Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-Collegii den 18 Maji 1821 meddeldte Utslag, angående Kjellman till gäldande ådömd Testamentsbevillning. _A_f de till Stats-Utskottet öfverlemnade Handlingar inhämtas, att sedan ProvincialMedicus Doctor Kjellman hos sin Svägerska Maria Salmo din, tid efter annan, så väl under hennes första gifte med Handlanden i Philipstad Billberg, som äfven 18a Ståts-Utskottets Betänkanden. efter dennes död, under hennes Enkostånd samt jemväl sedan hon trädt i annat gifte med nu mera äfven afledne Handlanden P. Norder 3 åsamkat sig, dels genom erhållne contante försträckningar dels ock genom på borgen undfångne varor, en sammanräknad skuld af 4>ooo R:dr B:co; så har, enär i följd af den emellan Norder i lifstiden och hans förhemälde hustru träffade öfverenskommelse att, i anseende till Kjellmans meddellösa och olyckliga belägenhet, denna hans skuld skulle honom efterskänkas, Norder korrt före sin död, såsom sin yttersta vilja den 5 Julii 1819, bland andra dispositioner, äfven förordnat om eftergift af Doctor Kjellmans skuld, Bevillnings-afgift till 6 för hundrade, såsom för Testamente, blifvit, jemlikt 1818 års BevillningsFörordning, Kjellman debiterad för berörde honom eftei’skänkte 4i°00 R:dr.
Genom Landshöfdinge-Ämbetets i Carlstads Län den 8 Januarii 1821 meddeldte Utslag, har väl Kjellman j uppå derom gjord ansökan, blifvit, af anförde orsaker, från erläggande af berörde Bevillnings-afgift befriad; hvaremot Kongl. Kammar-Collegium, der Kammar-Advocat-Fiscals-Ämbetet öfver Landshöfdinge-Ämbetets Beslut fört klagan, genom Utslag den 18 Maji nystnämnde år, ansett den genom Norders Testamentariska disposition Kjellman efterskänkta skuld af 4>ooo R:dr utgöra en verklig Stats-Vtskotlets Betänkanden. »83 gafva derå, enligt Bevillnings-förordningen, Bevillning borde erläggas, samt derföre förklarat
Kjellman skyldig att sådan afgift efter 6 för hundrade med 240 R:dr Banco gälda.
Öfver detta Kongl. Kammar -Collega Utslag har Kjellman hos Kongl. Majit anfört underdånige besvär och deruti jemväl anhållit att, af förehragte bevekande skäl, varda från den honom ådömde Bevillningsafgiften förskonad; och har Kongl. Majit, med Nådigt afseende å de härvid förekomlie särskilde omständigheter, och i belragtande af Sökandens olyckliga ställning till Rikets Ständers hepröfvande i Nåder hänskjuta detta mål, såsom innefattande fråga om eftergift afBevillnings-medel, samt Harn - lingarne fördenskull till Stats-Utskoltet öl O verlemnat.
Stats-Utskottet tillkommer väl ej att i rätts väg meddela något utlåtande huruvida, med tillämpning af Bevillnings-Förordningen, Testaments Bevillnings-afgift för de ifrågavarande
Doctor Kjellman efterskänkte 4,ooo Ridr bordt honom påföras eller ej, hvilken fråga blifvit under Kongl. Majlis
Nådiga pröfning dragen; men då i detta mål förekommer, att
Kjellman redan för flere år tillbaka varit i så torftig belägenhet, att han icke utom de bidrag han i penningar och varor utur Enkan Salmodins 184 Stats- Utskottets Betänkanden. hus tid efter annan åtnjutit, förmått underhålla sig med hustru och flere harn: att sedan den olycka derefter träffat Kjellman* att han förlorat
Synen, Kjettman blifvit aldeles urståndsatt, att till egen och anhöriges bergning bidraga, samt hehofvet af andras understöd i samma mon ökadt: att genom det den betydliga skuld, som han hos Enkan Sahnodin på detta sätt sig åsamkat, vid hennes sednare mans Handlanden Norders frånfälle, enligt dennes förordnande Kjettman efterskänktes, han i alla fall icke kommit att uppbära några medel deraf Bevillnings-afgiften kunnat innehållas, hvilken altså skulle nu komma att utgå af Kjettmans redan förut nog knappa tillgångar: så har Stats-Utskottet, i betraktande af desse ömmande omständigheter, skolat hos Riksens Högloft.
Ständer vördsammeligen tillstyrka, att de ifrågavarande, Kjeltman såsom Testaments-Bevillning påförde 24® R:dr B:co må varda honom eftergifne.
Derom, till svar å den Nådiga Remissen, underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t torde af Rikets Högloft.
Ständer böra göras» Hvilket dock Rikets Högloft.
Ständers eget ompröfvande vördsamligen underställes.
Stockholm den 8 Mars 1823. Siats-Utskottets Betänkanden. 185 Utdrag afProtocollet,hållethos Riksens Högl.
Stånders Statsutskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 8 Mars 1823. S. D. Vid justeringen af Stats-Utskottets nu beslutne Utlåtande, i anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Remiss å Provincial-Medicus, Doctor Kjellmans underdåniga ansökning, om eftergift af den honom ådömde Testaments-Beviilning, afgaf Riksdagsmannen Anders Sandstén följande yttrande: ”Jag kan ej instämma uti Utskottets Beslut, som tillstyrker eftergift af den ”Doctor Kjellman ådömde Testaments-Be“villning.
— Jag anser en genom Testamente efterskänkt skuld vara en förmon, “som bör, lika med gåfvor, beläggas med “Bevillnings - afgift.
Dessutom skall detta “Utskottets tillstyrkande, i fall det af Riksens Ständer gillas, säkerligen grundlägga “ett Prsejudicat, hvaraf månge framdeles ”skola hämta sig anledning, att söka enahanda förmon.
— Om Doctor Kjellman “ar så utfattig, att han ej kan gälda den “honom ådömde Bevillnings-afgiften, tror "jag han i annan väg eger sig öppet att “derifrån bereda sig förskoning; i allt fall ”böra ej Riksens Ständer, efter min tanke, “bifalla denna eftergift, som skall orsaka i86 Stats-Utskottets Betänkanden, ”missbruk och komma dem att ångra sin ”mildhet.”
Och skulle, på begäran, denna särskildta tanka, uti hvilken samtlige Heder v. Ståndets närvarande Ledamöter instämde, medfölja Utskottets Betänkande till Respeclive Riks.Stånden.
Ex Protocollo J/.
Ankom den 17 Mars i8a3.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 19 Februarii innevarande år 1823 angående den af Husby Klosters Krutbruks-egare hos Kongl. Maj:t sokte restitution af erlagd Bevillning för Krut , åren 1814 oell i8h5- Hos Kongl. Maj:t hafva Interessentérne i Husby Klosters Krutbruk i underdånighet anhållit, att som uti det emellan Kongl. Maj:t och Kronan samt förra egaren af Bruket den 29 Mars 1809 afslutade Contract, denne sednare icke allenast blifvit Stats-Utskottets Betänkandeti. 187 försäkrad om ersättning för den då utgående Bevillningsafgiften af 6 sk. å hvarje Centner der tillverkadt Krut, medelst samma afgifts inberäknande uti den fastställde betalningen för tillverkningskostnaden 3 R:dr sk. 6T30 rst. per Centner, utan ock förbehållit sig att undanslippa hvad högre afgift för Kruttillverkningen, som kunde åläggas; men Bevillnings-afgiften genom 1812 års Bevillnings-Förordning blifvit ökad och bestämd till 16 sk. för Centnern, hvadan Bruksegarne måst för åren 1814 oc^ 1815 erlägga 10 sk. högre Bevillning per Centnern, som för då tillverkade 47% Centner skall bestigit sig till 993 R:dr 26 sk.
Banco, Kongl. Maj:t täcktes för denna afgift ersättning dem bevilja.
Härvid har hos Kongl. Maj:t förekommit, att Bevillningen för Kruttillverkningen uti de sednare Bevillnings-Förordningarne åter blifvit minskad till 6 sk. för Centnern, och att ehuru ofvanberörde år 1809 utfärdade Contract innefattar det åberopade förbehållet, samma Contract likväl icke stadgar att i händelse af högre Bevillning än den då varande och i tillverknings-kostnaden beräknade af 6 sk. per Centner, den borde af Stats-Yerket Krutbruks-egaren ersättas; hvarföre och då Kronan å sin sida icke rubbat Contractet samt förhöjningen i Bevillnings-afgiften är af Rikets Ständer ålagd och det icke på Kongl. Maj:t ankom - 188 Stats-Utskottets Betänkanden. mer att derifrån befria Bruksegarne, utan den sökte restitutionen så mycket bälldre beror på Rikets Ständers åtgärd, sorn Statsverket icke eger något anslag för restitution af Bevillningsmedel, hvilka till RiksgäldsContoiret ingå, Kongl.
Maj:t funnit sig icke kunna samma restitution i Nåder bevilja utan öfverlemnat frågan derom till Rikets Höglofl.
Ständers Stats-Utskott, Det åberopade Contractet, hvilket blifvit i bevittnad afskrift hos Stats-Utskottet företedt, och finnes vara dea 29 Mars 1809 på 25 år, räknade ifrån år iSo4> upprättadt emellan Kongl. Maj:ts och Rikets KrigsCollegium å ena, och då varande egaren till Husby Klosters Krutbruk Brukspatronen Anders Fredric Rosenborg å andra sidan, lyder i 5:te punkten sålunda: ”1 ersättning för de omkostnader, sorn ”enligt upprättad och i Nåder fastställd cal”cul, . erfordras till förfärdigande af en Cent”ner Krut med allt hvad dertill hörer så*som Svafvel, Kohl, Fastager, Arbetslön för ”Sallpeterns luttring och Krutets beredning, ”Krultorkved, samt nuvarande Bevillningen wå 6 sk. per Centner, erhåller Bruksegaren ”under namn af tillverkningskostnad
Två ”R:dr t\i sk. 6T3^ rst.
Banco för hvarje förfärdigad, samt efter föregången approbation till Kronans Magazin inlefvererad ”Centner Krut, hvilken betalning, enligt be”hörigen med Krutproberarens attest styrk - Stats-Utskottet s Betänkanden. 189 wte Månadsförslager utfaller.
I anledning ”af den Nådigst medgifne ersättning ldr of” vanna rande Bevillning har Bruksegaren *förbehållit sig att framdeles undslippa vhvad högre afgift i och för Kruttillverk®ningen kunde åläggashvarigenom till— ”vefkningskostnaden utöfver nu fastställde ”grunder hlefve ökad.”
Uti 1812 års Bevillnings-Förordning stadgas, att för hvarje tillverkad Centner Krut, i Bevillning skulle erläggas 16 sk.
B:co, hvaremot uti den tillverkningskostnad som jemlikt ofvanintagne Contract till ett belopp af 2 R:dr 41 sk- 6T3^ rst. per Centner är egaren af Husby Klosters Krutbruk förbehållen, Bevillningsafgiften icke blifvit upptagen till högre belopp än 6 sk. för hvarje Centner.
Och som Bruksegaren i Contractet förbehållit sig att framdeles undslippa hvad högre afgift som i och för Kruttillverkningen kunde åläggas och hvarigenom tillverkningskostnaden kora me att ökas utöfver det i Contractet utstakade belopp, hvilket dock otvifvelagtigt skolat inträffa medelst erläggande af ofvannärande förhöjde BeVillningsafgift; så enär Bruksegaren således i denna del icke fått njuta Contractet tillgodo, anser Stats-Utskottet
Bruksegaren vara till ersättning derföre berättigad.
Och får alltså Stats-Utskottet hos Riksens Högloft.
Ständer vördsamligen tillstyrka, att det Bevillningsbelopp, som med jgo Stats-Utskottets Betärikandcn. vederbörande Uppbördsmans qvittencer kan visas vara åren 1814 och i8i5 för vid Husby Klosters
Bruk under berörde tid tillverkadt samt approberadt och till Kronans Magaziner inlefvereradt Krut, utbetaldt utöfver den i Contractet fastställde Bevillningsafgift af 6 sk. för hvarje Centner, må få till då varande egaren af Bruket eller hans rätts innehafvare restitueras.
Derom Rikets Höglofl.
Ständer torde hos Kongl. Maj:t böra i underdånighet anmälan göra.
Ständers eget bepröfvande vördsamligen hemställes.
Stockholm den 8 Mars 1828.
N:0 38- Ankom d. 17 Mars i823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af den 25:te sistledne Januarii, uppå den af Konungens Befallningshafvande i Norrbottens Lån hos Kongl. Majit i underdånighet gjorde hemställan, angående särskildt anslag af Bevillningsmedlen till kostnaders bestridande, i och för Bevillnings-Taxeringarne inom nämnde
Lån samt arfvoden åt vederbörande Tjenstemän, hvilke dervid biträda.
Stats-Utskottets Betiinkanden. lgi de Stats-Utskottet tillhandakomne Handlingar i detta mål inhämtas, att, sedan hos Kongl. Majit Konungens Befallningshafvande i Norrbottens
Län i underdånighet anhållit, att, då den proCent af Länets Bevillnings-Summa, som, enligt 5 Art. 5 §. 11 Mom. af 1818 års BevillningsStadga, får innehållas till kostnaders bestridande i och för Bevillnings-Taxeringarne samt arfvoden åt vederbörande Tjenstemän, som dervid biträdt, och hvilken proCent alltid tillförene, sedan öfrige kostnader blifvit bestridde, lemnat ett ringa öfverskott till fördelning emellan de Tjenstemän, hvilke haft befattning med Taxeringsarbetet, ehuru för år 1820 uppgående till högre belopp, än de förre åren, eller 25x R:dr, likväl knappast varit tillräcklige till skjuts och Tractamentspenningar för PröfningsCommitte'ens Ledamöter, enär desse utgifter blifvit förökade genom förhöjd skjutslega, samt de, efter Läne Residencets flyttning 6 mil Söderut i Länet, förorsakade längre resor för vederbörande, och hvaraf händt, hvad som äfven framdeles af samma orsaker skulle inträffa, att ofvannämnde Tjenstemän helt och hållit kommit i saknad af den vedergällning för deras arbete, som Rikets Ständer dem ämnat; Kongl.
Majit måtte i Nåder tillägga desse Tjenstemän ersättning för mistniixgen af ifrågavarande Bevillnings-Stadgan dem till - iq2 Stats-Utskotlets Betänkanden. erkände arfvoden för år 1820 och följande åren, så länge 1818 års Bevillnings-Stadga är gällande, hvilken ersättning PröfningsCommitteen, enligt upprättadt förslag uppfört till 220 R:dr för året.
Så har Kongl. Maj:t, efter det så väl Kongl. Stats-Contoiret och Kongl.
Karnmar-Collegium som äfven Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret Blifvit i ämnet hörde, under den 25:te sistledne Januarii hänskjutit detta mål under Rikets Ständers pröfning, samt förthy Handlingarne till Stats-Utskottet öfverlemnat.
Och som, enligt 5 Art. 5 §. 11 Mom, 1 1818 års Bevillnings-Stadga, Bland andre Taxeringskostnader, som skola Bestridas af den i sådant afseende anslagne 1 pro-Cent af hvarje Läns Bevillnings-Summa, jemväl upptages skjuts och Tractaments-penningar för Protocollsföranden vid PröfningsCommitteen, äfvensom till uppmuntran för Städernes IJppbördsmän, Häradsskrifvare och öfrige Tjenstemän, hvilke genom Biträde vid Mantalsskrifning och Taxering göra sig deraf fÖrtjente; men hvad Beträffar Norrbottens
Län det visat sig, att, ehuru Be vi Ilningen för år 1820 varit högre, an de forre åren, nemligen 20,100 R:dr; deraf 1 proCent utgör 251 R:dr, denna summa varit föi- Behofvet så otillräcklig, att sedan rröfnings-Cominilteens Ledamöter deraf - Stats-Utskottets Betänkanden. ig3 af godtgjort sig den i Bevillnings-Stadgan dem tillerkände ersättning för Resekostnader och Dagtractamente, af hvilke de förre i detta vidsträckta
Län, i anseende till den förhöjda skjutslegan, bestigit sig högre, än åren förut, och jemte
Tractamentskostliaden för det ifrågavarande året, uppgått, enligt Ledamöternes afgifne räkningar, till n5o R:dr 6 sk. a rst., ej nugot öfverhlifvit till skälig vedergällning för deras möda, som vid Bevillnings-Taxeringen varit tjenstgörande; Så enär billigheten fordrar, att desse personer må njuta någon ersättning, så väl för deras ofta långväga resor till Taxeringsstället, som och för deras vid Taxeringsarbetet gjorde biträde, hvartill den i Bevillnings-Förordningen beräknade i proCent af Länets Bevillnings-Summa icke lernnat någon tillgång, då deremot i andre
Län, der Bevillningsbeloppet stiger mångdubbelt högre, än i Norrbottens Län, för Tjenstemännens aflöning ett betydligt öfverskott varit att påräkna; Så har Statsutskottet skolat vördsamligen tillstyrka bifall till hvad Konungens Befallningshafvande i förenämnde måtto begärt; och att således till fördelning emellan de personer, hvilka varit, vid 1820 års Pröfnings-Committee i Norrbottens Län, tjenstgörande det föreslagne arfvodet må få med 220 R:dr utgå utaf de i Landt-Ränteriet influtile eller inflytande Bevillningsmedel, och att för år, 4:de Sami, 13 ig4 Stats-Vtskottets Betänkanden.
1821 och följande åren, så länge de för utgörande af Taxeringskostnaderne i 1818 års Bevillnings-Stadga fastställde grunder äro gällande, ett lika belopp af Bevillningsmedlen får i förenämnde ändamål disponeras; hvilket, till svar å den Nådiga Remissen, torde böra bos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
Eget ompröfvande vördsamligen underställdt.
Antom den 17 Mars 1823.
Utlåtande, ofver Götheborgs Stads Riksdags-Fullmågtiges Memorial, om bidrag af Statsmedlen till kostnaden för Fångvården i nämnde Stad.
VällofL Borgare-Ståndet har till Stats-Utskottet remitterat ett af Riksdags-Fullmägtige för Götheborgs Stad Hefrar B. H. Santeson j, G. R.
Prytz och E. M. Leffler afgifvet Memorial, deruti de anfört, huruledes Riksens Ständer vid sistförflutne Riksdag biföllo, att, derest ej Kongl. Maj:t skulle i Nåder finna för godt, att åter inskränrgs Police-inrättnings-district till Stats- Utskottets Betänkanden. igS sjelfva Stadens område, som det var förr, än det genom Kongl, Förordningen af den 19 Aug. 1807 erhöll en vidsträcktare omfattning, Staden Götheborg skulle, såsom bidrag till den genom ett större antal fångars underhållande uppkommande betydligare kostnad, årligen erhålla i5ooPudr, antingen af de på Riks-Statens 8:de liufvudtitei till extra utgifter anslagne medel, eller ock af den summa, som för fångars skjuts och underhåll finnes å Stat uppförd; i anledning hvaraf Kongl. Majit, uti Nådig Skrifvelse till Landshöfdingen uti Götheborgs-och Bohus-Län af den 23 Jan. 1819, förklarat, det Kongl. Majit funnit för allmänna säkerheten menligt, att inskränka den omfattning, som blifvit Policeinrättningen i Götheborg tillagd; meli eliar Riksens Ständer icke anslagit någon särskild tillgång för de beviljade i5oo R:dr och sådan icke funnes på ofvannämnde anslags-summor, hade Kongl.
Maj.*t förklarat
Sig ej kunna fästa annat afseende å Riksens Ständers i detta ämne gjorde underdånige hemställan, ali att anbefalla Dess Befallningshafvande, att, så .vidt rummet det tillät, uti Kronans häkte emottaga och pä Kronans bekostnad låta underhålla de arrestanter, som af Götheborgs Stads Policeiiirättning från den utom Stadens område belägne andel af dess district kunde inbringas.
Då likväl Götheborgs
Stad icke dessmindre, i anseende lill dervarande Läns-och Slottshäktens inskränk - jg6 Stats-Utskottets Betcinkanden. ta utrymme, måst allt sedan bekosta sådane fångars underhåll, utan all ersättning, hafva Riksdags-Fullmägtige anhållit, att nödige medel måtte anslås, så väl till ersättning för kostnaderne under den sedan sista Riksdag förflutne tiden, som tillgång för de kommande årens behof i denna del.
Enär nu, på sätt Riksdags-Fullmägtige andragit, Kongl. Maj:t, uti Dess omförmälte Nådige Skrifvelse af den 23 Jan. 1819, förklarat, att Police-inrättningen i Götheborg skulle bibehållas vid den vidsträcktare omfattning, som den erhållit och då innehade, samt ansågs ännu böra ega, fortfara de orsaker, som grundade Riksens Ständers beslut vid sista Riksdag om billigheten och behofvet för Staden, att i detta afseende understödjas af allmänna medel; och då Stats-Utskottet fördenskull hos Riksens Högh Ständer tillstyrker, att ett årligt bidrag härtill af Statsmedlen må Götheborgs Stad beviljas, anser Utskottet den vid sednaste Riksdag fastställde
Summa af i5oo R:dr E:co årligen vara det maximum, hvarutöfver detta bidrag ej må sträckas.
I afseende åter på villkoren för tillgodonjutandet häraf, föreslår Utskottet, att Riksens Höglofl.
Majrts Befallningshafvande i Götheborgs- och Bohus-Län må erhålla
Nådig befallning noga tillse, att Stadens fängelse icke förr må begagnas för perso - Stats-Utskottets Betänkanden.
197 lier, sorn i häkte inmanas, från det Policeinrättningen underlagde district utom Stadens område, än Läns-och Slottsarresterne dertill ej lemna utrymme, att kostnaden för vården och underhållet af desse Staden icke tillhörande, men i dess häkte intagne fångar noga afskiljas från hvad Staden åligger bekosta för dess egne arrestanter; samt att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande vid hvarje års slut från Staden infordrar och , jemte den öfrige redogörelsen för fångars påkostnader , insänder en behörigen styrkt räkning öfver de utgifter, Staden under det förflutne året måst i sådant hänseende vidkännas, på grund hvaraf ersättning må Staden tilldelas, men hvilken aldrig för något år får öfverstiga i5oo R:dr B:co; och skall för detta bidrag, som, i händelse Kongl. Maj:t skulle finna godt att inskränka Götheborgs Police-inrättnings omfattning till sjelfva Stadens område, genast bör upphöra, medel blifva anviste vid den Statsreglering, som Utskottet åligger upprätta och hos Riksens Höglofl.
Ständer föreslå.
Hvad sedan angår den af RiksdagsFullmägtige tillika yrkade ersättning till Götheborgs
Stad för hvad denna sedan sista Riksdag i och för den Staden icke egentligen tillhörande fångvården utgifvit; så enär Riksens Ständer vid samma Riksdag erkänt behofvet af anslag för dc ökade kostnader, Staden i och för denna fångvård mäste vid - ig8 Stats-Vt skottets Betänkanden, kännås, och dertill bestämdt anslagit i5oo R:dr årligen, enligt deras underdåniga Skrifvelse af den 27 April 1818; men Kongl, Maj:t förklarat
Sig icke kunna sådant meddela, emedan de Titlar, hvarå anvisningen skett, dertill icke lämnade tillgång, anser Stats-Utskottet sig icke kunna undgå föreslå, att sådan ersättning må Götheborgs
Stad beviljas och de dertill erforderlige 7Öoo R:dr få vid Stats-regleringen afsättas; Hvilket allt Riksens Höglofl.
Stockholm den 8 Mars. 1823, N:0 40, Anima den 17 Mars. 1823, Utlåtande,! anledning af de till Stats- Banco- och RiksgaldsVerkens öfverseende, år 1820, församlade Revisorers afgifne Berättelse, angående Stats - Verkets förvaltning och Räkenskaper, Tofter erhållen Remiss från samtelige Kespective Riks-Stånden uppå Riksens Högloft Ständers till Stats-, Banco- och RiksgäldsVerkens öfverseende, år 1820, församlade Revisorers, under den i4 December samma Stats-Utskottets Betänkanden.
199 år, afgifne Berättelse, angående granskningen af Stats-Verkets förvaltning och Räkenskaper åren 1817 och 1818, får Stats-Utskottet härmedelst vördsamt meddela sitt Utlåtande i samma ordning, de ämnen, uti berättelsen, förekomma, som utaf Revisorerne blifvit hos Riksens Höglofl.
Ständer anmälte.
Af denna berättelse inhämtas först, huruledes Revisorerne, som i saknad afRiksliufvud-Böcker, måst grunda sine uppgifter om 1817 och 1818 årens inkomster uppå de från Kongl.
Stats-Contoiret erhållne och, jemlikt infordrade Special-Räkenskaper, derstädes uppgjorde sammandrag, förmält, alt icke allenast de belopp, hvilka, vid i8i5 års Stats-rcglering, blifvit såsom inkomst, beräknade, ingått, utan ock öfverskott derå uppkommit, sorn, för år 1817 utgjort 363,897 R:dr 18 sk. 5 r:st och för år 1818 524,759 R:dr 37 sk. 5 r:st; hvaraf Kongl.
Majit, enligt Riksens Ständers medgifvande vid 1815 års Riksdag egt att för 3:dje Hufvud-Titelns samt löneförhöjningar i allmänhet, disponera 200,000 R:dr om året; och hade det öfriga blifvit användt dels, efter Riksens Ständers anvisning, till bestridande af Kröninge- och Begrafningskostnader, samt accords ersättningar m. ni., dels ock till andre behof, så att återstoden af desse öfverskotts-medel, som uti 1820 års Riks-Slat blifvit upptagne alt till Riks - 300 Stats-Utskottets JBetänkanden.
Gälds-Contoiret lefvereras, sedan nödig reservation skett för hvad då ännu vore oliqvideradt, utgjort 66,23g R:dr 6 sk. 5 r:st Banco. Stats-Utskottet, som granskat de, i enlighet med desse uppgifter om öfverskottens belopp, uppgjorde, samt vid Revisorernes Berättelse fogade Tabeller och funnit cle samma i allo öfverensstämmande med de Utskottet tillhandakomne Räkenskaper, har, vid sådant förhållande, trott sig böra inskränka sitt yttrande i denna omständighet till den, under ifrågavarande granskning, föranledde anmälan, att nämnde Tabeller utvisa endast Summan af hvad för året å de påräknade Inkomst-titlarne ingått, men icke tillika restantierne å samma Titlar; hvilkc restantier deremot i den mon de influtit, uti de följande årens Tabeller kommit till beräkning; utgörande till och med den i September 1821, för år 1817 96,520 R:dr 1 r sk. 7 r:st och för 1818 89,545 R:dr 4i sk. 5 rist som altså borde öka de, uti desse årens Tabeller, uppgifna Öfverskott; och bör Utskottet i sammanhang härmed, upplysa, att enahanda förhållande inträffar med den vid 1822 års Revisions Berättelse, åtföljande Tabell öfver 1819 års inkomster i så måtto, att deruti icke upptagits de till den 1 September 1821 influtne Restantier 119,482 R:dr 9 sk.; hvaremot, uti Tabellen öfver 1820 års
In - Stats-Utskottets Betänkanden.
201 komster, de restantier, hvilka för föregångne åren influtit ifrån den 1 September 1820 till samma dag 1821 blifvit tillagde 1820 års öfverskott.
Hvad åter angår de af Revisorerne omnämnde dispositioner å öfverskotts-medlen i allmänhet, vill Stats-TJtskottet sig deröfver utlåta i sammanhang med besvarandet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof i hvad densamma rörer afskrifning af desse utgifter.