Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En del af det antal fångar, som under nu förflutna fem år varit häktade, har icke uti länsfängelset kunnat vårdas, än mindre hade det varit möjligt, att såsom sig bör och i möjligaste måtto skett, afskilja de under ransakning sittande från de öfriga fångarna, derest icke nödigt utrymme härtill under tiden varit att tillgå å arbetshuset.
En påbyggnad af länshäktet blifver således nödvändig, hvartill ritning och kostnadsförslag längesedan i underdånighet afgifvits; derigenom skall vinnas, utom nödigt utrymme, äfven den fördel att rummen blifva rökfria, ty skorstenarne komma genom påbyggnaden att blifva högre än stadsmuren.
Stadsfängelset är äfven i behof af utvidgning och förbättring.
Aid norra häradets tingsställe saknas ännu fängelse.
Uti länet äro 88 sockenmagasiner inrättade, hvilkas fond af spanmål enligt 1846 års bokslut utgjorde 9,693 tunnor, och af h vilka många derjemte äga betydlig kontant förmögenhet.
Alla dessa magasiner styras efter det år 1814 nådigst fastställda reglemente, med de af Eders Kongl. Maj:t den 5 Juli 1834 gillade förändringar.
Direktionerna inkomma årligen till Landskontoret med summarisk redogörelse, som der granskas.
Första undervisningen i läsa har inom alla socknar af ålder lemnats af en för hvarje socken antagen skolmästare, hvilken befattning numera, i anseende till den dervid varande ringa lön, öfverallt är sammanslagen med klockaretjenslen.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Stadga om folkundervisningen hafva nu, så väl i Wisby stad som i alla pastorater på landet, folkskolor blifvit inrättade och till det mesta med examinerade lärare försedda.
Ett seminarium för skollärares bildande finnes i Wisby.
Helsovården besörjes af 2 provincial-läkare, 1 stads-läkare, och särskildt för Gottlands national-beväring af en sjukhus-läkare.
I Wisby finnes ett hospital, för mottagande af dårar och personer behäftade med vederstyggliga eller obotliga sjukdomar, h vilket har 12 platser för Berättelse öfver Gottlands Län för åren 1843—1847. 4 26 hospitalshjon; ett lazarett med 12 sjuksängar, samt ett kurhus för veneriska patienter med 30 platser.
Ett lika förhållande har ägt rum vid kurhuset, der patienterne betydligt längre qvarblifva; sällan är deras antal mindre än 20.
Under de sista fem åren hafva patienter intagits A: Lazarettet.
Kurhuset. 1843 ....... 67. 78. 1844 ....... 70. 72. 1845 ....... 81. 51. 1846 ....... 95. 79. 1847 ....... 100. 56.
Den mängd sjömän, som finnes i provinsen, i förening med flitiga besök vid öns hamnar af främmande sjöfarande, är troligen orsaken till det emot folkmängden betydliga antal veneriska sjukdomsfall, som här förekomma.
Man har ock varit nödsakad att föröka skattebidraget för kurhuset till det maximi-belopp, som af Rikets Ständer blifvit bestämdt.
Lazareltets inkomster, bestående i frivilliga gåfvor vid bröllop och barndop, samt eu årlig kollekt i stiftets kyrkor, uppgående tillsammans, per medium till 220 R:dr, hafva icke varit tillräckliga till lazarettets underhåll, hvarför ock Kong].
Maj:t, genom nådigt bref af den 7 December 1828, täckts dertill anslå af allmänna hospitalsmedlen ett årligt bidrag af 400 R:dr, hvilka medel i förening med den afgift patienter erlägga, nämligen per dag 12 sk. banko af alla som icke äro uti armod och 8 sk. banko af faltigförsörjningarna för fattiga, hafva hitintills varit tillräckliga, att på ett ändamålsenligt sätt underhålla de sjuka, då härtill jemväl under några år tillskott erhållits från kurhusmédlen.
Wisby hospitals inkomster bestå dels i inflytande arrenden af dess ägande jord, med ett arrendebelopp vid sistlidet år af 218 tunnor 26f kappar råg, 218 tunnor 26f kappar korn, dels i räntor af förut omförmälda hospitalsskattejordar uti 42 tunnor 9 kappar råg och 42 tunnor 9 kappar korn, samt öfrige räntepersedlar, förvandlade i penningar efter 1847 års markegång, till ett belopp af 361 R:dr 28 sk. jemte i kontant fixerad ränta 138 R:dr 3 sk. 8 r:st., hvarförutan hospitalet äfven tillflyter en obetydlig kontant inkomst genom hofmedel i Wisby domkyrka, utgörande årligen några riksdaler. 27 Till vedbrand äger hospitalet ännu någon tillgång uti egen skog.
De till hospitalet anslagna 101 ökedagsverken och 6 handedagsverken, hvilka förut in natura utgått och af sysslomannen di§ponerats till införande af 50 kastar ved till hospitalet, få numera, enligt Kongl.
Ordens-gillets förordnande, lösas med penningar efter markegång, och äro inbegripne i ofvan upptagne räntepersedelsbelopp.
Det icke obetydliga öfverskottet af hospitalets inkomster öfver dess utgifter remitteras till allmänna hospitalsfonden.
Hospitalets fastigheter bestå, utom byggnaderna, i 177 stycken kring Hela landet spridda jordlägenheter.
En djurläkare är anstäld i länet, hvilken, förutan inkomsten af sin praktik, åtnjuter i löningsförmåner 50 R:dr statsanslag, 100
R:dr af Wisby stad, samt omkring 12 tunnor spanmål frårr åtskilliga socknar på landet, som sig dertill förbundit.
Gästgifvareskjutsen bar af ålder bestridts af gästgifvare-hemmanen och ett eller annat dertill anslaget reservhemman ulan hållskjuts, hvilket ännu till det mesta fortfar, emedan endast på 13 gästgifvaregårdar entreprenad blifvit ingången.
Man fortfar inom länet att vara väl belåten, så väl med den inrättade landtposten, hvilken fortskaffas utaf fjerdingsmännen, som med Brandstodsföreningen i länet; hvarje härad utgör en brandstodsförening för sig.
Sedan år 1827, då brandstodsföreningen i Norra häradet sattes i verksamhet, har icke under något af de förflutna åren högre procent än 3 sk. 2 r:st. per lOORrdr försäkringsvärde blifvit utbetald af intressenterne.
Summan af brandförsäkringsvärdet i Norra häradet, år 1847 är.............2,882,795 och i Södra häradet................4,118,875 eller tillsammans det betydliga beloppet af 7,001,670 för åbyggnader på landet inom en provins, som äger få herregårdar och intet hemman af säteri eller frälse-natur.
Sedan, uppå Hushållnings-sällskapets inom länet derom gjorda begäran, allmänna Skall blifvit påbjudna att årligen hållas i Maj månad och några år fortgått, utan att i dervid skeende räf-fångst tillvägabringa en motsvarande nytta, mot förlusten af de dagsverken, som på dessa Skall, ofta alldeles fruktlöst, föröddes, hafva något mer än halfva antalet af öns socknar genom afgifter till en för dem gemensam jagt-kassa, friköpt sig från skallgången.
Häraf har det förmånliga resultat uppstålt., att genom de från denna kassa utgående premier ett flerdubbelt antal räfvar blifva dödade, än hvad som genom skallgången förut skedde, med hvilken öfrige socknar ännu fortfara. 28 Utom förenämnde premier tilldelas utaf ett i länet sliftadt jägareförbund 2:ne större premier, som årligen tillfalla de 2:ne personer, som under året fångat eller dödat det största antal räfvar.
Genom dessa åtgärder, har antalet af räfvar på ön betydligen förminskats.
I sydligaste delen af ön och på Furön, der allmogen bar största antalet af får, anställes genast skallgång, så snart det förmärkes att någon räf inkommit i socknen.
Wisby:
Länets enda stad har:
Manlalsskrifne invånare:
Mankön . . .... 966 Qvinkön . . . . 1,572 Mantalsfrie: Mankön . . .... 174 Qvinkön . ....
232 Minderårige: Mankön .... 664 Qvinkön . .... 684 Tillsammans 4,292 personer, hvilken folkmängd i den generela uppgiften om öns befolkning redan blifvit upptagen.
Stadens förnämsta näring är handeln, dernäst jordbruk med bränvinsbränning, sedan handtverksarbeten ocb slutligen fiske, hvaraf en del invånare hemta sin bergning.
Exporten består förnämligast af kalk, trävaror samt spanrnål.
Importen består förnämligast i salt, specerier, men äfven uti alla slags fabriksförnödenheter, emedan, utom för snus och tobak, samt ett dåligt pappersbruk, inga fabriker finnas på ön.
Handeln drifves af Wisby handlande, så väl här i staden som vid landthamnarne, genom expediter och af några, vid dessa hamnar bosatta, köpmän.
Någre handlande deltaga äfven med sina fartyg uti den allmänna frakthandeln, så väl inom, som utom Europa.
De på öns kuster ofta inträffande strandningar lemna äfven tillfälle till förtjenst genom upphandlingar i parti vid auktionerna, och åt några få uti kommissions-arfvoden.
Exporten af trävaror sker till Lubeck och städerna i hertigdömena Holstein och Schleswig, samt till några af de Danska öarne.
Packsten, eller osläckt kalk, utskeppas egentligen till Lubeck, Stralsund, Wismar och Rostock, hvilken sistnämnde stad är nästan den enda, som med egna fartyg här afhemtar osläckt kalk.
En obetydlig qvantitet packsten afsättes ännu på Holstein, men denna afsättning minskas årligen.
Fordom var 29 exporten af kalk på Danzig och öfriga Preussiska städer, äfvensom på Danska staterna ganska betydlig, men har mer och mer aftagit, sedan i nämnde Riken kalkbränning i stor skala blifvit införd.
Lös kalk utskeppas mest på Stockholm och Norrköping samt Skåne, som till betydlig del afhemtar den med egna fartyg.
Mindre qvantiteter afgå jemväl någon gång till andra Svenska städer.
Spanmål och bränvin utskeppas för det mesta på Stockholm, men jemväl på andra Svenska orter, då stegrade priser derstädes föranleda dertill.
Vid gynnsamma konjunkturer har äfven export af spanmål på England ägt rum.
De på landet så allmänna- tröskverken lemna tillfälle till eu tidig export.
Handeln på sydliga Östersjöprovinserna upphör gemenligen med September månads slut, hvarefter handeln på Stockholm blifver så mycket lifligare med export af spanmål, bränvin, saltadt fårkött samt import af specerier m. m.
Minuthandeln består i försäljning till landets behof af salt, specerier och alla slags kramvaror.
De handlandes antal har i sednare tider och äfven under detta qvinqvennium ökat sig; men ganska många fallissementer hafva äfven inträffat.
År 1842 utgjorde de handlandes antal.....56 och år 1847, utgjorde de . ........73.
Hela antalet af borgare uppgår till.......298.
Då sammandrag öfver export och import nu mera icke vid tullkammaren uppgöres, kan värdet å från staden utförda och dit införda effekter icke uppgifvas.
Handtverkarne till antal och yrken svara något nära emot stadens behof deraf.
De handtverkare, som äro arbetsamme och hushållare, sakna icke god bergning af handtverket, ehuru allmogen vanligen icke anlitar andra än färgare, urmakare, kopparslagare, guldsmeder och hattmakare.
Det jordbruk, som af stadsboarne idkas, är ganska betydligt, och åkrarne närmast staden för det mesta af ypperlig beskaffenhet.
Den jord-areal, som tillhör stadens område, utgör icke mindre än 3,483| tunnland, hvaraf dock hospitalet äger 1,602 stadsjordar 970, kyrkojordar I97j, så kallade frijordar 697 och kronojord 16j tunnland.
Dock utgör mera än hälften af denna rymd skog och beteshagar; för öfrigt skötas af stadsboer många lägenheter af närgränsande hemman.
Lin, hampa, tobak eller färgväxter odlas här icke, utan endast vanliga sädesslag och jordväxter; äfven inom stadens murar finnas sädesåkrar, Rapsatodlingen har de sednare åren icke fortsatts. 30 Trädgårdsskötseln drifves med förmån; i Berättelsen äro förut omnämnde de på denna latitud sällsynta fruktträd, som växa i staden, nämligen mullbärs- och valnöt-trädet; under varma somrar gifver vinrankan, växande på kalljord i några trädgårdar, ganska goda och fullt mogna drufvor.
Garfveri drifves här endast som skrånäring, dervid förnämsta sysselsättningen utgöres af beredning för ägarnes räkning af dertill inlemnade hudar och skinn.
Läder finnes för öfrigt till salu i nästan alla handelsbodar, och en stor del af allmogen bereder sjelf läder till eget behof.
Två tobaksfabrikör finnas i staden, men äro icke alltid i gång.
Nära staden finnas, utom flera väderqvarnar, fyra vattenqvarnar, trenne på stadens och en på Södra häradets område, hvilka erhålla öfverfallsvatten från en stor källa, som utspringer i berget nära hafsstranden.
Inom staden finnas flera springkällor, som alldrig uttorka; men någon förmånlig verkan af deras lindrigt kalkblandade vatten, som flerestädes anses fördelaktigt för färgerierna, förmärkes dock icke på de härvarande tillverkningar, som äro af vanlig beskaffenhet.
I Wisby finnes ett gymnasium och en högre lärdomsskola med 3 apologist-klasser.
Apologist-skolan besökes af ett stort antal lärjungar.
För Gottlands national-bevärings behof finnes i staden en undervisningsanstalt i de ämnen, som tillhöra linie-officers-examen, äfvensom ett artilleriinformationsverk.
Under år 1842 är, på grund af dertill lemnadt statsanslag vid sednaste riksdag, en lägre navigationsskola öppnad för 30 elever; dessutom finnes härtill en förberedande skola för skeppsgossar och jungman, som sedan några år varit i gång och besökes årligen af omkring 20 elever.
Skolan underhålles af Gottlands sjömanna-sällskap.
Den inrättade handelsskolan, som i början flitigt besöktes, har med förlidet år i brist af elever upphört, och sällskapet D. B.
Y. har äfven indragit sin skola för fattiga barn, såsom, efter inrättandet af folkskolan, öfverflödig.
Uti fruntimmer-samfundets skola, numera efter samfundets höga Beskyddarinna kallad Drottning Desiderias skola, undervisas omkring 40 fattiga flickor, utom i läsa och skrifva, äfven i sömnad; hvarförutan finnes en af borgerskapet inrättad Söndagsskola, hvilken genom frivilliga bidrag af stadsboerne underhålles, och flitigt besökes af handtverks-lärlingar och några gesäller.
För bemedlade föräldrars barn underhålles och förestås af en prestman en vexelundervisningsskola, som nu besökes af 101 barn.
Enligt borgerskapets gjorda löfte för vinnande af nådigt bifall till ansökan om en tredje lärare vid apologistskola!!, skulle en förberedande läroanstalt till apologist-klas - 31 serna alltid underhållas i staden, och hvartill nyss omförtnälde vexelundervisningsskola var afsedd, som då ägde en rymligare lokal.
Flera mindre privata skolor finnas äfven, de flesta för flickebarn.
Länets helsovård är koncentrerad i staden, hvarest hospitalet, kurhuset och lazarettet äro belägne, äfvensom apotheket, det enda i länet befintliga, hvilket dock för behofvet befunnits tillräckligt.
Båda provincial-läkarne äro äfven boende i staden.
De fattigas antal inom staden är beklagligtvis stort, och får staden stundom tillökning i deras antal genom afsigkomna bönder, hvilka för en ringa penning inköpa någon gammal koja och efter kort tid med talrik barnskara falla stadens fattigvård till last.
En tillökning i fattigantalet tillkommer äfven understundom utaf afskedade artillerister, tillhörande garnisonen, samt deras hustrur och barn, men hvilkas underhållskostnad numera, sedan statsbidrag härtill erhålles, vållar föga tunga för staden.
Arbetsförtjenst under sommaren saknas icke, då det ofta är brist på arbetare och dagsverkspriserna lika höga, om icke högre, än i de flesta mindre städer.
Till de fattigas understöd taxeras stadens invånare, hvarförutan något litet utaf tolagsmedlen tillflyter fattigkassan.
Dessutom utdelas årligen till Jul 1,000 R:dr R:gs, utgörande intresset af ett doneradt kapital.
Stadens fattigvård har nu blifvit ändamålsenligare inrättad, ett större hus anslaget till fattighus och ett reglemente för fattigvården faslstäldt, hvarigenom allt tiggeriet betydligt minskats.
Till att befordra omtanka och sparsamhet bland den arbetande klassen har förenämnda sällskap för välgörenhet år 1830, under sin garanti, stiftat en sparbank, hvaruti insatserna vid 1847 års slut uppgingo till 45,000 R:dr banko.
Sällskapet har likväl icke ännu haft den tillfredsställelsen att den folkklass, för hvilken sparbanken egentligen blifvit inrättad, till stort antal deraf dragit fördel.
Inom staden finnas byggnads- och brandordningar, öfver hvilkas efterlefnad hand hålles.
För hamnen är särskild hamnordning.
Hamnen är för det mesta kringbyggd med träd-kaj; men denna hamn, som utgör ett liufvudsakligt vilkor för stadens uppehåll och förkofran är numera alltför grund för djupgående fartyg.
Den har endast 9 fots djup, hvilket vållar den stora olägenhet att många fartyg måste, sedan de i hamnen intagit halfva lasten, ankra ute på den osäkra redden, för att intaga återstoden.
På grund af Eders Ko.ngl.
Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, med vidfogad ritning och kostnadsförslag, uppgående till 119,000
R:dr banko, 32 [Ull. staden, till byggnad, af en ny hamn utanför den gamla, erhållit ett statsanslag -af 79,000 U:dr banko, emot förpligtelse att icke allenast sjelf bekosta <le efter kostnadsförslaget felande 40,000 R:dr, utan jemväl all den kostnad derutöfver, som kan erfordras att fullborda den nya hamnen efter fastställd plan.
På hösten 1842 är detta maktpåliggande och .svårt utförbara arbete på börjad t, och har sedermera fortgått medelst anläggande af en vågbrytare utanför gamla hamnen.
Olyckligtvis blef denna, till mindre del redan försedd med öfverbyggnad, skadad af en häftig storm natten till den 28 Oktober 1845, hvarigenom ock vanns den erfarenheten att vågbrytarens bas behöfde betydligt förstärkas, hvartill de tillgängliga medlen icke förslå; och kommer således" byggnadens fullbordande att bero utaf huruvida ytterligare anslag kan erhållas, Wisby är den enda stad i Norden, som förvarar många och stora tornlemningar af I2:te och 13:de seklets byggnadskonst.
Några bland de i ruiner stående" kyrkorna utmärka sig synnerligen igenom ett ädelt och snillrikt byggnadssätt, "
Ovedersägligen vore det en stor förlust om dessa vackra ruiner genom tidens åverkan skulle gå förlorade, synnerligen då de, med användande af icke betydlig kostnad, kunna i sekler bevaras; ty deras fasta byggnadssätt af bruten och huggen kalksten, garanterar härför; de skulle ock no befinnas i vida bättre skick än de äro, om icke menniskoåverkan å dem i förra tider hade åstadkommit den mesta förstörelsen.
Ett litet anslag till underhåll och stängsel ra. m. vid ruinerna, har af hospitalsmedlen härtill blifvit anvisadt uti inkomsten af hospitalets tomtören i staden.
Stadens inkomster af hamn- och bropenningar, den tolagen tillhörande fattigvårds-afgiften, mätare-, vägare-, kokhus-, barlast- och brännepenningar, lola<i varfvel och Beckborg hafva utgjort:
År 18 4 3 ...... 4,5 69: 35. 9.
» 1844 2,989: 33. 3.
» 1845 3,309: - g. » 1846 4,171: 32. 8. » 1847 3,779: 17. 4.
Wisby den 27 December 1848.
S. HOHENHAUSEN.
Lars Hambraws. L. J. Gardell.
T A B E L L för L a it det till G o t t 1 a n d s Läns Femårsberättelse för åren 1843—1847.
Hemmantal. ö Tf' 2 Cfl CD Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet blifvit afdraget.
Underhållna Kreatur. l—i
Q- CD •s 7“ O O Q. ■ 03 2# 5 34 13 20 2 1 74 20 160 60 90 5 325 11 30 38 6 120 8 J- 10,000 D Ö Ö * * — 1 8 8 20 40 40 120 2 4 4 25 Q 7f!A 10ÄV — 64 100 324 24 3 4 68 284 415 1414 104 15 2 266 76 30 76 40 284 32 M i 22,512 — Krono-Skattehemman.
1,026^ 1,136,7, — 1,2154 12,797 8,214 1,152 83 261 14,376 5,691 53,514 31,425 4,838 415 1,099 75,224 8,835 5,350 9,774 6,667 28,171 5,869 1,315 3,363,071 — Civila Boställen och Bohemman samt Strandridare-boställen utan mantal....... 13i 9 6 29 151 102 24 81- 126 141 649 435 103 46 624 44 78 89 67 195 43 9 45,050 — Under Civila Boställen lydande Lägenheter....................... 4 2 13 3 16 8 62 12 90 4 9 26 1,000 484 54 ___ 79 469 270 60 15 18 592 402 2,118 1,192 261 73 83 3,024 192 281 391 273 944 267 2 165,908 _ Hospitals-Lägenheter: Skatte................................
11 1 8 6 25 5 40 30 150 6 10 30 12 4,433 16 Krono................................
Kyrkojordar, Krono..................................... 5 1 9 2 10 10 30 2 1 500 250 Lotsplatser från Skattehemman.............................. 8 24 1 4 12 5 20 3 8 4 1,500 Skattlagde, bebyggde Lägenheter utan mantal, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne: Skatte................................ 3 3 6 7 2 15 15 27 28 10 65 4 6 10 4 20 6 8,166 32 - 50 Skattlagde, obebyggde dito: Skatte............................ 16 10 8 30 40 180 3 10 28 6 11,333 16 18 15 90 105 272 ro O c o - 4 Backstugor.......................................... 869 139 _ 556 94 175 134 170 24,564 10 225 110 40 1,140 480 203 88 6 Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman på viss tid.............. 926 0 656 3,024 770 1,212 385 420 94,461 2,773 Krono .................................
Tull-mjölqvarnar, med 57 par stenar.......................... 2 35 23,126 32 578 \ 92,038 Husbehofs-sågqvarnar, deraf 186 st. med särskild i Jordeboken uppförd ränta .... 210 J 16 • 10 4 216 1 i 666 800 32 1 39 102,801 2,133 1 16 51/nnook,,___ * 1 1 Tegelbruk..........................................
2,000 2 6 4 10 30 16 60 3 2 5 15 9 Krono-Allmanmngar, som tillhöra Kronan, åt yoo$ tunnlands .............. n oocken-Allmänningar ar 11,669 tunnlands rymd.....................
Diverse Personer, som ej tillhöra viss näring . ...................... * __ __ _____- _ _ _ - Summa....... 1,098 1,1634 2,755 1,351 13,8794 8,7804 1,1604 103 288f 16,171 6,3504 58,357 33,9144 5,3124 508 1,235 83,863 | 9,385 5,869 11,284 7,005 31,258 6,771 1,923 3,983,576 32 Wisby Lands-Kontor den 30 September 1848.
På La n d sh ö fd i n geLars Hambrceus.
Stat s-----1* i €l i- a g. Bevillning.
Efter Bevillnings-Förordningen.
Lagmans- Tionde och Ränta af Arrende- medel.
Kostnader för Rustning och Fattigförsörj- ning.
Skjutshåll- ning.
Diverse afgif- ter, onera och allmänna Summa Efter l:sta Art.
Bränvins- brännings Afgifter.
Jordebok»- och Hemmantals- Känla.
Mantals- penningar. och Härads- höfdinge- Bänta.
Bruk, Berg- verk samt andra Verk och Inrätt- ningar.
Summa. jLxuicnng.
Kyrkobot je- nings.
Summa. besvär. 3 106 30 109 30 3 36 3 36 922 12 5 \ 160 15 175 12 24 15 40 24 1,278 30 5 3 21 42 45 11 66 42 11 4 39 6 71 34 5 366 25 t 3 133 31 2 28 24 — — — — — — — — — — 528 32 5 — - - 102 36 - 568 16 — 10 - — 35 4 9 613 20 9 41 36 - 7 24 — 85 12 - 90 22 - 1,541 25 7 2,529 42 _ 6,394 40 — _ — — 8,924 34 — 5,056 21 6 13,981 7 6 48,752 38 2 17,820 5 7 3,819 36 - — - - i 16 — — — — 70,393 47 9 — - - 13,885 16 - 63,300 28 - 1,720 16 - 3,694 42 9 68,715 38 9 4,618 36 - 5J3 — - 11,291 12 - 12,759 4 - 196,158 18 - 16 42 — 143 40 10 — - - 160 34 10 6 7 6 166 42 4 727 23 - 21 42 6 7 36 36 — — — — — - - — - - 757 1 3,170 5 16 6 66 32 — 30 — 569 8 — 3 — — 50 18 6 622 26 6 55 — — 2 24 — 152 24 — 172 26 — 2,025 1 36 4 40 — — 24 24 89 2,142 24 3,118 28 51 115 534 24 355 10 6,317 62 12 — 1,990 19 10 — — — 2,052 31 10 29 6 13 4 15 3 — 36 11 11 41 4 64 _ _ 64 _ _ 3 82 41 7 3 — — 8 41 6 — — — 41 6 — — 6 — 4 1 24 _ 16 _ _ _ _ _ _ 16 _ _ _ _ . _ 1 19 24 — 1 — ~ 2 2 5 6 29 6 -— 24 8 24 1 8 21 24 32 5 6 4 4 16 16 3 31 32 — 3 5 32 32 21 16 — 5 — — 16 16 — — — — 21 16 — — — — 16 — — — ’ 30 28 141 25 10 6 176 13 42 °t- 10 72 72 72 72 4 24 282 1 »i 45 10 21 1 43 H 4 24 — 25 32 — — 30 8 *
8 36 — — — 376 26 8 — — — 828 26 8 ~ 828 26 43 8 18 42 5 669 24 s lo 674 5 yo 311 311 155 24 250 2,219 452 394 6 37 43 37 32 3° 640 640 380 638 24 14 4 426 820 820 395 4.^9 2,911 6 4 6 4 6 4 5 26 3 — — — 5 26 3 — — — 5 26 3 5 26 3 8 24 20 32 29 8 -j 8 24 _ — _ - ■■ — — — — — — — — — — — — v ■“ 648 34 6 655 34 756 36 2 12 24 88 101 101 2 24 24 2 26 2 156 150 4 340 7 10 184 184 184 8 4 6 6 3 4 3 4 O 4 8 3 20 8 22 - 28 10 20 7 — — — 8 20 8 — 8 20 8 20 8 1 1 12 l__ — 42 — 1 16 — 2 10 2 1 207 10 12 1 517 4 33 A — — — 1 28 10 1 28 10 28 10 120 189 9 309 39 9 — — — 207 28 10 — — — 207 28 10 28 10 34 5 — — — 4 12 8 4 12 8 4 33 12 8 16 - — — — 33 16 — — — 33 16 16 - y — — 4 ~ ' 4 4 - « 40 40 40 88 6 630 20 12 718 38 298 24 1,017 14 63 36 _ _ _ 43 32 _ — _ — 107 20 — „- — — — — 63 36 - — — — — — - 63 36 — — — — — — - 32 — — 120 6 1,340 28 - 3,598 30 _ 10,604 29 9 _ 12 — 14,203 23 9 5,562 8 — 19,765 31 9 53,299 12 1 18,765 43 3 5,062 36 - — - — 87 32 189 ■ 5 9 77,404 33 1 1,099 28 5 14,018 4 - 65,892 40 - 1,733 16 — 3,795 18 - 71,421 26 4,843 — - 523 - - 12.646 - - 14,437 44 1216,159 23 3 E m b e t e t s vägnar L. J. Gardell.
Berättelse öfver GoUlands
\ ■ * c
I Statistisk Tabell för Wlsby Stad, hörande till den år 1S4S afglida Femårsberättelse för Ciottlands Län.
Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet blifvit afdraget Underhållna kreatur.
Uppskalladt värde <Q S S u m m a. Hus och Tomter 500,969 Färgerier värdet inberäknadt i Ilus och Tomter Urfabriker Logarfverier Tullqvarnar Kalkbruk National-Beväringen Sjömanskapet . . Summa Wisby Landskontor den 30 September 1848.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar Bevillning.
Ivlereciets underhåll, Efter Bevillnings-Förordriingen.
Kostnader för Rotering.
Kostnader för Stadens Styrelse.
Diverse Onera Efter 2:dra Art.
Summa Statsbidrag Bränvins brännings - Arrende medel.
Väghåll - Boskaps oeh Åkerskatt.
Tionde m. m. af Bruk.
Kommini sters.
Kyrkobe tjenings.
S u m m a. S u m m a. Pastors.