Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som af detta allt ådagalägges, att granskningen utaf ej mindre ränteomsättnings-uträkningarne, än jordeböckerna, är, till betryggande af såväl Statens som enskildes rätt, af högsta behof påkallad, men derjemte ock af hvad hittills i frågan medhunnits visar sig, att de åt Jordeboks-kontoret uppdragne göromål äro af sådan vidlyftighet, att tili deras afslutande en längre tid kommer att erfordras; har Kongl. Maj:t, — vid sådant förhållande och då statsanslaget för Jordeboks-kontoret är beräknadt allenast för tiden af nuvarande statsregleringsperiod, eller intill slutet af nästkommande år 1863, derunder dess arbeten ej på långt när kunna medhinnas, — funnit
Sig böra, i enlighet med hvad Kammar-kollegium äfven underdånigst hemställt, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att jemväl under nästkommande statsregleringsperiod anvisa ytterligare anslag till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjenstemän, beräknade, såsom hittills, till följande årliga belopp, nemligen för, 1 Chef R:dr 4,500.
3 Kamrerare, ä 3,500 R:dr, „ 10,500. 6 Revisorer, å 1000 R:dr „ 6,000" 1 Notarie „ 2,200'
Extra biträden „ 1,500' eller tillsammans Rmt R:dr 24,700; för hvarje af de år, nästa statsregleringsperiod kommer att omfatta.
Proposition ,JW 19.
3 Kammar-kollegii ofvanberörda underdåniga skrifvelse kommer att tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, dit ärendet varder hänvisadt; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL ■T. A. Gripenstedt.
Utdrag aj Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den Sd Oktober 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikesärendena, Grefve Manderström, samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för det nya Jordeboksverkcts fortgång.
Majit behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
4 [Kongl. Maj:t» Nåd.
Proposition JV$ 20. JW so. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 November 1862 kl. 10 f. m.
Maj;ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag för framtida vårdandet af Gustaf Wasas monument vid Utmeland i Dalarne; Gifven Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Uti en till Kongl. Majit ingifven skrift hafva Revisions-Sekreteraren, Riddaren af Kongl.
Majits Nordstjerne-Orden A. W. Netzel och Grosshandlanden, Riddaren af samma Orden S.
Godenius, såsom ledamöter af den Bestyrelse, hvilken ombesörjt uppförandet af en monumental byggnad öfver den s. k. kungskällaren vid Utmeland i närheten af Mora kyrka i Dalarne, hvarest Gustaf Wasa genom en dalqvinnas rådighet räddades undan
Danskarnes förföljelser, — i underdånighet hemställt: att monumentet med tillhörigheter, — utgörande utom den af sjelfva byggnaden upptagne plats, hvaraf Kronan redan förut varit egare, dels en närmast deromkring af Bestyrelsen inköpt och till trädplantering ordnad jordrymd, dels en likaledes inköpt jordremsa för ny utfartsväg, allt i öfverensstämmelse med en af Andre Landtmätaren J.
Hardy år 1859 öfver ifrågavarande område upprättad, handlingarne bilagd karta, dels en till bostad för en Tillsyningsman inom samma område uppförd särskild byggnad, dels ock slutligen åtskilliga å jemväl bifogad förteckning upptagne inventarier, — måtte af Kronan såsom dess egendom öfvertagas samt, såsom följd deraf, inseendet öfver och befattningen med hvad till den fosterländska stiftelsens framtida förvaltning, vård och underhållande hörer, uppdragas åt den eller de offentliga myndigheter Kongl. Majit behagade härtill utse; äfvensom att ett bestämdt årligt anslag af allmänna medel måtte anvisas till bestridande af de för sagda ändamål erforderliga utgifter.
Till följd af hära erhållen nådig remiss, har Kongl. Majits Öfver-Intendentsembete i utlåtande af den 12 Augusti innevarande år underdånigst anfört, hurusom alltsedan äldre tider tillbaka den åsigt gjort sig gällande, att, med afseende å de förbindelser, hvaruti fäderneslandet står till den store stamfadern för Wasaätten.
Staten borde genom sin mellankomst skydda från förstöring alla sådana Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\få 20. 5 byggnader, som från Konung Gustafs vistande i Dalarne före hans thronbestigning egde historisk märkvärdighet; hvadan ock från statsanslaget för byggnader och reparationer i landsorterna utginge vissa ersättningsbelopp till egarne af loftsbyggnaden vid Ornäs samt kungsladorna vid Rankhyttan och Isala, mot skyldighet för bemälde egare att samma byggnader behörigen vårda och underhålla.
Med afseende härå, och då, enligt hvad de till Einbetet remitterade handlingar utvisade, behållningen af de för monumentet vid Utmeland genom enskilda bidrag insamlade medel utgjorde ett belopp af endast 331 Rdr 65 öre, men kostnaderna för underhållet af monuinentshuset jemte dermed förenade öfriga utgifter, såsom boställsbyggnadens, planteringarnes och vägarnes vårdande, Tillsyningsmannens aflöning äfvensom åtskilliga på jordlägenheterna belöpande onera vore förslagsvis beräknade till sammanlagdt 475 Riksdaler Riksmynt om året, samt någon fond, af hvars afkastning dessa kostnader skulle kunna bestridas, icke förefunnes; — har ÖfverIntendents-embetet, i underdånighet tillstyrkt, det Kongl.
Maj:t, med hufvudsakligt bifall till hvad Bestyrelsens ofvannämnde ledamöter föreslagit, täcktes i nåder medgifva, att ifrågavarande jordlotter med derå befintlige byggnader jemte tillhörigheter måtte från och med nästkommande år af Kronan öfvertagas och ställas under Öfver-Intendents-embetets inseende, för att. i likhet med öfriga Embetets förvaltning tillhörande Kronans egendomar utom Stockholm, underhållas af statsanslaget för byggnader och reparationer i landsorterna, från hvilket anslag jemväl borde bestridas såväl den kontanta aflöningen åt
Tillsyningsmannen som de på jordlotterna belöpande allmänna onera, intilldess dessa sednare, hvilka uppgifvits till omkring 25 Rdr Rmt oin året, kunde, med anledning af dertill utaf Bestyrelsen redan vidtagne åtgärder, komma att, emot behörig ersättning, öfverflyttas på öfrige jordegare i Utmelands by. Kongl.
Majit, som i nåder gillat hvad Ofver-Intendents-embetet sålunda i underdånighet tillstyrkt, vill, med anledning häraf, äfvensom af Embetets i sammanhang härmed tillika gjorda hemställan, i nåder föreslå Rikets Ständer, att, — i likhet med hvad som egt rum i afseende på kostnaderna för vidmagthållande såväl af dammen vid Runna qvarn som af loftsbyggnaden vid Ornäs samt kungsladorna vid Rankhyttan och Isala, — Rikets Ständer måtte, från och med nästinstundande statsregleringsperiod, för nu ifrågavarande ändamål bevilja en emot ofvannämnda belopp, Fyrahundra Sjutiofem (475) Riksdaler Riksmynt, svarande årlig tillökning i statsanslaget för byggnader och reparationer i landsorterna.
De till ärendet hörande handlingar skola vederbörande Utskott tillhandahållas; Och Kongl. Älaj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Gripenstedt. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition ,j\F 20.
Utdrag af Protokollet Öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj;t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862 Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikesärendena Grefve Manderström, samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition. angående anslag för framtida vårdandet af Gustaf Wasas monument vid Utmeland i Dalarna.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Proposition JVf 21. i 7 JW *1. Anie. till Exp.-Utsk. dea 10 Nov. 1862, kl. 10 t. ra.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ersättning till Kongl.
Theaterns och Ho/kapellets pensionskassor för de af dem tillförene åtnjutna afgifler utaf enskilde skådespelare m. fl.; Gifven Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Sedan, med hänsigt till det betungande och obilliga af den beskattning, som kringresande skådespelaretrupper, taskspelare, lindansare, förevisare af vaxkabinetter, djurdans m. m. varit genom Kongl. Brefven den 14 Maj 1789, den 5 Mars 1807 samt den 20 Juli 1831 underkastade och som till pensionskassorna vid Kongl. Majits Theater och Hofkapell ingått, Rikets sednast församlade
Ständer uti underdånig skrifvelse af den 28 April 1860 hos Kongl.
Majit anhållit, att, — då ifrågavarande enskilde skådespelare och förevisare af konster vore, i likhet med utöfvare af andra näringar och yrken, enligt
Bevillnings-förordningen underkastade skatt till Staten samt dessutom erlade viss afgift för hvarje representation, och det sålunda ej syntes vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att nämnde skådespelare och konstidkare ytterligare betungades med afgifter till pensionskassor för andra konstnärer, helst de sjelfva icke i dessa kassor egde del, — ofvanberörda Kongl.
Bref måtte i nåder varda till all kraft och verkan upphäfda; så har Kongl.
Majit, efter inhemtande af Direktionernas för Kongl. Theaterns och Hofkapellet» pensionskassor, hvar för sig, afgifna yttranden, till pröfning förehaft denna fråga och dervid, på de af Rikets Ständer anförda skäl, funnit godt förordna, att de uti Kongl. Brefven den 14 Maj 1789, den 5 Marsl807 och den 30 Juli 1831 meddelade föreskrifter, i enlighet hvarmed enskilde skådespelare med flere konstidkare varit förpligtade att för sina representationer erlägga vissa afgifter till pensionskassorna vid Kongl. Majits Theater och Hofkapell, skola från och med innevarande år 1862 till all "kraft och verkan upphöra; hvarom nådig Kungörelse blifvit den 15 November sistlidet år utfärdad. 8 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition JV? 21.
Då emellertid af förenämnda
Direktioners omförmälde underdåniga yttranden inhemtats, att den inkomst pensionskassorna utaf ifrågavarande afgifter åtnjutit, och hvilken i medeltal under de tio åren 1851—1860 utgjort omkring 3000 Riksdaler Riksmynt för hvardera pensionskassan, är för dessa kassors bestånd och fortfarande verksamhet af oundgängligt behof påkallad, vill Kongl.
Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att till hvardera af nämnde kassor anvisa ett emot nyssberörda belopp svarande årligt bidrag af Tre Tusen Riksdaler Riksmynt, att utgå för åren 1862 och 1863 af Sjunde hufvudtitelns allmänna besparingar, som härtill lemna tillgång, och för framtiden såsom särskildt anslag på Riksstatens Nionde hufvudtitel.
, De denna fråga rörande handlingar komma att vederbörande Utskott tillhandahållas; och Kongl. Maj:t, förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stals-Rådet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862, Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern.
De Geer, Hans Excellens.
Herr Statsministern för Utrikesärendena, Grefve Manderström, samt Srtatsåden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga Kongl. Majits Nåd.
Proposition JV$ 22. 9 enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ersättning till Kongl. Theaterns och Hofkapellets pensionskassor för de af dem tillförene åtnjutna afgifter utaf enskilda skådespelare m. fl. Kongl.
Majit behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflätas.
Ei protocollo. C. F. Smerling.
JV* 99.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Not. 1862. kl. 10 f. m.
Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af de till boställe åt Länsmannen i Tredje Distriktet af Vestra härad i Jönköpings län anslagne hemmansdelarne t mantal Repperda Annagården N:o 9, | mantal af Repperda Källagården N: o 5 samt \ mantal af Ufvanäs Vestergården, mot Kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet i mantal N:o 3 Hultsjö Bergagården; Gifven Stockholms Slott den 23 Oktober 1862.
Uti underdånig skrifvelse af den 17 December 1860 har Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegium hos Kongl. Majit anmält, att, sedan Kongl. Majit i),ti nådigt Bref den 7 April 1832 — hvarigenom frälsehemmanet J mantal Repperda Ännagården Nio 9, & mantal af Kronoskatte-rusthållshenimanet Repperda Källagården N:o 3 om 1 mantal, i Alsheda socken och i mantal af Kronoskatte-rusthållshemmanet Ufvanäs Vestergården om 1 mantal i Okna socken, af Ostra härad och Jönköpings län blifvit till boställshemman åt Länsmannen i Tredje Distriktet af Vestra härad anslagne, dock utan att af honom få bebos, — tillika i nåder anbefallt Dess Befallningshafvande i länet att, så snart ske kunde, söka bereda utbyte af dessa boställsdelar emot annat inom distriktet beläget hemman, som till boställe åt Länsmannen lämpligen kunde anvisas och derom då i underdånighet göra anBih till R.
Prot. 1862 1863. 1 Sami. 1 Afd. 12 Håft. 2 10 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition J\fS 22. malan; — så hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande hos Kollegium tillkännagifvit, att Bergsrådet J. L.
Aschan i utbyte mot nämnde Länsmans bohemman erbjudit
Kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet f mantal N:o 3 Hultsjö Bergagården i Hultsjö socken af Vestra härad.
Då likväl de dervid insända värderingsoch skattläggnirigshandlingar befunnits felaktiga, samt uppskof i bytesfrågan äfven blifvit föranledt deraf, att Bergsrådet Aschan å byteshemmanet ännu icke erhållit lagfart, hade, sedan detta hinder blifvit undanröjdt och laga skifte emellertid öfvergått Repperda by, dervid de båda länsmans-boställsdelarne fått sina egor i ett sammanhang utbrutna, nya värderingar och skattläggningar af vederbörande skattläggningsmän i orten, enligt Kollegii föreskrift, blifvit förrättade å boställsdelarne i Repperda den 31 Oktober 1856, å Ufvanäs den 1 påföljande November och å Hultsjö Bergagården den 17 Juni 1857, hvarvid tillstädesvarande indelningshafvaren förklarat sig önska ifrågavarande byte, äfvensom förrättningsmännen uti särskildt yttrande, innefattande jemväl förslag till bytets verkställande, detsamma förordat i^ anseende till vederlagshemmanets fördelaktiga belägenhet och dess, enligt deras åsigt, byteshemmanen fullt motsvarande godhet och förmåner; uti hvilken åsigt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande jemväl instämt.
Vidare hade åtskilliga, vid värderings- och skattläggnings-instrumentens granskning i General-landtmäteri-kontoret, framställda anmärkningar emot uppgifterna om_ åkerns och ängens areal och uppskattning vid hemmanen Ufvanäs och Hultsjö blifvit af förrättningsmännen erkände, så att. med iakttagande häraf, egorna utgjorde:
Vid Repperda Anna- och Källagården:
Åker, 9 tunland 5 kappland uppskattade till 3 tid 29,100 kpld.
Äng, 29 ” 27 » dito ' 12 ” 23,012 betemårt) 132 ’ l2'3 ” dil» ’ 13 ’ 3l.<8‘ * Vid Ufvanäs Vestergården:
Aker, 7 tunland 25,1 kappland uppskattade till 4 tid 13.734 kpld.
Äng, 14 ” 13,4 * dito ” — 5,12018 * betesmark} 56 ” 18>2 ” dito ” ~ 20.3985 ” eller sammanlagdt för alla tre hemmansdelarne:
Åker, 16 tunland 30 kappland uppskattade till 8 tid 10 kpld.
Ang, 44 » 8 ” dito ” 18 ” 3 ” &»«*) 188 ’ 30 * dito ■ 34 • 2 ” hvayaf skattläggningsmännen uppgifvit vara i årligt bruk:
Åker, 5 tunland 31 kappland, Äng, 15 » 2 ” samt Skog och) ... betesmark/ Vid Kultsjö Bergagården:
Aker, 10 tunland 9,5 kappland uppskattade till 7 tid, Ang 35 ” 4,5 ” dito » 18 betesmark} 98 * 19 ” dito » 37 ” 20 kpld, Kongl. Maj:ta Nåd.
Proposition ,JS& 22. 11 hvaraf i årligt bruk: $.ker, 6 tunland 16 kappland, Äng, 17 ” 9 ” samt Skog Och orr » nn » betesmark Afven hos Kammar-kollegium hade emot förenämnda instrument en del anmärkningar blifvit gjorda; och hade, för fullständig jemförelse af hemmanens godhet och förmåner, hos Kollegium blifvit verkställd uträkning af deras mantal och räntor enligt den för skattläggningen i Jönköpings län gällande method af den 20 och 21 Januari 1691, på grund hvaraf samma mantal och räntor, med iakttagande af de gjorda anmärkningarna, skulle utgöra: Enligt Jordeboken.
Enligt Skattläggningsmännens uträkning.
Enligt uträkning hos Kollegium. ^ mantal af Repperda Nio 3 i mantal ibidein N:o 9 > J mantal af Ufvanäs N:o 1 $ mantal Hultsjö Bergagården N: 3 Man tal. 7 b 1 Ränta. 1. 32. 31 24.i 6. tal. Ränta. !• 2. i 5. 13. 31. 22.1 7. Man tal. b b Ränta. 19. 17. 35. 6tV UV Med öfverlemnande af samtlige handljngarne i målet till Kongl. Majits nådiga pröfning, har Kollegium för egen del i underdånighet tillstyrkt, att, då af ofvanupptagne jemförelse synes, att byteshemmanen äro ej allenast till arealen större, utan äfven till mantal och räntor förmånligare, än vederlagshemmanet, hvilket ytterligare bestyrkes deraf, att i 1855 års taxeringslängder de förra upptagas till ett sammanlagdt värde af 1,698 Ridr. men det sednare till endast 969 R:dr, eller 729 Riksdaler, allt Banko, mindre, Kongl. Majit måtte i nåder förklara frågan om detta byte böra förfalla; hvarjemte och då det i allmänhet syntes mindre lämpligt att med trägna tjenstegöromål, till men för desammas fullgörande, förenades omsorgen för ett boställes häfd och skötsel, Kollegium i underdånighet hemställt, om icke ifrågavarande boställe, hvilket af Länsmannen hvarken finge eller lämpligen kunde bebos, borde för Statsverkets räkning utarrenderas, sedan nuvarande innehafvaren, i händelse han derpå ingår, eller, i annat fall, hans efterträdare blifvit i stället försedd med hyresersättning till det i dylika fall vanliga belopp och erhållit den lönefyllnad, som af boställets frånträdande kunde blifva en följd, att tillträdas från och med den tid, då bostället vid fardag i laga ordning alträddes.
Sedan härefter Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jönköpings län under den 20 Februari sistlidet är fått sig anbefaldt att, i anledning af Kammar-kollegii förberörda utlåtande, infordra Länsmannens i Tredje distriktet af Vestra härad underdåniga förklaring och dermed, jemte det vidare yttrande i ämnet, hvartill omständigheterna kunde föranleda, till Kongl. Majit inkomma, har Kongl. Majits
Befallningshafvande uti memorial den 18 päföljde
Maj i underdånighet öfverlemna! dels nuvarande Länsmannen A. 1).
Ströms förklaring, det han vore nöjd att, på 12 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition JW 22. sätt och med de vilkor Kammar-kollegium föreslagit, till Statsverket afträda ifrågavarande boställsdelar, dels ock förrättningsmännens afgifna utlåtande, hvaraf inhemtas, att, vid jemförelse mellan bytes- och vederlagsheinmanens beskaffenhet, funnits: att åkerjorden å byteshemmanen vore af mindre bördig natur, än å vederlagshemmanet; att ängen å detta sednare hemman gåfve omkring 400
L® mera hö, samt att der vore mera tillräcklig skog; hvadan förrättningsmännen, som ansåge det erbjudna vederlagshemmanet. hvilket ej heller droge högre skaft än byteshemmanen, fullt motsvara dessa i godhet och förmåner, tillstyrkt bytets beviljande; — hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för egen del yttrat: att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansåge skattläggningsmännens berörda åsigt böra tillerkännas vitsord och icke kunna vederläggas genom de af Kammar-kollegium anförda taxeringsvärden, hvilka, sådane de för närvarande funnos åsätta, utgjorde en i högsta grad osäker grund för bedömande af värdet emellan hemman inom olika taxeringsdistrikt; att Länsmansboställena, åtminstone inom Jönköpings län, icke vore af den betydenhet, att deras skötsel kunde förorsaka något men för Länsmannens tjensteåligganden, och att det vore af vigt, att en Länsman vore bofast man; att det visserligen kunde vara fördelaktigt för nuvarande Länsmannen Ström, hvilken egde eget hemman inom sitt tjenstgörings-distrikt, att, mot erhållande af hyresersättning och lönefyllnad, till Statsverket afträda sina boställsdelar, men att det för efterträdare i tjensten skulle blifva ganska svårt att mot den ringa hyresersättningen af 150
R:dr få hyra lämplig bostad; samt att, då Kongl. Maj:ts Befallningshafvande genom Brefvet den 7 April 1832 fått sig anbefaldt att, så snart ske kunde, bereda utbyte af ifrågavarande boställsdelar emot annat inom distriktet beläget hemman, samt sådant utbyte nu kunde på ett fördelaktigt sätt ske och dertill komme, att vederlagshemmanet vore med afseende på tjenstgörings-distriktet välbeläget samt med erforderliga åbyggnader försedt, Kongl. Majt:s Befallningshafvande ansett sig, på nu anförda skäl, böra i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till föreslagna utbytet med hvilket indelningshafvaren, innan Kammar-kollegii utlåtande afgafs, förklarat sig nöjd.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och med afseende å hvad rörande beskaffenheten af det. till vederlag ifrågavarande hemmanet Hultsjö Bergagården upplyst blifvit samt å hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för öfrigt i ämnet anfört, vill Kongl. Maj:t härmed föreslå, det Rikets Ständer måtte för deras del medgifva, att ofvanomförmälde åt Länsmannen i Tredje distriktet af Vestra härad pä lön anslagna hemmansdelar J mantal Repperda Annagården JW 9, i mantal af Repperda Källagården JV? 3 samt l mantal af Ufvanäs Vestergården må, med bibehållande af de särskilda hemmanens räntor och onera, utbytas mot augmentshemmanet \ mantal 3 Hultsjö Bergagården, som derefter bör till boställe åt Länsmannen i berörda distrikt användas.
Majjt förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
År och dag som ofvan. CARI.
Proposition Ji/S 22. 13 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Är end en, hållet inför Hans Maj;t Konungen i S)tals-Rådel å Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.
Chefen för Finans-Departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående utbyte af de till boställe ät Länsmannen i Tredje Distriktet af Vestra Härad i Jönköpings län anslagne hemmansdelarne, J mantal Repperda Annagården N:o 9, mantal af Repperda Källagärden N:o 3 samt i mantal af Ufvanäs Vestergården, mot Kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet ^ mantal N:o 3 Hultsjö Bergagården.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflätas.
Ex protocollo ö. F.
Smerling, 14 Kongl. Maj:U Nåd.
Proposition J\(3 23.
,M 38.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 November 1S62 kl. 10 f. m. Kongl May.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående befrielse för Fältkamereraren m. m., Ph. A. Arells enka, Albertina Heimberger, fron lifgifvande af observationsprocent och anmärkningsmedel, hvilka blifvit lu nnes man i lifstiden lill gäldande ådömda; Gifven Stockholms Slott den 2i Oktober 1862.
Sedan Kongl. Mnj:t, enligt nådigt beslut af den 12 Oktober 1860, lemnat. utan afseende f. d.
Regementsskrifvaren vid Dal-regementet, Revisorn vid Arméens Pensionskassa, Fältkamereraren Philip August Areils underdåniga ansökning att af gunst och nåd varda befriad från skyldigheten att utgifva ej mindre hvad sorn motsvarade den af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätts Kansli- och Revisionsbetjening uppburna observationsprocent å de genom Kongl.
Maj:ts Utslag den 7 Juni 1841 Arell till betalning ådömda, sedermera ersatte 2,998 R:dr 10 sk.