Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Da Utffct^t ansett nödwändigt foresta särffildte Mantalsffrifw are-Sysslors inrättande, men den provision eller belöning, bestående af hwart Sextionde Mantal, som efter nu rvarande Författningar Mantalsffrifwaren bestas, pa långt när icke uppgår till den Summa, akt en sadan Tjensteman dermed kan wara belåten, eller den mast nödtorftiga utkomst winnås, i synnerhet nar det belragtas, att Sysslans bestridande fordrar resor och wistande utom Mantalsffrifwarens hemwist, hwilket ater medförer sarssildte kostnader och större utgifter, hwaraf nödwändighrten uppkommer, att utom Mankalsffrifwareprovisionen förse desse Tjensteman med särffildte efter beskaffenheten lämpade löner, sa har Utffottet, enär särffildte anflag i Staten för sadanc löner, sa, som ej hittills paraknade icke heller kunnat äga rum, ansett icke annan utwäg återstå, an att desse löneutgifter mäste bestridas af allmänna Bcwillningsfonden, i afseende pa hwilken de egenteligen kunna sägas wara af den mästa nytta; wid hwilket förhastande, och da dessutom särffildte utgifter blifwa uti och för Bewillnings, Stadgans werkställande vumgängelige, såsom arfwoden, ffjuts, penningar och skrifmaterialier wid Taxerings- och Löne-Commitlöerne, med det mera som Bewillnings - Stadgan utsätter och förestår, hwartill kommer, att icke mindre Lands-Contoiren, an Härads - Fogdar och Harads-Skrifware i afseende pa de flerfalldiga och mångdubblade göromål, hwilka blifwa följden af de tillkommande Bewillnings - Författningarne mäste, fastän uti ett olika förhållande pa alla orter understödjas med särffildte arfwoden eller Skrifware-hjelp, eller Den Zc> Julik. 2119 eller ersättning för ffjutsomkostningar ^och dagtractaniente wid förrättningar uti deras pa manga orter swaga och ringa Löne-förmoner, sa wida af dem kan wäntas det nit, uppmärksamhet och oafbrutne bemödande, som wid förökade palagors uppbärande och redvwisande, blifwer nu mera an förr nödwandig, sa hemställer Utffottet, om icke Riksens Högloflige
Ständer skulle täckas tillåta och fastställa, att af hela Bewillningsbeloppet i likhet med hwad, angående afgiften för Husbehofs-Branwmsbränningen i enahanda afseende blifwit föreslagit, mätte fa innehallas en procent af Uppbörden inom hwarje Län, för att uti Landt, Ränteriet insättas till Kgl. Stats, Contoirets disposition, sedan Kongl. Maj:t efter wederbörandes hörande i Nader behagat fastställa, huru mycket Uppbörds-Werten i hwarje Län eller de särffildte Tjenstemän hwaraf de bestå, böra antingen såsom löner eller särffildte arfwoden åtnjuta, eller hwad som erfordras till de förefallande särskildta utgifters bestridande, allt efter det olika förhastande Kongl. Maj-t pröfwar wara billigt och efter omständigheterne pa hwarje ställe afpassadt.
Utffottet utbeder sig wid detta tillfälle wärdsanu mast, att särskildt innan Riksdagens stut, fa till Riksens Högloflige
Ständer inkomma med den anhållan, att Riksens Högloflige Ständer hos Kongs. Mant i underdånighet föredrager, det Kongl.
Maj:t t
Nader täckes lata anbefalla införskaffandet af sadane Statistiska upplysningar, hämtade afwen fran resultaterne af den nu projecterade Bewillnings,Stadga, som i en framtid kunna lätta och gagna Riksens Högloflige Ständers och deras BewillnkngsUlffoltö åtgärder wid Bewillningars bestämmande.
2l2s Den zo Julii.
Sluteligen äterstär för Utikottet, att till fullgörande af Riksens Höglofliqe Ständers remisi, grundad pä Kongl. Masits Nådiga Skrifwelse, meddela dek wördstmma Utlåtande, angående de projecter lill grunders framställande för en kommande Bewillnina, <om blifwit astemnade i afsigt att täfla om den belöning, som Riksens Högloflige Ständer wid iZro ars Urtima Riksdag utsett, för den eller de, som dertill gg'!.'t sig sörtjcnte.
Wid granssningcn af desie projecter, hwilkaö längd och widlöftic-het upptagit inera tid an som siva, rat emot hwad Utskottet trott sig böra wanka af den möda Författarne synes bast ospard, under sammansättningen deraf, har Utskottet icke funnit något, som efter Utskottets bedömmande tillfyllest gjordt hwad Riksens Höaioflige Stander äsyftat, och ärendets beffaffenher fordradt.
I allmänhet hafwa de merendels saknat antingen säkerhet i calculerne, eller möjelighet i werkställigheten, eller hafwa de warit grundade pa suppvsitioner, blottade pä allt sädant sein kunna gjöra de sistnämnde avtagelige.
Ibland de inkomne förstag, bär dock det som blikwit författadt af Herr Förste Expeditions-Sekreteraren Schoerbing fastadtUtskottets uppmärksamhet, men icke heller uti detta har Utskottet trott sig sinna allt hwad som kunnat göra detsamma eller Författaren berättigad till den mfaste belöningen.
Hwarföre Utskottet hwarken för Herr Förste Expeditions-Secretcraren Schoerbing eller de öfrige som med täflingsförstag inkommit, ansett sig wara i tillstånd styrka till någon belönings meddelande, likival önlkade ^Utskottet, att Riksens Högloft.
Stander i afseende pa den möda Herr Expeditions, Secme raren - Den Juli». 212 r raren Schoerbing anwandt wid förstagets upprättande, och de kostnader, som af honom dlifwit gjorde, stulle täckas bos Kongl.
Mant i underdånighet anmäla Hcrr ErpeditionS - Secreterare»» till något sädant »vedermäle af Kongl. Majus nädiga »välbehag, öfwer Herr Expeditions-Secrcterarens nit och o?da Maker, som Kongl. Maur i Räder kan sinna wara lämpligt.
Utskottet bör harwid icke obcmäldt lemna, att utan sammanhang med de såsom Täflingsskrister inkomne Bewillnings-förslag, Utskottet med tillfridsställelse frän okänd hand emvttagit en Promemoria, innehållande uppställning och korståg till en Bewil'- ninas-stadaa, som framför alla andra utmärkt sig i grundernes rigtigher, i sammansättningens ordning, och beräkningarnes säkerhet.
Dä denne skrift icke blifwit aflemna!) i afsigt att bereda nägon belöning ät Författaren, kan icke eller Utskottet i sädant afseende ten omnämna; men enär den deremot framför alla andre wägled!
Utskottets öfwer logan ingar och beslut; sä skulle Utskottet anse sig fela emot den aktning all werkelig förtjenst bär winna, om icke Utskottet för Riksens Högloft.
Ständer anmaldte detta arbete: Wittnande virr ljus och kunskaper; sä inwicklade ämrcn och hwilket Utskottets owäldiga bedömmande till desi upprig. tighet, säkrast wirsvrdas, om jemförelse anställes emellan denne skrifts innehäll, och hwad Utskottet deraf i den förestagna Bewillnings» stadgan, såsom ester desi tanka riktigt och sannt nyttigt och godt, antagit och bibchällit.
Alla de Remisier, som angående Bewillnkng, och hwad dertill hörer under nu påstående Riksdag tili Utskottets handläggning dlifwit öfwerlcinnade, täcktes 2122 Den zo Julli. täcktes Riksens Högloft.
Stonder genom den nu projecterade BewillningS-Siadgan anse såsom befwarade.
Detta allt, jemte hwad den föreftagna Bewillnings-Stadgan närmare utreder och innehaller, öfwerlemnar Uistetict wördsammeligm till Riksens Högloft.
Ständers mogna och upplysta bepröfwayde.
Pä Oogl. Ridd. och Adelns Pä H5gw. Prest-Ständets Lcdam. wägnar, Ledam. magnar, k. kuutk.
Olof lljurdeck.
L?orgare»Stän- Pä Hederw.
Vonde-Slän, dets Lcdam. magnar, dets Ledam. wägnar, Larl ^r.
I.an6barZ. )on jonsson. 6. 6rons.
T>bleau som urwisar hwad werka» LandTuliarnes arer upptagande skulle hafwa upPä Allmänna Bewillningen.
R:dr j Om Landt-Tullarne ater upptagas, och sadane afgifter erlades som det der. till ingifne Project utwisar, sa kun, de arliga behällne Inkomsten der, utaf med säkerhet beräknas till - zr 0,000
Da skall deremot förswinna: i:o. Den Summa som under namn af Landt-Tulls,ersättning till
Stats- Werket ärligen mäste erläggas med Is0,200 Den zo Julik. 212; R:dr st- 2:0.
Afgiften för Ofwerflöds nyttjan, de, som i Allmänna Bewillnings- Projeccet är beräknad till — z:v. ^ Personliga Afgiften för Båts- män och Soldater af Indelta Ar, mcen a 24 st.
Personen utgörande l2O,O00 en Summa af — — r 5,490 24 Och ware derutöfwer att påräkna, till ersättning för de Afskrifningar, Af- > kortningar m. m. som uppå Be- willningen vundwikligen inträffa, återstoden — — 64.509 24 Summa z 50,000 — Riksens Höglofl.
Gränders Bewilknkngs, Ur. ftocrs projecc cili Allmänna Bewillningens utgörande ifrån och med är i8iz. i Art. afgift för Personligt Skydd och Förswar under namn af Personal-Bewillning.
Denna afgift erlägges af alla inom Sweriges Rike Mantalsskrifne Personer, utan afseende pa Stand, willkor eller förmögenhet af hwarje Mansperson — — — r R:dr.
Af hwarje Qwinna — — 24 st.
Gemenskapen af Jndelte Armeen jemte Batsmanshallet hwarje man — — 24 st.
Ifrån denna afgift befrias allt dek Kronans Manskap som till någor af de Wärfwade Regemen terne - 2lL4 Dcn zo Julis. terue kunna hänföras, -same asie Conscriberat manstäp, da det upptages till tjenstgöring i krig.
Afgift as synbar Egendom och Inkomst. H, i.
Embets och Tjenst.m m samt Velienter rold Kong'.
Majus och Kronans, Riksens Ständers samt alka öfriga Allmänna Stater och Werk: äfrvensom wid private!
Arrende Socketcter, Bolag, Afiurance- Handels- och Dykcri-Comnagnicr, Assistance och Discont - Conkoirs, Jern-> Conlvirs med flera, serval i Städerne som pa Landet, af hwad nainn och beffaffenhct de wara ina, erlaaga för deras åtnjutande
Lön af en elter siem tjenste: den ma bestå i Penningar eller Spannemal eiler Keono-Tionde elier fran Kronans Magaziner, elier ock In, idelte Löner,^ Hemmans - Räntor eller pa Lön ansiagen Äler.-
Ann eller andra silke Lagenheter, fyra procent > Bewuining om äret, sedan b:loppet af hwad Indelt ar, blifwit efter det nast föreaande årets Markegång uträknat och i penningar förwandlat
Under Lön förstas all den Inkomst af hwad namn och beskaffenhet den w'arä ma som under loppet af äret i och för stensten blifwit förwärfwad.
Dera tillätes inga afdrag.
Inkomsterne stola uppgifwas pa det sätt, att hwad sem efter Stak under hwad Titel som halst utgadt, utföres specifikt såsom ordinarie inkomst.
Men extra arfwoden utom Stat, traktamenten svin för tillfälligt förrättningar a wanlige ljenftgörings-orten uppbäras, Compagnie - revemier, procenter, Remifi-lage, Tinesgästnings-kappar, Ex-editions-läsen och andra svortlax, föres i en sum, ma under titel- Extra ordinarie Inkomst.
Tracta, Den zc> Julii. 2124 Trackamenten under Commenderingar utom station pa mindre tid än Sex mannder samt Fältasiöning i krig, utan assende pa hurulänge den fatt uppbäras afwensom NePunderhall, intages e-ibland de inkomster af Embete och Tjenst, hwara Bewiil, ning räknas bär.
Innehafware af siere stensten uppföra Inkomsterne at ywaeje ferstildt.
Pensioner, Gratialor och Benadningar som utgå -efter
Stat eller af allmänna medel widkannas enahanda afgift; likwäl undantagas de som ej uppgå cai tjugufem R:dr ärligen.
Innehafware af en eller flera sys!or, utan bernold atföljande inkomst, erlägga ingen afgift enligt denna Artikel, och således hwarken de sorn godt ur tjenst utan bibehållande af någon inkomst deraf, eller de som undfadt Caracter uran alt hafwa warit i tjenst.
Aila Boställen taxeras under Hemmanens Bewillning och afkomsten deraf ingar således ej i beräkningen af Jnnehafwarens Löne-inkomst, utan erlägges derföre serskild afgift, enligt hwad här nedanföre stadgas.
För Näring eller Egendom erlägger Tjensteman defiutom lika Bewillning med öfrige Medborgare.
Embets- och Tjenstemäns samt Bmentes Hustrur och Barn betala ingen serskild Bewillning efter denna Artikel.
O.winna svin åtnjuter
Lön eller annan inkomst, Pension, Gratial ever Benådning af allmänna Medel, erlägger deremot Bewillnings-afgiften efter lika beräkning som för Embets- och Tjensteman samt Betjente, har finnes.stadgadt.
Er - LI2Z Den Julii. Ecclcsiastique - Staten upptageS äswen under denna §. till afgift för Inkomsten.
Den utgär efter ofvanstående grund för Tionde och öfrige Presträttigheter som af Församlingarne uppbäras af Löneoch Lönings-tillökningar i Penningar eller Hemmansräntor, Wederlag, Förläningar och Inkomster, för öfrigt af hwad namn och beskaffenhet de wara ma, soni i och för tjensten atnjutas.
Samtelige till Ecclesiastigue, Staten i Skaderne hörande Embers, och Tjenstemän saint Betjente, uppgifwa sine Inkomster, pa samma sätt som öfrige Embcts- och Tjenstemän.
Capellaner i Lands - Församlingar erlägga lika afgift för den Lön de af Församiingarne erha8a, äft wensom för den inkomst Capcllanerne efter Made öfwerenskommelser af Kvrkoherdarnc njuta.
Hjelp - Prcfftr, Bruks, Predikanter med stera som icke hafwa fastställd
Lön, betala i Inkomst afgift Twä Riksdaler.
Organister och Klockare pa Landet betala af Lönc-Jnkomsten den här ofwanföre stadgade procent.
För Academie, Gymnasie och Schole, Staterde, Domkyrko, Systlomän Kyrko, Jnspectorer med flere, tillämpas a'-: hwad vin Bewillnings-afgift af inkomst för Embets, och Tjenstemän blifwit stadgat.
Patroni Ecclesiarum i Skane, Halland och Bohus Län som njuta någon Spannemäl af KconoTionde erlägga
Fem procent af Spannemalens wärde, uträknat ester nast föregående årets Markegangs - Tara..
Af all behållen Kycko,Tionde l desta Orter, soin ej är pa
Lön ansiagen eller till andra behof disponerad erlägges lika afgift: bestär Kyrko, Tionden i Spannemäl, ster uträkning ester förra arelS Markegång.
För - Den zo Julik. 2127 För Domkyrkorne i Riket och de dem tillhörande inkomster i Spannemäl eller Hemmans-Räntor erlägges likaledes ärligen
Fem procent, sedan derifrån blifwit afraknade de efter serskild Stat deraf utgående wista Löner antingen i Spannemäl eller Domkyrkans öfrige inkomster, hwarföre Jnnehafwarne betala. §.2. Af Städerne.
Städernes Magistrats - Personer och Betjente som Mita inkomster i Penningar eller ansiagen Aker, Äng eller andra slika lägenheter efter hwarje Stads Stat eller serstilta inrättning jemte sportlar eller andra Lönewillkor, betala i likhet med hwad i näst föregående §. för Penninge, och Jndelre Löner utsatt är, eller 4 procent.
De Städernes Betjente, hwilkas
Lön eller inkomster icke uppgå till Femtio Riksdaler undantagne.
Handlande, Labriciueiiren, Hanötcverkare och Borgare Taxeras i förhållande tili deras willtor och rörelse.
Grunden för beloppet af denna Bewillning är
Fem procent af den genom Rörelsen eller Näringen wundnc inkomst, hwarmed förstaS behållningen under aret sedan bewislige förluster blifwit betraktade samt aflöning och arbetskostnad i och för sjelfwa rörelsen eller handteringen, men inga andra utgifter blifwit afkortade.
Da pröfningen af deste Skattstyldiges uppgift pa deras för aret wundne inkomst af rörelse, beror pa Taxeringsmännen allena, böra och alla de härtill hörande upplysningar sorgfälligt sökas.
Utskeppningen, Importen, Skeppsfarten, Afstämplingen, Bodhandeln med mera, stola derwid tagas till betraktande och uppgifter fran wederdörli se - 2l28 Den zo Julii. ge stallen i desse delar alltid wara för Taxeringsmannen akt tillgå.
Någon fördelning i Claber med utfallande Maximum är i denna del icke lämpelig, hälst hwar och ens Näring, Rörelse, Handtering 06) Inkomst böra af Taxeringömännen noga pröfwas samt afgisten derefter till tet hogsta utsättas som billighet ost) rättwisa medgiswer; hwaremot följande Mmimi afgift för Rörelse och Handtering upptages, hwar. unter ingen till Bewrlining efter denna artikel sar anses som icke är sa af sig kommen att han efter TaxeringsmännenS pröfning endast förmar draga e» ringare afgift.
Dock bär i sistnämnde händelse noga härom undersökas, och alltid i Taxerings-Protocsllet fullständigt upptagas de orsaker som wailat nedsätlningen.
I Stockholm och Götheborg Grosshandlare — zo N:dr Handlande, Mäklare, Skepps-Clarerare och Apothekare - — 20: — Fabriqueurer och Manufaclurister — 75:
— I färsta Classens Städer.
Handlande med flera — 20: — Fabriqueurer »ned flera —- rs: — I Andra Classens StaderHandlande med flera — 16: zr Fabriqueurer med flera — 73: »6 I Tredje Classens Städer.
Handlande med flera — r;: — Mriqmum med flera — i -:
— I Den zo Ju lii. 2129 I Fjerde Classens Stader.
, Handlande aned flera — iz: r6.
Fabriqueurer med flera — is: — I Femte Classens Städer.
Handlande med flera — io: — Fabriqueurer med flere — 8: — Bryggare, Handtwerkare och Borgare af alla slag.
Da förändringar i hwarS och ens till denne Class hörande
Borgersmans omständigheter fran ett ar till ett annar af Conjuncturerne mindre bero emedan deras Näringsfång egenteligen ar rigtad pa den inre Rörelsen, anses indelningen i Classer här wara lämpelig.
De hwilka dylik Näring med serssild rättighet utöfwa, ulan att wara Borgare, taxeras till lika afgift efter den Class till hwilken de kunna hänföras.
För att hafwa Clas; som da till hwarje händelse för desse Slädernes Borgare, kan af Taxeringsmännen tillämpas, hwilken tillämpning likwal efter den allmänt antagne grund bör ffe efter HwarS och enS rörelse, handtering och näring samt hwad deraf kan bedömmas hafwa utgjort den werkeliga inkomsten, sa widt den mäjeligen utrönas kan, utförcs för Stockholm och Götheborg, Tolf Classer. i:sta Classen — 266: zr 2:dra dito 3:dje dito 4:de dito — stte dito — 6:te dito — 7:de dito. — Bihang. N:v 220: r;c>: iso: 90: 70: 8:de Städerne af Första Classen. i:sta Classen 2:dra dito z:dje dito 4-de dita stte dito 6:te dito ?:de dito 8:de dito 9!de dito «o;de dito i;o: 120: 92: 7t: 60' 45: Zo: Lo: -s:
Städerne af andra Classen. roo: — 80: — 60: —, i:sta Classen — 2-dra dito — z:dje dito — 4:de dito — stte dito — 6:te dito — 7:de dito — 8:de dito — 5>:de dito — 4;: — zo: — 20: — 12: — io: — 8: — I Stä< ^ Den zo Julli.
I Städerne af Tredje Classen. 8°: — 65: — so: — 40: — I 9 Classer ^ zo: — 20: — 12: — 9: — 7: — Städerne af Fjerde Classen. Z 9 Classer IZ: l6 7: 24 Städerne af Femte Classen. 45: — zo: 20: I 8 Classer ir: —> > ross — t ^ ^ I s: 24 > — 2lzr Tia LlZ2 Den ZO Julli. Till Taxeringsmännens rättelse anmarkes, att det icke ar vwillkorligen nödwändigt alt uti alla Nasser för hwarje
Stad någon till afgift uppföres, da omständigheter af willtor, rörelse eller förmögenhet ej sadant fordrar.
Den som drifwer serskilta Rörelser, hwilka med hwärannan i och för handteringen icke sia i något sammanhang, erlägger för hwardera serskild afgift, enligt bedömmande af den för hwarje Rörelse härflytande inkomst samt Taxeringsmännens pröfning deraf.
Vorgare-Enkor som sitta i Handel och Rörelse anses till afgift derföre lika med Borgare, men alla de Enkor som i behörig ordning uppsagt Burskap och ej idka Borgerlig Näring, taxeras ej för någon sadan afgift utan deltaga efter deras omständigheter uti andra här fastställde Bewillningsutgifter.
Borgare som ej uppsagt Burskap i laga ordning, erlägga dock intill desi sadant skett, afgift t egenskap af Borgare efter Taxeringsmännens pröfning fastan han ej Näring eller Handtering idkar.
De af Ridderjkapet och Adeln samr Magistrats- och Ståndspersoner som uti någon Stad hafwa sadan handtering och rörelse att de i anseende dertill kunna räknas ibland Groh- eller andra Handlande eller Borgerlig Närings Idkare, ehuru de Burskap icke antagit, böra ehwad de aro
Löntagare eller ej serskilt uppföras till afgift under Borgerskapets Classification i förhållande till deras rörelse lika med Borgerskapet.
Af de öfrige till Städerne hörande personer uppföras:
Ad, Den zo Juli i.
2izZ Advocater och alla de som biträda Parter i Rättegångar. s 52:
— I Fyra Clasier<! II !. ro: — Acteurer och Actriser, Musicanter, Sångare, Sangeriker, Dansmästare, Danseuser med flera som höra antingen till Kongl. Spectaclernes
Stat utan att hafwa sasisiälldt
Lön hwaraf afgift enligt denna Artikels första §. utgår eller ock till Spectacle-Truppar i Stockholm eller Landsorterne, eller med serskilt tillstånd försörja sig i sadan egenskap: i- 52: — i 25: — I Fem Clasier^ 15: — Arbetsfolk i Städerne, som icke äro lagstadde och ej eller nima ständig årslön utan arbeta för dagspenning eller ester serskildt öfwerenskommelsee och beting.
Mankön Stockholm och Götheborg.
Ogifte och Enklingar utan Barn — i; 24 Gifte samt Enklingar med minderårige barn — 24.
I de öfrige StäderneDe förra — _ — z
De sednare — — — — 16 Qwinnkön.
Ogifte eller Enkor utan Barn — — 24 I de öfrige Städerne Arti - 2!Z4 Den Z2 Julik.
Artister, utan Lön och som ej arv Borgare, Auctions-Berjenre, se Stadernes Betjenter.
Betjencer eller Lakejer i Lagstadd tjenst 2 R:dv Hyr-Lakejer — — 4:
— Bokhandlare anses lika med Handlande.
Boktryckare lika med Manulacturister.
Byggmästare, Skepps i Städerne. s 42: — ! zo: — I Fem Claster ^ 22: — I "
V lc>: —'
Byggmästare lika med Handtwerkare.
Chiruraer med practik samt Badare och de som halla Rakstugor, s 20:
— I Tre Clajjer «j 10: — s 5:
— Collecteurer erläaga i likhet med andra Tjenstemän Fyra procent ärligen af deras inkomst, hwilken af Nummer - Lotttrie - Directionen i början af hwarje ar för det föregående bör uppgifwas.
Direckeurer, Theåker, wid andra an Konungens Speckacle, erlägga ärligen — 25 R:dr Och I Sju Clatzer Den Zo Julik.
Lrz5 Och derutom för hwarje Representation k Stockholm 06) Götheborg — 4 R:dr Samt i Landsortcrne — 2; —- Skolandes
Directeurerne innan de sa afresa fran Staden wara försedde med wederbörande Uppbördsmäns qvittence att Representations. a^gisten olstwit erlagd, och hwilket a det ställe dit de stg begifwa mäste uppwisas, innan något Spectacle der får gifwaS' äfwensom bewis öfwer erlagd Bewillnmg för det föregående aret pa lika sätt och med samma wlllkor bör uppres.
Doctorer Medicine med practik utom tjenste» s so: I Fyra Claher<! — !. io: — Mare som icke äro Borgare, Mätare, Packare, Windragare Lin, Hampe, och Tjäru-Wräkare, Packhus - och Wagkarlar lika med Arbetskarlar.
För Säljerssor, sa kallade Bröd, Jungfrur i Bagare-Bodar samt alla öfriga sadane personer af O.winnnokönet som förestå försäljning i Bodar eller pa Näringsställen, för andras räkning. 6: — 4: — 2: — I:
— Gesäller, Embets - och Handtwerks, utan unantag '— — — — i: 32.
Guvernanter och Informations, Fruntimmer i Private hus — — 1: 24. ^7,- Fruntimmer som hemma hos stg halla Pensions', inrättningar eller Schola ^betala ingen afgift efter denna Artikel.
Han - I Fyra Claster srz6 Den Zo I Uii Handels-Bokhallare och Betjente samt Jnspectorre och Factorer med flera wid Städernas Bruk och Manusackurer jemte Apotekares och Fältssärs, Ge fäller Stockholm och Götheborg samt första C.astens Släder. s 25: - ! 16: Zr I Sju Claster ^ 8- — i 4: - V z: — Och i de öfrige Städer. s - k io: — 3 Sex Claster ^ ^ -s. Hofmästare hoS Private io R:dr Hos -- Handtwerkare af alka 'stag utan lön pä Stat taxeras såsom Borgare ester deras rörelse. -Handcwerkare, Rronans, wid Amiralitet, Artilleriet och Fortificationen med flere Stater, betala ester deras Lönewillkor »fran 2 R:dr till 24 st.
Hushållerskor — — i: 24.
Harsnstmer utom Perukmare-Embetet, edwad Förswar de hafwa — — 2 R:dr.
Hästhandlare eller sadane som resa att sälja och byta Hästar, Huswudmannen — 20 N:dr. Hwarje medföljande Mansperson iv:
— Och stola deka Hästhandlare, om de ej för Lösdrifware wilja anses, dels alltid wara behörigen förpastade, dels oek kunna med wederbörande
Upp bördS, Den zo Julii. 21Z7 bördsmans qvittence styrka, att de riktigt erlagt Bewillnings - algisten för dek föregående arel Informatorer, private.
I twä Claster H Inköpare för de Kongl. Höfwen jämföras med Handlande.
Judar- och Italienare som »ned sarstildt tillstånd "resa omkring Landet och afyttra Nipper, erlägga — — . 10: — Och böra Veste alltid »vara förledde »ned wederbörandcs
Qvittence alt föregående årets afgift blifwit crlagd Judar, sorn i Städerne drifwa handel och rörelses, anses till afgift i alla delar af denna Bewillnings-Förordning i mohn deraf lika Md Handlande i samma Stader.
Jagare hss Private anses som Lakejer och inga wid beräkningen af antalet.
Jernbärare wid Stang, och Tackjerns - Wagarne lika med Arbetare.
Jern, och Bräd-Wräkare. s 8: — 6:- I fem Claster^' 4: — s. 2: — Kammarjungfrur — — 2: — Kammartjenare hos Private — 4- — Klädes-Mäklare och Klädes - Mäklerstor som halla Bodar lika med Handlande.
Kock hos Private — ro: — Skepps, se Sjömän. Krv, siz8 Den zc> Julik. 3 .6 Claier ^ l s: i:
Krögare, Krögerssor samt de sem halla Likör kamrar jemte Tractörer som ej arv Borgare 52: — 42: — zo: — 20: — . i> : - k. 10: —> Kuskar hos Private, se Drängar.
Licentiater, Medicine med praktik utom tjensten, se Doctorcr.
Lotsar — — Deras Drängar — Manglerstor af alla stag. 32: — 12! 8: — 6: — 4: — . 2: — !- r: r6 Mästare wid Sockerbruk, Manufacturier och Fabriker i Släderne. 2;: — i;: — 10: — t — Mäster-Swenner och Gesäller wid dito 2: — Parm-Mätare. ^ 20: — 3 4 Claier < H I- 3: — ^Prv - 3 7 Claster !
Ä fem Closter Den zo Juli,'. siZ9 Prowisvrer eller Förste Gesäller pa Apothek, i grader lika som Apotheks-Gesäller Pigor i Städerne erlägga ingen Bcwillning efter denna Artikel.