Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:d *6* Utskotten hafva tagit denna framställning i behörigt öfvervägande, och då frågan derom , huruvida Orberga , Herrestads, Kjellstads, Raglösa och Wäfversunda m. fl. Socknar inom Östergöthlands Län , genom Skatte-; köp, kunna för framtiden varda bibehållne vid det mulbete för sina kreatur samt det skogsfång, som dessa Socknar från uråldriga tider uti Kronoparken Omberg af gunst och nåd fått åtnjuta , enligt Motionairens eget till— kännagifvande, för närvarande beror af Kongl. Maj:ts Nådigstepröfning, i anledning af Sockne-! männens derom gjorda framställningar vid den undersökning, som, till följd af Kongl.KammarCollegii, uppå Kgl» Maj.ts Nådigste befallning den 14 April 1824 utfärdade Circulaire-Bref, angående en förändrad reglering med Kronoskogarne ochAllmänningarne i Riket, redan följande året 1825 af Konungens Befallningshafvande i Östergöthlands
Län förrättad blifvit, anse Utskotten ifrågavarande ärende ; vid. så beskaffadt förhållande, icke kunna emot go §.
RegeringsFormen, nu blifva föremål för någon Rikets Högloflige Ständers åtgärd.
Stockholm den 12 Maj 182g.
N:o Stats• samt Ålim.Be,sv.o. Oec. Xftsk.Zitl.N:o 28.33 Ankom till Exped.
Utskottet <äen 18 Maji 1819* N:o 28.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om ett förändradt sätt för Salpeters transporterande.
T-^ill Stats- samt Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Ufskottens gemensamma handläggning har Vällofl. Borgare-Ståndet behagat öfverlemna ett till Ståndets Protocoll muntligt gjordt anförande af Herr Westman, deruti uppmärksamhet begäres för den besparing»' sorn vid Salpetergärdens transporterande skulle vinnas ”om, 1 stället derföre att upphörilen deraf nu börjas i Vesterbotten och sedan fortsättes, samt Salpetern föres landvägen; densamma blefve från stället, der den uppbäres, förd till närmaste Sjöstad och se-' dermera derifrån transporterad sjövägen.” Utskotten; hvilka, i anledning af derin* Hemställan, gjort sig underrättade om den ordning, som vid Salpeterns uppbärande och transporterande genom landet för närvarande eger rum, hafva dervid inhemtat, att, jemlikt Vih, till Rlkt-St, Prot, 18x8 och 1S29, 4 Semi. 2 Afdel. 5 ■ i-de H;t. 34 Stats■ samt Allm.Besv.o.Oec.Utsk. £///.N:o 28.
Reglementet för uppbörden af den ärliga Salpeter-skatten den 26 November 1816, levereringen af berörde skatt in natura skall verkställas emellan den 1 December det ena och den 1 Mars det påföljande .året; att Salpeterns emottagande af de gärdskyldige sker, under Salpetersjuderi-Styres— männens inseende och controll, antingen di* recte till det Krutbruk, för hvars behofdensamroå blifvit af Kongl. KrigsColiegium anvisad, V livi I k et fall Kronan ersätter transport-kostnaden emellan de vanliga levereiingsställena inom Provincen och Krutbruket , eller ock till det af vederbörande Krutbruksegare 1 sådant afseende utskickade Ombud, som da, likaledes mot ersättning af Statsverket, föranstaltar om varans inpackning och försändning till Bruket ; att denna transport, efter slutadt uppbördsmöte, vanligen sker på slädföre, under Februarii och Mars månader, synnerligast ur de skäl att mindre väl från koksalt renad Salpeter visar benägenhet att lutrinna under den varma årstiden, samt att Kongl. Maj.t och Kronan, genom 9 §. i de med Krutbruksegarne afslutade Contract, sig förbundit att vid Bruken låta omkostnadsfritt leverera den för krut-tillverkningen erforderlige Salpeter, så tidigt hvarje år, att Våroch Sommarmånader, såsom tjenligaste för ett godt kruts beredande, må dertill kunna begagnas ; i hvilket afseende KrigsColiegium , Stats- samt Allm.
Besv. o.Oec. Utsk.
N:o2 8.5f» jemlikt föreskriften i Kongl. Brefvet den 28 September 1820, åligger att, inom Augusti må nads utgång hvarje år , meddela Comiterade för Rikets Salpeter-ärenden fördelningen Krutbruken emellan af den Salpeteruppbörd, som med den 1 December samma år lager sin början.
Ehuru, af hvad sålunda upplyst blifvit, anledningar för det hittills följda transporteringssätt icke saknats, anse Utskotten likväl,- ej mindre till Allmogens befriande från utgörandet af en besvärande Kronoskjuts , än ock till besparing i kostnaden, sorn, i händelse af bifall till Kronoskjutslegans vid denna Riksdag föreslagne förhöjning, kommer att fördubblas, sig böra vördsamt tillstyrka Bikets Högloft.
Ständer att, genom underdånig Skrifvelse , anhålla om Kongl. Majus
Nådiga befallning till Dess och Rikets Krigs-Collegium samt Comiteradc för Rikets Salpeter-ärenden , att , så vidt utvägar dertill förejitinas, meddela Krutbruken, och i framsta rummet Husby Closters, ett års förlag, genom leverering af det följande årets Salpeterbehof i förskott året förut, då, i sådant fall, de Norra Provincernes Salpeter- skatt in natura kunde till Krono- Magazinen ingå, att påföljande Sommar med Sjölägenhet fortskaffas 36 Stais, samt Allm', Besv.ciOec, VtsLUtl.N:o 29 till Gefle, derifrån landtransporten till H isby Closters Bruk blefve hvarken långvagn eller besvärligt efter in-hemtande oell pröfning af hvilka upp* lysningar, Kongl. Majtt torde, med bifall till Rikets Ständers underdåniga önskan, i Nåder föreskrifva, att Salpeter, likasom alla andra Kronans effecter, företrädesvis bör, der sådant möjligen ske kan, med sjölägenhet fortskaffas.
Stockholm den 12 Maji 1829; Ankom till Exp. Utskottet den 18 Maji 1825, N:o 29.
Utlåtande, i anledning afyrkad granskning af de, rörande Skogshushållningen i Riket, gällande Författningar, H ögloflige Ridderskapet och' Adeln härj genom aflåten Remiss, behagat till Sratssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUt-’ Statssamt Allm. Besv.o.
Oec.Utsk.Uil.N:0 29,07 skottens Utlåtande öfverlemna ett Memorial af Herr Hjerta, Gustaf, deruti yrkas: ”att ”dessa Utskott måtte få sig ålagdt granska allt * hvad som blifvit vidgjordt, sedan Riksdagen ”1823, i anseende till Skogshushållningen i ”Riket , samt, med anledning af Rikets då ^församlade Ständers aflåtne underdånig» ”Skrifvelse, så val angående Krono , Recogni’’tions- och Ekeskogarne, som Allmänningar”ne , inkomma och förnya de förslag till un”derdåniga Skrifvelser, grundade på en be”stämd beslutande åtgärd i de delar Rikets ”Ständer, såsom Svenska Folkets Representant ”ter, ega att utöfva dess rätt att sig allena ”beskatta ; samt en underdånigst förnyad anhållan i de fall, det allena rörer den oej ^conomiska Lagstiftningsrätten.”
Utskotfenj soni tagit denna motion 1 öfvervägande, få, med anledning af Motionär-* rens yrkande af en allmän granskning af hvad sedan sista Riksdag, i anseende til!
Skogshushållningen i Riket, tillgjordt blifvit,! vördsamt åberopa Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans vid detta Riksmöte afgifna Be-j rättelse, deraf fullständigt upplyses allt hvad af Kongl. Maj:t, med föranledande af 1823 års Ständers i underdånighet anmälde Beslut eller Önskningar, i Nåder är förordnadt, samt derjemte hänvisa till Kongl. Majlis Nådiga Förordning den 18 December 1&23 och Kgl. 58 Stms- sumt Allm.
Uisk.UJ. N:o 39, KammarCoIlegii Circulair-Bref, angåen le en förändrad reglering med KronoSkogarne oell Allmänning3rne i Riket af den 14 April 1824, hvilka båda, af Rikets Ständers underdåniga framställningar vid 1823 års Riksmöte föranledde, Författningar, emot hvilka någon anmärkning icke blifvit af Motionairen gjord, på ett öfvertygande sätt bevisa , att Rikets Ständers önskningar, till befrämjande af en ändamålsenligare och för landet nyttigare Skogshushållning, blifvit af Kongl. Maj:t med Nådig uppmärksamhet och bifall omfattade.
Hvad deremot beträffar de af Herr Hjerta från Utskotten inbegärde förnyade förslag till tvänne underdåniga Skrifvelser i de med Skogshushållningen gemenskap egande ämnen, så nödsakas Utskotten, sora, i dea värde Motionairens egen framställning, sakna all närmare ledning för dessa underdåniga Skrifvelsers syfte och omfattning, förklara sig icke eller i denna del kunna Motionairens önskan uppfylla ; dock hafva Utskotten vördsamt skolat åberopa innehållet af ej mindre Rag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens, den 8 sistförflutne April, afgifna Betänkande, N:o 22, i anledning af åtskilliga under nu påstående Riksdag föreslagna förändringar så väl i 1805 års Kongl. Förord-j ning om Skogarne i Riket, som i andra med.
Stats- samt Allm. Besv.o. Oec.UtsJt.UtWNto 49, 09 Skogsväsendet gemenskap egande Ragar och Författningar, än jemväl det Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om EkeSkogarne i Riket, hvarmed Statssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten ofördröjligen skola till Rikets Höglofl.
Ständer inkomma och genom hvilka Handlingar, alla de frågor rörande Skogshushållningen, som för närvarande kunna vara föremål för någon Rikets Höglofl- Ständers åtgärd, torde få anses upptagne och fullständigt behandlade.
Vid sådane förhållanden hemställa IJtskotten vördsamt till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta bepröfvande: att ali fråga om vidare handläggning af Herr Hjertås här ofvan omföimäldt motion mätte få förfalla.
Stockholm den 12 Maji 1829- m STOCKHOLM, Ulméns och Granbergs Tryckeri, lgagJ Stats■ samt Allm, Besv.o< Oec.~L'tsk. TJtl- No 30, 1 N:o 30.
Ankom till Exp,*Utsk. d. ig Maji 1829» Utlåtande, i anledning af Kongl Majits Nådiga Proposition om ökadt anslag till understöd för utflyttningar och vid egoskiften m, m.
Uti till Rikets Ständer aflåten Nådig Pro-} position den 13 November sistlidet år, har Kongl. Maj:t, efter framställning om nyttan af egoskiftens befordrande inom alla delar af Riket, samt otillräckligheten af de härfÖ« re hittills bestämda anslag, föreslagit Rikets Ständer att, till vidare understöd för utflytt. ningar efter laga skiften samt egodelningsVerkets befrämjande i öfrigt, öka Nionde Hufvudtiteln med en årlig summa af TjuguTusen» de Riksdaler Banco, deraf jemväl medel till fortskyndande af afvittrings-verket i Rikets Norra Provincer, efter pröfning af behofven, må kunna användas, (Se Bihanget till Riks-Ståndens ProtoS coll, lia Samlingen, 1 Bandet N:o 12.)
Bih, till Riks-St.
Prot. 1828 och 1829* 4 Sami. 2 A/d, 5 le Hit» 1 $ Stats■ samt Allm.
Besv. o. Oec.~ Utsb. Ute.
N.ö 3$.
Stats- samt Allmänna Besvärs» och Oecd* nomie-Utskotten, til hvilkas gemensamma utlåtande Högstberörde Nådiga Proposition blifvit öfverlemnad, hafva, efter öfvervägande af hvad sålunda i Nåuer framstäldt blifvit, stannat i Öfvertygelse, dels att landthushåll* ningen i Sverige ännu icke upphunnit den fullkomlighet, som med landets Climat och jordmon kan förenas, o^h att således bland de vigtigaste föremål för Kongl, Majus och Rikets Ständers gemensamma bemödanden ©tvifvelaktigt är att söka åstadkomma nödige förbättringar i jordbruks-näringen, dels ock att orsaken till jordbrukets mindre fördelaktiga bedrifvande i en del orter af Riket, och nära förfall i andra, till stor del härleda sig från sammanblandningen af serskilda hemmansdelar» egorymder, hvarigenom egarne dertill befinna sig i sådant beroende af hvarandra, att den omtänksamme och upplyste jordbrukaren icke sällan är hindrad att sköta sin jord efter senare tiders förbättrade anvisningar, utan måste lätta sig efter fördoms* fulla grannars vanor, hvilka åter, utan upp» märksamhet för nya rön och andra örter der* af tillskyndade fördelar, länge bibehållas i samma mon de hos mängden blifvit inskärpte.
Utskotten anse derföre, att en ändamål*» enlig och fortskyndad verkställighet af skiftesverket är den grund, hvarpå öfrige åtgärder till jordbrukets och landthushållnin» gens förkofran böra stödja sig, och hemta Stais■ samt Allm, Besv.o. Otte.- Utsk.Utl. N.o 30.
J ytterligare skäl för denna öfvertygelse af de välgörande följder, hvilka dylika skiften och utflyttningar medfört inom Skåne, hvilken Province, för några och tjugu år tillbaka, bar stämpeln af ett föråldradt och planlöst jordbrukningssätt, men som nu mera, i följd af enskiftes-verkets fortgång, torde kunna jemföras med Norra Europas mest frugtbärande och bäst odlade landskap.
Men då erfarenheten tillika bevisat ej blott att laga skiften och utflyttningar medföra så dryga kostnader, att de oftast icke, utan understöd af allmänna medel, kunna af den enskilde jordegaren bestridas, än jemväl att denne, i brist på förlag, lika ofta är oförmögen att af skiftet draga den fördel, som deraf kunde och borde för honom upphemtas, hafva Utskotten funnit i högsta måtto angeläget att anslaget uppå g:de HufvudTiteln bestämmes till sldant belopp att nödige tillgångar icke må saknas för skiftes- och afvittrings-verkets skyndsamma bedrifvande efter derföre redan lagda grunder, Hvad åter vidkommer frågan huru stor Summa, som härtill erfordras, hafva Utskotten fästat sin uppmärksamhet dervid att 6 till 10,000 R:drs årligt anslag, endast för Skaraborgs Län, varit för ringa, för att medföra de förbättringar i jordbruket, som kunna åstadkommas företrädesvis i denna Province, hvilken, af naturen och sin ypperliga 4 Stats- samt Allm. Besv,o,Oec.-Utsk. ZJtl.
N:o 30. jordmon ämnad till Sveriges Kornbod, nu ar fattig och i förlägenhet stadd, ej blott som följd af 3826 års olyckliga missväxt, men ock hufvudsakligen af ett svagt behandladt och derföre i allmänhet mindre lönande jordbruk, hvarom Utskotten, som haft tillgång till de upplysningar om hvarje hemman och lägenhet inom Länet, som af Konungens Befallningshafvande blifvit samlade, trott sig finna en ytterligare bevisning i den omständighet, att uti de delar af Skara och Leckö Fögderier af nämnde Län, sorn äro slättbygd, finnas ungefärligen 40,932 Tunnland åker, som kallas hemjord, och hvilken skötes någorlunda val, men tillika 65,123 Tunnland så kallad Hafrejord, som, ehuru bestående tiri det mesta af lera samt ler- och svartmylla, och således till sin naturliga beskaffenhet lika god med hemjorden, likväl, i anseende till dess utmagrade tillstånd, begagnas endast till hafre-utsäde, hvaraf man aldrig påräknar mer än 3idje-korneis afkastning, men oftast skördar blott halmen, som ock utgör nästan enda foderiillgången i den;' na ort.
Uppå alla dessa skäl, och då det äf K:gl. Maju med Dess Nådiga Proposition åsyftade ändamål icke endast är att upphjelpa jordbruket inom Skaraborgs
Län, utan äfven alt understödja och befordra egoskiftens verkställande i Rikets alla Pxovincer, finna Utskot - Stats- samt Allm.
Besv. o. Oec.-Utsk. Uti.
N.o 30. 5 ten, att den af Kongl. Maj:t i sådant afseende i Nåder föreslagna tillökning ingalunda öfverstiger hvad för ett så magtpåliggande behof oundvikligen kräfves, hvadan Utskotten, för sin del, vördsamt tillstyrka, att Nionde Hufvudtiteln, jemte det samma Thel, pil sätt Stats-Utskottet, uti dess Öfver Stats regleringen afgifna utlåtande redan tillstyrkt, befrias frän de till Bergs-Scholan i Fahlun och till ersättning för jordförluster genom Canal anläggningar hittills deraf utgående tillsammans 7800 R:dr, matte tillökas med den af Kongl. Maj-.t föreslagna Summa, stor 20,000 R:dr Banco, dock med dervid fä-, stadt uttryckligt förbehåll, att det sålunda tillökade belopp af 27,800 R:dr icke må, under något vilkor, användas för annat, än understöd vid egoskiften samt till fortsky ndande af det icke mindre angelägna af vittrings-verket i Rikets Norra Provincer; hvarförutan Rikets Ständer, i den härom till Kongl. Maj:t afgående Skrifvelse, torde 1 underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t, vid fördelning af Nionde
Hufvudtitelns öfrige tillgångar emellan de serskilda föremål, hvilkas ernående genom densamma böra befrämjas, i Nåder täcktes företrädesvis afse jordbrukets förbättring, så att för detta angelägna behof jemväl må varda använd sa stor del af det 6 Statsm samt Allm.Besv.Q.Oec.-Utsk. 17/1.
.Nio 3». aldre anslaget, som möjligtvis härtill Iean disponeras.
Stockholm den 18 Maji 1829, N:o 3l.
Ankom till Exp. Utsk. d, 22 Maji 1829» Utlåtande, i anledning af väckt fråga om inrättande af ett Curhus i T " Söderhamns Stad.
Riksdags-Fullmägtigen för Söderhamn, Herr Borgmästaren E. J. Westman, har, uti ett till Wällofl. Borgare-Ståndet ingifvet och derifrån till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten remitteradt Memorial, anfört, att nämnde Stads innevånare, understödde af 14 i södra Helsingland belägna Socknar, åc 1825, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att till Staten .få öfverflytta en af,sökanderne nödig ansedd utgrening at Gefle Stads Curhus, emot erbjudande af tjenlig byggnadsplats och förbindelse, att sjelfve ombesörja erforderliga Byggnader, utan något Statens betungande, samt endast under förbehåll att få uppbära den Curhus-afgift , som af invånarne i Staden och $tats- samt A lim.
Besv.o.Oec.- Utsk. ZJtl.
No 31, y södra Helsingland årligen utgår; men alldenstund sökandernes förrberörde underdåniga anhållan blifvit, genom Kongl. Majus Nådiga Bref den 14 November 1827, till Dess Befallningshafvande i Gefleborgs Dan, afslagen, till dess sig visat, huruvida det nya Curhuset i Hudiksvall blefve för orten tillräckligt, har Motionairen ansett sig böra hos B, H.
St. hemställa nödvändigheten af ifrågavarande Curhus-Inrättning; i hvilket afseende han, under åberopande af hyad i ämnet förut är vordet andraget och upplyst, tillika påkallat B. H, St:s uppmärksamhet derå: att inom södra Helsingland ofta finnas med venerisk smitta behäftade patienter på 20 besvärliga mils afstånd från Gefle, dit deras transporterande skulle öka det onda, försvåra dess botande eller påskynda döden; att på anmälan om rum för en patient i Gefle Curhus, det svar icke sällan erhållits, att alla platser vore fyllda, men att någon kunde blifva ledig efter en månads förlopp eller mer, hvaremedlertid den sjuke, i brist af läkarevård, blifvit i sitt elände förgången; äfvensom alt mången, i saknad af medel att sjelf fortskaffa sig den långa vägen, undergått samma öde, och de deremot, som kunnat bestrida utgifterna för resan, heldre begifvit sig till Söderhamn, att der på egen bekostnad njuta vård och förbättring, än de anlitat den aflägsna inrättningen.
Vid sådant förhållande, och då ändamålet med Curhus-Inrättningarne vore, att, så skyndsamt som möjligt är, bereda de af den veneriska smittan S Stats- samt Allm. Besv.o Oec.-Utsh. Utl.N:o 31. angripna en nödig läkarevård, utan hvilken smittans förödande följder ej kunna förebyggas, samt invånarne i Söderhamns Stad och södra Helsingland syntes böra tillgodonjuta lika förrnoner, som andre från Curhus-Ir. rättningar afskiljde Orters invånare förunnade blifvit, har Motionairen yttrat sig hysa desto säkrare tillförsigt, att H. H. St. bifalla hans i ofvanberörde måtto gjorda hemställan, sorn ändamålet kan utan Statens betungande vinnas.
Utskotten, sorn tagit detta mål i öfvervägande, hafva ansett sig upplysningsvis böra meddela: att, sedan, vid anställd revision af Lazaretts^ och Curhus-Räkenskaperne i Gefleborgs
Län för år 1823, fråga blifvit väckt om anläggandet af en serskild Curtius.Inrättning för invånarne i norra delen af Länet, sorn bodde så aflägse från Gefle, att de af Cur-anstalterne derstädes ej kunde med fördel sig begagna, och flere bland Revisionens Ledamöter ansett tvän* ne dylika nya inrättningar nödvändiga, nemligen en i Hudiksvall för norra Helsingland och en annan i Söderham för södra Helsinglands invånare; så hafva de senare, jemte inbyggarne i Söderhamns Stad, uti en till Kongl. Majit ställd och af Dess Befallningshafvande i Länet ingifven skrift, på sätt och under de vilkor, Mo« tionairen uppgifvit, underdånigst anhållit om Nådigt tillstånd att i Söderhamn få inrätta ett Curhus; öfver hvilken ansökning Kongl.
Majit genom Nådig Remiss den 22 Julii 1825 in - Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.- 1'tsk.
N-.ö 31. 9 fordrat Seraphimer*Ordensgi]lets underdåniga utlåtande; i anledning hvaraf och då Orden»giIlet ansett Länets öfrige invånare, jemte Lazaretts* Directionen, böra öfver berörda'ansökning böras, Kongl» Majus Befallningshafvande i Länet blifvit anmodad, att om ett sådant hörande föranstalta; derefter protocolien öfver de på sådan grund med Länets inbyggare haline sammanträden till Ordensgillet inkommit, och af hvilka proiocoll det inhemtas: att Gestriklands invånare hufvudsakligen förklarat, det de ansågo förmonligast, om, såsom hittills, södra Helsingland begagnade sig af Curhuset i Gefle och dit erlade Curhus afgiften, utom hvilken samma inrättning förmodades ej kunna ega bestånd; att Gefle Stads invånare instämt i samma yttrande jemväl af den anledning, att behofvet af ett ny tt Curhus i Söderhamn ansåges ej vara styrkt, och det för orten blefve mera förmonligt att ega en Curhus.Inrättning, som funnes väl organiserad, än flere, som i saknad af nödiga tillgångar, ej skulle komma att svara mot ändamålet; att norra Helsinglands inbyggare förment, det ett Curhus, utom det i Gefle befintliga, vore för Länet nödigt, men att; Hudiksvall dertill skulle erbjuda den mest passande local, och hvarföre åt de Revisorer, sorn för norra Helsinglands fögderi voro valde till granskning af Länets Lazaretts- och Curhus-Räkenskaper, uppdrogs att söka Nådigt tillstånd till anläggande af en dylik inrättning i sistnämnde Stad, så snart Lazarettspirectionen eller Revisorerne funne verkställig - l q Stats-samt AIlm.Besv o Oec.-Utsk\Utl,N:o$i, heten deraf påkallad af verkligt behof, då en. till Lazarett passande byggnad kunde i Hudiksvall inköpas för 500 R:dr Banco; att Hudiksvalls invånare andragit, att södra Helsinglands, invånares anhållan, att, till den Curhus-Inrättning de önskade anlägga, få använda Curhusmedlen från södra Helsingland, ansåges stridande mot hvad Kongl, Kungörelsen den ao Mars 12824, om utgörandet af Curhus-afgiften, innehölle; hvarföre Söderhamns invånare hemställt, om icke, derest södra Helsingland i Nåder tillätes anlägga ett Curhus i Söderhamn, detsamma, såsom en utgrening af Curhuset i Gefle, borde fortfarande ställas under Lazaretts-Dire* ctionens inseende, och Curhusmedlen, på samma sätt som hittills skett, ingå till Länets gemensamma Curhusfond, och derifrån för de serskilda Curhus-Inrättningarnes behof, efter vederbörligt bepröfvande, anordnas; samt att Lazaretts.Dire* Ctionen förmält, att,
då sjuk-journalerne utvisade, det endast 63 patienter på jo år, och således ungefärligen blott 6 personer hvarje år, från södra Helsingland blifvit anmälde till intagande å Gefle Curhus, och den föreslagna nya CurhusInrättningen således ej vöre af behofvet påkallad, samt ofvanberörde ansökning jemväl funnes stridande mot föreskriften i de Kongl, Förfall» ningar, som innehölle, att
Curhusmedlen borde förvaltas af de inom
Länen tillförordnade Lazaretts-Directioner, och hya Curhus få inrättas der, hvarest den veneriska sjukdomen gjorde deras anläggande nödvändigt, hvartill äfven korn, Stats- samt Allm.
Besv.o.Oec -L'tsk i tl.N-.o 31. 11 dels, att derest Kongl. Maj;ts Befallningshafvande och Lazaretts-Directionen skulle undandragas dem åliggande tillsyn öfver helsovården inom hela Länet, och hvilket genom bifall till ansökningen skulle inträffa, sådant kumle till missbruk och äfventyrliga följder föranleda, dels att Söderhamns Stad, såsom sidländ och belägen på gränsen af södra Helsinglands d istricr, ej egde passande local för anläggning af ett Curhus, dels ock att den derstädes stationerade Provincial-Läkaren, såsom ofta sysselsatt med förrättningar i Districtet, aflägse från Staden, icke lamp. ligen kunde bestrida Läkarevården vid ett Curhus i berörde Stad, der serskild läkare följ. aktligen borde tillförordnas, och hvilkens aflönande komme att för inrättningen medföra en betydlig utgift; så ock enär fråga redan uppstått om anläggandet af ett serskildt Curhus i Hudiksvall, som i det afseendet erbjöde ett mera passande läge, har Lazaretts-Directionen ansett sig icke kunna å berörde ansökning tillstyrka Nådigt bifall.
Emedlertid hade invånarne uti Hudiksvalls
Stad och norra Helsingland, uti en till Kongl. Majit ställd och af Dess Befallningshafvande i Länet i underdånighet ingifven skrift, anhållit, att i Staden få anlägga ett Curhus, som skulle ställas under Lazaretts-Directionens inseende och styrelse samt af Länets Curhusfond beko. stas; varandes Nådigt bifall å samma ansökning, på anförde skäl, i underdånighet tillstyrkt ej 12 Stats■ samt Allm. Besv.ci.Occ.- Vtsk. Uti.
N'.o 3ii mindre af Kongl. Majds Befallningshafvande, än af Lazaretts-Directionen, samt genom Nådig Remiss af den 13 Junii 1827 med Seraphi merOrdensGil let communicerad.