Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. måtte täckas i Kader förständiga Dess Befallningshafvande, att årligen, vid Markegångs-taxans utfärdande, genom en dervid fogad Kungörelse, såsom i afseende på Mantalsskrifningarne sker, meddela vederbörande nödig upplysning och föreskrift, om allt hvad som rörer Spannemålens uppsägning, så väl i afseende pa tiden, som öfrige omständigheter.
IJnderdåniga Skrifv d serl j 8 \ N:o 338.
Uppl,!
Ölgödk, hos Ridd. o. Ad. d. 19 Novil8»Sl Preste-Ståndet d. 19 — — Borgare-Ståndet d. 19 — — Bonde-Ståndet d. ao — — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, rörande åtskilliga förändringar i Brottrnuls-hagarne, 6. A. K.
Då hos Riksens Ständer åtskilliga förslag; med hänsigt till den tilltagande mängden och grof heten af brott, särdeles emot egande-rätten, blifvit framställde, till förändring af nu gällande Brottmåls-Lagar, i hvad de röra, så väl straffbestämmelserne, som rättegångs-sättet och former-1 ne för bevisningen, hafva Riksens Ständer, i hvilkas tanka detta öfverklagade onda bör härledas, dels från senare tiders Oeconomiska förhål-! landen och beskaffenheten af LandetsPolice-Lagar, dels från bristen på tjenliga uppfostringsanstalten för den lägre och fattigare folkclassen,’ dels ock från Strafflagens egen natur och fän— gelsernes felagtiga inrättning, väl funnit, att den förändring i dessa hänseenden, hvars vigt och nödvändighet Riksens Ständer insett, bör sträcka sig till det hela af Brottmåls-Lagen och icke blott till vissa afskilda delar deraf; men Riksens Ständer hafva tillika öfvervägat, att öfvergången till ett annat Systéme för bestraffningen, hvilket, då Underdåniga Skrifvelser.
Straffens skärpning, efter Riksens Ständers tanka, icke skulle motsvara ändamålet, tvärtom skulle gå ut på mildring af straffbéstämmelserne, icke för närvarande torde kunna verkställas i an. seende till de hinder, som af fängelsernes och de allmänna Arbets- och Tukthusens beskaffenhet möta för tillämpningen af en i sådant afseende förändrad Straff-Lag, Likväl hafva följande omständigheter förekommit, hvaruti Riksens Ständer ansett förändring kunna beredas, utan rubbning af sjelfva grunderne för Brottmåls-Lagstiftningen och utan skada för den reform af det hela, sorn framdeles kan komma i fråga. i;o Enär det ostridigt är Statens rätt, att ifrån Samhället utesluta dem, hviIka, genom grofva eller förnyade brott, stört allmän frid och säkerhet, och såmedelst förverkat rättigheten, att tillgodonjuta Samhällets fördelar, men det allmännas säkerhet icke alltid kan anses betryggad derigenom, att sådane brottslingar från Samhället Vitskjutas eller landsförvisas, utan understundom är nödigt, att de sättas i omöjlighet, att återkomma, anse Riksens Ständer det böra genom Lag stadgas, att deportation, eller en brottslings Öfverlemnande till annan Magts vård, är ett i Svensk lag godiändt straff, och att dertill må dömas hvar och en, sorn för brott, med undan, tag af de så kallade politiska, dömeä till lifstidsarbete å fästning; dock såj att båda straffen alltid skola i Lomen utsättas och på Högsta exsecutiva Magten bero, hvilketdera kommer att gå i verkställighet; Och torde, i händelse E. K. M. i Hader bifaller detta förslag, E, K. M. täckas, genom underhandling med någon främmande Underdåniga Skrifvelsen 185 Magt, bereda utväg för så beskaffade deportationer, med förbehåll om den skonsamma behandling emot de brottslige, som menskligheten kräfver. 2:0
Till beredande af mera utrymme i Länsfängelserne och såmedelst af möjligheten, att hålla fångarne afskiljde, anse Riksens Ständer det stadgande böra vidtagas, att, i alla de fall, der brott, efter nu gällande Lagar, kan genom A ltes- eller Penninge-böter försonas, och den pliktfällde saknar tillgång, desamma må med arbete för allmän eller enskild räkning aftjenas, på sätt och efter de grunder, Kongl.
Förklaringen den a3 Mardi 1807 och Kongl. Förordningen den 24 Augustii 18‘3 utstaka. 3.0
Enär föremålet för all
Lag bör vara, atl skydda eller förbättra, men, i händelse en för stöld straffad person finge antaga tjenst hos en annan för samma, eller ännu gröfre brott, bestraffad, större hinder, i förra afseendet, skulle uppstå, genom flere vanartade personers sammansättning, och, i det senare, ändamålet åtminstone icke torde vinnas för den tjenare, som, sjelf böjd till otrohet, i sin husbonde deraf egde ett efterdöme; så och med afseende på de vådliga följder, erfarenheten i detta afseende ådagalagt, få Riksens Ständer i underdånighet föreslå det stadgande, att en lagförd och straffad tjuf ej måtte få antaga tjenst hos en sådan eller gröfre brottsling. 4:0
Då fångar, lika med andra Medlemmar i Samhället,måste vara underkastade disciplin och följagtligen äfven ansvar, då den brytes, för att kunna afhållas från förbrytelser, hvartill de af elak böjelse kunna frästas, i medvetandet deraf, Underdåniga Skrifveiserd att det straff, hvartill de redan gjort sig enligt
Lag skyldige, icke kan forsvaras, anse Riksens Ständer det kunna lämpeligen åt Domare och E. K. M:ts Befallningshafvande uppdragas , att extrajudicialiter bestraffa uppstudsige och vanarlige fångar, helst en sådan bestraffnings-rätt skulle kunna gora användandet af svårare fängsel umbärligt, för att hålla en ostyrig fånge i ordning, hvarvid likväl, till förekommande af missbruk, är nödigt, att hvarken Vaktbetjening få, på eget bevåg, en sadan bestraffningsrätt utöfva, eller att densamma får i enrum användas; Och Riksens Ständer få, med anledning af dessa grunder, i underdånighet föreslå, art, i öfverensstämmelse med det a£ Qfver-Ståthållare-Embetet, d. i Oct. 1803, med E. K. M:ts Nådiga tillstånd, utfärdade Reglemente för Smedjegårdshäktet samt Kongl. Girculaire-Brefven den 13 Febr. 1808 och den 22 Febr. 1821, det måtte, genom allmänt gällande lag, stadgas: ”Att då för brott häktad person, i fängelse, inför Domstol, eller K. M:ts Befallningshafvande, visar uppstudsighet och af varningar ej låter sig rätta, må han af Domstolen, Konungens Befallningshafvande, Commendanten, eller, i fall ej någon af dessa Auctoriteter är på stället att tillgå, af närmaste
Kronobetjent förklaras skyldig till lämpelig husaga; hvilket beslut genast må gå i verkställighet; dock höra dervid alltid tvänne ojäfvige personer vara, såsom vittnen, tillstädes; och koinmer den, som bestraffningen ådömt eller verkställa låtit, att stå i ansvar, o nr densamma i oträngdt mål blifvit tillämpad, pller ined onödig stränghet verkställd.
Underdåniga Skirfvelser, 185 5:0 Riksens
Ständer anse det icke stridan* de, hvarken emot billighet eller gällande författningar, att den kostnad, sorn tillskyndas Staten, genom fångars forslande från en ort till en annan, i de fall, då sådant föranledes af deras osanna uppgifter om diktade brott, varder dem till ersättning ådömd, och beloppet, vid bristande tillgång, till arbete förvandladt efter de grunder, som här ofvan blifvit åberopade, så vida icke medellös brottsling thyförutan är dömd till tvångsarbete för lifstiden, då frågan om ersättningens förvandling af sig sjelf förfaller; Och få Riksens Ständer, på sådan grund, i underdånighet anhålla, att allmän författning härom matte varda i Nåder utfärdad. 6:0
Hvad som sålunda blifvit föreslaget torde väl kunna anses i någon mån utgöra correctiv emot de olägenheter, som uppkomma af stadgandet om särskilda ransakningars anställande, der brott blifvit å flere orter begångne, såvida derigenom uppgifter om diktade brott kunna förekommas; Men då detsamma icke äE verkande i afseende på de gröfre brottslingar, a£ hvilka Samhället har mest att frukta, och hvilka i hoppet, att, under forslingen, få tillfälle, att rymma, ega en uppmuntran, att på sig dikta brott, samt icke allenast detta stadgande, äfven då verkliga brott blifvit å särskilde orter föröfvade, utan också föreskriften, att brottsling skall slutligen dömas af den Domstol, inom hvars domvärjo han grofsta brottet föröfvat, i alla fall medför; olägenhet ^medelst flerfaldige forslingar, anse Riksens Ständer, till förminskapde derutaf, böra stadgas, sora följer; 186 Underdåniga Skrifvtlstr. ’’Yppar sig, antingen genom egen bekännelse eller annorlunda, att person, som, för mord l rån, stöld eller annat groft brott, blifvit å fästning eller allmän arbets-inrättning, på längre eller kortare tid, insatt, innan han dömd blef, begått annat brott, för hvilket han ännu ej undergått ransakning, må han ej till sådan ransaknings undergående utlemnas i annor händelse,' än såvida, efter i vanlig ordning inhemtad un-; derrättelse om brottets verklighet, målseganden det fordrar, eller ock det befinnes, att den brottsliges fällande för samma brott skulle för honom medföra förliöjdt ansvar, eller troligt är, att ranJ sakningen skulle medföra upptäckt af andre i brottet möjligen invecklade personer, hvilket allt , med undantag af den händelse, då målseganden fordrar ransakning och då den följagteligen ovilkorligen bör ega rum, må bero på bepröfvande af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i den ort, der brottet är begånget.” ”Ar någon af Domstol till högsta kroppsplikt saker ansedd, och yppar sig under ransakningen, att han utom
Domsagan eller Länet begått annat brott, hvarföre han ännu ej undergått tilltal, skola upplysningar om brottets verklighet och beskaffenhet, jemte målsegandens yttrande i vanlig ordning infordras, och åligger det Domaren,-sorn senast dömt, att derefter bestämma, huruvida vidare ransakning må företagas, eller om den brottslige bör till det straff, hvartill lian redan blifvit dömd, genast befordras.
Ej må ransakning om det yppade brottet företagas, utan så är, att målseganden det fordrar , eller högre ansvar derå skulle följa, än det, hvartill Underdåniga Sttrifvelser.
187 redan dömdt blifvit, eller annan Domstol yrkar den brottsliges inställande, eller ock anledning är, att med-brottslingar finnas, som, genom rån— sakningen, kunna upptäckas.
Ofver förnekad ransakning tnå ej den brottslige sjelf anföra besvär.” ’’Den, som för olika brott vid flere domstolar undergått ransakning, må slutligen dömas af den Rätt, der han sist lagföres, utan afseende på brottens mer eller mindre grofva beskaffenhet.’’ 7:0
I afseende på den allmänna kyrkoplikten hafva Riksens Ständer ansett Kongl, förklaringen den a5 Martii 1807 böra upphäfvas, i hvad den rörer bestämmande af viss ort för kyrkopliktens undergående, tiden dertill för fästningsfånge och sättet, att behandla en vid slikt tillfälle motsträfvig, och deremot hvad g Cap.
Kyrkolagen derom bjuder i stället böra till full kraft och verkan Eter upplifvas; hvarigenom det dels lemnades öppet för själasörjaren, inom hvilkens församling brottslingen vistas, att bereda honom till den allmänna Skriftens undergående, dels skulle undvikas fångars onödiga forslande och qvarhållande i häktet efter utstånden bestraffning; dels ock förekommas, att ingen derutöfver, genom ytterligare kroppsligt lidande, tvingades, att betyga botfärdighet och göra afbön utan mening, eller retas, att, till allmän förargelse i församlingen, yttra motsatsen.
Hvad Riksens Ständer sålunda föreslagit, öfveriemnas i underdånighet till E. K. M:ts Nådiga fastställelse, med lika underd.anhållan, att, i händelse densamma meddelas, E. K.
M. täcktes i Nåder låta i dessa ämnen utfärda allmän författning Riksens Ständer framhärda etc. 18 8 Underdåniga Skrifvelser.
Ifto 53g.
Uppl. oigodk, hos Ridd.’o. Ad. d. igNov. 18a3^ Presie-Ståndet d. 30 —•
— Borgare Ståndet d. ao -**> •—- Bonde-Ståndet d. aa —» —- 'Riksens
Ständers underdåniga Skrifvelse, i anti ledning af verkställd granskning utaf
Mi— litine-Boställs- Cassans Räkenskapert s. Å; k,’ Sedan E. K, M., enligt Dess, under deri a8 sistlidne Februarii,, till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, förordnat, det Militiae-BoställsCassans Räkenskaper skulle för Riksens Ständer och deras Revisorer framläggas; så har vid nu mera, genom Riksens Ständers Stats-Utskott, verkstäLd granskning af redogörelsen för nämnde Cassas förvaltning åren 1S18 och 18 1 g, förekommit, att åtskillige ganska betydlige summor hos en del redogörare äro balancerade; Och få, af så-, dan anledning, Riksens Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes i Nåder anbefalla vederbörande, att desse balancer skyndsamt utreda samt derefter besörja, att desamma i vanlig ordning varda till liqvid befordrade eller aft skrifne.
Ständer framhärda etc, Underdåniga Skrif velser* ^89 N:o 34<m Uppl. oi godk. hos Ridd. o.
Ad. d. 1 9 Nov. i823- Preste-Ståndet d. 20 —•
•— Borgare-Ståndet d. 20 —• —- Bonde-Ståndet d. sa —• —•
Riksens Ständers Underdåniga Skrifvelse, angående restitution af erlagd Bevillningsafgift för Svenska spelkort, sorn exporteras. S. A. K.
Med afseende på nyttan deraf, att exporten äf SvenskaFabriques-tillverkningar varder uppmuntrad, hafva Riksens Ständer bifallit, att den Fabrikant, som exporterar i Sverige tillverkade spelkort, och, med Svensk Handels-Agents eller annat af E. K.
M:ts och Rikets CommerceCollegium godkändt bevis, kan styrka, att desamma, försedde ej allenast med vanlig Hallstämpel, utan ock med Svensk Bevillnings-Stäm-* pel, blifvit å utrikes ort till försäljning upplagde, må vara berättigad, att erhålla restituton af den utbetalde Bevillnings-afgiften 3 Hvilket beslut Riksens Ständer få hos E. K.
M. i underdånighet anmäla, med anhållan, att detsamma måtte till verkställighet befordras.
Ständer framhärda etc. 190 Underdåniga Skrifvelser.
N:o 34»•
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d.ig Nov. 1 82 3» Preste-Siåndet d. ao — —~ Borgare-Ståndet d. ao ■— Bonde-Ståndet d. aa — — Riksens Stcinders underd.
Skrifvelse, angående tiden f ör nasta Revision af Stats- Banco- och Riksgälds-TFerkens Räkenskaper. S. A. K.
Då Riksens Ständer, likmätigt 6g §. oti Riksclags-Ordningen af den 10 Februarii 1810, böra utsätta tiden förden näst efter innevarande Riksdag påföljande Revision af Stats- Banco- och Riksgälds-Werkens Räkenskaper och förvaltning, till hvilken Revisions förrättande de af Riksens Ständer utsedde Revisorer böra af E. K. M. kallas; få Riksens Ständer i underdånighet gifva E. K.
M. tillkänna, att tiden för nästa sammanträde af Riksens Ständers, till granskning af nämnde Werks tillstånd, styrelse och förvaltning, utsedde Revisorer är vorden bestämd till den 15 September 1825, då tvänne års afslutade Räkenskaper blifva att tillgå.
N:o 342!
Uppl. o, godk. hos Ridd. o. Ad. di 19 Nov. 1823.’ Preste-Ståndet d. 20 — •—•
Borgare-Ståndet d. 20 — — Bonde-Ståndet d. 22 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsättnings-säd ifrån Allmänna Magazins-Inrättningens förråd.
I anledning af väckt fråga derom, att all exsecutiv åtgärd med indrifvandet af Allmänna Magazins-lnrättningen» utestående fordringar för utlemnad Undsättnings-Spannemål måtte inställas och en längre betalningstid medgifvas de restskyldige; hafva Riksens Ständer funnit skäligt bifalla, det alla restskyldige, som ännu icke för-j mått godtgöra deras skuld för den undsättningssäd, de från Allmänna Magazins-Inrättningens förråd utbekommit, må med betalningens erläggande njuta anstånd till andra Uppbördsstäm» man för 1825 års Krono-utskylders indrifvande, Sorn, enligt Författningarfle, infräffar nnder de första månaderne af nästkommande år.
Detta Beslut få Riksens Ständer hos E. K. M. i underd. anmäla, med anhållan, att nödig åtgärd för verkställigheten måtte vidtagen varda} och Riksens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrifvelserl N:o 3434 Uppl. oi godk. hos Ridd. o. Ad; d. Ig Novi i8a5' Preste-Ståndet d. 20* — —- Borgare-Ståndet d. 20. —- —- Bonde-Ståndet d. 22. — -
Län hafva hos Riksens Ständer föreslagit anläggandet af en Köping vid Sjön Fryken uti Fryksände Socken, af samma
Län, under åberopande af de fördelar, som derigenom skulle beredas Elfvedahls- och Fryksdahls Härader; Och sorn Riksens Ständer inhemtat, att en del af desse Häraders Invånare, boende på ett afstånd a.f 16, 20 å 24 Mil ifrån Carlstad, Christinehamn och.
Philipstad, måste derifrån hemta sina nödvändighetsvaror ] men ej kunna dit transportera sådane efiecter, hvilka de ega i hemorten till afsaluJ hvadan de också nödsakas, att mot underpris föryttra dem, till anskaffande af erforderliga medel för Skatters utgörande och förnödenheters inköp; alltså och då, i betraktande af den i fråga ställde anläggningens fördelaktiga local, i granskapet äf Norrige och inom en vidsträckt Skogstrakt, med lofvande utvägar för näringsflitenf samt utmed Underdåniga Skrifvelser. en betydlig sjö och andra vattendrag j hvarifrån comrnunication, Utan särdeles svårigheter, synes kunna ledas till sjön Wenern och de vid dess stränder befintliga Städer, Riksens Ständer vunnit den öfvertygelse, att verkställigheten af ofvanberörde Förslag skall sprida lif och rörelse i en föga befolkad och uppodlad ort utaf Landet, få hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att, sedan undersökning i behörig ordning föregått och vederbörande hörds blifvit, E. K.
M. täcktes i Nåder tillåta anläggandet a£ en Köping å något lämpligt ställe vid Norra ändan af sjön Fryken, med åtnjutande af samma förmåner, som, genom E. K. M:s Nådiga Bref af den 27 Fehruarii 1811, Arvika Köping i Wermland förunnade blifvit; Rock att Judar varda ifrån rättigheten, att i den föreslagne Köpingen bosätta sig, uteslutne.
Sikan* till Rikt-St.
Prut, IS2J. iO.‘rf« Sami. a B. 13 Undtrdäniga Skri ff elser.
Uppl. o.' godk. hos Enid. o. Ad. d. 37 Nov. 1823» Preste-Ståndet d. 37 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande Garnizons - Sjukhus - byggnaden i Stockholm. S. A. K.
I anledning af väckt fråga om användandet af de, ifrån början af år 1812, med 20,000 R:dr årligen anslagne medel, så väl för inrättandet af ett Institut till sådane ynglingars undervisande i Läkare-Vetenskapen, hvilka sakna råd och lägenhet till begagnande af den Academiska undervisningen, som till uppbyggandet af ett Garnizons-Sjukhus eller Lazarett i Hufvudstaden , hafva Riksens
Ständer på stället tagit kännedom om sjelfva byggnads-arbetets fortgång och beskaffenhet, samt dessutom af infordrade Räkenskaper jemte öfriga upplysningar inhemtat, att, oberäknadt 96,518 R:dr lisk. 3 rst., som åtgått, dels till inköp af den Egendom , hvarest det så kallade Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet finnes inrättadt, och dels till reparationer å dervarande byggnader samt Institutets underhåll, en summa af 112,068 R:dr 46 sk. 4 rst. blifvit å Garnizons-Sjukhus-byggnaden använd, roen att likväl byggnads-arbetet icke kan anses vara me - Underdåniga Skrifvelser, *95 ra, än till hälften verkstäldt, emedan, enligt en provisionelt uppgjord beräkning för arbetets, fulländande och byggnadens inredning, ytterligare erfoidras omkring 150,000 R:dr, så vida byggnaden skall Utföras efter samma plan, den blifvit börjad, i hvilket fall denna Sjukhusbyggnad komme på det hela att kosta vid pass 262,000 Hulr, eller, med tillägg af utgifterne för Fält- Läkare-Institutet, 3 58,5 1 8 R:dr 11 sk. 3 rst.; Uppgående således, efter beräkning af 6 Procents fänta å sistnämnde summa, Hyreskostnaden för de 300 Sjuke, som å Garnizons-Sjukhuset skola inrymmas och der njuta Läkare-vård, till 15,720 R:d.
Vid öfvervägande häraf, har det icke undgått Riksens Ständers uppmärksamhet, att en betydlig del af kostnaden kunnat undvika3, om mindre afseende blifvit lemnadt åt Byggnadens yttre pragt och vidlyftiga omfång, samt att ytterligare besparing bordt kunna förväntas, om arbetet blifvit på entreprenade verkstäldt, hvilket likväl, enligt hvad upplyst blifvit, icke egt rum, af den anledning, att något antagligt anbud i sådant afseende icke blifvit gjordt.
I följd af hvad sålunda förekommit, få Riksens Ständer nu i underdånighet anhålla, det E. K.
M» i Nåder täcktes inskränka planen för ifrågavarande byggnad och på sådant sätt reglera Utgifterne dervid, att arbetet med det å Stat uppförda anslag af 20,000 R:dr om året, i ytterligare 5 års tid, må kunna tullbordas, I öfrigt hafva Riksens Ständer ansett sig höra hos E- K. M. 1 underdånighet hemställa , att de, öfver användandet af merberötde anslag Underdåniga Skrif reher. till Gärnlzons-Sjukhus-byggnaden, förde Räkenskaper, hvilka hittills undergått granskning af dertill utaf E. K. M. i Nåder särskildt förordnade Revisorer, måtte, i likhet med Redogörelserne för andre Stats-medel, öfverlemnas till Revision uti E. K, M:ts och Rikets Kammar-Rätt.
Riksens Ständer framhärda etc. N:o '345; Uppl; o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 27 Nov. 1823.'
Preste-Ståndet d. 27 •— —•
Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 29 —- — Riksens Ständers underd, Skrifvelse, rörande meddelande af arbetsplaner rn. m, i afseende pcLAllmäjina Byggnaders uppförande« S. A. K. Riksens Ständer, som af förekomne omständigheter funnit, att förnämsta orsaken till de betydliga, ofta öfverflödiga kostnader, Stats-Werket, i senare tider, fått vidkännas, vid Allmänna Byggnaders uppförande, varit den, att Riksens Ständer, vid medlens anvisande, sällan varit i tillfälle, att bedöma arbetets vidd, planen för dess utförande och utgifterne vid fullbordandet, anse sig böra framföra den underdåniga önskan, att E. K.
M;t täcktes, ej allenast i de fall, då Underdhiiga Skrif reiser. 197 medel till Allmänna Byggnader i Nåder Sskas, meddela Riksens Ständer en af vederbörande uppgjord ritning och noggrann beskrifning öfver det tillämnade arbetetjemte ordentlige förslag öfver dertill åtgående tid och kostnader, utan äfven, i händelse fortsatte anslag skulle komma i fråga, i Nåder låta meddela behörige redogörelser för de medel, som redan blifvit uppburne, tillika med förnyadt kostnads-förslag i afseende på det återstående arbetet; Gch få Riksens Ständer tillika yttra den öfvertygelse, att det skulle leda till, så väl ökad Controli å vederbörande, som till mera drift och hushållning vid Byggnads-arbetens verkställande, om härvid jemväl blefve föreskrifva, att Utgiftsredogörelserne för hvarje år alltid borde vara afslutade, inom Februarii månads utgång det påföljande året, samt att, vid årets början en fullständig arbetsplan jemte utförlig berättelse om hvad under det förflutne året blifvit verkställdt, till E. K. M:ts Nådiga godkännande, i underdånighet ingåfves.
Underdåniga Skrifvelsen, N:o 346, Uppl. o, gotik, hos Ridd, o. Ad, d. 27 Nov, 1823* Preste-Stårulet d, 27 — —•
Borgare-Ståndet d. 27 — —— Bonde-Ståndet d. 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inrättandet af enskilda Banquer eller Disconter. S. A. K. Riksens Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad derpå, hurusom den öfverklagade förlägenheten i allmänna rörelsen skulle kunna minskas, genom upprättandet af enskilde Bolag, till bedrifvande af en sammansatt upplånings- och utlånings-rörelse, hvilka, oberoende af Riksens Ständers Fenninge-Werk, skulle förena de Capitalegandes och Capital-behöfvandes interessen oell småningom göra den vidsträkta Credit-rörelse umbärlig, som hittills måst för allmänn räkning hedrifvas, Sådane private Associationer hafva afven förut i Sverige egt rum; Och då, vid 1815 års Riksdag, Riksens Ständer förordnade, att, efter upphörandet af Octroyen för Riks
Disconten, deruti jemväl enskilde voro Delegare, hela dess Låue-rörelse skulle af en, endast för Banqueus räkning, drifven Discont-rörelse öfyertagas , lärer orsaken dertill hafva varit behofvet, att använda den betydliga vinsten, till åtskilige af Ranquen gjorde anslag; äfvensom Underdåniga Skrif reher- 199 beslutet vid 1818 års Riksdag, att all Discont^ rörelse i Riket, med undantag af den för f. d. F i 1 i a 1 — D isconternes Utredning nödige, skulle ensamt genom Banko- Disconten besörjas, var föranledt, såväl af den nyligen vunna erfarenheten af inträffade missbruk vid förvaltningen af ett bland de enskilda Discont-Werken, som af öfvertygelsen, att dylika enskilda större Upplånings- och Uilånings-anstalter skulle komma att sakna förtroende.
Denna anledning synes likväl numera hafva upphört, di man inser nödvändigheten, att återställa både det allmänna och enskilda förtroendet, och synes öfvertygad derom, att möjligheten deraf mera beror på enskildes föresattser och företag, än på Styrelsens beslut; Och Riksens Ständer, sorn anse Discontrörelsen, såsom egentligen grundad på personlig Credit, hvilken af Långifvarens opinion bedömes, fordra en omtänksamhet och uppmärksamhet, som endast det enskilda interesset kan åstadkomma, hafva alltså trott en sådan Lånerörelse heldre böra öfverlemnas åt enskilda industrien, än utgöra föremal för Statsförvaltningens omsorg.