Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För Lån till Städer och Corporationer, ailigt Mom. 1, §. 188, i 1835 års Reglemente Fahlu Bergslags Creditiv för belåning af 3000 SkM Råkoppar, å 90 R:dr . . . . 270,000: afgår utestående Lånebeloppet vid 1839 års slut 9,767:37. i.
Sparbankernes Creditiv, enligt Bilagan A
Vidare reserveras:
Till Lån på Fastigheter ........
4,780,000: afgår deras belopp den 31 Dec. 1839 , . 4,563,549:26. 2.
Skiftes- och Odlings-lån 80,000: afgår: utestående dylika Lån vid 1839 års slut 37,697: 6. 3.
Saldo, Öfverskott, som upptages i Novo Conto R:dr Novo Conto.
Af Motstående Tillgångar böra följande, dels redan beviljade °ch dels af Banco-Utskottet tillstyrkte Anslag, betäckas nemligen:
Tillökning i Manufactur-Discontens Creditiv „ i Banco-Discontens Creditiv för Lån å namn och Reverser „ i Fonden för Fastighets-lånen „ i Handels-Diseonternes Förlag Till uppköp af räntebärande Papper Utbetalning till Riksgälds-Contoiret af 462,243 R:dr årligen, i 5 år, utaf Bankens nu egande Vinstmedel Saldo, Behållning Summa R:dr 33,000 260,232 30,000 216,450 42,302 4i 9 10 ii 21 10 500.000 500.000 720.000 290.000 323,232 258,753 926,499 1,508,485 10 15 39 17 11 2,010,000 968,000 2,311,215 902,284 39 - | 6,191,499 | 39 STOCKHOLM, r. A. KORSTEDT & SÖNER, 1841. * Banco-Utskottets Betänkande, N.o 181. i N:o 181. X Ank. till Exp. Utsk, den 17 Maj, kli 3 e, m, Betänkande, med förslag till Instruction för Rikets Ständers Banco-Utskott vid nästkommande Riksdag.
Uti §. to af den för Utskottet gällande Instruction, har Utskottet erhållit den föreskrift att, före Riksdagens slut, under fäsladt afseende å de angående Banco-Verket vidtagna Författningar, hos Rikets Ständer föreslå Instructionen för Banco-Utskoltet vid den näst påföljande Riksdagen.
I anledning häraf har Utskottet granskat nu gällande Instruction., vid hvilken Utskottet anselt följande ändringar och tillägg, höra ega ram.
Den berättelse, som, enligt 2 §, borde af Revisions-Coramissarien eller Chefen för Revisions-Afdtlningen till Utskottet ingifvas, kommer hädanefter alt, såsom bilaga, åtfölja Under-Styrelsens Berättelse, hvadan berörde del af nämnde §. blifvit utesluten.
Deremot är vid samma §. det tillägg föreslaget, alt Utskottet bör, så fort sig göra låter, inkomma med uppgift, om och huruvida någon del af reserverad Banco-Vinst erfordras för Bankens consoliderande, på det alt omförmälde ärende icke må i något hänseende kunna föranl/äda till hinder och uppehåll vid andra under Riksdagen uppkommande frågors pröfning och afgörande.
Fnär det uppdrag, som uti §. 5 af Instructionen blifvit Utskottet meddeladt, rörande Bankens reorganisation, vid innevarande Riksdag är vordet, i alla delar, af Utskoltet fullgjordt, så liar denna §. från det nedan förekommande förslag uteslutits.
På det a.tt Utskottet må vara betänkt att, så vidt sig göra låter, i ett sammanhang till Rikets Ständer afgifva utlåtande öfver alla de frågor, »omega gemenskap med Bankens Låne-rörelse, har Utskoltet gjort det tillägg vid den i öfrigt oförändrade §. 6, som af förslaget inhemtas.
Prot. 1840' och 1841,6 Sami. 1 Afd. 53 Häft.
.1 2 jBanco-Utskotlets Betänkande, N:'0 18 r. §. 8 har endast undergått en mindre förändring i rcdaelionen, föranledd deraf, att omkoslnaderne i Banken numera utgå å flere serskilde räkningar i stället för den förut för alla utgifter gemensamma så kallade Omkostnads-räkningen.
Efter iagttagande af berörde förändringar och tillägg, får Utskottet underställa Rikets Ständers beprofvaude följande förslag till
I ii str notion för Rikets Ständers Banco-Ulskolt vid nästkommande Riksdag.
S- «• Ledamöterne af Utskottet skola, vid deras inträde, lifligen aflägga samt med sine namn underteckna följande ed : ”Jag — — — , utsedd och förordnad att vara ledamot af Rikets Ständers Banco-Utskott, förpligtar mig härmedelst alt doldt och förtegadt hålla hvad, som rörer enskilde personers förhållanden lill Banken, eller för öfrigt, i afseende på detta Verks förvaltning, enligt Rikets Ständers beslut, tyst vara hör, så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ.'’
Enahanda> ed skall ock af den hos Utskottet anställde Canzlibetjening afläggas. §• 2* Utskottet eger a'lt, vid dess förslå Sammanträde, emottaga följande Berättelser, nemligen: i;o af Banco-Fullmågtige, dels om, Bankens tillstånd och rörelse i sin helhet, dels ock om lörvåltumgen af Tumba Pappersbruk; 2:0 af Directionerne för Di9coifb-Verket i Stockholm, samt LåneContoren i Götheborg oöb Malmö om dessa Discont-Inrättningars rörelse; 3;o af Bankens Under*Styrélse, om densammas styrelse, äfvensom Depai temental-StyrelSerne åliggande förvaltning; och 4-'o af Bankens Fiscals-Embete, örn de till dess befattning hörande ämnen; åliggande det Utskottet att förstnämnde Berät el e, jemte öfrige upplysningar, till befordrande af en fullständig kännedom om Bankens B anco-Utskottets Betänkande, N\o 181. 3 ställning vid Riksdagens början, Rikets Ständer skyndsamligen meddela.
Utskottet bör, så fort sig göra låter, till Rikets Ständer ingå med uppgift, om och huruvida någon del af den, sedan iSjjo års början, upplupna Ranco-vinst erfordras för Bankens consoliderande. §• 3.
Vid Utskottets öfverläggningar, såväl angående ändring i redan gjorda Författningar, som nya Författningars föreslående, åligger det Utskottet att i det nogaste följa Banco-Inrättningens hufvudgrunder, ursprungligen intagne i Rikets Ständers Beslut och Förordning om Banken af den 22 September 1668, samt numera, efter de förändringar, närvarande förhållanden påkallat, bestämda genom de af Kongl. Majrt oell Rikets Ständer år i83o fastsLällde Lagar, angående myntbestämningen, och för Rikets Ständers Bank.
Varande det Utskottet uttryckligen förbjudet att omedelbart till öfverläggning upplaga något, som syftar lill rubbning eller förändring i dessa Bankens hufvudgrunder. §• 4- Vid den Utskottet åliggande undersökning och granskning af BancoVerkels tillstånd och huru detsamma, efter nästförflutne Riksdag, styrdt och förvaltadt blifvit, bör Utskottet med synnerlig uppmärksamhet följa de Banco-Styrelsens åtgärder, som afse silfver-utvexlingens fortgång och bestånd.
Efter fulländandet af denna granskning, skall Utskottet, på sätt uti 3a §.
Riksdags-Ordningen föreskrifves, Berättelse deröfver till Rikets Ständer afgifva, och i sammanhang dermed yttra sig, huruvida Utskottet anser Fullmäktige höra för deras förvaltning tillerkännas decharge, elley om anmärkning förekommit af den beskaffenhet, att Utskottet funnit åtal i anledn ng deraf böra anställas. §. 5.
Rörande sådane administrativa, ekonomiska eller räkenskaps-ärenden, som endast afse tillämpning af redan utaf Rikets Ständer gifna stadgande*), eger Utskottet att med Rikets Ständers rätt besluta och förordna, hvarvid Riksdags Ordningens 38 §. länder till efterrättelse. 4 Banco-Utskoltets Betänkande, N\o 1S1.
Öfver anbud och ansökningar, som af Banco-Discontens galdenärer bos Utskottet kunna blifva gjorda, i fråga om accord, har Utskottet alt definitivt besluta, så vida dervid blott afses förlängning i den föreskrifna tiden för skuldens betalande, ulan minskning eller afskrifning å sjelfva fordrings-beloppet; hvaremot, om verklig afkortning å capital- eller räntefordran anses böra få eg a rum, sådant skall af Utskottet till Rikets Ständers slutliga pröfning och afgörande anmälas.
Så skall ock, i allt hvad, som afser opp- eller utlåning genom Banken, eller de utstakade allmänna grundel ne för Verkets förvaltning och styrelse, eller nya anslags beviljande, eller balancerade fordringars afskrifning i räkenskaperne, intet förordnande af Utskottet meddelas utan Rikets Ständers föregående bifall; hvadan Utskottet åligger att, i afseende på de förändringar, som i dessa ämnen kunna pröfvas nödiga, ingå med utlåtande och förslag lill Rikets Ständer, iagltagande dervid, uti dess tillstyrkanden, deri öfverensstämmelse med hufvudgrunderne för Banco-Inrätlningen, hvilken uti 3 §. bär ofvan finnes föreskrifven.
Börande Utskottet, så vidt ske kan, i ett sammanhang behandla alla frågor, som angå Bankens Låne-rörelse. §. 6.
Utan Rikéls Ständers vetskap och samtycke må icke någon ny stat eller lön vid Banco-Verket fastställas.
Med tillsättning af tjenstemän eller beljenle derstädes eger Utskottet ej eller att sig befatta, utan bör sådant besörjas af Fullmäglige, under vederbörligt ansvar inför Utskottet, som, uppå inkommande besvär, eger pröfva, huruvida någon i dess tillständiga befordran kunde vara för när skedt, samt den, som lidande belinnes, till rättelse förhjelpa. §■ 7- Utom den aflöning, som för Utskottets Betjening i likhet med hvad för Betjeningen vid Rikets Ständers öfriga Utskott eger rum, faslställep, och sf de till Riksdags-koslnadernes bestridande, anslagne medel utgår, eger Utskottet att, vid slutet af Riksdagen, för den tjensteman vid BancoVerket, som, jemte sin egentliga befattning, bar sig uppdraget alt ordna, registrera och vårda Banco-Utskoltets och Revisorernes handlingar och protocoll, bestämma en efter tiden och handlingarnes vidlyftighet afpassad vedergällning, hvilken af Bankens medel utbetalas.
Men derest någon gratifl - Banco-UisAottets Betänkande, N\o 181. 5 gralificalion för öfrigt skulle anses oundgänglig, bör densamma, i öfverensstämmelse med stadgandet tili ofvanstående §. 5., Rikets Ständers pröfning och godkännande underställas. §. 8.
Sådane reglementai iska föreskrifter för Bankens rörelse och förvaltning, som härleda sig från Rikets Ständers eller Utskollels under Riksdagens lopp fattade beslut, skola af Utskottet hos Rikets Sländer till deras fastställelse anmälas; hvarefter Utskottet bör i ett helt sammanfatta och utfärda det Reglemente; som, efter Riksdagens slut, skall vid Bankens förvaltning tjena till efterrättelse.
I)e föreskrifter, som gemensamt böra gälla för Rikets Ständers Banco- och Riksgälds-Verk, skola, innan de varda Fullmägtige meddelade, till vinnande af nödig enhet, undergå justering inför Rikets Ständers Stats- och Banco-Utskolf, antingen serskildt eller vid sammanträde dem emellan. §• 9* Utskottet åligger att, före Riksdagens slut, under1 flistad t afseende å de angående Banco-Verket vidtagna Författningar, hos Rikets Ständer föreslå Instructioncn för Bance-Ulskotlet vid den nästpåföljande Riksdagen, hvilken Inslruction, sedan den af Rikets Ständer blifvit pi öfvad och fastställd, kommer alt tjena lill efterrättelse, intilldess Rikets Ständer, efter Utskottets hörande, någon förändring derutinnan besluta, Stockholm den i3 Maj 184 *•
Fröt. 1840 och 184>• 6 Semi. 1 Jfd. 53 Haft. 2 STOCKHOLM, Elmuns och Granbergs Trycker', 184i - Bauco-Ulskoltets Memorial, N:o 182.
I N:o 182.
Alik. till Exp.-Utsk. den 26 Maj 1841, kl. 9 f. m.
Memorial, med forslag till åtskillige förändrade stadganden uti 5:le Artilceln af nu gällande Banco-Reglemente.
Sehlan
Utskottet granskat de förestiifter, sora innefattas uti berörde artikel af o Ivan nä rande Reglemente; får Utskottet föreslå, att i stället för §5. 108, 111, ii2, 113, 1 .4> 123, i 27, 129, i3o, 182, i3^, 138, 139, 14o, i45, 151, i52, 153, 155. 156 och 187, följande stadganden, måtte få inflyta uti det Reglemente för Bankens förvaltning, Utskottet har att upprätta, nemligen: l:o. Enligt §.
1 i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars i83o, jeranlörd med §§. 1 och 2 i Lagen, angående myntbestämningen af samma dag, är Banken ovilkorligen skyldig, att, enär så påfordras, dess sedlar med Svenskt silfvermynt inlösa, efter den grund , att 1 28 sk. eller 2-|:dels R:dr i Bancosedlar, gälla lika med en R;dr i silfver, efter den, med afseende å slagi-skatlens beräkning i myntet, af Kongl. Majit och Rikets Ständer förändrade 1G64 års myntfot. 2:o. Mom. 1.
Såväl i Banken, som vid Låne-Conloiren i Götheborg och Malmö invexlas, mot Bankens sedlar, ej allenast Svenskt silfvermynt, efter den i §. för utvexling™ deraf faststälde grund, utan ock, efter de pris, som, med ledning af de officiella upplysningar, hvilka årligen skola från vederbörande infordras, Banco-styreisen bar att bestämma, följande utländska silfvermynl , nemligen: a) Holsteinska, Danska och Norrska Species; b) Engelska Kronor; c') Tyska Conventions-Species; cl') Spanska Piastrar eller Amerikanska Dollars; Bih. tili H. St.
Prut 1810 och 1811 6 Samt. 1 Afd. 54 iläjtet. 1 2 Banco-Ulsloflets Memorial} F;o 182». e) Fransica Femfrancs-stycken; f') Preussiska Thaler; g-) Ryska Rubler (sedan 1810); h~) Liineburger eller Mechlenburger Zweidriltelstycken; dock kommer sådant mynt att af Banken invexlas endast i det fall, att af någon sort på en gång erbjudes minst en mark victualievigt elier derutöfver. Morn. 2.
Derest en eller annan hos Banken eller någotdera LåneContoiret för tillfälligt behof sig anmäler till erhållande af ofvanberörde silfvermynt, vare utvexling af desamma tillåten, emot det af Banco-styrelsen vid tillfället bestämda invexlingspris; likväl ej i mindre qvantitet hvarje gång, än den för invexlingen faststälda, elier en mark victualievigt af någondera myntsorten.
Åt Banco-styrelsen öfverlemnas att, uppå derom gjord anhållan , och då den samma , efter serskild pröfning för hvarje fall, finner sådant, med afseende å förekommande omständigheter, lämpligt och för Banken fördelagtigt, kunna låta, i stället för Svenskt silfver-och guldmynt, från Banken utgifva silfver-och guldplantsar, emot det i •Myntbestämningslagen stadgade pris af 128 sk.
Banco för hvarje Riksdaler i silfver, oell för guldet efter det vid utvexlingen gällande pris å Dueater, med tillägg, j begge fallen af den stadgade slagskatten, utgörande för silfver |:dels och för guldet -f?-:dels procent. 3 so.
Svenska och Holländska dueater må, så länge sådant finnes för Banken och allmänna penningerörelsen fördelagtigt, i moa af tillgång och rörelsens behof, från Banken utvexlas till det pris, som för invexlingen af dueater, under samma tid, är, såsom i nästföregående §. säges , af Fullmägtige bestämdt.
4:o, Banco-styrelsen vare förbjudet att inköpa guld till Banken, vid de tillfällen, då tillgången deraf uppgår till En Femtedel af Bankens metalliska cassa.
Banco-UtsTcottets Memorial, JV:o 182-. 3 5;o.
Allt silfver, som till Banken, eller för dess räkning, lefvereras, med undantag af controlleradt verksilfver, de äldre Svenska Riksdalerssorterna och sådant utländskt mynt, som erbjudes till omedelbar invexling, efter de af Banco-fullmäglige fastställde pris, äfvensom allt guld, hvilket likaledes varder lefvereradt, med undantag af controlleradt ducat- och arbetsguld , kommer hädanefter att, i likhet med hvad hittills vanligt varit, undergå prof af vederbörande vid Kongl.
Mynt-verket, hvilkas deröfver utfärdande attester skola utvisa, ej mindre verkliga beloppet i fint, än äfven värdet i Riksdaler eller ducaler; beroende det af Banco-fullmägtige att bestämma , huruvida silfver och guld under den i allmänhet bestämda lägsta halt må emottagas eller icke. 6:0. Banco-Fullmägtige .berättigas alt, då Bankens säkerhet det fordrar: förpanta Bankens egande inteckningar i fastighet, under vilkor, att den i skuldförbindelserne
Banken serskildt förbehållne uppsägningsrätt för liela skuldbeloppet icke får af annan innehafvare begagnas; försälja, till större eller mindre belopp, Bankens innehafvande
Statsobligationer och andre räntebärande papper ; upptaga lån mot räntebärande obligationer, ställde på viss lid eller uppsägning; och minska Bankens utlåningar, derest sådant, mot förmodan, skulle af hehofvet påkallas» 7:o. Banco-Fullmägtige ega att, efter hand och i mon af behof, låta uppmynta Bankens silfvei förråd, så att icke genom brist å erforderlige Svenska silfvermynt-sorter, något afbrott i utvexlingens jemna gång må inträffa, eller hinder möta att med dylikt mynt förskottsvis infria mynt-verkets attester, på sätt i §. är vordet stadgadt; egande Banco-Fullmägtige att vid myutningen, efter eget ompröfvande, använda det Bankens silfver e myntadt eller ouayntadt, som dertill anses för Banken förmonligast» 4 Banco-Utskottets Memorial, ]Y:o 182.
Banco-Fullmägtige låta jemväl föranstalta, det Bankens behållningar i guld varda, i nion af behof, till ducater utmyntade,. 8:0, Mom. r.
De serskilde silfvermynten skola utmyntas, som följer; 1 a en Riksdaler Specie, l ä en half dito, 1 a en fjerdedels dito, 1 å en åttondedels dito, samt 1 å en sextondedels dito. Mom. 2.
I afseende på ducaters utmyntning, gälla följande stadganden-. att en Svensk ducat skall innehålla Åttatio Tiotusendedels skålpund fint guld; hvarigenom ett skålpund victualie-vigt sådant guld alltså kommer att utmyntas till 1 25 ducater, i stället för att tillförene deraf blifvit preglade 125 xöV/ö ducater; att åttatio delar fint guld för desse ducater loyeras med 2 delar koppar, så alt en ducat kommer att väga T^L2—Ä,
Bankens silfver och guld skall i räkning Mynt-verket påföras till intrinseca värdet efter gällande myntfot, och bör inom möjl gaste kolta tid i myntåterlefvereras; ankommande det på Banco-slyielsen att, successive, i mon af sådan skeende återlefvering, nya qvantiteter utgifva.
Banco-Utslcotlets Memorialy N:o 182.
5 De till Kongl, mynt-verket lemnade förskott uti aflyst kopparmynt, R:dr 7,75$: 45 sk. 7 rst., och tor ökade myntningskostnader, R:dr 40,000, allt Banco, skola balanceras till återgäldande af myntverket, i den nion inflytande slagskatt eller andra behållningar dertill lemna tillgång. 10:o.
Alla Bankens sedlar komma att fortfarande utställas å Banco-mynt, deruti en Riksdaler, enligt Myntbestämnings-Lagen af deri r Mars 1 83o, motsvarar tre åttondedels Riksdaler silfver specie, efter den, genom Kongl. Förordningen af den 28 Juni i83o, förändrade 1664 års myntfot; och skola dessa sedlar hållas på föi hand färdige, för att kunna genast och utan omgång utvexla» till allmänheten; börande de sedlar, som till Banken åter ingå, för detta ändamål äfven användas och således icke annulleras, såvida de ej äro försiitne.. 11:o. Från Banken utgifvas, enligt antagne formulärer, sedlar att inlösas med Silfver-Specie-mynt, å följande bestämda summor, nemligen: å 32 sk.
B:co, alt inlösas med i:dels R:dr Silfver Sp», motsvarande 1 R:dr Rrgs. ,, 2 R:dr —- — frdels — — 3 99 99 ,,6 R:dr 32 sk. — — ji — ^ 2 — 10 99 99 ,r 10 R:dr — — 3|:dels — — i5 99 99 ,r 16 R:dr 32 sk. — — 6i;dels — — 25 99 99 ,, 33 R:dr 16sk. — - — 5 o 99 9} „ 100 R:dr — — 3? | — — i5o 99 99 ,, 5oo Ri:dr — - 187- - — 750 99 99 12.0» Bankens sedlar å 16, 12 och 8 skillingar få fortfarande, intill nästkommande Riksdag, förfärdigas och utgifvas på samma sätt som hittills.
Likaledes må det i Banken varande förråd af färdige sedlar å i4 och 10 skillingar Koppar-skiljemynt, under tiden lill nästa Riksdag, i allmänna rörelsen utgifvas. 6 UcinCo-UtsTcottetS Memorial, N:o 182. 13:o.
Alla sedlar, som från Banken utgifvas, skola vara underskrifne af 2:ne detta Verks tjenstemän. 14:o.
I afseende på granskning af Förslitne och bristfällige sedlar af 3 och 2 R:drs valören, äldre sorter, samt 16, 12, 8, i/j och 10 sk., hvilka till Banken inlefvereras eller, hvad skillings-sedlarne angår, till'utbyte företes, kommer det att bero af Commissariernes i Sedel-Contoiret urskiljning och uppmärksamhet, att icke, å ena sidan, genom för långt sträckt eftergifvenhet, hvarjehanda svekfulla företag och försök till enfaldiges förvillande måtte undeilättas och befordras, eller Banken tillskyndas förlust, medelst dubbel inlösen af en och samma sedel, men sedel-innéhafvarens billiga anspråk icke elier, å andra sidan, genom öfverdrifven stränghet vid granskningen, må blifva åsidosätta.'
Börande, i sådant afseende, såsom allmänna grunder gälla och iagttagas: 1:0 att en sedel antingen må blifva till fulla värdet antagen, eller ock helt och hållet casseras; 2:0 alt den fjerdedel, nedantill åt hoger, hvarå namnteckningarne befinnas, och hvilken, genom olikheten i det så kallade fina trycket, utvisar, ensam för sig, sedelns rätta valör, inlöses, då denna fjerdedel är fullständig och sammanhängande, utan att afseende göres å de stycken af andra sedlar, som dervid må finnas bifogade; 3:o att om på denna fjerdedel antingen båda namnen elier fina trycket saknas, eller om delar af någoidera, eller af dem alla, blifvit från det qvarvarande skiijda och icke kunna företes, sedeln likafullt är antaglig, enligt sin rätta valör, såvida dä det öfriga utaf en sådan sedel eller åtminstone det återstående af dess nedre hälft, är helt och hållet sammanhängande; /r. o att deremot sådane hopfogade ofullständiga bitar, af hvilka ingendera för sig är inlösningsbar, ej kunna, genom blotta sammanklistringen, vinna ett eljest saknadt värde, och på sådan grund, ovilkorligen måste casseras.
Och bör, vid tillämpningen af dessa stadganden, för öfrigt ej lemnäs utan uppmärksamhet, huruvida af en sedels utseende och beskaffen - Banco-Utskottets Memorial, iV:o 182. n~ ]iet skulle kunna förmodas, att elen antingen med föresats blifvit stympad, för att på ett svekfullt sätt bereda vinst genom dubbel inlösen, eller ock visar sig, att det ofullständiga skick, hvari den befinnes, blifvit endast genom tillfälliga händelser eller nötning förorsakadt; så alt, i förra falletr ett strängare, men i det senare ett lindrigare behandlingssätt må kunna ega rum.
Göres åter hos Under-styrelsen eller Fullmägtige ansökning om ersättning för sådane sedlar, hvilka genom olyckshändelser blifvit till den grad stympade och skadade, att deras infriande icke kan, enligt ofvan intagne grunder, medgifvas; så att bifall eller afslag beror, icke af sjelfva sedlarnes granskning, utan på undersökning och pröfning af serskilda skäl och omständigheter,- då skola dylike ansökningar hvila till en kommande Riksdag och till Banco-Utskotlets afgörande öfverlemnas. 15:6.
'Vid inlösning af Bankens i §. uppräknade sedelslag, förfa res, enligt' Kongl. Måj:ts Nådiga Kungörelse af den 5 Mars iS36. 16io.
Till befordrande af förslitne sedlars utbyte i landsorterna, består Banken hädanefter, såsom hittills, i allmänhet och i ett för allt, ~ procent, men hvad Götheborgs och Bohus Län serskildt beträffar, |-;dels procent å de summor, hvilka till utvexling blifva genom Länens styrelser, mot behörig säkerhet, såsom förskott, reqvirerade; hvarjemte de personer, hvilka erhålla uppdrag att i landsorterna ombesörja i'nvexling af förslitne Banco-sedlar, numera, dels enligt Kongl. Maj:ts, uppå Rikets Ständers anhållan, i Nåder meddelade tillåtelse, komma alt för vexlings-medlens fram- och återsändande njuta portofrihet, under den controll emot missbruk, som Öfver-Post-Directeurs-Embetet eger föreskrifva; dels ock äro berättigade att, sedan till Banken blifvit återlefvereradt minst hälften af ett erhållet vexlings-förskott, hvilket ej får öfverstiga 5,ooo R:dr, erhålla ytterligare vexlings-förskott emot presterande af behörig säkerhet för det belopp, ånyo reqvireras; egande dock Banco-styrelseH icke att utaf sistnämnde belopp ulassignera mera, än högst skillnaden emellan det oredo* vista vexlings-förskottet och den stadgade högsta förskotts-summan, ej eller att återstoden af det reqvirerade ytterligare beloppet utgifva förr, än de äldre oredovisla förskotts-medlen blifvit lill Banken inlefverade. 8 Banco-Utikollets Memorial, JV:o 182, Vexlings-remisserne komma hädanefter att directe från Banken afsändas och till densamma ingå; egande Banco-styrelsen att till den person, som af Styrelsen utses att besörja de med berörde remissers afsändning och emottagande förenade göromål, anvisa något lämpligt arfvode, hvilket Banco-styrelsen, under fäsladt afseende å göromålens mängd, har alt årligen bestämma.
Den, till befrämjande af förslitne småsedlars utbyte i landsor terne, genom Kongl. Majds Nådiga Bref till Dess och Rikets Stats-Contoir den 22 Maj 1819, vidtagna anstalt kommer än vidare att fortfara. 17:o.
Vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö invexlas gamla sedlar från och med 8 sk. till och med 3 R:drs valör, emot nya sedlar lian och med 8 sk. till och med 2 R:drs valör, under iagttagande af de föreskrifter, som innefattas uti en af Bunco-styrelsen, under den 22 December 1836 och den 5 Januari 183y , fastställd Oi dnings-stadga. 18:o. Morn. r. Fordringsegare hos Depositions-Afdelningen (Räkningshafvare) skiljas under 6 classer:
Till den i:sta höra:
Medel, som bero af Bankens egen styrelses disposition, äfvensom skuldbalancerne för ännu utelöpande, icke 10 år gamla, invisningar och insättnings-bevis förre Vexel-Bariken och dess cassör emellan (bia från folie-afgift.)
Till den a:dra: