Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ed att efter yttersta förmåga pröfva värdet, skall kunna misskännas: har någonstädes förut Taxeringsmän7 nen kunnat frångå sitt samvetes öfvertygelse, torde det icke blifva bättre hädanefter, till exempel om Länets Hemmansvärde stiger, kan missbruket lika lätt ske, isum nu af andre; men icke af mig tros skett) att Länets MinimiSumma tages till grund , ehuru det kunde kanske vara värdt mycket mer.
Dessa mina tankar, som här äro tecknade, utbeder jag mig , att de må få åtfölja Höglofl.
Utskottets till Rikets Högloft.
Riksdagsmannen Bengt Svensson , hvilken , då fråga om MinimiTabellen under Utskottets pröfning förehades, förenade sig med Botvid Jonssons anmäldte reservation , instämde nu till alla delar i ofvan intagne Anförande ; Och skulle detta, enligt Botvid Jonssons begäran, åtfölja Utskottets Betänkande till Höglofl.
RiksStånden.
BeviUningsZJtsIt, Betiinkanden.
271 Den 24 April.
Herr Arenander anförde:
Genom den förändring, som Höglofl.
Beredningen gifvit åt Momentet 2- §. 6- Art. a(Pag- 3 4) synes mig en mindre billig beskattning vara ålagd flere förut fritagne publique Cassör.
Genom om.östning af det förstärkta StatsUtskottet hlefvo likväl alla ad pios usus anslagne Cassör år I8I5 undantägne, och jag vågar för min enskilta del hemställa, örn icke det vore Hoglofl, Utskottet värdigt , att äfven nu instämma i samma beslut.
Man påstår, att billigheten fordrar, att ingen skilnad göres emellan dessa slags Cassör och enskildte Capitalisters , utan att alla böra , genom en nedsatt Bänta , lemna Låntagaren någon ersättning för den beskattning, som efter synbar förmögenhet honom drabbar.
Man säger, att det vore obilligt, om Låntagaren hos enskild man skulle få njuta afdrag på 6 Procents Banta , och Låntagaren ur en Publik Gassa icke.
Men jag tror mig häremet kunna anföra , att , ehuru Kiksens Höglofl, Ständer lemna de allvarsammaste föreskrifter, för att förbinda Capitalister till lemnande af detta afdrag , det dock efter min öfvertygelse och erfarenhet ganska sällan händer, att Författningen' i denna del efterlefves.
Långifvaren underlåter icke att genom serskild öfverenskommelse, bereda sig fyllnad i Bäntan: och få äro de, sorn i dessa harda tider, då alla vilja och behöfva låna , men penningebrist öfver allt möter, kunna af enskilte erhålla lån emot vanlig 2 7 -i Bevlllnings Ut sk.
Betänkandet och laglig Ränta: och att
Procenterlet hos oss stigit till en ovanlig höjd, lärer vara en af erfarenheten bekräftad sanning.
Deremot äro de, som utur allmänna Cassör äga lån, i en mycket förmånligare belägenhet.
De betungas icke med någon öfverdrifven ränta eller med några discretioner: deras lån äro vanligt stående, och de behöfva ej frukta för Capitalets uppsägning, i följe af förändrade PenningeConjuneturer och inträffande speculationer; och det är derföre så mycket billigare , att desse betala 6 procent oafkortade , äfven af det skäl, att många erhållit sina Lån utur dessa Cassör under den lyckliga tid, då myntet hade ett högre värde, än våra försämrade Mynt-Representanter nu äga.
Om detta gäller om Publika Cassör i allmänhet, kan det i synnerhet med allt skäl lämpas till de ad pios usus anslagne, hvilka synas ifrån all beskattning böra fritagas.
Alla Fromma Stiftelser åsyfta ju understöd och nödig hjelp för de torftigaste och mest nödlidande i Samhället?
Skall väl Staten med dessa dela den ofta otillräckliga skärf, som välgörenheten åt dem beredt och framräckt?
Om, efter Höglofl.
Beredningens Förslag , endast böra, undantagas de Bönder för Fromma Stiftelser , som lill Fattigförsörjning och Fattiga Barns undervisning äro anslagne , huru många andre Cassör, som till andra välgörande ändamål , än dessa , äro samlade , blifva icke då beskattade ?
Mig synes det icke vara billigt att t. ex. Wadstena Adeliga JungfruStiftsCassa, att Inrättningar till ålderstigne personers försörjande], Pensioner till En - Bevillnings- Utsk.
Belänkandml 273 kors och värnlösa
Barns understöd, att Fonder för BarnsbördsHusen och DårHusen, att Cassör, samlade för att bygga och underhålla Allmänna och enskilta Härohus, eller ock Kyrkor, att SockenMagaziner och deras Fonder, som till välgörande ändamål användas, med flere så« dane, skola sakna en del af den årliga inkomst, som ifrån första Inrättningen blifvit påräknad.
Icke en gang de Fonder , som till Arméens PensionsCassa , till MilitairHospitaler, till Gra-t tialer och Pensioner för blesserade och afskedade Fäderneslandets Försvarare, äro anslagne, blifva fritagne, om denna stränghet i beskattning skall följas.
Jag är öfvertygad , att hos Vår Allernådigste Konung , öfrige Höga Personer af Vårt vördade KonungaHus, samt andre välgörande Medborgare inom Riket, hvilka frikostigt skänkt betydliga Fonder till dessas understöd, den förmodan aldrig uppstod, att Rikets Representanter skulle en dag vilja inskränka och beskatta inkomsterne vid dessa Inrättningar, blott för att minska sina egna utgifter till fyllande af Statens behof.
Jag har hört flera invända, att alla de personer, som utur dessa Cassör njuta understöd , ingen ting förlora, om för de lån, sorn utur dem erhållas, afdrag lemnäs på den vanliga Räntan , och att det åt dem anslagna understöd likafullt utgår till Summan oafkortadt.
Förlusten är dock verkelig , och drabbar antingen vissa individer af behöfvande, eller ock massan af dem, som påräkna understöd, när Cassans tillgångar det medgifva..
Ty när en påräknad ränta icke till 6 procent inflyter, måste antin - 374 BevillningsUtsk.
Betänkamlen. gen underhållet utur Cassan för den Pensionerade minskas , eller ock antalet af de utgående Pensionerne inskränkas.
I följe deraf, och som det varit Höglofl.
Beredningens föresatts vid författande af BevillningsFörordningen , att alltid bereda lindring för den torftige , önskar jag för min del , att samma princip måtte äfven i detta ämne följas och Momentet antingen blifva oförändradt eller ock begreppet, om hvad som menas med Cassör ad pios usus närmare utvecklas och bestämmas.
Jag vågar så mycket mera tillstyrka det , som jag icke äger skäl att förmoda , att Nationens röst rörande -Barmhertighetsverk sedan sista Riksdag undergått någon förändring.
Vid 2:dra och 3’.dje Momenterna i srdra §. af II Art. hade Herrar Limnelius, Leffler, Fogelmark, Tunell och Cederborg yrkat , att någon förhöjning af Bevillningen för Grosshandlare, andre Handlande, Fabrikörer och Handtverkare samt för Borgerskapet i allmänhet, icke borde äga rum: varande härvid äfven förbehållet, att efter Vällofl, BorgareSiåndets allmänna röst , en lägre Class för Handtverkare borde införas.
Sedan upplyst blifvit, att pä en värd Ledamots från Stockholm inom det Vällofl.
BorgareStåndet hemställan , den i tredje Mom. fö-, rekommande Classification för Stockholm och Götheborg blifvit af Beredningen ändrad från Tolf BevillnlngsUtsk.
Betänkanden. 275 lill Fjorton Classer, blef denna förändring af Utskottet bifallen.
Härvid reserverade sig Herr Limnelius, under förklarande, att han icke insåg någon nytta ined en dylik förändring vara förenad.
Herr Leffler anförde:
Ehuru jag icke vill bestrida det uppgifna behofvet af en högre Class för Handtverkare 1 Stockholm, får jag dock den äran upplysa, att under de sednare åren har man i Götheborg ej kunnat tillämpa den högsta Classen, som finnes upptagen i 1815 års Förordning."
Samma förhållande tror jag äfven ägt rum i Rikets öfrige Städer.
Jag kan således icke inse behofvet för dem af högre Classer, än som hittills ägt rum.
Skulle dessutom någon kunna taxeras högre, äger man alltid öppet , att beräkna dess afgift efter inkomst.
Hvad åter angår den mindre Class, som EorgareStåndet yrkat och som de fleste af Höglofl.
BIHANG TILL S&imat&ai MGL&»8QÅBIDiiBQB PHOTOKOLL vin Ladima HiSiida^esi I Stockholm Åren 185G* I85f och 1858.
FÖESTA SAMLINGEN* Afdelningen: Kongl. Majus Nådiga Propositioner och Skrif reiser, jemte Utdragen af de inför Kongl. Maj: t uti Stats-Rådet i ämnet förda Protokoll. mm mmm i Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 51. 1 M 51.
[Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Febr. 1837, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om för ändringar i lagstiftningen angående tull och andra dermed förenade afgifter; Gifven Stockholms Slott den 13 Februari 1857.
Majit har redan i Nådig Skrifvelse af den 9 sistlidne December meddelat Rikets Ständer, att Kongl. Majit, af uppgifna skäl, under den 3 Oktober 1835 i Nåder uppdragit åt en kommitté af Svenske och Norrske män att till Kongl. Majit afgifva underdånigt utlåtande, angående de förändringar och tillägg i nu befintliga stadganden, som kunde anses nyttiga och ändamålsenliga för beredande af alla verkställbara ytterligare lättnader i Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart; och det af kommittéen utarbetade förslag till förordning i detta ämne har också blifvit till Rikets Ständers pröfning öfverlemnadt.
Ett väsendtligt hinder för tillvägabringandet af den friare handelsgemenskap emellan begge Rikena, hvilken ur flera synpunkter vore särdeles önskvärd, har emedlertid funnits i de betydliga skiljaktigheter, som för närvarande ega rum emellan Rikenas tulltarifer; och i afsigt att småningom bereda väg för det ömsesidiga varubytets fullkomliga frigifvande samt aflägsna de olägenheter, som uppkomma genom betydligt skiljaktiga tallsatser, hafva nämnde kommittés
Svenska ledamöter särskildt utarbetat förslag till sådane förändringar i den Svenska tull-lagstiftningen, som, under iakttagande af de grundsatser, hvarpå denna lagstiftning härstädes ansetts böra hvila, och de särskilda förhållanden, hvilka i vissa afseenden förekomma, skulle i möjligaste måtto närma densamma till den Norrska.
Men detta förslag, om ock föranledt af de sålunda anförda skäl, har, i naturlig följd af det inre sammanhang, som en systematisk lagstiftning kräfver, erhållit den utsträckning, alt icke allenast tull—tar i fen i sin helhet, jemte de reglementariska föreskrifter, som vid dess tillämpning skola tjena till efterrättelse, utan äfven andra i tull-lagstiftningen ingående frågor blifvit föremål för kommitterades behandling.
Bih. lill R. SI.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 1 2 Kongl. Majus Nåd.
Proj>. JM 51.
Det betänkande, hvilket i sådan omfattning är af de Svenska kommitté-ledamölerne i underdånighet algifvel under den 2
Maj nästlidet år. tillika med dertill hörande förslag till iu- och utförsels—tulllarifer samt underrättelser för taxaris verkställighet, äfvensom motiverna till de föreslagna förändringarne samt en tabell till jemförelse mellan nuvarande tullumgälder i begge Rikena och de tullsatser, som kommitterade föreslagit, hafva, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, utkommit af trycket för att jemväl bland Rikets Ständer utdelas.
Enligt livad hosföljande utdrag af Stats-Råds-Protokollet för den 27 näsllidne Januari utvisar, bar Kongl. Majit till
Nådig pröfning förehaft ifrågavaraade förslag, jemte deröfver afgifna underdåniga utlåtanden af Kommers-kollegium och GeneralTullstyrelsen jemte de framställningar, som blifvit i ämnet gjorda af åtskilliga fabriks- och slöjdidkare; och Kongl. Majit, som hufvudsakligen, i öfverensstämmelse med kommitterades förslag, anser lättnad i den utrikeshandelns nuvarande pålagor och förenkling i deras beräkning och uppbörd vara af behofvet påkallade, vill fördenskull och på dc skäl, som i nämnda Protokoll finnas närmare utvecklade, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att, beträffande Sveriges handels- och tull-lagstiftning, vidtaga följande beslut: att så väl den tili 10 procent ä tullbeloppet för alla inkommande varor bestämda afgift till den så kallade Handels- och Sjöfarts-fonden, som den under benämning af tolag, elier olika grunder, till städerna nu utgående afgift må såsom särskilda beskattnings-titlar upphöra mot godlgörelse af tullmedlen, samt innefattas i den tullsats, som för varors in- eller utförsel genom taxan bestämmes ; att nyssberörde godtgörelse till Handels- och Sjöfarts-fonden må af inflytande tullmedel qvartaliter från och med den tid, då den nya tulltaxan vidtager, till Konvov-Kommissariatot utbetalas med årligen minst Fem hundra tusen Riksdaler banko eller Sju hundra femtio tusen Riksdaler Riksmynt; att, då tull-inkomsterne i brutto öfverstiga Tio millioner Riksdaler banko, eller det belopp, hvarå den föreslagna minimi-summan utgör fem procent, Handels- och Sjöfarts-fonden skall jemväl på öfverskjutande tullbeloppet alltid erhålla fem procent, så att, när brutto-tulluppbörden uppgår till exempel till 10,100,000 Ridr sistnämnde mynt, ersattnings-anslaget ökas till 305,000 Riksdaler och så vidare; alt, med upphörande, på sätt redan är nämndt, af den nu till städerna såsom särskild afgift ingående tolag, derunder inbegripen så väl ordinarie-, sladsoch allmän tolag, som den i vissa städer särskildt utgående inqvarteiings-tolagen, fattigvårds-tolagen och öfverflöds-afgiften, hvilka umgälder, der de hittills såsom tolag ulgålt, jemväl skulle komma att upphöra och i tullsatserne inbegripas, föl - Kongl. Mnj:Is Ni)d.
Prnp.
M lil 5 jaride stapelstäder må, från och med den blifvande nya tull-taxans tillämpning, af tullmedlen undfå årlig godtgörelse:
Med bestämdt belopp.
Derutöfver med fem procent af den tull-upp- börd, som i hvarje stad öf- verstiger R:dr R:mt.
Calmar 8,700 270,500 Carlshamn 6,900 114,300 Carlskrona 1 ‘2,700 77,100 Christianstad 2,900 50,900 Gefle 13,000 119,900 Götheborg 503,600 5,570,700 Halmstad 3,400 78,500 Haparanda 3,700 72,400 Helsingborg 8,500 143,700 Hernösand 3,500 26,700 Hudiksvall 900 15,500 Kongelf ...» 30 200 Landskrona 15,600 342,600 Luleå 400 13,400 Malmö 14,000 385,200 Marstrand 600 2,800 Norrköping 44,600 467,100 Nyköping 1,700 4,300 1,700 26,000 Stockholm 5,244,500 Strömstad 1,000 12,400 Sundsvall 3,500 38,100 Söderhamn 1,700 10.900 Söderköping 2,600 28,200 Uddevalla 1,800 43,200 Umeå 2,500 59.600 Warberg . 5.500 38.900 Westervik 3,000 51,200 Wisbv . 2,900 48,200 Ystad 7,700 160,900 Sumpia H:mt R:dr 815,730 1 i Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M Si. att utgå, den till visst belopp bestämda tolagen qvar tal vis och den på en stigande tulluppbörd beroende tillökning efter hvarje års slut, sedan tulluppbörden blifvit till beloppet bekant; att hvad angår redan befintliga, men till uppbärande af tolag nu icke berättigade stapelstäder, äfvensom ytterligare blifvande stapelstäder, Kongl. Maj:t må ega att, om anledning dertill vid pröfning af hvarje särskildt fall förekommer, i stället för tolag bevilja sådan stapelstad ett anslag af tullmedlen,“.motsvarande fem procent af stadens årliga tulluppbörd; att deri sålunda föreslagna förändring af tolagen, derest den af Rikets Ständer antages, icke må utan samtycke af Kongl. Majit och Rikets Ständer förändras; samt att det förändrade sätt, hvarigenom städerna komma i åtnjutande af den fordna tolagen, icke skall medföra någon rubbning i städernas tillförsäkrade dispositionsrätt öfver deras tolagsmedel och icke heller föranleda till förändring uti hittills gällande stadganden, angående tolagens användande och stapelstädernas pligt att hvart tredje år till Kommers-kollegium insända bestyrkta uppgifter öfver beloppet-och användandet af de under nästförutgångna tre år influtna tolags-medlen; äfvensom Kongl. Majit i Nåder föreslår, att kommitterades förslag till tarifer för in- och utförselstull samt till underrättelser om hvad vid (ull-taxans verkställighet iakttagas bör, med de förändringar, Ii vartill särskildt förslag finnes denna proposition bilagdt, jemte beräkning öfver den genom förändringarne uppkommande nedsättning eller förhöjning i tull-inkomster, måtte vid den Rikets
Ständer tillkommande behandling af tullbevillningen och dermed sammanhang egande ämnen, läggas till grund för Rikets Ständers beslut.
De till Kongl. Majit inkomna handlingar i frågor, hvilka utgöra föremål för »lenna Nådiga Proposition, skola tillhandahållas det Utskott af Rikets Ständer, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
OSCAR. J. A. Gripenstedt.
Prop. Jtä SI.
S Förändringar uti det af Kommitterade upprättade förslag till Tulltaxa Tarif för Införsels-tullen.
Apotheksvaror, alla i Taxan ej specificerade, enkla eller sammansätta, till införsel af Apothekare eller dem, som erhållit Sundhets-Kollegii tillstånd att med sådana varor idka handel, eller efter SundhetsKollegii, Wetenskaps-Akademiens eller vederbörande Universitets-Fakultets hörande, af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga ändamål, eller ock, efter Kommers-Kollegii pröfning af näringsidkare, som styrka sig hafva behof af dylika varor för åstadkommande af sina tillverkningar Beck och Beckolja Bränvin och Sprit: alla slag, af till och med 10 graders styrka på fat eller fastager på buteljer eller krus för hvarje öfverskjutande grad ökas införselstullen med 5 procent.
Cacao Caffe brändt etc.
Bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner: ofärgadt etc. färgadt alla slag t Anm.
I händelse etc.
R:dr sk. r:st.
R:dr öre Fria — — — — Fria — 1 Skålp. 6 4,80 20 I Kanna. 35 2,40 1 10 1 Skålp. ... . 3 2,40 _ 10 1 Skålp. 3 2,40 10 1 Skålp. — 6 4,80 1 20 6 Kungl..
Maj:ls !\:åd.
Prop. JK lil.
Kamel- och Ull-, alla slag: ofärgadt färgadt Qvantitet för Tullberäkningen.
Införselstall.
Gryn, alla slag, utom af spanmål, äfvensom Rismjöl Hudar och Skinn: ej hänförliga till pelsverk: oberedda: torra, osaltade och obestrukna « saltade eller bestrukna våtsaltade och andra slag beredda etc.
Humle Jern: gjutet:
Tack- och barlast samt kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulor . . Bomber och Kulor etc.
Smidt eller valsadt:
Ankare etc.
Stång-, Platt- och Band-, under 12 tums bredd, Jernvägsskenor, Bult-, Galler- och Sänksmide, rundt eller kantigt, Knippoch Fyrkant samt Skär- och Klippjern äfvensom Smältstyeken Plåtar, oförtenta . . . » förtenta Spik af 2 tums längd etc.
Kemisk-tekniska preparater, ej specifice-l rade | Anm.
För medicinska behof hänföras till Apotheksvaror, ej specificerade.
R:dr. sk. r:st.
R:dr öre 1 Skålp. 4 9,60 15 1 Skålp. — 6 4,80 — 20 1 Skålp. — 1 3,56 4 Centner. 1 32 2 50 Centner. 1 16 — 2 — Centner. — 40 — 1 25 — — — Fri — — — — Fria — 1 Fria — — 16 — — 50 — — — — Fria — R:dr 100 — — — Fritt — Riksmynt. 3 16 5 i i Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JVi 81.
1 ' Qvantitet för Införselstull.
Tullberäk- ningen.
Krukmakare-arbeten, ej specificerade: oglacerade etc. glacerade etc.
Iturkar och Krus, på hvilka varor inkom- ma, och som icke, enligt särskildt stad- gande i Taxan, inbegripas uti vigten för tullberäkningen R:dr sk. r:st.
R:dr Fria öre Krut, intill slutet af år 1838 Förb. från och med 1839 1 Skålp. 1 Skålp. 1 Skålp. 1 Skålp. 1 Skålp. . 1 Skålp. 1 7,20 11,82 11,04 9.60 7,68 9.60 >v Ljus:
Talg och Palmetin 3 Stearin och Margarin i 6 andra slag 4 13 Oljor, alla till Apotheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag feta olior 91 ilygtiga eller essencer etc.
Salpetter, oraffinerad eller raffinerad, intill slutet af år 1838 \
13 från och med år 1859 Fri Chilisk etc.
Salt: oraffineradt:
Kok- och Berg- •
Fritt Glauber, vattenfritt etc.
Socker: raffineradt, alla slag, såsom Topp-, Kandi- och Kak-, samt krossadt eller pulveri- seradt socker äfvensom Havana-Terres och dermed till sockerhalten lika slag .
. andra slag 1 Skålp. 1 Skålp. 1 Skålp. 4 9 1,92 6,72 3,36 13 8 Stearin i 4 Stål, alla slag Fritt Tjära, Tjärbärma eller Vraktjära — — — — Fri — Kongl. Maj.ls Nåd.
Prop. M Si.
Qvantitet för Införselstull. Tullberäk- ningen.
R:dr öre Tobak: v oarbetad, Blad och Stjelk 1 Skålp. — 6 4,80 — 20 arbetad etc.
Guld- och Silfver- 1 Ort. — 3 10,08 — 12 Jern- etc. ‘ Koppar- och annan ej specificerad me- tall-, förgyld eller försilfrad 1 Skålp. — 40 — 1 23 andra slag 1 Skålp. — 6 4,80 20 Bomulls- etc.
Urfoder etc.
Lösa eller oinfattade urverk eller delar af ur, ej specificerade 1 Skålp. 2 — — 3 — Väfnader:
Felb och Plys ^ . 1 Skålp. 1 — — 1 30 Sammet etc. Halfsiden:
Felb och Plys 1 Skålp. 1 . 1 50 andra slag etc.
Tarif för Utförsels-tullen.
Furu och Grantimmer af mindre än 10 tums diameter i lilländan äfvensom Ma- ster, Bogspröt, Spiror och Telegrafstol- par, samt Pumpträd oborrade ...... 1 Stycke. — 6 4,80 — 20 Läckter, huggne eller täljde ........
1 Tolft. — 9 7,20 — 30 Sparrar af furu etc.
Prop. M SI. <) Underrättelse!* om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bor. §§ 1 och 2.
Lika med Kommitterades förslag. § 3.
Lika med nu gällande § 3. s4- Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras af Svenska fartyg med fyratio öre och af fremmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med En Riksdaler tjugu öre för hvarje läst, beräknad etc. (lika med nu gällande § 4). §§ 3, 6, 7, 8 och 9.
Lika med samma §§ i Kommitterades förslag. § 1°- Egare af fartyg, som vid Svenskt Skeppsvarf nybygges, är berättigad att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför General-Tullstyrelsen blifvit styrkt, få tillgodonjuta restitution af erlagda införselsafgifter för materialier och skeppsförnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visat hafva varit till fartygets byggnad, tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införda.
De skeppsförnödenheter, hvarmed ett Svenskt, från utrikes ort återvändande fartyg under resan blifvit förscdt, äro icke underkastade tull så länge de förblifva i samma fartygs bruk. s 11 Allt hvitt socker, hvilket icke är angifvet såsom raffmeradt eller annat under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i Tullkammare- eller Packhus-Inspektions-föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tullstyrelsen, då prof å sockret jemväl hör insändas. § 12.
Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 Skålpund raffmeradt socker alla slag 10 öre, » 1 Skålpund tobak, arbetad, alla slag 12 » Bih. lill R.
Sl. Prot. 1816 & 1857. 1 Sami. i Afd. 2 Bd. 1 Hafi. 2 10 Kongl.
Prop J\t SI. för 1 Skålpund bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32 eller derutöfver efter Engelsk beräkning 12 öre, » 1 Centner läder alla slag 2: 50 » Hvarvid bör iakttagas: l:o att etc. (lika med § 11 i Kommitterades förslag). s,3- Lika med § 12 i Kommitterades förslag.
.§ 14.
Lika med § 13 i Kommitterades förslag. § 13.
På det skeppare och besättningar å Svenska krafvelfartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den föring, som uti Kongl. Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente dem till uppmuntran blifvit tillagd, skola skeppare och besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragta last inflyter, mot behörigt qvitto, erhålla föring, utgörande vid fart från Östersjön för en skeppare 2 R:dr, för en styrman 88 öre och för de öfrige af besättningen, så väl som gossar, hvardera 66 öre; från de vid Nordsjön, Kanalen och Atlantiska hafvet belägna Europeiska orter, för en skeppare 10 R:dr 78 öre, för en styrman 5 R:dr 38 öre och för det öfriga skeppsfolket, hvarje person 4 R:dr 32 öre; samt från Medelhafvet, Levanten och andra aflägsnare orter, för skeppare 13 R:dr 50 öre, för styrmannen 6
R:dr 75 öre, och för hvardera af den öfrige besättningen 5 R:dr 38 öre; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 75 R:dr, bestås skeppare och besättning ej någon föring, från hvilken förmån äfven inhemska på klink byggda samt utländska fartyg äro uteslutne.
Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Vestersjöhamnar, njute föring såsom från Medelhafvet, när tullen för de derifrån i Svenskt fartyg medbragte varor stiger till en fjerdedel af tullbeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen. § 16.
Lika med § 45 i Kommitterades förslag. § 17- Lika med § 16 i Kommitterades förslag. § 18- Lika med nu gällande § 24. 1 J Kongl. Maj:Is Nåd.
JYi 51. 11 Beräkning ofver den nedsättning eller förhöjning i tullinkomsten, sorn fördndringarne uti Kommilterades förslag till tidltaxa medföra.
Införd qvantitet.
Nedsättning tullinkomst. i Förhöjning i tullinkomst.
Banko. Beck .
Beckolja Bränvin och Sprit: 8" » 894,600) 8,860) Införseln till- fällig; hvar- före ej be- räknas.
Fransk Sprit .
Kr 6,742 — — 2,193 24 Cacao 36,917 — — 246 5 Caffe . » 12,881,071 — 85,873 39 Garn:
Bomulls- &c.: färgadt, alla slag.