Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:ris 107 och 263.) S. A. K. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad på det förhållande, att, ehuru de till Landmäteri-personalen hörande 200 Commissions-Landtmätarne liro berättigade att, efter uppnådde 65 år, å Rikets Allmänna IndragningsSlat kunna uppföras till en årlig pension, svarande mot beloppet af Andre Landtmätare-lönen på stat, jemte det deras enkor och barn kunna erhålla de ringa understöd, Civil-Statens Enke- och Pupill-fond i 7:de Classen medgifver, desse tjenstemän, hvilka icke innehafva lön eller ega delagtighet i CivilStatens Pensions-Inrättning, likväl sålunda äro i saknad af de väsendtligaste förmoner, som Staten sökt bereda sina öfrige tjenstemän, då ålder eller sjukdopi göra dens oljenstbara; vid öfvervägande hvaraf Rikets Ständer ansett det vara med billighet enligt, om Commissions-Landtmätarne, under enahanda vilkor, som för andre ordinarie tjenstemän äro föreskrifne, kunna beredas rättighet att blifva delegare uti nyssberörde Pensions-Inrättning; och då sådant ej synes böra möta någon svårighet, så framt bemälde
Landtmätare åtaga sig att tili Pensions-Inrättningen erlägga afgifter, motsvarande hvad ifrån tjenster, sorn ega delagtighet uti samma dass, tili Pensions-cassan inflyter, få Rikets Ständer, under förutsättning, att de tjenstemän, hvilkas rätt härunder är beroende, skola vilja sig af en sådan förmon begagna, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M., efter vederbörandes hörande, till CivilStatens Pensions-Inrättnings delegare göra Nådig framställning örn CommissionsLandtmätarnes upptagande såsom delegare uti Inrättningen, samt vid en blifvande Riksdag Rikets Ständer underrätta om de vilkor, under hvilka sådant kunde dem tillåtas.
Expeditions-Utskottels Forslag till und.
Skrijveise, N.o 94’ l45 N:o 94.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 16 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 20 <— — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande väckt fråga om Kongs-ladugärden Halltorps på Öland återvinnande till Kronan.
N:ris 135 och 266.) S. A. K.
Sedan, i anledning af Kronofogden C. G. Enemans , å E. K. M:s och Kronans vägnar, hos Ölands Norra Mots Härads-Rätt, efter stämning, väckta påstående, att aflidne Hof-Marskalken m. m. von Franckens enka, Sophia von Francken, född Liljehorn, sedermera gift med Lots-Direclören m. m.
Lundstedt , samt Ryttnnistaren Friherre G.
Raab, såsom innehafvare af den i Högsrums socken belägna Kungs-ladugården Halltorp, 3A mantal, hvarå besittningsrätten, jemlikt Kongl. Brefvet den 30 Augusti 1743, blifvit upplåten till Majoren Sven Aderman, dess hustru och barn, måtte, enär ej mindre Åderman, ändess hustru och barn, aflidit, förpligtas till E. K. M. och Kronan genast afträda nämnde Kungs-ladugård, och derjemte kännas skyldige godtgöra Kronan årliga alkastningen af egendomen för den tid, de densamma innehaft, efter det Majoren Ådermans, dess hustrus och barns rätt dertill upphört, bemälde Härads-Rätt, genom utslag den 16 Juni 1832, hvilket af Calmar Läns och Ölands Lagmans-Rätt, medelst dom den 17 derpåföljde October, blifvit faststäldt^ förklarat, att, då Kronofogden Eneman icke på något sätt visat sig berättigad lill det af honom åberopade fullmägtigskap för E. K. M. och Kronan, Härads-Rätten icke kunde stämnings-påståendena ideras dåvarande skick till pröfning upptaga; så har hos Rikets Ständer fråga blifvit väckt om laga åtgärders vidtagande, på det omförmälde Kungs-ladugård kunde, jemte tillhörande inventarier, Lill Kronan återvinnas och ersättning tillika Stats-Yerket beredas för egendomens afkastning under den tid, densamma af obehörige personer innehafts, eller från och med år 1827, intilldess Kungs-ladugården blefve till Kronan återställd.
Enär, så vidt de i detta mål Rikets Ständer lillhandakomne handlingar föranleda, det vill synas, som, genom högstberörde Kongl. Bref af den 30 Augusti 1743, besittnings-rätten till Kungs-ladugården Halltorp blifvit endast i44 Expeditions-Utskottcts Förslag till und.
SkrifvelseNio pS.
Majoren Aderman„ dess hustru och barn, för deras lifstid, i Nåder förunnad, samt att följaktligen och då egendomen icke kunnat å annan person öfverlåtas med bättre rätt, än Aderman densamma erhållit, staten, sedan bemälde personer nu med döden afgått, är berättigad att återfå berörde egendom; så och då det å Kronans vägnar i detta afseende redan väckta anspråk, på sätt ofvan nämndt är, i anseende till saknadt förordnande för Kronofogden Eneman alt detsamma utföra; icke kunnat tdl pröfning upptagas, hafva Rikets Ständer ansett sig böra härmed hos K. K. M. i underdånighet begära, att behörigt ombud må varda förordnadt, för att i laga ordning utföra den talan om Kungs-ladugår.- den Halltorps återvinnande till E, K. M. och Kronan, samt de ersättningsanspråk i öfrigt, hvartill anledning må förefinnas.
Uppfäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ig Sept. 1840.
Preste-Ståndet den iq — — Borgare-Ståndet den 2a — Bonde-Ståndet den 25 — — Pikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående eftergift af Kronans rätt till ett efter Comministern Wetterströms enka fallet dana-arf.
(State-Utsk.
N:ris 184, 278 oek 279.) S. A. K. Hos E. K.
M. har soldaten vid Hundra Härads compagnie af Uplands Regemente Carl Gustaf Wetterström i underdånighet anhållit, alt, sorn sökandens stjufmoder, Gomministern Wetterströms i Husby Långhundra socken enka Anna Erita Wetterström, född Kullman_, den 26 November 1831 affidit, utan att efterlemna kända arfvingar, samt några sådane, oagtadt
Kungörelser i allmänna tidninearne härom varit införde, likväl icke sig anmält, hvadan enkan Wetterströms qvarlåtenskap, utgörande omkring 100 R:dr B:eo, såsom dana-arf hemfallit tili Kronan, sökanden måtte förklaras berättigad att, såsom Expedilions-Ulskollets Förslag till und.
Skrifvelse , N.o QÖ, i45 såsom ett i hög grad behöfligt understöd för dess många barns underhåll och uppfostran, omförmälde arfsmedel åtnjuta; hvilken underdåniga ansökning, hvaröfver E. K. M:s Befallningshafvande i Stockholms
Län sig i underdånighet utlåtit, E. K. M. behagat, genom Nådig remiss af den 27 sistlidne April, till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna, för det afseende, hvartill de af sökanden anförde omständigheter kunde föranleda.
Vid öfvervägande af hvad härutinnan förekommit, hafva Rikets Ständer väl icke funnit skäl att förevarande ansökning bifalla; dock som, enligt hvad af E. K. M:s ofvanbemälde Befallningshafvande vitsordadt blifvit, ej mindre soldaten Wetterström och hans sex omyndiga barn, än ock dess aflidne broder, Adolph Wetterströms efterlemnade minderåriga barn befinna sig i medellösa omständigheter, hvadan öfverlåtande på barnen af förenämnde arfsmedel innefattar ett af behofvet påkalladt bidrag för deras underhåll och uppfostran, hafva Rikets Ständer, i betragtande af den obetydliga uppoffring, Stats-Verket, genom efterskänkande af dess ifrågavarande arfs-anspråk, skulle komma att vidkännas, godtfunnit, för deras del, besluta, att det efter enkan Wetterström Kronan tillfallna dana-arf må varda till vederbörande fattig vårds-styrelse öfverlemnadt, för att, i raon af behofvet, användas till soldaten Wetterströms och dess aflidne broder, Adolph Wetterströms minderåriga barns underhåll och uppfostran; anhållande Rikets Ständer i underdånighet, det E. K.
M. täcktes en sådan disposition af meranämnde dana-arf i Nåder anbefalla.
Hvilket, till svar å högstberörde Nådiga Remiss, Rikets^Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Pr.ot, i84oi to Sami. 1 Afd. i?
l46 Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 96.
Uppläst och godkandt hos Ridd. och Adeln den 19 Sept. 1840.
Preste-Slåndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers, underdåniga Skrifvelse- angående pension å Alimänna Indragnings-Staten åt f. d. Stats-Secreteraren Danckwardt.
. (Stats-Utsk.
IJtl.
N:o 280.) S. A. K Hos Rikets Ständer liar den framställning blifvit gjord, att f. d. Stats-Secreteraren m. m.
Magnus Georg Danckwardt som, efter en tjenstgöringslid af 34 år, deraf 18 år såsom Föredragande tor Kammar-Ärenden, i följd af sjuklighet, från sistnämnde embete begärt och erhållit Nådigt afsked, måtte, med afseende på den ovanliga skicklighet, nit och oegennytta, som han vid förvaltningen af detta embete ådagalagt, varda på Allmänna Indragnings-Staten uppförd, med pension till hälften af den lön, han såsom Stats-Secreterare innehaft; och då Stats-Secreteraren Danckwardt, vid utöfningen af sitt vigtiga förtroende-embete, utmärkt sig lika mycket för nit och embetsmannaskicklighet, som fasthet i grundsatser och oberoende tänkesätt, samt Rikets Ständer, med fästad uppmärksamhet härå, ansett bemälde Stats-Secreterare vara förtjent att af Rikets Ständers välvilja omfattas, oagtadt han vid afskedstagande ej uppfyllt de vilkor, som kunna göra honom lagligen berättigad att uppföras å Indragnings-Stat med bibehållande a sin innehafda lön såsom pension; hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt att för f. d. Stats-Secreteraren Danckwardt uppföra, såsom pension, å Allmänna Indragnings-Staten ett årligt anslag, motsvarande hälften af hans innehafda Stats-Secreterare-lön, eller 2,(XX) R:dr B:co, dock utan derunder beräknad spanmål, hvilken pension bör beräknas och utgå från oell med början af innevarande år 1840.
Skrifvelse, N.-O 57, 98. 147 N:o 97.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 25 —- — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående understöd för ull-sorterings-anstalter i Götheborg och Malmö.
Utsk, Uti. N:o 12,) S. A. K.
Sedan hos Rikets Ständer blifvit Framställde åtskilliga förslag till ull-cul turens befrämjande och uppmuntrande, serdeles med hänseende till Rikets vestra och södra delar, hafva Rikets Ständer, för sådant ändamål och med fästad serskild uppmärksamhet på ull-productionens lofvande framsteg inom de södra och vestra Provincerne, godtfunnit bestämma ett årligt anslag af 2,000 R:dr B:co årligen, att ställas till E. K. M:s Nådiga disposition, såsom understöd för en ull-sorterings-anstalt i Götheborg och en i Malmö, med 1,000 R:dr till hvardera.
N:o 98 Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ig Sept. 1840'.* Preste-Ståndet den ig — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bondg-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om upphäfvande af allmänna lagens stadganden i 25 Cap. y, ir och 16 $$.
Rätte"åings-Balken, med flera föreskrifter angående summa appellabilis.
Nto 55.) S A. K. Hos Rikets Ständer har under öfvervägande förekommit rättsgrunden för *48 Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.o (j8. tle i 25 Cap. 7, 11 och 16 §. §.
Rättegångs-Balken, äfvensom i utfärdade serskilde Resolutioner upptagne stadganden, hvarigenom bestämmes, att vad ej må ega rum emot vissa Under-Rätters beslut i tvistemål af ringare betydenhet; och som Rikets Ständer dervid funnit: att i allmänhet ej må antagas, det ett domslut måste blifva mera ofelbart i sak af lägre penningevärde, än der det omtvistade uppgår till högre belopp, och följagtligen den inskränkning i rättigheten att söka högre
Rätt, hvilken grundar sig å beloppet af hvad som omtvistas, ej kan ega rum utan på bekostnad af rättvisa; att, beträffande det med ifrågavarande lagstadganden afsedda ändamål, att Öfver-Rätts verksamhet må varda inskränkt till behandlingen af endast vigtiga mål, i hetragtande måste tagas, att hvad för en rik man är, i afseende å penningevärdet, en obetydlighet, kan för den fattige vara en välfärdssak och alltså i sjelfva verket af stor vigt, samt alt det med berörde stadganden jemväl åsyftade ändamål att minska rättegångarnes antal, ej bör vinnas derigenom, att någon betages möjligheten att söka sin rätt; alltså hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt, för deras del, besluta utfärdandet af en Författning, hvarigenom förklaras, det ej mindre Lagens stadganden i 25 Cap. 7, 11 och 16§.§.
Rättegångs-Balken, att emot Lagmans-Rätts, Kämners-Rätts i Stockholm samt Rådstufvu-Rätters domar ej må vädjas, der hufvudsaken ej går öfver visst för hvarje af dessa domstolar bestämdt värde, än ock de Kongl. Resolutioner, som för Kämners- och Rådstufvu-Rätter i åtskillige städer innehålla serskilda bestämmelser i berörde afseende, upphört att vara gällande.
Expedilions-Vlskotlets Forslag till und.
Skrifvelse j N.o qq. '49 N:o 99.
Preste-Såndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående ändring i 5 Cap. 4 S'- StraJjf-Ealken.
Uti. N:o 41.) S. A. K.
Med fästad uppmärksamhet å de föreskrifter, allmänna Lagen i 5 Cap. 4 §.
Straff-Balken innehåller, angående förvandling till fängelse vid vatten och bröd af ådömde böter, hvilka den sakfällde ej förmår gälda, hafva Rikets Ständer funnit den hittills i berörde lagrum stadgade grund för sådan straff-förvandling vara origtig deruti, att skillnaden emellan hvarje grad i straffet af dylikt fängelse är bestämd till 4 dagars fängelsetid, hvarigenom en olämplig förökning af denna tid uppkommer vid minsta tillökning i det bötesbelopp, som högst motsvarar hvarje gradation inom straffarten.
Och då en sådan åsigt hvilar på den grundsats, att ifrågavarande straff försvåras och blifver allt mera plågsamt, i samma mon tiden för dess fortfarande utsträckes, hafva Rikets Ständer, äfven med antagande deraf, att den 0- jemnhet, som alltid uppkommer, då ett straff utbytes mot ett annat, icke kan helt och hållet afhjelpas, likväl ansett något vara i detta hänseende att vinna, till återställande af det, genom nu gällande beräkningsgrund, ej sällan störda, förhållande, som alltid bör finnas emellan brott och straff, om förvandlings-tariffen härvid blefve förändrad så, att tillökning i strafftid lämpades närmare efter tillökning i böter; hvadan Rikets Ständer, för deras del, beslutat, att en kungörelse må utfärdas, hvarigenom 5 Cap. 4 §.
Straff-Balken ändras på följande sätt: ”Fängelse vid vatten och bröd räknas således, att mot fyra dagar svara böter eller penningevärde till och med tio daler, och att sedermera, med tillökning i straffet af en dag i sender, under de näst derpåföljande åtta dagarne, eller till och med tolf dagars fängelse, mot hvarje dag svara fyra daler; under de andra åtta dagarne, eller till och med tjugo dagars fängelse, mot hvarje dag fem daler, samt under de tredje och sista åtta dagarne, eller till och med tjugoåtta dagars fängelse, mot hvarje dag sex daler.
Ej bör någon dömas till fängelse vid vatten och bröd på s5o Expeditions-Utskottets
Skrifvelse, N-o gg. längre tid än en månad eller tjugoåtta dagar, och ej mindre tid än fyra dagar.” Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla och derjemte bifoga en Tabell, som utvisar förhållandet emellan böter å ena samt straff af fängelse vid vatten och bröd, å andra sidan, så väl efter nu gällande förvandlingsgrund, som efter den af Rikets Ständer, för deras del, antagna.
Expeditions-Utskottets Förslag till lind, Skrifvelsej N.ogg. i5i Bilaga, till Förslaget till underd.
Skrifvelse, N.o gg.
Tabell, utvisande förhållandet emellan böter, å ena, samt straff af fängelse vid vatten och bröd, å andra sidan. a) Efter nu gällande förrandlingsgrund. b) Efter den i Eag-Utskottets Betänkande, lN:o 41, föreslagne förvandlingsgrund.
Silfvermynt. vid vatten och bröd. till och med 10 4 till och med 10 4 från 10 —.
14 5 — 14 —, 18 6 — 18 — 22 7 från 10 — 25 8 — 22 —. 26 8 — 26 —. 30 9 — 30 —. 34 10 — 34 — 38 11 _ 25 — 40 12 — 38 —.
42 12 — 42 -— 47 13 — 47 — 52 14 — 52 —. 57 15 _ 40 — 60 16 — 57 — 62 16 — 62 — 67 17 — 67 t— 72 18 — 72 —. 77 19 _ 60 — 80 20 — 77 —. 82 20 — 82 —.■ 88 21 — 88 —.
94 22 — 94 100 23 —. 80 — 110 24 —100 — 106 24 — 106 ' . 112 25 — 112 —. 118 26 — 118 —.
124 27 utöfver 110 28 utöfver 124 28 i52 Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N:0 100.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 26 — — Bonde-Ståndet den 3 Oct. — *) Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om fortfarande tills vidare af anslaget för Rikets Allmänna Ärenders Beredning.
N:o 194.) S. A. K. Genom Nådig Proposition af den 26 sistlidne Maj, liar E. K. M., som väl lemnat Nådigt bifall till den af Rikets Ständer, för deras del, antagna Grundlags-förändring, hvarigenom Rikets Allmänna Ärenders Beredning, i dess egensksp af en i Grundlagen förordnad embets-myndighet, upphört, men dock, på de uti Propositionen anförda skäl, varit betänkt att tills vidare låta de egentliga besvärsmålen äfven hädanefter undergå en serskild beredning, genom tillkallade kunnige embetsmän, och derföre ansett lämpligast att, till en början, äska bitradp af nuvarande ledamöterne i Rikets Allmänna Ärenders Beredning, hvilka, under sådant vilkor, skulle ega att bibehålla de för deras befattningar hittills bestådda arfvoden, hvarefter och sedan desse ledamöters antal genom afsked eller dödsfall minskats till Fyra, den nya Beredningen skulle, så länge omständigheterne fordra dess bibehållande, komma att beslå af sistnämnde antal ledamöter, ulan afseende på förhållandet emellan frälse och ofrälse, föreslagit Rikets Ständer, att det å Riks-Statens Andra Hufvud-Titel hittills uppförda anslag för Allmänna Ärendenas Beredning af 8,736
R:dr 2 sk. 8 rst. må äfven hädanefter i Stat upptagas, att, så länge alla de nuvarande ledamöterne i deras befattningar qvarstå, till fulla beloppet utgå, men derefter, i mon af inträffande afgång, successive minskas till 4,000 R:dr, utom hvad som erfordras för Vaktbetjeningens aflöning.
Vid öfvervägande af hvad sålunda är vordet i Nåder föreslaget, hafva Rikets
SLänder icke kunnat förbise det betänkliga deruti, att, sedan, genom en af *) 1840 den 3o Sept, upplästes detta Förslag till anderd, skrifvelse hos BoVgare-Ståndet, söm, nied vidblifvande af sitt godkännande utaf Expeditions-Utskottes Förslag till Rikets Ständers undcrd. skrifvelse lilo 65, afslog det af Expi-Utsk, uti mom. £f:o 12 anmäld te jemknisgs-förslag.
Skrifvelse, IV.o 100. 15j en af Rikets Ständer vid denna Riksdag antagen och af E. K. M. i Nåder gillad Grundlags-förändring, Rikets Allmänna Ärenders Beredning blifvit indragen, i annan ordning åter införa enahanda institution, hvilken i öfrigt icke bidrager att minska mängden af de mål, som af E. K. M. uti Dess StatsRåd nu måste afgöras, hvarförutan om än, genom Beredningens yttrande, en tillförlitlig utredning af ärendena kan vinnas, deras fullständiga och noggranna föredragning uti Stats-Rådet, der de skola pröfvas, ändock icke kan eller bör underlåtas, och således icke någon lättnad, utan fastmera, genom den dubbla föredragningen, inveckling och fördröjande af ärendenas behandling skulle uppkomma; på grund hvaraf Rikets Ständer icke funnit skäl lemna bifall till hvad E. K. M. i Nåder föreslagit, angående bibehållande å stat af anslaget till aflöning för Rikets Allmänna Ärenders Berednings ledamöter; hvaremot, vid inhemtadt förhållande, att de trenne Vaktmästare, hvilkas löner äro å samma stat uppförde med tillsammans 736 R:dr 2 sk. 8 rst.
B:co, egentligen varit afsedde till uppassning för Stats-Rådet och Högsta Domstolen, Rikets Ständer godtfunnit, att sistberörde lönebelopp må på Staten qvarstå och under behörig titel uppföras; anhållande Rikets Ständer likväl i underdånighet, det E. K.
M. täcktes i Nåder pröfva, huruvida icke, i följd af Rikets Allmänna Ärenders Berednings indragande, någon förminskning uti ifrågavarande Vaktbetjenirigs-personal må ega rum.
Hvilket, till svar å É. K.
M:s i ämnet aflåtna Nådiga Proposition, Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3 October 1840.
Fröt. 1840, 10 Sami. 1 Afd. i54 Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.-o 101.
Uppläst och godkändt^hos Ridd. och Adeln den 23 Sept. 1840.
Preste-Ståndet den 26 — — Borgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående underhållande på Statens bekostnad af vissa delar utaf den sedan år 1812 emellan Wermland och Jemtland anlagda nya väg.
N:ris 109 och 285.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva framställningar blifvit gjorde, ås3?ftande att för vederbörande väglotts-egare inom Helsingland och Herjeådalen samt Rättviks och Ohre socknar i Dalarne bereda dels tillfällig befrielse från skyldigheten att underhålla den genom en del af Dalarne, Helsingland och Jemtland fortlöpande, emellan sistnämnde Provins och Wermland sedan år 1812 på allmän bekostnad anlagda nya väg, dels ock ständig lindring uti berörde underhålls-skyldighet; i afseende å hvilken väghållning
Rikets senast församlade Ständer, i anledning af väckt fråga derom, att densamma borde af allmänna medel bekostas, uti skrifvelse af den 27 October 1834 hos E. K. M. i underdånighet anhållit, att en undersökning måtte företagas, tili utrönande ej mindre af den kostnad, hvartill underhållandet af nämnde väg årligen kunde uppgå, än ock i hvad mon invånarne i de orter, genom hvilka den löper, kunde och borde dertill bidraga, samt att E. K.
M. derefter och så vida omständigheterne påkallade något understöd från statens sida i Nåder täcktes till vägens underhåll antingen anvisa nödigt anslag af medel, som voro ställde till E. K. M:s Nådiga disposition, eller ock vid nästinfallande Riksdag aflåta till Rikets Ständer Nådig Proposition i berörde hänseende.
Vid öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, hafva Rikets Ständer väl icke kunnat förbise, att underhållet af den ifrågavarande, egentligen mindre för kringliggande orters nytta och beqvämlighet, än för andra af Konung och Rikets Ständer afsedda ändamål, anlagde väg, serdeles der densamma genomskär krono-allmänningar eller andra ouppodlade och öde trakter, måste blifva betungande för invånarne, emellan hvilka, enligt hvad de Rikets Ständer tillhandakomne handlingar utvisa, en sådan underhålls-skyldighet blifvit i laga ordning fördelad; i följd hvaraf, på sätt E. K. M. jemväl, uti Dess Expedit ions-U t skottets Förslag till und.
Skrifvelse> N.o 102. i55 den 25 sistlidne Januari afgifne Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan föregående Riksdag, i Nåder antydt, billigheten fordrar, att för underhållet af dessa vägsträckor, innan orten, derigenom de framgå, hunnit mera odlas och befolkas, understöd å Statens sida beviljas; men, enär Rikets Ständer sakna kännedom, om något understöd blifvit lemnadt de orter, på hvilka här ofvan yrkade lindring och befrielse hafva afseende, eller huruvida en sådan undersökning, som Rikets Ständer uti deras den 27 October 1834 till E. K.
M. aflåtna skrifvelse i underdånighet begärt, blifvit företagen, för utrönande af den kostnad, hvartill underhållet af berörde väg årligen kan uppgå, och i hvad moa invånarne i orten kunna och höra dertill bidraga, få Rikets Ständer, med erkännande af den grundsats, att Staten för närvarande hör bidraga till underhållet af ifrågavarande väg, hos E. K.
M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M, låta företaga en undersökning, till utrönande af kostnaden för underhållet af de delar utaf den nya vägen, hvilka genomlöpa ouppodlade och från de bebyggda orterne aflägse belägne trakter inom Dalarne, Helsingland och Jemtland, och derefter vid uästinfällande
Riksdag aflåta tili Rikets Ständer Nådig Proposition i ämnet, samt att E. K. ML emedlertid, der omständigheterne finnas påkalla understöd från Statens sida uti den börda, sorn blifvit de väghållnings-skyldige invånarne ålagd, täcktes till deras bispringande i Nåder anvisa medel af det å Riks-Statens Nionde Hufvud-Titei till E. K.
M:s disposition ställde anslag för vägar och communicationer.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 September 184o.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Sept. iS4o.
Preste-Ståndet den 26 — — Borgare-Ståndet den 3o •— — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående ett för Adjuncten i Historien vid Upsala Universitet anslaget arfvode så länge han ombesörjer de Professoren E. G. Geij&r åliggande examina och tentamina.
N:o 287.) S. A. K. 1
Med anledning af Professoren E. G. Gei jers hos Rikets Ständer gjorda i56 Expeditions-Utskottets Förslag till und.