Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då, i kraft af det stadgandet i Ansvarighets-Lagen för StatsRådets Ledamöter, att desse Embetsmän ej kan till last läggas, om emot deras, på anförde skäl grundade råd, utgången, utan deras förvållande, Olifver olycklig, och det åsyftade goda ändamålet icke vinnes, Utskottet ansett sig icke böra ingå i någon för Stats-Rådet ansvar-medförande pröfning om den vidtagne anstaltens följder, eller af de, alltefter personers skiljaktiga åsigter och erfarenhet, olika bedömde principer för densamma; och då derjemte anledning sig icke yppat att vid denna anstalt tillräkna de tillstyrkande något skadligt eller ensidigt uppsåt; har LTtskottet funnit sig icke billigen kunna fästa sig vid annat, än det felaktiga i Formen, nemligen i uraktlåtenheten att, särdeles i ett mål af denna vigt för Rikets Allmänna Hushållning, före tillstyrkandet höra någon eller någre Vederbörande, samt att efter beslutet tillstyrka en kungörelse, hvilken kunde till alla andra hugade at sig deraf begagna, lika utsträcka förmånerna af denna anstalt.
Utskottet skulle, på sådan grund, icke hafva saknat ali anledning att, i stöd af Ansvarighets-Lagens 6 :te §., hos Riksens
Ständer framställa sin anmälan till den påföljd som Regerings-Formens 672 Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 107.
§. omförmäler, helst äfven vid ett och annat, likväl mindre vigtigt tillfälle än detta, tillstyrkanden befunnits hafva blifvit afgifne, utan någre Vederbörandes förut inhemtade yttranden.
Men Utskottet har trott billigheten fordra, att vid öfvervägande af grunderna för domslut, bör sättas i beräkning huruvida de Ansvariges handlingssätt, icke uti något sällsyntare fall, utan i det hela framvisar något klandervärdt; huruvida det bevittnar en verklig böjelse att anse sig öfver lag och vanvörda föreskrifter; eller huruvida det icke snarare företer blott en tillfällig ovårdsamhet, föranledd dels af en ej alla stunder närvarande vana vid en förbättrad sakernas ordning efter födelsen af ett nytt Samhällsskick, dels af sjelfva Embetsmännens tätare ombyte, dels af desse
Embetsmäns nödvändiga användande till många befattningar i ett Land, der den nya ord [ningen] ännu hvarken hunnit tilldana många skickliga män, eller tillåtit sjelfva befattningarne väl redas ifrån hvarandra, dels ock sluteligen af de tillfälliga civila och politiska händelser, som under dessa sednaste år ofta måst hänföra desse högre Embetsmäns sinne och verksamhet utom den bana, å hvilken de hufvudsakligen varit bestämda att handla.
Det är efter ett sådant öfvervägande, som Utskottet för sin del funnit den anmälta uraktlåtenheten ej kunna tillskrifvas något annat än denna sistnämnde orsak.
Då, uppå sådan grund, Utskottet nu inskränker sig till en enkel anmälan hos Riksens Ständer. utan tillstyrkande af det slags afseende derå, hvartill 107 :de §.
Regerings-Formen och 6 :te § af.
Ansvarighets-Lagen skulle föranleda; och då, såsom en följd häraf, Utskottet vördsamligen tillstyrker Riksens Ständer att meddela Stats-Rådets samtelige Ledamöter och de Föredragande vederbörlig decharge; gör sig LTtskottet den förhoppning att Riksens Högloflige
Ständer lära täckas inse, huruledes å ena sidan Riksens Ständers väckta och vakande uppmärksamhet, och å den andra billigheten och värdigheten af deras förhållande emot skicklige och rättsinnige Embetsmän, skall hos desse underhålla deras efter Utskottets öfvertygelse ostridiga böjelse och bemödande, att i möjligaste måtto tillbakahålla äfven sådana afvikelse!’ från föreskrifter och grundsatser, som från alla menskliga befattningar äro oskiljaktiga.
Efter någon öfverläggning sammanstämde beredningen i den mening, at det af Herr Silverstolpe sålunda upgifna förslag skulle til Utskottet anmälas, såsom öfverensstämmande med Utskottets fattade beslut, och efter Beredningens tanka tjenligast at uttrycka Utskottets mening.
I afseende på de anmärkningar Utskottet gjort öfver saknade data i protocoll och svårigheter vid läsningen, uppkomna genom bristande titlar öfver ämnena, trodde beredningen sig böra tilstyrka, at dessa brister väl antecknades i Utskottets Protocoll och Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 673 Ordföranden anmodades at derom göra en sådan anmälan till Hof Cantzleren at i afseende på bägge anmärkningarna Utskottet nu ej ville sådant hos Ständerna anmäla, häldst de anginge en mindre upmärksamhet hos Protocollisterna och ingen försummelse af StatsRådet, men at
Utskottet önskade at sådant för en framtid må rättas.
Företogs Konungens Nådiga Proposition om et tillägg i 81. §. i afseende på Grundlagsfrågors behandlingssätt.
Beredningen beslöt at föreslå tillägget af et nytt moment vid slutet af berörde 81. §. så lydande:
Ytterligare upskof med slutberedda Grundlagsfrågors afgörande må ej äga rum, utan Konungens och alla fyra Riks Ståndens sammanstämmande beslut.
Företogos de bägge til Utskottet remitterade förslag af Herr Borgmästaren Kjellander, det förra: at det i 1812 års Tryckfrihets förordning 5. §. stadgade Rättegångs sätt, måtte såsom gällande antagas i den händelse Riksens Ständer framdeles skulle finna en Iury icke upfylla dermed åsyftade ändamål eller vara stridande mot Nationens lynne och tänkesätt: det andra at
Domaren måtte berättigas at vid vite eller annor laga påföljd ålägga de til utgörande af Iury kallade personer at å utsatt tid och ställe sig infinna.
1 afseende på det förra skulle det oförändrad! med Beredningens tilstyrkande til Utskottet öfverlemnas: rörande det sednare beslöt Beredningen at til Utskottet föreslå et stadgande, at det vore den persons som til Iury-man blifvit kallad ovilkorliga pligt at sig inställa: at domaren borde autoriseras at vid vite eller annor laga påföljd sådane personer inkalla och at de uteblifvande skulle åläggas, at utom pligten betala ersättning för resa m. m. åt de öfriga ledamöter af Jury, som til tid och ort infunnit sig, men genom den borrtova [ra Judes uteblifvande. med oförrättadt ärende fått återvända.
Granskningen af den Anmälta motionen af Herr D :r Wijkman om jämnkningen i beräkningen af pluralitet inom Jury, upsköts til dess efter justeringen af Protokollet för Utskottets sista plenum Herr D :r Wijkmans skrifteliga upsatts af den motion til Utskottet inkommit.
Beredningen åtskiljdes.1 1 Underskrift saknas. 43 674 Den 30 Juni 1815 105.
Den 30 Juni 1815.
Den 30 Iunii.
Plenum, då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande utom Herr D :r Wijkman, och Riksdagsmännerne Ericson oell Anders Danielson.
Iusterades pleni Protocollet för den 27 sistl.
Herr Borgmästaren Ullberg anmälde, at sedan han erhållit tilförlåtliga underrättelser om förhållandet med Franska ministerns borrtresa, och Svenska beskickningen til Spanien, ansåg han Protoeollernas läsning derom vara utan all nytta, hvarför han inför Utskottet ville återtaga sin begäran om infordrandet af de rörande dessa ämnen hållna ministeriella protoeoll.
Utskottet instämde häri, och skulle detta genom Herr Baron och Ordföranden IlofCantzlern tilkänna gifvas.1 Iusterades Utskottets Memorial til Riksens Ständer, såsom vehikel til redaction af de nyss beslutna §.§. i Grund lagarna. (bilägges)2 Iusterades Utskottets Memorial til Riksens Ständer, i anledning af Justitia; Ombudsmannens Diariers granskning. (bilägges)3 Likaledes Utdrag af Protocollet hållet hos Constitutions Utskottet den 21 Junii. (bilägges)4 D :0 D :0 D :0 (bilägges)6 D:0 D:0 D.o (bilägges)6 D :0 D:0 D :0 1 Jfr protokollet den 27 juni, ovan sid. 663 och protokollet den 6 juli, nedan sid. 692; se även bilaga till förevarande protokoll!
2 I marginalen: N:o 1.
Memorialet är tryckt i C. U. M. 1810—1815 sid. 841.
3 I marginalen: N:o 2.
Se C. U. M. 1810—1815, sid. 850.
4 I marginalen är antecknat: »Svar til Herr Tham N:o 3».
— Svaret är tryckt i C. U. M. 1810—1815 sid. 1056.
Jfr ovan sid. 614 och 658.
5 I marginalen: »[Svar] til Herr Lundgren N:o 4.» — Se C. U. M. 1810—1815, sid. 1058.
I marginalen: »Svar til Herr Lamberg N:o 5». — Se C. U. M. 1810— 1815, sid. 1060.
Jfr ovan sid. 613 och 658.
Den 30 Juni 1815 675 (bilägges)1 Remitterades til beredningen den i förre Plenum af Frih. Cederström Jacob väckta motion om införande af voteringen per Capita inom Utskott.2 Uplästes et Memorial af Commerce Rådet Santesson, så lydande. (införes)3 Et D :o af Herr Uggla, så lydande. (införes)4 Bägge dessa Memorialer remitterades til Beredningen.
In fidem fr. A. Silverstolpe. 1 I marginalen: »Svar til Anders Nilsson N:o 6.» Se C. U. M. 1810— 1815, sid. 1063.
2 Se ovan sid. 663.
3 I marginalen: N:o 7. Se C. U. M. 1810—1815, sid. 893.
4 I marginalen: N:o 8.
Se C. U. M. 1810—1815, sid. 904. 676 Bilaga till protokollet den 30 Juni 1815 Rudolf Cederströms skrivelse till Hovkanslern.1 Ink. d. 30 Junii 1815.2 N :o 67?
Högvälborne Herr Baron, HofCanzler, Riddare och Commendeur af Kongl: Majts Orden m: m:!
I anledning af särskildt meddelade uplysningar får jag å Constitutions Utskottets vägnar återkalla reqvisitionen af Protocollen hällne inför Konungen rörande Franska Ministerns afresa och den Spanska Ministerns utnämning och underhåll.
Med utmärktaste högaktning framherdar S. H. T. Ödmjuke tjenare.
Rudolf Cederström.
1 Ur »Riksdagsärender 1815» i serien »Riksdagsacta» i Riksarkivet.
2 Här har ursprungligen stått den 28.
3 Ärendets nummer i volymen.
Den 3 Juli 1815 677 106.
Den 3 Juli 1815.
Iusterat Rudolf Cederström.
Den 3 Iulii.
Iusterades Protocollet för Utskottets sednaste sammankomst.
Memorial til Riksens Ständer, rörande 81. §.
Reg. formen. (bilägges)1 D :o, rörande Justitiae Ombudsmans instruction. (bilägges)2 D :o, rörande 15. §.
Riksdags Ordningen. (bilägges)3 D :o rörande Herr Spaldencreutz’s förslag til tillägg i Justitia Ombudsmannens Instruction. (bilägges)4 Utdrag af Prot. hållet hos Const.
Utsk. den 21 Iunii 1815. (bilägges)5 D :0 D :0 (bilägges)6 Föredrogos tvänne Memorialer inlemnade af Rådmannen Kjellander ifrån Carlstad, innehållande åtskillige förslag til ändringar i grund lagarna. (bilägges)7 Remitterades til Beredningen.
Uplästes följande Protoeolls Utdrag i från de andra Stånden Ifrån Borgare Ståndet af den 3 Iunii, om införande i Grundlagarna af förändringar i Iustitiaa Omb. Mannens Instruction. (bilägges)8 1 Vid denna och följande punkter göres i marg. hänvisning till motsv. bilaga.
Se C. U. M. 1810—1815, sid. 852.
Jfr ovan sid. 673. 2 Se C. V. M. 1810—1815, sid. 855.
Jfr pleniprotokollet den 21 juni, ovan sid. 659. 3 Se C. TJ.
M. 1810—1815, sid. 862.
Jfr ovan sid. 658.
4 Se C. U. M. 1810—1815, sid. 866.
6 Utdraget innehåller svar på J. M. Wessings memorial.
Se C. V. M. 1810—1815, sid. 1068.
Jfr ovan sid. 659. s Utdraget innehåller svar på frih.
Stael von Holsteins tvenne memorial.
Se C. 11. M. 1810—1815, sid. 1072.
Jfr ovan sid. 659.
1 I marginalen: N:o 7 et 8.
— Bilaga n:o 7 är tryckt i C. U. M. 1810 —1815, sid. 1078; bilaga n:o 8 är tryckt i anf. arbete, sid. 895.
8 Remiss av kungl, förslaget i ämnet: jfr ovan sid. 610 och 659.
678 Den 3 Juli 1815 Ifrån Preste Ståndet af den 12 Junii om Grundlags frågorna. (bilägges)1 D :o den 19 Iunii om D :o (bilägges)2 Ifrån R. och A. af den 19 Iunii om Grundlagsfrågorna. (bilägges)8 D:oD :o, om påskyndande af Utskottens arbete. (bilägges)4 Ifrån Bonde Ståndet af den 19 Iunii om Grundlagsfrågor. (bilägges)5 Ifrån Ridd. och Ad. af den 20 Iunii om 38 § Riksdags Ordningen. (bilägges)6
D :o den 22 Iunii om Borgare Ståndets förslag till ändring i Riks acten. (bilägges)7 Ifrån Bonde Ståndet den 22 Iunii om Grundlagsfrågor. (bilägges)8 Ifrån Borgare Ståndet den 22 Iunii om ändring i Riksacten. (bilägges)9 Ifrån R. och A. den 22.
Iunii om godkännande af Riksacten. (bilägges)10 Ifrån Bonde Ståndet den 22 Iunii om detsamma. (bilägges)11 1 I utskottets plenum den 16 juni hade de tre övriga ståndens beslut i dessa ämnen av den 12 juni anmälts.
Dessa beslut äro tryckta såsom bilagor till pleniprotokollet den 16 juni (se ovan sid. 640 ff.).
Utdraget ur prästeståndets protokoll den 12 juni avtryckes här nedan såsom bilaga 1 till föreliggande protokoll.
Prästeståndets beslut angående § 28 R.F. föranledde ny handläggning av denna §.
2 Avtryckes såsom bilaga 2 till föreliggande protokoll.
3 Avtryckes såsom bilaga 3 till föreliggande protokoll. 4 R. o. A. instämmer i Borgarståndets anmodan av samma dato till utskotten att påskynda arbetet.
Se bilaga 4 till föreliggande protokoll.
Se bilaga 5 till föreliggande protokoll.
7 Sedan borgareståndet fattat beslut om viss ändring i den föreslagna riksakten, beslöt R. o. A. att vidhålla sitt redan gifna fullständiga godkännande av riksakten: se nedan not 9.
Se bilaga 6 till föreliggande protokoll.
9 Ståndet yrkade, att i § 3 skulle uttryckas den mening, »att, enär Thronföljare wal förestår, Konungen eller Interims Styrelsen, som, enligt nämnde §, skall aflemna propositionen om Thronföljden på samma dag i Sverige och Norrige, äfven bör uti denna proposition bestämma walets förrättande på en och samma dag, såväl hos Sveriges Rikes Ständer, som hos Norriges Rikes Storting, inom den tid, §:n för öfrigt i detta afseende innehåller».
I övrigt godkännes riksakten.
— Om R. o.
A:s beslut med anledning härav, se ovan! 10 R. o. A. godkände konstitutionsutskottets memorial av den 20 juni. 11 Ståndet godkände sagda mern. av 20 juni.
Den 3 Juli 1815 679 Ifrån R. och A. den 2 Iulii, om 28 § Reg. form, och redaction af grundlags frågor. (bilägges)1 D :o D :o om Iustitiae Omb. mannens decharge. (bilägges)2 Ifrån Bonde Ståndet af den 28 Iunii om Riksacten. (bilägges)3 Herr Silverstolpe anmälde några förslag till ändringar i Grundlagarna. (bilägges)4 Herr Munck af Rosensköld.
Likaledes. (bilägges)5 Herr Commerce Rådet
Egge utbad sig et i sammanhang med denna motion om förlängning af motionstiden äfven få föreslå at Riksens Ständer måtte beredas den rättigheten, at efter förloppet af den fjerde månaden å nyo begära Riksdagen [s] förlängning på en månad.
Alla dessa motioner remitterades till Beredningen.
Herr 6 Biskop Rosenstein anmälde, at, sedan J urv nu blifvit antagen i Tryckfrihets mål, ansåge han högst vigtigt at alla stadganden i anseende till brott som i Tryckfrihets lagen förekomma, och dervid allmänna lagen åberopades i stället för särskilda föreskrifter i hvart fall öfversåges, hvilket han önskade at någon af de ledamöter som gjordt lagfarenheten til hufvudsak, behagade betänka.
Remitterades til beredningen.
Uppå derefter gjord motion af Herr Borgmästaren Vilberg, beslöts at denna beredning, som nu fått ökade göromål, skulle förstärkas med en ledamot af hvart stånd hvartil genast utvaldes Frih.
Cederström Jacob, Herr Biskop Rosenstein, Herr Lagman Nensén, och Riksdagsmannen Ericson.
Utskottet afträdde på Beredningar.
In fidem G. A. Silverstolpe.
Se bilaga 7 till förevarande protokoll. 2 R. o. A. godkände utskottets mein. av den 30 juni.
Ståndet inhämtade »med tillfredsställelse» såväl utskottets Utlåtande över J. 0:s förvaltning av »detta vigtiga kall» som »dess anmälan rörande Embetets vigt och nytta».
3 Med* anledning av borgarståndets förslag av den 22 juni till tillägg i § 3 riksakten vidhöll bondeståndet sitt redan givna godkännade av densamma.
4 Silverstolpes egenhändigt skrivna förslag är såsom bilaga n:o 24 fogat till protokollet.
Det avtryckes här nedan efter det förevarande pleniprotokollet såsom bil. 8 vid förevarande protokoll.
5 I marginalen: N:o 25.
— Rosenschölds förslag saknas bland bilagorna.
Förslaget gällde utsträckning av motionstiden.
Denna punkt är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 914. 680 Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 1.
Utdrag ur Prästeståndets protokoll den 12 juni 1815.
Den 3 Julli N:o 10 Utdrag af Protocollet, hållit hos Högvördiga Preste-Ståndet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 12 Junii 1815.
S: D: Till slutligt afgörande företogos de sedan sista Riksdagarne i Stockholm 1809 och 1810 samt i Örebro 1810 och 1812 hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne uti nedanskrefne ordning; och stadnade Ståndet deröfver i efterföljande Beslut: Angående Regerings Formen. § 2.
Det af Constitutions Utskottet föreslagne till-lägg blef såsom en följd af Riksens Höglofl.
Ständers redan fattade Beslut, angående 41 :sta § m, afslaget. § 4.
Den år 1809 yrkade ändring af orden: eller Ofrälse till och Ofrälse blef af Ståndet gillad.
Constitutions-Utskottets år 1812 afgifne Förslag till ny redaction af samma 4:de §. blef bifallet. § 5. och i sammanhang dermed §§ 6, 7, 8, 9, 10 och 11 blefvo oförändrade bibehållne. § 12, Likaledes blef den i förening med ofvanberörde 5 :te § föreslagne nya redactionen ogillad, äfvensom det af Constitutions Utskottets år 1812 tillstyrkte till-lägg uti denna 5. afslogs. §§ 13 och 15. bibehöllos oförändrade. § 20.
Den af Constitutions Utskottet 1809 tillstyrkte förändring bifölls. § 28.
Det ifrån 1809 och 1810 hvilande förslaget till ändring i denna § bifölls, undantagande 2 ulra Momentet: att till Sysslor vid Academierne befordra Utländske Lärde af utmärkta egenskaper och förtjenster, samt uti 5 :te Momentet:
Ingen må till Militäre Ordinarie Beställning utnämnas eller på Förslag uppföras, sorn ej uppnått 18 års ålder; hvilka tillägg afslogos; äfvensom det vid 1812 års Riksdag föreslagne tillägg till denna § blef ogilladt. § 29.
Nya redactionen bifölls. § 35.
Tillägget ifrån 1809 och 1810 bifölls, men alla öfriga förslag till ändringar eller tillägg uti denna § afslogos. §§39 och 40.
Den 1812 föreslagne nya redactionen af dessa §§ blef såsom en följd af Riksens Höglofl.
Ständers förut fattade Beslut angående 41 :sta § afslagen. § 41.
Redan afgjord. § 42.
Det föreslagna till-lägget uti denna § gillades.
Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 681 § 43. 1812 års förslag till ny redaction af denna §, blef såsom beroende af den föreslagne ändringen uti 39 :de § afslagen. § 49.
Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget antogs. § 53.
De år 1809 och 1810 föreslagne till-lägg gillades. § 56.
De sedan 1809 och 1810 på bordet hvilande förslag till ändringar uti 3 :dje Momentet af denna §. antogos, hvaremot den, som uti sista Momentet blifvit föreslagne ogillades. §§ 61, 69, 70 och 71.
De ifrån 1809 och 1810 hvilande förslag till ändringar uti dessa §§ biföllos. § 77.
Den sedan 1809 och 1810 hvilande anmärkningen om Recognitions Skogar afslogs. §§ 80, 87, 91, 92 och 93.
Alla de till ändring uti dessa §§ på bordet hvilande förslag ogillades. § 96.
Som Constitutions Utskottet icke tillstyrkt någon ändring uti denna § blef den härvid gjorda anmärkningen icke tagen under pröfning. § 97.
Det sedan 1809 och 1810 på bordet hvilande förslaget bifölls. § 102.
Den år 1809 föreslagna ändringen ogillades. § 103.
Bägge de hvilande förslagen rörande denna § antogos. §§ 106 och 107.
P’örslagen till ändringar uti dessa §§ ogillades. § 108.
Den af Hedervärda Bonde Ståndet 1809 gjorda anmärkning emot Tryckfrihets Committén afslogs. §§ 110 och lil.
De till förändring uti dessa §§ gjorda förslag ogillades. § 114.
Enär intet förslag till ändring uti denna § är beredt, ansåg
Ståndet icke eller någon åtgärd dervid kunna äga rum.
Beträffande frågan om en Representationsförändring, så ock emedan intet förslag härom finnes slutberedt, kunde denna fråga icke nu till afgörande upptagas; utan skulle detta ämne ytterligare till Constitutions Utskottet öfverlemnas till den handläggning
Rörande Riksdags Ordningen: § 17.
De år 1809 och 1810 afgifne Förslag till ändringar uti denna § ogillades. § 34.
Det år 1809 föreslagne till-lägget bifölls. § 36.
Det på bordet hvilande förslag till ett till-lägg uti denna § afslogs. §§38 och 46.
Alla hvilande förslag till ändring uti dessa §§. ogillades. § 56.
Den vid 1812 års
Riksdag föreslagne ändringen godkändes. §§ 57, 63 och 75.
De uti dessa. §§ föreslagne ändringar blefvo af Ståndet bifallne. 682 Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 § 78.
Af de uti denna § föreslagne till-lägg biföll Ståndet det förra Momentet men afslog det senare. § 81.
Det föreslagna till-lägget ansågs vara öfverflödigt.
Rörande de ändringar, sorn blifvit föreslagne uti 30, 37, 52 och 74 §§ Regeringsformen samt 14, 19, 21 och 23 :dje §§ Riksdags Ordningen beslöt Preste Ståndet att införvänta de Resp. Med Ståndens Beslut.
— Äfvensom afgörandet af 81 :sta § :n Regeringsformen uppsköts till dess Preste Ståndet fått del af Constitutions h tskottets Utlåtande öfver Kongl. Maj :sts Nådiga Proposition om rättelser i samma §.
De öfrige Grundlagsfrågorne blefvo intill nästa Plenum uppskjutne.
Ex Protocollo. J. U. Almqvist.
Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 683 2.
Utdrag ur Prästeståndets protokoll den 19 juni 1815.
Den 3 Julii N :o 11 Utdrag af Protocollet, hållit hos Högvördiga Preste Ståndet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Junii 1815.
S: D: Efter förnyad föredragning af de Resp. Med Ståndens beslut rörande de uti Rikets Grundlagar föreslagna ändringar- och till-lägg, företagas nu till slutligt afgörande de §§, öfver hvilka Ståndet afbidat de Resp. Med Ståndens beslut, nemi :n Regerings Formens. § 30.
Med afseende derå att det så kallade
Jus praesentandi är en rättighet, som af Innehafvaren enligt upplåtelsebref och särskildta Resolutioner, med all säkerhet till godo njutes, samt enär Constitutions Utskottet icke tillstyrkt den äfvenledes väckta Motionen, att Jus Patronatus i denna § skulle omnämnas, ansåg Preste Ståndet Jus praesentandi likaledes icke behöfva härstädes omförmälas, och blef fördenskull Utskottets förslag i denna del, såsom icke till Grundlagen hörande, af slagit. § 37.
De af Utskottet 1809 och 1810 föreslagne ändringen i denna § afslogos. § 52.
Den sedan 1809 och 1810 hvilande anmärkning ansågs böra förfalla. § 74.
Till det uti denna § 1809 föreslagna till-lägg lemnade Preste Ståndet sitt bifall.
Riksdags Ordningens. § 14.
De af Utskottet vid Urtima Riksdagen i Örebro 1810 tillstyrkta ändringar antogos, hvaremot det 1812 föreslagna nya Moment ogillades. §§ 19 och 21.
Utskottets förslag till ändringar i dessa §§ godkändes. § 23.
Lika med Vällofl.
Borgare Ståndet och Hedervärda Bonde Ståndet afslog Preste Ståndet de år 1809 föreslagne och nämnda
Stånd rörande förändringar, men antog förslaget till ändring i 5 :te Momentet af denna §.
Ex Protocollo. J. V. Almquist. 684 Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 3.
Utdrag ur Ridderskapets och Adelns protokoll den 19 juni 1815.
Ben 3 Julii N :o 12 Utdrag af Protocollet hållit hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 19 Juuii 1815.
Med anledning deraf att det Wällofl. Borgare-Ståndet och det Högvördige Preste Ståndet, uti meddelte Protocolls Utdrag af den 12 dennes förklarat sig hafva beslutit att serskilt uptaga Constitutions Utskottets under den 29 November 1809 afgifne Betänkande öfver de hos hvartdera af Riks Stånden vid Regeringsformen, innan dess antagande, giorde anmärkningar, företog nu Högl.
Ridderskapet och Adeln likaledes berörde Betänkande punktvis: och enär vid granskningen häraf utrönt blifvit, dels hvilka punkter redan blifvit afgjorde, dels å hvilka något afseende icke ansågs kunna eller behöfva göras, befunnos endast de nedanskrefne återstå, öfver hvilka Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut: 86 §.
Den härvid gjorda anmärkning att Riks Gälds Contoirets Protocoller uti intet fall böra hemliga hållas afslogs. 105 §.
Det förslag, att vid granskningen af Stats-Rådets Protocoller, Constitutions Utskottet må förstärkas till Trettio Ledamöter af hvarje Stånd, afslogs.
Den anmärkningen att Representationen, med dervid nödige förbättringar, bordt i Regeringsformen bestämmas, hänvisades till Constitutions Utskottet, att behandlas i sammanhang med frågan om en förändrad Representation.
Det förslag att frågan om Förliknings
Domstolar måtte uptagas och utredas af Constitutions Utskottet ansågs ej höra till Grundlagarne.
Vid förslaget om inrättning af en Lag- och Hushållsberedning ansåg Ridderskapet och Adeln, sedan Grund lagarna blifvit upgjorda utan att denna beredning deraf utgör en beståndsdel, berörde förslag derigenom wara förvandladt till en enkel Lagfråga. 102 §.
Att, likasom i Högsta Domstolen och Allmänna Beredningen, äfven i Riks Rätten halfva antalet
Ledamöter borde utgöras af frälse och den andra hälften af ofrälse män ansågs icke nödigt. 4 §.
Härvid var föreslagit, att det deruti förekommande uttryck: »Frälse eller Ofrälse Män», måtte förändras till Frälse och Ofrälse män.
Derjemte föredrogs det af Kongl. Maj :st 1812 gjorde förslag Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 685 till förstberörde uttrycks förändrande endast till infödde Svenske Män; hvilket af Ridderskapet och Adeln bifölls. 77 §.