Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För denna utbetalning egde Riksgälds-Contoret full tillgång i dess fordran hos Banken af i,i43,ooo R:dr; och genom öfvertagande af Disconternes lån å actier, omkring 35o,ooo R:dr, hvilka, utgifne efter a5 proc. å aktiekapitalet, kommo att qvitta sig sjelfva , skulle Bankens contanta utbetalning, vid liqviden af Riksgälds-Contorels fordran, komma att med sistnämnde belopp minskas och på samma sätt Riksgälds Contorets eller Statens, då endast omkring 770,000 R:dr kommo att återstå.
Ville man ej infria obligationsskulden , blefve contanta utbetalningen ytterligare nedsatt till omkring 390,000 R:dr.
För en 6 Stats- och Banco- och Utskottens Utlåtande j N:o i3y. köpeskilling af R:dr i,ii3,ooo, skulle medeltalet af behållna inkomsten för dessa 5 år lemna en afkastning af nära \ proc., efter 1841 års behållna inkomst skulle den stiga till nära proc., och efter den för det genom olyckliga conjuncturer serdeles dåliga året 1843 ändå öfverstiga 3 proc.
Att detta oaktadt och fastän erfarenheten visat, att på det hela Canalinkomsterue varit i oafbrutet stigande, bolaget troligen skulle emoltaga det här ifrågasatta anbud, fann sin orsak deri, att, daen stor del aktier voro belånta och då bolaget egde en skuld af omkring 400>000 R:dr, Lill större delen bärande 5 proc. ränta, skulle det, helst under förut anförda förhållanden för den närmaste tiden, för aktie-egarne vara bättre att för ett måttligt pris realisera sina aktier nu, än att afvakta en framtida större vinst, ehuru sannolik denna också vore.
Ett sådant inköp hade också den stora fördelen att inom kortare tid kunna i allmänna rörelsen bringa en för densamma behöflig större penningesumma, utgörande en andel af Statens för penninge-circulationen ofruktbara besparingar.
Den invändning kunde göras, att industriella företag förvaltades bättre af enskilde, än af Staten, men Götha Canalbolag bestod af mer än 3i,ooo aktier, ställda på inuehafvaren och sålunda i hvarje ögonblick underkade ombyte af egare; och inom gränsorne af det af Kongl. Maj:t utfärdade Privilegium och af de af Kongl. Maj:t stadfäslade Reglor, vore det efter bola°:sstämmo-beslut, som Canalen förvaltas.
Vid dessa vore sällan ett större antal aktiegare närvarande; — det berodde af en tillfällig öfvergång af större aktiemassor från en till annan hand, att helt och hållet förändra de åsigter, som vid bolagsstämmor göra sig gällande, och detta kunde för ett sådant verk, som Götha Canal, icke vara nyttigt.
Den vigtigaste delen af Canalförvaltningen vore vården om sjelfva Canalens underhåll, att i tid de smärre åtgärder i detta hänseende icke försummades, som, uraktlåtne, i en framtid skulle påkalla de största uppoffringar.
Hvar hade man mest att vänta denna vård, antingen genom högsta ledningens öfverlemnande åt ett sakkunnigt Statens Embetsverk, såsom t. ex. Styrelsen öfver Allmänna Vattenbyggnader, eller genom att anförtro den åt ombytliga Bolagsstämmo-majorileier, för hvilka beredandet af aktieutdelningar lätteligen kunde få mera vigt, än undanrödjandet af framtida vådor för Canalen?
Till heder för Götha Canal-bolag borde motionären dock nämna, att så ej hittills varit förhållandet, och att under de sista åren ganska betydliga och under de inträffade conjuncturerne känn - Stats- och Banco- Utskottens Utlåtande, N-.o l3j. 7 bara omkostnader nedlagts på Canalens förbättring, genom ett tidigare utbyte af broar och slussportar af träd mot andra af jern, än anställda undersökningar visat oundgängligt.
Men orsaken härtill torde sökas i det förhållande, att Directionen inom sig egt medlemmar med född kärlek till Canalen, och deribland en Öfver-Mechanicus, som sjelf byggt ? af Canalen samt vid densamma och dess framtid sålunda fäslat sitt namns ära.
Men man kunde icke alltid påräkna en sådan sammansättning, då
Directionen till större delen tillsättes af Bolaget och framtida Öfver-Mechanici af dettas delegerade.
För sin del ansåg motionären, på anförda skäl, det vara bättre, att Götha Canal öfvergick till en Statsegendom.
Men skulle man icke vilja vidtaga denna, i motionärens tanka, bättre utväg, återstod den andra, nemligen att, emot garanterande åt bolaget af en minimi-inkomst, förvärfva rättigheten att efter behag bestämma taxan.
På sätt i motionen redan visats, utgjorde, efter afdrag af restitutioner, Canal-bolagets inkomst af Inre farten, under egde Canal-året, 184*» Rtdr 72,3o6: 20. 1 (.
Att anlaga denna inkomst såsom den bolaget 1 medeltal kunde påräkna, tycktes icke vara för högt tilltaget, då inkomsterne, med undantag för liden af sednast inträffade svåra conjuncturer för rörelsen, varit i oafbrutet stigande.
Men af samma skäl, som vid frågan om ett inköp af canalen anfördes, vore det för bolaget lämpligt att i en sådan afhandling ingå, (då det dessutom finge behålla dess andel i transito-afgifterne och afkastningen af fastigheterne.)
I begge fallen skulle måhända, ett fjerdedels sekel tidigare, vinnas de fördelar, farten på Götha Canal kunde bereda Rikets näringar och deras afsättning.
Afgifterne å de huf vudsakliga varor, hvarå nedsättning kunde ifrågakomma, såsom Stångjern, tackjern och spannmål, (inkomsten af de öfriga var för obetydlig alt synnerligen inverka på totalinkomsten) förhöllo sig i procent under nedanstående år till hela inkomsten, som följer:
År 1835 ....
63,2 procent „ i836 .... 45,2 „ „ 1837 .... 44,9 (För sednare år saknades uppgifter).
Men då sedan den tiden aversionsafgiften för ångfartyg tillkommit, som nu utgjorde en betydlig del af totalinkomsten, kunde för det närvarande andelen i denna för de afgifter, sora kommo i fråga att nedsättas, högst beräknas till 4o proc., d. v. s. minskningen till knappt 3o proc., hvilket ef - 8 Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande, N:o i3j. ler förhållandet 1841 skulle göra en minskning af omkring 18,000 R:dr, som dock till en del skulle betäckas genom afgifterne å de ökade varuqvantiteter, hvilka kommo att förås å Canalen, samt de i samma mån stigande hamn-, dock- och dylika afgifter; och i den mon trafiken genom de gjorda nedsättningarne skulle ökas, korame Statens ersättningsbidrag att minskas och slutligen försvinna.
Beredandet, under närvarande conjunctur, åt £ af Rikets jerntillverkning af valet af 2 Stapel-orter för dess afsättning i stället för att ega blott en, af en betydlig nedsättning i kostnaden för tackjerns afsättning från Mälaren åt Wenern, underlättandet af gamla och öppnandet af n3'a productioners afsättning för de rika provincerne kring Götha Canal och dess grenar, med ett ord mångdubblandet och påskyndandet af de fördelar för Rikets inre rörelse, byggnaden af Götha Canal åsyftat, syntes då mer än motväga en temporär uppoffring af ofvanstående belopp.
Motionären föreslog derföre, att Rikets Ständer måtte 1:0 hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes foga anstalt om sådan skyndsam nedsättning i taxan för Infarten å Götha Canal, som kunde finnas nödig för befrämjandet af lättad afsättning från och lill de Ganallinien omgifvande provincer af inhemska productioner, samt att till den ändan berättiga Kongl. Majit 2:0 att med Götha Canal-bolag öfverenskomma antingen a') om inköp af Götha Canal med alla Bolagets egande fastigheter och inventarier, emot erläggande af 25 proc. af actiekapitalet samt öfvertagande af alla bolagets fordringar och skulder, eller b~) om öfverlåtelse åt Kongl. Majit eller Statsmakterne att efter godtfinnande reglera taxan för Inre farten å Götha Canal, emot skyldighet alt ersätta bolaget, hvad denna afgift, med tillägg af den för begagnande af bolagets hamnar, dockor, magasiner och upplags-ställen, något år kunde komma att understiga 72,300 R:dr Banko; äfvensom i händelse af inköp af Götha Canal, att 3:o Riksgälds-Contoret uppdrages att ombesörja liqviden, samt att dertill använda erforderlige belopp af dess hos Banken egande fordran, hvarvid Banken i afräkning egde att aflemna de till dess
Discont-inrättningar utställde reverser för lån, utgifna mot pant af aktier i Götha Canalbolag, med tillhörande hypotheker.
Hvad Stats- och Banco-Utshottens Utlåtande, N.o i3-j.
9 Hvad i förulnämnde motioner sålunda blifvit anfördt, hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och beträffande först den väckta frågan om Götha Canals inköpande för Statsverkets räkning, så, utan att för öfrigt ingå i någon pröfning af detta förslags större eller mindre lämplighet, finna Utskotten, att, då Statsregleringen, som nu blifvit upprättad, utvisar, det någre Statsverkets tillgångar för omförmälde behof icke äro att disponera, och Förstärkta Banco-Ulskottet, med Rikets Ständers rätt, den 5:te innevarande månad beslutat, att det belopp af Bancovinsten, som från innevarande års början till nästa Riksdag inflyter, skall reserveras för Bankens ändamål, motionerne i denna del icke lära kunna till någon åtgärd föranleda.
I afseende åter å Herr Friherre Gyllenhaals förslag om öfverlåtelse till Kongl. Majit eller Statsmakterne att reglera Taxan för inre farten å Götha Canal, emot skyldighet att ersätta Bolaget, hvad denna afgift kunde komma att något år understiga 72,300 R:dr, finna Utskotten, lika med motionären, att stora fördelar obestridligen skulle komma att derigenom beredas de många orter, som för transport af sina producter kunna begagna Canal-leden; men Utskotten måste äfven anse det vara i högsta grad betänkligt, att, under det Canalens vård och underhåll fortfarande skulle komma att besörjas af ett enskildt Bolag, Staten ikläder sig en ovilkorlig ansvarighet till Bolaget för en viss årlig inkomst af densamma, hvarigenom den nuvarande angelägenheten för Bolagets styrelse att i främsta rummet upprätthålla Canalens {ärbarhet skulle kunna, utan våda för Bolaget, förminskas eller helt och hål let försvinna; och då icke heller utredt är, huruvida Bolaget må finnas hågadt att antaga de af motionären föreslagne vilkor, hemställa ULskotten, att Rikets Ständer icke heller, i anledning af denna del utaf Herr Friherre Gyllenhaals motion, måtte för närvarande vidtaga någon åtgärd.
Reservation af Herr Lagerborg, som ansåg, att Utskotten borde tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, att en vederbörlig undersökning måtte ske, till utrönande, om och under hvilka vilkor nedsättning uti afgifterne för inre farten å Götha Canal må kunna beredas.
Bih, till R, St, Fröt. 184S, 4 Sami, 2 Afd, 2g Häjt, 2 STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Bero, 1845.
REGISTER öfver Rikets Högloft.
Ständers sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- m. fl. Utskotts under Urtima Riksdagen i Stockholm dr 1844—1845 afgifne Betänka uden , Utlåtanden och Memorial. A.
Advocal-CorpSj om inrättande af en sådan å Stat.
N:o 109, Afgiften till Svenska Kyrkan i London, örn befrielse från erläggandet deraf för fartyg, sorn besöka andra Engelska hamnar än London.
Afgifteme för Skolväsendet, om deras uppbärande gemensamt med Kronoutskylderna.
AJlöningssätt, om förändradt sådant för Presterskapet.
Anslag för Allmogens undervisande i tillverkning af Niirenberger-kram.
Ull. N:o 14.
D:o till utvidgning af Carlskrona läroverk.
UtL N:o 33, Mern.
N:o 64- D:o till inköp af Boställe åt en Capellpredikant i Undenäs församling.
D:o till Folkskole-lärare-seminarierne.
N:o 4'- D:o till boskapsskötselns befrämjande.
N:o 4^- D:o till Stockholms Lyceum och Realgymnasium.
N:o 11 7.
D:o af lån till Hil Iska Skolan.
D:o till Lärare-Seminariers inrättande.
N:o 89; Mern.
D:o för hämmande af tiggeri, 111. m. Uti.
D:o till inrättande af Räddnings-anslalter för vanartig ungdom.
N:o9f.
D:o för ersättningar till vittnen i brottmål.
N:o 107; Mern.
N:oi3l.
D:o till folkundervisningens befrämjande.
D:o för Tullverket, örn tillökning deri.
N:o 69; ytterl.
Apologist, om anställande af en sådan vid Fahlu Högre lärdomsskola.
AT O JN:o 02.
Apologist-skolan i Haparanda, om en ytterligare lärares anställande derstädes.
N:o 26; Mein.
Arbets-commender ingar, om befrielse derifrån för indelte Soldaten eller ersättning derför.
N:o 17; Mern.
Arbets-inrättningar, om skyddsafgiitens användande dertill.
N:o 3;); ytterligare Uti.
N:o 112. B.
Banco-vinsten, Uti. angående densamma.
Barne m. fl. Härader i Skaraborgs Län , om utsyning af Kronoskog till Knecktestugors uppbyggande.
Beväringsmanskapet, om förändring i dess beklädnad.
Biskopsembetena, om indragning af dem.
Bjäre Härad, om åtskillige Rusthållsnumers skyldighet att erlägga Kronotionde.
N:o ^5.
Blockhusudds tull, orri uppförande af en landningsbrygga och om haninumgälders erläggande derstädes.
Bohuslänska skärgården, om åtgärder till sillfiskets upphjelpande derstädes.
Boo Sockens Comministersboställe, om dess befriande från rotering.
Ull. N:o q3.
Boskapsskötselns befrämjande genom Stainholländeriers inrättande.
D:o D:o genom inhemska kreatursracers förbättrande.
N:o 47- Boställshavare, om deras befriande från skifteskostnaders erläggande.
N:o 77.1 Bref bärings skyldig heten.
Krono-, om lindring deri.
Ull. N:o 1 1; Meni. N:o 80.
Brott, om ersättning till dem, som sådana upptäcka och åtala.
Bel. JN:o 108.
Bränvin, om restitution af skatt för hvad deraf till utrikes ort expoi teras.
Båkafgift, om befrielse derifrån för fartyg under inrikes seglation.
Båtsmanshåll, städernes, angående förnyad reglering deraf.
Båtsmans rote ringen i Fahlun, 0111 nedsättning deri.
Uti. N:o 86.
D:o å landet, angående åtgärder för lindring deri.
Lill. N:o 128.
Båtsmän, Blekinge
Läns, om förändrad reglering af tjenstgöringstouren för dem.
N:o 84-
D:o , om sältet för deras förskaffande till och från tjenstgöringsorterne.
N:o 54. C. Cahnare
Län, om dess fördelning i 2:ne Landshöfdingedömen.
Carlskrona Läroverk, om anslag till utvidgning deraf.
Ull. N:o 33; Mern.
Cavalleriet, Indelta, om afskaffande af dess fotmöten.
Central-Bureau, Statistisk, om inrättande af en sådan.
N:o 22; Mein.
Central-Stjrelse öfver Ecclesiastik- och Läroverken, om inrättande af en sådan.
Consistorierne, örn upphörande af deras domsrätt.
Ull. N:o i3.
Consul ad-af giften, om upphörande deraf eller lindring deri.
Contractsproslarne i Bohuslän, om förbättrade lönevilkor för dem.
Contractsprostar och Pastorer, om portofrihet för deras embetsbref.
Curliusanstalterna, angående väckt fråga att de medel, som för desamma erfordras, må af Statsverket utgå.
D. Danviks Hospital, om upplösande af Directionen deröfver m. 111.
Degebergs Landtbruks-institut, om indragning deraf.
Uti, N:o 3o. E. Edsmären, Kronopark, om förändrad reglering af den åtskilliga hemman mcdgifna rättighet till Muhlbete derstädes.
N:o 43 Expeditionslösen, Bankens.
Högre lärdomsskola, om tillsättande af en andre Apologist derstädes.
4 Fahlun, om nedsättning af denna stads båtsmanshåll.
Fartyg, angående upphörandet af båkafgift för deni i visst fall.
Ulf. Nro ro.2. Fattigvården, om understöd och åtgärder för dess förbättrande.
UtJ. Nroqo.
Folkskole-lärare-seminarierne , om ökadt anslag till dem.
N:o ; Mern.
Folkundervisningen, om anslag till dess befrämjande.
N:o i lq.
D:o, om Helgonskyldens användande dertill.
N:o i ao.
D:o, om skyddsafgiltens användande för befrämjandet deraf.
N:o 38; Uti.
Nro g'].
D:o, angående väckt fråga , att algiflerna dertill måga uppbäras gemensamt med Kronoutskylderna.
Nro i2t D:o, om ändringar i Kongl. Stadgan rörande densamma, af d. iS Juni 1842.
N:o 4°; Mern.
Nro 104.
Fornskrifts-Sällskåpet, om inköp och utdelning af ett visst antal exemplar af dess handlingar.
N;o 4- Fotmöten vid Indelta Cavalleriet, om deras afskaffande:
Friintim/ners-undervisningen, 0111 en Normal-skolas inrättande för detta ändamål.
Nro 68.
Frösö Skola, om utvidgning deraf.
Nr o 2 7.
Fyrbukar, om uppförande al nya sådana.
Ull. N:o 28.
Nro r r4- Fångar, om förändring i sättel för deras transporterande.
Färentuna
Härad, om rättighet för vissa hemman derstädes lill utsyning å en Krono-park.
Nro 5. u.
Gardes-Regementena, om förändrad organisation af dem.
Nro 45.
Gottland, om dervarande Skattehemmans befriande från skyldigheten att underhålla Strandridare-boställen.
Nro 215; Mein.
Nro 82.
Gottlands National-Beväring, 0111 reorganisation deraf.
Grislehamns Posl-Contur, angående upphörande af Wäddö Sockens skyldighet att underhålla byggnader derstädes.
Götha Canal, om nedsättning i Taxan för farten derå.
Nro 13n.
Götheborgs och Bohus län, om Landshöfdingesätels förflyttande till Uddevalla.
Nro 1 5.
Götheborgs stad, angående väckt fråga, att af denna stad må irildtts ett Stut— hållareskap.
Nro 15. II.
5 Hallsnäs bro, otn underhållandet deraf. Uti.
J\;o g5; ytterl.
Hanö hemmansegare, om lindring i utgifterne för lotsars underhåll.
N;0 87.
N:o 26. Meni. JN-'o 6 (.
Helsinge Regemente, om Rolhållaves dervid befriande från åtagandet att förse Under-Officerare med hus och ved m. m.
N:o 36; Mern.
Domkyrka, om rättighet för densamma att komma i åtnjutande alspanmål, som från Stiftet till Upsala Domkyrka utgår.
Utl.N;oi2.
Hillska Skolan, om låneanslag dertill.
N:o no.
Hofjagtvarfvet, om indragning deraf.
Hudiksvalls
Högre lärdomsskola, om löneförhöjning för Rector derstädes.
Uti, N:g /p.
Hunne- och Halleberg, Kronoparker, angående utsyning derå för Åse Häradshoer.
N:o 18; Mern.
N:o 58. I.
Indelta Soldaten, om dess befriande från Arbetscommenderingar.
Indigenatsrätten, om upphäfvande deraf för sökande till Läraresysslor vid Elementar-läroverken.
Ull. N:o 89.
Inqvarterings-Ordningen, 1841 års för Stockholms Stad, om ändringar deri.
Insockne Frälsehemman i Bohuslän, angående deras befriande från rotering.
N:o 24; Mern.
N:o 39. J. Jordbruket, om en lånefond till dess förkofrande.
K:o 7. M. Klint, Gustaf af, Amiral, om inköp a*f hans Sjö-Chartseverk för Statens räkning.
N:o 10; Mern.
Kreatursracer, inhemska, om åtgärder för deras förbättrande.
N:o /yj.
BIHANG TILL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1840 och 1841.
T ii ■ • /j» SJETTE SÄMLINGEN. 1
Banko-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betan handen.
Banco Utskottets Memorial N’.o t. i Ankoru till Exp.-Utsk. d. 12 Februari Memorial, med anhållan om Nolarie-arfvoden åt 2:?ie Protocollsfdrande på Utsleottets Jfdelningar, samt om tillökadt Canzlibiträde.
Sedan Banco-Utskottet, för vinnande af en skyndsammare behandling utaf de Utskottet tillhörige ärenden, ansett nödigt att fördela sig på 2ine Afdelningar, nemligen en för Finans-ärendena och granskning af Förvaltningsåtgärderne, samt en för Räkenskapernes genomgående och granskning till ziffran, hvaremot någon serskild
Afdelning för handläggning af allenast Enanciella mål för närvarande icke funnits erforderlig; så, och med anledning häraf, har Utskottet, i stöd af 24 §.
Mom. 1 i Riksdags-Ordningen, denne dag antagit 2:ne Canzlister; men enär hvarje Afdelning har behof afen Prolocollsförande och bemälde Canzlister sålunda blifvit, såsom Notarier, på Afdelningarne anställde, får Utskottet härigenom vördsamt anhålla, ej mindre att de af Utskottet antagne 2:ne Canzlister, såsom bestridande Notarie-befattningar å Afdelningarne, måtte undfå Nolarie-arfvoden, beräknade från antagandet, än ock att Utskottet måtte tillåtas att, från och med denna dag, disponera arfvoden till 2:ne Canzlister, hvilka till en bör_ jan, för göromålens skyndsamma gång inom Utskottet, oundvikligen erfordras.
Ridderskapets och Adelns Å Högvördige Preste-Ståndets Leda - Å Wällöf]. Borgare-Ståndets Leda- Å Hedervärda Bonde-Ståndets Leda - Ledamöters vägnar; C. J. af Nordin. möleis vägnar:
Tegnér. möters vägnar:
Gråå. möters vägnar:
Pehr Ericsson. W. Thyselius.
Prof. 1840. 6 Sami. 1 Afdela. 1 :sta Håftet.
2 Banco- Utskottets Memorial N:o 2.
Memorial, angående Revision öfver Lane Contorens i Götheborg och Malmö Förvaltning och Räkenskaper för år 1839.
Enär de af Rikets Ständer, beträffande Revisorers och Suppleanters utseende till de årliga Revisionerna af Discont-Verken, vid sistförflntne Riksdag fattade och Banco-Ulskottet meddelade beslut, icke innehålla något i afseende på valet af Revisorer och Suppleanter till de Revisioner af nämnde Verk, hvilka, jemlikt föreskriften i §.
101 af Banco-Reglemenlet under den 26
Maj 1835, taga deras början den i5 April innevarande är, får Utskottet, då angeläget är, att till ofvan omförmälde Revisionsförrättningar vid Låne-Contoren i Götheborg och Malmö Revisorer förordnas, vördsamt hemställa, det måtte Riks-Stånden, hvart inom sig, utse en Revisor och en Suppleant, för granskning af hvartdera Låne-Conlorets räkenskaper och förvaltning för näsllidet år, och örn det fattande beslutet skyndsamligen lemna Utskottet del , på det de personer, som dertill varda utsedde, måtte, genom Utskottets försorg, derom erhålla underrättelse.
Stockholm den 7 Februari 184,0.
Banco-Utskottets Memorial N-o 5. 3 N:o 3.
Memorial, med anmälan att Banco-Fullmäktiges till Utskottet afgifne Berättelse ofördröjligen kommer att till Rikets Ständer öfverlemnas.
För fullgörande af den i 2 §. af Banco-Utskoltets nu gällande Inslruclion Utskottet tillhörande skyldighet, att, vid Riksdagens början, Rikets Ständer skyndsamligen meddela den af Banco-Fullmäglige tili Utskottet afgifne Berättelse, dels om Bankens tillstånd och rörelse i sin helhet, dels ock om Förvaltningen af Tumba Pappersbruk , har väl,angående tryckningen af samma Berättelse, anstalt redan blifvit fogad; men som ifråga varande tryckning, oaktadt all skyndsamhet derutinnan iakttages, icke kan, i anseende lill arbetets vidlyftighet, medhinnas på kortare tid än 2 å 3 veckor, får Utskottet, lill undvikande af anmärkningar om försumlighet i berörde hänseende, härigenom hos Rikets Ständer anmäla, det Utskottet desto heldre ansett sig böra uppskjuta öfverlemnande! af omförmälde Berättelse, intilldess tryckningen deraf blifvit verkställd, som utskrifningen af fyra exemplar utaf merberörde Berättelse med dertill hörande Tabeller, i likhet med hvad vid sisllidne Riksdag egde rum, skulle erfordra nära samma lid, som den för tryckningen behöfliga, och dessutom leda till ökade kostnader, ulan alt medföra någon deremot svarande fördel för Rikets Ständer.
Slockholm den 7 Februari 1840.
STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckerietj 18/fO. Banco-Utskottets Memorial N:o 4- N:o 4.
Ankom till Exp.-Utsk. d, 12 Febr.
Memorial med öfverlemnande af Banco-Fullmägtiges Berättelse till Utskottet år i84o.
Till åtlydnad af föreskriften uti §. 2 af nu gällande Instruction för Rikets Sländers Banco-Utskott, får Utskottet till Rikets Ständers kännedom härhos öfverlemna Banco-Fullmägtiges, lill Utskottet afgifne, Berättelse dels om Bankens tillstånd och rörelse i sin helhet, dels ock om förvaltningen af Tumba Pappers-Bruk.
Stockholm den 24 Februari 1840.
Brot. 1840. 6 Sami. 1 Åfd. 2 Häftet.
Berättelse till Rikets Ständers Banco-Utskott, rörande Banco-Verkets tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet, samt de hos Banco-Fullmägtige förekomne hufvudsaklige ärenden.
Afgifven vid Lagtima Riksdagen i Slockholm den 14 Januari 1840.
Då Banco-Fullmägtige, lill åtlydnad af den uti §. 23 af Banco-Reglernentet den 26
Maj 1835 meddeldte föreskrift, nu gå att till Rikets Ständers Banco-Utskott afgifva Berättelse om Banco-Verkets tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet, samt de hos Fullmägtige förekomne hufvudsaklige ärenden, anse Banco-Fullmägtige sig böra upptaga de hit hörande ämnen i enlighet med den ordning, som blifvit följd vid uppställningen, ej mindre af nu gällande Banco-Reglemente, än af de, under tidrymden från sist förflutne Riksdag, af Rikets Ständers Ilerrar Revisorer afgifne Berättelser, med iakttagande hvaraf Banco-Fullmägtige få för Högloft BancoUtskotlet framlägga följande förhållanden. §• *•
Af Banco-Fullmägtige vidtagne åtgärderdels på grund af j dels i samband medj de uti Art. 1.
Afd. 1. af Banco-Reglementet meddelade allmänna föreskrifter rörande Bankens förvaltning.
De uti §. g af Banco-Reglementet föreskrifne Inventeringar i Bankens Cassör och öfrige förvaringsrum äro af Banco-Fullmägtige samfäldt hvarje år förrättade, efter dertill af vederbörande uppgjorde, fullständige och verificerade förteckningar; hvarjemte, i öfverensstämmelse med stad - 1 2 Berättelse af Banco-Fullmäktige. gandet i samma §., besigtning å Bankens Hus och Inventarier blifvit af Banco-Fullmägtige för hvarje år anställde.
(Baneo-Fullmägtiges Piotocoll den 20 Februari i835, den 18 Februari, 10 Augusti, 29 December i836, den 27 Februari och 8 September 1837, den 26 Februari och 22 October 1838, den 25 Februari och den 27 December 1839).