Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Stånhet d. 31 — -— Borgare-Ståndet d» 31 — -— Bonde-Ståndet d. 3 No v» — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande nedsättning af den så kallade öfver-räntan för Lån utaf Manufactur-Discont-Londen.
S. A. K. Sedan Riksens Ständer, 1 sammanhang med regleringen af Rikets Penninge-väsende, forordnat, att den så kallade öfver-räntan för Rån i Banco-Disconten, ifrån och med nästa
Ers början, kommer att nedsättas till 8 Procent, anse Riksens Ständer det också vara billigt, att en lika nedsättning af öfver-räntan för Lån af Manufactur-Discont-Fonden får af denna Fonds Gäldenärer tillgodonjutas.
Af sådan anledning hafva Riksens Ständer velat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det räntan för den tid, ett Lån af Manufactur-Discont-Fonden efter Förfallodagen blifver obetaldt, eller den så kallade öfverräntan,|måtte, ifrån och med nästa års början, varda nedsatt till 8 Procent ifrån 10, hvartill densamma för närvarande beräknas.
Ständer framhärda etc - Undertid niga Skrifve! ser. 771 N:o 867.
Uppl. o. godk. hus Ridd. o.
Ad. d. 29 Oct. 1832» Preste-Ståndet di 31 — — Borgare-Ståndet d. 31 — •—• Bonde-Ståndet d. 5 Nov. — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af verkställd granskning af redogörelsen för 1817 och 1818 årens Riks dagskostnader. S. A. K.
"V^id den hos Riksens Ständers Stats-Utskott verkställde granskning af redogörelsen för uppburne och utbetalde medel, till bestridande af omkostnaderna för Riks-Stånden och Riksens Ständers Utskott vid Riksdagen åren 1817 och 1818, har befunnits, att i denna redogörelse ibland utgifterne blifvit upptagne 2,iOo Rd., hvaraf Riddarhus-Secreteraren erhållit 300 Rd., Bonde-Ståndets Secreterare 1,500 Rd. samt bemälde Stånds Vice-Secreterare 300 Rd., utan att dessa poster äro närmare verificerade; och ehuru Riksens Ständer anse någon anmärkning för den förflutne tiden icke ega rum, hafva likväl Riksens Ständer trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det någre utgifter, å de till Riksdagskostnader anvisande medel, hädanefter icke måtte i Nåder anbefallas, utan att anledningen och föremålet äro bestämdt uppgifne och må kunna fullständigt verificeras. 77ä Underdåniga Sirifvelser.
.Likaledes hafva Riksens Ständer inhemta?
,’ dels att redogörelsen icke blifvit afslutad förr, än den 30 Januarii innevarande år, och dels att en på de från Riksens Ständers RiksgaldsContoir uppburne medel uppkommen behållning icke blifvit förr, än den 7 derpå följde Maj till Riksgälds-Contoiret återlefvererad; och enär, enligt hvad updlyst blifvit, anledningen härtill varit den, att, under alla efter senaste Riksdag förflutne åren, utgifter egt rum, som af de till Riksdagskostnadernes bestridande anslagne medel bordt liquideras, och det, efter hittills gällande föreskrifter, ålegat Redogöraren, att liquidera alla på Rifcsdagskostnadg-summan anviste utgifter, utan inskränkning till någon viss tid , hvaraf följt, att räkningen måst hållas öppen, så länge någon känd utgift återstått att betala, samt att något öfverskott icke kunnat återlefvereras förr, än utbetalningarne upphört, hafva Riksens Ständer icke eller funnit någon erinran
I detta afseende kunna ega' rum; likväl och då, med bibehållande af enahanda föreskrifter, som hittills, den händelse ytterligare skulle kunna be» faras, att nemligen ett större penningebelopp, än som slutligen kunde finnas erforderligt, en längre tid, måste för berörde ändamål tillhandahållas, hvarigenom Riksgälds-Contoirets Cteditiv på Eanquen kunde komma att i större mån ålitas, an eljest vöre nödigt, hafva Riksens Ständer, till förekommande häraf, velat stadga, att Redogörelsen för Riksdagskostnads-medlen, så vid denna, som följande Riksdagar, skall vara afslutad inom Sex månader från Riksdagens slut, samt att de utgifter i och för Riksdagen, sora Underdåniga Skrifvelstr. 773 då möjligen återstå att liqvidera, och hvilka icke kunna vara andra, än betalning för icke fulländad tryckning af Riks Ståndens Protocoll och Bihanget dertill, må af Fullmägtige i Riksgälds Contoiret goätgöras; hvilket beslut Riksens Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla, Riksens Ständer framhärda etc.
Nto 268.
Uppl. o, godk. hos Ridd. o. Ad. d. 2Q Oct. 1823.
Preste-Standet d. 31 — -—- Borgare-Ståndet d. 31 — . —•
Bonde Ståndet d. 3 Nov. — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, rörande utarbetande af f årslag till f örenkling af Hemmans-Räntornes debitering och utgörande.
I anledning af vackt fråga om afhjelpande af de olägenheter, sorn vid Hemmans-Räntornes debitering och utgörande uppkomma derigenom , att dessa räntor, enligt Jordeböckerna, utgå i måogfalldiga persedlar, hvilkas värde efter hvarje års Markegångs-pris uträknas, hafva Riksens Ständer inliemtat, .att, redan år 1753, en, i afseende på Hemmans-Räntornes sammanslående jamt Jordebokens och Räkenskapernes förenkling, 11\
Underdåniga Skrifvelser, förordnad Commission, på den grund, tillstyrkt en sadan förändring, att ny jordrefning eller skattläggning dervid icke erfordrades; att derefter flere förslag i detta ämne blifvit gjorde, hvaröfver E. K.
M:ts och Rikets Kammar.Collegium sig utlåtit; att , sedan Riksens Ständer, i under, dånig Skrifvelse den 25 Oct. 1809, anhållit, att de skattskyldige rnåtte blifva hörde, till utrönande hvilka räntepersedlar de skulle kunna lättast använda till sina utlagors afbördande, Karn. rnar-Collegium, under den 16 Oct. 1810, afgifvit ytterligare underdånigt Utlåtande, hvaruti Cöllegium , med utvecklande af de svårigheter, som för utförandet af en sådan omsättning och reduction af Hemmans-Räntoine till ett mindre antal, ansågos möta, tillika uppgifvit grunderna och sättet dertill, med iakttagande, att hvarken Kron an eller de skattskyldige skulle blifva lidande, eller skattläggnings verket rubbadt; hvarefter K. M. i Nåder låtit, genom Dess ^Befallningshafvande, höra Länens Inbebyggare, hvilka i allmänhet yttrat den önskan, att blifva bibehållna vid räntornas utgörande, sådane de iiu finnas bestämde, hvaremot åtskillige hemmansegare förklarat sig vill ja ingå uti förändringen , så vida den, utan deras förnärmande, kunde tillvägabringas; äfvensom de fleste af Kongl. Majus Befallningshafvande förmält, att hinder skul. le uppstå af brist på skicklige personer, som kunde åtaga sig verkställigheten af ränlornes uträkning och förvandling på föreslaget sätt; samt att, i anledning häraf, Kongl. Majit, uti Nådig Förordning af den 20 September 1815 §. 7,förkla»ä<; att, som upplyst blifvit , icke allenast att Underdåniga Skrifvilser.
775 elen bästa methoden för de mångahanda särskilda persedlarnes sammanslående vore svår, att utfinna, utan ock aft ett sådant sammanslående i många orter skulle strida emot de skattskyldiges egen vilja och önskan, samt att bibehållandet af de flere smärre persedlarne skulle kunna bidraga till både räntegifvares och räntetagares förmån vid lösandet, enär markegångspriset å en persedel kan ersätta hvad genom detsamma å en annan möjligen skulle lända till förlust, Kongl, Majtt alltså funne, det utgörandet af Jordeboksräntorne, efter flerfalldige benämningar, borde åtminstone tills vidare förblifva oförändradt.
Vid öfvervägande af detta ärende, har hos Riksens Stander, å ena sidan , förekommit, att rantepersedlarnes förminskning eller omsättning till antal och beskaffenhet, ej allenast skulle tillvägabringa större reda och enkelhet i Kronans Räkenskaper samt lätthet för de skattskyldige, att sjelfve beräkna sina utskylders belopp efter markegångarne, utan äfven i betydlig mån bidraga till befordrande af en önskad förminskning i antalet af de Tjenstemän, hvilka nu för Uppbörds- och Redogörelse-Werket erfordras, men, å andra sidan, hafva Riksens Ständer jemväl insett , att svårigheter möta vid verkställigheten af en sådan förändring, dervid den noggrannhet måste iakttagas, att, ej mindre Statens, än de skattdragandes ömsesidiga rätt bevaras uti de fordna skattläggnings-grundernes oförkränkta bibehållande.
Då likväl, enligt hvad ej mindre den, år 1753, tillförordnade Commission, än Kammar-Collegium, i dess ofvanberörde Utlåtande, upplyst, dessa 77® Underdåniga Sirifoelser. svårigheter möjligen sta att öfvervinna, samt det 6ynes otvifvelaktig*, att endast farhågan för en ökad tunga af beskattningen vållat, det räntegifvarne i allmänhet önskat förblifva vid nu gällande beräkningsgrunder, hafva Riksens Stan.' der, med jemväl hemtad anledning af den omständighet , att den ena räntepersedelns pris kan ersätta hvad å en annan förloras, ansett någon förändring härutinnan icke böra ega rum förr, an, genom upprättade Förslag, blifvit ådagalagdt, att, vid uträkning af både de, gamla och blifvande nya eller färre räntepersedlarnes värde efter markegångspris för tio år, någon skillnad i skattens belopp ej uppstår; och alldenstund, enligt Riksens Ständers öfvertygelse, en sådan uträkning kan verkställas och äfven blifvit försökt uti ett af trycket utkommet arbete, bejaämndt Statistisk Calcul öfver Skaraborgs Län; få Riksens Ständer fördenskull i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes låta, efter de af ■Karnrijai-Collegium i Utlåtandet af den 16 Octo» ber »810, uppgifne grunder, utarbeta Förslag till ifrågavarande förenkling och reduction af hemmans räntorna för de Län, der desamma nu linnas i en mängd persedlar utförde, samt derefter, vid en kommande Riksdag, i Nåder meddela sådane förslag till Riksens Ständers närmare öfvervägande.
Underdåniga Skrif v elser. 777 N:o sGq, Uppl. o. gotik, hos Ridd. o. Ad. cl. 29 Oct. 1823.
Preste-Ståndet d. 31 -— .— Borgare-Ståndet d. 31 — Bonde-Ståndet d. 3 No v. —— Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af deras, åren 1820 och 1822, församlade Revisorers Berättelser om förvaltningen af de under Commerce-Colle gil vård ställde Fonder och medel. S. A. K.
Ejfter profning af hvad Riksens Ständers, till Stats-j Banco- och Riksgälds-Werkens öfverseende, förordnade Revisorer, utideras, under d. 14 Dec. 1820 och d. i5 Dec. 1822, afgifne Berättelser örn granskningen af de under E. K. ,M:ts och Rikets Comrnerce-CoIlegii vård ställde Fonders och medels förvaltning och Räkenskaper för åren i8l7i 1818, 1819, 1820 och 1821, anmält och hemställt, hafva Riksens Ständer, bland annat, i afseende på ett räniefritt
Lån, stort 4000 R:dr, som af Manufactur-Discont-Fonden blifvit Kongl:
Vetenskaps- Academien meddelad t, till inlösande af Svensk Botanik och Zoologle samt Oekonomisk Botanik, inhemtat, hurusom, uppå Kammar-RättsRådet och Riddaren af E- K. M:ts Nordstjerneorden G. I.
Billbergs underd. ansökning, E. K. M., enligt Nådig Skrifvelse till Coramerce-Collegium den 7 ^ebruarii sisth år, bifallit, det 778 Underdåniga.
Kammar-Rätts-Rådet finge för privilegier, lager af oförsålde exemplar och graverade kopparplåtar, hörande till förenämnde af honom utgifne arbeten njuta ersättning med 8,000 R:dr Banco, på det sätt, att halfva summan skulle, såsom lån till Academien, utbetalas räntefritt af ManufacturDisconten , och den andra hälften ifrån anslagen å 9tde Hufvud-Titeln utgå, emot framdeles ersättning, i den mån, merberörde arbetens fortsatte utgifvanue och försäljning af exemplar kunde medgifva , sedan Manufactur-Discont-Fondens fordran först hunnit blifva godtgjord; orri liqviderande af hvilka ersättningsbelopp VetenskapsAcademien, i följd af dess erhållne uppdrag, att fullfölja ifrågavarande arbeten , borde draga försorg; och som, enligt de af Riksens Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 14 Iulii 1818 , uppgifne grunder för Manufactur-Discont-Fondens förvaltning, hvarken stående
Lån böra af berörde Fond meddelas för andra ändamål, än anläggningar af nya eller i Riket förut okände uppfinningar och inrättningar uti Fabriques- och Slöjdeväg, eller få af Fonden lemnäs räntefritt eller på obestämd tid, samt den af E. K. M. i Nåder anviste ersättning till Manufactur-Fonden för hvad densamma till omförmäldte behof försträckt, svårligen eller åtminstone icke på längre tid torde vara att förvänta, hafva Riksens Ständer alltså ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att den hälft af inköps-suroman för ifrågavarande Werk, hvilken af Manafsctur-Discont-Fonden blifvit förskjuten, eller 4000 R:dr Banco, måtte, lika med andra hälften, utgå af tjide Hufvud-Titelns anslag, och Underdåniga Skrifvelser, 77q att således ersättning derifrån kunde oftanamnde Fond tillgodokoinma.
Vidare liar, så väl i anledning af Revisorernes anmärkning emot användandet af den under Commerce-Collegii förvaltning stående Allmänna Arbetshus-Fonden, som genom de af bemäldte Collegium samt af E. K.
M:ts och Rikets Stats-Contoir häröfver aflåtne yttranden, upplyst blifvit, att, ehuru användandet af denna Fond till det vid dess första inrättning åsyftade ändamål, eller anläggning af Allmänna Arbetshus i orterne, långt före detta upphört , någre föreskrifter likväl icke blifvit meddelade om densammes begagnande till något annat bestämdt och nyttigt föremål, utan att Fonden, som för närvarande icke har någre andre ständige utgifter, än tvänne aflöningar, belöpande för år i8äa till 183 R:dr 8 sk.
Banco, blifvit på särskilde tider anlitad om medel för åtskillige tillfällige, för dess primitiva ändamål mer och mindre främmande, behof, och således tid efter annan minskats, så att den, efter afdrag, dels af de till inköp af Biskopshus i Götheborg åtgångne 7,500 R:dr, hvarå väl fem Procents ränta erlägges, men hvilken summa icke kan återfordras, dels af åtskillige osäkre fordringar i Finnland, dels ock af någre utaf E. K.
M. före detta disponerade, men likväl i Hufvudboken upptagne poster, nu mera rätteligen utgör endast 11,694 R:dr 30 sk. y rst.
Då detta förhållande, i afseende på en, det Allmänna tillhörig och Riksens Ständers granskning underkastad Fond, icke vidare synes böra fortfara, men det är af särdeles vigt och angelägenhet, att bestämda föreskrifter om dispusitto - 78o Underdåniga Skrifvelse/-. nen deraf meddelde varda, hafva Riksens Ständer ansett samma Fond företrädesvis böra användas till ett föremål, som vore närmast förenligt, ej blott med Fondens primitiva bestämmelse, ritan ock med dess närvarande egenskap, alt till en betydlig del icke vara rörlig; och Riksens Ständer få alltså hos E. K.
M. framföra den underdåniga önskan, att Allmänna Arbetshus-Fonden måtte anslås till förmån för Krono-Spinnhusen i Landsorterne, och för framtiden benämnas Spinnhus-Fond, samt att Fondens Capital-tillgångar hädanefter icke måtte, till större eller mindre belopp, medtagas, men att årliga räntan af denna Fond, hvilken, så vidt densamma icke redan är i lånväg disponerad, bör, genom säkra utlåningar, göras frugtbar, måtte, efter afdrag af Fondens utgifter, användas såsom biträde till beitridande af kostnaderne för omförmälde Krono-Spinnhus; i följd hvaraf Allmänna Arbets-j lrus-Fondens tillgångar skulle komma att hädanefter upptagas och redovisas i Hufvud-boken öf«i ver de under Commerce-Collegii förvaltning varande Spinnhusmedel.
Beträffande slutligen Revisorernes hemstäR Ian, angående Manufactur-medlens och de så kalla-j de Eskilstuna Fristads-medels redovisande isärskil-i da Räkningar } så, enär, i Riksens Ständers tanka, dessa medels åtskiljande i Räkenskaperne otvifvelaktigt bör bidraga till ordning och till en lättare öfversigt vid blifvande revisioner, samt, enligt hvad Commerce-Collegium anmält, något hinder häremot icke möter, få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det bernälde Collegium måtte varda anbefalldt, att hädanefter lå - Underdåniga Skri/velser. 781 ta i särskilda Räkningar redovisa Manufactur* medlen och de sa kallade Eskilstuna Fristadsmedel.
Uppl, o. god k. hos Ridd. o. Ad. d. 29 Öct. 1823.
Preste-Standet d. 31 —- — Rorgar,e-Ståndet d. 3i — *— Bonde-Ståndet d. 3 Nov. •— Riksens Sländers underd.
Skrifvelse , i anledning af Kongl. M.ts Nddiga Proposition om afskrifning får ett qvantum
Rdg, användt till brödbakning ät Huf vudstadens fattige 772 . 772, S. A. K. Genom Nådig Proposition af den 25 sistl.
Ja* nuarii, har E. K.
M. gifvit Riksens Ständer#
Stats-Utskott tillkänna, dels att, uppå Allmänna Magazins-Directionens underdåniga hemställan om ersättning af Magazins-Inrättningens förlust å 6000 Tunnor, dels riad, dels oriad Råg, hvilka, under loppet af år 1818, blifvit till Bagare» Embetet i Stockholm utlernnade, i ändamål att tillhandahålla invånarne groft Rågbröd, emot nedsatt pris, E. K, M., under den 16 Martil 1821» 782
Vnd er dåni g a Skrifvetser.
i Nåder förordnat, att de af berörde qvantum Båg för Maji och Junii månader år i8 18 utlefvererade 1000 Tunnor i hvardera månaden, tillika med derå beräknad Magazins-afgång, skulle, enligt Riksens Ständers, i underdånige Skrifvelser den <23 Maji och den 14 Julli sistnämndeår,anmälde beslut, t Magazins-Directionens Räkenskaper afskrifvas ; att deremot förlusten å de 1000 T:r Råg, som E. K. M., enligt Nådig Proposition den 17 Dec. 1817, förklarat Sig vilja, på egen bekostnad, låta anskaffa, och hvilka sedermera blifvit af Allmänna Magazins-Inrättnigens förråd försträckte, borde Inrättningen godtgöras af Barthelemiska Fonden, när tillgång yppades, samt att, då E K.. M., i berörde Nådiga Proposition, förmält
Sig icke kunna för framtiden fortfara, att en så beskaffad utgift af enskilde medel bestrida och ytterligare anvisning af 1000 T:r Råg i månaden, under Eebruarii, Martii och April 1818, icke hade egt rum , om Riksens Ständer förr besvarat samma Proposition, förlusten å dessa återstående 3000 T:r kotnme att, vid näst infallande Riksdag, anmälas till afskrifning och emedlertid i Magazins-Directionens Räkenskaper balanceras, dels ock att, med anledning af Magazins-Directionens, enligt 1820 års Räkenskaper, upprättade slutliqvid öfver kostnaden för den vid Stockholms Krono-Bageri besörjde brödbakning åt de nödlidande bland Stadens invånare, hvilken liqvid utvisade en bestämd förlust, vid 1820 års slut, af 4,520 Rd. 31 sk. 8 rst., hvartill komme den af 50 R:dr xb sk. 8 rst.
å 500 mjuktbröd, utlem nade under Januarii, Februarii och Martii månader 1821, E. K. M., under den 9 Januarii sisth Underdåniga Skrifveteer. 783 år, beslutit, att de i förenämnde ändamål af Allmänna Magazinslnrättningen förskjutne kostnader skulle, till framdeles ersättning eller afskrifning, balanceras i Räkenskaperne och förhållandet hos först sammankommande Riksens Ständer anmälas; Och har E. K.
M. nu i Nåder öfverlemnat detta ärende till Stats-Utskottet, för att hos Riksens
Ständer föreslå medlen och sättet för ofvanberörde utgifters betäckande, genom afskrifning eller särskildt anslag.
Detta hafva Riksens Ständer uti öfvervägande tagit; och ehuru Riksens Ständer, vid sistförllutna Riksdag, i underd.
Skrifvelse den 8 Julii 1818, anmält, att de icke kunde bifalla E. K.
M:fs förnyade Nådiga Proposition om bidrag från Allmänna Magazins-Inrättningens Fond, till förekommande af stegring i priset å groft bröd för Hufvudstadens obemedlade folkclasser; likväl och då de anbefallde åtgärderne redan långt före detta gått i verkställighet samt StatsWerkets knappa tillgångar ej medgifva något särskildt anslag till ersättning af de kostnader, Allmänna Magazins-Inrättningen uti omförmäldte måtto fått vidkännas, hafva Riksens Ständer bifallit, att så väl den, genom utlefvereringen af Råg till Bagare-Embetet i Hufvudstaden, år 1 8 18, uppkomue förlust af 9,619 R:dr 35 sk. 6 rst., som äfven de 4,571 R:dr 4 rst., som Inrättningen förlorat å den, samma år, till understöd för Hufvudstadens nödlidande Invånare verkställda brödförbakning, eller tillsammans 14,200 R:dr 55 sk. 10 rst.
B:co, matte uti Räkenskaperne afskrifvas; och få alltså Riksens Ständer detta boslut i underdånighet tillkännagifva , med underd. 784 Underdåniga Skrivelser■ anhållan J att E. K.
M. täcktes i Nåder förs tärtdiga vederbörande om jtfsfcrifningens verkställande.
1 öfrigt och då, vid innevarande Riksdag, med afseende på nedsättande af brödpriset’ i Hufvudstaden, något särskildt anslag icke är vordet beviljadt; hafva Riksens Ständer med förnyande af deras, vid senaste Riksmöte, gjorde underd» anhållan, att någre Statens medel icke vidare matte varda för sådant ändamål anviste, velat i underd. hemställa, att den Auctoritet, åt hvilken E- K* M. i Nåder öfverlemna! förvaltningen och redovisningen af Barthelemiska Fonden, kunde undfå Nådig erinran, att till Allmänna Magazins-Inrättningen utbetala de å sam-' ma Fond anviste, men hittills oliqviderade 4,099 R:dr 5q sk.
B:co, utgörande beloppet af den förlust å 1000 Tunnor Råg, hvilken E. K. M., uti Dess högstberörde Nådiga bref den 22 Martil 1821, förklarat
Sig vilja af egna medel godtgöra» Detta få Riksens Ständer, till svar å E. K. Msts Nådiga Proposition, underdånigst anmäla och Riksens Ständer framhärda etc. Expeditions-Ur slottets Memorial. 7&1 N:o aytu Expeditions- Utskottets Memorial till Riksens Höglojl.
Ständer} angående kallelse till nästa Riksdag.
Sorn, i öfverensstämmelse meri Grundlagens fö* reskriftj Riksdagsbeslutet bör innehålla kallelse till nästa Riksdag, alltså får Rxpeditions-Utskotter Vördsamt anhålla, att Riksens Höglofl.
Stan* der täcktes bestämma dagen, sota i kallelsen införas bör, på det Utskottet, efter erhållen' del af Riksens Högloft.
Ständers förordnande härutinnan, må komma i tillfälle, att Upprätta och till Riksens Höglofl.
Ständer -öfverlemna forslat* till Riksdagsbeslutets sista §.
Stockholm den a8 Och »823, Prolocolls- Utdrag från Hoglaft.
Ridd. 0. Adeln deri $ Dec. iSiSi S. D. Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets den ä8 slstl.
Och aflåtne samt följande dagön på bordet lagde Memorial, angående kallelse till nästa Riksdag, fann Ridd. o. Adeln för godt, att bestämma den 4 Nov. 1828 till dea dag, 8 hvilken nästkommande iagtima Riksdag borde taga sin början, Bihånf' till RikirSt.
Pr»i. loUi Sami. igiji, 78* ProtocoMs^Vitlrad.
O Från Hogvard.
Preste-Stdndet den 10 Hed. 1825.
S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets, sedan den 2g sisth Och, pä bor det hvilande Memorial, angående bestämmande af dagen för Riksens Ständers nästa sammankomst, fann Preste-Ståndet för godt, att, i likhet med hvad Vällofl.
Borgare-Ståndet härom beslutat,1 utsätta densamma till den 4 Nov. 1828.
Från Vällofl. Borgare-Ståndet den 8 Ded. *823. S. D.
Expeditions-Utskottets de 1128 sistI.
October afgifne och den 29 i samma månad på hordet lagde Memorial, om dag till nasta Riksdags början, föredrogs ånyo; hvarvid BorgareStåndet, för sin del, beslöt, att dertill bestämma den 4 Nov- 1828.
Bonde-Ståndet den to Dea. 1823, S.
D, Efter föredragning af ExpeditionsUtskottets den 29 October på bordet lagde Memorial, rörande tiden för nästa Riksdag, fann Bonde-Ståndet för godt dertill bestämma den 4 Nov. 1828.
Under däni ga Skrif v elser; 785 N:o 272. lippi, öl godk. hos Ridd. o. Ad. d. 5j Oct. j 1823< .Preste-Ståndet d. 5 Nov. —•
Borgare Siandet di 5 — — Bonde-Ståndet d. 6 —•
— Riksens Ständers underdåniga Skrif velse, i an * ledning af Kongl. Majås Nådiga Proposition, angående bidrag till utfarande af Hjelmare Canal- och Sluss-Ferks ombyggnad, S. A. K. XJti Proposition af den 12 Martil innevarande ar, har E. K. M. i Nåder gifvit Riksens Ständer tillkänna, att, sedan Riksens Ständer, vid sisth Riksdag, med afseende a E. K.
M:ts då gjorda Nådiga framställning om anslag af Allmänna medel, till utförande af Hjelmare Canalbch Sluss-Verhs ombyggnad * beviljat ett lönebidrag härtill af 50,000 R:dr årligen, ätt utgå i 4 år, med tillsammans 200,000