Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit den 2 nästlidne Februari till Rikets Ständer aflåtit nådig Proposition (N:o 79) med hemställan, att som Borås pastorat af Skara stift blifvit deladt uti två särskilda pastorat, bestående det ena af Borås stad jemte Torpa och Brämhults socknar och det andra af Fristads, Borgstena och Gingrids församlingar, men prostetunna icke finnes anordnad för det förra af de begge nya pastoraten, Rikets Ständer måtte, i enlighet med hvad Kammarkollegium och Stats-kontoret i infordradt underdånigt utlåtande tillstyrkt, bevilja ett årligt anslag af 9 kubikfot 4,5 kannör, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, att, efter årlig medelmarkegång för Elfsborgs län, såsom prostetunna för Borås stads samt Torpa och Brämhults församlingars pastorat till kontraktsprosten i Åhs kontrakt utgå; och får, med hänseende till hvad sålunda förekommit, Utskottet, med jemnande af kannetalet, tillstyrka, att den begärda prostetunnan må å Riks-staten uppföras med 9 kubikfot 5 kannor oindelt spanmål, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, att efter tio års medelmarkegång för Elfsborgs län utgå. 12:o.
På sätt i Inkomst-betänkandet under punkten 2 mom. b erinrades, bör den i anslaget för Kleresi-staten ingående indelta spanmål minskas med 322 kubikfot 7 kannor, på grund af Kongl. Majrts särskilda nådiga beslut, till Statsverket indragen behagligtids-iörläningsspanmål, med ett värde, efter 2 R:dr kubikfoten, af 645 R:dr 40 öre; och är detta afdrag uti bilagda tabell Litt.
D. iakttaget. 13:o.
Uti en från Preste-Ståndet till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (N:o 44) har Prosten Eurén föreslagit, att då, enligt gällande stadganden, en s. k. prostetunna borde till kontraktsprostens aflöning från hvarje kyrka i riket utgå, men detta förhållande icke egde rum med nedannämnda församlingar inom Westerås stift, Rikets Ständer måtte anvisa prostetunnor att af Kronans spanmål utgå till kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt för Envikens, Falu stads eller Christina och Stora Kopparbergs församlingar, samt till kontraktsprosten i Norrberkes kontrakt för Ludvika, Malingsbo och Säfsnäs församlingar; varande vid motionen fogadt intyg af Landskamereraren i Kopparbergs län derom, att för Falu stads och Stora Kopparbergs sockens församlingars pastorat någon prostetunna icke utginge.
Under punkten 8:o härofvan har Utskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts derom gjorda framställning, redan tillstyrkt anvisande af prostetunnor för Envikens, Ludvika och Malingsbo församlingar; vid hvilket förhållande och då, beträffande förslaget om uppförande af prostetunnor för de öfriga af motionären angifna församlingar, frågan derom icke varit föremål för undersökning och pröfning af vederbörande administrativa myndigheter samt Kongl. Majit icke meddelat Rikets Ständer något förslag i detta ämne, Utskottet tillstyrker, att Prosten Euréns förevarande motion icke må till någon särskild åtgärd af Rikets Ständer föranleda. 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66, 14:o.
Från Preste-Ståndet har jemväl blifvit till Ståts-Utskottet remitterad en af Kongl.
Hofpredikanten Wahrenberg väckt motion (N:o 32), deruti motionären, under åberopande af ett motionen bilagdt, från Kammar-arkivkontoret meddeladt bevis, hvaraf inhemtas, att kyrkoherden i Holms och Kulla socknars pastorat i Upsala län af det honom tillförsäkrade vederlagsbeloppet, 16 tunnor spanmål, hvarå tvänne kappar per tunna borde innehållas, alltsedan slutet af 1780-talet ej tillgodokommit mer än 12 tunnor 22f:dels kappar, föreslagit, att Rikets Ständer måtte af statsmedel anslå åt kyrkoherden i Holm och Kulla ersättning för sålunda bristande 2 tunnor 13||:dels kappar spanmål; men enär Utskottet anser, att frågor om anvisande af statsmedel till så beskaffadt ändamål, som det förevarande, icke lämpligen böra genom enskild motion göras till föremål för Rikets Ständers pröfning, utan att vederbörande i stället må i sådant afseende göra underdånig ansökning hos Kongl. Majit, som efter föregången behörig utredning af frågan, utan tvifvel vidtager de åtgärder, hvartill förhållandet kan finnas föranleda, hemställer Utskottet, att Kongl.
Hofpredikanten Wahrenbergs ifrågavarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 15:o.
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (Nio 110) har Riksdagsfullmägtigen Jöns Andersson från Malmöhus län, med hvilken Åke Andersson från nämnda län samt Ola Lasson, Anders Persson och Ola Bosson Olsson från Christianstads län instämt, föreslagit att Rikets Ständer måtte, i stället för den från kyrkorna i Skåne till universitetet i Lund disponerade kyrkotionde, 2,354 tunnor råg och korn, anvisa motsvarande statsanslag till Akademistatens i Lund aflöning och dymedelst tillåta att kyrkorna åter komme i åtnjutande af deras så länge saknade rätt.
Såväl vid 1859—1860 års som vid sistlidna riksdag gjordes inom särskilda Riks-Stånd framställningar i enahanda syftning, som den förevarande; och då dessa framställningar blifvit af Rikets Ständer afslagna, anser sig Utskottet nu kunna endast hänvisa till den i Stats-Utskottets vid förstnämnda riksdag i ämnet afgifna betänkande N:o 14 meddelade utredning af förevarande fråga.
Instämmande i de då uttalade åsigter, hemställer Utskottet, att Riksdagsfullmägtigen Jöns Anderssons ifrågavarande motion icke må af Rikets Stände bifallas.
Universiteten. 16:o.
Till lön åt en Professor inom Juridiska Fakulteten vid Upsala universitet har Kongl.
Majit äskat ett årligt belopp af 4,500 Ridr.
Beträffande denna anslagsfråga hade, enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, Juridiska Fakulteten och Consistorium Academicum Majus, bland annat, förmält, att fakulteten, som genom de nyaste universitets-statuterna fått sig ålagd en mycket vidsträcktare undervisnings- och examensskyldighet än fordom, hvaruti såsom oeftergifligt åliggande inginge förpligtelsen af fortgående bearbetning af ett specielt läroämne, icke kunde, såsom sig borde, upprätthålla samtliga fakulteten tillhöriga undervisningsämnen, som, med hänsyn till den juridiska vetenskapens närvarande fordringar, borde vara fördelade på minst åtta lärare utan * Ståts-Utskottets Utlåtande l\:o 66. 9 utan nödgades, om undervisningen i de läroämnen, som den Svenska positiva rätten omfattar, skulle med tillbörlig framgång bedrifvas, eftersätta bearbetningen af andra vetenskapsgrenar, som dock vore för de juridiska studierna af synnerlig vigt och i universitets-statuterna blifvit såsom särskilda undervisningsämnen påbjudna, såsom Juridisk Encyklopedi, Romersk Rätt, Fäderneslandets Rättshistoria, Politisk Ekonomi; i följd hvaraf och då anslag till flera nya professorer icke kunde med hopp om framgång samtidigt af Rikets Ständer begäras eller så många lärareplatser på en gång med fullt qvalificerado personer besättas, det emellertid vore af högsta vigt, att lön kunde varda beviljad för åtminstone en ny ordinarie profession inom bemälda fakultet, åt hvars innehafvare skulle uppdragas att uppehålla det, eller de läroämnen, som Kongl. Majit, med afseende på undervisningens närmaste kraf och förhandenvarande förhållanden, kunde finna skäligt böra från de nuvarande professionerna afskiljas och såsom särskild undervisningsgren behandlas.
Den sålunda förebragta utredningen af behofvet utaf en ytterligare lärostol inom den Juridiska Fakulteten i Upsala synes vara af Kongl.
Maj:t gillad; ocb så vidt utredningen afser att ådagalägga nödvändigheten af särskild lärare i Juridisk Encyklopedi och Romersk
Rätt, torde den vara förtjent af största uppmärksamhet, enär bristen på undervisning i dessa ämnen visar sig menligare i mån som lagstiftningen alltmera söker sin grund icke endast i landets speciela rättsbruk, utan fastmera i allmänt giltiga rättsgrundsatser.
Till en icke obetydlig del skola dessa äfven framgent komma att hemtas från den högt utbildade romerska lagfärenhetcn, sorn utgör en gemensam källa för de civiliserade nationernas lagstiftning, och då denna sednare omisskänligen sträfvar till likhet såväl i rättssatserna som i formen för deras tillämpning, inses lätt vigten af en undervisning, som bör hafva till föremål icke allenast att utreda den grund, hvarpå Europas flesta lagar hvila, utan äfven att redogöra för den utveckling af rättssatserna, hvartill det närvarande tidehvarfvet hunnit, samt att framställa i öfversigt juridikens särskilda discipliner och sammanhanget emellan dem.
Hufvudsakligen för att åstadkomma en sådan undervisning är det som Utskottet ansett Rikets Ständer icke böra undandraga sig den uppoffring, sorn inrättande af en ny lärostol inom den Juridiska Fakulteten i Upsala föranleder, och det är alltså på denna grund, som Utskottet tillstyrker, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning lemna bifall. 17:0.
För Upsala universitet har Kongl. Maj:t jemväl begärt ett årligt anslag af 2,500 Ridi’ till lön åt en adjunkt eller laborator i medicinsk kemi.
Såsom stöd för denna framställning är anfördt, att ifrågavarande tjensteman icke blott för den vetenskapliga undervisningen utan äfven för ledandet af de studerandes laborationsöfniugar vore högst behöflig.
Professoren i medicinsk kemi vore nu, då han saknade ett sådant biträde, den ende lärare, hvars insigter och erlarenhet de studerande kunde under dessa öfningar rådfråga, i följd hvaraf hans närvaro på laboratoriet nästan ständigt erfordrades och derigenom så starkt toge hans tid och krafter i anspråk, att hans egna vetenskapliga arbeten, oundgängliga för uppfyllandet af en akademisk lärares kall, måste deraf lida.
Då för handhafvandet af laboratorium samt den speciela ledningen af lärjungarnes öfningar derstädes anställandet af en särskild laborator synes vara af Bih. till Ti.
Prot. 1865 $ 1866. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 1 Häft. 2 10 Siats-Utskottets Utlåtande N;o 66. verkligt behof påkalladt, får Utskottet, som ieke funnit anledning att för denne tjensteman tillstyrka högre lön, än som i allmänhet år för universitets-adjunkter i första lönegraden bestämd, eller 2,000 R:dr, hemställa, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning måtte på det sätt af Rikets Ständer bifallas, att till lön för en Adjunkt eller Laborator i medicinsk kemi vid Upsala Universitet anvisas ett årligt belopp af 2,000 R:dr. 18:o.
Aid föredragning af en utaf Kanslers-embetset gjord underdånig framställning, att de vid hvartdera universitetet nu utgående sex docent-stipendier måtto höjas från 500 R:dr till 1,000 R:dr, hade, enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, Departements-chefen anfört, hurusom han ansåge det vara af synnerlig vigt för universiteten äfvensom med billighet öfverensstämmande, att de nuvarande docent-stipendiernas belopp förhöjdes, på det yngre vetenskapsmän med framstående förmåga måtte erhålla en uppmuntran att vid universitetet qvarstadna och utan tryckande näringsomsorger egna sin tid odelad åt vetenskapliga studier; meri då Kanslers-embetets begäran åsyftade att på en gång öka dessa belopp till dubbelt emot hvad de för närvarande utgjorde eller till likhet med de lönebelopp, läroverks-adjunkter i första lönegraden uppbure, hvilka adjunkter vore förpligtade till en bestämd tjenstgöring, och då, med afseende å de många andra vigtiga behof, som vid denna riksdag toge Statens medel i anspråk, flera bland de för universiteten begärda anslag dels icke, dels endast till minskade belopp kunnat tillstyrkas, ansåge sig Departements-chefen icke böra i vidsträcktare mån förorda ifrågavarande framställning, än att, till förhöjande af de nuvarande docent-stipendierna från 500 till 750 R:dr, anslag måtte af Rikets Ständer åskas; och har, med godkännande häraf, Kongl.
Majit föreslagit att livartdera universitetets anslag till docent-stipendier måtte med 1,500 R:dr förhöjas.
Med hänseende till hvad
Departements-chefen i denna fråga anfört, tillstyrker Utskottet, att de föreslagna anslagstillökningarne, tillhopa 3,000 Riksdaler, må af Rikets Ständer beviljas. 19:o. Vidare har Kongl. Majit, uppå derom gjord underdånig framställning, föreslagit att de båda vid hvartdera universitetet anställde så kallade rörliga adjunkterne, för hvilka något visst undervisningsämne icke är faststäldt och för hvilkas innehafvare lön nu är bestämd till 2,000
Ridr, måtte varda berättigade att efter tjensteålder, lika med öfrige adjunkter, få tillträda högre adjunktslön samt att derför erforderliga belopp måtte anvisas med tillhopa för begge universiteten 2,000 Ridr; och då innehafvarne af de rörliga adjunkturerna hafva alldeles lika åligganden med öfriga ordinarie adjunkter vid universitetet, och de förres löneförmåner alltså billigtvis ej böra vara ringare än de sednares, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Maj:t sålunda föreslagit, måtte de ifrågavarande anslagstillökningarne, tillsammans 2,000 Riksdaler, bevilja. 20:o. För Upsala universitet har Kongl. Maj:t begärt att till underhåll af materielen vid de medicinska och kirurgiska klinikerna å det nya sjukhuset måtte anvisas ett årligt belopp af 2,500 R:dr.
Beträffande detta anslagsbehof har Utskottet inhemtat, hurusom Medicinska Fakulteten vid nämnda universitet uti skrifvelse till Kanslers-embetet, efter att Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
11 hafva redogjort för åtskilliga med uppförandet af det nya akademiska sjukhuset i Upsala sammanhang egande omständigheter, äfvensom för de, hufvudsakligen genom träffade öfvcrcnskommelser, med Upsala län och stad om mottagande af sjuka, till underhållet af berörda sjukhus disponibla tillgångar, vidare — jemte erinran, att en klinisk anstalt, för att kunna erbjuda nödig omvexling och rikedom af sjukdomsfall, ej borde vara inskränkt till en kommunal- eller provincialsjukvårdsanstalt, der blott de inom orten vanliga sjukdomar förekomme, utan måste vara ett allmänt och för alla, utan afseende på deras hemvist, öppet stående sjukhus — gjort framställning om behofvet af ett årligt anslag af 4,000 R:dr, för att kunna utsträcka möjligheten att från andra delar af landet emottaga sjuka och för att kunna bestrida de större kostnader, som med en klinisk sjukvård vore förenade.
Det begärda anslaget är således hufvudsakligen afsedt att användas för beredande af tillfälle till intagande å Upsala akademiska lasarett af sjuka från andra delar af riket; Och då vederbörande ansett detta vara af vigt för den medicinska undervisningen vid universitetet, har Utskottet icke tvekat att tillstyrka beviljande af berörda anslag.
Dock torde öfver medlens användande för berörda ändamål särskild redovisning böra afgifvas.
Utskottet hemställer alltså, att Rikets Ständer måtte Kongl. Majits förevarande nådiga framställning på det sätt bifalla, att, till underhåll å Upsala akademiska lasarett af fattiga sjuka från orter utom Upsala län, beviljas, emot särskild redovisning, ett årligt anslag af 2,500 R:dr. 21:o.
Uti anslaget till Fysiologiska Institutionen vid Upsala universitet har Kongl. Majit äskat förhöjning med 500 R:dr; Och då det hittills varande anslaget, 500
R:dr, icke torde kunna anses vara tillräckligt för denna vigtiga institutions förseende med nödig materiel, tillstyrker Utskottet, att den begärda anslagsförhöjningen, 500 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas. 22:o. Sedan Consistorium Academicum Majus i Lund hos Kongl. Majit gjort framställning om anvisande af ett årligt anslag af 2,000 R:dr till underhåll af universitetets byggnader, alldenstund de för sådant ändamål nu användbara medel, eller inkomsterna vid inträffande ledigheter af de till universitetet anslagna prebendepastorater, dels vore af tillfällig beskaffenhet och således icke alltid kunde påräknas, dels hädanefter komme att minskas, sedan två af berörda pastorater nyligen frångått universitetet, under det å andra sidan de årliga behofven ökades i den mån universitetets byggnader tillvexte i antal; samt Kanslern å denna anhållan tillstyrkt nådigt bifall, har Kongl. Majit nu föreslagit, att till underhåll och förbättring af nämnda byggnader måtte anvisas årligen 2,000 Ridr; Och får Utskottet, i betraktande af hvad Konsistorium angående detta anslagsbehof anfört, hemställa, att det begärda anslaget, 2,000 R:dr årligen, måtte af Rikets Ständer beviljas. 23:o. För Lunds universitet har Kongl. Majit vidare äskat förhöjning i anslagen för Bibliotheket med 1,800 Ridr, för Zoologiska museum med 200 Ridr och för Kemiska Institutionen med 700 Ridr; Och då, enligt hvad Konsistorium anmält, de för berörda ändamål nu utgående anslag visat sig otillräckliga, tillstyrker Utskottet, att de ifrågavarande anslagen må med tillhopa 2,700 Ridr förhöjas. t 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 24:o.
Slutligen har, i anledning af Konsistor» underdåniga hemställan att, med afseende på mängden och omfattningen af de läroämnen, i hvilka det nu vore kirurgie professorn vid
Lunds universitet ålagdt att meddela undervisning, ett årligt anslag till en adjunkt i kirurgi och obstetrik måtte beviljas, Kongl. Maj:t, enär de läroämnen, hvilka blifvit åt professorn i kirurgi och obstetrik anvisade, vore så vidt omfattande, att undervisningen i dem alla icke kunde af en lärare medhinnas, hvartill komme nödvändigheten att, i händelse af inträffande förfall för nämnde lärare, vid universitetet ega någon skicklig person att tillgå för undervisningens uppehållande, föreslagit Rikets Ständer anvisande af 2,500 R:dr till lön åt en adjunkt i nämnda läroämnen.
Med hänseende till hvad sålunda förekommit och då medel för inrättande af en dylik adjunktur vid Upsala universitet redan vid 1859—1860 års riksdag blifvit anvisade, har Utskottet ansett deu begärda adjunktslönen böra beviljas, dock ej till högre belopp, än som i allmänhet är för adjunkter i första lönegraden bestämdt, eller 2,000 R:dr; hemställande alltså Utskottet, att Rikets Ständer måtte Kongl.
Maj:ts förevarande nådiga framställning på det sätt bifalla, att till lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet beviljas ett årligt anslag af 2,000 R:dr. 25:o.
Jemte erinran om den stora utveckling, som geologien under sednare åren vunnit samt dess stora vigt och betydelse såväl i rent vetenskapligt hän seende, som från industriel synpunkt, har Professor J. G. Agardh, uti en inom Preste-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (Nio 48) föreslagit, att till en profession i geologi vid Lunds universitet måtte på ordinarie stat anvisas ett belopp af 4,500 R:dr.
I sammanhang med underdånig anmälan om öfriga nya behof, till hvilkas fyllande anslag vid innevarande riksdag ansåges erforderliga, har Consistorium Äcademicum i Lund jemväl gjort framställning om anslag för en profession i geologi; Och då Kongl.
Majit, det oaktadt, icke funnit skäl att föreslå Rikets Ständer inrättandet af en dylik lärostol, anser sig Utskottet icke kunna, på enskild motionärs yrkande, tillstyrka anvisande af det ifrågasatta lönebeloppet; hemställande alltså Utskottet, att Professor Agardhs ifrågavarande motion icke måtte af Rikets Ständer bifallas. 26:o. Beträffande
Universitets-adjunkternes lönevilkor äro följande framställningar från de särskilda Riks-Stånden till Utskottets behandling öfverlemnade nemligen: a) af Professor Ribbing, hvilken uti en hos Preste-Ståndet väckt motion (Nio 53), under förmälan att Upsala universitets stat för närvarande upptoge — utom anslag för de tvänne så kallade rörliga adjunkturerna samt för den till Skytteanska stiftelsen hörande adjunkturen — inom de verldsliga fakulteterna 8 adjunktslöner ä 2,000 Ridr och 10 å 2,500 Ridr, äfvensom att vid Lunds universitet förefunnes inom nämnda fakulteter 16 adjunktslöncr, deraf 8 å 2,000 Ridr, och återstående hälften å 2,500 Ridr, föreslagit, att vid Upsala universitet de 8 adjunktslönerna å 2,000
Ridr måtte ökas med 500 Ridr eller till 2,500 Ridr, och, utaf de 10 lönerna å 2,500
Ridr, 8 med enahanda belopp 500 Ridr förhöjas till 3,000 Ridr med rätt för vederbörande att efter fullmagts-ålder komma i åtnjutande af högre lönegrad, samt att vid Lunds universitet samtliga adjunktslönerna måtte med 500 Ridr förhöjas; för hvilken löneförbättring alltså erfordrades för hvartdera Stats-TJtskottels Utlåtande N:o 66.
13 universitetet ett årligt anslag af 8,000 R:dr; Och har Professor Agardh i denna motion instämt; samt b) af Herr Olivecrona, K., och Doktor Lindgren, hvilka i särskilda motioner, den förre hos Ridderskapet och Adeln (motion N:o 61) och den sednare inom Presto-Ståndet (motion N:o 47), sammanstämmande föreslagit, att Rikets Ständer ville på ordinarie stat uppföra ett årligt anslag af 4,000 R:dr till förbättrande af adjunkternes inom de verldsliga fakulteterna vid universitetet i Upsala löne vilkor, så att åt de sex efter tjenste-ålder äldste adjunkterne en årlig lön af 3,000 R:dr kunde beredas, äfvensom att det måtte tillåtas innehafvarne af de begge s. k. rörliga adjunkturerna att i tur med öfrige adjunkter avancera till högre lönegrad.
Ehuruväl lärarne vid elementarläroverken numera genom den dem förunnade successiva löneförhöjning kunna erhålla högre lön än univcrsitets-adjunkterne, synes dock deraf icke kunna hemtas giltig anledning till en allmän förhöjning af de sednares löneförmåner, enär de förre under nuvarande förhållanden icke kunna påräkna någon vidare befordran, men deremot adjunktsbefattningarne vid universiteten i allmänhet torde böra betraktas såsom öfvergångsplatser, hvilkas innehafvare endast en jemförelsevis kort tid böra der qvarstå; Och föranlåtes af sådan anledning Utskottet, som under punkten 19 härofvan redan meddelat yttrande, angående de s. k. rörliga adjunkternes berättigande till inträde i högre lönegrad, hemställa, att ofvanberörda motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 27:o. Hos Ridderskapet och Adeln har Grefve Björnstjerna, C. M. (i mo tion N:o 112) och inom Preste-Ståndet
Doktor Säve (i motion N:o 94), hvar för sig, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett reservationsanslag af 8,000 R:dr årligen att ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att, efter förslag af vederbörande Universitets-styreise, användas till honorarier för Norska och Danska vetenskapliga föreläsningars hållande vid rikets båda universiteter, såväl i Upsala som i Lund.
I afseende härå hafva motionärerna hufvudsakligen anfört, hurusom det längesedan vore insedt, att, om en närmare, fastare och innerligare anslutning mellan de Skandinaviska folken och i synnerhet mellan Svenskar och Norrmän någonsin skulle komma till stånd, så måste vägen dertill beredas ej blott genom yttre medel, såsom lättad samfärdsel de tre nationerna emellan, och dylikt, utan i synnerhet genom befordran af deras andliga gemenskap under samfällda sträfvanden och oftare vexelverkan i industri, litteratur, konst och vetenskap.
Bemödanden för detta ändamål vore också gjorda genom redan började internationela industri-expositioner och naturvetenskapliga möten, utgifvandet af en för alla tre rikena gemensam Nordisk Universitets-tidskrift, o. s. v. Men en ny väckelse och ett vida kraftigare medel för detta vetenskapliga samlif skulle det, enligt motionärernas åsigt, blifva, om vid hvartdera af de nordiska universiteterna funnes anslag till honorarier åt utmärkta vetenskapsmän och lärare från de andra Skandinaviska länderna, som kunde finnas villiga att vid grannrikets universitet längro eller kortare tid hålla föreläsningar.
Erågan härom hade först blifvit väckt af det Skandinaviske Selskab i Christiania genom en år 1864 till Norska Regeringen inlemnad petition, i hvilkens motivering anfördes, att om, såsom man hoppades, åtgärden vunne efterföljd vid de öfriga Skandinaviska universiteterna, den skulle medföra en närmare förbindelse mellan dessa, en större mångsidighet vid undervisningen och vid det vetenskapliga studiet, samt en bättre ömsesidig kännedom af förhållandena i de^ Skandinaviska länderna.
Petitionen hade af Norska Re - 14 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 66. gcringen blifvit remitterad till det akademiska kollegiet vid Christiania universitet, hvilket efter inhemtade yttranden af fakulteterna, som varmt uttalade sig derför, tillstyrkte, att ett årligt anslag af 1,000 Speciel- måtte för ändamålet beviljas; och hade Kirke-departementet sedan af Storthinget begärt denna summa under uttalande af sitt hopp, att åtgärden skulle lända till universitetets och vetenskapernas gagn.