Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brot. 1850 & 1851, 5 Samt., 1 Afd., 12 Haji. I I 2 Bevillnings-Utskotlets Memoria/, N.-o 16.
Kaffe. böra anses innefatta godkännande af Utskollels åsigt, att förslaget om tull-lindringarnes upphörande är genom tre
Stånds sammanstämmande beslut af Rikets Ständer Rifallet5 hvadan samma förslag icke lärer kunna blifva föremål för omröstning i förstärkt Stats-utskott.
Under förutsättning, att denna Utskotlets uppfattning af frågan gillas, öfvergår Utskottet lill redogörelse för de olika beslut, Riks-slånden fattat öfver Utskottets förslag, alt, vid tull-lindringarnes upphörande, stadga förändrade 'tullsatser å vissa artiklar.
För de slag bränvin och sprit, hvilka fortfarande blifva till införsel tillåtna, nemligen Holländsk genievre, Fransk konjak, rumm och arrak, bade Utskottet föreslagit, att införselstullen mätte, vid tull-lindringarnes upphörande, bestämmas lill 28 sk. kannan; och är delta förslag af Preste- och Borgare-stånden godkändt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet, äfven för tiden efter tull-lindringarnes upphörande å nämnde slag bränvin och sprit, bibehållit nu gällande tullsatser, 32 sk. kannan för till och med 12 graders styrka och 1
R:dr kannan för högre gradtal.
Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet att, med frånträdande af detta beslut, antaga Utskottets, af öfriga Stånden godkända, förslag; och torde, i annan händelse, omröstning böra anställas öfver följande voteringsproposition : l:o.
Den, som gillar Utskottets förslag, alt införselslullen å bränvin och sprit, Holländsk genievre, Fransk konjak, rumm och arrak skall vid tull-lindringarnes upphörande bestämmas till 28 sk. kannan, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, komma nu gällande tullsatser å nämnde slag bränvin och sprit att, äfven vid tull-lindringarnes upphörande, fortfarande bibehållas.
Preste-, Borgare- och Bonde-stånden hafva godkänt Utskotlets förslag, att, vid tull-lindringarnes upphörande, nedsätta införselstullen å kalfe lill 2 sk. 8 r:st skålpundet.
Ridderskapet och Adeln åter har bestämt denna tullafgift till 3 sk. per skålpund.
För den händelse, att Ridderskapet och Adeln icke vill frånträda siLt skiljaktiga beslut och med öfriga Stånden sig förena, föreslår Utskottet följande omröstning : Bevillnings-UIskallets Memorial, N:o 16. 3 2:o
Den, sorn instämmer i Utskottets af tre
Ständ godkända förslag, alt införselstuilen å kaffe må vid tuil-lindringarnes upphörande bestämmas till 2 sk. 8 rst. skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar ' Nej, vinner Nej, varder tullen å kaffe från och med tull-lindringarnes upphörande fastställd till 3 skilling per skålpund.
I enlighet med Utskottets förslag, hafva Preste- och Borgare-stånden beslutat, alt å ”hudar och skinn, ej hänförliga till pelsverk, oberedda, torra” vid tull-lindringarnes upphörande nedsätta införsels-tullen från 2 sk. till 1 sk. 10 rst. skålpundet, hvaremot Bidderskapct och Adeln samt Bonde-ståndet fortfarande bibehållit nu gällande tullsats.
Derest sistbemälda tvänne
Stånd icke vilja med de öfriga förena sig om antagande af Utskottets förslag, lärer följande omröstning böra ega rum: 3:o Den, som vill, alt, på sätt Utskottet föreslagit, införselstullen å ”hudar och skinn, ej hänförliga till pelsverk, oberedda, torra,” må vid tull-lindringarnes upphörande nedsättas till 1 sk. 10 rst. skålpundet, röstar •Ia; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer nu gällande införsels-tull för nämnde artikel att äfven vid tull-lindringarnes upphörande oförändrad bidehållas.
Preste- och Borgare-stånden hafva bifallit, men Riddcrskapet och Adeln samt Bonde-ståndet ogillat Utskottets förslag, alt vid tull-lindringarnes upphörande nedsätta införselstullen å ”Ris, oskalad eller Paddy”, från 1 R:dr 24 sk. till 1 R:dr 12 sk. tunnan; och lärer, så vida Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet icke vilja med de öfriga Riks-stånden sig förena, omröstning öfver följande proposition böra anställas: 4:o
Den, som bifaller Utskottets af två Stånd godkända förslag, att införselstullen å ”Ris, oskalad eller Paddy”, skall, vid tull-lindringarnes upphörande, nedsättas till 1 R:dr 12 sk. tunnan, röstar Ja; den det ej vill röstar
Nej; Hudar och Skinn, oberedda : torra.
Ris, oskalad eller Paddy. 4 Bevillnings-Utskottets Memorial, iYl-o 16.
Kant iller m. fl. vinner nej, bibehålles äfven vid tull-lindringarnes upphörande nu gällande införselstull oförändrad.
Af den anledning, Utskottet i Memorialen N:ris 11 och 14 anfört, återstå vidare lill behandling
Riks-ståndens skiljaktiga heslut, angående artiklarne ”kantiller, ” ”fransar, galoner, gramaner och snören,” ”gulddragare-arbeten,” ”käpptotfsar och snodder/’ ”pailletter” samt ”snörmakare-arbeten.”
Utskottets förslag alt ur sjelfva taxan utesluta de under serskillda rubriker nu förekommande artiklarne ”kantiller,” ”fransar, galoner, gramaner och snören” samt ”pailletter;” att i stället införa nya rubriker för ”gulddragare-” och ”snörmakare-arbeten” med i flera delar förändrade tullsattser; och att till endera eller bägge af dessa’ nya rubriker samt till rubriken ”strängar” i noten hänvisa så väl nyssnämnda artiklarne kantiller, fransar m. m. och pailletter, som förut i taxan ej specificerade artikeln ”käpploffsar och snodder,” bar blifvit bifallet af Borgare-ståndet till alla delar och af Preste-ståndet, endast med den förändring, att nu gällande tullsatser för de under snörmakare-arbeten intagna fransar, galoner, gramaner och snören af hel- och half-siden samt andra slag skulle bibehållas.
Bonde-ståndet hafva deremot i alla dessa hänseenden vidblifvit gällande taxa.
Sålunda äro tre Stånd ense derom, att för fransar, galoner, gramaner och snören, hänförliga till snörmakare-arbeten, nu gällande tullsattser skola bibehållas, nemligen för dessa artiklar af hel- eller half-siden 5 R:dr och andra slag 1 R:dr 16 sk. skålpundet; hvarföre Utskottet inbjuder Borgare-ståndet, som indelat nämnde artiklar i ”af siden” med 4 R:dr, ”af halfsiden” med 2 R:dr 24 sk. och ”andra slag” med 1 R:dr införsels-tull per skålpund, att frånträda detta sitt be slut och med de öfriga Stånden sig förena.
Vidare och då Utskottets förslag i öfrigt angående så väl rubrikernas lydelse, som tullsattserna derå vunnit två Stånds bifall, inbjuder Utskottet Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet, alt jemväl i nämnde förslag, sådant det blifvit af Presteståndet antaget, instämma.
Skulle dessa inbjudningar icke antagas, torde följande omröstningar höra ega rum: a) om kontrapropositionen. 5:o Deri, som lill kontraproposition i hufvudsakliga voteringen, angående artiklarne kantiller, fransar m. fl., antager Borgare-ståndets beslut, att rubrikerna ”kan - Bevillnings-Utslcoltets Memorial, N.-o 16. 5 tiller,” ”fransar, galoner, gramaner och snören,” samt ”pailletter” må ur sjelfva taxan uteslutas och i noten hänvisas till dels gulddragare- och snörmakare-arbetcu allena, dels ock dessa rubriker jemte rubriken strängar; att artikeln ”käpptoffsar och snodder” jemväl må i noten hänvisas lill snörmakare-arbeten; och att följande nya rubriker må i taxan intagas, nemligen:
Gulddragare-arbeten, aj guld eller silfver:
Kantiller och pailletter: äkta eller halfakta 1 lod 8 sk. oäkta 1 lod •
Fransar, galoner, gramaner, aiguiletter, snören och andra ej specificerade: äkta eller halfäkta 1 lod 16 » oäkta 1 lod 10 » Snörmakare-arbeten: såsom fransar, galoner, gramaner, aiguilletter, snodder, snören m. fl. ej specificerade: af siden 1 skalp 4: — af halfsiden 1 skålp 2: 24. andra slag 1 skålp 1: — röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anlages lill kontra-proposition Ridderskapet och Adelns samt Bondeståndets beslut alt för dessa artiklar bibehålla de i nu gällande taxa befintliga rubriker och tullbestämmelser. b) i hufvudsaken 6:o I)cn, som instämmer i Preste-ståndets beslut, att rubrikerna ”kantiller,” ”fransar, galoner, gramaner och snören” samt ”pailletter” skola ur sjelfva taxan uteslutas och i nolen hänvisas lill dels gulddragare- och snörmakare-arbeten allena, dels ock dessa rubriker jemte rubriken strängar; att artikeln ”käpptoffsar och snodder” jemväl må i noten hänvisas till ”snörmakare-arbeten;” och alt följande nya rubriker må i taxan intagas, nemligen:
Gulddragare-arbeten, af guld eller silfver: kantiljer och pailletter: äkta eller halfäkta 1 lod 8 sk. oäkta 1 lod 5 — 6 Beoillnings-Utskottets Utlåtande, N.-o 17. fransar, galoner, gramaner, aiguiellelter, snören och andra ej specificerade: äkta eller halfakta 1 lod 16 sk. oäkta 1 lod 10 « Snörmakare-arbelen: såsom fransar, galoner, gramaner aiguilletter, snodder, snören m. fl. ej specificerade: fiel- och halfsiden 1 skalp 5 — sk. andra slag 1 skålp 1: 16 sk. röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages (l:sta altera.)
Borgare-ståndets heslut.
(2:dra altera.)
Ridderskapet och Adelns samt Bonde-ståndets beslut.
Stockholm den 11 Juli 1851.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet N:o 6, angående stämplade puppers-afgijten.
Enligt fran samtlige Riks-stånden erhållna protokolls-utdrag, hvilka den 2 uti innevarande månad i fullständigt skick kommit Bevillnings-utskottet tillhanda, har Utskottet fnbemtat, att dess Betänkande angående stämplade pappers-afgiften med åtföljande förslag till författning i ämnet, vid inom Riks-stånden skedd föredragning, blifvit i nedannämnde delar till Utskottets förnyade behandling återremitteradt; och får Utskottet öfver de gjorda anmärkningarne nu afgifva utlåtande.
B cvil/nings-Utskottets Utlåtande, N:o 17. 7 §. 4 punkt 3.
Det af Utskottet i 4 §. 3:<lje punkten föreslagna stadgande, alt, då afliden person å flere orter efterlemnat egendom, hvaröfver serskilda bouppteckningar blifvit upprättade, sammanräknade behållningen enligt dessa bouppteckningar skall tagas lill grund för karteringen, bar af så väl Högvördig* Prcste-ståndei som Vällofl.
Borgareståndet blifvit återremitleradt, på grund af åtskilliga ledamöters inom nämnda Stånd dervid framställda anmärkningar, alt berörde stadgande, ehuru af behofvet pakalladt och med rättvisa och billighet öfverensstämmande, likväl vid tillämpningen mötte svårighet, då obestämdt vore, hvilken af de serskilda bouppteckningarne borde med del belöpande stämplade papperet beläggas samt föreskrifter i afseende å kontrollen öfver karlebeloppens behöriga erläggande saknades; med stöd af hvilka anmärkningar yrkats, dels att det föreslagna stadgandet icke matte i författningen intagas och dels alt Utskottet ville afgifva förslag till närmare bestämmelser i afseende å verkställigheten af detsamma.
Utskottet, som i hufvudsaken vidblifver sitt af 2 Stånd godkända förslag, men till undanrödjande af all tvekan om förslagets tillämplighet, funnit sig af de gjorda anmärkningarne föranlåtet att vid ifrågavarande stadgande tillägga bestämd föreskrift angående kontrollen öfver karteringens riktighet, hemställer, att stadgandet må erhålla följande lydelse: ”Ilar afliden person ä flera orter efterlemnat egendom, deröfver serskilda bouppteckningar blifvit upprättade, skall sammanräknade behållningen enligt dessa bouppteckningar tagas lill grund för karle r ingen, hvilken bör för samtlige bouppteckningarne kontrolleras vid den Rätt, inom hvars domvärjo den af lidne vid dödsfallet varit, mantals- och skattskrif ven.
I sammanhang med frågan om kartering å bouppteckningar är jemväl inom Borgare-ståndet anmärkt, att någon bestämmelse borde meddelas derom, alt bouppteckning skall karteras i enlighet med den Karta-sigillata-förordning, som vid dödsfallet var gällande och icke efter den, som eflerlefves, när bouppteckningen till domstol ingifves.
Då beloppet af stämplade pappersafgiften för bouppteckningar icke vid innevarande riksdag undergått förändring och någon villrådighet i anmärkta hänseendet vid tillämpning af den författning, angående ifrågavarande afgift, som i följd af Rikets Ständers beslut kan komma att utfördas, följaktligen icke är att befara, anser Utskottet 8 Bevillnings-Utuko ttets Utlåtande, N:o 17. omförinälda inom Borgare-ståndet gjorda anmärkning, hvarmed någon likartad icke inom de öfriga Stånden förekommit, icke böra till någon åtgärd föranleda.
Från välloll.
Bonde-ståndet har det af Johannes Nilsson från Skåne väckta, af Utskottet afstyrkta, förslag om adeliga bouppteckningars beläggande med stämpladt papper till serskildt belopp, motsvarande inregistrerings-afgiften för ofrälsemäns bouppteckningar, blifvit till Utskottets förnyade behandling återremitteradt; men som bögloll.
Ridderskapet och Adeln samt högvörd.
Preste-ståndet godkänt
Utskottets häröfver afgifna yttrande, Anner Utskottet sig med anledning deraf och på grund af de skäl, som redan blifvit anförda, . icke kunna sitt afgifna yttrande i detta hänseende frånträda. § 5- I afseende å det af Utskottet vid denna § föreslagna förändrade stadgande, angående beräkningssättet af stämplade pappers-afgiften för fullmakter vid Militärstaterne, har bos höglofl.
Ridderskapet och Adeln Herr af Dahlström föreslagit åtskilliga, större tydlighet vid tillämpningen af delta stadgande åsyftande, redaktionsändringar, jemte ett så lydande tillägg efter 2 mom. under rubriken ”transporter och byten ”För Kongl. Maj:ts flotta karteras fullmakter, konstitutorial, protokollsutdrag samt transporter och byten inom samma grad och korps efter samma grunder;” hvaremot inom hederv.
Botille-ståndet blifvit af Jonas Christofferson från Wermland, som ansett militärer icke böra njuta någon lindring vid kartering af fullmakter, yrkadt, att gällande stadgande i ofvanberörde hänseende måtte oförändradt bibehållas; och har på grund af dessa anmärkningar återremiss egt rum.
Utskottet, som af nyssnämnda inom hederv.
Bondc-ståndet framställda yrkande icke Anner skäl frånträda sitt af 2:ne Riks-stånd gillade samt af Ridderskapet och Adeln endast på grund af anmärkningar mot redaktionen återremitterade förslag, får deremot, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det af Herr af Dahlström framställda redaktions-förslag, vördsamt hemställa, att 3 mom. under rubriken ”fullmakter” samt 2 mom. under rubriken ”transporter och byten” må erhålla följande lydelse:
Fullmakter 3 morn.
”Härvid iakltages, hvad serskildt Militär-staterne angår, alt i de fall, då regementet eller korpsen, hvarvid utnämningen sker, icke är och under loppet Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 17. 9 loppet af de fern nästförutgångne åren varit på full stat, beräkningen sker efter den i 1833 års nornial-stat upptagna lön, så vida icke medium af nyssnämnde fem års tjensten åtföljande och till taxering uppgifna löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2:dra artikeln blifvit erlagd, utan afdrag likväl för ackords-ränta, öfverskjuter sistnämnde lön, i hvilken händelse berörde medium tages till grund; äfvensom att, om vid det regemente eller den korps, hvarinom befordran egt rum, olika löner finnas inom samma grad, kartan beräknas blott efter den lön, som tillträdes; men sedermera, när högre lön inom samma grad er hålles, bör transport-resolutionen derom karteras efter beloppet af löntillökningen ; hvaremot transport utan löntillökning belägges med endast Kans li-gebiihr och sigillpennin gar till 7 Rtdrf ”Transporter och byten — — — — — •— — •— — ”Härvid gäller dock, i afseende på Militär-staterna, dels det undantag, som för dylika transporter och byten vid dessa stater här ofvan är stadgadt, dels att, i händelse vid transporter till Regemenlsqvartermästare- och Regements-adjutants-beställningar, hvilka icke åtfölja viss grad, skulle erhållas högre lön än den, hvarefter stämpelpappers-afgift för den transporterades vid regementet eller korpsen innehafvande tjenstegrad redan blifvit erlagd, resolutionerna beläggas med stämpladt papper för skillnaden emellan dessa löner, likväl icke med mindre än 6
R:dr för kansligebiihren; dels ock att för sådana transporter och byten inom samma grad och korps, hvarvid någon löneförhöjning icke eger runi, endast erlägges Kansli-gebuhr med tillsammans 7 Ii:dr, men icke någon egentlig karla sigillala”.
Hvad åter angår det yrkade tillägget i afseende å kar tering af fullmakter å Kongl. Maj:ts flottas stat, så och då samma stat otvifvelaktig! är hänförlig till de i författningen omförmälda Militär-stater, anser Utskottet något specielt stadgande derför icke erfordras. § 7* Från Högvördiga Preste-ståndel har återremiss vid denna § egt rum i anledning af ett utaf Herr Komminister Beckman framstäldt förslag, att fullmakter för e. o. Professorer vid Universiteten borde uti 7 § införas bland de handlinBih. till R.
Prat. 1850 & 1851. 5 Sami. 1 Afd. 12 Haft. 2 10 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 17. gar, som från stämpladt papper befrias, på grund deraf, att berörda fullmakter utan någon löneersättning medföra en del af de åligganden, som tillhöra ordinarie Professorer; uti hvilket förslag flera af Ståndets ledamöter instämt, ibland hvilka Herr Professoren Agardh alternativt yrkat, att den erlagda karteafgiften måtte räknas fullmakts-innehafvaren till godo vid inträffande befordran till ordinarie Professor.
Vid uppgörande af förslag till författning angående stämplade pappersafgiften, förekom ofvanberörde, af Herr Komminister Beckman jemväl inom Utskottet väckta, förslag till pröfning, hvarvid den åsigt gjorde sig gällande, att ifrågavarande fullmakter, hvilka icke utgjorde något väsendtligt vilkor för förordnande att förrätta ordinarie
Professors tjenst samt icke heller innefattade någon verklig befordran, då, på sätt upplystes, serskilda specimina måste af e. o. Professor vid ansökan till ordinarie Professors beställning afläggas, voro närmast jeinförläga med karakters-fullmakter och af sådant skäl icke borde från karta sigillata afgift befrias.
Utskottet, som icke eger anledning att nu frångå denna åsigt, kan icke heller biträda det af Professoren Agardh framställda alternativ, såsom stridande mot stadgandet i 1 mom. under rubriken fullmakter i 5 § och hemställer alltså, att ifrågavarande, endast inom ett Ständ gjorda, förslag må lemnäs utan afseende. 8 §, 4:de punkten.
Utskottets, i anledning af en utaf Herr grefve Mörner C. G. väckt motion, afgifna förslag till stadgande rörande kartering af sådana köpe-, bytes- och gåfvobref å fast egendom, hvilka, innan lagfart derå skett, blifvit å annor man transporterade, enligt hvilket förslag dylika handlingar skulle komma att beläggas med serskild karta för hvarje transport eller öfverlåtelse, har af så väl Höglofl.
Ridder skåpet och Adeln som Högvördiga Preste-ständel blifvit återremitterad} på grund af gjorda anmärkningar, dels mot Utskottets antagande, att ifrågavarande öfverlåtelse-aftal vore att anse såsom serskilda afhandlingar, dels mot obilligheten deraf, att den slutliga innehafvaren af en sålunda flera gånger transporterad handling vid lagfarls-sökandet finge vidkännas till flerdubbelt belopp den redan i och för sig serdeles betydliga karte-afgiften vid fastighetsköp.
Utan att ingå uti undersökning om det rätts-begrepp, som bör fästas vid dylika transaktioner, får Utskottet vördsamt erinra: att, då berörde transaktioner kunna utgöra föremål för vinstgifvande spekulationer, desamma äfven böra träffas af beskattning; att erfarenheten gifvit vid handen, det statens rätt till den stadgade karta-sigillata-inkomsten blifvit förnärmad genom under en följd af år Bevillnings-Ulskottets Utlåtande, N:o 17.
11 fortsatt uraktlåtenhet att lagfara dylika, man och man emellan transporterade, köpe-afhandlingar; samt att, vid ingående af ett öfverlåtelse-aftal, kontrahenterna icke lära underlåta att sins emellan betinga om godtgörelse för belöpande karteafgifter.
På dessa skäl anser Utskottet sig böra vidblifva sitt af 2:ne Riks-stånd godkända förslag. 16 § Med bifall till den förändring, Utskottet uti 17 § föreslagit, hafva högvördiga Preste-ståndet samt välloflige Borgareståndet beslutat återremiss af 16 § i följd af yrkande, att innehållet af denna § måtte bringas i öfverensstämmelse med förstnämnda §, på sätt Herr Halling uti sin vid Utskottets Betänkande fogade reservation föreslagit.
Dä 3:ne stånd godkänt Utskottets vid 11 § 3 mom. föreslagna tillägg, att nemligen domare eller annan tjensteman, som å tjenstens vägnar handlingar emottager, må vid förefallande behof ombesörja karteringen deraf, och samtlige Riksstånden bifallit Utskottets förslag i afseende på 17 § 1 morn., samt den uti 16 § för vederbörande embetsverk och tjenstemän stadgade inskränkning uti reqvisitionsrätten tiil stämplad! papper torde kunna anses stridande mot de sålunda godkända förändringar i förstberörde 2:ne §§,_får Utskottet hemställa, att den uti 16 § 1 mom. näst efter orden: ”det för utöfningen af deras embeten erforderliga stämplade papper” förekommande, så lydande mellanmening: hvarvid likväl dylika reqvisitioner icke, hvarken i afseende ä valörer eller qvantiteter, må utsträckas utöfver hvad som. erfordras för sådana handlingar, sorn af de reqvirerande utfärdas; hörande vederbörande embets myndig heter, dä reqvisitioner af deras tjenstemän af gifvas, bestyrka, huruvida hvad som reqvireras, efter nämnde grunder kati anses erforderligt; må ur författningen uteslutas.
Reservation anmäld af Herr J. G.
Brodin emot det föreslagna tillägget uti 4 § 3 punkt rörande bouppteckningars kartering.
Rättelser i Bevillnings- Utskottets Memorial, N:o 1 4.
Pag 27 r. 13 nedifr. st. 32 sk. 1. 36 sk. « 42 « 16 c< « bibehålies « bör bibehållas « 45 « 15 uppifr. « ock, a och « « « 17 « « stadga de « stadgade « « « 1 nedifr. « kläden « kläder « 108 « 6 « « förteckning « förteckning komme att tull- taxan bifogas STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851. Bttillnings-Utskollels Memorial, N:» IS.
Ank. till Exp. Utsk. den 28 Juli 1851, kl. 2 e. m. Rikets Höglojl.
Ständers Bevillnings- Utskotts Memorial, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen och föreskrifterna för deras tillämpning.
Enligt till Bevillnings-Utskottet ankomna Protokolls-utdrag, hafva, vid pröfningen af såväl Utskottets Betänkande N:o 4, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen och föreskrifterna för deras tillämpning, som det. under N:o 15 afgifna Utlåtande öfver de vid nämnde Betänkande gjorde anmärkningar, Riks-Stånden uti vissa delar stadnat i skiljaktiga beslut; och får, i anledning häraf, Utskottet, jemte anmälan, att dess vid Betänkandet N:o 4 afgifna förslag till Bevillnings-Stadga, med de ändringar och tillägg dervid, som Utlåtandet N:o 15 innehåller, blifvit i alla här nedan icke omförmälde delar af samtlige Riks-Stånden godkändt, nu afgifva förslag till de olika beslutens sammanjemkande, äfvensom till de voteringspropositioner, hvaröfver, i händelse sådan sammanjemkning icke kan till vägabringas, omröstning lärer komma att anställas uti förstärkt Stats-Utskolt. §§ 10 och 11.
För dessa §§, som numera blifvit af tre Stånd godkända, har Vällofl, Borgare-Ståndet, för sin del, antagit den af Herr Halling, uti afgifven reservation, föreslagna förändrade lydelse; och som denna, jemte förändring i redaktionen, afser nedsättning af de i 10 § nu bestämde minimi-afgifter, lärer, för den händelse Borgare-Ståndet icke skulle vilja sitt beslut frånträda, frågan härom böra afgöras genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott, enligt följande voteringsproposition: l:o.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att oförändrade bibehålla 10 och 11 §§:ne i nu gällande Bevillnings-Stadga, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, § 10'att lyda sålunda: Bih. till R.
Prot. 1850 & 1851. 5 Sami. 1 Afd. 13 Höft. i t Bevillning*-Utskottets Memorial, 1V;e 18.
"Handtverkare, nied dem jemförlige Manufakturister och andre förut "icke uppräknade Borgare, skola, nied bibehållande af den i allmänhet fastställda grund, till fem procent af inkomsten taxeras, dock icke under ne”danstående belopp, nemligen: ”i Stockholm och Götheborg samt Järsta klassens Städer .
B:ko R:dr 8: ”i Städerna af andra klassen „ „ 6’: ”i Städerna af tredje klassen . . „ „ 5: ”i Städerna af fjerde och femte klasserna „ „ 3:” samt, såsom följd häraf, § 11 att, med första punktens uteslutande, erhålla följande redaktion: ”Taxeringsmännen ega att utsätta en ringare ininimiafgift — — — — "underställas.” §§ 14, 27 och 29.