Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Statens fordringar balancerade summa till större delen består af sådana från PostContoiren gjorda utbetalningar, som grunda sig på Stat och Författningar, hvilka likväl, såsom icke verificerade, under tiden icke kunnat afföras, men att likväl sådana handlingar numera vore införskaf • 1 fade, hvarigenom möjligt blir att upprätta den erforderliga Slut-liquidationen, som uti 1828 års hufvudbok kan ingå; äfvensom tillkännagifva, att af Statens Skuldsumma största delen eller 1571 R:dr 20 sk. 5 rst. är Aflöningsbrist för år 1815, hvilken af Pomerska Kammaren blifvit förskjuten, och kommer att intagas i förenämnde liqvidation, samt att resten R:dr 21: 1 3.
5. är öfverlevereringar; så, och enär af detta Utlåtande skäl är till förmodan, att slutlig utredning af berörde balancer kan blifva verkställd utan någon åtgärd från Rikets Ständers sida, hafva, vid sådant förhållande, R.
St. ansett sig endast böra i underdånighet anhålla om bestämmande af och kungörande om en viss prasscriptionstid för bevakandet af den fordran, enskild man kan anse sig hos Staten ega för skedd öfverleverering af de serskilda 3:ne poster, som tillsammans utgöra sistnämnde Rd 21: 13. 5.
Slutligen, och sorn angående en bland ännu balancerade äldre fordringar upptagen Summa i6,4S5 R:dr 34 sk. 2 rst. såsom Svenska Postverkets fordran hos det Norrska, och hvilken fordran härleder sig från ett af det Svenska beräknadt, men af det Norrska bestridt 374 Expeditions- Utskottets Memorial N:o 157.
Portobelopp för Norrska bref lill oell från Altona, målet på E. K. Majrts Nådiga pröfning beror, oell R.
St. ansett angeläget, att frågan om denna betydliga balancepost må till skyndsamt slut befordras, få hos E. K. M. R.
St. i underdånighet anhålla, att detta mål med det snaraste varder delinitivt afgjordt.
Memorial, med hemställan om Tractamenten för Extra-Ordinarie-Cancellisterj m. m.
Sedan R. H. S., uppå Expeditions-Utskottels redan vid början af innevarande Riksdag gjorda vördsamma hemställan, bifallit, att, utom den vid Utskottet, enligt 24 §•
Riksdagsordningen, antagna Betjening, en Cancellist till Secreterarens biträde vid Cancelligöromålen och 2:ne Cancellister i och för Correcturläsning af handlingar, tillhörande Bihanget till RiksStåndens Protocoll, finge tillsättas; har Utskottet, ehuru föreseende behofvet af serskildt biträde i och för renskrifning, hvartill nämnde inom Utskottet anställde Tjenstemän, såsom för serskilde, på hvardera af dem fördelade tjensteåligganden erforderlige, ingalunda kunnat påräknas, likväl icke ansett sig böra hos R.
St. väcka fråga om ytterligare förstärkning af den sålunda fastställde Cancellipersonalen, så länge göromålen Expeditions-Utskottets Memorial N:o 157. 375 icke varit trägnare, än att de möjligen kunnat af densamma förrättas.
Men sedan arbetet i progressivt förhållande betydligen ökats, och Utskottet funnit sig nödsakadt, alt, till bestridande af renskrifning utaf de till de respective RiksStånden ingående så kallade Löpare, äfvensom af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t, antaga Extraordinarie Cancellister, hvilka ock redan under en längre tid med oaflåtlig flit och uppmärksamhet inom Utskottet tjenstgjort; finner Utskottet både behof och billighet numera påkalla, att om beviljande och bestämmande af skälig vedergällning för nämnde personers i berörde afseende använde tid och arbete, hos R.
H. St. vördsamt anhålla.
Expeditions-Utskottet anser sig härvid böra vördsammeligen flista R.
Ständers uppmärksamhet derpå, att den inom Utskottet
Under innevarande Riksdag tillökade Cancelliper$onal, såsom endast i och för den af Rikets Högloft.
Ständer vidtagna reglering med tryckningen och utdelningen af Bihanget till RiksStåndens Protocoll anställd, äfven uteslutande varit och är dermed sysselsatt, under inseende och med biträde af den, enligt Riksdagsordningen, först vid Utskottet antagne och såsom Notarie tjenstgörande Cancellist, hvilken af Cancelligöromål derjemte har sig ålagd
Diariiföringen öfver alla till Utskottet inkommande handlingar.
Då Secreteraren alltså i och för Protocollsföring, expeditioners uppsättning, renskrifning och collationering samt för anteckning i Expeditionslistan öfver utgående mål m. m., en - 376 Expeditions- Utskottets Memorial N:o 157- dast eger sig till biträde en’ Cancellist; så lära R.
H. S. täckas finna, att Expéditions-Utskottet nu mera är i alldeles enahanda behof utaf ytterligare Cancellibiträde , som derstädes vid sistförflutne Riksdag befanns erforderligt.
Uppå Expeditions-Utskottets hemställanden, uti Memorial N:ris ia5 och 35o uti Tionde Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll år i8a3, funno R.
S. då skäligt bifalla för a:ne Extra Cancellister tractamenten a i R:dr 24 sk.
B:co om dagen för hvardera, att beräknas från den i Julii samma år, samt för derutöfver nödiga renskrifningskostnader en summa af 3oo R:dr Banco.
Med åberopande af berörde förhållande, och uppå ofvan anförde skäl, får Utskottet härmed hos R.
S. vördsamt föreslå och anhålla, att Traclamenten för anie Extraordinarie Cancellister, å 1 Rd. 24 sk.
Banco per dag hvardera, måtte i och för bestridandet af Utskottets renskrifningsarbeten varda beviljade, att ifrån och med den 1 Maji innevarande år beräknas och af Riksdagskostnadsmedlen utgå; äfvensom, och då, i anseende till det, jemförelsevis med förra Riksdagen, vid den nuvarande befintliga större antal af motioner samt af ännu oafgjorda mål, synes kunna antagas, att de från Utskottet utgående Rikets Ständers Skrifvelser blifva i antal åtminstone ungefärligen lika med det vid förra Riksdagen, Utskottet, för att ej vidare med framställningar i detta ämne R.
St. besvära, nu Exp. Utsi.
Skrift», N:o 158- 377 nu tillika vördsamt anhåller, att till de, vid sådant förhållande, oundvikliga ytterligare renskrifningskostnader, matte, i likhet med hvad vid sistförflutne Riksdag egde rum, af R.
S. beviljas ett serskildt anslag af 3oo Rd. Banco, att, uppå reqvisition af Utskottets Ordförande, till dess disposition för nämnde behof från Rikets Ständers RiksgäldsContoir utanordnas.
Stockholm den 4 September 1829. JV: o 1.58.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 10 Sept. 1829- Preste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse„ angående Cancellie-Styrelsens HaiulCassas förflyttning till RiksgäldsContoiret j i händelse af förenämnde Embetsverks upplösning. S. A. K.
Uti underdånig Skrifvelse den 22 December 1823 hafva Rikets då församlade Ständer, med öfverlemnande af deras Serskilda Utskotts Betänkanden, angående så väl rättsfrågors afskiljande från Förvaltningsverken, som dessa senares förändrade organisation, samt, under åberopande af dervid anförde lmfvudgrunder, hos E.
Bihang t. R. S;s Fröt. 4 378 Exp. Ut sk.
Skrif a. N:o 158,159. K. M. i underdånighet anhållit, det läcktes E. K.
M. till verkställighet befordra de delar af bemälde Utskotts förslag, hvilka E. K. M. funne ledande till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal; och som R.
St. vid sistförflutne Riksdag, vid pröfningen af detta ärende, och då, uti Serskilda Utskottets ofvanherördeBetänkande, framställning,uppå anförde skäl, blifvit gjord, att Cancellie-Styrelsen måtte, vid Styrelseverkens förändrade organisation, upplösas, funnit godt besluta, det den i a §.9 mom. af Kongl. Cancellie-Ordningen omnämnde HandCassa, som för närvarande är ställd under Cancellie-Styrelsens vård, skulle, i händelse af detta Embetsverks ifrågaställde upplösning, lill Rikets Ständers RiksgäldsContoir förflyttas och under dess förvaltning ställas, men någon underdånig anmälan icke finnes vara hos E. K. M. gjord om Rikets vid förlidnc Riksdag församlade
Ständers i sistberörde afseende fattade beslut, hafva R.
St. ansett sig böra detsamma nu härigenom i underdånighet anmäla.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 10 Sept. 1829- Preste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers itnderdåniga Skrifvelse, om förändring af Stadgandet i Kongl. Placa - Exp. Utsi.
N:o 159. 379 tet elen 2 y Augusti 1/23 j angående vil koren för Bergsbruks anläggande.
S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva, under innevarande Riksmöte, framställningar blifvit gjorda om upphäfvande af Stadgandet i Kongl. Placatet den 37 Augusti 1733, enligt hvilket hvart tionde Skeppund eller Tunna af den tillverkning, som hemtas från Grufvor eller Malmstreck på Krono- och Kronoskattegrund, måste till E. K. M. och Kronan erläggas, då för sådana tillverkningar å Frälsegrund endast hvart trettionde utgöres; och enär, jemte öfvervägande deraf, att hvarje medborgare numera eger rättighet att förvärfva sig besittning af jord utaf hvad natur som helst, och, så vidt Staten eller enskilde derigenom icke förnärmas, får densamma, på sätt honom för godt synes, bearbeta, samt att, enligt den af Rikets St. år 1809 stadgade grundsatts, alla lofliga medel och tillgängliga förmoner må begagnas för näringsflitens utveckling, hos R.
St. äfvenledes i betraktande kommit de olägenheter och förluster, hvilka så väl för Staten som för den enskilde uppkomma genom ofvan åberopade Författnings tillämpning, i det att rika tillgångar af dyrbara rå-ämnen måste lemnäs obegagnade endast i följd af den jordens natur åtföljande dryga beskattning, då de deremot lindrigare skattlagde kunnat bereda sysselsättning åt en talrik personal och blifva föremål för en lönande export, hvarigenom 380 Exp. Utsi.
I orsing lill urul.
Skrif v. N:o 159? 160.
Statens dirccta inkomst äfven befrämjats; sä, och då erfarenheten jemväl visat, att Bruksrörelser, och synnerligen Alunverk, hvilka till Kronan erlägga hvart tionde Skeppund eller Tunna af sin tillverkning, måst, för att kunna ega bestånd, tillerkännas förlängning i frihetsår, hafva R.
St. funnit skäligt besluta, att afgifterne till Kronan för de Bruks- och Bergsanläggningar, sorn hädanefter skattläggas, af den Class, för hvilken årliga afgifterne till K. M. och Kronan utgå med vissa Procent af tillverkningens belopp, må bestämmas efter enahanda grund, eller till hvar trettiondedel, ehvad rudimaterier hemtas å Frälse- eller Krono- och Kronoskattejord, emedan de med nämnde handteringar förenade förlags- och brukningskostnader iiro af jordens natur oberoende; med underdånigt tillkännagifvande af hvilket sålunda fattade beslut R.
Uppl. o. godk. hos Ridd. ochfAdeln d. 10 Sept. 1829.
Preste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående behof vet af nja Provincial-Läkares tillsättande liti åtskilliga delar af Riket. S. A. K.
Genom åtskilliga, inom samtlige Riks-Stånden, gjorda framställningar, angående angelägenheten af Exp. Etsk.
N:o 160. 381. en förbättrad Läkarevård på Landet, samtbehofvet af nya Provincial-Läkarebeställningars inrättande uti uppgifne Landsorter, har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att flere Provincer finnas, hvilka, i anseende lill deras vidsträckthet och större folkmängd, äro i saknad af erforderligt Läkarebiträde.
Vid sådant förhållande, och då alla Rikets invånare i Statsbördornes utgörande och således äfven i kostnaderna för helsovårdens befordrande deltaga, samt fördenskull, utan undantag, böra cga lika rätt att dela förmonerne deraf, hafva R.
St. ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes, efter förutgången undersökning om Läkarevårdens nuvarande tillstånd i Provincerne samt behofvet af förbättringar derutinnan, låta upprätta ett förslag till en allmän reglering af Provincial-Läkarevården öfver liela Riket, hvilket förslag, sedan vederbörande Autoritetcr deröfver hörde blifvit, torde i Nåder varda öfverlemnadt till Rikets Ständers vidare åtgärd, vid näst infallande Lagtima Riksmöte; hvarjemte R.
St. få hos E. K. M. i underdånighet tillkännagifva, att, på det under tiden, eller intilldess ifrågavarande reglering af Läkare-personalen kan hinna pröfvas och fastställas, tillgångar icke måtte saknas att, genom extra Provincial-Läkares tillförordnande, uppå obestämd tid, uti sådana delar af Riket, som af tillökadt Läkare-biträde äro i största behof, afhjelpa de mest grundade af de många klagomål, hvilka hos R.
St. i det-' ta afseende nu anförde blifvit, R.
St. gedlfun - 382 Utsi.
Exp. Förslag till und.
N:o 160,161. nit, alt till E. K. Maj:ts Nådiga disposition, intill nästa Riksdag, uppå RiksStatens ardra HufvudTitel, afsätta en summa af Två Tusende Riksdaler årligen, att för ändamålet användas, der bristen å Läkarevård pröfvas störst och angelägnast att afhjelpa.
JY:o 161.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 10 Sept. 1829.
Preste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse 3 angående angelägenheten af en allmän reglering om Kronohrefbärings-skyldigheten.
Som, i anledning af Rikets Ständers, vid i8i5, 181y och 1818 samt i8a3 årens Riksdagar, tili K.
M. framförda underdåniga önskningar om Nådigt afhjelpande af öfverklagade olägenheter, hvilka genom den vissa Krono- och Kronoskattehemman ålagda Krono-brefbärings-skyldighet tillskyndas innehafvarne, någon anstalt ännu icke blifvit allmänneligen vidtagen, samt, under nu påstående Piiksmöte, flera klagomål emot denna ojemnt fördelade och, tili utsträckning, af godtycket synbarligen beroende skyldighet å nyo äro vordne anförde; så hafva R. St., vid Exp. Utsi;.
Forsing till uncl.
N:o iC>i.
383 såclant förhållande, trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes, till allmän efterrättelse, i Nåder stadga och förordna: att Kronobrefbäringen, inom de Län, der denna skyldighet, enligt Kongl. Författningar, hemmansegarne åligger, icke må oftare, än t vänne gånger i veckan, utgöras, på de dagar, som af E. K. Maj:ts Befallningshafvande derföre utsättas, så vida icke ärendets vigt och angelägenhet gör undantag derifrån oundvikligt; såsom vid Durchmarcher, Kungs- eller Kronoskjutsningar, skallgångar, skogseldar o. d., i hvilka fall brefven böra med ridande bud förtställas, samt, till förekommande af missbruk, ärendets beskaffenhet jemväl, i korthet och i allmänna ordalag, utanpå brefvet finnas antecknadt; att E. K. Maj:ts Befallningshafvande, hvar inom det honom Nådigst anförtrodde Län, böra, i enlighet med nu föreslagna grunder och efter Socknarnes hörande i ämnet, uppgöra reglering om Krono-brefbäringen; samt att, vid 'e sammankomster inom Socknarne, som för detta ändamål komma att ega rum, det må vara Socknemännen tillåtet att sig emellan och frivilligt öfverenskomma, huruvida enskildes bref ■skola med Krono-brefbärings-posten få åtfölja, 4itan att något allmänt stadgande i detta afseende, från Statsmagternes sida, må meddelas.
Rikets Ständer framhärda etc. 384 Exp. Utåk.
JV:o 162.
Pr este-S landet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseom upphörande af den Kronan hittills förbehållna optionsrätt till de uppå Kronoskatte] ord växande Mäste- och Storverksträd. S. A. K. Sedan R. St., uti Skrifvelse den 1 g nästlidne Augusti, med anledning af E. K. Majrts Nådiga Proposition, rörande Ekskogarne i Riket, underdånigst anmält deras heslut, att en fri dispositionsrätt öfver nu eller framdeles å Kronor skattejord växande Ekar må, emot stadgade lösningsvilkor, få af Skattemannen tillgodonjutas; så liar Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att, genom 10 Gap. 3 §.
ByggningaBalken ännu är föreskrifvet, att Masteträd, som på skattejord finnes, ej må huggas eller säljas förr, än det Kronan hembudet är, vid hot af Femtio daler; och som härvid är i vordet upplyst, att denna Kronan förbehållna uråldriga optionsrätt till Mäste- eller Storverks-- träd icke, under de Fyratio sista åren, varit för Rikets Flotta begagnad, enär det ansetts och ännu anses vida fördelaktigare, att af enskild» Spe - JExp.
N:o 162- 365 Speculanter på leverance betinga dylikt för Kronans Varf behöfligt virke, än att detsamma i aflägse belägne Provincer låta upphugga och med dryg kostnad till Flottans Stationer transportera, få R.
St. alltså bos E. K. M. i underdånighet - hemställa, att, med upphäfvande afförrberörde mom. i allmänna Lagen, i Nåder stadgas måtte, att Kronoskattehemmans-egare skall nu och framgent erhålla fri dispositionsrätt öfver alla antingen redan befintlige eller framdeles uppväxande Mäste- och Storverksträd, emot det att af hvarje helt Kronoskattehemman och, i förhållande dertill, af hvarje mindre hemmansdel utaf sådan natur, såsom vederlag för nämnde rättighet, till den under RiksgäldsContoirets vård ställda SkogsPlanteringsCassan, i samma ordning som för lösen af Ekeskog fastställd är, 24 sk.
B:co erläggas; dock att undantag härifrån må ega rum för de hemman och hemmansdelar af Kronoskattenatur, som Ekeskog, efter af R.
St. gillade lösningsgrunder sig förvärfva och för hvilka hemman Masteträd må anses under samma lösen jemväl inbegripne.
Bihang t, R, S;« Prot, iOtdtt Sami* 49 386 Exp. Utsi.
Fordag till and.
JV:o 16 3.
Uppl. o. godk. lios Ridd. oell Adeln d. 10 Sept. 1829.
P reste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 ■— — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i frågan om anslående af ett Kronan tillfallet
Dana-arf lill en Scholafond i Kaltio Församling af Upsala Stift. S. A. K. Tili E. K. M. liar DomCapitlet i Upsala, medelst underdånig skrifvelse, öfverlemnat en af Vahlö
Församling i underdånighet framställd anhållan derom, att ett, i stöd af vederbörande HäradsRätls af Lagmansjötten fastställde och Laga kraftvunne Dom, till E. K. M. och Kronan hemfallet
Dana-arf, belöpande, enligt Bouppteckning, till 2,977 R:dr 9 sk. 8 rst.
Banco, efter afl.
Kyrkoherden J. J. Hörners efterlemnade och äfven afl.
Enka Helena Catharina Hörnerfödd Hagström, hvilken i lifstiden varit inom bemälde Socken bosatt, måtte af E.
Iv. M., i likhet med livad år 1810 vid ett dylikt tillfälle i Norr Telje Stad skall hafva egt rum, i Nåder anslås till Fond för en Scholinrättning inom ofvannämnde Församling, som deraf vöre i största behof, och hvarigenom densamma j hvilken nu icke hade någon Comminister, äfven kunde, i händelse den blifvande Scholmästaren derjemte borde vara Prest, vinna Fxp. UtsJc.
Skrif v. N:o 163* 387 en behöflig tillökning i Presterligt biträde; hvilken framställda underdåniga anhållan DomCapitlet, under vitsordande af förrberörde uppgifne omständigheter, med dess underdåniga förord till Nådigt bifall beledsagat.
Med tillkännagifvande häraf, samt att, i anledning af gjord underdånig anmälan, det fader- oeh moderlösa barnen Mathilda Maria och Charlotta Östlund, som varit vårdade och försörjde af bemälde KyrkoherdeEnka, genom hennes i vederbörlig ordning lagligen bevakade testamentariska disposition af den 8 Sept. 1820, fått sig af qvarlåtenskapen anslaget ett årligt understöd af Ett Tusende R:dr B:co, under disposition eller förvaltning af Vahlö Församlings Fattigvård, E. K.
M. anbefallt Dess JustitiaeCanceller, att, med afseende å E. K. Maj:ts och Kronans härunder beroende rätt, tillse, att densamma blefve behörigen bevakad samt låta förhållandet vederbörligen undersöka, har E. K. M., medelst Rikets Ständers Statsutskott den 16 sisth Maji meddelad Nådig Skrifvelse jemte handlingarne i ämnet, till R.
S. öfverlemnat frågan, huruvida det belopp af Enkan Hörners qvarlåtenskap, hvilket såsom Dana-arf kan komma att E. K. M. och Kronan tillfalla, må till det af Vahlö Församling i underdånighet framställda behof och gagneliga ändamål få användas.
S. i öfvervägande tagit, och då, enligt hvad upplyst blifvit, Barnaundervisningen inom Vahlö Församling, hvarest ifrågavarande
Dana-arf fallit, befinnes i ett ganska beklagansvärd! tillstånd, enär, utom 7 fjerdin - 383 Exp. Vak.
Skrif v. N:o 163,164- gar spannmål årligen, något anslag icke finnes till bestridande af dertill erforderlige utgifter, och Consistorium, i anseende till det högst nyttiga ändamål, som Församlingen m eds in ofvanberörde underdåniga ansökning åsyftat, nemligen att med dess biträde kunna derstädes grund- > lägga en Undervisningsanstalt för Församlingens fattigare barn, äfven understöd! den underdåniga ansökningen; hafva R. S., med afseende jemväl derpå, att Enkan Horners efterlemnade qvarlåtenskap tili det mesta blifvit inom nämnde Församling förvärfvad, velat bifalla, att det belopp af samma qvarlåtenskap, hvilket såsom Dana-arf kan komma att E. K. M. och Kronan tillfalla, må till det af Vahlö Församling anmälda behof få användas.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adela d. 21 Sept. 1829.
Preste-Ståndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — — , Bonde-Ståndet d. 23 — —* Rikets Ständers underdåniga Skrif velse , angående begärdt anslag af allmänna medel till hemmanet Mellhys inköpande för Staden Strömstads räkning.
S. A. K. G enom Remiss af den 28 sistlidne Mars, har JSxp.
Färsing till und.
Skrifvelse N:o 164. 389 E.
Iv. M. till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnat handlingar, rörande RiksdagsFullmägtigen för Staden Strömstad, Sam.
Meyers, å Stadens Äldstes och Borgerskaps vägnar, till E. K.
M. ingifna underdåniga ansökning, att, sedan icke allenast större delen af Stadens betesmark, ulan ock nära hälften af den plats, hvarå Staden är bygd, genom rättegång med egaren af hemmanet Mellby, blifvit densamma frånyttnna, E. K. M. täcktes, med afseende så väl derå, att Borgerskapet vore oförmöget att inom sig skalla tillgång till erläggande af nedsatt köpeskilling för omförmälde, nu mera till salu vasande, hemman, som äfven uppå flera andragna serdeles omständigheter, i Nåder bevilja anslag af allmänna medel till hemmanets inköpande för Staden Strömstads räkning.
R. St., som, efter erhållen del, från SlatsIJtskottet, af E. K. Maj:ts högstberörda Nådiga Remiss, tagit i öfvervägande hvad i detta mål anfördt blifvit, få, i anledning deraf, i underdånighet anmäla, att, enär en så beskaffad utgift, som den ifrågavarande, destomindre synes böra af Statsverkets för andra oundgängliga behof påräknade medel bestridas, som andra Rikets i betryck varande Städer icke lära sakna lika giltiga skäl, som Strömstad, att af det allmänna begära understöd, R.
St. alltså godtfunnit, för deras del, besluta, det några Statens medel till inlösen af hemmanet Mellby, för Strömstads Stads räkning, icke må användas.
Rikets Ständer framhärda etc. 390 Exp. Utsk.
JV:o i65.
Uppl. o. godk. lios Ridd. och Adeln d. 21 Sept. 1829.
P reste-S tände t d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 23 — — Bonde-Ståndet d. 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse an~ gående af Inspectoren II.
Håkansson i underdånighet sökt eftergift af ohetaldt arrende för Gripsholms Kungsladugård.
S. A. K. O enora Remiss af den to sistlidne ApGl, liar E. K. M. tili Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverleranat handlingar, rörande en af Inspectoren II.
Håkansson till E. K.
M. ingifyen underdånig ansökning, att, sedan E. K. M., uti Nådig Skrifvelse till Dess och Rikets KammarCollegium, den a5 April 1826, förordnat, att Håkanssonj hvilken då emot arrende innehade Gripsholms Kungsladugård, i anseende till lidna betydliga förluster vid den år i8a5 santina Kungsladugård öfvergångna vådeld, skulle, så vida Löftesmännen för arrendet det raedgåfyo, lemnäs anstånd, till dess Kungsladugården afträddes, med betalningen så väl af hvad utaf i8a5 års arrende kunde vara ohetaldt, som af arrendet för den återstående tiden, E. K. M, täcktes, med behjertande af det utblottade tillstånd, hvari Sökanden med hustru och flera öförsörjda barn sig befunne, efter det ej mindre den timade olyckan, än sedermera hafda kost - Exp. Utsi.
Forsing till lind.
Skrif o N-.o i6r>.
391 nader af uppgifven beskaffenhet, medtagit hans få tillgångar, antingen af Gunst och Nåd befria honom ifrån betalning af det återstående arrendet för Kungsladugården eller ock den af honom sålunda gjorda underdåniga anhållan till K.
St. framställa, och emedlertid, intilldess Stäuderne sig deröfver yttrat och E. K. M.
Sitt Nådiga beslut fattat, i Nåder anbefalla inhibition med arrendets utkräfvande.