Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon ber) onom visa sitt rike och efter en vapdring genoni afgrunden, skildrad 8.
la Ilapte, loEva?
han att visa lienne det ' verkliga helvetet och för henne samt hennes följ,eslagare, Salvator, till ett torg i Lon- dons East-Eiid.
Här kiinna de sjalfva se iiur ypperligt satan iiirat- tat sitt rike: guld och svalt, för mycket arbete och för mycken lattja, glädjeflickor och fälsningssoldater, krog&amp; och missioiislius - allt samL ladt .på ett ställe - de, yttersta konsek~eiiseriia af det fyiidigtt system, hvarph satans rike i det moderna samhället är bygdt.
- - Äf ven Mii himmelen blir Vera bortjagad.
&gt;G&amp;, mi.n dotter, din plats &amp; r icke här, säger S: t Peter.
, Vera (iitbrytande): Är icke sanningssöl~aiidet vägen till sanniii- gen i 2 8: t Peter: Iiigali~.iida.
Tron är viigen till samingen.
&gt;Vera: Hvart leder då sanningssökandet 3.
2S: t Peter: Sanningsgkandet liar sitt mål i ' sig själ€.
Jii mer du söker, ju mer skall det ständigt iterstii dig att sölra.
Gh, stör icke liiin~nelens gliidje!
B Lifvets hela gryinma - kanske oundvikliga - disliarnioiii rym- mes i dessa repliker.
0 ' t: * *.
: i: '
Napolitanska bilder utgöra en samling naturskildringar, be- skrifningar af syditalienska bruk och egendomligheter samt sm&amp; fina stäinningsbitar.
&gt;När signor duca besöker sin landtgård~ samt » En amnias historia^ äro de mest betydande och tecknade med författa- rinnans vanliga öfverlagsna talang.
Det i r en klar och roaude fram- ställning af den omedelbara, vidskepliga, naiva och förslagna na- turellen hos söderns barn.
Flere af de smQ skisserna, vi namna särskildt o8nöfall i Na- poli?
och, Italienskt sonimarlif a, äro verkliga poein.
Om nigonsin ord kunna mua, ar det här.
Allt hvad naturen har fagrast, af luft, af sol, af ljus, af färg och lif strömmar öfver en vid läsningen af dessa italienska stamningsbilder med en sådan styrka, a t t man ej kan undgå att känna sig tjusad.
Skönare, på en gång rikt och enkelt, ha få samtida svensktc författare vetat att använda sitt modersmål.
A t t dessa toner ljuda oss till mötes frkn en främmande strand med den sydländska naturen som bakgrund, gör ej intrycket mindre lefvande.
Ur Zifvet (sista sanilingen) ntgör andra delen af fru Lefflers efterlämnade skrifter.
Utom fyra mindre skisser: » Ett underverk 3, som skildrar helbregdagörelse genom tron, &gt; E t t giftermål af tyckes, teckning ur allmogelifvet om en ung liastru, som förtryckes af svarföräldrarna,, Resa utrikes,, en liten tilltalande s. k. stamning, samt D Jämlikhets, en skarp laxa å t kvinlig tanklöshet och lattja, innehåller denna sista del början till två större berättelser Utomkring tiktenskapet och a !rå.ng horisont.
I ' den förra fAr läsaren endast göra deii allra flyktigaste be- kantskap med några unga kvinliga gymnaster, livilkas käcka, lefnads- friska vasen gör, att man beklagar det bekantskapen slutar med pre- sentationer.
Det skulle varit af intresse att se hur dessa karakterer utvecklast sig med afseende å berättelsens liufvudfråga, som jn äfven angifves af titeln, äktenskapet.
I Prång horisont hinna de i berättelsen uppträdande personerna att tillvinna sig icke blott iiitresse utan äfven sympati.
Figurerna äro, såsom alltid i fru Lefflers diktning, karakteristiskt tecknade, ined utpräglad individiialitet.
Det fel, som tendensdiktare så lätt göra sig skyldiga till, att låta lifs- och sanifundsproblemen suga must och märk nr de handlande personerna, spåras ej har.
Dessa problem kunna ju knappast undvikas - oeli böra det icke heller - i en
modern diktning, men fru Leffler låter dem aldrig skymma bort ka- rakteren.
Berättelsens titel angifver dess innebörd.
Små, instängda för- liållanden - ett slags ~rokrastek-säng - som ovillkorligen måste passa för alla.
Den tyrann, fru Leffler outtröttligast angripit med sin penna ar fördomen, slentrianen, gamla vanan, hvad namn man vill ge denna makt, som likt Peer Gynts Bajgen ropar sitt: r ddenom !r då iiidividiialiteten vill bryta sin egen väg utom den gamla upptram- pade, för alla gemensamma fåran.
, Trång horisont » tyckes vara ämnad ' till ett författarinnkns härnadståg i sanima syfte.
Antonia Vedberg, livars andliga växt förkväfves under ' trycket i Mmmet, Olga .Stålilhjelin, som skall skapa sig en framtid .som sån- gerska, Berta Malrn, foll~slcollärarinna~i med den försupne fadern, den lilla kacka pastorskan Holmberg, de tre enkenåderna m. fl.
äro alla tecknade ined fotografisk tydlighet och ovillkorligen börjar inaii ransaka i sitt minne livar man träffat originalen till dessa bilder.
Den för fru Leffler egendomliga förmågan att genom de obetydligaste smådrag gifva en persons hela karakteristik, visar sig äfven här.
Exempelvis.
vid födelsedagsfesten p % Rosenlund gästernas inträde i salongen.
Likaså kanna vi igen och beundra författarinnans fullkomliga objektivitet i skildringen af sina personer.
Aldrig ockrar hon p % lä- sarens känslor genom något slags idealiserande af eller kelande med, hjälte, eller » lijältinnar; för alla, smh och stora, svaga och starka, liar hon samiiia varmt försthende inedkansla.
E t t oafsliitadt verk, d&amp; det ar döden som afbrutit detsamma, ingifver alltid vemod; dubbelt så, nar den som såliinda krossats, varit en af de f % ph hvilken en gifmild försyn slösat intelligensens rikaste ghfvor, och p % hvilken samtiden därför haft rätt att tiilämpa skrif- tens ord: » den som mycket gifvet tir, af honom skall mycket varda ii tkraf d t ».
F. Cbg. '
- ' ',.
-- .-.-P Från riksdagen.
I ett föregående häfte af tidskriften redogjordes för de föräii- dringar i de kvidiga telegraJisternas löneförhållandefi, som skulle blifva en följd af regeringens i årets statsverksproposition framlagda förslag till ny st-at för telegrafverket.
Det framliölls, huru lönevillkoren för en del af detta verks kvinliga tj#nstepersonal skulle ställa sig sämre
än hittills varit förliållandet, da arbetet för de biträd ande telegra- fisterna skulle betydligt ökas, utan att aflöningeii sanitidigt höjdes. '
För en viss kategori af denna bitradespersonal ' skulle dessiitoin Iöneii reduceras till 700 kr.
om kret.
Några af andra kammarens ledanlöter hade upptradt 111ot dessa förändringar till det sämre, i det att ' herr Fredliolin ined iiistaininande af hrr ' Hedin, .Joliansson ocli Kydalil väckt inotion, att lägsta löne- graden, för telegrafister borde, oin den icke ansags kunna bibehikllas vid sitt nuvarande belopp (900 kr.
), icke sättas lägre än 800 kr., hvarjaiiite han föreslog, att %t de p % extra stat upptagila telefonisterna borde bkedas dels ålderstilltigg efter vissa års tjänstetid, dels ock vid afghng f r h tjaiiisten i följd af försvagad hiilsa, ådragen geiioin tjaast- göringeii, gratifikation, beräknad efter vissa procent af hela det uii- der tjänstetiden intjiinade ' arvodet.
I sin behandling af k. m: ts förslag och i saininauhang därmed af herr Fredholms motion liar statsutskottet förklarat rörande de ordinarie telegrafister, livillcas lön skiille sattas till ' TOO kr., att Iiär icke vore fraga oin att nedsatta lönevillkoren for en redan förefintlig personal, utan om inrattand.et af en ny aflöningsklass.
De 86 tele- grafister, soin.
i statsförslaget upptagits med en aflöning af 700 kr.
jämte tre ålderstillägg livart och ett pal 100 kr., vore afsedda att betjäna de interurbana telefonledniiigarna, och enligt de zqplysai~~gar utskottet inhenatat, skulle kompetensvillkoren för dessa nya platser stalla sig helt annorlunda än beträffande den kvinliga personal, som användes för den egentliga telegraftjanstgöringen.
Under det att för anstiillning i denna tjänstgöring fordrades såväl att hafva genomgltt ett fallstlindigt elementarlaroverk för flickor som att hafva aflpgt tele.
grafistexainen, skulle nämligen fordringarna % personalen i nu ifraga- varande lägsta lönegrad inskränkas till, föriitoin genomghgen praktisk kurs i telegraf- och telefonvasendet, vanlig folkskolebildning.
Vtskot tet anser därföre i betraktande af det lagre inktt af kunskaper ocli utbildning, som af ifrhgavarmde för telefontjänstgöring afsedda per- sonal skulle fordras, den af k. m: t föreslagna aflöningen rara väl afpassad.
För alla dem som tagit del af den i tidskriftens första liiifte förekoininande artikeln rörande telegrafisternas löneförli %llrr.uden, nikste det af ofvanstkende ' redogörelse synas som oin den däri uttalade protesten mot tillsättande af en ny löneklass af telegrafister med 700 kr.
i ordinarie lön, haft en felaktig förutsiittning till grund.
Detta är dock ej liändelsen, &amp; tininstone har den slutsats man måste draga ' '
af k. m: ts förslag näppeligen kunnat blifva aiinorlsnda.
Om de lägre koinpetensfordriu,onrne för den hberopade nya löneklassen sa- ger nämligen telegrafverkets förslag ingenting, och synes det som om statsutskottet först efter r inhemtade upplysningar B kunnat gifva för- slaget en sådan tydning, en tydning som icke direkt kan dragas nr ' förslaget och som ej sammanstäinmer med de uppgifter i ämnet vi kunnat erhålla, ej heller med den allmänna uppfattning som i denna fråga gjort sig gällande.
Äfven den del af herr Fredholms motion, som afser battre löne- villkor för de extra ordinarie telefonisterna afstyrkes af utskottet med.
den motivering, att ersättningen till telegrafverkets telefonister utgår med väsentligen olika belopp inom skilda delar af landet, beroende dels på lefnadskostnaderna å de särskilda platserna och dels, där staten öfvertagit ett enskildt telefonnät, p % de förmhner, som telefoni- sterna vid detta niit åtnjutit före detsammas öfvergåiig till staten.
Då de båda karnrarne rörande .telegrafverkets stat komniit till olika beslut, iir frågan ännu oafgjord.
Försök att i större eller mindre mån ändra den nu gällande -.
lagstiftningen rörande akta makars agendomsförhållanden och inskränka inannelis metlsn~ariskap öfver hustrun liafva g %ng på gång förekommit under de senaste årens riksdagar, men samtliga krönts af föga fram- gång.
Äfven vid ' årets riksdag gjordes ett försök i nämnda riktningi d % herr B.
P. Ersson i andra kavmaren väckte.
motion .om en skrif- velse till k. rn: t nied begäran om utarbetande och framläggande af fijrslag till lag i syfte att ene maken ej må utan den andres samtycke ingli s&amp;dan borgensförbindelse, som kan leda tili afhändande af boets iigendorn.
Lagutskottet liar i belinndling af denna motion förklarat,.
det visserligen ansåge det önskvardt, att hustruns andel af boet bättre ' än f. n. vore förliillandet tryggades mot en lättsinnig förvaltning af boets angeliigeiilieter, meii i likhet med livad det vid 1890 års riks- dag, da en motion i enaha~da syfte förelåg till beliandling, yttrades, funne utskottet, att ett lagstadgande af shdant innehåll, som inotiona- ren föreslagit, utan tvifvel skulle medföra betydliga praktiska olagen- heter.
För att borgen, tecknad af eii 111a11, sknlle godkännas såsom siikerliet, skulle nämligen erfordras tillförlitlig upplysning Iiuruvida lian vore gift eller ej.
Hartill komme, att det föreslagna stadgandet,. '
om det blefve upphöjdt till lag, iitan trifvel mången gång skulle ined- föra, att den borgeiisförbindelse, som a f mannen begardes, och Iivilken icke kunde medföra nhgoii fördel för det gemensamma boet, skulle p&amp;- tecknas af hustrun.
I shdant fall blefve Iiustruns stallning vida sämre, än nu vore förhaillandet, då hon skyddades geiiom stadgandet i I l.
kap. 2 giftermklsbalken, enligt hvilket hustrun icke svarade för sådan gäld, som tillkommit genom mannens särskilda vvållande och förgörelse^.
På grurid af dessa skal och då utskottet för öfrigt föreställde sig, att genom den af motionaren föreslagna, inskrtinkningen i rattig- het för man att inga borgen motionens syfte i alla fall icke skulle vinnas, då en man ju utan hustruns samtycke skulle aga att utfärda skuldebref och &amp; växel ikläda sig betaliiingsskyldigliet, lieinstallde utskottet, att motionen icke m %tte till digou riksdagens Atgärd för- anleda.
Den afslogs likaledes af bkda kamrarna, af den första iitaii diskussion, af den andra efter ett anförande af motionären.
- Den politis7cn röstrattens utsträckning är en frhga soin år efter hr Aterkommer på riksdagens dagordning.
Äfven i &amp; r hade inom andra kammaren åtskilliga motioner väckts dels om streckets nedflyt- tande till 500 kr., dels om allmän rösträtt.
Dessa motioner afshgo dock endast rösträttens utsträckande till man.
3Ien i en reservation, som till konstitutionsutskottets afstyrkmde utlhtande afgifvits af herr Vaklin., förordar denne ett förslag om streckets nedflyttande till 500 kr., dock med den ändring att röstriitten äfven d t t e tilliromma kvinnor.
Herr Vahlins yrkande ledde helt naturligt ej till något resultat, upptogs ej ens till diskussion i kammaren.
Vi liafva dock velat om- nämna denna hans reservation, d % den risar, att krafvet p&amp; politisk rösträtt för kvinnor a r en fr@, som icke ar helt och liiillet främ- mande för vårt lands lagstiftare.
m. c.
,., ...
Intet företag, vare sig af praktisk eller ideel .art, kan .l våra dagar Iiafva iitsikt att vinna förkofran med niindre detsamma, soin en af sina förnämsta priiiciper, hyllar sammanslutningens.
id&amp; Genomträngd af denna öfvertygelse söker af ven Wedrika-Bremer- ör- bundet på allt sätt främja en nära sammaiislutning, en allt lifligai-e samverkan mellan Förbnndets medelpunkt.
i Stockholm och dess.
för det helas besthd lika viktiga radier, de många i landsorten bos ?tta förbundsmedlemmarna.
Det var i samma syfte Dagnys redaktion i början af h e t till de på .olika platser i vårt vidsträckta land verk- samma ombuden ställde en vänlig uppmaning att lämna ' meddelanden om hvad som från de respektive orterna kiinde ligga .inom området för Förbundets intressen.
Dessa meddelanden och erfarenheter.
fr %n upplysta förbundsledamöter skulle det vara red.
en glädje att kunna göra sig till godo.
~ e n n a uppmaning har ej förklingat ohörd.
Vi hafva haft nöjet emottaga bref och meddelanden fr %n Malmö, Lund, Uddevalla, We- nersborg, Carlstad, Weste~is, Upsala och Säter, alla uttryckande varina sympatier för Förbundets sträfvanden.
Vi meddela har några af de upplysningar rörande kvinligt arbete och kvinlig verksainhet som dessa bref inneliålla, därvid uttalande den förhoppningen, att detta första uppshg till en närmare förbindelse mellan Förbundets tidskrift och dess vänner i landsorten, skall leda till ett allt lifligare utbyte af tankar, ett allt flitigare delgifvande af erfarenheter och rön, som kunna, tjäna de gemensamma intressena. '
Härmed en resumé af inneliållet af vira ärade landsortskorres- pondenters slriifvelser.
Förlidet å r erhöll Sverige, soiii bekant, sin andra kvinliga me- dicine doktor.
Det är i Malmö, fröken Hedda Anderson, född i sta- den, börjat sin verksaniliet som praktiserande friintiminerslakare och $et är med gladje vi af vår malmökorrespondent erfar, att fröken Andersoil redan från början af sin bana haft god frauigång,.
att till- loppet a f.
patienter är stort och hennes anseende i stigande.
- Om en annan arbeterska, ehuru på ett helt annat arbetsfalt, talar @ are brefvet från Malmö, niimligen fru Nanna Grönvall, stadens första,. '
kvinliga boktryckare.
Efter a t t i börjaii af sin bana Ila ti ' akasstruts mycket, skrifver v %r korrespondent,.
k r fru Grönvall, d l hon arbetar ordentligt, tillvunnit sig allt större förtroende och sysselsätter för nar- varande tre arbetare.
Detta soin bevis för ohållbarheten af den satsen, a t t kvinnorna iiro lika odugliga soiii ointresserade för praktiskt arbete.
Angående våra unga kvinliga studerande i den sydsvenska iini- versitetsstaden har en af dessa lämnat följande upplysningar.
D e kviu- liga studenterna vid Lunds universitet äro för närvarande 11.
Af dessa hafva 4 aflagt med.
kand.-examen, (af hvilka två afslutat den kliniska tjänstgöringen vid universitetet, de bhda andra fullgöra fös närvarande densamma).
E n har d a g t och en laser på medico fil.-examen; 2 hafva tagit fil.
kand. och studera den ena zoologi, den andra me- kanik för fil.
licentiaten.
D e öfriga 3 bereda sig till fil.
kand.-examen.
I afvaktan på några direkta meddelanden iifren f ~ a n en repre- sentant af den kvinliga afdelnirigen af Upaala stndentkkr, a r det oss e t t nöje a t t har delgifva några notiser frkn andra omi-aden af krinlig verksamhet som en Upsalakorrespondent benäget meddelat oss.
Kviqa- ligga sjukhj@sfören2ngen i Upsala, som bildades 1886, räknar nu 154 medlemmar.
Årsafgiften ä r sex kronor, jämte en krona i läkarafgift.
Sjukhjälp utbetalas med kr.
1: 40 pr dag i högst 90 dagar, begraf- ningshjalp med 100 kr., Iivilken summa vid inträffande dödsfall ut- debiteras p % samtliga medlemmar.
Intriidande medlem skall vara minst 18, högst 50 år.
Föreningen tycks bara sig bra l).
Förutom en kvinlig gymnastikförening, som i flera %r idkat Lings gymnastik tre gånger i reckac, har på senare tr bildats en skidklubb och en velocipedklubb, hrilken senare raknar 22 medlemriiar och äger 2 velocipeder, som till medlemmar uthyras för 15 öre till en tur på två timmar, för 25 öre en half dag och 50 öre en hel.
Till medlem antages ingen under 17 kr.
Årsafgiften som ä r 2 kr.
användes till underhM1 af maskinerna och den f örsta ulidervisningen - cirka tre timmar - 75 öre pr timme.
För flickor, som hela dagen äro biiiidna rid stillasittande arbete, tycks denna sport vara af ännu större betydelse an för andra.
E n nhgot öfvad velocipedrytderska kan nämligen med lätthet på 2 timmar göra - - - - -,.
Betriiffande ofvansthende notis tilliita vi oss liiiruieti meddcla som en liten upplysning för iielii, som möjligen nnstiilla jiiinfiirelser iueilan deiinn sjukkassa och likuaude inriittningar i Stovkholiii och aiinorstiitles, att det otvifvelaktigt ar, tack vare en del välvilliga personers oegeiiiiytts, hvilkn iug&amp; som inedleminer af kassan af intresse för saken, utan att begagna sig af dess förmåner, som akviuliga sjukhjälpsföreningen i Upsala&gt; kan erbjiida sina delegare s0 utomordentligt fördelaktiga iillkor.
Ked.
' 1 l3 en proinenad på ll / s-2 ini1 och sålunda, uppfriskad af nya intryck, inträde ' i dagens ' arbete. '
Största vikt lägges vid att ingen öfverao~trängning får ilga rum.
Skiille ej exemplet från Upsala kunna mana till efterfoljd?
y e - locipedsport, bedrifven med måtta, kan ej vara annat a n uppfriskande och.
halsosain.
I Danmark bedrifv.es den också mycket, allmannare bland danier än här och dess nytta ser man ofta framhållen i de danska kvinnotidnii-igarna.
Med en hjärtlig tacksägelse till all&amp; dem, som hugnat oss med bref och vanli&amp;a upplysningai., uttala vi till sist den förhoppningen, .att vi allt framgent ofta måtte f&amp; mottaga sådana » frap våra örn bi id^: D ---.
+-.-.-.- Redaktionen.
Meddelanden från, lFredrika-BremerL Förbundet.
Fältskärsexamen har aflagts af fröken Sofia .Hansson, soin, efter att liafva under en tid af 2l / 2 å r tjänstgjort p5 större sjukhus både säsom elev .och under- och öfversköterska, ifrån börjail af oktober ~ n i n a d 1893 deltagit i den kurs för utbildande af fältskär-sjuksköterskor,.
w n af Fredrika-Breiner-Fc ' orbundet blifvit anordnad.
:: Förbundets vårsamkväm agde rnnl den 3. april i hotell Contiaen- tals festvåniiig.
Det angeniima och talrikt besökta sa~kvaiiiet illu- Strerades, utom af vacker musik, af ett i liög grad iiitressant föredrag af professor Montelins öfver » Mariakulten D.
1: Allmänna stljlendiefonden.
Genoin ordföranden för lokalkoniiten i Ostersund, landshöfdingslcaii fru Tecla Asplund, liar till Janitlands lans afdelning af Allmänna Stipendiefonden öfverlainnats ' kronor sm-.
Komitén för utredning a f de till Danmark ' utvandrande allmoge- flickornas stallning och arbetsförhållanden liar såsom gåfya af Pa,trio-
tiska sällskapet erhållit 500 kronor för a t t därmed bekosta tryckning och spridning af upplysningar om de förändrade förhållanden rörande denna utvandring, som under de senare åren agt rum.
Nämnda trycksaker hafva expedierats till presterskapet i det sydliga Sveriges olika för- ' samlingar.
Dessutom har under året till de församlingar, hvarifrån utyandring i större utsträckning ännu pågår, en liten folkskrift, ~Attonde budet&gt;, blifvit afsiind.
Skriften utgick i en upplaga af .1,500 ex..
rån skilda håll.
En kurs i popultir kirurgi (s. k. samaritkurs) har för ett antal.
af 20-30 damer hållits p %, Fredrika-Brenier-Förbundets byrå.
iiiider en tid af 5 veckor, med tvenne lektioner i hvarje vecka, under ledning af Förbundets lärai-inna i fältskärskurs, fröken A. Sterky. '
5 Yärldsufsfällningen i Chicago.
Först i dessa dagar hafva ut- atallningsföreniålen återkommit till Sverige, och på den svenska dam- komiténs byrå äro många händer ater i flitig verksamhet för ordnande och afsandande till de respektive ägarinnorna af de många olikartade alstren af deras flit.
Med tillfredsställelse har damkomitén sett sina bemödanden krönta af framgång i det att bland 60 utstallare, 44 erhållit pris.
Dessutom torde diplom koinma att utdelas till med- arbeterskor, shsom riterskor, räfverskor, sömmerskor ni.
fl., hvilka .af arbetsgifvare, soin själfva erhållit pris, dartill anmälas.
i4nnu återsthr dock en uppgift: anskaffande af medel för afslii- tande af damkomiténs arbete, och för detta ändamkl har koniitén be- slutit, att i början af maj anordna en tombola, af hvilken inkomsten är afsedd dels att betala ännu ouppgjorda räkningar,dels att i öfrigt bestrida de utgifter, livilka komma att erfordras.
Det är ocksh goda förhoppningar, att den tillämnade tombolan skall blifva inbringande och sålunda en ny framgång att lägga till de mknga förut vunna.
/ röken Ellen Key) vår framstående författarinna och föreläserska, som nyligen besökt .Kristiania, där hon sned den största frarngåiig gif- gifvit en del förläsningar, höll ' mindagen den 16 dennes i Tetenskaps- akademiens hörsal ett föredrag öfver ett af de ämnen, hvarom hon talat i Norge.
Detta ämne behandlade a Sveriges modernaste författare^, med hvilket namn frk.
Key betecknar C.
L. Almqvist, denna genialiska, men oharmoniska diktarpersonlighet, i hvars lif och författarskap så många dunkla punkter förekomma, som hittills hvarkea hctns eller vår
tid ' niäktat tyda.
Key förmådde ej heller, trots sin kända VM- talighet och den värme och entusiasm, hvarmed Iion tydligen sökt att tränga till djupet d sitt ämne, ge full klarhet %t den bild hon ville skildra.
Att detta afven tycks.
vara den allinanna uppfattningen bland ihörarne, framgår otvetydigt af de m8ng.a olika onidömen som före- ' draget framkallat s % val har som i v %rt norska grannland.
Att Iiär ingå på en niirmare granskning af detsamma nekar oss utrymmet; med anledning af frk.
uppträdande i Norge tillåta vi oss dock yttra digra ord.
De i hög grad vilseledande och felaktiga uppgifter rörande den svenska föreläserskan, hvarined vissa Kristiania- blad serverat sina läsare, ha nämligen föranledt frk.
Key att .i den norska pressen införa ett » beriktigande % (detsamma har afven repro- ducerats i svenska tidningar) hvari hon rättar de beghgna misstagen, D % dessa emellertid genom sjiilfva sina öfverdrifter - de tillskrefvo frk.
Key allt som af betydenhet i Sverige under de senaste årtiondena uträttats af och för kvinnor - af ingen vare sig i Sverige eller Norge, som aldrig så litet är bekant med förliållandena kuunat tagas på allvar, borde en » dementi » från frk.
Keys sida näppeligen varit af nöden, allra.
ininst i den offensiva, i s&amp; väl ton som uttryck mindre värdiga forin,.
hvari den är .affattad.
* Stads fullmakf~evalen.
Genom komniunalförordningen af %r 186 2 erhöllo kvinnor,.
soin för öfrigt uppfylla lagstadgade villkor, kommunal rösträtt.
Enligt h e t s röstliingder är antalet kommunalt röstberatti-.
gade kvinnor i Stockholm f: n.
6,484.
Tillsammans .disponera dessa.
kvinnor 77,251 röster.
Allt sedan 1887, d&amp; fragan först upptogs af Förehingen för Gift Kvinnas .Eganderätt, liar s % väl naninda förening soni.
Fredrika- Bremer-Förbundet sökt verka för ett lifligare deltagande från kvinnor: nas sida i koininunala val.
Vid stadsfullmäktigevaleii i Stockholin den 16-21 sistl. mars företogo de begge föreningarna geinensamt följande.
htgärder: Ur röstlängerna afskrefvos namnen p % sanitliga röstberättigade kvinnor jämte det antal röster, som tillkom hvar och en.
Vidare ut- sändes till 1917 röstberättigade kvinnor cirkidär, livari de uppmanades att b.egagna sin rösträtt.