Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B:dr skulle bekostas af den till fångars påkostnader å åttonde hufvnd-Titeln anslagne Summa, är inom Fidderskapet och Adeln erindrat, att Carlskrona arbets Compagnier icke borde gravera Tredje hufvud Titeln med deras underhåll, utan syntes det högsta man med billighet kunde fur. dra, vara att ålägga Flottans Stat att godtgöra åttonde liufvud-Titeln någon vist för hvarje utaf delta manskap användt dagsverke och sistnärnde Titel deremot besörja deras underhåll; att detta underhåll för allmänna arbets karlarne för Kungsholms Castell, borde, såsom KonglMaj:t hittills i Nåder befallt, utgå af Flottornes anslag och icke, såsom Utskottet tillstyrkt af Landt Arme ens Stats Summa, enär Fästningsbyggnaden derstädes äfven besörjes under Flottornes befäl, men likväl heldst till någon del gra. veras Fångbevaknings medlen, och deremot af en Ledamot, att ofvanbecörde kostnads Summa till beklädnad eldning m. m, för Arrestanterne i Ankar-Smedjan rätteligen syntes tillhöra Tre. dje hufvud Titeln, enär de förrätta arbeten för försvars-Verkets räkning.
Men då hvarje utgift feÖK hänvisas .till det anslag hvartill den egentz Stats- Ut s kolt ets Be tlin leanden 135 ligen hörer, och denna grundsats blifvit följd uti Utskottets förslag, som anvisar kostnaden för Ankaresmedje Arrestanterne på anslaget till fångvården i allmänhet, samt utdifterne för ali. manna arbets Kaflarne i Carlskrona af
Fl o t terne och för dem på Kungsholms Castell1 af Landt* Armeens Stats anslag, finnér Utskottet, på öfrige i dess förra Betänkande anförde skal icke anledning att häruti .tillstyrka förändring; Varande förslaget i denna del äfven gilladt af BorgareStåndet och lemnat utan anmärkning af Bonde Ståndet, 3:0 EnlLedamot inom Bidderskapet och A, deln har yrkat att särskild
Lön måtte anslås för en Fälttygmästare och den nu dertill använde Öfverste-Liutenants Lönen vid Götha ArtiKerie Begemente återgå tillbegagnade inom ^Regementet, der den vore behöflig, dels i anseende till
Be* gementets större styrka, dels för att dermed aflöna den person, som kan varda anförtrodd Commendants Ämbetet i Götheborg; men detta är bestridt af en annan Ledamot emedan Staten förut består en General Fälttygmästare
Lön, hvars disposition är en styrelse åtgärd som ej bör föranleda till nytt anslag.
Vid denna af Borgare Ståndet bifallne och af Bonde Ståndet utan erindran lemnade punct anser Stats Utskottet tillfylles görande att åberopa de jkäl som uti Utskottets förra Betänkande ära i36 Stats •
Utskott eti Beiän kandérr. fo'r afs-y/kande af ett sfdant JLoné anslag anförde, att nämligen Kält-1!yginästäfe tiensten tynas
Vara mera tillfällig än beständig och Viii för. ändrade fiirhålläridén möjligefi lafi indragas; 4:»» Vid e-haiiriida åtgärd; Sorn i häst ftlréstaenJé punct är ät.malt Lafva egt rum inom Borgare och Bcticg Strindeh, har en 2>darnöt hos Biddetskäpét bch Adelli sökt -visa angelägenheten deraf att tillräckligt anslag må för Kongl- Krigs Akademien anvisas och i stället för Utskottets förslag, att den oundviklige fristen i Stats Suininan matte anvisas på de Pg sparingar sorn å Biks Statens 3:tl]e hufvud Tittel lipkomma, är föreslagit, att Kongl.
Majit i deri händeiié Kongl. Krigs Akademien kommer ätt tills vidäré c ga bestånd och nu varande artslug, såsom hittills, skulle räcka till, må rga rättighet att af äikriähha öfVerSkoiteh a Hufvud Titlarne för Akademien årligen använda en kesta röd mindre'
Summa, iren att om mot förmodan den ej vöre tillräcklig, fy titia den, såsom Stats Utskottet feslag-t finge tågås äf Besparlflguthe på 3:dje hufvud Titeln: Härtill anser Utskottet sig éj égä anlédh hg ätt tillstyrka bifall, da föremålet icke är af d-
137 eh omsorgsfull Styrelses förvaltning stälde anslag möjligen Iean upkomma, egentligen bör fyllas af Besparingar å andre anslags Summor jnom Ttedje hufvud-Titeln» 5:0
Da Utskottet tillstyrkt upforande på Stat af 1500 R:dr med derunder begfipne 84 Tunnor Spannmål till Lön, för 7 nya Tyg Slats Tjenster som genom den nya och förbättrade organisation Kongl, Maj:t gifvit Artilleriet, funnits nödige och derföre blifvit inrättade, är deremot anmärkt af en Ledamot hos Ridderskapet och Adeln, att medel härtill måtte finnas inom redan varande anslag, utan att någon tillökning derföre borde komma i fråga, och reorganisationens bere ande ökade utgifter, ej företagas utom Riksens Ständers bifall, samt organisationen af personalen aldrig göras till minskning i tillgångarne för materielen.
Fullkomligt instämmande deruti att reorga» inisationer böra företagas med omsorgfullaste hushållning så att de ej åstadkomma tillökning* i Stats-Werkets förut ganska dryga, och de Militaira detaillerne till största delen tillhörande ut. gifterjsamt att sådane organisationer, som föranleda till behof af ökade Stats anslag icke förr fastställas, än Riksens
Ständer fått tillfälle att yttra sig om de kunna bevilja dertill erforderlige medel, kan Utskottet likväl icke undgå tillstyrka 4 Samt, 4 Band. 9 * 138 Stats- Utskottets B «t ä n i a n cl ett. ifrågavarande Tygstats Toners uppförande på Stat, då de, vid den förbättrade organisation Artilleriet vunnit, blifvit nödvändige för vården och förvaltningen af VVapnets Materiel.
För of. rigt bör Utskottet anmäla att dess hemställan i denna del blifvit gillad af Borgare Såtndet och ingen speciel anmärkning deremot anmäld inom Bonde Ståndet, der likväl generelt förbehåll blifvit gjordt emot alla tillökningar på Tredje hufvud* Titulns Stats anslag. 6:0 Hvad inom Ridders kapel och Adeln ät anmärkt, i frågan om uppförande på Stat -af 50 R:dr i månaden till Befälhafvaren för Stockholms Escadre af Armeens Flotta under den tid Herr General Amiralen Friherre Stedingk ugbär Chefs Lönen vid nämde Escadre, lärer icke för dra vederläggning enär Utskottet uti dess Betan, kande just yttrat att något särskildt
Stats anslag dertill icke borde beviljas. 7:0 Rörande Utskottets Förslag, att på Stat måtte bestås arfvoden för en Tygmästare vid Ar, meens Flottas bägge Escadrer med 350 R:dr om året vid hvardera tjensten, är väl hos Ridderska» pet och Adeln erindraf, att då ett missförhållande visade sig emellan Flottornes Materiel och personal, hvad som brister i den ena delen må ersättas genom Besparingar i den andra delen; Men soln Materielen anskafas för den summa Riksens Ständer i ock för Försvars-Verket öfver'
Stat s - U ts kott e ti Bä t änkan deri. 13g lemna? till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition, hvaremot anslagen för personalen specielt uppgöras af Riksens Ständer, har Utskottet Icke trodt sig kunna undgå föreslå att särskildt Arfvode för nämnde befattningar, såsom ständige syssel' sättande samt af vigdt för vapnet; oell får till* kännagifva att detta anslag är beviljat af Borgare Ståndet. 5:o En Ledamot inom Ridderskapet och Adelil har val, vid Utskottets hemställan, att de af Kongl.
Majit under den 26 Iunii 1820 i Nåder beviljade 32 R:dr till Expencer för Arnilatitets Con' sistoriurn i Carlskrona, måga på Stat upföras, yttrat, att alla dylika af styrelsen beviljade nya utgifter icke af Riksens Stander borde godkännas; Men detta tiar Utskotet ansett icke föranleda till annan åtgärd hos Utskottet, än blott anmälan att denna mindre betydliga utgift är beviljad af Borgare Ståndet ock lemna! utan särskild anm arning hos Bonde Ståndet. g:o Emot de tillökningar .Utskottet tillstyrkt från 14,000 Rdr till 16,000 Ftrir uti anslaget till Wed och Ljus i Fästnings och Garhizons orter ne, samt ifrån 10,000 R:dr till 12,000 R:dr uti det till Rese- och Tractaments penningar för Ex* tra Förrättningar i Militaire ärender, har blifvit erindrat inom Ridderskapet och Adeln, att då Utskottet ansett misshushållning med-Wed hafva egt rum, det rätta Varit att blott erindra. om omöjligheten för Stats-Werket, att med afseende å i^o Stats - Utskottets
Bet än k au den.
Statens bestånd. *’) hvar före tillt/kningarne blifvit afstyrkte, med yttrande af en Ledroot, att vederbdrandes resekostnader vid Mönstringar sy. tes böra utgå.af Passevolans?
Cassan.
Hvad angår anslaget till Ved och Ljus £ Fästnings- och Garnizons orterne, så har Utskot*et uti dess förslag lill förhöjning deri anmält att enligt förskaffade upplysningar, detta anslag de sednare åren varit otillräckligt ;förorsakat dels. af ökade priser på Ved och Ljusnings ämnen del; en större personal som deraf bort sig begag'
Da; och ehuruväl bristen de sista 5 åren utgjort per medium 4,000 R:dr har Utskottet, som funnit atgangen, särdeles af Ved på åtskilliga ställen och i synnerhet uti Christianstad hittills, hafva varit nog och dryg, dock tillstyrkt denna Förslags Summas tillökning med endast 2000 R:drså^om ti Utskottets tanka mor behofvet svarande, örn den möjligxste hushållning iagttages, och anser Utskottet alisa det all möjlig noggranhet samt afseende pä Stats-Verkets tillgångar blifvit härvid följd.
Simma förhållande inträffar äfven med anslaget till Resepenningar i extra Mihtair förrättningar, deri tillökningen icke ar tillstyrkt i lika förhållande som åtgången de sista åren öfver^tigit anslaget, och då Ulskottet å ena sidan anser den underdåniga önskan böra göras att med denna anslags Summa måtte iagtagas alt^ *) I O g nalet finnes här, med Blyerts anmärkt *'lärer felas tn mening”.
Så är äfven förhållandet, hvilket icke vid Redactionen till tryckning i Expeditions Utskottet kunna, hjelp as.
S tats - U ts Jco 11 e ts Betan leanden.
141 möjlig besparing, tror Utskottet å den andra att sistberörde aine förslags anslag någorlunda böra lernpas efter de -verkliga behofven, heldst bristen i alla fall skulle komma att fyllas af Stats-Ver kets öfverskotts medel: Börandes
Utskottet för öfrigt i anledning af hvad yttrat blifvit erindrad att Riksens Stander icke synes kunna göra nå gra anvisningar pä Passevolance Cassan, Och får U-skottet anmäla, att dessa begge anslas-Summor äro beviljade af Borgare Ståndet, loide X frågan om fortfarande af det anslag utgörande 15,00a,Ridr årligen sorn hittills varit bestådt till uppförande af Cassern-byggnad för Kongl. Andra Lif-Gardet hafva anmärkningar blifvit gjorde inom Riderskapet och Adeln, Borgare och Bonde Stånden, åsyftande dels att detta anslag genast måtte upphöra, enär Regementet icke syntes äga någon rättighet till Cassernen samt det afvek från nu mera antagne systeme, för Rikets försvar, att i Stockholm såsom varande en gränsort, derifrån Residensét forde komma atl förläggas, upföra dyrbara byggnader, dels att byggnads skyldigheten syntes tillhöra Stockholms Stad; och att denna utöfver all förmodan högt uppstigen kostnad, antingen borde uppskjutas till annan tid eller ock alldeles uphöra; hvaremot andra sökt ådagalägga behofvet af berörde Cassernbyggnad, Regementets rätt att erhålla den fullbordad samt de skäl sgm frikallade Stockholms Stad från denna kostnad. lj?
Stats -U(skottets Betänkandet* Stats-Utskottet anser sig härvid böra erindra» hvad jemväl hufvudsakligen är anfdrdt uti dess förra utlåtande 1 detta ämne, att Riksens-Stän. der vid sistlidne Riksdag erkende billigheten att äfven Kongl. Andra Lif-Gardet likasom de ofri g e Gardes-Regernenterne, måtte varda pa Statens bekostnad med Regements-Cassern försedt och derföre medgåfvo den anslags summa af 15,000 R::!r årligen, som förut blifvit använd för Gassern byggnaden åt Kongt.
Eif-Gardet till Häst, fran och med år 1819 linge disponeras till anskaffande af Regements Gassern för Andra EifGardet, på sätt Kongl-Maj :t i nåder lempligast funné.
På detta beslut grundar sig således Re. gementets rätt att erhålla Cassern; och ehuru Utskottet erkänner nödvändigheten deraf att in. skränka elier indraga alla af verkligt och skyndande behof icke påkallade anslag, anser dock Utskottet, det icke mindre rigtigtatt orubbadt t sin kraft bibehålla Rrksens-Ständers engång fat. tade beslut, och upfylla gifne försäkringar.
Enär Utskottet tillstyrkt de förbehålls fästande vid an. slagets fortfarande, likväl endast till nästa Riks. dag, att Kongl-Maj:t matte i nåder anbefalla den möjligaste hushållning vid byggnadens fortsättning, så att nytta och varagtighet, men ej pragt afses, och sådane anstalter vidtagas, hvarigenom Regementet må med det bestådda anslaget blifva till nästa Riksdag försedt med tillräckliga Casser. k er, tror Utskottet sig hafva ådalagdt, att uppmärksamhet blifvit lemnad åt det förhål» St at s - U ts kot tets B e tä n k ii nd e n> 143 lande sorn gifvit anledning till den tanka att den strängaste Lushållning vid byggnads ansia* gets användande hittills ej b'ifvit iagttagen, men TJt skottet har ej ansett lämpligt att uti närmare detailler för anslagets användande hädanefter ingå, utan hvilar trygdt vid den förhoppning, att Kongl. Maj:t täckes så låta förordna, att det till nästa Riksdag utgående anslags beloppet varder tillräckligt till anskaffande af nö ige Cassern byggnader för Andra Lif Gardes Regementet, dertill Stockholms Stad icke synes hafva någon förbindelse att vidkännas kostnader, då Staden erlägger eontant Inqvartering till hela Garnzonen; förekommande det Utskottet för öfrigt, som den tidpunct vore ganska aflägsen då, 1 följd af ett förätldradt Försvars system, Byggnaderne för Militair etablisementer i Stockholm skulle kunna blifva öfverflödige och säkert icke så nära vår tid, att redan började byggnader måga af sådan orsak inställas. 11:0
Uti frågan om 500 R:dr tillökning i Lönen för Chefen vid Andra Lif Greuadier Regementet är hos Ridderskapet och Adeln samt Bon. de Ståndet erinrat att sådane partielle Löntillökningar ej böra ega rum, utan en jemnkning å Lönevillkoren inom Armeen göras, som åstadkomma ett rättvist förhållande.
Som detta instämmer med hvad Utskottet vid denna Riksdag yttrat, och jemnväl till verkställighet föreslagit; lärer det göra tillfyllest att erinra, det något 144 Stats-Dtskottet* Betänkandett - anslag till Löntillökning för Chefen vid LifGrenadier Regementet icke blifvit tillstyrkt, utan har Utskottet endast trodt sig böra göra en arn visning inom redan Varande anslag, för att bereda denna Ämbetsman lika fördelar söm veder* likar och dervid Utskottet egde grund för sin hemställan uti hvad sorn inträffat för Chefen vid Nerikes Regemente) hvilken vid enahanda för* hällande att sakna Capitaineskap, i Näder fut^ s;g tillagt ett ärligt arfode af 500 Rtdr utaf de fill förutskedde Militaire Utgifter afsatte medel å alislaget för försvars-Verket; ochså har denna hemställan vunnit Borgare Ståndets bifall, 12:o
Vid den tillstyrkta Löntillökningen för Flottornes Constructions Corps, bifallen af Borga* re Ståndet, ar utom de generella anmärkningar emot alla ökade anslag, som hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet blifvit gjorda, af en Ledamot yrkat, att några förhöjda Lönanslag för denna Corps icke måtte beviljas så vida man ej gör en allmän reglering inom Militairen.
Ven då rättvisan legat till grund för de anspråk Constructions Corpsen gjordt, att blifva försatt i lika Lönvillkor med Ingenieur Corpsen har Utskottet icke kunnat tveka, att tillstyrka utgiften och får endast nu erindra, att en reglering mellan Lönerne, inom de penninge Löntagande Officers Corpsarne säkert ej skulle bereda någon till - Stäs-tits kottets BetSnkanden.
145 tillgång till andre af rättvisa och verkligt behof påkallade anslag. 13:0
Med enahanda erindran af en Leda» mot inom Ridderskapet och Adeln som vid näst förestående punct, att ingen Lönförhöjning måtte beviljas afven för Vermlands Fält laga. re Regemente, så vida man ej gör en allmän re. glering inom Militairen, har Iros Borgare Ståndet blifvit yrkadt upplösning af denna Corps eller, om Regementet skulle bibehållas, en större tillökning, än den nu föreslagne, som ej skull* åstadkomma åsyftadt ändamål.
Da Utskottet icke funnit sig kunna tillstyrka Löntillökning för Befälet, lärer den företa anmärkningen finnas förfalla; och enär Utskottet ifrågan om Regementets upplösning ej anser sig tillständigt, att m got mera utsträckt tillstyrkande derom meddela, bar Utskottet, vid den händelse en sådan upplösning ej kommer att ega rum, trodt sig böra föreslå den tillökning uti Manskapets aflöning? villkor, som t.llgårgarne tillåtit ock behofvet påkallat, samt dervid fästadt villkor sorn ansets i möjligaste måtto afhjelpa de öfverklagade olägenheterne; hvadan någon förändring Uti Utskottets yttrande af anmärkningarne icke föranledas.
Slutligen hvad beträffar de anmärkningar» D Samt, 4 M tj6 Stat* - Utskottets Betänkahdert sorn inom Ridderskapét ock Adeln samt Borga-' re och Bonde Stånden blifvit gjorde vid Utskottets yttrande i frågin om anslagets bestämmande till forsvars Verkets allmänna föremål, eller A - meens och FJottornes utrednings- och Underhålls kostnader samt dertill hörande Förråders förstärkning, Fästnings och Skeppsbyggnader m. m. äfven som rörande den föreslagne fördelningen af netta anslag emellan Handt försvaret och Flottorne; Så emedan Utskottet hu fått emottaga Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse om anvisande för försvars
Verket i allmänhet af det oförminskade belopp Kongl. Maj.t dertill i Nåder äskat uti dess proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof anser Utskottet lämpligast, att uti det Utlåtande sorn deröfver med första skall afgifvas till Riksens Höglofl.
Ständer upptaga och besvara berörde anmärkningar, hvilka då egentligen böra till profning företagas.
Detta alt hemställes vördsämllgeh till Rik-' sens Höglofl.
Stätlders eget ompröfvande, jemte någre .Ledamöters anmälde reservation.
Stockholm den ig Augusti 1833. Stats-TJtsfcottets Betan i anden. »47 Utdrag af Protocollet hållet hos Riksens Ständers Stats Utskott den 19 Augustii 1823. S. D. Herr Öfverste Lieuter,anton Hjerta, Hegärde Ordet, och anförde: ”Som jag icke ian anse, att Lots- och Båk-lnrattningen i Riket vinper på att dela anslag med Sjö försvaret, utan snarare ilen fredliga Auctoriteten i.. t hy fall lärer i tingens närvarande skick få stå efter dtn Krigiska, anser jag för Handel och fredlig Sjöfart mest gagnande, att denna Inrättning fick sitt enski!da anslag, hvarföre jag förestår, att Rikets Ständer, matie få hc-sluta angående den vid 3:dje Hufvud Tituh) omnämnnande Lots- och Bakafgiften, att deraf under särskildt
Rubrik uppföres anslaget för nämnde inrättning; samt Stats Utskot. tet anmodas, alt sådant vid Riks-Sta'ens uppgöande iagttaga'*; Härmed förenade s'g Herr Bruks.
Patronen Ekelund och Herr Grosshandlaren Eckhoff.
Och. skulle desse särskildte meningar, uppl begäran, åtfölja Utskottets. till de Respective Riks-Stånden afgående Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid dess meddeldte *48 St ats-Uts kottets Bätänkanden. yttrande rörande regleringen af utgifterne under i:dje Hufvud-Titeln.
År och dag som ofvan Ex protocollo. i.
LORICH N:o 408. #) A-korn den 15 Aus. 18j3* Riksens Högloft.
Ständers Stats samt Allmänna Besvärs och Ekonomi Utskotts gemensamma Betänkande, rörande de vid innevarande Riksdag väckte motioner, om utvägars vidtagande till Communications öppnande med Gellivare Jernmalmsberg uti Luleå Lappmark.
Till Sats samt Ekonomi Utskotten diar VällofI Borgire Ståndet remitterat Riks Jags Fullmägti *) Sorn. detta Betänkande icke förr varit tif' gängligt, har man varit nödsakad, för at£ ej uppehålla tryckningen, att medela de1 i origtig turnej Ordning. « Stats-Utskottets Betenkände n. 149 gens för Luleå Siad, Herr Bruks Patronen H. Bj urs Memorial, angående medels anslående och utvägirs vidtag inde till Communications öppnande med Gellivare Jernmalmsberg uti Luleå Lappmark, äfvensom Höglofl.
,Rid lerskapet och Adeln till sistnämnde Utskott remieterat hvad Herr BergsRådet af Robson i sammaämne anfört.
Herr Bjuhrs motion går s hufvudsakeligen derpå ut, att dä det af Kongl. Bergs Collegii sednaste Berättelse om Tackjerns tillverkningen är> upplyst, det blåsning.irne på flere ställen, af brist på malm och skog, dels re ian mäste upphöra dels hotas med detta öde, är det t.lhka af hcgita vigt, att i dest stalie bereda en ersättning, gello n begagnande af de rika förråd på malm, som fm nas i Norrbottens
Län, hvilket foretag likväl ej kan, i Landers närvarande obefolkade tillstånd vinna f.amgång utan Statens elier det Allmännas biträde, att de forsta stegen således böra ge nom all.nan åtgärd förberedas, med häns gt till de anledningar Naturen sjelf anvisat, så val att> efter befintlige Skogstillgångar införa, Bergverks näringen i Norrbotten, som ock att med Malm försa andra Rikets Landskap, hvilka deraf äro i behof; att bland flere i Länet varande insträckta Jer irnal.ns fält Gellivare eger företräde, såsom försedt med den bästa Malm och beläget närmast Påfvel, och tvänne ComajwicaUons Led»c ijo Stats-Utskottets Betan k anden der ifrån till kusten kunna påtänkas, deri ena söderut.
St Lulea Eif och dell andra åt Öster till Calix El", af hvilka den förra så val till dess större farbarhet sqm förde
L gtigare lägenheter till nya anläggningar bör föredragas, ehuru den sednare i framtiden äfven kan blifva af stor vigdt.
I anledning häraf föreslår Herr Biuhr, att hos Kongl* Majit i underdånighet begära, det ett tjenligt Masugns ställe med nödigt Skogs-fång måtte på deri stödra Cqmmunications-Linien utses och en Masugn på allmän bekostnad uppbyggas, samt att en tjenlig transports väg öfver Land föranstaltas från Gellivare till Luleå Ejf, och denna Eif medelst upprensnings samt hamnställens och last-, nings-platseis utsynande, göres beqväm för båtfart i stort, hvarunder tillika lämpligä vattenfall, Nybygges lägenheter- och Skogstrakter borde för framtida anläggningar utses och afsättas; till hvilket allt en Fond af 50,000 R;dr Banco före-. slas att efter bahof utgå och användas.
Herr af Robsons Memorial innehåller för* nämligist en framställning af de vigtiga fördelar, Sijrn Bergverks Näringen i Norrbottens Län, grundad pa Malm från Gellivare, skulle medföra orten och det allmänna, men att, innan detta kan bringas i verkställighet, flere förberedande åtgärder mäste förutgå, örn framgången skall kunna, med sannolikhet beräknas:
Sta t * - U ts k ot t e ts Be t ä n k a n d e ri. 15 i Bland de (vanne påtänkta och möjliga Communications Leder från Gellivare, är väl den åt Calix, genom redan föregången undersökning 11a. g >rlunda känd, men fort än de ll företrädesvis Valjes, borde också deli andra lied till .Luleå Eif blifva till sill beskaffenhet närmare Utredd, livar före en ytterligare Utförlig Undersökning öfver den samma tiilstyrkes, pa hvilket! sedan användandet af ett till äfventVrs blifvande ähsiag af Stats-Medlen, till befrämjande af Bergs-Käringens uppkomst i Norrbottens Län, måtte grunda sig.
Utskotten sorn tagit detta ärende med ålit dertill hörande
Utskotten meddelade handlingar och upplysningar uti öfvervägande, anse s'g, i afseende på hvad uti 1 förenämnde Memorialer blifvit atlfördt, böra m fedela följande yttrande.
Utskotten ej kuhna anhat ätt med varmt deltagande omfatta förslag, som åsyfta bega gnun det och förädlandet af de råa produkter och ännu oanvände tillgångar, sorn Naturen sa rikligen nedlagt i de Nordligaste trakt erne af fäderneslandet, hvarigenom nya Narir.gir till deras uppkomst och befolkande kunna befrämjas hafva Utskotten likväl i betragtance deraf, att t allmänhet ekonomiska anstalter af större omfattning fordra desto omständligare förberedande åtgärder som de icke förut äro tillräckligen understödda och lättade af en redan befintlig viss grad af callur ejler grundade på noggrann Local kaune, dom samt på cn stadgad och orubbelig plan för 15* Stat s - Utskottets
Be tänlcanden. deras utförande, icke trott sig finna den tidpunC! nu vara inne, då en Fond af Stats-Medlen tiira anslås, för att genast ga i fbrfatttiii g orri verkställandet af de anläggningar, som till Bergs-Närit gens införande i Norrbottens
Fän skulle pä allmän -bekostnad utföras, TJtskotten instämma till alla delar uti hvad i de anförde Memorialerne blifvit framstäldt, angående ännu saknade Oumbärlige förberedelser till detta vigtga företag, och inse fördenskull nödvändigheten c’e af, att en fullständig undersökning måtte anställas och en plan i liela sin vidd uppröras, förr än man skrider till» verkställigheten.
I Utskottens tanka rynes en sådan undersökning, anförtrod åt någre i hvarje till ämnet hörande vetenskapsgren, utmärkt kunnige personer» höra hufvudsakligen innefatta följande föremål. 1:0
Man har uppgifvit åtskilige lägenheter, bå. de närmare och fjermare från Gellivare såsom tjenlige till den första Masugnens anläggande.