Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Innehållne tjenstgörings-penningar 300: — — För Hermelinska karte-verket 805: 17. 6. » Ghorografiska d:o 942- 7 4 Diverse inkomster 28: L - !4J65; 45. 10.
Summa 14,243: 47. 2.
Triangel-mätning 1,000: — — Rekognoscering 8,259: 44.
— Kart-ritning 887: 9. 8.
Gravyr 200: — — Krigs-arkivet 1,363: 38. 4.
Hermelinska karte-verket 372: 19. 6.
Chorografiska dito 1,836: 16.
— Löner och arfvoden 312: 44. — 14.232: 27. 6.
Kontant behållning 19 g Summa 14,243: 47. 2.
Dess räkenskap, granskad i Kongl.
Kammar-rätten med anmärkningar, har äfven för år 1857 blifvit förd i Riksgälds-mynt, samt redovisar inkomster och utgifter på följande sätt:
Behållning ä underhålls-medlen 51,039; 20. 1.
För anläggningen: Af Kongl.
Stats-kontoret, mot ersättning af Konvoy-kommissariatet, levererade 377,075: -— — Transport: 377,075: ' 51,039: 20. 1. 12 — 90 — Transport: 377,075: 51,039: 20. 1.
Af underhålls-medlen till betäckande af bristen i 1856 års anläggnings-kostnad 33,516: 15. 1.
Ersättning från köpingen Trelleborg 1,900: 34.
— Dito af staden Skara 3,244: 46. 9. 415,736: 47. 10.
Porto-medel 509,144: 39. 6.
Förskott från Kongl. Stats-kontoret 162.575: — — Vinst å kabeln emellan Sverige och Danmark 31,718: 30.
— Anmärknings-medel 349: 2. 9.
Uppburna restitutions-medel ^4. —; 703,940 Tillsammans uppbörd 1,119,677 Summa 1,170,716 1. 20. 2. Credit.
Solaris från år 1856:
Aflöning till elever Dagsverken och arbets-löner Materialier, frakt m.
Rese- och traktaments-kostnader Inventarier Ersättning för jord m. m Kostnaden lör en telegraf-ledning emellan staden Skara och det så kallade Klefvet D:o för undersökningar med afseende på en blifvande telegraf-anläggning i skärgården
Aflöning Underhåll Rese- och traktaments-kostnader Inventarier
För bildande af ett reserv-förråd
Af influtne post-medel:
Danmarks andel 157,761: 28.
— Norriges d:o 14,656: 43. 4.
Jernvägs-bolagets d:o 221: 172,639. 23. 4.
Restituerade medel 858: 2.
— Observations-procent 30: 35. 10.
Transport: 582,684: 9. 10. 374,970: 46. — 228,499: 19. 8. 133,596: 45. 8. 18,383: 38. 2. 5,820: 15. — 22,855: 22. 2. 15,26(1: 24. — 64,191: 45. 10. 204,746: 25. 7. 44,599: 21. 7. 44,096: 22. 9. 57: — — 1,553: 39. 9. 465: 10. 6. 91 twr} Transport: 582,684: 9. 10. 374,970; 46.
Till betäckande af brist uti 1856 års an läggnings-kostnad 33,516: 15. 1.
Leverering till Kongl. Konvoy-kommissaria0 tet, återstoden af 1856 års behållning, 1,088: 3. 5.
Aterlevereradt förskott till Kongl. Statskontoret 108,575; — — För inredande af en lämplig lokal åt Chefsembetet och dess underlydande kontor, enligt Kongl, brefvet den 13 Juni 1856, 11,575: 13. 10. 737,438: 42 2 Tillsammans utgifter 1,112,409; 40. 2.
Kontant behållning: å anläggnings-medlen 4,702: 36, — å underhålls- d:o 12,680: 38. 5.
D:o för år 1855, enligt Kgl. brefvet den 13 Juni 1856, 4,859: 35. 9. 17,540: 26. 2. 22 243- 14 2 Fordringar, anläggnings-medel 2.546: 46. 9.
S:r 24,790: 12. IL Summa 1,170,716: 20. 2. § I Till följd af Kongl. Maj:ts genom särskilda nådiga bref meddelade befallning, hafva, såsom af Chefs-embetets vid Telegraf-verket afgifna underdåniga berättelse inhemtas, under loppet af år 1857 följande telegraf-anläggnings-arbeten blifvit fullbordade, nemligen: en ny telegraf-linie emellan Göteborg och Jönköping, med stationer i Alingsås, Borås och Ulricehamn; en ny sammmanbindnings-linie emellan Orebro och Motala, med station i Askersund; den Norrländska telegraf-liniens utsträckning ifrån Hernösand till Haparanda, med nya stationer i Örnsköldsvik, Nordmaling, Umeå, Skellefteå, Piteå, Luleå, Råneå, NederKalix och Haparanda; dock har stationen i Råneå, af brist på tjenlig lokal, icke kunnat inom årets utgång inredas; nya stationer: i Grenna; i Sölvesborg; i Trelleborg, förbunden med östra telegraf-linien genom en utgrening från Malmö— Ystad-linien; i Skara, genom en särskild bi-linie förbunden med stationen i Lidköping; samt i Köping; 92 hvarjemte å Linköpings-Westerviks-Mnien en telegraf-byrå blifvit upprättad vid Åtvidabergs kopparverk.
Till bestridande af kostnaden för dessa anläggnings-arbeten har från Kongl. Statskontoret, mot erhållen ersättning af Kongl. Konvoy-kommissariatet, utbetalts 377,075 R:dr, hvaraf vid årets slut förefanns en kontant behållning å 4.702 R:dr 36 sk., allt Riksgälds-sedlar, sorn i räkenskapen utbalanseras.
Utom förenämnde arbeten hafva under revisions-året betydliga reparations-arbeten blifvit utförda, dels genom utbyte af nya telegraf-stolpar emot äldre, som befunnits skadade, dels ock derigenom, att de å liderna förut begagnade hattar af gutta-percha, hvilka, här liksom i det öfriga Europa till en början använda, erfarenheten visat vara för ändamålet mindre lämpliga, blifvit utbytta mot dylika af jern och porslin; och hafva de utgifter, som härför ifrågakommit, utgått af verkets inkomster för telegram-befordringen. § 2.
Sedan Kongl. Maj.t under den 24 Mars 1857 förordnat, att, i stället för den dittills följda taxerings-gruncl efter telegraf-liniernas längd och riktning, porto-afgifterna för telegram-befordringen borde beräknas efter så kallade telegraf-zoner och i geografiska mil, så hafva, genom Chefs-embetets försorg, i öfverensstämmelse dermed, nya telegraftaxor blifvit utarbetade och från den 1 Juni nämnde år tillämpade.
Antalet från samtliga stationer afsända telegrannner uppgår till 174,864 stycken. § 3.
Till den i räkenskaperna vid årets slut utbalanserade kontanta behållning, 22,243 R:dr 14 sk. 2 rst.
Riksgälds, som äfven finnes intagen i ofvanstående tabell, äro såsom verifikationer fogade 2me af vederbörande tjensteman i Rikets Ständers Bank, den 12 Augusti innevarande år utgifna intyg, enligt hvilka Telegraf-verket vid förstnämnde tid egde innestående i Bankens depositions-afdelning tillsammans Banko R;dr 60,424: 18 sk. eller Riksmynt 90,636 R:dr 56 öre; och har Chefen för Telegraf-verket, medelst påskrift å det ena af nämnde depositions-bevis, vitsordat, att af denna behållning under år 1858 utbetalts för år 1857 R;mt 68,393: 27. samt att 1857 års behållning utgjorde » 22,243: 29.
Summa R:dr R:mt 90,636: 56.
Då Telegraf-verkets räkning föres på kalender-år, hvilket äfven sjelfva räkningen tillkännagifver genom orden: »Balans från 1856» och »Balans till år 1858», hafva Revisorerne funnit sig böra anmärka, såsom mindre lämpligt, att räkningen efter kalenderårets utgång hålles oafslutad, för att deri afföra sådane under det påföljande året bestridda utgifter, hvilka ansetts tillhöra det nästföregående året.
Räkenskapen, som utan anmärkning undergått granskning såväl i Kongl. Kammar-rätten som nu hos Revisorerne, utvisar följande förhållande:
Kontant behållning 496: 42. 6.
Anslag af post-medlen 5,786: 10. 8. dito af Konvoy-kommissariatets medel 13,361: 37. 4.
Porto-medel 1,439: — — Influtne hyror m. m 211: 20. — 20.798: 20.
Summa 21,295: 14. 6.
Aflöning 15,613: 40.
— Underhåll 1,820: 13. 9.
Rese-kostnader 604: — 1.
Lifränta 666: 32. — Leverering till Post-verket 1,439: — — 20,143: 37. 10.
Kontant behållning 1,151: 24. 8. ” Summa ' 21,295: 14. 6.
Förvaltningen af Sjöärendena med Lots- oell Fyringsverket, Sjokarte-komtoret äfvensom longi.
Flottans Stationer i Carlskrona oell Stockholm saint Depot i Göteborg.
Räkenskaperna för dessa verk, som änun icke undergått fullständig granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisa inkomster och utgifter på följande sätt: — 94 - Debet.
Tillgångar 899,607: 36. 9.
Uppbörd: 5:te hufvudtitelns anslag för „ året . 1,590,520:
Öfverskott å i riks-staten påräknad inkomst aflotsoch båkmedlen för åren 1854 oeh 1855 112,445: 44. 1.
Lots-verkets andel af 1856 års inkomst vid Landsorts fyrbåk 12,030: 27. 4.
Af 1854 och 1855 årens spanmåls-anslag 102,532: 30. 8. 1,817,529: 6. 1.
Extra stats-anslag för sjöförsvaret 163,333: 16.
— Dito dito till gratifikationer åt under-officerare m.fl. 80,000: — — 243,333: 16.
— Ersättnings- och försäljnings-medel m. m 791,381: 41. 5. 2,852,244: 15. 6.
Skuld till Riksgälds-kontoret 10,979: 32. — Summa_ 3,762,831: 36. 3.
Departements-chefen 7,000: — — » Departementets Kansli-expedition 8,038: 16. — » Dito Kommando- dito 1,520: — — » Förvaltningen af Sjöärendena samt Flottans Stationer och Depot 499,776: 44. 2.
Båtsmans-indelningen 45,643: 16.
Flottans underhåll 331,591: 20.
— Dito nybyggnad 87,336: 36. 6.
Båtsmäns förseende med kojer och täcken 8,457: 2. 6.
Båtsmännens beklädnad 2,330: 42.
— Transport: 991,694: 33. 2. 19,438: 13. 4.
Transport: 991,694: 33. 2.
Beklädnad åt mariner, kanonierer, matroser och skeppsgossar 82.746: 32. 8. 19,438: 13. 4.
Exercis^ af Flottans bemanning 148,681: 16. 1.
Spanmåls-upphandlings- och bageri-kostnader 7,424: 16.
— Durchmarsch-kostnader 13,215: 31. 8.
För sjukvård 20.651: 30. — » diverse behof 11,830: 7. 2.
Rese- och traktaments-peoningar 10,988: 7. 9.
Skrifmaterialier och expenser m. m. för Förvaltningen af sjöärendena och Departementets Kommando-expedition 4,486: 46. 10.
Dito för Departementets Kansli-expedition 1,288: 41. 4.
Dito för Flottans Stationer 24,736: 33. 4.
Extra utgifter 10,949: 28. 11.
Lotseri- och fyrings-staterne 168,664: 39. 4.
Af behållne aflönings-medel 40,371: 39. 9. » dito underhålls-dito 66,883: 1. 4. » dito nybyggnads-dito 3,162: 6. — » influtne medel till uppköp af spamnål m. m. 223,542: 38.
5. » dito dito för årliga öfnings-expeditio ner till sjös 24,565: 1: — Båtsmans-beklädnads-medel 78,082: 28. 4. 1847—1848 årens extra stats-anslag 18,200: — — 1850—1851 årens dito 21,560: 35. 11. 1853—1854 årens dito 384,200: 30. 3. 1856—1858 årens dito 74,796: 37. 5.
Diverse utgifter 665,961: 28. 1.
Kontant behållning 160,309: 33. 2.
Förskotter 472,540: 7. 4.
Fordringar 11,856: 43. 8. 3,098,686: 34. 9. 644,706: 36.
Summa 3,762.831: 36. 3. 8 1.
Enligt från Kongl. Förvaltningen af sjöärendena meddelade uppgifter, finnas för närvarande vid Flottans Stationer i Carlskrona och Stockholm samt Depöten i Göteborg: 10 linieskepp, hvaraf dock tvenne obrukbara och ej ansedda förtjente af någon reparation, 3:ne som fordra ej obetydlig reparation, ett sorn är inkomplett och inredt till sjukskepp; 5 fregatter; 5 korvetter; 5 briggar, hvaraf en ännu ej färdig och en oduglig; 8 bevarade ångfartyg, hvaraf ett under byggnad; 4 skonertar; samt af smärre fartyg följande antal i brukbart stånd: 28 kanonskonertar och kanonslupar, 46 niorsare-fartyg, bombkanon-skonertar och bombkanon-slupar, 89 kanonjollar, utom åtskilliga chefs-fartyg, obevärade, och lastdragare-fartyg.
Vidare finnas i förråden upplagde:
Gevär med slagkruts-antändning, omkring 13,000 stycken, hvaraf 6,800 refflade; Munderingar för sjöbeväringen 6,700 » samt derutöfver 2,000 par ullstrumpor, » 400 par skor, » 1,000 stycken yllemössor, » 1,000 » sticktröjor, » 500 » linneskjortor med blå kragar, Filtar '•
18,000 » Köjer 28,000 » Madrasser och hårtäcken 16,600 » Sjuksängar för stående sjukhus 1,200 »
Det lager af stenkol, som finnes i förlag för Kongl.
Flottans behof, uppgår till 48,000 tunnor. 2.
Af det uti föregående revision s-berättelse omförmälda lån å 120,000 II:dr, som Lots-verket under åren 1840 och 1841 från Riksgälds-kontoret erhållit till uppbyggande och förbättrande af fyrbåkar, återstod vid 1857 års slut, efter under året skedd afbetalning, ett belopp af 10,979 R:dr 32 sk. § 3.
Vid granskning af räkningen för Carlskrona Stations material-förråd befanns, att den i 1857 års räkning upptagne behållning blifvit från föregående årets räkning rätten ligen öfverförd för all materiel, med undantag af ekevirket,^ hvilket ej blifvit öfverfördt enligt den behållning, räkenskaperna visa, utan enligt en, på grund af anställd inventering, funnen verklig behållning.
Räkenskaperna visa en behållning af 295,568}^| kubikfot virke och 1,449^ tolfter bräder, hvaremot inventeringen angifven en behållning af endast 251,060}!$ kubikfot virke samt 1361 tolfter bräder.
Denna stora skilnad emellan räkenskaperna och inventeringens resultat har föranlåtit
Revisorerne att förskaffa sig upplysning på huru lång tid bristen uppstått, och har dervid inhemtats, att ekevirkesförrådet i Carlskrona alltifrån år 1780 intill år 1842 icke undergått någon inventering, förr än det sistnämnde år inventerades, då en brist af 31,941 kubikfot visade sig.
Derefter inventerades förrådet år 1851, och visade då ett öfverskott af 1,771 kubikfot, uppkommet sedan år 1842.
Slutligen har vid den år 1856 anställda inventering den betydliga brist visat sig, som här ofvan omförmälts.
Allt detta tillkänuagifver, enligt Revisorernes tanke, att sjelfva sättet för ekevirkets redovisning måtte vara felaktigt anordnadt, och att den nu anmärkta bristen står i sammanhang med fel i räkenskaperna år 1851 eller dessförinnan; ty att ett verkligt öfverskott då kunde finnas, äfven om räkenskaperna antyda ett sådant, synes föga troligt, då man ej kan antaga, att mera virke levereras till varfvet än hvad leverantörerne, enligt räkenskaperne, böra aflemna.
Brist kan deremot lättare uppstå, om virket användes, utan att ur räkenskaperna afföras.
Hvad bräderna beträffar, så hafva dessa ej blifvit inventerade hvarken 1842 eller 1851, och är den brist, räkenskaperna utvisa, alltså uppkommen sedan 1780.
Då det emellertid är af högsta vigt, att det dyrbara ekevirkes-förrådet förvaltas på ett sådant sätt, att dess storlek på papperet må, så vidt möjligt är, öfverensstämma med storleken i verkligheten, så hafva Revisorerne ansett sig böra meddela förestående historik öfver frågan, med anmälan tillika, att ärendet är föremål för lagenlig behandling i Kongl. Kammar-rätten, och att vederbörliga åtgärder dels blifvit vidtagne, dels föreslagne, för att ställa redovisningen för virkesförrådet på förbättradt sätt för framtiden. § 4.
Granskningen af räkningen för Stockholms Stations material-förråd utvisar likaledes, att behållningen till år 1857 blifvit införd, icke enligt 1856 års räkenskaper, utan på grund af förhållandet, sådant det befanns vid inventeringen från afträdande Materialförvaltaren Tammelin till de tvenne nuvarande förvaltarne, hvilka, sedan Kongl.
Majit nådigst befallt förrådets skiljande i tvenne delar, detsamma öfvertagit.
Enligt Revisorerne meddelad upplysning, är frågan om ansvaret för de brister och öfverskott, som upptäckts vid inventeringen, föremål för laglig utredning.
I öfrigt anmärkes äfven vid detta förråd, att behållningen af ekevirke enligt räkenskaperne skulle vara vida större än hvad 1856 års inventering utvisar.
Enligt material-räkningen utgör behållningen 15,524}j£ kubikfot, hvaremot den på grund af inventerings-journalen uppgjorda liqvid å behållningen till 1857 upptager 9,801}jf kubikfot, hvilken behållning blifvit genom skrif-fel i material-räkningen för 1857 upptagen till 9,811{-$J kubikfot.
Revisorerne hafva inhemtat, att inventeringar af ekevirkes-förrådet egt rum åren 1843, 1851—1852 och 1856, vid hvilka tillfällen funnits betydlig skilnad mellan de förda räkenskaperna och inventeringens resultat.
Särdeles hafva Revisorerne fästat sig vid den omständigheten, att år 1843 skulle i förrådet funnits ett öfverskott af icke mindre än 7,112,\\ kubikfot ektimmer, hvars tillkomst är vida svårare att förklara, än en uppkommen brist, och finna således häruti ett ytterligare stöd för det i föregående § uttalade omdöme. § 5.
Vidare hafva Revisorerne funnit anmärkningsvärdt, att upphandlingen af materialier för förråden icke sker i någorlunda stora qvantiteter, utan att ofta flere små partier af samma slags vara upphandlas och ingå till samina förråd under olika titlar, så att, då till exempel 100,000 spik af något visst slag under årets lopp erfordras för förrådet, upphandlas detta parti i flera smärre poster, enligt särskilda kontrakter, hvarigenom ett mångdubbelt bestyr uppstår, dels med besigtningar, dels vid räkenskapsföringen, utan någon synbar nytta, men till förlust i pekuniärt hänseende, då den omständigheten ej får förbises, att leverantören alltid på hvarje särskildt parti måste, utom sin vinst på varan, beräkna ersättning för sitt besvär, utgift för kontraktslösen m. m.
Om afsigten med detta sätt att gå tillväga är att förekomma penninge-anslagens på de olika titlarne sammanblandning, så är densamma ej tillfyllest uppnådd, emedan man derigenom endast förekommer hvarje olika anslagstitels öfverskridande vid upphandlingen, men icke dess öfverskridande vid förbrukningen af den upphandlade matenelen.
Bättre är o tvifvelaktigt, att allt upphandlas gemensamt, men att hvad som konsumeras för hvarje titel afföres till det värde, detsamma eger på grund af det gemensamma upphandlings-priset. 13 — 98 — § 6.
Sjökarte-verkets ställning inhemtas af följande tabeller, den ena öfver de kontanta inkomsterna och utgifterna, och den andra öfver verkets föfsäljnings-Iager af kartor och beskrifningar : l:o.
Värdet af försålda sjökartor och beskrifningar 7,688: 97.
Diverse inkomster 184: 6.
Skilnaden emellan utgifter och inkomster har godtgjorts af handels- och sjöt'arts-fonden med 26,267: 75.
Summa 64,140: 78.
Aflöning, ljuspenningar och gratifikationer 3,138: — Sjömätnings-expeditions-kostnader 30,532: 19.
Skrifmaterialier och expenser m. 470: 59.
Summa 34,140: 78.
Af det i riks-staten uppförda anslag till lotseri- och fy rings-staterna har dessutom anordnats aflöning... 1,950: — 2:o. Debet.
Balans från år '1856 : v , Beskrif Kartor- ningar.
Lager hos åtskillige försäljare 6,977. 1,949.
Dito i Sjökarte-koutoret 4,095. 3,374. S:r 11,072. 5,323.
Under året tillkomna nya kartor 3,220.
- Summa 14,292. 5,323.
Under året försålda ■•••• 2,679. 3i 2.
Till offentliga myndigheter och främmande makter utan ersättning aflemnade 00. 21.
Kasserade och förbrukade ••••••••• 217.
S:r 2,986. 393.
Transport: 2,986. 393.
Transport; 2,986; 393.
S:r 11,306. 4,9.30. ljumma 14,‘292” 5^323"
Försäljnings-summan för året utgjorde 9.128: 25. hvarifrån afgår försäljnings-provision 1,439; 28. så att Sjökarte-verkets behållning uppgår till 7,688: 97. Kongl.
Sj öfdrsvars-departementets Kommando-expedition.
Dess räkenskap, hvilken blifvit granskad utan anmärkning såväl i Kongl. Kammar-rätten som nu af Revisorerne, redovisar inkomster och utgifter sålunda:
Tillgång 114: 17. 4.
Uppbörd: M Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena levererade 400: — — Summa 514: 17. 4.
Aflöning och inqvarterings-penningar 70: 32. — Till af Kongl. Majit kända behof 232: 16. — inköp af inventarier och böcker m. m. samt expenser 210: 5. —- 513.
Kontant behållning ., 1: 12. 4.
Summa 514: 17: 4.
— 100 — Navigations-skoloriia.
Dessa räkenskaper hafva i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning med anmärkning för skolorna i Hernösand, Kalmar, Malmö och Carlshamn, men utan anmärkning för Stockholms, Göteborgs, Gefle och Wisby skolor..
Inkomster och utgifter redovisas sålunda.
Litt. N.) 1.
Kommerse-kollegii till Kongl.
Maj.t afgifna underdåniga berättelse om undervisningen vid berörda skolor under läsåret 1857—1858 innehåller följande uppgifter angående antalet elever saint de under samma tid utexaminerade Kapitener och Styrmän.
Vid navigations-skolorna uti:
Stockholm 69.
Göteborg 49.
Gefle 49.
Kalmar 53.
Malmö 60.
Hernösand 50. Wisby 36.
Carlshamn 58.
Summa 424.
O: fif B. cd O': 02 *■< 5^ P p % i £ ® P CD (r-B 5 5' C/J CD P 5 Ö CD ^ Si IT R * “ p: p rb It P »"►> tO B p u> p ?
„ 'O *—»s pu ft. P P 19.
P 7. 30. 56. 19. 1. 25. 45. 11. 13. 14. 38. 3. 7. 27. 37. 10. 19. 27. 56. 7. 13. 29. 49. 9. 18. 27. 9. 19. 15. 43. 78. GO 00 185. 351. § 2.
Med anledning af senast församlade Revisorers hemställan, att bestämd föreskrift måtte meddelas huru med förvarandet af navigations-skolornas kassa-behållningar borde förhållas, har Kongl. Kommerse-kollegium, uti afgifvet underdånigt utlåtande, anfört, att då omförmälda behållningar i allmänhet vore till beloppen ganska obetydliga samt, vid medlens deponerande mot säkerhet, hinder eller svårighet möjligen kunde uppstå, att å de tider, då medlen till förefallande utgifters bestridande erfordrades, desamma utbekomma, det torde på Navigations-skol-direktionerna, hvilka, jemlikt § 36 i Kongl, reglemen - Bilaga Litt.
N. till 1859 års revisiom-berättelse, angående stats-verket, sid. 100.
Ii ebet.
Dito till underhåll.
Diverse inkomster Cretlit.
Utgifter: Aflöning
Instrumenter, böcker och kartor m. m.
Inventariers värden:
Tillkomna under året Afgångna dito Behållna till påföljande år .
S:r ; Summa S:r Summa 6041311 5 2,733:16 — 600,— - 19536!- 3,529(4 4,133 35 2,733(16 1,348 7! 6 Göteborg. 4,081:23; 6 52 lilli 4,133 35| 5 10,48218(10 2,115 43 16020 12,437 41 10 33! 5(10 1,800 433 16 2,233; 16!— 2,266 21(10 1,800- 459 45: 8 2,259(45) 8 624! 2 2,266 21 10 5,696 36 6 99 2 8 5,795 39 2 Gefle. 146 41 3 1,700 300 2,000- 2,146 411 3 1,700 388 2,088 25TI 251 1 5816 2 2,146 41 3 5,027 46 51! 5 13 36 5,065115 Kalmar.
777 33110 1,333 16 30!—- 1^33 16- 2,411 110 l,333i 16j247| 5 4 1,580,21 4 830 28 6 2,411 110 4,448 45 7 18(16 — 4,467 13 7 Malmö. 469110! 5 1,333(16 300,— 21,40 1.655; 8- 2,124 18 5 1,333 16 445(32; 2 1,779 - 2 34518! 3 2,12418 5 4,136 193 4,329 30 Hernösand. 59422 1,333 300 16 1,633 16; 2,227 38 1,333 16 232 6 l,565|22j 7 662151 5 2,227i38 2,498 60 42 • Wisby. 62 35 863 16 236 32 — 1,100|—|- 1,162 351- 86316| 2!)812( 8 1,161 28 8 1! 6 2,558 42 1,162(35 1.963 22- 1.963 221- Carlshamn. 297 9 4 933 166 62 16!— 32' — I,1621—|— 1.459 9! 4 933 16!- 28145! 4 l,215|13i 4 243 44 1,459 2,487 9 38 11 Bilaga Litt.
O. till 1859 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 101.
Tillgångar örd:
Delegares bidrag
Doneradt kapital Räntemedel Från tjenstemanna-fonden Observations-medel Besparade pensioner Ersättning för utbetalda pensions-medel....
Dito från Arméens pensions-kassa ....
S:r Tjenstemanna-fonden.
Summa Skuld €V<p dit.
Till enskilda enke- och pupill-fonden Wiramerstedtska testaments-fonden Förvaltnings-kostnader Afskrifningar och restitutioner
Diverse omkostnader S:r Balans till c> 1858:
Tillgångar Summa 1,751,514 I 25 | 5 35,514 — 17,033 16 81,384 27 4 76 31 : — 622 10 8 Allmänna enke- och pupill-fonden. 134,630 37 I 1,886.145 14 .... — — 32,217 37 10 54,160 33 2 2,504 13 6 16,056 35 2 43 17 10 104,982 41 6 1,781,162 20 : 11 1,886,145 14 5 5,257 35 4 188,200 25,000 l — i — 16,448 244 14 1 6 8,744 _— ! — 54,160 4 16 — 38 1,180 26 8 1,670 253 16 — 26,682 25 j 2 81,062 31,940 12 6 Enskilda enke- och pupill-fonden. 33 15 13 269,263 | O : 27,685 J 3 4 27.685 : 13 4,254 47 31,940 IV 6 81,020 46 8 41 36 - 81,062 i 34 188,200 15 4 Gåfva af en gammal tjensteman.
3,173 | 9 ; 10 408 31 8 408 31 8 8,581 | 41 ' 6 8,581 i 41 6 269,263 8,581 41 6 Göta Hof-rätts pensions-fond. 2,320 | 16 116 : — ! 10 116 10 2,436 16 10 91 32 1 91 32 — 2,344 32 10 2,436 16 10 Wimmerstedtska testaments-fonden. 610 i 12 Langska testamentsfonden.
4,140 10 2 2,504 13 6 864 29 j 3 3,368 42 ! 9 3,979 7 6 NiU 30 3,132 19 6 16 ! 6 3,148 | 25 ( 6 3,979 Elfstedtska pensionsfonden.
207 207 1—1 6 4,347 10 1 8 200 200 4,347 10 ; 8 4,347 ! 10 3,000 143 12 3,143 12 | 3,143 ; 12 Presidenten Isberg pensions-fond. 20,000 j 262 24 20,262 24 20,262 j 24 143 12 143 i 12 3,000 3,143 ; 12 20,262 j 24 I 20,262 | 24 _ 101 — tet för dessa skolor af den 7 April 1841, ansvarsskyldighet för oftanämnde behållningar lärer åligga, få ankomma att, efter godtfinnande, antingen medlen i eget förvar behålla eller ock desamma annorstädes deponera.
Att navigations-skolornas behållningar i allmänhet äro obetydliga, medgifves visserligen, men då sådana till större belopp ej så sällan torde förekomma, hvarpå äfven årets räkenskaper förete exempel, samt dessutom det af Kongl.
Kommerse-kollegium till stöd för Skol-direktiouernas ansvarsskyldighet åberopade stadgande, som är af följande lydelse: »De medel, som för hvarje skola äro i den fastställda årliga staten upptagna: eger Skol-direktionen att, i vederbörlig ordning, i den mån utbetalningar deraf komma * fråga, reqvirera, qvittera och till skolans lärare mot qvitto aflemna» enligt Kevisorernes tanka icke innefattar någon bestämd föreskrift derom, att Direktionerna äro för kassa-behållningarna ansvarige, anse
Revisorerne sig böra instämma i den af 1858 års Stats-revision i nämnde hänseende gjorda hemställan. § 3.
Uti afgifven förklaring öfver den i sammanhang med ofvanberörda hemställan gjorda anmärkning, att, bland annat, Malmö Skol-direktion i sin afgifna redogörelse ej upplyst hvarest skolans kontanta medel förvaras, har bemälde
Direktion yttrat, att denna anmärkning vore desto mera obefogad, som vid hvarje årsredovisning tydligen blifvit tillkännagifvet, att skolans kontanta medel funnos insatte i nämnde stads sparbank.