Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och anhöllo Riksens Ständer i underdånighet, att vid nästkommande Riksdag, i och för den granskning af Sjötulls-afgifterna och den yidarö åtgärd dermed, Den a 2 Juli. 2171 med, som, enligt 60 §. af Regeringsformen, deni tillkommer, undfå del så väl af den nya Taxan och Stadgan, sorn af det resultat öfver Statens ökade intrader, hvilka dessa Författningar kunna medföra.
Vid ett sådant förhållande anse Stats- och Bevillnings-Utskotten någon vidare åtgärd härvid för närvarande icke vara att vidtaga, än att Riksens Högloft.
Maj t nu i underdånighet göra förnyad hemställan i detta ämne.
Detta allt underställes Riksens Högi.
Ständers eget om prof vande vördsammeligen.
På Högloft. Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar Carl Stellan Mörner.
Borgare.Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Riksens 2X7 2 Dm 22 Juli.
Hägvörd.
Prest-Standet den 22 Vällofl.
St (inder s Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning aj anmärkningar vid Utskottets Betänkande om tillökt anslag af medel för de Fria Konsternas Academi, m. m.
Genom Protocolls-Utdrag den 5 och 7 i denna månad, har Höglofl.
Ridd. och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning a£ gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 27 sisth Juni, angående tillökt anslag för de fria Konsternas Academie, jemte nya löner för en Secreterare och en Canzlist vid Slottsbyggnads-Directionen , en Secreterare vid Kongl. Museum samt fyra Executionsbetjente, återremitterat Ärendet till Stats-Utskottets vidare liandläggning.
På sätt det af Academiens Ordförande, Hr Ofver-Intendenten och Riddaren Fr.
Silverstolpe afgifna Memorial innehåller, har hos Höglofl.
Ridd. och Adeln blifvit anmärkt hufvudsakligen, att det af Utskottet tillstyrkta nya anslag af 1,330 R.dr , hvarigenom Academiens Stats-summa 7,670 R:dr skulle blifva förhöjd till 9,000 R:dr , vore otillräckligt samt att Utskottet icke upptagit och punktevis, såsom Acadernien föreslagit, bestämt de ifrågasatte tillökningar.
Hvar - Deri 3 % Juli. 3173 Hvaremot åter lios Hedervärda Bonde-Ståndet är yrkadt, att Statens utblottade tillstånd ej medgåfve dessa nya Sysslors och Löners inrättande och anslående , och att vid ett fortsatt förhållande Staten snart skulle erhålla flera Etnbets- och Tjenstemän än den hade arbetsfolk.
Hvad nu först angår de hos Höglofl.
Ridd. och Adeln gjorda anmärkningar, får Utskottet förklara, att, efter hvad Utskottet, i dess Betänkande om Lön-tillökningen för Civil-Statens Penninge-löntagande Embets- och Tjenstemän, i allmänhet yttrat, ansåg Utskottet sig så mycket mindre kunna eller böra ingå uti någon partiel reglering eller förändring af Staterna och anslagen för dessa Verk och Corpser, sorn Kongl.
Majit endast upplysningsvis öfverlemnat de gjorda ansökningar och i dess Nådiga Proposition förklarat sig vilja genom jemkningar i det hela och en förbättrad organisation vinna ändamålet af den nödiga
Lön förbättringen.
Då Utskottet likväl fann skäl att, i likstämmighet med hvad för de öfriga Civile-Verken föreslogs, bereda Fria Konsternas
Academie en ökad tillgång för behofven, ansåg Utskottet ofvanberörde förhöjning af 1,330 R.'dr lämplig i jemförelse till Academiens Stats Summa och hvad Stats-Verkets tillgångar kunde medgifva, heldst som Acaddmiens Stats-anslag vid 1809 och 1810 årens Riksdag ökades från 1,891 R:dr 16 sk. till förenämnde belopp af 7,670 R:dr. X afseende åter på de hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda erinringar, åberopar Utskottet dess förra Betänkande: varande detsamma af Hög - qi74 Dea 3 2 Juli.
Högvördiga Prest-Ståndet dea 4 samt af Välloll.
Borgare-Ståndet den 5 i denna månad bifallet.
Eiddersk. och Ad.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg, På Hederv.
Uppläst• bos H<5g!ofl. Ridd. och Ad. den 12 Juli.
Prest-Ståndet den 22 ■Vallöf!.
Borgare-Ständet den 21 Hederv.
Bonde-Ståndet den 12 Vördsamt Memorial!
Genom Utdrag af Protocollet, dateradt den 14 Juji, har Ridd. och Adeln återremitterat det af Consåtutions-Utskottet afgifna förslag till den alldring i 4 §.
Regeringsformen , att ordet och skulle sättas i stället för ordet eller, mellan orden frälse och ofrälse.
Ridd. och Adeln, sorn detta förslag ogillat, har genom en af Ståndet antagen anmärkning, yrkat att hela meningen frälse, eller ofrälse, måtte utgå, och uttrycket förblifva vid hvad Kongl.
Majit vid sistförflutne Riks - Den 2 2 Juli. '2175' Riksdag hade föreslagit, nemi.: infödde Svenske mein.
Det är i följe af den nyligen stadgade föreskriften 1 56 §.
Regeringsformen som den skyldighet ålegat
Utskottet att söka sammanjemka detta förslag, med de ifrån de öfriga Stånden yttrade meningar: men då dessa innehålla ett enkelt gillande af Utskottets ingifna förslag , befinnes ali sammanjemkning af meningarna, såsom hvardera mot hvarandra rakt stridande, fullkomligen omöjlig.
För Constitutions-Utskottet återstår då allenast att hos Riksens Ständer detta förhållande anmäla, så att, i fall Högloft.
Ridd. och Adeln ej skulle efter de öfriga Ståndens beslut sig foga, målet måtte varda hänvisadt till Constitutions-Utskottet, förstärkt till ett antal af tjugo Personer af hvart Stånd, hvilka genom samfälld, icke efter stånd anställd omröstning, skiljaktigheterna må förena, hvarefter det dymedelst fullständigt beredda Utlåtandet må hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström.
C. t’.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. Anders J.son Hychert. G. A. Silverstolpe.
Den 2 2 Juli.
Prest-Ståndet den 27 Vållnfl. Borgare-Siåndu den 23 _ Hederv, Bonde-Ståndet den 23 _ Vönlsamt Memorial!
Ridderskapet och Adeln samt Hederv. Bonde-Ståndet hafva under den 19 nasti.
Juni återremitterat Utskottets af de Tvänne öfriga Riks-Stånden bifallna Betänkande , i anledning af väckt fråga om afhjelpande af vissa kostnader för Rot och Rusthållare; och hafva förstbemälte tvänne Riks-Stånd dervid aflemnat följande anmärkningar: Af Herr Öfver-Intendenten P.
Tham, rörande lista punkten om accord med Soldaten i Spannmål, hvarvid Herr Öfver-Intendenten påminner, att som Soldaten för hustru och barn behöfver ko, so, får etc., så behöfver han förutan spannmål sin vanliga hö- och utfoder bergning 5 hvadan Herr Öfver-Intendenten ansett sådana accorder icke passa.
Af Herr Uagmannen Grefve Gyllenborg , innehållande påminnelse dervid, att Utskottet först tillstyrkt, det hö, säd och halm bör Soldaterna efter Knekte-Contracterna såsom Hemkall med elas, men sedermera föreskrifvit, att vid upprättande Contracter rättvisa och billighet böra iakttagas, hvilka uttryck Herr Grefven anser hvarandra motsägande, och deröfver yrkar upplysning, samt att den sistnämnde strophen måtte ur Betänkandet utgå; hvarförutan Herr Grefven anmärker, att Utskottet, enligt Herr Gref - Den 3 2 Julii 2177 Grefvens förmenande, icke skall fästat något afseende å Riksdagsmannen Jon Månssons yttrande , rörande Beklädnadsskyldigheten för Rusthållare samt att Utskottet skall vägrat sitt förord till underdånigt tillstyrkande, att i anseende till Reklädnadens beskaffenhet och täta förändringar vid dess posterande Rusthållarne, i jemförelse med äldre tider, icke måtte försättas i alltför känbart lidande, äfvensom att den ersättning, som Rusthållare alfordras för anmärkta kostnader 1 Krig, Möten och Comrnenderingar, icke sorn nu sker, summariskt må fordras, utan genom specificerade Räkningar bestämmas.
Och har Herr Protocolls Secreteraren Carl Danckwardt meddelat upplysningar i anledning af förenämnde anmärkningar; hvarförutan Herr Öfver - Intendenten Tham ytterligare förklarat, att om full frihet för accorder med Soldaterna äfven på gamla foten icke blir afsagd, utan Utskottet deröfver afgifver sitt tydliga yttrande., så har Herr Öfve;-Intendenten ingen ting att vidare påminna.
Ifrån Hederv. Bonde-Ståndet hafva följande yttranden blifvit Utskottet meddela e: Riksdagsmannen Nils Månsson från Malmöhus Uän har , under åberopande af sin särskilda Utskottets Betänkande åtföljde mening, innehållande anmärkningar vid Utskottets yttrande om Rust- och Rotehållares skyldighet att bestrida de Reparationskostnader, som under Kriget tillkommit, dervid gjort det munteliga tillägg, att han ansåg sig äga så mycket mera anledning att bestrida en sådan skyldighet, sorn han ville erinra 5de Bandet. 373. 374. sig 3178 Den q q Juli. sig att vid 1812 ars Riksdag afsattes 1 ~ million B:dr till Krigsomkostnadernas gäldande; och förmodade, att deraf bordt tagas, hvad som åtgeck till de commenderade Trouppernas beklädande under Kriget; hvarförutan Riksdagsmannen ansett det omöjligt för de flesta Rusthållare i Skåne, att uthärda med de dryga utgifter, som deraf uppkommit, och hvilka för flera Rusthåll skall uppgått till en Summa af 250 R:dr Banco.
Häruti hafva Riksdags - Fullmägtige från Nerike, hvarest Inf - Regementets Hussarer äro indelta, sig förenat.
Riksdagsmannen Nils Håkansson fran Christianstads Län, som jemväl med Riksdagsmannen Nils Månssons mening instämt, har dessutom anfört, dels att han ej kände något Contrakt, som ålade Rusthållarne att ansvara för ifrågavarande Reparationskostnader, och dels att Kongl.
Maj:t uti en i dessa dagar meddelad Nådig Resolution på Riksdags-Fullmägtiges från
Skåne underdåniga anhållan , om befrielse eller mildring uti den för Beklädnads- och Munderingspersedlar fordrade betalning, skall förklarat, det på Riksens Ständer borde ankomma att derom förordna.
Riksdagsmannen Anders Maltesson från Bohus
Län har, under instämmande i dessa anmärkningar, gjort ett tillägg, att som Södra Bataillonen af Bohus Läns Regemente är på Cavallerifot indelad, ehuru den, emot Vacanceafgifts erläggande, fått på vissa år sitta af, samma Bataillon måtte bibehållas vid de förmåner, sorn öfriga indeldta Cavallen-Regementet- åtnjuta; samt att Rusthållare för ofvannämnde Bataillon, Den 2 2 Juli. *179 taillon, äfven Sa val som öfrige Rusthållare icke måtte betungas med ifrågakomne ersättningsskyldighet, hvarifrån de af ålder skola varit befriade.
Hvarförutan Riksdags Fullmägtige Eric Olsson och Jonas Jonasson från Carlstads
Län samt Johan Magnus Wessing från Westmanland förbehållit sig, att de i deras orter Upprättade Contracter måtte utan rubbning bibehållas.
Till svar å ofvanstående anmärkningar4 får Utskottet, hvad beträffar Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs påminnelser dervid, att Utskottet först tillstyrkt, att hemkall skulle Soldaterne meddelas, i likhet med de i Knekte-Contracterna stadgade grunder, och derefter föreskrifva, att vid upprättande Contracter rättvisa och billighet böra iakttagas, lemna den förklaring, att Utskottet med de sednast nämnde Contracter åsyftat sådana särskilda förbindelser, sorn. imellan Rotehållaren och Soldaten kunna blifva upprättade, och då ej sällan händer, att ett sednare ingånget Contract stödjer sig på ett äldre» trodde Utskottet ingen motsägelse förekomma uti detta tillägg, hvilket Utskottet ansåg så mycket mindre olämpeligt, sorn, vid den föreslagna förändringen i Soldatens löningssätt, ej vid alla omständigheter uttryckeliga stadganden torde finnas i Knekte-Contracten anmärkte, utan att i sådant fall de imellan Rotehållaren och soldaten ingående förbindelser böra i närmaste öfverensstämmelse med Knekte-Contracten upprättas samt räftvist lämpas efter de derstädes utstakade grunder.
Hvad derefter angår den anmärkning att Utskottet ej skall fästat någon uppmärksamhet !?S 9i8o
Den 2 2 Juli. på den väckta frågan Om Beklädnadsskyldigheten för Rusthållare, saint förändringarna vid dess posterande, så får Utskottet härvid hänvisa till dess afgifna Betänkande, der följande ord förekomma:
'Hvad den sednare omständigheten angår, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att Riksens Höglofl.
Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det sådana förändringar, såsom ganska mycket betungande för Rusthållarne, måtte så sällan som möjligt påläggas, samt då endast efter Kongl. Majlis Eget Nådiga förordnande kunna anbefallas.”
Genom ett sådant öfverlemnande til!
Maj:ts Nådiga välbehag, har Utskottet dessutom ansett alla anledningar vara förekomna till den fruktan att sådana förändringar, då de anses nödvändiga, skulle föranleda till en ökad kostnad för Rusthållarne; hvarförutan -Utskottet förmodar att. den yrkade skyldigheten att afgifva specificerade Räkningar åden ersättning, sorn Rusthållare affordras för anmärkte kostnader i Krig, samt vid Möten och Commenderingar, är ett åliggande, hvilket ostridigt tillkommer dem, som härmed hafva befattning.
Till följe af Herr Öfver-Intendenten Thams begäran, att Utskottet måtte tydligen förklara, det full frihet för accorder med Soldaterna äfven på gamla foten icke blifvit a fs ty rict , får Utskottet endast hänvisa till Betänkandet, der detta vilkor fullkomligen torde vara utmärkt med de orden: ”att den föreslagne förändring i Sol daternas löningssätt må vara Rotarna 'illåten , der ej särskilda öfverenskommelser ligga i vägen. ” . Vid - Den s 2 Juli. 11 Si Vidkommande sedermera de inom Hederv.
Bonde-Ståndet gjorda erinringar, rörande Rusthällares skyldighet att ersätta de under Kriget tillkomne
Reparationskostnader och att dessa bordt utgå af de vid 1812 års Riksdag afsatte 1 \
Million B:dr till Krigsomkostnadernas bestridande, samt Rusthållarne nu derifrån befrias ; så får Utskottet till svar bära meddela, att Utskottet under granskningen af denna f aga inhämtat, a‘t vid Eusthållens * första sammansättande och inrättning ej allenast de bästa Hemmanen blifvit till Stam anslagne, uan äfven, på det Rusthållarne så väl under varande Fred må kunna hålla fullgiltig Rustning, som oclc vid infallande
Krig ina vara i stånd att alltid densamma åstadkomma samt underhålla, såsom bidrag för dessa Stam-Hemman, vissa tilldelnings- eller Augment^.
Hemman blifvit utom i Skåne och några få andra Provinser anslagne, hvilka genom erläggande af en viss renta skulle hålla Rusthållen skadeslösa för de större kostnader, sorn under Krig kunde uppkomma; i anledning hvaraf och då ibland annat uti 16 Momentet af Kongl. Majus Resolution uppå Allmogens besvär den 3 Juni 1719 uttryckligen stadgas, atom imellan Mönstringarna hästen någon skada åkommer, eller någon Monderingspersedel bortmistes och för erfvas; så böra Rusihållarne påminnas att skaffa sådant i rättan tid i stället igen till nästa Mönstring, samt enär Rusthållare på intet ställe, hvarken uti de med Kongl. Majit och Kronan ingångne Contracter , eller genom något särskildt förordnande, blifvit under Krigstider frikallade ifrån ai8?
Den 2 2 Julio ifrån en sådan skyldighets utgörande; finner Utskottet ej skäl att frångå sin härom förut yttrade öfvertygelse; förmodandes Utskottet föröfrigt, att den vid 1812 års Riksdag anslagne summa till Krigs-kosrnadernas bestridande förmodeligen endast blifvit bestämd till de utgifter, som för Kronans Räkning skulle under Fälttåget erfordras; hvilket dock allt till Riksens Höglofl.
Ständers afgörande vördsamligen öfverlemnas.
Pa Högv. Prest-Stån och Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Ao Lantingshausen.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar /Ind.
Olof Fldkansson. M. M. Rosbeck.
Uppläst hos Höglofl, Ridd. och Ad. den 22 Juli.
Högvörd. Prest-Ståndet den 22 Vällofl.
Borgareståndet den 23 Hederv.
Bonde-Ståndet den 22 Riksens Höglofl.
Stånders Allmänna Besvärs- och, Oe c ottomie-Ut skotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om Frälse - Hemmans -skyldighet att utgöra Fångskjuts lika med lirono skatte-Hettman.
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till Utskottet remitterat Me - 1110- Deri 2 2 Juli. morial har Riksdags-Fullmägtigen Gustaf Larsson från Stockholms Län anfört, hurusom för Skatte-Hemmans Innehafvare i allmänhet, men i synnerhet för dem, som äro boende närmast iratill Hufvudstaden, eller i granskapet af sådana Städer, der Herrar Landshöfdingarne residera och Länsfängelset äro inrättade, sky ldigheten att ensamme skjutsa och fortskaffa tjufvar och andra häcktade förbrytare skall vara tryckande och mycket ojemt fördelad , hvarföre ock , enär uti Stockholms Län samt de intill Hufvudstaden närmast angränsande Härader de flesta egendomar och Kongsgårds-Hemman äro af Säteri- eller Frälse-natur, så att
Fangskjutsnings-besvärét blifver för de få derstädes återstående Skattehemman mångdubbelt större än uti andra Landsorter, der Skattehemmanens antal vida skall öfverstiga Säteriernas och Frälsehemmanens ,j Gustaf Larsson yrkat, att Höglofl.
Ridd. och Adeln åtmindstone för sina Frälse-hemman samt alla öfriga Frälsehemmans ägare af Stånds-personer och Allmoge måtte i synnerhet i Stockholms
Län deltaga i Fångskjuts lika med Skatte-Allmogen, heldst de Brottslingar, hvilka sådan skjuts åtnjuta, hafva föröfvat stölden eller andra brott lika så ofta, om icke oftare, å Säteri- och Frälsegrund, som å Krono skatte Hemmans-ägor, i hvilket förra fall ytde! af böterna, der de äga rum, tillfaller Frälsejord-ägaren; och har vice Talmannen Hyckert härvid erinrat, att om
Fångskjutsens utgörande skall uti olika orter af Riket vara olika stadganden.
tJtskottet har haft detta ämne under öfver vägan - 2i84 Den 2 2 Juli. vägande; och ehuru val det icke lärer kunna bestridas det Fångskjuts skyldigheten på de orter, der Säteriernas och Frälse Hemmanens antal dfverstiger Kronoska te Hemmanens, mäste vara mera besvärlig än på de stallen, der de ta förhåller sig tvärtom; likväl och då "denna skyldighet är grundad uti sjelfva jordens natur, och säle es lika li ef kan åläggas de Hemman, sorn derifrån nu äro befriade, som ett annat Hemmans besvär kan tillkomma för, de Hemman , som nu utgöra Fångskjuts; så anser Utskottet sig hvarken böra eller kunna tillstyrka bifall till Riksdagsmannen Gustaf Larssons i ofvanberörde måtto gjorda begäran, heldst Utskottet har sig bekant att äfven Frälse-Hemman uti vissa orter icke äro frie från Fångskjuts utgörande.
Ständers ompiöfvande vördsaroligen öfverlemnas.
Stockholm den jq Juli 1815.
På Högl, Riddersk. och A.d.
Ledamöters vägnar And.
Eredin.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Nils Mansson. M. M. Rosbeck.
Den 2 2 Juli. 2185 Uppläst hos Höglofl.
Ridd. och Adeln den 22 Juli.
Ptest-Stdndet aen 22 Vallöf!. eorgareS:5nrtet den 23 Hc-de.v. Bonde-Stånde. den 22 Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Occonoviie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om nödvändigheten af en förbättring uti Organisations- och Admini stråt iöns-sättet för Tullverket.
Bidd. och Adeln in« gifvet och till Utskottet remitteradt Memorial, har Herr A. Printzensköld anfört, hurusom det, efter hans tanka, vore fullkomligen upplyst: att Lurendrägeri och Tullförsnillning oförsynt och tygellöst uiöfvades: att Nederlags friheten, genom brist på en riktigt organiserad bevakning, må hända ock genom utgifna Författningars mindre redliga och driftiga handhafvande, hade i högsta grad varit skadlig för landet: att både Ofver och ITnder-Officianters vid Tullverket befattning borde utvidgas, Tull- och Lots Verken med flera Verk sammanslås och förenas under en dagligen verksam Central-Styrelse samt unt'er hafvande District-Chefer med mera magt och politiskt anseende förses: att Ofver- och Under-Offi cianters
Embets-inkomster borde proportioneras efter deras tjensters större eller mindre vigt och besvärlighet: att hela Tull Statens interesse borde blifva genom aflönings- och uppmunt; ingsSättet förenadt med det allmännas: att alla varm - 5186
Ven 55 JulU ror borde förtullas efter deras inlrinseca värde: att räkenskapssättet och redogörelsen vid
DistrictsTullkamrarne borde förenklas och förkortas: att vissa mål, sorn fordrade skyndsamt afgörande, borde af Districts-Styresmännen , biträdde af några andra Tull-Officianter, på stället genast afgöras och exequeras : att alla Lastage , Lots- och ankarplatser samt uthamnar borde noga bevakas och af Districts-Cheferna ofta hesökas, för'att kunna controllera underhafvandes uppförande i tjensten, och att följakteligen ett förbättraöt Organisations- och Förvaltnings-system vid Tullverket vore af yttersta vigt; hvarföre ock Herr Printzensköld, till vinnande af sistnämnde ändamål, föreslagit, att, då ämnet skulle vara en Bevillnings-fraga, Riksens nu församlade Ständer måtte inom hvarje Stånd utvälja Ledamöter till en särskild Comitée, som borde åläggas att sednast inom ett års tid hafva utarbetat ett tjenligt Organisations- och Administrations-system för Tullverket, men att, så snart en sådan Comitée vore vald, densamma genast borde utfärda och i allmänna Tidningarna låta införa en Skrifvelse, hvaruti hvarje Patriotisk, upplyst och i detaillerna af ämnet erfaren man skulle uppmuntras, att inom 4 månader inkomma med tryckta anmärkningar, antingen för att med flera skäl och bevis styrka de uti åtskilliga detta ämne rörande af Herr Printzensköld uti Memorialet åberopade skrifter gjorda förslag , eller ock för att vederlägga och rätta det, som uti samma skrifter kunde finnas felaktigt.
Ut - Den 2?
Utskottet har haft under öfvervägande hvad salunda blifvit anfördt och föreslaget; men som hvad beträffar frågan om medel och utvägar till förekommande af Lurendrägeri- och Tullförsnillning, Biksens Höglofl..
Ständers Särskildta Utskott redan afgifvit Betänkande i detta ämne > och hvad Herr Printzensköld för öfrigt yrkat, hufvudsakligen rörer det Beglementariska för Tull styrelsen, derom Bikséns Ständer icke lärer tillhöra att förordna, så har Utskottet ansett sig så mycket mindre vara i tillfälle att genom något särskildt tillstyrkande understödja Herr Printzenskölds ifrågavarande Patriotiska förslag, sorn Kongl. Maj:t dessutom redan har i Nåder tillförordnat en Comitée till öfverseende af Tullförfattningarna och utarbetande af ett förbättradt Organisations-system för Tullverket, hvilken Comitée redan är i full verksamhet.
Dock varder detta till Biksens Höglofl.
Ständers närmare om. pröfvande vördsamligen öfverlemnadt.
Prest-Stårv och Ad.
Ledamöters' vägnar dets Ledamöters vägnar A. Lantingshausen.
BorgareStåndets Ledamöters Carl Fr.
BondeStåndets Ledamöters vägnar And. Fredin. vägnar Olof Hakansson.
Si 88 Den 2 2 Juli.
Uppläst hos HtJglofl. Ridd. och Ad. den 22 Juli-.
Prest-Stånde: den 22 Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 Hederv.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs■ och OeconomieUtskotts Betänkande, rörande den af Riksdagsmannen från Skara Stift Herr Brosten Carl Thyselius föreslagne farleds öppnande från Sulevik genom Sjöarna Ranken och Hugn till Norrska Riksgränsen.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskotts Utlåtande liar det Högvördiga Prest Ståndet remitterat ett af en dess Ledamot Herr Prosten Thyselius författadt och inom samma Stånd den 24 sisth April uppläst Memorial , rörande en farleds öppnande från Sälevik genom Sjöarna Bänken och Hugn till Norrska Riksgränsen.
Memorialets Författare, efter uppgift af hvad till detta ändamåls vinnande hufvu.Isakligen bör göras, nemligen att utom vissa Strörnxänsningar , med en obetydlig Canalgräfning af i mils längd, förkorta den eljest genom By-Elfvens krökningar långa omvägen, och bereda en lättare Coinrnunication Nabo folken imellan , har fästat Utskottens uppmärksamhet på de förberedande visa och Nådiga anstalter Kongl. Maj:t' redan till denna Riksgagneliga farleds öppnande, me - Den 22 Juli. 2189 medelst By-Elfvens uppränsande i Nåder behagat vidtaga, med den tillagda önskan , att, i anseende till denna Segelfarts genom Rikenas förening nu mera ökade vigt och värde, företaget mätte an ytterligare med ett större och vidsträcktare anslag i Nåder hugnas och till verkställighet kraftigt befordras.
Utskotten hafva tagit detta allt, i anledning af företedd local
Chatta i behörigt öfvervägande , och då Oeconomie-Utskottet med Herr Prosten Thyselius delar samma öfvertygelse, att den imellan- Sverige och Norrige träffade lyckliga förening på allt sätt kräfver en för båda Pikenas sanna fördelar gemensam omtanka, derigenom att Sveriges öfverflöd af vissa gagneliga och oumgängeliga produeter, synneiligast Spannemål , ina med mindsta omväg och besvär till Norrige kunna transporteras, har Utskottet icke utan djup undersåtlig vördnads och tacksamhets-känsla, af Kongl. Majus elen 27 November 18I1 till Hr Stats-Rådet m. m.
Grefve Platen och Herr [Landshöfdingen af Wibeli aflåtna nådiga skrifvelse , inhämtat hvad Kongl. Majit till detta vigtiga Arendes befordran redan i Nåder behagat såsom understöd bevilja.
Oeconomie