Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I fråga om vilkoren för de låneunderstöd, som komma att beviljas till sjösänkningar och myrutdikningar eller andra vattenaftappnings-företag, har det likväl förekommit Utskottet, att beloppet af den ränta, som enligt 14:de momentet i nyss åberopade reglementes § bör af vederbörande låntagare erläggas, synes, oaktadt den vid sistiidne riksdag beslutade förhöjning, allt för lågt i förhållande till den för närvarande allmänt gångbara penningeräntan och således böra i någon mån ytterligare höjas.
Jemlikt stadgandet i åberopade 14:de momentet skall, för utbekomna låneunderstöd till sjösänkningar och myrutdikningar eller andra vattenaftappningsföretag, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret först utbekom mits, årligen erläggas 8 procent å hela den lyftade lånesumman, hvaraf räntan godtgöres efter tre för hundra af obetalta kapitalbeloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
Såsom grund för den vid sistiidne riksdag föreslagna och af Rikets
Ständer beslutade förhöjning af räntegodtgörelsen från två till tre för hundra, anfördes af dåvarande Stats-Utskott dels att, vid bestämmandet af räntebeloppet för de lån, som blefve från Riksgäldskontoret utgifna, icke borde förbises att detta verk, under dåvarande förhållanden, vid den upplåning detsamma för derå anvisade statsutgifters bestridande kunde blifva nödsakadt företaga, måste vidkännas högre ränta än som vid sådan upplåning i sednare tider behöft erläggas, dels att, i anseende till de.t ökade värde den genom vattenaftappningarne vederbörande låntagare tillfallande nya eller förbättrade jord då egde, en förhöjning af räntan för alla de låneunderstöd till sjösänkningar eller andra vattenaftappnings-företag, sorn vid då innevarande riksdag eller af derunder anvisade medel beviljades, vore af tidsomständigheterna påkallad.
Med fortsatt tillämpning af dessa grunder och i betraktande af det gagn, som genom vattendränkta trakters utdikning och sjösänkningars verkställande beredes de jordegare, som för sådant ändamål erhålla understöd af allmänna medel, hvartill kommer att, enligt Utskottets öfvertygelse, betingandet af ökad godtgörelse till statsverket för de lån som till dylika företag meddelas, ofelbart bör medföra att användandet af dessa medel till odlingsföretag, af hvilka icke med visshet kan påräknas mera betydande fördel, motverkas, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att räntan för alla de låneunderstöd till sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, som komma att utgå af dertill under innevarande riksdag anvisade medel, må höjas från tre till fyra procent årligen, hvilken ränteförhöjning dock, enligt Utskottets åsigt, icke bör föranleda någon ökad årlig inbetalning för ifrågavarande lån, utan endast minska det öfverskott, som utaf det förut bestämda inbetalningsbeloppet kommer att användas till lånekapitalens amortering.
Någon ändring för öfrigt i nu gällande vilkor och stadganden för ifrågavarande statsbidrag har Utskottet icke ansett påkallas vidare än i afseende å Stals-UlskolMs Memorial N:o 121. 3 tiden, inom hvilken de arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag beviljas, böra påbörjas, hvilken tid, i öfverensstämmelse med hittills meddelade föreskrifter, bör bestämmas till slutet af år 1862 ; och får Utskottet, som, på sätt under nästförflutne riksdagar iakttagits, jemte hemställan om antagande af nedanstående föreskrifter och bestämmelser, ansett sig bora afgifva förslag tili den § i reglementet för Riksgäld s-kontoret, deruti desamma böra införas, följaktligen tillstyrka att Rikets
Ständer måtte gilla och fastställa följande föreskrifter och bestämmelser samt godkänna nedan föreslagna reglements-§ (motsvarande den 140:de i nu gällande reglemente).
Utom de särskilda vilkor och bestämmelser, som, enligt Rikets Ständers härom fattade beslut, komma att tillämpas i afseende på de stats-bidrag, som under innevarande riksdag blifvit till utgående från Rikgälds-kontoret anvisade för hamnbyggnader, kanaler och andra vattenkommunikationer samt väganläggningar och vägförbättringar jemte brobyggnader, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, hafva här nedan intagna allmänna vilkor och föreskrifter, i afseende på sådana stats-bidrags erhållande och åtnjutande, blifvit af Rikets Ständer fastställda ; hvilka föreskrifter, såvidt icke härifrån skiljaktiga bestämmelser eller stadganden äro för de beviljade anslags- och låne-summorna särskilt meddelade, således böra vid förekommande frågor om utbetalningar af dessa anslag och lån iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o.
Då arbetsföretaget afser vägförbättring, väganläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. ö:o.
Alla med understöd af allmänna medel anlagda eller förbättrade vägar samt byggda broar böra af den menighet, det bolag eller den särskilda korporation, som åtnjutit det för företaget beviljade understödet, vederbörligen för allmänna trafiken underhållas intill dess den framtida underhållsskyldigheten kan varda i behörig ordning andra vederbörande ålagd och mellan dem fördelad.
Derest hamn- och kanal- eller andra likartade afgifter, efter arbetsfÖretagets fullbordande, skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig, som skäligen låter sig göra.
Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss, af Kongl. Majit fastställd, procent utaf de till företaget lern - 4 Stals-Utskollets Memorial N:o lil. nade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Majit likaledes be* stämd, andel utaf de afgifter, som uppbäras, till reparations-fond afsättas. 5:o.
Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde, dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederborandes kontroll, påbörja, verkställa och fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, utgöra hvad som utöfver stats-bidraget kan erfordras. 610.
Majit i nåder godkännes. 7io.
Majit eller af Rikets Ständer beviljadt anslag eller lån kan i allmänhet icke utbekommas förr, än arbetsföretaget blifvit börjadf, hvarefter utan återbetalningsskyldighet anslagna medel få, successivt och i mån af arbetets fortgång, lyftas vid de terminer, som i kontraktet finnas utsatta eller särskildt af Kongl.
Majit föreskrifvits; börande, såvida icke Kongl. Majit, med afseende å särskilda förhållanden, pröfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess arbetet är vederbörligen afsynadt och godkändt.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnats, lyftas på en gång vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullgörande sådant åstunda, såvida icke särskild föreskrift angående tiden för lånens utbekommande blifvit meddelad. 810.
Alla statsbidrag, som under denna riksdag blifvit uti ifrågavarande afseende beviljade, skola från Riksgälds-kontoret utbetalas antingen omedelbart eller ock genom Konungens vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, som fått sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt statsbidrag utbetalas, hos Riksgälds-kontoret företesi a) om arbetets utförande afslutadt och godkändt kontrakt; b) af Kongl. Majit godkänd säkerhetshandling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring; c) behörigt intyg, att arbetet är börjadt; samt derjemte, då statsbidraget skall utgå som lån i d) en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, af Fullmägtige godkänd, skuldförbindelse, som, i fråga om låneunderstöd för vattenaftappning eller annat odlingsföretag, skall innefatta vederbörandes betalnings-ansvar, intilldess sådant lån, jemlikt Kongl. Kungörelserna af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 Slals-UtskoUets Memorial N:o i 'i l. 5 1848, blifvit lördeladt pa de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft samt uti jordeboken, på föreskrifvet sätt, antecknats, och e) af Fullmägtige godkcänd borgen eller säkerhetshandling för deu afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. 9:o.
De lane- och säkerhets-handlingar, som, för stats-bidrags utbekommande, till Riksgälds-kontoret aflemnats, förblifva uti Kontorets vård; dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigheter kunna blifva i behof att begagna, till dem på behörig reqvisition, utlemnas. 10:o. I händelse afvikelse, utan dertill erhållen vederbörlig tillåtelse, skedt från den fastställda arbets-planen, eller arbetet, utan af Kongl. Maj:t medgifvet anstånd med detsammas utförande, icke blifvit fullbordadt inom derför bestämd tid, ankommer på Kongl. Majit att låta inställa all vidare utbetalning af statsbidraget samt återfordra hvad deraf uppburits, att, på en gång eller successivt, till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, som bestämmes af Kongl. Majit eller af Rikets Ständer, till hvilkas pröfning frågan om uppburne medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed än intill nästa riksdag anses erfordras.
Fullmägtige böra tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. 11 :o. Stad, ort, bolag eller enskilde, sorn af ett genom stats-bidrag befordradt företag komma att draga omedelbart gagn, böra, i den mån Kongl.
Vid alla med stats-bidrag i större eller mindre mån understödda arbeten böra företrädesvis, der sig göra låter, tjenst- och sysslolösa personer användas. lilio.
De arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag äro beviljade, böra sednast under loppet af år 1862 påbörjas; kommande hvad Rikets Ständer nu anvisat för de, vid sagde års utgång, icke påbörjade arbeten att reserveras till Rikets Ständers disposition. 14:o.
För utbekomna låneunderstöd till sjösänkningar och myrutdikningar eller andra vattenaftappnings-företag, bör, efter fern års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret först utbekommits, årligen erläggas åtta procent å hela den lyftade lånesumman, hvaraf räntan godtgöres efter fyra för hundra af obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
Kungörelser af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 till efterrättelse.
St. lJrot. 1SS9 & 18HO. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1i Uäft. 2 6 Stats-btskollels Memorial N:o 421. 15:o.
För andra, till vissa företags befrämjande beviljade, lån skola, i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, årligen, elter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas sex procent af hela den lyftade lånesumman, hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapital-beloppet, oell det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
Dock som särskild årlig ränte-liqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagare pligtig, att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fem procent årlig ränta, intilldess betalning sker. 16:o.
Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som, i följd af erhållna anslag eller lån, föranledas för Riksgälds-kontoret, skola, utan undantag, bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som stats-bidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift härom uti kontraktet införas.
Derjemte anser sig Utskottet äfven böra hemställa, att Rikets Ständer, vid anmälandet af dessa stadganden, måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta underrätta Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ej mindre om de terminer, då beviljade stats-bidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för stats-bidragens lyftning m. in. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna varda i nåder medgifna.
BIHANG TILL Murum sm-3¥å«MR$ Pii 0'J' 0 G DILL VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834. ——*—«« FEMTE SAMLINGEN. 1^. glftoelntngeu: Bevillnings-Utskottets Memorial, Betänkanden och Utlåtanden. Bevillnings-Utslottets Memorial N:o 1.
Ankom till Exp.-Utsk. <1.
8 Mars 11. i eft. m. Memorial, om antagande af irenne Cancellister utöfver den i Hiksdags-Ordningens 24 §• bestämde personal. J^evillnings-Utskoltet, som, på salt viel föregående Riksdagar egt rum, beslutat, att tills vidare å 3:ne
Divisioner bereda de till Ulskotlets handläggning börande ärenden, har, med stöd af 24 §. Riksdags-Ordningen, antagit 3:ne Cancellister, hvilka i egenskap af Notarier på Divisionerne tjenstgör; men sedan motionstiden nu förflutit och Utskottets flerfaldige göromål redan blifvit af den vidsträckta omfattning, att, för deras behöriga och skyndsamma gång, oundgängligen erfordras en tillökad betjening af 3:ne Cancellister, utan afseende derå, att, till följd af Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade Beslut, renskrifningen af Utskottets Betänkanden bör, i och för tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, genom Expeditions-Utskoltets försorg bestridas, så får Utskottet, af sådan anledning, härmed bos Rikets Högloft.
Ständer vördsamt anhålla, det Utskottet mätte tillåtas, utöfver den, jemlikt Riksdags-Ordningen, af Utskottet redan tillsatte Cancellie-betjening, antaga 3:ne Cancellister, med åtnjutande af arfvoden från den lid deras tjenstgöring börjat.
Mars 1834- På Högloft.
Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar: G. E. Frölich.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: Olof Wijk.
På Ilögv.
Preste-Ståndels Ledamöters vägnar: Pehr P.
Svederius.
På Ilederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Gustaf Larsson. G. M.
GyllenhojJ.
Prot. i83b o-te Sami. 1 Afd. 1 '.sta Häjtet.
2 Bevillnings-TJtshottets Memorial Klo 2.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 15 Mars kl. a eft. m. ' Memorial, angående återlemnande af Prosten Doctor Bjo r 1c mans till Högrör dige Prest e-Ståndet ingifne Memorial om Portofrihet för Contracts - Prostarnes skrifvelser i Embet sär enden.
Under den 4 i denna månad liar Högv.
Prestc-Slåndet till Bevilh nings-Utskottets handläggning remitterat ett af Herr Prosten Doctor B/örk~ man inlemnadt, till Utskottet den ii dennes ankommet memorial, hvarigenom Herr Prosten, under anförande, att Contracts-Prostarnes göromål numera äro så mångdubblade emot förr, att Proste-tunnorne ej en gång räcka till deras resekostnader, äfvensom ämnena för deras skrifvelser i Emhetsväg, så väl till Dom-Capitlen, som Kongl. Majrts Befallningshafvande, i senare tider för sin mängd knappt äro att jemföra med de fordnas obetydlighet, m. m., ansett sig böra fästa Högv.
Ståndets uppmärksamhet på en vid förra Riksdagar ofta framställd, men ännu icke af Rikets Ständer bifallen begäran, att Contracts-Prostarne i Riket måtte få njuta fribrefspost vid öfversändandet af de expeditioner, som omedelbarligen från dem afgå till DomCapitlen eller Kongl. Majrts Befallningshafvande, uti hvilket anförande Herr Doctor Pettersson samt Herr Prosten Mittag instämt.
Då likväl detta ärende, såsom innefattande fråga, dels om minskning i den af postmedlen påräknade statsinkomst, och dels om ersättning till Contracts-Prostarne för deras med brefvexlingen i embetsarenden förenade omkostnader, utöfver hvad dem, i sådant afseende, genom de så kallade Proste-tunnorne, redan heslås, icke eger gemenskap med de ämnen, som, enligt 70 §. Regerings-Formen och 3i §.
Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma till hufvudsaklig behandling upptaga, hvilket härigenom vördsamligen anmäles, tilt den åtgärd, sorn 44 §• 3 mom. uti Riksdags-Ordningen föreskrifter» Någre Ledamöters reservationer emot Utskottets beslut bifogas.
Stockholm den i5 Mars i834. «... Bevillnings-Utslottets Betänkande K:o 3.
Af Herr Grefve Posse:
Då fråga inom Höglofl.
Utskotlet uppstått, huruvida den af Herr Gontracts-Prosten Björkman väckte motion, rörande postfrihet för ContraclsProstarnes embetsskrifvelser till Konungens Befallningshafvande och DomCapitlen, borde af Utskottet handläggas eller, såsom ej dit hörande, i grund af 44 §•
Riksdags-Ordningen, återlemnas, och min tanke i detta ämne tillhör minoriteten i Utskottet, får jag emot det fattade beslutet mig reservera.
Ur den princip, att postmedlens större eller mindre förminskning, som, genom ett möjligt bifall å Herr Contracls-Prostens motion, skulle inträffa, är en förändring af den Bevillnings-summa, dessa inkomster anses utgöra, finnér jag denna fråga böra af Höglofl.
Utskottet behandlas och motionen ej till Ståndet återlemnas.
Af Herr Prosten Doctor Grevillius:
Jag reserverar mig emot
Utskottets beslut att återlemna frågan om portofrihet för Contracts-Prostarnes embetsbref, utan handläggning, dels emedan motionen bestämdt handlar om minskning i post-intrader och således i bevillning, dels emedan jag tror mig känna, att enahanda fråga, någon gång förut väckt, blifvit af Be villnings-Utskottet behandlad. Af Herr Prosten Nibelius:
Emot detta beslut reserverar jag mig, emedan jag anser den af Prosten Doctor Björkman väckta motionen om portofrihet för Prostarnes embetsbref innefatta fråga om minskning i en Bevillnings-artikel och på denna grund höra till Bevillnings-Utskottets handläggning.
Af Herr Prosten Bergqvist:
På grund af Kongl. Resolutionen å Presterskapets besvär af den io Mars 1719, anser jag detta mål böra erhålla en annan behandling.
Herr Prosten Hallbäck reserverade sig äfvenledes emot Utskottets beslut.
Ankom till Exp.-Utsk. cl. 37 Mars kl. 10 f. m.
Betänkande, angående Herr Erik Hefflers motion om underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, att bränvins bränningen vid instundande Maji eller Junii månads början mätte varda inställd.
Uti ett lill Utskottet ifrån Wällöf!. Borgare-Ståndet under den 3 4 Bevillnings- Utskottets Betänkande N:o /[. dennes remilteradt memorial, har Herr Leffler, med framställning af den tidsutdrägt , som kom att ega rum, innan en ny förordning om bränvinsbvänning hann blifva färdig och kunde tillämpas, hvarigenom den inskränkning uti bränvinstillgången och det förhöjda pris å bränvin, sein allmänna rösten högt påkallat, skulle för längre tid förfelas, helst det vore att förmoda, det serdeles de större fabrikerne, under loppet af innevarande år, tillverkade så mycket bränvin, som de möjligen kunde, och derigenom samlade lager för flere år, föreslagit, det Rikets Högloft.
Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om bränvinsbränningens inställande vid instundande Maji eller Junii månads början.
Wid öfvervägande häraf, har Utskottet väl funnit de af Motionairen åberopade skäl för bränvinsbränningens inställande vid föreslagen tid förtjena den uppmärksamhet, att, om det af Motionairen förmodade förhållande komme att inträffa, tillräcklig anledning dei’af bör kunna hemtas för ett bränvinsbränningsförbud, men då Utskottet hyser den öfvertygelse, att, i händelse behof af inskränkning i tiden för brån vinsbränningen skulle sig förete, Kongl.
Majit jemväl å det af Herr Leffler anförde förhållande fäster Nådigt afseende, finnér Utskottet ifrågavarande motion icke föranleda till någon serskild underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att bränvinsbänningen vid ofvanberörde lid må varda inställd.
Ständers vidare bedömande vördsamt öfverleranas» Stockholm den ip Mars i834< Nio 4.
Antom till Exp.-Utsk. d. 7 April, 11. 11 f. m.
Betänkande, i anledning af Hr Friherre J. W. Sprengtporten s och Hr C. af Bobsahm s motioner, om fastställande af en viss accis-afgift å bränvin, som till Stockholm och Bikets större Städer införes.
Till Bevillnings-Utskottets handläggning hafva ifrån Högloft.
Ridderskapet och Adeln blifvit öfverlemnade följande motioner: a) Af Hr Friherre Sprengtporten, med förslag, att en accis-afgift af o. sk.
Bico för hvarje kanna bränvin, som sjö-eller landvägen till Stockholm införes, borde erläggas, för att, genom det deraf inflytande belopp, med Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 4' 5 afdrag af uppbördskoslnader och restitutioner af erlagd afgift, då qvantiteter öfver 5oo kannor ifrån Staden till in- eller utrikes orter utföras, calculalionsvis heräknadt till 60,000 R:dr, bilda ett årligt byggnadsanslag, som, oberoende af de tillgångar, hvilka äro afsatte för Kronans hus och byggnader, borde användas till befordrande af sådana byggnadsföretag i Hufvudstaden, hvilka, genom deras egenskap och ändamål, det tillhörer Statsverket att bekosta, hvarvid serskildt afseende fästats vid så väl det snart förestående oundvikliga ombyggandet af Södra Slussen, som ock uppförandet af ett Riks-Museum med dertill hörande National-Bibliothek samt ombyggnad af Kronans hus och byggnader på Helgeandsholmen.
Med remissen af förenämnde motion , har äfven Utskottet meddelats åtskilige i följd deraf afgifne yttranden, af: Herr Bruncrona, G. A., sorn, jemte tillstyrkande af motionen, föreslagit, att den af Herr Friherre Sprengtporten föreslagne Tull-accis-afgiflen för Stockholm icke måtte anses såsom en undantagslag, utan borde påläggas allt till stad infördt bränvin, ehuru den deraf härflytande afgiften, med. undantag för Stockholm, borde ingå i de allmänna Tull-inkomsterne, hvilket förslag likväl uti elt senare yttrande i så måtto blifvit förändradt, att endast de större Släderne borde komma i åtnjutande al den för Hufvudstaden föreslagna fördelen; Herr Grefve Cronhjelm, som understödt Friherre Sprengtporten motion, men bestridt den af Herr Bruncrona föreslagna utsträckning till alla Rikets Städer; Herr Friherre Cederström , J., sorn äfven instämt med Motionairen om behofvet af byggnadsanslag, men afstyrkt, att medel dertill skulle beredas på sätt Friherre Sprengtporten föreslagit, samt ansett, att genom
Stalsregleringen medel till delta ändamål lämpligare borde anskaffas; Herr Grefve Löwenhielm , G.^ och Hr Rosenblad , B., understödjande Friherre Sprengtporten förslag, samt Herrar v. Troil och Hartmansdorff, med afseende å frågans behandling: bj) Af Herr aj Robsahm, C, R., att en summa af 40,000 R:dr B:eo årligen, ifrån den 1 nästkommande December, medelst 2 sk.
B:co ytterligare Accis-afgift för hvarje kanna bränvin, som till Hufvudsladen införes, måtte utgå, insamlad på sätt och i enlighet med hvad Friherre Sprengtporten föreslagit, tili beredande af understöd för Kongl. Theatern, hvarigenom, enligt Motionairens förmenande, Hans Maj:t Konungen och Hans 6 Bevillnings- Utskottets Betänkande B-'o 4.
Höghet Kron-Prinsen icke vidare borde besväras med några enskilda bidrag till Theaterns underhåll.
Utskottet bar ofvannämnde förslag i behörigt öfvervägande tagit, och, hvad först angår den af Friherre Sprengtporten framställde motion, trott sig böra yttra, det Utskottet ej ansett sig kunna ingå i pröfning af nyttan och nödvändigheten af de utaf Motionairen uppgifne byggnadsföretagen, ulan faslbellre inskränkt sin behandling deraf lili det af Motionairen föreslagna sättet för medlens anskaffande, då, uti motionens närvarande skick, detsamma torde vara den egentliga frågan, hvaröfver det tillkommer Utskottet att sitt yttrande afgifva.
Då Utskottet således endast i denna del af ämnet går att sig utlåta, anser Utskottet sig böra fästa uppmärksamheten derpå: att en Accis-afgift för Hufvudstaden innefattar första steget på en ny skattebana, hvilken, just för den lätthet, hvarmed man tycker sig kunna densamma beträda, troligen skulle snart fresta de Heste Släder, för hvilka behof af byggnader och försköningar icke hlefvo svåra att tillskapa , att hos Rikets Ständer begära enahanda förmon, sorn Hufvudstaden, hvarigenom man å nyo uppställde de många hinder för den inre rörelsen och inleddes i de flera obehagligheter för communicalionen, hvilka man sökt undvika genom Inrikes Tullbevakningens afskaffande; att
Hufvudstadens egna och för smuglerier inifrån landet icke svårlämpliga belägenhet troligen skulle lemna många frestelser till dylika försök och sålunda locka till lagöfverträdelser, samt i en annan vigt— ning befordra den immoralitet, hvars fart man genom bränvinels fördyrande söker hindra; att interesset för ökade