Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Kongl. Maj:t beslöt, alt kalla Rikets nu församlade Ständer till Faddrar vid Kongl. Majrts kärälskelige Sonsons, Hans Kongl. Höghet Hertigens af ÖsterGöthland, Döpelse-act, förklarade Kongl. Majit sitt syftemål vara, att, i öfverensstämmelse med Dess Konungsliga och Faderliga böjelse, genom ett ytterligare af Religionen helgadt band, fästa denna Kongl.
Majlis nyfödde afkomling vid det trogna Folk, hvars öden Han under kommande tider skall dela, och Kongl. Majrts bestämda föresats var derjemte, att söka afböja alla sådana anledningar till ökade utgifter för Nationen, hvilka möjligen kunde hemtas af de serskildta och närmare förhållanden, hvari Kongl. Majrts tredje Sonson befinner sig till Rikets Ständer, såsom Dess Faddrar.
4 Kongl- Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.-o ^.8.
Till Kongl. Maj:ts kännedom har sedermera kommit, alt hos Ridderskapet och Adeln en Motion blifvit gjord, om anslående af en Faddergåfva åt Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergöthland.
Majit gör den fullkomligaste rättvisa åt de tänkesätt, som föranledt denna framställning; men trogen sin första redan förut fattade föresats, skyndar Kongl. Majit nu, att för Rikets Ständer tillkännagifva sin önskan, att den ifrågavarande Motionen ej må få någon vidare påföljd.
De bevis af kärlek och underdånig tillgifvenhet, som Kongl.
Majit så ofta emottagit af Rikets Ständer och af Nationen, äro djupt förvarade i Kongl. Majits hjerta, och Kongl. Majit skattar högt den allmänna glädjen, som yttrat sig vid närvarande tillfälle.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse Välbevågen.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. D. v. Schulzenheim.
Bil- till K. M. Nådiga Skricfvelse N.o 4$- $ Prolocoll, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 2 Februarii 182g.
N ä i’ v a i’ a n d e: Justitiae Stats-Ministern II. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Stats-Råden: H. E. Pir Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Undertecknad PIof-Ganceller.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af en väckt fråga om en Faddergåfva till Hans Kongl. Höghet Hertigen af östergöthland; hvilket Förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, uppå SiatsRådets underdåniga tillstyrkande, af Kongl, Maj:t i Nåder gillades; och skulle, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, af unJerteck - 6 Kongl.
Majds Nådiga Skrifvelse N;0 nåd Hof-Canceller contrasignerad, till Ri* bets Ständer på vanligt satt expedieras.
I» fidem D. von Schulzenheim, N:o 49.
KONGL. MAKTS Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse,, angående Riksdagens f örlängande ; Gifvet, Stockholms Slott den 11 Februarii 182g, Med afseende å de många och vigtiga ännu återstående mål, som icke möjligen hinna afslutas, inom den uti Grundlagen för Riksdagen bestämda tid af Trenne Månader, ifrån den dag eller den i5 sistlidne November,’ då Kongl. Majlis Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof blifvit lill Rikets Ständer öfverlemnad, hafva Rikets Ständer, genom underdånig Skrifvelse af den 6 i denna månad, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, alt Riksdagen må på En månad , räknad från den i5 innevarande Februarii, varda förlängd.
. Bil. till K. M. Nådiga Skrifvelse N.o 49• 7 Kongl, Maj:t liar, med stöd af stadgandet i 109 §. Regerings-Fortnen, till denna Rikets Ständers anhållan härmedelst velat Jemna sitt Nådiga bifall; kommande Sålunda Riksdagen att till den 17 nästkommande Mars varda förlängd.
Maj:t fÖrblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
ProtoColf hållet inför Hans Majit Könungen uti Stats - Rådet på Stockholms Slott den 11 Februarii 182g.
Justitias Ståts-Ministern II. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Hr Grefve Rosenblad. H, E. Hr Grefve Mörner. 8 Bil. till K. M. Nådiga Skrifvelse N.o 49* H. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Undertecknad Hof-Canceller Undertecknad Hof-Canceller uppläste i underdånighet ett, på Nådigste befallning, uppsatt Förslag till Kongl. Majrts Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande Riksdagens förlängning; hvilket Förslag, sådant detsamma vid detta Protocoll finnes hilagdt, uppå Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Maj:t i Nåder gillades; och skulle, i öfverensstämmelse dermed, Nådigt Svar, af Undertecknad HofCanceller contrasigneradt, till Rikets Ständer, på vanligt sätt expedieras.
% In fidem D. <von Schulzenheim.
STOCKHOLM, tryckt i Écksteiiiska Tryckeriet, 1820.
Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
No So. i N:o 5o.
MAJ:*TS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats - Utskott, angående afskrifning af f örra Magazihs'- Fondens äldre fordringar för undsättnings-spannmål samt grunder för framtida behandlingen af lika beskaffade fordringar; Gifven Stockholms Slott den i3 Februarii 182g.
Sedan Kongl. Maj:t, i anledning af flera lios Kongl. Majit gjorda underdåniga anmälanden om afskrifning af åtskilliga äldre fordringar för utborgad undsättningsspannmål, i Nåder förklarat, att frågan derom torde vid denna Riksdag till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas; så vill Kongl» Majit nu i Nåder meddela Rikets Ständers Stats-Utskolt en af vederbörande författad uppgift om dylika fordringar för den föregående tiden till 1824 års slut, jemte handlingarne i alla mål af denna beskaffenhet, som äro fullständigt utredda.
Ofvannämnda uppgift upptager en summa af 55,732 R:dr l\i sk. G rst., hvarutaf “Bill. till />•
Fröt. 1828 och182g. 1 Sami., 2 Band. i3:de Iläft. 1 2 Kongl■ Maj:ts Nådiga Propos. N.o 5o. för Fahlu Län ensamt 42>735 R:dr 44 3 rst., härrörande lill största delen ifrån nndsättnings-anstalter åren 1782 till och med 1788 samt år 1801.
Maj:t, som anser alla, sedan år 1825 redan uppkomna eller hädanefter uppkommande, frågor om afskrifning af fordringar för utborgad undsättnings-spannmål i de fall, då allmänt gällande författningar om afkorrtning icke kunnat vinna tillämpning, äfven böra i utredt skick till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas, framställer i sammanhang härmed, till Rikets Ständers Rifall, följande grunder för indrifvandet af de nu hos innevånarne i flera
Län utestående fordringar för undsättnings-spannmål, tillhörande dels förra allmänna MagazinsFonden, dels det, till anskaffande af Säd efter 1826 års missväxt begagnade Creditivet i Rikets Ständers Bank, nemligen: 1:0
Att, till bevarande af det allmännas fördel i möjligaste förening med Låntagarnes, det må af Kongl. Majrtbero, att, då spannmåls-lånen i vissa Socknar eller Orter icke kunna, utan Låntagarnes obestånd, på redan bestämda tider gäldas, efter pröfning af de i hvarje fall förekommande omständigheter och vederbörande Kongl. Maj:ls Befallningshafvandes hörande, bevilja ränte - Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
No So. 3 fritt anstånd med återbetalningen på lämpliga terminer, under vilkor af fortfarande säkerhet för Lån-beloppet. 2:0
Att, i likhet med hvad hittills vSrit iakttaget, vid indrifningen af Statens fordringar för undsättnings-spannmål, Låntagarnes dragare och åkerredskap eller deras nödvändigaste husgeråds- och klädes-persedlar icke må utmätningsvis försäljas, utan endast med qvarstad beläggas, samt att försäljning af fastigheter, till gäldande af sådana skulder, ej eller må ega rum. 3:o Att
Löftesmän för undsätlningsskulder, så vidt de ikläda sig fortfarande ansvarighet, icke må sökas förrän sjelfva Låntagarnes oförmögenhet att betala blifvit utrönt. 4:o
Att, der gemensam ansvarighet af Socknarnes innevånare ej blifvit tillväga— bragt, afkorrtning må, efter föregången undersökning vid Sockenstämma, och pröfning af Kongl. Marjts Befallningshafvande, medgifvas af fordringar för undsättnings-spannmål, som dels måst i små qvantiteter till lifs-uppeliälle utan borgen lemnäs fattige arbetare, dels blifvit utborgad till mindre liemmans-brukare, hvilka, jemte deras löftesmän , slutligen kunna finnas alldeles oförinögne till skuldernes betalande.
4 Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N.o 5o.
Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Datum ut supra. 4 CARL JOHAN.
Utdrag af Protocollet öfver Handels* och Finance - Ärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats- Rå* det å Stockholms Slott d. i3 Februarii 182g.
Justitia} Stats-Ministern, H. E.
Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr.
Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosettblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Bil. till K■ M. Nådiga.
F ropos. N.o 5o. 5 II. E. Ilr Grefve Löwenhjelm.
Friherre af Nordin. Schwan,* Grefve af Ugglas Ilof-Cancelleren -von Schulzenheim. Stats-Secreteraren Skogman.
Stals-Sccreteraren uppläsle i underdånighet till justering ett af honom, jemlikt Kongl.
Maj:ts förut meddeldta Nådiga beslut, författadt förslag till Kongl. Maj:s Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående afskrifning af förra MagazinsFondens äldre fordringar för undsättningsspannmål, samt grunder för framtida behandlingen af lika beskaffade fordringar.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, samma förslag, sådant det vid Protocollet finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befallte, att Dess Nådiga Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständers Statsutskott afgå.
Ex, ProtocoIIc W. Bergman.
6 Kongl, Maj.-ts Nådiga Propos.
No 5i N:o 5i.
MJJ.TS Nådiga Proposition till Piikcts Steinder, i afseende på undsättningsskuldernas likviderande i Skaraborgs Län; Gifven Stockholms Slott den i3 Februarii 182g.
Jemte anmälan om fortgången af den, efter 1826 års missväxt, till Skaraborgs Läns nödställda invånare utlemnade undsättnings-spannmålens liqviderande , liar Kongl. Majrts
Befallningshafvande i berörde Län, uti Skrifvelse den 1 December förlidet år, inför Kongl. Maj:t i underdånighet framställt behofvet af lindring i de lör samma spannmål bestämda återbetalningsvilkor, under yttrad öfvertygelse, att de återstående undsättnings-skulderne i Länet icke kunna i föreskrifven ordning indrifvas, utan att förorsaka en mängd invånares fullkomliga obestånd, och i betydlig mon motverka de åtgärder, som blifvit vidtagna till jordbrukets förbättring i Länets vidsträckta slättbyggd , hvilken, i följd af ett otjenligt bruknings-sätt, ännu är i Bördighet vida underlägsen hvad den, med afseende på jordmonens naturliga godhet, borde vara.
Majrts Befallningshafvande påkallat Kongl.
Maj.ts Nådiga Propos. N.o Si. 7 Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet å vigten oell angelägenheten af enMagazinsInrättning, hvarigenom detta Län kunde i framtiden tryggas emot de olyckliga följderna af inträlfande missväxter, och i detta afseende i underdånighet föjeslagit en ändamålsenligare organisation af SockenMagazinerne i Länet, i följd hvaraf dessa Magaziner borde innehålla ett efter Sockliarnes folkmängd lämpadt spannmåls-förråd, som aldrig utborgades annorlunda än då, efter noggrann pröfning, det befunnes, att verklig nöd vore förhanden, utan deremellan af Socknemännen endast årligen utbyttes emot spannmål af ny skörd; hemställande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet, om icke, till befordrande af denna nyttiga inrättning, sorn sannolikt skulle i framtiden bespara Staten all kostnad för invånarnes undsättning i missväxt-år, den, efter 1826 års felslagna skörd, till Skaraborgs Län af Staten lemnade undsättningen, måtte till det belopp, som ännu icke är inbetaldt, upplåtas såsom fond för dylika Magaziners organiserande, samt att den ännu oguldne undsättnings-spannmålen alltså mätte af undsättnings-tagarne få innan 1829 års slut in natura återlemnas, och derefter fördelas emellan alla Länets Socknar, i mon af hvarderas hemmantal och folkmängd, emot 8 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.-o Si. förbindelse för Socknarné dels att förvalta fonderna på öfvan-omförmäldta sätt, och, der det blefve nödigt, öka dem till ett för ändamålet erforderligt belopp, dels att för den från Staten . erhållna spannmålen erlägga betalning på tio års tid med en tiondedel årligen efter hvarje års markegångspris.
Enligt upprättade redogörelser och öfverslag utgjorde Skaraborgs
Läns skuld för anskaffad ochutborgad undsättnings-spannmål, beräknad till inköpspris, med tillägg af alla omkostnader, efter deraf verkställd ■utdelning, 295,569 R:dr 20 sk. 3 r:st., som, under loppet af åren 1827, 1828 och 1829, med en tredjedel årligen bordt betalas, samt dessutom 3,759 R:dr 3 sk. och 1,7*28 tunnor 8 kappar Råg, sorn emot hvarje församlings gemensamma ansvarighet blifvit med 2:ne års betalnings-anslånd och med rättighet i afseende på spannmålen att återleverera densamma in natura, utlemnade till understöd åt sådana behöfvande, hvilka icke kunnat ställa den säkerhet för återbetalningen, sorn i allmänhet blifvit föreskrifven.
Af dessa skulder hafva hittills endast omkring 88,5oo R:dr blifvit indrifne; och Kongl. Maj:t har, dels i följd af DessBefallningshafvandes underdåniga framställningar om tillståndet i Länet, hvars Kongl. Maj.ts Nådiga Propos.
N:o 5l. 9 allmoge jemväl är skuldsatt i Banco-Disconten, hos andra allmänna Cassör oell hos enskilde för icke obetydliga summor, och dels med afseende a flere lill Kongl. Maj:t inkomna ansökningar om lindrigare betalnings-vilkor, funnit Sig föranlåten att tills vidare låta inställa uppbörden af de återstående undsättnings-skulderne hos alla de låntagare, sorn kunna förete bevis, att deras borgesman under tiden fortfara i den af dera ingångna ansvars-förbindelse.
Då det redan är ådagalagdt, att Statens fordran för den till Skaraborgs Län leuiT. nade undsättning svårligen kan, äfven med den största varsamhet, till fullo indrifvas, utan att derigenom motverka undsättningens hufvudsakliga ändamål, som icke allenast är att afhjelpa ögonblicks behof, utan äfven på det hela, så vidt ske kan, förekomma de nödlidandes undergång, och det af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande uppgifna förslag till förbättrad organisation af Socken-Magazinerne i Länet på en gång innefattar en möjlighet att få Statens fordran i det närmaste godtgjord, och lofvar att i framtiden bespara alla dylika från directa undsättnings-anstalter å Statens sida nästan alltid oskiljaktiga förluster, så finner Kongl. Maj:t
Sig ega anledning, att till Rikets Ständer öfverlemna hvad Kongl. lo Kongl. Ma/.-ts Nådiga.
Propos. N.o 5f. Maj:ts Befallningshafvande i förberörde måt • to i underdånighet hemställt, till det afseende, som utaf omständigheterna föranledes.
Kongl. Maj:t förbljfver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-är enden, hållet inför Haris Maj:t Konungen j uti StatsRådet å Stockholms Slott den i3 Febr uar ii 18 sig.
Närvarande: Justitia» Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: II.
E. Ilr Grefve Rosenblad. II.
Nådiga P ropos. N.o Si. u II.
E. Ilr Grefve Löwenhjelm.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Slats-Secceteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett af honom, jemlikt Kongl. Majrts förut meddeldta Nådiga Beslut, författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i afseende på undsättnings-skuldernas liqviderande i Skaraborgs Län.
Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stals-Rådets underdåniga tillstyrkande, samma förslag, sådant det vid Prolocollet finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befallte, att Dess Nådiga Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo Wilh.
Bergman. 12 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrif v. No S2.
KONGL. MAJ.-TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskottj angående förändring och reduction af hemmans-räntorne i de
Län der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförda; Gifven Stockholms Slott den i3 Lebruarii 182g.
Sedan förnyad fråga blifvit vid sistförflutna Riksdag väckt att, genom ränte-persedlarnas förminskning eller omsättning till antal och beskaffenhet, ej allenast tillvägabringa större reda och enkelhet i Kronans Räkenskaper, samt lätthet för de skaltskyldige att sjelfve beräkna sina utskylders belopp efter markegångarna, utan äfven bidraga till minskning i antalet af de Tjenstemän, hvilka för det närvarande vid Uppbörds - och Redogörelse-Verket erfordras, samt Rikets Ständer, enligt hvad förut, genom den år i^55 tillförordnade Commissionen och Kammar-Collegii underdåniga Betänkande den 16 October 181 o, blifvit i ämnet upplyst, funnit några Döfve!-vinnerliga svårigheter vid en sådan Ränte-persedlarnas reduction icke förekomma , saen likväl ansett någon förändring här - Kongl. Maj.is Nådiga Skrif v. N.o fo. i3 Utinnan icke böra ega rum förrän» genom upprättadt förslag, blifvit ådagalagdt, att vid uträkning af både de. gamla och blifvande räntepersedlarries värde efter markegångspris för tio år, någon skillnad i skattens belopp ej uppstod; så har, jemlikt Rikets Ständers i följd häraf gjorda underdåniga anhållan, Kongl.
Maj:t i Nåder anbefallt Dess och Rikets Kammar-Collegium att, efter de i Collegii ofvanberörda underdåniga betänkande uppgifna grunder, utarbeta och till Kongl. Maj:t i underdånighet insända förslag till ifrågavarande förändring och reduction af hemmans-räntorna för de Län, der desamma nu finnas i en mängd persedlar utförda» Kammar-Gollegium, som i ämnet hört Vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, har nu mera, jemte dessas afgifna yttrande, till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnat ett sådant förslag, och dervid anmält, att, i stället för de hittills brukliga flerfaldiga ränte-artiklar, nya persedlar blifvit, efter orternas serskildta förhållanden, till möjligen minsta antal uppförda för följande
Län, der en sådan reglering ansetts af behofvet påkallad, nemligen för Upsala, Stockholms, Södermanlands, Östergöthlands, Gottlands, Calmar, Jönköpings, Kronobergs, Hallands, elfsborgs, i4 Kongl. Muj.ts Nådiga Skrif v. N.o 52.
Skaraborgs, Nerikes, Wermlands, Westman* lands, Gefleborgs och Wester-Norrlands
Län, samt för Götheborgs Fögderi i Götheborgs och Nordmalings Socken i Westerbottens
Län; hvarförutan Colleginm till öfversigt af förslaget i det hela, låtit upprätta ett serskildt sammandrag för alla Länen, hvil*
Let summariskt utvisar, huruledes reductionen utfallit, och hvaruti jemväl upptages ett Hemmans ordinarie ränta, så väl i Skånska Länen, Blekinge, Bohus Län och Jemtland, der Hemmans-räntorna utan förvandling utgå, sorn i Stora Kopparbergs
Län och Westerbotten, der Persedlarna äro så få och passande, att någon omsättning icke funnits behöflig.
Vid Ränte-persedlarnas omsättning har Collegium iakttagit de grunder, som, föreslagna i Collegii underdåniga Betänkande af den i6 0ctober 1810, Blifvit af så väl «Kongl. Maj:t som Rikets Ständer godkända , så att hvarken Öke- eller Ränte-dagsverken , hvilkas utgörande innebär en för Jordbruket tryckande tjenstbarhet , eller hö och halm, som vid de flesta Hemman icke utan afsaknad kan umbäras, eller skogs-producter, hvilkas forslande faller sig alltför kostsamt, blifvit bibehållna, utan dessa Persedlar förvandlade dels i spannmål, dels i ladugårds-producter, hvarjemte Tackjernet blifvit, såsom liufvud-ränte-perscdel bibehållet i ett Län Kongl. Maj.ts Nådiga Skrif v. N.o S2. i5 för Bergslags-orter, der Tackjärns-till verkningen utgör Hemmans-egarnes hufvudsakliga näring, samt skjäl-späck och fisk till betydlig del ingått i nya räntan för skärgårds-hemman , hvilkas förnämsta afkastning hem tas från hafvet: uppgående de föreslagna Ränte-Persedlarne i ofvannämnda 18
Län till ett antal af 12, nemligen spannmål, smör, fläsk, kött, talg, får, strömming, torr fisk, skjälspäck , tjära, tackjern och penningar. —•
I afseende på Vesterbottens och Norrbottens
Län har serskildt förekommit, att i räntan derstädes, som för alla Hemman lika utgår på belt Mantal med 2| tunna korn och 3 lispund 151 mark smör, sistnämnda bråk af | mark, i anseende till den i orten varande starka hemmansklyfning, föranleder till den största vidlyftighet och besvär i Räkenskaperna; och har Collegium, till undanrödjande häraf, i underdånighet föreslagit, att denna § mark smör, som för bela Provincen endast utgör 6 lispund 12 mark, måtte få utgå efter Krono■värdi och läggas till penninge-räntan.
Jemte det Collegium icke funnit nödigt att, vid Hemmans-Räntornas omsättning, göra någon åtskillnad emellan Jordeboks- och Ilemmans-Räntorna, utan sammanräknat dessa Räntors både Krono-vär - di och förvandlings-belopp efter hvarje orts olika undervisning och gällande författningar* har Collegium uträknat den sålunda till sitt rätta belopp bestämda gamla Hemmans-räntan efter medel-markegångs-priset, icke allenast under det i Collegii meranämnde betänkande af år i8iö föreslagna tiotal af år eller från och med 1778 till och med 1787, utan äfven under ett annat senare decennium eller åren emellan 1813 och 1824. då priserna mera omvexlat; äfvensom Collegium användt ett sådant reduetions- och förvandlings-sätt, att den nya räntan under dessa tvänne epoker, så nära som möjligt, skulle sammanträffa med den gamla både ttll krono-värdi och förvandlings-belopp, under förutsättning att, om detta ändamål kunde uppnås och likhet i ränte-beloppen vinnas, under tvänne så olika tidskiften, då dels stadga och säkerhet i myntet och deraf påräknad jemlikhet i varuvärden efter 1776 års myntrealisation, dels ock mera omvexling och olikhet i dessa varuvärden, sedan silfvermyntet kom ur rörelsen och en mångfaldigad sedelstock intog dess ställe, egtrum, det från ingen synpunkt vore att befara, att räntepersedlarnes omsättning, nu eller i framtiden, kunde leda till lörlust, vare Kongl. Maj.-ts Nådiga Skri/v. N.o Sa. 17 sig för räntegifvare eller räntetagare, utan ömsesidig fördel deraf kunna förväntas.
Genom att i mer och mindre mon till beloppet förändra hvad af hemmans-räntan nu i penningar utan förvandling utgöres, allt efter som det kunnat passa sig att få öfverensstämmelse emellan de nya och gamla persedlarnes kronovärdi, eller förmedelst penningeräntans begagnande till regulator vid persedel-jemkningen, och utan att ändock de penningar, som i nya räntan blifvit föreslagna, i betydlig mon öfverstigit hvad i den gamla ingått, men väl ofta kunnat blifva mindre, har Collegium varit i stånd att uppställa exempel på ett sådant reductions-sätt för vanliga skattehemman inom hvarje Län, som gifvit fullkomligt tillfredsställande resultat i ofvannämnda afseenden, under begge tidrymderna, för alla ofvan uppräknade Län, utom Stockholms, der den nya räntan, emellan åren 1778 och 1787 i någon betydligare mon understiger den gamla, till de skattskyldiges fördel, i följd deraf att hö- och halm-persedlarna jemte några flere, som, enligt de antagna grunderna, måste uteslutas, redan under förra epoken haft ganska högt vär Bih. till R.
Fröt. 1828 och 182g. 1 Saml.j 2 Band. rSule Ilcift. 1 i8 Kongl. Maj.ts Nådiga.
Skrif v. N.o 52. de, men ej, lika med andra persedlar, sedermera stigit i pris, samt att andra motsvarande persedlar icke varit att föreslå; anseende Collegium likväl denna omständighet icke böra verka någon betänklighet, enär reductionen snarare syntes leda till vinst för räntegifvaren i en ort, der grundräntan är högre, än i något annat Län i Riket.
Inseende möjligheten att, på lika sätt, ränte-persedlarnes reduction vid ett eller annat hemman äfven i andra orter, i följd af persedlarnes olikartade sammansättning, icke kan verkställas till den fullkomliga öfverensstämmelse i förvandlings-beloppen, under de bägge ifrågaställda tidrymderna, som Collegium vid de framställda exemplen uppnått, har Collegium, under öfvervägande efter hvilketdera tidskiftes medelpriser ränte-omsättningen i sådana fall borde utföras, funnit företräde böra lemnäs periodens medel-markegångs-priser i hvarje ort, hvilka äfven tjenat till efterrättelse vid beräkningen af Kronans blifvande inkomster i hemmans-räntor af Spannmål och andra persedlar, som, hittills till serskilda Stater upplåtna, nu, i fall de derom framställda förslag vunne framgång, skulle komma att till Stats-Verket indragas och utgöra tillgången för dessa Staters framtida aflöning Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifv. N.o 52.