Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ibland de tillgängar härtill, som Commite* rade beräknat och i underdånighet uppgifvit, är det anslag af omkring 770 Tunnor Spannemål, dels in natura, dels i värde af contant af* liming, som af Eders Kongl. Majit och Kronan nu bestås till Stads-Scholor och Ptedagogier, der Cornministraturen icke är med Schole - sysslan förenad.
Comrnitéen anser i underdånighet något hinder icke möta desse Scholors indragning och anslagets flyttning tili andra ställen, der Elementar-verk skulle, efter Commitéens förslag, lomma att anläggas, så vidt likväl en sådan flyttning icke funnes strida emot Stadens Fun* dations-Bref och Privilegier.
Ehuru denna tillgång vöre ganska betyd* lig vid ifrågavarande allmänna reglering, hälst, jned tillägg af ofvanberörde anslag till Lunds Schola, den komme att bestiga sig till 100O Tunnor Spannemål, anser dock Stats-Berednin* gen blifva betänkeligt att densamma påräkna.
Så öfvertygad Stats - Beredningen gör sig, att Uppfostrings Commitéens grunder för dess Förslag lära nogsamt vara väl öfvervägade, och äf. ven med hänsigt till localens fordringar äga det sammanhang på det hela, att tillökning, men icke minskning
I utvägarne till allmänna undervisningens begagnande inom hvarje Pro* vince blifver af den nya regleringen en följd; synes likväl med yttersta varsamhet dervid böra begagnas sådane medel, som rubba hvad allt hittills, under en lång följd af tid, varit påräknadt och utgått inom en viss local, såsom ali* Siats- Utskottets Tetiink anden.
959 mänt bidrag (ill Undervisnings * verket under hvad Titul som halst.
Föremålet är så vigtigt på det hela, att må hända är, företrädesvis framför den besparing, som härigenom må kunna vinnas, att anse, det i regleringen af allmänna Undervisnings - Verkens nya Inrättning icke må kunna framtes exempel af någon så beskaffad indragning
Uti de af ålder bestådde bidrag härtill, hvaraf minskade undervisnings-anstalter kunde blifva en följd.
Enligt den af Commitéen bilagde förteckning på desse anslag, utgå de egenteligen till Rikets fattigaste Städer, De hafva till större delen uppstått tillföljd af den allmänna reglering och förbättring af Scholeväsendet, sorn under Högstsalig Konung G-USTAF ADOLF liss och Drottning CHRISTINAS Regeringstid ägde rum, dervid deli sednare förordnade, att i hvar
Stad skulle hållas åtminstone en Harna-Schola.
De understöd, som härtill anslogos af allmänna Fonder, hafva allt sedan fått orubbade fortfara.
I sammanhang med dem hafva de Inrättningar blifvit fullföljde öfch •beräknade till undervisningens befrämjande inom hvarje sådan local, som för närvarande må befinnas, och en rubbning till men för ändamålet synes således kunna härigenom komma att Uppstå; Af hvilken anledning, och då härtill dessutom kommer, att Städerne i allmänhet blifvit genom Kongl. Resolutioner i Nåder försäkrade, att, Under hägn af Privilegier, få oqvalt och orubbadt i evärderliga tider bibehålla de rättigheter, förmåner och inrättningar, de af ålder innehaft, och som äro grundade på Kongl, g 6o Stats-Vtskottets Betänkandet-?.
Resolutioner, Gnfvo-Bref, Donationer, eller an» dre nied dem lika, eller laglig kraft ägande Handlingar och Stadganden, Stats-Beredningen i underdånighet håller före, att denna tillgång
Icke hör i beräkningen intagas; Ofverlemnandes likväl till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning i underdånighet, om någon närmare undersökning bör ske, rörande grunden, hvarpå ifrågavarande anslag för hvarje ort sig stödjer; Derom underdånigt Utlåtande i sådant fall i« från vederbörande lärer böra infordras.
Ännu vigtigare, roen ock icke mindre betänklig, förekommer den af Uppfostrings-Commitéen under Tit.ul af Schole-gäld beräknade tillgång ända till 3000 Tunnor Råg om året, hvaraf hälften skulle anslås till delning emelian Schole-Lärarne, men återstoden för Statens räkning uppbäras och redovisas.
Genom en allmän afgift, erlagd vid hvarje Läse-termins början af hvarje Schole-gosse med en half Tunna Råg, förvandlad till penningar efter Markegång® pris, skulle denna tillgång uppkomma, och afgiften blifva ett ofelbart vilkor för rättigheten till Schole - underv isningens begagnande.
Ccmmitéen har i underdånighet framställt de skäl och anledningar, sorn ligga till grund för ifrågavarande förslag.
Det är utom StatsBeredningens egenteliga ämne att taga dem under pröfning.
Och ,Stats-Beredningen borde således inskränka sig till det underdåniga Utlåtande . att ett så väsenteligt bidrag visserligen uti betydelig man skulle lätta verkställigheten af förslaget påfdét hela} Men', enär Committé», Stats-Utskottets Betäniandeni g6i] meil en lofvärd omsorg för Stats-Verkef, förslg» tigt inskränkt ålitandet af allmänna tillgångar,1 synes likväl denna uppmärksamhet icke böra' sträckas så vidt, att ändamålet i en eller annan måtto deraf möjligtvis skulle kunna förnärmas»1 Det är icke Stats-Beredningen obekant, att så kallad Schole-gäld, eller Terroinations*pen»; singar vanligen erläggas vid Scholortie till LäTärne vid Läse-terminens slut; Men denna afgift är frivillig och obestämd, beroende på hvars och ens råd och lägenhet, samt goda vilja.
Utaf de Tableauer, Uppfostrings-Commitéen uppgjort öfver Läro-verkens alla Inkomster i hvarje Stift, inhämtas, att Schole-gälden blifvit upp» gifven att utgöra ‘ Bihr 181 — - 1j97 55 266; 16» 4&9: 8» iy8t —- 3 35* — ingen — ■—*.
- 4 b 7* -»—* ingen /•“— —» r 206: 32(- ingen >—1 ingen —- » 1 Upsala Stift Linköpings * Skara - » Strengnäs Vesterås * Vexiö » Götlieborgs » Lunds Calmar Carlstads - Hernösands Visby Stats - Beredningen ville ock för sin del i. underdånighet medgifva, om det till dess Utlåtande hörde, förmånen och nyttan deraf, att» denna afgift, der den skall äga rum, vore be-* stämd och lika för alla; Men är till frågan örn dess uppbärande som Stats-Intrad, Stats -Bered-, bihang till Riks-Sf, Prat, rjij. Jgi$.
Sami, N-r m, isa q6* Ståts-Utsiottets Betänkanden'. ningen derå egenteligen bör fästa uppmärksamhet.
Såsom sådan har den allt hittils icke ägt rum, och den nya regleringen, ehuru i alla fall förbunden med ytterligare tillskott af Staten för Uärarnes Uöne-förbättring m. m., framträder likväl i denna del inför allmänheten i formen af en beskattning, eller med åläggande af förut okända bidrag till Staten för rättigheten till den allmänna undervisningens begagnande.
Under en uppmärksam och alfvarlig tillsyn af Inspectores Scholarum, har nogsamt hittills kunnat förekommas, att Scholm - Lärarne icke obehörigen, eller såsom ovillkorlig rätt, kraft Scholm - gäld, eller skiljaktigt], i mån af bidragens olika rundelighet, ombesörjt undervisningens fortgång.
Vid underlåtenheten åter af en sådan uppmärksamhet, skall den föreslagne ordningen för viss Scholm-gälds uppbärande icke utesluta möjligheten af missbrukens fortfarande under en ny form.
Uti andre Inrättningar, som hafva allmän undervisning till föremål, finnas åtminstone vissa rum, som icke allenast äro alldeles gratis, hvad undervisningen angår, utan än dertill lemna serskilt bidrag till underhåll, kläder, och fö. da åt den medellöse ungdomen.
Att deremot den första Scholm-undervisningen, i följd af nu skeende ny inrättning, ovilkorligen skulle förbindas med en afgift till Scaten, synes, ehuru ringa afgiften må räknas att vara, likväl kunna gifva ett ofördelaktigt intryck, serdeles ho* mängden af medellöse Föräldrar, som föreställa sig en inskränkning derigenom gjord i uthagen till bildning och fortkomst för det Barn, Stats-Vtskotteti Betänkandet hos hvilket de förhoppningsfullt trott sig finna anlag och själsförmögenheter dertill.
Om alltså Eders Kongl. Maj.t skulle i Nå» der pröfva, att Selio se-gäl den, nedsatt exempelvis till hälften af hvad utaf Commitéen i uti* derdånighet föreslagit blifvit, Utaf Scholae-Lärarne allena finge uppbäras, till äfventyrs med Vissa rum för Gratister, sorn alldeles ingen af* gift erlade; så vågar Stats-Beredningen 1 Underdånighet hålla föie, att den minskning, sorn, genom afståendet från den ändra hälften, skull* Uppkomma i tillgång till Stats-Verkets underlättande att åstadkomma hvad som äf detsamma påfordras till nya uppfostrings- planens Utförande, icke borde lägga hinder i vägen för regleringens verkställighet; mön åter, om dén till det föreslagna beloppet till fullo skulle komma att utgå, hemställer Stats - Beredningen, såsom både enklare och redigare, ätt densamma likväl odelad ina vederbörande på Lön direCte änviSas, och Statens bidrag i samma man för hvar och en nedsätta*.
I afseende på de Öfrige Uppgifne tillgångar ne till ett belopp af 1405 Tunnor 13 k-.pi* Spannemål, finner Stats-Beredningen icke annat att i underdånighet erinra, än att den betydeligaste delen deraf, eller de påräknade lood Tunnor af den Eehagelig Tids Förlänings-Spannemål, som blifvit ställd till indragning, ingår allenast efter hand; hvadan i Samma mån förslagets verkställande kräfver i början så mycket större Extraordinairt bidrag af Stats-Verket, äfvensom detta bidrag blifver i början i högré män erforderligt i anseende derti l, att de till - 964 Stats-TJtsKottcts Betlinkanden? 'gångar,' som skola uppkomma genom förutvaran* de högre Löners nedsättning, icke förr, än efter Innehafvarnes afgång genom dödsfall eller befordran blifva disponible.
Med uteslutande bland tillgångarne af den för smärre 'Stads-Scholor och Psedagogier påräknade indragning af nu bestådde anslåg, samt likaledes af den tillgång, som genom den för Stats-Verkets understöd projecterade halfva Schö; lte-gälden skulle uppkomma, samt med förutsättande att de af Stats-Beredningen i underdånighet framställde anmärkningar vid Lönings-Staterne skulle komma att vinna Eders Kongl, Maj:ts Nådiga bifall, skulle det ordinaira årliga biträde, utom Eörlänings-Spannemålen, sorn af Stats-Verket erfordrades till verkställighet af Förslaget N:o 2; i hela sin vidd komma att upp, gå till 3440 Tunnor 23 k:pr Spannemål, hvilkas värde i penningar eftör 7 14:dr Tunnan uppstiger till R:dr 24,085 1 sk. 6 rst., en summa visserligen belydelig såsom årlig gravation för Stats-Verket.
Men, då det angelägna undervisnings-verket genom sitt stora föremål, efter Stats-Beredningens underdåniga tanka, så vidt skiljer sig från alla partiella förslag och inrättningar, som detsamma innefattar den generella grundvalen, af hvars väl uttänkta plan och skickligt utförda sammansättning alla de öfriges bestånd och värde beror; så anser Stats-Beredningen med icke underlåten uppmärksamhet, på ändamålet för sin verksamhet likväl ej dristigt i underdånighet förklara, att hvilket belopp som hälst af Nationelt bidrag, sorn för den fullständigaste och Stats-ZJtskottets Bettinftanden.
965 således mäst ändamåls-enliga Inrättning af de allmänna undervisnings-anstalterne, efter en riktig, till de öfrige Satnhälls-förhållanden lämpad plan, nödvändigt kräfves, ingalunda bör kunna komma att saknas, utan, såsom en följd deraf, att det i angelägenhet står främst, äfven städse bör linnas på samma rum bland tillgångar.
Svenska Nationen står dessutom icke tillbaka för någon annan, hvarken i begreppet om Culturens värde, eller 1 hog och vilja att till dess befordran bidraga.
Den handledning, sorn börjar i kojan, der Moderns fristunder från ett tungt arbete användas till Barnens undervisning uii innanläsning-, är måhända allmännare i Sverige, än i något annat Land, och må i nedersta rummet verkeligen få anses såsom ett talande bevis pa sanningen häraf, mera vigtigt och anmärkningsvärdt, än vid första påseende skulle synas.
Tidernas förändrade skick hafva emedlertid förorsakat, att hvad i förra förhållanden kunnat vara frikostigt tilltagit, nu i vissa fall finnes otillräckeligt.
Vid ett sammantaget betraktande af bidragen till Stats-bestyrelsens serskilta grenar, skulle, under en allmännare granskning, möjligtvis ännu kunna uppfinnas jemknin-i gar, tillräckeliga att uppfylla de erkända bristerne uti en del af deni, men afven af sådane villkorliga rättelser synes regleringen af allmänna undervisnings-verken vara för vigtig att få bero.
Ständer hafva dessutom under de senaste Biksdagarne, vid flere förekomne frågor,' sorn haft inflytande på vetenskapernes förkofran 1 qf> 6 Stats-ZJtskottfts Betiin/tanden. till dst allmännas båtnad, visat så mycken bered.' villighet, och hvaribland må exempelvis kunna anföras deras ganska betydliga anslag för Lä’ karekonsten, samt de vetenskaper och öfningar, som dermed hafva sammanhang, att Stats-Beredningen, för dess del, i underdånighet vågar föreställa sig, att Riksens Ständer med tillfredsställelse skola gå Eders Kongl, Maj:ts Nådiga afsigter till mötes i hvad hälst som pröfvas angeläget för allmänna undervisnlngs-verkens fullständiga organisation, Såsom en följd af desse allmänna grundsatser uti ifrågavarande magtpåliggande ämne 5 så, ehuru Ståts-Beredningens åliggande varit, att, med afseende på Stats-Verkets närvarande tillstånd, och den reglering sorn vid senaste Riksdag blifvit deråt gifven, inskränka sitt underdåniga Utlåtande till den af UppfostringsCommitéen ur enahanda synpunkt uppgjorde mindre planen, anser dock Siats-Beredningen i underdånighet den större planen, i anseende till den utvidgning, Undervisnings - verkön skulle af dess antagande erhålla, samt den förmån af mindre obekymrad utkomst densamma i synnerhet åt högre Scholae-Eärare skulle bereda, icke höra alldeles åsidosättas, utan tvärtom företrädesvis förtjena att komma under gemensamt öfvervägande och Beslut af Eders Kongl. Majit och Riksens Ständer.
Stats - Beredningen får, till följe häraf, i underdånighet uppgifva, att, sorn, enligt hvad Stats-Beredningen förut i underdånighet' omförmält, Planen N:o 1, sedan Gymnasii- och ®ch Scholje-verkens förut anslagne Inkomster Stafs-Utskottets Betänkandet 96j blifvit dertill använde, slutar sig med en brist af 9460 Tunnor 29 kappar Spannemal; men tillgången dertill, efter Stats-Beredningens tanka, ej skulle kunna högre beräknas, än till Planen N;o a, eker till 1,405 Tunnor 13 k:pr Spannemål; så kommer att till fyllnad ifrån Statsverket erfordras 8055 T:r 16 k:pr Spannemal, eller ä 7 Il:dr Tunnan, ett bidrag i penningar af 56,388 R;dr 24 sk.
Emedlertid, och då Riksens Ständer, för att ej ställa den högst nödige förbättringen och regleringen af de allmänna Uppfostrings-anstalterue på en osäker och lång framtid, redan i underdånighet gifvit Eders Kongl. Maj:t tillkänna deras underdåniga önskan, att Eders Kongl.
Maj t matte af de Stats - Verkets öfverskott, som kunna uppkomma antingen å blifvande nya Kungsgårds-arrenden, eller å andra InkomstTitlar, i Nåder anslå de medel och utvägar, som för detta ändamål kunna blifva nödiga; och då det med Eders Kongl. Maj:ts
Égen öma och Nådiga omsorg för detta magtpåliggande
Verk lärer äfven säkerligen instämma, att fa den nödiga regleringen till ensnar verkställighet bragt; så hemställer Stats-Beredningen, till beredande häraf, i underdånighet, huruvida Eders Kongl. Maj:t finner omständigheterne, och deribland hufvudsakeligast den, att frågan om.
Personalen af Scholas-Staten hänger på det närmaste tillsammans med den Inrättning, undervisnings-method och fördelning af Eäro-ämnen, som Uppfostrings Commitén antagit uti det underdåniga förslag till en ny Schola» - ordning, hvilket serskilt af Commién Eders Kongl.
Maj:t* ig 6 8 Lag-Utskottets
Betänkande /Nådiga pröfning understäldt blifvit, måga leanna medgifva, att en Interims-Stat, med grund af Förslaget N:o 2, men med iakttagande ollila af de ändringar, som utaf Eders Kgh Maj:ts Nådiga Beslut i de af Stats-Beredningen i underdånighet hemställde ämnen, kunna blifva följder, m| få upprättas, då sedan den tillgång, sorn af nya Kungsgårds-arrenden och indragen.
Behagelig tids Förlänings-Spannemål, utöfver Evad i Biks-Staten förut är påräknadt, blifvit, jemte de tillgångar, Commitéen, såsom säkre, i öfrigt uppgifvit, i afräkning derå observerade, Stats-Verkets ytterligare tillskott i penningar
Ian bestämmas, och af Eders Kongl. Maj:t i Kader fastställas; Börande Stats-Beredningen i underdånighet upplysa, att detta tillskott, utan befarad osäkerhet eller brist, kan anvisas, att, till dess Biksens Ständer annorlunda reglera, utgå af Öfverskottet på Stats-Verkets InkomstTitlar, och att således från den sidan icke något hinder skulle möta, att ju en sådan Interims-reglering må, enär Eders Kongl, Maj:t det i Nåder för godt finner, kunna vidtaga och varda till verkställighet bragt; Men derförinnan lärer, i enlighet med hvad Uppfostrings-Commitéen i underdånighet föreslagit, hvarje Consistorium få afgifva underdånigt
Utlåtande i fråga om de loeala förhållanden, som till en eller annan mindre ändring i Commitéens förslag kunde föranleda; Dock lärer angeläget vara, att grärtsorne för en sådan åtgärd närmare utstakas, på det icke de hufvudsakeliga grunderne må blifva rubbade, och Målet derigenom ryckt ur sitt sammanhang, Stats-Utshottets Betänk anderi.
Hvad Comrnitéen för öfrigt i underdånig' het föreslagit rörande sä val Redogörelsen torde Tertial- och Vacance- samt andre medel, som kunna inflyta och böra bland Eonderne till den nya regleringen intagas, som ock åtskillige andre för verkställigheten nödige ansedde omständigheter, synes icke för närvarande fordra någon åtgärd, utan böra förekomma till Eders Kongl. Majus
Nådiga pröfning i ett sammanhang med den till upprättande Staten.
Deremot och med fästad uppmärksamhet vid Uppfostrings-Commiléns yttrade förmodan, att tillgångarne för Eäro-Verken skulle sannolikt icke obetydligen ökas genom vederbörliga undersökningar om en del Tionde - sättningar inom de Socknar, hvilkas Kyrkoherbergen blifvit till Gymnasii- och Scholse-Uärarnes löner an. slagne, har Stats-Beredningen skolat i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl. Maj:t läcktes i Nåder anbefalla Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att, gemensamt med DomCapitlen, föranstalta om slike undersökningar, der Tionde - sättningar icke i behörig ordning redan fastställde blifvit, som för en sådan åtgärd kunna vara hinderlige, och om Resultatet af densamma ofördröjeligen till Eders Kongl. Majit inkomma med underdåniga Berättelser och uppgifter, hvilka Eders Kongl.
Maj t sedan torde i Nåder öfverlemna till Stats-Beredningen, för att sitt underdåniga utlåtande deröfver af’ gifva.
Slviteligen, och då Eders kongl.
Maj:t, under loppet af nuvarande Urtima Riksdag, lärer 97° Stats Utskottets Betänkanden.
i Näder framställa hvad sedan sista Riksdag vid den af Riksens
Ständer i underdånighet önskade nya reglering till förbättring af Allmänna "Undervisnings-Verken af den för detta tidfordrande och mödosamma ärende i Nåder satte Uppfostrings-Commitén i så hufvudsakelig måtto redan till gjort cch uträttat, och då vid detta tillfälle bägge de af Commitéen utarbetade Planerne N:o i och N.o 2, den förra såsom den fullkomligaste för ändamålet, och den senare såsom afseende tillika en nödig ansedd inskränkning i tilli tan de t af statens bidrag, lära komma att blifva Riksens Ständer förelagde; Så, enär i anseende till det ännu ej definitift reglerade skick, hvaruti detta ämne sig befinner, Riksens Ständer icke torde blifva i belägenhet att nu uppgöra ordentelig
Stat och derpå grunda bestämdt anslag för undervisningsverken, hemställer Stats-Beredningen i underdånighet, om icke, hvilkendera Planen Riksens Ständer helst omfatta, de dertill erforderlige Medlen af nytt bidrag från Stats-Verket, måtte i Nåder proponeras Riksens Ständer, att anslås på samma tillgångar , sorn redan förut ^lifvit dertill bestämde, nemligen först Förlähings-Spannemålen, vidare nya Kungsgårds-Arrenden, tillkomme från och med 1815, och sist, för hvad derutöfver brista kunde, öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster; men att, så fort ordentelig Stat, grundad på Eders Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers vidtagande Beslut om Planen dertill, hunnit komma till stånd, den samma må på ^:de Stats-Utskottets Betänkandm. 971 Hufvud-Tituln, eller Mand Clerecie- och LäroVerkens Stater intagas, icke allenast för den del deraf, som kommer att utgöras af nya anslag, utan äfven för allt det, sorn Gymnas i- och Schola;-Verken af ålder innehaft och utgatt under Titul: anordning utom
Stat hvilket hittills ej på Riks-Staten varit uppfördt, samt att RiksStatens Inkomstsumma må deremot i samma mon, som Gymnasii- och Scholae-Verkens anordning utom Stat sig bestiger, förhöjas under de Inkomst - Titlar, dit den utom
Stat hittills innehafde hörer, som lärår blott hänföra sig till Ordinarie Räntan, samt Afrads- och Kronotionde-Spa enemålen.
För öfrigt lara Riksens Ständer, på Eder* Kongl. Majus Nådiga Proposition, finna oumgängeligt lemna sitt bifall dertill, att hvad som i ofvanberörde på ett och annat ställe kan extra ordinairt behöfva att anslås till dess de nuvarande högre löner, genom hvilkas nedsättning tillgång blifvit beräknad, kunna blifva ledige, jnå jemväl på Stats - Verkets öfverskott på lnkomsterne utgå, helst i annat fall, och om regleringens iverksättande skulle ankomma på enskilta Personers lifstid eller tillfäll ige befordran, densamma kunde för långt utdraga på tiden, till allt för stort förfång för de Personer, sorti blefve '1 väntan derpå.
Hvad Stats-Beredningen nu i detta vigtiga ärende haft nåden i underdånighet andraga, varder så i det ena som andra Eders Kongl, Maj:ts Egen Nådiga pröfning och godtfinnande i underdånighet understäjdt. ^72 Stäts-Utskottets Bettini anden.
Den Kongl. Remissen återställas härjemte i underdånighet; Och Stats-Beredningen fram. ihärdar rned djupaste Tördnad, nit och trohet Stormaktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj;ts XJnderdånigste tropligtigsta tjenare och undersåtare ¥ M. Rosenblad.
G. F. Wirsén. N. Frödelius. L. A.
Lunnius.
Stockholm den i November 1817.
Uppfostrings-Commiténs underdåniga Utlåtande.
Nådiga befallning är j att Dess Stats-Beredning med underdånigt utlåtande häröfver inkommer.
Slott den 57 Mars a 817- 3?å Nådigste Befallning Nils von Rosenstein.
Enligt Eders Kongl. Majtts
Nådiga befallning, får i djupaste underdånighet UppfostringsPommittéen inför Eders Kongl.
Majit nedlägga Stats-Vtskottets Beiänhandeni 973' resultatetaf 9ine undersökningar och öfverläggningar, rörande behofven, medlen och sättet, att efter tidernas kraf förse Rikets Gymnasier och Scholor, till nödigt antal fastställde, med tillgångar, sorn kunna fylla hvad för dessa Inrättningar behöfves.
Att uppgöra en Ekonomisk plan för RL-j kets alla Elementar - Läroverk , efter hvilken hvarje serskild
Orts behof af offenteliga undervisnings-anstalter skola kunna anses uppfylda, en billig jemförelse dem emellan anstäld och dess Resultat iakttagne, är ett företag, åt hvilket hvarje vän af Fosterlandet och af en grundlig uppfostran till kunskaper och duglighet lärer önska framgång, men hvilket han tillika mäste erkänna för‘ ett ibland de svåraste.
Härvid måste icke blott Orternes läge, vidsträckthet och Folkmängd beräknas, utan äfven Innevånarenas lynne, deras naturliga fallenhet, samt i synnerhet till hvad grad hogert , att för den uppväxande Ungdomen bereda kunskapsodling kan anses hos dem vara väckt och underhållen.
'Up^ fostrings-Committén har vid denna beräkning varit vägledd i synnerhet af de uppgifter öfver dessa ämnen, hvilka från Rikets Consistorier till Commitén inkommit; Alen derjemte icke underlåtit att äfven från andra källor söka inhämta säker kännedom af härtill hörande ämnen.
Det är först efter dessa undersökningar, som C om mitten kunnat i hithörande detailler stadga sin öfvertygelse , samt nu inför Eders Kongl.
Afaj t nedlägga ett underdånigt Förslag till Lönereglering vid Rikets Gymnasier osh 974 Stats-Utskottets Betänkanden.
Allmänna Skolor samt till fördelning af de me* del? hvilka för dessa Elementar - Läroverk erfordras.
Committén hade Önskat , att ett sannolikt tillräckligt antal Gymnasier och larda Skolor kvmde inom Fäderneslandet stiftas, samt att desse, äfven i Ekonomiskt afseende, kunde inrättas på en Scala som medgaf att göra dem mot än* damålet fullt svarande.
I denna afsigt har i underdånighet bilagde Förslaget K
.-o 1 blifvit uppgjordt ; hvilket Förslag Committén önskar matte vinna Eders Majits Nådiga uppmärksam* liet och Höga Bifall, hälst det behof, som ge*1 nom dess antagande skulle uppkomma , ehuru det synes stort, likväl torde kunna anses måttligt, i jemförelse med det stora ändamålet: en fullständig anstalt för en del af den Allmänna Uppfostran.
Vid sådane ämnen lära tillgångarne böra mindre afses, än behofvet och den verkliga hyttan.