Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolars organisation samt målens och arbetets fördelning dem emellan, af nöden, Men sorn dylika speciela föreskrifter ej torde hafva lämpligt rum i en allmän Författning, samt R.
St. dess - Expeditions-Utskottets Memorial N.o 44°- utom sakna den noggrannare kännedom om serskilda local-förhållanden , förutan hvilken tjenlig t förslag, huru den ifrågavarande förändringen ändamålsenligast må ti 11 väga— bringas, ej kan uppgöras lå R.
St. i underdånighet hemställa, det täcktes E. K. M., efter vederbörandes hörande, och i öfverensstämmelse med den af R.
St. föreslagna Författningens grund, att endast en Underrätt skall finnasså i städerne som på landet, vidtaga de anstalter och åtgärder samt stadga och till efterrättelse kungöra de reglementariska föreskrifter, som pröfvas lämpliga för organiserandet och ordnandet af Rådstufvurälterne i städerne utom Stockholm.
N:o 44°- Memorial, med förfrågan i afseende å verkställigheten af de genom Memorialet, JV:o 422 j föreslagna åtgärder ^ till förekommande af omtryckning af vissa till Bihanget hörande handlingar.
Jemte det Exp.-Utsk. denna dag, till justering uti de resp. Riks-Stånden, öfverlemnar förslag till den underdåniga Skrifvelse, som blifvit uppsatt, i anledning af Utskottets, under N:o 422» afgifna och af Exp.-fltsk.
Forslas, (ill tind.
N.-O 44r> *55 3:ne Riks-Stånd godkända Memorial, angående iakttagelser i afseende å tryckningen, af Bih. till Riks-Ståndens Protocoll vid blifvande Riksdagar, har Utskottet härmed tillika skolat till R.
St. vördsamt hemställa, om det må Utsk. tillåtas, att bland dess tjenstemanna-personal utse någon person, åt hvilken får, emellan innevarande och nästblifvande Riksdag, uppdragas så väl verkställigheten af de åtgärder, som uti berörde Memorial blifvit föreslagna, till förekommande af vissa Handlingars omtryckning för omförmälda
Bihangs cornpletterande, som ock omsorgen derom, att vid nästinträffande Riksdag de till utdelning bland Riks-Stånden bestämda tryckta Handlin gar må varda Riks-Slånden behörigen tillställda.
N:o 44r Uppl. o. godin hos Ridd. och Adeln d. i3 Mars i83o Preste-Ståndet d. i3 — —- Borgare-Ståndet d. 13 — — Bonde-Ståndet d. i5 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse* angående infordrandet af anbud ä tryckningen af Bihanget vid nästinträffande Riksdag.
T S. A. IC.
JL ill E. K. M. fåR.
St. härmed i underd. fram - i54 Eocp.-Utsk Forslag till und.
Skri/v. N. o 441 • bära elen anhållan, det, genom E. K. M:s IIof-Caneellers-Embetes försorg, målte, före nästinstundande Riksdags början, varda infordrade förseglade och till ExP‘-Utsk. ställda anbud, så vä! å tryckningen af Bibånget till då blifvande Riks-Slånds Protocoll, som å leverering af dertill erforderligt papper; och hafva R, St. i öfrigt skolat i underdånighet anhålla, det, vid alla de tillfällen, då på allmän bekostnad tryckas
Handlingar af den beskaffenhet, att de kunna ifrågakomma till intagande uti nämnde Bihang, sådant måtte, genom vederbörande, som få sig uppdraget denna trycknings ombesörjande, varda R.
St:s Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret ti ilka tinagifvet, på det tillfälle må beredas att, på samma gång som tryckningen af berörde slags Handlingar verkställes, deraf få afdraget, och för ofvanberörde Bihang apteradl det af R.
St, för sådant ändamål bestämda antal af 1200 exemplar, hvilkas trycknings-kostnad äfven torde få ingå i beräkning vid den öfverenskommelse, som om Handlingarnas tryckning varder afslulad.
Rikets Ständer framhärda etc. Expcditions-Utskottets Memorial N.-o 44^- i55 N:o 442' Memorial, med förnjradt Förslag till R.
H. St: s underd.
Skrif veise> angående regleringen af Riks-Statens, Tredje Hujvud-Titel.
Sorn R.
H, St. numera fattat deras beslut, i anledning af Stats-Utsk;s Betänkande, N:o 335, innefattande frågor, som roed Stats-regleringen ega sammanhang , och hvilka uti Exp.-Utsk:s, under N:o 284, af* gifna Förslag till underd.
Skrifvelse, rörande Riks-Statens Tredje Hufvudtitel, såsom förut upprättadt och hos resp.
RiksStånden justeradt, icke kunnat intagas; har Utskottet, som ansett samma Förslag, hvilket endast grundas på R.
H« St:s beslut, i anledning af Stats-Utsk:s, under N:ris iSa, 239, 3o4 och 316, meddelade Utlåtanden, icke fullständigt eller innefattande alla de ämnen, som uti R.
St's underd.
Skrifvelse, angående regleringen af nämnde Titel, böra upptagas, funnit sig föranlåtet, att upprätta det förnyade Förslag till Skrifvelse i ämnet, med iakttagande af alla de förändringar och tillägg, hvartill R.
St;s senare fattade beslut föranleda, sorn härjemte vördsamt aflemnas, för att emot det förra Förslaget, men med bibehålian* l56 Exp.-TJtsk.
Forslag lill und.
Skrifv, N.-o 443. de af dess numer, utbytas.
Blifvande tillika härvid bifogadt Förslag lill R.
H. St:s underd. anmälan till K.
M. om utbyte af den förra underd.
Skrifvelsen emot den, som nu, i anledning af Utskottets ytterligare Förslag, af R.
St. faslställes.
Pré*te-Stån(det d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 17 — Rikets Ständers under d. Skrifvelse, med förnjad reglering af Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel. S. A. K. Sorn, efter det R. St., under den 11 Dec. sisll. år, afgåfvo deras underd.
Skrifvelse, rörande regleringen af Riks-Statens Tredje Hufvudtitel, frågor bos R.
St. förekommit och blifvit afgjorda, som med samma Titel ega gemenskap, och hvilka alltså till förändringar eller tillägg i redactionen af berörde underd.
Skrifvelse föranledt; hafva R.
St. ansett sig böra härjemteiunderd. till E. K M. öfverlemna förnyad Skrifvelse, Exp.-Utsk.
Förslag till und, Skrifv.
N.-o 444> 107 angående meranäijinde TiteP), i stället för den, som i ämnet förut i underdånighet blifvit afgifven, och hvilken E. K. M. i Nåder täcktes låta till R.
N:o 444.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 11 Mars i83o. Preste-Ståndet d. 12 — — Borgare-Ståndet d. 12 — Bonde-Ståndet d. 12 •— — R.
Skrifvelse, angående Städernas Salu-accis. S. A. K. H os R.
St. hafva, vid innevarande Riksmöte, framställningar blifvit gjorda, dels Oui upphörande af Städernas Salu-accis, Samt dels i afseende på berörde afgifts fördelning; vid öfvervägande hvaraf hos R.
St. förekommit, att, efter samma grund, som R.
St. antagit en mindre inkomstsumma, än hittills, af Salu-accisen, nemi.: att Landtmannen vore obehindrad att till Städerna införa färskt kött, bakadt bröd och dricka, vore fördelningen öfverflödig, om denna Landtmannens rättighet verkli - *) Denna underd.
Skrifvelse igenfinnes under N:o 284* 158 Exp.-Ulsk.
Förslag; till und.
N.-o 444* gea vore allmänneligemedan då skulle ingen stad utgöra Salu-accisen, och lätt, om en sådan frihet vore lemnad åt vissa Städer, emedan då borde endast den för samma Städer redan bestämda summan uteslutas ifrån den gällande Tariffen» hvarefter samma Accis nu utgår; men då R.
St,, oaktadt all efterforskning, icke kunnat erhålla kännedom af någon allmän Författa ningj som tillerkänner
Landtmannen den ovilkorliga rättigheten, att till Städerna» utan afgift, införa och till salu hålla färskt kött, bakadt bröd och dricka, samt icke eller kändt, mindre styrkt är, att någon viss
Stad upplåtit en sådan frihet åt Landtmannen, och derå vunnit vederbörlig stadfästelse; hafva, under sådana förhållanden, R.
St., för det närvarandeansett Saluaccisen böra fördelas till samma summa, och på enahanda sätt, som den vid Kongl. Kungörelsen den 3o November 1810 fogade Tariff utvisar.
Som likväl R. St., vid den, innevarande Riksdag, skedda beräkning af Stats-Verkets inkomster, funnit behörigt afseende böra lemnäs åt det uppgifna förhållandet om Landtmannens rättighet att, utan hinder och afgifter, till Städerna införa kott, bröd och dricka, enär derigenom den ena Medborgaren skulle högre och olika beskattas emot den andra för idkandet af samma nä - Bxp.-Utsk.
N-o 444- fing, och på sådan grund tillstyrkt, att, om och hvarest rättigheten, att utan afgift till Städerna införa och till salu hålla kött, dricka samt bröd, är eller blifver Landtmannen medgifven, så borde den Staden från denna afgilt befrias, och på sådan grund icke upptagit
Salu-accis-afgiften till högre än ^5oo R:dr; så, och på det samma vilkorliga beslut genast må kunna gå i verkställighet, då någon eller några Städer f rånkänna.?
de fördelar, för hvilkas tillgodonjutande Salu-accisen tillkommit och ännu fortfar att utgå, hafva R.
St, nu fattat det beslut, att då E. K. M., på grund af någon Stads begäran, eller af andra förekommande skäliga anledningar, skulle antingen redan hafva beviljat eller framdeles tillerkänna Landtmannen full och ovilkorlig frihet, att till någon Stad införa och der lill salu hålla färskt kött, bakadt bröd och dricka, en sådan Stad genast, om beviljandet före detta skett, men eljest året efter det, då en sådan införsels-frihet är medgifven, befrias ifrån erläggandet af den för samma Stad i Tariffen utsatta afgift; anhållande R.
St. i underdånighet, att, till befordrande af allmän kännedom om vilkor e n för Städernas befriande från Saluaccis, E. K.
M. ville täckas härom utfärda allman Kungörelse.
Rikets Ständer framhärda etc. i6o Exp.-Utsk.
Skrif v. N.o 44 N:o 445.
Uppl. o. godk I103 Ridd. och Ådeln d. 12
Mars i83o Preste-Ståndet d. 12 — — Borgare-Ståndet d. 13 — —■ Bonde-Ständet d. i3 -— — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse,i anledning af K. M:s Nådiga Proposition^ angående fortfarande anslag .till Strömrensningar och lättade Vattencommunicationers befrämjande. S. A. K. Uti Nådig Proposition till R.
, af den 6 November 1828, har E. K. M., med åberopande af de beslut, R.
St.., vid tvänne föregående Riksdagar, fattat om Statens medverkan, genom ett anslag af 100,000 R;dr årligen, till befrämjande af en lättad träns» porlfart på Rikets mångfaldiga sjöar oell vattendrag, gifvit R.
St. tillkänna, att, under det E. K.
M. oafbrutet sökt befrämja det af R.
St. med anslaget åsyftade ändamål, hade en af erfarenheten ådagalagd osäkerhet i beräkningarna öfver kostnaden för Hydraulitiska arbeten öfvertygat E. K.
M. otn behofvet af förändrade föreskrifter, i afseende på dylika förelags utförande med bidrag af allmänna medel, att E. K. M., till Exp,“Vtsk.
Förslag till und, Skri/v.
Nio 44^ iGt M>, till undvikande för framtiden, i möjligaste måtto, af sådana missräkningar i kostnads-beräkningarna, som de hittills inträffade, hvarigenom uppstått, bland annat, den olägenhet, att åtskilliga arbeten, sorn af E. K.
M. till utförande bifallits, efter pröfning af deras sannolika nytta, jemförd med en uppgifven mindre kostnad, kommit att till sina resultat stå utom allt förhållande till de beräkningarna öfverskjutande större summor, som för dem erfordrats, och svårligen kunnat vägras, sedan arbetena en gång blifvit började, funnit godt i Nåder förordna, att vid förekommande frågor om nya arbeten, till beredande af lättade communicationer inom serskilda orter af Riket, Invånarne i den ort, som af ett föreslaget arbete skulle hemta directa fördelar, borde, efter erhållen del af undersökningar* arbetsplaner och kostnadsförslag, höras, huruvida de ville dertill lemna större eller mindre bidrag, och samfälldt, eller genom upprättadt Bolag, åtaga sig utförandet emot den bestämda summa, som E. K. M., i förhållande till arbetets vigt och svårighet, pröfvade skäligt att af allmänna medel, på en gång eller sucessivt, anslå, med skyldighet att ansvara för alla uppkommande ersättningsanspråk å Vattenverks- eller Jord-egares Bilt. till R.
Prot, 182 8-3o. 10 Sami. 3 Band. 11 i (yi Exp.-Utsk.
Förslag till Und. Skrif v,: N.o 445» sida, hvilka alltid borde kunna af Invå» liarne sjelfve, med minsta kostnad och svårikhet, regleras, att verkställa arbetet efter gillad plan, och under den offentliga till» syn, sorn funnes nödig, samt alt gifva sä» kerhet för det allmänna anslagets behöriga användande för sitt ändamål; att väl någon större verkan af dessa förändrade föreskrifter ännu icke hunnit sig utveckla; men att, då, genom den åsyftade föreningen af allmänna och enskilda bidrag, vunnes en större visshet om nyttan af ett företag för den ort, hvars Invånare ville deruti deltaga, då deras ansvarighet för verkställigheten emot den, af allmänna medel beviljade summan, försäkrade Staten för opåraknade utgifter; och då följaktligen härigenom en bestämd plan kunde uppgöras för användandet af ifrågavararde anslag, vore otvifvelaktigt, att af dessa föreskrifter skulle, efter hand, uppstå flera väsendtliga fördelar, tinder dessa förhoppningar, och sedan en allmän öfverstyrelse för alla vatten-communicationer i Riket blifvit organiserad, under hvars inseende dessa företag kunna ledas efter en allmän plan, och enligt säkrare, på vunnen erfarenhet byggda, kostnads-beräkningar, samt under enahanda redovisnings-skyldighet, utan sammanblandning med andra fonders, hvilken Exp.-Utsk.
N;o 445. i63 ålegat Strömrensnings - Comitén , har E. K.
M. ansett sig böra fästa R.
St:s uppmärksamhet på nyttan deraf, att nu varande årliga anslag till strömrensningar och lättade vatten-communicationer än vidare ställas till E. K.
M:s disposition} och har E K. M., med erinran, att fråga vore om en utgift, hvilken åsyftade Landets allmänna förkofran, och under en längre tid egt rum, yttrat Dess förväntan, att R.
St. desto hellre, genom bifall till anslagets Fortfarande intill nästa Riksdag, skola gå E. K. Mits Nådiga önskan i detta afseende till mötes, som samma anslag icke, utan stor olägenhet, för flera redan påbörjade företag, skulle kunna upphöra.
Hvad af E, K.
M. sålunda anfördtoeh föreslaget blifvit hafva R.
St. i öfvervägande tagit, i'sammanhang med de flera i ämnet af flere enskilde inom Riks-Stånden väckta motioner, samt dervid vissserligen funnit, ej mindre att samma skäl, som under de tvänne nästföregående Riksdagarna blifvit andragna för Statens medverkan till communicationers och transporters befrämjande, fortfara att göra sig gällande, så länge allmänt vigtiga ämnen för sådana åtgärder ännu förefinnas, än äfven, att, i mon af en ökad erfarenhet om vigten af dylika företag, samt, till följd deraf, utsträckta forskningar och undersök - 164 Exp*-Utsk.
N.-o 44^ ningar, Riket, i anseende till mängden af de sjöar och vattendrag, det innesluter, skall ännu länge gifva rika ämnen till åtgärder för communicationers förbättrande; hvarföre ock det varit R.
St:s önskan, att kunna tills vidare, oförminskadt, bibehålla det årliga anslag, R.
St. hittills funnit nödigt att, för befordran af dylika arheten, meddela ; men, vid anställd undersökning , angående Statens odisponerade tillgångar, jemförda med de extra Statsanslag, som af dessa tillgångar måste utgå, hafva R.
St., på grund af det resultat denna undersökning lemnat, funnit sig föranlåtna, för denna gången, inskränka anslaget till 5o,ooo R:dr, hvilken summa R.
St., erkännande vigten af att ej, i anseende till bristande anslag, något års uppehåll, i så beskaffade arbeten som de ifrågavarande, inträffar, ansett böra oafbrutet, intill nästa Statsreglering, för hvarje år utgå.
I fråga dernäst om vilkoren för dessa medels användande, har väl hos R.
St. i betraktande kommit, huruledes dessa medel ursprungligen varit företrädesvis anviste till strömrensningars befrämjande och lättade sjötransporters öppnande i Rikets norra Previncer.
Enär bestämmandet i iörväg af en viss länegräns, inom hvilken anslaget borde inskränkas, kunde minska utvägarna att vinna de fördelar, man ve Exp.-Utsk.
N.-o 44^- 165 lat med dessa uppoffringar, från Statens sifia, bereda, hafva R.
St. dock ansett sig ej böra meddela några föreskrifter, inom hvilka delar af Riket Strömrensnings-medlen hädanefter böra användas, hvaremot R.
St., under öfvertygelse, att sådana företag, åt hvilka serkilda anslag eller lånebilräden blifvit af R.
St. beviljade, eller de företag, som redan blifvit fullbordade, böra för framtiden af dem, som dessa biträden bekommit, underhållas, vid anslagets beviljande fästat det förbehåll, att medlen icke måga till sådana företag blifva använda.
Äfvensom R.
St., vid jemförelse af anslagets belopp, samt efter inhemtad kännedom om de arbeten, som, med större eller mindre bidrag af de till strömrensningar och lättade communicationer hittills anslagna medel, äro påbegynta, men ännu ej fullbordade, ansett det vilkor böra ega rum, i afseende på medlens användande, alt desamma måga företrädesvis utgå till fullbordande af så beskaffade arbeten.
St. i öfrigt fullkomligen instämt i den af E. K. M. Nådigst yttrade åsigt, så väl om nyttan och angelägenheten deraf, att de, som draga förnämsta fördelen af ett företag, äfven böra åläggas deltaga uti den kostnad, som för utförandet deraf erfordras, som ock att lcdnin - *66 Exp.-Utsk, Förslag till und.
Skrif v. N:o 44^* gen af det hela anförtros åt en för ändamålet enkom beräknad Styrelse, på det ej frugterna af vunnen erfarenhet må gå förlorade, eller skadliga afbrott genom olikhet i åsigter inträffa.
På grund af hvilket allt R.
St. beslutat: *:o att, till befrämjande af strömrensningar samt lättade vatten-communicationer, bevilja ofvanomförmälda årliga anslags-summa af 5o,ooo R:dr, att utgå från och med detta år, intill nästa Statsreglering, under öfverlemnande till E. K, M.» att, efter Eget Nådigt godtfinnande, något föregående år, under denna tid, förskottsvis använda en del af det nästpåföljande årets anslags-summa, så vidt E. K.
M. finner detsamma kunna verkställas, utan medförande af någon inskränkning i arbetsplanen för försvars-anstalternas iståndsättande med all den drift, vigten af dessa senare arbeten påkallar, samt under vilkor derjemte; a) att de anslagna medlen icke må användas till annat än communicationers förbättrande, öppnande eller lättande å de ställen, der de pröfvas vara af behofvet synnerligen påkallade, och för den allmänna rörelsen medföra största nytta; dock icke till sådana företag, åt hvilka R.
St. redan beviljat, eller nu bevilja serskilda an - Fxp.-Utsk.
JV.-o 445* 167 slag eller lånebiträden, eller till sådana, som redan hlifvit fullbordade; b') att de med förra anslagen påbörjade arbeten, så viel t de ära af beskaffenhet att ensamt af det Allmänna bekostas, eller, i händelse af enskildes skyldighet att dertill bidraga, i den mon som dessa skyldigheter fullgöras, må, framför andra, erhålla de bidrag, sorn till deras ändamålsenliga fullbordande erfordras; c) att, vid förekommande frågor om nya arbeten, till beredande af lättare communicationer inom serskilda orter af Riket, invånarne i den ort, som af det föreslagna arbetet hemtat directa fördelar, böra, efter erhållen del af undersökningar, arbetsplaner och kostnadsförslag, höras, huruvida de vilja dertill lemna större eller mindre bidrag, och samfälldt, eller genom upprättade Bolag, åtaga sig utförandet emot den bestämda summa, som E. K. M., i förhållande till arbetets vigt och svårighet, pröfvar skäligt att af dessa medel, på en gång, eller successive, anslå, med skyldighet att verkställa arbetet efter gillad plan, och under offentlig tillsyn, att gifva säkerhet för det allmänna anslagets behöriga användande, samt att ansvara för alla uppkommande ersättningsanspråk å Vattenverks- eller Jordegares sida, sedan likvidationerna derom blifvit uppgjorda, j68 Expeditions-Utshottets Memorial N.o 446. efter de grunder Kongl. Brefven den i5 Julii i8o3, 27 November 181 x och 4 Maji 1827 bestämma; och 2:0 att en allmän Öfverstyrelse mä komma att, på föreskrifvet sätt, ansvara för medlens ändamålsenliga användande, hvarvid R.
St. slutligen våga frambära deras underd. önskan, att E. K. M., med afseende jemväl å det mindre belopp, som tillgångarna för det närvarande xnedgifvit, att till dylika företag anslå, täcktes, i möjligaste måtto, inskränka förvaltnings-kostnaderna.
St. härmedelst, till svar å E. K. M:s ofvanberörda Nådiga Proposition, få i underdånighet meddela.
Memorial, angående en underd.
Skrifvelse om verkställd granskning af Lazaretts- och Curhus-räkenskaperna.
Sedan, i anledning af Expeditions-Utskottets till R.
H. St. aflåtna Memorial, N:o 35o, med hemställan, att, till rättelse af den utaf Höglofl. Stats-Utsk., i Betänkandet N:o 396, meddelade och i Exp,-Utsk:s afgifna Expeditions-Utskottets Memorial K.o 446- <69 Förslag, N:o 245, till underd.
Skrifvelse följde uppgift, i afseende på total-beloppet af räntan å ett i Lazaretts- och Curbus-räkenskaperna halanceradt skuld - capital, frägan derom måtte till Stats-Utsk. öfverlemnas, sistbemälde Utskott , efter samtlige de respeclive Riks-Ståndens Remisser i ämnet, medelst afgifvet och af Riks-Stånden gilladt Utlåtande, N:o 413* förklarat förhållandet i berörde afseende; så, och enär Exp.-Utsk:s ofvannämnda Förslag redan blifvit af R.
H. St. godkändt, bar Utskottet, till undvikande jemväl af tidsutdrägt vid Riksdagens nu snart förestående slut, ansett sig böra ifrågavarande underd.
Skrifvelse, med iakttagande af det förtydligande, hvartill Stats—Utskrs Utlåtande föranleder, nemi.: att, näst efter de i förra Skrifvelsen befintliga orden, ”utbalanceras capital R:dr 11,533: 16 sk. och ränta,” blifvit tillagda orden: inberäknad den uti 1804 års Hufvudbok, till ett belopp af 42O1 -R-dr 36 sk. 11 r:st. inb al ance rade, nu böra den underd.
Skrifvelsen till H. Ex, Hr Grefvens och Landtmarskalkens samt Riks-Ståndens öfriga Hrr Talmäns underskrift å nyo vördsamligen öfverlemna.
Stockholm den 11 Mars i83o. 170 Expeditions-Utskattets Memorial iV.o 447- N:o 447' Memorial, i anledning af dterremiss utaf 2:ne §:r till Riksdagsbeslutet, Från Häglof!.
Ridderskapet och Adeln har Expedilions-Utskattels Förslag till 2;ne §§. i Riksdags-Beslutet, angående Stats-Yerkets inkomster och utgifter, på grund af gjord anmärkning, alt från den i Förslaget upptagna Statsbrist-summa bardt afdragas 124,000 R;dr, till ersättning för salpetergärden, hvilka medel directe ingå till Stats-Contoiret, blifvit till Utskottet återremitterad!.
Af samma skäl, sorn i Utskottets Memorial, N:q 407, till svar i anledning af återremiss utaf dess Förslag till underd.
Skrifvelse, angående salpeter-gärdens upphörande, blifvit au förd t, nemligen att Statsutskottets nu mera bifallna Betänkande, N;o 417, på grund hvaraf ofvannämnda belopp bör från den förut bestämda Statsbrist-summan afdragas, ännu icke, vid afgifvandet af Exp,- Utsk:s Förslag, var af R.
H, St. pröfvadt, och sålunda icke kunde tjena till efterrättelse, har Utskottet ock hittills saknat anledning till den i återremissen af nu ifrågavarande Förslag till §§. af Riksdags-Beslutet äskade iakttagelse.
Men som Utskottet ansett densamma, i anledning af återremissen Exp.-TJtsk, Förslag till tind.
Skrif v. N.cTfffö. 171 och nu befintliga förhållande, sig åligga; varder Förslaget, efter derå behörigen verkställd rättelse i det anmärkta afseendet, härmed till R.
St:s justering och godkännande vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm den 11 Mars i83o.
Uppl, a. godk. hos Ridd. och Adeln d, lii Mars »83o, Presle-Sfålidet d, ta —. —- Borgare-Ståndet d. |3 — — Bonde-Ståndet d. i3. ——.
Rikets Ständers underd.
Skrifvelse jan-, gående upptagandet för Statens räkning af ett Län, högst a Millioner R:dr i Svenskt Silfver Specie., efter gamla Myntfoten, för att af R.
St;s Riksgälds-Contoir äter utlånas emot inteckning i Jordegendom å Landet och i Städerna.
S. A, K, I Nådig Skrifvelse, den 8 December 1821), bär E. K. M., sedan fråga hos R.
St. blifvit väckt att använda Statens credit, för att meddela Fastighets-egare ett af omständigheterna påkalladt låne-biträde, behagat med - 1yi Exp.-Utik.
N-o 44&* dela R.
St. K. M:s nådiga Tankar i detta ämne.
Och då E. K. M , af anförda skäl, ansett den allmänna credilen kunna, utan minsta olägenhet, begagnas, för att understödja de Jordegare, som behöfva omsätta äldre skuldförbindelser, och äro i tillfälle att gifva tillräckliga säkerheter; har E. K. M. till Rikets Ständer öfverlemnat, alt vidtaga de utvägar, som leda till detta mål, medelst utgifning af obligationer, dem Statens financiela ställning borde lätteligen göra användbara på förmonliga vilkor, serdeles om R.
St. till deras amortissement anvisade något bidrag af disponibla tillgångar; dock har E. K.
M. tillika funnit, att för det närvarande denna Upp-ochUtlåningsanstalt icke borde med Bankens förenas, utan hellre åt Riksgälds - Contoiret uppdragas.