Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder hemställt hafva Utskotten i öfvervägande tagit; men enär, enligt Utskottens öfvertygelse, EkepIanterLngen icke kan komma i fråga att verkställas i annan ordning, än behofvet af virket, efter en tidrymd af 200 år och den derefter följande tiden, beräknas att inträffa, samt följaktligen en tvåhundradedel af den areal, som för det hela ejfordras, eller 125 tunnland hvarje år, bör m^l Ek planteras, följer deraf, att hela jordrymden eller 25,000 tunnland, icke på en gång hehöfver vara disponibel, om än lägenheter af tillsammans denna egovidd, i sammanhang med den allmänna regleringen af denna nya anstalt, skulle härtill varda utsedde och bestämda att för Ekeplantering upplåtas, i den ordning de för Kronans räkning blifva att tillgå och härföre kunna erfordras.
Utskotten, sorn hafva sig bekant, att i trakten af Bispmotala Kungsgård fle - Sldts- samt Allm. Besv.o.Oec.-UUti.
N:o 34, 15 re kronolägenheter finnas belägne, hvilka till Ekeplantering äro tjenlige, anse sig fördenskull vördsamt böra tillstyrka, att början med Ekeplantering och planteringshagars inhägnande mä verkställas vid berörde Kungsgårdbelägen i Aska Härad af Östergöthland, hvilken, efter nu löpande arrendetids tilländagående, år 1831 till Kronan hemfaller, och hvars egor, tillsammans innehållande jo 5 2 tunnland, skola, enligt den af Ofver Jägmästaren Ebert anställde samt af Hans Excellence, m. m■ Herr Grefve von Platen och Landshöfdingen m. m, Herr Grefve Hamilton, i underdänigst afgifven Berättelse den 7 December 1826, åberopade undersökning, i anseende till läge och jordmön, vara för Ekplantering tjenligäst af alla inom Östergöthland befintliga localer; ett förhållande, som af Herr Öfver den af Borneman, i dess underdåniga Relation om anställd besigtning å Ekeskogarne i Riket, den 22 December Ig22 (pag. 85 ). vitsor'dadt blifvit; Kongl, Majit dock obetaget att, till det belopp som Rikets Ständer i ert för allt i jord anslagit, äfven i andra orter af Rikets sydligare provincer, der tjenliga localer kunna utses, låta börja planteringen; dock så att sammanlagde beloppet af den areal, som öfver hela Riket för hvarje är till plantering användes, ej öfverstiger de af Utskotten föreslagne 125 tunnland. 16 Stats-sami Allm.Btsv.o.Oec.-Utsk.Utl.NiO 34.
Och förmoda Utskotten, att, i händelse af Rikets Höglofl.
Ständers bifall för denna, till en början, föreslagne Ekeplantering, någon annan kostnad derföre icke skall intill nästa Riksdag erfordras, än som för den hittills icke till åker begagnade jordens röjning och uppbrukahde, sjelfva planteringen samt plantornas vårdande, blifver af nöden, hvartill allt XJtskötten vördsamt föreslå, att en summa af 45,000 R:dr Banco må, uppå Riksgälds.
Contoiret, till Kongl. Majus
Nådiga dispo» sition anvisas, att i mon af behofvet utgå; under medgifvande i öfrigt, att de inkomster, som, genom berörde Kungsgård til hörande, men för Ekeplanteringen icke behöflige hus och lagenheters utarrenderande, kunna inflyta, jemväl varda för planterings-kostna* derne använda.
' Utskotten hafva i öfrigt, 1 afseende å ifrågavarande Ekplanteringar, skolat vördsamt tillägga de upplysningar, att den jord, som till plantors frambringande skall användas, bör under nästförutgående 2 a 3 år hafva varit till åker begagnad, innan Ollonplanteringen det 3:dje eller 4:de året deruti verkställes; att, efter första sådden, hvarje tunnland anses öfverhufvud fram. bringa flera tusende plantor, hvilka småningom, genom gallring och utflyttning på annan jord, så förminskas, att endast 80 ä 100 Ekar slutligen - Stats samt Allm.Besv.o.-Oec.JJtsk. Uti.
17 gen uppå hvarje tunnland blifva qvarstående; samt att, enligt uppgjorda beräkningar, hvarje tunnland jord, derå rten verkställda planteringen lyckats, anses efter 160 å 200 års förlopp afkasta cirka 5000 Cubik fot fullmoget större och mindre Skeppsvirke, oberäknadt den brännved, sorn genom utgallringar kan erhållas, I 4:de puncten af den Kongl Propositionen har Kongl. Majit i Nåder täckts hemställa att, sedan Rikets Ständer anvisat de af Kongl. Majtt äskade, här ofvanomförmälde anslag i jord och penningar, samt i öfrigt beviljat hvad af Kongl.
Majit i sammanhang dermed föreslaget blifvit, den fria Dispositionsrätten öfver Ekskogar å Skatteegor, med undantag endast af de för Kronans räkning redan stämplade ekar, gehast må vidtaga, och vederbörande, utan lösen, för all framtid tillerkännas hvilket bör, genom utfärdad Kungörelse Allmänheten meddelas och försäkras.
Ehuru Utskotten, af de skäl, Sorn vid 3:dje punkten anförde blifvit, ansett sig icke kunna tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständers bifall, för anvisandet på en gång eller intill Dästa Riksdag af hela det anslag för Ekeplanteringar Kongl. Majit i Nåder begärt, förmoda Utskotten likväl, Bih, till Rih-St.
Prat. »828 och 1849- 4 Sdml. 2 Aji. 7ide Hu, 2 i8 Stats- samt Allm,Besv.o.Oec.-Utsk Uti.
N:o 34; att denna omständighet, hvars giltighet Kongl. Maj:t, vid förnyad
Nådig pröfning af frågan, torde täckas hilliga, icke skall komma att innebära något hinder för den rättsenliga och så väl i allmänt som enskildt hänseende, välgörande anstalt, som med Ekträdets öfverlemnande till Kronoskatte-Hemmansegarens fria disposition är åsyftad, och derföre, redan vid 1823 års Riksmöte, blifvit af Rikets då församlade Ständer till Kongl. Majtts
Nådiga bifall och verkställighet öfverlemriad.
Skrifvelse deri 1 December sistberörde år, haf. va Rikets Ständer, såsom skäl för beviljandet af en slik öfverlåtelse, anfört: att, genom nu gällande Skogsförfattningar, ett billigt missnöje kan väckas hos den Skattskyldige, när han erinrar sig att den Ek, hans egen jord frambringar, icke tillhör honom utan Staten, samt att, som följd af dermed förenade olägenheter, jordegaren ofta bemödar sig att hämma Ekens fortplantning; att Rikets Ständer således funnit i högsta måtto angeläget att sådana åtgärder vidtagas, som icke allenast skydda den redan uppvuxna Eken, utan ock förekomma begäret eller behofvet för egare af Skattejord, att för framtiden hindra detta, för Statens behof så vigtiga trädslags fortplantande; att Rikets Ständer ansett hvarken den af Comiterade för reglering af Flottans ärenden föreslagne utdelning af premier och gratificationer, ej eller bibehållandet Siats samt Allm'.
Eesv.o', Oec.-Utsk, Uti.
N'o 3 j. 19 af de gamla eller stadgandet af nya förbuds, lagar, vara den grund, hvarpå man kunde uppI föra ett förbättradt
System för hushållningen t med Ekeskogarne, enär, i förra fallet, AllrnoI gen sällan vet begagna aflägse fördelar, utan, I framför dessa, vanligen väljer hvad för tillfäl1 let bereder den största vinst, samt i, det seI nare, man, oaktadt det strängaste handhafvande
I af skärpta förbuds-lagar. omöjligen kan hindra Ijantmannen att upprycka, afhugga eller nedtrampa den unga plantan, som han anser växa till sitt förfång; att Rikets Sländer således ansågo Ofverste af Bornemans Förslag, alt en fri dispositionsrätt af dessa slags Skogar borde I till jordegaren öfverlåtas, i alla afseenden ega företräde framför det hittills följda prohibitiva Systémet; samt att, som följd af allt detta, Rikets Ständer funnit, både för ändamålet tjenli' gast och med den antagna principen, att hvar och en bör ega hvad han å sin egendom fram I( hringar, mest öfverensstämmande, det egare af Krono-Skal tejord må tillåtas att, emot en billig lösepenning, lätnpad efter Skogens myckenhet och beskaffenhet på hvarje Hemman, få tillköpa sig en fri dispositionsrätt öfver alla å deras egor befintliga och framdeles uppväxande Eketräd, med undantag endast af sådane, dem Öfversten af Borneman under besigtningen ut» | märkt såsom goda och för Flottorne användbara, och hvilka Kronan borde förbehålla sig att . få, i mon af behof, afhemta emot betalning i efter derföre bestämd Taxa. I ■ •to Ståts- satnt Allm.
Besv-o.Oec- Utsk. Uti.N"oy^.
Emellan hvad Rikets Höglofl, Ständer, vid 1823 års Riksmöte, sålunda i underdånighet yttrat, och hvad af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition nu hemställdt blifvit, företer sig alltså den skiljaktighet, att då Rikets Ständer ansett innehafvare af Krono Skattehemman böra, för de å deras egor nu befintlige eller framdeles uppväxande Ekar, i båda fallen till Statsverket erlägga en lämplig lösen, för hvars närmare bestämmande grunderne blifvit af Rikets Ständer uppgifne, har Kongl. Majit deremot i Nåder föreslagit, att den fria dispositions, rätten må, utan en sådan lösen, bemälde Hemmansegare medgifvas’; men då befrielse för Kronoskatte-Hemmanscgare från den, i grund af nu gällande Författningar, dem åliggande förbindelse, att all växande Ek för Kronans behof tillhandahålla, samt den rättighet dem i stället nu skulle blifva förunnad, att
Ekträdet till sin högsta nytta fritt och obehindradt få använda, ovedersägligen innefattar en så betydlig och till Hemmanens ökade värde ledande förmon, att ingen omtänksam egare till sådane lägenheter hvarken kan finna en emot berörde förmoner afpassad lösen obillig eller tveka att densamma erlägga, anse Utskotten sig, uppå de af Rikets Höglofl.
Ständer, vid 1823 års Riksdag, pröfvade skäl, så mycket hellre böra tillstyrka bibehållandet af den då beslutade lösnings skyldighet för Krono-skatte-hemmansegare, som den derigenom Statsverket tillflytande inkomst lemnar ett af behofven på kalladt bidrag för anlag - Stöts- samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk. Vtl.N-.o 34. 21, gande och vårdande af de Ekeplanteringar för Statens räkning, hvilka i en framtid skola fylla de behof af Ekevirke för Rikets Flotta, derföre tillgångar hittills varit af Krono-skatte-hemmanens jord, till en icke ringa del, påräknade.
Utskotten få alltså vördsamt tillstyrka: alt egare af Krono-skattehemman inom nedannärnnde, af Herr Öfversten af Borneman åren 2819—22, i. afseende å Ekeskogen,besigtigade Län, och hvilka skola omfatta den del af Sveriges område, hvarest Eketrädet i allmänhet trifves, nemligen Blekinge, Christianstads, Malmöhus, Calmare, f. d. Ölands, Kronobergs, Jönköpings, Linköpings, 1 Nyköpings, Westerås och Örebro Län , äfvensom inom Stockholms, Skaraborgs, Elfsborgs, Götheborgsoch Bohus, Hallands och Gottlands
Län, hvilka sistnämnde, ined undantag af Stockholms Län, sedan år 1823, undergått en lika beskaffad men till sina närmare detailer Utskotten icke meddelad undersökning, skola, för hvarje helt Krono-skatte-hemman, och i proportion för de mindre, deribland inberäknade sådane Kro» no-skatte*lägenheter, som, ehuru till hemmantal icke uppskattade, likväl kunna anses motsvarande i*:del, erlägga Tjugufyra skillingar Banco, såsom ersättning till Staten, för det den afstår dess nu gällande oinskränkta anspråk å den Ekeskog, som framdeles kan af sig sjelf, eller sorn följd af verkställde planteringar, å Kro* no-skattejord uppväxa. 8 ?
Stats samt Allm■ Besv.o.Oee.-Utsh. Uit.
N:o 3 ;» Att, sedan hvarje Krono-skatte hemma» blifvit, i öfverensstämmelse med- härhos bifagde, redan år 1823 af Rikets Ständer gillade Tabell öfver Ekeskogens indelning och inlösningspris, samt med rättelse och ledning i öfrigt af de genom Herr Öfverste af Borneman upprättade Undersöknings Journaler och Socknevis författade beräkningar, classifieeradt i förhållande till den nu befintliga Ekeskogens godhet jemte möjligheten att densamma, i anseende till Hemmanets mer eller mindre aflägsenhet från Hamn, Skeppshvarf eller Stad, med större eller ringare förmon afyttra, och den lösningssumma, som af hvarje Socken kommer att betalas, på sådant sätt är utrönt, denna Summa må förblifva oförändrad; hvaremot Socknemän.- nen skola ega att sjelfve välja en Comité , som, elter erhållen del af berörde Undersöknings Journaler och Uträkningar, i hvad desamma angå Socknen, bör, med tillämpning af nu stadgade grunder, samt med iakttagande deraf att det för Socknen utsatta belopp hvarken ökas eller minskas, jemka och närmare bestämma den andel, som i lösen må för hvarje serskildt Hemman, Hemmansdel eller Lägenhet utgöras ; börandes vid denna Comités sammanträde något Ombud å Kongl.
Majäs och Kronans vägnar vara tillstädes; och, i fall antingen detta Ombud eller någon Socknebo skulle finna sig missnöjd med Corniténs beslut, ändring derutinnan sökas hos Konungens Befallningshafvande, i den ordning och inom den tid Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.
Nio 34, 33 som af Kongl. Majtt kunna blifva i Nåder föreskrifna; men beslutets verkställighet derigenom så mycket mindre uppehållas, som, i händelse den sökta ändringen skulle vinna bifall, nödig jemkning derefter kan utan svaiighet varda företagen; Att från berörde köp skola anses undantagne alla sådane uppå Kronoskattejord nu växande ekar, hvilka, vid den af Herr Öfverste af Borneman verkställda besigtning, blifvit, såsom goda och för Flottan användbara, utmärkta, och hvilka Kronan förbehåller sig att, i mon af behof, få fälla och afföra, emot betalning efter bestämd Taxa, den Kongl. Maj:t torde i Nåder låta, tid efter annan, upprätta, i förhållande dels till inhemska Ekevirkets allmänna inköpspris, dels till det qvantum virke i cubikfot, som af hvarje träd erhålles; Att, i afseende på säkerheten, vid ett, enligt här omförmälde grunder, afslutadt köp om ifrågavarande dispositionsrätt, iakttagas bör att Sockne-Comiténs beslut, antingen det öfverklagas eller icke, alltid varder till Konungens Befallningshafvande inskickadt, och att jordegaren, då han i Landt-Bänteriet nedsatt köpeskillingen, må, emot vanlig lösen, såsom för protocollsutdrag, erhålla Konungens Befallningshafvandes bevis derom, att depositionen blifvit till fullt belopp verkställd och att jordegaren således dädanefter för evärdeliga tider eger fri dispositions - 24 Stais- samt Allm. B^sv.o Oec--L'tsk.l tLN:o $4. räll så väl öfver den inlöste Ekeskogen som öf* verde ekar, hvilka framgent kunna å hans egor uppväxa, hvilket förhållande jemväl bör i Kronans Jordeböcker behörigen antecknas; och hvarförutan, i samma ändamål, ej mindre Konungens Befallningshafvande åligga bör, att, å bestämda lider, till Kongl. Majtts och Riktis Kammar.
Gollegium insända uppgift å de hemman och lägenheter, hvilkas Ekeskog på förberörde sätt blifvit försåld, än jemväl jordegaren tillhöra att hos Häradsskrifvaren uppvisa det af Konungens Befallningshafvande öfver köpet utfärdade betyg, derå så väl Häradsskrifvaren som RandsKamereraren böra teckna, att annotation i Jordeboken blifvit verkställd, Att Rikets Ständer, i den härom till Kongl.
Majit afgående skrifvelse, i underdånighet an. hålla, att, i händelse inom Rikets öfrige här ofvan icke uppräknade
Rän, hvarest, i anseende till ekarnes fåtalighet, serskild undersökning och besigtning, ansetts öfverflödige, hemman och lägenheter skulle finnas, der en eller annan ek växer, åtgärder torde i nåder blifva vidtagne, hvarigenom egarne af sådane hemman och lägenheter ina komma i åtnjutande af samma fria dispositionsrätt till Ekeskogen, som nu blifvit i allmänhet föreslagen.
Att ifrågavarande lösnings- och dispositionsrätt jemväl må utsträckas till ali sådan Stadsjord och sådane berustade Säterier, som äro af Kronoskatte-natur.
Stats- samt Allm- Besv.o.Oec.- Utsk.Utl•
N-ö 34, 25 Att innehafvare af Kronohemman och Boställen, hvilka icke kunna en fri dispositionsrätt öfver växande ekar medgifvas, likväl må, såsom uppmuntran alt om ekeiräilets vård och planterande sig beflita, hädanefter komma i åtnjutande af enahanda betalning för upphuggen ek till Kronans behof, eller belöning för verkställde Ekplanteringar, som egare af Skattejord beviljas; Att vid alla hädanefter ifrågakommande Skatteköp om Kronan tillhörande hemman och lägenheter, utom den för sjelfva jorden hittills i allmänhet bestämda Skatteköpeskilling, serskild lösen, så väl för redan befintlige som framdeles uppväxande eketräd, skall efter här fastställda grunder, till Kronan erläggas; Att premier böra utdelas för Ekeplanteringar, verkställde och behandlade efter meddelad föreskrift, samt för utmärkt vård om redan uppvuxen ung Ekskog, såsom ock gr3tificationer beviljas dem som till Kronan öfverlemna utmärkt stora och rara Bkepiecer; äfvensom alt upplagsplatser böra inrättas, hvarest enskilde kunna med beqvämlighet få afyttra så beskaffad!
Krumvirke af ek, som för Flottornes behof finnes användbart; samt Att de medel, Hvilka såsom lösen för Ekeskog å Kronoskattejord, nu eller framdeles Statsverket tillflyta, skola, tillika med den summa Q 6 Stdts■ samt Allm Besv-o- Oec.'
Utsk.UtUNo 34* 15ikels Högloft.- Ständer för Ekeplanferingar nu lill en början bevilja samt de serskilda inkomster af härtill anslagne Kungsgårdar oell Kronoparker, som genom upplåtet bele eller försäljning af utgallrade träd m. m. kunna uppkomma, i Riksgäids-Contoiret uppå serskild räkning upptagas och afsättas, för ali samrnanlagde utgöra tillgång för bestridande af de med Ekeplanteringshagars anläggning och framtida underhållande förenade kostnader: skolandes dessa medel, intill dess desamma för berörde ändamål kunna erfordras och af Kongl. Majtt dertill varda anordnade, genom Riksgähls-Contoirets försorg emot ränta och pröfvad säkerhet utlånas, uppå högst ett års uppsägningstid.
Till upplysning om beloppet af den inkomst, hvilken, genom allmänt begagnande af den Skatteheminansegare medgifna lösningsrätt, möjligen skulle komma att Ekeplanteringsfonden tillflyta, få Utskotten vördsamt uppgifva, att då af de inom Riket befintlige 95,425 hela mantal af Kronoskatte-natur, endast 26,031 mantal äro belägne uti de 17 Län, inom hvilka Eketrädet anses ega växtlighet och trefnad, skulle af sistnämnde Hemman komma, för den framtida dispositionsrättens erhållande, att erläggas å 24 sk. för hvarje hemman , , R:dr 13,015- 24.
Enligt det af Herr Öfverste af Borneman d. 30 April 1824 Transport R:dr 13,015. 24.
Stats- samt Allm Besv. n.Oec.-Utsk.
N.o 34. 27 Transport R
Riksdag bestämde och af härvid fogade Tabell närmare utvisade beräkningsgrunder, uppgå till en summa, stor 115,150. 32.
B:co R:dr 128,166. 8. hvilken summa föreslås att, i den mon densamma inflyter, emot redovisning ställas till Kongl. Maj:ts Kådiga disposition, att användas för Ekeplanteringars befordrande.
I afseende å värdet af den inom Skaraborgs, Elfsborgs, Götheborg.» och Bohus, Hallands och Gottlands Län nu växande Ekeskog, hvilken, enligt de till Förvaltningen af SjoÄrendena, under den 27 Augusti 1825 och den 26 October 1826, från Herr Öfverste af Borneman insände rapporter, blifvit af bemälde Herr Öfverste åren 1824, 1825 och 1826 besigtigad, hafva Utskotten icke kunnat erhålla en lika upplysning, som för de först undersökte 11 Län här ofvan intagen blifvit, enär de undersöknings-journaler och uträkningar, deraf en sådan upplysning skolat hemtas, vid skedd efterfrågan i Kongl. Majas Krigs-Expedition och a8 Stats, samt Allm Besv-o.
Oec-Utsi. Uti.N.o 34.
Förvaltningen af Sjö-Arendene, förklarats icke vara till någotdera Embetssiället inkomne» "Dessa för närvarande saknade, men efter all anledning, i Herr Öfverste af Bornemans en» skilda förvar befintlige Journaler och uträkningar, hvilka tvifvelsutan redan äro fullbordade med samma utmärkta ordning och fullsiändigliet som öfverallt anträffas i de af Herr Öfversten aflemnade äldre Berättelser och uppgifter, torde af Kongl, Majit, uppå Rikets HöglofK
Ständers derom tillgörande undeidåniga hemställan, blifva infordrade, för att fogas till öfrige handlingar, hvilka böra läggas till grund för den blifvande luseskillingen för nu.
å Kronoskär tejord växande Ekeskog.
Vidkommande härnäst de af åtskilliga Motionairer och Talare inom de Respective RiksStånden i förevarande ämne gjorde anföranden, äro desamma, så vidt yrkande om Ekars frigifvande till KronoSkatte-hemmansegares disposition deruti framställes, af det föregående i| Utskottets här ofvan afgifue Betänkande redan besvarade; och beträffande serskildt RiksdagsFulImägtigen Casper Wikmans hemställan, att en slik dispositionsrätt jemväl måtte till innehafvare af Kronohemman få utsträckas, hafva Utskotten, med åberopande af Rikets Ständers är 1825 meddelade förklaring, att, enär innehafvare af Krono-hem - Stats samt Allm.
Besv.o.OecUtsi.TJtl, Ef o 34.
29 man och boställen icke ega sjelfva jorden, och således icke eller kunna förvärfva eganderätt till den derå växande skog, fri dispositionsrätt df Ekar ej eller kan sådane åboer beviljas, Vördsamt
Skolat i så måtto afstyrka Rikets Högloft.
Ständers bifall till hvad af Casper Wijkman å nyo i detta afseende föreslaget blifvit, att innehafvare ‘af Kronohemman icke annorlunda, än efter förulgånget Skatteköp, uppå ofvan uppgifna villkor, må dispositionsrätt öfver växande Ekar sig tillvinna Utskotten, hvilka, genom hvad i det föregående är yttradt, hufvudsakligen instämt i de af Herr hjerta, Gustaf, uti i:ta, aldra, 3Jdje och /j:de momenten af dess alternativt framlagda förslag, utvecklade asigter i fråga om de lämpligaste och minst kostsamma utvägar för Ekeplanterings-hagars anläggande, i händelse en sådan anstalt nu varder för framtiden beslutad, samt derjemte afgifvit serskildt Utlåtande, N:o 29, i anledning af Herr Hjertås Motion om Skogshushållningen i allmänhet, hafva, till bemötande af de inkast, som mot nyttan af Ekeplanteringar för Statens räkning, framställde blifvit, skolat vördsamt tillägga: att då Staten, genom fri öfverlåtelse till jordegaren af växande
Ekar, nu och för framtiden, afsäger sig den betydligaste och der* 30 Stats- samt Allm. Besv.o. Oec.- Vtsk-Utl.N.o*34 jemte säkra tillgång af Ekevirke för Flottans behof, som Staten nu eger, en skyldig om* tanka för Iiikets sjelfbestånd och möjligaste minsta beroende af Utlänningen under kommande tidehvarf otvifvelaktigt påkallar, att detta vigtiga behofs framgena fyllande icke öfverlemnas åt slumpen allena; att Utskotten icke kunna dela Herr Hjertås yttrade förmodan , att Eketräder, Tvåhundrade ar härefter, möjligen kan vara för Flottans behof oanvändbart, sorn följd af nya uppfinningar eller upptäckte surrogat.
Då uti vårt land, utan den nuvarande vegetationens allmänna förändring och uppkommandet i stället af en helt annan, det icke vid omförmälde tidepunkt lärer kunna frambringas något varaktigare och ädlare trädslag, än Eken, samt nyare tiders försök att af jern allena sammansätta Fartyg, vid praktiskt användande, undertryckes, ej blott af den dermed förenade utomordentligt dryga kostnad, men ock af det större äfventyr, som med begagnandet af sådana Fartyg är oskiljaktigt, enär den minsta läcka, hvilken ej genast upptäckes eller kan botas, oundvikligen drager Skepp och Besättning till hafsbottnen; anse Utskotten sig lika litet behöfva befara, att Ekevirket, efter atne seklers förlopp, skall å Rikets Skepps-Varf betraktas bland umbarliga. byggnadsmaterialier, som att Sverige, med bevarad sjelfständighet och Stats- samt Ailm. Rcsp.ö Oec.- Utsi.
Uti N:ö 34; 31 oförändradt läge emellan tvänne
Haf, då skall finna sig i saknad af en Flotta; att Utskotten således anse Ekeplanteringar, uppå allmän bekostnad samt under publika Autoriteters uppsigt verkställde, med ledning af alla de anvisningar erfarenheten och andra länders försök lemnat, vara ur Politisk synpunkt riktige och icke böra försummas, om än vinsten deraf tillfaller efterkommande allena; att Utskotten, sorn icke kunna erkänna rigtiglieten af de calculer, hvilka af Herr Hjerta blifvit uppställde, tvärtom och i stöd af nedan uppgifne beräkningar, förmoda en sadan Planteringsanstalt jemväl i oeconomiskt hänseende blifva med Stats-Verkets nytta förenlig.
I saknad af någon inom Sverige de senare åren utgifven afhandling om Ekeplanteringar, hafva Utskotten i detta ämne rådfrågat ett i Tyskland åren 1820 och 1821 fråa trycket utkommet och berömdt arbete af Kongl. Preussiska Öfver-Forst-Radet m. m.
Doctor W• Pfeil, benämdt: ’’Vollständige Anleitung zur Behandlung, Benutzung und Schätzung der Forsten,'* utur hvilket förtjenstfulla arbete Herr Öfver-Jägmästaren J O.