Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
No 11. 5 Frälse-Hemman; hvad Säteri angår, utan ändring af hvad allmänna Lagen, vid frågor om klyfning af sådana Hemman vid Arfstägt eller Börd, innehåller; och att, hvad i a Cap, af nämnde Nådiga Förordning är föreskrifvet i afseende på Frälse-.., och Frälseoch Kr 0 n 0-Sk a 11 e -1 le m m an, äfven må blifva gällande för Säteri-, Rå-oell Rörs- samt Insockne Frälse-Hemman, endast med den skillnad, att af Hemmanens jordrymd till och ined en femtedel må afsöndra?.; samt att de hittills från sådana Hemman skedda jordafsöndringar, hvilka ej strida emot förra Författningar, icke må derigenom rubbas.
I sammanhang härmed har Kongl. Maj:l äfven velat Rikets Ständer meddela, att Kongl. Maj:t funnit dejr i äldre Författningar stadgade skyldighet för innehafvare af Säterier, att, vid äfventyr af Säteri-frihetens indragning, yid Säterier underhålla så kallade Säteri-byggnader, nu mera vära utan ändamål och icke stå tillsammans, hvarken med den i senare tider lemnada tillåtelsen för alla Medborgare-olasser att sådana Hemman besitta, eller med en skälig frihet för. en livar i begagnandet af dess egendom, så sorn lian för sig bäst och nyttigast linner; hvarföre ock Kongl.
Sig böra till Rikets Ständer hemställa , 0111 icke förekrifterna i detta ämne , hvilka yäl i sjelfva verket till större delen redan 6 Bil. till K. M. Nu diga P ropos.
No 11. upphört, men likväl, till olägenhet för enskilde, af vederbörande kunna göras gällande, må förklaras höra till all kraft och verkan upphöra.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Konglig Nåd och Ynnest städse Välbevågen.
Utdrag af Protocollet öfver KammarÄrenden, hålletin för Hans Maj.t Konungen i Stats-Rädet pä Stockholms Slott den 1:3 November 1828.
Närvä rån de: Justitia?
Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt.
E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Friherre af Nordin.
Bil. till K. M. Nådiga?
Propos. N.o 11- Schwan.
Hof-Cancelleren lion Schulzenheim. Stats-Secreteraren Danckwardt.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering det, till följe af Kongl. Maj:ts vidtagna Nådiga beslut, författade förslag lill Kongl.
Majrts Nådiga Proposition till Ilikets Ständer, att Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning, angående grunderna och vilkoren för Hemmans-kly fning samt afsöndring af jord från Hemman, af den 19 December 1827, må gälla äfven i afseende på Säteri-, Rå- och Rörs- och Frälse-IIemman, samt att föreskrifterna örn Säteri-byggnads underhållande å Säterier må upphöra.
Kongl. Maj:t, som på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade detta förslag i Nåder gilla, befallte, att Dess Nådiga Proposition i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer på vanligt sätt öfverlemnas.
Ex Protocollo Knut von Troil. 8 Kongl.
Majds Nådiga Propos. N.o 11.
N:o 12, KONGL.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer s angående anslag af vidare nödiga medel till understöd för utflyttningar vid Egoskiften j äfvensom till fortskyndande af Äfvittrings-verket i Rikets Norra Provincer; Gifven Stockholms Slott den 1_3 November1828.
Sedan, uti den af Kongl. Maj?t, med anledning jemväl af Rikets Ständers frami Ställda underdåniga anhållan, under den 4 Maj sistlidet år utfärdade Allmänna Nådiga Stadga, om Skiftesverket i Riket, den för Storskiften förut gällande föreskrift, att, då skifte af en delegare i ett Skifteslag hega-, res, detsamma hör hela Skifteslaget på en gång öfvergå,, såsom i alla afseenden för ändamålets vinnande nyttigt och angeläget, blifvit hibehållet, äfvensom, ur enahanda synpunct, lika med hvad E n sk i ftes-.Fö r fa 11-, ningarne innehållit, stadgande är meddeladt om delegares skyldighet till utflyttning åt afsides liggande egor, då ett för alla delegariie formligt
Skifte på annat sätt inom Skifteslaget icke kan beredas; så har Kongl. Maj:t ansett Sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, hurusom, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Propos.
No 12. 9 terörde Stadganden, Egoskiften inom sådana Skifteslag, der utflyttningar böra ske, ofta kunna för delegare, sorn mot sin vilja deri mäste ingå, blifva kännbara, helst flera af dem icke sällan kunna sakna förmåga att, jemte de utgifter, som till Landtmätares och Gode Mans aflöning, till odlings- och ståndskogs-ersättningar, och till ny stängsels upprättande m. m, uppkomma, jemväl, utan alltför stor uppoffring, bestrida utflyttnings* kostnaderne; och att det, af sådan anledning, och så framt det med nya SkiftesStadgan åsyftade vigtiga ändamål af Jordbrukets och Landthushåliningens ytterligare förkofran fullkomligt skall kunna vinnas, nödigt blifver, att understöd af allmänna medel, då Hemman eller Hemmansdelar vid laga Skifte utflyttas, varder Delegarne med* deladt, ett understöd, sorn likväl, genom dess yerkningar på Landets tilltagande odling och befolkning, i rikt mått åt Staten återbär sin ersättning.
Maj:t hehöfver härvid blott erinra Rikets Ständer, att då Enskiftes-Forfattningarne för Skåne och Skaraborgs Län infördes, blefvo, i enahanda afseende, af Kongl. Maj:t anslagne för Skåne 10,000 R:dr och för Skaraborgs Län 6000 R:dr, hvilka understöd alltsedan, under en lång följd af år, för dessa Provincer fortfarit, och hvarmed äfven Öland, samt till någon del Jemt - io Kongl.
Majds Nådiga Propos.
N-o 12. land, under de senare åren blifvit hugnade.
Deremot hafva de öfriga delarne af Riket, der Enskiften lid efter annan blifvit verkställde och utflyttningar skett, icke af en sådan förmon fått blifva delaktige, ehuru de flesta af dessa Provincer till elima t och jordmon äro mindre gynnade än de förstnämnda.
Af enahanda, och äfven i visst fall nr större skäl, synas dock Jordbrukare i dessa Provincer äfven en gång kunna få påräkna ett bidrag, som skulle bos dem uppmuntra hågen och understödja krafterna, att åt sig bereda förmonerne af ett sammandraget och afskildt ego välde.
Ur sådana skäl, och då Nionde Hufvudtiteln, hvarifrån de för Skåne, Skaraborgs Län, Öland och Jemtland för berörde ändamål redan beviljade anslag hittills utgått, desto mindre, vid berörde Hufvudtitels närvarande belopp, lemnar tillgång lill lika beskaffad! understöd för andra Orter i Riket, som nämnde belopp, jemte de anslag, som å denna Hufvudtitel för andra ändamål måste anvisas, knappast förslår till bestridande af de för Egodelnings- och Afvittrings-Verket i Rikets Norra Provincer anordnade utgifter, helst, så framt Afvittringen och Nybygges anläggningar derstädes skola medföra ali dermed åsyftad nytta, desamma, i vidsträcktare måtto, än hittills varande tillgångar medgifvit, böra fort - Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
N-0 12. n skyndas, samt dessutom Jordbrukets lägervall på vissa Orter i Skaraborgs Län, för att förekomma deras förfall, fordrar ytterligare bidrag, hvarom ock Kongl.
Majrts Befallningshafvande derstädes gjort underdånig anmälan, så vill Kongl. Maj:t i Nåder föreslå Rikets Ständer, att till vidare understöd för utflyttningar efter laga Skiften, samt Egodelningsverkets befrämjande i öfrigt uti Riket, Nionde Hufvudtitelns anslag, jemte det samma anslag, på sätt Kongl. Maj:t uti Dess allmänna Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof föreslagit, befrias från vissa derå anordnade utgifter, som icke tillhöra dess föremål, må tillökas med en årlig summa af Tjugu Tusende Riksdaler, deraf jemväl medel till fortskyndande af Afvittringsverkct i Rikets Norra Provincer, efter pröfning af behofven, må kunna användas.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
CARL JOHAN. M. G. Danckwardt. 12 Bil. till K. M. lyådiga Propos. ff.o 12.
Utdrag af Protocollet öfver KammarÄrenden.
, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den i3 November 1828.
Närvara n d e: Justi lias Siats-Minis Leni H. E, Hr Grefve Gyllenborg. Stals-Ministern för Utrikes Ärendena, II, E, Hr Grefve af Wetterstedt, Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosettblad. H. E. Hr Grefve Mörner. 11.
E, Hr Grefve Löwenhjelm..
Hof-Cancelleren von Schulzenheim, Stats-Kecreterären Danckwardt, Stats-Seereteraren, uppläste i underdånighet till justering ett af lion arn, på Kongl. Maj:ls Nådiga befallning, författadt underdånigt förslag till Kongl.
Majrts Nådiga Proposition till Rikets^ Ständer, angående anslag af vidare nödige medel till understöd för utflyttningar vid Egoskiften, äfvensom till fortskyndande af Afvittringsverket i Rikets Norra Pro vi noer.
Majit behagade, uppå Stats-,Rådets Kongl. Maj.-Ut Nådiga) Propos, JV.-o 13. i3 underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla detta förslag , sådant det vid Protocollet finnes bi lagd t, och bcfallte, att Nådig proposition, i öfverensstämmelse derméd> skulle till Rikets Ständer expedieras* Ex Protocollo Knut von Troil.
N:o i3. KONGL.
MÅJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer j angående någon jemnkning i grunderna för Recognitions-Skogarnes skattläggning; Gifven Stockholms Slott den i3 November 1828.
Enligt Kongl. Majrts till Rikets Ständer vid sista Riksdag aflåtna och af Rikets Ständer antagna Nådiga Proposition, rörande Recognitions-skogarne, blef, i afseende på Skattläggningsgrunderlia för samma skogar, förorclnadt, att de, uti Kongl. Kungörelsen af den 4 Februarii 1811, derföre stadgade hufvudsakiiga grunder skulle följas och iakttagas, dock med den lämpliga och billiga jemkning deruti, att, om, i anseende till de betydligt lägre skattläggnings-methoderna i »4 Kongl. Maj ds Nådiga Propos. N.-o 13. åtskilliga Rikets Provincer, det skulle viel Recognilions-skogarnes skattläggning någon gång kunna inträffa, att den deraf till Kronan ingående årliga ränta, uträknad efter ett medium af de sistförflutne
Tio årens Markegångspris, skulle befinnas utgöra mindre än det belopp, Kronan af dessa skogar de sistförflutna åren åtnjutit, Räntorna å Recognitions-skogs-hemmanen borde tili ett sådant belopp förhöjas och hemmantalet derefter rättas, helst skattläggnings-methodernes olikhet i olika Provincer icke borde verka till förlust i denna del för Kronan och så betydlig skillnad i afgifterna å Recognitions-skogs-hemman i olika Provincer, bestämde efter enahanda grunder och hufvudsakligen medförande enahanda förmoner åt innehafvare!!, så mycket mindre som Kronans rätt att förhöja Recognitions-afgiften, derest skogarna på förra sättet förblifvit, varit ostridig.
Efter hvad under fortgången af Recognitions-skogarnes skattläggning sig sedermera visat, finnas flere sådana skogar, egentligen i Nerike, Wermland, Dalarne och Gefleborgs
Län, hvilkas hittills ålagde afgifter för åtskilliga deraf, ganska betydligt öfverstiga de Räntor, som efter skattläggningsmethoderna för dessa orter skulle de nya Recognitions-skogs-hemmanen åsättas, och i afseende på hvilka skogar alltså ofvanberörde föreskrift kommer att finna tillämpning.
Maj. ts Nådiga Propos. N.o i3. i5 Hvad räntans förhöjning till lika belopp med de förut erlagda afgifterna angår, har sådant af vederbörande funnits skäligt och billigt; men att, på sätt jemväl stadgadt blifvit, hemmantalet skulle, derefter rättas_, och sålunda äfven förhöjas, det har af Bruksegare ansetts för strängt, och utöfver hvad med hemmanens bestånd vore förenligt, samt derföre föranledt till begäran om befrielse från en sådan förhöjning; och har Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium, inseende billigheten af denna begäran, om bifall dertill hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning.
Af de serskildta, af bemälte Collegium uppgifna, exempel på resultatet i förevarande fall af åtskilliga skattläggningar å Recognitions-skogar i ofvannämnda Provincer, företer sig det förhållande, att hemmantalet, med tillämpning af den ifrågavarande föreskriften, kommer att uppstiga ända till öfver dubbelt, emot hvad det eljest skolat utgöra , äfvensom hemmanen på långt när icke erhålla den cgovidd, som i 1811 års Recognitions-skogs-Författning blifvit som minimum för ett Recognitions-skogs-hemman bestämd.
Det tillökade mantalet skulle verka lill motsvarande förhöjning i alla oncra,som efter hemmantal utgå, såsom Salpcter-afgift, Brån vins-skatt, Rotering, Väghållning, Skjuts, publitjue Byggnader m. il. Krono- och Krepo - 16 Kongl. Maj.Is Nådiga Propos. N.-o l3.
Skatte-hemman åtföljande enskildte besvär, hvilkas utgörande för Reeognilions-skogs-hcmraan, såsom hufvudsakligen bestående af skogsmark» i sig sjelf ar med kostnad och svårighet förknippadt.
Det meddeldte stadgandet» att räntorlia al de nya Recognitionsskogs-hemmanen skulle förhöjas till det belopp» Kronan af Skogarna förut åtnjutit» hade sitt afseende på att härutinnan förekomma en eljest för heime inträffad förminskad contant inkomst af skogarna, men var icke beräknad på att derigenom öka bidraget i de hemmantalet åtföljande» till större delen enskildta, onera af dessa hemman.
Likaså var föreskriften» att hemmantalet borde rättas efter den förhöjda räntan, fotad på den grund» att mantalet skulle, på satt vid skattläggningar i allmänhet tillgår, i samma moll som räntan förhojaS; men det förekommer så mycket mera skäligt och lämpligt» att denna grund icke i förevarande fall tillämpas, som å Recognitions-skogs-hemman ert viss egorymd bestämmes till grund för hvarje mantal, hvarefter sedan räntan, i likhet med hvad , enligt Skattläggnings-methoderlia» för ett mantal belöper, utsättes, och den förhöjda räntan å dessa hemman icke varit en följd af ett större utrymme i Mark, utan, efter hvad förrberÖrdt är, blott grundat sig derpå, att Kronan borde af Sko» garna Kongl.
Maj ds Nacliga.
Ä7:o 1,3. 17 garna, i årlig inkomst, för framtiden erhålla hvad hon hittills deraf bekommit.
Då ur dessa skäl billigheten fordrar en rättelse i den ifrågavarande föreskriften om hemmantalets förhöjning efter den tillökade räntan å Recognitions-skogs-hemmanen i ofvanomförmäldta fall, vill Kongl. Maj:t nu föreslå Rikets Ständer att förklara, detsamma föreskrift må helt och hållet förfalla; och ehuru några få Bruksegare redan på sin begäran fått sina Recognitions-skogar skattlagda efter den nu i förevarande ämne gällande föreskrift, torde, för enhet i beskattningen samt jemlikhet i rättigheter och förmoner, dessa Bruksegare böra få åtnjuta den nedsättning i hemmantalet å sine Recognitions-skogs-hemman, som med berörde föreslagna jemkning i skattläggnings-grunderna instämmer.
De till Kongl. Maj:t i denna fråga inkomna handlingar skola till vederbörande Utskott blifva öfverlemnade; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. M. G. Dankwardt.
Bilt. till R. S. Prot. 1828 och 182g, 1 Sami., I Band. 4-'de Iläft. 2 i8 Bil. till K. Al. Nådiga.
Propos. N.o 13.
Utdrag af Protocollet öfver Kammarärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Biidet pä Stockholms Slott den i3 November 1828.
Närvarande: Justitia; Stats-Ministerll H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Hof-Cancclleren von Schulzenheim. Stats-Secreteraren Dankvardt.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering det af honom, på Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning, författade förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående någon jemnkning i grunderna för Recognitions-Skogarnes Skattläggning.
Hans Excellence Stats-Rådet Hr Grefve Mörner, såsom delegare i Stjernforss Bruk i Nerike, samt Stats-Rådet Friherre af Nordin, såsom delegare i Forssbacka Bruk i Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N.-o tJf. jg Gefleborgs Län, hvilka Bruk hade sig Recognitions-skogar anslagne, anmälte sig vara i detta mål jäfvige, och afträdde derföre under öfver läggningen derom.
Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla nämnda Förslag, sådant det vid Protocollet finnes hilagdt, och befäl
Itc, att Nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning öfver lemnäs.
N:o 14- KONGL. MALTS Nådiga.
Proposition till Pikets Ständer om anslag af medel till Navigations-Schöl or s inrättande; Gifven Stockholms Slott den ig November 1828.
Sedan Rikets år i8a3 församlade Ständer, med anledning af flere hos dem gjorda Motioner, om åtgärders vidtagande att befordra de bildade Samhälls-Classernas öfvergång till produetiva yrken, bland annat till ao Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
N.<o 14.
Maj:t framställt den underdåniga önskan, att förslag måtte utarbetas till inrättande af ett Handels- och Navigations-Institut, samt alt Kongl.
Maj:t täcktes så väl olver dessa förslag, som rörande tillgångarna för verkställigheten deraf, höra vederbörande Handels-Societeter, och derefter, i händelse för hand varande medel icke funnos för ändamålet tillräckliga, till Rikets
Ständer vid deras nästa sammankomst framställa ämnet i hela dess vidd, med uppgift på det bidrag, som af Staten kunde erfordras; så har Kongl. Maj:t, som, efter inhemtande al Commerce-Collegii och Förvaltningens af Sjöärendena underdåniga utlåtande, under den 23 Januarii 1827, tagit detta ämne i Nådigt öfvervägande, dervid funnit godt i Nåder förklara: att, då till en del ganska olikartade kunskaper erfordrades för en Köpman och en Sjöfarande, undervisningen i de för utöfning af Handel och Navigation behöiliga Vetenskaper och kunskapsgrenar icke, såsom Rikets Ständer syntes åsyfta, lämpligen kunde blifva föremål för en enda geniensam läro-anstalt; att, hvad alltså först beträffade sättet att för dem, som voro sinnade att egna sig åt Handeln, bereda ett ökadt tillfälle att förvärfva dertill nödig bildning, Kongl.
Maj:t, utan att för närvarande ingå i pröfning af frågan om ett Central-HandelsInstituts anläggande, endast ville öfverlemna Kongl. Maj. ts Nådiga Propos. N. o /-/• a i åt Comilerade för granskningen af Rikets Allmänna Undervisningsverk, att tillse huruvida och under hvilka förbehåll och villkor Apologist-Scholorna i Riket kunde vinna en så beskaffad förändrad organisation, att undervisningen derstädes måtte varda utsträckt äfven till de elementaira läro-ämnen, sorn för handelsyrket erfordras; samt att, vidkommande derefter anstalterna för undervisning i Navigations-vetehskapen, Kongl. Maj:t fann, att det af Rikets
Ständer åsyftade ändamål icke kunde vinnas genom inrättande af ett enda Central-Navigations-Institut för hela Riket, utan att till en början åtminstone Fem Allmänna NavigationsScholor borde inrättas, en i hvardera af nedannämnda Städer, nemligen Stockholm, Götheborg och Gefle samt någon af Stapel-Städerna i Malmöhus och Calmare Län, i hvilket afseende Commerce-Collegium och Förvaltningen af Sjö-ärendena skulle ega att till Kongl.
Maj:t inkomma med fullständigt underdånigt förslag till organisation af berörde Scholor, plan för undervisningen, samt Instruction och Aflönings-Stat för Lärarne, med dervid tillika bifogad uppgift å beloppet af den kostnad, som till hyra för Scholorna, inköp och underhåll af Möbler, Bocker, Glober, Sjökort och Instrumenter m. m. kunde vara erforderlig;.äfvensom Förvaltningen af Sjö-ärendena och Commerce - n Kongl. Maj:ls Nådiga Propos. N.o 1/j.
Collegium börde, efter inhemtad kännedom af ifrågavarande kostnadsbelopp, genom Städernas Magistrater infordra vederbörande Skepps-Redares och Handels-Societeters yttrande, i hvad nion de ville till NavigationsScholovnas inrättande och underhåll bidraga: varandes det Kongl.
Maj:ts Nådiga afsigt att det sålunda äskade underdåniga förslaget Rikets Ständer vid deras nästa sammankomst förelägga.
Efter erhållen del af det i sistnämnda afseende fattade Nådiga Beslut, har Förvaltningen af Sjö-ärendena samt CommerceCollegium numera upprättat förslag å beloppet af den kostnad, som till inrättande af ifrågavarande Scholor, deras framtida årliga underhåll samt aflöning för Lärare blefve erforderlig, och anmodat Magistraterna i alla Rikets Stapelstäder att höra Handlande och Skepps-Redare, i hvad nion de voro villige att till nämnde utgifter bidraga, i anledning hvaraf vederbörande Handels-Societeter och Skepps-Rederier, uti insända yttranden, i allmänhet erkänt nyttan och behofvet af oftanämnde Scholor, men, nied få undantag, undandragit sig att i kostnaden för desamma deltaga; och har Förvaltningen af Sjö-ärendena och Collegium, med tillkännagifVande häraf, i underdånighet öfverleninat: 1:0
Underdånigt förslag till allmänna stadgar för Rikets Navigations-Scholor, in - Kong/. Maj.-Is.
Nådiga Propos. 'N.-o /j. s3 neliållande
Scliolörnas organisation och-plan för undervisningen; 2:0 Underdånigt förslag till Instruelion för Lärarna; 3:o Underdånigt förslag till årlig Aflönings-Stat, slutande med en sunima af Femtusende Sexhundrade Riksdaler» samt 4:o
Uppgått på den kostnad, sorn erfordras för första inrättningen af Scholorna, utgörande ett sammanräknad! belopp af Tvåtusende R;dr; hemställande Förvaltningen af Sjö-ärendena och Commerce-Collegium härvid i underdånighet: att de för Calrnare och Malmöhus Län fastställda NavigationsScholor mätte inrättas i samma Läns Residence-Städer; att blott personer, som ega förberedande kunskaper, och gjort en eller annan resa till Sjös, må i Navigations-Scholorna vinna inträde;]att uppsigten öfver hvarje Schola må anförtros åt en serskid Direction, hvarvid uppmärksamhet borde fästas derå, att
Direclionell blefve sammansatt af personer, hvilka med nödig kännedom af de ämnen, som ära föremål för undervisningen i Scholorna, förenade ett allvarligt nit för fortgången af de nya läro-anstalterna; att den Skepps-Redare, som väljes. till Ledamot i Directionen, äfven skall vara Handlande: varande en livar Skepps-Redares rättighet, att i valet deltaga, derjemte i Stadgarna bevarad; att öfver inseendet öfver Scholorna skul - 24 Kongl. Majds Nådiga Propos. JV:o 7.J. lo, såsom egande nära sammanhang med åtskilliga andra Förvaltningen af Sjö-ärendena oell Commerce-Collegium tillhörande befattningar, dessa Embetsverk i Nåder anförtros; att tills vidare och med förutsättning, att Elevernas antal öfver hela Riket för det närvarande icke skulle komma att öfverstiga ioo,. allenast en skicklig Lärare i hvarje Schola må för undervisningen förordnas; att endast Sjö-Officerare och CoopvaerdieSkeppare mätte anses competente att söka nämnde Lärare-sysslor; att enär, enligt hvad Kongl. Maj:t serskildt under den 23 Januarii 1827 i Nåder förordnat, angående skyldighet för Coopvaerdie-Skeppare att undergå Examen, och hvarom allmän Kungörelse blifvit under den 21 Mars samma år af Commerce-Collegium utfärdad, endast 1 :sta Glassens Skeppare skulle vara berättigade att erhålla Turkiska Pass, men jemlikt gällande Författningar, Svenska Fartyg, som under krigstid segla till hvilken fremmande ort som •• helst utom Östersjön, böra vara försedda med berörde Pass, Kongl. Maj:t' alltså ville bestämma de Farvatten, å hvilka 2:dra Classens Skeppare ej vore berättigade att föra Svenska Fartyg, samt i sådant afseende stadga/ att nämnde Skeppares resor skola inskränkas inom Nordsjöns gränser, sorn vanligen antagas att sträcka sig till Dower och OrkneyÖarna; att Styrmän, som på resor utom Kongl. Majds Nådiga Propos. N:o i4- a5 Nordsjön åtfölja irsta Glassens Skeppare, böra hafva tagit samma Examen, som för ard ra Glassens Skeppare är föreskrifven ; hvaremot något stadgande om Examen för dem, som antagas till Styrmän hos a reira Classens Skeppare, ej erfordrades; att Lärare vid Navigations-Schola, som tjent längre tid, men i anseende till försvagad helsa eller aftagande kroppskrafter måste lemna sin befattning, måtte få tillgodonjuta pensions-rättighet efter enahanda grunder, som för Lärare vid Krigs-Académien äro fastställda; samt att emedlertid de af Flottans Officerare, som till Navigations-Lärare kunde komma att antagas , ej borde genom sistberörde förordnande anses uteslutna från rättigheten att,
såsom delegare, qvarstå i Arméens PensionsCassa eller Amiralitetets Krigsmanshus-Cassan.