Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfwensom frän Högwördige Preste-Ständet till Utskotten remitterats ett af Ofwer-Hof-Predikanten, nu mera XIV Stats- och B a n c o - u c sk o t t c II § Bistopen, Herr Doctor Ilellllln, inom Ståndet afgifwet anförande, innefattande, femte framställning af nödwändighetcn, att wid alla Werk, der Staten och enstilde äro med hwarandra intcresserade, de inbördes rättigheterne och pligterne i tid bestämmas, förflag, att wid fä wäl det under Riksdagens lopp till Götha Canals fortsättning redan lemnade understöd af ioo,ooa R:dr, som wid de bidrag ytterligare kunna till denna byggnad bewiljas, matte, fason, willor, förcstrifwas: i:o Att
Bolaget förbinder stg att med de begärde 8/sg,ooc» R:dr owillkorligen bygga Canalcn inom utfatt tid färdig; men Staten berättigas att, i händelse Bolaget r denna förbindelse brister, antingen genom Nationens Ombud eller genom Regeringens ätgärdcr fullborda arbetet pä allmän bekostnad, dock emot full ersättning af Canalinkomstcrnc, i den mohn de inflyta. 2:0
Att, dä af de hittills förskjntne byggnadsbiträdcn sannolikt aldrig
Staten kunde njuta någon utdelning.
Staten ätminsione för de 845,«oo N:dr, sorn nu wörö i fräga att bewiljas, mätte inträda såsom Actieägare i Bolaget och för denna summa ewärdeligen taga sin andel med de öfrige Bolagsmännen !
Canallnkomsterne; och 3:c> Att Nationen stall äga sina Ombud l Direktionen, hwilka icke allenast, som hittills, stola deltaga i Werkets tillsyn och wärd under byggnadstiden, ritan äfwen sedermera framgent och ewärdeligen till lika antal och rösträttighet med de öfrige af Bolaget tillsatte Dircctcurer, efter afStänderne utfärdade Instruktioner, och under lika answars-styldighet med Nationens Fullmäktige r Pcnningwcrken, stola deltaga i Directionens ' alla öfwerläggningar och beslut rörande kanalens wärd, Betänkandeir, Nio ^3' XV underhäll, samt alla dertill hörande frågor och angelägenheter; med stadgande att wid de tillfällen, da deste Nationens Ombud, ä ena sidan, och'de öfrige Directcurcrne, ä den andra, kunna, hwar för sig, enhälligt möjligen wara af stridande meningar, bcflutet stall till K.
Majit hemställas; hwilka förbehåll, tydligen af R.
Ständer uttryckte, borde äfwen af Bolaget i lagligen sammankallad allmän Bolagsstämma antagas och godkännas till framtida kraft och efterlefnad, innan nägot af den bcwiljade anslagssumman ytterligare fick lyftas.
I anledning afhwilken sistnämnde Motion Herr DomProsten Illclmsn hnfwudsakligen yttrat, att dä Kongl. Majit "i kraft af Sitt öpna Bref och privilegium octrojerat Bolaget att detta arbete företaga och fullborda, samt Cana"len med dest Slustar och allt hwad dertill hörer, eller den"samma härigenom, i grund af den magt N. Ständer K.
'Majit dertill uppdragit, tillagdt warder, allt framgent c"wärdeliga tider äga, undcrhälla och afkastning deraf sig till "nytta anwända, utan att Staten deraf nägon dircct inkomst taga kan;" dä, sedan istället för > Million tcknats Z, det icke kunde läggas
Bolagsmännen till last att arbetet troligen uppginge till 3 gänger sistnämnde summa, hälst de hwarken kunde eller ens borde anses pligtige att gransta ett kostnadsförslag, som, till högsta Auctoritetcrnas pröfning undcrsiäldt och af deste utan anmärkning lemnadt, sedermera ärligt och öppet erkänts hafwa warit otillförliteligt; och Bolaget sälcdcs ej kunde anses hafwa i nägot hänseende brustit uti sine ätagne skyldigheter, och derigenom de detsamma bcwiljade rättigheter förwerkat; sä wore ock Götha Canal en Bolaget tillhörig egendom, till hwarS öfwsrflyttande XVI Stats-och Banco-Utskottcns pä
Staten erfordrades att samniankälla Bolaget, och foresta detsamma full ersättning för infatta Capitaler och förlorade Räntor.
Att Bolaget under sädana willor wisserligen skulle för mäs, att frånträda alla de lpfande förhoppningar, under hwilka det bildades och privilegierats; "men att all annan "depossidering i ett constitutionclt Land, der Lagen är för "alla och Lagen är öfwer alla, syntes fullkomligen otänkbar.
Att deremot "den garantic Staten kunde och borde östa "för Canal-werkets fullbordande inom en bestämd tid worg -'en owilkorlig förbindelse af Bolaget, att genom ny insättning "ä Actierne fylla det som till Canalens fullbordande infor"dras utöfver hwad R.
Ständer möjligen nu skulle wilja "dertill anslä."
Att, i afseende äter pä de bidrag, som till företaget af Staten redan lemnäts eller nu ytterligare kunde bewiljas, syntes, med hänseende dertill att behofwet af allmänt understöd säkerligen wid Bolags-Rcglornes upprättande ar 1810 warit oförutsedt, c,:de Art. af Bolags-Reglorne kunna, ritan kränkning af sjelfwa privilegium, framdeles sä wida tindras:
"Att dä utdelningen per Actie, efter det alla nödige ''större och mindre reparationer blifvit för äret bestridde, -'uppgätt till 6 procent, och den i Artikelns sista moment "upptagne reparations-cassan af 10,000 R:dr och förräds-'ca stan af 20,000.
N:dr successivt blifwit samlade, och ma"terialicr till en omgäng Slussportar och Windbryggor utj Bo Be tänka nden, N:o 2Z. XVII "Bolagets förrädcr förefinnas.
Staten borde af öfwerskot"tet ä inkoiiisien med Bolaget dela hälften, intill dess "6,000,000 R:dr Capital, likwäl utan ränta, blifwit äter'guldne;" hwilket ock, efter Herr Domprostens öfvertygelse, more desto obestridligare det högsta Staten kunde äffa, som det allmänna, äfven oberäknad! den directa eller den indirecta Ilationalwinstcil af företaget, pä sadant sätt, lika fort, om icke förr, skulle blifwa contant godtgjord för sina kemnade förstottcr, än Bolaget för sina utan minsta eget förwällande ädragne förluster; och att, hwad dernäst angick wärdén och administrationen af Werke! till allmän nytta.
Herr Dom-Prosten wal erkände billigheten deraf, att Rikets Ständers Bank fortfar, att, äfwcn sedan Canalcn blifwit fullbordad, och intill dess Statens bidrag äter till Banken ingätt, i Directionen och Revisionen som hittills deltaga; men ej kunde annat än pä det högsta protestera emot all direct inblandning af representationen uti förwaltningen utaf ett enskildt Werk, säsom stridande emot andan af att constitutionel styrelseform, och dessutom i förewarande fall desto öfwcrflödigarc, som öfwerinsecndct öfwer detta och dylika Werk, enligt 4 och 5 W. af Kongl. Majus Nädiga Instruktion den ,4 November 1827, hwareftcr Stor-Amirals-Embetcts 3:dje Afdelning hade sig att i undcrdänighet rätta, worc uppdraget ät denna Afdclnings Chef, hos hwilken borde kunna förxtsat, tas den högsta hydrauliska kunskap i landet, och ät hwilken den egentliga controllerande infpectioncn öfwer Götha-Canal borde kunna fäkrare öfwerlemnas, än ät walde Rikets Ständers Deputerade, af hwilka ej kunde fordrasen sädan högre kunskap i ämnet, och hwilka dessutom aldrig kunde blifwa för sine ätgärder underkastade det answar, som bcmälte 2 XVIII Stats' och B an c o - u t sk o t t e ns Tjensteman, i och för sitt höga förtroende-Cmbcre, icke kunde sig undandraga.. Hwarjemte Herr Dom-Prosten dels fästat Rikets Ständers uppmärksamhet dera, att dä Canalfrägan troligen sa sent till hnfwudsakligt afgörande ffulle förekomma, att intagandet af en större arbetsstyrka icke i är kunde äga rum och således för Canalens fullbordan ett Lite är erfordrades, hwilken tidsutdrägt ensamt mäste, efter uppgjord calcul, öka kostnaden med 4Z,66o R:dr, more det nödwändigt, att anslaget till CanalenS fullbordan förhöjdes utöfwcr hwad den Kongl. Propositionen innchäller; dels ock fokt wisa, ej mindre wigten af Motala Mechaniffa werkstad, för Rikets slöjder och manufacturer, än äfwen den dirccta nyttan för Canalarbetct af denna Inrättning; I betraktande hwaraf, och dä det kunde befaras att Bolaget, som tilläfwentyrs ej pä en längre tid af en sadan dyrbar anläggning kunde draga sä dirccta fördelar, dels af Lenna anledning, dels ock af bristande tillgångar, möjligen skulle frestas, att antingen läta inrättningen förblifwa i sitt ofulländadc skick, eller densamma, om än nied inskränktare fördelar af inrättningen för det Allmänna och fjelfwa Canalwerket, till enskild man öfwerlata, Herr Dom-Prosten ansett sig böra tillstyrka:
"Att ej allenast de till Götha Canals fullbordande, enligt "Wederbörandcs förut gjorda uppgift, crforderlige 845,344 "R:dr, utan derutöfwer io4,6Z6 R:dr, eller tillsammans "gLo,ooo R:dr B:co, mätte af Rikets Högloft.
Bo"laget förffottswis bewiljas, att, i samma wäg som de Ca"nalen 1828 tillftagne summor, successivt pa 5 är, enligt de "för hwarjc är uppgörande och Kongl. Masts hoga bifall Betänk a uden, N:o 2Z.
XIX ''undersiällande wanlige arbets- och kostnadsförftag, Utgä, "med wilkor, i afseende pa återbetalningen, deni Herr Dont"Prosten ofwan utförligare uppgifwit, saint under det 0- "rpggliga förbehäll, att Bolaget pä det kraftigaste tillför"binder sig, att Canal och werkstad pä 5 är fullborda, om "ock dertill ffulle fordras ett ny och betydligare insättning "pä Accierne, och det wid den påföljd, att, i motsatt fall.
Bolaget genast blifwer upplöst, samt Staten ingär i dess bäde "rättigheter och skyldigheter, att Canal och werkstad sjelf fullborda; utan att något anspräk ä ersättning för de af Bolagsmännen insatte Capitalcr, ä deras sida, dä eller framdeles skola kunna göras, eller ens af Rikets Högloft.
Slängder widare till pröfning kunna upptagas."
Iltikotten hofwa ät detta amne egnat behörig granskning; och hwad först angar den af flere Ledamöter inom Niks-Ständcn gjorde anmärkning, att enär i4 §. af Ri, kcts Ständers beslut wid 182Z ärs Riksdag innchäller, "att "de ansago det da till Götha Canal bewiljadc Lancanflag "wara det yttersta, som af Statens medel kunde till Canal"byggnadcns fortsättande bewiljas, sa att nägot tillskott der"utöfwcr framdeles icke mätte af Bolaget paräknas," detta beslut ock
Nil borde i helgd hällaS; sa ehlirn Utffotten äfwcn för deras del erkänna wigten as, att de beftut af dylik beskaffenhet, som föregående Ständer fattat, ej inäga, utan desto giltigare orsaker, af kommande Ständer ändras eller tillintetgöras, likwäl, da samtlige Riks-Ständen, med afftag a Utskottens uti Betänkandet N:o 92 lemnade och uti N:o >k)2 förnyade tillstyrkan:
"ätt äll fraga ont Understöd 'lill Götha Canal mätte uppffjuraS, intill dess Statsregle - XX Stats- och Banco-Ut skottens "ringen blifwit uppgjord, och frsigan kunde i sin helhet be"haiidlas, " redan under loppet af innewarande Riksdag, bewiljat 100,000 R:dr
Banco till förberedande åtgärder för fortsättningen af Götha Canal; hafwa Utskotten funnit ofwanbcrörde beslut ej nu mera kunna af Utskotten siberopas, säfoin skäl till afflag si den af Kongl. Majit i Nsider gjorde framställning om ytterligare bidrag till samma ändamsil.
Wid den hufwudfakliga pröfning af ärendet, uti hwilken Utskotten ssilunda ansett sig skyldige inga, har det, si eira sidan, ej kunnat undfalla Utstötte», att, genom uppskof till annan tid med fullbordande af den io:dcl, forn ännu af arbetet siterstsir, en tillökning i kostnaden msistc uppkomma, som, efter all sannolikhet, skulle i framtiden leda till än större uppoffringar si Statens sida, än dem hwilka till företagets slutliga utförande nu erfordras; men, si den andra.
Utskotten jcmwäl insett billigheten af Nationens genom flere af dest Representanter framsiälde yrkanden, att, för fullbordandet af detta företag, ökade skatter icke msitte Nationen psiläggas, eller ssidane sitgärder widtagas, som skulle leda till rubbning i den ordning, R.
Ständer önskat, att i Rikets Mynt- och penninge-wäsende nu införa.
Psi grund häraf, samt med afseende jemwäl si de inom Riks-Stsinden i allmänhet wid behandlingen af Förstottsfrägan framlagda sisigter, hafwa Utskotten trott sig böra lemna deras tillstyrkan till ytterligare bidrag fran Statens sida, för ifrsigawarande ändamsil, ssi wida tillgångar, utan begagnande af dylike utwägar till medlens anskaffande, kunna förefinnas.
Till upplysning om deste tillgängar fsi Utskotten här endast siberopa innehsillct af Betänkandet N:o 22 med dcr - Betänk anden, N:o 23. XXI wid bifogade Tabell som utwisar, att, sedan medel blifwit afsatte till fyllande af den summa 2,820,000 N:dr Banco, Stats-Utstottet, uti dest afgifne Betänkande, N:o 255, tillstyrkt Rikets Ständer att till Förswarswcrkcts istsindsattande bcwilja, samt de summor Kongl. Majit till Garnisons-Sjukhusets fullbordan och Casternbyggnaden begärt, de erforderlige medel för Canalarbetets fullbordande skulle wara att tillgå, i händelse Rikets Ständer behaga bifalla det för sistnämnde ändamsil nu begärde ytterligare understöd.
Efter härom wunncn kännedom, och under förutsättning, att de grunder, uppsi hwilka dcstc Utskottens beräkningar sig stödja, stola af N. Ständer gillas, hafwa Utstötte» lill granskning företagit de ätstilligc här ofwan uppgifne Förslag till wilker för bewiljande af samma bidrag; derwid först, i frsiga om Statens inträdande ssisom Actieäga, re uti Götha Canal-Bolag, hos Utstotten i öfwerwägande kommit, att dsi Rikets Ständer wid i8i5 sirs Riksdag bewiljat det första länebiträdet, af circa 3 millioner, till Götha Canal-byggnad, ssidant stett med förklarande, "att "derföre, under Byggnadssiren, ej skulle äskas någon Ränta "och Capital-afbetalning, eller sadan efter deras flut komma "i frsiga, förr än Actieägarne af Discont-och Canal-Inkom"sten njutit, och allt framgent för hwarje sir fä njuta, oaf"kortadt 5 procents
Ränta si det af dem inbetalte Aktiekapital.
" Wid sadant förhsillande, och dsi det af R.
Ständer sedermera, under namn af lsinebiträde, lcmnade bidrag, icke warit beledsagadt af nsigot annat bestämdt förbehåll vin satt och tid för sitcrbetalningen, hafwa Utstotten, i öfrigt delande den af en Ledamot inom Ridd. och Adeln yttrade farhaga, att XXli Stats- och D a n c o - U t sk o t t c n s Statens införande i något interesientskap eller Bolag med Actieägarnc, skulle för Staten snarare medföra ytterligare kostnader och uppoffringar, än ät densamma bereda nägre werklige fördelar, funnit sig ej böra tillstyrka antagandet af de Förslag, art Staten, antingen för alla af R.
Ständer till Canalen kemnade bidrag, eller ätminstone för det nu bewiljandc, mätte i Canal-Bolagct erhälla Actiex.
Beträffande dernäst de Förslag, att, antingen, med nuwarande Canal-Directioncns fränträdande frän förwaltningen af Canalen och desi tillhörigheter under byggnadsären, Canalcns fullbordande skulle öfwerlemnas ät en af Kongl. Maj:t förordnad Styrelse, i händelse N. Ständer efter granskning af den nya Arbetsplan, som till följd häraf borde upprättas, wilja dertill medel lemna, eller ock, pä fatt en annan Ledamot inom Ridd. och Adeln yrkat, arbetets utförande uppdragas ät en af N. Ständers Fullmäktige gemensamt med Actieägarne wald ny Direetion, med föreskrift för densamma, att, efter ledning af det redan uppgjorda Kostnads-Förslagct, fördela hela ätcrstäende Canalarbctct uti wista, till kostnaden i det närmaste lika arbetsposter, under det uttryckliga stadgande, att anslaget till de efterföljande arbctsposternc skulle intill
Ständer nes sammankomst inhi b cras, i fall en föregäende arbctspost funnes, wid undersökning. ej wara enligt Förslaget fullgjord; sij, enär det förra af desie förslag, om än man förutsätter möjligheten, attnägon undersökning om Canalarbctets narwarande tillstånd, nu mera, före Ständernes ätskiljande, skulle kunna äga rum, till upprättande af nytt KostnadS-Förslag, likwäl ej synes lemna Rikets Ständer nägon större säkerhet, än hittilS, för Canalens fullbordande, utan ytterligare tillskott frän Statens sida; samt det sednare Förslaget äter lätteligen skulle Bctänkanden, N:o 2Z. XXIII kunna föranleda till det uppskof i arbetet, som man, till undwikande af den dermed oskiljaktigt förenade större kostnad, önskat förekomma, hafwa Utskotten ej heller funnit skäl, att till nägot af desie twenne Förslag tillstyrka bifall. Hwaremot Utskotten, för deras del, instämma uti den af en Ledamot inom Högw.
Preste-Ständct yttrade öfve,» tygelse, att Staten, såsom garantie för Canal-Werkets fullbordande inom en bestämd tid, bäoe kan och bör äska, att Bolaget, genom ny insättning ä actiernc, fylla det som till Canalens fullbordan kan erfordras utöfwer de bidrag, R.
St:r nu kunna wilja dertill lemna.
Denna grundsats är alitsa af Utskotten följd, wid utarbetningen af de willor, för ytterligare understöd till Canalens fullbordande, som Utskotten här nedan wilja för R St:r framlägga, och genom hwilka Utskotten i öfrigt äsyftat att bereda, ej allenast den möjligaste största säkerhet för Canalens fullbordan, medelst det nya bidrag R.
Stir nu kunna dertill bewilja, utan ock en, efter Utskottens öfwertygelse, ej mindre wigtig garantie för Canalens framtida nnderhällande, utan Statens widare betungande.
Wid pröfning dernäst af det belopp, som kan wara erforderligt till fullbordande af Canalarbctct, har det wisserligen ej kunnat undfalla Utskottens uppmärksamhet, att de afgifne kostnadsförslag, om än upprättade med all den säkerhet, som kan wäntas af en wunnen ökad erfarenhet, i förening med den omständighet, att arbeten ä flere stallen af den ätcrstäende delen, omfattande en sträcka af blott 17,00» alnar, redan blifvit började och säledes om terrainen lemnat närmare kännedom, dock, pa sätt jemwäl af en Ledamot inom H. Präsic-Ständct anmärkt blifvit, ärv uppgjorde under förutsättning, att det af Directionen i under - XXIV Stats- och Banco-Utfkottens dänighet begärde förlott af 100,000 R:dr, hwilket, af förut kända orsakcr, först rinder sisil.
Maj mänad kommit
Directionen tillhanda, stulle redan wid äretö början fä lyftas; men chnnl Utstotten ej wilja bestrida, att denna omständighet torde i någon mohn werka en förhöjning af kostnadernc, ntöfwer de nu uppgjorde förslag, tro likwal Utstotten sig icke häraf ega tillräcklig anledning, attöfwcrstrida det af Kongl. Maj:t, uti Desi Nädiga Proposition, föreslagna högsta belopp af 845, g g/f N:dr B:co, inberäknade de under Riksdagen af R.
St:r förstottswis bcwiljade 100,000 R:dr; och kunna Utstotten desto mindre tillstyrka den tillökning af nämnde belopp, hwilkcn blifwit af en motionair föreslagen i och för fullkomnandet af Motala mcchanista Werkstad, fom de wilkor, Utstotten här nedan fä för R.
Sttr framlägga, äro upprättade under förutsättning, att R.
Sttr med det nu bcwiljande bidrag ej lära afse något annat, än Canalens fullbordan och beredande af desi framtida underhäll, utan Statens widare betungande.
Hwad angar controllcn för desse medels ändamälsenliga anwändande, sä enär densamma, efter det af Utstottcn uppgjorde förslag, förnämligast ligger uti den nya infattning ä acticrne, som der blifwit Acticägarne förelagd, hafwa Utstotten trott, att de hittills gifnc föreskrifter, i afseende pä fä wäl uppsigten och controllen öfwer anwändandet af de till Götha Canal redan kemnade bidrag, som ock för utgifwandet af de ärliga anslagen dertill, böra fortfara för det biträde, nu kan meddelas, med blott nägra mindre wäfendtliga, af närwarande förhällande päkallade, förändringar, hwilka här nedan igenfinnas.
I betraktande slutligen af Bolagets betryckta belägenhet, och under öfwertygelfe, att R.
Sttr lära Mindre afse Betänkande», N:o 2Z. XXV nägon direct godtgörelfe för de af Staten till detta företag antingen redan lemnade eller nu bcwiljande bidrag, änwisshetcn att detta Werk omsider mä blifwa bragt till fullbordan, och en gräns satt för framtida uppoffringar frän Statens sida i och för famina Werk, hafwa Utstotten derjemte trott, att wid de wilkor, Utstotten nu gä att R.
Ständer föreflä, borde fästas sädane förmäner, hwilka, i det de ä ena sidan lemna R.
Ständer en garantie för wilkorens antagande, ä den andra bereda ät Bolaget lättnad i skyldigheten, att dem med noggranhet uppfylla.
Till desse förmäner hör jcmwäl, ehuru wilkorligen, den ak Kongl.
Majit i Räder till fortfarande föreslagne beläningsrätt af actierne i Banco-Disconten, hwilken rättighet, i mohn af arbetets fortgäng, äfwcn blifwit, under wisst förbchäkl, ytterligare utsträckt; men till det af en Ledamot inom R. 0. A. derjemte gjorde yrkande, att af Staten mätte, intill är,8ZZ, bewiljas Acticägarne Cn procents ärlig ränta ä actiecapitalct, hafwa Utstotten ej kunnat lemna deras tillstyrkan.
Uppä de af Utstotten nu anförde grunder fä Utstotten härmedelst tillstyrka Rikets Ständer: r:o att endast under följande wilkor nägot ytterligare bidrag till Götha Canal-byggnad mä af R.
St:r bewiljas, nemligen: att detta bidrag stall anwändas uteslutande till Canalarbetcts fullbordan samt stgclfartcns öpnande till östersjön, och säledes hwarkcn till Motala mcchanista Werkstad eller andra främmande ändamäl; XXVI Stats» och Banco-UtskottcnS 5.- att, till säkerhet för Canal-byggnadens fullbordande för det beräknade kosinadsbcloppet, inom i833 ärs utgång, Bolaget, genom Hy-teckning af aeticägarne, statt anskaffa och under ärcn i83o, i83i, 1832 och i833, uti Riksgälds-Contoiret insätta en funinia motswarande tredjedelen af det bidrag.
Staten denna Riksdag till Canalens fullbordan lemnat, afhwilket insättningsbclopp stall inbetalas en fjerdedel inom Juni mänads utgång under hwartdera af förenämnde ar. c- att, i händelse Canalen ej inom är i83Z blifwit med det af Staten kemnade bidrag färdiggjord, det stall äligga Bolaget, att, under är r834 densamma nied egne tillgängar fullborda; hwartill de af Bolaget pa förestrifne sätt insatte medel stola i första rummet anwändas, med undantag af en tredjedel derutaf, hwilken under alla händelser kommer att i Riksgälds-Contoiret innestå, såsom fond, lill säkerhet för Canalens framtida underhäll, utan minskning derigenom af den skyldighet
Reglementet af den n April 1810, Art. 9 mom. 3 stadgar,, angäcnde bildandet af reparationscastor; och -k- att Bolaget, för hela det wid denna Riksdag erhällande lanebiträde, stall lemna N. St:r rättighet, att genast taga första inteckningssäkerhet uti Canalwerkct, dest omrädc och egande fastigheter, Motala Werkstads anläggning dock derunder ej inbegripen; men att, nar Bolaget detta willor antagit, och förbundit sig till uppfyllande af alla öfrige utaf N. St:r Bolaget gifnc föreskrifter, den uti 3:djc Afdelningen af nu gällande Banco-Reglemcntc. Art. 4, §. -ä, sista mom. usta punctcn,. nämnde panträtt-ghct kommer att sörfalla.
Letänkandcn, N:o 26. XXVIl 2:0
Ständer harwid tillika mäge förordna: att Bolaget ä de till säkerhet för Canalens fullbordan och underhall uti Riksgälds-Contoiret insatte medel, stall af Contolrct, sa länge medlen, till större eller mindre belopp, der innestå, fa uppbära ärligen 5 procents ranta; att hwad efter Canalens fullbordan af det insatta beloppet ätcrstär, utöfwcr ofwanberörde 100,000 N:dr, stall Bolaget ätcrställas; men stulle -något arbete r hamnbyggnadswäg, i anseende till under tiden saknad lag sjöhöjd eller annat dylikt naturhinder, icke kunna fullgöras inom den tid här ofwan för Canalarbetcts ftlllbordande blifwit förestrifwen, innchalles jcmwäl af Bolagets insättning dubbla beloppet mot hwad för samma arbete i kostnadsförstaget är upptaget, intill dest allt blifwit fullgjordt; samt c- att, till ytterligare säkerhet för Canalens underhäll, de till Bolaget redan donerade skogar, jordegendomar och stenbrott stola fortfarande förblifwa en Canalwerkets tillhörighet, hwilken ej nägonsin fär detsamma afhändas.
3:oAtt under desse wilkor och stadganden en summa af 746,334 R:dr B:co, oberaknadt det förskott af 100,000 R:dr, som, under innewarande Riksdag, redan blifwit bewiljadt och af Directionen lystadt, nu, säsom ett ytterligare biträde till Canalarbetcts slutliga fullbordande, mä af R.
St:r anwisas pä de uti Tabellen wid Betänkandet N:o 22 uppgifnc tillgängar. 4w Att, i afseende pä sä wäl sättet och tiden för utgörande af denna summa, som ock uppsigten XXVIII Stats- och Banco-Utskottens och controllen öfwer anwändandct deraf, »lä föreskrifwas: att, innan första utbetalningen af detta Statens niia bidrag får ste, Canal-Directioncn, genom Acticägarnes sannnankallandc till allmän Bolagsstämma, stall hafva anstaffat och till R.
St:rs Fullmägtigc uti Riksgälds-Contoiret aflemnat en Bolagets förbindelse, att, emot erhållande af detta bidrag, uti den af R.
St:r stadgade ordning, och tillgodonjutande af de öfrige förmåner, R.
St:r nu kunna behaga Bolaget förunna.
Bolaget, a dest sida, rncd all noggranhet stall »ippfylla de willor, hwarunder R.