Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående sluteligen Revisorernes anmark* ning å Commeren-Rådet Björnbergs skuld till Ma~ gabius Dirtetionen, bestående i obetaldte Arrenden för Brännviris-brännings-rättigheten i Staden Götheborg från- slutet af år 18131 får StatsUiskottet om förhållandet dermed vördsammast anmäla, att orsaken hvarföre uppehåll med denna Skulds indrifvande kommit att äga rum, är den, att Commerce - Rådet Björnberg under äldre Arrende - tiden räknad ifrån år 1793 till och med år 1809, ägde hos Kongl. Majit och Kronan en öfverskjutande fordran för lemnad undsättnings spannmål och försålde Byggnader , hvilken fordrans utredjnde och bestämmande i sammanhang, med de åtskilige ersättningar som af Commerce-Rådet borde utgöras berodt på en vidlyftig och mödosam undersökning i flere ars Räkenskaper och andre Handlingar.
Innan detta Liqvidations-aibete hunnit fullbordas, skall ej Commerce Rådets skuld för sednare arrendetiden hafva kunnat bestämmas.
Det ena och andra har dock nu långt före detta blifvit verkstäldi; Men under tiden har Magazins-Directionen funnit nödigt att till ytterligare säkerhet för Kronans fordran, som löper med Sex Procents Ränta, låta, utom den vederhäftig* proprie borgen som Commerce-Rådet Björnberg vid Ariendets ingående ställt för alltsammans ovilkorliga uppfyllande, taga första laga Inteckning i flere Commerce-Rådet tillhörande ograverade Landt-Egendomar, hvarjemte Magazins - Direc - 5 5 2 8 Stats-Vtskottets
Bet ani anden] tionenj sedan Commerce - Rådets skuld blifvit till dess belopp, genom utslag bestämd uppdra-1 git Konungens Befallningshafvande i Götheborg att så vida Commerce-Rådet Björnberg ej inom den 12 April detta ar uti Ränteriet deponerade dess Domfäste skuld utgörande 58,407; 15.
3. eller företedde Qvittence från Allmänna Magasins - Directionens Cassa, att Summan dit blifvit inbetald, ägde Landshöfdingen i brist af godvillig betalning, låta beloppet hot Crmmerce-Rådet Björnberg i laga ordning utmäta.
Till ifrågavarande
Skulds inbetalning är således all pödig åtgärd nu vidtagen, och synes alltså nå" got vidare dervid ej vara att erindra.
Förslag (ill grunder för Allmänna Magazins - Inrättningen, Bland Statens, flerfalidige Ekonomiske Verk och Förvaltningar, är ofelbart Allmänna Magazins- Inrättningen en af de angelägnaste 00b mäst magtpåliggaode.
Sveriges Sädes-production, som i anseende till climatets ombytlighet oftast varierar emellan behofvens och öfverflödens ytterligheter, och Landets geographiska läge, sorn försvåra communicationerne, påkalla nödvändigheten af en AUrnän Inrättning, som då den i sädesrikare Provincer befordrar
Spannmåls - afsättningen och derigenom underlättar jordbruket och medverkar till dess förkofran, tillika af inhemsk Spannmål bereder undsättnings-lager för de Landskap, hvars egne sädes-tillgångar merendels äro otillräcklige för Inbyggarnes mäst Stats-Vtskottets Bet/inkånderi: 15*9 oumgängliga behof.
Att för denna lika vidsträckta som grannlaga ekonomiska detaille, på hvars rigtiga utförande, Landets allmänna väl i så hufvudsaklig måtto beror, bestämda och efter ändamålen lämpade föreskrifter måtte varda meddelade, anser Stats-Utskottet utgöra, ett af de vigtigare ärenden som under närvarande Riksmöte, kunna till pröfning och afgörande förekomma.
Ej mindre med hämtadt stöd af Revisorernes ofvanomförmäldte Berättelse som af samtlige Riks-Stånden blifvit till Stats-Utskottet remitterad, an ock på grund af en noga tagen kännedom om de Författningar och serskildt© föreskrifter, hvarefter Allmänna Magazins-Inrättningen nu styrer och förvaltar, har StatsUtskottet, sedan äfven den underrättelse sökts och erhållits, att den Commitée som Kongl.
Majit, i anledning af Riksens Högiofl.
Riksdag yttrade underdåniga önskan, i Nåder förordnat till Allmänna Magazins-, Inrättningens organisation, ännu ej med sina arbeten så fortskridit, att någon fullständigare upplysning deraf vore att hämta, trott sig skyldigt, att med undanrödjande af aila svårigheter och ett ihärdigt bemödande att uppfylla anförtrodde pligter, ingå i utarbetning uti ett Förslag till Allmänna Magazins- Inrättningens organisation grundadt på ett noggrant öfvervägande, huru långt Riksens Högiofl.
Ständers åt-* gärd i detta afseende, med en rätt tillämpning af grundlagarnes stadgande, och en sann åsigt af sjelfva sakens beskaffenhet, synes kunna ocl\ böra utsträckas. >53° Stats-Utskottets Betänketiden.
Aldenstund Riksens Höglofl.
Siänder försträckt Fonderne till Allmänna Magasins - Inrättningen och följakteligen böra hafva säkerhet deruppå, att desse
Fonder varda förvaltade i öfverensstämmelse med och använda till de ändamål, hvarföre de blifvit beviljade; Fördenskull och då Magazins-Inrättningen ej kan uppfylla dess bestämme'se så vida säkra och gifna grunder för Inrättningens åtgärder och företag ej varda lagrie, har Stats - Utskottet ansett det med Riksens Höglofl.
Ständers bade rättighet och skyldighet vara förenadt, att för Allmänna Magnzins-Inräftningen såsom National Han. dels anstalt betracktad stadga och bestämma sådane grunder, hvilka då de i allmänhet innefattade Verkets hufvudsakliga åligganden, tillika utgjorde vilkoret! för Petrninge - ansi agens disposition och Magazins-Inrättningens derpå beroende fortfarande; Deremot har Stats-Utskottet funnit, att utarbetningen af en på desse grunder bygd fullständig reglementarisk I.istruction, liutu i Verkets alla Styrelse-grenar och Ekonomiska detailler tillgå bör, icke lärer kunna anses tillhöra Riksens Höglofl.
Ständers befattning, och ej e ler lan på den korrta tid som Riksdagen fortvarar, medhinnas, hvadan allt detta torde komn a att i underdånighet öfverlennäs till den åtgärd Kongl. Majit kan i Nåder pröfva nödig: likväl och sorn någon verkställighet icke följt uppå det Nådiga Förordnande i afseende på Magasins - Inrättningens Organisation, som Kongl, Majit behagat vidtaga i anledning af Riksens Höglofl.
Ständers enhälligt yttrade underdåniga önskan vid 1815 Stats-Utskottets Betänk anden. 1531 års Riksdag, och ehuru Kongl.
Majit vid en af B iksens Höglofl.
Ständer förnyad uuderdånig artha:lan, Nådigst lärer täckas åt detta för Fanders Allmänna väl så vigtiga ärende lemna
Dess synnerliga uppmärksamhet, synes dock Riksens Höglofl, Ständer å sin sida icke böra underlåta att underdånigast tillkännagifva, det de Fonder som Riksens Ständer till Magazins-inrättningen anslagit, blifvit öfverlåtne i den fasta öfvertygelse och underdåniga tillförsigt , att bestämda föreskrifter för Inrättningens åligganden må varda i Nåder meddelade, hvarförutan denna Inrättning ej kan uppfylla dess vigtiga bestämmelse, så i afseende på åkerbrukets förkofran, som Ilandets betryggande från hungersnöd vid inträffande missväxter, och att i vidare saknad af sådane föreskrifter, Riksens Ständer anse, det denna Riksgagneliga och af nödvändigheten högt påkallade Inrättning måste förfalla, enär det Allmännas bästa häldre fordrar, att Fonderne för
Inrättningens bedrifvande böra upphöra då för förvaltningen deraf sådane Instructioner och föreskrifter ej blifva gifne, hvarigenom de med Magazins-Inrättningens åsyftade ändamål må kuuna vinnas.
Om Allmänna Magasins - Inrättningens föremål.
Vid 1815 års Urtima Riksdag ansågo dåvarande Ständer, att Magazins-Inrättningens åliggande vara borde, att under goda är uppköpa Säd 15 3 2 Förslag till Allmänna Magaxini - till Spannemäls - prisens upprätthållande vid ett std* ligt nudAvärde och att af inhemske sädes-tillgängar bereda tillrackelige undsättnings-lager i hvarje Pra* vins för kommande missväxt är.
Om Spannemåls upphandling af All* j manna Magazins - Inrättningen till Sädes - prisens styrande.
Ehuru Magazins-Inrättningens egentliga å« liggande innefattas i desse tvenne föremål, synes likväl i fråga om Inrättningens skyldighet att upphandla Spannmål till sadesprisens styrande, densamma icke vidare böra af Verket utsträckas, än i dep mohn, som de behöfliga undsättnings- lagren och andre behof det fordra och medgifva, hälst en obegränsad åtgärd å Magazins-Inrättningens sida i denne del, icke i sjelfva verkställigheten är möjöiig, dels i anseende dertill, att så betydeliga Fonder ick® kunna af Riksens Högloft.
Sländep anslås sörja skulle komma att erfotdras i den händelse tvenne eller flere goda år följde på hvarandra, dels ock att Magazins-Inrättningen ej, i aå beskaffade fall, med dess åtgärder voro i stånd att fortfara, då hvarken Säden kunde inrymmas i Inrättningens Magaziner, eller lagren hinna omsättas inom de tider Spannemålen ’ vid en försvarlig godhet stod att bibehålla, hvarförutan en så utmärkt skyldighet, som snart förvandlade Sädeshandeln till ett monopolium för Staten, skulle, qväfva den enskildta industrien och derigenom i (tället för åsyftadt allmänt val, le - InrättningenS organisation.'
1533 år till eå vådliga följder sorn icke ens ligga inom möjlighetens gratis att förutse, än mindre bedömrrt a. Oagtadt Magazins - Inrättningens åtgärd i afseende på Spannmålsprisens upprätthållande, således efter Stats-Utskottets tanka, hvarken kan eller bör så anses såsom ett Statens åliggande att i obestämd omfattning utföra, synas dock de Inrättningens företag, som stå i förhållande till dess förnämligaste skyldighet nemligen att hafva tillrackelige Spannmåls - förråd, så tili undsättningar som andre behof, böra, enär de af Verkets Öfverstyrelse med klokhet och sakkännedom verkställa*, i väsentelig mohn bidraga till afböjande af Sädens vanvärde, om sådant i en eller flere Provincer, efter en inträffande Särdeles god skörd, kunde blifva att befara, Förslag huru Spannemåls-uppköpen böra verkställas.
Emedan Magazins - Inrättningens Spännemåls-upphandling af de skäl och orsaker som blifvit anförde, alltså ej kan annorlunda bedrifVas, än så vidt denna anstalt, later sig göra med afseende på tillgång af medel och möjliga utvägar att
Säden magazinera oell den utan förlust till föreskrifne behof afyttra, synes det blifva särdeles magtpåliggande, att denna Inrättningens medverkande åtgärd icke förr i eti Landsort vidtages, än då verkliga anledningar äro för handen, att Spannemålen härförutan, »kulle nedfalla till ett så ringa pris att Eandtjnanotjn dermed ingalunda vöre belåten, äfven - 15 44 Förslag till Allmänna Magazins - som att när uppköp således mäste verkställas, sådane dispositioner vidtagas, hvarigenom en li-, ka rättighet lemnäs åt alla Jordbrukare, som af den skeende upphandlingen vilja eller behöfva, lig begagna.
Ehuru någon föreskrift om sättet att med dylika upphandlingar tillvägaga, icke är möjelig att bestämma, och dessutom, om sådant late sig göra, tillhör den reglementariske delen af ämnet, synes likväl ej olämpligt vara att såsom en Allmän grund iagtages, att, om exempelvis oinständigheterite medgåfvo och fordrade det Magazins-Inrättningen i en Province kunde uphandla omkring 10,000 Tunnor Spannmål, uti den om upphandlingen utgående Kungörelse, deruti uppköpsprisen och Spannmålens vigt voro utsatte, det förordnande tillika inflöt, att Bönder och mindre bemedlade Landt-Brukare, ägde till Magazinen aflemna sin Säd emot Contant betalning, men att deremot alla Possessionaten Indelningshafvare, men flere, hade att till landshöfdingen med försäljnings anbud inkomma.
Dock vore det högst nödvändigt att upphandlings qvantiteten aldeles icke af Landshöfdingen i Kungörelsen intogs, eller i öfrigt tillkännagafs, emedan sådant skulle förringa opinionen om verkets företag, och dymedelst afhålla den enskilta Speculanten, att med sine uppköp fortfara, så länge upphandling för Magazins- Inrättningens räkning verkställdes, och hvarigenom således ändamålet med MagazinsInrättningens åtgärd skulle ,blifva af mindre inflytande, om icke helt och hållit förfela.
Sedan Landshöfdingen inbekominit försäljnings-an - Inrättningens organisation.
1545 budén och efter det ett vist qvantum af hela upphandlings partiet blifvit afsatt för den så kallade Bonde handeln, hvilken synes i mindre partier obehindrad böra fortgå, vöre
Landshöfdingen i tillfälle att kunna hestämma ti l hvad belopp hvar och en af de Landtbrukare, som med anbud inkommit, agde att Spannmål för» sälja, i förhållande till anbudens innehåll och en på grund deraf gjord lika fördelning af hela det återstående upphandlings partiet.
Dessa äro de allmänna principer, som dS de å ena sidan ådaga aggi huru långt M.gazinsInrättningens upphandlingar möjeligen kunna utsträckas, och å den andia på hvad sätt de lämpeligast synes böra verkställas, innefatta efter Stats*Uiskottets tanka, grunderne för Ma* gazins-lnrättningens åliggande i denna del, af dess befattning såsom Nationel Handels anstallt betracktad.
Om undsättnings
Lagers anskaffande och tillhandahållande så till föda som utsäde.
Vidkommande åter Magazins-Inrättningens förnämligaste skyldighet, att af inhemsk Spannmål anskaffa och tillhandahålla erfordelige
Lager så till undsättningar som andre angelägne behof, så utom det att Magazins Inrättningen för att kunna uppfylla dess vigtiga bestämmelse i detta afseende, bör i hvarje
Län hafva ett sa kalladt stående undsättnings Lager, lämpadt efter hvar och en Orts olika behof och öfrige förhållanden, synes det blifva allde‘es oundvikligt att Inrättningen isynnerhet i de Noria Pio - 1536 Förslag till Allmänna Magazini - vincerne äger förråd af riad Spannmål tjenlig till utsäde, och anskaffad af OrterneS egen Sädesproduction, emedan erfarenheten beklageligen visat, att dessa Orter, ofta blottställde för missväxt och andre olyckor såsom en följd af Climatets hårdhet, understundom icke ens producera så mycken Spannmål, att besparing der-* af till utsäde är möjlig , och enär ymnigare afkastning sådant medgifver det ej sällan handt att Säden af inträffad frost förloradt dess fröbarhet, hvarigenom Inbyggarne se sig nödsakade, att med stor kostnad från aflägse sydligare Landskap anskaffa frösäd, som, växt i ett blidare luftstreck; icke är tjenlig för en källare jordmån, och ibland så oanvändbar, att
Säden innan köld påkommer, ej hinner mogna, af hvilka beklagansvärda händelser Landtmannens obestånd gemenligen är en säker följd.
Om nödvändigheten af TorrkInrättningars anläggande.
Så vida Allmänna Magazins - Inrättningen skall kunna betrygga Landet för brist och hungersnöd och i sådant^ändamål hafva till racki ige reserVe eller undsättnings Lager, syrfes ock dessa Lager böra utgöras at torrkad
Säd, hvar-> förutan Spannmålen ej vid dess försvarliga godhet kan bibehållas, enär en längre Magazlnerings tid i fråga om ständige Upplag skulle komma att inträffa, och hvarförutan Magaelns-lnrättningen ej heller vinner den fullkomnad som åsyftas, att under goda är, af Landets egne Sädes-tiilgångar samla Förråd, för att tillika, dä behof, på det allt mer och mer deri Inrättningens organisation.
1537 väsendtiga fördel må ernås att emot lindriga, pris kunna bispringa den nödstäldte, och att foljakteligeri al ä brådstörtande och kostsamma anskaffningar, vidtagné såsom merendels hit tils Skedt, på samma tid då brist lippstadt, må kunna vinnas, oell framför alt införskrifning äf utländsk Spannmål, förekbmmas, och endast då begagnas, när en alltnämiare Sädes-brist, gör denna utväg till en Ovilkorlig nödvändighet.
Genom äldre och nyare författningar liar Svenska Jordbrukaren blifvit uppmuntrad att ria eller torka siri Säd; men då någon framgång häraf ieke försports och éj eller lärer vara att förVänta, dels i anseende till brist på Skog i de bördigare Ptovincerne, dels ock att denna gagneliga och i många fall nyttiga hushallsåtgärdj ej genom ett Allmännare bruk vunnit häfd, återstår för Allmänna Magazins - Inrättningen ingen annan utväg än att ria eller torka Sadén uti dertill inrättade TörrkhuS, sorti dock ej behöfva anläggas vid hvarje Magazin; Utan blott vid ett och annat af de större förråden, derifrån den torrkade Sädén synes kunna till dé öfrige upp agen utspridas; dock söm; Stats-Utskotiet vetterlig!, någon ällmänt användbar inrättning för Sades-torrkning ännu ej blifvit uppfunnen synes det särdeles angelägit Vara, ätt för Torrkinrättningeri i stort sådane Förslag genom Magazins Biiectionens föranstaltande, efter dertill erhållande Nådigt uppdrag, blifva meddelade hvarigenom detta hufvudsakliga hinder för Magazins-Inrättningens fortgång och nyttiga fullbordan må varda undanröjt; Btkans till Riks St.Prot. eiiy-Wi 4 de Sami.
N-.r 114. j» 5 3 3 Förslag till Allmänna Magazins»
Och hemställer Stats-Utskottet derjemte om ie* ke Magazins- Directionen må äga rättighet att få disponera erforderiige medel till kostnaders bestridande så för ritningars och förslagers för* fattande, som ock nödige forsåkers anställande, eller hvad mera till ändamålets vinnande lända kan.
Allmänna grunder för UndsättningsSpannmåls utdelande.
Då Magazins - Inrättningen sålunda skall blifva i tillfälle, att för behofvets tider samla och förvara Spannmål så till brödföda som utsäde, följer i ordningen att undersöka efter hvilka allmänna grunder undsättningar från Inxnrättnirigens Förråd, synes de behöfvande kunna tillhandahållas.
Det är en afgjord oeh på erfarenheten grundnd sanning, att praetentionerne i afseende på Undsättnings-Spannmåls utdelande, betydligen under de sednare åren tilltagit, och synes vara i ett vådligt stigande.
Om ej derföre dessa fordringar hejdas, skall Magazins-Inrättningen snart se hela dess Fond hos undsättnings - tagarne fästad, och hvad må hända äfventyrligare är, den mindre bemedlad* eller fattigare jLandtmannen, skall liknöjd för eget bestånd, sorglöst öfverlåta sig till emottagande af de understöd, vanan gifvit honom anledning, att med eller utan skäl, af MagazinsInrättningen påräkna.
Att för den skull åter bringa denna Inrättning, till hvad den rätteligen vara bör, en skydds-anstalt vid inträffande verkelig nöd, synes blifva högst nödvändigt. inrättningens organisation, De författningår sörö hittills utkommit, huiti urtdsättnings - behofs utrönande och Spannmåls tillhandahållande tillgå bör, äro Kongl, brefven till Allmänna Magazins - Direction a£ den so November 1798 °ch 7 November 1811 Båda dessa stadganden syries dock hög generelle, och innefatta ej dé mera detäillerade föreskrifter soth vederbörande i desse fall böra iagttaga och sorn nu mera blifva mycket nödvändigare, sedan undsättningars utdelande för-! vandlat sig från en anstalt hvilken före år 181 5 Vidtagits i den 'mälin Magazins - DirectionenS befattning med Stats - Verks - Spannmålen och bran vint? - bränningen i Stockholm sådant medgifvit, till en mera utsträckt skyldighet, elier till eri sådan mellankömmåridé hjelp å Statens Sida , sorn anses utgöra hufvudsak!igaste motivet för Magazins-Inrättningens existencé.
Det är otvifvelaktig! att när en Laridshöfäinge med säkerhet inhemta!, att Länets Spannmåls-gröda för året icke är tillräcklig för innévånarnes behof, och att den uppkommande bristen icke kan uppfyllas genom de anstalter; Som vanligen i enskild väg äga rutn, samt att Således verklig nöd är att befara, hvarom allt han straxt efter skördetiden icke kan sakna fullständiga underrättelser, bör ock Landshöfdingen låta sig angeläget vara, att tillika undersöka lill hvad qvantitet undsättnings - Spaanemål oumgångeligen erfordras.
Det är på denna undersöknings vigtiga och varsamma anställande; Som det egentligen synes bero att MagazinsInrättningens Undsättnings - l.ager, ej komma ätt tillitas 1 Vidsträcktar© förhållande, än de 154° Förslag till Allmänna Magalius - verkligt behöfvandes hjelp och bistånd, sådant oundvikligen påkallar.
Det är ock härigenom sorn alla obehöriga Undsättnings-reqvisitioner skola kunna afböjas, och mera förmögné icke komma i åtnjutande af e 11 understöd, hvartill en bättre utkomst och deraf följande lättare utvägar, att genom egen åtgärd kunna förskaffa sig Spannmål» gör honom, oberättigad.
Stats Utskott inser val att vissa föreskrifter huru en Landshöfdinge i ty fall bör sig förhå la, icke äro omöjlige att bestämma, men tror dock att lagttagändet af följande
Allmän» na reglor skall kunna småningom leda till det ändamål sorn åsyftas.
Alla af en Landshöfdinge i denna del vidtagande åtgärder böra städse rigtas derhän, att så obemärkt som möjligt är, få, genom de utvägar
Landshöfdingen efter dess närmare kännedom om ortens behof och öfrige förhållanden anser lämpeligast, säkra och skyndsamma Underrättelser örn tillståndet; Ingen allmän kungörelse eller uppmaning att uppgifva behofven, såsom på flere orter hittil a skedt» bör fördenskull emanera. jEj eller synes den åtgärd i allmänhet vigtig* att låta Allmogen i Sockne - Stämmor anteckna sig till erhållande af Undsättnings - Spannmål , emedan denna Väckelse merendels foranledes till uppgifvande af behof, som i annat fall icke ens kommit i fråga
Då således denna vigtlgi angelägenhet helt Och hållit måste bero på en Landshöfdings kloka och försigtiga behandling, synes han ock böra äga rättighet att begagna älla de utvägar harn Inrättningens organisation, 1541 finner lämplige och deribland hafva att påräkna sanna och fullständiga upplysningar från vederbörande Pastorer då de vid något tillfälle kunna genom Landshöfdingen eller dess ombud d> rom blifva anlitade.
I öfrigt och på det ej mindre en Landshöfdinge, än alla andra vederbörande, må hafva kännedom derom, huru ange äget det är, att med allvarsamhet undersöka undsättnings - behofven , och icke lemna andra •rättighet att af undsättning kamma i åtnjutande, än verkligt behöfvande, synes ett circulair från Magasins Inrättningens Qfver-Si yrelse böra utgå, deruti alla desse resonerade grunder upptagas, och hvaraf en närmate upplysning således vinnes ej mindre om afsigten och ändtmå et med Magazins-lnrättningens åliggande att tillhandahålla undsättnings-Spannmål, utan ock huru vigtigt det är för detta Verks bestånd och Landsmannens egit val, att dessa undsättningar icke utsträckas utöfver de understöd sorn, till afvärjande af brist och hungersnöd, oundvikligen måste den hjelp behöfvande meddelas.
Huru och på hvad sätt undsättnings-spannmål bör utdelas, samt huru lång anstånds-tid böra lemnäs de som Lösen ej magta genast betala, hörer val till den reglementariska delen af ämnet, dock anser Stats-Utskottet att ett kraftigt medel till förekommande af obelu riga undsättnings lfeqvisitioner äges äfven derigenom att Credit icke lemnäs åt andre, än de sorn bevisligen äro oförmögne att Spannmåls - Lånen liqvidera då de undfås, emedan den nästan i allmänhet beviljade anstånds- tiden med betalningen varit för de mindre behöfvande en för* 1542 Förslag till Allmänna Magazinsr ledande orsak, att begagna fördelen af dessa Lån, änskönt de deraf icke varit f något trängande behof.
Uppte Vederbörande Landshöfdingars an^ svar m* dl fördenskull bero, att icke utan i, yttersta nödfall hos Magazlns-Directionen gjöra hemställan örn undsättnings-spannmåls utlemnande pä Credit; och så vida de för en sådan, hemställan uppgifne skäl och orsaker föranleda D irectionen att tili den föreslagne utborgningerr lemna tillstånd, bpr det äfven blifva en Landshöfdinges omsorg att söka så vidt möjligt är vid Utlåningarne affordra någon del Contant af dem som kunna åstadkomma en sådan afbeta!* ning.
I afseende åter på utdelande af Frö-säd från de upplag sorn i sådant ändatnål blifvit lill inrättande föreslagne, synes yäl en vidsträck-, tare rättighet dertill böra lemnäs, dock likväl altid under vilkor att den erhållande
Säden till detta behof användes, hvaröfver äfvenledes en, Xandshöfdinge i möjligaste måtto bör hålla hand,; att inga missbruk äga rum vid utlefvereringen.
Från dessa förråd, hvilka för att blifva af rätt nytta utgöres af Gis.tad eller riad säd, anskaffad på sätt förut vördsamt blifvit qmnämndtaf «n orts egen Sädes-afkastning synes samma grunder i afseende på anstånds beviljande med be-, talningen böra följas, som Stats-Utskpttet vördsammast föreslagit angående Spanmåls-utborg-, ning till brödföda.
Skulle dessa Lager en lang-. ie tid komma att Magasineras, och sädén derigenom förlorade dess Fröbarhet, synes i sådant fall efter en nogi anställande undersök - Jnrättningens organisation''. f5 13 hing oell förhållandets tillkännagifvande hos Magazins-Uirectionen, dessa Lager då kunna utlemna* åt behöfvande till Brödföda, eller på annat sätt afyttras, sä att till utsäde tjenlig säd, åter i behörig tid må varda anskaffad.
Uti denna vördsamma framställan har StatsIJtskottet sökt uppfatta och utveckla de bufvudsakligaste grunder efter hvilka Magazins-Inrättningen såsom en A’lmän upphandlings- och. undsättnings-anstalt betraktad, synes böra utföra dess åligganden i enlighet med Verkets bestämmelse.
Stats-Utskottet skall nu vidare fortfara, att utreda: