Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tulls erläggande inlastas, vid laga ansvar för Sjö-TullsKaramaren eller Inspectionen om hvad Behofvet i denna del krafvel-, öfverskrides. §• *7- På det Skeppare och Besättningar å Svenska Cravel-Fartyg. större eller rå in dre, måga komma till säkert åtnjutande af den förning, som uti Kongl. Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, förordnas härmed, att Skeppare och Besättning, antingen något eller intet inkommande gods under förning varder angifvet, skola vid den Sjö-Tulls-Kammare, der lossningen sker, af den Tull, som för Fartygets medbragte last inflyter, mot behörigt qvitto erhålla deras förning, utgörande vid fart från östersjön, för en Skeppare 1 R:d. 16 sk., för en Styrman 28 sk. och för de öfrige af Besättningen, så väl sorn Gossar, hvardera 21 sk.; från Nordsjön och de i Canalen belägne orter, i64 Bevillnings-Utskottets Holland, England, Frankrike, Spanien och Portugal, för en Skeppare 7 R:d. 9 sk., för en Styrman 3 Rrd. 28 sk. och för det öfriga Skeppsfolket, hvarje person 2 R:d. 42 sk., samt från Medelhafvet och Levanten, för Skeppare 9 ll:d., för Styrmän 4 R:tl* 24 sk- och för hvardera af den öfriga Besättningen 3 R:d. 28 sk., allt Svenskt Banco; men enär Fartygen anlända med Barlast, hestås Skeppare och Besättning efter förra vanligheten, ej någon förning, från hvilken förmån jemnväl Inhemske på Klink byggde, samt Utländska Fartyg äro uteslutne, \1 Skeppare, som kommer från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjö-hamnar, njuter medelländsk förning, när Tullen för de från Medelhafvet i Svenskt hel-fritt Fartyg medbragle varor, stiger till 4 af Tull-heloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade; vid elt annat förhållande bestås endast en mindre förning. §.
Å Master och större Bogspröt, uträknas innehållet i Svenska Fot och Tum, sålunda: att trädets vidd mätes 12
Fot från storandan, då 12 Verktum beräknas för hvarje Svensk Fot af be rörde vidd.
Vidden af Spiror utrönes på lika sätt, blott med den skillnad, alt trädets vidd då mätes 8
Fot från storändan.
Se tänk anden i65 §• >9- Skeppare, inhemsk eller fremmande, som för trängande orsaker eller i Handels-afsigt, eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjö-TullsKammare finnes, må derstädes under iakttagande af hvad Seglations-Förordningen föreskrifter, samt med tillkännagifvande, hvad eller huru mycket är distineradt till andra In- eller Utrikes orter, få lossa större eller mindre tiel af medbragte tullbara varor, samt jemnväl intaga förfriskningar eller fyllnad i sin last af sådane varor, som emot Tull få utföras, utan att erlägga Tull eller annan afgift för mera än han lossadt eller lastadt, men Skeppsunigälder för Fartyget skola i slika fall betalas
Lill fullo, så snart lossning eller lastning till större eller mindre del eger rum, dock med undantag förvaror, som under seglingen genom Öresund, lossas och utföras till Helsingborg, för hvilka inga Skepps-umgälder erläggas, så vida ej varu-heloppet stiger till eller öfver | af Skepps-lasten, hvilket bör upplysas af Skepparens Manifest. §. 20.
Jemte Märkrulla, bör hvarje Skeppare, innan afresan från lastnings-orten, förse sig med ett Manifest in duppio, å alla de varor, hvaraf hans last består.
Detta Manifest skall innefatta en noggrann uppgift tili stycketal och innehåll af hela låsten.
Det ena exem - 166
Be vill ni ngs-UIsko t tets plaret aflemna* Skepparen till den Kongl.
Tull-Bevaknings-Kryssare eller Tull-Jagts-Befälliafvare som anträffas, emot qvitto, som tecknas å det qvarblifvande exemplaret, vid äfventyr, som särskildt kommer att stadgas.
Efter ankomsten till Svensk hamn, skall det i behåll varande Manifest, genast af Skepparen, till först om bord kommande Tullbetjent, eller ock på Tull-Kammaren afl emnås, hvarefter lossnings-sedel derstädes erhulles. * §• 2I* Hvad vid Tullens uträknande ej lunner till half sk., uteslutes , och räknas deremot för en sk. hvad som stiger till och öfver en half. §. 22.
Tull-betjent åligger, att skyndsamt meddela behörige Tull-uträkningar för inkommande och utgående Gods, och att låta dem jemiv föras med Journalen, i fall Gods-egaren sådant åstundar. §.23.
Tolagen uppbäres i Svenskt Banco genom Städernas försorg af den som dertill förordlias; och kommer Tull-värdet att tjena till grund vid beräkningen af denna afgift, som erlägges af alla varor, så väl inkommande som utgående, hvilka draga högre afgift än i procent af värdet; men för de Artiklar, å hvil - Betunkanden. ka endast en procent erlägges , eger Tolag ej rum. §• 24.
Med den särskilda afgift för kostnaden till Sjöfartens fredande, som under namn af Cpnvoy-afgift erlägges, förhålles, enligt derom gällande Författningar. §. 25.
Med den vanliga Förhöjnings - Licenten, som hittills till Jern-Contoiret ingått för visse Jern-tillverkningar, enär de med fremmande Fartyg utföres, kommer äfven att, enligt derom gällande Kongl. Författningar, förfaras. §. 26.
Yid användandet af den Taxa, som Kongl. Maj:t den 20 Martii 1S16 i Nåder utfärdat, angående Tull-afgifter för med Svenska, Fartyg inkommande Ostindiska varor, iakttages, att för alla varor, som från Ostindien på sådant sätt införas, erlägges i enlighet med nämnde Författning, § mindre i Tull än hvad för dylike varor från andre orter betalas; och kommer för öfrigt att för sådane Varor tillämpas hvad förut stadgat är, så väl angående varors värdering, som Tullens erläggande i Svenska Banco-Sedlar. §. 27. Hvad Tullen å vissa från Brasilien med Svenska Fartyg directe inkommande varor i68 Bevi lini ngs-Ut skottets angår, åberopas Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning i detta afseende af d. 16 Febr. 1820. §. 28.
Angående Handeln med Finland, åberopas till efterlefnad de nu gällande eller framdeles vidtagande Kongl.
Författningar, och med Ryssland afslutne Tractater. §•
29- Då på flera ställen i Tull-Tariffen, vid benämningen Redskap, hänvisning blifvit gifven till ordet Modeller, förstås sådan Redskap , hvilken förut i Riket icke finnes , utan efter föregången anmälan hos Handels-Styrelsen, Kongl. Landtbruks-Akademien eller Provincens Hushålls-Sällskap blifvit införskrifven, för att tjena till eftersyn vid dylik Redskaps förfärdigande.
Ankom d. 37 Nov. iSa3.
Riksens HöglofL Ständers Bevillningsoch Lag-Utskotts Betänkande , angående vissa ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen d. 20 Decemb. 1815, i hvad som rörer Bränn - vins - Betänkanden.
169 vins-Pannors mätning och stämpling, samt ansvar för origtighet dervid.
Vid uppgörande af Förslag lill en Författning, angående Bränn vins-Bränningen och de derföre bestämde afgiftcr, har Bevillningsutskottet funnit nödigt begära sammanträde med Lag-Utskottet, till gemensam öfverläggning i frågan om Brännvins-Pannors mätning och stämpling, samt ansvaret derföre, i händelse af dervid befunnen oriktighet; äfvensom Lag-Utskottet å sin sida ansett Bevillningsutskottets medverkan erfordras vid afgifvande af Betänkande, öfver en i detta ämne från Högloft, llidderskapet och Adeln till Lag-Utskottet remitterad och af Herr Gyllenram, B. F., väckt Motion, hvaruti yrkas, att, i händelse Brännvins-Pannor så hädanefter, som hittills, höra af tillförordnade Justerare uppmätas och stämplas, ansvaret för dylike förrättningar mera bestämdt än efter nu gällande Författningar, måtte utstakas, så att tillverkare af Brännvin ej stadna i äfventyr för hvad Justerare af vårdslöshet kunna underlåta, hvarföre ock Herr Gyllenram yrkat, att hvarken ansvar eller förlust af Bränn vins-redskap, måtte i något afseende ega rum, för den tillverkare af Brännvin, som har sin Panna lagligen stämplad och krönt, dant drabba Justeraren, och att Pannan ej 170 lie vil In i ngs-Ul skottats måtte confiskeras eller förseglas, utan blott åter uppmätas och omkrönas.
Då Utskotten sålunda samfält företaga detta ärende, har det icke kunnat undgå Utskottens uppmärksamhet, huru olägenheten, som måhända med skäl öfverklagats, uppkommit derigenom, att Brännvins-Panna, sedan den blifvit ordentligen uppmätt och stämplad, genom nötning eller eldens verkan till rymden vidgats, utan att sådant skett genom egarens afsigtliga förvållande; hvarefter Beslag likväl kunnat ske å en Panna af större innehåll än stämpeln utvisar.
Utskotten hafva derjemte trott, alt förhållandet med egarens brottslighet eller oskuld vid slika tillfällen, tillförlitligare skulle kunna utrönas, om noggrann beskrifning på Pannans form i alla delar vid dess uppmätning och stämpling jemnväl egde rum; och få derföre, jemte några ytterligare tillägg, angående hvad om sjelfva uppmätningen är stadgadt, tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om utfärdande af följande Stadganden.' 1:0.
Det må vid mätning af Pannor: som till Brännvins-bränning begagnas, och hvilka då alltid böra vara försedde med fast eller löst bröst, och dertill hörande hatt eller stängselskifva med rör, rymden utrönas, medelst vatten eller annat flytande ämne, å en Panna med vanlig hatt, från bolten till halsen, Betänkande»,. 171 samt å en Panna nied Comisk eller Cylindrisk hatt, från botten upp tili och med halsen; och bör, med anledning af 1 §. 6 Mom. uti Förslaget till en ny Författning, angående
Brännvins-bränningen och de derföre bestämda afgifter, ingen Panna stämplas tili högre än c)3 Kannor; kommande Landtmätare eller Justerare aldrig att befatta sig med afdrag af kokrummet, utan honom må endast åligga, att ansvara för Pannans rigtiga innehåll, i enlighet med den åsätta Stämpeln. 2:0.
Att Mäskvärmare, såsom nu mera tillåtne, få begagnas, utan att undergå någon mätning; hörandes likväl all sådan Brännvinsredskap, af hvad form eller beskaffenhet som lieldst, hvarunder eld omedelbarligen användes, uppmätas och stämplas, samt afgift, efter Kannerymden, derföre erläggas.
Hvad som öfverstiger fulla kannetalet, men ej uppgår till hel kanna, kommer vid BrännvinsPannans mätning, ej att beräknas; och 3:o. Att Landtmätare eller Justerare skola vid Brännvins-Pannors mätning, vara pliktiga, att, jemte den dem förut ålagde skyldighet, att så väl å sjelfva Pannan som desslösa bröst, med stämplar utmärka både InitialBoksläfverne af deras namn samt Kannetalet och året då uppmätningen skett, noga utröna Pannans höjd från midten af botten till öfversta öppningen, dess diameter vid öfra och nedra kanten, samt dess form och öfrige di - Sevillniti gs- Ut skottets mensioner; öfver hvilket allt Landtmätarne eller Justerarne ovilkorligen må , utan särskild betalning meddela egaren skrifteligt bevis.
Då vid tillfälle af åtal å Brännvins-redskap, som innehåller större rymd, än hvartill den är stämplad, genom nu föreslagne Förordnande, en tillförlitligare grund lemnäs för
Domarens pröfning, huruvida detta missförhållande, emellan innehållet och den åsatte stämpeln, härrörer, antingen af någon åtgärd, som Panne-egaren med afsigt låtit vidtaga, eller blott af den förändring sorn bruket och eldens verkan kunnat åstadkomma, samt det är hädanefter hvar och en öppet, att förskaffa sig ett sådant bevis om Pannans dimensioner, som här ofvan omförmäles, så anse Utskotten genom detta Förslag, derest det godkännes, sig hafva till en stor del förekommit de öfverklagade olägenheterne; men enär det icke är billigt, att en större Pannerymd , än hvarföre afgift betalas, gagnas, föreslå Utskotten vidare: att Brännvins-Panna, som till rymd blifvit förstorad genom bruk och eldens verkan, icke derföre är Beslag underkastad, utan bör, vid derom yppad fråga, endast förhållandet hos vederbörande anmälas, för att ny mätning och stämpling må kunna ske, allt på sätt är stadgadt för tillfälle af Brännvins-redskaps omarbetning och förändring; det ansvar och äfventyr, som följer å underlåtenhet att vederbörligen anmäla sistberördc åtgärder är redan utsatt.
Skulle åter befunnen olikhet emellan Pannerymden och den åsatte Stämpeln jj reif vas hafva tillkommit genom ovårdsamhet å Justerarens sida och oriktig mätning, hör han otvifvelaktigt derföre stadna i ansvar och ersättnings-skyldighet, men då det förra icke finnes bestämdt utsatt, enär Kongl.
Förordningen af d. 2g Maji i^39, angående mått, mål och vigt, i detta fall endast åberopar
Lag och Författningar, och hvad Lagen i 8:de Capitlet Handels-Balken i detta afseende stadgar, blott handlar om uppmätning af allmänna rymde-mått och sålunda mindre lämpligt kan hänföras till den uppmätning af Bränn vinsredskap, som endast för enskildt begagnande är ämnad; få Utskotten föreslå, det genom allmän Författning måtte stadgas, att om det belinnes, att Justerare uppsåtligen eller af vårdslöshet orätt stämplat Brännvins-Panna, han, utom ersättning och det ansvar, som följer på ett i behörig ordning verkstäldt Beslag, och som bordt egaren af Bränn vins-redskapen drabba, i fall han afsiktligen låtit till rymden förändra elier omgöra redan stämplad Brännvins-redskap, bör förklaras Tjensten förlustig, eller från utöfningen deraf på viss tid suspenderas, allt efter som
Domaren pröfvar hans förseelse hafva härrört af uppsåt och mer eller mindre vårdslöshet.
Ytterligare hafva Utskotten ansett de olägenheter, som möjligen oskyldigtvis kunna tillfogas tillverkare af Brännvin, derigenom, Bemllnings-Utskottets att efter ett verkstäldt Beslag, och innan ännu
Domaren yttrat sig med hvad rätt detsamma skett, utbrytning af Panna och redskap genast för sig går, hvarigenom Brännvins - tillverkningen afstannar, hvilket ofta medförer vida större förlust och skada för egaren, än det sorn genom Böter och ansvar i och för Beslaget kan ega ruin.
Med undantag af de tillfällen, då Brännvins-redskap antingen är ostämplad eller stämplad till större innehåll, än hvartill egaren är medgifven rättighet, och hvarvid Pannans utbrytning och confiskation tillika med redskapen i hittills vanlig ordning, alltid eger rum, få Utskotten föreslå det Förordnande:
Att om Beslag göres hos någon till Brännvins-bränning berättigad, ooh som sig dertill vederbörligen anmält, må hvarken Pannan utbrytas eller densamma med dertill hörande redskap egaren fråntagas, eller rättigheten att dermed tillverka Brännvin, vara honom betagen, förr än, efter föregånget Laga åtal, första Domstol som målet upptagit, förklarat redskapen förbruten, utan ega åklagare endast, att vid det af honom förrättade Beslag* märka Brännvins-Panna och öfrig redskap, medelst påslående af en tjenlig stämpel, för att derigenom förekomma förblandning eller förbytning med annan sådan redskap; dock åligga det Beslagare, att, vid slika confiskations-tillfällen, i ojäfvige vittnens närvaro, af en till Brännvins-Pannans justering berättigad Betänkanden.
175 person låta verkställa Pannans uppmätning oell Beslags - stämplingeli; kunnandes likväl dertill ej begagnas den Justerare> som Pannan förut uppmätt och Stämplat.
Huruvida de sålunda föreslagne ändringar skola genom siirskild Författning eller medelst redigering af Kongl. Förordningen den 20 Dec. 1815 kungöres, ankommer på Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande ; och tillstyrka derjemte Utskotten, att Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, det sistbeiörde Författning måtte äfven i öfrigt varda satt i öfverensstämmelse med de Förslag, Som, angående Bränn vins-bränningen i allmänhet, redan blifvit vid denna Riksdag af Riksens Höglofl.
Ständer gjorda.
Dock varder allt detta, jemte bifogande af tvänne Ledamöters reservationer, Riksens Höglofl.
Stockholm den i5 Nov. i8a3.
Ständers Bevillnings- samt Lag-Utskott den 15 November IS23. S. D Förekom till öfverläggning det från sammansatte Utskottens Beredning öfverlem - i rj6 Bevillnings-Utskottets nade Förslag till Betänkande , angående vissa ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen den 20
December 1815 j i hvad den rörer Brännvins-Pannors mätning och stämpling j samt ansvar för oriktigheten dervid.
I öfrigt blef ofvannämnde Förslag till Betänkande bifallet, och skulle således detsamma till Riksens Höglod.
Ständer vördsamt ofverlemnas.
Emot Utskottens nu fattade Beslut, reserverade sig Herr Hjertström.
Herr Ribbing inlemnade en skriftelig, så lydande reservation: •J ^ ^ Då Bevillnings-Utskottet inbjudit Lag-Utskottet, att med sig deltaga uti öfverläggning om de föreskrifter , som böra vidtagas i afseende på Brännvins-Pannors mätning, justering oell ansvar för origtighet dervid , tror jag att gränsen för Lag-Utskottets medverkan är bestämd och icke derutöfver kan sträcka sig, oell såsom Ledamot af detta sednare Utskott, kan jag icke deltaga i Beslutet vid frågan om Mäskvärmare eller att all redskap, hvarunder eld omedelbarligen användes, skall uppmätas och afgift derföre bestämmas.
Berörde reservationer skulle utskrifvas, för att åtfölja Betänkandet till Respective RiksStånden.
Ex Protocollo Clas Lewijn. N:o Betänkanden. *77 N:o 61.
Ankom den i-j Nov. i8a3.
Memorial, med Förslag till VoteringsPropositioner, i afseende på yppade skiljaktigheter, rörande Fullmagters och Lysnings-Sedlars förseende med stämpladt papper.
Då, i afseende på det af Bevillnings-Utskottet upprättade Förslag till en förnyad Förordning, angående bruket af stämpladt Papper , samt den derföre utgående afgiftens beräkning och utgörande, den skiljaktighet emellan Respective Riks-Ståndenuppstått, att detsamma, jemte de med anledning af deremot gjorde anmärkningar, föreslagne tillägg och rättelser, vunnit till alla delar Högloft Ridderskapet och Adelns, Vällofl.
Bonde-Ståndets bifall, men deremot, ehuru i öfrigt godkändt, ej blifvit gilladt af Högv. Preste-Ståndet, så vidt det angick de i 5 och 8 §§. stadgade föreskrifter, rörande chartering af Fullmakter och Lysnings-sedlar, och denna olikhet icke kan förfalla, med mindre än att det Ilögv.
Ståndet skulle behaga frånträda dess förut yttrade meningar, får Utskottet, jemte vördsam hemställan härom tillika och för att såmedelst befordra ärendets skyndsammare afgörande, 5 Sami. 2 B.
Bevillnings-Utskottets nu för Riksens Höglofl.
Ständer framlägga de Voterings-Propositioner, hvarigenom desse frågor, i händelse enhet i åsigterne icke annorledes kan tillvägabringas, lära af det Höglofl.
Förstärkta Stats-Utskottet böra afgöras, nemi.: 1:0.
Den der bifaller, att Fullmakter till Ämbeten och Tjenster må, i enlighet med hvad 5 §. i Förslaget innehåller, förses med stämpladt Papper till 6 procent, (hvaraf 2 procent utgöra den förr särskildt utgående Charte-Sigillatae-recognition) af alla de
Löne-inkomster företrädaren till föregående årets BevillningsTaxering uppgifvits, eller hvarefter lian nämnde år Bevillning efter 2 Art. i den föreslagne Bevillnings-Förordningen erlagt, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, så kommer denna afgift att nedsättas från 6 till 5 procent af ofvanomförmälde Löne-ink oms ter. 2:0.
Den som bifaller, att
Lysnings-sedlar skola skrifvas på eller beläggas med Charta-Sigillata, beräknad till ~ af deli Bevillning, som Mannen, enligt företedd och i styrkt afskrift, jemte Chartan till Pastor eller den halis ställe företräder, lemnad Debets-Sedel, föregående året erlagt efter 2 Art. af Bevillnings-För - Betcinkanden. * 79 ordningen, med iakttagande deraf, dels att, örn vid uträkningen häraf, beloppet slutas med runstycken, skall Charta» fyllas till nästa skilling—tal, och om detta, då det tillägget Riksdaler, understiger
Tre skillingar, må det alltid med sådan minsta Charta fyllas; dels att, i intet tillfälle må Lysnings-sedel skrifvas på eller beläggas med mindre Charta än Tolf skillingar; dels ock, att i afseende på efterlefnaden af detta stadgande, gäller hvad i 11 §. samt 18 §. 2 Morn. föreskrifvet är, voterar Ja, den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, böra de nu gällande föreskrifterne, om Lysnings-sedlars Chartering oförändrade bibehållas och i sammanhang dermed, Utskottets Förslag i 18 §., rörande controllen, förfalla, samt dermed såsom hittills förfara.
Likväl varder detta allt till Riksens Högloft.
Ständers pröfning, vördsamligen öfverlemnadt.
Stockholm den 26 Nov. i8a3.
Ankom den 3 Dcc. 1823.
Memorial, i anledning af yppade skiljaktigheter i afseende på stadganden i8o Bevillnings-Utskottets i den föreslagne Bevillnings - Förordningen.
Sedan det af Utskottet upprättade Förslag, till en förnyad Bevillnings-Förordning vunnit, jemte de dervid fogade ändringar och rättelser, samtlige Riks-Ståndens bifall, med undantag af hvad förekommer i 2 Art. 2 §. 2 Morn., angående den af Bryggare, Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och näringsfång egentligen äro rigtade på inhemska producter, utgående Bevillning, som Högv.
Preste - Ståndet ansett höra bestämmas efter förra Författningen, får Bevillningsutskottet i afseende på denna af Beskattningsnatur varande fråga, och i händelse det Högv.
Ståndet icke skulle behaga förena sig med de öfrige Respective Riks-Stånden, till Riksens Högloft.
Ständers pröfning vördsamligen framlägga följande, för ämnets behandling af Förstärkta Stats-Utskottet författade Voterings-P roposition:
Den som bifaller, att för Bryggare, Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och näringsfång, egenteligen äro rigtade på inhemska producter, deras tillverkning och afsättning, bestämmes den minsta afgiften, i Stockholm och Götheborg till . 10 R.d. i Städerne af i:sta Classen . . . 10: —• —■ — 2:dra d:o .... 8: —< Betänkanden.
181 ■— — 4:d<3 d:o .... 6: —•
•—• — 5:te d:o .... 4: — voterar Ja; dea det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hommer, den af Utskottet uteslutna Classification i förra Författningen af Bryggare, Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och näringsfång, egenteligen äro rigtade på inhemska producter, deras tillverkning och afsättning, inom hvarje Class af Städerne att åter upptagas.
Ständer vördsamt understäldt.
Stockholm den 2 Dec, 1823, N:o Ankom den 3 Dec. 1823.
Ständers Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om Nederlagsfrihet för Carlskrona m. m.
Borgare-Ståndet har till Bevillningsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning, remitterat ett Memorial af Herr Q. Danielsson, deruti han hemställer, att, alldenstund i Privilegierne för Carlskrona, denna j82 Bevillnings-Utskottets
Stad blifvit försäkrad om Nederlags - frihet, en sådan Nederlags-frihet, nu desto heldre måtte medgifvas för inkommande Caffe, Vin och Tobak , som Carlshamn redan länge åtnjutit en dylik förmån.
Uti anförande till Ståndets Protocoll, bar Herr Bagge derjemte föreslagit, att alla Rikets Stapel-Städer, måtte tilläggas enahanda frihet till Nederlag, som den Herr Danielsson för Carlskrona begärt.
Efter föregången pröfning af detta ärende, få de förenade Utskotten vördsamt anföra, först hvad den yrkade Nederlags-friheten för Carlskrona angår, att som denna Stad 'finnes uppförd bland antalet af dem, lör hvilka Be villian gs-Utskottet uti dess afgifne och af Högloft.
Förstärkta Stats-Utskottet bifallne Betänkande, om Tull-Bevillningen , föreslagit rättigheten till så kalladt Credit-Upplag, anse Utskotten någon vidare åtgärd, i afseende på denna Motion, icke erfordras.
Beträffande åter Herr Bagges yrkande, att Nederlags - friheten måtte utsträckas till alla Rikets Stapel-Städer, så, och alldenstund någre skäl eller upplysningar för ledningen af* Utskottens omdöme i detta afseende icke blifvit framstälde, och Utskotten följakteligen icke kunnat pröfva, huruvida en sådan rättighet för Stapel - Städerne utan undantag, kunde vara skadlig eller båtande, sakna Ut - Betänkcaiden.
183 skotten all anledning, frångå den grund, som i Bevillnings - Utskottets förenämnde Betänkande blifvit tillstyrkt, nemligen, att rättighet till Tull-Credit-Upplag icke skulle medgifvas andre Städer, än dem, der Tull-Uppbörden uppgår tili minst 14,000 R:d.
Stockholm den 2 Dec. i8a3.
Ankom ilen 8 Dec. 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar emot Utskottets Förslag till en förnyad Författning, angående
Brännvins-bränningen och de derföre bestämde afgifter.
Det af Bevillnings-Utskottet, under den 3o förliden månad afgifne Förslag till en förnyad Författning, angående
Brännvins-bränningen och de derföre bestämda afgifter, har under den 10 Novemb. blifvit af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, samt den 7 föregående af Högv.
Preste-Ståndet godkändt; men deremot under den 12, allt i samma månad, återremitteradt af Yällofl. Borgare-Ståndet samt Hederv.
Bonde-Ståndet, i anledning af der - 184 Bevillnings-Utskottets emot framstälde anmärkningar, hvilka Utskottet anhåller, att få i den ordning desse ämnen förekomma, närmare besvara och utreda; således har 1:0.