Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rmt för hvarje dragare, äfvensom för underhållet vintertiden af väg från Särna till Norska gränsen; varande för den förstnämnde af dessa vägars underhåll till och med år 1863 ett anslag af allmänna medel beviljadt till belopp af 675 R:dr
Under ifrågavarande år hafva af de i länet varande 14 större flottbroar, för hvilka den byggnadsskyldiga menigheten får uppbära, i fastställde taxor bestämde, bropenningar, 5 blifvit ombyggde med en kostnad för kommunen af sammanräknade vid pass 28,000 R:dr Rmt, hvartill Staten i så måtto bidragit för tvänne, att menigheten undfått ett lån af 10,000 R:dr, räntefritt under 2 år och med derefter stadgad återbetalningsskyldighet under vissa år.
Vid 13 färjor, de fleste öfver Dalelfven, hafva under ifrågavarande tiderymd de byggnadsskyldige fått uppbära på lika sätt bestämde bropenningar.
Vid slutet af omfönnälde årsperiod utgjorde uppgifna antalet af befintlige grindar öfver allmänna landsvägarne i länet tillsammans 155.
Nya gästgifverier hafva icke blifvit inrättade och antalet af gällande skjutsentreprenader vid 1860 års utgång var såsom tabellen visar 52.
Verkan af dessa anstalter har inom detta län visat sig allmänt fördelaktig, genom det tillfälle derigenom blifvit de skjutsningsskyldige lemnadt, att ändamålsenligare använda tid och arbetskraft, och till resandes belåtenhet hafva de af skjutsentreprenörerne i allmänhet blifvit betjenade med goda hästar, äfvensom med bättre fordon än då skjutsen af allmogen utgjordes.
Postskjutsen bestrides dels af vissa hemmansägare, på sätt af ålder reglerades, dels medelst särskilde entreprenörer, då aftal i sådant afseende kunnat uppgöras, angående fortskaffandet af poster, inrättade efter år 1830, dels ock, då sådane aftal om skjutsersättning, svarande mot allmänt gällande entreprenadskjutslega, icke kunnat afslutas, med gästgifveriskjuts, samt inom ett fögderi, der vissa hemmansägare förut varit ålagde att besörja postforslingen, men blifvit genom Kongl. Maj:ts nådiga utslag befriade från postens befordran, fortskaffas posten af entreprenörer, till hvilka tingslagets skjutsskyldige hemmansägare blifvit ålagde att betala fordrad ersättning utöfver allmänt gällande entreprenad-skjutslega, då, utan rubbning i postens vanliga gång Stora Kopparbergs län.
Kronobrefbäring.
11 och aftalen om fortskaffningen från mellanliggande station, postbefordringen icke kunnat verkställas med skjuts från gästgifvaregårdarne i orten.
Postkontoren i länet äro 8 och en postexpedition, till och från hvilka posten år 1860 fördes två gånger i veckan, hvarförutom å vägen från Westerås till Falun en så kallad snällpost en gång i veckan framfördes.
Kronobrefbäring begagnas vanligen icke inom trenne af länets sju fögderier, utan fortskaffas bref i tjensteärenden med allmänna posten, eller vissa socknemenigheters särskilda poster, med undantag endast emellan Mora och Särna, der kronobrefbäring äger rum 2 gånger i månaden, samt emellan Sollerö och Mora kyrkor, med sådan brefbäring en gång i veckan.
I öfrigt utgöres detta allmogens åliggande af entreprenörer, mot ersättning, bestämd genom auktion eller eljest uppgjorde aftal, till omkring 400 ä 500 R:dr Rint årligen inom hvartdera fögderiet.
I Juli månad 1859 öppnades, för trafik till Falun, Gefle—Dala jernväg.
Till följd deraf har den förut stora varuforslingen från Westerås högst betydligt minskats, derigenom att varor, som förut från Stockholm hitfördes öfver Westerås, nu gå sjöledes till Gefle och derifrån på nämnde jernväg till Falun; och har jemväl handeln härstädes med varor, som förut hitkommo från Gefle, såsom torr- och saltfisk, men förnämligast salt, redan under år 1860, vunnit icke ringa tillökning, derigenom att Dalallmogen, hvars förbrukning af dessa varor är högst betydlig, numera blifvit i tillfälle att för billigare pris bekomma dem, utan den längre färden till Gefle, som för sådant ändamål förut måste särskildt företagas, eller ock med någon fora dit äga rum.
I öfrigt har genom denna jernvägsanläggning skjutsningsbesväret inom en del af länet blifvit i högst väsendtlig mån minskadt, enär de fleste, som kunna för sina resor begagna detta snabba kommunikationsmedel, rätta eller rigta sina reseplaner derefter; och hafva allmogens forslingsförtjenster visserligen fått en annan rigtning, men icke blifvit förminskade, åtminstone icke i jernvägsliniens grannskap; hvarförutom genom densamma tillfälle blifvit beredt, att vinna en jemnare tillgång på alla förnödenhetsvaror.
Om forslingsinkomsterne någonstädes blifvit ringare, så torde det vara uti en af länets lyckligare lottade trakter, eller inom Näsgårds fögderi, der en såmedelst tvingad rigtning till ökad omsorg vid bruket af den der mera tacksamma jorden, äfven kan vara af ett välgörande inflytande på allmogens välstånd och jordbrukets förkofran.
Den af Jern vägsbolaget anlagde telegrafinrättning får vid dess i länet varande 2 stationer:
Falun och Korsnäs mot särskild ersättning begagnas för andre enskildes meddelanden, men denna ersättning utgör en icke ringa tillökning i telegraferingskostnaden till andra orter.
Falu stads innevånares deraf föranledda underdåniga ansökning om Stats telegrafens utsträckning från Gefle till Falun, har icke vunnit Kongl. Maj:ts nådiga bifall.
Under år 1860 fullbordades och blef af Hans Maj:t Konungen till allmänt begagnande invigd en af enskildt bolag med låneunderstöd af Staten anlagd jernväg för lokomotiv, till beredande af en lättare varutransport inom Vester-Bergslagen emellan sjö arne Wessman och Barken, hvarigenom för såväl den tunga godstrafiken i denna bergslagsort, som för resande kan undvikas begagnandet af den med svåra, branta backar uppfyllda 1A mil långa vägen emellan Smedjebacken i Norrberkes och Ludvika i Grangärdes socken.
För detta företags utförande har Bolaget af Staten bekommit lån till belopp af 400,000 R:dr Rint, samt af delägarne uppburit 430,000
R:dr berörde mynt.
De för orten gagneliga fördelarne af detta företag kunna icke bedömas efter den erfarenhet, som vunnits under den korta tid, hvarunder jernbanan af ifrågavarande femårsperiod varit till begagnande upplåten. b) Sjökommunikationer. o A sjön Runn och dermed sammanhängande vattendrag hafva några mindre skutor eller lastbåtar Tab. n:0 sedan längre tider tillbaka varit begagnade för transport till staden af bräder, ved, sand och tegel samt derifrån af gödsel till de vid dessa vatten belägna egendomar.
Dessa fartygs ringa drägtighet har aldrig genom mätning blifvit utrönt.
Under ifrågavarande år hafva tvänne mindre ångfartyg tillkommit, benämnde »Falun» 12 Stora Kopparbergs län.
Flottleder.
Sjöfart och handel. och »Engelbrecht», hvilka göra regelbundna turer emellan Falun samt Wika, Gustafs, Thorsångs och Stora Tuna socknar, hvarvid en icke så ringa persontrafik förekommer, samt i öfrigt användas till bogserfartyg för lastpråmar vid varors transport emellan nämnde socknar och Korsnäs jernvägsstation, äfvensom för timmer o flottor till dervarande sågverk.
Hvardera af ofvannänmde trafiklinier beräknas till omkring 11 och 2 mil.
A sjöarne Norra och Södra Barken af omkring 2 mils längd, idkas, med begagnande af Strömsholms kanal, som börjas vid sjön Södra Barkens södra strand, en icke ringa sjöfart, hvilken, sedan nämnde utom länet belägne kanal år 1860 åter bifvit, efter fulländad ombyggnad, till allmänt begagnande upplåten, lärer komma att i väsendtlig mån utvidgas och förökas medelst ifrågaställd ångbåtskommunikation derå.
De under ifrågavarande tiderymd å denna trafiklinie begagnade fartyg äro till antal och drägtighet upptagne å tab. N:o 9.
Ifrån Grådafallen i Gagnefs socken af Säters fögderi begagnas på Dalelfven äfvensom vidare å Siljan, Insjön och Orsa-sjön i Ofvan- och Nedan-Siljans fögderier sedan många år tillbaka ångfartyget Prins August med 16 hästars kraft, men utan regelbundna turer och mest för bogsering af fraktfartyg med handelsgods, brukseffekter och mahn.
Denna trafiklinie beräknas till en längd af emellan 6 och 7 mil.
För transport af bergverksprodukter begagnas i öfrigt båtfart å Dalelfven dels emellan Grådö i Hedemora socken samt Husby kyrka, omkring 2 mil, dels ock emellan Båtsta i Stora Tuna socken och Gagnefs kyrka, omkring 2 mil.
De fartyg, som å dessa trafikleder begagnas, äro i förrberörde tabell N:o 9 upptagne.
Genom rensning i forssarne och för ändamålet lämplige byggnader hafva för timmerflottning blifvit gjorde användbare Vesterdalelfven från Lima socken och Wånan, som sammanflyter med nämnde eif i Jerna socken, ifrån Johannisholms bruk i Wenjans socken, äfvensom Österdalelfven och dermed förenade Rotån i Elfdals socken, så att timmerflottning å dessa vattendrag verkställes till sjön Runn och dervid anlagde Korsnäs sågverk och Stora Kopparbergs Bergslags virkesupplag vid Falun.
Likaledes har det genom Sundborns, Svärdsjö och Rättviks socknar löpande vattendraget från sjön Amungen på gränsen af Rättviks, Ore och Alfta socknar blifvit gjordt användbart för timmerflottning till de vid Hosjön nära sjön Runn och i närheten af Korsnäs jernvägsstation anlagde ångsågar.
Äfvenså hafva på omförmäldte sätt flottleder blifvit öppnade eller förbättrade i de vattendrag, som från Vester-Dalarnes, förnämligast Malungs och Lima socknars skogar leda till Wermland och hufvudsakligast Klarelfven.
Dessa flottleders längd beräknas utgöra tillsammans omkring 80 mil, och för att öka och lätta tillgången på tjenligt sågvirke fortsättes efter hand af sågverksbolagen erforderlige så beskaffade arbeten i de flere vattendrag, som för ändamålet befinnas tjenlige, allt på deras] enskilda bekostnad utan några understöd af Staten. c) Sjöfart och handel.
o A den förut åberopade tabellen
N:o 9 äro uppförde antal och lästetal af länets innevånare tillhörande båtar och fartyg af 5 lästers drägtighet, för såvidt denna senare är genom mätning känd.
Denna tabell utvisar ock, med skillnad emellan städer och landsbygd, antalet af personer, som hafva handel till lefnadsyrke; men någon uppgift kan icke lemnäs om antalet personer, som omkommit å farlederne inom länet och att något fartyg derå under ifrågavarande år förolyckats har icke blifvit anmäldt.
Någon anstalt till försäkring mot sjöskador förefinnes icke heller inom länet.
På Norge idkas öfver riksgransen en icke ringa handel egentligen vintertiden af allmogen i Vester-Dals, Nedan-Siljans och Ofvan-Siljans fögderier, dels medelst varubyten, dels ock genom kontanta uppköp och försäljningar.
De varor, som från detta län sålunda afsättas, äro förnämligast stångjern, liar och annat jernsmide, hvetemjöl, kreatur, smör och fogel samt gröfre snickare- och svarfvare-arbeten; hvaremot införas hästar, sill, torrfisk och fårskinn.
Förnämligast mot spanmål föryttras äfven i åtskilliga trakter af riket utaf allmogen i förutnämnde trenne fögderier fogel och smör isynnerhet uti Stockholm och Falun.
Från Ofvan- och Nedan-Siljans fögderier afsättes i Wermland och örebro län samt flere andra orter i riket omförmälde gröfre Stora Kopparbergs län.
Gårdfarihandel Marknader.
Bränvinsutskänkning och -minutering.
13 slöjdvaror, laggkärl från Mora, Elfdals och Wenjans socknar, slipstenar från Orsa socken, väggur, väfskedar, korg- och hårarbeten från Mora och Elfdals socknar, hvilka sistnämnde slags tillverkningar äfven utom riket finna afsättning.
Allmogen i Malungs socken bedrifver icke obetydlig gårdfarihandel i riket med Eskilstuna smiden samt gröfre galanterivaror, och jemväl från andra socknar i Vester-Dals fögderi idkas af en och annan sådan handel, äfvensom från Elfdals socken i Ofvan-Siljans fögderi med smides- och jerntrådsvaror samt väfskedar.
Gårdfarihandlande från Elfsborgs län förse orten med alla slags väfnader i öfverflöd, minskande allmogens omtanka och arbetsamhet för åstadkommande af väfnader till egen beklädnad och hushållsbehof.
Utom årliga två marknad,er i Hedemora och en i Säter, hållas tvänne landtmarknader i närheten af Mora kyrka, den ena i början af Juli och den andra i början af Oktober, ursprungligen i ändamål den förra att förse orten med spanmål och den senare att bereda afsättning på kreatur och ladugårdsprodukter, men kunna, vid den utsträckning handeln å landet numera vunnit, till följd af Kongl. Förordningen den 22 December 1846, föga vara för omförmälde ändamål vidare behöflige, och visa sig utan tvifvel, likasom förutnämnde stadsmarknader, mer och mer af mindre vigt för handeln inom orten.
I Falun hållas icke några egentliga marknader, men enligt gammalt bruk samlas der allmoge såsom till marknad, dels å första Tisdagen efter fjerde böndagen för försäljning och byte af hästar samt afyttrande af svin och landtmannavaror, och dels vid Thomasmässotiden för handel med Norrl andsprod u k ter; hvarförutom, på hösten, drifter af boskap från Herjeådalen och Jemtland der föras till salu.
Såväl i Falun som de andra städerne äro torgdagar bestämde och pålyste, men iakttagas föga, utan landtmannavarorne utbjudas efter gammal sed vanligen i husen, eller köpas i säljarnes qvarter.
Utskänknings- och minuthandeln med spirituösa drycker utöfvades från försäljningsårets början hösten år 1859 till utgången deraf hösten år 1860 vid 17 utskänkningsställen i städerne, utom på grund af der beviljade 13 tillfälliga utskänkningsrättigheter för kortare tid än helt år, och vid 17 gästgifverier å landet, jemte 5 för kortare tid beviljade tillfälliga utskänkningsställen, samt vid 6 minuthandelsställen i städerne och 2 på landet.
De sammanlagda afgifterne uppgingo för omförmäldte tid till 46,715 R:dr 63 öre
Rmt, författningsenligt fördelade emellan länets Hushållningssällskap samt Stads- och Landskommunerne särskildt.
De Falu stad för berörde år sålunda tillkomne medel äro, likasom de förut, under den tid staden af så beskaffade medel blifvit delaktig, influtne beloppen, intagne i en stadens kassa, och derifrån använde till förbättring i Stadsläkarens, Stadsfiskalens och Folkskolelärarnes löner, till fyllnad i aflöningen för stadens embets- och tjenstemän, hvartill den egentliga stadskassans tillgångar icke lemna erforderliga medel, för nybyggandet af tvänne broar, samt för anläggning af en promenad med körbana och dubbel trädplantering på densammas bägge sidor.
Utskänkningsrörelsen bedrifves i Falun hufvudsakligast af ett bolag, som erlägger stadgade afgifter för hvarje efter dess förda räkenskaper försåld kanna spritdrycker och anslår hela vinsten af rörelsen till nyttiga och välgörande ändamål för staden, hvarom bolaget dock beslutar, och hvaribland må nämnas hittills bestämda anslag till understöd för Stadsbibliotheket, Söndagsskolan, Slöjdskolan för flickor, fattigvården m. m.
Bolagets år 1860 disponibla kapital utgjorde något mera än 41,600 R:dr Rmt.
I Hedemora och Säter ingå de dessa samhällen tillfallande afgifterne till Stadskassan; men kännedom saknas derom huru kommunerne å landet olika disponerat dem tillkommande så beskaffade medel, utöfver hvad under loppet af tre år, med hälften af årliga utdelningen, blifvit användt till understöd för länets Allmänna Sjukvårdsinrättning. 5.
KameralförhåUamleii.
(Ifver antalet af hemman och lägenheter å landet, dessas natur och brukningsdelar äfvensom tomter Tab. N:o och jord i städerne, jemte uppskattningsvärdet, bifogas tabellen N:o 10. 14 Stora Kopparbergs län.
Skiften och afvittring.
Högre elementarläroverk.
Under ifrågavarande period hafva blifvit nyskattlagde, med åsatt mantal af 21UIU öfverloppsmarker, rekognitionsskogar och derå upptagne lägenheter, samt skatteköpta 11 mantal.
Ur ödesmål upptagne hemman, anlagde Krononybygge!! äfvensom, så vidt anmäldt blifvit, hemmansklyfningar och jordafsöndringar hafva icke förekommit.
Tab. N:o u.
N:o 11 upplyser om förhållandet med laga skiften inom länet samt om kostnaderne för sådana förrättningar, och bifogas jemväl öfver förhållandet med storskiftes- och afvittring sförrättning arne i länet under Tab. Litt.
c. ifrågavarande tiderymd nedanstående tabell Litt.
C. De Statsbidrag, i Stats- och Riksgäldsmedel, som af länets innevånare för den tid, hvarom nu är fråga, utgjorts, äfvensom de restantiebelopp, som vid hvarje redogörelseårs slut derå förefunnits, hafva uppgått till följande belopp i Riksmynt:
Summa influtne.
Utestående restantier. 1856 447,796
R:dr 60 öre 13,863 R:dr 67 öre. 1857 469,309 » 89 » 10,932 » 67 » 1858 445,839 » 30 » 17,767 » 93 » 1859 448,056 » 60 » 13,593 » 10 » 1860 458,978 » 90 » 13,489 » 87 »
Det jemförelsevis betydliga restantiebelopp, som året 1858 utvisar, härrör deraf, att nära hälften af restsumman utgjort på indrifning eller aftjenande beroende bötesmedel. 6.
Den önskan som länets innevånare länge hyst, att Elementarläroverket i Falun måtte så utvidgas, att lärjungarne derifrån kunde afgå till universitetet, har under ifrågavarande tiderymd blifvit uppfylld.
Det tilltagande antalet af lärjungar vid detta sålunda utvidgade läroverk bevittnar såväl behöfligheten af den vidtagna åtgärden, som ock den anda, hvarmed länets ungdom tillhålles och begagnar det tillfälle, som sålunda blifvit åt den beredt, att vinna en fullständigare bildning, än mången ibland denna ungdom förut kunde förvärfva, då de kostnader, som voro oskiljaktiga från resorna till Westerås och vistelsen vid läroverket derstä Tal). Litt.
C. Allmänna
Stor skiftesförrättning arne med Kongl. Maj:ts och Kronans kostnader derför.
Agor i qvadratref räknadt.
Föreslagne att Mantal, förslags- vis afvittrade och skattlagde eller storskiftade.
Antal förslagsvis Affattade och beskrifne.
Föreslagne till områden åt besutenheten. öfverlopp* marker.
Utstakade rå- eller afvittrade eller storskiftade.
Maj-.ts och Kronans kostnader.
Afrösningsjord.
Impedimenter.
Afrösningsjord. B •"O Cfc Si 3 a (V Summa. O: 5. 5' Ciq Ä. C* -i Qj Afrösningsjord.
Summa. skiftes- linier.
Fot.
Besutenheter.
Tillökuingsjord.
Nybyggen.
Kronotorp. j Öfverloppsmarker p; aq a; 5 g- g «r p s fö 3 År 1856 122,640 122,640 24,242 24,242 100,000 R:dr. 27,688 Ö. 50 » 1857 4,144 — 4,144 140,135 8,940 — 149,075 — — — — 778,100 338 — — — — — — - 24,73550 » 1858 — 109,302 2,598,674 112,029 2,820,005 — — — — 5,703,090 38,239 28 » 1859 10,909 417,312 — 428,221 — — — — 100,000 34,921 67 » 1860 16.856 418 320 — 435,176 27,000 32,984 25 Summa 31,909 953,272 — 990,181: 273,679 2,607,614 112,029 2,993,322 — 6,708,190 383 — - - 158,571 20 Anm.
Dessa och öfrige arbeten, hvilka i tabellform ej kunnat angifvas, hafva under tiden blifvit handlagde i och för Storskiftesförrättningarnes utförande uti Mora, Wenjans, Orsa, Svärdsjö, Lima, Malungs, Appelbo och Döda socknar.
Lägre elementarläroverk.
Landtbruks-, Bergs- och Slöjdskolor. 15 des, icke sällan deremot utgjorde ett icke lätt besegradt hinder.
Otillräckligheten och den i följd deraf ofullständiga anordningen af läroverksbyggnaderne äro för länets och i främsta rummet
Falu stads innevånare föremål för oro och bekymmer, då de kostnader, som numera beräknas för ändamålsenliga och behöfliga byggnader, för detta läroverk ej på långt när kunna bestridas med de medel, som af Rikets Ständer vid sista riksdag anvisades, från stiftets byggnadskassa kunna påräknas och för öfrigt äro eller kunna antagas blifva tillgängliga, så vida icke något ytterligare bidrag af Staten kan erhållas.
I Hedemora, Säter och Avesta finnas lägre Elementarläroverk, under ifrågavarande tid dock endast med en lärare i hvartdera.
A landet verkar för spridande af allmän undervisning hvarje sockens Folkskola, med mer eller mindre omfattande och ändamålsenlig organisation; i de flesta fall dock med stegrad verksamhet närmande sig en önskvärd utveckling och förbättring, allt i mån som fördelarne af kunskap och upplysning blifva kände och insedde, samt personer af lämplig karakter och bildning samt nit för saken kunna blifva såsom lärare anställde.
Länets Landtbruksskola, som år 1856 öppnades vid egendomen Wassbo i Aspeboda socken, hvilken, för ändamålet inköpt, numera tillhör Hushållnings-Sällskapet, har sedermera oafbrutet varit i verksamhet.
Föreståndaren lemnar der undervisning i de ämnen, som äro föreskrifne i Kongl. Maj:ts nådiga Reglemente för de lägre Landtbruksskolorne af den 14 Januari 1851, med biträde dervid på hans bekostnad utaf en underlärare, djurläkare, smed och slöjdare.
Lärjungarnes antal vid den bestämda tvååriga lärokursen är 12, hvaraf hälften årligen vid flyttningstiden på hösten ombytes.
Föreståndaren åtnjuter mot fullgörande af allt hvad reglementet föreskrifver i afseende på denna undervisningsanstalt, det anslag Staten för Skolan beviljat, nu utgörande 4,000 R:dr Rmt, tillika med den vinst, som kan erhållas på brukningen af ofvannämnde egendom, hvilken han, med kostnadsfria inventarier af kreatur och redskap mot en årlig afgift på 15-årigt arrende emottagit i och för lärlingarnes praktiska undervisning.
Den kunskap och erfarenhet landtbrukslärlingarne vid denna läroanstalt vinna, skola utan tvifvel kraftigt och välgörande verka till jordbruksnäringens förkofran och lyftning i mån som denna deras kunskap och erfarenhet kan i särskildta delar af landet för sådant ändamål bringas till verksamhet, och då de från läroanstalten årligen utgående lärlingarne nästan alltid med lätthet vinna anställning och tillfälle att tillgodogöra sig och andra hvad de under lärotiden der fått inhemta, visar sig anledning dertill, att denna läroanstalt skall komma att öfva ett välgörande inflytande på ortens jordbruk.
I Falun förefinnes en praktisk Bergsskola, inrättad i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts derför i nåder fastställde Reglemente af den 31 December 1821.
Under den till två år bestämda lärokursen meddelas åt 20 lärjungar undervisning uti genom reglementet föreskrifne ämnen, hufvudsakligen af föreståndaren, såsom förste lärare, och af en andre lärare, äfvensom under vissa tider af kursen jemväl af en extra lärare, i mineralogi och grufbrytning.
Skolans inkomster bestå hufvudsakligen af Statens anslag och Jernkontorets bidrag, utom särskilda mera tillfälliga intrader.
Utgifterne hafva under ifrågavarande fem år uppgått till vid pass 110,000 R:dr eller i medeltal 22,000 R:dr Rmt årligen.
Denna läroanstalts inflytande har obestridligen varit välgörande, icke allenast för ortens, utan hela rikets bergshandtering och bruksrörelse.
Uti nämnde stad stiftades år 1848 af Skyddsmödraförbundet derstädes en Slöjdskola för fattiga flickor.
Skolan förestås af två lärarinnor och en inspektris.
Undervisning meddelas der uti läsa, spinna, väfva och sticka m. m. åt 20 till 30 flickor årligen.
Vid jultiden afgår vanligen hälften af lärjungarne och då skolan i Februari åter öppnas antagas vanligen lika många, för hvilka sålunda lärotiden blifver 2 år å 10 månader.
Kostnaderne uppgå till omkring 700 R:dr
Rmt årligen, hvartill medel erhållas dels genom
Sky dd smödrarnes årsafgifter dels ock genom andras frivilliga bidrag, deribland förnämligast från stadens BränvinsutskänkningsBolag.
Den i förra berättelsen omnämnda i Hedemora inrättade Småbarnsskola fortfar med oförändrad verksamhet. 16 Stora Kopparbergs län.
Rättskipning.
Socknemagasiner.
Nödhjelpskassa.
I afseende på organisationen för rättskipningens utöfvande, förekommer endast den för menigheten vigtiga förändring, att inom Vester-Dalarne, der förut blott hållits ett
Ting årligen inom dervarande tvänne tingslag, tvänne årliga lagtima Ting derstädes numera förrättas.
En sådan förändring vore utan tvifvel äfven af stor vigt för befolkningen inom Oster-Dalarnes tingslag, men de hafva ännu ej kommit sig för att fordra en sådan afvikelse från hittills varande urgamla förhållanden.
Domsagornes vidsträckthet i Öster- och VesterDalarne, med deraf härflytande långa resor, äro äfven ett hinder för den skyndsamhet i rättskipningen och expeditionen af domstolarnes beslut och protokoller, hvarförutom mycket af beslutens kraft och afsedda inflytande förloras, men en härutinnan önsklig förändring torde icke under för handen varande förhållanden kunna åstadkommas.
Till kreditens och företagsamhetens underlättande har fortfarande verkat Kopparbergs enskilda Bank, som, ehuru under annat namn, öppnades år 1836 på grund af Kongl. Majits för denna Bankinrättning föregående året meddelade och år 1857 senast förnyade oktroj.
Bankens rörelse, med varsamhet ledd, har i allmänhet utan störande vexlingar, förmedlande penningemarknadens öfverflöd och brist, i mån som bankens fonder kunnat sådant medgifva, åt ortens näringar beredt en jemn, om än allt mer och mer otillräcklig tillgång på rörelsemedel.
N:oi2.
Tabellen N:o 12 utvisar de i länet varande fyra Sparbankernes tillstånd och verksamhet.