Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fyr ationde första dito, rörande utförse 1-tullen å Trädkol: Sedan Bonde-Ståndet instämt uti de öfrige Riks-Ståndens beslut i dessa ämnen, hafva förensämnde Propositioner kommit alt löffalla.
Fyrationdeandra
Fater in gs-proposi tion.
Den, sorn lo i f .Iler Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden antagne förslag, att utförsel-tullen å Gårad Koppar må bestämmas lill 5 R:dr per Skepp., voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses utförsel-tullen å denna artikel vara bestämd, enligt Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, till 3 R:Jr 16 sk. per Skepp.
Sorn denna Votefings-proposition blifvit besvarad med 92 Ja och ■ 27 Nej, samt Ja alltså v,unnit; kommer utförsel-tullen å Gårad Koppar att besläm'mas till 5 R:dr per Skepp.
Fyrationdetredjc Fole riri gs-proposi t ion.
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden antagne förslag, alt utförsel-tullen å Kopparplåtar, myntade och så kallade Ungerska, samt Gjutkakor, bestämmes till 5 R:dr per Skepp., voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, anses utförsel-tullen å berörde plåtar, i enlighet med Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, vara bestämd till 3 R:dr 16 sk. per Skepp.
Fiirstärk(a Slats-Utskollets Memorial N.-o 4°9‘ >3 Som voteringen utfallit med 89 Ja och 3o Nej, samt Ja alltså vunnit; kommer utförsel-tullen å Kopparplåtar, myntade och så kallade Un gerska, samt Gjutkakor, alt bestämmas till 5 R:dr per Skepp:d.
Fyrationde fjerde Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att utförsel-tullen å en timna saltadt kött skall bestämmas till 10 sk., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Vimmer
Nej, anses utförsel-tullen å saltadt kött vara bestämd lill 4 sk per lunna.
Voteringen har utfallit med 5^ Ja och 62 Nej; och som Nej således vunnit; alltså har utförsel-tullen å en tunna saltadt kött blifvit bestämd till 4 sk.
Fy ration de femte Vote rings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å lackerade arbeten, andra skag, skall bestämmas till 25 procent af tullvärdet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses införsel-tullen vara bestämd lill 33^ procent af tullvärdet.
Voteringen har utfallit med 34 Ja och 85
Nej; och som Nej vunnit» alltså är införsel-lulle* å lackerade arbeten, andra slag, bestämd lill 33 ^ procent af tullvärdet.
Fy r ationde sjette.
Vote rings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å lin, ohäckJadt, bestämmes lill 1 R:dr Lisp:det, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, skall införsel-tullen å lin, ohäckladt, anses vara bestämd till 1 R:dr 8 sk.
Vid voterings-sed lar nes öppnande hafva befunnits 38 Ja och 81 Nej; ech som Nej sålunda vunnit, är införsel-tullen a lin, ohäckladt, bestämd till 1 R:dr 8 sk.
Lisptdet.
Fyrationdesjunde Voterings-proposition.
Den, som vill, att, på sätt Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, utförsel-tullen å Mahn, rå och osmält, Jern-, må bestämmas till 5o procent af värdet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej Vinner Nej, kommer denna tull att, i enlighet med Ridderskapets och Adelns beslut, fastställas lill 4 R:dr per Skepptd.
Förstärkta Stats-Utskott, ts Memorial IV.-o 4° 9- Voteringen har utfallit med 74 Ja och 45 Nej ; och som Ja vunnit, kommer utförsel-tullen å Malm, rå och osmält, Jern-, att bestämmas lill 5o procent af värdet.
Fyrationdeåttonde Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å Chilisk Salpeter skall bestämmas till 2 R:dr Lisp:det, voterar Ja ; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses införsel-tullen å Chilisk Salpeter vara bestämd till io sk. per Lisprd.
Voteringen har utfallit med 90 Ja och 2g Nej; och då
Ja sålunda vunnit, är införsel-tullen å Chilisk Salpeter bestämd till 2 R;dr Lisp:det.
Fyrationdenionde Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å Koksalt skall bestämmas till 36 sk. per tunna, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnit g3 Ja och 26 Nej; och som Ja sålunda vunnit, är införsel-tullen å Koksalt bestämd till 36 sk. per tunna.
Femtionde Voterings proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tull å Bergsalt skall bestämmas lill 12 sk. per tunna, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Nej, anses införsel-tullen å Bergsalt bestämd till 6 sk. tunnan.
Voteringen har utfallit med 86 Ja och 33 Nej; och som Ja vunnit, kommer införsel-tullen å Bergsalt att bestämmas till 12 sk. per tunna.
Femtionde/örsta Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att Segel af utländsk tillverkning, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade att, i bevisligen förlorades ställe, sig förse, då de vid hemkomsten befinnas obrukade, skola beläggas med en införsel-tull af 10 proc. af värdet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses införsel-tullen å Segel af utländsk till verkning, då de v:d hemkomsten befinnas obrukade, vara bestämd till 25 proc. af värdet, samt då sådane segel vid hemkomsten befinnas till och med en fjerdedel slitne endast till 10 proc. af värdet.
Fönllirkla Stais-Uukotuis Memorial JY.o 40g.
Omröstningen liar utfallit nied 5o Ja och 69 Nej; och som Nej vunnit; alltså är införsel-tullen å segel al utländsk tillverkning, då de vid hemkomsten befinnas obrukade, bestämd lill 25 proc. af värdet, samt då sådane segel vid hemkomsten befinnas till och med en fjerdedel slitne, endast lill io proc. af värdet.
Femtiondeandra Voterings-proposition.
Den, som gillar Utskotlets förslag, att införsel-tullen å rått silke skall bestämmas till 6 sk. per Skålprd, voterar
Nej, anses införsel-tullen å rått silke Vara bestämd till 2 sk. per Skålp:d.
Voteringen har utfallit med 92 Ja och 27
Nej, hvadan och som Ja vunnit, införsel-tullen å rått silke är bestämd till 6 sk. per Skålp:d.
Femtiondetredje Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, alt införsel-tullen för Sirop, socker-, brun eller hvit, skall bestämmas till 4 sk. per Skålp:d, voterar.Ta: den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses införel-tullen å Sirop af nämnde slag vara bestämd till 3 sk. 8 rst per Skålprd.
Voteringen har utfallit med xo8 Ja och 11 Nej, och som Ja vunnit, alltså är införsel-tullen å Sirop, socker-, brun eller hvit, bestämd till 4 sk. per Skålprd.
Femtiondejjerde Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, alt införsel-tullen å smör bestämmes till 1 .Rrdr 24 sk. per Lisprd, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses införsel-tullen å smör vara bestämd till 2 Rrdr 24 sk.
Lisprdet.
Voteringen har utfallit med 49 och 79 Nej, i följd hvaraf och då Nej vunnit, införsel-tullen å smör är bestämd till a Rrdr 24 sk. per Lisprd.
Femtionde femte Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å Socker, Maseovad, brunt Cassonad, Terres och Teles samt hvil t Pudersocker skall bestämmas till 3 sk, per Skålp., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. i6 Förstarkia Slats-Ulskottels Memorial N:0 4°9- Vinner
Nej, anses införsel-tullen å socker af nämnde siag vara bestämd till 2 sk. per Skålp:d Voteringen liar utfallit med q4 0C1‘ 24 Nej, bvarjetnte en dubbel
Lpp blifvit casserad; hvadan och som Ja vunnit, iniörsel-lullen å Socker, Moscovad, brunt Cassonad, Terres och Tetes samt hvitt pudersocker är bestämd till 3 sk. per Skålprd Femtionde sjette Foterings-pr oposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å Socker, krossadt, Lump- och Havauah-Terres, skall bestämmas till 6 sk. per Skålptd. voterar Ja den det ej vill, voterar Nej.
Nej , anses införsel-tullen å Socker af nämnde slag var i bestämd tiil 4 sk. per Skålprd Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits C)5 Ja och 24 Nej; och som
Ja sålunda vunnit, är införsel-tullen å Socker, krossadt, Lump- och H < vanah-Tvrres bestämd lill 6 sk. per Skålprd Femtiondesjunde Foterings-pr oposition.
Den, sorn gillar Utskottets förslag, att införsel-tullen å Socker, ToppConfect- Candi- och Kak- skall bestämmas till 18 sk. per Skålprd med ett lullvärde af 20 sk. voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer införsel-tullen å Socker, Topp- Confect- Candi- och Kak-, att utsättas till 12 sk. per Skålp:d med ett lullvärde af 16 sk.
Voteringen har utfallit med 89 Ja och 3o Nej; och som Ja vunnit; alltså är införsel-tullen å Socker, Topp- Confect- Candi- och Kak- bestämd till 18 sk. per Skålprd med ett lullvärde af 20 sk.
Femtiondeåttonde Foterings-proposition.
Den, sorn bifaller Utskottets förslag, alt införsel-tullen å Stenkolsstybb skall bestämmas till 8 sk. tunnan, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses införsel-tullen å Stenkols-stybb vara bestämd till 16 sk. tunnan.
Voteringen har utfallit med 26 Ja och g3 Nej; och då Nej sålunda 'Vunnit är införsel-tullen å Stenkols-stybb bestämd till 16 sk, tunuan.
Fem - Förstiirkta Slats-UtskoUels Memorial N.-o Aog. 17 Femtiondenionde Voterings-proposition.
Den, som vill, alt
Conlraproposilionen i hufvud-voteringen skall innefatta Ridderskapets och Adelns beslut, eller alt införsel-tullen &
Talg bestämmes till 3a sk. per L:pd, voterar Ja, den det ej vill, Nej.
Nej, skall Contra-propositionen blifva, enligt Borgare-Ståndets beslut, eller att införsel-tullen å Talg utsattes till 24 sk.
L:pdet.
Voteringen bar utfallit med 98 Ja och 31, Nej; och som «7a sålunda vunnit, skall Conlraproposilionen vid nästföljande hufvud votering innefatta Ridderskapets och Adelns beslut, eller att införsel-tullen å Talg bestämmes till 3a sk. per L:pd.
Sextionde Foterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, alt införsel-tullen å Talg skall bestämmas till 1 R:dr L:pd, voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer införsel-tullen å Talg att utgöra 3a sk. per L:pd.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 88 Ja och 3r Nej; hvadan och som
Ja vunnit, införsel-tullen å Talg är bestämd till 1 R:dr L:pd.
Sextiondeförsta Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, alt för Ved skall bestämmas följande belopp, nemligen:
Al ...
. Inf.-Tull 16 sk. famnen Ulf-Tull 1 R:dr — — famnen Björk . • .
Dito 24 sk.
Dito Dito 2 •— 16 sb. Dito Bok och Ek Dito 36 sk.
Dito Dito 3 —- 16 sk.
Dito Gran ...
Dito i4 sk.
Dito Dito 3a sk.
Dito Tall . . .
Dito 16 sk.
Dito Dito 1 — Dito Andra slag .
Dito Dito 2 *— j6 sk.
Dito voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej, kominer så väl in- som utförsel-tullen å Ved, alt uts{Utås sålanda, nemligen för Al 36 sk., Björk 1 R:dr, Bok och Ek 1 R:dr 24 sk., Gran 3a sk., Tall 36 sk., samt andra slag 36 sk. per fa m n. ■Bihang, till R.
Prot. i834 och. 1835. 4 SamL 1 A/d. 3 Band. 3 aguie Hujtet. nf -Tull 16 sk. famnen Utf.-Tull 1 R:dr famnen, Dito 24 sk.
Dito Dito 2 — 16 sk.
Di lo Dito 36 sk.
Dito 3 — 16 sk.
Dito Dito »4 sk.
Dito Dito — — 32 sk.
Dito Drto 16 sk.
Dito Dito 1 — — — Dito Dito 24 sk.
Dito ,8 Förstärkta Stats-Utskoltets Memorial N.o 4°9‘ Voteringen har utfallit med 60 Ja och 59 Nej; och som Ja sålunda vunnit, s AI . • • • Björk .
. Bok och Ek Gran . • Tall . . Audra slag Sextiondeandra Voterings-proposition, Den, som bifaller Utskottets förslag, alt sådant Tågvirke, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade, att, i stället för bevisligen förloradt, sig å utrikes ort förse, då samma Tågvirke vid hemkomsten finnes obrukadt, belägges med en införsel-tull af 24 sk. per Lispund, voterar Ja; Den det cj vill, Nej; Vinner
Nej, kommer införsel-tullen å nämnde Tågvirke att utsättas till 2 R:dr per Lispund.
Voteringen har utfallit med 58 Ja och 61 Nej; och som Nej sålunda vunnit, skall sådant Tågvirke, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade alt, i stället för bevisligen förloradt, sig å utrikes ort förse, då samma Tågvirke vid hemkomsten finnes obrukadt, beläggas med en införsel-tull af 2 R:dr per Lispund.
Sextiondetredje Voterings-proposition :
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel.tullen å
Vin på fastager skall bestämmas till 36 sk. kannan, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, anses införsel-tullen å
Vin på fastager vara bestämd till 24 sk- kannan.
Voteringen har utfallit med 64 Ja och 55 Nej; hvadan och då Ja vunnit, införsel-tullen å
Vin på fastager är bestämd till 36 sk. kannan.
Sextiondejjerde Voterings-pr oposition.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen för Vin på bouteiller skall bestämmas lill t R:dr 24 sk. kannan, voterar Ja-; Den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, anses införsel-tullen för Vin på bouteiller vara bestämd till 1 R;dr kannan.
Förstarkla Stals-Utskottets Memorial ,V.o 4°9‘ 19
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 63 Ja och 56 Nej; och som
Ja sålunda vunnit, är införsel-tullen för
Vin på bouteiller bestämd tili 1 R:dr 24 sk. kannan.
Sextiondefenite
Yot er in g s-proposition.
Den, som bifaller de af Utskottet föreslagne tull-bestämmelser å följande Varu-artiklar:
Helsiden : Shawlar, Shawletter och andra dukar: af så kalladt Boune de Soie . . 6 R:dr 32 sk. inf.-tull per Skålp, Halfsiden: eller af silke med blandning af bomull, lin eller ull: Alngods alla slag 3 R;dr 16 sk. inf-lull per Skålp. »Shawlar, Shawletter och andra dukar: af 10
R:drs värde och deröfver stycket 100
R:dr värde 20 R:dr inf.-tull.
Al ngods:
Tryckta eller prässade 8 sk. inf.-tull per aln Bomulls med blandning af lin:
Dräll och Damast 24 sk. inf.-tull för 1 qv. aln, samt i R:dr tull-värde.
Ylle: Alngods: af Kardull eller okammad ull allena:
Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck , 1 R:dr inf.-tull per aln.
Half-Ylle: Dukar: Shawlar och Shawletter samt halsdukar af ull eller ull och bomull tillsamman t 00
R:dr värde, 20 R:dr inf - tull.
Dräll och Damast 1 R:dr inf.-tull för 1 qv. alu samt 2 R:dr tullvärde.
Kammarduk och Batist 36 sk. inf.-tull per alu 40 Förstärkta Stals-Utskottets Memorial N.o 4°9•
Voterar Ja; Dea det ej vill, Nej; Vinner
Nej, komma tullbeslämmelserne å följande Varu-artiklar att blifva:
Helsiden: Shawlar, Sbawletter och andra dukar: af så kalladt Bourre de Soie ....
4 R*dr iuf.lull per Skälf* Halfsiden: eller af silke med blandning af bomull, lin eller ull: Alngods, alla slag 2 R:dr inf.-tull per Skålp. Shawlar och Sbawletter och andra dukar: af io R:dr värde och deröfver stycket, ioo B:dr värde i5 R:dr inf.-tull.
Corderoy, Cordet, Dimity, Felb, Gaze, Halflinon, Musslin eller Nettelduk och Moll, Percal, Baltist, Sammet, Manchester, Satin, Jean, Sticktyg eller Pique', Tricot och Tyll • . .
Tullrärde och införsel-tull härå i o proc. högre än för hvila af samma slag.
Alla tyger i finhet öfver 8o trådar på tummen i ränningen 8 sk. inf.-tull per aln.
Bomulls med blandning af lin:
Dräll och Damast 8 sk. inf.-tull per aln med 3a sk. tullvärde.
Ylle: Alngods: af Kardull eller oknmmad ull alleha: Fris,'Frisad, Doffel och Kalmuck . , 36 sk. inf.-tull per aln.
Dukar: Shawlar, Shawletter samt Halsdukar af ali Förstärkta Siats-Utskottets Memorial N.o 4°9- ull eller ull och bomull tillsamman: af 6
Tärde och derutöfver stycket, ioo R:dr värde i5 R:dr iuf.-tull. Linne och Hamp:
Dräll och Damast . 12 sk. inf.-tull per aln samt 1 R:dr tullvärde.
Kammarduk och Batist 16 sk. inf.-tull per alu.
Voteringen har utfallit med Ja och 44 Nej; och dä Ja vunnit, hafva tullbestämmelserne å följande Varu-artiklar blifvit utsatte sålunda:
Helsiden: Shawbr, Shawletter och andra dukar af så kalladt Bourre de Soie . 6 R:dr 3a sk. inf.-tull per Skålp.
Halfsiden: eller af Silke med blandning af bomull, lin eller ull: Alngods alla slag 3 R:dr 16 sk. inf.-tull per Skålp. Shawlar, Shawletter och andra dukar: af 10 R:dr värde och deröfver stycket, 100 R:dr värde, . . 20 R:dr inf.-tull.
Bomull:
Alngods: .
Tryckta eller prässade 8 sk. inf.-tull per aln.
Bomulls med blandniug af lin:
Dräll och Damast 24 sk. inf.-tull för 1 qv. aln samt 1 R:dr tull värde.
Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck . .
I R:dr inf.-tull per aln.
Halfylle: X)vilör * Shawlar och Shawletter samt Halsdukar: af ull eller ull och bomull tillsammans 100
R:dr värde, 20 R.dr inf.-tull. flih. lill h. St.
Proi. i834 och i835. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 4 ag.de Häftet.
Förstärkta Stats-Vtskottets Memorial N-o 4‘>B - Linne,och Hamp:
Dräll och Damast .’ . i R:dr inf.-tull för i qv. aln samt 2 R:dr tullvärde.
Kammarduk och Batist 36 sk. inf.-tull per aln.
Sextionde*]'ette Voterings-proposition.
Den, som bifaller Utskottets af Riddeiskåpet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden antagne förslag, att iniörsel-tullen å Jern: Canoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, samt Hallar öfver ji tums tjocklek må bestämmas till a R:dr a4 sk. per Skepp., med io R:dr tull värde, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, anses införsel-tullen å berörde artiklar vara bestämd till 4 R-dr Per Skepp, med ett lullvärde af 8 R:dr.
Voteringen har utfallit med 46 Ja och 73 Nej; i följd hvaraf, då Nej, således vunnit, införseltullen å Jern: Canouer, Stycken, Nickhakar ©eli Mörsare, oslämplade och oborrade, samt Hallar öfver iA tums tjocklek, är bestämd tili 4 R:dr per Skepp, med ett lullvärde af 8 R:dr.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskoltet skolat Rikets-Ständer tillkän nagifva.
Stockholm den 11 Februarii i835i STOCKHOLM, Ecksteiwska Tryckeriet, i8»35. Statu-Utslolteta Memorial N:o /j/o. i N:o 4‘O; Ankom till Eip.-Utsl. d. a8 Febr.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å StalsUtskottets Betänkande N:o 397. ifrån Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 397, afgifne Betänkande, i anledning af Kongl.
Remiss å Svea IIof-Rätts underdåniga hemställan om arfvodes-ansiag till den person, hvilken, såsom adjungerad Ledamot, biträder Hof-Rätten i Justitiae-Ombudsmannen C. L.
Landins ställe; men som, enligt till Utskottet ankomne ProtocollsUtdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Borgare-Ståndet den 19, af Préste-Stå 11 det den 20, samt af Ridderskapet och Adeln den 29 nästlidne Januarii, anser Utskottet, till följd af ^5 §.
Stockholm den 18 Februarii 1835.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 26 Ftbr.
Utlåtande, i anledning af RiksdagsfuUmägtigen för staden fpadstena Herr Bååths motion, om eftergift och afskrifning af 1000 R:dr Banco, somnämnde stad uti Östgötha Läns Landt-Ränteri lyftat i och för Cholera, farsoten.
Under åberopande af serskildt erhållet uppdrag af Magistraten och Borgerskapets Äldste i Wadstena, att lill Rikets Ständers behjertande framställa det lidande och de bekymmer, som för närvarande trycka nämnde stad, såsom följder af den i staden sistlidne sommar härjande Cholerafarsoten, har Motionairen bifogat uppgift öfver de betydliga kostnader, staden, i jemförelse mot dess förmåga, fått vidkännas, samt med PastorsEmbetets bilagde betyg styrkt, alt, inom den fattigare classen, efterlemnats 56 minderåriga barn i värnlöst tillstånd och i största behof af allmänt understöd.
Prat. 1834 och 1835- 4-de Sami. i:sta d/d.
Salje Band. 1 30'de Häftet. 3 Stats-TJtslcottets Utlåtande N:o 412.
På grund hvaraf Motionairen, med stöd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 2 September nästlidet år och Stats-Ulskottets under N:o 266 häröfver afgifne Betänkande, å sina Commiltenters vägnar, anhåller, att staden måtte beviljas eftergift och afsmulning af de från östgötha Läns Landt-Ränteri, i och för Cholera-farsoten , lyftade 1000 R:dr Banco af det capital, hvilket till förenämnde ändamål blifvit ställdt till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition.
Vid öfvervägande häraf, och som, enligt Rikets Ständers, genom underd. skrifvelse N:o 194, hos Kongl.
Maj:t anmälda beslut, återbetalningen af de utaf ifrågavarande creditiv till menigheler förskjutna medel bör ske senast inom slutet af år i838 samt fråga om afskrifning af de medel, hvilka, lill följd af hos vederbörande uppkommen oförmåga, icke kunna återbetalas, bör till pröfning företagas vid den Riksdag, som nast efter berörde tidpunkt inträffar, så anser Utskottet sig böra s afstyrka Rikets Ständer att med Herr
Bäåths ifrågavarande motion taga någon befattning.
Stockholm den 18 Febr. i835.
Antom till Exp.-Utslc. 26 Felir, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Stats- Utskottets Betänkande N:o 172, i f rågan om vissa grunders bestämmande för Hof-Stats-personalens pensionering. (U. A.) Detta Betänkande, hvaruti Utskottet föreslagit till Rikets Ständers antagande åtskilliga grunder för hädanefter skeende regleringar af pensioner för Hof-Stats-personalen, har af Ridderskapet och Adeln blifvit lagdt till handlingarne, af Bonde-Ståndet afslaget samt ålerremilteradt från de öfrige 2:ne Riks-Stånden, med anmärkningar, hufvudsakligen innehållande: de inom Preste-StAndetj, af Prosten Hallström, alt ett förtydligande af det uti ofvanberörde
Betänkande framställda förslagets syftning måtte ega rum, och att således bestämdt måtte uttryckas: 1:0 att pension icke kan eller bör i annat fall komma i fråga, än då den sorgliga händelse inträffat, att en Konglig eller Furstlig person med Stats-Utshottels Utlåtande IV:o 412. 3 (löden algått, och dess Ilof-Stat följaktligen skall å Indragningsstat uppföras ; och 2:0 att den Betänkandet vid fogade löneförteckning endast i allmänhet kan tjena lill ledning och efterrättelse, men att pensionerne skola, hvar för sig, bestämmas efler de å Hof-Staten verkligen åtnjutne löner, så att ingen till pension anses berättigad, sorn ej å Hof-Staten varit uppförd till åtnjutande af verklig lön, ej heller afseende må fästas å tillfälliga gratifi— calioner samt derigenom tillkomne löneförhöjningar; och inom Borgare-Ståndet, af Herrar Hessle, Holm, Frodell, Bååth, Hels ingins m. fl., hvilka, med åberopande af reservationernes innehåll, ansett mindre lämpligt uppgöra grunder för Hof-Stals-personalens pensionering, innan Kongl. Maj:t i Nåder bestämt så väl antalet af graderne inom denna personal, som äfven dennes löner, förutom hvilken uppgift någon bestämd norm ej funnes lör Stats-utgiftens beräkning i detta fall; och jemte det ofvannämnde
Ledamöter af sådan anledning för närvarande yrkat afslag å Betänkandet, hafva de tillika trott, att, om några grunder på förhand skulle, i likhet med hvad Utskottet föreslagit, bestämmas, Utskottet jemväl borde uttrycka, dels huruvida, om ett Idof upphör innan de detsamma tillhörande Tjenstemän Ljenat den uti Betänkandet föreslagne tid af 20 eller j5 år, dessa skola Lill pension anses berättigade, dels ock om pension kan ifrågakomma, då antingen en Kongl.
Person afskedar de till dess
Hof hörande Em hets- och Tjenstemän, eller dessa under den Kongl. Personens lifstid begära och erhålla afsked.
Då, enligt hvad ofvan är nämndt, Utskottets i Betänkandet N:o 172 afgifne förslag till grunder för Ilof-Stats-personalens pensionering är af ett Piiks-Stånd lagdt till handlingarne och af ett annat afslaget, samt inom Borgare-Ståndet, hvarifrån detsamma blifvit återremitteradt, de fleste, som i frågan yttrat sig, talat för uppskof tills vidare med densammas afgörande, så hemtar Utskottet häraf anledning hemställa, om icke Rikets Ständer må, jemte underdånig anmälan, att de af Rikets Ständer, vid sista Riksdag, begärde upplysningar komfnit Rikets nu församlade Ständer tillhanda, tillika förklara, det Rikets Ständer icke finna anledning för handen, att för närvarande bestämma några grunder för Ilof-Stats-personalens pensionerande.
Stockholm den 25 Febr. 1835.
4 Stais-Utaiotiels Utlåtande iV.-o fi3.
Antom tilt Exp.-Utst.
<L a6 Febr.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Remiss uppå Preste-Ståndets underdåniga hemställan om en närmare förklaring af Författningarne, rörande lö nings-afgifterna till Comministrar. (%T. A.)
Hos Kongl. Maj:t har Preste-Slåndet, uli underdånig skrifvelse den 5 Junii nästlidet år, anfört, hurusom Kongl. Maj:ls, i Dess Nådiga Circulairehref den 5 Julii 1839, antydda afsigt, att, förmedelst lillvägabringande af frivilliga conventioner om Capellanernes aflöning, afhjelpa dessas lidande , genom den i senare tider tillkomna, ehuru, i Preste-Ståndets tanka, icke med rättvisa och billighet förenliga tolkning af 5 §. i Kongl. Förordningen den 8 Februarii 1681, på de flesta ställen saknat önskad framgång; utan hade, under strängt åberopande af Kongl. Brefvet den 11 November 1766 samt Kongl. Kammar-Collegii, i enlighet dermed , den 5 påföljde December utfärdade Circulaire, åboerne å de uli hela eiler halfva mantal inberäknade hemmansdelar icke kunnat förmås frånträda sin förmenta rättighet till sammanskjutande af Capelians-skäppan, hvarigenom Capellanen alltså måst åtnöjas med en vida mindre årlig aflöning från en sådan hemmansdel , än han bort tillgodonjuta, om densamma, med icke större förmoner eller innevånare-personal , utgjort en serskild lägenhet.