Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derest någon al de, vid sednast förflutna eller innevarande riksdags statsreglering, i egenskap af förslag s-ansfag, beviljade utgifts-summor skulle, under ett eller annat år, befinnas otillräcklig för dermed afsedda ändamål, åligger det Riksgälds-kontoret alt bristen, efter årets slut, Kongl. Slals-kontoret ersätta; hvaremot de besparingar, som kunna å dessa anslag uppkomma, böra, för hvarje år, till Riksgälds-konloret aflemnas; — ankommande på Kongl. Slals-kontoret att antingen i den, enligt nedanstående g, för samma år upprättade öfverskotls-liqvid upptaga bristerna i omlörmälda anslag, eller ock, på grund af uppgjord och vederbörligen granskad särskild liqvid, rörande de till en eller flera hufvud-titlar hörande förslags-anslags brister och besparingar» - Stats-Utskottets Memorial N:o 284. 9 gar, från Riksgälds-kontoret reqvirera det ersältnings-belopp, som enligt denna liqvid Kongl. Stats-kontoret tillkommer; dock bör, innan sådan reqvisition sker, Riksgäldskontoret hafva i stadgad ordning erhållit godtgörelse för alla å enahanda anslag under näsllöregångna år uppkomna besparingar.
Uti den vid sednuste riksdag fastställda samt för åren 1855, 1856 och 1857 gällande riksstat, voro följande anslag upptagna såsom förslags-anslag. nemligen : anslagen under Andra Hufvud-liteln: till fångars vård och underhåll; ,, mediko-legala besiglningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; „ rese- och traktaments-penningar; ,, ersättning ål vittnen och parter; anslaget under Tredje Hufvud-titeln: till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Utrikes departementets Expedition : anslagen under Fjerde Iiujmd-titeln: till Jemtlands rotering; ,, Militie-bosläils-kassan, ersättning för reserv-hemmans-räntor och kronotionde in. m.; „ fouragering vid indelta kavalleriet; ,, fouragering af artilleriets och värfvade kavalleriets hästar; „ bevärings-manskapets vapenöfning; „ inqvarterings-kostnader i Stockholm; ,, inqvarterings-kostnader i landsorterna: „ rese- och traklaments-kostnader; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m. för Landt-försvars-departementels Kansli-expedition; anslagen under Femte Hufvud-titeln: lill båtsmännens beklädnad, högst 42,000 R:dr; „ rese- och traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Sjöförsvars-deparleinenlets Kansli-expedition; ,, skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Flottans stationer; Bih. till R.
Prot. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 30 Haft. 2 10 Stats- Utskottets Memorial N:o 284. anslagen under Sjelin Hufvud-lite
In: lill utfly ttningshjelp elter laga skiften ,, odlingshjelp m. m. för krono-nybyggare; „ ersättning för jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; „ rese- och Iraklaments-penningar; anslagen under Sjunde Hufvud-titeln: tili karta-sigillala-omkostnader; ,, omkostnader för Kontroll-verket; „ Skogsplanterings-kassan, ersättning för hernmans-räntor och arrenden m. m.; „ lyshållning m.
II utgifter för Kronans publika hus i Stockholm; ,, städers friheter; „ transport-kostnad för Stats-verkets bergs-effekter; „ observations- och uppbörds-procenter ni. m.; „ mantals-skrifnings-provision; „ restitutioner; „ rese- oell traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; äfvensom det kontanta anslaget till Post-verket samt anslaget till Tull-verket, att af post- och tull-medlen direkte utgå. anslagen under A tionde Hufvud- tilela: till löne-tillökning för 13 Konsistorii-nolarier, högst 2,340 R:dr B:ko; ,, Biskopens på Gottland lön; „
Pastor i Fahlun, anslag af skeppund koppar; „ Pastor i Forsmark, anslag af 2:ne skeppund hammarskatlsjern; „ Lappmarks Ecklesiastik-verk (reservations- och förslags-anslag); „ farsoters och smittosamma sjukdomars bolande; „ Akademien för de fria konsterna, anslag af 2,000 R:dr Hamb.
Banko å 128 sk.; „ fattigvården i allmänhet; „ rese- och traktaments-kostnader; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus. anslagen under Nionde Hufvud-titeln: till Wadstena Krigsmanshus-kassa, ersättning för hemmansräntor och kronotionde; - Stats-Utskottets Memorial N:o 284.
11 till invalidhus-lo uden, ersättning för hemmans-räntor och arrenden; det å allmänna indragnings-staten upptagna belopp, hvarunder ingå reservations-anslagen för blesserade öfver- och under-officerare samt emerililöner vid elementar-läroverken.
Enligt den under innevarande
Riksdag verkställda slats-reylering, hvilken från och med innevarande år 1858 kommer ali tillämpas, utgöras fiirstays-anslagen af nedan uppräknade, ä riks-stalen fördelia och följande år uppförda, anslag, nemligen: under Madra Hufvud-tilela: till fångars vård och underhåll; ,, mediko-legala .besigtningar; ,, skrifmaterialier och expenser m. m.: „ rese- och traktamenU-penningar; „ ersättning ål vittnen och parter; under Fjerde Hufvud-titeln: till Jemtlands rotering; „
Militie-boslälls-kassan, ersättning lör reserv-hemmans räntor och kronotionde m. m.; „ indelta arméens vapenöfningar; „ fouragering af artilleriets och värfvade kavalleriets hästar; ,, mathållning för manskapet vid garnisons-regementena; „ bevärings-manskapets vapenöfning; „ inqvarterings-koslnader i Stockholm; „ inqvarterings-köstnader i landsorterna; rese- och traktaments-penningar: ,, skrifmaterialier och expenser m. m för Landtlörsvars-departementels Kansliexpedition ; under Femte Hufvud-lite
In: tillskott till de för båtsmans-indelningen i Blekinge anslagna räntor; lill båtsmannens beklädnad, högst 63,000 B:dr ; Stats- Utskottets Memorial
N;o 284. till gemenskapens vid flottans korpser natura-underhåll; „ rese- och traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansliexpedition; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för
Hut lans stationer; under Sjette Hufvud-tileln: till utflyttningshjelp efter laga skiften; ,, odlingshjelp m. m. för krono-nybyggare; „ ersättning för jordförlusler genom kanal- och väg-anläggningar; ,, skrifmaterialier och expenser in. m.; „ rese- och traktaments-penningar; under Sjunde HuJvud-titeln : till karta-sigillala-omkostnader; „ omkostnader för kontroll-verket; ,, skogsplanterings-kassan, ersättning för hemmans-ränlor och arrenden m. m.; „ lyshållning m. fl. utgifter för kronans publika hus i Stockholm; ,, städers friheter; „ transport-kostnad för stats-verkets bergs-effekter; ,, observations- och upphörds-procenter m. m.: ,, manlals-skrifnings-provision; ,, restitutioner; „ uppköp af ved för Wisby krono-kalkugn ; „ rese- och traktaments-penningar : ,, skrifmaterialier och expenser m. m.; äfvensom del kontanta anslaget lill Post-verket samt anslaget till Tull verket, alt af post- och tull-medlen direkte utgå; under Åttonde Hufcud-titeln: till Biskopens på Gottland lön ; ,, löntillökning åt 13 Konsistorii-nolarier, högst 3,510 R:dr; ,, Pastor i Forsmark, anslag af 6 centner 40 skålpund hammarskatti-jern ; ,, Lappmarks ecklesiaslik-verk (reservations- och lörslags-anslag); „ upprätthållande till visst belopp af löner vid Upsala Universitet, deruti spanmål ingår; „ farsoters och smittosamma sjukdomars hotande; ,, fattigvården i allmänhet; ,, rese- och traktaments-penningar; ,, skrifmaterialier och expenser m. m.; Stats- Utskottets Memorial N:o 284. 13 under Nionde Hufvud-titeln': lill Wadstena krigsmanshus-kassa, ersättning för hemmans-räntor och kronotionde ; ,, invalidhus-fonden, ersättning för hemmans-räntor och arrenden; samt det å allmänna indragnings-staten upptagna belopp, utom reservatioiis-anslaget till pensioner åt hlesserade öfver- och under-officerare. § 1%.
Sorn, enligt Kikels Ständers vid sednast förflutna 2:ne Riksdagar fattade beslut i fråga om beskattnings-väsendets förenkling, innehafvare al indelta anslag utaf hemmansränta?' och krono-tionde skola, för upphörande af så väl deras hittills åtnjutna optionsrätt, all dessa anslag in natura utfordra, som rättigheten all, då lösen för räntorna och lionden med penningar eger rum, af rån tegi Iva ine uppbära forsel-lön, hållas skadeslöse på det sätt, att de af stats-verket årligen erhålla ersättning med samma belopp, hvarmed forsel-lönen för närvarande författningsenligt lillgodonjutes; så bör Riksgälds-kontoret, vid de årliga liqviderna med Kongl. Stats kontoret, godtgöra sistnämnda verk del belopp, som, enligt afslutad Riks-hufvudbok, är af detsamma lill sådan ersättning förskottsvis ulgifvet. 8 197.
Jemte del Rikets Ständer rnedgilvil, dels att de, före utfärdandet af Kongl, cirkulär-brefvel den 12 April 1853, antagne eller utnämnde korporaler vid indeltu Arméen må utaf Stats-verket utbekomma ersättning, jemte tillagd forsel-lön, för sin aflönings-spanmål eller årets markegångspris i den ort, hvarifrån denna spanmål hittills utgått, och dels all de soldater vid Södermanlands regemente, som blifvit eller, intilldess Kongl. Maj:ls
Nådiga beslut angående detta ämne kommer att kungöras, varda antagne, må, så länge de i tjenst qvarblifva, under stadgade vilkor likaledes erhålla lösen för deras så kallade knekte-tunn or efter årets markegång, äfvensom ersättning för forsel-lön — hafva Rikets Ständer förklarat, att de förskott, som af Kongl.
Stats-konlorel i dessa hänseenden äro eller blifva utbetalda för åren 1855 och 1856, må till ersättning af Riksgälds-kontoret delta verk påföras i de årliga liqviderna mellan detsamma och Kongl. Slats-kontorel. § 198.
Till följd af Rikets Ständers under Riksdagen åren 1850 och 1851 vidtagna beslut, att de under namn a( begrafningshjelp*- eller nådårs-besparing, tillförene föreskrifna innchålluingar å embels- och tjenstemäns löner, borde upphöra, men förut gällande föreskrifter i fråga om utbetalningar till aflidne embels- och tjenstemäns sterbhus af de. löne-innehållningar, hvilka, såsom dylik besparing, blifvit vederbörligen iakttagna, likväl komma att fortfarande tjena till efterrättelse, böra de utgifter, sorn i sådant hänseende 14 Stats- Utskottets Memorial N:o 284. under b art och ett år blifvit utaf stals-verkels medel förskjutna, ersättas afRiksgäldskonloret genom de gjorda utbetalningarnes upptagande i den för samma år föreskrifna och på Riks-hufvudboken grundade liqvid mellan Stats- och Riksgälds-kontoren. § 199.
Lii ofvan omlormälda årliga liqvid böra jemväl, till ersättning af Riksgälds-kontoret, upptagas sådana kostnader, som kunna uppkomma och af slats-medlen blifvit förskottsvis bestridda för de vid biitsrnanshullel indelta rotarnes sammanförande inom lämpliga distrikter, enligt Rikets Ständers derom hos Kongl.
Maj:t under 1850 och 1851 års
Riksdag gjorda anhållan. i) A Riksgälds-konloret ane isa de kreditiver.
200, 201 och 202.
(Dessa 3:ne §§, som komma att innefatta de reglementariska föreskrifterna angående de, enligt stadgandet i Regerings-formens 63 §, pä Riksgälds-konloret anvisade 2:ne kreditiver, äro intagna i Utskottets Utlåtande N:o 282.) § 203.
Det, för inhemska fårskötselns och ull-produktionens beframjan de, å Riksgäldskontoret anvisade och till ett belopp af Tvåhundra tjugefemtusen R:dr bestämda kreditiv må, emot Tre procent årlig ränta för derå lyIlade summor, fortfarande intill nästa Riksdags slut, begagnas för låneunderstöd ål schäferi-egare m. fl.; kommande Ull-diskont-londen att äfven framgent vara Riksgälds-konloret ansvarig för återbetalningen af hvad å detta kreditiv är eller blifver löftedt, äfvensom för godtgörande af derå upplupna eller upplöpande räntor. § 204.
Det, lill underlättunde och befrämjande aj ackord s-rep leringen inom Arméen, beviljade och å Riksgälds-konloret anvisade, räntelria, kreditiv må, för detta ändamål, emot
Direktionens öfver Arméen» pensions-kassa fortfarande ansvars-förbindelse för de liftade krediliv-medlens behöriga återbetalning, begagnas inom ett belopp af högst Etthundra femtioluseu R:dr, deruti inberäknad den häraf för närvarande uttagna summa.
De å detta kreditiv ly flade medel skola ovilkorligen Riksgälds-konloret ersätta* i den mån dertill afsedda tillgångar blifva för bemälde
Direktion disponibla.
Vid kredilivels jtlerligare anlitande, eller då Fullmäktige eljest så äska, böra, genom Direktionens försorg, de handlingar Fullmäktige tillhandahållas, hvarigenom ådagaläggas ej allenast de ackords-liqvider, lill hvilka kreditiv-medlen blifvit begagnade eller skola användas, ulan ock huruvida några för de redan ly flade medlens godtgörande påräknade tillgångar till ackoids-fonden influtit. § 205.
Med godkännande af de för Arméens befäl och tjenstemän under denna Riksdag föreslagna nja v ensio ns-s later, hafva Rikets Ständer för åren 1858, 1859 och 1860 Stats- Utskottets Memorial N:o 284.
15 anvisat eli kreditiv af Etthundra femtiolusen R:dr årligen, alt, i mån al behof, utbetalas och användas til! betäckande af den skillnad, sorn för Arméens pensions-kassa under dessa år kan uppkomma genom den nya pensioneringens tillämpning; börande de sålunda anvisade medlen från Riksgälds-kontoret till nämnde
Pensions-kassa ulgifvas så snart denna för året uppkomna skillnad, efter afslutade räkenskaper, blifvit till dess verkliga belopp bestämd, med förbehållen rättighet för kassan att hvad det ena eller andra året af kreditivet, efter skedda utbetalningar, kan öfverblifva, under följande år, om sådant behöfves, utbekomma. § 20fi.
Till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande uti den exposition af kreatur och landtm ajina-]»'odu k t er, som är tillämnad att ega rum i Paris, hafva Rikets Ständer beviljat och lill Kongl.
Is disposition anvisat å Riksgälds-kontoret en kreditiv-summa af Femtiolusen R:dr; hvilket belopp alltså bör för sagde kostnader, i mån af behof och emot framdeles skeende redovisning, tillhandahållas och efter erhållna reqvisitioner utbetalas.
STOCKHOLM, trjckl hos Isaac Marcus, 1858. Stats-Utskottets Memorial M 285. 1 N:o 285.
Ank. ti!l Exp.-Utsk. d. 27 Febr. 1858, kl. 6 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning aj Riksståndens skiljaktiga beslut i fråga om anslag eller lån till staden Christianstad för dess kostnader till följd af kolera-farsotens härjande derstädes under sistlidet års höst.
Sedan samtlige Riks-stånden, enligt ankomna protokolls-utdrag, godkänt det i Stats-Utskottets Memorial M 271 afgifna förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande väckt motion i förestående ämne, har Förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt 69 § Regerings-formen, denna dag verkställt omröstning öfver nämnde, så lydande, voterings-proposition: »Den, som i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet gillade, hemställan, anser, att den väckta motionen om anslag eller lån till staden Christianstad, i anledning af dess' kostnader till följd af kolera-farsotens härjande under sistlidet års höst, icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat staden Christianstad, till lindring i de genom kolera-farsotens härjande derstädes sistförlidet år staden åbragta kostnader, ett lån af Tjuge tusen R:dr Riksmynt, att från Riksgälds-kontoret utgå och under Bih. till St.
Prof. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 31 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 286. nästföljande tio år med en tiondedel årligen återbetalas, jemte det
Fyra procent årlig ränta å skuldsumman erlägges.»
Och har denna votering utfallit med 62 Ja och 57 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen; Hvilket Förstärkta Stals-Utskottet skolat härmed anmäla.
Stockholm den 27 Februari 4858.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 27 Febr. 1858, kl. 6 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-slåndens skiljaktiga beslut i fråga om ålerlyftande af de lill säkerhet för jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hull i Kongl. Statskontoret deponerade medel.
Öfver följande, i Stats-Utskottets Memorial JV2 279 omförroälda, af samtlige Riks-stånden godkända, voterings-propositioner har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag verkställt omröstning: 4:0. »Den, som vill till kontra-proposition vid den blifvande hufvud-voteringen antaga Preste- och Borgare-ståndens beslut, att Rikets Ständer medgifva återlyftandet af de till säkerhet för jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl. Stats-kontoret återstående deponerade medel på det sätt, att bolaget eger att genast lyfta 450,000 Stats-Vtskottets Memorial M 286.
3 R:dr och de återstående 75,000 R:dr Riksmynt sedan banan blifvit öppnad för trafik till Köping, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Bonde-ståndets beslut: det Hikets Ständer medgifva att, af de till säkerhet för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl.
Stats-kontoret deponerade medel uti räntebärande obligationer, det ännu innestående beloppet, motsvarande 225,000 R:dr R:mt, må till jernvägs-bolaget återställas, samt att Rikets Ständer, vid anmälan om detta beslut, i underdånighet öfverlemna tiil Kongl. Majit att, efter pröfning af härvid förekommande förhållanden, i nåder afgöra, huruvida några förbehåll eller bestämmelser, med hänsigt till de ifrågavarande medlens användande, lämpligen böra föreskrifvas.»
Och som denna votering utfallit med 65 Ja och 54 Nej, har alltså Presteoch Borgareståndens beslut antagits till kontra-proposition vid hufvud-voteringen. 2:o. »Den, som vill, att Rikets Ständer medgifva, att, af de till säkerhet för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl.
Stats-kontoret deponerade medel uti räntebärande obligationer, det ännu innestående beloppet, motsvarande 225,000 R:dr R:mt, må till jernvägs-bolaget återställas, under vilkor, att dessa medel i första rummet användas, för att ofördröjligen bringa jernbanan från Orebro till Arboga med den för allmänna trafiken derå erforderliga materiel uti ett fullt säkert och ändamålsenligt skick; samt att Rikets Ständer, vid anmälan om detta beslut, i underdånighet öfverlemna till Kongl Maj:t att, efter pröfning af härvid förekommande förhållanden, i nåder afgöra, huruvida några andra förbehåll eller närmare bestämmelser, med hänsigt till de ifrågavarande medlens användande, lämpligen böra föreskrifvas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer antagit Preste- och Borgare-ståndens beslut, att Rikets Ständer medgifva återlyftandet af de till säkerhet för jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl. Stats-kontoret återstående deponerade medel på det sätt, att bolaget eger att genast lyfta 150,000 R:dr och de återstående 75,000 R:dr R:mt, sedan banan blifvit öppnad för trafik till Köping.» 4 Stats-Utskotlets Memorial JYl 287.
Denna votering har visat ett resultat af 44 Ja och 75 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmedelst anmäla.
Stockholm den 27 Februari 1858. 287.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 27 Febr. 1858, kl. 6 e. di.
Memorial, angående verkställd omröstning i fråga om låne-underslöd för anläggandet af en bibana från Borås till vestra stambanan.
Förstärkta Stats-Utskottet bar denna dag anställt omröstning öfver nedanstående, i Stats-Utskottets Memorial M 280 omförmälda, af samtliga Riks-stånden godkända voterings-proposition: »Den, som vill, att det föreslagna låne-understödet för anläggandet af en bibana från Borås till vestra stambanan icke af Rikets nu församlade Ständer beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer för ofvan omförmälda jernvägs-anläggmng anvisat ett låne-understöd af 1,700,000 R:dr Riksmynt, att utgå under minst fyra år och återgäldas på det sätt, som för lånet till Hudiksvalls-jernbanan är föreskrifvet, med förbehåll att aktie-tecknings-summan bestämmes till minst 1,700,000 R:dr samma mynt.»
Och som denna omröstning utvisat ett resultat af 85 Ja och 34 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom anmäla.
Stockholm den 27 Februari 1858. Stats-Ulskoltets Utlåtande JV* 288.
5 N:o 288.
Ank. till Exp.-U.tsk. den 28 Febr. 1858, kl. 10 f. ra.
Utlåtande, angående medels anvisande till odlings-lån åt enskilda personen (R:gs Afd.)
Sedan Rikets nu församlade Ständer, genom bifallandet af 1 I punkten i BankoUtskottets Betänkande JVs 37, beslutat, att sådana skiftes- och odlings-lån, som, enligt 160 § af det vid sednaste riksdag utfärdade banko-reglemente, finge meddelas åt enskilda jordegare, som, till följd af skiftes-författningarne, varit nödsakade att utflytta från byar och hemman samt inrätta nya bostäder, efter 1857 års slut, icke komme att vidare från Rikets Ständers Bank beviljas, har Riksdagsfullmäktigen Ola Mänsson från Christianstads län, uti en, med åberopadt stöd af Riksdags-ordningens 56 §, inom Bonde-ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, deruti vice Talmannen Anders Andersson från Skaraborgs län samt Riksdagsfullmäktige J. G. Wasmuth från Stockholms.
Anders Medin från Kronobergs, Anders Persson och Carl Gustaf Cederskog från Östergöthlands, David Andersson från Hallands, Efraim Larsson från Elfsborgs, Anders Andersson och Anders Magnus Andersson från Kalmar, Liss Lars Olsson och Bälter Sven Ersson från Stora Kopparbergs, Anders Jonsson från Wermlands, Anders Persson från Malmöhus’ och Sven Haraldsson från Blekinge län instämt, erinrat om det vigtiga och gagneliga ändamål, som med den för sagde lån anvisade fond afsetts, samt om mången enskild jordbrukares fortfarande behof af understöd för odlingars företagande å stenbunden och sank markoch har motionären, enär de för aftappning af sjöar och vattendränkta trakter samt beredande af större odhngs-företag anslagna medel icke vöre tillgängliga för mindre odlings-företag, hvilka derföre, oaktadt desammas insedda fördelaktighet, merändels ej kunde af den enskilde, obemedlade jordegaren befordras till verkställighet, föreslagit, att såsom bidrag dertill måtte anvisas en summa af minst 200,000 R:dr Riksmynt, sorn borde utgå från Riksgälds-kontoret under följande vilkor, .nemligen:: 6 Stats-Utskottets Utlåtande M 288. 'ho. Ingen låntagare skulle erhålla mindre än 50 eller mer än 100 R:dr R:mt för hvarje tunland af den till odling anmälda arealen; 2:0.
Mindre summa än 200 R:dr skulle af dessa medel icke utlemnas och ingen på en gång få innehafva mer än 6,000 R:dr; 3:o.
För lånens utbekommande skulle hufvudsakligen gälla samma grunder, som i Riksgälds-kontorets reglemente vore stadgade för erhållande af statsbidrag till större odlings-företag; dock borde derjemte, med afseende å odlings-förelagens beskaffenhet, i särskild § af nämnde verks reglemente meddelas erforderliga närmare bestämmelser; 4:o.
Efter 5 års förlopp från slutet af det år, hvarunder Iåne-medlen utbekommits, borde å dem återbetalas 8 procent årligen, deraf 2 procent skulle utgöra ränta och det öfriga kapital-afbetalning.
Enligt hvad Stats-Utskottet under förevarande frågas behandling inhemtat, har den lånerörelse, hvars vid denna riksdag beslutade upphörande framkallat ofvanstående motion, fortfarit alltsedan år 1815.
Från början var den utaf Bankens medel för sagde utlåning anvisade tillgång uteslutande afsedd till befrämjande och understödjande af odlings-företag.
Enligt de vid 1815 års riksdag meddelade stadganden an gående ifrågavarande då afsatta fonds användande, skulle densamma företrädesvis utlemnas till understöd för smärre odlingar.
Under 1823 års riksdag gjorde sig dermot en annan åsigt gällande i fråga om de från samma fond utgående lånen, hvadan då föreskrefs att dessa lån skulle i främsta rummet vara att tillgå för vidsträcktare odlingar samt aftappnings-företag.
Under 4828, 1829 och 1830 års riksdag förändrades denna låne-rörelses bestämmelse sålunda, att hufvudsakliga föremålet för densamma blef att lemna understöd åt personer, som till följd af de allmänna skiftes-författningarne vore nödsakade att göra utflyttningar från byar och hemman samt på anvisad utmark inrätta bostäder.
Dock skulle, så vidt tillgången medgåfve, äfven andra odlings-lån få utlemnas.
Fondens belopp, som af Rikets år 1823 för samlade
Ständer var nedsatt till 300,000 R.dr Banko, blef vid 1840 och 1841 års riksdag ytterligare förminskad till 80,000 R:dr B:ko, hvilket sednare belopp ända till innevarande riksdag bibehållits oförändradt.