Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Följande Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie« Utskottens Betänkanden blefvo nu föredragne ånyo och bifallne: N:o 10, i anledning af väckt fråga om Kronoskjutsens afskaffande; N:o 11, v anledning af väckt fråga om Artilleri-hästars begagnande i sfället för Kronoskjuts, till forsling af Kronans spanmåls- och mjölförråd för vissa Garnisonsorters behof; N:o 12, i anledning af väckt fråga om upphäfvande af den vid fördelningen af utmarken på Öland, samma utmark åsätta ränta; N:o 13, i fråga om inrättande af enskilda spanmålsförråd, och N:o 14» i anledning af väckta motioner, dels om upphörande af K ronobrefbäringsskyldigheten, dels om ersättning för samma onus. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande Revillnings-Vtskottets Betänkanden: N:o si, i anledning af verkstäld granskning af Posttaxorne för inrikes brefvexlingen; N:o 23, i anledning af Herr O, JVijks och Herr C. Valleijs motion, om utrikes brefvexlingen samt postföringen inrikes orter emellan och inrättandet af en Diligence- eller en Postvagns-communicalion emellan Stockholm och Götheborg; och N:o 23, om stämpling af spelkort. S. D. Till handläggning företogos åter följande af La g-Vt skottet afgifna Betänkanden: N:o 85, öfver Herr G, Solms motion, om upphäfvande af en del serskilda domstolar eller så kallade fora privilegiata; N:o 86, öfver Herr Robert Cederschiöld* motion, om ändring i r 7 gap, 3* §, Rättegångs-Balkenj Prot, Viar. ti, oo Julii iS34» 85 N:o 8r, öfver Riksdagsfullmägtigen Lars Hanssons från Götheborgs» och Bohus Län motion, om förändring af Rättegångstimman å landet; N:o g8, öfver Herr G.
Montgomerys förslag, om upphörande af Krigshofrätten samt öfre och nedre Borgrätterne eller förändring i desse domstolars organisation; J\7:o 89, öfver väckta motioner, om ändring af 2 §. och^ett tillägg till 3 §. i 12 Gap. Rättegångs-Ba!ken; N:o 90, öfver Riksdagsfullmägtigen Per Jonssons från Öland motion, om förändring i hvad, angående eommunicationsresolutioner från ÖfvcrRätt stadgadt är.
Desse 6 Betänkanden blefvo af Ståndet bifallne.
N:o 92, öfver Herr E, G.
Ugglas motion, om förtydligande af föreskrifterne rörande behofvet af fullmagt vid besvärsskrifters ocb ansökningars ingifvande till Kongl, Majit samt Hof- och Öfver*Rätter, ocb upprättande af formulair till besvärshänvisningar; Afslogs i första, men gillades i andra punkten; N:o 94, i anledning af så väl gjord anmärkning vid Utskottets Memo rial N:o 80 derom, att de Lagstadganden, som vid innevarande
Riksdag beslutas af sådan beskaffenhet att de tillhöra Allmän Civil- och CriminalLag, måtte så vidt ske kan, varda i en Författning kungjorda, sorn ock Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlunds från Vesternorrlands
Län väckta motion i samma ämne; Ståndet lät härvid bero; N:o 95, öfver väckt motion, om ändring af i5 Cap. 1 ocb 3 §§. af B ättégå n gs lfa Ike 11 j B i föl Is. N:o 96, i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande J\T:o 19, öfver väckta motioner, örn ändring i det nu gällande stadgandet, angåen» c!e Öfver-Domstol i Tullmål; Bifölls,, N:o 97, öfver vackt motion, om skyldighet för svarande part, som erlägger vad emot Under-Domstols beslut, att inom 14 dagar derefter, sin vederpart härom underrätta; Bifölls.
N:o 98, öfver Nils Insulins från Stockholms Län motion, om inrättande af förliknings-domstolar; Bifölls N:o 99, öfver Herr Lars Hjertås motion, ora offentlighet vid Under-Domstolar och Police-kamrar; Bifölls.
N:o 100, Öfver Herr C. Svedenborgs motion, det ingen må vara berättigad att vid Härads-Rätt något ärende anmäla, sedan de af domaren yid Tingets början bestämda Rättegångsdagar äro förflutna; Bifölls» * 86 fröt.
Utdr. d. 31 Julii (834* l\:o gpr.
» anledning af ålenemisser af åtskilliga från Utskottet afgifva lietän«anden.
Si Amiet Inföll Lag-Utskottets Betänkande N;o 6 o, och lade J\T:o tor till 11 andi ingari ie.
N:o j-c»3, Öfver //cri Larssons fiån Elfsborgs
Län motion derom, att Jfämudemän måtte förklaras m-iu.ligude och skyldige, att påteckna sisi innings» resolutioner emot stadgad lösen och domhafvande!) icke ega, att härföre af pal le,, fm dra någon serskild betalning; Bifölls. \<> i angående afgörande
Los llogvördige Preste-Slåndet af åtskil” lige Lag-l t,kottet.
IBeiankandrni; Lailes lill handlingnrne.
Ko ioö, uni ändring i åtskilliga delar af lia t tega ngs-Ord ningen; Bi» fölls. ocli K:o ipfi, om åläggande rör uteldifven svarande part, att å den tid, hvartill uppskjutet inål utslalles, ulan serskild undenultclse sig infinna; 1»'föl Is. S 1). föredrogs, ånyo och bifölls Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskotten- Utlåtande Nm 8, i anledning af väckta motioiuo, om oeuoiVel af nya Pro vince-Liikares tillsättande i åtskilliga delar af lii ket.
S, D. Evpedit ons Utskottet t Memorial N:o 13, angående eif närma- , re heslämin i le c lia ne i» k' slän ls» beslut, i afseende på Allmänna Besvär ;• och Oeconomie Utskottets Betänkande fl o 37 föredrogos nu autio ord, skulle, dl s med leia , all genom Bondeståndets bifall till Allmänna Besvärs• och Oeconomie - Ht skott et sy i följd af anmärkningar vid UuäiiWid.er iN.o y, sedei meia unde*'
N:o Hö, afgifna Utlåtande, allt hvad i del (orra icke blilvii, genom det senare, (råntiädt, oell följakteligeu hvad Utskottet i andra punkten föreslagit, vore alt anse, såsom af JBondeStåuaet bi lillie t.
Den 3r Julii i83o.
Från llogvördige Preste-Ståndet.
S.-D. Vid förnyad föredragning bi föl lös Lag- och Oeconcmie-Vtsköttens Utlåtanden: N.o j), öfver väckta motioner, om skyldighet för Preaterskapet att be - Fröt.
Ut Jr. d. 3'
Julii 183% 8» kosta huse-syner, oeconom iska besigtning»!* och Landtmäleri-arfvode för Prestebohl; N;o io, i anledning af vackla motioner, om nedsättning', andril >g eller förklaring af Kongl. Maj:ls Nådiga Taxa på Expeditionslösen den i5 Maji s8ai; N:o r i, öfver en af Friherre J.
Cederström vackt mot ion, om förändring i nu gällande föreskrifter om Risslitning tili KrouuRusihåll; K«> 12, i anledning af vackt
(Våga om stå’let, hvarest under ransakning varande personer böra förvaras; N:o i3, i anledning af väckta frågor, örn ändring i un gällande Förfatlningar om Prestval. S. D.
Vid förnyad föredragning biföllos La g-Ut sk ut tets Relänkanden: J\:o 88, öfver väckte motioner, om vtThsmliigneL af Harads- och Kämners-Rällers beslut, samt om föiämhing af liden för Lagmans-Rätternes sammanträden in. m.; N:o <)5, öfver väckt motion, om ändring af i.5 Gap. i och 2 §§, Bällegångs-palken; de i Utlåtandet N:o q(), i anledning af återremiss ä Utskolfe/s Betänkande N:o 19, öfvei* viickte motioner, om ändring i det nu, gällande stadgandet, angående Öfvei-Domstol i Tullmål nr. nu förestagne anie jemkning»!* af redaclioneu; JN':ö 97, öfver vackt motion, 0111 skyldighet för svarande Parl, som erlägger vad emot Under-Domstols beslut, att inom i4 dagar derefter sill Vederpart, härom underrätt»;:'
N:o < g. öfver Riksdags-Fullmägtigen från Stockholms Län, IV Is Insulins motion, om inrättande af Förlikuings-Domstolar; :\to 99, öfver Herr Lars Hjertås motion, angående offentlighet vid Under-Domstolar och Polire-K mm: N:o 100, öfver Herr Carl Svedenborg.- motion, det ingen må vara berättigad alt vid Härads-Bäti iiågoi ärende anmäla, sedan de af Domaren vid Tingets böljan bestämd» rättegångs-'tagar arn förfliifue; JN:o io>, öfver Riksdtigs-Fuflniägligen Lars Larssons från Elfsborgs Län motion, derom, alt Nämndemän mätte: h,orklaras berättigade och skyldige alt påteckna Slämniogs-Resolulinner emot stadgad lösen, och Dom* liafvanden icke ega att härföre sif Parten fot dra någon serskild betalning; N:o io5, öfver Herr C. IV. Olbers och Herr R, /T/„
Lundins mutipner, om ändring i åtskilliga delar af Rältegåitgs-Orduuigeu m, nu; 88 Troi. Utdr. d, 3i Julii s83d.
Nio io6, öfver Herr A. L. von Strussenfeldts motion, om åläggan” de för uteblifvande svarande part, att, å den tid, hvartill uppskjutet mål utställes, utan serskild underrättelse sig infinna.
S. D. Vid förnyad föredragning återremitterades Lag-Utskottets Betänkande: N:o 82, öfver väckta motioner, om upphäfvande af Kämners-Rälter, Lagmans-Rätter och Riddare-Syne-Rätter, samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga Lagens rum, rörande Rattegångs-Ordningen, S. B.
Vid förnyad föredragning återremitterades Lag-Utskottets Betänkande N:o g2, olver motion, af Herr E, G, Uggla, om förtydligande af föreskrifterne, rörande behofvet af fullmagt vid besvärsskriftérs oell ansökningars ingifvande till Kongl. Maj:t saint Hof- och Öfver-Rätter, och cm upprättande af forinulair till bes värs-hän visningar.
S. Dc Föredrogs Hedervärda Bonde-Ståndets genom Protocolls-Utdrag meddelade inbjudning tili Med-Stånden att deltaga i Bonde-Ståndets samma dag fattade beslut, hvarigenom Allmänna Besvärs- och OeconomieiUtskottets Betänkande N:o 98, i anledning af väckte motioner, oro Gästgifveri- och Postskjutsväsendet, samt Forvagos-inrättningar, blifvit bifallne.
F*reste-Slåndet, som den 2g dennes återremitterat ofranberoälde Betänkande, Jade Protocolls-Utdraget tili handlingarne.
Från Vallo fl, Borgare-Standet.
Föredrogs å nva och återremitterades Allmänna Besvärs- oeh Oeconomie-Vtskotiets Betänkande N:o 98, i anledning af väckta motioner, angående Gästgifveri- och Postskjutsräsendet samt •
Forvagns-inrätpningar.
S, D, Foredrogos å nyo Lag-ZIt.skottets Belänkanden: N:o 82, öfver väckta motioner, om upphäfvande af Kämners-Rälter, LngmanS
Vidr. d. i Aug. \834.
Bonbe-Standet. S, D. Allmänna Besvärs- cch Oeconomie-TJtskottets Betänkande N:o 98, i anledning af räckta motioner, om Gästgifveri- oell Postskjutsväsendet samt Forvagns-inrältningar, föredrogs å nyo, hvarvid Ståndet biföll detta Betänkande, och ville genom Utdrag af Protocollet vördsamt och vänligen inbjuda respective Med-Stånden, att i detta beslut sig förena.
Den 1 Åug. iS34« Från Hö glo fl.
Ridderskapet och Adels. S. D.
Vid förnyad föredragning af Banco-U t skottets den \\ sistlidne Ju lii på bordet lagde Utlåtande N:o 16, till svar å de inom samtlige Biks-Stånden framställde, till Utskottet remitterade anmärkningar vid dess under N:o 6 afgifne Betänkande, med förslag lill hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning, stannade lvidderskapet och Adeln i följande beslut: i:«ta punkten bifölls. a:dra punkten erhöll följande lydelse: att Bankens metalliska Gassa ej får bibehållas vid ett belopp, som understiger 2 millioner Riksdaler Specie; åliggande Banco-Styrelsen, att, när behofvet så fordrar, för detta ändamål vidtaga förberedande nödige åtgärder, så tidigt, att metalliska Cassan ej må qvarblifva vid detta nedsatta belopp.
3:dje punkten erhöll följande lydelse: att, till förstärkande af metalliska Cassan, Banco-Fullmägtige bemyndigas, alt, i den mon behof deraf göres, och äfven med användande af de till Bankens grundfond hörande Statsobligationer, förskaffa sig å utrikes ort credit eller crediliv till ett belopp, motsvarande högst 2 millioner Riksdaler silfver, efter 1(164 års förändrade myntfot.
4:de punkten erhöll följande lydelse; alt, på det en härifrån uppkommande tillfällig skuldsättning utrikes icke ,raå iklädas natur af stående, Banco-Styrelsen åligger, att på den erhållna crediten eller creditivet göra afbetalningar, så fort som lämpligen ske kan, Bih, tilt /?.
Prof. 1834.
9 Sami, äj 4 :de Häftet, Prof, Utdr. d. i Jug. 1834.
5:te punkten bifölls, med tillägg af följande ord vid slutet* så framt ej upprätthållandet af Bankens credit det oundgängligen fordrar.
6:te punkten afslogs, och i dess ställe insattes en ny punkt af följande lydelse:
Banco-Styrelsen åligger noggrann t tillse, att det silfver, som från främmande länder uppköpes, verkligen, också från utländsk ort inkom iner.
7: de punktens ingress erhöll följande lydelse: Banco-Styrelsen berättigas, då Bankens säkerhet det fordrar, att etc,.; men det Öfriga af punkten godkändes. 8:de punkten erhöll följande lydelse: att, af alla de i föregående punkt tillåtne åtgärder, är lånerörelsens förminskning den, som i sista rummet bör tillgripas, och det endast, då Bankens säkerhet sådant ovilkorligen fordrar. g:de punkten bifölls, med den förändring, att ordet proportionens, skulle utbytas emot ordet realisationens. rohle punkten erhöll följande lydelse: att då metalliska Cassan, hvaruti äfven omyntadt silfver och guld får mbecäknas, ej öfverstiger två femtedelar (a/5) af Sedelstocken,, må denna, sistnämnde i intet fall ökas. ii:te punkten erhöll följande lydelse: att, om också metalliska Cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga två femtedelar (2Jo') af Sedelstocken, Banco-Styrelsen likväl ej må vidtaga någon åtgärd till densammas ökande, i annan väg, än medelst belåning af guld, silfver, loppar, jern och öfrige metall-effecter, som finnas uppräknade i 4 Art. 4 Afd. §§. 10—15, af lS3o års Eanco-Reglemente.
!2:te och i3:de punkferne afslogos. 14, 15, i6»de och i^:de punkterne biföllos. s8:de punkten Litt. a, b, c, d osli e biföllos, men Litt. f, erhöll föl jande lydelse: fastighets-lånen, med den förändring, att, i stället för det af senaste Ständer såsom maximum antagne belopp, 4,770,g3p Bdr 5 sk. •7 rst., summan må i rundt tal antagas till 4,780,000 Riksdaler, likväl så, att, om hypolheks-foreningar uppstå, denna lånerörelse till dem öfver flyttas, och de till Banken af fastighets-lånen inflytande capital-afbetalningajr åter utgå såsom creditiv för hypotheks-föreningar; dock må alla de lån, hvartill fastighet s-egare innan den I nästinstundande Januarii inlemnat fullständige lånekandlingar, i förut stadgad ordning utgå. ig:de punkten bifölls.
Fröt■ Ut dr. d. i dug. i8,}4» 3o:de punkten bifölls, nied den förändring, att, i stället för årtalet s835, insattes årtalet i826, sirsta punkten erhöll följande lydelse: att Cassa-creditiv må af Barn» co-Styrelsen kunna beviljas, dels åt assosiationer, som på större handelsplatser kunna sig bilda, för att, medelst upplag och belåning af Svensk spanmål, underlätta och befordra exporten deraf, genom spanmålens vårdande och beredande lill afsättlig handelsvara, sedan dylika associationer visat, att de erhållit af Kongl. Majit i Nåder fastställde Reglementen, samt åt sådane Privat-Banker, som t större scala vilja sig befatta med belåning af Svensk spanmål; dels åt de hypolheks-föreningar, som kunna uppstå, och hvilkas Reglementen blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder gillade, under iakttagande: a} att all möjlig varsamhet iakttages, så att de för Cassa-creditiven användbara tillgångar ej öfvcrskridas, samt att Banco-Styrelsen, vid hvarje års ingång, uppgör beräkning af hvad som till Cassa-creditiv kan blifva för året disponibelt; b) att alla för Cassa-creditiv, enligt grunderne för Bankens förvaltning, tillgänglige medel, med undantag af de uti aolde punkten serskildt omnämnde 200,000 Riksdaler af Bankens låne-förlag tili Disconten, sfsiut de uti i8:de punkten Litt. f nämnde, från Bankens faslighets-belåning inflytande capital-afbetalningar, skola i första rummet användas till Cassacreditiv åt de associationer, som uteslutande, samt de Privat-Banker, som i större scala befatta'sig med belåning af spanmål, på sätt och i den ordning här ofvan finues upptaget, om och när dylika associationer och Privat-Banker lill sådane creditiv kunna sig anmäla; att de hypolheks-föreningar, som till erhållande af .Cassa-creditiv i Banken sig anmäla, äro uteslutande berättigade till creditiv af de 200,000 Rdr, sorn i sådan händelse kunna från Banco-Discontens fonder öfverflyttas, samt af de från fastighets-belåningen inflytande capital-afbetalningar, samt alt, af öfrige tillgänglige medel, Cassa-creditiv böra dem beviljas, näst efter ofvannämnde associationer och de Privat-Banker, som i större scala med spanmåls-belåning sig befatta; c) alt på Banco-Styrelsens bepröfvande beror, att, efter tagen kän° nedom af de till Cassa-creditiv sig anmälande inrättningars omfång och verksamhet, bestämma tili hvad belopp en hvar af dem må Cassa-creditiv erhålla, dock åt ingen association eller Privat-Bank, i och för spaa» Fröt.
TJiclr. d. i Äu^. 18S^. målshelåtung, större Cassa-creditiv än 15o»ooo R'dr Banco, samt åt ingenliypotheksrinrätlning mer än 3oo,ooo
Rdr, utom hvad dea ian tillkomma från afhetalningar på Bankens fåslighets-belåning; d) att den andel i faslighets-lånefonden, 4*780,000 Rdr, den hvarje hypotheks-förening erhåller, ej må blifva större, än som svarar mot det medeltal af de feni sista årens taxeringsvärde, i förhållande till liela Rikets taxeringsvärde, de lån ega, hvilka utgöra hypolheksföreningens område, och att den återstående delen i fastighets-lånefonden oafbrutet utlånas, såsom hittills, till sådane fastighetsegare i allmänhet, hvilka ej egt rätt alt i hypotheks-förening ingå;. ej) att Cassa-creditiv beviljas, uppå en tid af högst ett år’, åt sådana associationer och Prival-Banker, som med spannrnit 1 s-Jielåning sig befatta, och för hypotheks-föreningar till nästa Riksdag; fj) att Banco-Styrelsen bör i möjligaste matto tillse, att ereditiven Begagnas enligt deras egentliga bestämmelse, och icke lill en utsträckt assignerings-rörelse för de daglige och stund lige behofven, hvartill de lö pande räknihgarne i Depositions-Banken, - grundade på ertorderlige medels successiva insättning, äro hufvudsakligen ämnade, asalia punkten Litt. a och b biföllos, . , Samma punkt Litt. c afslogs.
Litt. d skulle erhålla följande lydelse: för associationer och Privat* Banker, sorn i större scala med belåning af spanmål sig befatta: att de till Banco-Styrelsen årligen ingifva vederbörliga intyg derom, att de med belåning af spanmål verkligen sig befatta, på sätt och i dea ordning de för dem utfärdade Reglementen stadga; alt Banco-Styrelsen, derest den skulle finna anledning, att de åt dessa inrättningar förunnade erodia v icke användas i och för de dermed afsedde ändamål, eger att, efter infordrad förklaring, och så vida densamma ej finnes nöjaktig, ofördröjligen indraga det creditiv, som på sådant sätt blifvit förbrutet; att, af Banco-Styrelsen beror, att, efter förloppet af den tid, uppå hvilken Cassa-creditiv i allmänhet högst får beviljas, eller ett år, medgifva förnyelse deraf; att Banco-Styrelsen, ora så nödigt pröfvas, jemväl eger rättighet att uppsäga större eller mindre del af dessa creditiv, hvaraf följden i slikt fall blitver, alt creditiv-rättighete», 3 månader efter uppsägningen, minskas med en fjerdedel, och för hvar 3:dje månad ytterligare med en fjer - Fröt.
Vi dr. d. i Aug. 1834» §3“ dedel, till dess nödig nedsättning är vunnen, eller ock liela credilivet är till inbetalning förfallet, som alltid inträffar ett år efter dess beviljande; hvaremot Litt. e skulle utgå. o3:dje punkten erhöll följande lydelse: alt belåning af actier och publika papper ej allenast må fortfara, utan äfyen, 1 mon af tillgång, kunna utsträckas, med iakttagande: att såsom hypothek må antagas oell belånas t aj) till fulla capital-beloppet:
Bankens egna obligationer, härrörande från dess, före år s83o, gjorda upplåningar, samt de så kallade Lottsedlarne för Trollhätte Slussverk; b) till 90 procent af Capitalbeloppel: Riksgälds-Contorets obligationer med 5 procents årlig' ränta och försedda, antingen med viss förfallotid, eller uppsägbara å fordringsegarne^ sida; c), till 90 procent af vanliga försäljningspriset under de 3:ne näst före belåningen förflutna månader:
RiksgäldsContorets obligationer med lägre ränta än 5 procent om året eller utan viss förfallotid eller uppsägningsrätt å fordringsegarnes sida; samt Armeens accords amorterings-fonds Obligationer med 5 procents årlig ränta; d) till viss bestämd procent och med vilkor, att antaglig borgen tillika fordras, dock endast för den brist, sorn vid bypothekens användande' möjligen skulle kunna uppkomma: ej mindre actier i Södertelje Canal- och Slussverks Bolag, enligt deras hittils åtnjutna belåningsrätt, 50 procent af det ursprungligen tecknade capitalet, än äfven actier i Gölhä-CanalBolag, enligt deras n-uvarandabelåningsrätt, 2& procent å primitiva capitalet.
Utskottets moment, Litt. c, i »3 punkten afslogs.. 24.de des till 5 procent.
25:te punkten erhöll följande lydelse: alt den vid senaste Riksdag RiksgäldsContoret medgifna creditiv-rätlighet, hvilken i så måtto skiljer sig från de förutnämnde Cassacreditiven,- att den är förContoret kostnadsoch räntefri, samt årligen på förhand försäkrad, måtte få bibehållas, dock med skyldighet för Banco-Styrelsen, att i sista rummet och sedan andra.
Ut dr, d, a
Äng % i834- utvägar blifvit begagnade, äfven detta crediliv uppsäga, då Bankens egen ställning sådant fordrar.
2Ö:te punkten bifölls, med den förändring, alt sista mom. skulle erhålla följande lydelse: att hvad som ej ett år kunnat användas må också kunna reserveras till de följande samt emedlertid göras fruktbärande i sådan lånrörelse, sorn medgifver deras snara återindragning vid påkommande behof. 27, 28, 29 och 3o:de punkterne bifölles.
Slutmeningen erhöll följande lydelse: att Rikets Ständer, med stöd af 86 § Regeringsformen, jemförd med 2 §. 4 morn.
Tryckfrihets-Förordmngen den ifj Junii 1812, förklara, att till ärenden, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmägtige fatta och vidtaga, i afseende på den reela fondens vidmagthållande, så att
Fullmägliges öfverläggningar och beslut härom ej utan deras medgifvande få yppas, innan de samma gått i full verkställighet, samt att, till följd häraf, serskildt Protocoll öfver dessa ärenden skall hållas, som, jemte alla dertill hörande handlingar, kommer alt under hemligt förvar förblifva, intill dess besluten i verkställighet gått.
I öfrigt skulle de respective MedSlånden vänligen inbjudas att sig förena uti de af Ridderskapet och Ådeln uti i8:de punkten Litt. F., ansta punkten Litt. c) och d) samt a3:dje punkten Litt. c) ofvanför upptagne beslut.
En Ledamots, Friherre Gederström', Jacobs serskilda tanka bifogas härjemte i stöd af 1 mora. 5j §.
S. D. Beslöt Riddeiskapet och Adeln, uppå derom af Grefve Frölich^ Davids väckt fråga, alt anmoda Banco- och Z>ag Utskotten} att skyndsamligen inkomma med förslaget lill
Lag för Privat Banker. S. D.
Vid förnyad föredragning af Banco-Ut kottets den 3o sistiidne Juuii e. m. på bordet lagde Utlåtande N:o i4> i anledning af de inom RiksSlånden framställde anmärkningar vid Ulskoliels under N:o 7 afgifne Belänkande, med förslag lill nytt myntsystem, bifolf Ridderskapet och Adeln hvad Utskottet, från och med: allmänna räkningssättet i han del och vandel samt vid bokföring, ända till slutet af Utlåtandet föreslagit, under följande idutaganden: i:mo att mynt-enheten benämnes Riksdaler Courant; och 2:0 alt Utskottets hemställan, o na anmodan till L&g Utskottet att in - Trot.
Ut Jr. den 4 ^US' *834» '•
§5 komma med förslag till vissa Lagförändringar, skulle läggas till handlingavne. S I).
Lades lill handlingarne Constilutions-Ufskottets den 5 och i-j sisi lid ne Jnnii e. m. samt den 17 sisllidne Julli e. tu. på bordet lag* de Memorial:
JV:o t g, angående yrkad, men vägrad proposition på återremiss afUtskoltets Memorial j\T:o 8; N:o 8, angående Riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundssons anmärkningsanledning vid rådgifvande 'åtgärden lill resolutionen pä Rikets Ständers underdåniga framställning, rörande Halländska Kyi kohemmanen;.
N;o 2i, angående yrkad, men vägrad proposition på ogillande af Ut* skotlels Memorial N:o i t; N:o 12, angående Stats-Utskottets ytterligare anmärkningsanledning i; fråga om GardesRegeinentanas Aflönings-Slaler; S. I).
Föredrogs å uyo och bifölls Stats-Utskottets den ij sisllidne Julii e. m. på bordet lagde Utlåtande: N:o iQ2, i anledning af den hos Borgare-Ståndet gjorde anmärkning vid Utskottets Berättelse JN:o 118, om förrättad granskning af BiksgäldsContorets förvaltning m. m. S. D.
Återremitterades Stats-Utskottets den in sisllidne Julli e. m. på bordet lagde Utlåtande N:o ig4> i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående fortlåiände anslag lilk Ull-Discontfondens lors lärk ning, samt ulleulturens och ullproduclionens befrämjande i Riket. S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Bevillnings-Utskoltets den ij sistlidne Julik e. m,. på bordet lagde Betänkauden: N:o 21, i anledning af verkställd granskning af posltaxorna för in» rikes brefvexlingen; JS:o 22, i anledning af Herr Ol PVijks och Herr C.
JValleijsnmoiio» ner, angående utrikes brefvexlingen, samt postföringen inrikes orter e~ melian och inrättandet af en Diligence- eller Postvagns-communication «» mellan Stockholm och Götheborg.
Den 4 Aug. 183 4•