Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid hvilket förhållande, och med åberopande af de skäl Rikets Ständers ofvannämnde underdåniga skrifvelse innehåller, Rikets Ständer, för att söka tillvägabringa ett sådant slutligt afgörande af denna fråga, som kan betaga ifrågavarande menighet hvarje anledning till klagan öfver rubbning uti egande besittningsrätt, skolat, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att en allmän undersökning, rörande de så kallade Kyrkohemmanen i Halland måtte verkställas, hvarigenom på en gång kunde utredas och urskiljas, om och hvilka af dessa hemman tillhöra E. K. M. och Kronan samt böra med åboer af Kronan förses, eller äro af den beskaffenhet, att Kyrkorne till dem hafva egande rätt och lagligen kunna dem bortstädja; om utgången af hvilken undersökning Rikets Ständer utbedja sig att vid nästa Riksdag från E. K.
M. få emottaga underrättelse.
Och som hos Rikets Ständer tillika blifvit anmäldt, att åboerne å ifrågavarande hemman, lika med innehafvarne af Kronoskattehemman, utgöra allmänna onera jemte de för hemmanen fastställda arrenden, och hvilket skall förorsaka den nödställda och tryckande belägenhet, hvari desse åboer nu skola sig befinna; få till E. K. M.
Rikets Ständer frambära den underdåniga anhållan, att, i händelse E. K.
M. icke skulle i Nåder bifalla, att nyssberörde undersökning må för sig gå, E. K.
M. då täcktes å nästinfallande Riksdag i Nåder framlägga för Rikets Ständer förslag till den lindring i onera för de Halländska Kyrkohemmans-åboerne, hvartill omständigheterne kunna föranleda.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den io November 1834- Expeditions-TJtskollets Förslag till lind.
Skrifvelse IV.o iq3. N:o ig3.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Nov. 1834- Preste-Ståndet den 10 — — Borgare-Ståndet den 10 — •— Bonde-Ståndet den io — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , i anledning af Kon«l. Ma jäs Nådiga Proposition, angående rotefriket för Capellans-boställen, befrielse från öfverrotering för en del hemman inom Jönköpings och Kronobergs
Län, samt vacanceafgift för icke prcesterad rotering in natura.
(Stats- och Oecon.-Utsk. N:o 3o.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid sista Riksdag hos E. K. M. i underd. anhållit, att, vid pröfning af den på Rikets Ständers tillstyrkan förrättade jemkning i 1811 års extra rotering jemte den i sammanhang dermed af Roterings-Commissionerne föreslagne tillökning i ständiga knektehållefc af hittills oroterad jord af Skatte-, Krono- och Frälse-natur, sådana åtgärder måtte i Nåder föreslås, hvarigenom dels roterade Capellans-boställen kunde, utan afseende på deras hemmantal, befrias från roteringshesväret, antingen genom detsammas flyttning på andre hemman, eller ock, der närbelägna hemman saknades, medelst anvisande åt Capellanerne af lämpligt vederlag i penningar af den rotefrihets-afgift, som borde erläggas af sådana mindre hemmansdelar, hvilkas spridda läge utgjorde hinder för deras indelning i ordinarie rotering, dels ock, efter undersökning om befogenheten af den hos Rikets Ständer förda klagan öfver åtskillige hemmans öfverrotering i Jönköpings
Län år 181 r, en så beskaffad klagan kunde afhjelpas utan minskning i knektehållets numeraire; så har E. K. M. uti Dess, till Rikets Ständer den 18 Januarii innevarande år rörande omförmälde ämnen, aflåtne Nådiga Proposition hufvudsakligen i Nåder upplyst och yttrat; att, enligt Roterings-Verken , circa 265 Capellans-boställen blifvit hos Rolerings-Comiteerne anmälde såsom med ordinarie rotering ännu besvärade, och att, från 23g af dem, roteringen, jemlikt Kongl.
Brefvet den g November 1826, blifvit, utan afseende å boställenas hemmantal, af Coraiterade förslagsvis flyttade på åtskillige oroterade hemman, dervid likväl roteringen från 54 boställen transporterats på sådane hem - 352 Expeditions-Utskottets Förslag lill urul Skrivelse N-0 1§3. man, som, af ålder deltagande i ständig rotering för mindre hemmantal, än jordeböckerne utvisa, af Comiterade ansetts vara förvissa mindre delar oroterade; hvaremot för vid pass 26 Capellans-boställen tjenlige hemman för roterings-flyttningen saknats; att den sålunda föreslagna roterings-flytlning blifvit af E. K. M. i Nåder gillad och fastställd, utom dels för några* få boställen, för hvilka flyttningen, såsom öfverklagad, berodde på E. K.
M;s ytterligare Nådiga pröfning, dels ock för de boställen, som fått roteringen flyttad på redan af ålder till fullo roterade hemman, hvilka E. K.
M. ansett icke böra med tillökt roterings-besvär betungas; att då, till undvikande af minskning i ständiga knektehållets numeraire, roterings-skyldigbeten måste än vidare fullgöras, ej mindre af de Capellans-boställen, från hvilka roteringsflyttningen ej kunnat ega rum, i brist på närbelägne oroterade hemman, än af de enahanda boställen, som fått berörde skyldighet transporterad på hemman, hvilka redan af ålder äro fullt roteraae; men alla Capellan r voro till lika förmon af rotefrihet berättigade, E. K. M. funnit, lika med Rikets Ständer, att de i ständiga knektehållet än vidare qvarblifvande
Capellans-boställen borde åtnjuta ett deras roterings-kostnad motsvarande vederlag, och att ofvan omförmälde rotefrihets-afgift så mycket hellre borde dertill användas, som derigenom afbjelptes alla rolerings-tvister Församlingarne och deras Lärare emellan, utan att deraf orsakades någon minskning i gamla knektehållet eller tillskyndades Staten annan ny utgift, än sådan, sorn af serskild inkomst betäcktes; att, i afseende å beloppet af denna rotefrihets-afgift, hvilken borde utgöras af ordinarie rotering underkastade, men i sådan rotering icke indelta hemman och lägenheter, E. K. M. funnit, att, enär de i knektehållet qvarstående Capellans-boslällens hela kostnad för roleringsbesväret borde godtgörcs till fullo af de hemman, som för aflägsenhetens skull, eller annan orsak, undslippa öfvertagandet in natura af samma besvär, borde alla sådana hemman icke, såsom hittills, erlägga rotefrihetsbevillning blott med 12 R:dr för helt hemman, enligt i83o års Bevillnings-Förordning, utan betala sådan vacance-afgift, som motsvarade knekte-besväret, efter de i hvarje Län gällande roteringsgrunder; och skulle detta belopp, såsom Länen emellan olika och föränderligt, vid markegångssättningarne specificeras och uträknas, samt i Taxorne årligen utsättas; anseende É. K.
M. en sådan förhöjd rotefrihets-afgift desto mera billig, sorn ali jord Expedilions-TJiskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 1$3.
353 jord af lika natur, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, borde draga lika besvär, saint all oroterad jord af kronoskatte- och frälse-natur, enligt Rikets Ständers beslut, borde vara till knekte- och båtsmanshåll indelad; samt alt, beträffande förd klagan öfver den åtskillige hemman i Jönköpings
Län påförde öfverrotering, förhållandet dermed vore sådant, att hemmanen i berörde
Län år 1811 roterats mera efter mantalen, än efter hemmanens beskaffenhet, äfvensom att, enär i gamla Roterings-Verken en mängd hemman funnos upptagne i rotar för mindre mantal, än Jordeboken utvisade, desse hemman påförts serskild extra rotering förvissa såsom oroterade ansedde delar; i anledning hvaraf och då, både af gamla Roterings-Verken och af hällne besigtningar på hemmanen, befunnits, att alla af ålder roterade hemman voro fullt roterade, väl icke alltid efter Jordeboks-maritalen, dock efter beskaffenheten, 1826 års Comiterade uteslutit och från ytterligare rotering befriat sådane hemman, som, ehuru deltagande i gamla knektehållel, år 1811 undergått serskild extra rotering; men som alla sådana dubbelt roterade hemman icke kunde a£ nämnde befrielse komma i åtnjutande, af orsak, att Kammar-Collegium under tiden, genom flere laga kraftvunna beslut, ålagt en del af dem, att, i stället för extra rotering, öfvertaga ständig rotering från 42 Capellans-boställen, voro egarne af berörde hemman ännu med öfverrotering betungade; vid hvilket förhållande E. K. M., som funnit undersökning nödig, huruvida den, berörde hemman påförda, tillökta rotering icke kunde öfverflyttas på andre oroterade och närbelägne hemman, derjemte ansett, om en sådan flyttning icke vöre verkställbar, jordegare böra för öfverroteringen njuta enahanda vederlag af ofvannämnde vacanceafgift, som för Capelianer föreslagits, dertill ett färre antal lägenheter i Kronobergs
Län, som blifvit på lika sätt med dubbel rotering belastade, jemväl voro berättigade.
Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och alldenstund de serskilde förslag, som i E. K. M:s Nådiga Proposition innefattas, dels öfverensstämma med Rikets Ständers å förra Riksdagen fattade beslut, angående Capellans-boställens skiljande från roterings-besväret och åtskillige hemmans befrielse från öfverrotering, dels i afseende på sättet för afhjelpande af desse olägenheter, efter Rikets Ständers öfvertygelse, anvisa de enda tjenliga utvägar, som för ä Bih. till R.
Prot. 1834* 10 Sami. 1 Afd. 45 354 Expeditions-Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse N.o 193. damålens ernående äro att tillgå; fördenskull och då egärne af sådane öfverroterade hemman, hvilka från Capellans-boställen fått sig ålagd ständig rotering, som icke kan på andra hemman öfverflyttas, sakna skäl till klagan, när de för denna rotering, som tillkommit i följd af Kammar-Collegii laga kraflvunne beslut, blifva, på sätt E. K. M. i Nåder föreslagit, fullt ersatte; hafva Rikets Ständer, med antagande af hvad E. K. M:s Nådiga Proposition innehåller, för deras del beslutit; att ej mindre alla de Capellans-boställen i Riket, som, antingen i brist af närbelägne oroterade hemman, måste qvarstå i roleringen, eller, som fått 10- teringen år 1826 orätt förflyttad på hemman, som redan af ålder äro roterade till fullo, än ock de i gammal rotering förut deltagande hemman i Jönköpings och Kronobergs
Län, hvilka, genom laga kraftvunne beslut, i senare lider fått en del Capellans-boställens rotering på sig flyttad, utan att denna rotering befinnes kunna af arn ra oroterade hemman öfvertagas, må, med förbindelse att roterings-skydi heten nu och framgent fullgöra, undfå en roteringskostnaden motsva"ande ersättning eller vederlag af vacance-afgilten för jord, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke presterar rotering in natura, samt att för ali sådan jord denna afgift må, i stället för den hittills bestämda bevillningen för rotefriheten, erläggas till Rikets Försvars-Verk med en vacance-afgift, som är roterings-besväret fullt motsvarande, och vid markegångs-sättningarne, efter i hvarje Län gällande roteringsgrunder, specificeras och i Taxorne årligen utsättas.
Hvilket Rikets Ständer, såsom svar å E. K.
Mts högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 10 November 1834* Expeditions-Utskottcls Förslag till und.
Skrifvelse N.o 355 N:o ip4- Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 10 Nor. 1834- Presle-Ståndet de<n io — — Borgare-Slåndet den 10 — — Bonde-Ståndet den io — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljandet af ett Creditiv för bestridandet af de kostnader, som. genom Chöler a far soten föranledas. fStats-Utsk.
N:ris 266 & 294> S. A. K.
Sedan af det mindre Creditivet, den ena hälften, eller en half million R:dr, hvilken Rikets sist församlade Ständer beviljat för andra angelägna ändamål, än Rikets försvar, till största delen medlagits af de kostnader, som varit en följd dels af vidtagna anstalter lill Cholerafarsotens afhållande från Riket och dels af sjukdomens utbrott inom landet, samt nödige medel nu erfordras till de utgifter, hvilka uti 43 §. af E. K. M:s Nådiga Kungörelse af den 12 Nov. 1831 omförmälas, eller till Läkares rese- och underhållskostnader utom station, läkemedel åt fattiga sjuke, hvilka äro 0- förmögne att desamma sjelfve betala, samt kostnaderne för de å kusterne vidtagne quarantainesanstalter, hvilka ej af quarantainesafgifterne kunna fyllas, och för militaire-bevakningsåtgärder till sjös och lands, hvartill kommer, att från de orter, hvarest sjukdomen redan härjat, understöd af allmänna medel blifvit hos E. K. M. begärda för att upprätthålla sjukvården och en vidsträcktare fattigförsörjning; så och då desse omständigheter ännu äro blott för få orter kända, men behofvet att erhålla hastiga förskott, om farsoten ytterligare tilltager, skall utan tvifvel än vidare ökas; har E. K. M, uli Nådig Proposition den 2 sisth Sept., af Rikets Ständer äskat ett Creditiv af 5oo,ooo R:dr Banco, att efter behofvet för Cholerafarsoten begagnas, dels till Statsutgifter, emot vanlig redovisning, dels åt menigheter såsom förskott, hvilka de, efter sina tillgångar, borde återbetala innan nästa Riksdag, då Rikets Ständer, i händelse af vederbörandes oförmåga dertill, blefve i tillfälle att pröfva i hvad mon ytterligare anstånd elier afskrifning roå kunna vissa orter beviljas.
Och som Rikets Ständer, vid pröfning häraf, ansett det följa af nämnde farsots allmännare spridande i Riket, att medel erfordras, ej mindre till bestridande af vissa utgifter, som af Staten böra bekostas, än ock till förskott åt 356 Expeditions-Utskollets Förslag till und.
N-o it)5. serskilda menigheter, i afseende på de kostnader de måste vidkännas; hafva Rikets Ständer funnit godt att, för aila af E. K.
M. uti högstberörde Nådiga Proposition upptagne ändamål, anvisa ett serskildt Crediliv af 5oo,ooo R:dr, alt från Riksgälds-Contoret utgå i den mon E. K.
M finner sådant nödigt, likväl med förbehåll, att icke något af samma Creditiv må utbetalas för andre, inrikes orter emellan tillvägabragte quarantaineseller spärrnings-anstalter, än sådana, som antingen tillkommit till följd af E. K.
M:s eller Dess Quarantaines-Commissions speciela föreskrifter, eller ock, utan Communernes begäran, blifvit vidtagne af E. K. M:s Befallningshafvande, på grund af /|3 §. i E. K. M:s Nådiga Kungörelse den la November 1831; och få Rikets Ständer i underd. anhålla, att, öfver hvad af dessa Creditivmedel disponeras, serskild redogörelse måtte upprättas och till Rikets Ständers eller deras Revisorers granskning aflemnas.
I afseende åter på sättet för återbetalning af de utaf detta Creditiv till menigheter förskjutne medel, hafva Rikets Ständer beslutit, att en sådan återbetalning bör ske senast innan slutet af år i838, samt att fråga om afskrifning utaf de medel, hvilka, till följd af hos vederbörande uppkommen oförmåga, icke kunna återbetalas, bör till pröfning företagas vid den Riksdag, som näst efter berörde tidpunkt inträffar.
Hvilket allt Rikets Ständer, till svar å Eder Kongl. Majis högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den io November 1834- N:o 195.
Uppläst och återrerailteradt hos Ridd. och Adeln den 10 Nov. i834*). godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Dec. 1834* Preste-Slåndet den 17 Nov. — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 17 — -r Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående åtskilliga ändringar i Kongl. Förordningen den uf Augusti i8i3, om fylleri och dryckenskap.
N:o iSy.) S. A. K. Rikets Ständer, som instämma uti de grunder, hvilka af Rikets vid *) Se Exp.-Utsk.
Expcditions-TJtskottets Förtlag till und.
Skrifvelse N-o ig5. sista Riksdag församlade Ständer uti underd. skrifvelse den i Mars i83o blifvit anförda, i afseende på då i underd. föreslagne ändringar uti Kongl. Förordningen af den 24 Aug. 18i3, om fylleri och dryckenskap, hafva dock ansett någon förändring uti det tillika aflemnade förslaget till Författning i ämnet erfordras vid följande §§. 1 §•
Då Arbetsinrättningar eller Correctionshus endast på få ställen inom Riket äro anlagde, och personer, dömde att undergå fängelsestraff för fylleri, måste ofta från aflägse orter dit transporteras, hvarigenom det allmänna tillskyndas betydliga utgifter, som kunde undvikas, derest så beskaffade fängelsestraff finge vid något närmare beläget Kronohäkte verkställas; få Rikets Ständer i underd. föreslå, att andra punkten i 1 mom. af denna §. måtte förändras till följande lydelse: — — — Beträdes någon femte gången, eller oftare, med fylleri, marde hållen till arbete ett halft år ä Fästning, Länshäkte, Arbetsinrättning eller Correctionshus; hvilketdera som lämpligast ske kan. 2 §•
Då F,mbets- och Tjenstemans embetsvärdighet
Och medborgerliga anseende nedsättes derigenom, att han under tjenstens utöfning visar sig af starka drycker öfverlastad; synes det utmärka en nog stor efterlåtenhet vid detta slags missbruk af Embetet, om sådant första gången skulle få aflöpa med böter, samt om två varningsgrader för återfall skulle ega rum; hvadan, och då Rikets Ständer anse, att den, hvilken en gång gjort sig skyldig i detta afseende, icke bör ega grundade anspråk på Lagens undseende, om han å nyo sig förser; samt att suspension tillika med böter i förra händelsen, och Embetets eller Tjenstens förlust i den senare, innefatta en mera lämplig bestraffning; hafva Rikets Ständer skolat, i öfverensstämmelse härmed, i underd. föreslå, att 2 mom. i denna §. måtte ändras till följande innehåll:
Är någon annan vid förrättande af Kongl.
Maj:ts och Kronans tjenst drucken, bote första gången 6 R:dr 32 sk., blijve ock från tjensten skiljd på viss tid, ifrån en månad till ett år, efter omständigheterne.
Sker det andra gången, varde han för alltid från tjensten afsatt. 3 §.
För att tydligare utmärka, att serskildt ansvar för fylleri i alla hän - 358 Expedilions-Utskotlets Förslag till lind.
Skrifvelse N:0 ig6. delser eger rum, då brott under sådant tillstånd föröfvas, föreslå Rikets Ständer i underd., att början af denna §. må erhålla en sådan lydelse:
Begär någor brott i fylleri å allmänt ställe eller annorstädes> må hans tillstånd ej lända honom till ursäkt, utan skall han, jemte ansvar efter denna Förordnings vara —. — — Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm dgn 17 November 1834* N:o 196.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Nor. 1834.
Preste-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståridet den 17 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > angående utsättande af viss dag till Rikdagens af slutande. S. A. K.
Då med afgörandet af Riksdags-göromålen så vida fortgått, ått Rikets Ständer förmoda, alt hvad deraf ännu kan återstå bör genom arbetsamhet knnna bringas till slut under den tid, som ännu är att påräkna före instundande Julhögtid, samt då det otvifvelaktigt instämmer med Nationens enhälliga önskar, att, till minskning i de dryga och för flere uiedborgare-classer högst kännbara Riksdags-kostnaderne, Riksdagen, så snart som möjligt, må slutas, äfven om dervid mindre vigtiga mål och ärenden skola blifva efterliggande, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla, det E. K. M. i Nåder täcktes utsätta afslutandet af nuvarande Riksmöte till någon dag emellan den 15 nästinstundande December och Jul.
Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 17 November 1834- Expeditions-Uiskottets Forslag till und.
Skrifvelse N.-o fqj. N;o 197.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 17 Nov. 1834.
Preste-Slåndet den 17 — Börgare-Ståndet den 17 — Bonde-Ståndet den 17 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående rättighet för parter att återbekomma deras till Domstol ingifna handlingar. (Xag-Utsk.
N:ris 8 & 140.) S. A. K.
I anledning af gjord framställning hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet på den olikhet, som vid Domstolarne eger rum derutinnan, att parter vanligen återfå från Kämners-Rätt, Härads-Rätt och LagmansRätt deras i original dit ingifna handlingar, men icke från RådslufvuRätter i mål, der dessa utgöra andra instanlien, eller från Hof-Rätter och Öfver-Rälter; och som Rikets Ständer finna billigheten deraf, att, så vidt med bibehållande af nödig säkerhet och ordning kan förenas, part må kostnadsfritt återbekomma sina till Domstol ingifna rättegångs-handlingar, hvarvid Rikets Ständer dock, med afseende dels å andra partens stundom derunder beroende rätt, dels ock å skyldigheten för Hof- och Öfver-Rätter, alt, i mål, som derifrån till E. K. M. fullföljas, insända emottagna handlingar, anse vissa undantag och inskränkningar böra vid ifrågavarande tillåtelse fästas; hafva Rikets Ständer, som tro nödig öfverensstämmelse uti Lagstiftningen påkalla, att föreskrifterne jemväl till Justitice-Revisionen utsträckas, härmed skolat hosE.
K- M. i underdånighet föreslå följande stadgande: att part skall vara berättigad att — ifrån Rådstufvu-Rält, så snart samma Rätt, genom dom eller utslag antingen hufvudsakligen pröfvat der anhängigt mål eller annorledes skiljt detsamma ifrån sig, men uti Concursmål ej förrän domen vunnit laga kraft: ifrån Hof-Rätt eller annan Öfver-Rätt, sedan uti derstädes anhängigt mål dom eller utslag af omförmälde beskaffenhet fallit och laga kraft derå kommit, samt från Justitia>
Revisionen uti derstädes bevakadt och afgjordt mål, äfvensom från Executions-säte, i ärende, sam de varit anhängigt, —kostnadsfritt återfå de af samma part ingifne protocoll, utslag och andra handlingar af sådan beskaffenhet, att hufvudskrift dertill hos vederbörande embetsmyndighet finnes att tillgå; ankommande på vederbörande Domstol eller Executor 36o Expedilions-Utskotlets Förslag till Ulld.
N.-o 198- alt pröfva, huruvida andra handlingar, än de nu omförmälde, måga, uppå partens begäran, honom återställas eller icke, samt, i förra fallet, huruvida återlemnandet må ske emot bevittnad afskrift, eller derförutan.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 November 1834- N:o 198.
Uppläst och godkundt hos Ridd. och Adeln den 17 Nov. 1834- Preste-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 — — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, i fråga om tiden för uppsägning af ränte-hö inom Södermanlands
Län, att in natura levereras.
N:o 3a} S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om en förändrad tid för uppsägning att in natura leverera det, såsom räntepersedel i Jordeboken för en del af födermanlands
Län, upptagna hö; och som Rikets Ständer anse det åsy tade ändamålet eller undanröjand et af de förmen ta olägenheter, som för närvarande skola för räntegifvare uppstå derigenom, att nämnde ränte-hö, först vid Thomasmässan af räntetagaren till leverering in natura uppsäges, bäst kunna vinnas genom ömsesidiga öfverenskommelser emellan räntetagare och räntegifvare, på sätt som å vissa andra orter skall ega rum, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M. i Nåder täcktes anbefalla Dess Befallningshafvande i Södermanland, att söka, genom Contracts upprättande emellan räntegifvare ecb räntetagare, tillvägabringa den förändring i uppsägningstiden för leverering af räntehöet in natura inom nämnde Län, som kan finnas lämplig och med båda Contrahenternes rätt och bästa öfverensstämmande.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 November 1834.
N:o Expedilions-UtskotlelsFörslag tifl und.
Skrifvelse N.O 199.
N;o 199.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Rov.. i83.
Preste-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 ■— — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förbud emot utmätnings verkställande af annan Länsman, än den, som är anställd i det district, hvarest utmätningen sker. (XagUtsk.
N:ris 46 och i430 S. A. K.
Med afseende å den, vid innevarande Riksmöte, förda klagan deröfver, att andre än närmast boende Länsmän ofta skola utan skäl beordras att verkställa utmätnings-förrättningar, hvarigenom gäldenärer betungas med onödiga, af sådan orsak härrörande kostnader; hafva Rikets Ständer, till förekommande deraf, skolat hos E. K. M. i underdånighet föreslå det stadgande, att, derest Kronofogde låter förrätta utmätning genom annan Länsman, än den, som år anställd i districtet, der utmätningen sker, gäldenären likväl icke bör vidkännas högre kostnader, än som skulle uppkomma, om utmätningen verkställdes af Länsmannen i districtet.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 November i834- N:o 200.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Nov. 1834.
Prtste-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 17 •— — Bonde-Ståndet den 17 — — Rikets Ständers Underdåniga Skrifvelse, angående vilkorliga utmätnings- resolutioner (Lag-Ulsk.
N;ris 47 och 142.) S. A. K.
Under förmälan, det E. K. M:s Befallningshafvande plägade, utan Dih. till R. ät.
Prot. l834- 10 Sami. t Afd. 362 Expeditions-Ulskottets Förslag