Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S- D- d '"'drea§ ater Stats-Utskottets sista Plenidag pa bordet lagde Utlåtande, vin sättet, dunj styrelsen as R-ksaäldswerket, under detta Riksmöte och te fleste Fullmäktiges i samma werk härmare, tira kunna förwaltas.
Detta Utlåtande blcf as Ständer gilst-dt; och östvcr Utssottets hemställan, VM angelägenheten a e'r stadaande för framtiden, huru med styrelsen af Riksens Ständers Werk ma t.llga, när Riksdaear komma att hallas pä annat stalie, än i Stockhols, will Ståndet framdeles desi Utlåtande meddela Vt supra. klx krvtoLollo, 67 L rink man.
Utdrag af protocollet, hället hos Hederwälda Sonde-Ständet, wid Urtima Rist' dagen i Orebro hen rs Maji ?8iL.
S D. Emitterades Till Ståts-Utskottet:
Riksdagsmannen Anders Carlssons stat örebro
Län ingifne Memorial, angående indragning lill Staten, af Fjerdingsmans Boställen.
T.ll Allmänna Beswäry- och EkonomieUtskottet: r:p Vice Talemqnnen Jon Jonssons M morial, angående en del af indelta Båtsmanshåll Den 12 Masi. azr befrielse frän Rustning under fredstid, emot erläggande af Vacance,afgift. 2:0 Riksdagsmannen Anders Nilssons fran Jämtland Memorial, angående werkställighet af Högwördige Preste-Ståndets, wid iLoyochiFia arens Riksdag, fattade Besiut, att befrämja stadgandet af öfwerenskommelser, om Bonden och öfrige Pastoralier. z:o Riksdagsfullmäktige Johan Erssons, Eric And erssons, And ers Olssons och Hans Hanssons fran Stora Kopparbergs, samt Jan Anderssons frän Westerås Län, ingifnc Memorial, angående förbättring i Fangförares förmoner.
Ut kuprs.
Lx ?rotocoI1c>, V. Lrinkrnan.
Utdrag af protocollet, hället hos Hederwärda Bsnde-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den »2 Maji 1812.
S. D. ^vnde-Ständer har, med bifall till Riksens Höqlofl. Ständers Stats - Utstötts Betänkande, angående en särskildt Författning för Drätselwerket pä ön St.
Barthelemy, och dest afsöndrande fran ali gemenskap med Swensta Financerne, under det af Stats-Utskottet derwid häftade wilker, deremot funnit fragan om sadane Ultramarinffa Besittningar, som framdeles kunna Swensta Kronan tillfalla, icke för der närwarande bora komma under vfwerläggning och pröfning.
Ut - -zr Den rs Majk.
Utdrog af protocsllet, hället hss ^cderm, Lande,Sran-ct, wrd Urtima Riksdagen j örebro tzen i- Maji 1812.
S D. §öredroas ech Bifölls Stats-Utskottets yttrande, af den 8 dcnneS, angående Dagtractaniente ech R-sevenningar för Riks, Standens och deras Utskotts Secreterare, Canceller och Waktbetjenins Ht subtil, klx protocollo, 6.
LrinklNSli.
Utdrag of pratoesllet, hållet hos >6cder, rvärda Bonde-Siandet, wid Urtima Rrksdagen i Orebro den i?
Maji 1^12. S. D. §8id förnyad föredragning, gillades StatsUkstottetS den 7 dennes pa bordet lagde Memsrialer. >:o Angående ändring i wissa omständiahenr af hwad hittills blifwit stadgadt, om accordsecsäk!- ningar till Osfice"are af f. d. Finska Armeen; och 2:0
Angående räntan pa det Län, ägaren as Rosenforss Jernbruk, Majoren Rosenborg af Wadstena Krigsmanshus, Cassa innebar; hwaröfwtt Utdrag af Protocollet till wederbörlig underrättelse stall ut.ardaS.
Hr Lx krotocollo, 6.
Lrinkmsa^ Rih Den 12 Mai>. szz Dif. hos Ridd- och Ndeln den 12 Maji. -sr- Preste-Ständet den 12 - - s « - r Borgare-Ständer d. 4 » - - - - - Bonde-Ständet den 12 s s Riksens Ständers Stats-Utskotts Betäntande, angående en särskild Försatt, ning om Drätsclwcrket pä Swensta Ultramarinsta Besittningarne.
Remisser fran Riksens Höalofl.
Stander har till Stats-Uttkottet ankommit Kongl. Majtts dit aflakne Nådiga Proposition, angående en särskild Författning med Swensta Ultramarinsta Besittningars styrelse och drätsel, gifwen den ig-de ststledne April, sa lydande: ön St.
Barthelemy, som enligt afsluten convention med Fransta Regeringen den r Julii 1784, underlades Sweriges Krona i utbyte mot den da ensamt för Fransta waror bewiliade, men sedermera, genom Kongl.
Förordningen ben 22 Maji 1794, till öfriga Länders produkter utsträckta, nederlagsrättigheten i Götheborg, och derefter, under omwäxlande färhällanden, dock med Swensta StatSCassans arliga gravativn, utgjort en allmän Handelsplats förmedelst sin den 7 September 1787 grundade Porto-Franco, Inrättning, har, under de senast förflutna arén, i följd af Krigen, Europas Politiska ställning och Coloniens afstånd fran Moderlandet, warit underkastad fiendteliga invasioner och inwärtes stakningar.
Mast har wäl, sa widt Krigstillståndet med England det kunnat medgifwa, widtagit lienliga anstalter till tryggande af denna aflägsna besittning samt till återförande af Laglydnad, säker W - rz4 Den rs Majk het och lugn bland desi inwänare, och Kongl.
Majus bemödanden hafwa ock ägt den framgång, att ön undsiuppit främmande Herrawälde och någon tid fatt åtnjuta en fredad handel, hwarigenom desi intrader lemnat ett icke obetydligt öswerstolt, som kommit Swensta Stats, Casian till godo; Men KonglMaj:t har tillika i Nader funnit vundgängeligen sa, dana hufwudsakeliga förändringar i öns administra, tion, hwilka, med bibehållande af desi syftning till befrämjandet af Swensta Handelns företag i Westindista farwattnen, för öfrigt stilja den fran allt mera egentligt sammanhang med SwerigeS Statsförfattning och förwaltningsgrunder- Den erfarenhet
Rikets egna häfder och senare händelser erbjuda, äfwensom andra magters Statistik och exempel wittna och öfwcrtpga om angelägenheten deraf, att beha gränsor wistigen iakttagas och att moderjorden endast warsamt inledes i speciellare förbindelser med styrelsen af Besittningar/som formera en del af samma Stat, men icke af samma Land.
Majit ämnar omfatta hwarje medel och hafwa all omsorg ospard för sine trogne undersätares pä St.
Barthelemy wälgäng och förkofran, kan likwäl Kongl. Majit icke erkänna Moderlandets fördel af denna Ultramarinsta besittning wara sa beskaffad, att nägra kostnader för desi bibehållande böra Swensta undersåtare päföras.
I den stund Collonien ej längre kunde, pa ett för Swerigcs Krona wärdigt sätt, administreras genom tillgångar hämtade fran sjelfwa Besittningen, skulle hela ändamalet med desi acqvisition förfelas, och Kongl Maj.t weta, att häldre wälja andra utwägar, än att bygga Coloniens fortfarande bestånd pa Moderlandets uppoffringar.
Der< Den rr Mali. Lz; DeremU anser Kongl. Malit en mera Mild och mindre beroende styrelse af eero'.!
O i sullkomlia öswerenssiämmelse med Sweiiges Poliqve, wäse, idkeligen bidraga till Swcrigcs ocb Coloniers förenade båtnad; och det är med yänfiat bärtil!, som Kongl. Mank i Nader finner lämpeligast, alt, lika med Hertigdömet Pommern, ei mindre ön St.
Barthelemy, än de Ultramarinsta Besittningar, hwilka j framtiden kunna förwärfwas under SwerigeS Krona, undantagas fran SwerigeS Stats,författning, administration och drätsel, för att förwaltas ester be särstildta grunder, som antingen wid acqvisittonen blifwit eller blifwa lagde, eller sedermera i behörig ordning tillkommit eller tillkomma, da alla dertill hörande ärenden borde behandlas och inför Kongl. Majit j underdånighet föredragas af ett särskildt
Departement, utan att detsammas underhal! finge betunga Swensta Stats-werket.
Majit, som härigenom äfwen blcfwe i tillfälle, alt under närwarande ställning i Swensta Pommern, hwarwid Pommersta Stats-Expeditionens EmbetS- och Tjenstemän äro utan sysielsättning och sina löner och lagliga inkomster beröfwade, genast organisera vfwannämnde
Departement och af besparade Fonder fran St- Barthelemy godtgöra desie Embets- och Tjenstemän för hwad de nu mäste sakna, framställer allfä till Riksens Ständers öfwerwägande, att allt hwad som rörer Swensta Ultramarinsta Besittningars styrelse och drätsel ma afsöndras frän gemenskapen med Swensta Grundlagarne.
Administrations-Författningarne och Finanrerne, samt till Kongl. Majus
Egen omedelbara höga ätgärd öfwerlemnas; dä likwäl Kongl. Majit will, genom sitt för besia ärenden inrättade särskilda 2Z6
Den r2 Majk.
Departement, taka ivid hwarje Riksdag komma M Riksens Ständers kunssap hwad i denna del af styrelsen sig tilldragit, hwad fördel för moderlandet deraf wunnits och i hwad man öfwerstiutande Intrader fran Bestltningarne kunnat kill allmänt nyttiga anstalter inom Riket anwandas.
Maju förblifwer Riksens Stander med all Kongl.
Nåd och ynnest wäl bewägen. varum ur luxra. 6. k. VVirlH StatS-Utstottet, till hwars utlåtande endast hörer hwad Kongl. Majus Nådiga Proposition innefattar, angående Drätselwerket pä ön St.
Barthelemy samt dest afsöndrande ifrån gemenskap med Swensta Financerne, har wid öfwerläggning uti detta ärende inhämtat, huruledes förenämnde Ultramarinsta Besittning, under en mängd af ar, utan att lemna utaf inkomsten något öfwerstott, deremot för Swensta Statswerket under all denna tid warit betungande, derigenom, att ansenliga kostnader uti och för On mast af Swensta Statswerket bestridas, hwilka siuteligen uppstigit till betydelig Summa.
Att i senare tider genom krigets gang och deraf beroende förändrade förhållanden, Jnkomsterne sig förökat, sä alt Swensta Stalö-werket sätt njuta någon ersättning för de t den föregående tiden anwande kostnader; Men att för fortfarandet af sä gynnande belägenhet, ingen annan grund kan antagas än det stick, hwaruti handeln för deste orter kan komma; hwilket ater är underkastad! de mäst »wista händelser; Och dä wid ett sädant detta ärendes bade natur och stick, någon Inkomst af ön Den i2 Maji. 2I7 St.
Barthelemy icke kan med säkerhet päraknas, har Stats-Utskottet funnit desto mindre betankeligt tillstyrka bifall af Kongl. Majus Nådiga Proposition vm Drälselwerkets pä St.
Barthelemy afsöndrande frän all gemenskap med Swensta Financerne, och att desamma öswerlemnaL till Kongl. Majus
Egen omedelbara höga ätgärd, som Kongl. Majit i »Näver behagat förklara sig wilja, dels med de Inkomster, som kunna frän St- Barthelemy inflyta, organisera ett särskildt
Departement af de, under närwarande ställning i Swensta Pommern, tjenst- och lönlöse Embetsmän wid Pommersta Stats.
Expeditionen, samt dels wid hwarje Riksdag läta komma till Riksens Scänders kunskap hwad i denna del i styrelsen sig tilldragit, hwad fördel för Moderlandet deraf kunnat winnås och i hwad mohn öfwcrffjutande intrader kunnat till allmänt nyttkge anstalter inom Riket anwändas; Hwarförutan StatsUtstottet tror sig böra harwid häfta det wilkor, att Administrationen pä St.
Barthelemy hädanefter icke kan komma att belasta Swensta Statswerket, ehwad Jnkomsterne blifwa högre eller lägre, utan sädane anstalter widtagas, att af öfwerstotten, enär de inträffa, alltid hålles tillhanda hwad till fyllande af bristerne, derest sädane skulle yppaS, erfordras.
Afwensom Stats-Utskottet anser, att ett lika förhållande kan iagltagas, om andre Ultramarinsta besittningar skulle framdeles Swensta Kronan tillfalla, såsom äfwen instämmande med hwad i afseende pä Swensta Pommern alltid blifvit förfarit. Hwkl - 2)8 Den l2 Maji. Hwilket alik till Riksens Högloft.
Orebro den 4-de Maji Pä Högloft.
Riddersk. och Pä Högw.
Prest-C tam Adelns Led. magnar, dets Led. wägnar, Larl ^lönner. körner.
Bonde Ständets Led. wägnar, Stänkets Led. wägnar, ä. XVsgelin.
Ion. sndersson. lunelius.
Att förestående afskrift ar med de till Respective Riks-Ständcn insände exemplar lika lydande, betygar 6. tunelius. llpplast och bifallit hos Ridd. och Adcln d. 12 Maji. - - - - Prcste-Stänbet den 15 - - - - - - - BorgarerAtäti^det d« 15 - , - « » -l r BoNde-Ständet den 12 - , , Riksens Ständers Stats-Ur^otts Vetön» kande, angående ändring i wista omstän, dighetek af hwad hittills blifwit förordnadt, om Accordo-ersättningar till Officerare af f. d. Finsta Armeen. ^fcän de Refpeetive Riks-Ständen har till StcuslltstottekS utlåtande blifwik remitterad Kongl. MajnS Nådiga Proposition till Riksens Ständers Statsutskott af den 22 sistledne April, angäende ändring uti wiha omständigheter af hwad hittills blifwik för> Den l2 Maji. sza förordnadt om Aceords-ersättningar till Officerare af f. d. Finska Armeen.
Maju har deruti i Näder täckts yttra:
"Att wid >829 — 1810 arens Riksmöte hafma Riksens Stander, lifwade af erkänsla och aktning för den Finsta Armeen, som under de mäst vblida omständigheter uthärdat med Fäderneslandets försmak, ej allenast i Riks-Skaten anstagit ärlig Summa, att fördelas emellan de Officerare, som, under mantan att införlifwas med ben pä Stat warande Swensta Kriasmagten, borde emedlertid tryggas för saknaden af nödwandig bergning, Utan äswen, i an, seende till denna Armees upplösning, af Statswerket bemiljat Accords-ersättningar till-dem, hwilka enligt Accords-Reglementet äro för sina tienster dertill berättigade, med förbehåll likwäl, att de åtminstone tre är i Rikets tjenst gwarblefwo.
I enlighet med detta Riksens Ständers beftm och öfrige derwid fastade wilkor, har Kongl. Maut i Näder förordnadt, att för de Finsta Officerare, som genom Transport eller befordran till sadane Militaira beställningar, hwarföre accord erlägges, frän Expectance Lönen afgä, skulle AccordS-Summan förssiutaS, med det wilkor, akt om den befordrade eller transporterade afginge fran stensten innan Statswerket genom den indragne Expectance'lönens besparing, wunnit full ersättning för förskottet, Statswerkct borde medelst inteckning försäkras, att, genom det efter honom utfallande accord, erhålla fylinaden ! sädan bristande ersättning.
Sedermera och dä wid fistförftutne Urtima Riksdag, Riksens Stander ansägo ändamälck ak dek förut wid accords-ersättningarnes utbetalande fästa, de wilkor, trenne ärS qwarblifwande i Rikets tjenst, haf, S4o Den rs Ästaji. hafwa upphört, sedan endast de af Finsta Armeens befäl qwarstadnat, som ämnade framgent befästa sig inom Riket, stadgade Riksens Ständer, att alla Finsta Officerare, som da wero qwar i Riket och ägde ackordsrätt, borde, utan afseende pa wilkoret af Tre ars tjenstetid, wid afstedstagandet genast fä uppbära ersättningen för utgrfne accordösummor»
Dessa särskilta stat-ganden af Ackordsrätt för i tjenst qwarblifwande och för afskedstagande Finsta Officerare hafwa medfört en olikhet > deras förmoner, alltför betydlig för att kunna undfalla Kongl. Majus rättwisa; och det ar pa denna olikhet Kongl. Maj:t önffar att fästa Riksens Ständers uppmärksamhet.
De fran Finsta Armeen omedelbart afskedade äga rättighet, att, utan något siagv förbindelse till ersättning ar Statsverket, utbekomma fulla beloppet af det dem tillkommande accord, da de ej pa Kejserliga Rysta sidan uppburit motswarande förmoncr.
De ater, som berömmeligen fortfarit, att uppoffra sin tid ät Fäderneslandets tjenst, mäste, i händelse af dödsfall eller afsked innan deras, utbekomne accord blifwit genom Expcttancc-Lönens besparing Statswerket godtgjvrt, återbära hwad i ersättningen kan drista, och salunda mer eller mindre förlora i det accord. hwartill de, efter Reglementet, för sina förut pa
Stat innehafda kjenster äro berättigade.
De Officerare ändteligen, som blifwit placerade pa sadane Regementer, at hwilka icke någon accordsrätt är förunn d, befinna sig i en ännu mera ofördelaktig ställning.
Just derigenom, att te qwarblifwit i tjenst, mäste de se sig förlustige sine wid f. d- Finsta Armeen erlagde Accords-Summor, emedan Statswerket ej äger, att, utan med förenämnde wilkor af intekning i ett framdeles tillfallande accord, Den i2 Majk. 24, accord, eller i annan händelse än wid afskedstagande och dödsfall, sadane accordssummor ersätta.
Maj:t öfwerlemnar detta amne till Riksens Ständers Stats-Utskotts öfwerläggning, med den öfwertygelse, att deruti widtages ett beslut
,cm jemnar dessa olika stadganden kill förmon för Pusoner af lika anspråk och hwilkas beställningar ofta utgöra deras enda egendom, ett besiut, som bettger den i tjenst fortfarande Officeraren af den bep öfwade Finsta Armeen all anledning att stattå sin lott sämre än den afstedStagandes, och uti hw lkct Nationen hos sina Ombud igenkänner den rättn isa, som i alla delar utför hwad densamma tillför ne erkänt sig wara skyldig dessa Fäderneslandets ståndaktige Förswarare."
Da nu Mats-Utstottet aligger att dess utlåtande i detta ämne afgifwa, anser Stats-Utskottet äg böra till upplysning anföra hwad Författningare om accorderne i Armeen stadga.
Genom Nådigt Reglemente af den 30 Junit 7SZ, har ej mindre accordsrättigheten, än Accordsummornes belopp för sa den indelte som wärfwae Armeen blifwit bestämd, men enligt hwad sama Reglemente innehaller, är det icke Staten utan ftertcädaren, som ar stylvig att ersätta den åsgärde det honom efter Reglementet och de deruti fästade Tariffer tillkommande accord; Kongl- Masit sr likwäl, wid de tillfällen, da sysslor med accordsttt blifwit indragne, och således ingen Efterträdare Dnits, som warit skyldig att accordet ersätta, i Na Dihgng.
Nr» r6. der 242 Den 12 Majk. der bifallit Accordssummans utbetalande af Statens medel, dock utan förbindelse af ersättning lili Starswerket af den indragne Svalans Innehafware. Z en sadan belägenhet wörö de af f. d. .vinsla Al mérus Officerare, hwilka, enligt Accords-Reglementet, hade rättighet kill accords. ersättning för fina tjenster, men i anseende till Finsta Armeens upplösning icke kunde fa någon Efterträdare i tiensten; Af sadan anledning, och da härtill jemwäl kvm, att de icke kunde winna transport eller befordran till någon Militaire-systla med Lön pa ordinarie Stat, utan alt derföre erlägga accord; Sa, och pa det de icke för lifstid matte komma att gravera Statsverket nick Extra Löner, faststälde Riksens Stander, att, wid sadane Officerares afgång fran Expectance-Lönen, genom befordran eller transport lill sadan Militaiw beställning, hwarföre accord borde erläggas; Accorttt summan stulle af Starswerket sörstjutas efter 179; ars Reglemente och Tariffen för det ar, da beftt'
Vran eller tranSporten stedde; Men Riksens StM der fästade likwäl harwid det wilkoc, att om den befordrade fran tjcnsten afginge, ilinan Statswerkct ^ nom den indragne Expectance-Lönens besparing nM nit ersättning för det meddelade Accordsförstvttel, borde samma Werk utaf det da efter honom utsila lande accord erhålla fyllnaden uti hwad da deri klin» de brista; hwaremot, utan förbehåll eller wilkor nf ersättning, Statswerket borde genast wid afgänga betala accordSfumman för alla inom Tio ar afsteg tagande eller med döden afgående, svin, ester ReM mentet, för sine innehafde tjenster ägde rättighet lill accord.
Denna olikhet emellan i tjenst qwarblisi wande och afstedstagande, eller med döden afgående - ..
LN Den i2 Ma,!. 24; Officerare wid f. d. Finsta Armeen, hwilka i öfrigt aga lika rätt till accords-ersättning, är det, som Kongl. Mant uti Dest Nådiga Proposition framställ, matte genom Riksens Stander» rättwisa blifwa upphäfwen.
Stats - Ulstortet anser en sadan förändring wara deftomera billig vchrättwis, som styldigheten af ersättning till Statswerket för erhallne Accordsförstott hittills icke alogat sadane , hwilka genom ärlagdt accord för sine innehafde tjenster förut ägt en stadgad accords-rätt, utan endast sak ane, som tillförene icke ägt någon ordinarie tjenst ack
Lön pa Stat-, med hwilken atfölit Accords-rattightt, utan blott Extra Löner för Beställningar wid under krig uppsatte men efter krigets siut reducerade Corpser.
Sa wäl under det ar 1762 slutade Pommerska kriget, som 1788, 1789 och 1790 ars Finsta krig, blefwo atstillige Fridatai:!vner och Corpser uppsatte; enar deste, efter krigets stut, reducerades, blefwo de Officerare derwid, som icke begärte afsted utan önstade i Rikets tjenst qwarstadna, bibehallne wid sine Löner pa Extra Stat, till dest de kunde erhålla befordran till annan tjenst och Lön; Erfarenhe ten wisade dock, att sadane befordringar sällan inträffade, hwartill anledningen war, att de fleste wörö medellöse och saknade egna tillgångar, att kunna betala det accord, som för Militairie-beställningar efter Författningarne borde erläggas; Kongl- Maj:! stadgade derföre uti Nådiga Bref af den 4 April och n December 1797, att pa det Veste Officerare, till gravation för Statswerket, icke matte förblifwa lifstids-Pensionärer, stulle de placeras pa Regementerne och i sin tour befordras, samt Statswerkct i- * söp 244 Den 12 Majk. för dem förskjuta den erforderlige Accordssumman, emot inteckning och ersättning uti deras tili-avancerade accord, i händelse de genom döden eller afsked skulle ifrån stensten afga, innan Statswerket genom besparing af den indragne Extra Lönen wunnit full ersättning för det meddelte Accordsförstottet.
Dä Statswerket förskjutit det accord, som de annars af egne medel bordt erlägga, och de dymedelst inirädt i en förmon och rättighet, som andre mast med egne tillgångar förwärfwa, synes ock denna ersättningsskyldighet wara bade billig och rättwis- — Med f. d. Finsta ArmeenS Officerare är ater förhållandet helt annorlunda; Defie hafwa af Statswerket icke undsatt någre Accordsförssolt, utan sjelfwe af egne medel utbetalt de för deras innehafde tjenster i Accords, Reglementet fastftälde Accordssummor, hwilka de, sa, som en deras lagliga Egendom, äga ratt att återfå, utan någon hwarken större eller mindre ersätlningsstyldig, het derföre till Statswerket.
I anledning häraf får Stats-Utskottet wörd, sammeligen tillstyrka bifall a Kongl. Maj:t§ Nådiga Proposition i detta ämne, och att således alla de Officerare af f. d. Finsta Armeen, hwilka innehaft ordinarie Beställningar med Lön pa Stat och der, före erlagt Accord, samt således äga rätt till accordsersättning, ma, utan något wilkor af inteckning eller ersättning till Statswerket i deras framdeles tillkommande accord, genast wid transport eller befordran till annan Militaire-beställning med Lön pa Stat, ehwad det Regemente eller Corps, hwartill de winna befordran eller transport, äger accorts, rätt eller ej, utbekomma det dem ester Accords, Reglementet tillkommande Accord, pa sätt Riksens Slän - Den 12 Majk.
245 Ständer om defie accorders utbetalande i öfrigt förestrifwit.
Orebro den 4:de Maji 1212.
Pa Högloft. Nidderst. och Pa Högw.
Prest,Stan, AdelnS Led. wägnar, dets Led. wägnar, Oar-1 blör-ner-. ixlörner.
Pa Viloff- Borgare, Pa^ Hederw.
Bonde, Standets Led. wägnar, Ståndets Led. wägnar, tegelin. lonss ^nclersZori. 0. lunelius.
Att förestående afstrifk ar enlig med de till Rik, sens Högloft.
Ständer insände Original, betygar 0.
'I'Ull el i US.
Bifallit hos Ridd. och Adeln d. 12 Maji. - - - - Preste-Ständet den 12 - - - , - , - Borgare-Ständct d. 12 - - - - - - - Bonde-Ständet den 12 - , Riksens Ständers Stats < Utskotts Betänkan» de, angående Rärrtan pa det Län, äga» ren af Rosenforst Jernbruk, Majoren Rosenborg af wadstena Lrigsmans, hus-Lasta imrehafwer. ^ anledning af ankomne Remifier fran Riks-Stan, den, har Stats-Utffottet förehaft Kongl. Majtts den 22 sistl.
April gikne Nådiga Proposition, an, gående Räntan för det Län, Majoren Rosenborg af Wadstena Krigsmanshus, Cafia innehar.
Maj:t har i Propositionen täcktö giftt>a tillkänna, att sedan Desi och Rikets Krigs Col, legium, genom Auction lill Majoren Rosenborg sörfält 246 Den 12 Majk. sörfält Rosenforss Jernbruk med Hagelsrums
Mas, ugn och Gjuteri, pä de wilkor, att Majoren genast erlade, den ti!I försäljningsdagen uvplupne räntan a ett sörre Innehafwarens Bruks,Patronen
Hed, bergs i Bruker inteknade Län af Wadstena Krigs, mnns)us,Cassa, stort Tjugutwä Tusende Riksda, lek Banco, dä hela Capualet för den i stuldfcdeln mfarte och widare löpande räntan af fem Procent, fick innestä i sein ar, hwarefter twa Procent af Capitalet, jemte berörde ränta, ärligen borde erlägga§; men Klies-Collegium, uppä det af Kongl.
Maj:t Collegium kungjorde Riksens Ständers Bestut om sävare räntors förhöjning till sex Procent, uppsagt berörde Län. sä wida Majoren
Ro sen borg icke förbunde stg tili denne pälbudne förhöjning; sa har wäl Kong!.
Mant, uppå Rosenborgs un, derdaniga anhällan, art bibehallas wid den rätt, han trott stg aga, att emot de öfwerenskomne feni Procent fä Länet ytterliaare begagna, ansett en re, lroactiv tillämpning af Sitt under den 2 April för, ledet ar gifne
Nådiga förordnande om ifragawa, rande räntors förhöjning i allmänhet, stolat rubba helgden af en lagligen aPutad afhandling, och pa denna grund i näder resolverat, det Rosenborg borde till godo n rila det af Krigs, Collcgio ulsästate wilkor af räntans utgörande med fem Procent, mea da Kongl. Maj:l tillika inskränkt werkan af detta slt bcstut till tiden af Riksens Ständers sammankomst wille Kongl.
Majtt nu hafwa öswerlemnar tella ärende, sä witt det rörde räntans erläggande för framtiden, till Riksens Ständers Stats, Utstötts yttrande.