Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har då ansett lämpligast, att, om sådan anledning till urtima Riksdag, som hår år i fråga, yppas omkring den i Juli eller senare, till och med deu 17 Augusti, ett år då lagtima Riksdag infaller, de till lagtima Riksdagen valde må af Interims-Styrelsen kunna kallas att infinna sig någon dag före den till lagtima Riksdagen utsatta tiden; likväl aldrig förr ån tio dagar efter den, då ordinarie valen ovilkorligen skola vara slutade.
Inträffar deremot tiden närmare intill den lagtima Riksdagen, då må den i lag bestämda tiden till dess sammanträde kunna afbidas.
4 Hor till Constitutions-Utshottets Memorial, N\o 68, %. 58.
’’Riksdagsort” har blifvit utbytt emot "Kälört.’’’ Utländska Sändebuds närvaro synes lika litet kunna tillåtas uti, eller i granskapet med, den ort, der den af Svenska Riksförsamlingen oell Norriges Stor-Thing för vissa fall valda Comité sammanträder, som uti eller nära den ort, der Svenska Riksdagen år samlad.
I öfrigt hafva uttrycken blifvit valda så, att förbudet gäller ända tilldess valet, äfven i händelse af skiljagtighet mellan Svenska och Norrska Folkens representanter, blifvit slutligen afgjordt. §• 59- Så långe Riksdagsmän väljas Ståndsvis, år det naturligt, att de väljande underhålla sin Riksdagsman, som, ehuru genom Grundlagen förklarad för hela Folkets representant, likväl i första rummet representerar den Glass, af hvilken hail år vald.
Då samfälda val antagas, följer deraf vål icke nödvändigt, att Statscassan skall utreda de valdes arvode.
Det kunde visserligen ock utredas af val-districtet.
Men lika goda skål synas tala för arvodets utbetalande af Statscassan, och det enklaste synes då böra lemnäs företrädet. §• 6>- En Stats-Råds-ledamot synes icke vara den, åt hvilken Riksdagsfullmagternas granskning bör lemnäs.
Ej eller synas Riksförsamlingens fullmåglige i Banken och Riksgåhls-Contoret böra vid denna granskning inskränkas till den befattning, som de hittills haft.
I öfrigt tyckes det i alla händelser böra tillkomma Riksförsamlingen att afgöra alla frågor om vald Riksdagsmans behörighet. §§. 62 och 60.
Motiv för dessa §§. åro redan i’ Memorialet N:o 38 sid. 67 och 68 framställde. §. 65.
En stor del af Utskottens nuvarande vigt beror ofelbart på nationalrepresentationens sammansättning och fördelning.
Inrättningen har i Sverige, steg för steg, i naturlig ordning utbildat sig till hvad den under sådane förhållanden måste blifva.
Men just derföre har Utskottet dragit i betänkande att, vid en genomgripande ombildning af national-representationen, i öfrigt, mer ån nödvändigheten bjuder, vidröra Utskotfs-inråttningen, som Utskottet förmodar sjelf skall lämpa sig efter de nya formerna, men som under öfvergården kan bilda ett passande band melias det gamla och nya.
Hor till Constitutions-Utskottets Memorial> N\o 68.
5 Utskottet har således trott sig böra föreslå bibehållande af de flesta af de fasta Utskotten.
Så långe en sådan granskning af Sfats-Råds-protocollen, som för närvarande eger rum, anses nödig, lår ett fast Utskott för denna granskning behöfvas, likasom en och samma åsigt synes böra vara ledande vid beredning af alta de frågor, som vid en och samma Riksdag våckas om Grundlagsändring.
Hvad ledamöternas antal i detta Utskott angår, år det närvarande förslaget bygdt på den åsigt, att, om Utskottet för Stats-Rådsprotocollens första granskning delar sig i lika många afdelningar som SiatsRådet eger Departement, hvarje sådan afdelning bör åtminstone råkna 5 ledamöter, för att således, äfven om någon bland dem får laga förfall, likväl för nämnda granskning alltid ega mer ån en arbetande ledamot.
Stafs-inkomsterna böra visserligen råttas efter StaU-utgifterne, och de senare efter behofven inom Styrelsens serskilda grenar.
Behofven måste alltså först granskas, och denna granskning måste utan tvifvel göras af personer, hvilka med de serskilda styrelsegrenarne ega en mera förtrolig bekantskap, få dessa grunder skulle Stats-Ulskottet synas kunna upplösas i serskilda Utskott för utredning al de serskilda förvaltningsgrenarnes behof, hvilka serskilda Utskott naturligtvis ock skulle öfvertaga granskningen af samma förvaltningsgrenars räkenskaper; hvartill dessutom skulle komma ett Inkomst- eller Bevillnings-Utskott.
Men Staten delar med den enskilde den lott att kånna flere behof, ån tillgångarne kunna tillfredsställa , och behofven måste således jemkas efter tillgångarne, samt de minst vigliga lemnäs å sido.
För denna jemkning fordras en jemförelse dels emellan de inom hvarje sfyrelsegren förevarande, dels ock emellan de serskilda styrelsegrenarnes behof.
Men på den redan angifna vågen år blott det förra slags jemkningen möjlig, och för att åstadkomma den andra lår en granskning af Statsbehofven i det hela i ett enda Utskott icke kunna umbäras; äfvensom
Statsråkenskaperne i det hela torde böra i samma Utskott granskas, så vida man önskar en verklig öfversigt och controll.
Ett fast Stats-Ulskott synes derföre oumbärligt och samma Utskott torde älven böra öfvertaga det nuvarande Bevillnings-Utskottets befattning, äfvensom bibehålla sin nu egande med Riksgåldsverket.
Utskottet har till och med trott Riksförsamlingen böra ega rätt att i de delar, der Riksförsamlingen anser sådant lämpligt, åt Stats-Utskottet uppdraga Riksförsamlingens rått att gifva föreskrifter, i afseende på Riksgålds^Contorets förvaltning.
Utom det allmänna skälet, att en större församling sällan med framgång befattar sig med reglementerande i förvaltnings-detaljer, kan ft - 6 lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 68. terligare anföras det, att framgången af de låne-operationer, hvilka kunna åt Riksgålds-Contoret uppdragas, till en högst väsendtlig del kan bero på hemligheten af de instructioner, efter hvilka de ledas: en hemlighet, sorn blir omöjlig, om dessa instructioner omedelbarligen af Riksförsamlingen skola meddelas.
De mångartade göromål, som på detta sått tillfalla nämnde Utskott, hafva ej tillåtit att derföre föreslå ett mindre antal ledamöter än trettiosex, och Utskottet skulle tvekat, huruvida detta vore tillräckligt, om ej 73 § lemnade
BIHANG lill Samtlige Riks-Ståndens Protocollj Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar. saint Riksens Ständers Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm iSaj - Andra Samlingen.
(Revisorernes m. fl. Berättelser och Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag innehållande Remisser. lista Bandet. STOCKHOLM, Tryckt hos Elmén och Qranl/i g, J.P. Lindks Enhet, E. B. Nestius, Z.
Haggström, A. E. Ortman, samt å Ecksteinska och Marejuardska, Boktryckeriernc, iS23 och 1824.
"V-v') ■»
I ;■ i Bihang till Riks-Ståndens Protocoll vid Lagtima Riksdagen är 1823.
Andra Samlingen inneliållande: Riksens Ständers till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende förordnade Revisorers Berättelser j Justities-Ombudsmannens Ämbets-Berättelser j med flera dylika Handlingar j, jämte de Ståndens ProtocollsUtdraga sorn innefatta Remisser till Utskotten.
STOCKHOLM, Tryett lins J. P. Liss dus Eska, 1823.
Ständers till StatsBanco- och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorers Berättelse, angående den granskning af Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning, som blifvit verkställd år 1820. X följd äf 5 § uti deh af Kongl. Maj:t den lo Juni 1812 i nåder utfärdade Instruction, få, till Riksens Höglofl.
Stander, undertecknade till Stats- Banco- och Riksgålds-Verkens öfverseende valde Revisorer af Riks-Stånden, härmed vördsamt afgifva deras Berättelse, om den granskning af Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning, som, likmätigt Riksens Stånders förordnande vid sista Urtima Riksdagen och 68 § i Riksdags-Ordningen af den 10 Februarii 1810 samt efter Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse under den 30 nåstledne Junii, bordt innevarande år verkställas.
Vid förrättningens början hafva Revisorerne fått emottaga Kongl. Maj:ts och Rikets Stats. Contoirs Berättelse jemte Räkenskaper och Handlingar öfver Stats-Verkets förvaltning åren 181; och 1818) för hvilken tid denna gransk - 4 v Riksens Ständers ning nu skolat forrattas, sedan detta Verks tillstånd och styrelse tillika med Råkenskaperne för år 181G blifvit ofversedde af Riksens Stånders Stats-Utskott vid sista Urtima Riksdagen, enligt Utskottets den to Junii 1818 till Riksens Stander afgifne Betänkande; och hafva för öfrigt sårskildte Riks-Hufvod - Bokslut, dels för åren 1810 och 1811, efter den af framlidne Herr Stats-Commissarien och Riddaren af Kongl. Nordstjerne - Orden Em.
Widergren föreslagne method, dels ock för år 1815 inom Kongl. Stats-Contoiret upprättade, blifvit ofverlemnade till Revisorerne, för att taga kännedom och sig yttra, om de härvid följde olika methodernes företräde framför hvarandra i afseende på ändamålet af en sådan Riks-Hufvud-Boks författande, enligt hvad Riksens Ständer i underdåniga skrifvelser den 2 Augusti 1815 och q 1 Julii 1818 förordnadt; äfvensom till närmare upplysning om controllen i Kongl.
Stats-Contoiret å levereringar och dispositioner af medlen i Landt-Ränterierne, jämväl blifvit meddeldte för år 181g uppgjorde sårskildte Calculer och Räkningar öfver Uppbörden samt de under loppet af år 1818 och 1819 skedde liqvidationer om Anticipationerna i Lånen, med dertill hörande Expeditioner och Utredningshandlingar.
I saknad af Riks-Hufvud-Böcker för de ifrågavarande åren 1817 och 1818, hafva Revi - Revisorers Berättelse. 5 sorerne af de på infordrade Special-Räkningar grundade Sammandrag, som Kongl. Stats-Contoiret låtit upprätta och till Revisorerne aflemna ofver hvarje Inkomst-Titel, utvisande hvad sorn för året varit till Riks-Staten behållet samt antingen influtit eller såsom Rest kommer ett annat år Staten till godo eller afskrifves, haft tillfälle utröna huru och till hvad belopp, utöfver förslags-beräkningen i Riks-Staten, StatsVerkets intrader för desse åren ingått.
Då desse sammandrag stödja sig på Uppbördsmännens Special-Räkningar, samt åro verificerade med uppgifter från vederbörande Verk, bör ock antagas, att Stats-Verkets inkomster till deras verkliga belopp häraf kunnat inhämtas.
På grund häraf hafva Revisorerne funnit, att icke allenast de belopp, som, enligt Riksens Ständers vid i S 15 års Riksdag gjorde och för 1817 samt 1818 gällande Stats-Reglering blifvit såsom inkomst påräknade, ingått, utan ock öfverskott'härå uppkommit, hvilka utgjort för 1817:—3635897
R:dr 18 sk. 5 r.st., och för år 1 8 1 8 ■' — 524,739 R:dr 37 sk. 5 rist. hvaraf Kongl. Majit, i följd af Riksens Ständers medgifvande vid nyssnämnde Riksdag, egt att för Tredje Hufvud-Titelns behof samt Lönförhöjningen i allmänhet disponera 200,000 R;dr om året, varande clet öfrige anvåndt dels efter Riksens Ständers vid -sista Riksdag lemnade, anvisning, till bestridande af åtskillige bestämde 6 Riksens Ständers betydligare utgifter af Krönings- och Begrafningskostnad samt Accordsersättningar m. m., dels för sådane behof, som antingen då jemväl biföllos, docI$ utan anslag dertill, emedan uthetalningsbeloppet icke kunde kännås, eller ock hårledt sig från Riksens Ständers åtgärder, äfvensom till betäckande af brister från föregående åren uti åtskilliga Statsanslag, sorn, förslagsvis beräknade, ej varit tillräcklige, så att, efter den upplysning Kongl, Stats-Contoiret under Revisions-forråttningen meddelt, återstoden af desse Ofverskottsmedel, som i 1820års Riks-Stat upptages att till Riksgälds-Contoiret lefvereras, sedan nådig reservation skedt för hvad af berörde brister ännu icke hunnit liquideras, utgör 66,239 R:dr 6 sk, 5 r:st.
Kongl, Ränte-Kammarens Böcker för år rSl? och 1818 ofver de Stats-Verkets medel som dit influtit, och hvilka Bocker undergått granskning i Kongl, Kammar-Rätten, utan att någon anmärkning dervid skedt, hafva blifvit jemforde med dertill hörande verihcationer, såsom ock Kongl. Stats-Contoirets Memorial-Böcker jemte Kongl, Kammar-Collegii AfråkningsContoirs deremot förde Controll-Böcker, hvarvid allt funnits utmarka ordning och redighet.
Utaf Memorial-Böckerne öfver utgiften, som upptaga allt hvad för det löpande året under Riks Statens Nio Hufvud-Titla, h Allmänna Indragnings-Staten blifvit disponeradt; likväl utan Revisorers Berättelse. 7 förvandling efter Markegång af hvad som i Landsorterne utgår af Landt-Råntorne, som till större delen åro indeldte till Militaire- och LandtStaternes aflönande; hafva Revisorerne gjort sig underrättade om dispositionen af Statsmedlen och huruvida utgifterne blifvit inskränkte till de för Titlarne beståinde Hufvudsummor; och åro öfver förhållandet med så val Inkomster sorn Utgifterne, Besparingar och Reservationer åren 1817 och 1818 å trycket utgifne q:ne Tabeller, hvilka i korthet lemna öfversigt af Stats-Verkets tillstånd och förvaltning under berörde tid; börandes härvid den upplysning gifvas, i afseende å de såsom Reserverade upptagne Summor, att desse icke utgöra några verkliga behållningar, utan sådane belopp, som till största delen åro förskottsvis utbetalte, men balanceras i Råkenskaperne intill dess de hinna komma till utredande och afskrifning under behörige Titlar.
Revisorerne hafva vidare tagit kånnedom af de till dem öfverlexnnade Riks-Hufvud-Böcker för åren 1810 i8ir, efter den af framlidne Herr Stats-Commissarien Widegren uppgifne method och för år x 815 efter den plan som Kongl.
Stats-Contoiret uppgjort; och då, i fråga om desse arbetens granskning, jemte yttrande öfver methodernes företräde framför hvarandra, Revisorerne inhämtat, att Riksens Stander vid sista Riksdag i underdånig skrifvelse den 25 Junii 8 Riksens Ständers 1818 hemställt, det en Riks-Hufvud-Bok efter hvardera methoden måtte uppgöras samt Kongl. Kammar-Collegii och Kongl. Kammar-Rattens Utlåtande öfver dem infordras, derefter årendet borde öfverlemnas till Riksens Stånders nästkommande Revisorers granskning och vid påföljande Riksdag komma till slutlig profning, i afseende på bedömmandet af hvilkendera methoden till säkerhet och pålitlighet närmast kan uppfylla ändamålet; så, ehuru Kongl. KammarCollegii och Kongl.
Kammar-Rättens utlåtanden häröfver ännu icke blifvit infordrade, af orsak, att, enligt erhållen upplysning från Kongl.
Statsdontoiret, den efter senare planen författade RiksHufvud-Boken, icke förr ån vid nåstlidne September månads början hunnit blifva färdig; hafva Revisörerne likväl ansett sig desto hellre boxa, i följd af Riksens Ständers omförmålte förklarande j nu ingå i den granskningsåtgård härvid, Revisorernes inskränkte tid för handläggningen af detta vigtiga och grannlaga ämne kunnat medgifva, som sådant må lånda till besparande af den tid, hvilken eljest skulle förloras
I och för den slutliga pröfningen och antagandet af endeia Boksluts-methoden; dock under förutsättande deraf, att Revisorernes af berörde skål på förhand vidtagne åtgärd, icke må kunna anses innebära något upphåfvande eller leda till någon förändring af hvad Riksens Ständer i åberopade underdåniga skrifvelse hemstålt om infordrande af Kongl. Kammar-Collegii och Revisorers Berättelse. g Kongl.
Kammar-Råttens utlåtande öfver desse Riks-Boksluts-methoder, innan åmnet till afgörande hos Riksens Stander förekommer.
Till upplysning i afseende på det yttrande härutinnan Revisorerne alltså nu få afgifva, hafva Revisorerne först skolat i korthet anföra hvardera Bokslutsmethodens beskaffenhet och söka utveckla skiljaktigheterne dem emellan.
Den af Stats-Commissarien Widegren föreslagne
Bok afser, i uppfattningen, en sammandragen redovisning påen och samma tid, nemligen från Calenderårets början till dess slut för Stats-Verkets behållne Intrader; och enar inkomsterne till större delen inflyta och användas för utgifterne året efter det, under hvilket de debiteras, exempelvis 1820 års medel till 18 q 1 års behof; så år den förändring i årsberåkningen vidtagen, att skatterne för det föregående året upptagas såsom varande det löpande årets inkomster, och att hvad som, efter detta benåmningssått af Ars-Uppbörden, det föregående året kan inflyta före Boksluts-året, uppföres i rakning såsom balance Uppbördsmånnen till godo; hvarjemte och då den harvid ifrågastållte ändring af tiden för uppbörd och redovisning af Stats-Verkets Ordinarie Inkomster, så att Lands-Böckerne skulle slutas den 31 December, icke så snart kunde vidtagas, den utvåg istället blifvit föreslagen, till vinnande af ändamålet, £tt Riks-Hufvud-Boken upprättades efter Omslut i q Riksens Ständers af Lands- och Militiae-Räkenskaperne, hvarigenorn derutur drages, hvad under de fyra forsta jnånaderne af Calenderåret ingått får de fåre» gående och i Riks-Hufvud-Boken upptages såsom Statsinkomst det år, får hvilket Boken slutas, Deremot består planen får det Riks-Hufvnd-Bokslut Kongl.
Stats-Contoiret låtit upprätta deruti, att, på grund af nu varande Räkenskaper och utan förändring af hvarken Uppbårds- eller Redovisnings -terminerne, genom sammandrag af Uppbårds-Råkningarne, derutaf ett exemplar genast efter deras afslutande insåndes till Kongl, Stats-Contoiret, formeras Generalråkning åfver både Stats-Verkets och alla åfrige Krono-Intrader får det år, de i verkligheten tillhora eller får hvilket de utgåras, utvisande det häraf blifvande Bokslutet icke allenast, hvad som inom den 31 December eller under Calenderåret af Krono-Uppborden ingått, utan ock hvad derefter influtit vid Uppbårdsårets utgång den 30 April och Räkenskapstidens slut den 3 1 Augusti.
Vid jemfårelsen af de efter desse särskildte tnethoder slutade Båcker, sådane de nu blifvit Upprättade, och utan afseende å de tillägg eller ändringar till Methodernes förbättrande, som måga kunna gifvas den ena eller andra, hafva Revisorerne funnit det efter Stats-Commissarieu Widegrens fårslag fårfattade Bokslutet, vara en Gassa-Bok, som upptager netto inkomsten af Revisorers Berättelse. blott Stats-Verkets medel för det föregående, i förening med en del af det löpande årets, så" som Tull- Post- och Chartae-Sigillatae-medel, hvarutaf Uppbörden visar sig endast sådan den vid Calenderårets utgång varit; att genom berörde blandning af 2:ne års inkomster och denna Hufvud-Boks afslqtande under den 31 December å den verkliga netto inkomsten, som då ar ingången, måste Boken författas på grund af Omslut utaf Lands-Böckerne, hvilka icke bora vara uppråttade förr ån t - år efter det för hvilken Skatten utgöras; hvarföre ock detta RiksBokslut först år efter det, för hvilket Intraderne debiteras, kan företagas till upprättande, ehuru, genom den vidtagne framflyttningen af års-beråkningen, skulle synas, som sådant kunde ske efter i| års förlopp; att då denne RiksHufvud-Bok endast utvisar verklige inkomster eller behållningen, men icke de disponerade eller afkortade indelte Råntorne och Kronotionde, hvilke i en särskild del af Boken, utan egentligt sammanhang med den förra, upptages, samt för öfrigt icke omfattar större del af uppbörden ån Stats-Verkets, så saknas härutinnan den fullständigare upplysning om Skatternes beskaffenhet och belopp på det hela, som i Statistiskt hänseende eller för öfversigten af Nationens allmänna bidrag år af väsendtlig vigt; äfvensom att detta Riks-Bukslut, så vida en total och för Uppbördssåkerheten ganska vådlig förändring af Lands- och Militiaä-Boks-Råkenskaperne skall 12 Riksens Ständers undvikas, år förenad med det vidlyftiga och kostsamma arbetet af förberörde RåkenskapsOmslut, som dertill erfordras, och icke skäligen kunnat åläggas
Redogörarne i Landsorterne utan särskild vedergällning.
Det genom Kongl.
Stats-Contoirets forsorg upprättade Riks-Bokslutet har åter befunnits i ett sammanhang fullständigt upptaga och redovisa hela Krono-Uppbörden, så väl Stats-Verkets som den, hvilken till andre
Verk ingår, jemte afkortningar och dispositioner både utom och efter Stat, och hvarutaf Stats-Verkets ställning, ej mindre vid Calenderårets utgång, ån ock vid Uppbörds-årets och Räkenskaps-tidens slut kan inhämtas, hvarförutan denne Bok, såsom grundad på sjelfva Räkenskapen, medförer säkerhet i Resultaterne samt kan företagas till upprättande åtta månader efter det år för hvilket medlen utgå.
Den visar sålunda samt på ett enkelt och klart sått all Uppbords-beskaffenhet och belopp, jemte Stats-Verkets alla utgifter och den behållning eller brist, som derå uppkommer samt meddelar alltså Statistisk upplysning i alla de ämnen, sorn med Uppbörd och utgift i Riket hafva gemenskap, så att den med Räkenskaper mindre bevandrade granskaren , med mera lätthet kan genomgå denna Hufvud-Bok In den förutnämnde, hvilken då den i uppställningen 'år mörk och icke eller gifver en med korthet förenlig öfversigt af hvad den Revisorers Berättelse. 13 innefattar, således åtminstone för den ovane forsvårar utvecklingen af dess Resultat.
Af sådane skal hafva Revisorerne, under erkännande af den förtjenst framlidne Herr StatsCommissarien Widegren harvid bor tilläggas, att, medelst uppgiften af dess förslag, hafva föranledt uppfinnandet och utvecklingen af den senare planen, ansett den inom Kongl. StatsContoiret upprattade Riks-Hufvud-Boken ega ett utmärkt företräde framför den efter Stats-Commissarien Widegrens method författade, och då den forre, eller Kongl. Stats-Contoirets, så vidt som nuvarande förhållande med Uppbörds- och Redogorelse-Verket medgifva, uppfyller det af Kongl. Maj:t samt Rikets Stander, med inrättningen af en sådan General-Råkenskap, åsyftade hufvudsakliga föremål: en saker kännedom och beräkning af Nationens utskylder samt Statens behof efter hvarje års slut, såsom ock lemnar tillfälle att i desse vigtige grenar af Statshushållningen upptäcka mojiiga missbruk och dem rätta, hafva Revisorerne, med tillfredsställelse häröfver, skolat tillstyrka antagandet af den plan Kongl.
Stats-Contoiret följt vid detta Riks-Boksluts författande.
Derjemte och enär Revisorerne härvid inhämtat, att detta Riks-Hufvud-Boksarbete blifvit af Kammereraren i Kongl. Stats-Contoiret Westerstrand, utom de hans egentlige tjenst åtföljande icke obetydelige göromål, verkståldt. 14 Riksens Ständers med ett inskränkt biträde, och att deremot den efter andre methoden uppgjorde Riks-HufvudBoken fordrat kostnader till belopp af omkring 30,000 R:dr, hafva Revisorerne, med afseende ej mindre å det mödosamma arbete bemälte Kammererare härvid haft, än ock pä den utmärkte skicklighet och förmåga han i flere hänseende vid Bokslutets författande ådagalagt, nu hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemståldt, att Westerstrand till uppmuntran och belöning
För sådan sin förtjenst, måtte varda tillagd ett efter arbetets vidd lämpadt arfvode; hvilket Revisotertte få hos Riksens Högloft» Ständer anmäla» Då för öfrigt Revisorerne vid handläggningen af detta ärende samt med anledning af hvad Kongl. Stats-Contoiret i dess Berättelse anfört, funnit, huruledes genom vissa ändringar i särskildte delar af Rikets Uppbörds- och Redogörelse-Verk , Riks-Hufvud-Bokens omfattning skulle kunna sträckas äfven derhän, att genom detta arbete må vinnas än närmare Upplysning, ej mindre om beloppet i penningar af Nationens utgifter, ån ock i afseende på en mera enkel men säkrare controll å Statens hela penninge-förvaltning samt jemförelse emellan särskildte beskattningssått och kostnaderne dervid m.m., så hafva Revisorerne trott sig böra, (i sammanhang med föregående yttrande, hos Riksens Högloft.
Ständer föreslå de åtgärder, hvilka synas nödige för er - Revisorers Berättelse. hående af sådan större fullständighet i Riks* Hufvud*Boken. i)
Att alla Intrader in hatura böra i Landt-Råkenskaperne utföras i penningar efter Markegångspris; derigenom skulle utrönas hvad de skattskyldige i Landet verkligen erlägga samt berörde Bokslut äfven 1 dehlia del bringas i ett med sanning och verkliga förhållandet öfver* ensståmmande skick. q)
Att då i Råkenskaperné nu finnas Upptagne åtskillige gamla Balancer, hvilkas qvar* stående kan vara utan ändamål, men belastar Räkenskapen, alla de Balancer, hvilkas afskrif* ning blifvit i laglig ordning pröfvad och afgjord eller utaf Riksens Ständer medgifvens måtte från Räkenskaperne uteslutas. 3)
Att som Riks-Hufvtid-Bokens förfat* tande varit försvåradt deraf, att Redogörarne samt Lands-Contoiren icke följa de gifna formulair och föreskrifter för Räkenskapernes uppråt* tande, det måtte i allmänhet varda dem förständigadt, att noggrannt följa de formulair, som nu åro eller blifva föreskrifne till efterrättelse vid Landt-Råkenskapernes uppgörande. 4) Att, utom de Beståndsdelar deri af Kongl.