Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolen det vara betänkligt, alt tillstyrka antagandet af ett förslag, öfver hvars iner eller mindre verka 58 Bil. lill K. M.
Nådiga Propos. N-o 82. ställbarhet Hof-Rätterne i Riket, såsom varande bäst i tillfälle att sådant bedöma, ännu icke hörde blifvit.
Anmäles, Ex Protocollo Carl M. Schönmeijr•« Utdrag af Protocollet Öfver Justitia2- Arendell hållet inför Hans Majit Konungen i Stäts-Rådet cl Stockholms Slott den 18 Julii 182g* Närvarande: Stals-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Hr Grefve af Wetterstedt St^ts-Råden: H. E.
Justilite-Råden:
Doctor Themptander.
Bil. lill K. M. Nådiga.
Propos. N.o 82. 5g Ju s t i t i as- C a n c e 11 er e n Bergenschöld.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Revisions-Secreteraren Thuring anmälde i underdånighet: Rikets Ständers Skrifvelse af den sistl.
April, hvaruti förmäles: att — — hvarföre, på alla dessa grunder , sorn hos Rikets Ständer vid handläggning af ett framställdt Förslag i ämnet, kommit i betraktande, Rikets Ständer alltså i underdånighet föreslogo, att, med ändring af Kongl. Brefvet den 3 December 1799, stadgas måtte, att ej någon hädanefter finge DomareEmbetet utöfva, innan han fyllt 25 år.
Domstolen har ansett sig icke hafva något att anmärka emot den af Rikets Ständer yttrade grundsatts, såsom stöd för nu föreslagna Lagstadgande; men då det syntes vara dels osäkert, huruvida för Rikets Hof-Rätter tillräckligt antal personer af fyllda a5 års ålder kunde vara att tillgå, för att, vid blifvande behof, till Domare-Embetens utöfvande förordnas, dels ock mindre lämpligt, att de, hvilka redan, utan att hafva uppnått denna ålder , innehafva sådana förordnanden och dem med skicklighet förestått, skulle, i följd af det 6o Bil. till K. M. 'Sadiga Propos. N.o 82. nu föreslagna stadgandet, desamma frånträda; har Högste
Domstolen trott det vara betänkligt att tillstyrka antagandet af ett förslag, öfver hvars mer eller mindre verkställbarhet Hof-Ratterne i Riket, såsom varande bäst i tillfälle att såclarR bedöma, ännu icke hörde blifvit, Stats-Rådets Ledamöter ansågo nödigt, att, innan hufvudsaklig! beslut i detta ämne fattades, Kongl. Maj:t måtte täckas, \ anledning af den utaf Högste Domstolen yttrade betänklighet, deröfver infordra underdåniga yttranden af Rikets samtlige HofRätler , eller åtminstone af Hof-Rätternes Presidenter; men' Kongl. Majrt fann en sådan åtgärd endast leda DU tidsutdrägt, och frågan redan vara så utredd, att densamma kunde till hufvudsakligt afgörande förekomma, Efter det Stats-Rådets Ledamöter, \ anledning häraf, i underdånighet yttrat, det de instämde uti Högste
Domstolens underdåniga Utlåtande, förklarade Kongl, Maj:t
Sig till alla delar gilla de grunder, hvarpå Rikets Ständers ifrågavarande Förslag sig Stödjer; roen då antagandet af Ständernas Förslag, att ei någon hädanefter linge Dorna re-Em be tel utöfva, innan han fyllt år, kunde leda till den mot 36 §.
RegeringsFortuyn Stridande följd, alt personer, hvil - Bil. till K. M. Nådiga Propos. IV.o 82. 61 ka , utan aLt hafva uppnått denna ålder, redan blifvit till
Domare utnämnde eller förordnade, och Domare-Embetet med redlighet
Och skicklighet uppfyllt, skulle ifrån utöfningen deraf skiljas, endast på den grund, att en kanhända ganska korrt tid återstod af den stadgade åldern; äfvensom, med afseende derå, att, då, enligt 14 Cap. 2 §.
Krigs-Artiklarna, bland Ledamöterne i KrigsRätt böra vara två Lieutenanter och en Officer af första graden, men möjligen kunde inträffa, att inom nyssnämnde grader tillgång saknades å Officerare, hvilka Uppnått 25 års ålder, ett allmänt stadgande om eil sådan ålder för Domare icke kunde å KligsDomstolarne ovilkorligen lämpas; så fami Kongl. Majit
Sig föranlåten vägra Dess Nådiga bifall å Ständernas Förslag, sådant det nu blifvit framställdt; hvaremot Kongl.
Majit •ville genom Proposition föreslå Rikets Ständer ett stadgande, innehållande föreskrift för samtlige Hof-Ratterne, att hädanefter icke till Domare-Embetets utÖfvandé förordna någon, sorn icke fyllt a5 år, såframt han Icke redan tillförene blifvit af Hof-Rätterne i Domare-värf nyttjad.
Maj:ts sålunda fattade Nådiga Beslut skulle Rikets Ständer å Riks-Salen meddelas, Ex Protoeollo Carl Mé Schölimeijr 6a Bil. till K. M. Nådiga Propos.
No 8a, Utdrag af Protocollet öfver JustitiesÄrenden , hållet inför Hans Maj:t Kon~ unsen uti Stats-Rådet å Stockholms a Slott den 11 Sept. 182g.
Justi ti as Stats-Ministern II. E. Hr Grefve Rosenblad. Stnls-Ministern för Utrikes Ärendena II. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden : II. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Grefve af Ugglas, Justitiae-Råden:
Justi tire-Can cell eren Bergenschöld.
Hof-Cancelieren von Schulzenheim.
Revisions Secreteraren Thuring anmälde i underdånighet:
Att, efter det Kongl. Maj:t den 18 sisth Julii, vid förehafvande af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 24 April innevarande år, med förslag till Lagstadgande, att ej någon hädanefter skulle få DomareEmbetet utöfva, innan han fyllt tjugufem år, behagat, med gillande af de grunder, hvarpå samma förslag sig stödjer, förklara Sig vilja i Nåder föreslå Rikets Ständer ett Kongl.
Majds Nådiga Propos. N.o 83. 63 Stadgande, innehållande föreskrift för samtlige Hof-Rätterne, att hädanefter icke Lill Domare-Embetets utöfvande förordna någon, som icke fyllt tjugufem år, så framt han icke redan tillförene blifvit af Hof-Rätterne i Domare-värf nyttjad, samt Rikets Ständer den 8 i denna månad å Riks-Salen erhållit del af Kongl. Maj:ts berörde Beslut, med. skälen dertill; så vore nu ett förslag till Proposition derutinnan förfaltadt, hvilket förslag blef, uppå Stats-Rådets Ledamöters enhälliga tillstyrkande, af Kongl. Maj:t i Nåder godkändt, sådant det finnes detta Protocoll bilagdt.
Ex protocollo A. Tduvon.
I Afskrift meddelad Exp.-Utsk d. 23 Sept. 1829, KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om förändringar uti ig:de, ansta och 88:de §§. i Reger ings-For men , rörande sättet för Förklaringars meddelande om Lagens rätta mening; Gifven , Stockholms Slolt dan 11 Sept. 182g.
Majit har i Nåder låtit Sig föredragas Rikets Ständers underdåniga Skrif - 64 Kong/. Maj.ts Nådiga Propos. N.-o 83. veise hf den ii sistl.
Maji, hvarutinnan Rikets Ständer, på sätt 81 §.
Regerings-Formen föreskrifver, tillkännagifvit sitt beslut, att icke antaga de, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 5 Augusti 1828, uti 5:te, i^tde, icgde, 21 ista* aSidje och 88:de §§:na Regerings-Formen föreslagna ändringar, åsyftande så väl upphörande af Konungens tvänne röster i Högste Domstolen , som äfven förändrade stadganden i afseende på de förklaringar om Lagens rätta mening, hvilka genoni Högste Domstolen meddelaSi Rikets Ständer hafva , hvad den förstå frågan vidkommer, egnat all den rättvisa, Kongl.
Majit har skäl att af Svenska Folkets Ombud förvänta, åt de tänkesätt, som föranledt Kongl. Majrts ifrågavarande Nådiga Beslut, att, tili ytterligare tryggande afDomare-magtens oberoende, försaka en afGrUndlagen erkand rättighet; men då Rikets Ständer derjemte, i anseende till befarade hinder af det allmänna tänkesättet, ansett hvarje rubbning af de äldre formerna i detta fall vara ej allenast icke nödig och svårligen verkställbar, utan måhända äfven i sina följder mindre nyttig, vill Kongl. Maj:t, å sill sida, icke eller nu derom göra någon ytterligare framställning, Beträffande Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 83. 65 Beträffande deremot det andra föremålet för Kongl. Majrts ofvanbemälde Nådiga Proposition, eller förändring i sättet för Lagförklaringars afgifvande, hafva Rikets
Ständer inga serskilda skäl anfört för deras äfven i denna del beslutade afslag, hvilket sålunda möjligen torde kunna anses härröra från den omständighet, att de båda förslagen varit i en enda Nådig Proposition sammanfattade och således af hvarandra beroende.
Maj:t förblifver likväl ännu vid den öfvertygelse, att det sammanhang, som alltid bör ega rum emellan Grundlagens serskilda stadganden, ovilkorligen fordrar, det Konungamagten må ega samma prerogativer emot Högste Domstolen, som den, enligt 88:de §.
Regerings-Formen, eger i afseende på Rikets Ständer, så att Konungens sanctions-rätt i frågor om Lagförklaringar må blifva på alla förekommande fall tillämplig, och Högste
Domstolen aldrig utöfva en vidsträcktare myndighet, än den Rikets Ständer, enligt Grundlagen, tillkommer.
Till ytterligare förtydligande af Lagstiftarens omisskänneliga mening, hvilken äfven är i senare perioden af 88:de §.
Rege - Bili till R.
Prof. 1828 och 1829. 1 Sami. 3 Bandet. 4-de Haft. 5 66 Kongl. Majds Nådiga Propos. N.o <?3. rings-Formen uttryckt, nämligen att rättigheten att förklara Lagen, endast emellan Riksdagarne, tillkommer Högste Domstolen, och, för att förekomma ali möjlig deremot stridande tolkning af ipide och 31 :sla §§:nas närvarande innehåll, har Kongl. Maj:t vidare ansett ett tillägg i öfverensstämmelse härmed behölligt, så väl i de båda sistnämnda §§:ne som i r:sta perioden af 88:de§.; och då Kongl. Maj:t derjemte finner, att det närvarande innehållet af iegde §.
RegeringsFormen, i kraft hvaraf Högste
Domstolen eger gifva förklaring om Lagens rätta mening i sådana fall, som till
Domares åtgärd höra, uti denna dess allmänna och obestämda ordalydelse, står i någon motsägelse, med Konungens rätt, att Sjelf stifta Lagar, som röra Rikets allmänna hushållning, och att dem jemväl förklara, enär till Domares handläggning flera ärenden kunna höra, hvarom Författningar utgå i den väg, 8g:de §, Regerings-Formen stadgar, samt då Kongl.
Maj:t slutligen anser, att Högste
Domstolens både rättighet och pligt, att förklara Lagens mening, då den kan Synas tvåtydig, icke bör inskränkas endast till de fall, då Domstolar och Embetsman med förfrågningar derom till Konungen inkommit, utan äfven utsträckas till de händelser, då, vid förehafvande äf serskilda ärenden, Högste
Domstolen, i anledning af befunnen olikhet i me - Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N.o 83.
Bingarne om någon Lags rätta förstånd, sjelf anser allmän förklaring nödig, har Kongl. Maj:t, uti hvad här ofyanföre blifvit anfördt, funnittillräcklig anledning att lill Rikets Ständers förnyade pröfning och öfvervägande härjemte framlägga ett förslag till ändringar uti Regerings-Formens igrde, 2 irsta och 88:de §§., hvilket, några mindre jemkningar oberäknadt, till sina hufvudgrunder öfverensstämmer med hvad Kongl. Majrts Nådiga Proposition af den 5 Augusti 1828 i delta ämne innehåller.
Kongl. Maj;t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JO fl AN.
D. von Schulzenheim. 68 Bil. till K■ M. Nådiga Propos. N.o 83.
F ö r till förändrad redaction af uj:de, 21:sia Regering sNuvarande redaction. igrde Inkomma till Konungen ifrån Domstolar och Embetsman förfrågningar om Lagens rätta mening i sådana, fall, sorn till Dömares åtgärd höra, ege och Högste Domstolen att de sålunda sökta Förklaringar gifva. 2i:sta Konungen eger tvänne röster i de Mål, hvilkas föredragning och afgörande
Han för godt finner att i Högste Domstolen öfvervara.
Hila frågor om förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen anmälas, och Dess röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i Högste
Domstolens öfver läggningar derom deltagit.
Bil. lill K. M. Nådiga Fropos. N.o 83.
69 slag och 88:cle i Regeringsformen.
Föreslagen förändring ■ §•
Inkomma till Konungen ifrån Domstolar och Embetsman förfrågningar om rätta meningen af allmän Civil-, Criminal- och Kyrko fag , eller anser eljest Högste
Domstolen förklaring, i sådant jall , nödig , ege ock Högste Domstolen att, emellan Riksdagarne , dylika Lagförklaringar gifva. §•
Konungen eger t vänne röster i de Mål, hvilkas föredragning och afgörande
Han för godt finnér att i Högste Domstolen öfvervara. / alla frågor.om förklaringar öfver Lagen, emellan Riksdagarne, skola Högste Domstolens beslut hos Konungen i StatsRådet anmälas.
Gillar Konungen den gifna Lagförklaringen, utfärdas den med Dess underskrift; ogillar Konungen densamma, för falle den lill all kraft och verkan.
Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 83. 88:de
Med förklaring öfver Civil- och Criminal- samt Kjrko-Lag förhålles, som med sådan Lags stiftande.
De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Konungen, genom Dess Högste Domstol, emellan Riksdagarne, gifver, kunna af Rikets Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af Domst olar ne iakttagas eller åberopas må.
Utdrag af Protocollet öfver Justitia;-J'- renden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 11 September 182g.
Justitias Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Rosenblad. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Undertecknad Hof-Canceller uppläste i underdånighet ett på Nådigste befallning Bil. till K. M.
Propos. N:o 83. 71 §•
Med förklaring öfver Civil-, Criminal- sami Kjrko-Lag för hålles, under Riksdag, sorn med sådan Lags stiftande.
De förklaringar öfver Lagens rätta mening.
Domstolen, med Konungens bifall, emellan Riksdagarna, gifver, kunna a f Rikets Ständer vid näst påfölj ande Riksdag ogillas, hvar efter de icke längre vare gällande , eller af
Domstolarne iakttagas och åberopas må. uppsatt Förslag till Kongl. Majrls Nådiga Proposition till Rikets Ständer om förändringar uti ip:de, ansta och 88:de§§. i Regeringsformen, rörande sättet för Förklaringars meddelande 0111 Lagens rätta mening; och täcktes Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, nämnde Proposition, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, i Nåder gilla; hvarjemte Kongl. Maj:t befallde, att densamma, af undertecknad HofCanceller cöntrasignerad, skulle på vanligt sätt expedieras.
Ut supra. lil fidem Protocolih D. von Schulzenheim.
STOCKHOLM, tryckt i Ecicsteinska Tryckeriet, 182g.
Kongl. Maj.-ts Nådiga Ptopos. N-o $4- (■
N:o 84* I afskrift meddelad Exp.Utsk. d. 20 Dee. 182g. KONGL. MAJ:
TS Nådiga Proposition till Rikets Stein* der, angående ett tillägg vid 88:de ■§.
Regerings-Fornien; gifven Stockholms Slott den 5 Dcc. 182g.
Ehuru i8:de §. af (leri för Rikets Ständers Justitire-Ombudsman utfärdade Instruetion af den 27 Februarii 1810 tydli*» gen bestämmer, burn de af Högsta Domstolen, emellan Riksdagarne, meddelade Lagförklaringar skola komma lill Rikets Ständers kännedom, har likväl hos Kongl.
Majit förekommit, så väl att fullständigheten synes fordra, det något stadgande i detta afseende äfven i Grundlagen blefve infördt, som äfven, och förnämligast, att, då Rikets Ständers stadfästelse af en genom Högsta
Domstolen gifven Lagförklaring vore en eonstitutionel handling, hvilken i betydlig moa närmade sig till likhet med Rikets Ständers bifall eller afslag till en afKonungen föreslagen Lag, borde äfvenledes alla så beskaffade - Lagförklaringar af Konungen Bih. till R. S.
Prot. 1828 och 1829, 1 Sami. 3 Band. 5:te Häftet.
\ 2 Bil. till K. M. Nådiga Propos.
N.o 84. blifva Rikets Ständer till godkännande meddelade.
Maj:t vill, af sådan anledning, i Nåder hafva föreslagit Rikets Ständer, att följande mening må tilläggas vid slutet af 88:de §.
Regerings-Forraen: — eller åberopas må; och böra der* före , vid hvarje Riksdags början , alla, sedan föregående Riksdag, sålunda utfärdade Lagförklaringar blifva Rikets Ständer af ^Konungen meddelade.
Protocoll, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti ■ Stats-Rådet å Stockholms Slott den 5 December 182g.
Närvarande: Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.o S/f. 3 Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Mörner.
Hr Friherre af Nordin.
Undertecknad Hof-Cnnceller uppläste i underdånighet ett, på Nådigste befallning, Uppsalt Förslag till Kong/ Maj:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ett tillägg vid 88:de §. Regerings-Formen.
Och täcktes Kongl. Majit, på StatsRådets underdåniga tillstyrkande, nämnde Proposition, sådan den vid delta Protocoll finnes bilagd, i Nåder gilla; hvarjemte Kongl. Maj:t befallde, att densamma, af undertecknad Hof-Canceller contrasignerad, skulle på vanligt sätt expedieras.
In fidem, D. von Schulzenheim. 4 Kongl. M*j.ts Nådiga Skri/v. Ar.o 85.
I Afskrift meddelad Exp.-Utsk. den ao Dec. 182g, KONGL. MyJJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer j angående det ä Riks-Statens Tredje
Hufvudtitel uppförda anslag l ill
Dur elnnarclie-kostn uder; gifven Stockholms Slott den 5 Dec. /Seg.
Majit, sorn emotlagit Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den it liästlidne November, angående Skjutsväsendet, har deraf inliemtat, bland annat, att Rikets Ständer, på anförda skäl, anhållit, det
Kronoskjutsen hädanefter må betalas lika med allmän Gästgifvare-skjuts, så val för hästar sorn vagn.
Då Kongl. Majit, n t i Dess Nådiga Proposition till Rikets nu församlade Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, föreslagit nedsättning af det å Tredje Hufvud-titeln uppförda anslag för
Dur chmarchehostnaders bestridande ifrån 3o,ooo R:dr, sorn detsamma tillförene utgjort, till 25,ooo R:dr, hvilken summa jemväl lärer vara af Rikets Ständer fastställd; så var den a,nlagna möjligheten al en sådan nedsättning grundad på förhållandet de föregående Kongl. Maj;ts Nådiga Skrif v.
N.o 85. 5 åren, sami, i följd deraf, på förutsättningen, af ett oförändrad t för'blifvande vid de stadganden , som bestämma grunderna tor Kronosk julsens liqviderande.
Men om Krolio-skjuts-legnii skulle, på sätt Rikets Ständer begärt, betalas lika med Gäslgifvaresk juts, el ler höjas ifrån 8sk. för milen, till det dubbla beloppet af 16 sk. , utom vagns-lega, hvilket Kongl. Maj:t, efter vederbörandes forutgängne hörande, vill till pröfning företaga ; så skall ock den följd deraf sannolikt inträffa, att det nedsatta, på förra Skjutslega» beräknade anslaget blifver, äfven med iakttagande af möjligaste hushållning, till fördubblade kostnader otillräckligt.
Sig föranlåten alt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å detta förhållande, äfvensom å angelägenheten deraf,att,såsom en följd afRiketsStänders nu framställda underd. önskan om Kronoskjuts-legans förhöjande, ett sådant beslut tillika vidtages , hvarigenom beredes en möjlighet alt berörde framställning antaga, utan äfventyr af de olägenheter, hvilka skulle åtfölja den på samma gång förutsedda bristen i anslaget för Durchmarchekostnaderna.
Majit,* som för ifrågavarande ändamål dock icke anser
Sig böra af Ri - 6 Kongl. Majas Nådiga Skrifv. N:o 85. kets Ständer nu äska ett, till bestämdt belopp förhöjdt anslag, helst frågan om Kronoskjuts-legans förhöjande icke är eller sannolikt kan, under Rikets Ständers sammanvaro, blifva slutligen afgjord, vill fördenskull vid denna Riksdag inskränka
Sig dertill, att föreslå, det Rikets Ständer, förden händelse, att deras underdåniga framställning om Kronoskjuts-legans förhöjande varder af Kongl. Maj;t, vid framdeles skeende pröfning, antagen, ville medgifva Kongl.
Majit rättighet att af Riksgälds-Contoiret äska medel till betäckande af den brist i anslaget för Durchmarche-kostnadernas bestridande, som, i följd af en sådan förhöjning, något år kan komma att uppstå, emot det att den behållning, som å samma anslag möjligtvis kunde ett annat år ega rum, blefve för ifrågavarande behof reserverad.
Bil. till K. M Nådiga Skrifv, N.-o 85.
Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Arenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott, den 5 December 182g.
Närvarande: Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Grefve af Ugglas, Hof-Cancelleren von Schulzenheim, Stats-Secreteraren Nordenfalk, Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, med anledning af beslutet i sista Conseilen, den 28 sistlidne November, författadt förslag till Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående det å Riks-Statens Tredje Hufvudtitel uppförda anslag till Durchmarche-kostnader; och täcktes Kongl.
Majit, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag gilla, med befallning, att Nådig Skrifvelse, i enlighet med detsamma, sådant det fin-* 8 Kongl. Maj.ts Nådiga Skrif v. N:o 86.
17 nes vid detta Protocoll bilagdt, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Fabritius, N:o 86.
I afskrift meddelad Exp.-Utsk. d. 20 Dec. 1829, KONGL.
MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständert i anledning af väckt fråga om lättad utväg till Lån-bidrag åt Fastighets-egare; gifven Stockholms Slott den 8 Dec. 182g.
Sedan fråga hos Rikets Strinder blifvit vackt, att använda Statens credit för att meddela Fastighets-egare ett af omständigheterna påkalladt Lån-biträde, och detta ämne således, oaktadt den långa tid Riksdagen varat, kommer att utgöra föremål för Rikets Ständers öfverläggningar; så bär Kongl. Majrt icke tvekat, att gifva Rikets Ständer sina tankar derom tillkänna och fästa Rikets Ständers uppmärksam - Kongl. Maj.-ts Nådiga.
Skrift’, bi.-o. 56. y liet både på den lätthet, Rikets financiela tillstånd lemnar för antagandet af ett sådant förslag och på de fördelar, som deraf skulle härflyta.
Det är öfverflödigt att vid detta tillfälle utveckla alla orsakerna dertill, att
Svenska åkerbrukets framsteg under de sist förflutna 20 åren icke i samma mon verkat till producenternas ökade välstånd.
Förhållandet är, att Landtegendomar nog allmänt fortfara att besväras med skulder, till ett räntebelopp, som medtager egarnes årliga öfverskott, och icke lemnar dem hoppet att kunna afbörda capitalen; hvilket förhållande är så mycket mera bekymmersamt , som Åkerbruks - producters fallna pris och fortfarandet af dryga daglöner, ehuru förmonliga för den arbetande classen, försvåra Jord-egarens ställning.
Man hör ofta framställas den grundsats, att Staten bör så litet som möjligt inblandas i enskilda förhållanden; men. äfven de, som yrka denna grundsats i all sin stränghet, lära medgifva, att tvingande omständigheter kunna fordra ^tillfälliga undantag, och att de understöd, som Staten lemnar någon gren af National-industrien, äro åtminstone oskadliga, då de icke förorsaka någon uppoffring åt Staten. jo Kongl, Maj.ts Nådiga Skrif v. N.o 86.
Det förslag, som blifvit framställdt, åsyftar endast att underhjelpa Jord-egare med Statens credit, och derigenom bereda dem en utväg till capitalens successiva återbetalning, som de, lemnade åt sig sjelfve, icke kunna åstadkomma.
Statens financiela tillstånd är blomstrande, hvilket dess väl ordnade räkenskaper utvisa.
Ehuru allmänna Bevillningens årliga belopp blifvit sedan år 1812 minskarit med 43o,ooo R:dr och Salpetergärden vid 1823 års Riksdag till hälften borttagen, samt ingen af ordinarie Skatterne förökad; så har likväl afkastningen af de indirecta pålagorna, utan att de blifvit förhöjda, men tvärtom i vissa fall nedsatta, så tillväxt, att för de 4 åren 1824, 1825, 1826 och 1827 Stats-Verket kunnat till Riksgälds-Contoiret aflemna ett nettoöfverskott af mer än 1,600,000 R.‘dr, efter att hafva bestridt alla för dessa år på Riks-Staten uppförda utgifter, samt derutöfver utomordentliga och oföresedda utgifter för omkring 2 Millioner R:dr, Under de sista 5 åren hafva, oaktadt.
1826 års missväxt, nära 2 millioner R:dr Silfver ingått i Banken, såsom realiseradt öfverskott af Rikets exporter öfver dess importer, utan att för detta äudamål ser - Kongl. Maj.-ts Nådiga Skri/v N. o 86.
11 skild beskattning, lån eller ständig tillökning af Sedelstocken behöft användas.
Dessa resultat, följder af ett oafbrutet inre och yttre lugn, af den friare utveckling Rikets Handelsföi hållanden vunnit, och af productionens framsteg, ådagalägga Styrelsens omsorger att bereda Staten tillgångar och att dem förvalta.
Genom de öfverskott på Stats-Verkets inkomster, som blifvit till Riksgälds-Contoiret aflemnade, och dem, som på allmänna Bevillningen inträffat, äro
RiksgäldsContoirets äldre skulder vid innevarande års slut nedsatta till ett obetydligt belopp, och Riksgälds-Contoiret har dessutom, sedan sista Riksdag, kunnat betala 2,090,00a R:dr till Canal-byggnader, och 5oo,ooo R:dr till Ström-rensningar, utan att för mer än en högst ringa del hafva behöft härtill upptaga nya lån, enligt den autorisation, som 1823 års Ständer i sådant afseende gåfvo.
Till råga på financielt oberoende hafva Rikets nu församlade Ständer uti öfverskotten på Stats-Verkets inkomster för åren 1828 och 1829, samt andra för handen varande tillgångar, funnit utväg, så väl att bestrida flera utgifter för en gång, 12 Kongl. Maj.-ti Nådiga Skrif v. N .o 86. sorn att, utan allmänna Bevillningens förhöjning eller lån, anslå nära tre Millioner Rldr till en angelägen oapital-utgifi:
Fcirsvars-Verkets iståndsättande.