelse, samt antingen lefverera de bristande Exemplaren in natura eller ock desamma med pennirigar ersätta till det belopp , hvarföre betalning af dem blifvit utaf Biksdagskostnadeine uppburen och qvitterad.
Att Hillänget till Riks-Ståndens Protokoll skulle till Eedarnöterne i Utskotten utdelas, har Stats-Utskottet icke funnit på något ställe vara af Riksens Höglofl.
Ständer förordnadt, utorn vid 1812 års Riksdag, då Riksens Höglofl.
Stander bifollo, att erforderligt antal exemplar så val af Bihangel till Kiks-Ståndens Protokoll vid 1810 års Urtima Riksdag, som a.f Constitu - 446 Ståts-Utskottets BetänkanJeru tions-Utskottets Betänkande ofver föreslagne ändringar i Grundlagarne, skulle utan betalning utdelas till Riks-Ståndens samtlige då närvarande Ledamöter.
Ständers egit förordnande ankommer alltså nu, huru med de återstående i behåll varande Exemplaren af nu ifrågavarande
Bihang bör förhållas.
Stat s-U tskottets
Bet än kand en. 5<}f) laget som redan öppet förklarat sig vara nian förmåga, att fullfölja Schaktsänkningen, liar redan i flere år förgäfves sökt uppfinna medel att sätta detta verk uti förändradl skick,- oell eliuru detta utgör det enda villkoret för dess upprätthållande, synas dock Utskotten anse det dermed förenade arbete redan vara fullbordadt, och erbjuda genom de föreslagne praennerne ett understöd, sorn utan uppoffringen för Ryds Scbacktels afsänkning icke står, att erhålla, och sorn äfven med fördel för Staten kunde utbytas emot ett verksammare på en gång lein nät biträde, för alt sedermera indragas och upphora, och jag underställer derföre om man i valet häremellan icke bör söka det medel, som gör verket lönande, och utan behof af Statens fortfarande bestånd, hvilket under förutsättande, alt ändamålet derigenom skulle kunna vinnas och hvartill Utskotten otvifvelagtigt velat bidraga, dock kommer, att utgå på ett sätt, som för
Staten är vida mera tryckande än den föreslagne afskrifningen af dess fordran, hvadan och Utskottens Förslag, äfven ifrån denna sida betragtadt, icke är antageligt.
Bevisningen häraf är icke invecklad, ty antagom endast, alt Stenkol för året försåldes till 100,000 tunnor, så uppgå praemiernc å 8 sk. per tunna lill 1 ti,666 R:dr 3a sk.
Denna Utgift för Staten, som Coo Stats-Utskottets
Betänkandcrij afven kunde blifva ökad i fall rörelsen utvidgades, skulle då den genom afskrifningen indragne räntebetalningen af 6000 R:dr afdrages ifrån prasmiernes belopp, och desse således endast anses utgå med 10666 R:dr.
32 sk. dock på mindre än 1 g år uppå till samma Summa, som jag till afskrifning nu vördsamt föreslår, utan att någon ersättning för den samma kunde vara alt förvänta och under det, att de redan stadgade och nu gällande praetaierne af 6 sk. tunnan, som utan vilkor af nedre Flötsens bearbetande äro medgifne, äfven kunna medtaga en betydligare del af denna Summa, utan att, genom bildande af ett nytt Bolag, medel beredes, att ernå det högre ändamålet.
Denna husliålning med Statens medel lärer icke böra antagas, örn man ock inskränkte sig och uteslutande värderade blotta ZifFer — beräkningen.
För min del kan jag således icke tillstyrka det Förslag, som Utskotten afgifvit, men anser deremot af högsta vigt, att genom afskrifning af Statens fordran möjlighet måtto beredas, att upprätta ett nytt Bolag, hvilket genom nya tillskott, till den föreslagne Summ au af 200,000 R:dr, inåt - Stats-Utskotfets Betänkan den.
Co i måtte kunna åt detta företag gifva en utvidgning, som ensam kan lioja det till ett sådant vävde, att det förtjenar att omfattas med särskild omsorg, och forst då skall det visa sin inflytelse och vigt håde såsom Riksgagneligl och äfven för den Landsort, der verket är beläget, och för hvilken detsamma altid skall finnas högst nyttigt, i anseende till nödvändigheten, ätt använda Stenkol för dagliga hushålls-behof, den arbets förtjenst, som genom Grufdriften sprides, och den jordvidd, som genom vattnets uttömning utur Grufvan, lagd under odling, åter måste lemnäs till sitt ofrugtbara tillstånd, ifall Grufvearbetet upphörer.
Man bör dock härvid noggrant besinna, att icke denna afskrifning betydligen rubbar Statens närvarande, förhållande till detta verk, då den fordran, som är föreslagen, att afskrifvas, endast ingår i vissa procent årligen, motsvarande ungefärligen samma belopp, sorn Stenkols-Verket uti prasmier har att uppbära, och genom hvilkas indragning en successiv ersättning kan beräknas för den uppoffring, sorn nu pä en gång gjord, försäkrar om Verkets framtida bestånd och en dermed förenad, afvikelig national-viusl.
Föreställer man sig åter detta verks nedläggning, skulle 4:.de Sami 5 Band. 38 (fa-?.
S t a ts-U i s k o 11 e t s
Be tant anderw man innan korrt ifrån fremmande länder* älven för eget behof nödgas införa ett betydligt qvaiitnrn Stenkol, hvilket kunnat bemtas af Landets tillgångar, och industriella företag skola blifva qväfda eller outvecklade genom vanvårdnad af ett verk, som till dem erbjuder grundämnet uti en ymnig tillgång, beräknad, efter hvad man med noggran 11a, men till blott en viss del af Fältet sträckta undersökningar funnit, till Tio millioner Tunnor Stenkol, hvilka enligt ett uppå anstäldt jemnförelse försök emellan Engelska och Svenska Stenkol grundadt intygande, af flere Vetenskaps män under den 17 Martii 1813, befunnits af fullgod egenskap; Bifogade betyg upplyser beskaffenhet ten af det under nedra Kolflötsen b efinteliga lager af eldfast lera.
Äfven vid de strängaste undersökningar, som dermed blifvit anstälde, har densamma befunnits lika god som de allt hittills till betydlig mängd från fremmande länder hemtade bästa Leror.
Deraf finnes' vid Stenkolsverket den ymnigaste tillgång att upphemta med en jemnförelse till priset på Utländska Leror knapt till r-8:del upgående kostnad och, både uti dess råa och dess förädlade tillstånd, kan i de fleste Europeiska länder afsättning för dcnsam - S t a t s -U t s k o 11 et s Betänka n d e n.
Göi ma vinnas, under det att en mängd Fabricatiouer deraf, lill bäd.e inhemsk och utländsk förbrukning, på sjelfva stället bör kunna sysslos.ätta ett stort antal arbetare, och äfven i detta afseende torde Skånska Stenkols-Verket, såsom det enda ställe i Riket, der denne Radimaleria är att tillgå, .förljenar Rikets-Ständers synnerliga ojm> Vårdnad.
Jag tillstyrker derföre, att Statens fordran, utgörande iffiSGo R:dr Banco må afskrifvas och; öfverlåtas på Intressenterna uti Skånska Stenkols-Verket, under löljande villkor; ; i:o Alt Bolaget ombesörjer teckning och uppbörd af en Fond stor 200,000 R:dr, Banco, hvilken Fond ovilkorligen, mäste användas för fullbordandet af Ryds Schackt, för arbetets bedrifvande på nedra Fiötsen och inrättande af sådane Fabricationer, hvartill i synnerhet den ymniga tillgången, af eldfast lera erbjuder rudimateria. 2:0
Det sålunda formerade nya Bolag, som innom arne år, efter kungörandet al* Rikets-Ständers derom fattade beslut, bör vara uppgjordt, skall genom ordentelige Räkenskaper, hvilka af Riksens-Ständers Revisorer granskas, redovisa på hvad sätt 6o4 Stats-Utskottets Betänkanden? och till hvad belopp den tecknade summan blifvit använd. 3:o Till säkerhet för Staten, att denna summa till förenämnde ändamål användes, bör afbetalningen å Framlidne Hans Excellence Herr Grefve jRuuths skuld till Staten tills vidare och på vanligt sätt årläggas till Riksgalds-Contoiretj, men något deraf icke af Bolaget lyftas förr, än genom Räkenskaperne blifvit styrkt, att hela den tecknade Summan för ändamålet blifvit använd.
Derefter skulle Bolaget vara berättigadt, att uttaga, hvad som till Riksgälds-Contoiret influtit; Äfvensom att i mon, som lånet enligt de afgifne Skuldebrefven utgår, det samma till hela det reverserade beloppet, så i hufvudstol, som ränta, uppbära, och ifrån dea tiden frikallas Bolaget från någon Speciel granskning af Verkets Räkenskaper. 4:o
Enär den nya Actieteckningen skett, bör Bolaget afgifva sin förbindelse, att, enär detta Verk lemnar en vinst af 8 procent, erlägga till Staten En procent, och således behålla
Sju procent; Då denna vinst uppgår till 10 procent, likaledes utgifva två procent, vid 12 procent betala till Staten tre procent, hvarutöfver Statens inkomst af detta Verk icke får beräknas.
Stata-Utskottet* Bet&nkanden. 6o5 5:o
Den vid i8a3 är* slut, af Bolaget ännu återstående särskilde skuld till Statsverket hör efter afqvittning prasmie-medlen, afskrifvas, utan att falla Bolaget till last, men ifrån samma stund upphör äfven ali vidare utbetalning af de hittills bevixade praemier.
Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret kunde anmodas, att. om verkställigheten af ett sådant Beslut draga försorg”
Med detta anförande var bifogadt följande betyg: "På Herr Directeuren C. D. af Uhr* begäran får jag lemna det intygande, att den Svarta Eldfasta Lera, som till omkring Sex Fots mägtighet finnes under den nedre eller så kallade Fru Bagges Kolflöts vid Höganäs Stenkols-Verk, vid den, här i Hufvud-Staden af mig gjorde anläggning för gjutståls beredande, under sistförflulnne åren blifvit ensamt använd, så väl till Eldfast Tegel för Ugnarnes invändiga beklädning, som till diglar för Gjutstålets smältning, samt dervid funnits fullkomligt svarande mot ändamålet; Och då för Gjutstålets beredande, fordras |den starkaste hetta, som i stort kan åstadkommas, synes denna Lerås användbarhet för Masugnai-, Stålugnar, Glasbruk, samt för alla sådana Inrättningar, der egenskapen, 606 S ta t s-U t s kottets Betänkande it att motstå en stark eldgrad är lmfvud-för eina Jet, vara tillförlitligt ådagalagd.
Solckliolin den 18 October 1823.
•Gustaf Broling.
Uti Herr Noran utlåtande instämde Herr Grefve af Ugglas, Ex Protocollo, A: FRYCELL’ N:o 564.
Ankom den 31 Octob. 18S3' Riksens Högloft.
Sänders Stats och Bevillnings-Utskotts-Utlåtande, angående Postfrihet för utkommande Tidningar och Stats-Utskottets B etan kan den.
Coj deras föseende medChartaeJSigillatse Stämpel. T1]!
Riksens Högloft. Ständers-Stats- och Bvillnings-Utskott har tinder den ^de sist.
Februarii blfvit remitleradt.
Från Y allo fl. Borgare-Ståndet Herr Zach.
Danielssons Memorial, med anhållan, att antalet af publicetetens vänner med hvarje dag okar sig, och Stockholms publique redan eger de fleste dagbladen Postfritt, samt då postinrättningen dess utom är stahl på den fot, alt några Skålpunds vigt, mer eller mindre icke ar af betydenhet, alla dagblad mätte postfritt få spridas i alla Rikets provincer; uti hvilken mening flere af Ståndets Herrar Ledamöter instäfndt, till en del under förbehåll, att den orti förm ähle porlöfriheten skulle beviljas, efter någras meningar, endast litterära, efter andras taneke åter både Litterära Ekonomiske, samt allmänt nyttiga Tidningar hvartill äfven Herr Danielsson insrankt sin motion; hvaremot Herr Westin ansett mest lämpligt, att öfVerlämna sådane frågor till Kongl. Maj:ts 6o8 Stats-Utsktotetfi BetSnkaftdéflj Nådiga godtfinnande: enär hvarken Postfri-* het vore för alla utkommande Tidningar lämplig, eller det skulle tillskynda Innevånarne i andra Rikets orter någon nytta eller nöje, att läsa Dagblad, som egentligen angingo särskilda Ställen.
Hvarjemte till Bevillnings-TJtskottet ensamt blifvit under dea 6 sistlidne Mars öfverlemnat Från Ht> gl.
Ridderskap et och Adeln* 1:0
Alt af Herr von Hartmansdorff August/ ingifvet Memorial, hvaruti framställas fördelarne af en allmänt spridd upplysning, nödvändigheten alt dertill begagna hvarje utväg, samt deribland en åt allmänna Tidningar lemna postfrihet, hvarigenom, åt Landtman, samt de i Landsorterne boende Medborgare beredas tillfälle, att med åtnjutande af samma fordel som Hufvud-Stadens Innevånare, post-betjeningens arfvode undantaget, få läsa och inhemta hvad i allmänna angelägenheter förefaller.
Vigten af denna anstalt till beredande af upplysning och eftertanke, insedd af Hans Maj:t Konungen, omför - i mäles Stat s-U t s k o 11 e t s B e t ä n k a n d e n. 609 mäles hafva föranledt Regeringen att, ehuru Postmedlen tillhöra Bevilningen och derföre måhända borde vara emellan Riksdagarne af styrelsen orubbliga, under den i5;de December 1820 nedsätta postporto för alla inom Riket utkommande dagblad, hvarvid likväl de tidningar, som före 1809 års Regements-löi ändring utkommo» blifvit förunnade porto-frihet ; Men då den häridenom inflytande Suulinan af omkring 1,400 R:dr för hvardera af åren 1820 och 1821, finnes i det hela Vara obetydlig, och det dessutom dels synes mindre lämpligt, att under en fortsättning som förbjuder monopolier, belasta vissa Tidningar med postporto under det att andra äro derifrån befriade, dels ock hända kunde, att under förevändning af nit för ökande af kronans inkomster, vissa Tidningars kringspridande i landsorlerne försvårades eller hindrades genom antingen postportos förhöjande eiler nedså Itningens nekande, föreslås: 1:0 att Riksens Höglofl.'
Ständer måtte efterskänka den Bevillning, som hittills utgått i postporto för tidningar, eller ock 2:0 att-det nu varande tidnings-porto måtte i Bevillningen uptagas, så att det lika litet, sorn någon annan del deraf må kunna ulan Ståndernas 4:de Sami. 5 Band. 89 6to Stats-Utskottets Betänkanderi. medgifvande förhöjas, samt i sådan händelse 3:o att en viss afgift till postverket iliåtte bestämmas för hvarje Exemplar af en tidning, som sålunda fort-skaffas från Tryckningsorten utan afseende på, den längre eller kortare väg, den inom Riket föres; och 2:0 Herr Friherre Lagerbjelke», Joh.y 1 sammanhang med ofvan ornförmälde
Motion ingifne anförande ined förslag, det skulle till beredande af en mot Stats-Verkets förlust, i händelse tidningar få postfritt kringsändas, svarande inkomst, Tidningar och Periodiska skrifter, mot erläggande af stämpelafgift, nied serskild stämpel förses, på sätt sorn 1111 sker i de fle‘ ste Europeiske Stater, hvarest tidhingarne hvar i sin mån sålunda bidraga till Statshördorne.
Stats- och Bevillnings-TJtskotten, sorn inhemta t ej mindre, att sedan Kongl. Majit genom
Nådig skrifvelse under den i5:de
December 1820 bifallit, det alla så väl i Hufvudstaden, sorn i Städerne i bind,sorter lie utkommande
Dagblad derefter tillätos att med posten afsända», mot en nedsatt porto, beräknadt till en åttondedel af hvad för bref, efter nu gällande PostTaxan, betalas, och under iakttagande a Stats-Ulskottets Betänkande!!. 611 de vilkor Kongl.