Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr för läraren i skeppsbyggeri, ehuru desamma genom tillfälliga anslag af besparingar blifvit ökade med 25 procent, så att de för närvarande och så länge besparingarue del medgåfve utgjorde 1,875
R:dr för den förre och 1,250 R:dr för den sednare, måtte bestämmas till 2,500 R:dr för dem hvardera, hvilket belopp ej ansetts för högt beräknadt, då i betraktande toges, att den ena af Institutets lärare skall undervisa i lägre och högre mathematik, i historia och geografi, i Svenska och Engelska språken, somt derjemte tillhandagå
Direktionen såsom sekreterare och uppbördsman för Institutets tillhörigheter, och den andre undervisa i praktiskt och teoretiskt skeppsbyggeri, mastmakeri, skeppsrilningars uppgörande och skeppsmätning, linearteckning, samt hafva inseende öfver elevernas sysselsättning under hela den tid, de praktiska öfningarne fortginge; att då, fastän numera kännedomen om fingmachinerier och deras anbringande å fartyg vore eli lika vigtigt ämne, som något annat inom Institutets verksamhetskrets, likväl borde tagas i betraktande, att läroren i detta ämne ej skulle hafva några andra särskilda åligganden och endast sysselsätta sig med de mera försigkomna eleverna, denne lärares arfvode mätte bestämmas till endast 1,000
R:dr; att en lärare i frihandsteckning och ornamentsritning, för hvilken undervisnings bekostande ett arfvode af 500 R:dr utgått af besparade medel utaf årsanslagel, måtte fortfarande vara vid Institutet anställd, emot åtnjutande af ett förhöjdt arfvode af 500 R:dr föi år; att till ljus, ved och öfrige expenser, samt till anskaffande af modeller, böcker, nr. m matte anvisas ett särskildt ärligt anslag af 500 R:dr; samt all de 2 500 R:dr, som från början varit anslagna lil! elevernas vid Institutet aflöning och kunde antagas blifva härtill fullt tillräckliga, malte få till detta ändamål fortfarande användas, äfvensom att de å desse medel uppkommande besparingar finge nied vederbörligt medgifvande begagnas lill ökande af anslaget för modeller eller till annan för Institutets verksamhet ny t' ig utgift; så lur, efter det vedeibörunde i ämnet blifvit hörda och Kommers-kollegium o (gil \ i t utlåtande, Kongl Majit, enär de af Direktionen äskade föthöjningnrne i anslagen till de vid Institutet an - Slals-Ulskottels Utlåtande M .9.9.
103 ställda lärares aflönande syntes billiga och öfverensstämmande med hvad som för andra, dermed jämförliga lärareplatser vore bestämdt; samt undervisningens utsträckning äfven lill en kurs för bildande af machinister för passagerare-ångfartyg borde, med hänsigt dertill, att inom södra delen af landet tillfälle lill sådan undervisnings erhållande nu saknades, göra fördelarna af denna undervisningsanstalt lin mera allmänna, föreslagit, att, i öfverensstämmelse med Direktionens af bemälda Kollegium till det väsendtligaste biträdda framställning, men med iakttagande af den nedsättning Kollegium i öfrigt, på sätt af Stotsråds-protokollet (pag. 58—61) närmare inhemtas, förordat, att nuvarande anslag för nämnda Institut, 5,000 R:dr, som under innevarande statsregleringsperiod utgår från Riksgälds-korrtoret, måtte ökas med 4,000 R:dr eller till 9,000 R:dr och för de 5 år nästa statsregleringsperiod omfattar uppföras å anslaget till »undervisningsanstalter för handel och sjöfart», med dervid fästadt förbehåll, att om, i följ! af möjligen inträffande förändringar vid Kronans örlogsvarf i Carlskrona, byggandet af träfartyg så inskränkes, att Institutets bibehållande d rstädes icke skulle finnas lämpligt, heta det för inrättningen bestämda anslag då finge utgå för dess ordnande och verksamhet å annan ort, som Kongl. Majit kunde pröfva skäligt att bestämma.
Vid behandling af detta ärende har hos Utskottet uppstått tvifvel huruvida Skeppsbyggeri-institutets nuvarande organisation är fullt lämplig och om denna läroanstalt är sä ordnad att densamma motsvarar de fordringar, Staten på densamma bör kunna ego.
Enligt hvad Utskottet erfarit, äro kunskapsfordringarne för inträde derstädes ganska ringa, hvilket föranleder dertill dels att då eleverne måste sysselsättas med förberedande studier i åtskilliga ämnen, deras vistande vid Institutet fördröjes utöfver dai tid, som svnes behöflig för vinnande af skicklighet i skeppsbyggeriyrket, dels ock att liirarnc nödgas använda mera tid och arbete på elevernas undervisning än eljest vore förhållandet, ifall eleverne egde ålminslone de kunskaper, som erfordras för inträde i de Tekniska elementarskolorna.
Med nuvarande anordning åtgår flera år för fullständig undervisning och Staten får följaktligen för hvarje elev vidkännas alltför stora utgifter.
1 Utskottets tanke måste derföre en förändring härutinnan nödvändigt vidtagas, så vidt Institutet skal! kunna blifva hvad det bör vara, en praktisk (illämpningsskola.
Omsättningen af eleverne skulle derigenom blifva betydligt större, lärarekrafterna sparades och Institutet komme tvifvelsutan att sedermera utveckla en vida större verksamhet än hittills, helst om tillika, på sätt Kommers-kollegium hemställt, stadgades, att blifvande läraren i åugmachiulära borde meddela undervisning jemväl uti de för undergående af machinist examina föreskrifna läroämnen samt att dylika examina finge vid Institutet alläggas.
Emellertid har Utskottet, erkännande att Institutet, äfven med dess nuvarande organisation, i viss mån bidragit till skeppsbyggerikonstens framsteg inom landet, icke kunnat förbise att någon tillökning är behöflig uti Institutets anslagssumma, 104 Stats-Utskollets Utlåtande M 99. ehuru
Utskottet ansett sig icke kunna i allo biträda det förslag Kongl. Maj:! härutinnan framställt.
Om ock billigheten fordrar att der anställde lärare erhälla någon tillökning i dem tilldelade arfvoden, lärer dock härvid böra tagas i betraktande alt dessa tjenstemän, som vanligen äro officerare, tillika åtnjuta aflöning på annan stat, hvadan nedsättning i de föreslagna beloppen synes kunna med skäl ifrågasättas; och då, innan sådan förändring, som här ofvan i afseende å undervis ningsämnena vid Institutet blifvit antydd, egt rum, det icke heller synes lämpligt att anslaget för Institutet å ordinarie stat uppföres, torde icke heller denna del af förslaget böra godkännas.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter får Utskottet alltså hemställa, att, jemle det nuvarande anslag 5,000 R:dr till Skeppsbyggeriinstitutet i Carlskrona fortfarande upptages å extra stat till utgående från Riksgälds-kontoret, en årlig tillökning i samma anslag af 2,000 R:dr för nästa statsreglei ingsperiod af Rikets Ständer beviljas och att detta belopp, som jemväl bör från Riksgälds-kontoret utbetalas, ställes till Kongl. Maj:ts disposition för att på sätt Kongl. M >j:t Boner lämpligt bland Institutets lärare fördelas, samt att, vid anmälan af detta beslut, Rikets Ständer underdånigst anhålla, det Kongl. Majit täcktes vidtaga sådana förfoganden, hvarigenom Institutet kan ordnas till en tillämpningsskola, vid hvilken så kallade machinist-examina äfveo må kunna afläggas.
Undervisningsanstalter för bergsbruket. 50:o.
Vid det svar Rikets sednast församlade Ständer den 24 Oktober 1860 meddelade å Kongl. Maj:!s uti nådig Proposition framställda nådiga förslag, om Bergsskolans i Fahlun flyttning till hufvudstaden, och förening med Teknologiska Institutet, och uti hvilken Proposition, enär denna förening icke kunde verkställas, så vida icke tillräcklig lokal för ändamået bereddes, hvartill åter, enligt hvad då upplystes, skulle erfordras, att, utom en nödig ansedd förändring af dm nya byggnaden för nämnda Institut, till hvilken anslag blifvit af Rikets Ständer anvisadt, en särskild byggnad för bergsskolans behof, samt till bostad åt en laboratorievaktmästare Liefve å Institutets nya tomt uppförd, Kongl. Maj:! begärt, att. för uppförande af en dylik byggnad, så inredd att Professoren i Metallurgi äfven kunde der erhålla bostad, Rikets Ständer måtte bevilja, dels ett anslag af 58,000 R:Ir, dels ock ett särskildt belopp af 5,000 R:dr för laboratoriernas förseende med nödiga inventarier, anhöllo Rikets Ständer, att, då de funnit frågan om skolans flyttning och förening med Teknologiska Institutet uti åtskilliga, i deras underdåniga skrifvelse - Stats-Ulskottets Utlåtande M 99.
105 velse jemväl omförmälda hänseenden, erfordra ytterligare utredning innan Rikets Ständer kunde derom besluta, Kongl. Maj:t täcktes, efter det sådan utredning blifvit verkställd, till Rikets nast sammanträdande
Ständer aflåta den nådiga framställning i ämnet, hvartill omständigheterna kunde föranleda.
Sedan, med anledning af hvad Rikets Ständer sålunda begärt, dels Kommerskollegium, som undfått nådig befallning att gemensamt med de för Fahlu bergsskolas angelägenheter af Bruks-sooieteten utsedde Fullmägtige, efter vederbörandes hörande, till Kongl. Majit afgifva underdånigt utlåtande, under den A
December förlidet år inkommit med berörda utlåtande, samt dervid jemväl öfverlemnat särskilda af Bergsskolans Föreståndare och Bruks-societeten till Kollegium afgifna yttranden i ämnet, dels Föreståndaren för Teknologiska Institutet, Ofver-Direktören K.
Styffe, hvilken blifvit anmodad att låta uppgöra förslag å den kostnad, som kunde erfordras till uppförande å Institutets tomt af en byggnad utaf den omfattning, att den lemnade tillräckligt utrymme lör 20 elever, uti en den 17 nästlidne Februari till Chefen för Civil-departementet afgifven Promemoria, öfverlemnat en af Professoreu F. W. Scholander med ledning af dertill utaf Öfver-Dircktören gjorda utkast till planer, upprättad och af Ofver-Intendents-embetet godkänd byggnadsritning jemte dertill hörande kostnadsförslag, hade Kongl. Majit å nyo tagit denna fråga under pröfning, samt derefter den 20 i sistberörda månad till Rikets Stäuder aflåtit nådig Proposition i ämnet.
Uti denna till Utskottet remitterade nådiga Proposition (inföid under JVS 83 i 1 Samlingen af Biiianget lill Biks-Ståndens Protokoll vid innevarande riksdag), som innehåller en fullständig redogörelse för vederbörandes framställningar och förslag i afseende å den ifrågaställda förändringen och till hvilken redogörelse Utskottet, för undvikande af vidlyftighet ansett sig böra hänvisa, har, jemte tillkänna— gifvande, hurusom, för den händelse Bergsskolan skulle qvarblifva i Fahlun, det blefve nödigt att, för ett ändamålsenligt ordnande af denna undervisningsanstalt, derstädes verkställa åtskilliga nybyggnader, enär, enligt hvad skolans Föreståndare upplyst, skolans alla lokaler, med undantag endast af husen lill gården AS 6 i qvarteret AS 1, hvilka kunde inredas till rnodcllverkstad, om en sådan komme att fortfara, äfvensom till bostad åt verkstadseleverne m. m. , behöfde ombyggas, samt att, enligt uppgjord byggnadsplan, kostnaderna derför uppginge till 200,000 Ridr, hvaraf 160,000 Ridr I ör sjelfva Läroverksbyggnaden, hvilken likväl i sådant fall skullo lemna beqvämt utrymme för 22 elever, Kongl. Majit tillika yttrat, att, då Föreståndaren för Bergsskolan uti sitt afgifna, på utförligt framställda skäl grundado utlåtande, förmält sig anse, alt, med afseende å de under sednare åren alltmera yppade svårigheterna, att i närheten af Fahlun finna passande jernverk för Bergsskole-elevernes praktiska öfningar, skolans förflyttning till hufvudsladen, komme att medföra så öfvervägande fördelar, att en slik förflyttning borde önskas, äfven om Bih. till I{.
Prol. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 lläfl. 14 106 Slals-Utskotlets Utlåtande M 99. icke någon för den praktiska undervisningen lämplig bruksegendom blefve afBrukssocietetcn inköpt; då, i händelse Bergsskolan komme att fortfarande förblifva i Fahlun, de till skolan nu upplåtna gamla och obeqväma byggnader, hvilka till större delen befunnes i förfallet skick, måste, för möjligheten af undervisningens tidsenliga ordnande och flere elevers emottagande, undergå förändringar och väsendtlig utvidgning, om icke helt och hållet nybyggas; då, jemlikt uppgjorda beräkningar, kostnaden skulle kräfva betydliga anslag, vida öfverstigande hvad som erfordrades för skolans förening med Teknologiska Institutet; samt då Bruks-societeten, hvars årliga bidrag till
Bergsskolan betydligt öfverstege beloppet af de från Statsverket till densamma nu utgående anslag, förklarat, att, derest skolan ej förflyttades till Stockholm, eller å annan ort förlädes, Societeten icke ansåge sig bunden af sitt gjorda anbud att bekosta elevernas praktiska öfningar, hvaremot Societelens fullmägtige tillkännagifva, att Societetens förslag, angående den praktiska undervisningens besörjande genom Jernkontorets tjenstemän, icke afsåge att från meddelandet af nämnde undervisning utestänga Institutets lärare, utan fastheldre borde anses såsom ett erbjudande, att Jernkontorets vederbörande tjenstemän skulle dervid, i mån af behof, få tillhandagå, äfvensom fullmägtige icke haft något alt erinra emot den af Teknologiska Institutets Styrelse uttalade mening, angående angelägenheten deraf, alt ordnandet af undervisningsplanen för Bergsskolan i sin helhet tillkomma Styrelsen, med rättighet för Bruks-societeten, att, liksom den nu med Kommers-kollegium delloge i Styrelsen öfver Fahlu Bergsskola, ega säte och stämma i Institutets Styrelse, när Bergsskolans angelägenheter der förekomme, Kongl. Maj.t, enär, vid betraktande af allt hvad sålunda förekommit, de betänkligheter som hos Rikets Ständer uppstått emot antagandet af förslaget om Bergsskolans förflyttning, icke vidare syntes ega giltighet, ansett
Sig böra lill Rikets Ständers öfvervägande ånyo framställa det vid nästlidna riksdag aflåtna förslag om denna skolas förflyttning tili Stockholm och förening med Teknologiska Institutet.
Då likväl den summa af 38,000 R:dr, som vid förra riksdagen af Kongl. Maj:t äskades, till uppförande å institutets nya tomt, af en till Bergsskolans inrymmande afsedd, men endast för femton elever beräknad nybyggnad, jemväl innefattande boställsrum för Professoren i metallurgi, i allt fall numera icke blefve för ändamålet tillräckligt, samt, med hänsigt dertill, att antalet inträdessökande elever visat sig vara i betydlig tillvext, angeläget vore, att byggnaden genast komme att uppföras lill den omfattning, att densamma komme alt fullt motsvara behofvet, åtminstone under den närmaste framtiden, bar Kongl. Majrt föreslagit att Rikets Ständer, till uppförande af en för Bergsskolan erforderlig nybyggnad å Teknologiska Institutets tomt, i öfverensstämmelse med det af Professoren Scholander sednast uppgjorda och af Öfver-Intendents-embetet utan anmärkning lemnade förslag, måtte anvisa ett jernnadt anslag af 100,000 R:dr, samt derjemte, antingen till laboratoriernas förseende med nödiga inventarier, utom dem, som det kunde finnas ända - Stats-Utskoltets Utlåtande JM 99.
107 målsenligt att flytta frän Bergsskolan i Fahlun, anslå ett särskildt belopp af 6,000 R:dr, hvaremot Kongl. Maj:t ansett skolans nu egande fastigheter och för den nya lokalen ej lämpliga, eller eljest icke dugliga inventarier böra, niir Bergsskolans förflyttning egt rum, å offentlig auktion försäljas, och den inflytande köpeskillingen till Riksgälds-konloret ingå, eller ock böra medgifvas, att köpeskillingen för skolans samlingar och inventarier (inge till anskaffande af nya sådana, äfvensom lill andra för skolans ordnande nödiga utgifter, användas, hvarigenom säkrast förekommes öfverflyltning till nya lokalen af annat, än sådant, som vore i fullt ändamålsenligt skick; och har Kongl. Maj:t förklarat
Sig i slikt fall vilja tillse, att, derest köpeskillingen för det försålda icke blefve tillgänglig samtidigt med penningebebofvet för de nya anskaffningarne, nödiga förskott måtte för ändamålet kunna beredas.
Den anslagstillökning, som af Bergsskolans förening med Institutet skulle föranledas, har af Institutets Styrelse beräknats till 19,300 R:dr årligen; men då Kongl. Majit ansett det å Riks-statens 6:te Hufvudtitel nu uppförda anslag af 7,300 Ridr till »undervisningsanstalter för bergsbruket», hvilket anslag till hela beloppet utgår till Fahlu bergsskola, äfven framgent böra lill detta ändamål användas, erfordrades endast en tillökning af 12,000 Ridr, hvarmed berörda anslag alltså borde förhöjas.
Enär likväl härvid förekomme, att den nya byggnaden för Bergsskoleafdelningen vid Institutet beräknats icke kunna hinna fullbordas före 1866 års ingång, samt någon förhöjning i årsanslaget för bergskolan icke under byggnadsåren vore behöfligt, har Kongl.
Majit funnit sig icke böra för nästa stalsregleringsperiod äska en så beskaffad tillökning i Riks-statens ofvannämnda anslag, utan hemställt, att, derest
Bergsskolans förflyttning till hufvudstaden varder af Rikets Ständer beslutad, ett särskildt anslag af 12,000 Ridr måtte för år 1866 till Kongl Majlis disposition å Riksgälds-kontoret anvisas, att för Bergsskolans behof användas.
För den händelse åter, att Rikets Ständer ansåge sig icke böra bifalla del nu framställda förslaget om Bergsskolans flyttning och förening med Teknologiska Institutet, bar Kongl. Majit af Rikets Ständer äskat anvisandet af de anslag till Bergsskolans ombyggnad i Fahlun samt för undervisningens ändamålsenliga ordnande derstädes, som i de uppgjorda förslagen beräknats vara i sådant hänseende erforderliga.
Det kan icke bestridas, att, genom den utredning denna fråga numera erhållit och de upplysningar, som dervid af vederbörande meddelats, många af de betänkligheter, som framställts emot det väckta förslaget om Bergsskolans förflyttning från Fahlun till hufvudstaden blifvit undanröjda, om ock denna utredning icke belt och hållet förmått häfva den tvekan, som hos mången uppstått angående lämpligheten af den ifrågaställa förändringen.
— Åtminstone har vid den hos Utskottet nu hållna öfverläggning i ämnet, derunder Utskottet sökt noggrannt skärskåda förslaget, stor olikhet i meningarne varit rådande och öfvertygelson har icke kunnat blifva allmän derom att Kongl. Mojits nådiga framställning härutinnan borde bifallas.
På 108 Siats-Utskottets Utlåtande JU 99. samma gång man å ena sidan medgifvit, alt skolans förening med Teknologiska Institutet måste, hufvudsakligen i ekonomiskt hänseende, medföra åtskilliga fördelar, har man å den andra icke underlåtit fästa uppmärksamheten derå, att åtskilliga förhållanden, hvilka tillförene åberopats såsom skäl för skolans bibehållande i Fahlun icke undergått sådan väsendtlig förändring att deraf kunde bernias stöd för vidtagandet af den åtgärd, som nu vore i fråga
Man har nemligen fortfarande befarat att då skolans hufvudsyfle vore att gifva eleverne en praktisk rigtning, detta ändamål skulle, genom de båda läroverkens förening i viss mån förfelas, enär de goda tillfallen, som nu erbjöde sig för eleverne, att, till stor de! på stället, genomgå de för deras bildning så nödvändiga praktiska öfningarne, komrne att försvinna, äfvensom man anmärkt, att, om ock erforderlig praktisk undervisning kunde dem bibringas vid någon på längre eller kortare afstånd från hufvudstaden belägen bruksegendom, en dylik anordning alltid blefve med särskilda kostnader förenad; hvarförutan erinrats om det mindre lämpliga deri att, äfven efter Institutets och skolans förening, särskilda föreståndare funnes anställde för ifrågavarande institutioner.
Ehuru Utskottet åt dessa m, 11. skäl, hvilka sålunda blifvit till stöd för den ena eller den andra åsigten andragna, måst egna tillbörlig uppmärksamhet, hafva dock desamma icke kunnat läggas till hufvudsaklig grund för Utskottets beslut vid ärendets slutliga afgörande.
Härvid har i främsta rummet af Utskottet bort tagas i betraktande huruvida behofvet af denna förflyttning är oafvisligt och, i sådant fall, om Statens tillgångar medgifva den utgift, som härtill ansetts behöflig.
Den i följd häraf verkställda undersökning har emellertid föranledt till den åsigt att den föreslagna åtgärden, eller skolans förflyttning, om den ock i framtiden kan befinnas nödvändig och böra företagas, för närvarande ej är al särdeles behof påkallad och att densamma följaktligen nu kan utan olägenhet uppskjutas.
Visserligen förmäles t den nådiga Propositionen, att, om skolan ej flyttas, en del byggnader i Fahlun måste dels förändras dels nybyggas, men detta vore endast behöfligt för den händelse att en förändrad organisation af skolan mäste i den ort, hvarest den nu är förlagd, vidtagas.
Derom är likväl något bestämdt yrkande icke framstäldt, likasom någon egentlig klagan öfvei skolans verksamhet äfven i dess nuvarande skick ej eiler försports, om ock, af en eller annan orsak man haft anledning önska att undervisningen vid berörda läroverk måtte i något hänseende kunna utvidgas eller på annat sätt ordnas.
Vid sådant förhållande och då, hvad den financiela delen af frågan beträffar, de vid innevarande riksdag beviljade anslag redan uppgå till ganska betydliga belopp samt nödigt är att, på sätt Utskottet redan förut vid flere tillfällen antydt, Statens mede! sparas och endast tagas i anspråk der verkligt behof förefinnes, men detta icke synes vara förhållandet i förevarande fall, får Utskottet, som dels antager att Bruks-socieleten, hvilken hittills genom betydliga anslag frikostigt bidragit till skolans utveckling ocb dessutom sjelf måhända har den största direkta nyttan af do derifrån utgående elevers och tjenstemäns verksamhet, icke skall Stats-Utskottets Utlåtande M 99.
109 undandraga sig att fortfarande lemna behöfiigt understöd åt denna undervisningsanstalt, äfven om Rikets
Ständer skulle finna skälen för skolans bibehållande på dess nuvarande plats vara öfvervägande, dels föreställer sig att de byggnader skolan disponerar icke befinnas mera förfallne, än att dessa lokaler, genom ändamålsenlig anordning, utan att särskildt statsanslag derför behöfver anvisas, kunna hållas i brukbart stånd, hemställa, det Rikets Ständer må förklara att de funnit sig förhindrade Kongl. Maj:ls förevarande nådiga framställning nu bifalla.
Befrämjande i allmänhet af Bergsbruket 81:o.
Under erinran om de särskilda förslag som vid sednaste riksdag blifvit framställda i ändamål alt bereda besparing i landets omkostnader för brännmaterials anskaffande och Rikets Ständers med anledning deraf uti underdånig skrifvelse af den 24 Oktober 1860 gjorda anhållan att sådana åtgärder måtte vidtagas, som pröfvadcs lämpliga för allmännare utbredande inom landet af dels en förbättrad och till störro besparing ledande kolningsmelhod, dels ock kännedom om torfjords ändamålsenliga beredande till godt brännmaterial, samt att do kostnader, som för nämnde åtgärder till en början kunde ifrågakomma, mätte bestridas af det anslag, 3,700 R:dr, som till »Befrämjande i allmänhet af bergsbruket» funnes 5 Riks-staten uppförda bar, jemte förmälan, att, sedan Föreståndaren för Teknologiska Institutet, Bruks-societetens fullmägtige i Jernkontoret, Kommers-kollegium samt Landlbruksakadcmiéns Förvaltnings-komité öfver denna nådiga framställning sig yttrat, ett belopp af 1,800 R:dr blifvit under den 19 September förlidet år utaf ofvannämnda anslag anvisad! lill belöning för författandet af en ändamålsenlig och populär afhandling om kolning och de tjenligaste methoderna för dess verkställande, samt om bränntorf och dess beredning, Kongl.
Majit enär berörda anslag från hvilket dessutom, jemlikt nådiga Brefvet d. 16 September 1859, årligen utginge 1,600 R:dr lill adönings förbättring åt lärare vid Fahlu Bergsskola, följaktligen, så framt någon tillgång för bestridande af tillfälliga utgifter för bergsbrukets gagn skulle finnas, icke blefve tillräckligt för ytterligare anvisningar derå, begärt att Rikets Ständer måtte bevilja en förhöjning i detta anslag uf 8,000 R:dr för att användas till årsarfvoden samt rese- och traktamentsersättningar åt 2 i kolning och bränntorfs-beredning kunniga personer, hvilka skulle ega att, uppå reqvisition från bruks- eller skogs egare, mot ersättning efter enahanda grund, sou: för agronomer vore faststäld, meddela nödig praktisk anvisning för tillämpuingen af de härvid begagnade bästa raethoder; och får Utskottet tillstyrka, att med bifall till denna nådiga framställning Rikets Ständer må bevilja ifrågavarande anslagstillökning, 5,000 R:dr årligen. 110 Stals-Utskoltels Utlåtande JU 99. 52:o.
Vid sistlidne riksdag, dä, i fråga oni ersättning til!
Sala silfververk för dess förlast i händelse skattcförenklingcn Romme ntt tillämpas pä de til! silfververket anslagna räntor af det sä kallade Salbergs län, Kongl.