Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 sammanhang härmed hafva Borgerskapets Äldste omförmält, dels att köpeskillingen för den tomt, hvarå Navigationsskolehuset är uppfördt, samt byggnads- och underhållskostnaden för Stockholms Stads Navigationsskola, enligt 1850 års bokslut, kostat Borgerskapets kassa 30,092 R:dr 30 sk. 5 rst.
Bauko, dels ali sedan med underdånig anmälan, att
Drätselkommissionen samt Magistraten och Borgerskapets Äldste bifallit, att, lill underhåll af omförmälde på 57 på Borgerskapets bekostnad uppförde
Na vigationsskolebyggnad, 200 R:dr Banko måtte lills vidare under fem år från stadskassan årligen utbetalas, Drätselkommissionen den 11 September 1850 i underdånighet anhållit om Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse af beslutet, har Kongl. Maj:l, enligt nådigt
Bref den 28 i samina månad, funnit godt att lill efterrättelse fastställa hvad vederbörande sålunda beslutat.
Bemedlingskommissionens inkomster hafva utgjort:
Ordinarie koritrihntion Extra-ordinarie kontribution Borgerlig bro- och hamnbyggnadsafgift Borgerlig inqvarteriugsafgift
Afgift till stadens kassa Afgift af 2.-a klassens mångelskor
Depositioner vid bnrskapsuppsägningar Uppburne iriqvarteringspenuingar för stadens mi litärkonrpani Af
Drälselkounnissionen för stadsvaktens tjenstgöring vid auktioner och marknader Influtne räntor på kommissionens kapitaler . . .
Inkomster af börshuset Summa B.ko R:dr Hvaremot ulbetalningarne varit följande: Till
Drätselkommissiouen levererad borgerlig bro och hamnbyggnadsafgift Till Inqvarleringskommissionen levererad borgerlig inqvarteringsafgift
Underhåll af stadens militärkompani, enligt passe volanskontrakt Åkerskatt och boskapspenningar
Ved och ljus till Corps des Gardes och kontoren Löner, arfvoden och pensioner Taxeringsomkoslnader
Extra utgifter vid kommissionen Papper och andra omkostnader Utgifter för hörshusets möblering
Utbetalda riksdagsarfvoden Berättelse öfver Stockholms Stad för åren 1848. 29,785 7.440 7.440 7,235 113 1,246 380 3,873 1,289 58,815 7,692 6,877 19,400 130 632 5,305 430 100 436 5,615 16,450 1848—1850. 36 1849. 30.760 7,690 7,090 7,500 215 1,240 380 4,009 1,986 61,532 7,690 13,942 19,400 657 5,367 430 100 433 46 1850. 30,236 14,663 7,453 14.748 178 280 169 1,248 380 3.709 2,061 75,129 6,907 11,807 19,400 586 5,215 350 100 467 2,350 34 58 1 8 4 8. 18 49. 1850.
Bidrag till Borgareståndets kanslistat 100 100 100 Underhåll af Navigations-skolehusbyggnaden . . . 526 44 8 169 4 — 86 30 — Bidrag till Slöjdföreningens skola ........
400 — — 400 — — 1,600 — — Ränta å en donation till Borgerskapets enkehus .
Utbetaldt kapital och ränta å en donation till Dan- 333 16 —- 333 16 —1 333 16 — viks hospital
Räntor och pensioner åt nödlidande af borgare- 5,888 42 8 — — klassen af influtna räntor 3,539 2 8 3,666 5 4 3,285 30 — Summa B:ko R:dr 73,858 31 — 52,691 9 4 52,589 36 4 Stockholms Stads Båtsmanshållskommission, som har sig uppdraget debitering, uppbörd och redovisning af Stadens båtsmanshållsafgift, har uppgifvit kostnaderna för båtsmanshållet hafva varit följande: 1848. 1849. 1850.
Båtsmans-vakansafgift för 437 man Förvaltnings-omkostnader 14,537 2,125 13 44 6 16,001 2,117 34 17 1 16,224 2,011 47 46 4 Summa B:ko R:dr 16,663 9 6 18,119 3 1 18,236 45 4 Hvaraf medeltalet är 17,673 R.dr 3 sk. 3| rst.
För bestridandet af dessa kostnader hafva medel af Stadens båtsmanshållsskyldige invånare, som äro de, hvilka i Staden äga fastigheter, samt Borgare och de som erlägga skatt till Staden för borgerlig rörelse, blifvit anskaffade genom uttaxering af vissa skillingar på hvarje riksdaler af den bevillning, som den skattskjldige erlägger efter Bevillningsförordningens 2:a artikel, så att Båtsmans-vankansafgiften för år 1848 utgått efter 5 sk. pr R:dr, för år 1849 efter 5 sk. pr R:dr och för år 1850 efter 8 sk. pr R:dr, hvarvid kommissionen upplyst, att den högre taxering, som för år 1850 ägt rum, härledt sig från de Låtsmanshållskyldiges beslut, att på en gång uttaxera så väl årets vakansafgift, som den tillökade för åren 1844 med 1846, hvilken, med föranledande af Kongl.
Kammarrättens Öfverrevisions-Departements-ProvinsRäkenskapskontors för samma år författade anmärkningar, blifvit genom Kongl. Maj:ts nådiga Resolution af den 5 Juni 1850 till betalning fastställd, äfven - 59 som med anledning af tillökad vakansafgift för åren 1847 och 1849, utgörande tillsammans 13,635 R:dr 29 sk. 4 rst.
Genom Eder Kongl.
Maj:ts ofvan omförmälda nådiga Skrifvelse af den 9 Mars 1850 har Eder Kongl. Maj:t bifallit Öfver-Ståthållare-Embetets underdåniga förslag lill förändrad organisation af Hufvudstadens polisväsende och nattbevakning, enligt hvilken den sednare skulle från den 1 September sistnämnde år under Öfver-Ståthållare-Embetets för Polisärenden omedelbara uppsigt tills vidare genom Stadens Polis ombesörjas, samt till en del underhållas jemväl af Brandvaktskassan, hvilken från nyssnämnde tid härtill bidragit med 30,000 Rxlr Banko årligen.
Enligt de af administrationen för nämnde kassa lemnade uppgifter hafva kassans inkomster utgjort: 18 4 0. 1849. 18 50.
Brandvaktsafgift 29,889 39 1 30,426 12 7 34,359 47 3 Räntemedel å lån 1.561 15 4 2,178 42 8 2,214 28 — Behållning å anslaget till häst- oell stall-underhåll — — 9 7 4 83 40 2 Summa B:ko R:dr 31,451 6 5 32,614 14 7 36,658 19 5 Utgifterne:
Afgift till bestridandet af nattvakts-patrulleringen i Hufvudstaden 25,531 6 — 24,931 6 28,036 — 8 Pensioner till Officerare, Rotmästare och Soldater vid f. d. brandvaktskompaniet m. 11 1,122 32 — 677 40 — 794 32 — Brandvakts-inrättningens administrationskostnad . 1,146 34 — 1,093 34 — 1,024 40 — Summa B:ko R:dr 27,800 24 — 26,702 32 — 29,855 24 8 Kapitalfonden var vid slutet af År 1848 R.dr 58,448: 6. 8.
„ 1849 „ 64,359: 37. 3. „ 1850 „ 71,162: 32.
— Angående Inqvartering sverkets inkomster och utgifter har Inqvarteringskommissionen meddelat följande:
Andel T3s30:delar 1 Stadens allmänna tolag .... 18 4 8. 18 4 9. 1850. 35,764 46 41,613 10 39,988 7 _
Dubbla våg- och mälarepenningar 718 25 9 658 46 7 548 26 2 60 1848. 18 4 9. 185 0.
Hyresinedel af kaserntiusen 1.073 _ 1,073 _ _ 1.038 44 Inlressen af utlånta medel 3,110 40 — 2,482 44 — 1,691 32 — Husägares inqvarterinsafgift 6,877 36 — 13,942 22 — 11,807 45 — Borgerskapets dito 6.S77 36 — 13,942 2 2 — 11,807 45 — Diverse inkomster 46 32 — — — —■ — Summa B:ko R:dr 54,469 23 9 73,713 — 7 66,883 7 2 Utgifter: Ufbetalde inqvarterings-ersältningar . 54.064 28 3 53,896 30 — 52,990 20 1 Kaserninrättniugen 2,471 30 4 6,838 1 5 1,629 42 — Tillfälliga inqvarterings-kostnader 15,026 11 11 1 40 — 282 41 8 Aflöning, arfvoden och pensioner 2,535 — — 632 4 8 — 2,535 — — Omkostnader för uppbörden af tolagsandelen . . . 827 28 5 967 c; 12 10 1,075 23 4 Dito för uppbörden af dubbla våg- och 206, i mätarepenningar 192 43 11 14 — 135 4 9 Uppbördskostnader och restitulioner af husägare- inqvarterings-nfgiften 883 24 — 885 24 — 827 20 _ Revisionsomkostnader — — 319 33 4 3 — — Räntor å upptagna lån — _ 549 22 8 — — Expenser 275 1 2 4 241 14 4 409 33 4 Summa B:ko R:dr 76.276 35 V 66,761 8 7 59,888 41 2 Behållningen vid 1850 års slut 129,171: 12. 5.
Förvaltningen för gutuläggningsarbetena i Hufvudstaden har uppgifvit att genom Eder Kongl. Maj:ts nådiga Förordning angående gators och allmänna platsers underhåll i Hufvudstaden af den 25 Maj 1849 bestämda föreskrifter blifvit meddelade i afseende på så väl gatuläggningens beskaffenhet och underhåll som gatuläggniugsskyldighetens fullgörande, samt att dessa föreskrifter med samma år trädt i verkställighet och alltsedan tjenat till efterrättelse.
Under loppel af år 1848 hafva omläggningar blifvit verkställde å Regeringsgatan, Norrtullsgalan, Fredsgatan, Rosenbad, Drottninggatan, Tjärhofsgatan, Renstjernas gränd, Sevedbåthsgatan, Clara Bergsgränd, Clara Östra Kyrkogata, Munkbrotorget och Prestgatan, jemte smärre omläggningar å olika ställen i Staden och på Mal marne, till en areal af 11,222 qvadralfamnar.
Kostnaderna härför, deruti jemväl inberäknade grusningsarbeten, afloppstrummors underhåll, förberedande arbeten, aflöningar, upphandlad trottoirsten, uppgingo till 42,472 R:dr 36 sk. 11 rst.
Banko. 61
År 1849 skedde omläggningar å Sevedbåthsgatan, Drottninggatan, Handtverkaregatan, Kaplansbacken, Appelbergsgatan, Repslagaregatan, en del af Hötorget, Bergsgatan, Lindbergsgränd, Norrlandsgatan, Norrlullsgatan, Sibillegatan, Roslagstullgatan, Surbrunnsgatan, Styrmansgatan, Munklägersgatan, Luntmakaregatan, Johannis Brunnsgränd, Styckjunkaregränd, Trädgårdsgatan, Kungsholmstorget, Skeppsbron, Spetsensgränd, Helvetiigränd, Dryckesgränderna, Gaffel-och Pelikansgränderna, Tjärhofsgatan, Lilla Skinnarviksgatan, Catharina Östra Qvarngränd, Lilla Glasbruksgatan, Hökensgränd, Pilgatan, Stadsgården, Besvärsbacken, Högbergsgatan, Öfre Badstugugalan, Peter Myndes backe, Catharina Vestra Kyrkogata, Långholms Tullgård, Hornstullsgatan, Stora Glasbruksgatan och å Stadens vägstycke utom Norrtull, till en areal af 11,399 qvadratfamnar.
Förvaltningens utgifter för nämnde år utgjorde 45,609 R:dr 1 sk. 7 rst.
Omläggningsarbeten under år 1850 verkställdes å Handtverkaregatan, Adolf Fredriks Södra Kyrkogata, Lilla Vattugränd, Norrlandsgatan, Beridarebansgatan, Drottninggatan, Riddaregatan, Skeppsbron, Svartmangatan, Skomakaregatan, Storkyrkobrinken, Trångsund, Timmermansgatan, Bengt Ekenhjelmsgatan, Skolgränd, vid Nya Slussen, Hoparegränd, samt åtskilliga ställen i Staden samt på Norr- och Södermalm, till en areal af 11,380 qvadratfamnar, hvarjemte grusnings- och bergsprängningsarbeten företogos å åtskilliga ställen, hvarest sådant af behofvet påkallades.
Samtliga utgifterna för detta år uppgingo till 44,541 R:dr 25 sk. 3 rst.
Under dessa trenne år hafva trottoirer dels af huggen och tuktad sten, hvartill husägarne särskildt lemnat bidrag, dels af vanlig fältsten blifvit anlagda å Regeringsgatan, Norrtullsgatan, Fredsgatan, Drottninggatan, Sevedbåthsgatan, Munkbrotorget, Handtverkaregatan, Norrlandsgatan, Riddaregatan, Storkyrkobrinken, Trångsund, Myntgatan, m. fl. till fotgängares beqvämlighet. 62 Öfver-Ståthållare-Embetet bifogar härjemte i underdånighet en tabell, hvaruti de uppgifter angående Hufvudstaden, hvilka enligt formulärerna för Femårsberättelserna skola i tabell meddelas, blifvit upptagna, såvidt sådant låtit sig göra och hufvudsakligen efter samma grunder, som äro följde vid upprättandet af de till Öfver-Ståthållare-Embetets förra berättelser hörande tabeller.
Dervid fogas i underdånighet följande upplysningar: l:o
De i tabellen förekommande penningebelopp äro uppförda efter sakförhållanderne år 1850. 2:o I fastigheternas uppförda taxeringsvärde äro åtskilliga, uti det i tabellen uppgifna antalet af hus och tomter inbegripna fastigheter, hvilka ägas eller disponeras af kronan, vissa allmänna bolag och fromma stiftelser, icke beräknade, emedan de ej blifvit uppskattade för bevillnings erläggande.
Å bruk, manufakturverk och qvarnar har taxeringsvärdet ej kunnat särskildt uppgifvas, utan är det intaget i värdet af de egendomar, der dessa inrättningar befinnas, äfvensom den del af Stadens jord, som af enskilde disponeras, ingått i fastigheternas utsatta taxeringsbelopp. 3:o Såsom Bränvinsbränningsafgift är i tabellen införd den årliga afgift, som för rättigheten att distillera bränvin erlägges till Stadens kassa af ett bolag, på hvilket denna rättighet, enligt kontrakt, är upplåten. 4:o
Det under rubriken Kier edets underhåll upptagna belopp är territorialförsamlingarnes Kyrkoherdars, Komministrars och Kyrkobetjentes samt Tyska och Finska församlingarnes presterskap och kyrkobetjenings af Stadens invånare åtnjutna inkomster och löneförmåner, sådana dessa beräknats vid bevillningstaxeringarne. 5:o Under benämningen Fattigförsörjningsmedel äro i tabellen införde: a) allmänna fattigförsöi jningsafgiften af Stadens invånare 126,299 R:dr 34 sk. 9 rst.; b) böter för underlåtenhet att betala kronoutskylder 4,532 R:dr 46 sk. 6 rst.; c) Kurhusafgiften 19,248 R:dr 29 sk.; samt d) de inom hvarje församling åtagne och uppburne, till fattigvården disponerade fattig- och armbössemedel, samt vanliga afgifter vid bröllop, barndop och begrafningar, tillsammans approximativt beräknade till 16,000 R:dr. 6:0
Kostnaden för väghållning har blifvit utförd med det belopp, hvartill utgifterna af förvaltningen för gatuläggningsarbetena i Hufvudstaden för år 1850 uppgått. 7:o Såsom diverse onera äro uppförde: 63 Brän vinsminuteringsafgift 14,355 Folkskoleafgift 10.633 — Afgift till Wadstena Krigsmanshuskassa för fastig- hetsköp 2,360 34 _ Böter, ådömde vid Stadens domstolar 508 24 — Afgifter till Riddarhuskassan 469 — — Brandvaktsafgift af fastigheter 34,359 47 3 Inqvarteringsafgift af hus och borgerlig rörelse . 23,615 42 — De å Borgerskapet uttaxerade medel, som ingått till Bemedlingskommissonen 52,353 28 Afgifter till kyrkornas och skolinrättningarnes under- håll, omkring 18,000 Kostnad för gatulyshållning, approximativt beräknad till 20,000 — Dito för gatornas renhållning 30,000 — Summa B:ko R:dr 206.655 31 3 Af enahanda orsaker, som uti Öfver-Ståtliållare-Embetets förra Femårsberättelser äro anmälda, har Öfver-Ståthållare-Embetet ej heller nu varit i tillfälle att i tabellen meddela någon uppgift på utsädet af de särskilda sädesslag och medelafkastningen deraf, eller på kostnaden för Stadens styrelse och för skjutshållningen i Hufvudstaden.
Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärdar Stormägtigste, Allernådigste Konung, EDER KONGL.
MAJ:TS underdånigste och tropligtigste tjenare oell undersåte, J.
Mamilton.
Stockholm den tö December 1852.
TABDLL. tillhörande Ofrer-Ståtliållare-Bmbetets Berättelse om Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt oell statistiskt afseende under åren 1§4S, i§49 och 1850. 3 ^ E:3 a « 5. t 3 CF5 33 O O O cr St. 4.546 Jord. ►* 3 OQ O O cr ttS o o cn 3 W 3 5 3 »> H c 3 3 Tunni.
Tunni.! Tunni. 1,6691 261 j 538 2,468 30 Utsäde af ss p. 90 *
B -j I | <S“ f» T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r Underhållna Kreatur. st. : st.
St. <yr 5’ St. j St.
Uppskattadt värde - Hus oell Tomter.
Bruk, Manufakturier och Fabriker.
R:dr 39,287,686 s. r. R:dr s. r. R:dr s. 36 sj -- Rrdr 39,287,686 Efter Irsta Artikeln.
Rrdr 10,859 12 a 8 Bevillning efter 1845 års Förordning.
Efter 2:dra Artikeln. r. Rrdr - 320,218 39 Efter 3:dje Artikeln.
Rrdr 332 Bränvins brännings afgift.
Rrdr 16,666 32 Summa.
Rrdr 348,077 11 Ständiga Räntor.
Rrdr 130 Rrdr 15,624 36 Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrättningar.
Rrdr u tl r a g* Summa.
Rrdr 15,754 36 Arrende medel.
Rrdr j s. Kostnad för Rotering (Båtsmanshåll).
Rrdr 16,001 <34 Kostnad för Stadens Styrelse.
Rrdr 141,336 44 1 Ecklesiastik-Statens underhåll. Pastorers.
Kapellaners. i Ivyrko betjenings.
Rrdr s. r. I Rrdr Rrdr Rrdr i s. 56,464 128 Fattigförsörj ning.
Rrdr 166,081 14; 3 Skjuts.
Rrdr 233 Väghållning.
Rrdr 44,54 1 25 Diverse afgifter.
Rrdr 206,655 s. j r. 31 i 3 Summa Stats-Bidrag.
Rrdr 995,147 Ani».
Någon uppgift å utsädet, medelafkastning eller underhållne kreatur har Öfver-Ståthållarc-Embetet ej kunnat anskaffa, och värdet af Stadens jord samt af manufakturier och fabriker finnes inbegripet i uppskattningsvärdet af hus och tomter, uti Ecklesiastik-Statens underhåll inbegripes så väl Pastorers och Kapellaners som Kyrkobetjeningens inkomster.
Af Stockholm utgå ej Tionde eller Räntor och ej heller någre Arrendemedel.
Stockholm flen 15 December 1852.
Till Bern Helsen öfver Stockholm*-Stad för åren 1848—1850.
MAJ:TS ISEFALLNINGSIIAFVANDES Uti Upsala Cän till KOIGL. MAJ:T i unetultiniff het afgifha EM BETS-BERÄTTELSE för åren 1848, 1849 oell 1850.
V. A. NOBSTEDT &
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Upsala Län för åren 1848, 1849 och 1850. § I i Länets allmänna beskaffenhet.
I afseende å Länets läge och vidd får jag åberopa hvad som blifvit i förut afgifne berättelser anförd t.
Med undantag af Bälinge mossar och Säfsta kärr, tillhopa innefattande en areal af 3,598 tunnland, äro alla öfrige utdikningar af sanka trakter och sjösänkningar, hvartill statsbidrag lemnats med tillsammans 36,884 R:dr 42 sk. 5 rst.
Banko, afsynade och godkände.
Genom dessa arbetsföretag hafva 14,220 tunnland blifvit odlingsbara.
EtL synnerligt fägnesam t tecken är det, att större delen af de odlingar, som sålunda kunnat verkställas, blifvit utförd med afseende på odling af foderväxter, icke på förökande af sädesproduktionen.
Under förutsättning och förhoppning att Rikets Ständer framgent med understöd befordra dylika arbeten, hvartill dock, i betraktande af den ofantliga nationella vinst, som genom desamma uppkommer, den hittills anslagna summan för 3:ne år för bela riket af 100,000 R:dr
Banko säkerligen är alltför otillräcklig, hafva undersökningar blifvit hällne och förslag upprättade för flera vattenaftappningsarbeten, hvarigenom en ägovidd af många tusende tunnland, nu vattendränkt mark, skulle kunna försättas i odlingsbart skick.
Sådana landvinningar medföra varaktiga fördelar. ö O Fördjupning af Örsunds ån till 8 fot, jemte en lastagebrygga, är med anslag af 11,000 R:dr fullbordad, och hafva ångfartyg sedermera på denna segelled uppgått till Örsunds bro.
Sprängningar under vattnet vid Eriksund och åtskilliga förbättringar af segelleden vid Stäket äro fullbordade för 13,000 R:dr, hvarjemte Upsala å blifvit uppmuddrad för 14,500 R:dr Banko, hvartill hamn- och grundpénningarne på denna segelled användts. 4 Alla omläggningar af landsvägar och sänkning af backar, hvartill erhållits i statsanslag 51,428 R:dr 42 sk. 8 rst., äro jemväl afsynade och godkände.
Den enda egentliga backe, som numera finnes på allmän landsväg i Länet, eller den så kallade Dalkarlsbacken i Bro härad, är nu äfven under ombyggnad, hvartill Kongl.
Maj:t anslagit 30,000 R:dr Banko.
Vägarne äro i allmänhet hårda och goda.
Carl d. XIILdes bro öfver Dal-elfven och Prins Gustafs bro öfver Fyrisån underhållas af bolag.
Stäkets och Ekolsunds broar underhållas af ägarne till dessa egendomar och JNyqvanis bro på Statens bekostnad.
Vid alla dessa broar betalas bropengar.
Öfrige större och mindre broar underhållas af vederbörande kommuner, utan att vid dem afgift erlägges för öfverfart. § 2.
Vid 1847 års slut var Länets hela folkmängd 86,238 personer.
Vid slutet af år 1850 utgjorde befolkningen:
Uti Upsala stad skattskrifne af mankön 1,666 » » » » af qvinkön 2,527 » » » skattfrie af mankön 980 » » » » af qvinkön 1,165 533g Anm.
Härtill kommer den studerade ungdomen vid Akademien och Katedral-skolan m. m. som uppgår till omkring 1,200.
Uti Enköpings stad skattskrifne af mankön 401 » » » » af qvinkön 525 » » » skattfrie af mankön 219 » » » » af qvinkön 264 ,| I Länets sex Fögderier skattskrifne af mankön .... 19,809 » » » » af qvinkön ....
22,366 » » » skattfrie af mankön ....
17,632 » » » » af qvinkön ....
19,239 7904g eller tillsammans 86,793 personer.
Och har folkmängden i Länet således under dessa 3:ne år ökats med 555 personer.
5 Hvad beträffar folkets bildning, så står den ännu ungefärligen på samma punkt, som då sednaste underdåniga berättelse afgafs.
Ett bättre förhållande är väl ej att hoppas, förr än verkan hunnit visa sig af den allmänna folkundervisningen.
Gudsfruktan och laglydnad utmärka Uplands allmoge, men den saknar i allmänhet industriel förmåga.
Gröfre brott äro sällsynta med undantag af kyrkstölder, hvilka med stor fräckhet ganska ofta under sednare åren blifvit begångna.
Sällan har det lyckats att kunna leda i bevis dessa stölder, ehuru det stulna kyrksilfret ofta] tillrältakommit.
Om i stället för silfver användes i kyrkorna till kommunion t. ex. kristall-pjeser, skulle väl den egentliga frestelsen till dessa skändliga helgerån upphöra.
Fyllerilasten synes vara i aftagande på landsbyggden, men så är, tyvärr, ej förhållandet i städerna.
Erfarenheten har visat, att då bränvinet någon gång stigit till högre pris, har fylleriet minskats.
Önskligt vore derföre, att en ändamålsenligare beskattning å denna elddryck, än som nu är förhållandet, kunde antagas.
Fåfängt söker man vinna detta ändamål medelst skattläggning på pannerymden, och troligen icke heller genom beskattningens bestämmande efter mäskekaren.
Bränvinsbrännaren, i samråd med kopparslagaren, hittar alltid på något sätt att kringgå författningen.
Ändamålsenligast vore kanhända, att en viss afgift af t. ex. 16 sk.
Banko bestämdes för hvarje tillverkad kanna bränvin, och alt sockennämnden i hvarje församling ägde att uppgifva beloppet af hvad vid hvarje bränneri inom socken blifvit under året tillverkadt, med rättighet att, till ledning för omdömet, taga kännedom om den dagbok, som vid hvarje bränneri borde, efter ett faststälclt formulär, föras, utan att dock sockennämnden deraf skulle vara ovilkorligen bunden vid bestämmandet af tillverkningens belopp.
Det är sällan någon hemlighet i orten huru många tusen kannor bränvin vid hvarje bränneri tillverkas.
Härigenom skulle troligen beskattningen till Staten komma att uppgå till många millioner
R:dr och bränvinet stiga i värde samt fyllerilasten hastigare och kraftigare, än genom hvarje annat medel, motverkas. § 3.
Jordbruket, som är hufvudnäringen i större delen af Länet, har under ifrågavarande 3:ne år gjort ganska lefvande framsteg.
Vexelbruket vinner allt. mer och mer i förtroende; en ändamålsenligare dikning börjar verkställas; 6 gärdesgårdar borttagas och vallning af kreaturen ombesörjes på flera ställen, odling af mossbelupna ängar och hagar företages i betydligt omfång; förbättrade jordbruksredskaper användas, och äfven anläggning af åkerfält, med afloppsgrafvar och täckta diken, bar på åtskillige egendomar, efter Direktör Johnsons föreskrifter, med fördel blifvit verkställd.
Att det inom Länet belägna Ultuna Landtbruks-Institut redan väsendtligt bidragit till dessa förbättringars vidtagande, genom det föredöme der lemnäs till ett rationelt jordbruk och genom tillverkning vid dess mekaniska verkstad af duglig jordbruksredskap, är intet tvifvel underkastadt; men hufvudsakligast får man tillskrifva dessa förbättringar Länets nitiske Hushållningssällskap, dess distrikt-nämnder, samt det lifliga intresse, hvarmed i allmänhet de mera upplyste jordbrukarne omfatta detta ädla yrke.
Allmogen börjar äfven med förtroende emottaga och med allvar begrunda de råd och föredömen, som lemnäs för jordens ändamålsenliga behandling.
Plogar af enkel konstruktion, ursprungligen den Amerikanska, uppköpas nu till tusendetal, under benämning af den Furudalska, Åkers-, Hälleforss- och Näfveqvarns-plogen.
Klöfver, jemte timotejodling, börjar blifva temligen allmän; riad säd inköpes till utsäde; med ett ord, gamla fördomar, sega här, som Uplandsleran, börja brytas, och fägnesam t är att se med hvilken uppmärksamhet allmogen följer hvad som förehafves vid de årliga större och mindre landtbruksmöten, som hållas inom Länet.
Mera vågar man icke heller önska.
Jordbruksförbättringar, synnerligen de som företagas af allmogen, måste ske småningom, grundade på erfarenhet och öfvertygelse om nya åtgärders företräde.
Det tillhör de insigtsfull och förmögne att, på vetenskapliga grunder, vidtaga mera genomgripande förändringar.
Lyckas dessa, gagna de icke allenast i och för sig sjelfva, utan äfven genom det exempel, som lemnäs den mindre jordbrukaren, hvilken efter råd och lägenhet tillgodogör sig förbätlringarnes resultat.
På några egendomar i Länet har man börjat införa ängscirkulationen, eller så kalladt koppelbruk för att öka foder ti llgången; och denna jordens indelning kommer troligen att vinna allmännare efterföljd här, der de naturlige ängarne icke på långt när äro i riktigt förhållande till den sädesbärande åkerjorden.
Nya tröskverk hafva på många ställen blifvit anlagda, och flyttbara sådana begagnas numera af mindre jordbrukare temligen allmänt.
Från Finland införskrifver Hushållnings-Sällskapet årligen 300 tunnor utsädes-råg.
Äfven Probstéyer råg och hvete, betydligt vigtigare än här odlade sädesslag, hafva från Tyskland blifvit anskaffade.
Till minskning i byggandet af logar 7 och lador börjar man på större egendomar att i lialmbetäckta stackar förvara otröskad säd, äfvensom hö.
Uppmuntringar och belöningar till eldriors uppförande äro lemnade.
Åtskilliga sådana finnas redan och begagnas med stor fördel.