Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under åberopande, hurusom Kongl. Majit, jemlikt nådigt Bref den 11 December 1863, stadgat, att hvarje lärare eger tillgodoräkna sig, för uppflyttning till högre lönegrad, äfven den tid efter inträdet af påföljande statregleringsperiod, under hvilken han, efter det han undergått filosoflekandidatexamen, såsom extra lärare, duplikant eller vikarie varit vid elementarläroverket använd, dock med undantag för de tre första åren af hans så beskaffade verksamhet, har uti en hos Preste-Ståndet väckt motion (JNf:o 14) Kontraktsprosten Palmlund, med hvilken Biskop Björck och Kyrkoherden Simonsson instämt, af anförda skäl, i afseende hvarå Utskottet, för undvikande af vidlyftighet, får hänvisa till motionen, föreslagit att Rikets Ständer ville för sin del besluta ett sådant förklarande tillägg i Kongl.
Brefvet af den 11 December 1863, som dels berättigade numera vid elementarläroverk anställde lärare att, för uppflyttning till högre lönegrad, få räkna sig tillgodo äfven den tid, han förut vid utvidgad pedagogi tjenstgjort, och dels utsträckte lönetursboräkningen af tjensteår, utom tre, äfven till de extra lärare, duplikanter och vikarier, som vid elementarläroverk varit i tjenstgöring använde före inträdet af innevarande statsregleringsperiod.
Hos Borgare-Ståndet har (i motion !N :o 61) Herr F.
Hjertström väckt enahanda förslag, som i första momentet af Kontraktsprosten Palmlunds motion innefattas; och slutligen har uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 276) Riksdagsfullmägtigen IS ils Jansson från Ostergötlands län, — med anledning af den förmenta obilligheten af ej mindre ofvanberörda stadgande i Kongl.
Brefvet den 11 December 1863 än äfven föreskriften, att de lärare, som före 1856—1858 Stats-Utskottets Utlåtande iS:o 66.
35 års läroverksreglering varit anställde såsom extra lärare, duplikanter eller vikarier, berättigats att från och med 1801, såsom grund för högre lönetur, beräkna sig till godo jemväl det antal afslutade läseår öfver fern, som de på sådant sätt tjenstgjort, — hemställt, att de före 1864 tjenstgörande lärare vid elementarläroverken måtte vid uppfattning till högre lönegrad förunnas samma förmåner, som beviljats dem, hvilka efter nämnda tid vunnit anställning.
Dessa särskilda framställningar har Utskottet till pröfning i ett sammanhang förehaft, men icke funnit skäl, att dem understödja.
De stadganden, i hvilka motionärerne föreslagit ändring, utgöra särskilda undantag från de allmänna föreskrifterna i afseende på lärarnes vid elementarläroverken lönetursberäkning och vid sådant förhållande lärer den omständigheten, att, på sätt motionärerne anmärkt, en och annan lärare finnes, på hvilken, oaktadt han tjenstgjort under mer eller mindre likartade förhållanden med de i berörda stadganden afsedda, dessa dock ej äro tillämpliga, icke kunna anses utgöra tillräcklig anledning att åt samma stadganden gifva en helt annan utsträckning än den, hvilken de från början erhållit med hänseende till de särskilda ändamål, som dermed åsyftats, att nemligen dels tillförsäkra läroverken tillgång på graduerade lärare, dels bereda en billig förmån åt dem, som före läroverksregleringen varit under någon längre tid såsom extra lärare, duplikanter eller vikarier vid skolorna anställde; hemställande alltså Utskottet, att ifrågavarande motioner må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 59:o.
Med erinran om gymnastikens vigtiga inflytande på det uppvexande slägtet och svårigheten att, med de ringa löneförmåner, som gymnastiklärare äfven vid de högre elementarläroverken åtnjuta, anskaffa skicklige sådane lärare, har, uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 16), Grefve Björnstjerna, C. M., hemställt, att gymnastiklärare vid högre elementarläroverk, hvilkas lön utgör först 800 R:dr och efter tio års tjenst 1,200
R:dr, måtte erhålla enahanda löneförmåner, som adjunkterne vid samma läroverk, eller 1,000 R:dr, med 500 R:drs förhöjning hvart femte år intill 3,000 R:dr.
Otvifvelaktigt är det af stor vigt att för gymnastiklärareplatserna, särdeles vid de större läroverken, erhålla fullt skickliga personer; men då de med dessa lärareplatser förenade göromål icke äro af beskaffenhet att, på sätt med adjunktsbefattningarna är förhållandet, taga en persons hela tid och verksamhet i anspråk, synes den olikhet i aflöningsförmåner, som dem emellan förefinnes, ingalunda vara obillig.
Gymnastiklärarne i allmänhet äro redan genom den vid sistlidna riksdag dem beviljade löneförhöjning vida bättre lottade, än öfrige vid elementarläroverken anställde öfningslärare, med hvilka de förut åtnjöto lika aflöning; och Utskottet har alltså icke kunnat å Grefve Björnstjernas förevarande motion tillstyrka Rikets Ständers bifall. 60:o.
Uti en hos Preste-Ståndet väckt, till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 31) har Kongl. Hofpredikanten Wahrenberg föreslagit att Rikets Ständer måtte bevilja löneförhöjning åt. lärarne i sång och musik vid de lägre elementarläroverken på det sätt, att desse lärare vid de femklassiga läroverken erhölle vid tillträdandet af sina befattningar 300 R:dr, efter fem års väl vitsordad tjenstgöring 400
R:dr och efter tio års sådan 500 R:dr; de vid treklassiga läroverk vid tillträdandet 200
R:dr, efter fem års väl vitsordad tjenstgöring 250 R:dr m Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. och efter tio års sådan 300 R:dr; och de vid tvåklassiga skolor vid tillträdandet .100 R:dr, efter fern års väl vitsordad tjenstgöring 150 R:dr och efter tio års sådan 200 R:dr; men då giltig anledning icke synes förefinuas att särskildt för desse lärare bestämma aflöningen utöfver de af Kongl. Maj:t för dem föreslagna belopp, hemställer Utskottet, att berörda motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 61:o.
Från Preste-Ståndet har Utskottet jemväl fått emottaga en inom ■ nämnda Riks-Stånd väckt motion (N:o 61), deruti Biskop Sundberg hufvudsakligen anfört, hurusom Lektorn vid Carlstads högre elementarläroverk, Doktor J. M. Malmstedt, vid erhållande af nådigt afsked den 14 Oktober 1864 undfått rättighet att bibehålla hela sin lön, i sammanhang hvarmed förordnats, att, så länge Malmstedt och hans rättsinnehafvare ega densamma uppbära, lektorstjensten skall skötas af extra lärare, aflönad med arfvode enligt Kongl. Brefvet den 25 November 1858.
Under det sednast tilländagångna läseåret hade ej mindre än tre särskilda lärare fått sig emellan fördela den undervisniugsskyldighet, som är fästad vid det lediga lektoratet och hädanefter kunde lika litet som hittills någon fullt duglig man qvarhållas vid ett förordnande af så osäker beskaffenhet och med en så ringa aflöning, som nu omförmälda; och har i följd häraf motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja två tusen R:dr årligen såsom lön till en lektor vid Carlstads högre elementarläroverk för den tid Doktor Malmstedt och hans rättsinnehafvare ega att uppbära de löneförmåner, som åt förste lektorn vid samma läroverk äro på stat anslagna.
Jemlikt Rikets sist församlade Ständers i underdånig skrifvelse den 28 November 1863 meddelade förklaring, äro de lektorer med prebende, hvilka icke ingått på nya aflöningsstaten, berättigade att vid afskedstagandet tillgodonjuta all den rätt, som före 1858 års pensionsreglering varit lärare vid elementarläroverken lagligen medgifven; men ehuru vid tillämpning af detta stadgande en ledig lektorsbefattning under längre eller kortare tid icke kan med ordinarie besättas, synes någon särskild åtgärd från Rikets Ständers sida icke deraf påkallas, helst det af Utskottet under punkten 30 härofvan tillstyrkta anslag, derest det af Rikets Ständer beviljas, lemnar ökad tillgång för extra lärares aflönande och Kongl. Maj:t således icke lärer sakna medel för anvisande af de högre arfvoden, som för dylika tjensters behöriga uppehållande under ledigheten kunna erfordras; hemställande alltså Utskottet. att Biskop Sundbergs berörda motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 62:o.
Slutligen har Kongl. Majit anmärkt att den för läroverken i Luleå och Piteå under anslaget för elementarläroverken såsom indelt upptagna spanmål, hvilken numera med penningar efter statspris lärarne ersättes, utgörande för det förra läroverket 113 kubikfot 4 kannor och för det sednare 298 kubikfot 9 kannor, eller tillhopa 412 kubikfot 3 kannor, bör från den under omförmälda anslag uppförda indelta spanmål afräknas och i stället i kolummen för oindelt spanmål införas; och är denna rättelse i bilagda tabell Litt.
D iakttagen. 63:o.
Elementarläroverkens anslag är i nu gällande Riks-stat bestämdt till R:dr 1,413,270: 35.
Då härtill kommer sammanlagda beloppet af de tillökningar i ordinarie anslaget, som Utskottet härofvan tillstyrkt ... „ 194,431: 76. skulle förenämnda anslag uppgå till R:dr 1,607,702: 11, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 37 och enär de besparingar, som å detta anslag uppkomma, synas böra endast för elementarläroverkens behof användas, har Utskottet ansett detsamma böra såsom reservationsanslag uppföras; vid hvilket förhållande jemväl någon del af Åttonde Hufvudtitelns allmänna besparingar torde böra, på sätt tillförene i likartade iall egt rum, såsom tillgång för år 1867 till nämnda anslag öfverföras.
Utskottet får således, på grund af hvad nu blifvit anfördt, hemställa, att Rikets Ständer, jemte anmälan, att elementarläroverkens anslag blifvit uppfördt såsom reservationsanslag, i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, för den händelse en sådan åtgärd finnes behöflig, medgifva och förordna, att utaf de allmänna besparingar, som vid slutet af innevarande statsregleringsperiod å Åttonde Hufvudtiteln förefinnas, någon lämplig del må afskiljas och vid afslutandet af innevarande års räkenskaper utbalanseras såsom en för elementarläroverkens behof reserverad behållning till år 1867. 64:o.
Uti särskilda inom Preste- och Borgare-Stånden väckta motioner (N:ris 17 och 22) hafva inom det förra Riks-Ståndet Doktor Thyselius och inom det sednare Herr C. J. Bergman väckt förslag om upprättande genom Statens försorg inom särskilda delar i riket af allmänna lägre elementarläroverk för flickor, dervid motionärerne, bland annat, anfört att vid dessa läroverk den särskilda afgiften för hvarje elev måste, på det ej allför stort statsanslag måste behöfvas, beräknas högre än hvad som af ynglingarne vid rikets elementarläroverk erlägges.
För intagning skulle hufvudsakligen erfordras detsamma, som för intagning i elementarläroverken för gossar.
Läroverken skulle med frenne afdelningar omfatta en sexårig kurs, så att, då flickor af 8 k 9 års ålder ansågos kunna va,ra färdiga till intagning, skulle de i vanliga fäll vid 14 ä 15 år från skolan utgå.
Undervisningen borde upptaga 9 månader af året, delade i tvänne terminer, samt 4 ä 5 timmar örn dagen med tio minuters uppehåll mellan hvarje lektion samt obligatoriska undervisningsämnen utgöras af Kristendomskunskap, Svenska språket, Geografi och Historia.
Naturkunnighet, Fransyska språket, Årithmetik, välskrifning, teckning och sång, enklare qvinliga handarbeten samt, under de lediga stunderna eller på en särskild halftimme, enklare kroppsrörelser på öppen gårdsplan, när väderleken det medgåfve, eljest i skolsal.
— Antalet af dessa lägre elementarläroverk föreslogos af motionärerne till en början till 24.
Af dessa skulle sju ega en större lärostat och förläggas ett uti Stockholm, som redan eger en normalskola för flickor i förening med seminariet, tvänne i Göteborg samt ett i hvardera af städerna Norrköping, Malmö, Carlskrona och Gefle.
Sjutton skulle få en mindre lärostat och föreslogos att förläggas, etti hvardera af följande städer: Upsala, Lund, Jönköping, Calmar, örebro, Linköping, Christianstad, Wisby, Falun, Hernösand, Carlstad, Nyköping, Westerås, Uddevalla, Wexiö, Mariestad och Wenersborg.
Mot förbindelse att kommunen på sin bekostnad anskaffade lämplig skollokal, borde Staten bevilja åt hvarje af de sju läroverken med högre lärostat, för en gång, till materiel 1,500 R:dr samt årsbidrag 4,500 R:dr och till hvarje af de sjutton med lägre lärostat, för en gång, till materiel 1,000 R:dr samt årsbidrag 3,500
R:dr, eller tillsammans för alla 24 läroverken för en gång 27,500 R:dr jemte ett årligt bidrag af 93,000 R:dr.
Till Chefens för Ecklesiastik-depart.ementets disposition i och för inom Departementet ökade arbeten i följd af denna nya del utaf undervisningsverket borde ställas ett årligt anslag af 2,000 R:dr.
Och hafva motionärerne, under åberopande af dessa förslagsvis angifna grunder och beräk - 38 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. ningar, hemställt, att Rikets Ständer måtte, med anvisande af medel för inrättande af lägre elementarläroverk lör flickor enligt motionärernes förslag, för 24 läroverk, för en gång 27,500 R:dr och årligt bidrag 95,000 Ridr, till Kongl. Majit ingå med underdånig anhållan om utfärdande af skolstadga och läseordning samt vidtagande af öfriga för saken erforderliga åtgärder, eller ock till Kongl. Maj:t aflåta en underdånig skrifvelse, med anhållan, det täcktes Kongl. Maj:t i nåder uppgöra eller genom en komité af sakkunnige personer låta utarbeta till inrättande af elementarläroverk för flickor ett fullständigt förslag, att för näst sammanträdande Ständer, om möjligt, framläggas.
Jemväl vid sistlidna riksdag väcktes af enskilda motionärer förslag i enahanda syftning, som de nu omförmälda, men Rikets Ständer funno de då gjorda framställningarne icke böra till annan åtgärd föranleda än att medel anvisades för en med seminarium för bildande af lärarinnor förenad normalskola för flickor.
Rikets Ständer hafva hittills ansett, att
Statens omsorg för den qvinliga undervisningen hufvudsakligen borde afse underhållet och den ändamålsenliga utvecklingen af sådana läroanstalter, som för bildande af lärarinnor äro erforderliga.
Det för sådant ändamål af Staten inrättade seminarium har, enligt hvad Utskottet inbemtat, städse varit talrikt besökt och således visat sig vara väl behöfligt.
Möjligen kan det dock ifrågasättas, om icke i den mån fullt skickliga lärarinnor hinna bildas och äfven tillgången på lärare blir mindre knapp, Staten bör älven på ett mera direkt sätt åtaga sig omsorgen om den qvinliga ungdomens ändamålsenliga undervisning; men då en fullständig utredning af denna ytterst vigtiga fråga nu icke kunnat af Utskottet verkställas, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t behagade, på sätt i nåder pröfvas lämpligt, låta utreda och undersöka, dels i hvad mån offentliga läroanstalter för qvinlig ungdom må anses ytterligare böra på det allmännas bekostnad upprättas, och dels huru, i sådan händelse, dylika anstalter böra organiseras, samt att Kongl. Majit täcktes för en kommande riksdag låta framlägga den utredning, som sålunda kan i frågan vinnas, jemte de förslag, som deraf kunna föranledas.
Pedagogierna. 65:o.
Till inrättande af en uy pedagogi i köpingen Mönsterås har Kongl. Majit begärt, ett. årligt anslag af 1,000 Ridr; hvarförutom Kongl. Majit, på det nödiga medel ej måtte saknas för den utvidgning af redan befintliga pedagogier medelst anställande dels af ordinarie, dels af extra lärare derstädes, hvilken redan under innevarande statsregleringsperiod visat sig behöflig och sannolikt snart ytterligare på andra ställen erfordrades, föreslagit att återstoden af det vid 1856— 1858 årens riksdag, till löneförbättring vid och utvidgning af pedagogier, å Riksgälds-kontoret anvisade anslag måtte äfven under nästa statsregleringsperiod för berörda ändamål af Kongl. Majit disponeras; hvaremot, enligt hvad i Statsrådsprotokollet. är meddeladt, Kongl.
Majit, ehuru den åt lärare vid de tvåklassiga pedagogierna nyligen medgifna rätt. att efter viss tjenstetid uppflyttas i högre Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 39 lönegrad, måste medföra ökade utgifter för dessa läroanstalter, och ehuru de tvåklassiga pedagogieruas antal blifvit genom Kongl. Maj:ts nådiga beslut förökadt med ännu en, nemligen i Engelholm, likväl funnit någon ytterligare tillökning i det för nämnda skolor redan beviljade anslag, under förutsättning att pedagogien i Sköfde blefve å elementarläroverkens stat uppförd, icke för den närmaste framtiden blifva behöflig.
I sammanhang med denna nådiga framställning har Utskottet förehaft flera särskilda, uti afgifna motioner inom Riks-Stånden väckta förslag, angående dels inrättande af nya pedagogier, dels utvidgning af vissa sådana läroverk och dels deras uppförande på stat bland de tvåklassiga elementarläroverken; för hvilka förslag
Utskottet här får i ett sammanhang redqgöra.
Sålunda har Herr J.
Ödmansson (uti motion N:o 36) hos Borgare-Ståndet väckt förslag om pedagogiens i Engelholm förändring till tre-klassigt läroverk samt beviljande af medel till löner åt behöfligt antal lärare, äfvensom åt lärare i musik och sång.
Inom samma Riks-Stånd har (i motion N:o 120) Herr B. F. Ekerot, jemte förmälan, att vid Laholms pedagogi, der redan år 1863 en extra lärare blifvit förordnad, lärjungarnes antal nästlidet års vårtermin uppgått till 47, hemställt att nämnda pedagogi måtte uppflyttas till elementarläroverk med tre eller två klasser och ett motsvarande antal lärare på ordinarie stat uppföras.
Med tillkännagifvande, att vid Södertelje pedagogi en tredje lärare från och med nästlidet års vårtermin varit anställd och af stadskassan aflönad, har Herr H.
Vougt uti en jemväl inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 148) gjort'framställning om nämnda pedagogis uppfattning till treklassigt elementarläroverk samt beviljande af derför nödiga anslag.
Vidare har inom förenämnda Riks-Stånd Herr G. E. Widell (i motion N:o 10) erinrat, att vid Falköpings pedagogi, der lärjungarnes antal uppginge till 34, en extra lärare under nästlidet års båda läseterminer varit på Statens bekostnad anställd, samt i följd deraf föreslagit, att den nu inrättade extra läraretjensten vid berörda pedagogi måtte på ordinarie stat uppföras och såväl lärarne, som läroverket tillförsäkras samma förmåner, som tillkommer andra pedagogier med två lärare.
Inom Bonde-Ståndet har Riksdagsfullmägtigen Lars Ersson från Södermanlands län (i motion N:o 202) hufvudsakligen anfört, hurusom köpingen Malmköping, hvilken vöre belägen 5| mil fråD Nyköping, 4| mil från Strengnäs samt 3J mil från Eskilstuna, på ett afstånd af ej fullt 3 mil omkring sig egde en befolkning af ej mindre än 14,000 innevånare, deraf dock i köpingen endast 393; att säväl i Strengnäs som i Nyköping och Eskilstuna lefnadskostnaderna vore högt uppdrifna, hvadan svårighet mötte för obemedlade föräldrar att skicka sina söner till läroverken i nämnda städer, samt att, enligt hvad ett företedt protokollsutdrag närmare utvisade, innevånarne i Malmköping förbundit sig att, i händelse en pedagogi i köpingen inrättades, bekosta såväl skollokal, som betstad för skolans lärare; och har, under åberopande häraf, motionären föreslagit, “att en pedagogi måtte inrättas i Malmköping och medel anvisas till aflöning åt en rektor och en kollega, med vilkor att köpingen och kringliggande landsort anskaffade fullt ändamålsenlig lokal samt bekostade inredning och inventarier, m. m.“
Uti en äfven inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 103) bar Riksdagsfullmägtigen E. J. Rudberg från Calmar län hemställt, att då vid Borgholms två - 40 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. klassiga pedagogi lärjuugarnes antal uppginge till nära 40, Rikets Ständer måtte anvisa lön åt en tredje lärare vid berörda pedagogi.
Under anförande, hurusom Sollefteå, hvilken kommun vore belägen på 10 mils afstånd från Hernösand, 18 mil från Östersund och 15 mil från Örnsköldsvik, de närmaste ställen, der högre undervisning, än den folkskolan erbjuder, meddelades, således vore i stort behof af tillfälle till fullständigare läroanstalt, än den nu derstädes befintliga högre folkskolan; samt att en i Sollefteå inrättad två-klassig skola skulle kunna begagnas, inom ett afstånd af 4 mil, utaf 15 socknar med en folkmängd af öfver 17,000 personer, har Riksdagsfullmägtigen Per Engman från Wester-Norrlands län, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Per Östman från samma län instämt, (uti motion N:o 55) föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja anslag till aflöning åt en rektor och en kollega för inrättande af en pedagogi i Sollefteå, så snart omkringliggande kommuner visat sig hafva anskaffat tjenlig bostad för lärarne samt lämplig skollokal, äfvensom att till skolhusets uppbyggande anvisas ett anslag för en gång af 5,000 R:dr; i sammanhang med hvilka åtgärder den dervarande högre folkskolan skulle indragas.
Slutligen har jemväl Herr Fitinghoff, C. B., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 98) hemställt, att Rikets Ständer måtto anvisa löner åt en rektor och en kollega för ett nytt elementarläroverk i Sollefteå, under enahanda vilkor, som af Riksdagsfullmägtigen Östman blifvit för pedagogien föreslagna, samt dessutom till byggnadshjelp anvisa ett belopp af 5,000 R:dr.
Beträffande nu först Kongl. Maj:ts nådiga framställning om anslag för inrättande af en pedagogi i Mönsterås, får Utskottet, med hänvisande till hvad derom finnes i Statsråds-protokollet anfördt, tillstyrka, a) att det begärda anslagsbeloppet, 1,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas.
Vidkommande derefter ofvanbemälde motionärers framställningar om dels inrättande af nya pedagogier, dels vissa sådana läroanstalters förseende med flera lärare och dels deras förändring till elementarläroverk, har Urskottet, i öfverensstämmelse med de åsigter, som vid de två sistförflutna riksdagarne i dessa frågor gjort sig hos Rikets Ständer gällande, ansett berörda framställningar afse frågor, som lämpligast böra på Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning och bestämmande bero; och Utskottet hemställer derföre, b) att berörda framställningar icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
I fråga om återstoden af det vid 1856—1858 års riksdag till löneförbättring vid och utvidgning af pedagogier heviljade anslag har Utskottet inhemtat, att sedan under loppet af nästlidet år 14,057 R:dr "20 öre af dessa medel blifvit från Statskontoret återlevererade till Riksgälds-kontoret, behållningen å anslaget i sistnämnda embetsverk för närvarande utgör 34,057 R:dr 20 öre; och då någon utbetalning å anslaget under innevarande statsregleringsperiod ännu icke egt rum, torde ett vida mindre belopp vara för år 1867 tillräckligt: hvadan Utskottet hemställer, c) att Kongl.
Maj:ts förevarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer så till vida bifallas, att det belopp, hvarmed berörda återstod öfverstiger 30,000 R:dr, må äfven under år 1867 af Kongl. Maj:t för ändamålet disponeras.
Enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 6'6. 41 Enligt hvad ofvan blifvit ur Statsråds-protokollet meddeladt, är det pedagogien i Sköfde nu anvisade belopp för andra pedagogiers ökade behof afsedt, men då i nämnda belopp jemväl ingår 184 kubikfot indelt spanmål, som vid sådant förhållande icke lämpligen bör under förevarande anslag qvarstå, föranlåtes Utskottet hemställa, d) att, jemte det qvantiteten af den för pedagogierna uppförda indelta spanmål minskas med 184 kubikfot, som således till Statsverket indragas, det kontanta anslaget må med motsvarande belopp, 368 R:dr, förhöjas.
Folkskolorna. 66:o. Beträffande
Seminarierna för folkskolelärares och lärarinnors bildande, hvilka läroanstalter hitintills varit till antalet tretton för hela riket, men med lärarekrafter och undervisningsmateriel endast svagt försedda, så hemställde Rikets sednast församlade Ständer i underdånig skrifvelse den 21 November 1863, dels att dessa läroanstalter skulle utvidgas och förses med tillräckligt antal lärare, dervid Rikets Ständer beräknat årliga kostnaden för ett fullständigt seminarium för folkskolelärare till något mer än 11,000 R:dr och för ett för lärarinnor, der lärjungarnes antal antagligen blefve mera inskränkt, till något mindre än nämnda summa, dels ock att seminariernas antal skulle förminskas och endast fem för manliga och ett för qvinliga lärjungar, eller tillsammans sex,, bibehållas och utvidgas.
Då antalet manliga lärjungar vid seminarierna under de sednaste åren utgjort mellan 300 och 400, och 100 lärjungar beräknades kunna vid hvarje seminarium med framgång undervisas, ansåges fern seminarier för sådana lärjungar kunna motsvara behofvet, äfven om lärjungarnes antal, i anseende till lärokursens ökade längd, komme att stiga till 500, och då de qvinliga lärjungarnes antal i hela riket ej uppgått till mer än omkring 60, syntes ett seminarium för dessa för närvarande vara tillfyllest.