Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig vilja närmare den instundande riksdagen, i sammanhang med pröfningen af blifvande framställning från Akademien om anslag åt densamma under nästa statsregleringperiod, taga i öfvervägande frågan om reglering af Akademiens Sekreterares då endast för tidpunkten till 1863 års slut bestämda lönevilkor, — Akademien, med anledning häraf, i underdånighet anfört: att som ifrågavarande sekrelerareljenst vore ytterst maktpåliggande och trägen, synnerligast lill följd af den vidsträckta expedition af utlåtanden, handlingar och bref, som af sekreteraren måste, jemte hans öfriga åligganden, skötas, ansåge Akademien, med hänsigt jemväl till de dyra lefnadskostnaderna i hufvudstaden, sekreterarens, enligt ofvanberörda nådiga bref, nu med 3,500 Riksdaler från Statsverket utgående lön böra höjas lill 4,000 R:dr, på det att hans lön, inberäknadt det kontanta belopp af 1,000 Riksdaler, som å Akademiens stat finnes för honom uppfördt, måtte bringas lill likhet med hvad för föreståndarne vid landtbruksinstituten blifvit bestämdt, eller 5,000 Riksdaler. — — — — — — — —*■ — — — —> — — — — — Departements-Chefen anhöll härvid i underdånighet att få upplysa, det Landtbruks-Akademiens sekreterare för närvarande och intill 1863 års slut åtnjuter följande löneinkomster, nämligen: på Akademiens stat, jemte boställsrum, kontant lön ... 1,000 R:dr. samt från anslaget till befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna- näringar : a) af det belopp, 4,880 Riksdaler, som till Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-komité, enligt Kongl, brefvet den 25 Januari 1861, utgår 2,800 » b) enligt nådiga brefvet den 28 Mars innevarande år ett belopp, motsvarande det personela arfvode, som, jemlikt nådigt bref af den 25 Januari 1842 varit Akademiens förre Sekreterare, Nathhorst, från de till manufakturernas befrämjande under Commerce-Collegii förvaltning ställda medel beviljadt 1,000 » Summa 4,500 R:dr.
Bil. N;q 6 (ill Kongl.
Maj.ts Nåd■ Prog. N:o t, örn Statsverket 1862. 47 Beträffande först de äskade anslagen till byggnader vid Ultuna landtbruksintitut, fann Stats-Rådet, efter granskning af de redan vid förra riksdagen företedda handlingar och förslag i ämnet, sig nu böra tillstyrka, att framställning lill Rikets Ständer måtte ske om anvisande af det för uppförande af en stallbyggnad utaf gråsten erforderliga belopp, hvilket, med någon jemkning i den beräknade kostnadssumman, antogs i jemnadt tal uppgå till 18,000 Riksdaler, att såsom anslag för en gång utbetalas under år 1864; hvarjemte Stats-Rådet hemställde, att till Rikets Ständers pröfning måtte öfverlemnas, huruvida tillgång jemväl skulle kunna beredas till bekostande af den ifrågasatta, till boningshus med lärosalar, laboratorier, rum för elever, m. m. afsedda, större byggnaden, hvars uppförande ostridigt skulle bidraga att bringa institutet i mera fullständigt och ändamålsenligt skick.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t vid nästlidne riksdag föreslagit, samt då nyttan och behofvet af en agrikulturkemisk försöksanstalt invid rikets hufvudstad vunnit allmänt erkännande från ett betydligt antal af Hushållnings-Sällskapen i länen, ansåg Stats-Rådet, att, för fullständigande och fortsättning af de, för en sådan anstalts verksamhet vid Landtbruks-Akademiens experimentalfält redan vidtagna åtgärder, medel borde hos Rikets Ständer äskas.
Enär jemväl öfriga af LandlbruksAkademien ifrågasatta anslag för ett mera ändamålsenligt ordnande af nämnde experimentalfält, med dithörande byggnader, syntes vara nödiga för alt detsamma skulle kunna motsvara sin bestämmelse, tillstyrkte Stats-Rådet, alt 45,300 Riksdaler måtte hos Rikets Ständer föreslås att härtill utgå under nästa statsregleringsperiod med en tredjedel om året; äfvensom att, till betäckande af de årliga utgifterna, — ibland hvilka likväl intendentens aflöning syntes, med beräknande af honom såsom boende vid experimentalfältet tillgodokommande fördelar in natura, böra minskas med 1,000 Riksdaler, — måtte af Rikets Ständer äskas 5,300 Riksdaler, med hvilket belopp anslaget ti|l »befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar» skulle ökas.
Då de af Styrelsen för Alnarps landtbruksinstitut ifrågasatta anslag, dels årligen lill aflöningars förhöjande och andra utgifter, dels för en gång till nya byggnadsföretag, skulle påkalla ett betydligt tillskott ifrån statsverket, hvilket så kort efter institutets första ordnande enligt dep vid statsanslagets beviljande derför uppgjorda plan icke bort vara att emotse, fann Stats-Rådet, med afseende jemväl å hvad Landtbruks-Akademiens Förvaltningskomité i ämnet anfört, sig icke kunna biträda de framställda yrkandena till den omfattning, institutets styrelse ifrågasatt; men emedan det för landtbruket inom södra delen af landet vore af stor vigt, att icke Alnarps landtbruksinstitut, i saknad af nödiga förbättringar och inrättningar, stadnade i sin utveckling, syntes medel böra beredas till sådana utgifter, som vore af angelägnaste bekaffenhet, eller åsyftade besparing i årlig arbetskostnad, eller afsåge jordens väsendtligare förbättrande, hvarigenom snart nog förhöjda inkomster till nödiga utgifters bestridande borde kunna påräknas, hemställde Stats-Rådet, det Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer dels att anvisa för en gång, till utgående under år 1864: 48 Bit.
Prop. N;o 1, om Statsverket 1862 till en agrikultur-kemisk försöksanstalts ordnande 13,000 R:dr. till anskaffande al en lokomobil, jemte tröskverk af bästa sort, hvilkas användning, äfven oberoende af nya ekonomi-byggnaders uppförande, borde medföra en årlig nedsättning i arbetskostnaden , 10,000 » bidrag lill i laga ordning beslutad kyrkobyggnad 7,500 » tillhopa 30,500 R:dr. dels, för nästa statsregleringsperiod, till grunddikning och mergling af den del utaf åkerjorden, som är afsedd att under samma tid slik förbättring undergå, 4,000 R:dr årligen, eller för alla 3 åren tillhopa 12,000 R:dr. dels ock årligt bidrag till den agrikultur-kemiska försöksanstalten, att å anslaget lill »Befrämjande af jordbruk och landlmanna-näringar» uppföras . . . 4,500 R:dr.
Enär landlbruksskolor, med bidrag af allmänna medel, för närvarande voro i verksamhet inom rikets alla län, syntes giltig anledning vara förhand att inskränka upprättandet af dylika undervisnings-anstalter till endast de fall när länens invånare, vare sig genom Landstingen, Hushä
I In i ngs -Sällskapen eller enskilde föreningar, vilja tillskjuta lika belopp med det från statsverket; och som, efter det den under Edvard Nonnens ledning förut varande skolan vid Degeberg, som haft sig anslagne 7,500 Riksdaler, eller 3,500 Riksdaler mera än öfriga landtbruksskolor, komme, i följd af Nonnens frånfälle, att den 24 Oktober nästkommande år upphöra, anledning saknades att för en annan landtbruksskola i Skaraborgs län beräkna större anslag än det vanliga, men framställning ifrån flera län, och äfven ifrån Skaraborgs, skett om ytterligare inrättande af dylika skolor, tillstyrkte Stats-Rådet, att, för beredande af tillgång till anslag, under nyssnämnda vilkor om tillskott ifrån orten, åt ytterligare tre landtbruksskolor, ehvad de inrättas hufvudsakligen lika med de nu ordnade, eller, såsom Landlbruks-Akademien för en föreslagit, med särskildt fäsladt afseende å bildandet af diknings-förmän och ängsvattnare, måtte, med beräkning af förberörda besparing på anslaget till Skaraborgs län, hos Rikets Ständer äskas en tillökning i anslaget till »Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar» med 2,500 Riksdaler.
Lika med Landtbruks-Akademien hemställde Stats-Rådet, att, till stipendier åt sådane personer, som efter vederbörande Hushållnings-Sällskaps förslag, kunde af Akademiens Förvaltningskomité utsändas till enskilda, väl förvaltade mejerier, för att, efter der genomgången fullständig lärokurs, sedermera kunna inom olika delar af riket gagna mejerihandteringen, måtte jemväl å anslaget till »Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar» uppföras 3,000 Riksdaler.
I sammanhang med behandlingen af frågan om de åtgärder, som till fårskötselns befrämjande borde föreslås, anmälde Departements-Chefen, att, enligt af honom infordrad och sedermera ingången upplysning, antalet af de får, som vid statens schäferier för närvarande finnas underhållna, utgör omkring 700, deraf 44 baggar, till Bil.
49 till ett för alla djuren sammanräknadt värde af omkring 10,000 Riksdaler Riksmynt.
Stats-Rådet, som, lika med Landtbruks-Akademien, ansåg bibehållandet såsom en statens tillhörighet af de nuvarande hos enskilde personer utsatta schäferierna icke vara ändamålsenligt, men likväl fann det böra tagas under öfvervägande, huruvida icke vid hvartdera af rikets bägge landtbruks-institut borde finnas en uppsättning får af god race, hvilken på statens bekostnad lämpligen kunde anskaffas, tillstyrkte en framställning till Rikets Ständer, att de, jemte medgifvande af försäljning utaf de nu bildade schäferierna, antingen på föreslaget sätt eller vid offentliga auktioner, och köpeskillingens användande till införskaffande af nya djur utaf racer, som tillvunnit sig större förtroende, måtte till bidrag vid inköpen, hvilka till en början torde böra ske i mindre omfattning, anvisa årligen 2,000
Riksdaler för instundande statsregleringsperiod, att ingå i anslaget till »Refrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar».
Då angeläget vore att söka åstadkomma förbättringar i fisher i-när in g en, hvilken, om den ändamålsenligt bedrefs, borde blifva en rik inkomstkälla för en stor del af rikets befolkning, tillstyrkte Stats-Rådet, att anslag för de af LandtbruksAkademien i sådant hänseende föreslagna åtgärder måtte hos Rikets Ständer äskas och anslaget till »Fiskeri-näringens understöd» derföre ökas, ej mindre med de nu å Riksgälds-Kontoret till vetenskapliga undersökningar anvisade 1,000 Riksdaler, utan ock med ytterligare 5,500 Riksdaler, eller tillhopa 6,500
Riksdaler årligen, under instundande statsregleringsperiod.
Det anslag af 500 Riksdaler, som Landtbruks-Akademien för en gång jemväl äskat, ansåg Stats-Rådet böra kunna, utan behof af särskild framställning till Rikets Ständer, beredas från befintliga tillgångar inom hufvudtiteln.
Stats-Rådet, som icke biträdde det af Akademien väckta förslag till successiv lönetillökning efter vissa års tjenstgöring för de s. k.
Agronomerna, eller LandbruksIngeniörerne, hemställde deremot, att, på det en löneförhöjning af 1,500 R:dr måtte fortfarande, såsom hittills, kunna tilldelas hvardera af de två äldste bland dem, anslaget till »Agronomer och deras elever» måtte för sådant ändamål föreslås att ökas med 5,000 R:dr årligen, hvarigenom de till ofvanberörde löneförhöjning mu anvisade medel kunde disponeras till de tre Landtbruks-stipendiater, som Akademien hemställt måtte antagas, äfvensom till bekostande af de resor, hvilka desse, för vinnande af praktisk undervisning, borde med Agronomerne företaga.
Med afseende å det ej mindre af Landtbruks-Akademien och StamholländeriStyrelsen, än af nionde allmänna Landtbruksmöte! uttalade förord för utdelande af högre prisbelöningar vid Landtbruksmötena, tillstyrkte Stats-Rådet, att hos Rikets Ständer måtte äskas till sådana belöningar för husdjur, redskap och - machinerier samt ladugårdsprodukter, sädesslag och andra jordbruksalster, ett emot det hittills å Riksgälds-Kontoret anvisade anslag fördubbladt belopp, eller 6,000 Riksdaler, att Bih. lill R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 7 50 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862. för åren 1864—1866 upptagas ibland de till »Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-naringar» auslagna medel; äfvensom ett ytterligare belopp af 3,000
Riksdaler årligen till premier för utmärktare djur, uppdragna med särskildt fåstadt afseende å köttproduktion, att utdelas efter de närmare bestämmelser, Kongl.
Deremot fann Stats-Rådet förslaget om utdelande af premier och hedersbelöningar för utmärktare mindre jordbruk icke vara af den vigt, alt, med afseende å de betydliga anslag till landtbrukets befrämjande, som för öfrigt begäras, framställning derom lill Rikets Ständer borde ske.
Majit torde vara sinnad att, sedan den väckta frågan om uppförande å Landlbruks-Akademiens tomt a( en byggnad, som skulle inrymma, icke blott lokal för slöjdskola, industri-utställningar och geologiskt museum, utan ock för utställning af landtbruksredskap, hunnit blifva af vederbörande myndigheter slutligen handlagd och till Kongl. Majit inkommit, derom aflåta nådig proposition till Rikets Ständer, ansåg Stats-Rådet Akademiens vilkor liga framställning om särskildt anslag till utställningslokal icke böra föranleda vidare åtgärd, likasom icke heller Akademiens anmälan om bibehållande af reseunderstöd för jordbrukets vetenskapliga eller praktiska studium, dertill Rikets Ständer redan vid sednaste riksdag anvisat medel, som blifvit i Riksstalen uppförda under anslaget till »Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar».
I betraktande af det betydliga belopp, som skulle erfordras för att, enligt Stamholländeri-Styrelsens förslag, utbilda Stamholländerierna så, att de, till beskaffenhet och antal, kunde på förädlingen af landets boskap utöfva fullt verksamt och välgörande inflytande; och då den genom Stamholländeriernas inrättande åstadkomna väsendtliga nytta af ädla boskapsracers införande i landet numera vore mera allmänt insedd och jemväl framkallat enskilde större jordegares samverkan för enahanda mål, så att ytterligare åtgärder i samma riktning företrädesvis torde åt den enskilda omtanken eller åt föreningar inom orterna böra öfverlernnas, ansåg Stats-Rådet sig icke böra biträda det af Stamholländeri-Styrelsen nu framlagda omfattande förslag
•för instundande statsregleringsperiod; men då betydlig fördel skulle vinnas genom fortsatta inköp förnämligast af goda afvelsdjur ulaf utmärktare racer, samt deras spridande tili olika delar af landet, genom uppställandet antingen vid Stamholländerierna eller hos enskilde, tillstyrkte Stats-Rådet, att för nämnda ändamål borde hos Rikets Ständer äskas uppförande under instundande statsregleringsperiod å anslaget till »Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar» af enahanda belopp, som vid förra riksdagen å Riksgälds-Kontoret anvisades, eller 10,000 Riksdaler årligen.
I anledning af Stijrelsens för Svenska Trädgårdsföreningen ofvanupptagna framställning tillstyrkte Stats-Rådet i underdånighet, att Kongl.
Majit mätte i nåder föreslå Rikets Ständer att för deruti omförmälda ändamål bevilja Svenska Trädgårds - Bil.
SI föreningen, utöfver det nämnda Förening till underhåll af dess elevskola redan tilllagda och å Sjette Hufvudtiteln uppförda belopp, ett ytterligare årligt anslag derå af 4,300 Riksdaler under nästinstundande statsregleringsperiod, mot samma vilkor som hittills, nämligen att Föreningen, så vidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare och, jemte behörig redovisning för det erhållna statsbidraget, till Landtbruks-Akademien årligen afgifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd, samt om öfriga föremål för föreningens verksamhet.
Med afseende å vigten deraf, att vid Sekreterarebefattningen hos LandtbruksAkademien kunna fästa en man, som innehade de för behöriga skötandet af denna maktpåliggande tjenst erforderliga, mera sällan hos en och samma person förenade egenskaper af vetenskaplig bildning, skriftställareförmåga och erfarenhet såsom praktisk jordbrukare, och som derigenom kunde på utvecklingen af landtbruket och dess binäringar utöfva ett omfattande och gagneligt inflytande, hemställde Stats-Rådet i underdånighet, att Kongl.
Maj:t, på det bemälde Sekreterares kontanta årliga löneinkomster måtte kunna hringas till ett sammanlagdt belopp af 3,000 Riksdaler, täcktes hos Rikets Ständer i nåder äska en tillökning i anslaget till »Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar» af 300 Riksdaler.
Beträffande anslag till de geologiska undcrsöhningarnes fortsättande och utgifvandet af derpå grundade kartor, hemställde Stats-Rådet, det Kongl. Maj:t måtte derom aflåta särskild framställning till Rikets Ständer, men emedlertid föreslå afsättandet af de för ändamålet nödiga medel, att ingå i anslaget till »Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar» för instundande slatsregleringsperiod, dels med de 50,000
R:dr, som för närvarande äro, till undersökningarne, å Riksgälds-Kontoret anvisade, dels med ett ytterligare tillskott af 20,000 R:dr årligen, C.
Undervisning s-anstalter får Slöjderna.
Departements-Chefen anmälde i underdånighet, att Styrelsen för Teknologiska Institutet inkommit med underdånig ansökan om tillökning i institutets årsanslag, till förstärkande af lärarekrafterna genom delning af professionen i de matematiska och mekaniska ämnena, äfvensom till arfvoden åt extra lärare och bestridande af högre kostnad vid kemiska laboratorium, samt till diverse utgifter; varande, med beräkning af den tillgång, som skall uppkomma genom förut beviljade hyresmedels indragning från och med det institutets nya hus blifver färdigt, det erforderliga tillskottet upptaget till 6,000 Riksdaler årligen; men då frågan om berörda, äskade, nya anslag vore i viss mån beroende af Kongl. Maj:ts blifvande beslut i följd af 52 Bil.
N:o 5 lill Kongl. Majrts Nåd.
Rikets Ständers vid sistlidne riksdag gjorda framställning angående förändringar i institutets organisation, hvarom Kommers-Kollegii öfver framställningen infordrade underdåniga utlåtande ännu icke inkommit, hemställde Departements-Chefen, — deruti Stats-Rådets öfrige ledamöter äfven instämde, — att Kongl. Maj:t, som framdeles torde vilja till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i frågan, nu endast måtte föreslå, att för uppgifna ändamålet blefve beräknade 6,000 Riksdaler om året.
Sedan Departements-Chefen ytterligare anmält, att den af Styrelsen för den af Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättade Söndags- och Aftonskola väckta, inför Kongl. Maj:t förut i underdånighet anmälda fråga om uppförande å LandtbruksAkademiens nuvarande tomt af en byggnad, som skulle inrymma icke blott slöjdskolan, utan äfven lokal för slöjd- och industri-expositioner, utställning af Landtbruks-Akademiens samlingar af åkerbruksredskap, äfvensom geologiskt museum, ännu icke hunnit slutligen beredas, enär ifrån Stockholms stads myndigheter icke inkommit yttranden, huru stor andel i kostnaden som staden ville öfvertaga, hemställde Stats - Rådet emellertid att Kongl. Maj:t ville hos Rikets Ständer föreslå, att den andel i byggnadskostnaden, som beräknats skola af statsverket gäldas, jemte upplåtande till Landtbruks-Akademien af det åt Teknologiska Institutet för närvarande begagnade hus, måtte, i afbidan på den proposition i ämnet, som Kongl. Maj:t torde vilja afgifva, vid statsregleringen beräknas med 300,000 Riksdaler, att utgå under tre år, med en tredjedel under hvartdera året.
Befrämjande i allmänhet af Slöjderna.
Med afseende å det goda inflytande på yngre slöjd- och näringsidkares utveckling, som visat sig af re seunder stöd, beviljade åt sådane arbetare t näringsyrkena, hvilka i främmande länder önska att vinna ökade insigter och konstfärdighet, hemställde Stats-Rådet, att Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer äska uppförande, under instundande statsregieringsperiod, på Sjette Hufvudtitelns * anslag till »Befrämjande i allmänhet af Slöjderna», af det belopp, som för närvarande till nämnda ändamål utgår från Riksgälds-Kontoret, eller 3,000 Riksdaler årligen; äfvensom Stats-Rådet tillstyrkte enahanda åtgärd i fråga om de 1,500 Riksdaler om året, som å Riksgälds-Kontoret äro anvisade till slöjdexpositioners befrämjande, hvilka medel väl under de sednare åren icke blifvit anlitade, men hvilkas gagneliga användande vore att emotse, allenast lämplig lokal till större dylika expositioner kunde beredas.
I öfverensstämmelse med hvad som vid beräkningen af statsverkets inkomster blifvit angående inkomsttiteln »Ordinarie räntan» beslutadt, hemställde StatsRådet, att de under anslaget till »Befrämjande i allmänhet af Slöjderna» uppförda indelta räntor, till upptaget belopp af 1,450 Riksdaler, måtte från Riks-Staten uteslutas. Bil.
Prop, N:o 1, om Statsverket 1862. 83 E.
Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart. i:o Kommers-Kollegii underdåniga skrifvelser af den 4 Juli och 12 Augusti detta år, innefattande anmälan, hurusom Direktionerne för Navigationsskolorna i Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Hernösand, med anledning af vederbörande lärares gjorda framställningar, fästat
Kollegii uppmärksamhet på behofvet af förbättrade aflöningsvilkor för lärarne vid berörda navigationsskolor, till stöd hvarför hufvudsakligen åberopats de under de sednare åren så betydligt stegrade lefnadskostnaderne i förenämnda städer; hvarjemte särskildt blifvit yttradt: af
Direktionen för navigationsskolan i Stockholm, att Direktionen fullt väl insåge, att den eller de personer, hvilka egnade sin tid och sina krafter åt ansvarsfulla bestyr, borde derför vara så aflönade, att fyllandet af lefnadsbehofven icke toge för mycket af deras tid i anspråk; af Direktionen för Götheborgs navigationsskola, att, då undervisningen vid skolan, hvilken undervisning de sednare åren blifvit allt mer trägen i anseende till elevernas årligen ökade antal, från och med höstterminen innevarande år komme alt meddelas uti den nya och rymligare navigationsskole-byggnaden, häraf ofelbart följde, att ett vida större antal elever, än hittills, skulle intagas, enär, till följd af bristande utrymme i den gamla skollokalen, V^del till 1/3
För egen del hade Kommers-Kollegium anfört, att, enär de lill stöd för berörda framställningar uppgifna giltiga skäl synts
Kollegium ega tillämplighet jemväl i fråga om de öfriga på allmän bekostnad här i riket inrättade navigationsskolor, nämligen i Calmar, Westervik, Wisby och Carlshamn, Kollegium funnit sig böra underställa Kongl. Maj:ts nådiga pröfning frågan om förhöjning i de för samtliga dessa skolor anvisade anslag.
Enligt innevarande års i nåder fastställda aflöningsoch utgiftsstat för navigationsskolorna i riket, utginge aflöningsförmånerne för de der anställde lärare med följande belopp, nämligen: 84 Bil.
Ord. lärarens lön. vid Stockholms Navigationsskola 3,000: - Götheborgs Gefle Malmö Calmar Hernösands Westerviks Wisby Carlshamns 4:ste underlära- 2:dre underlärarens arfvode. rens arfvode. 850: 825:
Underlärarens arfvode. 750: 625: 625: 625: 625: 600: 625: 625: d:o 2,250: — d:o 2,241: 25: d:o 1,870: — d:o 1,870: — d:o 1,870: — d:o 1,900: — d:o 1,875: — d:o 4,675:
— Med afseende å mängden och beskaffenheten af de läroämnen, hvaruti undervisning af navigationsskole-lärarne meddelas, samt öfriga dem tillhörande tjensteåligganden, äfvensom antalet af de elever, som af nämnde undervisning sig begagna, syntes förberörda aflöningsbelopp icke utgöra skälig godtgörelse för dessa lärarebefattningars behöriga bestridande, hvadan det i Kollegii tanke vore, särdeles hvad underlärarne beträffade, af behofvet högeligen påkalladt, att någon ytterligare tillökning i löneförmånerne blefve innehafvarne af ofvanomförmälda befattningar medgifven utöfver den, sorn vid 1856—1858 års riksdag beviljades med ungefär 25 procent af bemälde lärares dåvarande aflöningar.
På grund häraf och med fästadt afseende å de lönetillökningar, hvaraf lärarne vid de tekniska undervisnings-anstalterne samt elementarläroverken i riket under de sednare åren i allmänhet kommit i åtnjutande, ansåge Kollegium sig böra i underdånighet hemställa, huruvida icke Kongl. Maj.t skulle finna skäl att hos Rikets Ständer göra nådig framställning om en lämplig förhöjning i de för ordinarie lärarne och underlärarne vid rikets navigationsskolor nu utgående löner och arfvoden, i hvilket afseende Kollegium i underdånighet föresloge, att de årliga aflöningarne för bemälde lärare måtte bestämmas till följande belopp, nämligen: l:ste underlä- 2:dre underlärarens arfvode. rarens arfvode. 1,200: 1,200:
Underlärarens arfvode. 1,200: 4,000:
Ord. lärarens lön. vid Naviglionsskolan i Stockholm Rdr 3,500: » i Götheborg i Gefle i Malmö, 3,000: 2,500: d:o » d:o » d:o i hvilken skola elevernes antal under de sednast förflutna två läsåren betydligen tilltagit och under läsåret 1861—1862 utgjort 65 2,500: samt vid Navigationsskolorna i Calmar, Hernösand, Westervik, Wisby och Carlshamn 2,000: 1,000: 1,000: