Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tili förebyggande al dessa olägenheter, har i de på sednare tiden ntfärdade författningar, som medfört väsendtlig» förändringar i förut beslående förhållanden, viss lid föreskrifvits, från hvilken de borde vara gällande; och då det rådrum, hvilket, innan sådana vigtigare författningar träda i verksamhet, bör lemnäs allmänheten för inhemtande af kännedom om deras innehåll och till förberedelse för deras tillämpning, måste i hvarje särskildt fall bestämmas med afseende på deras omfattning och mer eller mindre i den enskilda verksamheten ingripande innehåll, så torde det icke vara lämpligt att för dylika lall uppställa någon allmän regel, utan lärer tiden för sådana mera omfattande lagars och författningars tillämpning hädanefter såsom hitintills böra al den lagstiftande magien med afseende å omständigheterna för hvarje fall särskildt bestämmas; och dä det ej heller torde vara lämpligt att lägga något hinder i vägen för de administrativa myndigheterna att, der omständigheterna sådant kräfva, förordna om den skyndsammaste tillämpning af deras författningar, som åstadkommas kan ; så är det allenast med iakttagande af dessa inskränkningar, som det för Rikets Ständer synts vara välbetänkt att, genom antagande af ett allmänt stadgande, bereda den ordning uti ifrågavarande förhållanden, af hvilken de ofvan anmärkta olägenheterna gjort behofvet känbar!; och, enär hufvudsaken härvid är, ali genom ett nytt stadgande likhet för hela landet vinnes och den nuvarande osäkerheten undanrödjes, men dervid tillika måste tagas i betraktande, att nya lagars tillämpning ej längre, än nödigt är, må uppskjutas, samt det torde kunna anlagas, att författningar icke i allmänhet inom kortare tid än tre månader
Irån deras utfärdande kunna vara lill tryck befordrade och i sådant skick kring alla delar af riket spridda, hvaremot endast undantagsvis en längre tid för sådant ändamål erfordras; — hafva Rikets Ständer med anledning af hos Rikets Ständer i detta ämne gjord framställning, för sin del beslutat, att författningar, tillhörande allmän civil-, kriminal- och kyrkolag skola, der icke annorledes i särskilda fäll stadgas, blifva gällande efter tre månader från den dag, då de utfärdats.
Med tillkännagifvande häraf, få hos E. Kongl.
Majit Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det täcktes E. Kongl. Majit, med upphäfvande af ofvanberörda föreskrift i Kongl. Cirkuläret den 2 April 1833, i öfverensstämmelse med ofvan angilna grunder bestämma, från hvilken tid de allmänna författningar, som utfärdas rörande rikets allmänna hushållning, komma att lända lill efterrättelse.
Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 21 Oktober 1863. Expeditions-Utskottats Förslag till anderd.
Slri/ve/sr, J\:u 142. 13 Wto 149.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okl. 186S.
Presle-Sländel den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Slåndel den 21 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående förändring af föreskrifterna rörande tjenstemanna-eder och läkares edsförpligtelse.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 23.) S. A. K.
I underdånig skrifvelse den 22 Februari 1854 anhöllo Rikets Ständer, all E. Kongl.
Majit täcktes i nåder förordna om en revision af gällande föreskrifter i afseende på eder och deras användande, och hafva vid de begge riksdagar, hvilka förflutit sedan nyssberörda underdåniga skrifvelse afläts, förnyade framställningar i ämnet blifvit gjorda, utan att till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, enär Rikets Stän der ansett, att E. Kongl.
Maiits nådiga beslut med anledning af den redan ailåtna underdåniga »krifvelsen borde afvaktas.
Behofvel af en snar förändring har vid innevarande riksdag blifvit ytterligare framhållet, och förutom de skäl, hvilka tillförene i ämnet blifvit anförda, hafva anmärkningar företrädesvis blifvit rigtade emot det anbefalda upprepandet af eder, som en gång tillförene blifvit af samma person aflagda, hvarjemte det ansetts vara icke allenast öfverflödigt, utan, såsom ledande till edens ringaktande, skadligt, att den, som vid sitt första tillträde af embete eller tjenst aflagt föreskrifven tro- och huldhets- samt tjenstemanna-ed, sedermera vid alla tillfällen då han, efter vunnen befordran, skall öfvertaga en embetsförvaltning, som är likartad med den förra, ehuru af högre grad, nödgas ånyo ikläda sig samma förpligtelse, likasom hade den förra då upphört att ega gällande kraft.
Ännu mera förnärmande för den helgd, som 14 Expedilions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, i\:o 142. måste bevaras åt den högtidligt och muntligt aflagda embetseden, sjnes den föreskrift vara, enligt hvilken det åligger läkare att åt meddelade embets-ullålanden gifva ytterligare bekräftelse genom en upprepad skriftlig edsförpligtelse.
Då uti alla stadganden om upprepade eder synes ligga ett misstroende till edens verksamket, och dess betydelse otvifvelaktigt skulle höjas, om, med undanrödjande af detta skenbara misstroende, edernas antal inskränktes, hafva Rikets Ständer ansedt det vara önskvärd!, om en sådan förändring snart kunde till vägabringas, hvarigenom dels en gång aflagd em betsed blefve gällande för alla offentliga sysslor af hufvudsakligen enahanda beskaffenhet, dels ock läkare, i likhet med Statens embels- och tjenstemän, finge, på grund af deras muntligen aflagda läkare-ed, åtnjuta det vitsord, dem såsom sådane tillkommer, utan vidare skriftlig förpligtelse.
Förutom de nu föreskrifna edsformulärens alltför stora vidlyftighet, hvilken i väsendtlig mån förringar det intryck af högtidlighet, som bör åtfölja edens afläggande, kan emot beskaffenheten af deras innehåll med skäl anmärkas, att detsamma till en del utgöres af förpliglelser, om hvilkas betydelse den, som aflägger eden, ofta icke eger kännedom eller kan bilda sig ett rigtigt begrepp, hvilket förhållande måste verka antingen lill missaktning för en ed, hvars innehåll man icke förstår, eller hos öm tåligare samveten, till betänkligheter mot densammas afläggande; och i begge fallen motverkas edens ändamål, att vara en helig och frivillig förpligtelse.
Då en längre tid numera förflutit, sedan Rikets Ständer, på sätt ofvan förmäles, hos E.
Kongl. Maj:t framställde sin önskan om en revision af lagarne angående edgång, utan att någon påföljd deraf sedermera försports, men behofvet af en sådan förändring qvarstår oförminskadt, få Rikets Ständer, med underdånig anmälan om de åsigler i frågan, hvilka bär ofvan blifvit framställda, i underdånighet anhålla, det täcktes E. Kongl. Majit, jemte pröfningen af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 22 Februari 1854, laga desamma i nådigt öfvervägande.
Rikets Ständer framhärda etc Stockholm den 21 Oktober 1863.
Skrifvelse, J\:o 143. 15 Uppläst och godkänd! hos Ridd. och Adeln den 21 Okl. 1863.
Preste Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 21 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om förändrade föreskrifter rörande vården och förvaltningen af distrikt- och sockenmagasiner.
(Allin. Besv.- och Ekon.-Ulslcts Belänkande N:o 55 samt Mein.
N:o 124, 126 och 131.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit yrkadl, att, då de så kallade sockenlänemagasinerna, i anseende till odlingens och sädesproduktionens framsteg numera vore öfverflödiga, samt dels kräfde stora kostnader för deras behöriga förvaltning, dels ock genom sin höga ränta af fyra kappar på tunnan för lån från våren till påföljande höst, vore, i stället för en hjelp åt den fattige oller mindre bemedlade, af hvilken dessa låneinrättningar egentligen anlitades, eli ocker på deras nöd, nu gällande reglementen för sockenmagasiners förvaltning måtte upphäfvas samt rättighet inedgifvas vederbörande kommunalstämma att besluta om dylika inrättningars bibehållande eller indragande, och i förra fallet om de förändringars vidtagande, som tidsförhållandena i hvarje fall kräfva.
Enligt hvad Rikets Ständer inhemlat hafva såväl distrikt- som sockenmagasinerna till största delen tillkommit under sista århundradet, i ändamål att lindra den nöd, som bristen på spanmål då ofta framkallade, och hvilken åter härledde sig från åkerbrukets, (ill följd af föregående långvariga krig, iråkade vanskötsel.
Af Kongl. Majlis nådiga Cirkulär den 18 Oktober 1834 lill samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande upplyses, att uti Malmöhus, Christianstads och Blekinge län, der från längre tid tillbaka sädesproduklionen varit större samt tillgången å spanmål mera rik och jemn, ifrågavarande magasiners antal ännu nämnda år uppgick till blott elfva, hvarutöfver det sannolikt sedan dess icke stigit.
Uti Göteborgs och Bohus län funnos vid samma tid - 16 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, A': o i43. punkt inga dylika inrättningar, ej eller i Norrbotten och Westerbotten, der de dock sedermera tillkommit.
Att dessa magasiner vid sin uppkomst voro af en obestridlig nytta, anse Rikets Ständer ovedersägligt: men att de numera i flera orter kunna umbäras, torde icke eller kunna nekas.
Beviset härför ligger tydligast i den ringa grad dessa låneanstailer anlitas, och vid hvilket förhållande det kapitalvärde, som i den magasinerade spanmålen förefinnes, lemnar en obetydlig ränta.
Har ett dylikt förhållande redan inträffat, synes det Rikets Ständer, som magasinets indragning och dess spanmåls förvandling uti fruktbärande kapital skulle genom dettas afkomst bereda socknen eller kommunen större understöd till de med detsamma afsedda ändamål, än som med magasinets bibehållande står att deraf vinna.
Men för sådana åtgärders vidtagande finna Rikets
Ständer hinder möta i nu gällande lagstiftning angående ifrågavarande magasiner.
Genom Kongl. Cirkuläret den 6 April 1842 till Konungens Befallningshafvande är nemligen loreskrifvet, att på dem må bero att fastställa förslag till nya, eller ändringar och tillägg i redan varande reglementen för sockenmagasinerna, sä vida dessa förslag öro med lag oell laga stadgar förenliga.
Dessa förändringar kunna således icke blifva så genomgripande, att sjelfva magasinsinrättningen derigenom upphäfves, äfven der denna åtgärd vore önsklig.
Att behofvet eller fördelen af magasinernas bibehållande är olika inom olika kommuner, ligger i sakeus natur, då så väl sädesproduktionen som andra förhållanden äro så väsendtligt olika uti olika delar af riket; men Rikets Ständer anse, att dessa förhållanden i hvarje läll säkrast kunna bedömas af kommunalstämman, som härutinnan bör ega full beslutanderätt, dock med den inskränkning att, derest eli distrikt- eller sockenmagasin indrages, det derigenom erhållna kapitalet ställes under vederbörlig förvaltning, t
I enlighet härmed hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E.
Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. Kongl. Maj:t täcktes utfärda en författning, hvarigenom stadgas, att vederbörande kommunalstämma må ega att vidtaga de förändringar med distrikt- och sockenmagasiner, som af stämman nyttiga anses; dock att, derest ett dylikt magasins rörelse minskas eller alldeles indrages, del derigenom erhållna kapital under behörig kontroll bibehålles.
N:o Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o -144. 17 Nio 144.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Okt. 1863.
Preste-Ståndet den 28 — — Borgare-Slåndet den 30 — — Bonde-Slåndet den 31 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående reglering af utgifterna under Riks-statens Femte Hufvudtitel.
(Stals-Utskoltets Utlåtande N:o 81 och Mern.
N:ris 130, 140 och 143 samt Sammans.- Stats.- och Ekon.-Ulskottets Belänkanden N:ris 8 och 12.) S. A. K.
Vid granskning al' Riks-statens Femte Hufvudtitel, som innefattar anslagen till Sjöförsvars-Departement et, hafva, dels med anledning af E. K.
Majrts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof och dels i öfrigt, ifrågakommit de förändringar, hvilka här nedan om förmälas.
Aflönings-stater. 1:0.
Maj:t, med hänvisning till den af Departements-chefen uti den nådiga Propositionen bilagdt Slatsräds-protokoll af den 14 Oktober näsllidel år lemnade fullständiga utredning öfver sjöförsvarets särskilda behof, tillkännagifvit, alt, om än af der anförda skal ännu svårligen något kunde närmare bestämmas om beskaffenheten af den nja sjökrigsmateriel, sorn för rikets sjöförsvar borde i stället för den befintliga och (ill stor del numera för krigsbruk oljerdiga anskaffas, kunde dock redan med säkerhet antagas, att den nva materielens dyrhet måste löranleda till minskning i krigslärtjgens antal och följaktligen till en deraf samt af lärlvgens blifvande beskaffenBih. till B.
Prot. 1862 & 1863. 10 Sami. 1 AJd. 11 Haft. 3 18 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, iX:o 144. het och sättet att deni anskaffa beroende minskning af sjöförsvarets nuvarande personal samt jemkning i aflöningsbeloppen; vid hvilket förhållande E. K. Maj:t bland nu inkomne framställningar om nja aflöningsarislag eller tillökning i redan beviljade, icke fästat afseende å andra än sådana, som funnits vara slödda på billighet och, i fall de beviljades, icke inverkade på nuvarande personal-organisationer, uti hvilka för öfrigt, innani om den nja sjökrigsmaterielens beskaffenhet blifvit närmare beslutadt, någon väsendtligare förändring icke kunde ega rum, ehuru E. K.
Majit icke deraf funne
Sig förhindrad att dvlik förändring under tiden genom tjensters indragning förbereda. a) Åt de hos Förvaltningen af Sjöärendena anställde Irenne kammardrängar har E. K. Maj:t äskat löneförhöjning med 50 Ridr för hvardera, hvarigenom deras löner skulle blifva till 500 R:dr bestämda. [ enlighet med hvad Rikets Ständer förut, vid reglering af utgifterna under Riksstatens Fjerde hufvudtilel, i afseende å Krigskollegii kammardrängar medgifvit, hafva Rikets
Ständer den nu äskade lönetillökningen med tillhopa ISO R:dr beviljat. b) Såsom en skälig godtgörelse till Sekund-chefen, Majorerne och Adjulanlerne vid Flottans
M ar in-reg emen te för utgifterna vid underhållet af de hästar, hvarmed bemälde officerare måste i och för tjenslgöringen vara försedde, har E. K.
Majit, efter den för Arméens värlvade regementen godkända grund, begärt: för Sekund-chefen 2 rationer, „ 2 Majorer, å 2 rationer 4 dito „ 2 Adjutanter, å 1 ration 2 dito tillhopa 8 rationer, å 270 R:dr för hvarje, med 2,160
R:dr, jemte stallhyra för 8 tjenstehästar, hvilken, med afseende ä förhållandena i Carlskrona, der regementet är förlagdt, skulle, i stället för 100 R:dr, som vid arméen bestodes, utgå efter endast 50 R:dr årligen för hvarje häst, med 400 R:dr.
Då någon anledning icke förefinnes, hvarföre förenämnde officerare skulle vara i saknad af en förmån, som för längesedan är deras vederlikar vid de öfriga värfvade infanteri-regementena förunnad, hafva Rikets Ständer funnit skäligt de i nåder äskade medlen med tillhopa 2,560 R:dr bevilja. c) Till kompletterande af staten för Flottans Skeppsgosse-korps, hvilken vore afsedd att olörändrad bibehållas och vid hvilken reglementsenligt borde finnas 10 i stället för nuvarande 8 korporaler, har E. K.
Majit äskat arfvoden för de tvänne felande korporalerne, k 14 Ridr 60 öre för hvardera, med tillhopa 29 Ridr 20 öre; Och då omförmälde tvä korporaler, enligt hvad Statsråds-prolokollet uppijser, äro för disciplinens upprätthållande inom kompanierna behöfliga, hafva Rikets Ständer beviljat förenämnde två arfvoden med tillhopa 29 Ridr 20 öre. d) För Amiralitets församling ens i Carlskrona Kantor och Klockare, hvilken numera äfven fått sig ålagdt att bestrida orgelnist-befattningen derstädes, har E. K.
Majit begärt förhöjning med 200 Ridr i det honom hittills med 200 Ridr bestådda årliga arfvode; Och hafva Rikets Ständer, enär den ifrågastäilda arfvodestillökningen sjnes af billighet påkallad, beviljat det äskade beloppet att med 200 Ridr årligen utgå. e) Enligt hvad E. K.
Majit tillkännagifva, finnas behållningar dels å slaten för Flottans officers korps genom den under den 29 December 1860 nådigst beslutade reglering af amiralslönerna med 500 Ridr och dels å aflöningsanslaget för Flottans civilstat, i följd af öfvertaliga kammarskrifvares afgång, med 45 Ridr, tillhopa 545 Ridr; Och anse Rikets Ständer dessa belopp, då de icke vidare blifva på berörde stater behöfliga, böra derifrån afTöras; Expeditions-Utskottets
Skrifvelse, N:o 444.
19 blifvande dymedelst anslagen under rubrik ”Aflöningsstater“, hvilka för närvarande utgöra 1,300,052 R:dr 5 öre, för nästa slatsregleringsperiod minskade med förenämnde 545 R:dr, men, i enlighet med hvad Rikets Ständer hör ofvan beviljat, ökade med 2,939 R:dr 20 öre, hvadan summan af dessa anslag kommer att uppgå lill 1,302,446 R:dr 25 öre. f) Under åberopande af de skäl, som uti förut omförmälda Slatsråds-protokoll finnas anförda, har E. K. Maj:t begärt, att aflöningsanslaget för Flottans konstruktionskorps mätte fortfarande ställas lill Kongl. Maj:ts disposition i och för aflönande af korpsens personal och af den provisoriskt tillsatta virkes förråds förvalt ningen.
Och hafva, efter inhemtande af hvad i afseende härå förekommit samt af vederbörande anfördt och upplyst blifvit, och hvarför i Stalsråds-protokollet närmare redogöres, Rikets Ständer funnit sig böra lill E. K.
Maj:ls ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall. g) Vidare har E. K. Maj:l begärt, att de aflöningsbesparingar, hvilka kunna uppkomma genom indragning af den, i följd af ofvan omförmälda förändringar uti sjökrigsmaterielen vid Flottan, öfverflödig blifvande personal, måtte, vid personalens reorganisation, få användas.
1 anledning af denna nådiga begäran och då de af E. K.
Maj:t antydda förändringar i materielen, hvarom här nedan vidare förmäles, otvifvelaktig! komma alt föranleda en betydlig minskning i nämnda personal, hafva Rikets Ständer funnit sig böra medgifva, ali de aflöningsbesparingar, hvilka kunna uppkomma för beredande af de indragningar inom personalen vid Flottans särskilda stater, som kunna framdeles visa sig iämpliga, eller derigenom ali ledigblifna tjensler lemnäs obesatta eller endast på förordnande tillsättas, må vid personalens reorganisation under tiden användas. b) E. K. Maj:t har äfven i nåder föreslagit, att hvad af de under rubriken „Aflöningsstater, , uppförda 40,446 kubik löt oindelt spanmål för närvarande ej behöfver för nämnda stater begagnas, eller 9,280 kubikfot, ändock måtte få, såsom vid föregående riksdagar egt ram, på hufvudliteln qvarstå såsom fortfarande erforderligt till minskande af bristen i det otillräckliga natura-spanmålsanslagel på flottans underhållsstat, hvars värde understege årliga behofvet, i penningar beräknadl, med omkring 38,000 R;dr; Och hafva Rikets
Ständer lill denna nådiga framställning lemnal bifall.
Materielen. 2:o.
Flottans underhåll.
I afseende å delta anslag, i nu gällande Riksstat upptaget till 631,242 R:dr 70 öre, deraf 592.888
R:dr 30 öre utgå i kontant samt återstoden 38,354 R:dr 40 öre motsvarar värdet af 19,177 kubikfot 2 kannor oindelt spanmål, efter 2 R:dr per kubikfot, inhemtas af Departements-chefens ofvan åberopade betänkande, hurusom Förvaltningen af Sjöärendena, som undfått befallning uppgöra noggranna beräkningar öfver de utgifter, hvilka under nasta slatsregleringsperiod borde af berörda anslag bestridas, anfört, alt, vid den väsendtliga förändring, som syntes föreslå i sjökrigsmalerielens beskaffenhet, Förvaltningen lika med den Komité, som haft i uppdrag att afgifva förslag till ett tidsenligt ordnande af Rikets sjöförsvar, ansåge att med ^Flottans underhåll,, nu icke borde förstås annat än underhåll i inskränktare mening eller af dem bland befintliga fartyg, som under nämnda liderymd borde i tjenstbart skick bibehållas samt af de vid Flottans Stationer befintliga hus och byggnader, verkstäder, in. m., men alt nybyggnad af krigsfartyg eller verkstäder samt anskaffning af maskiner, då för dessa byggnader och anskaffningar erfordras betydliga summor, deremot skulle bekostas af 20 Expeditions- Li Isko lids Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o lii. dertill särskildt anvisade medel eller af extra statsanslag, i öfverensstämmelse hvarmed Förvaltningen, som föreställt sig behofven för ett sådant underhåll i inskränktare mening lämpligen kunna och böra hänföras under nedannämnde hufvudrubriker, uppgjort följande beräkning angående utgifterna under berörda anslag, dagsverkskoslnaden deri inbegripen, för hvartdera afåren 1864, 1865 och 1866, nemligen: a) Underhåll af fartyg och båtar: vid Carlskrona station R:dr 226,120: — „ Stockholms dito „ 45,060: — samt särskildt: till underhåll af obevärade roddfartyg och lastdragare vid såväl sistnämnda som Göteborgs Depot ... „ 2,730: — „ underhåll af Flottans bevärade roddfartyg, enligt Sjöförsvars-komitéens beräkning ....... „ 29,000: — gQ2 qjq. b) Underhåll af hus och byggnader: vid Carlskrona Station „ 42,500 „ Stockholms Station „ 19,500 „ Göteborgs Depot „ 4,000 66,000: c) Diverse arbeten och anskaffningar:
Såsom för verkstäders och maskiners förbättrande, anskaffning och underhäll af en del ulredningseffekter, handvapen, ammunition m. m. . . 19,332: 70. häruti likväl icke inräknadt de betydligare anläggningar af reparationsverkstäder samt anskaffning af kostsammare maskiner, som dea nya materielen kunde erfordra: d) Åtskilliga behof: Enligt
Sjöförsvars-komitéens beräkning utgörande 143,000: — eller tillhopa 531,242: 70. hvarjemte och under förutsättning att anslaget komme alt oförändradt bibehållas, Förvaltningen hemställt att återstående beloppet deraf, eller 100,000 R:dr, måtte under nästa sta (sreglerings peri od årligen få användas till anskaffande af ny sjökrigsmaleriel.
Och bar, pä grund al hvad såväl Förvaltningen som Sjöförsvarskomiléen sålunda beräknat och antagit, E. K. Maj:t, enär likväl, såsom bemälda Embetsverk äfven utredt, sistnämnda summa ej k unde i kontant från nnderbällsanslaget afskiljas ulan till betydlig del mäste utgå i arbete, lemnadt af den arbetspersonal, som af anslaget aflönas, samt dä detta för öfrigt erfordrades, för uppgifna behofs fyllande, begärt, att ifrågavarande anslag måtte till oförminskadi belopp ä Hufvudtileln upptagas.
Då Rikets Ständer anse del icke blott lämpligt atl, på sätt E. K. Maj:t begärt, 100,000 R:dr utål tillgångarne på anslaget till flottans underhåll under nästa slatsregleringsperiod användas till anskaffande af ny sjökrigsmaleriel, ulan ock önskvärdt att öfriga besparingar, som möjligen å berörda anslag under sagde tid uppstå, uteslutande komma flottans nybyggnadsanslag tillgodo, hafva Rikets Ständer funnit sig böra till E.
Expeditions- tjisko ti c Is Forslat/ till under d. Skrifvelse, N:o 144. 21 K.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framslällning beträffande anslaget för flottans underhåll lemna bifall. 3:o. Flottans nybyggnad.
Enligt den af Sjöförsvars-komiléen uppgjorda plan för anskaffande af ny sjökrigsmateriel skulle härtill under nästa statsregleringsperiod erfordras en summa af 3,980,000 R:dr, för hvars lillvägahringande följande tillgångar blifvit beräknade, nemligen: a) det vid sednaste riksdag beviljade anslag
R:dr 400,000: — till börjande nybyggnad af en ångfregalt utaf bästa modell, hvilket arbete likväl Kongl.
Maj:t, med hänseende till förestående förändringar i krigslärtygsmaterielen, funnit lämpligt att inställa; b) del till samma ändamål å 5:te Hufvudlitelns anslag till flottans nybyggnad för åren 186L och 1862 af Kongl. Maj:t anvisade belopp af R:dr 104,000: — samt hela det nämnda anslaget för innevarande år „ 162,000: - „ c) fartyg, afsedda att under ifrågavarande tid slopas .... „ d) frän flottans materialförråd i effekter eller deras värde vid försäljning „ e) från flottans virkesförråd „ I) från anslaget till flottans underhåll, ärligen 100.000
R:dr, på sätt förut är nämndt, för 3:ne år „ eller tillhopa R:ml R:dr 1,286,000:
— Och enär i den af Sjöförsvars-komitéen föreslagna summan, 3,980,000 R:dr, brister ett belopp af 2,694,000, har E. K. Maj:l, som ansett de medel bemälda komité sålunda föreslagit, böra för sagda ändamål anvisas, begärt, att Rikets Ständer till fyllande af denna brist, dels mätte ä Hufvudlileln låta till oförändradi belopp upptaga ordinarie anslaget till flottans ttybyggnad med 162,000 R:dr årligen, utgörande för statsregleringsperioden 486,000 R:dr; dels ock, såsom extra anslag, för åren 1864, 1865 och 1866, bevilja en summa af 2,208,000 R:dr, att med en tredjedel, eller 736,000 R:dr, under hvartdera äret utgå och, tillika med öfriga för ändamålet beräknade tillgångar, på anslaget till flottans nybyggnad öfverloras, för att samfäldt med detta redovisas på sätt i Departemenls-chefens betänkande närmare omförmäles.