Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco lodet såsom porloafgift för tidningar och periodiska skrifter, hvilka genom postverkets försorg afgå; och lades Utskottets hemställan, rörande den af Herr Roos föreslagna stämpelafgift, lill haudlingarne, men fann Ridderskapet och Adeln lör godt bifalla såväl det, beträ (Ta tule storleken af tryckpapappersark gjorda förslag alt med elt halft ark må förslås eLt papper, hvars yta innehåller 11 qvadrat decimalfot eller 150 qvadratdecimaitum, dock med uteslutande af ordet ”decimal”, der del blifvit inlördl ordet ”fot”, som ock Utskottets hemställan, i afseende på beloppet af stämpelafgiften för tidningar, samt deremot afslå Utskottets tillstyrkande alt i Författningen må införas bestämdt .stadgande, att tidning, emot erläggande af nämnde stämpelafgift, åtnjuter portofrihet, hvarjemte det at Ltskotlet afgitna förslag lill förändrad lydelse af denna § bifölls, med följande rättelser: att i 1 mom. skulle uteslutas såväl ordet ”decimal”, der det förekommer emellan orden ”qvadrat” och ”löt”, sorn ock meningen:
Tid ningar, med sådan stämpel forsed de, äro från postporto-algift frie”; alf i 2 morn. nleslules orden ”Stals-Tidning eller”, samt att i 3 mom. ordet ”verket” utbytes emot orden ”skriften eller brochure»,” och slutligen benämningen Siats-Tidningen” utbytes emot ”Tost- och Inrikes Tidningarna”; 9 o, återremitterades, lill följd af gjorda anmärkningar, den tiel af Utskottets betänkande, sorn angår 11, 12, 13, 14 och 15 §§; 10:o, i fråga om 17 §, bifölls Utskottets Lillstyrkande, att stamphult papper icke må, vare sig till embetsverk eller embetsman, annat än mot borgen, på credit ullemnas, och afl de embetsverk och embetsman, sorn äfven i och för ulöfningen af embelet, till allmänheten föryttra stamphult papper, må derå åtnjuta vanlig försäljnings-provision; men afslogs Utskottets hemställan, att i författningen må återinföras stadgande om åliggande för 496 P rot.-Utdrag, den 4 Januari iS'45. domare, att vid ting och andre förrätlningsslällen vara försedde med stämpladt papper tili försäljning, och deremot uteslutas föreskriften, att de inom taxerings-districten utsedde charUe-sigillalae-försäljningsmän ovilkorligen höra, under pågående ting inom districlet, vid tingställena hålla allmänheten stämpladt papper tillhanda; ll:o, bifölls, att, på sätt Utskotlel tillstyrkt, Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anmälan och begäran i ämnet, hvarvid dock det af Utskottet begagnade ordet ”bestämmelse” borde utbytas emot ordet ”föreskrifter”; samt 12:o, remitterades till Bevillnings-Utskotlet, för att i sammanhang med de återremitterade delarne af ifrågavarande betänkande behandlas, ett nu af Friherre Paal? afgifvet anförande med förslag lill tillägg vid de, i afseende på befrielse från Charlae-SigillaUe-afgift för Testamenten, gällande stadganden, tillika med ett i anledning deraf afgifvet yttrande.
Pans tf.-Ståndet. S. D.
Föredrogs ånyo Banco-Utskottets memorial, N:o 37, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets betänkande, N:o 15, och utlåtandet, N:o 23:
Ståndet vidblef sitt fattade beslut, i afseende på benämningen Riksdaler Riksgäld, godkände voteringspropositionerna samt gillade i öfrigt hvad i memorialet, N:o 37, framstäldt blifvit. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvär s och Ekonomi-Utskottens memorial, N:o 4, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin; Utskottens yttrande, pag. 3, alt, då trenne Riks-Slånd beslutat att J:a och 2;a artiklarne af nu gällande Kongl. Förordning, hvilka innehålla sådana bestämmelser, att bevilluingsafgifternes belopp deraf icke är bero ende. skola intill nästa Riksdag gälla till efterrättelse, så och utan afseende å Bonde-Ståndets derifrån skiljaktiga, med Utskottens förslag till författning hufvudsakligen öfverensstämmande, beslut, lärer vid hvad, i omförmäldte hänseende, redan stadgadt är, få förblifva: Gillades.
Utskot - Prot.-Utdrag, den /f Januari 184d. 497 Utskottets anmälan, pag. 3, om ett i den af Utskotten uppgjorda tariff öfver pannerymdsafgiften influtet tryckfel, hvilket blifvit rälladt föranledde ingen åtgärd å Ståndets sida; Vidare förekom en under mom. l:o framställd voterings-proposition, som af Ståndet godkändes \
O ' A idkommande åter Utskottens, sid. 4, gjorda hemställan, att Ridderskapet och Adeln samt Préste-Ståndet måtte antaga Utskottens, af de öfriga Riks-Stånden godkända, förslag i afseende på förändrad lydelse af 26 § 2 morn., fann Preste-Ståndet för godt densamma för sin del bifalla, och kommer i följd häraf den under mom.
2:o framställda voterings-proposition att förfalla', Utskottens yttrande, pag. 4, rörande förslag lill 26 § sista moment, gillades; äfvensom Ståndet vid under mom. 3 föreslagna voterings-proposition lät bero; Hvad
Ulskolten i öfrigt i detta memorial yttrat och hemställt blef dels al
Ståndet godkändt, dels ansågs detsamma icke erfordra någon åtgärd.
S. D. Föredrogos ånyo och bi föllos Stats-Utskottet s utlåtanden: N:o 114, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående begrafnings- och öfrige kostnader, i och för Högstsalig Hans Maj;t Konung (larl XIV Johans dödliga frånfälle; samt N:o 115, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående kostnaderne i och för flans Maj-.ts och Dess Höga Gemåls kröning. S. D. Föredrogs Expeditions-Utskottets memorial, N:o 11, till Högloft.
Ridderskapet ocb Adeln i anledning af dess återremiss å skrifvelseförslaget, N
S. D. Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterades en af Comminister Hardin den 17 sistlidne Augusti väckt motion om en Gomités förordnande i hvarje stift, att reglera capellanernes löner och förmoner; jemte de i anledning deraf in pleno den 20 af samma månad afgifne anföranden.
Prot. 1845. 9 Sami. 63 498 Prot-Utdragj den 4 Januari 1845- Från Vällofl. Borgare-StIntot. S. D. Föredrogs Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- octi Ekonomi-Utskottens memorial, N:o 4, i anledning al Riks-Slåndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning at bränvin.
Utskottens yttrande, pag. 3, att då frenne Riks-Stånd:
Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden beslutat, att 1 och 2 Artiklarne af 1 ämnet nu gällande Kongl.
Förordning, hvilka innehålla sådana bestämmelser, att bevillnings-afgifternas belopp deraf icke är beroende, skola intill hästa Riksdag gälla till efterrättelse, så, och utan afseende å Bonde-Ståndets derifrån skiljagtiga, med Utskottens förslag till Författning hufvudsakligen öfverensstämmande beslut, lärer, vid hvad i omförmäldle hänseende redan stadgadt är, få förblifva: Gillades; 2:o. Anmälan, pag. 3, om ett i uppgjord tariff öfver pannerymds-afgift anmärkt tryckfels rättande:
Påkallade ej någon åtgärd, å Ståndets sida; 3:o.
Frenne föreslagna voterings-propositioner, äfvensom yttrandet, pag. 4, om Utskottens förslag till 26 §:s sisla moment: Godkändes; 4:o. Yttrandet, pag. 5, att Utskottens förslag, dels om uteslutning af .K) § uti nu gällande Författning, dels om ändringar i 32 och 33 §§ af 3 Artikeln och i 39 § af 4 Art. uti Författningen, liar blifvit ogilladt och kornme således att förfalla:
Dervid lät Ståndet bero; 5:o.
Yttrandet, i fråga om lydelsen af 1 mom. uti 40 § af Utskottens förslag: Gillades; Prut.-Utdrag, den 4 Januari 184$ 499 6:0.
Irenne framställningar, pag. 6:
Lades till Iiandlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens memorial: N:o 5, i anledning af Herr Gustafssons uti vackt motion, bland annat, gjorda framställning om sättet och vilkoren för controllstämpling af inkommande utländskt guld- och silfverarbete; och N:o 6, i anledning af Per Mattssons från Wester-Norrlands Länmotion, i afseende på Handels- och Sjöfarts-Tractaten med Ryssland.
S- D. Föredrogos å nyo Banco-Utskottets utlåtande och memorial:
N:o 34, i anledning af väckt fråga om afhjelpande af penningeför. lägenheten i allmänna rörelsen, m. m.; Första tillstyrkandet, pag. 7, bifölls, och den sednare hemställan, å samma pag., lades lill Iiandlingarne; N:o 35, i anledning af Bonden Jan Perssons i Guldsmedshyttan ansökning om eftergift af ränta å ett från Banco-disconten utgifvet lån:
Bifölls ; N:o 36, i anledning af Kongl. Majrls Nådiga Skrifvelse till Rikets .Ständer, angående åtgärder för ordnande af Rikets penningeväsende:
Bifölls; och N;o 37, med förslag lill sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets betänkande, N:o 15, och utlåtande, N:o 23 :
Ståndet vidblef sitt fattade beslut, i afseende på benämningen:
Riksdaler Curant, godkände de uppgjorda voteringsproposilionerna, samt gillade 3 öfrigt, hvad uti memorialet, N:o 37, framställes. S. D. Föredrogos å ny o Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets belänkanden och memorial: N:o 96, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den 29 Januari 1831, angående stämpling af tackjern; N;o 97, i anledning af väckt motion örn upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Juni 1843, angående kolmätningen inom Bergslagen 500 Prot.-Utdrag, den /f Januari 18 45.
N:o 100, i anledning af väckta motioner, angående befordringsförfattningarne för prester; N:o 101, i anledning åf väckt motion om bestämmande af vissa grunder för befordringarne inom Postverket; N:o 102, i anledning af väckt motion, angående Rikets Ständers underrättande om de åtgärder, som, i afseende på Folkskolorna, blifvit vidtagna; N:o 103, i anledning af väckta motioner om förordnande af en Comité, till granskning och ordnande af Rikets ekonomiska författningar; N:o 104, i anledning af väckt motion, i afseende å användandet af de, under namn af ”besparade Pastoralier,” till stiftens byggnads-cassor ingående medel; N:o 105, i anledning af väckt motion om beredande af lindring för allmogen i väghållnings-skyldigheien; N:o 106, i anledning af väckt motion derom, att förbudet mot fiskande med liärkla måtte upphäfvas; N
Med godkännande af memorialet, N;o 98, lade Ståndet betänkandet, IST:o 69, och nyssberörde memorial till handlingarne; och N:o 99, i anledning af väckt fråga om försäljning af Kronan tillhöriga oanvändbara persedlar och effecter:
Föredrogos å nyo Stats-Utskottets utlåtanden; N:o 99, angående ifrågaslälld öfverflyttning till Riksgälds-Contoret af befattningen med det till staden Wexiös återuppbyggande efter 1843 års eldsvåda beviljade allmänna låne-understöd:
Bifölls; N:o 100, i anledning af åtskilliga hysegareg j Wexiö underdåniga 911- Prat.-Utdrag , den.
4 Januari iSfo. 501 sökning om lindring i betalningsvilkoren för dem tilldelade byggnadslån:
Bifölls; N:o 101, i anledning af ifrågaställa förändringar uti föreskrifterna, angående liquidalions- och bokföringssäitet, m. m., af brandskadade släder beviljade byggnadslån:
Godkändes, med undantag af den vid slutet, pag. 15, gjorda hemställan, hvilken afslogs; N:o 102, i anledning af förre Commissarie!! i Riksgälds-Contoret A.
Vougts ansökning om befrielse ifrån en honom ådömd ersättnings-skyldighet: Godkändes; N:o 103, i anledning af väckt motion, rörande utdelningen af Just itire-Ombudsmannens embets-berätlelser: Bifölls; N:o 114, i anledning af Kongl.
Maj;ts Nåd iga Skrifvelse, angående begrafnings- och öfriga kostnader, i och för Högstsalig II. M. Konung Carl XIV Julians dödliga frånfälle: Godkändes-, N:o 115, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, angående kostuaderne, i och för Hans Maj:ls och Dess Höga Gemåls kröning: (jillades. S. D. F öredrogos å nyo Stats- samt B evilla inss-Utskotten s betänkanden:
N:o 19, i anledning af väckt motion om nedsättning i postporlo-afgilten:
Återremitterades-, N:o 20, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse oni restitution af bevillning, crlagd inom Neder-Calix socken af Norrbottens
Bifölls; N:o 21, i anledning af väckt motion, att de medel, som erfordras för Curhus-anstalterna, må af Stats-Verket utgå:
Bifölls. S. D. Föredrogos å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens utlåtanden; N:o 22, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Statistisk Central-bureau:
Återremitterades-, N:o 23, i anledning af väckt motion onj befrielse för jnyånarne i 502 Pi 'ot.-Utdragj den 4 Januari 1845- Wäddö församling af Stockholms
Län ifrån skyldigheten all uppföra och underhålla åtskilliga byggnader vid Grisslehamn posl-contor:
Bi fölte; N:0 24, i anledning af väckt motion om Insockne frälsehemmans i Bohus
Län befriande från rotering:
Bifölls; och N:o 25, i anledning af väckt fråga om indragning af de på Statens bekostnad underhållne stuterier:
Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskotlets belänkanden:
N:o 15, angående stämpling af spelkort samt afgitlen derför: Gillades; N:o 16, angående posthevillningen:
Återremitterades; och Ivo 17, i anledning af så väl Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående curhus-afgiftens fortfarande, som Riksdagsfullmägligen Per Jönssons från Christianstads Län i ämnet väckta moLion:
Utskottets hemställan, pag. 6, angående Curhus-afgiftens belopp, gillades: hvaremot betänkandet, i hvad det omfattar tillstyrkanden, pag. / och 8, återremitterades.
S. D. Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets betänkande, N:o 109, föredrogs lill afgörande, punktvis, på sätt som föijer:
Lo, att presterskapets aflöning mätte utgå i penningar, och genom Häradsskrifvare och Kronofogde uppbäras:
Utskottets afstyrkan bifölls; 2:o, angående utarrenderande af presterskapets boställen:
Bifölls; 3:o, angående väckt motion, att Comminister, under vissa uppgifna vilkor och omständigheter, borde tillerkännas rättighet lill någon andel af Kyrkoherdens löne-inkomster, hvilket förslag Utskottet afslyrkt: Återremitterades-, 4:o, angående Utskottets förslag, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t aflåta underdåniga skrifvelser i ändamål att befrämja dels conventioners uppgörande om .Cornministrars löne-rälligheter af församlingarne, dels att genom vänlig förening förmå desse alt bekosta nödige boställshus åt Prot.-Utdragj den 4 Januari 1845. 503.
Comminister, der sådane ej finnas eller vederlag derföre tillgodonjutes:
Af slogs-, 5m, angående förändrade stadganden om utgörande af likstol:
Ståndet biföll Utskottets i ämnet framställda förslag, med den re~ dactions-förändring, att Rikets Ständer böra bos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, med upphäfvande af 1681 års Förordning, jemte sedermera utkomne Författningar, angående likstol, måtte täckas i Nåder stadga, att, der ej serskild öfverenskommelse derom mellan Församlingarne och dess presterskap är träffad, likstolsafgift bör till pastor utgöras med iidels procent af den aflidnes behållna qvarlåtenskap enligt bouppteckning; dock att en dylik afgift aldrig må öfverstiga 50 Ridr B.co; 6
Utskottets afstyrkande bifölls; l-o, angående förändring i gällande föreskrifter om dels torpares och backstugu-siltares, dels gemenskapens af indeldta armeen och flottan dagsverksskyldighet till församlingens pastor:
Återremitterades; 8:o, angående Kyrkoherdes rätt till tionde af nybyggen och nyodlingar af förut icke bärande, oländig mark:
S. D. Föredrogos och biföllos följande Bcvillnings-Ut skottets på bordet hvilande belänkanden:
N:o 14, i anledning af väckt motion om uppbärande af en viss accis vid införsel till stad af bränvin eller en mot dylik accis svarande branvinsförsäljningsafgift; N:o 15, angående stämpling af spelkort, samt afgiften derför: och N:o 16, angående poslbe vinningen.
Slåndet följande Stats- och Bevillnings-Utskottens betänkanden och utlåtanden:
N:o 19, i anledning af väckt motion om nedsättning uti postporloafgifteu; N o 20, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse om restitution af bevillning, erlagd inom Neder-Calix socken af Norrbottens Län; 504 Prot.-Utdrag, den 8 Januari 1845.
N:o 21, i anledning af väckt motion, att de medel, som erfordras för Curhus-anstalterna, må af Stats-Verket utgå.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats- samt Allmänna Besvärsoclt Ekonomi-Utskottens utlåtanden: N:o 22, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Statistisk Central-bureau; och N:o 23, i anledning af väckt motion om befrielse för invånarne i Wäddö församling af Stockholms
Län från skyldigheten att uppföra och underhålla åtskilliga byggnader vid Grisslehamns post-conlor. S. D.
Föredrogs åter Constitutions-Vtskoltets utlåtande, N:o 19, till .Rikets Ständer, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändringar i 17, 22 och 24 §§ Regerings-Formen:
Återremitterades med följande af Ståndet såsom dess gemensamma tanka antagne anmärkningar, att ifrågavarande grundlagsändringar möjligen kunde, dels i en framtid medföra obegränsade Stats-utgifter, dels genom Högsta
Domaremagiens fördelning på serskilda divisioner, rubba den enhet i lagskipningen, som, i synnerhet uti sista inslancen, syntes vara af utomQrdentlig vigt att vårda.
Från Högv. Pueste-Ståndet.
S. D. Föredrogs Bevillnings-Utskottets betänkande, N;o 12, angående Tullbe villningen.
Härvid förekommo följande: Sid. 32, hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, att, med fästadt hufvudsakligt afseende å innehållet af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse af den 6 sistlidne Augusti, vidblifva grunderna för nu gällande Tulltaxa m. m.:
Ståndet, som beslutat att genomgå detta betänkande punktvis och i hela dess följd, fann, i afseende på detta tillstyrkande, någon dess åtgärd icke erforderlig; Sid. 33, Prot.-Utdrag, den 8 Januari 18 /i. 505 Sid. 33, iiade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer ville biträda Kongl. MajUs Nådiga framställning om bibehållande af nuvarande tullbeslämmeisel på spanmål till slutet af år 1847:
Denna hemställan blef af Ståndet godkänd med den förändring allena, att införselstullen å hvete borde höjas till 3 R:dr å tunnan; och gillade Ståndet för öfrigt hvad Utskottet i sammanhang härmed föreslagit, att Rikets Ständer ville medgifva, att den tullinkomst, sorn för utländsk spanmål under tiden inflyter, varder öfveriemnad till Kongl. Majlis disposition för att användas till undsättning åt inbyggare i de orter, sorn af miss vext hemsökas.
Vidare godkände Ståndet hvad Utskottet, sid. 33, ytterligare föreslagit, att Rikets Ständer ville, med erkännande af Kongl. Majus rätt, i afseende på förhuds utfärdande mot in- eller utförsel af varor, besluta, att älven å de artiklar, som fortfarande komma att förblifva förbudne, tullafgifter böra utsättas, för att icke, genom bristande tull bestämmelser, något band må läggas på Kongl. Majlis rätt, att förbuden upphäfva, och att i sådant afseende må antagas de eventueia bestämmelser, sorn af Rikets sist församlade Ständer å dessa artiklar stadgades.
Äfvenledes godkände Ståndet hvad Utskottet, sid. 34, hemställt, i afseende på Herrar Printzenskölds och Lundelii, Herr Gustafssons och Pehr Mattssons samt Herr iVordenanckars motioner.
Vidare föredrogos de artiklar, för hvilka Kongl. Maj:t under den sedan tulltaxans utfärdande förflutna tid, enligt utfärdade Kungörelser och •Circulär-bref, stadgat förändrade tuJlhestämmelser; och förekom härvid ingen annan anmärkning, än att Ståndet vid det, efter artikeln jernspik, sid. 37, förekommande stadgande:
U//7 annan samt allt Minujactur- och Handtverkssniide, ej specificeradt, med 3a så. värde och 8 sk. införselstull per skålpund, ansåg den förändring böra ega rum, att tullvärdet höjes till 3 ll:dr samt införsels tullen till 1 R:dr per skålpund.
Beträffande dernäst Utskottets, i anledning af motioner, som innefatta yrkanden om borttagande af ulförsel-afgifler, sid. 39, framställda förslag om dessa algifters upphörande för vissa der uppräknade artiklar, fann Ståndet lör godt detta förslag gilla.
Prot. 1845. 9 SamL 64 506 Prot.-Utdraga den 8 Januari 1845.
Och vidkommande de förändringar, som Ulskottet å samma sida och följande funnit sig, vid de i alphabetisk ordning uppräknade artiklar böra föreslå, dels för att lemna behörigt afseende åt de i andra motioner gjorda framställningar och dels för vinnande af mera säkerhet vid tullbehandlingen genom utbyte af förtullningssättet efter värde mot bestämdt afgiftsbelopp, så förekommo dervid följande anmärkningar: Yid Art.
Bark, Ek-, beslöt Ståndet, med afslag af Utskottets förslag till nedsättning, att nuvarande tull bör bibehållas; Art.
Bleckslagare-arbeten, Broderade arbeten och Böcker: Aterremittcirades ; Yid Art.
Strömming, fann Ståndet för godt besluta alt, med med afslag af Utskottets ifrågaställde förhöjning i införselslullen, denna må varda bibehållen vid det i nuvarande Tull-taxa bestämda belopp; Art.
Glas. andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade, m. rn.
I afseende härpå ansåg Ståndet skäligt, att införselslullen höjes till 16 sk. för skålpundet; Hvad angår Utskottets tillstyrkande, sid. 46, alt Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t göra underdånig anhållan, att af tack- och barlastjern måtte under loppet af nu gående år få utföras 50,000 Skeppund, så, och enär Ståndet redan förut bifallit Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets betänkande, N:o 95, som afslvrker export af tackjern, och, frågan härom således vore af Ståndet besvarad, kunde Utskottets ifrågavarande tillstyrkande icke till någon vidare pröfning förekomma, ulan ansågs vara, genom
Ståndets öfver sistberörde betänkande fattade beslut, afgjordt.
Beträffande sista rubriken under gjutet jern nemligen ”allt annat gjutet arbete, ej specificeradl”, som för närvarande förtullas efter värde med 25 procent derå vid införsel, hade Utskottet, med bibehållande af sagde förlullningssält, trott införsel-afgiften skäligen böra höjas till 331 procent.
Men som Ståndet, i afseende på förtullningssättet ansåg de under denna rubrik förekommande varor böra sättas till likhet med hvad för manufactur- och handtverks-smide blifvit besluladl, så fann Ståndet för godt att, med ogillande af Utskottets förslag i denna del, bestämma, att ifrågavarande rubrik, allt annat gjutet arbete, ej specificeradt, må sältas till ett medelvärde af 3 R.dr med en införselslull af 1 R:dr per skålpund ; Prot.-Utdrag, den 8 Januari 1845. 507 Art.
Återremitterades, i sammanhang med Art.
Broderade arbeten, för vinnande af ändring i redactionen; Art.
Lackerade arbeten och Papparbeten:
A ter rem itterades; Vid Litt.
P. beslöt Ståndet i öfrigt, att Utskottets uppmärksamhet skulle fästas på en i Tull-taxan förekommande artikel, nemligen Papperstapeter, med anmodan till Utskottet att i öfvervägande taga, huruvida icke å nämnde artikel kunde föreslås en förhöjd lämplig införselstull; Art.
Stål-arbeten, ej specificerade:
I afseende på denna Art. beslöt Ståndet, att de derunder förekommande varor, i likhet med hvad för manufactur- och handtverks-smide samt allt annat gjutet jernarbete, ej specificeradtj blifvit bestämdt, skulle förhöjas till ett tullvärde af 3 R:dr med derå åsatt införselstull af 1 R:dr per skålpund; Vid Litt.
S. anmärktes, att, i afseende på Art.
Svafvelsyra, som i Tulltaxan finnes upptagen, någon förändring af Utskottet icke blifvit föreslagen, med anledning hvaraf och på grund af gjorda anmäkningar betänkandet i detta hänseende återremitterades; Art.
Ull:
Med ogillande af Utskottets förslag till fastställande af olika lullbeslämmelser för olika ullsorter, beslöt Ståndet, att en medel-tull af 6 sk. skulle utsättas för införsel af alla ullsorter, af hvad slag och beskaffenhet de vara må, och ansågs till följd häraf Utskottets hemställan, sid. 54, att förtullning af grof och medelfin ull fortfarande bör vara inskränkt till vissa släder, haf va förfallit', Art.
Halfylle eller af Ull, rn. m. : A ter remitterades; Vid Utskottets, sid. 56, framställda anmälan, att Utskottet icke funnit skäl föreslå förändrade stadganden för credit-upplaget, gjordes anmärkningar, lill följd hvaraf betänkandet i denna del återremitterades.
508 Prot.-Utdrag, den 8 Januari i845- T alita xe-un der rättelserna.
Vid Utskottets, sid. 58, gjorda förslag, i afseende på 18 §, framställdes anmärkningar, på grund hvaraf förslaget återremitterades; Hvad Utskottet, i öfriga, här icke vidrörda, delar af betänkandet föreslagit, yttrat och hemställt, blef af Ståndet godkära/t.
Slutligen och med anledning af i Ståndet nu framställda anmärkningar, dels att å Art. jernkettingar, i afseende hvarpå Utskottet icke föreslagit någon förändring, borde, i anseende tili närvarande eoujuncturer, åsättas en förhöjd införselstull af 12 R:dr 24 sk., dels ock att bomullsväfnader, sorn innehålla mindre än 88 trådar på tummen blifvit till införsel medgifna, blef betänkandet äfven i dessa hänseenden ulerremitteradt.
O 7 Från Heder v. Bonde-Ståndet.