Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter dess slut, uppträde ä Rikssalen först Bonde-Ståndet, vidare Borgare-Ståndet och sist Preste-Ståndet, alla, hvart för sig, anförde af deras Talmän.
Ridderskapet och Adeln, anförde af Landtmarskalken, vare Konungen följaktige, och intage samtlige
Stånden de dem anvista ställen.
För Konungen skall längst fram i Salen stå en Thron, omkring hvilken Kron-Prinsen och de öfrige Kongl. Prinsarne hafva sina platser.
Härefter före Konungen sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt (inner,. Stals-Ministern för Utrikes ärendena ordet till Riksens Ständer, och läte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sista Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit.
Landtmarskalken och Talmännen träde sedermera inför Konungen och framföre i Ståndens namn, deras underdåniga vördnad.
När Konungen lernnar Rikssalen, beledsagas Han af Ridderskapet och Adeln, hvarefter de öfriga Stånden i ofvan föreskrifna ordning afträda. §. 41. Stats-Rådets och Högste Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-CantzlereD och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda Ordningar stadga, der - Konstilutions-Ulsleottets Memorial JVg 8. 13 till berättigad»; äro; dock för Stala-Råds-Ledamot det fall undantaget, då honom, enligt Regerings-Formen uppdraget är att vara medlem af Regering.
J Utskott eller val lill Utskotts-Ledamöter må icke någon af förenämnda personer deltaga.
Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna göromål och Embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mål, sorn personligen röra en Ledamot af något Riks-Stånd, må han väl i Plena eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten, öfvervara. §. 61.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, åge Riksens Ständer, att dagen före den, som, i enlighet med Riks-Ahlen, blifvit till valdag bestämd, { Ståndens särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton personer lör hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet.
A den utsatta valdagen skride hvarje Stånd särskildt lill val af Konung eller Thronföljare.
Äro Ståndens röster delade emellan flere, algöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Ständ flere än en Candidat framställa.
Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmanna-rätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden lörrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna om en person sig förenat.
Hvar och en af Nämnden uppgifva, ibland dg al
Stånden föreslagne, den han anser böra utköras.
Äro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 55 § beskrifna voterings-sätt, ny omröstning, till antagande af den, sorn flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den. om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att Två eller Tre Personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §, öfver den ordning, hvarutinnan om dessa personer bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voteringssedel afläggas, , intilldess en bestämd pluralitet är gifven.
Skulle åter hvartdera Riket hafva valt en olika Person, förhälles på sätt i Riks-Åkten stadgas, u Konslilutiont-Ut.skottets Memorial JM 8. §• 62.
Skola Riksens Ständer, gemensamt med Norriges Storthing, jemlikt Riks-Akten, tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde Riksens Ständer sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per Capita om de af Plena' lill antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten "Va 1— 1 ista de
Män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka," ställes, på sätt i 55 § stadgas, först den, som liesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfyldt; kunnande Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fulländadt är; och galle detta Yal såsom Riksens Ständers beslut.
Tre dagar, sedan de å Rikssalen afbört den i 26 § omförmälda berättelse, åsämjas om Förmyndarnes antal; förordne då genast, genom sina Elektorer, till ett Utskott, Sexton af hvarje Stånd, alt medelst votering per Capita, jemlikt 55 denna Iriga, med samma kralt och verkan som Riksens Ständers beslut, inom Två dagar algöra; skolande sedermera den utsedde Nämnden likaledes inom Två dagar halva Yalet förrättat.
Ar o Riksens Ständer och Norriges Storthing ense, vare dä förmyndare den eller de, som utsedde blifvit, och tillträde Styrelsen sä fort ske kan.
Skulle åter valet i hvartdera Riket hafva utfallit olika, förhulles pä sätt i Riks-Akten stadgas.
Successions-
Or ätting en.
.§• 2.
Dör Konung i Sverige, utan att lemna Manliga Bröstarfvingar, men Hans efterlemnade
Drottning sig i välsignadt tilstånd befinner, före.?
Regeringen på sätt och med vilkor, 41 och 95 §§ af Regerings-Formen föreskrifva, til des Riksens Ständer, å den tid Regerings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, då dem tilhör, at, gemensamt med Norriges Storthing, i den ordning Riks-Aden till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige vpkomna constitutionela förhållanden stadgar, om Regeringens förande förordna.
Drottningens lifsfrngt af mankön, förordne då Riksens Ständer Förmyndare för den omyndiga Konungen, Konstitutions-Utskottcls Memorial JYs 8. på sätt i 93 § af Regerings-Formen stadgadt är.
Drottningens lifsfrugt af Qvinnokön, träde den af Ätten, som efter förstföds!orätt den aflidne Konungen i Arl följden, på sätt 1 § utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen. §•
9 Skulle den olycka tima, at Leia Konungahuset, inom hvilket arfsrätten lil Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller genom uraktlåtande af hvad denna Successions-Qrdning uttryckligen föreskrifver, förlorat Successions-rätt, vare Thronen ledig till nytt val, och utkores då, fä sätt i 61 § Riksdags-Ordningen föreskrifvcs, ett nytt Konungahus.
Amu. 1 händelse Kongl. Majit skulle bifalla den al Rikets nu församlade
Ständer godkända ändring i 11 § Riksdags-ordningen, kommer det här ofvan intagne 2:dra momentet af nämnde § alt ur förslaget utgå.
Af Herr Grefve Lagerbjelke Gustaf: »Af representationens förhandlingar rörande de genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer den 11 Augusti 1854 (JtS 94) och den 9 Dec. 1856 (JV2 33) framställda förslag till ändring af Regelings-formens, Riksdags-ordningens och Riks-aktens föreskrifter om Riks-styrelsens förande i vissa fall, synes, att om ock meningarne i åtskilliga afseendeu icke kunnat förenas, full öfverensstämmelse varit rådande derom, dels att behofvet af den i Riks-akten föreskrifna lnterims-regerings trädande i verksamhet borde, så vidt utan andra olägenheter kunde ske, aflägsnas; dels att i sådant ändamål Riksstyrelsen borde af den till Thronföljden närmast berättigade Prins såsom Regent kunna öfvertagas; dels att i fråga om Regents eller lnterims-regerings rätt att tillsätta lediga sysslor någon inskränkning i afseende å andra, än förtroende-sysslor ej vore lämplig; dels och sluteligen att den stridighet emellan Grundlagarnes oell Riks-aktens föreskrifter, som nu eger rum, borde undanrödjas.
Enär dessa allmänt påkallade förbättringar i statsförfattningen äro af allt för stor vigt, att för meningsskiljaktigheter i andra afseenden lemnäs å sido, har onekeligen det varit Konstitutions-- Utskotlets pligt att tili Rikets Ständer framlägga förslag till de
Grundlags-ändringar* som i följd häraf erfordras; hvadan detta förslag är uppslälldt i enlighet med det af Kongl.
Majit i Dess Nådiga Proposition den 11 Augusti 1854 framlagde, så vidt detsamma nu varit tillämpligt, eller utan andra förändringar än dem olikheten i ämnets omfång och fullständigheten af Utskottets förslag löranledt.
Från denna synpunkt hetraktadt har jag i allo deltagit i Utskottets beslut angående afgifvandet Éonslilulions-UtskoUels Memorial M 8. och uppställningen af ifrågavarande förslag, men kan också derför icke biträda döt sätt hvaruppå Utskottet ansett sig böra detsamma motivera». 1 denna Reservation instämde Herr Carleson, E. och Herr Bogeman, J. L.
Riksdags—iullnsäktige Johan Pehrsson och Lars Magnus Knutsson anmälde reservation emot Utskottets beslut i afseende på den ålder Thronföljaren ansetts böra ega för att vid nu ifrågavarande tillfällen vara berättigad att Riks-styrelsen öfvertaga, hvilken ålder de ansågo böra bestämmas till 21 är.
STOCKHOLM, TKYCKT HOS JOH, BECKMAN, 18S7, KonslUulions-LlskoUels Memorial JYi 9.
I M 9.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 April 1837, kl. 2 c. ttl.
Memorial lill Rikets Stander, i anledning af ted Stånds återremiss ä Memorialet J\° 8, innehållande grundlags-ändringsforslag rörande Riks-styrelsens förande i vissa [alf m. m.
Enligt utdrag af Ridderskapet och Adelns, Borgare- och Bonde-Ståndens Protokoll för den 8:de och af Preste-Ståndets för den 4:de uti innevarande månad, hafva de af Konstitulions-Utskottet, uti Memorialet J\ä 8, framställda förslag till Grundlags-ändringar, rörande dels Riks-styrelsens förande i vissa fall, dels utvidgad tjenste—tillsättnings-rätt för sådan Styrelse, som i Konungs ställe i vissa fall förer regeringen, dels Grundlagarnes bringande till närmare öfverensstämmelse med Riks-Akten af den 6 Augusti 1815, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt af Prés te.-S tå n d et antagne att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden till Utskottet sistnämnda Memorial återremitterat.
Borgare-Ståndet har dervid såsom Ståudets gemensamma tanke framställt följande anmärkningar: vid Regerings-Formens 39 §, att i Irsta momentet skola tilläggas orden: »t Konungens namn» näst efter orden: »föres Riks-styrelsen»; att andra momentet skall i dess början lyda sålunda: »Ar Prins af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norrige hindrad alt öfvertaga Riks-styrelsen, eller finnes ej Prins, som till Thronföljden är berättigad, dä skall en Interimsregering» etc.; att tredje momentet skall begynna sålunda: »Vid de fall, att Styrelsen ej genast kan af Regent eller» etc.; och att slutet af Regerings-Formens 42 § skall undfå denna lydelse: »styrelsen föras, med Kongl, makt och myndighet, af Regering, sä sammansatt och med de inskränkningar, som i § 39 sägas.» Dih. lill 11.
Prol. 1856 & 1857, 5 Sand. 5 lläfl. 1 o Konslilutions-Ulskollels Memorial M 9.
Med antagande i öfrigt af Utskottets förslag har Bonde-Ståndet förklarat följande emot förslagen framställda anmärkningar utgöra Ståndets gemensamma tanke, nemligen: a) att i stället för den uti förra delen af 39 § Regerings-Formen föreslagna bestämmelse, enligt hvilken, under Konungens frånvaro, Riks-styrelsen skall föras af den till thronföljden närmast berättigade Prins, om han uppnått den ålder, som i 41 § säges, 39 §:s ordalydelse och innehåll sålunda ändras, att derigenom blifver stadgadt, att, i den uppgifna händelsen, Riks-styrelsen föres af Kronprinsen, om han uppnått 21 års ålder; b) att åt öfrige till ändring föreslagne §§, så vidt de med den 39 ega sammanhang, gifves en efter innehållet af nyssnämnda beslut lämpad ordalydelse; c) att, å lämpligt ställe i Regerings-Formen, bestämmelse intages om hvad, under benämning »Kronprins» rätteligen förstås; — och har Ståndet derjemte åt Konstitations—Utskottet öfverlemnat att utarbeta de förslag till förändrad redaktion utaf ifrågavarande grundlags-paragrafer, som utaf Ståndets sålunda fattade beslut påkallas.
Vid öfverläggning om de sålunda af Borgare- och Bonde-Stånden emot Konstitutions-Utskottets förslag gjorda anmärkningar, har Utskottet funnit Borgare-Ståndets anmärkningar endast röra Grundlags-ändrings-förslagens ordalydelse, men ej deras sak-innehåll.
Men då denna ordalydelse blifvit oförändrad godkänd af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, och af Bonde-Ståndet antagen endast med den jemkning, som de af Ståndet yrkade sakförändringar påkallade, så får Utskottet, enär Borgare-Ståndets framställda gemensamma lanke är med de öfriga Riks-Ståndens oförenlig, denna skiljaktighet till Riks-Ståndens behandlande anmäla och vördsamt hemställa, att Borgare-Ståndet ville låta de af Ståndet gjorda anmärkningarne förfalla.
Likaledes anser Utskottet Bonde-Ståndets yrkande, att mellantids-styrelse ej skulle åt Thronlöljaren uppdragas, så vida denne ej vore Kronprins, samt att Interims-Regents myndighets-ålder skulle bestämmas till 21 år, icke kunna med de öfriga trenne Riks-Ståndens rörande dessa ämnen nu fattade beslut sammanjemkas; hvadan Utskottet äfven får denna skiljaktighet anmäla och vördsamt till Bonde-Ståndet hemställa, att Ståndet ville sig efter de trenne öfriga Riks-Ståndens beslut foga.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1857. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o i0. 1 !%«o lO. Ank. till Exp.-Ulsk. den 19 Maj 1857, kl. 3 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, angående de Bonde-ståndet, såsom dess gemensamma lunke, J rams tå lide anmärkningar vid Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 8, Jöreslagne grundlagsjörändringar rörande Riksstyrelsens förande i vissa full m. m.
Sedan Konslilulions-Utskollet, uti Memorialet N:o 8, föreslagit ändringar uti 39, 40 in. II. §§. Reg.-Funnen, 4, G in. fl. §§. Riksd.-Ordn. och 2 och 9 §§. Success.- Ordningen, angående Riks-styrelsens förande i vissa läll in. m., samt Borgare- och Bonde-stånden, med återremitterande af Memorialet, frams tällt, såsom Ståndens gemensamma (ankar, särskilda anmärkningar vid de gjorda förslagen, så hafva nämnde Stånd, (ill svar å Utskottets, i Memorialet N:o 9, lill
Stånden gjorda hemställan om anmärkningarnes frånträdande, förklarat, alt Stånden vidblefvo sina lättade beslut.
Det åligger alltså Konslilutions-Utskollet alt, lör de uppkomna skiljakligheternas förenande genom omröstning i förstärkt Utskott, uppställa vederbörlige voterings-proposilioner; men förr än Utskottet lullgör delta åliggande, har Utskottet ansett sig böra göra följande framställning, dertill loranledt utaf beskaffenheten af Bonde-ståndets anmärkningar.
Dessa anmärkningar, delgifne Konstilutions-Utskottel genom utdrag af Bondeståndets protokoll för den 8:de sisllidne April, lyda sålunda: ”a) atl, i stället för den uti förra delen af 39 §.
Regerings-Formen föreslagna bestämmelse, enligt hvilken, under Konungens frånvaro, Riks-styrelsen skall (öras af den till ihronlöljden närmast berättigade Prius, om han uppnått den ålder, som i 41 §. säges, 39 §:s ordalydelse och innehåll sålunda ändras, att derigenom blilver stadgadt, atl, i den uppgifna händelsen, Riks-slvrelsen föres af Kron-Prinsen, om han uppnått 21 års ålder; b) alt åt öfrige ifrågavarande §§., sä vidt de med den 39:de ega sammanhang, gilves en efter innehållet af nyssnämnde beslut lämpad ordalydelse; c) att, å lämpligt ställe i Regerings-Formen, bestämmelse intages om hvad under benämning ”Kron-Prins” rätteligen lörslås; — och Bih. till li.
Brot. 1856 & i857. 5 Sami. 6 Höft. 2 Konslilulious-Ulskoltets Memorial N:o 10. d) alt, för utarbetande af de förslag till förändrad redaktion utaf ifrågavarande grundlags-paragrafer, sorn utaf Ståndets sålunda fattade beslut påkallas, Konstitutionsutskottets Memorial N:o 8, med dervid fogade förslag till grundlags-ändringar, till Utskottet återremitteras”. 81 §.
Reg.-Form., sådan den nu lyder, förbjuder, alt frågor om grundlagarnes ändring må i Ståndens plena väckas, samt föreskrifver derefter, att örn mot de grundlagsändrings-förslag som af Konstilulions-Utskoltet framställas, i Ståndens plena anmärkningar göras, ”sorn åsyfta förändring i förslagen’’, de anmärkningar, b\ilka hvarje
Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, skola lill Konstitutionsutskottet hänvisas.
Häraf följer alltså, alt förslag till nya, af Konstilulions-Utskoltet icke framställda förslag till grundlags-äridring icke må under namn af ett Stånds gemensamma (ankar väckas, hvilket möjligen kunde anses vara förhållandet med Bondeståndets här ofvan under U.U. c upptagne yrkande.
Nämnde §. föreskrifver äfven, att, då i grundlagsändrings-lrågor något Stånds tankar blifva skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar, skola skiijakligheterna genom omröstning uti förstärkt Konslilulions-Ulskolt förenas och det ”dymedelst fullständigt beredda Utlåtandet” hvila till Rikets Ständers afgörande vid nästa Riksdag.
De voterings-proposilioner, hvilka Konslitutinns-Ulskottel för dylik omröstning bör till Rikets Ständers omprölning och godkännande framställa, böra alltså innehålla sjelfva ordalydelsen af den blifvande grundlags-texlen, så att denna genom omröstningen kan varda bestämd.
Derföre böra ock de anmärkningar vid framställde grundlagsändringsförslag. hvilka af något Stånd såsom utgörande Ståndets gemensamma tankar till Konstitulions-Utskottet hänvisas, innefatta förslag till den grundlags-lext, som Ståndet yrkar.
Uppställande af text till en af något Stånd yrkad ändring i Konslitutions-Ulskotlets grundlags-förslag bör så mycket mindre åt Konstilulions-Utskoltet uppdragas, som voteriugs-proposilionernes godkännande ankommer på Irenne Stånds beslut, och del alltså kunde inträffa att genom Irenne
Stånds beslut del fjerde Ståndets gemensamma tankar blelve i volerings-proposilionerne uttryckta genom en grundlags-lext, som delta Stånd ogillade.
Af ofvan anförda skäl får Konstilulions-Utskoltet lill Bonde-ståndet vördsamt hemställa alt Bonde-ståndet ville ål sina såsom gemensam tanke framställde anmärkningar vid de af Konstilutions-Ulskollet uti Memo rialet N:o 8 föreslagne grundlags-ändringarne, rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall m. m. gifva sådant uttryck, att något hinder mot deras ordagranna införande uti de blifvande voleringsproposilionerne icke må möta.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o i 1. i Vo 11.
Ank. till Exp.-Ulsk. deri 29 Maj 1857, kl. 5 e. ni.
Memorial till Rikets Ständer, angående verkställd granskning af de i Slats-radet Jorda protokoll.
Sedan Konstitutions-Utskoltet, i öfverensstämmelse med Gruqdlagarues föreskrift, äskat de i Stals-rådel förda protokoll, så hafva, enligt olflciela, frän vederbörande begärda och leninade uppgifter, samtlige de från December månads början 1853 (ill och med Oktober månads utgång 1856 i Stats-rådet förde protokoll bliivit Utskottet tillställde, nämligen öfver Justitie- och Justilie-Stals-Departements-äirendell, från och med den 6 December 1853 lill och med den 28 Oktober 1856; Utrikes Departements-ärenden, från och med den 9 December 1853 till och med den 14 Oktober 1856; Landl/vrsvars-Depurtements-årenden, från och med den 2 December 1853 till och med den 28 Oktober 1856; S/ö/örsvars-Depnrlements-ärenden, från och med den 6 December 1853 tili och med den 28 Oktober 1856; Civil-Depär tern eraf v-ärenden, från och med den 9 December 1853 till och med den 30 Oktober 1856; Finans-Departements- och Kolonial-ärenden, från och med den 6 December 1853 till och med den 30 Oktober 1856; Ecklesiastik-Departementts-iivemlen, från och med den 2 December 1853 till och med den 20 Oktober 1856.
På gifven anledning och med stöd af 105 § Regerings-formen och 29 § 2 mom.
Riksdags-ordningen, har Konstitulions-Utskoltet dessutom begärt del af de ministeriela protokoll, sorn anginge dels den af Kongl. Maj:t å de förenade rikenas vägnar år 1853 afgifna Neutralitets-förklaringen, dels afhandlandet och afslutandel af den utaf Kongl. Maj:t den 30 November 1855 ratificerade Traktaten med Hans Majit Fransmännens Kejsare och Hennes Majit
Drottningen af de förenade konungarikena Stora Rritannien och Irland.
Till följd häraf har Utskottet fått emottaga ej allenast ministeriela proto Bih. till B.
Prot. 1856 & 1857. 5 Sami. 7 Höft. 1 'Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 41. koll med tillhörande handlingar för den 14 December 1853 angående Neutraliletsförklaringen, för den 30 Oktober samt den 30 November 1855 angående nämnde traktat, utan ock, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, jemväl Utrikes Stats-råds-protokoll för den 3 sistlidne Februari, ministeriel! protokoll för den 26 November 1855 med bilagor, alla de inför det af Kongl. Majit vid sistförflutna Riksdag äskade Hemliga Utskottet hållna protokoll med dertill hörande handlingar, samt åtskilliga skrifvelse!' angående merberörde Traktats meddelande åt främmande hof.
Sedan Konstitutions-Utskotlet nu granskat samtlige ofvan uppräknade protokoll och tagit kännedom af de till Utskottet öfverlemuade handlingarne, får Utskottet vördsamt för Rikets Ständer tillkännagifva, alt Utskottet icke funnit något Konungens rädgifvares rådslag vara af beskaffenhet att påkalla tillämpning af Regerings-formens 106 §.
Deremot får Utskottet, enligt samma Grundlags 107 §, vördsamt anmäla följande af protokolls-granskningen föranledda anmärkningar.
I. ingående underlåtenhet af Siats-rådets ledamöter all vid frågor om bortgijrande af sådana sysslor, hvartill Jorsing blifvit upprättade, afgifva yttrande om de sökandes skicklighet och för jens let\
Vid föredragning inför
Konungen af befordringsmål synes stadgandet i 33 § 1 mom.
Regerings-formen icke sällan hafva blifvit af Stats-rådets vid tillfället närvarande ledamöter förbisedt.
Uti de af Utskottet granskade protokollen förekommer nämligen mången gäng vid frågor om bortgifvande af sådane sysslor eller tjenst er, hvartill förslag blifvit upprättade, icke något annat yttrande af Stats-rådets såsom närvarande antecknade ledamöter, än ett omotiveradt tillstyrkande af en angifven persons utnämnande till tjensten.
— Icke endast då Stats-rådet tillstyrkt utnämning af den person, som erhållit första förslags-rummet, eller ock någon af dennes å förslaget uppförde medsökande, utan äfven då förordet gällt personer, som antingen varit från förslaget uteslutne eller ock hos Kongl. Majit direkte anmält sig såsom sökande till tjensten, hafva Stats-rådets ledamöter, hvilkas görande och låtande härvid mäste hedömas elter den framställning deraf, som i protokollen igeniinnes, uraktlåtit att afgifva yttrande om de sökandes skicklighet och förtjensler, eller alt angifva grunden för sina råd.
Sådant har, under den tid Utskottets granskningsrält omfattar, inträffat vid föredragning af befordringsmål från samtliga regerings-deparlementen och anmärkningen i detta afseende drabbar ej mindre f. d Justitie Stals-minislern, Hans Excellens Herr Grefve Sparre, f. d.
Stals-minislern för Utrikes Ärendena, Hans Excellens Herr Friherre Stierneld, samt f. d. Stats-råden Herrar Friherre Palmstjerna, Fåhreeus och Reuterdahl, än äfven bland Stats-rådets nuvarande ledamöter Stats-ministern för Utrikes ärendena, Hans Excellens Herr Friherre Lagerheim och Stats-råden Herrar (Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Vid betraktande deraf att Regerings-formen, jemte den i 9 § intagna allmänna bestämmelse att uti alla mål, som hos Konungen i Stats-rådet förekomma, Stats-rådets tillstädesvarande ledamöter böra ovilkorligen till protokollet sina meningar yttra och förklara, tillika i 33 § särskildt stadgat att, enär sådane sysslor, hvartill förslag blifvit Konstitutions-Utskottets MemoriaI N:o 44. 3 upprättade, skola af Konungen bortgifva», Stats-rådets ledamöter höra yttra sig öfver de sökandes skicklighet och lortjenster, eller, med andra ord, om tillämpligheten af de hefordrings-grunder, som i Regerings-formens 28 § blifvit fastställde, framstår Grundlagens fordran, att vid förekommande frågor om bortgifvande af sysslor af nyssnämnde beskaffenhet Stals-rädels ledamöter motivera sina meningar, så bestämd både till form och innehåll, alt något misstag vid uppfattningen deraf ej bör förutsättas.
Hvarken med Grundlagens ord eller med dess anda är det förenligt att i dylika frågor Statsrådets ledamöter yttra sin underdåniga mening, utan alt tillika uttala grunden lör densamma.