Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För hela det sålunda under omkring 15 år använda arbete, med två derunder företagna resor till Stockholm, hade Geheimerådet Stiller, under åberopande af de 1 hans fädernesland antagna grunder för vedergällning af arkitekt-biträde, gjort anspråk på den i förhållande till samma grunder billiga godtgörelsen af minst 2 procent å hela byggnadssuinman.
Om nu från de, enligt byggnadschefens, General-majoren af Kléens berättelse den 11 Maj detta är, dittills för musei byggnaden utgifna R:dr 1,775,844: 6. afdrages 13 års aflöningar till honom sjelf, en arbetschef, en konduktör och en redogörare, tillhopa . . 84,942: — utgifna arfvoden till Geheimerådet Stiller och Arkitekten Wentzel 17,885: 11. värmeledningens värde 01,000: — resekostnader 11,716: 7. gatuläggningsafgift med mera 3,714: — 179,257: 18. återstode egentlig byggnadskostnad 1,596,586: 88. hvartill komme de af byggnadschefen särskildt utförda orne ringar för 5,026: 76. samt af komiterade föreslagna arbeten: för inredning 137,522: 35. för målning 83,348: 41. för gipsornering med mera 42,723: 56. för ställningar och instrumentalier .......
5,000: — och oförutsedda omkostnader 15,000: — äfvensom de af Öfver-intendents-embetet tillagda byggnadsarbeten för 43,465:
— På den sålunda uppkommande egentliga byggnadssumman R:dr 1,930,672: 96., skulle Geheimerådet Stiller tillgodokomma, såsom arkitekt-arfvode, 2 procent med 38,613: 46. och då han hittills erhållit tillsammans 13,788: 35. återstode i sådänt hänseende att gälda R:dr 24,825: 1 1.
Sedan sålunda, på grund af sorgfälliga beräkningar, blifvit framställda alla de kostnader, som erfordrades för att bringa det nationela företaget, muscibyggnaden och hvad dertill hörer, till ett hedrande slut, så har Kongl. Majit, som ansett att, — om än de dryga utgifter, som företaget ännu kräfde, skulle kunna på en längre tid fördelas eller någon enstaka del deraf, såsom till exempel quaibyggnaden, uppskjutas till en aflägsnare framtid, — det anstånd, som härigenom kunde för någon del af utgifterna beredas, hvarken vore förenligt med Stals-Utskotlels Utlåtande N:o 198.
13 en på det hela klok hushållning, som fastheldre fordrade, att arkitekt-arfvoden med mera dylikt inskränktes till kortaste möjliga tid, eller uppvägde olägenheterna deraf, att byggnadens efterlängtade fulländning och upplåtande för sin vigtiga och förädlande bestämmelse skulle utöfver behof undanskjutas, i nåder föreslagit att Rikets Ständer, för godtgörande så väl af de här ofvan till 527,828 R:dr 35 öre sammanräknade kostnader, som af Geheimerådet Stillers arfvodes-fordran, måtte till Kongl. Maj:ts disposition anvisa en jemnad summa af 553.000 R:dr R:mt, att utgå med 73,000 R:dr under loppet af innevarande är samt återstoden, i mån af behof, under åren 1864, 1865 och 1866.
Innan Utskottet går att yttra sig om berörda af Kongl. Maj:t till Rikets nu församlade
Ständers pröfning öfverlemnade förslag angående ytterligare anslagsmedel för National-museibyggnaden, har Utskottet ansett sig böra i största korthet meddela uppgift å de belopp, som för ifrågavarande byggnadsföretag hittills blifvit af Rikets Ständer anvisade.
Fråga om uppförande af ett National-tnuseum väcktes, såsom bekant är, vid 1844 års riksdag och Rikets Ständer beviljade då för ifrågavarande ändamål en summa af 500,000 R:dr banko, eller 750,000 R:dr R:mt.
Tifl denna byggnad uppgjordes af Geheime-öfver-byggnads-rådet A. Stiller i Berlin ritning, öfver hvilken 2:ne kostnadsförslag sedermera upprättades, det ena af Öfverste-löjtnanten Hjelm, slutande sig på 690,000 R:dr, eller, i fall byggnaden skulle förses med koppartak, 720,000 R:dr, samt det andra af Öfver-intendents-embetet, angifvande en kostnad af 944,329 R:dr eller, med koppartak 975,313 R:dr, allt banko, och blef, sedan åtskilliga förändringar i nämnda ritning vidtagits, på det att byggnadskostnaden skulle kunna inskränkas inom det af Rikets Ständer för byggnadens utförande beviljade, här ofvan omförmälda anslag, densamma den 13 December 1849 af Kongl. Maj:t nådigt fastställd.
Byggnadens verkställande var då öfverlemnad åt en komité; men den 25 Januari 1850 uppdrogs ledningen af ifrågavarande byggnadsarbete åt dåvarande Majoren, numera General-Majoren Johan af Kléen, som under den 12 Oktober sistberöda år, medelst en skrifvelse från Chefen för Kongl.
Ecklesiastik-departementet, erhöll Kongl, Maj:ts bemyndigande att följa Stillers ritning i sin helhet.
Sedan byggnadschefen, på grund af sin under arbetet vunna erfarenhet, förklarat, att sådant kunde verkställas för en kostnad närmast motsvarande det af Rikets Ständer beviljade belopp af 500,000 R:dr Banko och såsom det uti Depa-rtements-chefens skrifvelse förmäles, »sedan anledningen till den förut ifrågasatta begränsningen af byggnadsplanen sålunda blifvit undanröjd.» 14 Stats-Utskollels Utlåtande N:o 198.
Emellertid anmälde byggnadschefen den 30
Augusti 1856 att för berörde byggnad erfordrades ytterligare 750,000 R:dr, tillkännagifvande dervid att, enligt byggnads-chefens öfvertygelse, detta anslag skulle för byggnadens fullbordande blifva tillräckligt, och, på grund af Kongl.
Majits då aflåtna nådiga Proposition i ämnet, funno ock Rikets Ständer skäligt anvisa en summa af 600,000 R:dr, att med 150,000 R:dr årligen utgå under åren 1857—1860.
Det visade sig dock snart att denna beräkning icke var tillförlitlig, ty redan i Augusti månad 1859 fästade byggnadschefen Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet deruppå att, hufvudsakligen till följd af de under några år stegrade prisen å arbetskostnader, utom förut anslagna medel ytterligare 450,000 R:dr för byggnaden behöfdes och anhöll, af anförda skäl, att detta belopp måtte af Rikets Ständer äskås, hvarefter och sedan dels Kongl. Majit, efter det genom Öfver-intendents-embetets försorg besigtning å det då verkställda arbetet egt rum, hos Rikets Ständer gjort nådig framställning om beviljande af sistnämnda anslagssumma, dels Statsutskottet, med anledning häraf, meddelat åtskilliga upplysningar rörande orsaken till den högst betydliga tillökning, som då ansågs erforderlig i de förut beräknade återstående kostnaderna för oftanämnde byggnad, Rikets Ständer enligt dess underdåniga skrifvelse af den 28 Oktober 1860 och på sätt i Kongl. Majits nu afgifna nådiga Proposition jemväl förmäles, anslogo 380,000 R:dr, att under innevarande statsregleringsperiod i mån af behof, enligt Kongl. Majits disposition fråin Riksgälds-kontoret utbetalas; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer hos Kongl. Majit underdånigst anhöllo att åt sakkunnige män måtte uppdragas att utarbeta fullständigt, förslag i afseende å de återstående arbeten, som erfordrades ej mindre för byggnadens inredning och försättande i fullständigt skick, än för samlingarnes inrymmande och omgifningarnes ordnande; Och utgör således summan af de för National-museum hittills beviljade anslagsbelopp 1,730,000 Ridr.
Uti det betänkande ofvanbemälde af Kongl. Majit, till följd af Rikets Ständers begäran, nådigst förordnade komiterade under den 18
December 1862 afgifvit och hvilket sedermera lagts till grund för Kongl.
Majits nu gjorda nådiga framställding i ämnet, återfinnas 2:ne särskilda förslag för musei-byggn ad ens inredning och försättande i fullständigt skick, samlingarnes ordnande m. m., af hvilka förslag såväl komiterade, som Kongl. Majit ansett det andra, eiler det sorn afser uteslutande från museum af Kongl.
Bibliotheket, vara det förslag, som företrädesvis bör godkännas.
För en sådan åsigt är, enligt Utskottets tanke, så tillfyllestgörande skäl i den nådiga Propositionen anförda, att föga dervid torde vara att af Utskottet, sorn äfven är af denna mening, tillägga.
Redan den första anordningen af rummen i musei-byggnaden synes antyda att, vid uppgörande af plan för museum, meningen icke varit att ett bibliothek der skulle inrymmas enär den lokal, som enligt förslaget borde upptaga boksatniingen, onekligen fildén praktfullaste våningen i denna byggnad, uti hvilken det väl icke synes vara Stats-Ulskotlels Utlåtande N:o 198.
15 skäl att förlägga detta bibliothek.
Men äfven om afsigten från början varit sådan, synes denna plan numera böra öfvergifvas.
Bibliothekets samlingar hafva nemligen, efter hvad kändt är, under sednare åren vunnit en högst betydlig till— vext och antalet böcker lärer för närvarande utgöra något mer än 120,000 band oberäknadt ett högst betydligt förråd af smärre skrifter, tidskrifter, manuskripter m. m., jemte en större gravyrsamling.
Antagligen komma dessa samlingar att hastigt ökas och då den nu ifrågaställa lokalen icke lärer lemna utrymme för mer än omkring 190,000 band, samt således inom en icke aflägsen framtid måste blifva otillräcklig, synes det Utskottet mindre lämpligt att nu för Bibliothekets mottagande för endast en kortare tid låta verkställa en inredning, som medför högst betydliga kostnader och hvilken i allt fall aldrig kan blifva fullt ändamålsenlig eller i öfverensstämmelse med vetenskapens och nutidens fordringar af ett väl ordnadt offentligt Bibliothek, der, utom tjenliga arbetsrum, numera jemväl en större särskildt för ändamålet apterad läsesal anses behöflig.
För öfrigt får icke förbises att de samlingar af konstverk i målning, bildhuggeri, färnsåker m. m., Staten redan eger och hvilka skola i museum inflyttas, äro af ganska betydligt omfång och i ständig tillvext.
Det är således synnerligen angeläget att företrädesvis åt dessa samlingar i museum beredes icke blott nödigt utrymme utan ock ändamålsenlig uppställning, som dock svårligen kan ske om byggnaden skall emottaga ett ansenligt bokförråd; hvartill dessutom kommer att i fall Bibliotheket inflyttas i museum, det blir omöjligt att derstädes inrymma en större och konsthistorisk ordnad samling gipsafgjutningar.
Afven dessa omständigheter äro af vigt och böra i Utskottets tanke utgöra väsendtliga skäl för den åsigten att från museum utesluta Kongl. Bibliotheket, hvilket, ehuru dyrbart, likväl, såsom komiterade äfven anmärkt, icke i museum kan anses vara på sin rätta plats och som dessutom, med afseende på den genomgripande förändring dermed förr eller sednare måste vidtagas, i anledning af den starka tillökningen, som i dess samlingar är att påräkna, lämpligast bör förläggas till ett ställe, som för en längre framtid lemnar både utrymme ät dess tillhörigheter och tillfälle för erforderlig utvidgning.
Då Utskottet derjemte föreställer sig att. genom ofvanomförmälda konstalsters och samlingars förflyttning till musei-byggnaden, tillfälle icke bör saknas att åtminstone för närmaste framtid i några af de lokaler, som på sådant sätt blifva lediga, tillsvidare inrymma nämnda Bibliothek, har Utskottet ansett sig böra till hufvudsakliga delar förorda komiterades sednare alternativförslag, hvilket Utskottet jemväl lagt till grund för sina beräkningar och hemställer, 1 :o. att detta förslag må af Rikets Ständer godkännas. 16 Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 198.
Hvad derefter angår frågan om de arbeten och föremål, för hvilka Kongl.
Majit. i öfverensstämmelse med komiterades nyssberorda förslag, ansett medel af Rikets
Ständer böra beviljas och vidkommande först det ifrågaställa anslaget för National-rnuseibyggnadens inredning och för omgifningarnes ordnande, så torde hvad beträffar inredningen väl knappast behöfva erinras, att dermed icke afses sådan inredning, som i sammanhang med det egentliga byggnads-arbetet bort utföras och hvartill medel vid förra riksdagen äfven anvisades, utan att den inredning, som nu är i fråga, erfordras dels för att kunna såväl i våningar som i byggnadens öfriga lägenheter bereda lämplig plats åt de särskilda samlingar, som i museum skola intagas, dels ock för att på ett fullständigt och systematiskt sätt kunna ordna dessa samlingar.
Komiterades förslag, af hvilket Utskottet tagit noggrann kännedom, innehåller en detaljerad beskrifning ej mindre angående beskaffenheten af hvarje lägenhets inredning jemte målning och ornering, än ock rörande samlingarnes anordning.
Deraf inhemtas bland annat, att forsla våningen (bottenvåningen) är afsedd dels för de historiska samlingarne samt myntkabinettet dels ock för de till dem hörande nödiga arbets- och tjensterum; att 2:ne långsträckta ruin i nordvestra delen af denna våning, det större en sal med kolonner, det mindre ett galleri bredvid denna, kommer att anordnas för fornlemningar från stenperioden; nordvestra hörnrummet för fornlemningar från bronsperioden, samt en sal med angränsande genomgångar i norra avant-korpsen äfvensom nordöstra hörnrummet hufvudsakligen för dylika lemningar från jernperioden; att 2 långsträckta rum i nordöstra delen af våningen, det större en sal med kolonner och det mindre ett galleri, jemte en stor sal i midten af samma våning kommer att inrymma minnesmärken från den kristna medeltiden, synnerligen mycket stora föremål, såsom bildsniderier, altarverk och dylikt; saint att salen i sydöstra delen af denna våning skall upptaga minnesmärken för nyare tiden ; att ett långsträckt rum, eller galleri, bredvid denna säl äfvensom 2:ne på hvar sin sida om salen liggande mindre ruin i södra avant-korpsen anordnas lör Klädkammarens samlingar; att i sydvestra delen af nämnda våning uti tvänne långsträckta rum, en sal och ett galleri, inläggas samlingar af mynt och medaljer, hvarjemte på särskilda ställen i samma våning inredas dels en mindre sal till sessionsrnm för Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademien, dels några mindre lägenheter till arbets- och tjenste-rum för de vid den Historiskt-antiqvariska afdelningen samt vid Myntkabinettet anställde personer; uppgående kostnaden för hela denna vånings försättande i sådant skick komiterade föreslagit, samlingarnes inflyttning deri inberäknad, till 80,010
R:dr 30 öre.
Andra våningen, afsedd för skulptur, konst- och lifrus ikammar ens samlingar och för de till dem hörande nödiga arbets- och tjensterum, skulle uti elfva smårum i våningens midt qnder stora trappan, anordnas förde äldsta minnesmärken af skulptur - Slalt-UltkotleU Ullålande iV:o ISS. 17 tur vi ega, företrädesvis för den Egyptiska samlingen; och skulle åtta ofvanför dessa ruin varande halfvåningsrum inredas till arbetsrum samt för en konsthistorisk boksamling.
Tvänne salar, den eria stor med utsprång, pelare och kolonner i östra midtelpartiet af denna våning kommer att anordnas för äldre Grekiska och Etruriska bildverk samt för torser och fragmenter af sednare grekisktromerska arbeten utaf marmor och den andra, en i nordöstra delen af våningen belägen pelaresal, skulle upptaga antika statyer, byster och vaser af marmor, i synnerhet af de vackrare och bäst bibehållna.
En annan sal i nordvestra delen af våningen är bestämd för konstkammarens samlingar af lägre skulptur i guld, silfver, elfenben, korall, perlemor, bernsten, trä och dylikt, samt för glas, emaljer, mosaiker och i allmänhet för sådana föremål, sorn snarare äro konststycken än konstverk och hvilka icke till följd af öfvervägande historiskt intresse tillhöra de historiska samlingarne.
För Lifrustkammarens samlingar af vapen, rustningar, fanor m. m., utgörande omkring 2,400 nummer, samt till ett arbetsrum, kommer att inredas en stor sal med pelare och tvänne rum i sydvestra delen af våningen samt en mindre sal och 3 rum i södra avant-korpsen.
Ett afl"ingt rum i sydöstra hörnet af våningen ordnas för modern skulptur i brons, samt för modeller och skizzer i terra cotta och gips af svenska bildhuggare och för uppställning af dylika modeller och skizzer apteras älven en halfvåningslokal i sydöstra hörnet ofvanom nyssnämnda rum; och slutligen är anordning vidtagen för uppställning uti den i sydöstra delen af våningen belägna pelaresalen af 30 pjeser af modern skulptur i marmor, bestående af mest stora statyer.
Och skulle, inberäknadt utgifterna för samlingarnes inflyttning, sammanlagda kostnaden för denna vånings försättande i erforderligt skick utgöra 81,071 R:dr 15 öre.
Uti tredje våningen, som är afsedd för målnings- och teckningssamlingarne, skulle en sal med tak- och sidobelysning, utsprång och kolonner i östra delen af midtelbyggnaden anordnas för målningar af antikt ursprung, för byzantinska samt italienska och tyska målningar från medeltiden, för altar- och grafprydnader från samma och äfven sednare tid; en sal med takbelysning jemte sex kabinetter i nordöstra delen af våningen äfvensom en liten sal och tvänne runi i norra avant-korpsen för målningar ur italienska skolorna, hvarförutan 2 små rum i samma avant-korps inåt gården, jemte 2 rum i nordvestra hörnet, inredas till nödiga förvaringsrum af färglådor, stafflier m. m., som begagnas vid kopiering samt tili arbets- och tjensterum vid tafvelsamlingen.
En i nordvestra delen af våningen befintlig sal med takbelysning och 5 kabinetter äro afsedda att emottaga ej mindre målningar ur Franska, Spanska (och Engelska) skolorna, än ock återstoden af de Italienska målningarne, i händelse dessa icke erhållit nödigt utrymme i de åt dem anvisade lokaler; kommande en lika beskaffad i sydvestra delen af våningen befintlig lägenhet, som den nyssomförmälda, att iordUih, lill [{.
Sl. Fröt. 186H & 1863.
4 Sami 1 Afd. 4 Band. 9 Håff. 3 18 Stats-Ulskoltets Ullålande N:o 19$. ningställas för målningar nr Tyska och Nederländska skolorna.
För målningar af Svenska (Norska och Danska) mästare anordnas 1 sal med takbelysning jemte 6 kabinetter i sydöstra hörnet af våningen och i södra avant-korpsen upplåtes en sal och 2 rum för handteckningar, gravyrer, pasteller och aqvareller, hvarjemte ett litet i samma avant-corps varande afskiijdt rum är bestämdt tili förvaringsrum för åtskilliga vid kopiering behöfliga effekter; och i sydvestra hörnet af våningen inredes 2:ne tjenste- och arbetsrum vid gravyrsamlingen; varandes en i midtelbyggnadons vestra del befintlig större säl ämnad att inrymma Svenska troféer.
Och är kostnaden för hela denna vånings anordning jemte samlingarnes inflyttning och uppställning beräknad till 45,065 R:dr 85 öre.
För anordning och inredning af trapphuset, afsedt såväl för den samling af gipsafgjutningar efter de märkvärdigaste och skönaste skulpturverk från äldsta tider til! närvarande, hvilken, enligt komiterades af Kongl. Maj:t gillade förslag, borde inköpas för en summa af 20,000 R:dr, som ock för de få gipser staten redan eger, är följande plan uppgjord: nedra vestibulen och trappuppgången till andra våningen komma att anordnas för gipsafgjutningar efter Egyptiska och Assyriska bildverk, vestibulen i andra våningen och trappuppgången till den tredje för dylika afgjutningar efter Grekiska bildverk från den klassiska skulpturens tidigare ålder, samt en stor trappsal med kolonner i öfra vestibulen, bestående af sex stora tvärfält, för gipsafgjutningar efter bildverk från grekiska plastikens blomningsperiod, från dess sednare tid och förfall under Romarne, från egentliga medeltiden samt från första och sista seklerna af nyare tiden.
Upp tagande kostnadsförslaget för hela denna afdelnings af byggnaden försättande i sådant skick, komiterade funnit denna afdelning böra erhålla, utgifterna för gipssamlingens anskaffande inbegripna, ett belopp af 41,694 R:dr 46 öre.
1 källarvåningen^ afsedd för värm apparaten, och bostäder samt utrymme för diverse förråder, komma 3 rum och kök på södra sidan att upplåtas åt portvaktaren och 2:ne i sydöstra hörnet innanför hvarandra belägna rum att anvisas åt tvänne eldare; varande kostnaden för denna vånings ordnande beräknad till 1,529 R:dr; och är i afseende å anordningen af byggnadens tomt ifrågasatt, att denna skall stenläggas, planteras på östra och en del af norra sidan med låga buskvexter i grupper samt lörses med trottoirer, quai och stängsel mot granntomterna, för en kostnad, enligt förslaget, uppgående till 95,657 R:dr 75 öre.
Enligt detta komiterades andra förslag skulle således hela kostnaden för anordning, inredning, målning och ornering af våningarne, inflyttning af samlingarne och inköp af gipsafgjutningarne uppgå till . . . 249,370
R:dr 76 öre. samt för tomtens planering m. m 95,657 ” 75 » tillsammans 345,028 R:dr 51 öre. eller den summa Kongl.
Majit för ifrågavarande, ändamål äskat. Stats-Utskottets Utlåtande N:o I9S, 1!)
Vid pröfning af Kongl. Maj:ts nådiga framställning, så vidt densamma afser anslagssumman för National-musei ordnande till byggnadens inre delar, har hos Utskottet visserligen fråga uppstått, huruvida nödigt vore att vid innevarande riksdag medel anvisades för samtlige våningarnes inredning och ordnande, på sätt nu blifvit ifrågastäldt, och om icke uppskof med någon del af byggnadens aptering för dermed afsedt ändamål skulle kunna tillsvidare ega rum; men vid öfvervägande af de skäl, som till stöd för de olika meningarne härutinnan uttalats, har Utskottet kommit till den öfvertygelse att Kongl. Maj:ts nådiga förslag härom bör vinna Rikets Ständers bifall.
Utskottet har nemligen icke kunnat förbise att ganska många år förflutit innan Musei-byggnaden hunnit uppföras, under hvilken tid de dyrbara och värderika samlingar Staten på spridda ställen eger, icke kunnat på ett för den stora allmänheten fullt tillfredställande sätt användas.
Nationen, som frikostigt anvisat medel till ifrågavarande arbetsföretag, synes derföre med skäl kunna hafva anspråk derpå att, sedan sjelfva byggnaden omsider blifvit färdig, sådana åtgärder vidtagas, hvarigenom dessa samlingar af till en stor del fosterländska minnesmärken och utmärkta konstverk, sorn deri skola inrymmas, äfven blifva för allmänheten tillgängliga.
Angelägenheten deraf att de båda våningar, hvilka äro ämnade för de historiska samlinganse och för myntkabinettet samt för målningar, gravyrer m. m., ofördröjligen iordningställas, lärer icke kunna bestridas, enär de lägenheter, i hvilka berörda samlingar för närvarande finnas inrymde, äro dels afsedda för andra ändamål, dels påräknade att i någon mån afhjelpa behofven af ökadt utrymme för Kongl. Bibliothekets förråder, och frågan vore således endast om andra våningens inredning kan eller bör uppskjutas.
Afven om man icke vill lägga uteslutande vigt dervid, att ett samtidigt ordnande af alla dessa samlingar, hvilka i viss mening med hvarandra onekligen ega en nära gemenskap, måste i flera hänseenden medföra fördelar, eller anse att framställningen om denna lokals försättande i det skick, komiterade hemställt, ensamt af sådan anledning bör af Rikets Ständer bifallas, synes man icke kunna lemna utan uppmärksamhet att förslaget om denna vånings iordningställande samtidigt med den öfriga delen af byggnaden är, ur ekonomisk synpunkt betrakfadt, fördelaktigt och således förtjent af understöd.
Till denna våning skulle nemligen, enligt ofta åberopade förslag, bland annu, förläggas Lifrustkammarens samlingar och det hyresbelopp, som årligen utgår för den lokal, hvilken för närvarande tjenar till förvaringsrum för de till denna samling hörande effekter, lärer ieke vara obetydligt.
Genom Musei-våningens inredning och ifrågavarande samlingars ditflyttning, blefve denna utgift, hvilken nära nog tunie motsvara räntan å det belopp, som för andra våningens ordnande ansetts åtgå, Statsverket besparad, en omständighet icke utan all betydelse när frågan gäller iakttagande af sparsamhet och hushållning med Statens medel.
För Ut-,kottet synes det dessutom mindre lämpligt, att, sedan musei-byggnadens •20 Stais-Utskottets Utlåtande N:o 19S. andra våningar och öfriga Lägenheter blifvit fullständigt inredda samt dithörande samlingar derstädes uppställda och ordnade, en mängd personer, sysselsatte med det arbete 2:dra våningens inredning klafver, dagligen skulle ega tillträde till byggnaden, enär, oberäknadt flera andra olägenheter, det lätt skulle kunna inträffa, att. vid transport af de för dylikt arbete erforderliga effekter, genom ovarsamhet eller på annat sätt skada tillfogades icke blott de dyrbara marmortrapporna med deras beläggning, utan ock vestibulerna och de pjeser af mer eller mindre ömtålig beskaffenhet, som der finnas förvarade.