Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som äge, att dem utreda och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdags-Ordningen föreskrifves.
Frågor om förändringar — som ofvan sagdt är.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till omedelbart bifall der upptagas, utan skola, derest de ej, såsom i Riksdags-ordningen sägs, genast förfalla, öfverlemnas till behörigt Utskott, som äger att öfver dem sig yttra.
Med Utskotls-utlätande förhålles, på sätt i Riksdags-ordningen föreskrifves.
Riks - Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 4. 17 lii ii sdsig’s-0 wiil isåsen. § 33. morn. 1. l:o. Lag-Utskottet, bestående af sexton Ledamöter, äger att, jemlikt 53 och 87 §§ af Regerings-Formen, utarbeta de från Riksens Ständers Plena remitterade Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän Civil-, Criminal- och Kyrko-Lag, samt upptaga de i sådana ämnen Riksens Ständer meddelade Konungens Propositioner, eller i Riksens Ständers Plena väckta frågor.
Under Civil- och Criminal-lag böra äfven förstås de delar af Krigslagar och Författningar rörande Krigsväsendet, som äga tillämpning till Medborgare utom Krigs-Staten. 2:o.
Lag-Utskottet inkomma. l:o. Lag-Utskottet, bestående af sexton ledamöter, äger att, jemlikt 53 och 87 §§ af Regerings-formen, behandla de frun Riksens Ständers Plena remitterade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Allmän Civil-, Criminal- och Kyrko-Lag, samt upptaga de i sådana ämnen Riksens Ständer meddelade Konungens Propositioner och sig med tilleller af styr hände deröfver utlåta; börande tillika de skäl, som för Utskottets mening ligga till grund, fullständigt avföras.
Lag-Utskottet inkomma. § 34. mom. 1. l:o.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, sammansatt af Fyratioåtta medlemmar, skall, enligt 53 och 89 §§ Regerings-Formen, samt i anledning af i Stånden väckta frågor, anmärka brister i de allmänna Hushållnings-anstalterna och förändringar deruti föreslå, samt upptaga Bik. litt II.
St:s Prof., 1850 & 1851. l:o.
Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottet, sammansatt af Fyratioåtta inedlemmar, skall, enligt 53 och 89 §§ Regerfngs-formen, behandla de från Stånden remitterade frågor och förslag, som röra allmänna hushållningen, eller förändring, förklaring, upphäfvande eller stif3 Saint. 3 Haft. 3 18 Konslitutions-Utskottets Memorial N:o 4. alla hos Riksens Ständer uppkomna frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, sorn Rikets Allmänna Hushållning röra; om sådana nya Lagars stiftande och om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfostrings- och Undervisnings-Verken, Allmänna Fattigvården, Landth ushållningen, Bergverken, m.m.
Ständer äge dock endast makt, att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas.
Vill Konungen något ekonomiskt Mål, gemensamt med Riksens Ständer, afgöra, förfares dermed på sätt, som för Lagfrågor är stadgadt. 2: o. Vilja Riksens Ständer — — — — — — bör afgöras. tande af dithörande lagar och författningar, eller grunderna för allmänna inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfostrings- och Undervisnings-verken, Allmänna Fattigvården, Landth ushållningen, Bergverken m. m.
Ständer äge dock endast makt, att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar att hos Konungen anmälas.
Vill Konungen något ekonomiskt mål, gemensamt med Riksens Ständer, afgöra, förfares dermed på sätt, som för lagfrågor är stadgadt. 2:o. Vilja Riksens Ständer — — bör afgöras. § 49 mom. 1. 1 :o. Hvar och en allmän fråga, som första gången i något
Stånd förekommer, skall, så vida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förvisar, ligga på hordet till nästa Plenum, då Remiss bör ske; dock stånde hvarje Ledamot öppet alt öfver samma mål sig yttra, hvilket hans yttrande äfven skall till Utskottet remitteras.
Om en genom mundtligt anförande gjord framställning lägges på hordet, hör anförandet till Protokollet dikteras och afskrift deraf sednast i nästa Plenum till bordet aflemnas.
Uppstår fråga om eller l:o.
Hvar och en allmän fråga, som första gången i något Stånd förekommer, skall, så vida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förvisar, ligga på hordet till nästa Plenum, då remiss ovilkorligen bör ske, derest frågan genom Konungens Proposition tillkommit.
Har frågan af någon Ståndets Ledamot blifvit väckt sålunda, som i 1 :a morn. 51 §. sägs, och understödjes förslaget af minst fyra andra Ledamöter, bör jemväl remiss dä ske.
Färder den ej sålunda understödd; då skall den, såsom ock då den af Ståndet ogillas, sorn Konstitutions-Uukottets Memorial N-o 4.
19 hvart remitteras bör, kan denna fråga förfallen anses.
Uppstår fråga om elblott för den Pleni-dagen läggas på bor- lar hvart remitteras bör, kan denna frådet; men i nästa Plenum skall beslut ovä- ga blott för den Plenidagen läggas på gerligen fattas. bordet; men i nästa Plenum skall beslut 2:o, 3:o och 4:o. ovägerligen fattas. 2:a, 3:e och 4:e mom. oförändrade. § 51, 1 mom I en skrift böra ej flera mål af olika beskaffenhet sammandragas.
Icke eller må ett Memorial, som flera än en Ledamot underskrifva, emottagas, med mindre det är tecknadt af Ståndets Ledamöter från något Stift, Stad eller Län, och sådan orts angelägenheter beträffar.
. (nytt moment) l:o Hvarje motion skall skriftligen uppsatt vara, och, då den åsyftar stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Allmän Civil-, Criminaleller Kyrko-Lag, med lwad dertill hörer, eller af Förordningar och Stadgar, som Rikets allmänna Hushållning, Inrättningar och Förvaltning angå, innefatta, för att kunna under åtgärd komma, så väl bestämd ordalydelse af det eller de stadganden, motionären föreslå vill, som ock redogörelse för de grunder och skäl, på hvilka han sitt förslag stödjer.
Undantag ege rum i de fall, då motionären endast af ser underdånig anhållan hos Konungen om framställning af något förslag till Lag eller Förordning. 2:o.
I en skrift angelägenheter beträlfar.
Bihang III, Konstitutions-Utskottets Memorial N:ris 17, 26, 30, 33.
Ridderskapets och Adelns protokoll för den 28 Juni och 14 Juli 1848. 20 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 4.
Preste-ståndets protokoll för den 28 Juni och 13 Juli 1848.
Borgare-ståndets protokoll för den 28 Juni och 13 Juli 1848.
Bonde-ståndets protokoll för den 28 Juni och 14 Juli 1848.
Förslag till ändring och tillägg i 36 och 43 §§ R. O., rörande sammansatta Utskott.
Itiksdags-Orilninireii. § i:o.
Utom förenämnda — — — Konungens yttranden. 2:o.
Stånden kunna — — — — — — angelägenheter. 3:o.
Skulle Riksens Ständer — ■— — — — Constitutions-Utskottet. 4:o.
Blifva göromålen — — — — — — — förfalle frågan.
§ Skulle elt Utskott anse nödigt att, till öfverläggning om något ärende af särdeles vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda, vare det tillåtet, på sätt Utskotten öfverenskomma, antingen in Plenis, eller fast heldre genom Deputerade. 36. 1, 2, 3, 4 mom. oförändrade.
5:o (nytt moment). 5:o.
Finnér så sammansatt Utskott, som i 43 § sägs, sig förstärkning behöfva-, dä skola dertill af hvarje utaf de uti det sammansatta ingående Utskotten ytterligare toänne ledamöter af hvart Stånd utses. 43.
Varder ärende af något Riksstånd till flere Utskott remitteradt, eller anser ett Utskott nödigt att, till öfverläggning om något ärende af vigt, med annat eller andra Utskott, sammanträda; då skola från hvar Idera af de Utskott, som honstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 21 Finner Banco-Utskottet de ämnen, hvilka utgöra föremålen för dess sammanträde med annat eller andra Utskott, vara af sådan beskaffenhet, att de fordra Tysthetsed, aflägge sammanträdande Ledamöter af andra Utskott densamma.
Emellan Hemliga Utskottet och annat Utskott äge ej sammanträde rum. lill gemensam öfverläggning sammankomma böra, Iva Ledamöter af hvarje Stånd dertill utses.
Finnes förstärkning nödig; för hålles såsom i 5 morn 36 § sagdt är.
Sålunda sammansatt
Utskott ege rätt att betänkande i frågan till Rikets Ständer afgifva, utan att Utskottens öfrige ledamöter deri taga del.
Finner Banko-utskottet de ämnen, hvilka utgöra föremålen för dess sammanträde med annat eller andra Utskott, vara af sådan beskaffenhet, att de fordra tysthetsed, aflägge sammanträdande ledamöter af andra Utskott densamma.
Emellan Hemliga Utskottet och annat Utskott ege ej sammanträde rum.
Bihang III, Konstitutions-utskottets Memorial N:ris 18, 24, 30, 33.
Ridderskapet och Adelns protokoll den 28 Juni 1848.
Preste-ståndets protokoll den 28 Juni 1848.
Borgare-ståndets protokoll den 26 Juni 1848.
Bonde-slåndets protokoll den 28 Juni och 14 Juli 1848. 22 Konstilutions-Utskottcts Memorial, N:o 4. 7. Förslag till närmare bestämning af tiden f ör motioners afgifvande.
§ Intet ärende må nedläggas utan Stan- Intet behörigen väckt ärende må dets uttryckliga beslut.
Ej eller må, nedläggas utan Ståndets beslut.
Ej heller med undantag af Grundlagsfrågor, nya äm- må, med undantag af Grundlagsfrågor, nen af Riksdagsmän väckas, sedan En nya ämnen af Riksdagsman väckas, sedan månad från Riksdagens början, enligt 27 § Jjorton dagar tilländalupit från den dag, tilländalupit, så vida icke sådana frågor Konungen, enligt 27 §., afgifvit
Sin af redan fattade beslut, eller redan upp- Proposition angående Statsverkets tilltaga». ärenden, eller under Riksdagen inträf- stånd och behof, så vida icke sådane fande händelser, omedelbarligen föranledas, frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller under Riksdagen inträffade händelser, omedelbarligen föranledas.
Bihang, III Konstitutions-utskottets Memorial N:ris 19, 25, 30, 33.
Bidderskapet ock Adelns protokoll den 28 Juni och 14 Juli 1848.
Presle-ståndets protokoll den 28 Juni och 13 Juli 1848.
Borgare-ståndets protokoll den 26 Juni och 13 Juli 1848.
Bonde-slåndets protokoll den 28 Juni och 14 Juli 1848.
Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 23 §.
Förslag till 'ändringar och tillägg uti 56 och 81 §§ Regerings-Formen, samt 1 mom. 29 §, 3 mom. 49 § och 73 § Riksdags-Ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne.
å 56.
Frågor om förändringar af Stadganden i Grundlagarne varda på följande sätt behandlade:
Tillstyrker Konstitutions-Utskottet hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit, eller Utlåter sig Utskottet med till- eller afstyrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition; varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga; men icke vid densamma besluta.
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Konstitutions-Utskottets yttrande; hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid N:o 1.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas — — — — — Riksdags-Ordningen föreskrifves.
(Det derefter följande skulle utgå).
Konstitutions- UIsko t tets Memorial, N:o 4. nästa Riksdag, och då endast med »fa eller BfeK skall kunna beslutas, och galle då föreskriften i 75 § Riksdags-Ordningen.
Göras åter i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Iionstitutions-Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett heltutlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtliga Riks-Stånden om ett enahanda utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande på tid och sätt, som ofvan föreskrifna äro.
Blifva åter något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Konstitutions-Ulskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af Tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka, genom samfäld omröstning, skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtande hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. § 81.
Denna Regerings-Form samt Rikets öf- Denna Regerings-Form samt Rikets Öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller riga Grundlagar kunna icke ändras eller UPP - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. upphäfvas, utan genom Konungens oell alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
Ej ina frågor derom uti Ståndens Plena väckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda Konstitutions-Utskott.
Delta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarnc granska, äger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa.
Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan fiirst å den nästföljande, derom besluta.
Blifva dä alla Riks-Stånden om ändringen ense, ofverl emile de Förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, att Konungen ville Sitt bifall dertill gifva.
Konungen inhemte hela Stats-Rådets lankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer ä Riks-Salen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka han icke samtycker till deras åstundan.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Hail Stats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att 0111 denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage Konslitutions-Utskottet, att sitt utlåtande derom lill Riksens Ständer afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa Riksdag, Bih. till II.
Prol. 1850 & 1851. 3 upphäfvas, utan genom Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
Ej må frågor derom uti Ståndens Plena väckas, ulan anmälas de bos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda Konstilutions-Utskott.
Detta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarne granska, äger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga alt verkställa.
Riksdagsmans förslag till grundlagsändring, det Konslilulions-Utskottet ogillat, for/alle.
Förslag till. ändring i Grundlag, sorn Utskottet sjelfmant, eller uppå derom af Riksdagsman väckt fråga, till Riksens Ständer öfverlemnar, skall, oni intet däremot från något Riksstånd anmärkes, förblifva hvilanda till nästföljande Riksdag och då af Riksens Ständer af göras.
Får der förslaget af något Stånd ej genast, oförändradi, godkänd l, skall det lill Konstitutions-Utskottet återförvisas med do dervid gjorda anmärkningar.
Del förslag, Utskottet, till svar derå. framlägger, lige Standen antingen förkasta, eller, med eller ulan förändring, godkänna.
Godkännes förslaget af minst Irenne Riks-Stånd; förblifve det hvilande lill näs/påföljande Riksdag.
Förkastas del af minst Irenne Riks-Stånd; förfalle.
Godkännes del af tveinne Stånd, men förkastas af de tvä öfriga,• da skall Konstitulions-Utskoltet, genom val Samt. 3 Haft. 4 2(> Konstitutions-Ulskottets Memorial, N.-o 4. då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Afstyrkcr Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande i detta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stanna emot två, deras, som beslutet uppskjutit.
Men icke må under någon förevändning Riksens Ständer förr än å nästa Riksdag Propositionen till bifall upptaga.
Samtycka då alla Riks-Stånden till Konungens Förslag, begäre de dag, att på Riks-Salen få Riksens Ständers bifall dertill afgifva.
Antaga icke Riks-Stånden samfäldt Konungens Proposition, vare den afslagen, och aflemne Riksens Ständer sitt afslag med skälen dertill skriftligen till Konungen genom deras Talmän.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum utan Konungens och alla fyra RiksStåndens sammanstämmande beslut. af Riks-Ståndens Plena förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje Stånd, medelst samfäld omröstning afgöra, huruvida förslaget må till nästföljande
Riksdag hvila eller icke.
Förena sig minst frenne
Stånd om förändring i en eller flera delar af Utskottets förslag; hvile detsamma, sålunda för ändradi, till nästa Riksdag.
Stanna tvä
Stånd emot Iva i olika beslut om de förändringar, sorn göras skola, och sig, uppå Utskottets framställning, efter hvarandra ej foga; af göres genom omröstning, sorn af Utskottet föreslås, uti förstärkt Konstitutions-Utskott, hvilken förändrade ordalydelse skall hvilande förblifva, eller, om ingen sådan godkännes, alt all ändring i förslaget må förfalla.
Ilvilande förslag till grundlagsändring äga Riks-Stånden vid näslpåföljande Riksdag antingen ogilla, eller oförändradl antaga.
Antages förslaget; varde det genom Ståndens Talmän öfverlemnadt till Konungen, sorn sedan
Han deröfver inhemtat Stats-Rådets tankar, tager Sitt beslut och meddelar Riksens Ständer å Riks-Salen Sitt samtycke, eller ock skälen för Sin vägran.
Vill Konungen bos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne; höre Han Stats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage Konstitutions-Utskottet, att sitt utlåtande derom till Riksens Kons ti tu tions-Utskotte ts Memorial, N.-o 4. 27 Ständer afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit 5 hvile förslaget till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta, oförkränkt deras räll alt om förslaget genast sina tankar yttra.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition; då må Riksens Ständer genast kunna — — — — — — sammanstämmande beslut. Riksdags-Ordiiingen. § 29. mom. 1.
Konstitutions-Utskottet, som utgöres af Konstitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra ledamöter, tillkommer att, i Tjugufyra ledamöter, tillkommer att, i den ordning Regerings-Formen föreskrif- den ordning Regerings-Formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar, samt ver, granska Rikets Grundlagar samt uppupptaga frågor och till Plena afgifva för- laga frågor och till Plena afgifva förslagslag om ändringar, förbättringar och för- om ändringar, förbättringar och förklaklaringar deraf; hvaröfver Ståndens leda- ringar deraf; och förhålles dermed såsom möter vare obetaget att in pleno yttra uti Regerings-Formens 81 § stadgadt är. sina tankar, men Riksens Ständer ej förr, Då Utskottet icke funnit skäl att gilla än å den nästföljande Riksdagen, må be- och till Riksens Ständers pröfning öfversluta.
Ofverlemnar Konungen åt Riksens lemna något förslag till ändring eller förStänder någon Proposition rörande grund- klaring af Grundlagarne, som Utskottet lagar, uppdrage Ständerna genast, utan af en Riksdagsman emottagit, vare Utatt förut derom öfverlägga, åt Konstitu- skottet skyldigt, om författaren det yrtions-Utskottet, att dess utlåtande afgif- kar, att meddela honom sitt yttrande med va: och förhålles dermed, som i Regerings- tillstånd att detsamma, jemte förslaget, Formens 81 § stadgadt är.
Då Utskot- genom trycket allmänt göra, då han för tet icke funnit skäl att gilla och till
Rik- det sistnämndas innehåll sjelf i egenskap sens Ständers pröfning öfverlemna något af författare må, enligt tryckfrihetslagen, förslag till ändring- eller förklaring af ansvara. 28 Köns tihl tio ns- Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, vare Utskottet skyldigt, 0111 författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande, med tillstånd alt detsamma, jemte förslaget, genom trycket allmänt göra, då lian för det sistnämndas innehåll sjelf, i egenskap af förfaltare, må enligt Tryckfrihcts-lagcn ansvara.
2:dra och 3:dje mom. oförändrade. 8 « 3:o
Vid pröfningen i Ståndens Plena af Ulskotts afgilna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller förkastande utan förändring.
Göres dervid anmärkning till förändring, oell linner Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må ti 7 Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller, derest någon ledamot det äskar, i annat Plenum besluta.
Ar anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erhållc Utskottet af samma anmärkning del, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka.
När ett sålunda heredt förslag till Stånden återkommer, varde det behandladt på samma sätt, som här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytterligare remiss ej må äga rum. mom. 3. 3:o Hela delta moment förblir o förän - dradt.
Vid slutet deraf tillägges:
Om grundlags-frågors behandling är i 81 § liegerings-Formen sär skildt stadgadt. konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 29 § 73.
Stadna Riks-stånden i sina beslut öfver någon fråga uti hufvudsakligen eller lill vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje Stånds beslut genom protokolls-utdrag remitteras till det Utskott, som med målet befattning baft, hvilket åligge, att meningarne, sa nära möjligt är, sammanjemka och med förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitivt beslute.
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Ständer i sina serskilda Plena, genom allmän omröstning, till en Nämnd att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att ledamöterna blifva tretio af hvarje Stånd, hvilka sam fälld t rösta, såsom 53 § ftireskrifver, öfver den tvisliga frågan, och äge att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra.
Paragraphens innehåll förblir oföräudradt.
Om behandlingen, i dessa fall, af grundlagsfrågor är i 81 § Regerings-Formen särskildt stadgadt.
\:o 3.
Re ge rings-För men. § 56 mom. 2.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarnc, sorn i Konstitutions-Utskottet väckas, varda på följande sätt behandlade:
Tillstyrker Konstitutions-Utskottet hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit 5 varde Utskottets yttrande derom vid samma Riksdag öfvcrlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga, men icke vid densamma besluta.
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Iionstitutions-Utskottets yttrande: hvile detsamma, såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med «f a eller Mej skall kunna beslutas, och gäfle då föreskriften i 75 § Riksdags-Ordningen.
Göras aler Konstitutions- Uis kottets Memorial, N;o 4. i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje Riks-stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Konstitutions-Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riksståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtliga Riks-stånden om ett enahanda utlåtande; hvile det till slutligt antagande eller förkastande på tid och sätt, som ofvan föreskrifna äro.
Blifva åter något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Konstitutions-Utskottet, genom val af Riks-ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka genom samfäld omröstning skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtande hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. § 81 mom.
2 Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Ilan Stats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådels tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage Konstitutions-Utskottet, att sitt utlåtande derom lill Riksens Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 31 Ständer afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit; hvile förslaget till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta; oförkränkt deras räll att om förslaget genast sina tankar yttra.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; gällande i detta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stanna emot två, deras, som beslutet uppskjutit.