Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I den händelse 39 §. omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver Tolf månader ur Riket b!ifver, sammankalle Stats-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och late Kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens
Kyrkor samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer den författning om Rikets •styrelse, hvilken de nyttigast finna. §. 92.
Lag samma vare, om en Konungs sjuklighet fortfar af den beskaffenhet, att
Han längre tid än Tolf månader med Regerings-Ärendena Sig icke befattat. §. 93.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Stats-Rådet Kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens Kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Ständer äge, utan afseende på något den an - ning må icke uti något annat fall eller på något annat sätt, än denna Grundlag bokstafligen föreskrifver, komma frågor om Emhels- och Tjenstemäns till- odh afsättande; Regerings- och Domaremakternas beslut, resolutioner och utslag; enskilda medborgares och Corporationers förhållanden, eller verkställigheten af någon Lag, Författning eller Inrättning. §. 83.
I den händelse 39 §. omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Stats-Rådet, genom öppet påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom femton dagar efter berörde lids förlopp uti hufvudstadens kyrkor samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke lill Riket återkommit, tage Riksens Ständer den författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna. §. 84.
Lag samma vare, om en Konungs sjuklighet fortfar af den beskaffenhet, att Ilan längre tid än tolf månader med Regerings-äreridena
Sig icke befattat. §. 85.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Stats-Rådet kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Riksens Ständer ege, utan afseende på något den af - Förslag till ändring i Grundlag. — Regerings-Formen. 97 lidne Konungens Testamente angående Riks-Styreisen, att förordna en eller flera Förmyndare, som, intill dess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. §• 94.
Skulle den olyckliga'händelse inträffa, alt den Konunga-Ått, hvilken Arfsrälten till Riket uppdragen vöre, på manliga sidan utginge, kalle Stats-Rådet, inom den i föregående §. stadgade lid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer lill allmän Riksdag.
Ständer skola då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. §. 95.
Örn emot förmodan Stats-Rådet underläte alt i de fall, föregående 01, 93 och 94 §§. omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Capitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen} att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. §• 96.
Ständer skola vid hvarje Riksdag förordna en för lagkunskap och lidne Konungens testamente angående Riks-Styrelsen, att förordna en eller flera Förmyndare, som, intill dess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. §. 86.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konungaätt, hvilken arfsrälten till
Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Stats-Rådet, inom den i föregående §. stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Ständer skola då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. §. 87.
Om, emot förmodan, Stats-Rådet underläte att i de fall, föregående 83, 85 och 86 §§. omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Capitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val ega rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, alt deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens kyrkor låta kungöra. §. 88.
Ständer skola vid hvarje Riksdag förordna en för lagkunskap oeh 13 - Bih. till B.
Prot. 1853 & 1851. 3 Sami. 1 Häft. 98 Förslag till ändring i Grundlag. — Regerings-Formen. utmärkt redlighet känd man, alt, såsom deras Ombud, efter den Instruktion de för honom komma att utfärda, hafva tillsyn öfver Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsmän samt att vid vederbörliga
Domstolar i laga ordning tilltala dem, som uti sina Embetens utöfning af väld, mannamån eller annan orsak någon olaglighet begå, eller underlåta att sina Embetspligter behörigen fullgöra.
Vare dock han i all måtto underkastad samma ansvar och pligt, som allmän Lag och Rättegångsordning för Aktörer utstaka. §. 97. Denne Riksens Ständers Justitieombudsman väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnde ElektoFer, hvilka till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är.
Desse Elektorer skola samfäldt, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstande Elektorernas antal, på En man, vare han behörigen vald.
Aro åter rösterna så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, anställes, med iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som, näst honom, blifvit af de flesta Elektorerna kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen, att två eller flere personer, öfver hvilka särskildt röstas bör, undfått utmärkt redlighet känd man, att, såsom deras ombud, efter den Instruktion de för honom komma att utfärda, hafva tillsyn öfver Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsmän samt att vid vederbörliga
Domstolar i laga ordning tilltala dem, som uti sina Embetens utöfning af väld, mannamån eller annan orsak någon olaglighet begå, eller underlåta att sina embetspligter behörigen fullgöra.
Vare doek han i all måtto underkastad samma ansvar och pligt, som allmän
Lag och rättegångsordning för aktörer utstaka. §. 89.
Denne Riksens Ständers Justitieombudsman väljes af Riksens Ständer, genom tolf af hvarje Stånd serskildt för tillfallet nämnde Elektorer, hvilka till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fijlländadt är.
Äro åter rösterna så delade, emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes, med iakttagande af hvad 33 §. af Riksdags-Ordningen om lika rösters förekommande stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, sorn de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som, näst honom, blifvit af de flesta Elektorerna kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen, att två eller flere personer, öfver hvilka Förslag till ändring i Grundlag. — Regerings-Formen.
99 lika röster, företages försl votering om den ordning, hvaruti de till omröstning må framställas.
Skulle, sedan alla om röstningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrilna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid första voteringen" blifvit satte i fråga; skolande den, som erhållit de flesta rösterna, utan afseende på rösternas antal, anses behörigen vald.
Enär någon af de, i denna ordning under omröstning ställde, blifvit af Elektorernas pluralitet antagen, upphöre valförrättningen och varde han af Riksens Ständer till Embetet förordnad.
Den, åt hvilken detta Embete blifvit anfÖrtrodl, kan vid påföljande Riksdagar, i den nu föreskrifna ordning, dertill åter väljas. §. 98.
Elektorerne böra, vid samma tillfälle, då de Justitie-Ombudsinannen utse, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, alt honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå.
I händelse Justitie-Ombudsmannen vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans Efterträdare utsett.
Skulle Justitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påslående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Juslitie-Ombudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utväijes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Inträffar något serskildt röstas bör, undfått lika röster, företages först votering om den ordning, hvaruti de till omröstning må framställas.
Skulle, sedan alla omröslningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid första voteringen blifvit satte i fråga; skolande den, som erhållit de flesta rösterna, ulan afseende på rösternas antal, anses behörigen vald.
Den, åt hvilken detta Embete blifvit anlörtrodt, kan vid påföljande Riksdagar, i den nu föreskrifna ordning, dertill åter väljas. §. 90.
Elektorerne böra, vid samma tillfälle, då de Justitie-Ombudsmannen utse, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå.
I händelse Justitie-Ombudsmannen vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett.
Skulle Justitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitieombudsmans-embetet insättas, eller med döden afgå, utväijes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i bans ställe.
Inträffar något Förslag lill ändring, i Grundlag. — Regerings-Fortnen. af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan, genom deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret, ulöfvas. §. 99.
Riksens Ständers Juslilie-Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Justitie-Revisionens, Hof-Rätternas, Collegiernas eller i dessas ställe inrättade Verks, och alla lägre Domstolars öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt äga tillgång till alla Domstolars, Collegiers och Embetsverks Protokoll och Handlingar.
Embetsman i allmänhet vare skyldige att lemna Justitie-Ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Fiskaler, alt medelst Aktioners utförande honom biträda, då kan det äskar. §. 100.
Justitie-Ombudsmannen åligge, att vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer aflemna en allmän redogörelse för sin förvaltning af det honom förtrodda Embete, samt deruti utreda Lagskipningens tillstånd i Riket, anmärka Lagarnes och Förfaltningarnes brister och uppgifva förslag till deras förbättring.
Vare lian oek skyldig att emellan Riksdagarne årligen ett Utlåtande öfver dessa ämnen genom trycket kungöra. §. 101.
Skulle den oförmodade händelse inträffa, att antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af dess Ledamöter en af dessa fall emellan Riksdagarne, skall Riksens Ständers rätt härutinnan, genom deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Konloret, utöfvas. §. 91.
Riksens Ständers Justitie-Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Juslitie-Revisionens, Hof-Rätternas, Collegiernas eiler i dessas ställe inrättade Verks, och alla lägre Domstolars öfverläggningar och beslut, dock ulan rättighet alt sin mening dervid yttra, samt ega tillgång till alla Domstolars, Collegiers och Embelsverks protokoll och handlingar.
Embetsman i allmänhet vare skyldige alt lemna Justitie-Ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Fiskaler, att medelst aktioners utförande honom biträda, då han det äskar. §. 92. Justitie-Ombudsmannen åligge, alt vid hvarje Riksdag lill Riksens Ständer aflemna cn allmän redogörelse för sin förvaltning af det honom förtrodda Embete, samt deruti utreda lagskipningens tillstånd i Riket, anmärka Lagarnes och Författningarnes brister och uppgifva förslag till deras förbättring.
Vare han ock skyldig att emellan Riksdagarne ärligen ett utlåtande öfver dessa ämnen genom trycket kungöra. §. 93.
Skulle den oförmodade händelse inträffa, att antingen hela Konungens Högsta Domstol, eller af dess Ledamöter «n Förslag lill ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen.
101 eller flere funnes hafva af egennytta, vrångvisa -eller försumlighet, så orätt dömt, att derigenom någon, emot tydlig
Lag och sakens utredda och behörigen styrkta förhållande, mistat elier kunnat mista lif, personlig frihet, ära och egendom, vare Riksens Ständers Justi ti e-Ombudsman pligtig, äfvensom Konungens Justitie-Canzler berättigad, alt vid den Rikets Domstol, som här nedanföre bestämmes, den felaktige under tilltal ställa, samt till ansvar efter Rikets Lag belord ra. §. 102.
Denna Domstol, som Riks-Rält kallas, skall i safl an t fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea HofRätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterna uti aila Rikets Coliegier, Fyra de äldsta Stals-Råd, Högste Befälhafvare!! öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande Trupper, Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudstaden förlagda Eskadern af Arméens Flotta, tvänne de äldsta Råd i Svea Hof-Räll och det äldsta Råd i hvarje af Rikets Kollegier.
Då antingen Justilie-Canzleren eller Justilie-Ombudsmannen finner sig befogad att Högsta
Domstolen samfäldt eller särskilde dess Ledamöter inför Riks-Rätten tilltala, äske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, såsom Riks-Rältens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, sora skola tilltalas.
Presidenten i Hof-Rätlen foge derefter anstalt om RiksRättens sammanträde, för alt kallelsen utfärda • och målet vidare i laglig ordning behandla.
Skulle emot förmodan han detta underlåta, eller någon af de öfrige före - eller flere funnes hafva af egennytta, vrångvisa eller försumlighet, så orätt dömt, att derigenom någon, emot tydlig
Lag och sakens utredda och behörigen styrkta förhållande, mistat eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära och egendom, vare Riksens Ständers Justitie-Ombudsman pligtig, äfvensom Konungens JustiLie-Kansler berättigad, alt vid den Rikets domstol, som här nedanföre bestämmes, den felaktige under tilltal ställa, samt till ansvar efter Rikets Lag befordra. §. 94.
Denna Domstol, som Riks-Rält. kallas, skall i sådant fall beslå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea HofRätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterna lili alla rikets Coliegier, fyra de äldsta Stals-Råd, högste befälhafvaren öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande trupper, högste närvarande befälhafvaren för den vid Hufvudstaden förlagda eskadern af Arméens Flotta, tvänne de äldsta Råd i Svea Hof-Rätt och det äldsta Råd i hvarje af Rikets Coliegier.
Då, antingen Justitie-Kanslern eller Juslitie-Ombudsmannen finner sig befogad att Högsta
Domstolen samfäldt eller serskilde dess Ledamöter inför Riks-Rätten tilltala, aske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, såsom Riks-Rältens ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Presidenten i Hof-Rällen foge derefter anstalt om RiksRältens sammanträde, för att kallelsen utfärda och målet vidare i laglig ordning behandla.
Skulle emot förmodan han delta underlåta, eller någon af de öfrige före - 102 Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. nämnde Embetsman undandraga sig att uti Riks-Rälten deltaga, stånde de, för en sådan uppsåtlig försummelse af deras embetspligt, till lagligt ansvar.
Hafva en eller flere af Riks-Rättens Ledamöter laga förfall, eller finnes emot någon af dem laga jäf, vare ändock Rätten domför, oin Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i IlofRätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe den äldste i tjenst varande Presidenten.
Denna Domstol äge, sedan ransakniugen fulländad är, och Domen efter
Ingen bafve makt att sådan
Dom ändra, Konungen dock obetaget att göra Nåd, hvilken likväl icke må sträcka sig till den dömdes återinsättande i Rikets tjenst. §. 103.
Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer välja Tolf Ledamöter af hvardera Ståndet till en Nämnd, som äge att döma, huruvida Högsta Domstolens -samtlige
Ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom föregående §. handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens Domsrätt skiljas.
I den ordning 69 och 97 §§. föreskrifva, röste samtlige Ledamöterna, man för man, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter?
Resvaras derefter denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med Nej, blifve då Högsta Domstolens samtlige Ledamöter bi - nämnde Embetsmän undandraga sig att uti Riks-Rätten deltaga, staude de, för en sådan uppsåtlig försummelse af deras embetspligt, till lagligt ansvar.
Hafva en eller flere af Riks-Rättens Ledamöter laga förfall, eller finnes emot någon af dem laga jäf, vare ändock Rätten domför, om tolf deruti sitta.
Är Presi,denlen i HofRätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe den äldste i tjenst varande Presidenten.
Denna Domstol ege, sedan ransakningen fulländad är, och domen efter
Lag fälld, alt densamma för öppna dörrar afkunna.
Ingen bafve makt att sådan dom ändra, Konungen , dock obetaget att göra nåd, hvilken likväl icke må sträcka sig till den dömdes återinsättande i Rikets tjenst. §. 05.
Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer välja tolf Ledamöter af hvardera Ståndet lill en Nämnd, som ege att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, gjort sig förtjente att i deras vigliga kall bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom föregående §. handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens domsrätt skiljas.
I den ordning 8g §. föreskrifva/*, röste samtlige Ledamöterna, man för man, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter?
Resvaras derefter denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med Nej, blifve då Högsta Domstolens samtlige Ledamöter bi - Förslag lill ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen.
103 behållne.
Besvaras den åler med Ja, så uppgöre hvar och en af Nämnden en sluten Lista på dem af Högsta Domstolens Ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas.
De trenne ibland desse, som då fått det största antalet af röster emot sig, ställes hvar efter annan under en ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, sorn skola anses vara ifrån Riksens Ständers förtroende uteslutne.
Blifve han eller de derefter af Konungen, hos hvilken Riksens Ständer härom anmälan skola göra, ifrån Embetet genom Nådigt afsked skiljde.
Dock tillägge Konungen honom eller deni hvardera, en årlig Pension till Lönens halfva belopp. §. 104.
Ej må Riksens Ständer ingå i någon särskild pröfning af Högsta Domstolens beslut, eller någon allmän öfverläggning derom uti Nämnden förefalla. §. 105.
Riksens Ständers Constitulions-^- skott äge alt äska de Protokoll, som uti Stals-Rådet blifvit förda, utom dem, som angå Ministeriella Ärenden och Commando-mål, hvilka endast i det, som rörer allmänt kända, och af Utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras. §. 106.
Finner Utskottet af dessa protokoll, att någon Stats-Rådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Comaiando-mål Konungen råd gifvit, uppenbar - behållne.
Besvaras den åter med Ja, så uppgöre hvar och en af Nämnden en sluten lista på dem af Högsta Domstolens Ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas.
De trenne ibland desse, som då fått det största antalet af röster emot sig, ställes hvar efter annan under en ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara ifrån Riksens Ständers förtroende uteslutne.
Dock tillägge Konungen honom eller dem hvardera en årlig pension till lönens halfva belopp. §. 96.
Ej må Riksens Ständer ingå i någon serskild pröfning af Högsta Domstolens beslut, eller någon allmän öfverläggning derom uti Nämnden förefalla. §. 97. Riksens Ständers ConstitutionsNämnd ege att äska de protokoll, som uti Stats-Rådet blifvit förda, utom dem, som angå ministeriela ärenden och Commando-mål, hvilka endast i del, som rörer allmänt kända och af Nämnden uppgifna händelser, må kunna fordras. §. 98.
Finner Constitutionsnämnden af dessa protokoll, att någon Stats-Rådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commandomål Konungen råd gifvit, up - 104 Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. ligen handfat emot Rikets Grundlag eller allmän
Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit, ätt göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsa iligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit alt, i de fall, som 38 §. af denna Regerings-Form förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall C on s t i t u t io n s - C/feAro £ fe i ställa en sådan under tilltal af Justilie-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hvaruti, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldsta Juslitie-Råd i dessa fall komma alt säte taga, och gånge härmed som i to 1 och 102 §§. om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifves.
Då Stats-Rådets Ledamöter eller Konungens Rådgifvare i Gommando-mål finnas hafva, på sätt ofvanbemält är, gjort sig till ansvar skyldige, dtime dem RiksRätten efter allmän
Lag och den särskilda Författning, som till Bestämmande af sådant ansvar utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd varder. §. 107.
Skulle Constiliilions-A/feAwfe/ anmärka, att Stats-Rådets Ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och' steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller alt någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Embete utöfvat, äge då Utskottet att sådant tillkännagifva för Riksens Stander.
, hvilka, om de finna Rikets val det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville ur StatsRådet och ifrån Embetet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. penbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän
Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtlig! fördöljande af någon upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit all, i de fall, som 38 §. af denna Regerings-Form förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall C 0 n s t i tu l i 0 n s-iV« »w rfew ställa, en sådan under tilltal af Justitie-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hvaruti, i stället för Stats-Råd, fyra de äldsta Justitie-Råd i dessa fall komma att säte taga, och gånge härmed, som i g3 och g4 §§. om tilltal emot Högsta Domstolen ioreskrifves.
Då Stats-Rådets Ledamöter eller Konungens Rådgifvare i Commando-mäl finnas hafva, på sätt ofvanberördt är, gjort sig till ansvar skyldige, döme dem RiksRätten efter allmän
Lag och den serskilda Författning, som till bestämmande af sådant ansvar utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd varder. §. 99.