Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 200 » Sekreteraren för Riksgälds-verket rörande ärenden, d:o . . » 166 » Två Notarier, hvardera, dagtraktamente » 4 » Fyra Kanslister, d:o d:o » 3 varande förstnämnde Sekreterare och en Notarie antagne deti 2:dra December nästlidet år, Sekreteraren för Riksgälds-verkets ärenden, en Notarie och tre Kanslister den 5:te i samma månad samt en Kanslist den 27:de sistlidné Februari, dock med rättighet till aflöriings beräknande från och med sistberörde månads början (Stats-Utskottets Memorialer N:ris 2 och 33.)
Hos Bevillningf-Utskottet:
För Sekreteraren, arfvode i månaden R'.dr 166: 32. » Tre Notarier, hvardera, dagtraktamente » 3: 24. » Två Kanslister, d:o d:o ...... » '2: 24. 4 Slals-Vtskottets Memorial, JYi 101. hvilken aflöning bör utgå för Sekreteraren frän och med den l:sta och för två Notarier från och med den 5:te
December nästlidet år, samt för en Notarie från och med den 7:de och för Kanslisterne från och med den 12:te Januari innevarande år.
(Beviilnings-Utskottets Memorial Jtä 1.)
Stats, och Bevilln,.Utsk. TJtl.
N:o g 7. 17 malmtransport på Lina och Enges! elfvarne erfordrade större kostnad, an som svarade emot de fördelar, hvilka deraf kunde vara att förvänta; hvarefter 1823 års Ständer, med yttrad lika öfvertygelse om de vigtiga fördelar bilde för orten och det allmänna, som Bergsbandteringens införande och utvidgning i Norrbottens
Län skulle [medföra, samt att någon större framgång deraf utan Statens biträde icke vöre att hoppas, egentligen fästade sin uppmärksamhet uppå öppnandet af en communication med Gellivare berg, och funno i anledning deraf nödigt, att den söderut ifrån berget åt Luleå eif uppgifna communications-linien mera noggrannt borde undersökas, i afseende på ej mindre den tjenliga* ste platsen för en masugns^ anläggning, sättet för malmtransporten jemte rigtningarne af väganläggningarne, än äfven på utsyning af invid transportlinien varande Lägenheter till Nybyggen, och undersökning till erhållande af en närmare kännedom af de skogar, sora ännu voro oafvittrade och odisponerade, och hvilka i följd deraf kunde anslås till Jemhandteringens bedrifvande.
Denna undersökning företogs, efter Kongl. Maj:fs NaJ diga Förordnande, år 1825, af Landshöfdin» Bilt, t, Riks,St, Prat, 1828 och 1829.
4 Saul, 2 Afd, 2 B-.det, g:e H:t, 2 18 Stats- och Bevilln.-ZJtsk. Uti.
N:o 97. gen i Länet samt Öfverste Lieutenanten och Biddaren Hällström och Bergshauptmannen af Forsselles, och på grund af samma undersökning, har Kongl. Maj:ts och Bikets Bergscollegium, under den 5 Maji 1828, i ämnet afgifvit underdånigt Utlåtande; hvarefter Kongl. Maj:t, under den 26 November sistnämnde år» till Stats-Utskottet aflåtit Dess Nådiga Skrifvelse i ämnet, hvilken under N:o 33 finnes intagen i Csta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll. Af sistberörde, Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse bifogade Utlåtande inhemtas hufvudsakligen, att då nu mera, jusi i den trakt, der skogstillgången medgifver underhållandet af en mera utvidgad jerntillverkning, Edeforss och Göljens Masugnar, utan Statens deltagande i kostnaderne, blifvit uppförde, samt privilegier dessutom utfärdade för 3'.ne andra Masugnar, nemligen en vid Ava Forssen, en vid Korpån, och en vid Kattån eller Tvärån, Samt att, i följd deraf, det med Mas* ugns-anläggning på Statens bekostnad åsyftade ändamålet, att i orten införa Tackjerns-till^ verkningen, redan till någon del vore vunnet, och ytterligare kan anses framgå, om Statens biträde kraftigt lemnäs både för communica. tionens öppnande inom orten, och dessa förnämligast rigtades till malmtransporten ifrån Gellivare och för befrämjande af Landets Stais- och Bevilln.
N'o 97, ig befolkning.
I förra hänseendet har Kongl.
Collegium ansett det af Comiterade uppgjorda Förslag, om en förbättrad farleds öppnande på den midt emellan I.uleå och Calix elfvar belägne Råneå Elf, såsom säkrast ledande till ändamålet och medförande minsta kostnad.
Efter öppnandet af denna farled skulle malmen föras ifrån Geltivareberg till norra ändan af Sjön Radenjaur, derifrån på båt till södra stranden af samma sjö, och vidare dels på jernväg, dels ock genom båtfart efter Råneå Elf till det på 6? mils afstånd från Gellivare belägna Koskiwaara,’ hvarifrån malmen af hytte-egarne sjelfve, och med biträde af Allmogen i den redan mera bebodda delen af Landet, kunde afföra.s till Xmleå, Calix och Råneå Socknar, uti hvilka en bättre skogsväxt vidtager och ofvannämnda Masugnar redan äro anlagde, I senare hänseendet eller Landets befolkning, så mycket mera af behofvet påkallad, som, enligt den af Comiterade gjorda beräkning, icke större qvantum än 8000 Skepp.
Malm med nu varande tillgång af arbetare och dragare skulle kunna till.
Koskiwaara nedföras, har Kongl, Collegium ansett de kraftigaste anstalter böra vidtagas.
Och har Kongl.] Collegium, i anledning deraf, i underdånighet tillstyrkt, att Statsbidragen borde i ett sammanhang användas till anläggning af vägar, lastplatser, båtleders öppnande och nyhemmans au Stats* och Bevilbi.-Utsk, Uti, N’o 97.’ upptagande emellan Gellivare, Radenjaur, samt längst efter den del af Raneå Elf, som för båtfarten kommer att begagnas.
Sådane bosättningar liar Kongl. Collegium egenteligen ansett derigenom kunna befordras, att nybygges - lägenheter med tillagde områden, afpassade efter den betjening, med malmfors* ling eller båtfart, hvartill belägenheten gifve anledning och, med någon mindre åbyggnad försedde, kostnadsfritt upplåtas till idoge åboer, med full egande-rätt, och under tillgodonjutande af vanliga frihetsår, samt ett skäligt understöd i penningar till uppköp af nödige kreatur.
För bestridande af de med dessa företag förenade kostnader, bär Kongl. Collegium tillstyrkt ett anslag af 10,000 till 35,000 Rjdr årligen under fem års tid, och har derigenom ansett det af Rikets Ständer åsyftade ändamål, eller ett planmässigt grundläggande af en i framtiden utvidgad och lönande Bergslagsrörelse på malmfång ifrån Gellivare, verksammast kunna befordras.
Ridderskapet och Adeln väckt sarht till Stats- och BeviliningsUtskottens hand äggning remitterad motion af Grefve von Rosen, Carl
Axel, angående åtskillige åtgärder till befordrande af en Bergslags inrättande i Norrbottens
Eän, har derjemte blifvit föreslaget: att Sookeds Forssarne uti Lainio Elf, måtte på allmän be - Stats• och Bevilln.
Utsk< Uti.
N:o 97; 31 kostnad upprensas; att den från Räcktfonsen till
Töre lastningsplats föreslagna väg måtte på Statens bekostnad upptagas; att tiden för nybyggens skattefrihet måtte förlängas t. ex. till 50 år; att Kronans skogar varda på allmän bekostnad afmätte och i sammanhang dermed nybyggen och odlingslägenheter utsynte samtjunder förbehåll af Bruks och Bergsmanna-yrkets bedrifvande, upplåtne m. m.» att hvarje enskild, sorn, efter erhåiine privi' legiér, uppförerjnya Hyttor, Stångjerns», Knippoch Manufactur-hamrar, m, m., måtte för alla dess egande skattlagde hemman befrias från rotering, samt från alla dem nu åliggande skatter till Kronan på 50 års tid, äfvensom från Bevillning, Hammarskafts och Tiondes utgörande för Tackjerns-blåsningarne under lika lång tid; att alla de skogstrakter, som äro anslagne till stockfångst för de gamla sågverken, afvittras, samt att egarne tillerkännas förmonsrätt till de derå befintlige nybygg s-lägenheter.
Då den ifrågavarande Landsorten är af clirnatet serdeles vanlottad, och den Bergshandtering, som der bör kunna drifvas, är af synnerlig vigt, har Stats-Utskottet visserligen ansett utvägar böra till denna närings upphjelpande derstädes vidtagas.
Men som några serskilda medel, att till detta ändamål direcie anordnas, icke finnas att af Utskottet 8 2 Stais och Bevilln.-Utsk.
Ull. N:o 97. anvisa; 93 tillstyrker Utskottet, att, utom de förmorier Rikets Ständer i detta afseende redan beviljat, följande mätte orten förunnas, nemligen: 1:0 att alla de, hvilka derstädes idka Tackjernsblåsning eller Stångjerns- och Manu* factur-smide, och alla de, sorn under loppet af 30 år härefter verkställa dyiika Bruks-anläggningar, antingen serskildt för Tackjerns* tillverkning eller för Stångjerns och Manufactur-smide, måga från erläggande af Tionde-Tackjern och Hammarskattsjern, under 50 år, beräknade ifrån den tid, som uti utfärdade privilegier för Byggnadernes fullbordan och tillverkningarnes början föreskrifves, vara befriade; och 2:0 att, vid de skeende skogsafvittrin^ garne, den skog, som blifvit i vederbörlig ordning anslagen till Stockfångst-för de uti Norrbotten inrättade Sågverken, afskiljes och till sina gränser bestämmes, samt att Kongl, Maj:t ville, vid förekommande fall, i Nåder pröfva och afgöra, huruvida förmonsrätt till å desse skogar befintlige nybygges. lägenheter Sågverks-egarne lagligen må tillkomma.
Bevillnings-Utskoftet'— till hvars upptagande endast hörer fden väckta frågan om rättighet för enskilde, som, efter erhållne Stats- och Bevilln.-Utsk.
33 privilegier i ofvanomförmälde trakter af Norrbottens Län uppföra nya Hyttor och Masugns - Byggnader, Stångjerns - Hammare, Knipp- och Manufactur-Hammare, eller andra Verk och Inrättningar, hvilka till verkelig Bruksrörelse höra, att, så snart bevisligen styrkas kan, det Verken äro i gång, för alla skattlagde hemman befrias från rotering samt från alla dem nu åliggande skatter till Kongl. Majit och Kronan på 50 års tid, äfvensom från Bevillning, Hammarskatts och Tiondes utgörande för Tackjernsblåsningarne under lika långtid, — har för sin del ansett, att som, i 4:de Punkten af Rikets Ständers år 1818 i detta ämne till Kongl. Majit aflåtne ofvanberörde underdåniga Skrifvelse, redan blifvit medgifvet: att, enär <let dd afgifna Förslaget till gränserne för Bergslags Districtet antoges, alla inom denna trakt, omkring 20 Qvadrat-, mils innehall, belägne skattlagdehemman, borde befrias frän ali stags rotering, samt alla dem åliggande skatter till Kongl• Maj',t och Kronan, pd 50 års tid, äfvensom alla nybyggen, hvilka derefter der upptagas, likaledes åtnjuta Femtio års skattefrihet, alla med vilkor att idka Bergsbruket', Och att de afven ifrån erläggande af all tionde för deras Tackjernstillverkning borde under samma tid vara befriade; så och då Kongl.
Majit icke låtit utfärda någon Författning om de åtgärder, som Kongl, Majit, efter en närmare undersökning af alla hit 24 Stats- och Bcvilln.-ZJtsk. Uti.
N:o 97. hörande förhallanden, i Nåder forde finna lämpelige, finner Bevillnings-Utskottet de. stomindre nödigt, att nu på förhand, och serskildt i fråga otn Bevilln ingen, uiöfver hvad sorn på ofvannämnde sätt förut blifvit i underdånighet hemställdt, tillstyrka någon ytterligare eller vidsträcktare frihet från Bevillning, som Kongl. Maj;t, i mon af behof och uppå vederbörandes ansökan, lärer täckas bevilja den skattefrihet, som finnes förenlig med de af Rikets Ständer redan i underdånighet föreslagna grunder; och Utskottet kan alltså, i afseende på de Bevillningsämnen, Herr Grefve von Rosen ställt i fråga, icke tillstyrka någon serskild, i Utskottets tanka, för det närvarande mindre behöflig åtgärd.
En häremot afgifven Reservation varder vördsamt bifogad.
Stockholm den 7 Nov. 1829, Reservation af Herr Noréus. ’’Stats-Utskottets Utlåtande ådagalägger, hurusom Rikets Ständer vid 1818 års Riks-’ dag 21 ii. t. Stata- o. Bevilln,.Utsk. Uti.
N.o 97. *5 dag vände sin uppmärksamhet
St de rika naturstillgångar af Jernmalm och Skog, som finnas uti Norrbottens Dän» I sammanhang dermed framställde sig den allmänna nyttan af en ny Jern Bergslags och nya Jernverks inrättande i denna ort.
Ständerne anhbllo r underdånighet hos Kongl. Maj:t, att en Undersökning matte anställas, ej mindre uti de närmast intill Gellivare Malmfält belägne Vattudrag, till öppnande af en båtfart, än rörande de nya väganläggningar, som kunde erfordras för Malmens transporterande till de ställen, som syntes vara de mest tjenliga för Bruksanläggningatne.
Rikets Ständer beslöto äfven, alt både öppnandet af båtfarten och väganläggningarne borde bekostas af allmänna medel, då några sådana voro att tillgå, samt att en Masugn på allmän bekostnad borde anläggas.
Denna undersökning har föregått; den är af Kongl.
Bergs-Collegium granskad; och, jemte Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, äro Kongl.
Collegii Underdåniga Utlåtande och Berättelsen om undersökningen till Stats Utskottet öfverlemnade. ’ ’*A ena sidan framställer sig ett stort och vigtigt steg till näringsförkofran, innefattan - Bih. 1, Rih-St.
Prat. l828*fkl829‘ 4 Sami. 9 Afi.i BMtt. 9:8 H:t. 5 2 5 Bil. t. Stats o.
Bevilln,*TJtsk, Uti.
Nio 97. de det enda kraftiga medel att bereda odling oell välstånd i en Landsort, som strider med ett hardt climat, men å den andra sidan finner man, att detta ändamål icke kan vinnas utan uppoffringar å Statens sida, och att den skatt Naturen nedlagt! i Gellivare ofantliga Jernmalmslager länge skall blifva obegagnad jati en större utsträckning.
Bergscollegium har derföre tillstyrkt ett årligt Statsbidrag af 10 till 15,000 R:dr under Fern ars tid, och har ansett detta bidrag kunna leda till grundläggning af en mera utvidgad Bergsrörelse i denna ort.
Dessa medel skulle användas, dels till öpnande af communicationen mellan berget och den nedre me; ra skogrika och växtliga delen af Landet, dels till understöd för nybyggen och odlingar.
En genom afvittringar tryggande egande, rätt bereder egentligen det senare ändamålet, dock borde någon serskild uppmuntran för idoge arbetare, som uti ett hardt climat anlägga nybyggen, egentligen för att på corn. municationslinien kunna lemna biträde vid malmforslingen, erfordras.
Rikets Ständer hafva beviljat en tillökning af 27,800 R:dr till understöd vid egoskiften af det ange.
Jägna afvittringsverket i Rikets Norra Provincer.
Jag tviflar icke, att Kongl.
Maj:t, vid användande af detta anslag, lemnar sin Nådiga uppmärksamhet åt den del af Norrbottens
Län, som uti de tillfällen till arbets - Bil. t. Statt■ o. Bevilln.-Utsk. Uti.
N.o 97, 37 förtjenst, som en utvidgad Eergslagsrörelse otvifvelaktig! erbjuder, skulle finna en öppen väg lill sin odling, befolkning och förkofran, men jag anser detta företag af en så stor allmän nytta, äfven för Fäderneslandet i det hela, och Rikets Ständer hafva vid föregående Riksdagar så klokt insett ooh så kraftigt velat befordra densamma, att jag ansett mig ega skäl förvänta, att Stats-Utskottet med någon större värma omfattat detta ämne, än att endast med några få ord förklara, att
Utskottet visserligen ansett utvägar böra vidtagas till Bergsharidteringens upphjelpande i Norrbotten, men att några medel att dertill directe anordna ej vore att tillgå.
För min del anser jag Utskottet hafva bordt bos Kongl. Majtt i underdånighet anlvålla,' att Kongl. Majit, af det ökade anslaget för gtde Hufvud-titeln, för hvars användande Rikets Ständer fästat det förbehåll, att det angelägna Afvittrings-verket i Rikets Norra Pro» vincer skulle befordras, mätte i Nåder disponera en tillräcklig summa, att egentligen användas i den del af Norrbottens Län, sorn, enligt hällne undersökningar, funnits vara den tjenligaste för Bergsbandteringen, och hvilken summa jag ville föreslå till 4000
R:dr om året intill nästa Riksdag, samt dervid tillägga, att 1000 R:dr årligen, äfven till nästa Riksdag, i Nåder blifva serskildt an» slagne, för att användas till understöd för a 8 Bil. t. Statt- b, Bevilln.
Vtsk, XJtl- N:o g
Jt idoge Nybyggare af arbetande Classén, och egenteligen med fästadt afseende uppl aibetsbiträde vid Malmforslingen.
I öfrigt, och under förutsättning att Rikets Ständer skola bevilja några medel till Strömrensningar och Vatten-Communicationens öppnande, har jag äfven ansett Rikets Ständer böra i underdånighet underställa Kongl. Maj:t, att till Communications öppnande, både genom båtfart och, i sammanhang dermed, mindre väganläggningar a de ställen, der strömdrag för desamma äro hin. derlige, i Nåder disponera 4000 R:dr om året intill nästa Riksdag, Genom dessa underdåniga framställningar skulle Rikets Ständer åtminstone ådagalägga, att Rikets Ständer insett och erkänt vigten att åt en genom climatet vanlottad Landsort öppna en väg till framtida bergning och välstånd, och att grundlägga framgången af företag, utaf hvilka efterkommande otvifvelaktigt skola skörda varaktiga frukter.
En ny nationalvälmåga danas, och Slaten skall uti nya skattebidrag snart finna ersättning för de uppoffringar, hvilka nu erfordras. stockholm, tryckt i MAttm-ARnsKA Boktryckeriet, lgig, Stats- samt Oec.-Utsk.
N:o 98. t N:o p8.
Utsk. d. 10 Nor 1819, Utlåtande* angående en jemnare fördel11 ing af1 Roteringsbesväret vid Vesterbottens Regemente.
Under anmälan derom, att den af Rikets Högloflige Ständer, senast vid 1823 ars Riksmöte, hos Kongl. Majit förnyade Underdåniga anhållan, om én af omständigheterne länge påkallad jemkning och lindring i Roteringen inom Vesterbottens Regemente, ännu icke blifvit till verkställighet i Nåder befordrad, har RiksdagsFullmägtigen från Nori bottens Län jjohan 'Jacob Rutberg, med hvilken Fiillmägtige från samma Län Lärs Nilsson och Fale Burman samt Fiillmägtige från Vesterbottens
Län Lars Bygdén och B. P.
Lundstrom sig förenat* anhållit att, då det vore en orättvisa, att de skattiagde men oroterade Hemman, hvilka borde i ständig Rotering ingå, i stället att Uppfylla sin verkliga skyldighet till förstärkande af de gamla Rotarne, få till Stats-Verket Rotefrihetsafgift erlägga, Rikets Högloflige Ständer ville hos Kgl. Majit förnya deras underdåniga anhållan “om slut “på det oberäkneliga dröjsmålet och om ären“dets skyndsamma behandling i det skick som “förefinnes11; och har Motionairen derjemte be BiA. eill R.
Prot. 1828 och 1829, 4 Sami. 2 jifd. 1 Band. 10:de Haft. 1 3» Stats- samt Oee.-Utsh. Uti.
N:o 98. gärt, “att den till Staten redan influtna Rote“frihets-afgiften må till Rotehållarne utbeta“las, såsom bidragande till ersättning för deras “under tiden öfvergångna lidande."
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie-Utskotten, till hvilkas gemensamma handläggning denna motion blifvit af Hedervärda Bonde-Ståndet öfverlemnad, hafva, för ett närmare utredande af ifrågavarande ärende, vördsamt skolat framlägga följande öfversigt af den behandling, detsamma hittills erhållit.
Uti underdånig Skrifvelse, af den 17 April x 8 1 8 , anhöllo Rikets Ständer, med anledning af vid samma års
Riksdag väckt fråga om en jemnare fördelning af Roteringsbesväret vid Vesterbottens Regemente, och efter inhemtade underrättelser, dels att då de 10 Socknar inom Vesterbottens och Norrbottens
Län, hvilka ätagit sig att utgöra Manskapet vid Vesterbottens Regemente, ingått en sådan förbindelse gemensamt, och icke socknevis , hvaraf åter följde, att hvarje
Hemman borde i möjligaste måtto deltaga lika uti Roteringsskyldigheten, men behörigt afseende härå icke blifvit fästadt vid den år 1765 verkställda Rotejemkriing, enär densamma serskildt inom hvarje Socken företagits, och stora olikheter i Hemmanens deltagande uti Roteringen blifvit bibehållna, dels ock att åtskilliga olägenheter uppkommit genom Rotarnes spridda läge till 15 å ao mils afstånd ifrån hvarandra, Kongl. Maj:t täckt*s, Stats- samt Oee.-Uesk.
N:o §3.
S efter infordrade utlåtanden från Dess oell Rikets Krigs- och Kammar-Collegier, i Nåder utse och förordna vissa Coniiterade, hvilka, enligt erhållande Nådig Instruction, borde i Orten noggrannt undersöka Roteringsverket, samt i underdånighet föreslå en ny Rotering«jemkning för berörde Regemente, "med afseende pä “alla Hemman inom Regementets hela ständ eller "lage, utan beräkning af Socknarne hvar för sig, “annorlunda än till Hemmantalet tamt
Hemmannens mer eller mindre förmånlighethvarjemte Rikets Ständer i underdånighet begärde: “att "de inom Socknarne belägne skattlagde Nyhem•
"man mätte i det redan varande ordinarie Kneck"tehållet indelas, och således frän extra Roterin"gen, hvaruti de ingått, befrias.“ Sedan Kongl. Krigs- och Kammar-Collegierne öfver denna Rikets Ständers underdåniga anhållan sig yttrat, behagade Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref till bemälde Collegier, af den 30 November I 8 t 9, tillkännagifva, det Kongl. Maj:t redan, under den 16 April 18 Is, i Nåder förklarat: att, Innan de i senare tider upptagna Nybyggen och Odlingar undergått skattläggning , det icke kunde med säkerhet bestämmas, i hvad större eller mindre mon den, till understöd i ordinarie Roteringen, sökta befrielse från extra Rotering måtte ega rum; att enär, hvad Vesterbotten angmge, det redan den 2 October 1806 varit förordnadt, att alla Botar, som ansåge sig berättigade till hjelp i 4 Stats- samt Otc.~Utsk. Uti.
N:o 98. den ständiga Roteringen, borde, innan utgången af år 1807, derom anmäla sig hos Landshöfdingen i Länet, hvilken egde att befordra des§a ansökningar till skyndsamt slut, men att, då sådant icke hunnit att till verkställighet befordras innan extra Roteringen förrättades, Kongl. Maj:t i Nåder anbefallt Landshöfdingarne i Vester- och Norrbottens
Län, att icke allenast i Vederbörandes närvaro undersöka hvad hjelp i ordinarie Roteringen Stam-Rotarne vid Regementet skäligen kunde fordra af Nyhemman och Lägénheter, samt huruvida dessa, enligt Författningarne, voro berättigade till befrielse från extra Roteringsbesväret, utan ock tillse, det skattläggningarne å alla då ännu oskattlagda Torp och Lägenheter fullbordades, samt derefter insända Undersöknings-Instrumentet, med tillhörande handlingar och egna utlåtanden, till Krigs- och Kammar-Collegierne, som egde att Kongl. Maj:ts
Nådiga ompröfvande underställa^ “huruvida någon jemkning i Länens extra Ro~ “tering blefve nödig,“ samt att, då Kongl. Maj:t sålunda redan föreskrifvit de förberedande åtgärder, hvilka borde föregå en allmän Rotejemkning i Vester- och Norrbottens Län, Kgl. Maj:t funnit någon annan eller ytterligare åtgärd härvid, innan berörde Nådiga Förordnande blefve fullgjordt, icke vara att vidtaga.
Vid 1833 års Riksdag, och då Rikets Ständer af sistberörde Nådiga Skrifvelse inhemtat* det Kongl. Majit väl icke afslagit deras begäran Stats- tamt Oec.-Utsk. Uti, N:o 98. 5 om jemkning i Roteringen vid Vesterbottens Regemente, men likväl vid denna förrättning fästat ett vilkor, som till en aflägsen framtid inåste fördröja dess verkställighet, tillkännagåfvo Rikets Ständer, i underdånig Skrifvelse den 6
December samma år, att, då Rotehållarne vid berörde Regemente varit och äro lidande genom Roteringsbördans ojeinna fördelning och saknaden af det biträde från de i senare tider skattlagde lägenheter, hvilket för mer ån ett halft århundrade sedan blifvit dem lofvadt, fordra billighet och rättvisa, att detta lidande icke måtte ännu mera förökas genom aflägsnande af tiden för den hjelp, som af en allmän jemkning i lloteringen kan väntas och genom inskränkning i det understöd från Nyhemman, hvarom Rotehållarne jemväl erhållit
Nådig försäkran; och då så väl 4 punkten af det för meranämnde Regemente den 30 Mars 1767 stadfästade Roteringsverk som Kongl.
Resolutionen den 9 September 1801 tydligen ■ innehålla, att icke någon viss del af de sedan år 1765 upptagna och skattlagda Nybyggen, men alla sådana Lågenheter utan undantag, borde till Ordinarie Rott ringens förstärkning användas, hvaraf, enligt Rikets Ständers tanka, borde följa, det all undersökning om Rotehåilarnes större eller mindre behof af understöd från Ny hemmanen vore öfverflödig, anhöllo Rikets Ständer i underdånighet, det Kongl. Majit täcktes om oftanämnde Rotejemkuing* skyndsamma jSrelngande i Nå - K
State- tamt Oee.-Vtsh.
Ull. N:o 98, der lata besörja, på sätt och enligt de grunder, sorn i Rikets Ständers underdäniga Skrifvelse den 17 April tS'8 äro föreslagne samt med iakttagande tillika: att de gamla Hemmanens deltagande i Roteringen matte bestämmas, icke efter skattetalet, eller i förhållande till den ränta, som derifrån utgår, helst, enär densamma icke grundar sig pä någon jordens allmänna refning och skattläggning, någon säker anledning deraf icke hemras kan, utan i mon af hvarje Hemmans genom behörig undersökning utrönta godhet och förmoner; att de i senare tider upptagna Nyhemman och Lägenheter, hvilkas frihetsår ännu icke gatt till ända, äfven mätte vid jemknings-förrättningen antecknas och provisoriskt på gamla Roteringen fördelas, för att, i den mon de, efter frihetsårens slut, varda skattlagde, ingå i nämnde Rotering, samt slutligen, att den blifvande Roterings-Comrnissionen måtte erhålla enahanda sammansättning som de Commissioner, hvilka erhållit uppdrag att jemkning af extra Roteringen i Riket förrätta.