Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man eller någon Corps, Militär eller Civil, eller ock någon Menighet, af hvad namn den vara må,' antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens Ständer eller deras Utskott eller någon enskild Riksdagsman, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, vare sådant ansedt som förräderi, och ankomme pä Riksens Ständer att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. dessas gemensamma sammanträden eller något Riksens Ständers Utskott, utan att det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom ett uttryckligt beslut, deruti fem sjettedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno lillstädesvarande Ledamöter instämt.
Ej eller skall beifra låta.
Bihang till Riks-St:s Prot. lil Sami. Konst."
Mern. N:ris IS och 28.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 14 och 28 Juli 1854.
Presle-Sl:s Prot. d. 12 och 29 Juli 1854. Rorgare-Sl:s Prot. d. 12 Juli och 2 Aug. 1854. Ronde-St:s Prot. d. 12 Juli och 4 Aug. 1854.
Prot. 1856 & 1857. 5 Sami. 1 Haft. 5 34 Förslag till ändringar i Gvundlagarne. 14.
Förslag till ändring i 68 § Riksdags-Ordningen, angående liden för Revisionerna af Slals-Ferkets, Bankens och Riksgälds-Konlorets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Derjemte skola Riksens Sländer, ordning Slånden, hvart lör sig, lämpligast hnna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, alt emellan Riksdag;arne, enligt af Riksens Ständer utfärdad Instruktion, öfverse och granska Stats-Verkels, Rankens och Riksgälds-Conlorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Stals-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter, eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, sam skola vara Sex af hvarje Riks-Slånd, böra emellan Riksdag arne sammanträda så ofia, ali hvarje
Revision må kunna omfatta tij(inne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 September; skolande så väl Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till nästpåföljaiide Revision, till hvilken Revisorer/le höra af Konungen kallas.
Med Revisorernas röslberäkning förhålles enligt de uti 66 § utstakade grunder.
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Slånden, hvart för sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, att, enligt af Riksens Ständer utfärdad Instruktion, öfverse och granska SlatsVerkets, Bankens och Riksgälds-Conlorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Siats-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Desse Revisorer skola vara sex af hvarje Riks-Slånd, och böra, på Konungens kallelse, hvarje år sammanträda.
Revisionsförrättningen skall alltid taga sin början den 15 Augusti och omfatta de för år afslutade räkenskaper, hvilka af föregående Revisorer icke granskade blifvit.
Ej må någon Revision öfverskrida en tid af trä månader.
Med Revisorernas röstberäkning förhålles enligt de uti 66 § utstakade grunder.
H^iks<Sa§;s«ÖE'e!BEäB!gen(. § es i den Förslag till ändringar i Grundlag arne. 35 Hänvisning:
Bihang till Riks-St.s Prot. lil Sami. Konst.- Utsk:s Mein.
N:ris 9, 20, 29 och 54.
Ridd. och Ad.s Prot. d. 10 Juni, 14 och 28 Juli 1854, Presle-Sl:s Prot. d. 10 Juni, 12 och 29 Juli 1854.
Borgare-S(:s Prot. d. 10 Juni, 12 Juli och 2 Aug. 1854. Bonde-St.s Prot. d. 10 Juni, 12 Juli och 4 Aug. 1854. 15.
Förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen ock <S0 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag.
Itcgerin^s-Foirmeii. § 109.
Ej må Riksdag längre räcka än Tienne månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillständ och behof Riksens Ständer eller deras Stals-Ulskolt underrätta.
Skulle likväl vid nämnda lids förlopp, Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdagsärendena afgjort, anmäle de det hos Konungen och aske, att Riksdagen mätte fortfara någon viss lid af högst
Der så oförmodadt hända Ej må Riksdag längre räcka, än Trenne mannder (rån den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Slals-Ulskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda lids förlopp, Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdags-ärendena algjort, anmäle lie det hos Konungen och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss lid af högst
Der så oförmodadt hända skulle, 36 Förslag till ändringar i Grundla (jarne. skulle, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Slaten reglerat eller någon ny Bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, oell fortlåre den förra Bevillningen intill nästa Riksdag.
Är åter Bevillningens hela belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda Bevillnings-summans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad, de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade Artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och uppdrage Riksens Ständer deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret, alt en ny Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda. att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning lill bestämdt belopp sig åtagit, då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, och fort färe den förra Bevillningen intill nästa Riksdag.
Är åter Bevillningens hela belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda Bevillningssummans förhållande till den, sorn vid föregående Riksdag blifvit fördelad^de i den sisla Bevillnings-lörordningen stadgade Artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och uppdrage Riksens Ständer deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret, ali en ny Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda.
Har Konungen låtit
Riksdag fortfara utöfver den tid af tillsammans fyra månader, sorn sålunda är Riksens Ständer för ärendenas afgörande förbehållen, må Konungen, när omständigheter anses dertill föranleda, kunna, om Tre Ri/ts-Slånd det begära eller dertill samtycka, för bestämd tid af högst Sex månader uppskjuta Riksdagens fortsättning; efter hvilken tids förlopp Riksens Ständer sjelfmant skola åter å Riksdagsorten lil/slädesvara.
På Riksens Ständer antoninie all förordna, om Utskott, ett eller flera, skola under uppskof stiden Riksdagsärender bereda och utarbeta.
Konungen bibehå/le
Sin här ofvan stadgade makt, alt, sedan Riksdagen åter blifvit fortsatt, Riksens Ständer åtskilja, då Han det för godt finner.
Konungen må, när Han det nödigt grafvar, kalla Riksens Ständer att tidigare, än utsatt varit, den uppskjutna Riksdagen fortsätta.
Inträffar, medan Riksdag är uppskjuten, något af de fall, då, enligt bestämd föreskrift i denna Regerings-Form, Urtima Riksdag borde hållos, och infaller ej den utsatta dagen för
Riksdagens fortsättning före utgången af den lid, sorn för Urtima Riksdagens öppnande skulle iakttagas, varde Riksens
I händelse af sådan underlåtenhet, som i 95 § om förmäld är, sammankomrne Riksens Ständer Förslag till 'lindringar i Grundlag arne. 37 sjelfmant till fortsättning af Riksdagen å den i samma § bestämda dag.
Tidigare, än efter
Tjugonde för sta dagen från kallelsens kungörande i Hufvudstadens kyrkor, må icke i något fall dag för Riksens Ständers återkomst utsättas.
Rlksdags-Ordningen, § Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Slals-Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, ärendena ej vara a (gjorda, anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter; börande minst Trenne Riks-Slånd hafva sig om denna önskan förenat.
Händer sig, att vid den sålunda förlängda lidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 109 § stadgadt är.
St Pr,t 1856 & 1857. 80.
Riksdag må ej räcka längre, än
Tre månader frän den dag, dä Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter; börande minst Trenne Riks-Ständ hafva sig om denna önskan förenat.
Händer sig, ali vid den sålunda förlängda tidens utgång målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i RegeringsFormens 109 § stadgadt är, angående Riksens Ständers åtskiljande och huru med Bevillning en skall förhållas.
Har Konungen låtit Riksdag fortfara utöfver den tid af tillsammans
Ständer för ärendenas afgörande förbehållen, må Konungen, när omständigheter anses dertill föranleda, kunna, orri Tre Riks-Stånd det begära eller dertill samtycka, för bestämd. tid af högst Sex månader uppskjuta Riksdagens fortsättning; efter hvilken tids förlopp Riksens Ständer sjelfmant skola åter åi Riksdagsorten tillslädesvara.
På Riksens Ständer ankornme att förordna, om Utskott, ett eller flera, skola under uppskofstiden 5 Sami.
I Haft. 6 Förslag lill ändringar i Grundlagarne.
Riksdagsärender bereda och utarbeta-, och utväljen då Stånden tillika, hvart för sig, lämpligt antal Ledamöter, att i de qvarblifvande Utskotten såsom Suppleanter inträda i stället för de Ledamöter, hvilka kunna af laga förfall blifva, hindrade att i görornålen deltaga.
Ledamöter och Suppleanter i sådant Utskott ege att, för den tid Utskottets göromål fortfara, medan Riksdagen är uppskjuten, njuta underhåll af Statsmedlen.
Konungen må, när Han del nödigt pröfvar, kalla Riksens Ständer alt tidigare, än utsatt varit, den uppskjutna Riksdagen fortsätta.
Inträffar, medan Riksdag är uppskjuten, något af de fall, då, enligt bestämd föreskrift i denna Riksdags-Ordning, Urtima Riksdag borde hållas, och infäller ej den utsatta dagen för Riksdagens fortsättning före utgången af den tid, som för Urtima Riksdagens öppnande skulle iakttagas, varde Riksens
I händelse af sådan underlåtenhet, som i 10 § om förmäld är, sammankoinme Riksens Ständer sjelfmant till fortsättning af Riksdagen å den i samma § bestämda dag.
Tidigare, än efter Tjugonde för sta dagen från kallelsens kungörande i Hufvudstadens kyrkor, må icke i något fall dag f ör Riksens Ständers återkomst utsättas.
Bihang till Riks-St:s Prot., III Sami. Konstit.- Utsk.
N.-is 57, 58, 59 och 60.
Ridd. och Ad:s Prot. d. 21 Okt., 3 och 15 Nov. 1854.
Preste-St:s Prot. d. 21 Okt., 3 och 13 Nov. 1854.
Borgare-St:s Prot. d. 21 Okt., 7 och 11 Nov. 1854.
Bonde-St:s Prot. d. 25 Okt., 8 och 15 Nov. 1854.
STOCKHOLM, tryckt hos isaac makccs, 1856.
Konst itu tions-Utskottels Memorial M 3. 1 JV:« 3.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Dec. 1856, kl. 12 m.
Memorial lill Rikets Ständer, med ytterligare uppgift å hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne.
Sedan Rikets Ständer nu mera fått emottaga icke allenast Kongl. Maj:ts under den 25 sistlidne November aflåtna nådiga skrifvelse, med de på Kongl. Maj:ts nådiga befallning utarbetade förslag till den särskilda stadga och den särskilda Lag, hvilka, enligt hvad i Konstitutions-Utskoltets Memorial N:o 2 blifvit anfördt, äro åberopade uti de till grundlagsenlig behandling vid innevarande riksmöte hvilande förslag till ändring i 17 m. fl. §§ och tillägg i 28 § Regeringsformen, dels i afseende på behandlingen af en del Regeringsärenden och dels angående naturalisation af utländsk man, utan ock Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående ändringar i Riksakten, i frågor, hvilka stå i sammanhang med så väl den från sistförflutna riksmöte till det nuvarande hänskjutna nådiga Proposition af Kongl.
Maj:t till ändrade Grundlags-stadganden angående riksstyrelsens förande i vissa fall, som äfven väckt och likaledes till denna riksdag hvilande förslag till ändrad lydelse af 2 och 9 §§ Successions-ordningen; så får Utskottet härhos till Rikets
Ständer vördsamt aflemna i vanlig ordning inrättad uppgift, som utvisar lydelsen af omförmälda ännu hvilande förslag till grundlags-ändring.
Stockholm den 18 December 1856. lith. till R.
Prot. 1856 & 1857. 3 Sami. 2 Haft. 1 2 Förslag till ändringar i Grundlagarnt.
Ytterligare uppgift ä Förslag till ändringar i Grundlagarne, af Rikets Högloft Ständer vid Riksdagen 1853—1854 hänskjutna tili grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. 1.
Förslag till ändring i 7, 17, 18, 21, 22, 23, 21, 26, 34, 99, 101 och 102 §§ Regerings-F'ormen sami 41 § Riksdags-Ordningen, i afseende på behandlingen af en del Regerings-ärenden. llefjierings-Formen. § 7. (Na gällande lydelse, hvaruti med kursiv stil äro ut- (Föreslagen lydelse, deruti ändringarne och tilläggen ära» märkta de delar, i hvilka ändring blifvit före- utmärkta med kursiv stil), slagen).
Alla Regerings-ärenden, med undantag af Alla Regerings-ärenden, med undantag af sådana, som i 11 oell 15 §§ omförmälas, sådana, som i 11 och 15 §§ omförmälas, skola inför Konungen i Statsrådet föredragas och af dem, hvilka, jemlikt 17 § 2 moni., och der afgöras. kunna varda till pröfning i annan ordning öfverlemnade, skola inför Konungen i Statsrådet föredragas och der afgöras. § 17.
Konungens domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige
Män, hvilka fullgjort hvad författningarne föreskrifva dem, sorn uti Homare-Embeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och lie kallas redlighet.
Konungens Högsta Domstol.
Justitie-Råd och utgöra l:o Konungens domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män, hvilka fullgjort hvad författningarne föreskrifva dem, som uti Doinare-Embeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet, De kallas Justitie-Råd och utgöra Konungens Högsta Domstol.
Förslag till ändringar i Grundlagarne. 3 2:o Konungens rätt att pröfva och afgöra de mål, som, jemlikt
För fattning arne, få hos Konungen fullföljas genom besvär öfver Embetsmyndigheters meddelade beslut, men icke tillkomma Högsta
Domstolens upptagande och ej eller angå tillsättande af tjenster, skall pä det sätt och med de undantag, som bestämmas i särskild stadga, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt i den ordning, som i 87 § föreskrifves, uppdragas Sju af Konungen utnämnde, kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade Män.
Desse äro Regerings-Råd och utgöra Konungens Regerings-rätt.
Bland dem böra minst fem hafva förut förvaltat civil beställning och minst tvä beklädt Domare-Embete. § 18.
Denna Högsta Domstol tillkommer det Regerings-Rätten tillkommer det äfven äfven att upptaga och afgöra alla ansöknin- att, i mål af beskaffenhet att kunna tillhöra gar, att Konungen må bryta
Dom åter, som dess slutliga pröfning, upptaga och afgöra vunnit laga kraft, eller återställa laga tid, som ansökningar, att Konungen må bryta
Dom åter, försuten är. som vunnit laga kraft, eiler återställa laga tid, som försuten är.
Alla öfriga sådana ansökningar skola af Högsta Domstolen afgöras. § 21.
Konungen äger tvänne röster i de mål, Konungen äger tvänne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Han för hvilkas föredragning och afgörande
Han för godt tinner att i Högsta Domstolen öfvervara, godt finner att i Högsta
Domstolen eller i Alla frågor örn förklaringar öfver Lagen skola Regerings-Rätten öfvervara.
Alla frågor om hos Konungen anmälas och Dess röster deruti förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen inhemtas och beräknas, änskönt
Han icke i anmälas och Dess röster deruti inhemtas och Högsta
Domstolens öfverläggningar derom del- beräknas, änskönt Han icke i Högsta Domtagit. stolens öfverläggningar derom deltagit. § 22.
Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål l:o Uti Högsta Domstolen kunna ringare pröfvas och afgöras af fem Ledamöter, så ock mål pröfvas och afgöras af fem Ledamöter, af fyra, der alla fyra äro om slutet ense.
Öf- så ock .af fyra, der alla fyra äro om slutet ver vigtigare saker skola minst sju döma.
Ej ense.
Öfver vigtigare saker skola minst sju må flera än åtta Ledamöter på en gång tjenst- döma.
Ej må liera än åtta Ledamöter på en görande vara, gång tjenstgörande vara. 2:o Uti Regerings-Rätten kunna mål pröfvas och afgöras af fem Ledamöter, så 4 Förslag till ändringar i Grundlagarne. och af fyra, der minst tre af dem äro om slutet ense. § 23.
Alla Högsta Domstolens beslut utfärdas i Alla Högsta Domstolens och RegeringsKonungens namn och med Dess Höga Under- Rättens beslut utfärdas i Konungens Namn skrift eller under Dess Secret. och med Dess Höga Underskrift elier under Dess Secret. § 24.
Uti Konungens Nedre Justitie-Revision skola Justitie-ärendena beredas till föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. l:o.
Uti Konungens Nedre Justitie-Revision skola Justitie-ärendena beredas till föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. 2:o.
Till föredragning och afgörande i Regerings-Rätten skola ärendena beredas i det Departement, hvartill de, enligt den i 6 § omförmälda fördelning, höra.
Departemenls-Chef äge att i RegeringsRätten deltaga i öfverläggningen, men icke i besluten, uti de mål, som till hans Departement höra. § 26.
Då Justitie-ärenden i Stats-Rådet föredragas, skola, jemte Justitie-Stats-Ministern och Två Stats-Råd, Två af Högsta Domstolens Ledamöter (lein öfvervara, med den skyldighet att tili protokollet sig yttra, som 9 § föreskrifver.
Stats-Ministrarne innehafve Rikets högsta Värdighet, och Stats-Råden den närmaste derintill.
Stats-Minister eiler Stats-Råd må icke tillika annat Embete utöfva, ej eller några inkomster deraf uppbära.
Justitie-Råd må ej tillika annat Embete innehafva eller utöfva. l:o.
Då Justitie-ärenden i Stats-Rådet föredragas, skola, jemte Justitie-Stats-Ministern och två Stats-Råd, två af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara, med den skyldighet att till protokollet sig yttra, som 9 § föreskriiver. 2:o.
Vid föredragning i Stats-Rådet af frågor om stiftande, förändring, förklaring eller upphäfvande af Lagar och Författningar, som röra Rikets allmänna hushållning, böra två af Regerings- Rättens Ledamöter närvara, med enahanda skyldighet att sig yttra som ofvan säges. 34.
Justitie-Råd eller Regerings-Rud må ej tillika annat embete innehafva eiler utöfva.
Förslag till ändringar i Grundlagarne.
Riksens Ständers Justitie-Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Justitie-Revisionens, Hof-Rätternas, Kollegiernas eller i dessas ställe inrättade Verks, och alla lägre Domstolars öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt äga tillgång till alla Domstolars, Kollegiers och Embetsverks Protokoll och Handlingar.
Embetsman i allmänhet vare skyldige att lemna Justitie -Ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Fiskaler, att medelst aktioners utförande honom biträda, då han det äskar. 99.
Riksens Ständers Justitie-Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Regerings-Rättens, Nedre Justitie-Revisionens, IIof-Rätternas, Kollegiernas eller i dessas ställe inrättade Verks, och alla lägre Domstolars Öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt .äga tillgång till alla Domstolars, Kollegiers och Embetsverks Protokoll och Handlingar.
Embetsman i allmänhet vare skyldige att lemna Justitie-Ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Fiskaler, att medelst aktioners utförande honom biträda, då han det äskar.
Skulle den oförmodade händelse inträffa, att antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af dess Ledamöter en eiler liera funnes hafva af egennytta, vrångsvisa eller försumlighet, så orätt dömt, att derigenom någon, emot tydlig lag och sakens utredda och behörigen styrkta förhållande, mistat eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära och egendom, vare Riksens Ständers Justitie-Ombudsman pligtig, äfvensom Konungens Justitie Kantzler berättigad, att vid den Rikets Domstol, som här nedanföre bestämmes, den felaktige under tilltal ställa, samt till ansvar efter Rikets lag befordra.
Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, skall i sädant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterna uti alla Rikets Kollegier, Fyra de äldsta Stats-Råd, Högste
Befälhafvaren öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande trupper, Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudstaden förlagda Eskadern af Arméens Flotta, tvänne de äldsta Råd i Svea Hof-Rätt och det äldsta Råd i hvarje Skulle den oförmodade händelse inträffa, att antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af dess ledamöter en eller flere funnes hafva af egennytta, vrångvisa eller försumlighet, så orätt dömt, att derigenom någon, emot tydlig lag och sakens utredda och behörigen styrkta förhållande, mistat eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära och egendom; eller Re g ering s-Rät ten eller en eller flere af dess Ledamöter, i denna egenskap uppenbarligen handlat emot gällande lagar och författningar; vare Riksens Ständers Justitie-Ombudsman pligtig, äfvensom Konungens Justitie Kantzler berättigad, att vid den Rikets Domstol, som här nedanföre bestämmes, den felaktige under tilltal ställa, samt till ansvar efter Rikets lag befordra. 102.
Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, skall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterna uti alla Rikets Kollegier, fyra de äldsta Stats-Råd, Högste
Befälhafvaren öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande trupper.
Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudstaden förlagda Eskadern af Arméens Flotta, tvänne de äldsta Råd i Svea Hof-Rätt och det äldsta Råd i hvarje af Rikets Kollegier; 6 Förslag till ändringar i Grundlagarne. af Rikets Kollegier.
Då antingen Justitie Kantzleren eller Justitie Ombudsmannen tinner sig befogad att Högsta Domstolen samfäldt eller särskilde dess Ledamöter inför Riks-Rätten tilltala, aske lian hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, såsom Riks-Rättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Presidenten i Hof-Rätten loge derefter anstalt om Riks-Rättens sammanträde, för att kallelsen utfärda peli målet vidare i laglig ordning behandla.
Skulle emot förmodan lian detta underlåta, eller någon af de öfrige förenämnde Embetsman undandraga sig att uti Riks-Rätten deltaga, stånde de, för en sådan uppsåtlig försummelse af deras embetspligt, till lagligt ansvar.
Hafva en eller flere af Riks-Rättens Ledamöter laga förfall, eller finnes emot någon af dem laga jäf, vare ändock Rätten domför, om Tolf deruti sitta.
Ar Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe den äldste i tjenst varande Presidenten.
Denna Domstol äge, sedan ransakningen fulländad är, och Domen efter lag fälld, att densamma för öppna dörrar afkunna.
Ingen håfve makt att sådan Dom ändra, Konungen dock obetaget att göra nåd, hvilken likväl icke må sträcka sig till den dömdes återinsättande i Rikets tjenst. men vid tilltal emot Regerings-Rättens Ledamot tage, i stället för Stats-Råd, fyra de äldste Justitie-Råd säte i Rilis-Rätten.
Då antingen Justitie-Kantzleren eller Justitie-Ombudsmannen finner sig befogad att åtal inför RiksRätten anställa, aske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hofrätt, såsom Riksrättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Presidenten i Hofrätten — — — återinsättande i Rikets tjenst. åiilesdags- ingen.
Statsrådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-Kantzleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte oell stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Statsrådets Ledamöter de särskilda fall undantagna, då dem, enligt Regerings-formen, uppdraget är, att med konungslig makt och rätt styra.
I Utskott eller val till Utskotts Ledamöter må icke någon af förenämnda personer deltaga.
Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna göromål 41 Statsrådets, Högsta Domstolens och Reg ering s-Rätt ens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-Kantzleren och Justitie-Ombudsmannen, kunna ej säte och stämma i sitt stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för — — ej besluten, öfvervara.
Förslag till ändringar i Grundlagarne. 7 och embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mål, som personligen röra en Ledamot af något Riks-Stånd, må lian val i Plena eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten, öfvervara.
Bihang till Riks-St:s Prot. 3:dje Sami. Konst.- Utsk.
N:ris 11, 31, 41, 49, 54 och 56.