Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att förtroendet för sparbankerna och insigterna om nyttan af dem äro i stigande, visar sig deraf, att delägarnes antal under perioden ökats från 7,371 till 8,678 och bankernas kapital från 1,038,003 R:dr till 1,504,577 R:dr, oaktadt här ofvan anmärkta ogynnsamma förhållanden under 2:ne år af perioden.
Sockne-magasiner finnas blott inom Hoby, Öljehults och Bäckaryds socknar och hade vid 1860 års slut en tillgång af 218 tunnor råg och 222 tunnor korn.
Magasinen äro bildade genom insatser af hemmansägarne efter innehafvande mantal, och utlåningen sker emot ränta af 4 kappar på tunnan.
Den influtna räntesäden användes till förstärkning af magasinens fond, fattigvården eller folkskolan.
Ehuru vigtiga inkast kunna göras emot nyttan af dessa inrättningar, samt räntefoten är och måste vara hög, för att inrättningarne skola bära sig, anses de dock medföra stora fördelar, då tillfälle genom dem är beredt den fattige att i behofvets stund på nära håll undfå sitt behof af spanmål, till brödföda eller utsäde, utan att nödgas anlita ofta svåråtkomliga penningar och betungas med en transportkostnad, som skulle betydligt fördyra den på annan ort köpta varan.
Hushållnings-sällskapet har sökt verka för inrättandet af socknemagasiner inom öfriga församlingar, men dessa försök hafva ej ledt till annat resultat, än att församlingarne, efter i sockenstämmor inhemtad kännedom om upprättade och utdelade tryckta förslag till reglemente för dessa inrättningar, nästan enhälligt erkänt nyttan deraf, men tillika förklarat, att de ej hade råd bekosta de för ändamålet erforderliga byggnader.
I en församling, Rödeby, har dess andel af afgifterna för försäljning af spritdrycker för åren 1856 —1859 blifvit anslagen till bildande af grundfond för ett socknemagasin.
Till skydd mot brandskador finnas 3 försäkrings-inrättningar i länet, nemligen: Länets Brandstodsförening å landet samt Brandstodsföreningarne för Tvings och Bäckaryds socknar.
I Länets Brandstodsförening, stiftad år 1847, brandförsäkras fast och lös egendom å landet, utom köpingarne.
För fabriker med ångmachiner och samma ägare tillhöriga hus inom visst afstånd derifrån, äfvensom för penningar, guld och dylik lös egendom vinnes ej inträde i bolaget.
Försäkringsrätten är för öfrigt begränsad, så att försäkring ej meddelas till högre belopp än 10,000 R:dr för ett och samma hus, 20,000 R:dr för hus samt 25,000 R:dr för lösegendom å samma gård, om ej husen ligga på längre afstånd ifrån hvarandra.
De för brandskadors och kostnaders ersättande erforderliga penningar utskrifvas och tillskjutas af delägarne i mån af behof och i förhållande till försäkringssummorna.
Delaktighet i föreningen befriar från förbindelse att enligt lag och förut gällande förening godtgöra timad brandskada.
Ledningen af bolagets angelägenheter är anförtrodd en af bolaget utsedd
Direktion med biträde af Brandstods-komitéer inom socknarne.
Brand- och Kreatursförsäkringsbolag. 25 I Tvings sockens Brandstodsbolag, stiftadt år 1856, för försäkring af hus och lösegendom i Tvings socken, kan inträde vinnas äfven af personer inom angränsande socknar.
Bolaget är organiseradt och förvaltas hufvudsakligen efter samma grunder, sorn Länets allmänna Brandstodsbolag, men försäkringar erhållas dock endast till vida lägre belopp än i länsbolaget.
Bäckaryds sockens Brandstodsförening stiftades 1840 i ändamål att ersätta brandskada å hus inom socknen.
Husen fördelade i två afdelningar, den ena hemmansägare och den andra torpare och andre personer tillhörige, värderas hvart femte år af bolagsstyrelsens ordförande och två å socknestämma valde biträden, hvilka personer för besväret härmed erhålla ersättning af ägarne.
Brandskada ersättes af delägarne inom den afdelning, hvilken af skadan drabbats.
Antalet försäkringar och ansvarighetssumman vid periodens slut jemte antalet ersatte brandskador Tab. Litt.
L. och utgifterna inom dessa tre bolag har varit hvad i följande tab.
L är uppgifvet.
Förvaltningskostnaderna inom länsbolaget hafva i medeltal utgjort 1,366 R:dr årligen.
Inom Sillhöfda socken har ett
Brandförsäkringsbolag varit i verksamhet under perioden, men detta bolag upplöstes år 1858, sedan detsamma under sista året af sin tillvaro utbetaldt brandskade-ersättning för fast egendom med 1,000 R:dr och för lös egendom med 2,407
R:dr, hvilket allt uppbrunnit vid ett tillfälle, men tillört flere personer.
De flesta af detta bolags medlemmar hafva sedan i ingått i länets brandstodsbolag.
Af hemmansägarne inom Christianopels socken stiftades år 1812 en särskild Brandstodsförening för försäkring af åbyggnader.
Stadfästelse meddelades af Kammar-Kollegium år 1815, med vilkor, att hemmansägarnes i lag bestämda skyldighet att betala brandstod vid timade brandskador inom häradet ej upphörde förrän föreningens kassa uppgick till 6,000 R:dr.
Fastän föreningen ej blifvit formligen upplöst, har den dock under perioden ej varit i egentlig verksamhet, sedan en stor del af delägarne sökt inträde i länets brandstodsbolag.
Kassabehållningen utgjorde vid 1860 års slut 3,257 R:dr, men uppgift om antal delägare och ansvarighetsbelopp har ej kunnat meddelas.
Två under perioden timade brandskador till värde af 450 R:dr voro ej ersatte vid 1860 års slut.
De för öfrigt med säkerhet kände brandskadorne voro till antalet nio, af hvilka en . uppgående i värde till 347 R:dr, icke blifvit ersatt, men de öfrige godtgjorts af de allmänna brandstodsbolagen samt bolaget Skandia med sammanlagdt 36,003 R:dr.
Länets Kreaturs-försäkringsbolag till ersättande af förluster genom den smittosamma lungsjukan, för hvilket Kongl. Majit den 26 September 1849 stadfästat reglemente, har under perioden lyckligtvis ej behöft utöfva någon verksamhet.
Tab. Litt. L.
Brandstodsföreningar.
Antal för- säkringar.
Ansvarig- hetssumma.
R:dr E:mt.
Antal er- satte brand- skador.
Utbetald brandskade- ersättning.
Vid 1860 års slut.
Under hela perioden.
Brandstodsbolaget å landet inom afdelningen för bus B:o d:o d:o för lösegendom 6,627 4,713 10,432,255 8,459,650 | 78( 60,463 33,112 Summa 11,340 18,891,905 78 93,575 Brandstodsbolaget inom Tvings socken, afdelningen för hus D:o d:o d:o d:o för lösegendom 610 595 780,770 777,560 I 1 3,000 Summa 1,205 1,558,330 1 3,000 386 221,800 1 370 Summa för alla bolagen 12,931 20,672,035 80 99,945 Landsliöfdinge-Embelels und. ber. uti Blekinge Län för åren 1856—1860. 4 26 Blekinge Län.
Försäkring af fiskredskap.
Ränteförsäkringsanstalt.
Två bolag eller föreningar finnas stiftade, den ena år 1855 i Mjellby och den andra år 1857 inom Thorhamns socken, i ändamål att genom försäkring bereda ersättning för fiskredskap, som genom storm eller olycka under vräkning i sjön förloras eller så skadas, att den blifver obrukbar.
Till försäkring antagas endast silloch laxgarn samt ekor, tillhörige fiskare inom socknarne.
Delägarne utse styrelse af personer inom eller utom bolaget och erlägga bestämda årsafgifter för hvarje försäkradt garn eller eka.
Vid 1860 års slut funnos 108 delägare, som försäkrat 2,481 sillgarn, 18 laxgarn och 6 ekor till ett sammanlagdt belopp af 15,841 R:dr.
Under perioden hafva ersättningar utgått för 329 förlorade eller skadade sillgarn med 1,914 R:dr.
Försäkringsafgifterna under tiden uppgingo till 2,136 R:dr.
Kassabehållningen utgjorde vid 1860 års slut 1,508 R:dr, förutom 1,875 R:dr föreningarne anvisadt understöd af allmänna medel, som utgör en stående grundfond, hvaraf räntan, men ej, utom i särdeles ömmande fall och med Länsstyrelsens tillåtelse, någon del af kapitalet må till skadeersättningar eller annorledes begagnas.
Fiskarens båt och redskap äro oftast hans enda egendom, och förlusten deraf är för ägaren sa mycket mer olycksbringande, som han dermed beröfvas äfven det förnämsta medlet till sin framtida bergning.
Medvetandet om osäkerheten i hans ekonomiska ställning till följd af de med hans näringsfång förenade olyckor och förluster gör, att fiskaren i den goda tiden i allmänhet ej sparar för en kommande sämre; men vissheten att genom inträdet i en sådan förening hafva förekommit det ekonomiska obestånd, som eljest vid inträffande förluster skulle drabbat honom, lifvar den i bolaget ingångne fiskaren till sparsamhet, omtanka och ordning samt utöfvar sålunda ett särdeles fördelaktigt inflytande på hans ställning.
Dessa föreningar äro derför af yttersta vigt och skulle i större utsträckning utan tvifvel medföra de mest helsosamma verkningar.
Så väl Länsstyrelsen, som Hushållnings-sällskapet och enskilde personer hafva i denna öfvertygelse sökt bringa flere sådane föreningar till stånd, men alla bemödanden hafva hittills strandat emot svårigheten att bland fiskarebefolkningen finna personer med tillräcklig insigt att handhafva den ganska besvärliga förvaltningen, samt emot fiskrarnes olyckliga, af deras äfventyrliga yrke alstrade, vana att ej tänka på framtida behof.
Inom länet finnes en filialajdelning af Jönköpings läns Pensionsförening eller ränteförsäkrings-anstalt.
Denna afdelning bildades ar 1854 och ägde vid 1860 års slut 36 delägare med ett sainmanräknadt insättningsbelopp af 2,729 R:dr 32 öre, derå upplupne räntor och årsvinster vid samma tid uppgått till 517 R:dr 56 öre, så att behållningen i så kallade besparingsklassen (den enda, hvaruti inom länet insättningar skett) utgjorde, efter afdrag af behållningen för en afliden delägare, 3,241 R:dr 55 öre.
Insättningar: o Årsvinst:
Behållning: hvilka vid 1855 års slut utgjorde R:dr R:mt 454,50.
R:dr R:mt 23,82 R:dr Runt 4 7 8,32. ökades under år 1856 med » » 180,0 » » 28,43 » » 208,43. » » » 1857 »> » » 1,004,0 )) » 42,32 » » 1,046,32. » » » 1858 » )) » 113,67 » » 477,49. » » » 1859 » » » 251,o )) » 140,85 » » 391,85. » » » 1860 » » » 476,0 )) » 168,47 » » 644,47.
R:dr R:mt 2,729,32 )) » 517,56 » » 3,246,88. o Aterbetalde för en död delägare 5,33.
Summa R:dr Runt 3,241,55.
Lättfattliga upplysningar om föreningens organisation och ändamål hafva blifvit från trycket utgifne och inom länets alla delar spridde, men det oaktadt tyckes man i allmänhet ännu hvarken hafva gjort sig reda för grunderna för inrättningen eller kommit till insigt om de fördelar, som med delaktigheten deruti äro förenade; och är detta anledningen till den obetydliga framgång, föreningen hittills rönt inom länet.
Pensions-, Nödhjelps- och Sjukvårdsinrättningar. 27 Befintlige
Pensions- och nödhjelps-inrättningar äro för öfrigt:
Lundeska och Danielsonska gratialkassorna i Carlskrona, stiftade genom testamentariska förordnanden år 1780 af Handlanden Nils Lunde och 1813 af Handlanden Jonas Danielsson, ined ett sannnanlagdt kapital af 70,112 R:dr 70 öre, i ändamål att räntorna skola användas dels till månatliga gratialer åt sådane fattige, som icke äro föremål för allmän fattigvård, och dels till aflöning åt en eller flere personer, som undervisa fattiga barn i christendomskunskap och nyttiga yrken.
Kassorna förvaltas af Konungens Befallningshafvande och Borgerskapets äldste.
Gratialisternas antal utgjorde vid periodens slut 129, tillsammans åtnjutande 3,360 R:dr i pensioner.
Af räntorna erhåller Carlskrona slöjdskola 750 R:dr årligen.
Carlskrona Handlandes Enke- och Pupillkassa, stiftad 1832 af stadens handlande, med ändamål att lemna understöd åt enkor och barn efter delägarne samt äfven till äldre afsigkomne handlande.
Kassan, som förvaltas af en utaf delägarne utsedd Direktion, har en fond af 247,000
R:dr, uppkommen genom särskilda bidrag och besparingar, inträdesafgifter, utgörande 500 R:dr för hvarje delägare, samt räntebesparingar.
Kassan lemnar gratial åt aflidna delägares enkor med 400 R:dr, åt oförsörjda barn i mån af deras antal, dock ej öfver enkas gratial, samt åt afsigkomne handlande med 75 å 200 R:dr årligen.
Delägarne äro 108.
Understödstagarne bestodo år 1860 af 16 enkor, 5 barn och 2 afsigkomne delägare, hvilka tillsammans åtnjuta 7,300 R:dr i understöd.
Carlskrona Handtverksborgares Enke- och Pupillkassa, stiftad år 1842 af dessa borgare, med ändamål att bereda understöd åt deras enkor och barn.
Kassan förvaltas af en Direktion, utsedd af delägarne, och dess grundfond är bildad genom gåfvor och särskilda bidrag.
Delägarne erlägga 165
R:dr inträdesafgift samt derjemte årliga afgifter.
Kassans kapital utgör 44,284 R:dr.
Gratial från kassan är bestämdt till 50 R:dr.
Delägarnes antal är 79 och understödstagande enkors 16, hvilka tillsammans erhålla 787 R:dr 50 öre pensioner.
Föreningen i Carlskrona till belöning och understöd för troget tjenstefolk, stiftad 1853, för att dels med penningebelöningar uppmuntra tjenare, som genom långvarig och trogen tjenst samt derunder ådagalagd sedlighet, ordentlighet och arbetsflit befrämjat en gagnelig täflan i dessa dygders utöfning, dels ock att understödja sådane bland dem, som genom ålderdom eller obotliga krämpor eller ock tillfälligtvis, utan eget förvållande, betagits förmågan att fortfara i sitt tjenstekall, och som genom välförhållande gjort sig af sådan hjelp förtjente.
Föreningens tillgångar bildades dels af särskilda dispositioner för en gång dels af årliga smärre bidrag, och ledamöter deri äro alla de, som på ett eller annat sätt bidraga till föreningens ofvanuppgifna ändamål.
Summan af utdelade belöningar och understöd utgjorde: år 1856 till 36 personer R:dr Runt 480.
» 1857 » 46 » » » 500.
» 1858 » 32 » » » 420.
» 1859 » 35 » » » 445.
» 1860 » 34 » » » 420.
Sistnämnde år hade föreningen en samlad fond af 4,065 R:dr.
Carlshamns Enke- och Pupillkassa, som stiftades 1851 och förvaltas af delägarne genom en af dem utsedd
Direktion, är bildad genom donationer och bidrag af delägarne.
Delaktighet i kassan kan vinnas af hvar och en välfrejdad person inom viss ålder, som är boende i Carlshamn eller inom en mil derifrån, samt berättigar delägares enka och barn samt i vissa fall äfven delägaren sjelf till pension.
Vid 1860 års slut hade kassan en fond af 61,017 R:dr 96 öre och utdelade under året 11 pensioner ä 200 R:dr, 2 å 100 R:dr och 4 å 50 R:dr eller tillsammans 2,600 R:dr.
Offentliga sjukvårdsanstalterna, oberäknadt de för flottan inrättade, bestå af länets Kurhus och La- Tab.
Litt. m. sarett i Carlskrona samt Lasarett i Carlshamn.
Antalet å dessa sjukhus tillgänglige och i medeltal upptagne sängplatser samt sjukhusens inkomster och utgifter inhemtas af å följande sida stående tab. Litt.
M. 28 Blekinge Län.
Ronneby helsobrunn.
Behållningen af kurhusmedlen, hvilka utgått med 5 skillingar banko för hvarje skattskrifven person för åren 1856 och 1857; men sedermera med 15 öre för personen, har årligen fördelats emellan Lasaretten i Carlskrona och Carlshamn, sålunda att det förstnämnda erhållit hälften åren 1856 och 1857, men derefter endast en tredjedel.
Lasarettens inkomster utgöras i öfrigt af räntor å utlånte kapitaler, donationsmedel, underhållsersättningar och frivilliga afgifter.
Fri sjukvård och underhåll hafva beviljats fattiga, å Lasarettet i Carlskrona i medeltal under 2,192 dagar årligen och i Carlshamn under 500 dagar årligen de fyra första och 1,000 dagar sista året i perioden.
För betalande har ersättning utgått med endast ungefär hälften af verkliga kostnaden.
Helsobnmnar finnas vid Carlshamn och Ronneby.
Den förra är ej af särdeles anmärkningsvärd beskaffenhet, men då Ronneby brunn är af stor betydelse samt dessutom tillhör kronan och någon redogörelse för brunnsinrättningen jemte dess ekonomiska ställning icke på annat sätt offentliggöres, torde en sådan, något fullständigare, här vara på sin plats.
Denna inrättning, som räknar sin tillvaro från år 1727, då innehafvaren af egendomen Carlstorp upplät till en brunnsinrättning en jordrymd, blott 400 alnar i qvadrat, har sedermera tid efter annan utvidgats och blifvit försedd med kostsamma och prydliga byggnader, så att den numera har ett ganska stort värde.
Fastän tillhörig kronan, har den, så vidt nu kändt är, aldrig undfått något understöd af allmänna medel, utan så småningom gått framåt, blott till följd af enskilda personers omtanka och sträfvanden.
I detta förhållande torde förnämsta orsaken återfinnas, hvarföre denna brunnsinrättning, så värderik i och för helsovattnets märkvärdiga egenskaper och inrättningens natursköna belägenhet i en trakt med särdeles mildt klimat och lätta kommunikationer, icke redan länge sedan hunnit till den höjd och den utveckling densamma förtjenar.
Utom den äldre helsokällan eger brunnsinrättningen äfven den på något afstånd derifrån belägna så kallade Ekholtzska källan, som jemte ett tunnland jord deromkring år 1857 donerades till inrättningen af en i Ronneby bosatt person.
Helsovattnet begagnas icke allenast till drickning utan äfven till bad.
Ett badhus finnes å den äldre brunnsplanen och ett större och prydligare med ångmachin för vatten-uppfordringen var under uppförande vid periodens slut å den 1857 donerade jorden.
För fattiga brunnsgäster finnes ett så kalladt Brunns-Lasarett med 60 sängplatser, af hvilka 40 äro afsedde för sådane fattige, som under brunnstiden bekosta sin föda, och 20 för sådane, som erhålla äfven denna på brunnsinrättningens bekostnad.
För dessa sistnämnde betalas af vederbörande församlingar en inträdesafgift, af 3 R:dr för personen, till brunnskassan.
Inrättningen står i administrativt hänseende under Länsstyrelsens och i medicinskt under Sundhets-Kollegii öfverinseende.
Förvaltningen ombesörjes af en Direktion, bestående af ordförande och sex ledamöter jemte brunnsintendenten, af hvilka den sistnämnde tillsättes af Sundhets-Kollegium samt de öfrige utses af Länsstyrelsen bland personer i orten.
Räkenskaperna granskas årligen af tre revisorer, dem Länsstyrelsen förordnar och hvilka insända berättelse öfver revisionen till samma Styrelse.
Bemedlade brunnsgäster erlägga af - TjiI».
Antal sängplatser samt inkomster och utgifter vid de civila sjukhusen.
K u r 1 u 8 e t.
Lasarettet i Carlsk rona.
Lasarettet
Carls i a m n.
Antal sängplatser.
Inkom- ster.
Tillgäng- lige.
I medeltal upptague.
I medeltal upptagne.
Tillgäng- lige I medeltal upptagne.
År 1S56 36 30 7,161 3,970 24 12 2,514 2,091 16 5 2,369 2,630 » 1857 36 24 7,243 4,053 24 17 3,075 2,944 16 5 3,398 3,762 » 1858 36 23 7,319 3,708 24 16 2,808 2,565 16 5 2,503 2,131 » 1859 36 21 7,050 3,313 24 21 2,908 3,489 16 4 3,199 2,151 » 1860 36 26 7,231 3,976 24 18 3,247 2,906 16 6 3,697 2,865 Blekinge Län.
Badinrättningar.
29 gifter till brunnen enligt fasställd taxa.
Fattighjon och obernedlade, oberäknad! de å lasarettet herbergerade, äro befriade från afgifter för brunnsdrickning och bad.
Brunns- och badgästernas antal samt inrättningens inkomster och utgifter under perioden hafva Tab. Litt. n. varit de i nedanstående tab. Litt.
N upptagne.
Vexlingen i utgifternas belopp är beroende af byggnadsföretag och uppköp af materialier för sådane.
Vid periodens slut hade brunnsinrättningen 6,000 R:dr skuld.
Värdet af inrättningens jord, byggnader och inventarier uppgick vid samma tid deremot till 43,594 R:dr samt kassabehållningen till 2,220 eller tillsammans 45,814 R:dr.
Badinrättningar, så väl för varma bad som hafsbad och tillhörande enskilda personer eller bolag, finnas i Carlskrona, Carlshamn, Sölvesborg och Ronneby köping samt vid Ronneby redd och äro flitigt begagnade, särdeles inrättningarne för hafsbad.
Afven fruntimmer begagna sig numera temligen allmänt af bad i öppna sjön, och för deras undervisning i simning anställdes lärarinna vid badinrättningen i Carlskrona vid dess öppnande år 1860.
Allmänna helsö- och sjukvården handhafves af tvä Provinsialläkare med station i Carlskrona och Sölvesborg, en Distriktläkare i Ronneby, fyra Stadsläkare i Carlskrona och Carlshamn samt två läkare vid länets ofvannäinnde sjuk vårdsanstalter.
Ytterligare erfordras två provinsialläkare och, så vidt provinsialläkare-stationen i Sölvesborg, på sätt Länsstyrelsen föreslagit, kommer att flyttas, äfven en stadsläkare.
Fältskärer funnos vid periodens slut till ett antal af fyra i Carlskrona, Carlshamn och Ronneby och var en sådan derutöfver behöflig för Sölvesborg.
Barnmorskornas antal vid periodens slut utgjorde 29, af hvilka 12 voro boende i städerna, 16 antagne af socknarne på landet ined distrikt af 1 till 4 socknar, samt en bosatt å landsbyggden, utan att vara till socknebarnmorska antagen.
Utöfver detta antal erfordras minst 8 barnmorskor, för att behofvet skall vara tillfredsställande fyldt.
Djurläkare finnas tre, en i hvardera af länets städer; en ytterligare erfordras med station i Ronneby.
Apotheken äro fem, och huruvida flere kunna behöfvas beror på, om föreslagen förändring i provinsialläkaredistrikten kommer till verkställighet eller icke.
Vid inträffande allmännare sjuklighet eller farsoter, af hvilka cholera och rödsot under perioden förekommit i åtskilliga delar af länet, hafva Sundhetsnämnderna efter bästa förmåga sökt fullgöra dem författningsenligt åliggande skyldigheter, ehuru sådant, hvad landsorten beträffar, ofta varit förenadt med ganska stora svårigheter.
Under vanliga förhållanden deremot hafva sundhetsnämnderna i allmänhet varit föga verksamma och icke sträckt sin omtanka till undanrödjande af sjukdomsorsaker.
Fattigvårdssamhällena inom länet äro 34, nemligen: Carlskrona, Carlshamns och Sölvesborgs städer, Ronneby köping samt 30 församlingar å landet.
Under sista året i perioden var fattigvården inom 14 af dessa fördelad i 97 rotar.
Efter utfärdandet af 1847 års fattigvårdsstadga, deri föreskrefs, att hvarje samhälles bestämmelser om fattigvårdens ordnande, skulle underställas Länsstyrelsens pröfning, fastställdes sådane Tab. Litt.
N. Brunns- och badgästernas antal vid Ronneby samt inrättningens inkomster och utgifter.
Antal brunns- och badgäster.
Deraf beta- lande.
År 1856 .. 1857 »1858 » 1859 » 18S0 1,333 1,381 1,182 1,236 1,127 1,109 1,138 964 1,004 829 6,400 6,450 6,493 6,934 5,865 6,003 3,958 6,254 9,360 20,347 30 Blekinge Län.
Fattigvård. bestämmelser eller reglementen för alla samhällen, för hvilka fattigvårds-reglementen icke redan förut blifvit af Kongl. Maj:t fastställda; men efter utfärdandet af nu gällande fattig vårdsförordning, hvilken icke innehåller någon ovilkorlig föreskrift i nämnde hänseende, hafva blott 8 samhällen sökt och erhållit Länsstyrelsens fastställelse å sådane reglementen.
I öfriga samhällen följas i allmänhet de äldre bestämmelserna, så vidt de äro med nu gällande lagstiftning i ämnet förenliga. n:o 13.
För fattigpersonalen, antal fattighus och fattigstugor jemte fattigvårdens inkomster och utgifter under hvarje år i perioden redogöres i tabellen N:o 13.
Härvid bör dock anmärkas, att någon redogörelse för fattigvården i den folkrika Hoby socken ej kunnat lemnäs för åren 1856 och 1857 samt de 8 första månaderna af 1858, så att tabellen ej omfattar fattigpersonalen samt inkomster och utgifter för fattigvården inom denna socken under nämnde tid, äfvensom att inom åtskilliga socknar kostnaden icke kunnat uppgifvas för fattigvård, som blifvit af heminansägarne in natura bestridd.
Af de år 1860 befintlige 22 fattighusen tillhörde 6 städerna och Ronneby köping samt 16 stycken 13 socknar å landet.
17 samhällen voro således i saknad af sådane.
Städernas fattighus äro rymliga och i öfrigt ändamålsenliga.
Enahanda är förhållandet inom några af landtsamhällena, men inom de öfriga äro fattigstugorna oansenliga och af mindre god beskaffenhet.
Fattigv år dsbidr agen utgå i allmänhet efter de i gällande fattigvårdsstadga bestämda grunder, men inom några samhällen blifva desamma, på grund af öfverenskommelser, uttaxerade af särskilda nämnder, utan rättighet att föra klagan öfver beloppet af den påförda afgiften, derest ej densamma öfverstiger den högsta, som får påföras.
Ersättningen af statsmedel har hufvudsakligen utgått till Carlskrona samhälle, som i ordinarie anslag åtnjutit 4,500 R:dr årligen och derjemte, på grund af särskilda ansökningar beviljats ersättning af 4,500 till 6,000
R:dr årligen för vården af vissa fattige, som tillhört kronans manskap, eller deras familjer.
Af utgifterna för fattigvården belöpa sig ej mindre än från och med 37,666
R:dr till och med 48,048 R:dr årligen på städerna och återstoden på öfrige samhällen.
Om fattigpersonalen i Hoby socken, år 1860 utgörande 245 personer, af hvilka 68 åtnjöto full försörjning, uteslutes ur beräkningen för periodens två sista år och 4 månader af 1858, utvisar tabellen, att under perioden antalet understödstagare ökats med 12 personer, men antalet af dem, som erhållit full försörjning, deremot minskats med 17.