Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som bifaller Utskottets af Borgare- och Bonde-stånden godkända förslag, att, i de fall, der krono- och kyrkotionden är utsatt antingen i andra persedlar, än spanmål, eller uti andra sädesslag, än hvaraf densamma i allmänhet inom orten utgöres, nämnde tionde må på det sätt förvandlas, att, sedan värdet deraf, efter de medelpris, hvarpå ordinarie räntans förvandling grundas, blifvit uträknadt, i stället bestämmes så stor qvantitet spanmål af de slag, hvaruti tionden i fögderiet i allmänhet är utsatt, som efter nämnde medelpris svarar emot förstberörde värde, likväl så, att icke annat bråk än en half kappe upptages, utan hvad som under- eller öfverstiger, uteslutes, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är ifrågavarande förslag af Rikets Ständer afslaget.
Tillstyrkandet i 18:de punkten, angående upphörandet af den s. k, halmstädjan i Skåne emot ersättning till vederbörande räntetagare, är bifallet af Borgareoch Bonde-stånden, men afslaget af de 2:ne öfriga Riksstånden, utaf Preste-ståndet i sammanhang med 3:dje punkten.
Då således i denna fråga, som otvifvel - Stats-Utsholtets Memorial, JS:o 519.
11 aktigt rörer statsregleringen, två Riksstånd stadnat emot två, torde densamma få afgöras medelst votering i förstärkt Stats-utskott öfver följande proposition: 9:o. Den, som, i enlighet med Borgare- och Bonde-ståndens beslut, vill, att den i Skåne under benämning af halmstädja utgående serskilda utskyld upphör och de räntetagare, som hittills varit deraf i åtnjutande, undfå ersättning efter hvad, som per medium för året belöper å hvarderas vid indragningen innehafvande tiondeanslag, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer ifrågavarande serskilda utskyld att fortfarande utgå. 19:de •punkten, angående afkortningar, är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet lagd till handlingarne och af de öfriga tvänne Riksstånden bifallen.
20;de punktens i utlåtandet JVa 512 intagne förändrade lydelse är godkänd af Borgare- och Bonde-stånden, som frånträdt sitt förut lemnade bifall till samma punkt enligt den i utlåtandet J\° 242 förekommande redaktion.
Utskottets förslag, att de till tjenstemäns aflönande anslagna indelda räntor och kronotionde skola, i den mån nuvarande innehafvares dispositionsrätt upphör, uppbäras och redovisas i sammanhang med kronouppbörden, är af Ridderskapet och Adeln afslaget, till följd hvaraf öfriga delen af denna punkt ansetts hafva förfallit.
Preste-ståndet har afslagit hvad Utskottet uti ifrågavarande punkt föreslagit, nemligen att de till tjenstemäns aflönande anslagna indelda räntor och kronotionde skulle till statsverket indragas och utgöras efter samma grunder, som Utskottet föreslagit för de kronan behållna, samt uppbäras och redovisas i sammanhang med kronouppbörden; i följd hvaraf det öfriga af denna punkt komme att förfalla.
Då förevarande fråga, sorn afser sättet för utgörandet af vissa löneanslag, otvifvelaktigt rörer statens reglerande samt följaktligen, sedan två Riksstånd derutinnan stadnat emot två, lärer, jemlikt stadgandet i 69 § Regeringsformen, böra till förstärkta Stats-utskottets afgörande hänskjutas, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voteringsproposition: 10:o. Den, som bifaller Utskottets, af Borgare- och Bonde-stånden godkända, tillstyrkande, att de till tjenstemäns aflönande anslagna indelda räntor och kronotionde skola, intilldess, vid blifvande nya löneregleringar, indragning deraf kan 12 Stats-Ulskollcts Memorial, JS:o 319. komma att verkställas, enligt gällande indelningsverk fortfarande tillhöra de korpser och löntagare, till hvilka de äro anslagna, äfvensom de tjenstemän, som, enligt fullmakter eller konstitutorial, för närvarande äro i åtnjutande af så beskaffade löner, utan att serskildt förbehåll om förändring är i fullmakten eller konstitutorialet gjordt, ega att, om de det åstunda och icke heldre vilja uppbära dem på sätt här efteråt stadgas, under sin återstående tjenstetid bibehålla enahanda dispositionsrätt deröfver, som nu är dem tillerkänd; men att, i den mån dylik dispositionsrätt upphör, alla ofvanomförmälda indelda räntor och tionde-anslag skola af de skattskyldige utgöras efter enahanda grander, som för de kronan behållna äro gällande, samt uppbäras och redovisas i sammanhang med kronoupphörden, med rättighet för vederbörande korpser och tjenstemän att ifrån ränterierna utbekomma hvad sålunda för deras räkning skall uppbäras, jemte ersättning för forsellönen å den uti indelningarne nu inbegripna sparimål: ankommande dock på Kongl. Majit att låta ifrågavarande löne-anslag och ersättning under det år, för hvilket desamma beräknas, på lika sätt som kontanta löner, qvartalsvis utbetalas, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är Utskottetsjlörberörde tillstyrkande af Rikets Ständer afsiaget.
2l:sta punkten, angående afstvrkt indragning af de till stater och korpser anslagna boställen, är af samtlige Riks-stånden bifallen.
22:dra punkten, innefattande hemställan om godtgörelse af allmänna medel för den räntetagare tillkommande forsellön, är bifallen af Borgare- och Bondestånden, men afslagne af Preste-ståndet.
Hos Ridderskapet och Adeln har berörde punkt, i anseende till sitt sammanhang med den 20:de, och pä grund af Ståndets beslut i afseende på den sistnämnde, ansetts icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
I händelse de af Utskottet i 20:de, 23:dje och 26:te punkterna föreslagna indragningar af indelda räntor och tionde skulle varda af Rikets Ständer afslagna, blefve deraf en gifven följd, att tillstyrkandet i förevarande 22:dra punkt, i afseende på den uti ersättningen för nämnde indelda ränte- och tionde-anslag ingående forsellön å spanmål, komme att förfalla.
I motsatt fall åter, eller derest någondera af ifrågavarande 20, 23 och 26 punkten skulle vinna Rikets Ständers bifall, lärer frågan om forsellönens godtgörande, hvilken fråga inverkar på Riksgälds-kontorets utgifter, böra underkastas omröstning i förstärkt Stats-utskott; i hvilket afseende Utskottet föreslår följande proposition: Slals-Ulskollcls Memorial, N.o 519, 13 ll:o.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, bifaller Utskottets hemställan, att fullmäktige i Riksgälds-kontoret måtte erhålla föreskrift att, vid de årliga Iiqviderna emellan Stats- och riksgäldsverken, godtgöra Statskontoret det belopp, som, enligt den afslutade rikshufvudboken, blifvit af nämnde verk förskottsvis utgifvet till liqviderande af den uti ersättningen för indelda ränte- och tionde-anslag ingående forsellön å spaumåi, voterar Ja:
Den, det ej vill, voterar Nej; Tinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit Utskottets förenämnde hemställan.
Första delen af 23:dje punkten, innehållande tillstyrkande, att Rikets Ständer måtte för sin del besluta, det alla till allmänna verk och inrättningar samt kyrkor och fromma stiftelser indelda anslag varda till statsverket indragna, är af Ridderskapet och Adeln afslagen; i följd hvaraf den öfriga delen af samma punkt ansetts ej erfordra annan åtgärd än att, såsom förfallen, läggas till handlingarna.
Preste-ståndet har likaledes afslagit ofVannämnde tillstyrkande, i följd hvaraf Utskottets i öfrigt i samma punkt framställde förslag, beträffande verkställigheten af tillstyrkandet, förfölle.
Borgare- och Bonde-stånden hafva bifallit punkten i dess helhet.
För afgörande af denna, på statens reglerande otvifvelaktig! inverkande, fråga får Utskottet föreslå följande voteringsproposition; 12:o.
Den, som, i öfverenstämmelse med Borgare- och Bonde-ståndens beslut, vill, att Rikets Ständer för sin del besluta, det alla till allmänna verk och inrättningar samt kyrkor och fromma stiftelser indelda anslag skola till statsverket indragas, med iaktagande, vid verkställighet häraf, dels att, hvad tionden beträffar, dylika anslag till qvantiteten bibehållas och af den del, som kunnat till leverering in natura uppsägas, beräknas så stor qvantitet inom hvarje markegångsdistrikt, som uppgår till fullt tunnetal, hvarför sedermera erhålles lösen till det belopp, de skattskyldige årligen erlägga eller efter att för 5 år i sender faststäldt medelpris, grundadt på 10 nästförutgångna årens markegång, hvarjemte anvisas ett kontant anslag ej mindre för forsellön, der sådan förut kunnat ifrågakomma, än för den de af tionde-anslagen inom hvarje distrikt, hvilken öfverskjuter fullt tunnetal, samt sådan tionde, som nu löses efter bestämda priser; dels ock, hvad angår 14 Slals-Ulskoltels Memorial, N:o 319. hemmansräntorna, att, inom hvarje markegångsdistrikt, den andel af dylika räntor, som af förvandling enligt markegång beror, uträknad efter de i fråga om hemmansräntornas förenkling antagna medelpris, utbytes emot ett efter samma beräkningsgrund i värde svarande anslag af sådan spanmål, hvaraf tionden allmännast utgöres i den ort, der räntorna utgått, likväl beräknadt i fullt tunnetal, så att det värdesbelopp, som sålunda icke kan förvandlas, i kontant utsattes, hvilken spanmål sedermera löses på sätt för tionden är föreslaget, samt att den andel af hemmansräntorna, som icke beror på markegångsförvandling, jemte forsellönen å den i samma räntor inbegripna spanmål, varda med bestämdt anslag i penningar godtgjorda; börande de sålunda bestämda ersättningarna, hvilka komma att utgå i stället för den tillstyrkta indragningen af indelda anslagen, utbetalas vid slutet af det år, hvarför ersättningarna äro beräknade, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit hvad Utskottet i förevarande hänseenden tillstyrkt.
24:de punkten, deri Utskottet under S serskilda momenter tillstyrkt nödiga åtgärder till beredande af indragning till statsverket utaf vissa till enskilda inrättni ngar och personer indelda anslag, är bifallen af Borgare- och Bonde-stånden, men afslagen af de tvänne öfriga Riks-stånden.
Hvad serskildt beträffar af den i momentet lit.
C omförmälde fråga, rörande ersättning för förluster genom kanal-anläggningar, så anser Utskottet densamma, såsom inverkande på statens reglerande, vara af beskaffenhet att, sedan i afseende derå två Riks-stånd stannat emot två, böra genom votering i förstärkt Stats-utskott afgöras, hvadan Utskottet för sådant ändamål föreslår följande proposition: 4 5:0.
Den, som vill, att de tionde- och hemmansräntor, hvilka i räkenskaperna afföras såsom ersättning för förluster genom kanal-anläggningar, skola, då ersättningen utgår till boställen, och densamma, i mån af bostäilsinnehafvares afgång, bör indragas, emedlertid å allmänna indragnings-staten öfverföras; att i de fall äter, då eftergift till större eller mindre del af något hemmans egen ränta är beviljad, beloppet må vid blifvande förvandling af dessa hemmansräntor afdragas och derefter endast återstoden af samma räntor för framtiden uppföras, samt att de hemman, som under egnnderäit innehafvas och njuta ersättning medelst anvis - Slals-Utskoltets Memorial, N:o 319.
15 ning af tionde eller andra hemmansräntor, må derför undfå viss kapital-ersättning, enligt den öfverenskommelse, som med vederbörande kan träffas, voterar Jo>; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är Utskottets förenämnde förslag af Rikets Ständer alslaget.
Vidkommande åter de öfriga momenterne af förevarande 24 punkt, nemligen: a) angående de under anordningstitel afförda räntor, hvarifrån befrielse åtnjutes af Åkers krutbruk, Husqvarna gevärsfaktori, m. fl.; b) rörande de till Sala silfververk upplåtna räntor och inkomster; d) i fråga om de till underhåll af loftsbyggningen vid Ornäs och den så kallade kungsladan vid Rankhyttan anvisade dagsverken; och e) angående den till Runna qvarndam anslagna dagsverkslösen; så enär de i dessa momenter upptagne frågor, efter Utskottets tanka, icke äro att hänföra till dem, hvilka, sedan två Riks-stånd stannat emot två, skola genom votering i förstärkt Utskott afgöras, lära Rikets Ständer uti sin till svar å Kongl.
Maj:ts nådiga proposition afgående skrifvelse i underdånighet förklara, det Rikets Ständer icke funnit skäl att bifalla hvad Kongl. Majit i förevarande afseeuden föreslagit. 25:te punkten, angående ifrågaställa åtgärder till beredande af öfverenskommelse med egaren af kronokalkugnen i Wisby om afståeende emot viss kapitalersättning från rättigheten att uppbära ränteved, hvilken i sådant fall skulle, lika med öfriga räntor, förvandlas och till staten ingå, — är bifallen af Borgare och Bonde-stånden, men af de öfriga tvänue Riks-stånden afslagen.
Förevarande fråga, hvilken, i händelse den i 24:de punkten föreslagna indragning af indelda räntor och kronotionde varder af Rikets Ständer afslagen, måste såsom följd deraf anses förfallen, lärer i motsatt fall, enär två Riks-stånd derutinnan stannat emot två, böra medelst votering i förstärkt Utskott afgöras; i hvilket afseende Utskottet får föreslå följande proposition: 14:o.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, vill, att, så framt egarens af den så kallade krono-kalkugnen i Wisby rätt till åtnjutande af den åt nämnde kalkugn anslagna ränteved finnes ostridig, åtgärder vidtagas till beredande af öfverenskommelse med honom att, emot viss kapital-ersättning, afstå från vidare begagnande af merberörde rättighet, samt att derefter, och i händelse en IG Stats-Utskottels Memorial,, A’:o 519. sådan öfverenskommelse kan till vägabringas, denna del af räntan, lika med den öfriga, förvandlas för att till staten liqvideras, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets
Ständer afslagit det i ja-propositionen intagna förslag.
Vid föredragning af 26:te 'punkten, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallit punktens första del, innehållande hemställan, att Rikets Ständer ville bifalla, att med rusthållens egna räntor någon förändring icke måtte vidtagas; hvaremot den sedermera förekommande del, deri tillstyrkes, att augmentsräntor, äfvensom indelda anslag till gästgifverier, färjor och färjkarlar, postbönder och brefbärare samt de räntor och tionde, som städer åtnjuta, må till statsverket indragas, afslagits; i följd hvaraf den återstående delen af samma punkt ansetts hafva förfallit.
Af Borgare- och Bonde-stånden är denna punkt i sin helhet bifallen.
Genom alla Riksståndens sammanstämmande beslut är således afgjordt, att i afseende på rusthållens egna räntor någon förändring icke kommer att ega rum; hvaremot beträffande de uti samma punkt i öfrigt förekommande frågor två Riksstånd stadnat emot två.
Vid sådant förhållande och under förutsättning af Rikets Ständers bifall till hvad uti ofvanberörde 25:dje puukt blifvit tillstyrkt, i afseende på indragning till statsverket af de till allmänna verk och inrättningar m. m. indelda anslag, får Utskottet hemställa, att öfver de skiljaktiga besluten rörande 26:te punkten omröstning må ega rum enligt följande proposition; 15:o.
Den, som, i enlighet med Utskottets af Borgare- och Bonde-stånden godkände förslag, bifaller, att augmentsräntor, äfvensom indelda anslag till gästgifverier, färjor och färjkarlar, postbönder och brefbärare samt de räntor och tionde, som städer åtnjuta, till statsverket indragas; samt att, i afseende på ersättningen härför, förfares på enahanda sätt, som i 23:dje punkten af Stats-utskottets utlåtande N:o 242, rörande ersättning till allmänna verk och inrättningar, kyrkor och fromma stiftelser, blifvit föreslaget, med iakttagande, att godtgörelsen för augmeutsräntor och anslagen till gästgifverier, färjor och färjkarlar samt postbönder och brefbärare liqvideras för hvarje år vid den tid det påföljande, då uppbördsstämmor för hemmansräntorna hållas; börande, vid beräkningen af augmentsräntorna vid båts - Slals-Ulskoltets Memorial, Ä:o 519. 17 båtsmanshållet i Blekinge, eller så kallade öfverskotts- och tillskottsräntorna, de vid 1834—1835 årens riksdag stadgade förvandlingsgrunder iakttagas, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är ofvanintagne förslag af Rikets Ständer afslaget.
I händelse åter Utskottets i 25:dje punkten gjorde tillstyrkande, angående indragning af de till allmänna verk och inrättningar indelda anslag, skulle vid votering i förstärkt Utskott varda afslaget, lärer, såsom följd häraf, jemväl förevarande 26:te punkt böra anses vara förfallen.
27:de punkten, angående afstyrkt indragning af frälseräntor, är af alla Riksstånden bifallen.
I afseende på 28:de punkten har Ridderskapet och Adeln afslagit första delen, innehållande förslag, det Rikets Ständer för sin del måtte besluta, att all till statsverket utgående tionde bör lösas med penningar; den del af samma punkt, hvari föreslås, att för hemmansräntorna må erläggas fix penningeränta, har ansetts förfallen i anledning af Ståndets i fråga derom redan fattade beslut, hvarjemte denna punkt i öfrigt äfven ansetts hafva förfallit till följd af de sålunda i hufvudsaken fattade beslut.
Utskottets i förevarande punkt framställde förslag, att all till statsverket utgående tionde och hemmansräntorna skulle lösas med penningar.
Af Borgare- och Bonde-stånden är deremot punkten i sin helhet bifallen.
Utskottets hemställan, att för hemmansräntorna borde erläggas det belopp, som den fixa penningeräntan, hvaruti hemmansräntor enligt Utskottets förslag skulle förvandlas, utgjorde, så lärer frågan härom, såsom inbegripen uti hvad i 3:dje punkten rörande hemmansräntornas förvandling blifvit föreslaget, helt och hållet bero af det beslut, som i afseende på sistnämnde punkt varder af Rikets Ständer fattadt.
Den öfriga delen af 28:de punkten anser Utskottet deremot, sedan två Riksstånd derutinnan stadnat mot två, böra, jemlikt 69 § regeringsformen, medelst votering afgöras; i hvilket afseende följande proposition föreslås: 16:o.
Den, som, i enlighet med Utskottets af Borgare- och Bonde-stånden bifallna Bih. till 11.
Prot. 18i7 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 61 Baft. 3 18 Stals-UtskoUets Memorial, N:o 519. hemställan, vill, att Rikets Ständer mätte för sin del besluta, att all till statsverket utgående tionde bör lösas med penningar efter medelpris, som bestämmes för fem år i sender, på grund af den under de tio förutgångna åren stadgade markegång, hvilket medelpris första gången endast bestämmes till och med år 1850, efter markegången för åren 1856—1845; med iakttagande likväl, att vid utgörande af den tionde, som indelningshafvare tills vidare bibehålla, förfares enligt nu gällande stadganden, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit hvad i berörde hänseende blifvit hemstäldt.
29:de punkten är bifallen af Borgare- och Bonde-stånden, men afslagen af Ridderskapet och Adeln.
Preste-ståndet har ansett punkten förfallen i följd af Ståndets vid den 28:de fattade beslut.
Uti förstnämnde punkt hade Utskottet förklarat sig instämma i den af Kongl. Maj:t uti Dess nådiga proposition yttrade åsigt, att förslaget angående räntornas och tiondens lösande efter medelpris borde äfven å hästvakans-spanmålen samt å den spanmål, som för ständiga rotevakanser i Skåne utgår, vinna tillämpning i den mån samtliga delegare i ett eller flera rust- eller rotehåll sådant medgåfve.
Vid redaktionen af Utskottets förslag i ämnet har emedlertid af förbiseende inträffat, att orden eller rote- blifvit uteslutna; och får Utskottet af sådan anledning hos Borgareoch Bonde-stånden hemställa, det bemälde
Riks-stånd behagade medgifva den af sakens beskaffenhet härutinnan påkallade rättelse, eller att ordet rusthåll må ut bytas mot rust- eller rotehåll.
Då, i afseende på besluten öfver förevarande 29:de punkt, två Riksstånd stadnat emot två, lärer, så framt nemligen föregående 28:de punkt varder af Rikets Ständer bifallen, votering böra i förstärkt Utskott anställas; i hvilket ända mål Utskottet föreslår följande proposition: 17:o.
Den, som, i enlighet med Utskottets, af Borgare- och Bonde-stånden bifallna, hemställan, vill, att det på medelpris grundade lösningssätt, som Utskottet i 28:de punkten af utlåtandet
N:o 242 föreslagit i afseende på den till statsverket ingå ende kronotionde, måtte tillämpas vid utgörandet af den spanmål, som för ständiga rotevakanser i Skåne utgår, äfvensom hästvakans-spanmålen, så vida och i den Slats-Utskottels Memorial, N:o 319.
19 mån samtlige delegare i ett eller flera serskilda rust- eller rotehåll sådant medgifva, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit förberörde hemställan.
För den händelse åter, att det i 28:de punkten intagna tillstyrkande, angående sättet för kronotiondens lösande i allmänhet, skulle vid den förestående voteringen underkännas, lärer häraf blifva en följd, att frågan om nämnde lösningssätts tillämpning å den spanmål, som i 29:de punkten afses, kommer att förfalla. 30:de punkten, rörande väckt fråga om förändrade bestämmelser för utarrendering af statens egendomar, är bifallen af samtlige Riksstånden.
Af 31:sta punkten är den del, som innehåller, att de till korpser och embetsmän anslagna boställen, hvarom Utskottet förut meddelat yttrande, äfvensom de arrenden, hvilka skola in natura till vissa inrättningars underhållande utgöras, icke böra i utbyte mot kontanta anslag varda till statsverket indragna, — bifallen af Ridderskapet och Adeln; hvaremot den återstående delen af samma punkt, hvaruti hemställes, att i öfrigt alla arrenden af statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, må i utbyte mot kontanta anslag varda till statsverket indragna, af bemälde Riksstånd afslagits.
Preste-ständet, som vid 21:sta punkten redan fattat beslut i afseende på de till korpser och embetsmän anslagna boställen, har afslagit Utskottets i 31:sta punkten gjorde hemställan om indragning till statsverket af alla arrenden utaf statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade.
Borgare- och Bonde-stånden hafva bifallit förevarande 31:sta punkt i dess helhet.
Af samtlige
Riksstånden är således beslutadt, att indragning till statsverket icke bör ega rum af de till korpser och embetsmän anslagna boställen, eller af de arrenden, hvilka skola in natura till vissa inrättningars underhållande utgöras.
I afseende på den öfriga delen af förevarande 31:sta punkt hafva två Riksstånd stadnat emot två; hvadan och då frågan rörer statsverkets inkomster, densamma lärer böra afgöras genom votering i förstärkt Stats-utskott öfver följande proposition : 18:o.
Den, som bifaller Utskottets af Borgare- och Bonde-stånden gillade förslag, att, med undantag af de till korpser och embetsmän anslagna boställen, äfvensom af de fall, då arrendena skola in natura till vissa inrättningars underhållande ut - 20 Slats-Ulskottets Memorial, iV.o 319 göras, alla arrenden af statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, må, i utbyte mot kontanta anslag, varda till statsverket indragna, voterar J (l i Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är ofvanberörde förslag af Rikets Ständer afslaget.
Ridderskapet och Adeln har afslagit första delen af 32:dra punkten, innefattande tillstyrkande, att Rikets Ständer ville besluta, att alla arrenden af statens egendomar hädanefter mätte bestämmas antingen i penningar eller i spannmål eller i begge delarna; till följd hvaraf återstående delen af samma punkt ansetts ej erfordra annan åtgärd äu att läggas till handlingarna.
Preste-ståndet har likaledes afslagit ofvannämnde förra del af denna punkt, såsom egande sammanhang med den 31:sta, i följd hvaraf det öfriga af förstnämnde punkt komme att förfalla.
Rorgare- och Ronde-stånden hafva bifallit punkten i dess helhet.
I anledning af dessa Riksståndens skiljaktiga beslut och då förberörde, af ekonomisk natur varande fråga icke innefattas bland dem, hvilka vid ofvanberörde förhållande skola underkastas votering i förstärkt Utskott, lärer, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, samma fråga böra anses vara förfallen.
33:dje punkten är bifallen af Borgare- och Bonde-stånden, men afslagen, af Ridderskapet och Adeln.
Preste-ståndet har likaledes afslagit hvad Utskottet i denna punkt tillstyrkt, rörande förändring i verkställandet af markegångssättuingen.
Såsom följd af besluten vid nämnde punkt, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet jemväl afslagit 34:de punkten, angående tillämpning vid den höstetiden skeende markegångssättning af samma grunder, som för markegångssättningen i April blifvit i afseende på prisbestämningen föreslagna; hvaremot sistnämnde punkt blifvit af de 2:ne öfriga Riksstånden bifallen.