Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Arik. till Exp.-Utsk. den 4 Nov. 1863, kl. 10 t. in. Memorial, i anledning af Hiks-Slåndens skiljaktiga beslut, i fråga om inrättande af en pensions-anstalt för sjömän. (U. A.) I anledning af Kongl. Maj:ts den 29 nästlidne Maj till Rikets Ständer aflåtna och till Stats-Utskottet öfverlemnade nådiga Proposition, angående inrättande af en pensionsanstalt för befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segel- eller ångfartyg, äfvensom machinister och eldare å sistnämnda slags fartyg, hade, uti sitt deröfver afgifna Utlåtande N:o 172, Utskottet, af anförda skäl, hemställt, dels att Rikets Ständer måtte lemna sitt bifall till bildande af en pensionsanstalt, inrättad i öfverensstämmelse med det af Kongl. Maj:t nådigst framlagda förslag, samt medgifva, att till denna pensionsanstalt må, från och med nästkommande år, af tullmedlen utgå ett mot den så kallade föringen — hvilken från samma tid ej vidare bör till sjöfolket utbetalas — ungefärligen svarande belopp, hvilket, enligt de grunder ofvanberörda förslag innehåller, för närvarande bestämmes till 24,000 R:dr årligen, dels ock att Rikets Ständer måtte, vid tillkännagifvande af detta beslut, uttrycka den åsigt, att det bidrag, som utöfver nämnda summa kan blifva för pensionsanstalten erforderligt, bör till fulla beloppet utgå af handels- och sjöfartsfonden, derest denna dertill lemnar tillgång, så att endast i motsatt fall anslag af statsmedel bör ifrågakomma.
Enligt Utskottet delgifna protokollsutdrag, har, vid föredragning häraf hos Riks - Stats-Utskottets Memorial N:o 213.
3 Stånden, Utskottets hemställan blifvit godkänd af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, men afslagen af Bonde-Ståndet, hvaremot Borgare-Ståndet återremitterat Betänkandet.
Då emellertid Utskottet af den skedda återremissen icke funnit sig ega anledning frånträda sin ofvanberörda framställning, hvilken blifvit af 2:ne Riks-Stånd godkänd, får Utskottet det afgifna yttrandet vidblifva och hemställer, att Borgare-Ståndet måtte i denna fråga fatta beslut.
Hf:o 2i3.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Nov. 1863, kl. 10 f. tn.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande af Kongl. Majit äskad tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka. (U. A.)
Uti sitt under N:o 196 afgifna Utlåtande i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition, angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka, hade Stats-Utskottet, som ansett sig ega skäl godkänna den af Kongl.
Majit framlagda planen för Vestgöta infanteri-regementes återförvandling till kavalleri och Smålands husar-regementes öfvergång till infanteri, tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte, med antagande af berörda plan, till Kongl. Majits disposition, för vidtagande af åtgärder till samma plans genomförande, ställa dels den vakans-afgift, som kan komma att erläggas för tillfälliga karlvakanser från den tid, Kongl. Majits beslut om Vestgöta regementes uppsittning kungöres, och intill dess uppsittningen sker, och dels de besparingar, som på befälets aflöningsmedel under samma tidrymd uppstå.
Vid föredragning af detta ärende hos Riks-Stånden, dervid Utskottets framställning bifallits endast af Preste-Ståndet, har Ridderskapet och Adeln fattat följande beslut: »Erkännande behöfligheten af en tillökning i kavalleriets nuvarande styrka, föreställer sig Ridderskapet och Adeln, att en dylik förändring bör kunna åstadkommas, utan att någon del af det redan alltför fåtaliga kavalleriet blifver till infanteri förvandladt, och kan, för sin del, icke godkänna förslaget om Smålands husar-regementes afsittande.
4 Stats-Utskottets Memorial N:o 213.
Ridderskapet och Adeln anser äfven, att kavalleriets förstärkande genom indeld eller värfvad trupp bör kunna med största fördel åstadkommas i förening med vakanskontrakternas förnyande med de afsutna rusthållsregementena och vakansafgifternas förhöjande till ett belopp, närmare motsvarande värdet af den skyldighet de äro beräknade att ersätta.» Bonde-Ståndet har godkänt ett af Herr A. W.
Björck uti angifven reservation framstäldt förslag: »att Rikets Ständer måtte i svar å den Kongl. Propositionen meddela: att Rikets Ständer väl finna rusthållarne vid Smålands husarregemente företrädesvis berättigade att komma i åtnjutande af de förmåner, som regementets afsittning medförer; men att Rikets Ständer likväl, med afseende å nuvarande förhållanden, icke anse lämpligt, att nu vidtaga några bestämmelser för tillvägabringande af nämnda åtgärd, samt att Kongl. Maj:t måtte täckas låta på lämplig kortare tid af 5 eiler 10 år förnya de kontrakt, rörande kavalleri-regementenas afsittning, som tilländalöpa åren 1870 och 1871; äfvensom att, i händelse Kongl. Maj:t finner sig icke kunna lemna bifall till denna Rikets Ständers framställning, utan pröfvar erforderligt att kavalleristyrkan ökas med 500 man, sådant mätte ske genom Smålands husar-regementes afsittning och uppsättning ånyo af Ostgöta kavalleri-regemente, men att i alla händelser denna åtgärd icke måtte leda till förändring i de förfoganden af räntors och boställens indragning, som skett till följd af regementets afsittning, samt att Rikets Ständer icke eller finna skäl att till förändringens genom förande till Kongl. Maj:ts disposition ställa andra medel, som till Statsverket böra ingå, utan anhålla om nådig Proposition rörande de anslag, som för ändamålet erfordras;» och af Borgare-Ståndet är Utskottets Betänkande återremitteradt.
Af ofvanstående redogörelse inhemta?, att inom de trenne Riks-Stånd, hvilka i frågan fattat beslut, skiljaktiga meningar uppstått i afseende å de åtgärder, som i anledning af Kongl.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning ändamålsenligast borde vidtagas; och då Utskottet sålunda af den behandling frågan hittills hos Rikets Ständer vunnit, icke kunnat hemta ledning för uppgörande af nytt förslag till densammas lösning, hemställer Utskottet, att Borgare-Ståndet måtte i ämnet fatta beslut.
Ståts-Utskottets Memorial N:o 214. 5 2 i 4.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Nov. 1863, kl. 10 f. m.
Memorial, i anledning af erhållna återremisser å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 169, angående revision af nya Trollhätte kanalbolags räkenskaper m. m, (I. A.)
De tvänne första punkterna af berörda utlåtande, uti hvilka Stats-Utskottet dels, uppå anförda skäl, afstyrker vidtagandet af de utaf motionären i ämnet föreslagna åtgärder till utredande, huruvida och vid hvilka tider full inbetalning skett af det för kanaibyggnaden tecknade aktiekapital, äfvensom till anhängiggörande emot bolaget af talan för kontraktsbrott, dels ock meddelar redogörelse för reparationsfondens ställning ifrån år 1846, då afsätlningar till nämnda fond först skulle göras, intill utgången af sistlidet år — hafva af Bonde-Ståndet blifvit till Utskottet återremitterade; men som Utskottets i förenämnda punkter meddelade yttranden blifvit af de tre öfriga RiksStånden godkända, torde Rikets Ständer finna i:o. det berörda återremiss icke kan till vidare åtgärd föranleda.
Vidkommande derefter frågan om lämpligaste sättet för utöfvandet af nödig kontroll öfver bolagets förvaltning, för hvilket ändamål Utskottet, uti utlåtandets 5:dje punkt, föreslagit det två revisorer borde af Kongl. Maj:t utses för att, jemte bolagets tvänne revisorer, deltaga i granskningen af bolagets räkenskaper, styrelse och förvaltning, har Utskottets berörda hemställan blifvit godkänd af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet; hvaremot utlåtandet i denna del blifvit till Utskottet återremitteradt af Borgare- och Bonde-Stånden, hvilka för sin del till antagande förordat ett af Kongl. Kammar-rätten, efter erhållen nådig remiss af kanalbolagets underdåniga framställning den 19 sistlidne Januari, angående vissa ändringar i bolagsreglorna, den 15 sistlidne Juni afgifvet förslag, enligt hvilket Statens granskningsrätt skulle utöfvas af två dertill utsedde revisorer enligt den instruktion, som, oberoende af bolagsreglorna, Kongl. Maj:t kunde finna för godt att för dem utfärda.
Såsom skäl härför har Kongl. Kammar-rätten hufvudsakligen anfört, dels att i motsatt fall och i händelse 6 Stats-Utsliottets Memorial N:o 214. de i detta afseende nödiga bestämmelser komme att i bolagsreglorna inflyta, sådant skulle hafva till följd att, äfven om det sedermera befunnes, att stadgandena vore olämpliga eller icke motsvarande ändamålet, ändring deri endast kunde vinnas med bolagets begifvande och genom förändring af sjelfva bolagsreglorna, dels ock att vid sådant förhållande de anmärkningar, hvilka under revisionsförrättningen blifvit framställda af den eller de revisorer, Kongl. Maj:t skulle förordna, kommo att af bolagsstämman med afgörande rätt behandlas och pröfvas, så att äfven om dessa anmärkningar voro af den mest befogade art, det dock ankomme uteslutande på bolaget att bestämma, huruvida de med anmärkningarne åsyftade rättelser borde vidtagas eller icke; hvarförutom, beträffande Kongl. Maj:ts rätt att sålunda förordna, Kammar-rätten ansåg dess uppfattning af frågan grunda sig på sakens natur samt för öfrigt framgå af sjelfva bolagsreglorna, der saknaden af all föreskrift, huru tillfälle skulle för
Staten beredas att närmare granska förvaltningen från den tidpunkt, då den årliga ersättningen af bolagets vinst borde vidtaga, onekligen förutsatte afsigten att åt framtida särskildt förordnande af Kongl.
Maj:t öfverlemna hvad härutinnan kunde behöfva stadgas.
Efter inhemtande af hvad sålunda förekommit samt Kongl.
Kammar-rätten i sitt ofvanberörda utlåtande anfört, har Stats-Utskottet tagit frågan i förnyadt öfvervägande; och då ©tvifvelaktigt är, att, på det af Kammar-rätten föreslagna sätt, en af bolaget oberoende och följaktligen för
Staten mera betryggande granskning öfver bolagets förvaltning lärer kunna utöfvas, tvekar icke Utskottet att, med frångående af sin förra hemställan, tillstyrka 2:o. det Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes, för bevakande af Statens rätt i afseende å revisionen af nya Trollhätte kanalbolags räkenskaper, styrelse och förvaltning, vidtaga de åtgärder, hvilka må synas lämpliga, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt under den 15 sistlidne Juni i underdånighet föreslagit.
Stockholm den 3 November 1863. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 215. 7 M:o 215.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, i fråga om försäljning af Nya Varfvet vid Göteborg. (I. A.)
Af högstberörda, deri 23 nästlidne Oktober till Rikets Ständer aflåtna, nådiga Proposition, införd under N:o 127 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, inhemtas, hurusom redan i det utlåtande, som den 17 Februari 1845 af gafs af en i nåder förordnad
Komité för utarbetande af förslag till sjöförsvarets ord nande, yttrats den åsigt att, då Kongl.
Flottans etablissement å Nya Varfvet vid Göteborg icke utan en vidlyftig, med högst betydlig kostnad förenad befästning kunde skyddas emot fiendtliga anfall samt just den omständigheten, att en del af Flottan med sina dyrbara förråder vore der förlagd, sannolikt skulle gifva fienden ökad anledning att emot Göteborg rigta sina anfall, Flottans nämnda etablissement borde tili lämpligare ort förflyttas: och sedan detsamma, både i afseende å personal och fartyg, undergått en betydlig inskränkning samt år 1854 blifvit från station förvandladt till en depot, lydande under Stockholms station, hade äfven den Komité, som år 1861 tillsattes att utreda lämpligaste sättet för ett tidsenligt ordnande af rikets sjöförsvar, i sitt underdåniga betänkande af den 23 Maj 1862 tillerkänt åsigten om Nya Varfvets olämplighet för Flottan en ökad giltighet i samma mån som platsens försvar mot nutidens sjökrigs-materiel blefve ytterligare försvåradt; på grund hvaraf Komitéen tillstyrkt, bland annat, att Flottans nuvarande depot på Nya Varfvet måtte genom försäljning eller på annat sätt, som för Kronan kunde finnas fördelaktigast, tillgodogöras.
Enär likväl de anmärkta olägenheterna deraf, att en del af örlogsflotta!) ännu funnes vid Göteborg förlagd, syntes under nuvarande förhållanden icke vara så betydliga att fartygens bortflyttning behöfde påskyndas och kostnaden för depotens underhåll med dertill hörande personal icke vore större än som skäligen motsvarade behofvet för materielens behöriga värd, hade Kongl.
Majit ansett frågan om förändring härutinnan icke böra upptagas bland dem, som vid innevarande riksdags början i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof gjordes till föremål för Rikets Ständers behandling, likasom någon framställning till Rikets nu församlade Ständer om förändrad disposition af Kronans ifrågavarande egendom icke heller sedermera skulle blifvit erforderlig eller af omständigheterna påkallats, om icke helt nyli - 8 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 215. gen anledning yppat sig til! det antagande, att Nya Varfvet, hvars nuvarande bestämmelse i allt fall kunde snart upphöra, deremot skulle med arman användning väsendtligen gagna ett för den Svenska industriens framtid vigtigt företag och derjemte inbringa åt Kronan en större köpesumma än för egendomen vore att i allmänhet påräkna.
Propositionen vidare inhemtas, hade nemligen samtidigt dermed att de vid Göteborg förlagda öriogsfartvgens antal, efter utrangering och försäljning af åtskilliga för sjöförsvaret odugliga, numera nedgått tili ungefär hälften af hvad det utgjorde år 1854, eller till 27 stycken, hvaraf 5, enligt redan gifven föreskrift, komme att med det snaraste slopas eller försäljas, och de återstående, till stöl re delen kanonjollur och andra fartyg af minsta cert, kunde vid förefallande behof utan svårighet inrymmas vid Flottans begge stationer eller på annan tjenlig ort, hos Kongl. Majit blifvit i underdånighet anmäldt, att, med anledning af svårigheterna för en tidsenlig jernförädlings bedrifvande vid många smärre verk, ett bolag, hufvudsakligen bruks- och hytte-egare, vore under bildning, för att på någon lämplig punkt i vestra Sverige anlägga ett större jernförädlingsverk, som kunde blifva en kraftig häfstång för höjandet af den inhemska jernhandteringen och bereda ökadt tillfälle till förtjenst åt en stor mängd af arbetare, samt att ibland de platser, som för denna anläggning varit i fråga, Nya Varfvet tillvunnit sig synnerlig uppmärksamhet genom sitt läge vid ett ofta under hela året öppet vatten i närheten till en stad med så vidsträckt och tilltagande handel, som Göteborg, till följd hvaraf de män, som fält sig uppdraget att vidtaga förberedelser till den tillämnade jernverksanläggningen, vid det brådskande valet af läge för densamma, icke velat bestämma sig för något annat ställe, förr än det vore afgjordt, huruvida icke Nya Varfvet komme att försäljas och utväg således yppade sig att för det nya jernverket för värfva denna dertill synnerligen tjenliga plats.
Då denna fråga vore af den betydenhet, att tillfället tili densammas dragande under den församlade folkrepresentationens pröfning icke borde lemnäs obegagnadt, ehuru tiden, vid den redan långt framskridna riksdagen, icke medgifvit vidtagandet af de åtgärder, som för ärendets fullständiga utredning skulle varit önskliga och under vanliga förhållanden bort föregå framställningen till Rikets Ständer, har Kongl. Majit, vid nuvarande omständigheter och enär, äfven utan särskild undersökning, det visade sig sannolikt, att Nya Varfvets åbyggnader, bestående till stor del af lång sträckta, till verkstäder särdeles lämpliga stenhus, skulle företrädesvis vara eller lätt kunna göras användbara för en industrelanläggning i stor skala, samt att följaktligen vid öppen täflan om egendomens förvärfvande, högre anbud äro att påräkna vid ett tillfälle, då densamma är begärlig för ett sådant kändt ändamål, än en annan gång, då något dylikt tilläfventyrs icke vore å bane, nu i nåder tili Rikets Ständers pröfning öfverlemnat, huruvida de, med hänseende till hvad ofvan blifvit anfördt, sam-*' tycka att, sedan värdet af ifrågavarande egendom och de derå befintliga, Staten tillhörande byggnader blifvit med största möjliga noggrannhet utrönt samt vederbörande em bets - Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 215. 9 embetsmyndigheter lemnats tillfälle att i ämnet sig yttra, Kongl.
Maj:t må bestämma om fastigheten är för Kronan umbärlig och i sådant fall med fastställande af de försäljningsvilkor, som pröfvas med det allmännas fördel bäst förenliga, låta’ offentligen infordra köpeanbud å Nya Varfvet jemte åbyggnaden, samt, ibland de anbud, som dervid göras, antaga det, hvilket, med afseende på summans storlek och möjligen sig företeende andra omständigheter, befinnes för Kronan förmånligast; och skulle den blifvande köpeskillingen komma att till Riksgälds-kontoret ingå, för att Rikets näst sammanträdande Ständer tillhandahållas.
Efter från samtliga Riks-Stånden erhållen remiss å högstberörda Proposition, har Stats-Utskottet förehaft detta ärende; och får Utskottet, med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, till förevarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Uik lill R.
Prot. 1862 ét 1863. 4 Samt. 1 Afd. 4 Band. 18 Bäft. 2 Stockholm, tryckt hos Sam.
Stats-Utskotteés Memorial N:o 216. 1 N:o 216.
Ank. till Kxp.-Utåk. den 5 Sov. 1863, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande Stals-Utskottets Utlåtande N:o 194, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenstcårenden. (U. A.)
Uti sitt under
Nio 194 afgifna Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts den 29 nåstlidne Mars till Rikets Ständer aflåtna nådiga Skrifvelse N:o 96, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden. hade Utskottet, som förmält sig sakna skäl understödja Kongl. Maj:ts i berörda Skrifvelse gjorda nådiga framställning att sådan ersättning skulle af allmänna medel bestridas, hemställt, alt samma framställning cj mätte af Rikets Ständer bifallas.
Detta Utskottets yttrande är godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottets hemställan härutinnan, antagit det förslag, som Friherre G. af Ugglas uti en vid Utlåtandet fogad reservation framställt, endast med den förändring att ordet "statsmedel"
å Gite raden sidan 9 blifvit utbytt emot orden '''ofvannämnda anslagoch har, efter skedd inbjudning, äfven Preste-Ståndet förenat sig om det beslut, hvari Ridderskapet och Adeln uti denna fråga stadnat.
"Den som, i likhet med Borgare- och Bonde-Stånden, anser, att Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag gjorda nådiga framställning i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Bik. till B. 8t.
Brot. 1862 6 1863. 4 8aml 1 Afd. é Band. 19 Haft. 2 Stats-Utskottets Memorial fl:o Slef Den det ej vill, röstar flej; Vinner Nej, hafva Dikets Ständer godkänt Ridderskapet och Adelns samt PresteStåndets i denna fråga fattade beslut, att Rikets Ständer, jemte det de medgifva att den ersättning, som uti ifrågavarande hänseende bör af allmänna medel bestridas, utgår af rese- och traktamentsanslaget å den Riks-stalens Hufvudtitel, hvars rått och fördel kan anses hafva varit af förrättningen beroende, uti underdånig skrifvelse ej mindre tillkännagifva, dels alt Rikets Ständer funnit ersättning för tillsyn vid nybyggnad eller reparation af karakterslös å militieboställen ej böra af ofvannämnda anslag bekostas, dels ock att Rikets Ständer för sin del beslutat, alt ersättning till ifrågavarande tjenstemän må, derest Ständernas beslut, om förhöjning i skjutslega!! vinner Kongl. Majlis nådiga bifall, utgå med t
R:dr 30 öre för hvarje mil, men i motsatt lali fastställas till 1 R:dr 25 öre för milen, än äfven anhålla, del Kongl. Maj.t malte låta tillse att, der krigsrättssammanträden vid andra tillfällen än under mötestiderna elier inom garnisonsort finnas nödiga, de måtte med minsta möjliga kostnad anordnas.”
Stockholm den 5 November 1865.
Emot Utskottets framställning i detta Memorial är följande reservation afgifven.
”Då grundlagen antagit såsom den allmänt gällande regeln för frågors afgörande inom representationen, alt tre Stånds beslut utgöra Rikets Ständers, men att, der två Stånd stadna emot två, ett väckt förslag skal) anses förfallet; då undantag härifrån endast finnes gjordt lör de fall, hvilka omförmälas i 69 8 Regeringsformen, och hvilka uttryckligen finnas uppräknade, nemligen förslag rörande Statens reglerande, eller bevillningens derefter lämpade bela belopp, eller hvad lill Riksgälds-kontorels utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-kontorels styrelse och förvaltning, hvilka mål skola, när två Stånd slädnät emot två, afgöras genom omröstning i Förstärkt Utskott; då grundlagssliltarne härmed synbarligen alsell en utväg att lå sådana ärenden afgjorda, som icke kunna förfalla, utan mäste bringas till ett bestämdt resultat; då grundlagarna skola efter deras ordalydelse tillämpas och då det nu ifrågavarande ärendet icke lärer kunna hänföras bland förslagen till Statens reglerande vid denna riksdag, om än kostnader för Staten i en framlid blifva en följd deraf, så få undertecknade reservera oss emot det slut, hvartill Utskottets pluralitet med 18 röster emot 17 kommit, samt anse frågan för denna gäng hafva förfallit.” L. J. Hierta, A. A. Berger, B. F. Ekerot, G. F. Ekholm, L. B.
Kistner, G. A. Stråle, J. E. Bäcklin, //. E. Falhem, Per Kilsson, D. Danielsson, J.
Andersson, A.
Erikson, M. Pehrsson, C. J. Svensén, J.
Fredriksson, Jon Andersson, P. O. Hörnfeldt. Siats-Utskottets Memorial N:o 217. 3 N:o 217.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Nov. 1863, kl. 2 e. ro. 4 Memorial, rned förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande 6:le punkten i Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 198, i fråga om anslag för Nationalmusei-bgggnaden. (U. A.)
Vid föredragning af Slals-Utskoltets Utlåtande N:o 193, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition om anslag för Nationalniusei-byggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader, hafva, enligt Utskottet tillhandakomma protokolls-utdrag, Borgare- och Bonde-Stånden bifallit Utskottets i 6:te punkten, bland annat, gjorda hemställan, att Rikets Ständer icke måtte anvisa den summa, 17,470 R:dr, som af Kongl. Maj:t äskats för stora vestibulens och trapparmarnas i nämnda byggnad beläggning med slucco luslro, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Prestc-Ståndet, med afslag å denna Utskottets framställning, för sin del ansett ifrågavarande anslagsbelopp böra af Rikets Ständer beviljas; och som denna fråga, deri 2:ne Riks—Stånd stadnat emot två, således, jemlikt 69 § Regeringsformen och 75 § Riksdags-ordningen, måste genom omröstning i förstärkt Stats—Utskott afgöras, föreslår Utskottet att härtill följande voteringsproposition må antagas: ”Ben, som, i likhet med Borgare- och Bonde-Stånden, anser all den af Kongl.
Majit äskade summa, 17,470 R:dr, för stora vestibulens samt trapparmarnas i National-museum beläggning med stucco bistro, icke hör af Rikets Ständer anvisas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej. är, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, den för sagda ändamål af Kongl. Majit äskade summa, 17,470 Ridr, af Rikets Ständer beviljad”. 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 218.
Kommande, för den händelse vid blifvande omröstning i denna fråga Nejpropositionen vinner, den vid innevarande riksdag för Nationalmusei-byggnaden beviljade summa att utgöra 540,8 78 R:dr 35 öre.
ADk. till Kxp.-Utsk. den 5 Nov. 1863, kl. 2 e. m.
Memorial, afgående en gratifikation ät Herr Statskommissarien O. F. af Sillén. (U. A.)