Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
L i l l e Olle tar sig alltid en kort.
Wi I t t t tl 1 Cf lllll / IQflH IILL^WJ I!
I I K M T I I I I.
I vår kära Idun läste vi för en tid sedan: » Önska föräldrarne, att barnens religiösa sinne skall näras ännu mera än genom skolan och andakten i hemmet, kunna de låta sina s m å deltaga i så kallade barngudstjänster. » Men huru många hem, där ingen andaktsstund K ö p frän Georg - &gt; &gt; &gt; {r 1 5 1 6 1 7 1 0 dade klasser väcka intresse för och sprida värdefull originalliteratur.
F ö r detta ända- mål har tidskriften alltid låtit sig angeläget vara att inleda förbindelser med framstående manliga och kvinnliga författare, och våra af- slutade årgångar prydas ock a f ett stort mång- tal af de bästa literära namn.
F ö r att yt- terligare öppna tillfällen till värdefulla för- Haltstedt, D r o t t n i n g g a t a n ö 2: Guld-Damflckur fr. 25, 3 0, 3 5 o. 4 0 k r.
st., Silfver-Damfickur °- -!
Gossur af nickel fr. 1 0 k r „ af silfver 1 5 k r.
F ö r u r e n s g o d h e t 2 0 garanteras.
k r Prima I l r k P l l i o r fr. 1.
1 RO.
2 o. a V ».
«t V H i r ^ i i r fr. i n Vr «t * * " • • - ' » • — - « » K l "
IDUN 388 värf i denna väg ha vi tid emellan a n - ordnat skönliterära pristäfliugar, hvilka med intresse omfattats inom skriftställarkretsar, och ur hvilka som resultat framgått flere ge- digna verk.
V i tillåta oss exempelvis erinra om den som ett framstående arbete allmänt erkända berättelsecykeln » Gösta Berlings saga » af S e l m a Lagerlöf, hvilken först framträdde som pristagande i en af Iduns literära täf- lingar.
Sedan I d u n från och med detta års början upprättat ett romanbibliotek, som med ett sextonsidigt tryckark hvarje vecka med- följer till densammas samtliga abonnenter, ha tillfällena att framlägga äfven jämförelsevis omfattande skönliterära verk därigenom ut- vidgats.
V i ha därför ock beslutit att i en större skala än tillförene anordna en literär täflan och inbjuda härmed skönliterära skrift- ställare och skriftställarinnor att deltaga i densamma under följande bestämmelser: F ö r en originalroman på svenska språ- ket, med ett ämne och af eu halt, som göra den tilltalande för en bildad och vid- sträckt publik, samt till ett omfång af un- gefär trehundra sidor vanlig bokoktav, be- tala vi som pris och honorar tvåtusen kronor.
Härför förbehålla vi oss endast rätt att i första hand ofFentligga arbetet i I d u n s romanbibliotek.
U t o m det kontanta arvodet öfverlämna vi åt författaren en bokupplaga på fem- hundra exemplar i vårdad utstyrsel, öfver hvilken han äger att efter godtfinnande förfoga.
För de insända arbetenas bedömande till- sättes en jury, bestående af fyra härtill lämpliga personer med hvar sin röst, och i hvilken jury Iduns redaktion äfven äger en, den femte rösten.
Juryns samman- sättning kommer snarast möjligt att offent- liggöras.
Samtliga täflande arbeten skola anonymt vara i D g å n g n a till Iduns redaktion, Stock- holm, före den 1 september 1 8 9 4 samt åt- följas af en försegl; d namnsedel, hvars konvolut förses med ett motto, hvilket äf- ven bör återfinnas å manuskriptet.
D e n n a namnsedel brytes endast för det arbete, som prisbelönas.
S k u l l e prisnämnden anse, att ingen af de insända täflingsakrifterna besitter sådana egenskaper, att densamma bör tillerkännas det utfästa priset, förbehåller redaktionen sig rätt att i samråd med den öfriga pris- nämnden öfver detsamma förfoga.
Stock- holm i december 1 8 9 3.
För redaktionen af Idun Frithiof Hellberg.
" Hon var för oss en gåta ".
Tant Margaretas berättelse, u p p t e c k n a d af Fanny Chrysander.
x j e t var alltid trefligt att komma in t i l l Qtf- tant Margareta, icke allenast för det hon _ var den vänligaste, raraste tant, man kunde träffa på, och som bjöd på det för- träffligaste kaffe med dito hembakt bröd till, utan äfven emedan hon merendels hade något intressant att förtälja från sin egen ungdom, a n t i D g e n något som hon själf upplefvat eller någon episod ur en annans lif, oftast glad, men äfven sorglig och vemodig ibland.
E n fredagsafton satt jag med mitt arbete i hennes lilla varma, blomsterdoftande förmak.
Kaffebrickan var nyss uttagen, och tant Mar- gareta tog ur stickkorgen sitt arbete — en ruta till ett täcke — sägande därunder: » Om I d u n nu vore kommen, skulle j a g be dig läsa den högt för mig, men nu få vi prata så länge. » » D e t skall j a g be tant göra ensam, » in- föll jag.
» Berätta historien om den där un- derliga flickan bland tants ungdomsbekanta, som tant nämnde en gång, så — — » » F å vi måhända läsa den i Idun sedan, menar du, » ifyllde tant småleende.
» Så är tant snäll, var min mening. » » N å, ja, » — tant Margareta nickade.
— » Det var således Mimmi Steffens historia du ville höra.
— J a, det var verkligen en un- derlig flicka; — kallare, otillgängligare och stelare sådan har jag aldrig sett.
Långt ifrån ful var hon, ty hon hade en skär och hvit hy, välbildad näsa, bred panna samt blågröna, ibland riktigt vackra ögon, men hennes eldgaffellika hållning, kantiga och af- mätta fasoner samt högdragna och ovänliga sätt gjorde henne allt utom tilldragande.
A l - drig såg man henne inbegripen i något längre samtal med en ungherre.
U p p l ä t hon någon gång sina läppar, då hon af en sådan blef tilltalad, var det antingen till ett kort, af- spisande » ja » eller » nej » eller, om han för- sökte sig på någon liten artighet, till ett spetsigt, sarkastiskt svar, åtföljdt af en lik- nande blick, som genast hade till följd, att den djärfve kavaljeren retirerade till något tacksammare fält för sin verksamhet.
N å g o n intimare vän bland sitt eget kön tycktes hon heller icke hafva; aldrig sågs hon åtminstone närma sig någon särskildt med förtroende, och ingen af de unga flickorna var heller böjd att göra Mimmi till sin för- trogna i hjärtats små angelägenheter, lika litet som någon kom sig för att gifva henne en smekning, hvilket annars var så vanligt de vänliga flickorna emellan.
H a d e så skett, skulle nog Mimmi stel och kall som en stenbild mottagit den eller ock — gapskrattat — och ingendera delen var man just hågad att utsätta sig för.
Och dock var hon den, hvars sällskap an- sågs oundgängligt, då det var fråga om en liten kaffebjudning eller en utflykt i det gröna » oss flickor emellan ».
V i d sådana tillfällen kunde hon vara riktigt munter ooh glad.
D e lustigaste ord och infall strödde hon då omkring, bitande nog ibland kanhända — men, Mimmi kände man ju till och tog där- för ej åt sig så hårdt.
S m å humoristiska drag och historier ur folklifvet visste hon ock att på ett roligt och naturtroget sätt samt på folket eget språk förtälja, hvarvid hon mången g å n g kunde få sina åhörarinnor att ligga och vrida sig i skratt, utan att ens ett leende syntes på hen- nes egna bleka, tunna läppar.
D e t var blott i de grönaktiga, något djupt liggande ögo- nen, som löjet spelade.
P å utflykterna i skog och hagar var Mimmi alltid den, som utvisade de vackraste plat- serna, ty hvarje vrå i dem var henne lie- kant.
Och om då någon uttryckte sin förundran där- öfver.
» Ack » — då hade hon varit där många gånger förr, hade tillbringat mången dag, mången afton, än i den hagen, än i den löf- dungen eller under de höga furorna, på den mjuka mossan i den eller den delen af skogen.
1893 » E n s a m!
— N e j!
» — Tegnér eller Ru- neberg, Valter Scott, Dickens, Shakespeare eller någon annan god författare hade utgjort hen- hes sällskap, — eller ock hade hon legat och drömt — vaken.
Molnen, som i under- liga former så högtidligt tågat uppe i den blå rymden, och furorna, hvilka susat öfver hennes hufvud, hade haft så mycket att för- tälja henne.
— H o n hade visst inte varit ensam!
H v a d hon drömt — hvad molnen och fu- rorna förtäljt — det fick ingen veta.
H o n var för oss en gåta.
K u n d e hon då verkligen ha tankar, dröm- mar och känslor som andra unga flickor, denna stela, kalla Mimmi?
så frågade vi oss.
A f en tillfällighet fick j a g en gång till någon del svar på denna fråga.
Komministern i församlingen hade trenne söner, alla studenter, hvilka, då de ej kon- ditionerade, tillbringade ferierna i hemmet; Alfred, den andre i ordningen, läste på gra- den och läste med otrolig flit och många försakelser, ty högst ringa hjälp till stu- dierna fingo sönerna från hemmet: kommi- nisterlönen var för liten.
H a n var en in- nerligt god, allvarlig ung man, hvars något slutna, men dock milda och hjärtliga väsen ingaf vänskap och förtroende.
D e t var som om a l l a de unga flickorna i honom sett en afhållen, värderad broder, oeh såsom sådan uppträdde han alltid gent emot dem.
Många gånger sågs han på samma broderliga, vänliga sätt äfven närma sig Mimmi Steffens, men det var som om Mimmi inför denna vänlig- het frusit till i s; mindre än någon annan kunde Alfred aflocka henne ett ord eller en blick.
E n vårtermin spordes det till allas vår be- dröfvelse, att Alfred l å g på stadens sjukhus, farligt insjuknad i lunginflammation.
Mimmi var under tiden några dagar inne i staden, och då hon kom hem, trodde enhvar, att hon visste något rörande den sjukes tillstånd, samt frågade henne därom, men otillgängli- gare än vanligt gaf hon endast afspisande, ovänliga svar.
H o n hade inte kommit ihåg Alfred — hon visste ingenting om honom — han hade j u föräldrar och syskon, till dem kunde man ju vända sig med sina frågor.
Alfreds sjukdom förvärrades emellertid mer och mer, och i början af sommaren föll den unge mannen ett offer för denasmma.
Stora voro sorgen och bedröfvelsen bland hans anhöriga och alla hans många vänner — hvar och en uttryckte på något sätt sin saknad öfver den käre bortgångne, hvar och en hade något att säga om hans ädla, flärd- fria karaktär, hans af innerlig gudsfruktan och plikttrognaste allvar utmärkta lefnad.
Endast Mimmi Steffens teg, hon hade ej ett saknadens ord om den, som varit hennes barndoms lek- och läskamrat.
Begrafningsdagen kom.
Flere af Alfreds nationskamrater voro inbjudna att följa hans stoft till grafven, så ock församlingens ung- dom.
Sedan begrafningsakten försiggått och en dubbel kvartett sjungit: » Jag går mot himlen hvar jag går, om Jesum blott jag följer », gingo de församlade sorgklädda flickorna fram till grafven, i hvars djup de med fulla händer och hjärtan strödde blommor, fuktade af deras varma tårar.
Mimmi var den enda.
som stod ven utan blommor och utan tårar.
v i d graf- (Slut i nästa n:r.)
» H a r då Mimmi varit ensam där? » G. BJTJRSTRÖM, 3F- 61 D r o t t n i n g g a t a n, S T O C K H O L M.
L a m p o r, B o s ä t t n i n g s a r t i k l a r, N y s i l f v e r, G a l a n t e r i v a r o r.
Aflären etablerad 1 8 6 5.
K a n erbjuda de solidaste artiklar i rikt urval i nya och m o d e r n a m ö n s t e r och till billigaste pris.
IDUN 1893 / julklappsbryderiet.
Med nästa veckas n:r af Idun komma att följa prydliga presentkort på Idun, / duns modetidning och ungdomstidningen Kamraten för år 1894.
I dessa dagar, då helt visst alla våra läsarinnor äro mer eller mindre upptagna af tankar på att genom någon liten gåfva glädja sin omgifning, hoppas vi, att dessa små kort skola komma väl till pass.
Helt visst har hvar och en af eder ännu någon kvinnlig bekant, som icke äger Idun, men skulle sätta värde på att hafva densamma — ifyll då detta pre- sentkort med hennes namn och lägg det i hennes julklappskorg.
— Eder gåfva skall säkerligen bli välkommen för stun- den, liksom den har den förmånen att göra sig angenämt påmind under hela det kommande året.
Samtidigt måste ni naturligtvis verkställa prenu- meration å eder postanstalt i den af- sedda personens namn.
Ej mindre välkommen torde / duns Mo- detidning — som nästa år blir ännu myc- ket prydligare och rikhaltigare än i år — varda som julklapp åt någon bland edra vänner.
Och vill ni glädja de unga, helt visst kan ni ej finna ett bättre sätt än genom ett presentkort på Kamraten, som redan bland ungdomen vunnit så varma sym- patier.
Äfven för Iduns Modetidning och Kamraten gäller naturligtvis, att postprenumeration måste verkställas sam- tidigt med julklappskortets afsändande.
På detta sått vill helt visst gärna Iduns julklappsbasar.
S p e t s h å l l a r e.
F ö r a t t u n d e r a r b e t e t s k y d d a vir- kade spetsar och mellanspetsar upprullas de på ett s i d e n b a n d m e l l a n e t t p a r s m å s t j ä r n o r af p a p p eller t r ä s a m t ö f v e r k n y t a s m e d b a n d e t.
Broderiet till y t t e r s i d o r n a s y s m e d s i l k e p å h v i t t l i n n e o c h s y s s e d a n m e d e n a n n a n o b r o d e r a d s t j ä n a öfver pappstjärnan.
P a r a p l y v ä s k a.
Till a r b e t e t e r f o r d r a s e n d u b b e l 85 cm.
lång s a m t upptill 4 4 o c h nedtill 25 c m.
b r e d r e m s a, h v a r p å e n 6 8 c m.
s t o r k v a d r a t af tyget fastsys nedtill i 4 lika b r e d a motveck, hvilka t i l l s t i c k a s i h e l a s i n l ä n g d o c h v i d g a sig u p p å t.
V ä s k a n p r y d e s m e d b r o d e r i i g r a n n a färger s a m t k a n t a s med ylleband.
Väskan kan upphängas i g a r d e r o b e n eller i k l ä d s k å p e t s d ö r r.
Billig divanmatta, Man tar gamla klädes- och f l a n e l l s l a p p a r, h e l s t i flere färger, o c h k l i p p e r d ä r a f m å n g a o l i k a slags figurer t. e x.
s t i l i s e r a d e b l a d, s n ä c k o r i flere s t o r l e k a r, h a l f m å n a r, s m å r u n d a l a p p a r af e n t v å k r o n a s s t o r l e k, s t j ä r n o r o c h h v a d annat m a n k a n hitta på, languetterar dessa m e d g a r n i o l i k a färger o c h p r y d e r d e m m e d s m å b l o m k v i s t a r, k r å k s p a r k, r ä n d e r r u n d t o m k r i n g el- ler ett o c h a n n a t l ä t t a r e o r n a m e n t.
D e s s a a p p l i - c e r a s p å e n b o t t e n af filt, i h v i l k e n färg m a n b e - h a g a r o c h af d e n s t o r l e k m a t t a n s k a l l h a f v a.
B ä s t ä r a t t s ä t t a n å g r a s t o r a figurer p å m i d t e n o c h i hörnen.
Rundtomkring bör m a n hafva en bård af e n f ä r g a d t k l ä d e o c h h v a r s i n r e k a n t ä r k l i p p t i stora uddar, hvilka languetteras med garn n ä r a öfverensstämmande med bottnen.
P å kortsidorna s ä t t e s e n f r a n s o c h r u n d t o m k r i n g e n tjock s n o d d.
S o m i n g a färger ä r o p å f ö r h a n d b e s t ä m d a, k a n m a n härtill a n v ä n d a alla möjliga garnrester, hvar- i g e n o m k o s t n a d e n för m a t t a n b l i r g a n s k a r i n g a.
A r b e t e t ä r ej s y n n e r l i g e n s t o r t, m e n u t s e e n d e t mycket frappant, såvida lapparne och färgerna ordnas med smak.
Linus O. T T w " - mn-é- d i r l Vk^&gt; " W n W V l JU.
C l C l utgifven af Mathilda Langlet.
389 hvar och en af våra läsarinnnor på samma gång till ett moderat pris göra någon af sina kära en julglädje och skaffa sin egen tidning en ny prenumerant.
Ju vidare kretsar, som samlas kring våra tidnings- förelag, dess rikare kan utbytet blifva af det andliga umgänge, de vilja för- medla mellan svenska hem.
ansikten skola och ökad fullkomligt aptit hos belöna bordssällskapet matmodern det Hos många fruar är sinnet för kökets poesi medfödt, medan det helt oeh hållet tycks sak- nas andra.
hos V i skola söka pigga upp de fantasi i denna riktning, i det vi sistnämndas kom.ma dem till hjälp med några vinkar.
Hufvudvikten i serveringskonsten ligger garneringen och prydandet af faten.
om steken lägges i första ligt skurna ste sidan rummet vikt på ett styckena ordnas med den uppåt och benen vackra- nedåt p å alltid midten af ett djupt fat och omges med en krans jet finnes det är hvardagliga och att med och bruka denna ett för hvilka inre behof att omgifva ett visst angenämt emellertid idealiskt riktning till fru sin den mycket uteslutande Ytterst sträfvan rikta sin utan äfven i styfmoderligt Och likväl alltid draga försorg om en med allra störta omsorg under höjer värde, det en smaken, om tillagade prydlig uppläggning man vi kunna gifva oss materiella.
om, icke Och blott upptor- ex. där det är familjefa- att.
skära prydligt för — man iDsticker silfverspjut, en liten bukett fästes.
blomma med i hvars på i på steken.
åter Om skall som för den utan Belåtna Gungstolsdyna.
D e s o m v i l j a h a f v a e n billig och lätt förfärdigad g u n g s t o l s d y n a, tillrådas att a t t skaffa s i g e n b i t v a c k e r b l o m m i g k a r t u n eller c r e t o n af u n g e f ä r 2 0 c m.
b r e d d o c h d e n l ä n g d d y n a n skall hafva s a m t p å h v a r d e r a sidan sy e n r e m s a af m o s s g r ö n t e l l e r r ö d b r u n t m ö b e l t y g.
D e t t a v a d d e r a s s å s o m i v a n l i g a fall, m e n p å s i - d o r n a l ä g g e r m a n litet m e r a v a d d ä n i m i d t e n, h v a r i g e n o m u t s e e n d e t af s k a r f n i n g u n d v i k e s.
Ner- till s ä t t e s f r a n s i p a s s a n d e f ä r g e r.
Linus D.
A r b e t s v ä s k a.
M a t e r i e l: e n f y r k a n t i g b r o k i g si- denhalsduk och några mynt, sådana som använ- d a s till m a s k e r a d k o s t y m e r.
H a l s d u k e n s t v å mot- s a t t a s i d o r s a m m a n s y s till e n t r e d j e d e l från h v a r - dera ä n d a n, s e d a n lägges d e n så, att s ö m m e n kommer på midten, den ena tvärändan hopsys och den a n d r a h o p r y n k a s på s a m m a sätt s o m på långa virkade börsar, och liksom p å dessa h a r m a n h ä r t v ä n n e m e l a l l r i n g a r a t t s k j u t a för öppningen.
P å d e n t v ä r a ä n d a n fastsys m e d silke en r a d m y n t och i den h o p r y n k a d e fästes en knippa sådana.
En n y c k e l h å l l a r e.
E n b r ö d k a f v e l s å g a s m i d t i t u p å l ä n g d e n, m e n h a n d t a g e n få ej äfven k l y f v a s.
Handtagen b r o n s e r a s, kafveln öfverklädes m e d plysch.
S m å messingsbakar, omgifna m e d stjär- nor, iskrufvas.
Upphänges medels ett bredt siden- b a n d, s o m fästes i kafvelns h a n d t a g medels ro- setter.
S l ä k t p o r t r ä t t h å l l a r e.
E t t b r ä d e, ungef.
7 0 c m.
h ö g t o c h 6 0 cm, bredt, öfverklädes m e d plysch.
Stora messingsstift slås in omkring kanten.
Det t o r k a d e b l a d e t af e n P b s e n i x p a l m f ö r g y l l e s, e l l e r o m m a n s å vill får b e h å l l a s i n n a t u r l i g a färg, s a m t f a s t n u b b a s p å n å g o t ledigt s ä t t p å b r ä d a n.
F o t o g r a f i e r n a o r d n a s efter s m a k o c h f a s t g u m m a s p å d e n öfverk l å d d a b r ä d a n, h v a r e f t e r för s y n s skull e n liten sidenrosett f a s t g u m m a s i porträt- tens öfverkant.
2 skrufögglor isättas på baksidan.
binder omlindar tillsamman med Denna stickes där- en half citron och fästes medels begagnar deli- och persiljeblad till en bukett.
form, detta borde vi bemöda äfven vid servering af hvardagsmaten.
omedelbart krans pickles, af hopfogas stekt murklor, till sin det serveringen eller rostad tryffel ste- ursprungliga man härtill ett större sammanhåller före spjutet den redan sönderskurna silfver- hela, och tages bort.
potatis, som En mixed- etc. kan i detta fall garnera fatets kant.
Oxkött serveras med persilja, hyflade morotsskifvor, rättikspån eller rosor af rädisor.
Till de sistnämnda fasthåller man rädisan i bladen, under det man med en skarp knif från roten b o l s t e r v a r e t o e h e r s ä t t e r d e t m e d e t t lika s t o r t stycke broderad stramaljväfnad, något vackert m ö n s t e r, m e d h e l s t fylld b o t t e n för s t y r k a n s s k u l l, s a m t likaledes ersätter sadelgjordarne med tvänne lika b r e d a p å s t r a m a l j b r o d e r a d e b å r d e r.
S t o l a r n e finnas i S t o c k h o l m att k ö p a dels p å N o r r m a l m s - t o r g, d e l s i h ö r n e t af K u n g s b r o n o c h V a s a g a t a n och ä r o mycket billiga.
En v a c k e r slummerkudde får m a n, o m m a n för- f ä r d i g a r e n l i t e n s v e n s k flagga af s i d e n o c h sät- t e r till f r a m s i d a s a m t t a r till b a k s i d a n b l å t t s i - d e n i s a m m a färg.
R u n d t o m k r i n g e n s n o d d af blått silke.
Linus D. Tidningshållare- E n b i t k l ä d e, 1 5 c m.
b r e d o c h 60 c m.
l å n g, k l i p p e s i d e n e n a ä n d a n till e n s p e t s och rundtomkring fastsys en 6 cm.
bred remsa af p l y s c h i s a m m a färg s o m k l ä d e t.
Innanför p l y s c h e n s y s e n 3 å 4 r ä n d e r af s i l k e i o l i k a färger o c h öfverst i s p e t s e n e t t m o n o g r a m, ä f v e n d e t af s i l k e i flere f ä r g e r.
Allt d e t t a s p ä n n e s se- d a n öfver e n skifva t u n n p a p p o c h f o r d r a s m e d kalikå.
Linus D. Äggserviett.
T v ä n n e r ö d a flanellslappar, 15 c m.
i fyrkant, s a m m a n s y s på 3 sidor och utpikeras p å d e n fjärde.
Af h v i t p i k é k l i p p e s e n f y r k a n t något större än flanellslapparne och languetteras rundtomkring med rödt brodérgarn.
På midten sys ett vackert m o n o g r a m och en blomkvist.
Den- n a l a p p f ä s t e s s e d a n m e d fyra r ö d a r o s e t t e r p å flanellspåsen.
Linus O. Kam-väska.
Af v a n l i g g u l v a x d u k t i l l k l i p p e s e n l i t e n v ä s k a m e d lock, s å s t o r a t t k a m m e n får l a g o m r u m där.
E n k r å k s p a r k af blått silke s y s rundtorn locket o c h v ä s k a n, och p å locket syr Cecy Lisas n a m n i blått silke.
Locket k n ä p p e s m e d k n a p p o c h t r ä n s, o c h s å h a r C e c y e n lätt- s y d d o c h billig j u l k l a p p f ä r d i g.
S m å fällstolar, s o m vanligtvis säljas linoljefernissade och öfverspända m e d vanligt bol- s t e r v a r s a m t s a d e l g j o r d a r för a t t s a m m a n h å l l a b e - nen, göras förtjusande söta, o m m a n öfver- målar dem m e d svart aspinallsemalj, tager bort O t a x t i d ä r l i g i öfre Saknar man för en tandpetare, som man spjut, våra måltider en till gästabudsbordet, på [" persilja rätt väsentligt viss artistiskt behaglig prägel i stället rent ett t. såsom ögat, sålunda kan för- vandla den enklaste rätt till en lockande katess, och steken ken den icke behagar så att sak de på midten Kommer steken in hel på tulpaner af morötter och rödbetor, sticker hvarje rät- då gom och tunga må, vill ögat ock sin andel få.
i bordet — derns ända kring grönsakerna.
uppmärksamhet ma, ty Den nade Eller tvärtom: man lägger stek- kranslikt tillfället lefvande blommor, skär man rosor och smaklig och aptitretande uppläggning af desam- förlorar af grönsaker.
bitarne borde in- på en smaklig och närande tillredning af terna, det skimmer som möjligt.
utsträcka behandlade kokkonsten.
gen matmödrar, göra det praktiska och nödvändiga så prydligt få många H v a r j e h u s m o d e r o c h h v a r j e f ä s t m ö bör ovillkorligen förskaffa sig denna i dagarne på N o r d i n &amp; J o s e p h s o n s förlag utkomna bok.
P r i s: inb.
i rödt band kr.
1,50.
Förteckning öfver alla inom ett hus förekommande artiklar till begagnande vid bosättning och inventarieförteckning.
INF " " i Vid fråga D e s å jämnt som möj- skickligt uppskärande.
Konsten att servera.
för lilla besväret.
för I w a r j e ordri.iagsalsJxari.de familj!
IDUN 390 till bladen skär skalet likväl utan att frånskilja lägges nu några timmar efter skårorna stå ifrån afrundats litet i spetsen, det af en blomma.
nedåt i jämna snitt, detsamma.
Rädisan i friskt vatten, hvar- något och, sedan de gifva frukten utseen- 1893 frukterna sjunka ned.
Röda frukträtter se dubbelt frestande ut, om man pryder dem med vispad grädde.
Grädden anbringas i gallerform eller pryder kanten af rätten i 3 — 4 cm.
breda, temligen djupa uddar, medan det tomma inner- rummet beströs med snöflingor af vispad grädde.
Apelsinkräm och vingelé serveras gärna i apelsinkorgar.
För detta ändamål halfverar man ett antal rätt stora apelsiner med en skarp knif och tager med en silfversked ut köttet.
Till korgens grepe skär man genom skalet, likväl icke rundt om, utan så att en ungefär 6 mm.
bred remsa sitter fast på båda sidor af korgen.
D e därigenom bildade grephalfvorna hopknytas upptill helt prydligt med ett smalt sidenband, hvarpå kor- gens kant försiktigt utuddas rundt om.
Äfven om fruktskålarne vilja vi till sist säga några ord.
Vid servering af kalfkött kan man garnera fatkanten med kokta selleriskifvor, i hvilka man sticker ett grönt selleriblad.
Uppvärmd kalfstek skär man i skifvor, slår såsen öfver och garnerar den med i buljong kokt sparris, med köttkrocketter, hönslefver, kräftstjärtar o. d.