Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så länge Rikets Ständers Bank är innehafvare af alla de icke inlösta obligationerna, hvilka R>r närvarande utgöra ett antal af 748 st. och lyda å ett belopp af Två millioner niohundranittiotvå tusen riksdaler, bör, vid obligationernas infriande, följas deras nummerordning; men derest ett annat förhållande inträffar, skall, genom lottning, som inför fullmäktige i Riksgälds-kontoret vid öppna dörrar förrättas, bestämmas hvilka obligationer för året komma att inlösas; och skola dessas nummer sedermera kungöras trenne gånger i allmänna tidningarne, sista gången inom tre månader före inlösnings tiden. §. 6.
Den i Rikgälds-kontorets räkenskaper under rubrik: Rikets Stunders Lånebanks fordran, upptagna skuld, härrörande från de af Riksgälds-kontoret, emot diskontvilkor och Två procents ränta, begagnade förskott, och hvilken skuld, enligt upprättad liqvid, vid 1823 års slut utgjorde
Fyra millioner fjorton tusen åttahundra femtiotvå R:dr 16 sk. 3 r:st, kommer alt, utan någon afbetalning eller räntas beräknande, fortfarande inom linien i räkenskaperna upptagas. §• 7. Till följd af Rikels Ständers vid denna riksdag fattade beslut, kommer inrexlingen af de, genom Riksgälds-kontoret, vid innevarande århundrades början, i allmänna rörelsen utgifna och ännu utelöpande koppar skiljernyntspo letter att framgent besörjas af Rikets Ständers Bank; börande derföre den redan af Bankens medel, för dessa poletters invexlande, afsatta, och å Riksgälds-kontorets dervarande räkning N:o 2 nu innestående, behållning till Bankens disposition utassigneras; hvarförutan allmänheten, genom serskild kungörelse, som i vederbörlig ordning utfärdas, bör underrättas om den, med hänsigt till invexlingen af nämnde mynt, sålunda beslutade förändring.
Vrot. 1850 & 1851. 4 Samt. 1 Afd. 2 Band. 44 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial, N:o 308. §• ». Den reparationsfond, utgörande Nittiotretusen niohundra-tjugesex R:dr, som innehållits utaf de medel, Götha Kanal-bolag, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 års Riksdag, i Riksgälds-kontoret insatt, skall, till följd af samma beslut, emot erläggande af
Fem procents årlig ränta, hvilken Kanal-bolaget vid hvarje års slut godtgöres, i Kontoret fortfarande innestå till säkerhet för nämnde kanals framtida underhållande. §. 9.
Utaf återstoden af den, till säkerhet för åtskilliga, vid Götha kanals öppnande, icke fullbordade arbeten i hamnbyggnadsväg, likaledes innehållna summa, är Kanal-direktionen berättigad att, så snart styrkt blifvit, att något af dessa ännu återstående arbeten är till fullo verkstäldt, lyfta de för detsamma i Rikgälds-kontoret innehållna medel, motsvarande dubbla beloppet af arbetets kostnad, enligt det deröfver under den 25 Juli 1833 upprättade förslag; och kommer emedlertid
Fem procents årlig ränta att till Kanal-bolaget af Riksgälds-kontoret erläggas för den sålunda innestående summan, hvilken för närvarande utgör Ett-tusen niohundra fyratiotvå R:dr. §. 10.
Den af Rikets Ständer, vid 1828—1830 års Riksdag, för Södertelje kanals underhållande beviljade fond af Trettio-tusen R:dr skall, emot utgörandet af ränta till Kanalbolaget med Fem för hundra årligen, i Riksgälds-kontoret innestå, intill dess fonden behöfver för det dermed afsedda ändamål användas. §. 11.
I afseende på förvaltningen oell användandet af den, för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande, i Riksgälds-kontoret afsalia fond, bestående ursprungligen af en utaf Kanal-direktionen, å Bolagets vägnar, under den 23 Januari 1830 utgifven och i samma Bolags fastigheter, Stora Wallby och Oppeby, intecknad skuldförbindelse å Femtontusen R:dr, med Fem procents årlig ränta, komma nedanstående, af Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års Riksdag stadgade, bestämmelser och föreskrifter att fortfarande iakttagas: l:o.
Räntan för omförmälda förskrifning, äfvensom de, genom utlåning af denna räntas årliga belopp, ytterligare uppkommande räntemedel, förblifva under Slats-Utskötlets Memorial, N:o 308. 11 Direktionens vård och förvaltning, intilldess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad, och hvilken summa tills vidare bestämmes till ett belopp af högst Sextusen R:dr; hvarefter Direktionen skall för densamma till Riksgälds-kontoret aflemna sådana lane- och säkerhets-bandlingar, som öfverensstämma med det reglemente för dessa medels utlåning, hvilket Kongl. Maj:t, efter dertill af Direktionen afgifvet underdånigt förslag, lärer täckas i nåder fastställa och utfärda.
De för dessa lånehandlingar inflytande ränte-medel må äfvenledes af Direktionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i förestående moment omformälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit. 3:o.
Riksgälds-kontoret ingifna plan för reparationsfondens bildande, å Rolagets vägnar, erbjudit, genom Direktionen förvaltas och göras fruktbärande, likasom de öfverskott, hvilka komma att återstå, efter det lånehandlingar till de i planen beräknade belopp, vid deruti bestämda tider, blifvit lill Riksgälds-kontoret aflemnade. 4:o.
Direktionen skall deremot vara Riksgälds-kontoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna räntan å ej mindre ofvannämnde förskrifning, än då samlade ränte- och tillskottsmedel, varder vid årets slut, för reparationsfondens räkning, fruktbärande efter en, tillsvidare, till
Fem procent bestämd räntefot, så att fonden under loppet af hvarje år tillväxer med en summa, motsvarande Feni procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års början befintliga räntebehållning. 5':o.
Innan den, genom influtna räntemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsatta samt i Stora Wallby och Oppeby intecknade kapitalbeloppet af \ 5,000 R:dr, får någon del af denna behållning till utgifter för kanal- och sluss-verkets underhållande icke användas. 6:o.
Nyssnämnde kapital-belopp får icke under någon händelse, utan Rikets Ständers dertill särskilt lemnade samtycke, från Riksgälds-kontoret, till större eller mindre del, uttagas och af Kanal-bolaget disponeras. 7:o.
Den genom räntemedlen uppkomna behållning må endast användas till företagande af sådana större, oundvikliga, reparationer och arbeten, som icke, utan afbrytande af segelfarten å kanalen, kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, härtill disponibla, besparingsmedel jemte de förväntade öfverskottena å kanal-inkomsterna för de 3:ne nästföljande åren. 12 Stats-Utskottets Memorial, N:o 308. 8:0.
Vid dylikt tillfälle, skall af den embetsmyndighet, som har sig uppdraget öfverinseende! öfver vattenkommunikations-anstalterna i riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvad belopp bidrag lill det af Bolaget föreslagna och af bemälte embets-myndighet tillstyrkta arbetes utförande bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 9:o.
Sedan beloppet af ett sådant bidrag, på detta sätt, blifvit bestämdt, böra reparationsfonden tillhöriga lånehandlingar å en deremot svarande summa af Riksgälds-kontoret till Kanal-direktionens disposition utlemuas.
Om och när, i följd af de till Riksgälds-kontoret, för utlånade ränte-medel, aflemnade säkerhetshandlingar, någon intecknings-förnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skal!
Riksgälds-kontoret dermed hehöfver taga någon befattning; oell böra således de låne- och säkerhetssarnt öfriga handlingar, som Direktionen, för fullgörandet af detta åliggande, måste begagna, uppå skeende anmälan, hållas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse att handlingarne till Riksgälds-kontoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. §. 12.
Återstoden af den för Strömsholms kanal- och slussverks ombyggnad, enligt Rikets åren 1840—1841 församlade Ständers beslut, utaf Riksgälds-kontoret afsalia och förräntade Jönd å Sexhundratusen Riksdaler, hvilken återstod för närvarande utgör 250,000 R:dr, skall, vid början af Januari månad nästkommande år 1852 och derpå följande
Fyra år, med ett årligt belopp af Femtiotusen R:dr lill Strömsholms nya kanalbolag utbetalas.
Intilldess kanal- och slussverket blifvit färdigbyggdt, skall af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, genom årligen anställande val, en person utses till ledamot i nämnde Bolagsdirektion; börande denne ledamot, för hvarje år, till Fullmäktige afgifva särskild berättelse om arbetets fortgång samt derunder inträffade eller anmärkta förhållanden, hvilka anses böra komma till Fullmäktiges samt Rikets Ständers eller deras Revisorers kännedom.
Äfvenledes skall, under byggnadstiden, pä enahanda sätt, utses ett ombud att i den årliga revisionen af kanal- och slussverkets räkenskaper deltaga; varande, enligt Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut, den för ombyggnadsarbetets fullbordande först bestämda tid förlängd till slutet af år 1859.
Sedan ombyggnaden af kanalen och slussverket blifvit fulländad, böra de i Riksgälds-kontoret deponerade aktierna i Strömsholms gamla slussverks-bolag till Siats-Utskottets Memorial, N:o 308.
13 det nya bolaget återställas eller förstöras; hvarförutan den, såsom lösen för de felande aktierna samt derå outtagna utdelningar, till
Riksgälds-kontoret inbetalda oell derstädes innestående summa dä bör lill det nya bolaget utanordnas.
På sätt i 5 §. af det för kanal-bolaget utfärdade privilegium föreskrifves, kommer, efter byggnadsarbetets utförande, att, till bildande af en fond för framtida större reparationer, afsättas utaf kanal-inkomsterna en viss ärlig summa, hvilken, jemlikt Rikets nu församlade Ständers medgifvande, får utgå med endast 3000 R:dr under den tid, som erfordras för amortering af det ytterligare bidrag, Kongl.Maj:t kan bolaget förunna, men sedermera bör utgöra det i åberopade privilegium bestämda belopp af 5000 R:dr; skolande låne- och säkerhets-handlingarne för de sålunda afsatta och utlånade medlen till Riksgälds-kontoret ingifvas samt under dess vård förblifva.
Bevakningen af samma handlingar, likasom sjelfva utlåningen, kommer dock att af bolaget på eget ansvar, besörjas.
Efter byggnadstidens förlopp samt från och med det år, då kanalen är fullt färdig och farbar, skall, — sedan de vilkor oell förbindelser, K.
M:t kan finna lämpligt, bolaget föreskrifva för erhållandet af ofvanberörde ytterligare understöd, blifvit uppfyllda, samt utaf kanalverkets inkomster utgått de kostnader, afdrag och utdelningar, sorn i 6 §. af privilegium omförmälas, — all öfrig inkomst tillfalla staten, såsom godtgörelse för hvad af allmänna medel blifvit till kanalbyggnaden förskj utet. §. 13.
De medel, som, i följd af vederbörande jordegare, vid 1828—1830 års riksdag, medgifven lösningsrätt af de å kron o-s kattejorden växande ekar, till Riksgälds-kontoret redan influtit eller framdeles inflyta, skola, i den mån dessa medel till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande varda af Kongl. Maj: t anordnade, efter vederbörliga reqvisitioner utbetalas; börande Riksgälds-kontoret för omförmälda, derstädes innestående, medel, jemte Ekeplanterings-kassans öfriga till
Riksgälds-kontoret aflemnade och för detta verk disponibla tillgångar, godtgöra nämnde kassa Fyra procents årlig ränta; hvilken ränta likaledes, enligt Kongl. Majrts nådiga disposition, för de med Ekeplanterings-kassans bildande afsedda ändamål af Riksgälds-kontoret tillhandahålles. §. 14.
För Lappat arks-Ecklesiastik-fondens till Riksgälds-kontoret öfverlemnade behållning, utgörande Sextiosju lusen etthundra åttiofyra R:dr 37 sk. 2 runst., 14 Stats-Uts kottets Memorial, N:o 308. skall Riksgälds-kontoret erlägga fem procents årlig ränta, hvilken, vid hvarje års slut, med Tretusen trehundra femtio nio R:dr 11 sk. 6 r:st till Kongl. Statskontoret utbetalas.
Nummer-lotteriets upphörande, till Riksgälds-kontoret aflemnade s. k. brudgåfvo-fond utbetalas, under derför stadgade vilkor och efter vederbörliga reqvisitioner, de, jemlikt planen för nämnde Lotteri samt derstädes förda matriklar, utfallna, men ännu innestående brudgåfvo-vinster. g. 16.
I öfverensstämmelse med det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer stadgade vilkor för öfverlemnandet till Riksgälds-kontoret af de från Landt-ränterierna och Ofver-Ståthållare-embetets Kansli lill Kongl. Stats-kontoret in lejner er ade äldre deposiiions-medel, åligger det förstnämnde verk, att, efter skeende reqvisitioner, tillhandahålla Kongl.
Stats-kontoret hvad som tilläfventyrs kan erfordras för verkställigheten af de restitutioner utaf sagde medel, hvilka redan blifvit eller framdeles varda i behörig ordning beviljade. §- 17' Likaså bör Riksgälds-kontoret utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, från Postverket mottagna medel, som varit inneslutna uti öfverblifna, bref, utgörande efter afdrag af en redan verkställd restitution, Tretusen etthundra femtioen R:dr 26 sk. 4 rst., tillhandahålla Postverkets styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande inför samma styrelse kunna styrka sin eganderätt. §• 18.
De för undsättningar vid missväxter eller Jelslagna skördar anslagna medel, hvilka, sedan sistförfluten Riksdag, blifvit från Kongl. Stats-kontoret till
Riksgälds-kontoret öfverlemnade och derstädes ännu innestå, skola, likasom andra sådana medel, hvilka Riksgälds-kontoret framdeles får emottaga, utaf detta verk, vid skeende reqvisitioner, Kongl.
Stats-kontoret, för dermed afsedda ändamål, tillhandahållas. §. 19.
För det kapital af Elfvatusen sexhundra R:dr, som, vid inköpet för Statens räkning af det till lokal för Riks-arkivet nu upplåtna hus, befanns vara deruti Stats-Utsliottets Memoria!, N.-o 308.
15 intecknadt till Stockholms Borgerskap* Enkhus-Direktions säkerhet, skall Riksgulds-kontoret fortfarande betala den ränta, hvilken, enligt den intecknade skuldförbindelsen, måste erläggas; och hör denna intecknings kapital-belopp af Riksgiilds-kontoret godtgöras, så snart tillfälle till detsammas liqviderande kan af fullmäktige beredas. §. 20.
Der preskriptionstid i afseende på någon särskild del af Riksgähls-kontorets skulder icke blifvit stadgad, komma skulderna, intill dess annorlunda af Rikets Ständer förordnas, att i vederbörlig ordning liqvideras, utan afseende på den tid, inom hvilken fordringar hos enskilde eller hos Kongl.
Majit och Kronan skola nu eller framdeles göras gällande. §• 21.
Äldre, i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakade, men ännu icke godtgjorda krono-fordringar och anspråk skola, sedan desamma blifvit vederbörligen pröfvade och godkända samt af Kongl. Majit till betalning i nåder fastställda, utaf Riksgälds-kontoret, enligt härom utfärdade reglementen och författningar, liqvideras i ägande Fullmäktige att, om så nödigt pröfvas, utsätta betalningen på terminer, lämpade efter Riksgähls-kontorets tillgångar, samt å fordringarnes belopp utfärda obligationer med ränta, hvilken dock ej får öfverstiga fyra procent om året.
Riksgälds-kontorets fordringar för de af dess medel utbetalda eller godtgjorda lån. §. 22.
Det Upsala Akademi, för fullbordandet af Akademiens biblioteksbyggnad, vid 1823 års Riksdag, beviljade lån af Femtio tusen Ridr återbetalas med två proc. 16 Siats-Utskottets Memorial, N:o 308. ärligen å samma låns belopp; hvarjemte för den, efter hvarje kapital-afbelalning, återstående lånesumma tre procents årlig ränta erlägges. §• 23. o o Återbetalningen af det lån, Åttatusen R:dr, som af Rikets åren 1£!40 och 1841 församlade Ständer beviljades för utvidgandet af Läroverken i Carls lady verkställes af Carlstads Stifts
Domkapitel med tre procent årligen å lånets ursprungliga belopp; hvarförutan tre procents årlig ränta erlägges för det åter stående lånekapitalet. §. 24.
Som Rikets nu församlade Ständer, under förbehåll, att Strengnäs Stifts konsistorium, å Stiftets läroverks byggnadskassas vägnar, åtager sig fortfarande ansvara för ränte- och kapital-betalningarnes behöriga verkställighet, medgifvit räntefritt anstånd under ytterligare fem års tid med återbetalningen af det lån å Tretusen R:dr, som, till skolhusets i Nyköping utvidgning och reparation, vid Riksdagen åren 1844 och 1845 beviljades och sistnämnde år af Riksgälds-kontoret utbetaldes; så kommer, under sagde förbehåll, den förut stadgade årliga betalnings-skyldigheten för samma lån först att vidtaga efter tio års förlopp från lånesummans lyftning; börande sedermera en femtedel af denna summa årligen återbetalas och derjemte såsom ränta erläggas tre procent å kapital-återstoden. §. 25.
(Lydelsen af denna §, hvilken kommer att motsvara den 24 § i 1848 års
Reglemente samt innehålla föreskrift om återbetalningen af lånet för fullbordandet af den nya Stiftskyrkan i Hernösand, beror på Rikets Ständers beslut i anledning af Hr Rönblads motion, angående lindring i betalningsvilkoren för nämnde lån). §. 26. r> A utbekomna beloppet utaf det lån å Tjugefemtusen R:dr, som, för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn, under 1844 och 45 års
Riksdag beviljades nämnde stads- och Warnums landtförs amling ar, skola två procent årligen afbetalas, samt derjemte erläggas tre procents årlig ränta för återstoden af den lyftade lånesumman.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 308. 17 §• 27.
Återbetalningen af det för reparation af Linköpings Domkyrka, under sednast förflutna Riksdag beviljade och år 1850 från Riksgälds-kontoret utbekomna lån å Tjugutusen R:dr skall, före hvarje års slut, verkställas med sex procent å denj ursprungliga lånesumman, hvarvid fyra procents årlig ränta beräknas och godtgöres for det lånebelopp, som vid hvarje liqvid återstår, samt öfverskotta anses utgöra kapital-afbetalning; börande, i fall denna betalnings-skyldighet icke skulle inom bestämd tid fullgöras, dessutom för det belopp, som till liqvid förfallit, erläggas fern procents årlig ränta intilldess detsamma varder vederbörligen inbetaldt.
Såsom ränta och kapitalafbetalning å del Carlskrona stads pastorat, vid 1840 och 1841 års Riksdag, tillerkända låneunderstöd af Tolftusen R:dr, inbetalas årligen feni procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstå - Det af Rikets vid 1823 års riksdag församlade Ständer beviljade lån af Tvåhundratusen r:dr för återuppbyggande af den del utaf staden Norrköping, som år 1822 nedbrann, liqvideras fortfarande på samma sätt, som hittills, medelst årlig inbetalning af sex procent å de ursprungliga lånebeloppen 5 hvarvid tre procents ränta å låntagarnes återstående kapitalskulder beräknas, samt öfverskottet afgår å lånesummorna.
A de låneunderstöd, utgörande Etthundratusen R:dr, som, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1823 samt 1828—30 års riksdagar, från Riksgälds-kontoret utgått för återuppbyggande af staden Borås, efter de nämnde stad åren 1822 och 1827 öfvergångna eldsvådor, återbetalas årligen sex procent, beräknade efter de häraf utdelade lånens ursprungliga beloppj af hvilka 6 procent 3 procents ränta afdrages för hvad som å lånen återstår, hvarefter öfverskottet å lånekapitalen afskrifves, intilldess desamma äro till fullo godtgjorda.
Prat. 1850 & 1851, 4 Sami. 1 Afä. 2 Band. 44 Höft. 3 ende kapital beräknas efter tre procent,och kommer således den öfriga inbetal ningssumman att minska lånebeloppet. 8- , 30. 18 Siats-Utskottets Memorial, -V:o 308.
Ständer medgifna ytterligare lindring uti betalningsvilkoren för det serskilda lån af Åttiofemtusen r:dr, som, i anledning af 1827 års eldsvåda, Idel' vid riksdagen åren 1828—-1830 beviljad! för nyssnämnde stads återuppbyggande, skola å det, efter 1840 års inbetalning, återstående lånekapital, Ättiotvåtusen fy rall undrasex tiotre r:dr 24 sk., två procent årligen till Riksgälds-kontoret erläggas, äfvensom den, efter sistberörde års slut, å detta lån upplupna och vidare upplöpande ränta skall med fyra procent årligen utgöras. §• 31.
Återbetalningen af det vid 1828—30 års riksdag staden Öregrund,, för uppförande^ dess nedbrunna allmänna byggnader, beviljade räntefria lån af Femtusen r:dr verkställes genom erläggandet, vid hvarje års slut, af en tjugondedel, eller fem procent, af lånets ursprungliga belopp ; börande lånet härigenom vara till fullo in betaldt före slutet af år 1859.
Det staden /Venersborg, vid 1834 och 1835 års riksdag, beviljade byggnadslån å Etthundrafemtiotuscn r:dr skall, enligt de, efter 1840 års slut gällande, förändrade betalningsvilkor, liqvideras medelst erläggande af sex procent årligen å den ursprungliga lånesumman; af hvilka 0 procent fyra procent utgöra ränta för det oguldna beloppet och återstoden afräknas på kapitalet. §• 33.
Såsom ränta och kapitalafbetalning å det, vid 1840 och 1841 års riksdag, staden Söderhamn beviljade lån af Tolftusen R:dr, för stadens nya reglering och uppförandet af dess allmänna byggnader efter den år 1835 der inträffade eldsvåda, erläggas, inom slutet af hvarje år, intilldess lånet är lill fullo godtgjordt, sju procent af det ursprungliga kapitalet; hvarvid, sedan ränta efter fyra procent årligen för det återstående kapitalbeloppet algått, öfverskottet utgör afbetalning å lånesumman. §• 34.
Sedan ett belopp af 79,400 R:dr redan år 1843, genom utbekomna brandskadeersättningsmedel, blifvit äterbetaldt utaf det, för staden IVexiös återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda, af K.
M:t i nåder beviljade och till utgående utaf min - Stats-Utskottets Memorial, N:o 308.
19 dre kreditivet anvisade lån af Etthundra tusen R:dr; så bör den härefter återstående lånesumman, Tjugetusen sexhundra R:dr, enligt de i högstberörde Kongl. Bref stadgade betalningsvilkor, v liqvideras genom en årlig inbetalning af sex procent å detta belopp, intilldess hela lånet med ränta, efter fyra för hundra om året, blifvit Lill fullo återbetaldt. § 35.
I afseende på redovisningen för samt återbetalningen af den summa, Tvåhundrafyraliotusen riksdaler, som, enligt Kongl. Brefvet den 18 December 1843, blifvit till byggnadslån ät staden Wexiös invånare ytterligare beviljad samt till utbetalning
A mindre kreditivet jemväl anvisad, komma de i högstberörde Kongl.
Bref meddelade stadganden att fortfarande tjena till efterrättelse, dock med iakttagande af de förändringar i dessa stadganden, som dels för serskilda fall blifvit af Rikets Ständer medgifna och dels foranledts utaf Rikets åren 1844 och 1845 församlade Ständers beslut, angående öfverllyltningen från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret af befattningen med lånehandlingarnes granskning och vårdande samt ränte- och kapitalbetalningarnes infordrande och uppbärande.
Till följd af detta beslut, åligger det således Riksgälds-kontoret att vederbörligen bevaka de på nämnde verk öfverlåtna fordringsanspråken samt tillse, att de föreskrifna lånevilkoren behörigen iakttagas oell uppfyllas.
Jemlikt den för ifrågavarande byggnadslån stadgade hetalnings-skyldighet, skola, sedan lånemedlen räntefritt oell utan kapitalafbetalning fått innehafvas till den l Januari 1850, under derpåföljande tre är eller till den 1 Januari 1853, jemväl utan kapitalafbetalning, årligen erläggas tre för hundra i ränta för lån å tegel-, sten- och kalkbrukshus samt tegelklädda trädhus, men fyra för hundra i ränta för lån å trädhus; börande från sistnämnde tid å ursprungliga lånesumman årligen inbetalas sex för hundra, dervid räntan beräknas efter nyssnämnde grund och återstoden utgör kapitalafbetalning.
De i ofvanåberopade Kongl.
Bref bestämda yttersta terminer för de nya byggnadernas brandförsäkring och lånehandlingarnes insändande, hafva för den del af lånesumman, som användes lill det nya rådhusets uppbyggande, enligt Rikets
Ständers under sednaste riksdag meddelade beslut, blifvit förlängda, så att det för dessa medel inteeknade skuldebref samt dertill hörande handlingar icke förr, än vid 1852 års slut, behöfva vara till Riksgälds-kontoret insända.
Likaledes hafva Rikets nu församlade Ständer medgifvit, alt, utan binder af föreskrifterna uti samma Kongl. Bref, angående tiden för lånemedlens lyftning och de nya byggnadernas fullbor - 20 Stats-Utskottets Memorial, IS:o 308. (lande samt lånebandlingarnes aflemnande, den Regementsskrifvaren, Kapiten F. G.