Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förskotter Anmärkte Poster . . . Proprie Balancer . . .855 .815 1835 18 3,j : 1,163,060: 279,315: 310,338: 85,048: 203,162: 626,851: 50,108: 2,404,063: 350,915: 347,031: 2,834,184: 16,049: 90,140: dt v t ö i t. 30. 6. 159,560: 14. 24.10. 36. 4. 15. 7. 41. 2. 36. 1. 32. — 1,235,696: 33.10. 2,558,317: 35. 4 279,315: 24. 10 713,016:20. 2. 1,023,355: 8. 6. 70,314: 36. 3. 155,363: 3.10. 75,988: 8. 9. 279,151: 1. 11. 1,458,681:27. 6.2,085,533:15. 7. 1,663,521:34.11. 1,713,630:18.11. 31. 7. 1,960,952: 9. 28. 10. 191,443:10. — 1. 77,766:37. 18. 3. 1,143: 7. 31. 4. 28:11. 25.10. 6,496:14. 8. 1. 501,760: 6. 59,867: 3. 48,760:18. 7. 407,370:16. — 99,157: 40.11. 26,324: 26. 9. 3. 4,866,775:47. 5. 602,225:42. 473,558: 7. 3,242,697: 41. 115,235:35. 122,961:18. 11. 9. 8. 3. 9. l835 års Krono-Uppbörd Rikets Ständers Riksgälds-Contors Bidrag till fyllande af Stats-Uerkets Penningebchof Anvisning å Mindre Creditivet till Chöler a får sotens hämmande Ater debit er ingar : Af å g:de Hufvud-Titeln utgångne
Räntor Af å samma Hufvud-Titel utbctalde Förskotter
Af å öfrige Hufvud-Titlarne d:o 884: 32. — 8,022: 24. — 208,198: 6.10. 216.220: 30.10. Minskade Reservationer å 3:dje och g:de Hufvud-Titlarne, Allmänna Indragnings-Staten och Extra Stats-Regleringen Depositioner Lefvereringar utom Stats-Verkct ....
Balance den 3l
December lS35; Öfverlefvereringar 8,683: 42.
Skulder 1,696,730:12.
Stat 194,071: 41.
Reservationer å Statsanslagen 2,4(XJ,168:26. 3. 550:47. 7. 70,004:47. 3. 79,239:41. 9. — _ 1,687,219:29.— 3,383,949:41. 6. 194,071:41. 3. 2,400,168:26.
Stats-Medel, 8,760,271 10,283,809 2,066,824 217,105 204,030 4,299,654 14 10 10 26 Riksjiitds-Medel. 2,397,390 2,584,516 550 47 Diverse Verks och annorst. debit.Medel, 6,360,459 1,516,032 227,766 602,100 18 141,880 -34 1,757,224 Summa ] 25,831,694j32 li| 4,982,457|l2| 4} 10,605,464 28 S u 1 17,518,121 14,384,357 2,066,824 227,766 217,105 204,030 602,100 141,880 34 6,057,430 41,419,616 10 10 9 1 351 8 167 Kongl. Slats-Contorets underd. utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse år 1837, angående Statsverket.
Medelst nådigt Bref af den 22 December nästlidet år, har Eders Kongl. Maj:t anbefallt Dess och Rikets Stats-Contor, att med underdånigt yttrande inkomma öfver hvad uti Rikets Ständers sednast församlade
Revisorers berättelse blifvit anmärkt eller erinradt i de delar, sorn egentligen röra Stats-Verkets och Allmänna Magasinsfondens förvaltning och räkenskaper; och får, till åtlydnad deraf, Stats-Contoret nu, i afseende på hvad Stats-Verket angår, uti den ordning ämnena i Revisorernes berättelse upptagas, följande i underdånighet anföra; kommande serskildt underdånigt utlåtande att af Stats-Contoret afgifvas rörande Allmänna Magasinsfonden.
Då ile beräkningar och uppgifter för åren 1834 och i835, som uti Revisions-Berättelsen finnas intagne i afseende å Stats-Verkets ställning på det hela, äfvensom om Stats-Inkomsterne och i hvad mon desamma utfallit med öfverskott eller brister, om afkortningarne, anordningen utom Stat, utgifterne enligt
Stat, jemförde med de för berörde år gällande serskildta Statsregleringar, om utslaget af liqviderna med Riksgälds-Contoret, om öfverskotter, brister och besparingar, samt förhållandet med restantierne den 1 September i835 och i836, grunda sig på och öfverensstämma med så väl Stats-Verkets räkenskaper, som den af Stats-Contoret före Revisionens början till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne och till Revisorerne öfverlemnade Berättelse, kan, till följd häraf, Stats-Contoret icke hafva något att dervid anföra.
Vid jemförelse emellan Statsutgifteme och de på Riks-Staten fastställde Anslags-Summor, hafva Revisorerne anmärkt: 1:0
Att den till utgifterne under Riks-Statens 2:dra Hufvu d-Titel anslagne summa blifvit, enligt Riks-Hufvudböckerne, öfverskriden, år i834 nied 54,758 R:dr 1 sk. 11 r:st och år 1835 med 8,715 R:dr 17 sk. 8 r:st, eller tillsammans 58,473 R:dr 19 sk. 7 r:st, och enär derförutan Landt-Ränleriet i Götheborgs och Bohus Län utbetalt samt så - - 168 — sorn förskott balancerat en summa af 4*696 R;6r 3^ sk. i r:st, hvilken, ehuru icke formelt afförd i Riks-Hufvud-Boken för år i835, Revisorerne likväl, till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 22 November 1834 > ansett hafva utgjort å a:dra Hufvud-Titelns besparingar en bestämd utgift för sista månaden af år 1834» ocb det öfriga för år 1835, bafva Revisorerne förmenat att nämnde Hufvud-Titels anslag blifvit, under berörde år, öfverskridet med tillsammans 63,170 R:dr 8 sk. 9 r:st.
I afseende på de af Götheborgs Ränteri sålunda förskottsvis utbetalte 4*696 R:dr 37 sk. 2 r:st, bör Stats-Conloret upplysa, att enligt de föreskrifter, som för Stals-Förvaltningen samt Uppbörds- och Redogörelse-Verket äro gällande, äga i allmänhet Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande icke att, utan föregående anmälan hos Stats-Contoret och dertill erhållet tillstånd, uti räkenskaperne directe afföra andra utbetalningar, än dem, som finnas uppförde å Läns-Staterne, samt sådana, hvilka uti serskildta utgifts-räkningen få upptagas; till följd hvaraf öfriga af Landt-Ränterierne bestridda utgifter af Statsmedlen böra såsom förskotler eller antieipationer balanceras, intilldess vederbörande auctoriteter, som hafva att pröfva utbetalningens belopp och beskaffenhet, förordna om den sammas afföring å det eller de Statsanslag, hvartill utgiften rätteligen bör hänföras.
Icke allenast med berörde utbetalning från Götheborgs Ränteri, för hvilken Stats-Contoret under den 2 Februari 1837 beviljade formel afföring i räkenskaperne, utan ock med flere andra, tillhörande olika IIufvud-Titlar, är och måste förhållandet således vara enahanda, derom de anticipations-utredningar, som alltid varit för Stats-Utskottet samt Rikets Ständers Revisorer tillgänglige, lemnat mångfaldiga exempel.
Att, såsom Revisorerne calculerat, öka bristen å 2:dra Hufvud-Titeln för åren 1834 och 1835 med meranämnde belopp, synes Stats-Contoret, för ifrågavarande fall, så mycket mindre lämpligt, som efter hittills gällande räkenskaps-ordning, anordningar å besparingarne alltid ansetts tillhöra det års utbetalning, då ersättuings-anordning blifvit meddelad, och sådant desto heldre, som besparings-tillgångarne årligen äro föränderlige och ofta tillfall ige; hvarjemte förekommer att, i fall berörde af Götheborgs Ränteri förskjutne utbetalning 4*696
R:dr 37 sk. 2 r:st skolat bokföras uti 1834 och 1835 årens räkenskaper, hade, af samma skäl, jemväl den ersättning, stor 7,334 R:dr 18 sk. 11 r:st, som sedermera blifvit 2:dra Hufvud-Titeln tillerkänd för af Civil-Statens Pensions-Inrällning för mycket uppburne
Vacance-besparingar under — .169 — åren 1826 med 1834» bort komma 2:dra Hufvud-Titeln för berörde år tillgodo, hvarigenom bristen å nämnde Hufvud-Titel, i stället att, såsom Revisorerne uppgifvit, ökas med 4*696 R:dr 37 sk. 2 r:st, förminskats på det hela med 2,637 R:dr 29 sk. 9 r:st.
Under åberopande af hvad så väl uti Rikets Sländers år 1835 församlade Revisorers Berättelse, som i Stats-Contorels deröfver afgifne utlåtande, blifvit anfordt, i afseende å bristen på Riks-Statens ardra Hufvud-Titel samt tillkomsten af samma brist anser sig Stats-Contoret i anledning af de yttranden om bristen å 2:dra Hufvud-Titeln, som uti sednaste Revisions-Berättelse förekomma, böra anmäla, att de medel, som under åren i832, 1833 och i834, eller intill dess nya Stats-Regleringen vidtog, utöfver de bestämda Stats-anslagen erfordrats för befrämjandet af ärendernas obehindrade gång inom Eders Kongl. Maj:ts Canzli-Expeditioner, samt Dess och Rikets Kammar-Collegium och Kammar-Rätt, hafva utgjort:
För år 1882.
Till Justitiae-Revisions-Expeditionen „ Krigs- dito „ Kammar- dito „ Handels- och Finance- dito „ Ecclesiastik- dito „
Kammar-Collegium ....
„ Kammar-Rätten 17,780: 31. 2. 38,651: 43. 9.
För år i833.
Till Justitias-Revisions-Expeditionen „
Krigs- dito „ Kammar- dito „ Finance- dito ,, Ecclesiastik- dito „ Kammar-Collegium ....
,, Kammar-Rätten ..... 17,775: 42. 10.
M 41,649: 2. 3. på sätt 1835 års Revisions-Berättelse mäler; samt enligt 1837 års RevisionsFör år i834.
Till Eders Kongl. Maj:ts Canzli „ Kammar-Collegium ....
„ Kammar-Rätten 15,000: 9. 2. ^ ^ 3,705: 8. — 6,959: 10. 8. 2,271: 40. — 2,205: 8. — 1,200: — — 4,579: 41. 11. 17,730: 31. 2. 3,517: 4. 4,214: 21. 4. 2,083: 16. — 5,017: 4. — 4,200: _ — 4,841: 10. 1. 17,775: 42. 10. jemväl 1 omför- ■Berättelse 13,272: 9. 3. 4,225: 23. 7. 15,000: 9. 2.
Summa 112,798: 40.
— 170 och då derjemte i betraktande tages, att 2:dra Hufvud-Titelns besparingar fått vidkännas de brister, som uppkommit å det på SundhetsCollegii
Stat uppförda anslag till farsoters och smittosamma sjukdomars hämmande, (hvilket anslag
Rikets sednast församlade Ständer förklarade vara förslagsanslag > hvadan derå uppkommande brist bör från och med 1835 af Riksgälds-Contoret ersättas), nemligen: år 1828 R:dr 0,000: 1829 5,000: 183 1832 . . . „ 6,000: 1833 3,000: 183 så finnes, att de medel, som sålunda blifvit å 2:dra Hufvud-Titelns besparingar anvisade i och för Embelsverkens reglering, 112,798 R:dr 4o sk., samt nämnde 28,000 R:dr till ett ändamål, hvilket för 2:dra Hufvud-Titeln är främmande, enär anslaget, till följd af sin beskaffenhet, rätteligen tillhör 8:de Hufvud-Titeln, men kommit att uppföras å Staten för detta Verk, hvilket öfver detsamma för det närvarande disponerar, tillsammans icke obetydligt öfverstiga den brist, som vid i834 års slut förefanns å 2:dra Hufvud-Titeln med 113,186 R:dr 3 sk. 2 r:st; anseende Stats-Contoret den brist som å samma HufvudTitel serskildt visat sig efter det nya Stats-regleringen vidtagit, eller för år 1835 med 3,71b R:dr 17 sk. 8 r:st, desto mindre såsom sådan här böra tagas i beräkning, som densamma godtgöres af förenämnde, 2:dra Hufvud-Titeln tillkommande Vacance- och nådårs-besparingar, hvilka af Civil-Statens Pensions-Cassa borde blifva och äfven nu mera blifvit åter ersatta.
I sammanhang härmed, och i anledning af Revisorernes yttrande "att utgifterne å 2.dj'a Hufvud-Titeln öfverskrida dertill ansi agne summorj” torde derjemte uppmärksamhet böra fästas dervid, att bri sten å 2:dra Hufvud-Titeln blifvit förskottsvis utbetald emot framdeles ersättning, i hvilket afseende den jemväl, för sådant ändamål, finnes såsom balance antecknad å 2:dra Hufvud-Titelns tableau uti Riks-Hufvudböckerne, äfvensom att berörde förskott icke utgått af de utaf Rikets Ständer uti Riks-Staten påräknade eller anslagne medel, utan af Stats-Verkets öfrige tillgångar; hvadan ock ifrågavarande å 2:dra Hufvud-Titeln uppkomne brist, hvilken icke i liqvid med Riksgälds^Gontoret upptagits, sålunda desto mindre torde kunna sägas in - 171 nebära ett öfverskridande af Riks-Sfaten, som denna brist icke verkat hvarken till minskning i de öfverskotter eller förökning af de brister, som Riksgälds-Contoret, enligt de för Stats-Förvaltningen gällande grunder, bort tillkomma eller vidkännas; och enär de betydligaste beloppen af anvisningarne å meranärande besparingar, härflutit af den allmänt kända nödvändigheten af Embetsverkens organiserande i öfverensstämmelse med vilkoren för de mångdubblade ärendernes behöriga besörjande, lärer sålunda bristen å 2:dra Hufvud-Titeln icke skäligen kunna anses innebära så beskaffade dispositioner, som omförmälas uti de af Revisorerne i afseende härå åberopade 62, 64 och 65 §§ i Regerings Formen.
Revisorerne hafva vidare yttrat, att ehuru Rikets Ständer vid sednaste Riksdag bifallit ökadt anslag för Eders Kongl. Maj:ts Canzli med i5,882 R:dr 23 sk. 8 r:st, samt uppförande å Allmänna Indragnings-Staten af 3,893 R:dr 6 sk. 3 r:st, hade likväl, med desse ökade tillgångar, regleringen icke under år 1835 för sig gått, utan derjemte, för detta ändamål, erfordrats 8,631 R:dr 9 sk.
xo r:st, som å 2:dra Hufvud-Titelns besparingar blifvit anvisade.
Stats-Contoret tror sig, i anledning deraf, böra anmäla, att nämnde förhållande härledt sig derifrån, att, vid verkställighet af den föreslagne samt godkände regleringen af Eders Kongl. Maj:ts Canzli sådane förhållanden inträffade, som från Emhetsverks reorganisation med deraf föranledd förändring eller inskränkning i personal äro nära nog oskiljaktlige, nemligen att åtskillige Embets- och Tjenstemän befinnas öfvertalige, och andre åter icke kunna anställas till tjenstgöring i lägre grader, än hvarå de innehafva fullmakt; Och emedan sådane Embets- och Tjenstemän ägde rättighet att bibehålla löner och förut innehafde sportel-förmoner, äfvensom andi-e, hvilka genom löneregleringen tilläfventyrs finge mindre inkomster sig å Stat anslagne, än de förut åtnjutit, borde intill afgång åtnjuta skillnaden, måste fördenskull å 2:dra Hufvud-Titelns besparingar anvisas hvad sålunda erfordrades, hvilken serskilda anvisning dock tid efter annan förminskas, till dess den helt och hållet försvinner.
I afseende å hvad Revisions-berätlelsen innehåller, angående den för åtskillige beställningar inom Kammar-Rätten af Eders Kongl. Maj:t bestämda aflöning, hvilken blifvit å 2:dra Hufvud-Titelns besparingar såsom arfvode anvisad till så stor del, som svarade emot skillnaden emellan nya och gamla Slaten, bör Stats-Contoi’et i underdånighet upplysa, att Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref den x3 December 172 — 1834» förklarat clet Eders Kongl.
Maj:t, vid derefter inträffande ledigheter, så väl inom Kammar-Rätten, som andre Embetsverk, hvilka hade löne-anslag på 2idra Hufvud-Titelns besparingar, ville i nåder pröfva huruvida nedsättning af lönebelopp, eller annan förändring, ledande till minskad utgift å berörde Hufvud-Titel, kunde, utan olägenhet för Rikets tjenst_, vidtagas, med nådig föreskrift derjemte till bemälte Embetsverk att, innan någon af dervarande tjenster såsom ledig kungjordes och förslag dertill uppsattes, bos Eders Kongl. Majit i underdånighet föreslå den nedsättning i lönebeloppet, som omständigheterne kunde medgifva, och derom afvakta Eders Kongl. Majlis nådiga beslut.
Likasom vid föregående Revisions-förrättning, har vid denna blifvit anmäldt, att arfvoden till Vexel-Controlleurerne i Stockholm och Götheborg fortfarande utgått af aldra Hufvud-Titelns besparingar.
I afseende härå får Stals-Contoret, under åberopande af dess den a5 Februari iS36 till Eders Kongl.
Majit afgifna underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers år 1835 församlade Revisorers berättelse, upplysa, att jemlikt Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 5 Maj nästlidet år, Vexel-Controlleurs-befattningen i Stockholm, äfvensom det derföre bestådde arfvode 1,200 Rldr, blifvit indragne, emot det att ett arfvode af 400 Rldr är vordet i nåder anvisadt för den person, som vexel-noteringen besörjer.
Derjemte hafva Revisorerne fästat uppmärksamhet dervid, alt det för tillförordnade Landshöfdingen i Carlskrona, genom Eders Kongl. Majits nådiga Bref den i5 Mars 1834 bestämda arfvode, inberäknadt innehafvande lön, ”uppgått till betydligt högre belopp, än Landshöfdinge-lönen på Stat.”
På sätt högstberörde nådiga Bref innehåller, täcktes Eders Kongl. Majit bestämma, att för Tio månader af år i832, under hvilken tid Landshöfdinge-Embetet slått vacant, den då tillförordnade Landshöfdingen Friherre J. O. Nauchoff, skulle åtnjuta, jemte hälften eller 1000 Rldr årligen af den honom under samma tid, såsom Chef för LifbeVärings-Regementet, tillfallne lön, ett belopp motsvarande Lnndshöfdinge-löneförmånerne; och har vid förordnande att förrätta extra tjenstgöring antingen i vacance, eller i stället för permitterad Ordinarie Embets- eller Tjensteman, det alltid på Eders Kongl.
Majits pröfning berott, huru stor vedergällning derföre borde utgå, hvaremot den tillförordnade ej kunnat, utan eget begifvande, fråntagas större eller mindre del af den lön, han på ordinarie Stat innehaft.
Ehuru - 173 Ehuru Stats-Contoret, uti dess till Eders Kongl. Majit afgifne underdåniga berättelse, uppgifvit att bristen å andra Hufvud-titeln till någon del härrör deraf, att för begrafningshjelp, som utbetalas efter Civile Embets- och Tjenstemän, hvilka aflidit under sednare halfåret, den motsvarande besparingen icke tillfullo kommer Stats-Verket tillgodo förr, än det påföljande året, hafva Revisorerne likväl varit af den tanka, att sådan utestående begrafnings-hjelps-besparing icke kan såsom brist å berörde Hufvud-Titel anses, ”emedan beloppet derutaf af Statsverket innehållits vid tjenstens tillträdande och skall således utgå af ”denna förut beredda tillgång, men icke af den efter Tjenstemannens ”afgång skeende nya besparing, hvilken bör blifva tillgång för en i ”framtiden utgående ny begrafningshjelp.”
Till bemötande häraf får Stats-Contoret, som medgifver att förhållanderne i denna del borde vara sådane, som de af Revisorerne blifvit framställde, andraga att redan i Högstsalig Konung Carl Xlites tid förordnades om begrafningshjelps aftjenande å tillträdande lön, hvarefter 1723 års Nådårs Förordning samt 1724 års
Förklaring deröfver tjenade till hufvudsaklig efterrättelse, intill dess Eders Kongl. Majit genom Nådig Förordning den 10 Februari 1819 närmare bestämde, hvad som i afseende å dödsfalls och Avancements-besparing iakttagas borde; Och enär hvarken den begrafnings-hjelps-besparing, som i äldre tider må hafva, såsom Nådårsfond, innehållits, blifvit för sådant behof reserverad, eller något särskildt anslag för godtgörelse af under föregående tid aftjenad begrafnings-hjelp, är vordet hvarken vid 1809 års Riksdag eller sedermera af Rikets Ständer anvisadt, utan dödsfalls- och Avancements - besparingarne fastmer voro intill år 1824, såsom särskild UppbördsTitel uti Riksstaten, bland Stats-Verkets inkomster beräknade samt sålunda uti Stats-Verkets öfverskotts-medel ingått och af Rikets Ständer disponerats; så har ingen annan lämplig utväg i denna del erbjudit sig än att låta den tillträdande Embets- eller Tjenstemannens begrafningshjelps-besparing utgöra ersättning för den till Företrädarens sterbhus utgångne så beskaffade besparing, hvilken tillämpning jemväl blifvit föreskrifven uti flere Eders Kongl. Majits Nådiga Bref, af hvilka Revisorerne haft tillfälle taga kännedom.
Derjemte hafva Revisorerne, med hämtad anledning af oftanämnde å 2idra Hufvud-Titeln uppkomne brist, bland annat yttrat, att det ”med ordning i Stats-förvaltningen vore oförenligt att ett löpande års "utgifter anticiperas på de för ett kommande anslagne medel;” i an (23) - —.
174 ledning hvaraf Stats-Contoret, med erkännande af principens riktighet, får göra den erinran att för ifrågavarande fall någon anticipation på medel, de der för ett kommande års behof varit anslagne, så mycket mindre kommit eller ens kunnat komma i fråga, som ingen del af StatsVerkets inkomster ingår förr, än under det år till hvars utgifter de äro påräknade, men väl till betydlig del det påföljande året; hvadan det omvända förhållande härmed inträffar, alt Stats-Verkets uti RiksStaten uppförde utgifter icke kunna för det löpande året till fullo bestridas annorlunda än att en del deraf måste derunder af under händer varande medel anliciperas för att ersättas af dertill beräknade tillgångar för året, som likväl icke inflyta förr än långt inpå det följande.
I anseende dertill att nu mera aflidne Öfver-Commissarien i KammarRätten, Krigs-Rådet C. U. Widegren blifvit, till följd af Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref den 9 Maj i835, vid erhållet Nådigt afsked, efter uppnådde lefnads- och tjensteår enligt författningarne, förflyttad å Allmänna Indragnings-Staten, med åtnjutande såsom pension af hela det belopp, 1600 R:dr, med derunder beräknad spanmål, Widegren innehaft på KammarRättens nya, af Rikets Ständer icke godkända Stat, har det synts R«- visorerne, som Rikets Ständer, då de medgifvit, att Embets- och Tjenstemän, efter en viss uppnådd ålder, vid afskedstagande äga att å Allmänna Indragnings-Staten åtnjuta deras innehafde folia lön såsom pension, förutsatt, att beloppet af den lön, hvilken under sådane vilkor hnge såsom pension uppbäras, skulle öfverensstämma med af Rikets Ständer godkänd Stat.
Enär Krigs-Rådet Widegren i lifstiden, jemlikt Eders Kongl. Majrts Nådiga fullmakt, var innehafvare af den på Kammar-Rättens nya Stat uppförda Öfver-Commissavie-beställning, och hans rättighet att, efter uppnående af den ålder och de tjensteår, som förfatlningarne i detta fall föreskrifva, vid afskedstagande öfverbyttas på Allmänna Indragnings-Staten, med bibehållande såsom pension af ett belopp, motsvarande dess innehafvande lön, svårligen lärer kunna bestridas, torde någon erinran i afseende å Krigs-Rådet Widegrens pensionerande icke heller böra skäligen förekomma; Och hafva derjemte, vid flere tillfällen tillförene, Embets och Tjenstemän, som innehaft löner å Stater för sådane Yerk, hvilka varit under reglering, för så beskaffade löner njutit pensions-rättighet, utan att någon erinran dervid blifvit gjord af Rikets Ständer eller deras Revisorer.
— 175 — Revisorerne hafva anmält: Angående Q: dr a Hufvud-Titeln.
Att, enligt 1835 års Riks-IIufvudbok, 1,919 R:dr 12 sk., utgörande förhöjningen för de under lönerne vid Post-Verket anslagne 2,55q T:r Spanmål, blifvit på Post-Verkets
Stat besparde och införde bland ardra Hufvud-Titelns allmänna besparingar; i anledning hvaraf Revisorerne yttrat, att, enär bland Stats-Verkets Inkomster upptagits en summa af 100,000
R:dr såsom påräknad netto inkomst af Post-Verket, och detta Verks öfrige inkomster böra användas till dess aflönings-Stater och utgifter, spanmåls-tillökningen under lönerne jemväl hade bort af Post-Verkets inkomster utgå, utan att denna förhöjning inräknades bland den surdin a, hvilken skulle från Riksgälds-Contoret till Stats-Verket öfverlemnas såsom ersättning de år, då Riksmarkegångspriset öfversteg 6 R:dr tunnan.
Ifrågavarande å Riks-Statens 2:dra Hufvud-Titel uppförde, men för år i835 icke till Post-Staten utgångne Spanmåls tillökning, har, på sätt Revisorerne omförmält, blifvit besparad, och till följd deraf, likasom öfrige uppkomne Besparingar å Hufvud-Titeln, kommit densamma tillgodo samt utgjort tillgång för bestridande af sådane utbetalningar å samma Hufvud-Titel, till hvilka anslag varit otillräckliga eller alldeles saknats; börande dock Stats-Contoret i sammanhang härmed upplysa, att, det oaktadt, på sätt Räkenskapen utvisa, uti Öfverskotts-Liqviden med Rikets Ständers Riksgälds-Gontor blifvit oafkortad upptagen den af Rikets Ständer påräknade netto-behållning å Postmedlen med 100,000
R:dr, äfvensom att hela återstoden af Post-Verkets inkomster varit disponibel för det af Rikets Ständer afsedda användande; Och beror det i öfrigt af Rikets Ständer vid nästa Riksdag, att, i afseende å berörde, under Post-verkets aflönings-Stat uti RiksStaten gjorde Spanmålsberäkning, vidtaga den åtgärd, som må kunna anses lämplig eller al beliofvet påkallad.
Angående 3:dje Hufvud-Titeln. a) Att, ehuru Rikets Ständer vid sednaste Riksdag förklarat sig icke kunna bifalla det, enligt upprättade Interims-Stater, för GardesRegementerne begärdta tillökta anslag, samt väl medgifvit, att det högre aflöningsbeloppet för de corpser, som sedan föregående Riksdag blifvit reglerade, finge fortfarande, så länge tjensternas dåvarande innehafvare qvarstodo, tillgodonjutas, och skillnaden emellan internnsoch gamla staterne utgå a° Tredje Hufvud-Titelns besparingar, men — 176 — derjemte anhållit, att Eders Kongl. Maj:t måtte i Nåder vara betänkt på en förändrad organisation af dessa corpser, — Gardes-Regementernes Stater likväl hafva, för år 1835 fortfarande oförändradt upptagit de aflöningsbelopp, som Interims-sta terne bestämma.
I afseende härå får Stats-Contoret i underdånighet anmäla: att Eders Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers berörde framställning och efter det vederbörandes utlåtande i ämnet blifvit infordradt, genom Nådigt Bref af den 16
December i836 förordnade, huru aflöningen för Gardes-Regementerne borde utgå; men enär beslutet härom är vordet af Eders Kongl. Maj:t vidtaget efter den tid sednaste Revivisionsförrättning omfattade, lärer något vidsträcktare upptagande af desse förhållanden här vara så mycket mindre lämpligt, som desamma komma att utgöra föremål för Rikets Ständers näst sammanträdande Revisorers skärskådande. b)
Att, i likhet med hvad föregående år ägt rum, Majoren C. M. Montelius jemväl för åren i834 och 1835 blifvit, enligt särskilta Nådiga Bref, tillagd en årlig oafkortad
Gratification af 6oo R:dr, som utgått af de å 3:dje Hufvud-Titeln till oförutsedda Militaire behof afsatte medel.