Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts disposition öfverlemna hvad tullen för inkommande utländsk Spanmål inbringar, att endast och framför andra medel användas till understöd i de orter af landet, som, hårdast trjrckte af missväxt, i öfrigt befinnas vara i högsta behof af- undsättning; och bör hvad af dessa medel, det ena året icke användes, till ett annat år reserveras för enahanda behof. f)e förändringar, som Kongl. Tull-Comiteen föreslagit uti de, i83o års Tull-Taxa åtföljande Underrättelserne, hafva äfven inom Utskottet varit underkastade noggrannt ompröfvande och bedömande; och har Utskottet ansett de af Tull-Comitéen föreslagne förändringar till största delen till Rikets Högloft.
Ständers gillande kunna framställas, i följd hvaraf Utskottet här torde få anföra de ändringar, hvilka, emot hvad pu gällande Tull-Taxa innehåller, föreslagne blifvit.
UNDERRÄTTELSER lior till B ev ilin.
IV.-o 2g. r UNDERRÄTTELSER
Om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas bör. 1830 Ars Tull-Taxa.
Vtslcottets Forsla. 1 §.
Alla varor må från utrikes or - Alla varor må från utrikes orter tor till Sverige införas, med undantag till Sverige införas, med undantag af af dem, som uti columnen för inkom- deni, som äro med orden Förb. till mande tullen äro med ordet Förb. införs, utmärkta, utmärkta. utrikes orter utföras, med undantag utrikes orter utföras mot den i Taaf dem, som uti columnen för utgå- riffen stadgade tull. ende tullen äro med ordet Förb. utmärkta. mande oell utgående tullprocent äf- mande och utgående tullprocent, envensom transito-afgiften, enligt , Ta- ligt Taxan, erlägges, beräknas i Sven - xan, erläggas, beräknas i Svenska Ban- ska Banco-Sedlar, med hvilka så väl co-Sedlar, med hvilka så väl inkom- inkommande och utgående tull som mande och utgående tull som tran- nederlags-afgifter betalas, sito- och nederlags-afgifter betalas.
Un- Hvad vid tull-clarering ej hin der den i Taxan bestämda afgift å in- ner till half skilling uteslutes, och kommande och utgående varor iube- j-äknas deremot för en skilling hvad gripas ej mindre den tullförhöjning, som stiger till och öfver en half. som till ersättning för indragna Landlulls-inkomstér varit lagd på vissa varor, än ock den å Alun, Socker och Tobak vid samma tillfälle fastställda serskilda bevillning; men för in - Alla varor må från Sverige Lill Alla varor må ifrån Sverige till Det varuvärde, hvarefter inkom Bill. till R.
Prot. 1834■ 5 Sami. 1 A/d.
Helft. 12* I 2 Hör lill Bevilln.
IV:o 2g. rikes tillverkade Toppsocker och Tobak erläggas dessutom, såsom hittills, vid skeende stämpling, för ett skålpund Raffinad, Melis och Lump-socker i Topp, 2 rst, samt för fyra Skålpund Brefkardus, spunnen eller RullTobak, 5 rst.
Hvad vid tullclarering ej hinner till half skilling uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad som stiger till och öfver en half. 4 §•
Alla inom Sveriges Rike byggda större och mindre fartyg, som bevisligen tillhöra våra trogna undersåter, förunne Wi i Nåder helfrihet, både vid inkommande och utgående, så att den i Taxan utsatta tullprocent beräknas för alla varor, som med dessa fartyg till Riket införas eller derifrån utföras , utan afseende eller skilnad, om inkommande varor liem tas directe från produetions-orten eller utur andra handen, och med iakttagande för öfrigt af den lindring i tull, som för handeln på vissa orter är serskildt i Nåder beviljad. 5 §.
För alla varor, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande helfria tullen med fyratio procent; och för alla varor, som med dylika fartyg utföras, med femtio procent; utom i de fall, då genom serskilda afhandling»!- med främmande 4 §.
Med de i Taxan förekommande vigtbestämmelser förstås victualievigt, der annan slags vigt icke ser-, skildt är utsatt. 5 §.
Alla inom Sveriges Rike byggda eller i behörig ordning naturaliserade fartyg, sorn bevisligen tillhöra &c. — — — beviljad. 6 §. lior till Beviltn.
N.o ug. 3 Magter undantag härutinnan blifvit — öfverenskomma. — öfverenskomna.
Till Allmänhetens underrättelse utfärdar Kongl.
Majrts och Rikets Commerce-Collegium Kungörelse om dessa afhandlingar vid början af hvarje år.
På varor, som enligt Taxan för - 7 §. (lika med 6 §. i i83o års Taxa). Mom. i.
Å inkommande varor, 8 §. tullas efter vissa procent af värdet, el- som, enligt Taxan, förtullas efter vissa ler för hvilka olika tull efter olika procent af värdet, eller för hvilka olivärde eger rum, bör godsegaren för ka tull efter olika värde eger rum, bör inkommande varor uppgifva deras par- godsegaren uppgifva inköpspriset, med fipris å lossnings-orten med berak- tillägg af assurance, frakt och all liing af assurance, frakt och öfriga annan derå använd kostnad, intilldess omkostnader, men icke af tull och an- de till lossnings-orten anländt, och dra afgifter vid införseln, och för ut- å utgående varor deras partipris i gående varor deras parti-pris i last- lastnings-orten.
Godsegavens angifnings-orterij utan beräkning af tull nings-inlaga å inkommande sådane och andra afgifter vid utförseln.
Gods- varor bör styrkas af factura och conegarens uppgift bör vara åtföljd af noissementäfvensom assurance-räkning, factura, assurance-räkning och con- då försäkring tagen är.
Vid saknad noissement; åliggande honom äfven af factura förhålles enligt 3i §. afSegatt sin uppgift edeligen fästa, då det lations-Ordningen; och bör, då placat - af Tullkammare-föreståndaren äskås; stämpel å sådane varor begagnas, å men, derest godsegaren sådant icke git- denna stämpel antecknas, efter hvilket ter, skola Tullkammare-föreståndare, tullvärde varan blifvit förtullad, äfvensom vederbörande Fabriks- eller Mom. i.
Tullkammare- eller liandtverks-Societeters ombud vara be- Packhus-föreståndare vare berättigad rättigade att, emot det uppgifna vär- att en inkommen, efter värde tullbar det, med tillägg af i o procent, varan vara, hel och hållen, så vidt den är af hel och hållen, så vidt den är af sam- samma beskaffenhet, emot det uppgifma beskaffenhet och värde, inlösa; na värdet, med tillägg afl o procent, hvarefter tull, enligt Taxan, beräknas inlösa.
Vill han det ej, och förekomå det sålunda uppkomna högre värdet, mer ej heller skäl att till mer än i$>
Hov till Hevilla.
IV.-o 2g. procent öka det uppgifna värdet, vare denna lösningrätt, med vilkor att summan genast i Tull-Cassan, för godsegarens disposition, contant nedsättes, medgifven åt hvilken annan som dertill sig först anmäler, för hvilket ändamål om varans angifning, genast efter hesigtningen, anslag å Packhusdörren skall ske.
Har inom 3:ne söcknedagar, angifuings-dagen inberäknad, ej någon till varans inlösande sig anmält, eller gitter godsegaren vid an gi fnings- tillfä
Het förete bevis, att lian rigtigheten af det uppgifna värdet, efter de i förestående 1 mom. stadgade grunder, inför Domstol edeligen fulltygat, må han varan disponera, då vid tullberäkningen efter hans angifning kommer att bero; men eger inlösning eller värdesförhöjning på förenämnde sätt rum, skola tullafgifterne efter del derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas.
Till Tull-Gomileens föreslagne ändring af näslförestående §.( har Utskottet tillagt det stadgande, att värdet, hvarefter förtullningen af vissa va ror blifvit beräknad, bör antecknas å Placat-stämpeln, der sådan anbringas.
Utskottet har nemligen ansett denna åtgärd innebära ett icke obetydligt correctiv mot tull-försnillning genom varu-värdets allt för låga beräknande, emedan den skulle sätta hvar och en i tillfälle att controlera den redlighet och noggranhet, som vid tullvärderingen af sådane varor ega rum. 8, §. 9 §.
På vederbörande Fabriks- och (Orden: ”sedan de blifvit bevisligen Handtverks-Societeter ankommer, att kallade” utgå.
För öfrigt oförändrad), utse en eller flere personer i hvarje Stapel-Stad, söm ega att tillse, det de till hvarje Societets yrke hörande varor blifva under rigtiga benämningar
N.-o 2g. 5 förtullade, och öfvervara alla stämpliugar i Packhusen; dock må dessa ombuds uteblifvande, sedan de blifvit bevisligen kallade icke hindra stämplingens företagande och fortgång. 9 §.
Då för utländska varor inkommande tull bevisligen blifvit erlagd och utgående tull ej är för dem i Taxan utsatt, betalas för dem, vid utförsel, en procent af det värde Taxan utsätter, eller det, som, enligt 7 §, blifvit för beräkningen af införseltullen uppgifvet. 10 §.
Alla, så väl inkommande som utgående varor, hvilka kunna i Taxan vara förbigångna, beläggas med tull af varu-värdet, till det belopp, som Vi, i öfverensstämmelse med det för varor af enahanda slag eller beskaffenhet i Taxan utsatta, uppå underdånig anmälan af Tull-Styrelsen, iJNåder vilje serskildt i hvarje inträffande fall bestämma.
11 § (oförändrad) 12 § (oförändrad) 13 §.
De varor, som ej örn skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål och vigt, till qvantitelen bestämmas, transporteras efter deras beskaffenhet och värde tili Kronans Packhus eller Stadens våg eller mätarehus, för att der 10 §.
Utländska varor, som bevisligen dragit inkommande tull, kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. 11 §.
Alla - — - — till det belopp, som General-Tull-Styrelsen, i öfverensstämmelse med det för varor af enahanda slag eller beskaffenhet i Taxan utsatta, serskildt i hvarje inträffande fall har att bestämma. 12 § |(lika med 11 § i Tull-Taxan).
13 § (lika med 12 § -i Tull-Taxan). 14 §.
De varor, som ej om skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål eller vigt, till qvantiteten bestämmas, transporteras efter deras beskaffenhet och värde till Tull-packhuset eller Stadens vågar för att der vägas eller mätas.
6 Hor till Bevill.
IV.-o 2g. vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga till Tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den för yarorne belöpande tull, efter hvars erläggande han först eger desamma fritt till försäljning disponera, så framt de ej utan tull på credit-upplag uppläggas. 14 §.
Af den dubbla tull, som, enligt Seglations-Ordningen, erlägges, dels för varu-öfverskott, som tili mer än tio procent öfverstiga skedd angifning, dels då en med högre tull belagd vara origtigt angifves till förtullning under namn af en, sorn drager mindre tull, njuter den Tull-betjent, genom hvars åtgärd sådan rättelse vunnits, hälften; äfvensom af den enkla tull, som tillkommer för varor, hvilkas qvantitet blott lill io procent och derunder öfverskjuter angifningen, den Tullbetjent, som öfverskottet anmärkt, beslås io procent. 15 §.
Till handelns underlättande kommer så kalladt credit-upplag, eller anstånd med tullafgiflernas betalning för alla i Tariffen i sådant afseende utmärkta varor till der bestämde minimi-qvantiteter, att tills vidare ega rum uti Städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Carlskrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad och Uddevalla, under iakttagande af följande vilkor:
Uppå ingifven inlaga till Tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den för varorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger desamma fritt disponera, på sätt och med vilkor i öfrigt, sorn Seglations-Ordningen och Nederlags-Förordningen bestämma.
Motstående § utgår här, emedan Seglations-Ordningen innehåller samma stadgande. 15 §.
Till handelns underlättande kommer så kalladt credit-upplag af alla i Tariffen i sådant afseende utmärkta varor lill der &c. •—. — — vilkor: Jior till Bevilln.
N:o 26. 7 att varorna uppläggas under Tullkammarens jemte egarens lås och vård; alt egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast emot transito-tull, då de bevisligen åter utföras, ifrån credit-upplaget uttaga större och mindre partier, dock icke under hälften af det minsta sorn får uppläggas; att credit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den tid en vara angafs, utan att densamma inom nämnde tid antingen åter utföres eller till fullo förtullas efter den tull, som var gällande, då upplaget skedde, vid påföljd att varan i annat fall för godsegarens räkning på auction försäljes, då belöpande införsel-tull och omkostnader å auctions-summan först afdragas och återstoden tillställes godsegaren ; att, innan några varor å creditupplag emottagas, värdet å dem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de under tiden förefallne ändringar i priset å dylika varor; att gods må kunna transporteras ifrån en Stads credit-upplag till en annans, dock med credit-tidens beräkning ifrån den dag godset först uppl ades; att varor må, efter anmälan hos General-Tull-Styrelsen , öfverflyttas att — — — — — — — — — vård; att egare af dessa varor få, emot utgörande af'hela tullen, om de inom landet försäljas, men då de bevisligen åter utföras, emot sådaue äfgifter, sorn för nederlag äro bestämde, hvarunder förstås ej mindre de afgifter, som vid uppläggandet, än äfven de, som vid återutförandet af varor på nederlag böra erläggas, ifrån credit-upplaget uttaga större och mindre partier, dock icke under hälften al det minsta som får uppläggas; — — — — egaren: — — — — varor; godset först till uppläggning angafs; 8 Hör till Bevilln.
JY.-o o.g. ifrån credit-upplag på nederlag, emot — — — — — af erläggande af sd veil transito-afgift de afgifter, som för nederlagsrätt stad-' sotn inkommande recognition; gade äro; samt att genom credit-upplaget samt — — — — någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som Vi redan i Nåder — — — — — förunnat vissa Städer eller framdeles i Nåder förunne andra. — — •— — — andra.
Den i Nåder förordnade Tull-Comiteen har i denna § föreslagit förändringar^ genom hvilkas antagande rättigheten att öfverflytta varor från credit-upplag lill nederlag skulle försvinna.
Då Utskottet likväl icke funnit, att den frihet, sorn i83o års Tull-Taxa i detta fall medgifver vissa Städer, på något sätt verkat menligt på handeln i de Städer, som ega nederlagsrätt, utan deremot trott sig finna, att rörelsen ide endast till credit-upplag, men ej till nederlag berättigade Städerne betydligen tilltagit; så har Utskottet ansett sig böra föreslå bibehållandet af det till handelns underlättande nu gällande stadgande i berörde afseende; dock hafva några förändringar i redactionen befunnits nödige för att undanrödja all tvätydighet om beloppet af de afgifter, hvilka vid varors återutförande från creditupplaget eller deras öfverflyttning från credit-upplag till nederlag böra erläggas.' 16 §.
För silfver, som genom landet till utrikes ort transporteras, betalas en half procent i transito-tull. 17 §.
Öfver förtullning af resvagnar, som af till Riket ankommande utländingar nyttjas och för hvilka Convoy-afgift och Stads-umgälder icke beräknas, skall Tullkammaren meddela egarne bevis, innefattande ej allenast - Denna §, som qvarstått sedan den tid då silfver var till utförsel förbjudet, utgår här, då nu mera både oarbetadt och myntadt silfver är fritt så väl till in- som utförsel. 16 §.
Öfver förtullning af vagnar, som af till
Riket ankommande resande nyttjas och för &c. — — Hur till Bevilln.
N.-o 2g. 9' lenast förtullningsbeloppet, utan ock en kort beskrifning på åkdonet, hvarigenom detsamma må igenkännas; börande tillika dylika vagnar af Tullkammaren förses med stämpel.
Derest åkdonet sedermera af samma person, som det förtullat, inom natt och år återutföres, antingen ifrån den hamn dit det inkommit eller ifrån hvilken annan som helst, der Sjö-Tulls-Kammare finnes, må egaren, å den ort, der utförseln sker, emot förtullnings-bevisets aflemnande, genast återfå den tull han crlagt, så framt ej något emot beviset är att anmärka och den vid inkommandetåsatte stämpel är i behåll. 18 §. (oförändrad) 19 §.
Allt hvitt Socker, angifvet för rått, som införes ifrån någon hamn i Europa, skall underkastas besigtning af ojäfviga personer i Tullkammarecller Packhus r Inspections-föreståndaveus närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-TullStyrelsen, då prof å sockret jemväl bör bifogas. 20 §.
Vid utförsel af inrikes tillverka^ de
Toppsocker samt cardus- och karf - stämpel är i behåll.
Svensk resande, som till Riket återkommer med vagn, hvilken han vid afresan härifrån bevisligen medfört, ege alt densamma tullfritt disponera. 17 §. (lika med 18 § i Taxan). 18 §.
Allt hvitt Socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet som krossadt Lump eller Havanah-Terres, skall underkastas besigtning af ojäfvige personer i Tullkammare- eller Packhus-Inspections-föreståildares närvaro.
Yppas dervid &c. — —- — — bifogas. 19 §.
Vid utförsel af följande inrikes tillvei’kade varor från Stapel-Stad, der i Bilt. till R.
Brot. 5 Sami. 1 Afd.
Haft. 126 IO Ilar till Bevilln.
N.o 2Q. vad Tobak, ifrån alla de Stapelstäder, der Sockerbruk eller Tobaksfabrik finnes, beviljas af tullmedlen. för i U. utfördt Toppsocker 2 sk. — 1 U.
Cardus eller karfvad
Tobak 4 — Hvarvid iakttages: 1:0 att minst 100 Skålp. af samma vara skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:0 att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats-bevis, att afsändaren personligen inför Magistraten med ed fastat, att varan är Svensk tillverkning; kommande delta bevis att biläggas Tullkammare-Journalen å den Tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att Sockret och Tobaken böra vara behörigen hallstämplade; 4:o att utförseln skall ske lill sådan utrikes ort, der Svensk Consul eller Vice-Consul linnes anställd, samt 5:o att Consols eller Vice-Consuls å lossningsorten betyg, att varan derstädes blifvit lossad, bör företes, för att komma i åtnjutande af förrberörde tull-restitution.
Fabrik för tillverkning af sådane varor eger rum, beviljas af tullmedleu:
För 1 U. Topp- och Candi Socker 2 sk. 4 f. — 1 U.
Cardus eller karfvad Tobak .... 3 sk. — 1 st.
Segelduk af hampa - till minst 60 alnars längd 3a sk. 1 st.
Packväf af hampa lill minst 60 alnars längd 24 sk.
Hvarvid iakttages: 1:0 att, hvad Socker och TobaksFabricater angår, minst 100 U. af samma vara, och af Ilampväfnader minst 10 st., skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:0 att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats-bevis, alt tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaks-Fabricater, Segelduk eller Packväf, alt den är af utländskt råämne; kommande detta bevis att biläggas TullkammareJournalen å den Tullplats, hvarifrån varan ulföres; 3:o att varan bör vara behörigen O hallstämplad; 4:o att Svensk Consuls eller Vice-Consuls å lossningsorten, eller, om sådan Tjensteman der ej är anställd, annan vederbörande embets-myndighets intyg, att varan derstädes blifvit lossad, bör företes för att komma i åtnjutande af förrberörde tull-restitu^ tion.
N.o zg. n 21, 22 och 23 §§. (oförändrade) 24 §.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd, som, för uraktlåtenhet deraf, högstberörde Förordning bestämmer, och må det förråd, som för Besättningens behof till begagnande om Skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastningsorten, äfvensom följande qvantiteter Vin, Bränvin, Caffe och Risgryn, hvilka dock endast en gång om året, då Besättningen vid sista resan afmönstras och Fartyget upplägges, må kunna tullfritt i land föras, nemligen, Från Östersjön: En Skeppare, som får sex man stark och derunder, En ankare Vin och En half ankare Bränvin.
En Skeppare, som far sju till tio man stark, Två ankare Vin och En ankare Bränvin.
En Skeppare, som far ellofva man stark och deröfver, Tre ankare Vin och Två ankare Bränvin.
Dessutom beslås hvarje Skeppare Ett lispund Caffe och Två Lispund Risgryn.
Med certificerandet af dylika varor, afsände från Stockholm till Finland, förhålles efter hvad serskildt är stadgadt. 20, 21 och 22 §§. lika med 2r, 22 och 23 §§. i i83o års Tull-Taxa. 23 §.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf högstberörde Förordning bestämmer; och må det förråd, som för Besättningens behof till begagnande om Skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastningsorten.
Till provision må under sådane vilkor jemväl kunna hänföras följande qvantiteter Vin, Bränvin, Caffe och Risgryn, nemligen:
För fartyg, kommande frön Östersjön eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs- och Bohus Län från Nordsjöorter samt Holland,England och Franska Vestersjöhamnarne 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 2 U. Caffe och 3 U.
Risgryn, räknadt på hvarje person af Besättningens och Passagerares antal; samt För fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnda fart till Halland och Bohus Län; 5 kannor Vin, 4 kannor Bränvin, \ U. Caffe och 6 U.
Risgryn, på enahanda sätt beräknadt. 12 Hör till Sevillu.
Utsk. Bet. 2V.o ZQ. Harander begripas jemväl de Skeppare, som från Holland, England och Frankrike anlända till Sjötuils-Kamrarne i Halland samt'
Från Westersjön:
En Skeppare, som far tio man stark och derunder, Tre ankare Vin och Två ankare Bränvin.
En Skeppare, som far ellofva till och med femton man stark, Fyra ankare Vin och Tre ankare Bränvin.
En Skeppare, sorn far sexton man stark och derutöfver, Ett Oxhufvud Vin och Fyra ankare Bränvin.
Hvarje Skeppare må dessutom medföra Två L\U.
Caffe och Fyra LH.
Risgryn.
För öfrigt bör härvid iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvartannat utbytas, så att den, som har mindre af det ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan; äfvensom att hvad af Vin, Bränvin, Caffebönor och Risgryn öfversliger en inhemsk
Skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten, skall, det lill införsel lofgifna , ovilkorligen förtullas.
Nödigt förråd af lifsmedel för Skeppsbesättningar, antingen Fartyget inlöper i Svensk hamn eller lifsmedlen derifrån med Skeppsbåt hemtas, befrias från tull och andra afgifter.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfriga nämnda provisions-artiklar öfverstiger en Skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten ovilkorligen skall förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tnllpasset, med Fartyget bevisligen utförda, provisions varor öfverblifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisions-förrådet icke under vistandet i Svensk hamn om bord användes må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med Fartyget åter utföras. 24 §.
Nödigt förråd af lifsmedel för Skeppsbesättningar, antingen Fartyget inlöper i Svensk hamn eller lifsmedlen derifrån med Skeppsbåt hemtas, befrias från utförsel-tull och andre dermed förenade afgifter.
Svenska Fartyg få äfven tillSkeppsbehof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till Skeppets behof, i mon af dess storlek, kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må räknas i tunna Tjära, \ tunna Beck, 2 st.
Åroch 4 st< Spak-ämnen för hvarje 20 Läster af Fartygets drägtighet och derunder.
Främmande Fartyg må deremot ej heller till Skeppsbehof intaga så - lior till Bevilln.
N.-o 2g. i3 hvarvid iakttages, att sådane provisio- dane förnödenheter, utan erläggande ner icke få annorledes än emot behö- af derföre belöpande tullafgifter. rig tull tagas af Nederlag eller Creditupplag.
Svenska Fartyg få äfven till Skeppsbeliof tullfritt intaga Ved, Tjära, Beck, År- och Spakärnnen till nedanstående belopp, äfvensom Segelduk, Tågvirke till stående eller löpande gods och andre Skepps-förnödenheter, som till Skeppets behof i mon af dess storlek kunna anses ouudgängliga.
De Fartyg, som segla från Väre ader till Ett Fartyg om Tjugu Läster och derunder:
En fanni Ved, En tunna Tjära och E11 half Tunna Beck, Två stycken Är- och Fyra stycken Spakämnen.
Ett Fartyg öfver Tjugu till och med Femtio Läster:
E11 och en half famn Ved, Två Tunnor Tjära och E11 tunna Beck, Fyra st.
År- och Ätta st.
Spakämnen.
Ett Fartyg öfver Femtio Läster:
Tre famnar Ved, Tre T:or Tjära samt Eli och en half tunna Beck, Sex stycken År- och Tolf st.
Spak-ämnen.
Härunder inbegripas jemväl de inhemska Fartyg, som afgå från Väre i Hallands samt Götheborgs- och Bohus
Län varande Stapelstäder till Holland, England och Frankrike.
De Fartyg, sorn antingen från Väre Stapelstäder vid Östersjön segla till främmande hamnar vid Westersjön, eller från Väre Stapelstäder vid sist - vid Östersjön belägne Stapelst utrikes orter inom samma sjö Hör till Bevilln.
N.-o 29. nämnde