Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästa hos Ridd. och Ad. d. 15 Dec. 1817.'
Preste Ståndet d. 15 Borgare-Ståndet d. 18 — Bonde-Ståndet d, 18 Utdrag af Protokollet öfver Handels- och Finance- Är ender, hållit inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 3 December 1817.
Deras Exellencer Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg och Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von Engeström.
Stats - Råden Hans Exellence Herr Grefve Rosenblad.
Hans Exellence Herr Friherre Lagerbring.
Herr Friherre Cederström.
Herr Friherre Skjöldebrand Grefve Mörner, Hof Cantzleren Herr Friherre af Wetterstedt. Stats-Secreteraren Klintberg.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till Justering tvänne af honom, på Nådig befallning, författade Förslag till Kongl.
Maj:ts Nådiga Propositioner till Riksens Ständer: konungens Nåd.
1:0 i afseende på den vid 1815 års Riksdag yrkade rättelse i Författningarne om afdrag, till Statens förmon, å Civile Embets- och Tjen-» stemäns indeldte Eoner, och 2:0. angående sökt befrielse från Bränvins-’ Bevillningens utgörande för åren 1810, a 811 och J812 af Personer å Landet, sorn ej äga eller besitta jord.
Kongl. Maj:t, som uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder täcktes gilla berörde Förslag, befallte, att Dess Nådiga Propositioner uti dessa ämnen skulle, i enlighet dermed, på vanligt sätt, expedieras.
Ex Protocollo ./. A. Afzelius. kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, i afseende på den vid 1815 års Urtima Riksdag yrkade rättelse i Författningarne om afdrag till Statens förmon , å Civile Embetsoch Tjenstemäns indeldta Löner.
Gif~ ven Stockholms Slott den 3 December 1817•
Uti Skrifvelse af den 29 Juli 1815 hafva Riksens Ständer, med anledning af en hos dem gjord 6o Konungens Nåd.
Propositioner. gjord framställan, ntt för Civila Indeldta Lön. tagande Staten afdraga tvenne månaders Lön , under Titel af Ligge-Månader, tvenne under Titel af Besparing, och Sex månader till Begrafningshjelp, hvilka afdrag likväl, vid Embets- eller Tjenstemännens död, icke till fullo återställas deras Enkor eller andra ‘ Arfvingar, utan deremot, likasom vid afskedstagande eller transport, tillfalla Stats-Verket, i underdånighet anhållit, det täcktes Kongl. Majit, till beredande af någon lindring för Embets- och Tjenstemanna-Corpsen, låta öfverse och rätta de i afseende på dessa afdrag nu gällande Eörfattriingar.
Af det underdåniga betänkande, som vederbörande häröfver, på Nådig befallning, afgifvit, har Kongl.
Majit funnit upplyst och utredt, att, likmätigt Nådårs-Förfaltningarne, böra, ej mindre vid Civil- än Militär-Staten, med undantag endast af ringare beställningar, alle, som vunnit befordran till Embete eller Tjenst, med åtföljande.
Lön på Stat, och förut ej innehaft
Lön, tjena den förutan i Sex månader, räknadt från början af månaden näst efter den hvarunder Fullmagten är daterad , men de, som förut ägt
Lön, bibehålla densamma under nämnde tid, då den afdragne Lönen, under Titel ”Nådårsbesparing” ingår till Stats-Verket och utgör Fond för Begrafnings-hjelpens utbetalande till den afiednes Sterbhus eller Arfvingar; Att Nådåret eller Begrafningshjelpen nu mera, efter derom vitagne Förordnanden, utbetalas lika for alla Embets- och Tjenstemän, eller med Sex Konungens Närf. Propositioner.
6 l Sex månaders
Lön, (ill samma belopp och nnmevaire, hvartill tlen inflyter, med innehålhiing blott af Centonalen; att i Fbreskrifterne angående Tjenstgöring, under berörde Sex manader, antingen utan
Lön eller mot den förut innehafde, någon annan förändring ej tillkommit än det under den 28 Oktober 1812 meddeldta Stadgande att förste Innehafvaren af ett nytt Embete eller Tjenst, med Lön på Stat, må genast få tillträda den anslagne Lönen; att utom ofvannämnde Sex månaders tjenstgöring utan Lön, så väl Militär- sorn Civile Embets- och Tjenstmän måste tjena utan eller med förut innehafd
Lön under de så kallade Vacance-oell Liggemånaderne, hvilka dock äga rum endast för de tjenster, hvartill underdåniga Förslag insändas; att, vid ledigheter af de Embeten och Tjenster, hvilkas Innehafvare rned Kongl. Majus Nådiga Fullmagter förses, lönerne böra, enligt serskild Författning, till Kronan besparas, äfven i händelse dessa beställningar åter tillsättas innan den Ordinarie Vacance- eller Liggetiden till ända lupit, samt ändteligen att den, som avancerat vid årets början eller innan Juni månads slut, måste åtnöjas med sin förra
Lön hela det året, hvaremot den afgångnes
Lön under samma tid blifver en Nådårsbesparing, men, att, otn någon befordras, i hvilken månad som helst, från den 1 Juli till årets utgång, densamma skall njuta den förut inhehafde Tjenstens
Lön i Sex månader, hvarunder den afgångnes
Lön likaledes bespares.
Då 6?
Propositioner»
Di, med iakttagande af dessa grunder, eri Civil Tjensteman ej sällan nödgats tjena i Nio, ända till Fjorton månader, antingen med ingen, eller med förut innehafd
Fön, hade Kongl. Maj:t , som insett den tryckande och bekymrnerfullä belägenhet, hvari den obemedlade och lönlöse Embets- och Tjenstemannen, under alla dessa inistningar, ovilkorligen försättes, önskat att åt Riksens Ständers underdåniga anhållan kunna lemna en af billigheten och tidernas förändring högt påkallad åtgärd ; Men som Riksens Ständer vid sist hällne Riksdag , ibland Stats-Verkets ordinära och ständiga Inkomster, upptagit, och under Titel ”Dödsfallsoch A vancements - Besparingsmedel’’ beräknat ifrågavarande besparingar, har Kongl. Maj :t ej funnit någon utväg vara’ för hand, alt åt nu gällande Författningar angående Nådårs. och Besparings-afdrag gifva en jemkning och rättelse, hvilken, i följd af de utaf Riksens Ständer för Stats-Regleringen bestämda grunder, skulle leda till rubbning i Stats-Verkets närvarande skick och till minskning af dess tillgångar.
Det enda, sorn således härvid för Kongl. Majit återstår, är att till Riksens nu församlade
Ständer öfverlemna beredandet af den lindring för Embets- och Tjenstemanna-Corpserne, hvilken .vid sist hällne Riksdag blifvit åsyftad men för hvars i verksättande mött ett hinder, som det hvarken egnat eller ålegat Kongl. Majit att omedelbarligen undanrödja.
Maj:t förblifver Riksens Ständer med all Kongl.
Nåd och ynnest städse välbe, vågen.
Majrts Nådiga Proposition till Riksens Stunder, angående sökt befrielse från Briinvins-Bevillningens utgörande för åren 1S10, 1811 och 1812, af personer å landet, som ej aga eller besitta jord.
Gifven Stockholms sr *•
Slott den 3 December 1817.
Till Kongl. Maj:t hafva, tid efter annan, ifrån Stockholms, Kronobergs, östergotlands, Södermanlands, Stora Kopparbergs- och Vermlands Län inkommit, dels underdåniga Besvär öfver Kongl. Maj:ts oeh Rikets Kammar-Rätts Utslag, hvarigenom flere å landet boende personer , som ej äga eller bruka jord med åsatt hemmantal, blifvit ålagdt, att för 1810 och de nästföljande tvenne åren betala personel Bränvins-bevillnings-afgift, ehvad Bränvinsbränning af dem utöfvas eller icke, dels ock underdåniga ansökningar em förskoning
Kfrån denna i sig C, Klintberg. sjelf f>4 Konungen!; Nåd■ Propositioner. sjelf mindre betydliga, men för den torftigaste menighets-klassen likväl känbara afgift.
Såsom skäl för den sökte befrielsen finnes hufvudsakligen åberopadt innehållet af 3 §. 3 Morn. i Kongl. Maj:ts Nådiga förordning om Brännvins bränningen den 13 Juni isto, med deraf dragen slutsats, att endast de af: förut uppräknade personer å landet, utan hemman eller faslighet, hvilka till Brännvins-brännings utöfvande sig anmält, och således ej afsagt sigen slik förmon, borde, utom Pannerymds afgift, erlägga Brännvlns-bevillning efter den för Städerna stadgade grund.
A andra sidan har Kammar-Rätten för dess öfverklagade åtgärder, hämtat stöd, ej mindre från nämnde §:s 5 Mom, hvaraf ansetts ostridigt följa, att Brännvins Bevill ningen, alldeles skiljd till sin egenskap från Pannerymds afgiften, mäste, likasom i Städerna, på landet utgöras med 8 sk. af hvarje der mantalsskrifven invånare, hvilken ej för ägande hemman, eller dermed jemnförlig fastighet, är till Brännvins bränning berättigad, än äfven från 25 §. i Riksdags-Beslutet den 2 Maj 1810, som uttryckligen förmår, att den för Brännvins-fillverkningen särskildt åtagne bevillnings-afgiften skall, för de ä landet boende men obesuttna, utgå efter personalen, antingen brännings rättigheten begagnas eller ej.
Vid en sålunda förekommen olika tydning af Författningens föreskrifter, har Kongl Maj:t, städse benägen och omtänkt, att lätta sina trogne Undersåters bördor, funnit rättvist, att den yr - Konungens Nåd, Propositioner: 65 yrkade befrielsen, i fall den i Nåder kunde medgifva*, måtte sträckas till alla i enahanda belägenhet varande skattskyldigé; Och har Kongl. Maj:t med afseende härå, till en början, i allmänhet beviljat anstånd med indrifvandet af ifrågaställda obetalda Brännvins-Bevillnings-Afgift för åren 1810, 1811 och 1812, såsom särdeles betungande för fattiga Handtverkare, Gerningsmän, Torpare och Inhyseshjon, hvilke a:
Landet icke in’nehafva jord eller fastighet: hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder förordnat, det Kammar-Rätten må äga, att för bevarandet af Reser vations-Krafvens verkan, utfärda beslut i derstädes anhängiga hit hörande Anmärkningsmål, och desse Beslut till Landsorterna afsända, med förständigande åt Kongl. Majus Befallningshafvande, att låta verkställigheten af de samme förblifva hvilande, till dess ytterligare derom i Nåder stadgas.
Men då Kongl. Maj:t ansett 3 §. 3 Morn.' af Dess; i enlighet med Riksens Ständers hemställan, under deri 13 Juni 1810 utgifna Nådiga Förordning böra tagas i den mening att, bland Ståndspersoner med flere å landet, som ej äga eller besitta jord, inge andre än de, som åstundade utöfva Bränqvins-bränning och dertill sig anmält, kommo att erlägga meranämnda afgift af 8 skur för. personen, hvilket äfven hela ställningen af denna §. och orden ’’jemte Panne-afgiften’ utmärka, fastän den korrta och sammandragna berättelsen i Riksdags-beslutel för an Rihttng till Riki-St, Prot. 18*7—tSiS. liwa Sami, N:r {)> lO.' 66 Konungens Ned.
Propositioner. ledt en annan tolkning, har Kongl. Majit likväl, i betraktande af den Riksens Ständer förbehållna rätt, att i Beskattnings-frågor sjeKve besluta, pröfvat lämpligast, att medgifva ofvanberörde anstånd endast intill dess Riksens Ständer blefve, vid inträffande Riksdag, i tillfälle, att öfver förevarande ämne sig yttra.
Kongl- Maj.-f, som således härmed vill hafva till Riksens Ständers pröfning öfverlemnat, huru med utgörandet af Brännvins-beviIlningen •för åren 1810 , 1811 och 1812 af personer å landet, sorn ej äga eller besitta jord, må förfaras, införväntar deröfver Riksens Ständers närmare bestämda förklarande; låtandes Kongl. Majit för öfrigt tillställa Deras Bevillnings-Utskott, de till Kongl.
Majit inkomna, detta ärende utförligen upplysande handlingar.
Kongl'- Majit förblifver Riksens Ständer med ali Kongl.
C. Klintberg.
Konungens Nuti.
Propositioner. 67 N:r 7.
Uppläste lios Ridd. och Ad. d. 15.
Dec. UD?.
— PiesteStandet d. 15.
— Borgareståndet d. lS. — BondeStåndet d. j8* — — Utdrag af Protokollet öfver Kammar-Årender, hållit inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 9 December 1817.
Deras Kongl. Högheter Kron-Prinsen och Hertigen af Södermanland bivistade öfverlägga ningarne.
Närvarande i Hans Exellence Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
Deras Exellencer Stats - Baden Herr Grefve Rosenblad.
Herr Friherre Fleming.
Herr Friherre Lagerbring, Stats - Råden Herr Giefve J\I örner, Herr Friherre Cederström, Herr Friherre Skjöldebrand. Hof-Cantzleien Herr Friherre af Wetterstedt.
Tillförordnade Stats-Secreteraren Friherre Fhrenborgh. Hans Konungens Nåd.
Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen yttrade i underdånighet, att meden förundran, som blandade sig med smärta, hade Hans Kongl. Höghet inhämtat, att det ställe, der Prins Carl August slöt sina dagar, endast vöre utmärkt genom en hög af qvistar, och att Utlänningen, som reser i Sverige, icke döljer sin förvåning öfver att minnet af en Furste, på hvilken Nationen fästat sitt val, kunde så vanvårdas.
Om himmelen icke förunnade Prins Carl August den ära, som skulle blifvit hans lott genom utförandet af de planer, hvilka han uppgjort för sitt Fäderneslands trefnad och sällhet; Om Han lyckligare än så manga andra Furstar, hvilka helga sin lefnad åt' sitt Lands väl, och ofta finna sina bemödanden lönas med otacksamhet; Om ändteligen Prins Carl August icke hunnit mera än väcka Nationens förhoppningar, bör väl
Denna lemna det ställe, som varit vittne till Hans sista stunder, utan något tecken af Nationens saknad och kärlek Hans Kongl. Höghet talade icke om denna Furstes tillgifvenhet för sitt nya Fädernesland, Den fordrades L sanning stor för att egna sig åt
Dess tjenst, vid en tidpunkt då partierne tycktes inbördes täfla om den bedröfliga och blodiga företrädes-rätt att sönderslita fosterlandets sköte.
Maj:t kundé' framför alla döma örn höjden af denna tillgifvenhet och om det minne deraf, som erkänslan borde lemna
Et efterverlden.
Konungens Naii.
Qoj Kongl. Maj:f, som uti denna Hans Kongl. Höghets framställning igenkände ett nytt uttryck af Hans Kongl.
Höghets ädla tänkesätt, och som med Hans Kongl.
Höghet lifligt delade omsorgen att åt minnet af Prins Carl August egna en gärd af Sin och Nationens erkänsla, ville nu till Riksens Ständer hafva öfverlemnat att i enlighet med hvad Hans Kongl- Höghet föreslagit, på det ställer af Qvidinge Hed i Christianstads Län, der Hans Kongl.
Höghet Prins Ca rl August slutade sin bana. låta uppföra en minnes-vård, söm för närvarande och kommande slägter skulle vittna om Svenska folkets kärlek och saknad.
Majit gjorde sig förvissad att Riksens Ständer med glädje och tillfredsställelse skulle omfatta detta förslag och genom deråt bered-‘ villighet att det verkställa svara emot den Fur■tes rättmäfiga förväntan, som, af en högre hand. kallad att fullborda de värf ödet ej unnade Prins Carl August att öfverlefva, ansett för sin. heligaste pligt att mana Nationens tacksamhet från den närvarande till den bortgångna förtjensten, från känslan af dagliga välgerningar till minnet af förflutna.
Och befallte Kongl. Majit att Proposition i ehlighet härmed, skulle till Riksens Ständer expedieras.
' Ex Protocollo Knut von Troil.
Kongl. >jO Konungens Ned- Propositioner, Kongl, May.ts Kådiga Proposition till Riksens Stunder, angående uppförandet af en minnesvärd öfver Svea Rikets utkorade Kron-Prins, Carl August, på Qvidinge Hed i Skåne i Gifven Stockholms Slott den 9 December 1 Si 7> Hos Kongl. Maj:t har Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t vilie till Riksens nu församlade Ständer göra Nådig Proposition otn uppförandet af en minnesvård på det ställe af Qvidinge Hedd Skåne, der Svea Rikes utkorade Kron-Prins Carl August den 28 Maj 1810 slutade sin bana.
Kongl- Maj:t, sorn uti denna Hans Kongl. Höghets framställning igenkännt ett nytt uttryck af Hans Kongl.
Höghets ädla tänkesätt och som med Hans Kongl Höghet lifligt delar omsorgen att åt minnet af Prins Cari Hugu st egna en gärd af sin och Nationens erkänsla, vill nu till Riksens Ständer öfverlemna att, i enlighet med hvad Hans Kongl. Höghet föreslagit, på det ställe af Qvidinge Hed i Christianstads Xiän , der Hans Kongl. Höghet Prins Carl August slutade sin bana, låta uppföra en minnesvård, som för närvarande och kommande slägter skall vittna örn Svenska polkéts kärlek och saknad.
Kongl- Majit gör sig förvissad, att Riksens Ständer med glädje och tillfredsställelse skola omfatta - Konungens Nåd.
7i fatta detta Förslag och, genom deras beredvillig, het att det verkställa, svara emot den Furstes rättmätiga förväntan, som, af en högre liand kallad att fullborda de värf, ödet ej unnade Prins Carl Augnst att öfverlefva, ansett för sin heligaste pligt att mana Nationens tacksamhet fran den närvarande till den bortgångna förtjensten, fran känslan af dagliga välgerningar till minnet af förflutna.
Maj:t förblifver Riksens Ständar med all Kongl.
Uppläste hos Ridd. och Ad. d. 15 'Dec. 1817.
Utdrag af Protocollet hållit inför Hans Maj:t Konungen i Stats - Rådet pä Stockholms Slott den 9: de December 1817•
Ehrenborgh. N:r 8.
Prest - Ståndet d. 1 5 Borgare-Ståndet d. 18 Bonde-Ståndet d. 18
De - 7a Konungens Nad.
Deras Kongl. Högheter Kron-Prinsen och Hertigfen af Södermanland bivistade öfverläggningarne.
Hans Exellence, Justitie Stats-Ministern Herr .Grefve Gyllenborg. Deras Exellencer Stats-Bäden Herr Grefve Rosenblad.
Herr Friherre Lagerbring. Stats-Råden Grefve Mörner.
Herr Friherre Sköldebrand. tiof Cantzleren, Herr Friherre af Wetterstedt.
Tillförordnade Stats - Seereteraren Friherre Ehrenborgh. Sedan Kongl. Majit, pä sätt det öfver Kam. ihar-Arender den 15 sisti.
April haline Protokoll utvisar, i nåder beslutit, att en Proposition till Riksens Ständer, angående användande af de inom Södermanlands
I,än befintlige så kallade Jagbackar skulle afgå; så uppläste Tillföiordnade Sfats-Secreteraren med Nådigt tillstånd underdånigt Förslag till en sådan Nådig Fropo« sition ; Hvilket Förslag Kongl. Majit täcktes i Nå-’ der gilla och till Expedition anbefalla.
Ex Protocollo Knut von Troil.
Propositoneri 73 Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition till Riksens Ständer, angående användande af de inom Södermanlands
Län befintlige så kallade fagbackar; Gifven Stoekholms Slott den 9 Decemb. 1817.
Sedan Riksdags-Fullmägtige för Allmogen i Akers och Selebo Härader af Södermanlands J.än vid 1800 ars Riksdag, i underdånighet anhållit, att de åtskillige inom desse Härader befintlige så kallade Jagbackar, som fordom skola tjent till Jagtställen för Kongl. Personer, men nu mera för ett sådant ändamål icke nyttjades, såsom dertill otjenlige, sedan skogen till större delen blifvit uthuggen och någre
Djur således der icke kunde sig uppehålla, så mycket heldre måtte upplåtas till de Hemmansegares egne behof och användande, inom hvilkas er,or de voro belägne, som en stor del af Allmogen betalte Jordeboks-ränta för Skog, som i fordna tider på desse backar skall funnits ; och Kongl. Maj.t,. efter det Dess och Rikets Kammar-Collegium den 27 Oktober 1802 underdånigt Utlåtande afgifvit, den j Augusti 1805 förordnat, att genom Kongl.
Maj:ts Refallningshafvandes försorg undersökningar borde anställas, icke allenast om de i förberörde Härader belägne Jagbackars egenskap och områden, utan ock om alla de Lägenheter, sorn, under namn af Jagbackar, på andre ställen i Länet kunde finnas af lika beskaffenhet, samt Protokollet vid desse undersökningar, hvilka 74:
Propositioner. hvilka uti alla vederbörandes och en tillkallad Jägeri-Betjents närvaro borde förrättas, sedermera insändas till Kammar-Collegium , sorn ägde, att med underdånig berättelse om förloppet deraf till Kongl, Maj:t inkomma , samt då tillika anmärka, om vid de haline undersökningarne, Hemmansegare till någre Jagbackår yrkat ägande rätt, på det sådane anspråk kunde till laga utförande förvisas, men med de öfrige Jagbackarne efter omständigheterne förfaras ; så har Kongl. Majits och Rikets Kammar-Collegium, till underdånig åtlydnad häraf, efter det berörde undersöknings-handlingar hunnit till Collegium insändas, och alle vedei börande blifvit uti målet hörde, medelst skrifvelse den 13 September 1813, en sådan berättelse, beledsagad med hvad Collegium för dess del i frågan kunnat hafva att andraga, i underdånighet afgifvit, äfvensom Kongl.
Majits Befallningshafvande i Länet, efter af Handlingarne undfadd del, med underdånigt Utlåtande i ämnet inkommit.
Handlingarne i detta mål vidlöftigt innehålla har Kongl- Majit inhämtat, att ifrågavaraode så kallade Jagbackar kunna hänföras under fem klasser. 1:0.
Sådane, som dels redan äro med sicog beväxte, dels efter sin beskaffenhet till trädplan: tering och skog-växt mäst anvandbara. 2:0.
Sådane, sorn alltid begagnats till Kongl. Maj:ts och Kronans egendomar, dertill finnas behöflige och inom deras rågångar äro inneslutne. 3:#
Propositioner. 75 3ro.
Sådane, hvartill åtskillige Personer yrkat fri ägande- och disposltions-fätt. 4:0.
Sådane, sorn kunde vara lämplige till Fjerdingsmans Boställen. 5:0.
Alla Öfriga Jagbackar i Fänet, hvilka gro så beskaffade, att endast rättigheten till rrsuhlbetet derå efter tillstånd eller urminneshäfd blifvit af angränsande Hemman yrkad.
För att vinna säker upplysning och kännedom om ifrågavarande Jagbackars serskilda beskaffenhet, har Kongl. Majit den 15 April innevarande år anbefallt Hess Befallningshafvande i Södermanland att i:o, der sådant icke redan skett, genom Landtmätare, uti vederbörandes närvaro, i behörig ordning låta på Charta lägga ifrågavarande Jagbackar. 2:0. att, med anledning af de vid undersökningame tid efter annan örn desse lägenheter af åtskillige Hemmansegare väckte anspråk dels om nyttjande, dels om ägande rätt till en del af Jagbackarne, efter påståendets beskaffenhet, antingen sjelfve deröfver i behörig ordning sig utlåta, och TTtslaget Kammar-Collega pröfning underställa, eller ock genom behörigen utsedt Krono Ombud, medelst instämning till Domstol, Kongl.
Majits och Krönans rätt bevaka.
E hurst 7 6 Konungens Nåd.
Ehuru desse förberedande anstalter, som Kongl. Maj:t ansett oungängeligen nödige, före pröfningen om användandet af ifrågavarande Jagbackar, icke ännu hunnit af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande verkställas , och Kongl. Maj:t följaktligen icke är i tillfälle, att med fullständighet förelägga Rikets nu församlade Ständer förhållandet med hvar och en af ifrågavarande lägenheter; så och då Kongl. Maj:t af Handlingarne likväl redan inhämtat, att desse lägenheter i allmänhet äro af en serskild beskaffenhet mot andre Kongl. Maj:fs och Kronans Parker , och så väl i afseende på deras spridda belägenhet, som ofta inträffande inskränktare rymd och mindre tjenlighet till skogväxt, samt framför allt den svårighét till deras behöriga vårdande, som ostridigt skall uppkomma af lägenheternas inblandning bland enskildes ägor, således påkalla sers kil de åtgärder, efter hvar och en lägenhets serskilda beskaffenhet och egenskap; Alltså och emedan de förhållanden, hvartill omständigheterne och tillfället att bereda Kongl. Maj:t och Kronan af desse Lägenheter den högsta fördel, kunna föranleda, möjligheten påkalla sådane åtgärder i framtiden, hvarigenom desse KonglMaj;ts och Kronans Parker lomme, att för alltid Kongl. Majit och Kronan afhändas, hvilket kunde komma i fråga för sådane, hvilkas beskaffenhet fordrade, att de under full egande rätt försåldes emot årlig utgörande ränta, efter föregången behörig skattläggning, till Innehafvarne af de Hemman, hvilkas ägor de omgifva , eller hvarinom de finnas belägne; men Kongl.
Majit, 6mof Konungens Nåd.
Propositioner. emot 77 §: uti Regeringsformen, icke ansett sig,' utan Riksens Ständers bifall och samtycke, kunna så beskaffade Stadganden och beslut, i afseende på ifrågavarande lägenheter, vidtaga; har Kongl. Majit velat lill Riksens Ständers öfvervägande föreslå, att åt Kongl. Maj:t må bi i fva uppdraget, att för användandet af alla desse serskilde lägenheter, hvilka efter de anbefallde, men ännu icke rr.edhunne undersökningarne, framdeles kunna blifva erkände för Kongl.
Majits och Kronans ostridige egendomar, vidtaga de åtgerder och Stadganden, som kunna finnas med Kongl. Maj:ts och Kronans fördel mest förenlige, antingen derigenom, att de till Skatte försäljas, eller till arrende på vissa år, efter de af Riksens Ständer för Kongl. Majits och Kronans lägenheter i allmänhet föreslagne och af Kongl. Maj:t i Nåder gillade grunder, upplåtas, eller också af Kongl. Maj:t användas på det sätt, .hvartill hvarj* lägenhets serskilda local och beskaffenhet föranleder.
Och varda i sådant ändamål de i detta ämne från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande återfordrade Handlingar Riksens Ständer härhos öfverlemnade.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Casp. W. Ehrenborgh. 78 Konungens Nåd.
Upplästa Iios Bidd. och Ad. d. 15 Dec. 1817.
Preste Ståndet d. 3 5 — — Borgare-Ståndet d. 18 —r — __ Bonde-Ståndet d. 18 — — Utdrag af Protokollet öfver Handels- och Finance Ärender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 10 December 1817 „ hvarvid Hans Kongl.
Deras Exelencer Justinte- Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. och Stats Ministern för Utrikes Ärenderné Herr Grefve von Engeström. Stats-Baden: H atis Exellence Herr Grefve Rosenblad.
Hans Exellence Herr Friherre Flemiris.
O Hans Exellence Herr Friherre Lagerbring.
H err Friherre Skjöldebrand.
Hof Cantzleren Herr Friherre af Wetterstedt.