Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu händer, att Riks-Stånden ej inom Tre dagar, sedan de å Rikssalen afhört den i 2G § omförmälda Rerättelse, åsämjas om Förmyndarnes antal; förordne då genast, genom sina Elekto - icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § be-> skrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om lian ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att två eller tre personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §, öfver den ordning, hvarutinnan om desse Personer bob röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voteringssedel afläggas, intilldess en bestämd pluralitet är gifven.
Hafva Riksens Ständers och Norriges Storthings val inträffat på samma Person, vare Han lagligen utkorad till Konung eller Thronföljare.
Skulle åter hvartdera Riket hafva valt en olika Person, förhälles på sätt i Biks-akten stadgas. 62 Skola Riksens Ständer, gemensamt med Norriges Storthing, jemlikt Riks-Akten, tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde Riksens Ständer sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Stånd, hvilka röste per capita om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten vallista de Män, dem han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 § stadgas, först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve utslaget.
På samma sätt fortläres med den, som näst honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfylldt; kunnande Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fulländadt är; och gälle detta val såsom Riksens Ständers beslut.
Nu händer, att Riks-stånden ej inom
Tre dagar, sedan de å Rikssalen afhört den i 26 § omförmälda berättelse, åsämjas om Förmyn - Förslag till ändringar i Grundlagarne.
19 rer, till ett Utskott, Sexton af hvarje Stånd, att medelst votering per Capita, jemlikt 53 §, denna fråga, med samma kraft och verkan som Riksens Ständers beslut, inom Två dagar afgöra, skolande sedermera den utsedde
Nämnden likaledes inom Två dagar hafva Valet förrättat, så att i alla händelser Förmyndaren eller Förmyndarne ma, inom sju dagars förlopp från Riksdagens öppnande å Rikssalen, kunna tillsättas. darnes antal, förordne då genast, genom sina Elektorer, till ett Utskott, Sexton af hvarje Stånd, att medelst votering per Capita, jemlikt 53 §, denna fråga, med samma kraft och verkan, som Riksens Ständers beslut, inom Två dagar afgöra; skolande sedermera den utsedde
Nämnden likaledes inom Två dagar hafva valet förrättat.
Aro Riksens Ständer och Norrigcs Storthing ense, vare då Förmyndare den eller de, sorn utsedde blifvit, och tillträde Styrelsen så fort ske kan.
Skulle åter valet i hvartdera Riket hafva utfallit olika, förhälles på sätt i Riks-Akten stadgas.
Kongl. Maj:ts nådiga Proposition N:o 94.
St:s Prot. 3 Sami.
Utslus Mern.
Ridd. och Ad:s Prot.] PrpcfProf' f Borgareds Prot. de" 16 SeP1' 1854‘ Bonde-St:s Prot. 1 ‘20 Förs/ni/ till lindringar i Grundlagarne.
4 Förslag till ändrad lydelse af 2 Succession»- Dör Konung i Sverige, utan att lemna Manlige Rröstarfvingar, men Hans efterlemnade
Drottning sig i välsignadt tillstånd befinner, löre Stats-Rädet Regeringen med Kongl. Magt och Myndighet, på sätt och med vilkor, 41 och 93 §§ af Regerings-Formen föreskrifva, till dess Riksens Ständer, å den tid Regerings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, då dem tillhör att om Regeringens förande sjelfva förordna.
Rlifver Drottningens Lifsfrugt af mankön, förordna då Riksens Ständer Förmyndare för den omyndiga Konungen, på sätt i 94 § af Regerings-Formen stadgadt är.
Rlifver Drottningens Lifsfrugt af Qvinnokön, träde den af Attén, som efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i ArfTöljden, på sätt 1 § utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller genom uraktlåtande af hvad denna Successionsordning uttryekeligen föreskrifver, förlorat Successions-rätt, vare Thronell ledig till nytt val, och utkore då Riksens Ständer ett nytt Konungahus. och !) §§ Successions-Ordningen. Ordtiimjen. 2.
Dör Konung i Sverige, utan att lemna Manliga Rröstarfvingar, men Hans efterlemnade
Drottning sig i välsignadt tillstånd befinner, föres Regeringen på sätt och med vilkor 41 och 93 §§ af Regerings-Formen föreskrifva, tilldess Riksens Ständer, å den tid RegeringsFormen utstakar, hunnit sammankomma, då dem tillhör, att, gemensamt med Norriges Storthing, i den ordning Riks-Akten till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige uppkomna konstitutionela förhållanden stadgar, om Regeringens förande förordna.
Rlifver Drottningens Lifsfrugt af mankön, förordnes då Förmyndare för den omyndige, Konungen, på sätt i 93 § af RegeringsFormen stadgadt är, Rlifver Drottningens Lifsfrugt af Qvinkön, träde den af Attén, som efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i arfföljden, på sätt 1 § utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen. 9, Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller, genom uraktlåtande af hvad denna Successionsordning uttryckligen föreskrifver, förlorat Successions-rätt, vare Thronen ledig till nytt val, och utkores då, på sätt i 61 § Riksdagsordningen föreskrifves, ett nytt Konungahus.
Förslag till ändringar i Grrundlagarne. 21 Anin, Vid förslagets öfverlemnande till Rikets Ständer å sistförflutna Riksdag hemställdes af Konstitutions-Utskottet, att, derest Kongl.
Maj:ts ofvanomförmälda Nådiga Proposition af den 11 Augusti 1854 icke blefve af Rikets nu församlade Ständer bifallen, äfven detta förslag skulle förfalla.
Rihang till Riks-St:s Prot. 3:dje Sami. Konst.- Utsk.
Ridd. och Ad:ns Prot. d. 4 Oktober 1854.
Preste-St:s Prot. d. 2 Oktober 1854. Borgare-St:s Prot. d. 4 Oktober 1854. Bonde-St:s Prot. d. 4 Oktober 1854. 22 Konstitutions-Utskottets Memorial JYs 4.
\:o Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Dec. 1856 kl. 6 e. in. Memorial till Rikets Ständer, med uppgift å de af samtliga Riksstånden vid innevarande Riksdag bifallna förslag lill ändringar i Grundlagarne.
Enligt de till Konstitutions-Utskottet ankomna utdrag af Riks-Ståndens Protokoll den 13 och 17 i denna månad hafva, bland de i Utskottets Memorial N:o 2 till behandling anmälda, från sistförflutne Riksdag hvilande femton förslag till ändringar i Grundlagarne, nedannämnde förslag blifvit af samtliga Riksstånden godkända och antagna: jyi 3.
Förslag till ändring af 35 § Regerings-Formen, angående förtroendesysslor, M 4.
Förslag till tillägg i 98 § Regerings-Formen och 63 § 4 mom.
Riksdags-Ordningen, angående Suppleant för Rikets Ständers Justitie-Ombudsman, J\s 5.
Förslag till ändringar i 56 och 81 §§ Regerings-Formen samt 29 § 1 mom.
Riks dags-Ordningen, angående behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne, M 7.
Förslag till ändring i 69 § Regerings-Formen, angående behandlingen af Stats-Utskottets betänkanden i vissa frågor, M 8.
Förslag till ändring af 11 och 14 §§ Riksdags-Ordningen, angående städernas representationsrätt, M 10.
Förslag till ändring i 11 och 15 §§ Riksdags-Ordningen, angående förrättande af Riksdagsmannaval för Bonde-Ståndet, M 11.
Förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdags-Ordningen, angående tillförordnandet af Bonde-Ståndets Sekreterare, M 13.
Förslag till tillägg vid 46 § Riksdags-Ordningen, angående sammanträde af Riks-Stånden för gemensamma öfverläggningar, äfvensom, i sammmanhang dermed, till ändring i 110 § Regerings-Formen samt 48 och 78 §§ Riksdags-Ordningen, — samt M 14.
Förslag till ändring i 68 § Riksdags-Ordningen, angående tiden för Revisionerna af Statsverkets, Bankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning; hvarjemte, för den händelse, att ofvannämnde förslag N:o 8 angående
Städernas representationsrätt skulle hafva af ett eller annat Riksstånd blifvit afslaget eller icke vunne Konungens Komtitutiom-Utskottets Memorial JYt 4. 23 stadfästelse, samtliga Riksstånden antagit förslaget N:o 9 till ändring i 14 § Riksdags-Ordningen, angående Representationsrätten för Stockholm; hvilket sistnämnda förslag, i händelse af Riksståndens och Konungens bifall till förslaget N:o 8, således komme att förfalla.
Deremot hafva öfriga förslagen N:o 1, 2, 6, 12 och 15, till följd af ett eller flera Riksstånds beslut förfallit; hvilket Utskottet får härmed vördsamt anmäla.
STOCKHOLM, Tryckt hos E. Westrell 1856.
Konslitutions-Utskottets Memorial N:o 5.
Ank. till Exp.-Utsk. d. S Febr. 1857, kl. 11 f. m.
Memorial lill Mikels Ständer, med utlåtande om Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående förändring i och tillägg till Riks-Akten af den 6 Augusti i8i5.
Genom remiss från samtliga Riks-Stånden har Konstitutions-Utskottet fått sig uppdraget, att afgifva utlåtande om Kongl. Majits under den 9
December nästlidet år till Rikets Ständer atlåtna nådiga proposition N:o 33, hvaruti, — efter det Kongl. Maj:t uti nådig proposition den 11 Augusti 1854 gifvit Rikets då församlade Ständer tillkänna, att Kongl. Majit, som till Norriges Storthing aflåtit nådig proposition om förändring af de i Riks-Akten förekommande bestämmelser om sältet för Riks-styrelsens förande i vissa fall, jemväl vore sinnad att vid innevarande Riksdag enahanda proposition till Rikets Ständer afgifva; i sammanhang hvarmed Kongl. Majit emedlertid till antagande af Rikets Ständer framställt förslag till de ändringar i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, som af den ifrågasatta förändringen i Riks-Akten skulle blifva en följd, och hvilket förslag, upptaget i Konstitutionsutskottets nyligen aflåtna memorial N:o 3, kommer alt vid denna Riksdag blifva föremål för ytterligare grundlagsenlig behandling; — Kongl. Majit, i enlighet med Sin sålunda redan förut tillkännagifna afsigt och på grund af de derför då anförda skäl, föreslagit Rikets Ständer, det antagas må följande ”Förordning, angående förändring i och tillägg till Riks-Akten.” § 1- Om vid något tillfälle, då det, efter bestämmelserna i Sveriges och Norriges Grundlagar samt Riks-Akten, hitintills tillkommit Sveriges och Norriges InterimsBih. till R.
Prot. 1856 $ 1857. 3 Sami. 3 Haft. 1 2 Konstituiions-Utskoltets Memorial N:o 5. regering att förestå Rikenas styrelse, Thronföljaren uppnått aderton år, skall han såsom Regent riksstyrelsen under tiden föra.
Har ej Thronföljaren denna ålder uppnått, eller är Han hindrad att Rikenas styrelse öfvertaga, förordne Konungen i sammansatt stats-råd lill Regent annan till tlironföljden berättigad Prins, den der nämnde ålder hunnit.
Är icke sådant förordnande af Konungen gifvet, eller är den förordnade Regenten hindrad att styrelsen utöfva, tillträde den till tlironföljden närmast berättigade Prins, som fyllt aderton år, styrelsen som Regent, samt, om han är derifrån hindrad, den närmast efter honom till tlironföljden berättigade Prins, hvilken nämnde ålder uppnått, och så vidare efter arfföljden.
Finnes ej Prins, som, efter hvad här ofvan är bestämdt, kan Rikenas styrelse öfvertaga, tillträdes den af Sveriges och Norriges Interims-regering.
Regent, som af Konungen är förordnad, afträde styrelsen till Thronföljaren, så snart denne fyllt aderton år, eller det hinder upphört, som vållat, att han ej förut kunnat styrelsen såsom Regent emottaga.
Regent, som icke är af Konungen förordnad, afträde styrelsen, då den af någon till tlironföljden närmare berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas.
Interims-regering afträde styrelsen, då den af någon till tlironföljden berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas. § 2.
1 stället för de i 7 § Riks-Akten, sådan denna § blifvit antagen i Sverige af Konungen och Rikets Ständer den 8 Maj 1841 samt i Norrige genom Riks-Aktsbestämmelse af den 2 April 1845, befintliga föreskrifter, rörande Sveriges och Norriges Interims-regerings sammansättning och ärendenas behandling af densamma, stadgas:
Interims-regeringen skall bestå af åtta ledamöter, nemligen:
Från Sverige: Justitie-Stats-Ministern, Stats-Ministern för utrikes ärendena samt två Stats-råd; och Från Norrige: Norrske Stats-Ministern, de två Stats-råd, sorn äro i'Stock holm, samt ytterligare ett antingen ordinarie eller särskildt tillförordnad t Stats-råd.
De Stats-råd, som sålunda skola blifva medlemmar af Regeringen, kallas dertill af Konungen, eller i annat fall utväljes i Sverige af Stats-rådet och i Norrige af den der varande Regering.
Med så väl Svenska sorn Norrska sakers föregående beredning och granskning förhålles efter de i hvartdera Riket gällande föreskrifter.
I Interims-regeringen skola de Svenska ärendena af den Svenska föredragande, till hvars befattning de höra, föredragas, i protokoll fattas och expedieras på Svenska språket, och de Norrska ärendena af den Norrska Stats-Ministern föredragas, i protokoll fattas och på Norrska språket expedieras.
Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5. 3 Saker, som angå båda Rikena och ej genom sin natur tillhöra något särskildt departements handläggning, föredragas af Siats-Ministern för utrikes ärendena och expedieras till hvartdera Iliket på dess språk, lill Sverige genom bemälde föredragande och till Norrige genom dess Stats-Minister.
Diplomatiska ärenden föredragas äfven af Siats-Ministcrn för utrikes ärendena och införas i ett särskildt protokoll.
Ärendena afgöras genom de liesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget.
Interims-regeringcn skall hafva sitt säte i Stockholm, der ej sådana hinder möta, som göra det antingen omöjligt eller vådligt.
I Interims-regeringen skall för ärender, sorn angå hegge llikena, Sveriges Justitie—Stats-Minister eller Norriges Stats-Minister vara ordförande, hvar sin vecka.
Om ilen Stats-Minister, hvilken ordförandet tillkommer, har förfall, uppträder i hans ställe den främste närvarande Regerings-ledamoten från det Rike, hvartill den hindrade hörer.
Då ärender förekomma, hvilka angå del ena Riket särskildt, föres ordet af den främste bland dess närvarande Regerings-ledamöter.
I Interims-regeringens sammanträden skall alltid antalet af medlemmar från hvartdera Iliket vara lika.
Ej må beslut fattas, der icke minst två ledamöter från hvartdera Riket äro tillstädes.
Vid alla de tillfällen, då det efter Sveriges och Norriges Grundlagar samt Riks-Akten hitintills ålegat hegge Rikenas Stats-råd att sammankalla Rikets Ständer i Sverige och Storthing i Norrige, för att om Regeringen förordna, skall detta åliggande hädanefter tillhöra Regent eller Interims-regering.
Underlåter Regent eller Interims-regering att verkställa sådan kallelse, lörfares som för sådant fall i hvartdera Rikets Grundlag är stadgadt.” Sedan Rikets sednast församlade Ständers Konstitutions-Utskott, i Memorial N:o 47 den 4 September 1854, afgifvit utlåtande öfver de af Kongl. Majit i förutnämnde nådiga proposition den 11 Augusti samma år föreslagna ändrade stadganden i Svenska Grundlagarne, som i allo motsvara hvad här ofvan intagna förslag till Förordning i 1 och 3 §§ i afseende på Sverige innefattar; dervid Utskottet funnit 4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5. sig böra till bedömande upptaga sjelfva frågan om giltigheten af de grunder, pa hvilka så beskaffade ändringar och tillägg i Riks-Akten, som de nu föreslagna, skulle anses vara erforderliga, så att, vid beredningen af förslaget till ändringar i Grundlagarne, jemväl kunde tillses, om dessa ändringar voro i följd af de genom Sveriges och Norriges förening uppkomna förhållanden nödiga; så och då det al bemälde Utskott sålunda beredda ärende blifvit till afgörande vid nu ingångna Riksmöte hänskjutet och ännu på Rikets Ständers pröfning beror, anser nu varande
Konstitutionsutskott sig icke böra såsom föremål för sitt utlåtande upptaga innehållet af omförmälde 1 och 3 §§ i ofvannämnda Författnings-lorslag, i annan måtto, än att Utskottet har att tillse och sig yttra, huruvida emot uppställningen och ordalydelsen af dessa stadganden något må vara att erinra.
Hvad som deremot i förevarande Författnings-förslag legat utom gränsen för Utskottets vid förlidna Riksdag afgifna utlåtande, är innehållet af 2 §. som bestämmer Interims-regeringens sammansättning och ordningen för dess verksamhet; i hvilket ämne Svenska Grundlagarne endast skulle innehålla hänvisning till Riks-Akten.
Härom bör således Utskottet nu hufvudsakligen sig yttra.
Maj:ts nådiga förslag i denna del afser, att föreskrifterna i 7 § af Riks-Akten, enligt dess genom beslut i Sverige den 8 Maj 1841 och i Norrige den 2 April 1845 ändrade lydelse, skulle dels undergå förändring i så måtto, att antalet af Interims-regeringens ledamöter, som är bestämdt till tjugu, eller Svenska Stats-rådets tio ledamöter och lika antal från Norrige, blefve inskränkt til! åtta, nemligen från Sverige de begge Stats-Ministrarne jemte två Stats-råd, samt från Norrige dess Stats-Minister och de tvänne Stats-råd, som äro i Stockholm, samt ytterligare ett ordinarie eller särskildt tillförordnadt Stats-råd; dels ock erhålla de tillägg, att de Stats-råd, sorn sålunda höra blifva medlemmar al Interims-regering; skola dertill kallas af Konungen eller i annat läll utväljas, i Sverige af Stats-rådet och i Norrige af den dervarande Regering; att föreskriften, det
Interims-regeringen skulle hafva sitt säte i Stockholm, komme att gälla, der ej sådana hinder möta, som göra det antingen omöjligt eller vådligt; att om den Stats-Minister, hvilken det tillkommer alt föra ordet, har förfall, skall i hans ställe uppträda den främste närvarande Regerings-ledamoten från det Rike, hvartill den hindrade hörer; att då ärender förekomma, hvilka angå det ena Riket särskildt, skall ordet föras af den främste bland dess närvarande Regerings-ledamöter; samt att beslut ej må lättas, der icke minst två ledamöter från hvartdera Riket äro tillstädes.
Vid Riks-aktens tillkomst, då stadgandet i 7 § angående Interims-regeringens sammansättning borde, så vidt möjligt vore, ställas i förenlighet med den föreskrift i Sveriges Regerings-lörm, till hvars förändrande något förslag då icke fanns i grundlags-enlig ordning förheredt, att nemligen i de fall, hvarom nämnde § handlar.
Stats-rådet i dess helhet skulle föra Riks-styrelsen, bestod Stats-rådet af nio Konslilutions- Utsko^els Memorial N:o 5. 5 ständige ledamöter jemte den för hvarje tillfälle föredragande Stats-sekreteraren, eller tillsammans tio medlemmar; til! likhet hvarmed således äfven de Norrske ledamöternes antal i Interims-regeringen mäste bestämmas, under anvisning i Riks-akten till begagnande af utvägen, att Stats-råd kunde, utöfver det i Norrska grundlagen bestämda antal ordinarie Stats-råds-ledamöter, särskildt tillförordnas.
Sålunda af tvingande tillfällig orsak, icke i följd af pröfvad och gillad grundsats om det stora antalets verkliga behöllighet eller lämplighet, tillkom detta stadgande, att
Interims-regering skulle af tjugu personer utgöras.
Vid den förändring af denna g i Riksakten, som påkallades af Svenska Regerings-Formens år 1840 beslutna ändring medelst Hof-kanslers- och Stats-sekreterare-embetenas upphörande, det ständiga Stats-rådets utvidgande till antal af tio ledamöter och föredragningens öfverflytlning till Departements-chefer, ifrågasattes icke någon annan rubbning i Riks-aktens lydelse, än som häraf var nödvändig följd; dertill då icke eller förberedelse var gjord genom förslag till ändring af de särskilda stadganden i Svenska grundlagarne, hvilka med Riks-aktens föreskrifter om
Interims-regerings tillvaro och verksamhet kunna ega beröring.
Nu deremot är, medelst Kongl. Maj:ts redan omförmälda, till slutlig behandling å denna Riksdag hänskjutna Nådiga förslag till ändring i Svenska grundlagarne, i afseende på sättet för Riks-styrelsens förande i vissa fall, den väg banad, der, så vidt sistnämnde förslag vinner Rikets Ständers bifall, tillfälle första gången gifves att obehindradt taga under pröfning frågan om lämpligheten af Riks-aktens bestämmande rörande antalet ledamöter i Interims-regering och besluta ändring deri.
Emot inskränkning af Interims-regeringens ledamöters antal finnér Utskottet icke något vara att erinra.
Huru vidt söndrade åsigterna än mången gång visa sig i frågor, som närmast röra anordnandet af de vigtigaste detaljerna i samhälls-författningen, torde dock anledning icke vara att betvifla, det ju meningarne skola sammanstämma i erkännande deraf, att den myndighet, hvilken såsom en enhet, bestämd att motsvara den monarkiska principens högsta tillämpning, skall i den frånvarande eller af annan orsak från utöfningen af sitt höga kall hindrade
Konungens ställe föra de förenade rikenas styrelse, icke lämpligen kan sammansättas af så betydligt antal personer, som nu är för Interims-regering bestämdt; — ett antal för högsta verkställande maktens samverkande organer, som icke ens i nutidens republikanska styrelse-former finner sin motsvarighet.
Antalet af hvartdera rikets Statsråds i sådan Interims-styrelse deltagande ledamöter synes icke behöfvas större, än det, som redan finnes i 45 § af Svenska Regerings-Formen stadgadt för de deruti uppgifna läll, da Konungen är föranlåten att förordna om Regeringens förande under Hans frånvaro, nemligen ett antal af fyra Regerings-ledamöter, så att
Interims-regeringens hela sammansättning bestode af åtta ledamöter.
— Likaledes anser Utskottet de föreslagna tilläggen, angående Regerings-ledamöternes utväljande, Interims - 6 Konstitutions-Ulskottets Memorial N:o 5. regeringens samlings-ort samt Ordförande-befattningen och det för ärenders afgörande erforderliga antal ledamöter vara behöfliga och lämpliga.
Om ock för öfrigt Riks-aklens nu gällande stadganden beträffande Interimsregeringens verksamhet och ärendenas beredande till föredragning, i hvilket sednare hänseende betydlig skiljaktighet för de hegge rikena enligt deras särskilda grundlagar förekommer, skulle anses gifva rum för önskningar äfven om annan förändring eller tillvägabringande af större fullständighet i delar, hvilka icke egentligen höra till de i Kongl. Majds
Nådiga förslag väckta frågor och följaktligen nu ligga utom den genom remissen från Riks-stånden anvisade gränsen för Konstitutions-Utskottets utlåtande, synas dock de i 2 § af förslaget upptagne ändringar och tillägg i Riksakten, angående hvilka Utskottet sålunda särskildt sig yttrat, icke vara af beskaffenhet att stå i oskiljaktigt sammanhang med hvad för öfrigt kunde linnas vid Riksaktens förbättring i nyssantvdda hänseende att önska, eller att i någon mån ligga i vägen för framtida bemödande att vinna sådant mål; och lärer således icke eller för den, som kunde hafva redan nu velat emotse åtgärd till mera genomgripande ändring eller tillägg i grundbestämmelserna för unions-styrelsen, derom svårligen skulle vara att förmoda uteblifvande af den större menings-skiljaktighet, hvarigenom framgången af förslaget i dess helhet blefve mera tvifvelaktig, den mindre omfattande syftningen af förevarande förslag icke böra gälla såsom hinder för dess antagande.
Utom de nu omförmälda, i förslagets 2 § afsedda ändringar i 7 § af Riksakten, hvilka redan genom sjelfva ordalydelsen tydligen gifva sig tillkänna, såsom åsyftande att antingen i stället för redan befintligt stadgande gifva en till ämnets beskaffenhet motsvarande ny föreskrift, eller ock meddela bestämmanden, hvilka hitintills alldeles saknats, framstår, såsom följd af inskränkningen i antalet af Svenska Stats-råds-ledamöterna i Interims-regeringen, en väsendtlig ändring i den nu stadgade ordningen i hvad angår ärendenas föredragning.
Riks-aktens ursprungliga lydelse upptog, såsom redan är omförmäldt, föredraganderne för Svenska ärenden, Statssekreterarne, såsom ledamöter i Interims-regeringen.