Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Lands-kanslisten i Gottlands län, f. d. fändriken Carl David Isbergs hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnde län gjorda anhållan om afsked från berörde Lands-kanslisttjenst, med rättighet för sökanden, som nu mera uppnått en ålder af 70 år, hvaraf han i allmän tjenst tillbragt 31 år, nemi. 6 \ år såsom officer och 24-|- år såsom dels extra-ordinarie dels ordinarie Landskanslist, alt efter afskedstagandet fä bibehålla sin lön såsom pension, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet hemställt, att Isberg, hvars tjenstgöring med sistlidne Oktober månads utgång upphört, måtte i nåder förklaras berättigad att under sin återstående lifstid från allmänna Indragningsstaten uppbära en hans löneförmoner motsvarande pension, räknadt från och med den 1 nästlidne November.
Då, enligt Kongl, förordningen den 24 Januari 1778, de embets- och tjenstemän vid Civilstaten, som uppnått 70 års ålder samt länge och väl tjent, ega att vid afskedstagandet undfå hela lönen i pension, skulle väl, med tillämpning häraf, Lands-kanslisten Isberg, som föddes den 9 Augusti 1780 och under sin tjenstetid städse ådagalagt ett oklandradt uppförande, vid nu mera fyllda 70 lefnadsår ega att, sedan han af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande erhållit afsked fran tjensten, för sin återstående lifstid från allmänna Indragnings-staten uppbära en mot Lands-kanslistlönen svarande årlig pension; men som enligt Rikets Ständers beslut, kungjordt genom Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegii, på nådig Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. N:o 20. 5 befallning, den 11 Oktober 1819 aflåtna Cirkulärbref, civil löntagare bör, för att kunna erhålla pension, hafva icke allenast uppnått en ålder af 70 år, utan ock i minst 30 år oafbrutet tjenstgjort, samt i afseende på Isberg förekommer, att han väl i mer än 31 års tid tjent staten eller från den 24 Mars 1812, då han i nåder utnämndes till fändrik, till den 19 December 1818, då han från nämnde beställning undfått nådigt afsked, samt vidare från den 1 Januarii 1826 intill närvarande tid, såsom dels extra-ordinarie, dels ordinarie Lands-kanslist i Gottlands län, med denna hans tjenstetid varit afbruten något öfver sju år, har vid sådant rörhållande Kongl. Majit funnit hinder möta för nådigt bifall tili dess Befallningshafvandes ifrågavarande framställning, och vill af denna anledning samt med hänsigt till ofvanupptagna omständigheter, härmedelst i nåder föreslå Rikets Ständer, att Isberg må förklaras berättigad att från och med månaden efter afskedstagandet från Lands-kanslisttjensten, å allmänna Indragnings-staten uppbära en mot lönen svarande årlig pension af Etthundraåtta R:dr B:ko, med tillökning efter riksmarkegångsmedelpris för åtta tunnor spanmål.
Datum ut supra OSCAR. ./. F. Fåhreeus. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 20.
Utdrag af Prolocollel öfver Civ il-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Slals-Rådet ä Stockholms Slolt den 20 December 1850.
Hans Excellens Herr Justitiae-Statsministern Grefve Sparre, lians Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Statsråden:
Departements-Chefen, Statsrådet
Fåhraeus uppläste slutligen till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag: 3:o Till Kongl. Maj :ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående rättighet för Lands-kanslisten i Gottlands Län, C. D. Isberg, att efter afskedstagande få åtnjuta pension på allmänna Indragningsstaten; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll vidfogade, i nader gilla samt förordna, att nådiga propositionen och skrifvelse skulle i enlighet dermed expedieras.
Ex protocollo Wollrath Ekström.
Maj: is Nåd.
N:o 21. 7 N:o 21.
Ank. till Exp. Utsk. d. 31 Dec. 1830, kl. 11 f. m. KONGL. MAJiTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belä gen, nämnda stad tillhörig lägenhet; Gifven Stockholms Slott den 4 December 1850.
Bref af den 18 Februari 1848 har Kongl.
Majit tillåtit, att Lill byggnadsplats för ett då tillämnadt nytt sjukhus i staden Götheborg linge användas bastionen Carolus Dux af Götheborgs f. d. fästning.
Med anledning häraf och dä i afseende å den utsedda byggnadsplatsens omgifning forekommc, att denna plats angränsades af det tomtqvarter, som år 1818 blifvit af Götheborgs stad kostnadsfritt upplåtet till stallbyggnad för Götha Artilleri-regemente oell hvilket qvarter, deraf sistnämnda byggnad jemte en bakom densamma anlagd gata blott upptoge en del, till mer än hälften, eller den näst invid sjukhustomten belägna rymden, begagnades till upplag för spillningen frän så väl denna äldre stallbyggnad, som ett annat under sednare åren jemväl för berörda regemente uppfördt, mera aflägse beläget stall, samt direktionen för det numera under byggnad varande sjukhuset ansåge, att den osunda utdunstningen från det på omförmälda ställe befintliga spillnings-upplag ofelbart komme att högst menligt inverka på sjukpersonalens belsovård, och fördenskull bos Magistraten i Götheborg gjort framställning om anvisande af annan plats för spillningens uppläggande, bar bemälde Magistrat, på grund af vederbörligen erhållet uppdrag, under den 1 sistledne Februari, uti en af Kongl. Majits Befallningshafvande i Götheborgs och Bobus län insänd och förordad skrift i underdånighet anhållit, att den del af förenämnda, åt Götha Artil - 8 Kongl. Majds Nåd.
Prop. N:o 21. leri-regemente år 1818 öfverlåtna tomtqvarter, hvilken närmast gränsade intill sjukhusets område och hittills varit begagnad för uppläggande af spillningen från berörda regementes stall, samt, enligt en af Magistraten öfverlemnad charta, innehölle 1144. alnars längd och 25J, alnars bredd, eller en areal af 2,920 qvadrat-alnar, måtte till Götheborgs stad återlemnas, emot det att staden i utbyte skulle åt kronan för regementets behof i nyssberörda hänseende upplåta en dertill lämpligare ansedd tomtplats af enahanda rymd, å chartan utmärkt med litt.
B och innehållande 73 alnars längd och 40 alnars bredd samt belägen emellan regementets begge stallbyggnader, Larmgatan, Artilleriplatsen och Vallmuren 5 hvarjemte Magistraten hemställt, att, i händelse det sålunda föreslagna tomtebytet blefve i nåder bifallet, detsamma linge ega rum efter förloppet af ett år, vid hvilken tid sist omnämnda tomtplats, som nu vore utarrenderad, kunde af staden disponeras.
Sedan Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium under den 20 Juni detta år, efter det Chefen för Götha Artilleri-regemente äfvensom Fortifikations-befälhafvaren i Götheborg hörde blifvit, med underdånigt utlåtande i förevarande fråga inkommit, har Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs- och Bohus län, till följd af härå erhållen nådig remiss och med anledning af hvad Krigs-kollegium i frågan anfort, den 21 sistlidne September insändt ett af Götheborgs Magistrat den 7 i samma månad afgifvet underdånigt yttrande, deruti Magistraten, å stadens vägnar, ytterligare medgifvit, att, i enlighet med förbemälde Regements-chefs af Krigskollegium understödda begäran, den emellan Götha Artilleri-regementes äldre stall och nuvarande upplags-platsen för gödsel-samlingen anlagde gränd eller gata finge till 12 alnars bredd utläggas.
Detta ärende har Kongl. Maj:t i nådigt öfvervägande tagit; Och då Götheborgs stad, endast för att åt det tillämnade nya sjukhuset derstädes bereda en lämplig omgifning, föreslagit det omförmälda tomte-bytet och dervid, i stället för den af Götha Artilleri-regemente 1111 begagnade, för det ena stallet serdeles olämpligt belägna plats till gödsel-upplag, erbjudit en tomt af lika areal, men af högre värde, samt derutöfver nu ytterligare medgifvit, att den plats, som af kronan skulle afstås, må, enligt regements-chefens begäran, minskas med hvad som erfordras för att kunna till 12 alnars bredd utlägga den bakom det äldre artilleri-stallet befintliga gränd eller gata, har Kongl.
Maj:t, som i betraktande häraf funnit skäl förekomma till beviljande af det nu ifrågaställda tomteutbytet emellan kronan och staden Götheborg uppå ofvanberörda, af stadens Magistrat föreslagna och medgifna vilkor, velat härmedelst föreslå Rikets Ständer att dertill samtycka; i hvilket afseende - Kongl. Maj:1.s Nåd.
Prog., N:o 21. 9 seende samtliga till målet hörande handlingar med charta skola öfverlemnas till det Rikets Ständers Utskott, som med samma mål kan komma att taga befattning.
Maj:t forblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ut supra OSCAR. C. v. Hohenhausen.
Utdrag af Protokollet 'öfver
Lan dl/Örsv ars - ören den, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stochholms Slott den 4 December 1850.
Hans Excellens Justitire-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens Statsministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, IVallensleen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen.
Bih. tilt 11 St:s Prot., 1850 & 1851. 1 Sami. 1 Afd. 4 Hafi. 10 Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop., N:o 22.
Till följd af Kongl. Maj:ts i beslut af den 21 December 1849 samt 1 och 15 Februari, 18 Juli och 7 Oktober innevarande är derom meddelta nädiga befallning, bade Chefen för Landtförsvars-departementet, Statsrådet von Hohenhausen uppsatt underdåniga förslag lill nådiga Propositioner till Rikets Ständer, angående: 5:o utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belägen, nämnde stad tillhörig lägenhet; hvilka underdåniga förslag nu lill justering upplästes; hvarefter, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, Kongl.
Maj: t behagade samma förslag i nåder gilla och befallde, alt, i enlighet dermed, nådiga Propositioner, sådana de linnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflätas.
Ex protocoilo ,/. Ax.
Tor ens ledi.
Ank. till Exp. Utsk. d. 31 Dec. 1850, kl. 11 f. m. KONGL. MAJrTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljandet af eli län i och för tomtregleringen i Christianstad; Gifven Stockholms Slolt den 20 December 1850.
Under åberopande deraf, att Christianstads stads invånare i och flir den efter 1847 års eldsvåda uppgjorda och af Kongl. Maj:t i nåder fastställda nya lomtre - Kongl.
Ma/its Nåd.
11 glering i nämnde siad, samt dermed förenade anläggning af en ny gata och utvidgning af en annan, redan nödgats till inlösen af de tomter, som tillhört en del af de nedbrända husen, skuldsätta staden för en summa af 13,380 R:dr, oberäknadl räntor, samt att ytterligare uppoffringar, hvilkas belopp dock för närvarande icke kunde beräknas, i berörde afseende erfordrades, har
Drätsel-kommissionen derstädes, uti en genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet till Kongl. Maj:t insänd skrift, å stadens invånares vägnar i underdånighet anhållit, att staden måtte, till understöd vid verkställandet af denna tomtreglering, af allmänna medel undfå ett lån, stort 13,333 R:dr 10 sk. banko, mot så förmånliga ränte- och afbetalningsvilkor som möjligt; och har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, vid öfverlemnandet af denna ansökning, i underdånighet vitsordat de stora uppoffringar, staden latt vidkännas för berörde tomt-inlösen, och hvilka voro så mycket mera känbara, som stadens invånare under de sednare åren måst underkasta sig betydande utgifter för utförandet af åtskilliga allmänt nyttiga arbeten.
På ofvan anförde skäl föreslår Kongl. Majli, att Rikets Ständer må till understöd vid ifrågavarande tomtreglerings verkställande bevilja staden Christianstad ett lån af 13,333 R:dr 10 sk., mot hufvudsakligen enahanda vilkor, som genom Rikets Ständers •underdåniga skrifvelse den 9 September 1840 föreskrefvos, i afseende på det för staden Söderhamns nya tomtreglering och återuppförande af dervarande nedbrunna publika byggnader då medgifna lån eller l:o att Drätsel-kommissionen i Christianstad, enligt bemyndigande af stadens invånare, å lånbeloppet afgifver en förskrifning, hvarigenom kommissionen, i stadens namn och å dess vägnar, förbinder sig all ansvara för lånesummans återbetalning jemte ränta derå, på sätt och i den ordning Rikets Ständer föreskrifva; .2:o att hvad, som af lånet icke blifvit uttaget inom 1851 års slut, derefter icke må till staden få utgifvas; 3:o alt lånet må räntefrilt få begagnas till slutet af år 1852; men alt derefter såsom ränta och kapitalafbetalning bör inom slutet af hvarje år, från och med år 1853, å det ursprungliga lånekapitalet erläggas sju procent, hvaraf fyra anses såsom ränta och återstoden såsom kapitalafbetalning, intill dess hela länet blifvit inbetaldt.
Dalum ut supra OSCAR. J. F. Fåhreeus. 12 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop., N:o 22.
Utdrag af Pr olo ko Ilai öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 20 December 1850.
Närvarande: Hans Excellens Herr Justitiae-Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens Herr Statsministern Tor Utrikes ärendena, Friherre Stjerneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, JVallensleen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Departements-Chefen, Statsrådet Fåhreeus uppläste slutligen till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag: l:o Till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljandet af ett lån i och för tomtregleringen i Christianstad; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag, sådana de finnas detta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, att nådiga Propositioner och skrifvelse skulle i enlighet dermed expedieras.
Ex protoeollo IV!ollrath Ekström.
STOCKHOLM, tryckt iios isaac marcus, issi.
Proposition, JYs 23.
I M 23.
Ank. till Exp.-Utsk. d. i Jan. 1831, kl. 12 midd.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående af Majoren G.
Bennich sökt ersättning för innehafda hdsthemmans-råntor vid f. d, Westgöta Kavalleri-Regemente; Gifven Stockholms Slott den 4 December 1850.
Uppå Kaptenen i arméen.
Majoren Gustaf Bennichs den 29 December 1848 hos Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor gjorda anhållan, att han, som den 11 Juni 1816 erhållit nådigt afsked från sin, vid Westgöta Regemente innehafda Kaptensbeställning, med tillstånd att såsom Kapten i arméen qvarstå, och derefter fått till 1821 års slut uppbära de till Löjtnantsbeställningen vid förste Majorens sqvadron af f. d. Westgöta Kavalleri-Regemente anslagna, af honom innehafda hästhemmans-räntor, måtte likaledes för år 1822 och följande åren berörda räntor utbekomma, har Stats-kontoret, med åberopande af Kongl.
Kungörelsen den 8 September 1824, enligt hvilken fordringar hos Statsverket skola hos Statskontoret anmälas inom December månad, året efter det då desamma uppkommit, under den 24 April 1849 förklarat, att Majoren Bennich, enligt Kongl. Brefvet den 20 December 1811, väl vore, såsom i arméen qvarstående, berättigad att för åren 1847 och 1848 utfå ersättning för ifrågavarande hästhemmansräntor efter granskad och utan anmärkning lemnad uträkning med 591 R:dr 29 sk. banko, men att, beträffande beloppet för åren 1822 till och med 1846, utgörande 6,332 R:dr 43 sk. 5 r:st., Majoren försutit den i ofvanberörda nådiga Kungörelse stadgade tid, inom hvilken liqvid för sistnämnde belopp skolat sökas, hvadan Stats-kontoret icke kunde utbetalningen deraf medgifva.
Detta Stats-kontorets beslut att den sökta ersättningen icke för längre tid tillbaka än år 1847 Majoren Bennich tillägga har denne derefter hos Kongl. Maj:t i underdånighet öfverklagat under anhållan, att, då han dittills gått hemmansräntorna förlustig derföre, att Chefs-Embetet vid Westgöta Regemente underlåtit reqvirera dem för hans räkning, men denna Chefs-Embetets underlåtenhet icke lagligen kunde beröfva honom förmonen att få nämnda räntor tillgodonjuta, helst tjenstemän i allmänhet icke egde att sjelfve reqvirera sina löner, utan så dant tillhörde vederbörande Chef eller Styrelse, Stats-kontorets omförmälda beslut måtte antingen varda i nåder ändradt eller ock Majoren, med afseende pä hans Bih. lill R.
Prot. 1850, 1851. 1 Sami., 1 Afd., 5 Haft. 1 Kongl. Maj-.ls Nåd.
Proposition, M 25. långvariga och mödosamma tjenstgöring under så väl krig som fred, jemte andra anförda bevekande omständigheter, af gunst och nåd förunnas att de ifrågavarande medlen utbekomma.
Häröfver har Stats-kontoret under den 18 December 1849 afgifvit underdånigt utlåtande och deri, med öfverlemnande af Chefens för Westgöta Regemente äfvensom Regementsskrifvarens derstädes infordrade underdåniga förklaringar af innehåll, att
Regementshandlingar och räkenskaper icke upplyste, att Majoren Hennich var qvarstående i arméen, hvadan han, jemlikt Kongl. Brefvet den 20 December 1811, icke ansetts berättigad att längre än 10 år derefter, eller till 1821 års slut, sina innehafda hästhemmansräntor uppbära, för egen del hufvudsakligen åberopat de skäl, som legat till grund för det öfverklagade beslutet, men derjemte, enär, i följd af de uteblifna reqvisitionerna å ifrågavarande räntor, Statsverket vunnit en opåräknad besparing af 6,532 R:dr 43 sk. 5 r:st., till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning i underdånighet hemställt, huruvida någon ersättning skulle kunna beredas Majoren Bennich för större eller mindre del af det belopp, hvaraf han genom omförmälda förhållande gått i mistning.
I betraktande af de uti denna ersättningsfråga yppade serskilda förhållanden och med afseende derjemte på de för Majoren Bennich förekommande ömmande omständigheter, finnér Kongl. Maj:t i nåder skäligt nu föreslå Rikets Ständer att medgifva, det de för Bennich från och med år 1822 till och med år 1846, enligt hvad ofvannämndt är, innehållna och Statsverket lillgodokomna medel må till honom utbetalas.
De till målet hörande handlingar skola varda öfverlemnade till det Rikets Ständers Utskott, som dermed kommer att taga befattning.
OSCAR. C. von Hohenhausen.
Utdrag af Protokollet öfver Landt för svars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-rädet å Stockholms Slott den 4 December 1850.
Närvarande: H. Ex. Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre. H. Ex. Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Friherre Stjerneld.
Proposition, M 25.
3 Stats-rfiden: Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallenstien, Gynther, Genlerg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Till följd af Kongl. Maj:ts, i beslut af den 21 December 1849, samt 1 och 16 Februari, 18 Juli och 7 Oktober innevarande är, derom meddeita nädiga befallning hade Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Stats-rådet von Hohenhausen, uppsatt underdåniga förslag till nådiga Propositioner till Rikets Ständer, angående: 3:o den af Majoren G.
Bennich väckta fråga om utbekommande af ersättning, från och med år 1822 till och med år 1846, för innehafda hästhemmansräntor vid f. d. Westgöta Kavalleri-Regemente. hvilka underdåniga förslag nu till justering upplästes, hvarefter, uppå Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, Kongl. Maj:t behagade samma förslag i nåder gilla, och befallte att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo, J. Ax.
Torenstedt.
Majus Nåd. 1‘roposilion, M 24. JfS 24.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Jan. 1851, kl. 12 midd.
Maj:ts Kådiga Proposition till Rikets Stander, i anledning af framlidne förre Departements-chefen vid Kongl. General-Tullstyrelsen, Presidenten J.
P. af B illberg hs enkas och barns ansökning att njuta befrielse från Presidenten af Billbergh i lifstiden ådömd ersättningsskyldighet för den efter Uppbörds-Tull förvaltaren M. F.
Finér yppade balans; Gifven Stockholms Slolt den 21 December 1850.
Sedan, vid pröfning af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätts den 19 April 1841 gifna utslag, angående den af Förvaltaren vid Tull-uppbörds- och Kassörskontoret i Stockholm M. F.
Finér åsamkade och efter hans den 20 Mars 1837 inträffade död yppade balans å de till Uppbörds- och Kassörs-kassorne för åren 1836 och 1837 hörande medel, fastställd, efter föregången utredning, till ett sammanräknadt belopp af 172,997 r:dr 3 sk. 3 rist., men sedermera genom särskilda levereringar nedsatt till 123,344 r:dr 13 sk. 4 rist., Kongl.
Majit, genom Dess Högsta Domstol, medelst utslag den 6 Maj 1843, ibland annat, ålagt förre Departements-chefen vid General-Tullstyrelsen, Presidenten J. P. af Billbergh, att, näst efter förre Kontrollören vid bemälda Styrelses Uppbörds-kontor Paul Middendorff och förre Kamererare!) vid samma Styrelses Kammar-kontor, Kammarrättsrådet J. Winroth, dels hålla Kronan skadeslös för den uppbördsbrist, Tullförvaltaren Finér å inkommande Sjötulls-uppbörden för år 1836 sig ådragit, dels ock i gäldandet af 1836 års brist å utgiftsmedlen deltaga, på det sätt, att Presidenten af Billbergh skulle ansvara för så stor anpart af balans-beloppet för år 1836, som återstod, sedan, i följd af de i Kongl. Majits utslag uti Tullförvaltaren Finérs balans-mål gillade grunder i afseende på tillgångarnes efter
Finér proportionerliga fördelning på kassor och år, från 1836 års totala kassörs-kassa-brist, afgått hvad som efter förhållandet emellan hela debetsumman samt i denna summa inbegripna, efter Presidenten af Billberghs afskedstagande från Tullverket anordnade, 20,000 ndr kunde å dessa sistnämnda belöpa, har Kongl. Majit, uppå Presidenten af Billberghs underdåniga ansökning, att varda befriad från den honom sålunda ådömda ersättnings—skyldighet uti till Rikets Ständer den 19 Augusti 1844 aflåten Nådig proposition, jemte framställning om åtskilliga andra lill detta balans-mål hörande Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, M 24. frågor, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet å den väsentliga skiljaktighet, som företedde sig emellan beskaffenheten af de anmärkta tjensteförseelserne hos aflidne Tullförvaltaren Finérs närmaste kontrollanter, Kammarrätts-Rådet Winroth och Kontrollören P. Middendorff, och den efterlåtenhet, som kunde läggas Presidenten af Billbergh till last: helst de förre varit i tillfälle att egna daglig uppmärksamhet åt Finérs tjensteutöfning och dervid bemärka hvarje till misstanka om underslef föranledande omständighet, under det att Presidenten af Billbergh deremot hvarken kunnat eller varit pligtig att utsträcka sin embetsåtgärd till en så beskaffad närmare tillsyn, hvarförutan han till sitt urskuldande framför de förre haft att åberopa tillvaron af en föregående speciell kontroll, som, vederbörligen iakttagen, för sig sjelf varit tillräcklig att förekomma eller leda till upptäckt af möjliga tillgrepp; vid hvilket förhållande, och med afseende för öfrigt å det gagn, som Fäderneslandet tillförene hemtat af Presidenten af Billberghs långvariga samt af nit och skicklighet utmärkta embetsmanna-verksamhet, Kongl. Majit till Rikets Ständers pröfning och behjertande i nåder öfverlemnade, huruvida icke den ersättningsskyldighet, som i detta mål blifvit af Billbergh ålagd, kunde honom eftergifvas.
Till svar härå anmälde Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den IS Maj 1845, ibland annat, att Rikets Ständer, med afseende ej mindre å hvad Kongl. Maj:ts förberörda nådiga proposition innehåller, än å den långa följd af år, hvarunder Presidenten af Billbergh utan klander bestridt de till hans embeten hörande pligter, hans framskridna ålder och försvagade helsa samt det ekonomiska obestånd, hvaruti han jemte en talrik familj skulle genom ulkräfvande af Statens hos honom egande fordringsanspråk försättas, funnit godt medgifva, att verkställigheten af Högsta Domstolens den 6
Maj 1843 gifna utslag, i hvad detsamma angår Presidenten af Billbergh ådömd ersättningsskyldighet för den efter aflidne Tullförvaltaren Finér yppade balans finge anstå intill dess Rikets Ständer vid deras nästa sammanträde, ånyo företagit frågan om ersättningsbeloppets indrifning eller afskrifvande, i sammanhang hvarmed och på det kronans säkerhet måtte behörigen iakttagas, men, å andra sidan, Presidenten af Billbergh icke, under afbidan af målets slutliga afgörande, sakna utväg för egen och sin familjs tarfliga bergning, Rikets Ständer beslutat, att under tiden och intill dess beslut i detta ämne kunde varda meddeladt, den af Kongl. Majit anbefallda qvarstad komme att fortfarande ega rum å af Billberghs fasta och lösa egendom, med undantag likväl, på sätt i likartade fall tillförene blifvit medgifvet, af bemälde embetsman tillkommande lön och pension.