Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
P å d e s s a s t y c k e n b r o - derar m a n n u med silke något vackert mönster, t. e x.
b l o m m o r, k i n e s i s k a figurer s a m t, o m m a n s å vill, n å g o t litet p a s s a n d e o r d s p r å k.
Trefligast ä r a t t s y o l i k a m ö n s t e r p å h v a r j e s t y c k e.
Där- efter v a d d e r a s b å d a b i l a r n e j ä m t m e d b o m u l l o c h fodras s å m e d n å g o t smidigt, t u n n t tyg, s å s o m siden S e d a n lägger m a n de b å d a styckena e m o t h v a r a n d r a och k a s t a r tillhopa dem, naturligvis blott p å d e n r u n d a s i d a n, s å a t t d e t h e l a b i l d a r en m ö s s a.
F ö r p r y d l i g h e t e n s s k u l l b ö r m a u s y fast e n s n o d d af p a s s a n d e färg n e d i k r i n g s a m t ä f v e n l å t a d e n gå u p p o c h följa efter s ö m m e n, d ä r s t y c k e n a ä r o h o p - s y d d a, o c h s å öfverst o r d n a r m a n s n o d d e n i nås; ra u p p s t å e n d e ö g l o r, s o m få t j ä n a till h a n d t a g, d å f o d r a l e t s k a l l s ä t t a s p å o c h t a g a s af t e k a n n a n.
U n d e r d e n n a m ö s s a h å l l e r sig t e e t m y c k e t l ä n g r e v a r m t, h v i l k e t j u ä r ett af v i l l k o r e n för g o d t t e.
Till d e t t a a r b e t e k a n m a n n a t u r l i g t v i s t a g a h v i l k e t slags tyg som helst, m e n m a n bör dock välja nå- g o n m j u k s o r t af e n v a r m färg, s o m k l ä d e r d e t dukade bordet.
Elinor.
Fin krage.
K l i p p e t t m ö n s t e r i form af e n be- s p a r i n g.
U p p k a s t a p å b r e d d e n, v i r k a s å fram o c h t i l l b a k a t i o m a s k o r i luften, s a m t t a g n e d i femte m a s k a n på hvarje hål.
Kragen fästes ihop på e n a a x e l n, p å d e n a n d r a a x e l n s y s d e n i h o p.
Se- d a n virkas en spets som kragen, fastän på tvä- r e n, s å b r e d m a n vill h a f v a d e n.
E j för s m a l, u n g e f ä r 7 ' / z c m.
I k a n t e n v i r k a s pikot i form af u d d p å f ö l j a n d e s ä t t: m i d t e r s t a s t o l p e n öfver- k a s t a s två gånger, de två n ä r m a s t stående en gång och de två d ä r n ä s t ingen gång Spetsen hålles vid, n ä r d e n f a s t s y s.
E n s t å n d a r e v i r k a s s o m kra- gen, f a s t s y s v i d d e n s a m m a, m e n l ä m n a s ö p p e n på s a m m a sida som kragen.
Denna beskrifna k r a g e • v i r k a s af s v a r t r u l l s i l k e n-.r 12.
K r a g e n pryder helst sidenklädningar.
» BlomsSermission ».
P å o r t e r, d ä r m a n e j, s å s o m i Stockholm, har rik tillgång pä blommor midt i v i n t e r n, eller för d e n, s o m j u l t i d e n, d å b l o m m o r n a ä r o s o m dyrast, icke h a r råd att köpa s å d a n a, k a n m a n d o c k fröjda sig själf o c h s i n a b e k a n t a med litet friskt g r ö n t, s m å ä n g a r, s o m j a g b r u k a r k a l l a dem.
För det ä n d a m å l e t tager m a n en desert- t a l l r i k eller a s s i e t t, k l i p p e r af tjockt, m j u k t läsk- papper s å stora rundlar, att de täcka tallriksbott- nen, sätter så 2 ä 3 däräf på h v a r a n d r a, doppar d e m i v a t t e n, s å a t t d e bhfva g e n o m v å t a, o c h s ä t - ter dem så på tallrikarna.
Därpå beströr man den ö f v e r s t a, s å t ä t t m a n k a n, m e d timotejfrö o c h s t ä l er s e d a n t a l l r i k a r n a p å n å g o t v a r m t, m ö r k a r e ställe- s å l ä n g e, tills fröet g r o r h v a r e f t e r d e flyttas i f ö n s t r e t.
Dagligen b ö r a d e f u k t a s, h v i l k e t tillgår s å l u n d a, a t t m a n försiktigt h ä l l e r litet v a t t e n p å t a l l r i k e n, m e n u n d e r p a p p e r e t, s å a t t f r ö n a ej flyta b o r t.
P å en v e c k a g r o d e, o c h p å 3:dje v e c k a n s t å d e g r ö n a o c h v a c k r a.
Ö n s k a r man gifva b o r t s å d a n a, k a n m a n sätta tallriken i en p a s s a n d e korg, m e n b ä t t r e t a g a d e sig u t i e n liten s t ä l l n i n g, s o m m a n själf k a n förfärdiga.
Finnes det g o s s a r i familjen, s å h a f v a d e t r o l i g e n n å g o t s y s s l a t m e d slöjd, o c h d å k u n n a d e lätt förfärdiga det h e l a.
Därtill b e -
höfVas 3 s t y c k e n c i r k a 3 0 c m.
l å n g a r u n d a trä- k ä p p a r, u n g e f ä r af e n b l y e r t s p e n n a s t j o c k l e k, s a m t 3 s t y c k e n k o r t a r e d y l i k a c i r k a 20 c m.
l å n g a, h v i l k a alla böra spetsas något i ä n d a r n a.
Dessa längre skrufvas tillsammans cirka 3 cm.
uppifrån, så att de bilda liksom tältfason, och d ä r p å fastskrufvas sedan de kortare, p å hvilka tallriken hvilar, 3 ä 4 cm.
nedifrån, m e n s å l u n d a att den ena sidan k o m m e r l ä g r e n e d ä n d e n a n d r a, t y p å d e n lägre s ä t t e s n ä s t a fast, o c h p å d e t s ä t t e t blifva d e hori- sontalt med h v a r a n d r a, sä alt tallriken står j ä m n t.
S e d a n m å l a s d e n m e d b r o n s f ä r g, s å t a r d e n sig r ä t t b r a u t; vill m a n d ä r t i l l ä n n u p r y d a d e n m e d s i l k e s s n ö r e n o c h s m å p o n p o n g e r, blifver d e n ä n n u prydligare.
D e s s a s m å ä n g a r l ä m p a sig v ä l för » Blom- stermissionen ».
Stickade tofflor.
F ö r g a m l a p e r s o n e r, eller för d e m, s o m h a f v a a n l a g för k a l l a fötter, t o r d e stic- k a d e tofflor blifva e n v ä l k o m m e n j u l k l a p p s a m t för d e y n g r e b a r n e n i f a m i l j e n e t t l ä t t o c h trefligt a r b e t e.
M a n s t i c k a r af groft m ö r k t u l l g a r n, m e d gröfre s t i c k o r o c h patentstickning, e n r a k bit c i r k a 33 cm.
lång och 38 — 40 lyckor bred.
Utom d e n n a b i t s t i c k a s e n m i n d r e dylik, tio l y c k o r b r e d o c h 15 c m.
l å n g.
D e n s t ö r r e b i t e n s y s i h o p b a k o m, o c h framtill i n s y s d e n m i n d r e b i t e n för a t t b i l d a b ä t t r e fa&lt;; on, s e d a n d r a r m a n ett r e s å r b a n d g e n o m det hela, n å g r a lyckor uppifrån, och s å ä r o de färdiga.
Dragna utanpå skoplaggen åstadkomma d e e n b e h a g l i g v ä r m e.
O m m a n s å vill, k a n m a n p r y d a d e m m e d e n s m a l b å r d af lifligare färg s a m t en r o s e t t af b a n d i s a m m a färg.
Äfven k a n m a n k ö p a filtsulor o c h s y u n d e r t i l l, d å blifva d e stadigare.
Broderad servett för ost och cakes.
D e t t a ä r e n n y h e t för s ä s o n g e n.
P r a k t i s k, billig, p r y d l i g o c h a r b e t a d p å ett p a r t i m m a r t a g e s s e r v e t t e n af h v i t, m j u k o c h t ä t p i q u é eller h v i t a n g o l a.
J a g t o g af d e t s e n a r e s l a g e t, e n tjock, god k v a l i t e t ä 1,26 p r m e t e r.
Det åtgick 6 8 c m.
, s o m k o s t a d e 8 2 ö r e.
S o m t y g e t v a r 9 3 c m.
b r e d t, fick j a g e n bit p å 2 6 c m.
öfver p å s i d a n, d å j a g tog u t f y r k a n t e n.
Denna fyrkant lägges s a m m a n m e d hörn mot hörn, v ä n d e s s e d a n o c h lägges å n y o s a m m a n, h ö r n m o t hörn, v ä n d e s återigen och lägges, på sätt n ä m n t s, s a m m a n.
N ä r Ni n u v ä n d e r t y g e t o m, s e r Ni d e n lilla t i n g e s t e n färdig.
D e n ä r n u 2 4 c m.
i f y r k a n t o c h h a r i h v a r t d e r a h ö r n e t e n liten » s n u t a », ö p - p e n från m i d t e n.
P å d e s s a å t t a s m å s i d o d e l a r broderar m a n n u — sedan m a n satt m ä r k e och u p p t a g i t tyget — ett n ä t t m ö n s t e r m e d k u l ö r t b o m u l l s g a r n — j a g v a l d e ett p a r s m å b l o m m o r.
Kanterna taggas och languetteras med hvitt glans- eller k u l ö r t b o m u l l s g a r n.
Vid a n v ä n d a n d e t l ä g g e s d e n n a lilla t i n g e s t p å ett fat, i n u t i » s n u t a r n e » l ä g g a s c a k e s o c h i skifvor s k u r e n ost, i n u t i m i d t p a r t i e t s ä t t e s s m ö r - a s s i e t t e n.
S å s ä t t e s h e l a fatet p å e n m e d m e d b r o d e r a d b r i c k d u k f ö r s e d d s t ö r r e b r i c k a, o c h knif- var läggas omkring.
Likaså kan servetten använ- d a s a t t i s å v ä l » s n u t a r » s o m m i d t p å lägga fär- digbredda smörgåsar.
Af d e n öfverblifna (26 c m.
b r e d a) t y g b i t e n g j o r d e j a g 3 s m å s e r v e t t e r för o s t k u p a n.
Äfven d e ä r o e n n y h e t för å r e t.
S e r v e t t e n g ö r e s r u n d, l a n g u e t - t e r a s i t a g g a r m e d h v i t t g l a n s - eller k u l ö r t b o m - u l l s g a r n.
E t t p a s s a n d e m ö n s t e r o c h till v e n s t e r o r d e t Ost b r o d e r a s.
Ea Eli.
Kirres julklappsfunderingar om ett bordkrocket.
K i r r e s l o g i g e n k a t e k e s e n o c h begaf s i g g e n o m k ö k e t d i r e k t e in i skafferiet.
L o t t a s k ö t oförmärfct i n s c h w e i t z e r o s t e n i d e t mörkaste hörnet.
Kirre h a d e inga afsikter åt det hållet i dag.
si i n t e får h a n t a v a t t e n k o r k a r n a, s o m j a g s k a ' h a ' till s a f t b u t e l j e r n a.
» » S a f t b u t e l j e r n a!
H o n m å t t e v ä l h i n n a få t u s e n millioner vattenkorkar i n n a n dess. » » Åh!
Var inte s å säker p å det, h a n.
K a m r e r n h a r inte druckit Berlinervatten p å hela veckan. » » Biliner-vatten heter det.
Nej, då h a n inte ä r på s a m m a n t r ä d e n om aftnarna, s å b r y r h a n sig inte om vatten på morgnarna. » » Seså, t a r h a n n u s t å l t r å d a r n e o c k s å?
» » Ja, d e t s k a l l bli till e n j u l k l a p p å t Molly. » » Han skulle j u t a ' en dockvagu på kredit i korg- b o d e n åt henne. » » Ja, det v a r d å det, m e n n ä r inte m a m m a vill h a n å g e ' p å k r e d i t, s å h a r h o n n o g s a t t i Molly d e t s a m m a.
» » Hur vet h a n det då? » » Jo, n ä r j a g k o m in i s ö n d a g s, d å p a p p a o c h m a m m a lurade skymning, så hörde jag hur pappa s a ': ' J u s t s o m i n t e j a g v i s s t e, a t t d u ö n s k a r dig en f ö r m a k s m a t t a till j u l k l a p p. '
' Just s o m inte jag visste, att du inte h a r råd till det, ' s a ' h o n. '
J u s t s o m i n t e j a g k a n få p å k r e d i t s å m å n g a m a t t o r j a g vill h a b o s M y r s t e d t o c h S t e r n, ' s a ' h a n.
Men d ä t y c k t e j a g d e t lät, s o m m a m m a g r ä t, o c h h o n f r å g a d e, o m h?
n i n t e p å 12 å r l ä r t k ä n n a att h o n ville v a r a u t a n allt h e l l r e ä n h a n å g o t obetaldt i huset.
Och s å kysstes de.
Det d ä r fåniga kyssandet! » » H v a d s k a ' h a n g ö r a af k o r k a r n a d å?
» » Jo, g i s s a.
— Det k a n h o n i n t e.
D e t s k a ' bli ett b o r d k r o c k e t.
K o r k a r n a s ä t t s t v ä r s före p å tillspel s a d e trägrifflar, o c h det b l i r k l u b b o r n a.
K l o t e n bli m i n a g l a s k u l o r m e d o l i k a färg.
S t å l t r å - den böjer j a g dubbel i båda ä n d a r och t r ä r ner i t v å l i k a h ö g a t r å d r u l l a r, s å blir d e t b å g a r.
Till p i n n a r t a r j a g t v å trägrifflar, m å l a d e m e d 4 fär- ger, o c h t r ä r n e r i h v a r s i n t r å d r u l l e, s o m fått e n blystämpel i kroppen, så den står stadigt.
Därefter s k ä r j a g m i n a g a m l a s k r i f b o r d s p e r m a r i t r e d e l a r l å n g s e f t e r o c h s y r i h o p d e m till ett band, som spännes omkring kanten på barnkam- m a r b o r d e t, s å a t t k l o t e n ej r u l l a n e r.
A l l t s a m m a n s lägges i e n af p a p p a s s t o r a c i g a r r l å d o r, s o m m å - l a s m e d a s p i n a l o c h g u l d b r o n s.
Vid k a n t e n af l o c k e t s f r a m s i d a g ö r j a g b å l för d e n lilla b l å g u m - misnodden, som sitter o m m i n a n y a kragar, och så k n ä p p s den p å knappen, som j a g trär igenom och fäster m e d en ståltråd.
Tror h o n det d u g e r?
Och s å s k a l l j a g b e s k r i f v a a l l t i h o p o c h få p r i s i I d u n.
D e t ä r 2 5 k r o n o r, o c h d e t s k a p a p p a få till m a t t a åt m a m m a, så nog ska ' de slippa s u r a öfver k r e d i t, alltid. » » T ä n k, o m h a n i n t t e får p r i s d å?
» » Inte f å r!
T r o r h o n, a t t n å g o n a n n a n k a n h i t t a p å e n s å stilig j u l k l a p p, s o m i n t e k o s t a r n å g o t.
Det l å t e r d o m allt bli, » s l ö t K i r r e.
L F r å n farmors ungdom.
Berättadt af henne själf oeh för Idun uppteeknadt af Claes Lundin.
¥ illsamman med min ett år yngre bror lärde jag mig alfabetet hemma samt att någorlunda skapligt läsa innantill.
Vår mor var vår första lärarinna.
Hen- nes kunskaper voro icke stora, men förmågan att undervisa i det lilla hon själf visste var sannolikt tillräcklig, och aldrig glömde hon att låta tuppen värpa.
Det var en snäll tupp och kanske min bäste barndomsvän.
Min bror höll jag också mycket af, men han var naturligtvis öfversittare och ville råda öfver mig lika mycket, som vi bägge rådde öfver lärgossarne.
E n äldre bror är kanske alltid sina systrars tyrann, men det fann jag då ganska naturligt.
Han var ju karl eller skulle åtminstone bli, och jag kunde aldrig bli mer än kvinna, en, enligt tidens föreställningssätt, underordnad varelse.
Egentligen tror jag icke, att vår mor var så mycket underordnad sin man, men nog trodde han det, och det skulle inplantas i barnen också.
Min mor var en rask kvinna, som höll både man och barn och hela hus- hållet i förträfflig ordning, men det låtsade hon aldrig om, liksom hon aldrig lät märka, att hon ägde ett stort inflytande på mannen.
Som min far kände sig liksom litet stolt öfver att vara borgare samt bisittare i äm- betet och satte värde på sitt yrke, tyckte hans hustru dock, att hela den ställningen ej vore så afundsvärd.
» En handtverkare blir ändå ingenting an- nat än en handtverkare, » sade hon, och det tycktes gräma henne.
» Kan bli ålderman, » inföll min far.
» Hvad kan en studerad karl bli? » sporde min mor.
» Allt, » svarade hon själf på frågan, » till och med biskop. » Att jag skulle bli något annat än mina föräldrars dotter och sedermera möjligtvis hustru åt någon snickare eller annan handt- verkare, kunde min far ej tänka sig.
Det låg helt enkelt i sakens natur, i en handt- verkardotters natur, tyckte han.
Min mor sade ingenting därom.
Hon talade bara om sonen.
Som man dock ej genast blir biskop, så ville min mor, att hennes son skulle studera, men det vann icke min fars samtycke.
H a n ville icke, att sonen skulle gå i handtverks- lära, vore det än hos honom själf, och ehuru åldermanskapet kunde le mot både honom och sonen, fann han dock förmånligare, att sonen ägnade sig åt handeln.
Det var alltid ett trappsteg högre.
» Först kan han ju gå i storskolan, » för- klarade min far.
Med » storskolan » menades Storkyrkosko- lan.
Vi bodde i den inre staden, och det föll sig naturligt, att en gosse sattes i denna lägre apologistskola.
Det ville min mor dock icke höra talas om.
» Då kan du så gärna sätta honom i L a n - casterskolan, » sade hon förtrytsamt.
» Ja, det ena först och det andra sen, » menade min far.
» Ne hej, nog skall han in i en trivial- skola, » sade min mor, » och han skall stu- dera.
» Aldrig hade jag sett henne så bestämd, men då min far höll fast vid sin åsikt, gick hon icke bröstgänges till väga, utan lät frå- gan tills vidare hvila.
Att hon dock slutli- gen fick sin vilja fram, förvånar mig inga- lunda nu.
Då tänkte jag icke på den sa- ken.
Min mor fick ej sällan fram hvad hon önskade, men det tycktes hennes man allde- les icke märka, och likväl var han visst icke enfaldig.
Min bror kom verkligen in i en trivial- skola, nämligen Klara, där gamle Thrysén då var rektor med Söderlind till dupplikant.
Men huru gick det med min undervisning?
Den hade afstannat med en föga fullständig kännedom i innanläsning.
D å och då talade min mor väl om, att jag borde sättas i skola, men min far var mycket likgiltig för den frågan, och det kom ej längre än till några lösa yttranden af min mor, hvilken för öfrigt sökte på bästa sätt sysselsätta mig.
J a g började redan vid mycket unga år att vara henne nyttig hushållet och ökade mitt ty- ranni öfver Kalle och Janne.
För det me- sta lekte jag dock med min docka, som var köpt i julmarknaden, ett litet träbeläte med cinoberfärgade kinder och som intog tuppens plats i mitt] bjärta, då jag ej längre befat- tade mig med a-b-c-boken.
Slutligen började min mor dock på allvar yrka, att jag skulle sättas i skola.
Min far fann det alldeles onödigt.
» Inte behöfver en flicka någon undervis- ning, » sade han.
» Lär du henne att koka gröt och stoppa strumpor, så är det under- visning nog. » Min mor underskattade visst icke grötkok- ning och strumpstoppning och hade ingalunda underlåtit att gifva mig förberedande hand- ledning i dessa husliga konster, men det före- kom henne, som borde dottern lära sig äfven något annat.
» Kanske hon skall spela klaver också? » sade min far och satte på sig en försmädlig min, som var mycket olik hans vanliga he- derliga utseende.
189Ö I D U N Nej, det hade hans hustru visst icke tänkt, men det fanns så mycket annat, som kunde vara bra att få lära, t. ex. att sy hålsöm och märka linne, något hvaruti min mor icke var riktigt hemmastadd, ehuru det brukade utgöra en del af äfven » sämre » flickors un- dervisning.
» O c h.
o c h.
, » tillade min mor, men vågade ej säga ut.
» Ah, jag vet hvad du menar, » förklarade min far, och nu såg han riktigt förtörnad ut.
» Du vill, att flickungen skall läsa fran- syska.
Jo, det fattades bara. » Han tog hatt och käpp och gick sin väg i vredesmod samt kom ej tillbaka förrän sent på kvällen, och då var ej längre fråga om min skolgång.
» Du var länge ute, » sade min mor sakt- modigt.
» Nu är gröten kall. » » Jag har ätit sexa, » sade min far och såg upprymd ut, » ända ute på Barnhuskällaren, må du tro.
Det var Gustafsson, målarmä- starn, som bjöd.
H a n vill bli rådman, skall jag säga, men det går väl inte än på länge. » J a g låg, men tanken på skolgången och franskan höll mig ännu vaken, och jag lyss- nade uppmärksamt till föräldrarnes samtal.
% Husmoderlig almanack.
I f ö r e g å e n d e å r g å n g af I d u n (sid. 358) o r d a d e s utförligt o m h u s m o d e r n s s t o r a n o v e m b e r - a r b e t e: korfberedning.
O m seinslakt särskildt handlar en u p p s a t s i Hjälpredan 1891 sid. 1 7 6; fårslakt b e h a n d l a d e s i Idun 1890, sid. 558 och gåsslakt i s a m m a årgång sid. 553 samt i Hjälpredan 1891, s i d.
1 8 1, j ä m t e b i l a g a n 4 5 o c h H j ä l p r e d a n för i å r s i d.
1 7 4.
Det å t e r s t å r s å l e d e s e n d a s t a t t h ä r a n t y d a e t t o c h a n n a t, s o m i c k e f ö r u t bltfvit sagdt.
U n d e r s i s t a d y g n e t före d e n t i l l ä m n a d e s v i n s l a k - t e n b ö r m a n ej g e d j u r e t n å g o n a n n a n föda ä n litet v a t t e n o c h mjölk, p å d e t a t t t a r m a r n e s r e n - göring m å underlättas; mycken rå potatis b ö r m a n ej gifva s v i n e t p å h ö s t e n, t y d å blifva tarmarne s k ö r a.
Vid själfva s l a k t e n b ö r m a n ej förfara p å g r y m t s ä t t.
— Det till insättning bestämda fläsket o c h o x k ö t t e t g ö r m a n b ä s t i a t t b e - h a n d l a, s å s n a r t d e t blifvit l a g o m a f k y l d t: s a l t e t genomtränger då lättare och jämnare.
Det ä r fördelaktigare att välja större stycken, hvilka j u s e d a n k u n n a efter b e h o f s ö n d e r d e l a s; för s m å t t h u g g n a s t y c k e n u r l a k a m e r a o c h b l i ej s å s m a k - liga.
D e korfvar, s o m skola kokas, kräfva en särskild u p p m ä r k s a m h e t, i synnerhet grynkorf är ganska kinkig.
M a n m å s t e vid stoppning b e r ä k n a, att t a r m a r n e alltid k r y m p a något och g r y n e n etc. svälla ut betydligt under kokningen.
Nedläggnin- g e n i g r y t a n b ö r s k e y t t e r s t försiktigt, o c h u n d e r h e l a t i d e n m å s t e m a n s e till, a t t k o r f v a r n e ligga u n d e r v a t t e n y t a n o c h ej k o k a för h å r d t.
Helst b ö r m a n k o k a d e m » efter k l o c k a n », t y o t i l r ä c k l i g t k o k t korf s t å r s i g e j; profvet ä r a t t s t i c k a e n n å l eller p i n n e i k o r f v e n — s p r u t a r d å e n k l a r v ä t s k a eller e n d a s t fett u p p, k a n m a n a n t a g a, a t t d e n ä r f ä r d i g.
Efter u p p t a g n i n g e n d r a r m a n d e n g e n o m kallt vatten och upplägger d e n p å h a l m att svalna.
Lefverkorf får ett h v i t t u t s e e n d e, o m d e n k v a r - blifver ett p a r t i m m a r i d e t k a l l a v a t t n e t.
Ingen korf b ö r u t s ä t t a s för frost, t y efter u p p t i n a n d e t k a n s. k. korfgift u t v e c k l a sig, h v i l k e t j u äfven u t b i l d a s i korfvar, h v i l k a i c k e blifvit t i l l r ä c k l i g t g e n o m r ö k t a, e l l e r i t o m r u m m e n af för l ö s t s t o p - p a d e m e d v u r s t a r.
F ö r a t t p r ö f v a, o m korf i n n e - h å l l e r gift, s k ä r m a n d e n i skifvor o c h h ä l l e r k o k a n d e v a t t e n p å d e s s a.
Ä r gift f ö r h a n d e n, s å v i s a r sig efter n å g r a d y g n e n g u l a k l i g, tjock g r ä d d e på v a t t e n y t a n m e d s k a r p lukt och vidrig smak, •efter h v a r s f ö r t ä r a n d e s n a r t t e c k e n till förgiftning i n s t ä l l a sig.
— I s e n a r e t i d a n v ä n d e r m a n ej m y c k e t s a l p e t e r i korf, e n ä r m a n a n s e r äfven detta i n n e h å l l a gift; i s å fall r e k o m m e n d e r a s a t t i s t ä l l e t n y t t j a k o n s e r v s a l t.
K o r f v a r n a, s o m b o r t s ä n d a s till r ö k n i n g, förses m e d n a m n s e d l a r m e d u t s a t t a n t a l af hvarje sort.
Att genast beslryka rökta korfvar m e d i s l e r f ö r h i n d r a r ett f r a m t i d a m ö g l a n d e.
367 A l l a matförråd a k t a s n o g a för frost, s ä r s k i l d t saftbuteljer m e d o s o c k r a d saft o c h b ä r p å b u t e l j e r m e d v a t t e n, h v i l k a af frost s p r i c k a s ö n d e r.
S k u l l e ägg o c h äpplen ä n d o c k h a f v a frusit, s å u p p t i n a s d e l å n g s a m t i kallt v a t t e n.
F r u s e n potatis bör dock ej t i n a s u p p, u t a n a n t i n g e u k o k a s u t a n v a t t e n (s å d a n t u t v e c k l a s tillräckligt u n d e r k o k n i n g e n) el- ler o c k l ä g g a s d i r e k t i kokande vatten (Om frusna ättiksgurkor jfr B i l a g a n 1 8, s v a r 45.)
Lök s k a d a s j u s t i c k e af f r o s t; d o c k b ö r f r u s e n l ö k, s o m ej g e - n a s t skall a n v ä n d a s, icke vidröras.
Bäruiner borde aldrig förvaras i s a m m a källare s o m r o t f r u k t e r, i s y n n e r h e t p o t a t i s o c h l ö k, ej h e l l e r s t ä l l a s i n ä r h e t e n af färskt b r ö d.
Det s e n a r e gäller äfven o m honung, som d å lätt jäser.
F ö r e n h u s m o r, s o m i h ö s t k a n s k e inflyttat i e t t n y b y g d t fuktigt h u s, b l i r d e t g a n s k a be- s v ä r l i g t a t t b e v a r a m ö b l e r e t c.
för f ö r s t ö r e l s e.
F r a m f ö r allt ä r o s p e g l a r m y c k e t m o t t a g l i g a för fukt, s o m f ö r o r s a k a r fläckar p å s p e g e l y t a n, h v i l k a aldrig k u n n a utplånas.
Ett medel att förekomma detta ä r att på baksidan klistra tjäradt papper, s å a t t d e t t a fullkomligt t ä c k e r a l l a ö p p n i n g a r för luften.
D y r b a r a oljetaflor o c h p o r t r ä t t e r b e h a n d - las p å s a m m a sätt; eller ock k a n m a n fastlimma ett p a r t u m t j o c k a k o r k b i t a r p å b a k s i d a n, s å a t t luften k a n fritt s p e l a m e l l a n v ä g g e n o c h taflan.
I n g e n m ö b e l b ö r s ä t t a s t ä t t intill y t t e r v ä g g e n o c h i s y n n e r h e t pianot m å s t e v a r a fristående.
Ui » n o t i s b o k e n.
Hedrad kvinnlig Ufsgärning.
Sedan Pa- t r i o t i s k a s ä l l s k a p e t, p å a n s ö k a n af s t y r e l s e n öfver s j u k h u s e t S:t G ö r a n, t i l l d e l a t g u l d m e d a l j å t öfver- s k ö t e r s k a n v i d n ä m n d a s j u k h u s, e n k e f r u C l a r a Mar- g a r e t a D a h l i n, h v i l k e n s e d a n 1 8 5 9 haft a n s t ä l l n i n - g a r v i d s j u k v å r d s i n r ä t t n i n g a r för S t o c k h o l m s k o m - m u n, blef d e n n a m e d a l j d e n 4 d: s, i n ä r v a r o af s j u k h u s e t s öfriga t j ä n s t e p e r s o n a l, ö f v e r l ä m n a d till fru D a h l i n, h v a r v i d s t y r e l s e n s o r d f ö r a n d e, g e n e r a l - konsul Fränckel, i ett varmhjärtadt tal tolkade i n n e b ö r d e n af d e n s k e d d a u t m ä r k e l s e n.