Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dimensionen af deras tjock- lek bestämmes efter fjerdedelen af deras total- omfång midtpå, så att t. ex. en sparre, som på två motsatta sidor innehåller 10 tums tjock- lek och på de öfriga endast 6 tums, kommer att vid tullklareringen behandlas lika med en, hvars alla fyra sidor tvärtöfvcr innehålla hvar- dera 8 tum.
Stäfver, Lagg- och Botten-: af till och med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de senare: 2 — — af ek 120 stycken — 3 — — 24 — af bok, furu eller gran 120 stycken — l öfver 34 till och med 42 verktums längd å de förra och 27 verktums längd å de senare: 3 16 — af ek 120 stycken 8 — — 32 — af bok, furu eller gran 120 stycken — 1 6 derutöfver: 10 — — af ek 120 stycken — 24 . 5 — — af bok, furu eller gran Ved • 120 stycken — 12 — 7 24 T Cll .
Björk- 1 famn 1 24 10 — — Bok- och Ek- 1 famn 2 5 — — alla andra slag 1 famn — 36 — Anm.
Famnen beräknas till 4 alnars längd, 3 alnars höjd och 6 qvarters bredd. — 30 — Årträd eller ämnen till åror 1 par — 4 — Alla andra varor, än de i denna Tariff upptagne, äro vid utförsel tullfria.
Expeditions-Vtskollets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i 36. 355 IIS.
Tariff för Ii.redit-wpplaget och Tran s i !o - et /// i flen.
Transito-afgif- tens beräkning. afgift Bauko 1500 skålp.
Avis 1 skålp.
It: (lr sk. r. i i 200 lisp.
Aska, pott-: raffinerad och calcinerad 1 lisp. 8 10 skepp:d Bly, oarbetadt 1 skepp:d — 20 150 kannor Bränvin:
Geniever 1 kanna 10 150 kannor Conjac 1 kanna — — 10 150 kannor Rumm 1 kanna — — 10 150 kannor Arrac 1 kanna — — 10 700 skålp.
Cacao 1 skålp. ■— — 2 1000 skålp.
Caffe 1 skålp. — — n 400 skålp.
Corinler . 1 skålp. — — 1 1400 skålp.
F.enkol 1 skålp. — — 1 40 tunnor Fisk: saltad, Sill . 1 tunna 4 300 lisp. torr, Gråsidor eller Sey ....... 1 lisp. — — 6 1400 skålp.
Fät'g er:
Blyhvitt 1 skålp.
_ 1 50 skålp.
Coehenille 1 skålp. — 2 4 100 skålp.
Indigo 1 skålp. — 1 4 400 skålp.
Garn, bomulls-: ofärgadt ....... . r .. . 1 skålp. _ 3 150 skålp. färgadt, Turkiskt rödt 1 skålp. — 1 — 2000 skålp.
Gryn, utom af Spanmål 1 skålp. — — 2 10 skepp:d Hampa, häcklad 1 skepp:d — 16 100 lisp.
Ingefära, torr 1 skålp. — — 1 356 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Transito-afgif- tens beräkning. afgift.
Banko. 20 tunnor Kummin . . . . 1 tunna It:dr sk. 8 r. 100 lisp.
Lin, ohäckladt 1 lisp. — 1 6 100 lisp. häckladt 1 lisp. — 3 6 50 lisp.
Ljus: talg- 1 lisp. — 2 4 300 skålp. vax-, gula hvita och Spermaceti 1 skälp. — — 4 300 skälp.
1 skälp. — — 6 900 skålp.
Mandel 1 skålp. — — 1 1000 skålp.
Olja, Bom- eller af Oliver Hamp- 1 skålp. — — 1 2000 skålp. 1 skålp. — — 1 i 800 skålp.
Peppar, alla slag 1 skålp. — — 1 2000 skålp.
Plommon, Cathrin- och Sviskon 1 skålp. — — \ •i 2000 skålp.
Pomerans-knoppar och Skal . 1 skålp. — — i 2000 skålp.
Russin 1 skålp.
— — 1 •i 100 tunnor Salt, Kok- 1 tunna — 1 4 1800 skålp.
Sirap, Socker- 1 skålp. — — 1 2 1800 skålp.
Mascovad, eller brunt och gult, ordinärt Terres- och Tetes samt hvitt Pudersocker 1 skålp. ■ 1 1200 skålp.
Krossadt Lump- och Ilavanna-Terres . . 1 skålp. — 1 1200 skålp.
Topp-, Candi- och Kak- 1 skålp. — — 1 100 tunnor Spanmål, omalen, alla slag 1 tunna — 2 4 150 skålp.
The 1 skålp. — — 8 100 tunnor Tjära 1 tunna — 2 C 1200 skålp.
Blad 1 skålp.
b 2400 skålp.
Stjelkar 1 skålp. — — b 200 skålp.
Ull 1 skålp. — — 2 200 kannor Vin: på fastager 1 kanna — — 8 100 kannor på buteljer 1 kanna — 1 8 Expcditions-Ulskottcts Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 136. 357 Underrättelser om livad vid Taxaus verkställighet iakttagas bör. §. 1.
Hvad vid tullklarering af brutet skillingtal ej hinner till half skilling uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad af sådant brutet tal stiger till eller öfver en half. 8- 2.
Med de i Taxan förekommande vigtbestämmelser förstås viktualievigt, der annan vigt icke särskildt är utsatt. §• 3.
För alla varor, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande tullen med fyratio procent, och för alla varor, som med dylika fartyg ullöras, med femtio procent, utom i de fall, då genom särskilda afhandlingar med främmande makter undantag härutinnan blifvit öfverenskomma.
Till allmänhetens underrättelse utfärdar Kongl. Maj:ts och Rikets KommerseKollegium
Fartyg här i Riket byggda, som för utländsk räkning köpas och utföras, njuta i allmänhet lika rätt, som inhemska, i hänseende till tullens beräknande för de varor, som med dem första gången utskeppas. §• 4.
Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras af Svenska fartyg med tolf och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med trettiosex skillingar
Ranko för hvarje läst, beräknad efter Svenskt Mätarebref, samt betalas hvarje gång håde vid inkommande och utgående; dock om ett inhemskt, eller med inhemska lika berättigadt, främmande fartyg, under loppet af ett kalender-år, gör flera resor mellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast första resan och, vid förnyadt inkommande, endast när fartyget innehar last, samt större eller mindre del deraf lossar; och må i delta hänseende jemväl såsom barlastade anses:
Fartyg af 8 lästers drägtighet och derunder, som innehafver gods icke uppgående till mer än hälften af dess drägtighet; Fartyg öfver 8 till och med 50 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 4 läster; Fartyg af öfver 50 till och med 100 lästers dräglighet, som innehafver gods icke öfver 6 läster, samt fartyg af öfver 100 lästers drägtighet, som innehafver gods icke öfver 8 läster; hvaremot, då fartyg innehafver gods till större lästetal i förhållande till drägligheten, än hvad sålunda nu'bestämdt är, detsamma bör anses såsom lastadt, samt hel afgift erlägga. 358 Expedilions-Ulskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o i 36. 8- 5.
Ijo. Å inkommande varor, som, enligt Taxan, förtullas efter vissa procent af värdet, och för hvilka tullen ej efter auktionspris skall beräknas, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurans, frakt och all annan derå använd kostnad, intilldess de till lossningsorten anländt, och å utgående varor deras partipris i lastningsorten.
Godsegarens angifnings-inlaga å inkommande sådana varor bör, så vidt ske kan, styrkas af Faktura eller Konnoissement, äfvensom assuransräkning, då försäkring tagen är; och bör, då plakatstämpel ä sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas, efter hvilket värde varan blifvit förtullad. 2:o.
När en vara blifvit till förtullning angifven, med åsatt värde, skall anslag, derom å Packhusdörren genast ske.
Inom tre söcknedagar derefter, anslagsdagen inberäknad, ege hvem som det önskar, att inkomma med anbud om inlösen af det sålunda angifna godset med minst 10 procents förhöjning utöfver det af egaren uppgifna värdet.
Anbud af sådan person, hvars vederhäftighet ej är tillförlitligen känd, skall, på vederbörande Tulltjenstemäns anfordran, beledsagas ai' antaglig borgen för anbudets behöriga uppfyllande.
Har ingen anmält sig till godsets inlösning, på sätt nu nämndt är, eller finner Tullkammaren så väl det angifna värdet, som de derutöfver gjorda anbud, när sådant skett, i allt läll icke motsvarar godsets värde, må Tullkammaren samma gods, med tio procents förhöjning utöfver det högsta erbjudna värdet, för Kongl. Majlis och Kronans räkning inlösa; skolande godset i sådan händelse sist inom en månad derefter på offentlig auktion försäljas, på sätt derom vidare kan varda särskildt bestämdt, efter anmälan hos GeneralTullstyrelsen; och åtnjule vederbörande Tulltjensteman hälften af den behållna vinst Tullverket genom sådan försäljning under hvarje års lopp kan erhålla utöfver de angifna värdesummorna med afdrag af tull- och försäljnings-kostriader.
Har vid anslagstidens slut hvarken enskildt anbud om inlösen inkommit eller Tullkammaren funnit sådan böra ega rum för Kronans räkning, må, vid tullberäkningen, efter angifningen komina att bero, och varan, efter skedd klarering, af egaren disponeras; men eger inlösning på förenämnde sätt runi för enskild räkning, skola tullafgifterna efter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas, och skall af inlösningssumman, hvilken den, som stannar för högsta anbudet, åligger att, sist innan kl.
Tolf nästföljande söcknedag efter anslagstidens förlopp, i Tull-kassan nedsätta, varuangifvaren genast derefter utbekomma angifningsbeloppet, tillökadt med tio procent, men öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla Kronan, och hälften ingå lill det särskilda anslaget för Manufakturernas befrämjande, under iakttagande af hvad i Kongl. Majrts Nådiga Förordning till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor i sådant hänseende stadgas. §• 6.
Föreskrifterna i sednare momentet af nästföregående §. tillämpas icke å brukade flyttsaker och resande tillhöriga effekter, som icke utgöra haiidelsgods, och hvarmed förfares enligt hvad derom särskildt är eller varder stadgadt. §. 7. På vederbörande Fabriks- och Handtverks-föreningar ankommer att utse en eller flera personer i hvarje Stapelstad, som ega att tillse, det de lill hvarje förenings yrke hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar förtullade, och öfvervara alla Expedilions-Vtskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, A':o 136. 359 stämplingar i packhusen; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång. §■ K, Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. §• 9.
Vid uppkommande tvist om en varas rätta art och benämning, må General-Tullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan, der så erfordras, sakkunnige handlande eller fabrikanter hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande besvär öfver General-Tullstyrelsens i dylika frågor fattade beslut bos Kongl. Maj:t i underdånighet anföras endast af godsegaren. §• 10.
Alla, både inkommande och utgående, varor, ehvad de förtullas efter bestämd afgift eller efter vissa procent af värdet, eller äro tullfria, skola angifvas till namn, art och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål eller vigt, och, då godset efter värde förtullas eller är tullfritt, äfven värdet, samt på lika sätt i Tull-journalerna och Persedelsextraklen upptagas.
Om hvad i öfrigt vid varors angifning och förtullning iakttagas bör, tjenar Seglalions-Ordningen lill efterrättelse. §. 11.
Uppå ingifven inlaga lill Tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den lör varorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger densamma fritt använda, på sätt och med vilkor i öfrigt, som SeglationsOrdningen och Nederlags-Förordningen bestämma. §• 12.
Till handelns underlättande kommer så kalladt Kredit-Upplag eller anstånd med tull afgifternas betalning för alla i Tarifen i sådant afseende utmärkta varor, till der bestämda minimiTqvantiteler, att lills vidare ega rum uti Städerna: Stockholm, Götheborg, Norrköping, Gefle, Carlskrona, Malmö, Calmar, Wisby, Westervik, Uddevalla, Landskrona, Christianstad, Carlshamn, Ystad, Halmstad och Helsingborg, under iakttagande af följande vilkpr: ali varorna uppläggas under Tullkammarens, jemte egarens, lås och vård ; att egare af dessa varor fä, emot utgörandet af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot transito-tull, då de bevisligen åter utföras, från Kredit-upplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; att Kredit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset till uppläggande angifvits; hörande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras, eller tillfullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande, då upplaget skedde, vid påföljd att godset i annat fall för egarens räkning å auktion försäljes, dä belöpande införsels-tull och omkostnader å auktions-summan först afdragas och återstoden tillställes godsegaren; 360 Expedilions-Vtskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 436. att gods må kunna transporteras från en Stads kredit-upplag till en annans, dock med kredit-tidens beräkning ifrån den dag, godset först till uppläggning angafs; att varor må kunna afgiftsfritt öfverflyttas till kredit-upplag från nederlag, med beräkning af kredit-tiden från angifningen till kredit-upplaget; att varor må, efter anmälan hos General-Tull-Stvrelsen, öfverflyttas från kreditupplaget på nederlag, emot erläggande af så väl transito-afgift, som inkommande rekognition; samt att genom kredit-upplaget någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som Kongl. Majit redan i Nåder förunnat vissa Städer eller framdeles i Nåder förunnar andra. §• 13.
Egare af fartyg om minst 40 lästers dräglighet, som vid Svenskt skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fallfärdigt skick, och sådant inför General-Tull-Styreisen styrkt blifvit, fä, uppå tillika der skeende anmälan, tillgodonjuta restitution med två tredjedelar af erlagde införsels-afgifter för de skepps-förnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visat hafva varit till fartygets tackling och ntredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införda.
Kommerse-Kollegiun) eger att, efter pröfning af behofvet och på derom i hvarje särskildt fall af vederbörande gjord ansökning, lemna tillåtelse till tullfri införsel af varuprof i så ringa qvantitet, att det ej kan till verklig förbrukning användas, samt af modell, införskrifven af inhemsk slöjdidkare, som åstadkommer likartad tillverkning, dock ej för honom mera än en af hvarje slag.
Klädespersedlar, guldnipper och silfverprydnader äro från denna tillåtelse undantagne. , §• 14.
Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet såsom Topp-, Gandi- och Kaksocker, krossadt Lump- eller Havanna-Terres eller annat under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer, i Tullkammare- eller Packhus-lnspections-Föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tull-Styrelsen, då prof å sockret jemväl bör insändas. §• 15.
Vid utförsel sjöledes från Stapelstad af följande utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 skålpund Topp-, Candi- och Kaksocker 3 sk. — 1 skålpund krossadt Lumpsocker 2 sk. 6 rst. — 1 skålpund Kardus eller karfvad Tobak, äfvensom pressad och rullad Tobak 4 — 1 skålpund Snus . 4 — t skålpund Bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32, eller deröfver, efter Engelsk beräkning 4 — 1 skålpund af Paddy tillverkade Risgryn Expeditions-Vlskollels Förslag till underd.
Skrifvelse, A’:o 436. 361 hvarvid iakllages: l:o att hvad Socker- och Tobaks-fabrikater samt Boinullsväfnader, äfvensom Risgryn, angår, minst 100 skålpund af samma vara skola till export angifvas och på en gäng afsändas; 2:o att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver, efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas Tullkammare-Journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att varan, då den är stämpling underkastad, bör vära med behörig tillverknings-stämpel försedd; och 4:o alt utförseln verificeras, antingen genom intyg af Svensk Konsul eller vice Konsul å lossnings-orten, eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, af annan vederbörande Embetsmyndighet, alt varan derstädes blifvit lossad, eller ock, genom attest af vederbörands Tull-bevaknings-tjensteman, om godsets bevakning lill öppen sjö i den mening, sorn 30 §. af gällande Nederlags-Förordning föreskrifver. §• 16.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller, till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötullkammare finnes, må derstädes, utan skeppsumgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af siri last och intaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än sorn lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skepps-umgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 §. föreskrifver, betalas, då lossning eller lastning eger rum.
Dock må, under fart från en (iil annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigadt främmande fartyg, utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena lill grund.
Dä lossning eller lastning på flere ställen egt rum, erläggas dock, i öfverens stämmelse med nyssåberopade 4 §., skeppsumgälder endast å första lossnings- eller lastnings-stället, derom bevis på passet meddelas. §. 17. Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som berörda Förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastnings-orten.
Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteler Vin, Bränvin, Caffe och Risgryn, nemligen: , Bih. till It.
Prot. 4S53 & ISSA. 40 Sami. 4 A fä. 46 362 Expedilions-Utskoltels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 436.
För Fartyg, kommande från Östersjön, eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus Län från Nordsjö-orter samt Holland, England och Franska Westersjö-hämnar: 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 2 skålpund Kaffe och 3 skålpund Bisgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerarnes antal; samt
För fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus Län : 5 kannor Vin, 4 kannor Bränvin, 4 skålpund Kaffe och 6 skålpund Bisgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvartannat utbytes; så att den, som bar mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfrige nämnde proviant-artiklar öfverstiger en Skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastnings-orlen, skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisions-varor öfverhlifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisions-förrådet icke under vistandet i Svensk hamn om hord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. §. 18.
Nödigt förråd af lifsmedel för skeppsbesättningar, antingen fartyget inlöper i Svensk hamn, eller lifsmedlen derifrån med skeppsbåt hemtas, befrias från utförselstull och andra dermed förenade afgifter.
Svenska fartyg få äfven till skeppsbehof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till skeppets behof, i mån af dess storlek, kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må räknas t famn Ved, 1 tunna Tjära, \ tunna Beck, 2 st. år- och 4 st. spakämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Främmande fartyg må deremot, ej heller till skeppsbehof, inlaga sådana förnödenheter, utan erläggande af derför belöpande tull-afgifter. §. 19.
På det Skeppare och besättningar å Svenska k rafvel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den föring, som uti Kongl. Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran, blifvit tillagd, skola Skeppare och besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragta last inflyter, mot behörigt qvitto, erhålla dess föring, utgörande vid fart från Östersjön fölen Skeppare 1 Riksdaler 16 sk., för en Styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, så väl som gossar, hvardera 21 sk.; från de vid Nordsjön, Kanalen och Atlantiska hafvet belägna Europeiska orter, för en Skeppare 7 Riksdaler 9 sk., för ön Styrman 3 Riksdaler 28 sk., och för det öfriga skeppsfolket, hvarje person 2 Riksdaler 42 sk.; samt från Medelhafvet, Levanten och andra aflägsnare orter, Skepparen 9 Riksdaler, Styrmannen , 4 Riksdaler 24 sk., och för hvardera af den öfriga besättningen 3 Riksdaler 28 sk., allt Svenskt banko; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 50 Riksdaler banko, bestås Skeppare och besättning ej någon föring, från hvilken förmån äfven inhemska på klink byggda samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjöhamnar, njule föring, såsom från Medelhafvet, när tullen för de derifrån i Svenskt Expedilions-Ulskottets Förslag till underd.
363 fartyg medbragta varor stiger till en fjerdedel af tullbeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i Införsels-larifen utsatta tull, må ban äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af Magistrats-person, med biträde af tvä sakkunnige och ojäfvige män, verkställas, i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtnirigs-åtgärden kontrollera.
Befinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola Besigtningsmännen ej allenast härom utfärda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick.
Derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar Tullkammare-Föreståndaren sitt godkännande å besigtnings-instrumentet, sorn ej edsvurne Besigtningsman äro pligtige ali, der så äskas, med ed lästa.
Tullkammaren låter sedermera, eller föregången kungörelse, på öppen auktion, i behörig ordning, försälja hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande, att godset, såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt, försäljes, införsels-tullen för det som, enligt tarifen, förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tull-procent å auktions-priset, samt för annat gods emot tarif-bestämmelseh minskas i samma mån, som auktions-priset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; kommande behållna auktions-summan att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar elter den preskriptionstid, hvarinom angifnings-inlagan, jemlikt 30 §. af gällande Seglations-Ordning, bör vara till Tullkammaren aflemnad, ansvare för lull-afgifternas fulla erläggande, derest han icke genom skriftlig anmälan hos Tullkammaren, inom samma tid, afslår sin rätt till den skadade varan, som då, medelst offentligt utrop, för Kronans räkning, genom Tullkammarens försorg, försäljes.
Beträffande förtullningen af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån komna, fartyg, skall iakttagas: l:o att, derest fartyget alldeles förolyckats eller så skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinations-orten, åter intagas, eller om dessa till större eller mindre del finnas så sjöskadade, att de till vidare försäljning icke, utan äfventyr, kunna användas, godsegare eller dess ombud må ega att godset, i den stapelstad, djt det beqvämljgast må kunna föras, eller, om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i strandnings-orten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auktion, i vederbörlig ordning låta försälja; 2:o att för detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas, då strandängen skett inom stads område, af Magistrats-person, och i annat fäll af Kronofogden i orten eller annan behörig krono-betjent, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullkammare-Föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besiglnings-åtgärden kontrollera och, om fog till anmärkning icke förekommer, å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sill godkännande; 3:o att minst en månads tid må bestämmas för auktionens hållande, efter derom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet utfärdad kungörelse; dock om någon 364 Expedilions-Utskoltels Förslag till underd.