Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Roos — 12: — — Tillsammans R:dr 1750: 42. 8. äfvensom E. K. M., genom särskilda Nådiga Bref af den 10 Maji 1820, uppå Qfverste-LieuJ tenanten och Riddaren J. M. Nordencrantz's samt Krigs-Rade t och Riddaren O. Ahlströms 68o Underdåniga Skrifve]serl underdåniga ansökningar, tillåtit dem, att likaledes till nästa Riksdag, tillgodonjuta de Pensioner af 166 K:dr 32 sk., som för hvardera af dessa Embetsman, i egenskap af f. d. Konung Gustaf Adolphs Lärare, varit först å Högstsalig Konung Gustaf III:s enskilda PensionsStat och sedermera på Kongl. Kof-Staten upptagne; Och sorn Riksens Ständer, vid sistförflutne Riksdag, till E. K. M:ts Nådiga pröfning och. åtgärd öfverlemnat, att reglera berörde HofStats Pensioner, samt förenämnde personer, hvilka E. K. M., dels till belöning för trogne tjenster, och dels med behjertande af deras behof, tillagt ifrågavarande Pensions-belopp, och sorn ansett sig derom för lifstiden försäkrade, icke elleE billigen skulle kunna ifrån Pensionerne skiljas, enär enahanda skäl och bevekande omständigheter ännu fortfara, och vid Pensionar— jernes tilltagande ålder förtjena ökadt afseende, vilja Riksens Ständer alltså bifalla, att dessa Pensionairer må, vid omförrnäide understöd bibehållas. 5:0.
Hvad angår de Generalen m. m. Friherre af Klerkeri , Vice Presidenten rn. m. Fahnehjelms, Landshöfdingen m, m. Wanbergs och.
StatsSecreteraren rm m.
Kökeritz’s Enkor af E. K. M. i Nåder tillagde Pensioner, utgörande uti de flesta fall någon del af de Löne-belopp, deras Män i lifstiden på denna Stat innehaft, och uppgående till en summa af ig66
R:dr 32 sk.; så åberopa Riksens Ständer de af dera uti underdånig ga Skrifvelser den 14 och 20 sisth Augusti anmälde beslut, att dessa Pensioner jemväl hädanefter må på Allmänna Indragnings-Staten åtnjutas.
Underddniga Skrifvelserl 6:o« Frami.
Landshöfdingen Jägerhorns dotter, Florentina Jägerhorn, som, enligt Kongl.'
Brefven den 18 Maji 1782, och den 20 Augusti 1804, är berättigad till den hennes afl.
Moder i lifstiden tillagde Pension af 200 R:dr, hvaraf 100 R:dr redan äro å denna Stat uppförde, har, enligt hvad Stats-Contoirets Proto-, coll den 2 Martii 1819 utvisar, efter sin Systers död, kommit i åtnjutande af återstoden, på det sätt, att 50 Ridr fått af henne tillträdas på Allmänna Pensions-Staten samt öfriga 50 B:dr ansetts böra på Indragnings-Statens besparingar utgå; och låta Riksens Ständer, i följd häraf, sist-j berörde 50 R:dr uti behörig ordning å Staten upptaga. 7:0. E. K. M. har, genom Nådigt Bref af den 18 December 18x8, förordnat, att en då i Nåder beviljad tillökning af 350 R:dr i hyran för de af Kongl. Öfver-Ståthållare-Embetets Cancellie begagnade rum borde af Allmänna Indragnings-Statens besparingar godtgöras ; Och som. det oförhöjda hyres-beloppet är å denna Stat uppfördt att indragas, när rum i Kronans hus för nämnde Cancellie kunna blifva att tillgå, hafva Riksens Ständer alltså ansett omförinälde tillökning jemväl böra å Staten uppföras; dock få Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att,’ så vida några tjenliga rum i Kronans hus nu skulle vara att tillgå eller snart blifva att disi ponera, desamma måtte för ifrågavarande behof varda upplåtne och meranämnde hyra således, enligt hvad E. K.
Mits högstberörde Nådiga Bref afven föranleder, Itunna besparas.
682 Under Jani ga Skrifvelser, 8:0.
Vidare har E, K. M., uti Nådigt Rref elen 14 Martii 1820, beviljat Capitainexi L. O. Ehrenstolpe, i och för honom uppdragen tjenstgöring, såsom Place-Major å Carlstens Fästning, 100 R:drs tillökning å dess på Finska Expectance» Staten innehafvande Lön, samt likaledes, ge» nom Nådig Skrifvelse den 18 December 1821, tillagt Majoren Charles Emil Brunow, sorn, vid nämnde Expectance-Stats reglerande, icke er,* hållit enahanda
Lön med dess vederlikar, en ersättning af 92 R.-dr årligen; hvarförutan Öf» verste-Lieutenanten Ulfsparre, hvilken, så länge han innehade tjenst med Lön på Rikets Stat, Varit skild från den honom i egenskap af Karn» mar-Junkare, genom Kongl. Brefvet den 14 Februari! 1786, tillagde Pension af 200 R:dr, är vorden, enligt E. K. M:ts Nådiga Förord-» rande den 29 Augusti 182a, återställd till åt» njutande af denna Pension, sedan han ifrån Öfverste-Lieutenants-beställningen undfått
Nå» digt afsked; Och vilja Riksens Ständer, i anse-» ende till beskaffenheten af de Capitaioen Ehrenstolpe och Majoren Brunow
Uti otnförmälde måt» to beviljade Lön-förbättringar, samt då, i följd af Riksens Ständers ofvan åberopade underdåniga Skrifvelse, Öfverste-Lieutenanten Ulfsparres Pension bordt, på sätt sorn skett, restitueras, godt» funnit samtycka, att ifrågavarande anslag må på Indragnings-Staten upptagne varda, 9:0.
Beträffande åter den, genom Kongl, Brefvet af den 26 October 1814, Betjeningen vid Kongl. Wedgården i Stockholm tillagde Lönförhöjning af 113 R;dr 16 sk.; så, enär, till bestridande af kostnaderne för Kongl, Hot - JJnderdåniga Skrifvelseri 683 Vens Weil- och Kol-upphandling, ett särskildt Statsanslag linder Första Hufyud-Titelp är uppförda af hvilket ifrågaställde utgift synes höra bestridas, kunna Riksens Ständer icke bevilja förrberprde Summas uppförande å denna Stat. »o:p. E. K, M, har i Nåder äskat, att, i sa beskaffade fall, sorn med de ofvan uti gue punkten emförmälde
Enkor inträffat, nemligen: da genom Pensions - innehafvares frånfälle, qvar-* lefvande
Enkor och harn betagas allt understöd, samt enär gällande skäl i öfrigt förekomma, E. 1C.
M. matte ega, atf, å hvad som på Staten hvarje år bespares, anslå Nådegåfyor åt
Enkor eller iparn, efter sådane personer, hvilkas Lejner elle?
Pensioner varit upptagne på denna Stat; fqrippdande E. K, M,, att sålunda ändamålet af Statens successiva förminskning icke dess mindre skulle ernås, helst, då Nådegåfyorna årligen bestämdes och utdelades, något ständigt anspråk derå icke skulle kunna uppkomma, på deras sida, sorn med sådant understöd b|efvo, hugnade,'
Då, efter Riksens S,tänders, öfvertygelse, Allmänna indragnings - Statens egenskap icke medgifver, att hyad sorn vid en derå uppförd Löntagares eller Pensio.eairs afgång varder bespardt må, fö,r ett annat ändamål, till större eller mindre del, användas, men ett sådant belopp ovilkorligen indragas bör, för att komma Stats-Werket till godo, hafva Riksens Ständer till hyad E, K, M, uti berörde afseende föreslagit desto, mindre kunnat lemna bifall, som Riksens Ständer anse, det E, K. M„ i de händelser, då på denna Stat uppförde
Em bets- eller tjenstemän efterlgmnat En^or ögh barn? hyilk| Undenläniga Skrif v el ser'. vore uti behof af understöd, men ej skulle finnas berättigade, att detsamman åtnjuta å dertill bestämda anslag under Sjunde Hufvud-Titeln, icke saknar utväg att, såsom hittills skett, efter Nådig pröfning, bevilja dylika understöd af de till E. K..
M:ts Nådiga disposition anslagne Extra utgifts-medel, hvarefter fråga om annan eller särskild tillgång för sädane Pensioner kan vid en kommande Riksdag framställas, då omständigheterne föranleda dertill. 11:0.
Slutligen har E. K. M. i Nåder föreslagit, att, då för ordinarie Landtmätare uti hvarje Län 2:ne högst 3:ne Löner på Stat bestås, men de med E. K. M:ts Nådiga Fullmagter försedde Commissions-Landtrnätare hvarken åtnjuta
Lön eller annan inkomst, än hvad tili dem i och för deras förrättningar af enskilde jordegare erlägges, och följaktligen de fleste af dem, vid tilltagande ålder, då deras arbetsförmåga upphört, icke kunna komma i åtnjutande af den Statens öfrige Tjenstemän förunnade förmån, nemligen, att, sedan de, vid uppnådd bestämd ålder, tagit afsked , få, såsom Pension, bibehålla innehafvande
Lön, Riksens Ständer, i betraktande af billigheten deraf, att
CommissionsLandtmätarne ej mätte på sin ålderdom sakna nödtorftig bergning, ville förklara dem berättigade att, efter behörig tjenstgöring och sedan de uppnått den för Civile Tjenstemän i allmänhet, såsom vilkor för Pensions erhållande, bestämde ålder, åtnjuta, på Allmänna Indragnings-Staten, Pension till. det belopp, som Andre Landtmätare Jaestås; Underdåniga Skrifve.lsen 685 Med afseende å de af E. K.
M. salunda i Nåder uppgifne omständigheter och då, genom beviljande af den för Comrnissions-Landtmätarne nu ifrågasatte förmån, Indragnings-Staten ic-> ke eller synes komma att i tidens längd belastas, enär Landtmätare i allmänhet äro upptagne bland delegarne uti den blifvande Pensions-inrättningen för Civile Staten, hafva Riksens Ständer funnit för godt medgifva, att de Commissions-Landtmätare, som, vid afskedstagandet, uppnått den ålder, Författningarne utstaka, må på Allmänna Indragnings-Staten uppföras till åtnjutande af Pension , svarande emot den å Lands-Staterne för Ordinarie Andre Landtmä-f tare bestådde Lön, 264 E:dr 21 sk. 4 rst., med tillökning för derunder begripne 29 Tunnor Spannemål.
Riksens Ständer framhärda etc, 1 ' 685 Under tl fini gä Skrifvelse f. N:ö 239.
Uppl. öi gödk; hös Ridd. ö. Ad. d; 20 Öct; i82^1 Préste-Ståndet d; 23 — — Börgare-Ståndét d. 23 •—- ■—• Bortdé-Ståndét d. 23 ■—■ —- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse ani gående verkställigheten ttf Riks-Hufi>UdBuken nii nii S* A. Kl Sedan, i anledning äf Riksens Ständers, uti underdånig Skrifvelse den 25 Junii 1818, gjor-a da hemställan, 2:he efter hvardera af uppgifné särskilde methoder uppgjorda Bokslut blifvit granskade af Riksens Ständers till öfverseende äf Stats- Banco- öch Riksgälds-Werken* år 1820* samlade
Revisorer* hvilka uti deras berättelse öfver verkställd granskning af Stats-Werkets Räkenskapér och Rorvalthihg* dels anmält* att de* efter jemriförelse af hvartdérä Bokslutets beskaffenhet* på anförde skäl, funnit det, söm blifvit af É* K.
Rids oell Rikets Stats-Coritoir föreslaget och utfördt, égä företräde* samt i följd deraf, tillstyrkt antagande af den till detta Bokslut uppfattade plan* såsom grund för arbetets fullföljande, dels ock i åtskilliga delar af Rikets Uppbörds- och Rédögörelse-Werk föreslagit ändringar, åsyftande ért större fullständighet i Riks-Bokslutet; hvarfter och på grund af É.
K; M:ts öeh Rikets Kammar-Collegii öch Kammat* TJtiderddnlga Skrifvelser'.
C87 Rätts 1 ämnet äfgifne underdåniga Utlåtanden, derutinnan det, genom Stats-Contöirets försorg, författade boksluts företräden äro närmare utredde och en ytterligare förändring uti Redogörelse-sättet uppgifven, f£. K.
Ml( under den 12 December 1821 1 Nåder fötordnat, att LandtRäkenskapeme
Uti öfverensstämmelse med RiksHufvud-Boken borde regleras efter de af vissa Committerade Upprättade Eormulair och förslag* Samt att, på sätt Riksens Ständers Revisorer äfvensom Kammar-Coliegium och Kammar-Rätter! föreslagit, alla in natura ingående intrader skulle redovisas i penningar, med förvandling efter markegång, och äldre balander från Eäkenska— perne uteslutas { så hafva Riksens Ständers* år 1822, församlade Revisdrer, uti deras, den 14 December samma år, aflåtne berättelse, nied instämmande i förre Revisorernes framställningar och tillstyrkanden, så väl om antagande af deri Utaf Stats-Cöntoiret Uppgifna Boksluts-méthod, med den deråt, genom ofvänbérötde tillägg och rättelser i detail-Räkenskaparne , gifné större omfattning, som ock angående ytterligare regleringar af Uppbörds- och Redogörelse-Werket, dessutom uppgifvit hvad, under årets lopp, vid Boksluts-arbetet blifvit tillgjordt, hvarjemte Eevisörerne, som ansett det någon beräkning af Värdet å obestämda Stats-bidrag, såsom afgifterne till Clereciet, ludelda Arméens Manskaps Underhåll, med flere allmänna skyldigheter, icke kunde i Riks-Hufvud-Boken ingå, likväl fästat Riksens Ständers Uppmärksamhet å den VäseUdtliga nytta af alla dessa Uppgifter, samt i öfrigt del? föreslagit ett tillägg uti Riks-Hufvud-Bo - 688' Underdåniga Skrifvelsen kenj och dels hemställt att det för uppgörandet af ett Riks-Bokslut, efter den af framlidne Stats.
Commissarien Widegren uppgifne method, inrättade särskildta Contoir måtte varda indragetj
Och har ändteligen samt efter det E. K. M., uti Dess Nådiga Proposition, rörande Stats-Werkets tillstånd och behof, af den 25 sistlidne Januarii, tillkännagifvit, att en Riks-H ufvud-Bok för år 1821, behörigen afslutad, kommer att, un-' der påstående Riksmöte, till Riksens Ständer ofverlemnas, Riksens Ständers Stats-Utskott berörde Riks-Hufvud-Bok emottagit samt yttrande deröfver till Riksens Ständer afgifvit.
Efter öfvervägande af allt hvad sålunda i ämnet förekommit, hafva Riksens Ständer funnit: att det, redan vid 180g och 1810 arens Riksdag, i sammanhang med då stadgade grunder och nya ordning för Stats-Werkets förvaltning, nödigt ansedde Riks-Bokslut blifvit, af Kongl. Stats-Contoiret uppgjordt på ett sätt, sorn. icke allenast uppfyller det från början ^åsyftade ändamålet, eller en sammandragen Räkenskap öfver Stats-Werkets medel, utan också lemnar en lika grundlig öfversigt af Statens hela penninge-uppbörd, i och för Styrelsens särskilda grenar; att Riks-Hufvud-Boken, vid en sådan omfattning af Nationens hela penninge-skatt, tillika innebär en förut saknad Statistisk upplysning, så väl i afseende på beskattnings-Werket och de beräkningar, hvarpå detsamma bör stödjas, som huru medlen äro påräknade, att för behofven användas, att stjörre säkerhet samt mycken lättnad och skyndsamhet i arbetet vunnits der^ TJnderdäniga Skrifve!seri 689 äérxgenömj att Bokslutet blifvit grundad! på Länens Special-Räkenskaper, af hvilka ett exemplar till Stats-Contoiret insändes; att, genom ofvanomförmälde regleringar af detail-Räkenskaperne, den förut bestämda ordning i Räkenskaps^ och Redogörelse-Werket, hvilken af, i senare tider, tillkomne skatter eller andre inträffade för-* ändringar var rubbad och försvårad, blifvit terställd på ett efter sådane ändrade förhållan-* den lärnpadt sätt, som medförer närmare Controll å medlens förvaltning och disposition; att uppbörden och lefvereringen af Stats-Werkets inkomster, korrt efter den, vid uppbörds-årets slut, den 30 April, för det förflutna året ske-’ ende Summariska redovisningen, eller på sätt för åren 1821 och 1822 egt rum, uti påföljande Juiri månad, kan, genom sammandrag öfver de inkommande Landt-Räkenskaperne, utrönas i Stats-Contoiret, som vidare är i tillfälle, att följa gången häraf; att, då Riks-Hufvud-Boken, så snart Special-Räkenskaperne, enligt hvad nu föxeskrifvet är, till October månad inkommit, kati: företagas till afslutning för det föregående året, Stats-WerketS tillstånd följaktligen, i likhet med hvad i början af nästlidne Julii månad skett, må kunna för Riksens Ständer eller deras Revisorer framläggas under det nästföljande årets Jepp, samt Riks-Hufvud-Böcker för åren 1822; och 1823 varda vid Riksens Ständers Reviso^ xers nästa sammanträde till dem aflemnade; och att ifrågavarande Riks-Hufvud-Bok, som visar Stats-Werkets ställning vid trenne särskilda terminer af året, nemligen dels vid Calender-åiets Bihang till Riks~St.
Pro t. 6go Underdåniga Skrifvelser. utgång, dels vid uppbörds-årets slutj den 30
Ä» piil, och dels vid Räkenskaps-tidens förlopp, den 31 Augusti, är lätt fattlig, klar och tydlig, samt sålunda i alla hänseenden väl ordnad.
Då Riksens Ständer, lika med deras Revisorer samt de Embets-Werk, hvilka granskat de efter skiljaktiga methoder utförda Bokslut, anse ett uteslutande företräde i alla delar ostridigt tillkomma den af Stats-Contoiret Upprättade RiksHufvud-Bok för år 1821, hafva Riksens
Ständer alltså velat godkänna och antaga det härvid använda redogörelse-sätt, att tjena till efterrättelse i fortsättningen af ifrågavarande Räkenskap* Och få Riksens Ständer, med anledning af hvad deras Revisorer i ämnet hemställt, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att de penningeförvaltande Werk eller Inrättningar, hvilkas Räkenskaper jemväl skola tjena till grund för RiksHufvud-Bokens uppgörande, måtte varda i Nåder anbefallde, att så tidigt hafva deras Huf» vud-Böcker afslutade, att något hinder icke må uppstå för Riks-Bokslutels företagande i October månads början näst efter skatte-året; samt att i Riks-Hufvud-Boken kunde tilläggas, dels ett särskildt registreradt Cassa-Conto, hvarigenom än mera utförlighet i Räkenskapen vunnes, dels ock en Förteckning öfver de förskott, som E. K. M. af Stats-medlen i Nåder beviljat, antingen till framdeles redovisning på obestämd tid, eller till essättning under vissa föreskrifna vilkor; Hvilken Förteckning skulle innefatta de redan utgångrie förskotten, sedan vederbörande Auctoritet uppgifvit förhållandet dermed, och i tvänne afdelningar upptaga hvad mot ersättning och Underdåniga Skrifvelser. hvad till redovisning blifvit förskjutetj samt såsom bihang åtfölja Riks-Hufvud Boken, och från det ena året till det andra utballancera förskotten, tills återbetalning skett, eller de föreskrifne vilkoren blifvit uppfyllde, då sådant i Förteckningen anmärkas borde, till upplysning för Riksens Ständer eller deras Revisorer.
Beträffande åter de obestämda bidrag, hvil*' ka utgöras till Clereciet, Indelda Arméens manskap, skjutsning, väghållning med flere allmänna skyldigheter; så och ehuru, i Riksens Ständers tanka, dessa onera icke kunna eller böra till deras värde beräknas eller upptagas i Riks-Hufvud-Boken , med hvars föremål, såsom Räkenskap, sådant icke eller synes instämma, hafva Riksens Ständer, med afseende på gagneligheten af en allmän beräkning öfver hvad i förenämnde måtto utgår, hos E. K.
M. velat i underdånighet hemställa, att den utväg, som för än. damåiet kan finnas lämpelig, måtte vidtagen varda.
Vidare och enär efter hvad redan förordnadt är, Riks-Hufvud-Boken framgent kommer att uppgöras i Stats-Contoiret, som genom detta arbete jemväl är i tillfälle att noggrant följa Uppbörds- och Redogörelse-Werkets gång, anse Riksens Ständer, det alla öfver Kronans Intrader förda Räkenskaper, hvilka hittills till Karnmar-Collegium ingått, hädanefter böra insändas till Stats-Contoiret, samt deremot den åt Kammar-Collegium uppdragne Controll öfver Kronans Intrader och redovisningen för allmänna medel upphöra; hvarjemte Riksens Ständer trott, att, genom Riks-Hufvud-Bokens aflemnan - 69a Underdåniga Skrifvelsefl de lill Kammar-Rätten; nödig Controll skall vinnas vid derstädes skeende granskning af Stats-» Werkets Räkenskaper; Och som det, enligt Kongl! Brefvet den 13 Februarii 1811, inrättade, och under Kongl.
Stats-Contoirets styrelse ställda Boksluts-Contoir, med en Personal lämpad efter den före detta uppgjorda mera inskränkta plan. för Riks-Bokslutet, icke möjligen kan medhinna de ökade göromälen vid detta Bokslut, få Riksens Ständer i underdånighet öfverlemna till E. K. M., att, uti personalen inom Stats-Contoiret, i Nåder förordna den tillökning, sorn, för utförandet af Riks-Hufvud-Boks-arbatet kan, vid des-} sa förhållanden, pröfvas nödig; samt af öfver-, skott å Stats-Werkets Intrader låta anordna, så väl lämpeliga arfvoden för de vid författandet af 1821 års Hufvud-Bok begagnade Tjenstemän,' till hvilka arfvoden Riksens Ständer anse en Summa af 1-200 R:dr böra disponeras, som ock den för omförmälde tillökte Personal belöpande aflöningen, intilldess densamma framdeles kan komma att å Stat uppföras; men hvaremot en del af Tjenstemännen i det under Kammar-Col-, legium lydande Afräknings-Contoiret torde kun-* na indragas; börande jemväl, pd sätt Riksens Ständers Revisorer hemställt, det för uppgörandet af en Riks-Hufvud-Bok, efter den af fram-; lidne Stats-Commissarien Widegren uppgifne me-} thod, inrättade Contoir, hvars på obestämd tid constituerade Personal åtnjuter
Arfvoden af öfverskott på Stats-Inkomsterne, upphöra med innevarande år.
Hvad sedermera angar de af Revisorerna föreslagne förändringar vid Uppbörds- och Re - Underdåniga Skrifvelser- 693 ilogörelse-Werket, i sammanhang med Riks-Bokslutet; så hafva Riksens Ständer, med instämmande uti Revisorernes förslag, ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det en sådan reglering härutinnan, som kan finnas lämpelig och ledande till ändamålet, måtte blifva vidtagen i följande delar: 1:0.
Att, utom de Bevillnings-medeJ, sorn; efter Riksens Ständers vidtagne eller vidtagande beslut, böra inflyta till Riksens Ständers Riksgälds-Corttoir, jemväl all Krono-Uppbörd, skatt eller afgift, under hvad namn det' vara må, borde, till vinnande af enhet i Förvaltningssystemet samt ordning och enkelhet i Räkenskaperne, ingå till Stats-Werkets Cassör, för att sedan, med bibehållande af benämningar och till bestämde belopp, disponeras af Stats-Contoiret, dels till Stats-Werkets directa utgifter och dels till de förvaltande Werkens förmån, sadan den dem hittills tillgodo kommit; Hvilket allt uti Riks-Hufvud-Boken skulle upptagas och redovisas, och hvarigenom dispositions- och gransknings-sättet öfver alla dessa medel, hvilket på E. K. M. och Riksens Ständer ankommer, icke rubbas. 2:0.
Att alla Kronans Intrader, med undantag endast af effective Militiae-Indelningshafvares Löner, må uppbäras och redovisas af de Uppbördsman, hvilka hafva executiv rättighet, samt de influtne contante medlen till Ränterierne genast lefvareras tiil Stats-Contoirets disposition; börandes Regements-Skrifvarne likväl äfven till Kongl. Stats-Contoiret afgifva specificerad räkning öfver ofvannämnde af dem 694 Underdåniga Skri/veteer.
•uppburne Indelde Löner, uti hvilken räkning Lönerne till deras belopp efter markegång upptagas. 3:0.
Att som Uppbördsmännen i Riket hafva uppbörd för flere ändamål och afgifva speciella redovisningar till särskilde af hvarandra oberoende Werk, ofta på olika terminer, samt således kunna vara i tillfälle, att med medel, hörande till en uppbörd, betacka brister på en annan, och äfven längre tid dölja verkliga balancer, det måtte stadgas, att all i penningar inflytande Krono-Uppbörd, af hvad namn den vara må, bör indrifvas endast vid de för Allmänna Bevillningens uppbärande bestämde s:ne Uppbörds- och Rest-stämmorne; och 4:0.
Att genast, efter fullbordad årlig Uppbörds-befattning, redovisningen på en och samma tid för alla särskilda slags medel må verkställas.
I sammanhang härmed få Riksens Ständer,, med anledning af deras Revisorers anmälan, att Stats - Contoirets Alemorial - Böcker äfvensom Kongl.
Räntekammarens Hufvud-Bok kunna, enligt meddelad uppgift, Vara afslutade den 1 November hvarje år för det nästförutgångne året, i underdånighet utbedja sig E. K.
M:ts Nådiga Förordnande, att berörde Räkenskaper i Stats- Contoiret skola, vid hädanefter infallande Revisioner, vara afslutade den 1 November för det nästforflutna året och för Revisorerne tillgänglige; och lärer E. K. M. täckas, med afseende derå, att den särskilda Bokföring öfver Stats-Contoirets anordningar af utgifterne, hvilken hittills uti Kammar - Collega Afräknings* Underdåniga Skrif v elser, 695 Contoir, till Controll inot meranämnde Räkenskaper, varit anbefalld, icke vidare erfordras eller eger något ändamål, sedan Riks-HufvudBoken blifvit vidtagen, i Nåder pröfva, vid dea skeende regleringen, att Afräknings-Contoirets befattning äfven i denna del må upphöra. X öfrigt få Riksens Ständer i underdånighet tillkännagifva, att de, med fästad uppmärksamhet på den allmänna vigten och nyttan af en Riks-Hufvud-Bok, funnit skäligt, att, såsom belöning för Kamereraren i Stats-Contoiret Westerstrarids, vid upprättandet af 1831 års Bokslut, ådagalagde förtjenst, nit och skicklighet, tillägga honom en Gratification af 3000 R:dc Banco.
Underdåniga Skrifvelserl N:o 1340» (Uppl. o. godk. hos Ridd» o. Ad. d. 20 Oct. 1823J Freste-Slåndet d. 23 —•
Borgare-Ståndet d. 23 — — Bonde-Ståndet d. 23 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Beräkningsgrunden för Riks-Mar» kegångs-priset d den, under Rikets Embete- och Tfenstemanna-Stater, med Penninge-Löner uppf örde Spannemäh S. A. K» ^Jti Propositionen om Stats-Werkets tillstånd och behof, under den 25 nästlidne Januarii, i Nåder adalen, har E. K. M., med anledning a£T Dess och Rikets Stats-Contoirs, i underdånig Berättelse, rörande Stats-Werkets förvaltning, af den .16 förutgångne
December, gjorde anmälan-,, i afseende på en närmare reglering af anslagen för den under Penninge-löntagande Embets-och Tjenstemäns Eoner uppförde Spännemål, funnit för godt, att, med förklarande af Nådigt bifall till hvad Stats-Contoiret anfört om förhållandet med Riks-Markegångs-priset, fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på nyttan och redigheten deraf, att ett oföränderligt medelvärde emellan hvarje Riksdag fastställdes å deri under Penning ge-jLönerne inbegripne Spannemål.