Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Samtlige Embetsmän och Betjente böra med flit, trohet och nit förrätta sina Sysslor; och skola de ( 84 ) Tjenstemän, hvilka äro ställde under Commissarierncs närmaste inseende, åtlyda och hörsamma hvad, såsom till tjensten hörande, dem af Commissarierne anbefalles. §• >% Bokhållare vid CreditSedelVerket äfvensom samtlige Contorsskrifvare, utom ContorsSkiifvaren i CassaContoret för Inkomst och Utgift, måga af Commissarierne indelas till tjenstgöring, så att de, efter oraständiglieterne, kunna flyttas ifrån ett till ett annat Departement. §. 160.
Commissarierne böra hålla noga uppsigt derå, att en hvar sjelf och icke gepom andra förrättar den tjenst, hvartill han blifvit antagen; ankommande det på Commissariernes ansvar, om något underslef harvid äger rum. §. i6t.
Skulle någon Embets- eller Tjensteman, som står under Fullmäktiges omedelbara inseende, beträdas med vårdslöshet eller försummelse i tjensten, bör han hos Fullmäktige förek a 11 as och inför Protocollet undfå lämplig föreställning.
Låter han sig icke häraf rätta, må han, efter omständigheterne, suspenderas på längre eiler kortare tid, med mistning af hela eller halfva lönen; men om han, efter dessa undfångna varningsgrader, icke skulle förbättras, så må han af Fullmäktige skiljas från tjenst och lön, eller innehafvande extra befattning.
På enahanda sätt förhålles med den uuder Commissariernss närmaste inseende ställde Betjening, endast med den skillnad, att den felaklige, ( 85 ) innan han hos Fullmäktige af Gommissarierne anmales, först inför Commissariernes ProtocoII erhåller föreställning och på detta sätt undfår färsta varningsgraden, §. 162.
Den, som anmäles för tjenstefel, må alltid, om han det åstundan, skriftligen förklara sig till Protokollet; och då någon antingen suspenderas eller skiljes från Tjensten eller Extra Befattning, utfärdas ordentlig Resolution derå, med påtecknad hänvisning till Besvärs anförande. s. 163.
Vill någon anföra besvär hos Rikets Ständer eller deras Revisorer, åligger det honom, att, inom Trettio dagar efter det han af Fullmäktiges Resolution erhållit del, sådant hos Fullmäktige skriftligen tillkännagifva.
Sker det ej, har han förlorat rättigheten att klaga. §.
.64.
Besvär öfver Fullmäktiges åtgärder böra, så framt de tilt pröfning skola upptagas, vara inlemnade till Fullmäktige sednast
En månad före Revisionens början eller Rikets Ständers sammankomst; men skulle anledning till klagan efter denna tid förefalla, må det varaKla ganden öppet att, sednast inom Fjorton dagar, efter det Fullmäktiges beslut blifvit honora kungjordt, omedelbarligen hos Rikets Ständers Revisorer eller deras Statsutskott sine Besvär ingifva. §. i65.
När, på säll i §. 161 omförmäles, någon Esnbetseller Tjensteman antingeu suspenderas eller skiljes
Rån ( 86 ) tjensten, och han inom föreskrifven tid tillkännagifva, att han är sinnad anföra besvär hos Rikets 'Ständer eller deras Revisorer, förordne Fullmäktige någon, som med innehafvande lön förrättar den lediga Tjensten, intill dess Besvären äro pröfvade och afgjorde; och njute den, som förordnas, fyllnaden i den lön, som bestås vid den Syssla, hvilken af honom emedlertid bestrides. §. 166.
Vid inträffande Yacancer, eller då någon Embetseller Tjensteman af sjukdom eller annat laga förfall är hindrad, skall den, som, i hans ställe, tillförordnas, utan serskild aflöning, bestrida en sådan Tjenst; dock komma de Extra-ordinarier, hvilka i sista graden till ordinarie tjenstgöring blifva använde, att njuta full aflöning för hela den tid de en sådan ordinarie tjenstgöring bestridt.
S- '67.
Beviljas åter någon Embets- eller Tjensteman ledighet för att besörja enskilda angelägenheter, aflöne han då sjelf den Extra-ordinarie, som i sista graden förordnas att göra tjenst. §. 168.
Hvad uti detta Reglemente finnes stadgadt, i afseende på Tjensters tillsättande, den ordning, i hvilken vårdslöshet eller försummelse hos Tjenstemännen skall åtalas, Besvärs anförande hus Rikets Ständer och deras Revisorer, jemte aflöning åt Extra ordinarier, skall äfven tillämpas vid General-Assistance-Contoret. < 87 ) Angående tiden, inom hvilken Riksgälds - C ontorets
Hufvudbok bör vara afslutad samt om tryckning af Utdrag ur Contorets Räkenskaper och Berättelsers afgifvande till Rikets Ständer och deras Revisorer. 5- i69- Uti RiksgäldsContorel: afslutes för hvarje år en ordentlig Hufvudbok öfver Contorets Skulder och Tillgångar samt Utgifter och Inkomster, af hvad namn och beskaffenhet de vara må, hvilket Bokslut så tidigt det näst påföljande året bör vara författadt, att Hufvudboken kan vara granskad af IlevisionsContoret sednast inom den i October samma år. §• 170- Då Ilufvudboken i rätt tid varder afslutad, komma de, som vid densamma Jagt hand, att undfå det Arfvode, som Staten utsätter, oclr hvars fördelning af Commissarierne föreslås. §•
I71, Hvarje år efter förrättadt Bokslut, låta Fullmäktige författa oell genom trycket utgifva Utdrag af RiksgäldsContorets Räkenskaper. §■ i72- Till hvarje Revision låta Fullmäktige författa och aflemna omständlig Berättelse oru RiksgäldsContorets tillstånd samt förvaltning under den lid Revisionen skall omfatta; likasom fullständig Berättelse till hvarje Riksdag afgifves.
Berättelser böra serskildt { 88 ) aflemnas fran Commissarierne i RiksgäldsContoret och Öfver-Commissarierne i General-Assistance-Contoret samt Ombudsmannen.
S- I73< Alla intill denna dag, genom äldre Rikets Ständers Reglementen och fnstructioner, gifne föreskrifter, hvilka uti detta Reglemente icke finnas upptagne ellen åberopade, komma att till ali kraft och verkan upphöra.
Några emot detta Reglemente stridande äldre stadganden få icke åberopas eller tillämpas, ( 39 ) Tillägg till Rikets Ständers Reglemente för RiksgäldsContoiret, innefattande de serskilda Huf<vudgrunder Rikets Ständer fastställt till iakttagande, vid verkställigheten af den Upp- och Utlåning, soffi, till beredande af Låne-understöd för jordägare, blifvit beslutad att af RiksgäldsContoiret besörjas.
Sedan Rikets Ständer vid denna Riksdag beslutat: att, för Statens räkning, ett Lån af högst Två Millioner R:dr i Svenskt Silfver Specie, efter gamla myntfoten, skall af RiksgäldsContoiret upptagas och af samma Verk åter utlånas, emot inteckning i Jordegendom å Landet och i Städerne; så hafva Rikets Ständer om Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction å detta beslut i underdånighet anhållit, för att, på förut öfligt sätt, Kongl. Maj:ts Nådiga Authorisation må blifva Fullmäktige meddelad, till de åtgärder, som i detta hänseende blifva af nöden.
Och hafva Rikets Ständer, som tillika till Kongl. Maj:ts Nådiga bepröfvande i underdånighet öfverlemnat, när början med Lånets upptagande må göras, velat härstädes lemna Fullmäktige del af de Elufvudgrunder, Rikets Ständer funnit böra ( 9° ) följas vid verkställiglielen af ifrågavarande
Upp- och Utlåning: Af Rikets Ständers fastställda liufvudgrunder, hvilka af RiksgäldsC ontoiret böra iakttagas, vid upptagandet af det utaf Rikets Ständer beslutna Lån till Fond för lån å Jordegendom.
Åt Fullmäktige i RiksgäldsContoiret uppdrages, att upptaga ett Lån i Silfver, motsvarande 2,000,000
R:dr i Svenskt Specie, efter gamla myntfoten, på de för Staten förmånligaste vilkor. 1:0.
Räntan blifver
Fyra (4) procent å det förskrifna Capitalet och erlägges till hälften hvarje halft år.
Å detta Capital afbetalas årligen minst En (1) procent, antingen genom Obligationers inköp och dödande inom bestämda tider, eller genom hvilket annat sätt, som med största fördel för RiksgäldsContoiret ban med långifvaren öfverenskommas, dock så att
Lånet varder inom 37 år till fullo liqvideradt.
Lånen blifva uppsägbara endast å RiksgäldsContoirets sida; dock må RiksgäldsContoiret kunna medgifva, att för större eller mindre del af länet ej begagna denna uppsägningsrätt inom en tid af högst 10 år efter lånets emottagande.
Till gäldande af förberörde 5 procent användes årligen en motsvarande summa af den ränte- och Capital-afbetaluing, som vederbörande Fastighetsägare till Riksgälds - ( 9i ) Contoiret erlägga.
Alla de kostnader, hvilka det kan åligga RiksgäldsContoiret, att för Upp- och Utlåningen bestrida, utgå af den G:te procenten.
Hvad deraf icke fördetta ändamål erfordras, ökar Amortissementsfonden. 2:0.
Lånet indrages icke i Vexlar, utan i Silfver, sorn i Banken på Deposit-Räkningen insattes. 3:o.
Rabatten eller mellangift och provision för Lånets anskaffande, jemte kostnaden för Silfrets fria lefvererande i Banken, antingen Transport och Assurance m. m. af Iångifvaren eller af RiksgäldsContoiret besörje5, må ej öfverstiga Atta (8) procent. 4:o.
Capital och ränta betalas i Stockholm eller på Utländsk ort, och i den orts mynt, hvarest betalningarne skola erläggas, allt efter som de lindrigaste lånevilkor, på det ena eller andra sättet, kunna erhållas.
► Göras anbud både i Svenskt och Utländskt mynt, böra, derest vilkoren för öfrigt äro i det hela lika fördelaktiga, företräde lemnäs åt de förre.
Om Obligationerne ställas till betalning å Utrikes ort, bör innehafvaren dock alltid vara berättigad, att i Stockholm uppbära ränta och förfallet Capital i Svenskt Silfvermyut, efter det metalliska förhållandet mellan detta och det långifna myntet, hvadan detta förhållande bör, till framtida efterrättelse, å Obligationerne utsättas.
Den innehafvare, som vill i Stockholm uppbära Capital eller ränta, åligger att lyfta ( 92 ) penningarne et> månad förr än tiden dertill å Utländsk
Ort blifvit bestämd. 5;o.
Sedan Kongl. IVfnj:t meddelat Dess Nådiga Beslut,, att Lånet ina upptagas, äga Fullmäktige i Riksgälds-.
Contoiret, att med långifyarne öfverenskomma om lämplige terminer,, då Länet skall lefvereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall afleran as.. 6:0.
Fullmäktige äga att utsätta och. kungöra lämpelig tid, inora hvilken till RiksgäldsContoiret inlemnas. förseglade anbud å Lånets försträckande på de af Rikets Ständer bestämda grunder.
Alla inkommande an-», bud öppnas på den utsatta dagen, och inom viss bestämd tid åligger det den långifvare , kvars anbud antages, att, till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser, deponera valuta, eller ställa, antaglig borgen för 2t procent af den erbjudna, lånesumman, hvilkas förlust skall drabba långifvaren, derest lian. brister i fullgörandet af sine åtaganden., 7:0.
Fullmäktige i RiksgäldsContoiret öfverenskommamed långifvaren om Obligationernes valeurer; dock skola desse ställas på jemna ioo:de-tat i det hufvud— mynt, hvarå Obligationerne lyda. 8:0.
Med långifvaren uppgöra Fnllmäkljge jemväl och, utsätta i Obligationerne i 1 ( 93 ) a) Betar, efter hvilket RiksgäldsContoiret äger begagna uppsägningsrätten för större elier mindre del af Länet. b) Uppsägningstidens längd. c) De Orters Tidningar, i hvilka uppsägningen skall tillkännagifvas. d) Vilkoren för den bestämda Amortissementsfondens användande till Capital-afbetalning m. m., sorn vid dylika afhandiingar erfordras. 9:0.
Lånet icke kommer att amorteras genom årliga Gapital-afbetalningar på hvarje Obligation, utan genom Obligationers inlösande för ett motsvarande Capital-belopp, så äga Fullmäktige att begagna denna utväg endast då Obligationerne säljas under eller till pari; men böra uttryckeligen förbehålla sig, att, när Obligationerne stiga deröfver, få efter hand uppsäga dem till inlösen al pari, så att Lånet ovilkorligen må vara liqvideradt iuom 07 år, utan äfventyr af förlust på Capitalet.
Skulle Obligationerne stiga öfver pari förr, än RiksgäldsContoirets uppsägningsrätt inträder, böra de för Gapital-afbetalningar till RiksgäldsContoiret inflytande medel, hvilka under tiden icke kunna till skuldens amorterande användas, emedlertid förräntas uti de lån, som RiksgäldsContoiret behöfver för andre ändamål upptaga, eller om sådane icke förefinnas, uti den så kallade HandelsDisconten i Rikets Ständers Bank. lolo.
Till betäckande af den brist i tillgångarne för ( 94 ) liqvid af Capital och ränta på Statslånen, hvilken kan förvållas genom fördröjda Capital- och ränte-betalningar å Fastighetslånen, böra Fullmäktige i RiksgäldsContoiret berättigas att upptaga lån, hvilka återgäldas, i den mån desse betalningar inflyta.
Den ränta, RiksgäldsContoiret för desse län får vidkännas, ersättes på sätt uti 8:de Puncten af Utlånings-vilkoren närmare bestämmes.
Af Rikets Ständers fastställda Allmänna Grunder för besluten utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i Jordegendom.
ItO.
Så snart Fullmäktige afslutat om upptagandet af det Lån i Silfver, motsvararande i Millioner R:dr i Svenskt Specie, hvarom serskilde föreskifter blifvit meddelade, kungöras allmänneligen , så tidigt som möjligt, de terminer, inom hvilka Jordägare på Landet och i Städerne böra hafva ingifvit deras lanehandlingar till RiksgäldsContoiret, antingen directe eller genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande; de som lemna ny inteckning, i Originaler, men de, hvilka söka öfverflyttning af redan intecknade skulder, uti bestyrkta afskrifter, jemte de handlingar och bevis, som RiksgäldsContoirets Fullmäktige anse nödige, för att Verket må kunna i förre innehafvarens inteckningsrätt inträda.
Endast sådan jord-egendom på Landet och inom Städernes område, hvilken såsom säkerhet för Bancolån ar antaglig, får af RiksgäldsContoiret belånas, och de säkerhets-handlingar samt bevis, som för Bancolån, efter senaste författningar, erfordras, böra presteras; men för öfrigt, till undvikande af ny kostnad för låntagarne, all möjlig, med RiksgäldsContoirets fullkomliga säkerhet förenlig lättnad beredas för låns öfverflyttande på redan varande inteckningar. 2:0.
Till högre Capital-belopp, än som motsvarar Två Femtedelar af Egendomens Taxeringsvärde, efter medeltal af det genom Pröfnings-Comite'erne åsatte värde för åren 1825 till och med 1829, må ej lån utlemnas.
Uti desse f:delar inberäknas sådane äldre inteckningar, som uti panten blifva qvarstående. 3:o. . Årliga Ränte- och Capital-afbetalningar å desse Lån liqvideras tillsammans med Sex (6) procentå primitiva lånebeloppet; räntan beräknad till
Fem procenta det sedan sista afbetalningen återstående Capital, och det öfriga i afräkning påCapitalet, hvarigenom
Lånen inom 37 år blifva till fullo betaldte. 4-o.
Hvarje låntagare erlägger Capital-afbetalning och ränta blott en gång om året, men inbetalningarne fördelas så, efter Orternes beqvämlighet, att ungefär så många Län , som innehafva en fjerdedel af hela lånefonden, göra deras inbetalningar inom hvarje qvartal.
Fullmäktige dock tfbetaget, att, i afseende på be - ( 96 ) talnings-terminernes antal och tidepunkterne, då de skola inträffa, göra de jemkningar, omständigheterne kunna påfordra.
Låntagaren betalar första gången blott 5 procents ränta ifrån den dag, han lånet emottagit intill deri, sona för framtiden bestämmes till årlig afbetalningsdag för både Capital och ränta. 5:o.
Desse ränte- och Capital-afbetalningar göras i RiksgäldsContoiret, men få äfven, kostnadsfritt för låninnehafvarne, verkställas i LandtRänteriet med anteckning tillika af hvarje qvittence uti LandsContoiret; Remisslage å |:dels procent härföre godtgöres af RiksgäldsContoiret. 6:0.
Reverserne ställas uti Svenskt Banco. 7:0.
Lån af denna Fond meddelas icke under 300 R:dr Banco och icke öfver 3o,ooo R:dr samma mynt; hvilken sistnämnde summa är den högsta, sorn till en och samma låntagare må lemnäs, äfven på flere Egendomar och uti flere lån sammanräknadt.
De inom hvarje termin inkomne länehandlingar upptagas på en gång till pröfning; å dem, som befinnas fullständige, beviljas lånen, att utgå efter lånesummornas belopp, på det sätt, att ansökningar om smärre hafva företräde framför ansökningar om större lån, men lika lån beviljas i den ordning fullständige handlingar för desamma inkommit.
— Skulle likväl, vid någon lånetermins förlopp, tillräckligt antal Sökan - ( 97 ) lande icke hafva anmält sig, att, på ofvannämnde vilkor, lån undfå; äge då RiksgäldsContoirets Fullmäktige, att, till undvikande af ränteförlust, meddela lån utan inskränkning till beloppet, endast fullgod inteckningssäkerhet derföre erhålles. 8:0.
Den, som utöfver förfallotiden uteblifver med ränta eller Capital-afbetalning, bör, för hela den tid de förfallne medlen således för RiksgäldsContoiret saknas, serskildt å dem erlägga 6 procents ränta.
Om ränteeller Capital-afbetalning uteblifver 6 månader utöfver förfallotiden, lagsökes låntagaren, så väl derföre, som derutöfver för ;xg:del af primitiva Capitalet, hvilken genom ett sådant dröjsmål hvarje gång tillika anses förfallen.
Låter någon på detta sätt lagsöka sig 3:ne gånger, vare hela Capitalet 3:dje gången, utan vidare uppsägning, förfallet till betalning. 9:0.
Intecknings-förnyelse och alla af lagsökning följande kostnader bör låntagaren vidkännas; och skall intecknings-säkerhet äfven derföre i den afgifvande förbindelsen utfästas. io:o. k
RiksgäldsContoirets sida äger någon uppsägning af lånen icke rum; men låntagaren skall, efter 6 månaders uppsägning, vara berättigad att lånet sig afbörda.
Egendoms försäljning, må lånet öfvertagas af köparen, att derföre ansvara under enahanda förbindelse, som ålegat förste innehafvaren. 7 ( 98 ) n:o.
Att hvad som inflyter utöfver det belopp, sorn tili räntebetalning å Obligationerne samt till omkostnader erfordras, går till AmortissementsFonden.
Allmänna Föreskrifter. 1:0.
Öfver den af Rikets Ständer beslutna Upp- och Utlånings-anstalt, för beredande af lättad utväg till lånebidrag åt Fastighetsägare, skall i RiksgäldsContoiret serskild Räkning föras, som, jemte alla de till Fondens förvaltning hörande Handlingar, skall till granskning af Rikets Ständers Revisorer och| Statsutskott vid deras sammanträden aflemnas. 2:0.
Vid beräkning af SilfverFondens förhållande till Sedelstocken, i afseende på tiden för realisationens verkställande, äga BancoFullmäktige, i händelse Silf— verlånet blifvit upptaget och på Deposit-Räkning i Banken insatt, förr än realisationen börjat, att anse den på ifrågavarande Räkning då inneståendc behållning i Silfver såsom Bankens. 3:o.
De vidare föreskrifter, som för verkställigheten af utlåningen på Jordegendomar, kunna erfordras, äga RiksgäldsContoirets Fullmäktige att meddela, i den händelse de af den beslutne utlåningen härflytande förvaltnings-åtgärder skulle erfordra någon större tillökning i den Tjenstemanna-personal, som Riks-* C 99 ) gäldsContoiret för närvarande äger, böra Fullmäktige i RiksgäldsContoiret företrädesvis, och innan andre personer dertill antagas, med Fullmäktige i Rikets Ständers Bank öfverenskomma, om icke de personer inom BancoVerket, hvilka, vid de förändringar, som der förestå, möjeligen kunna blifva umbärlige, må tjenstgöra i RiksgäldsContoiret vid ifrågavarande låne-förrättningar. t R. II. S.
StatsUtskotts Betänkanden vid 1828 — i83o årens Riksdag.
N:o .ZXcademie- Gymnasii- och Scholte-Satens anslags-summa 133.
Academie, Vitterhets-, Stats-anslag . . . i43, 247.
Fria Konsternas, d:o . . .
„ Accords-ersättning för Öfverste Silfverskiöld . 29.
Accords-förskotter och ersättningar, Stats-an slaget dertill 147.
Adelsfaline-Regementet, Indelningarnes försälj - Adjutanters arfvoden a3g.
Adlersparre, dess besvär rörande arrendet af Ottenby Kungsladugård 222.
Afgifter, till Städerne för Kronans Egendomar 36, 2i3.
Aflöning: åt BancoUtskottets Ganzli- ochVakt betjening 32, 110. —?
åt RiksStåndens och Utskottens d:o d:o få, 88. — utbetalning deraf i hvarje månad . . . 100.
— MinisterStatens, ordningen för utbetalnin gen deraf 62.
Svenska, Musikaliska d:o d:o ning till Skatte 74, 119- Bet.
N:o f. cl. Afräknings-Contoircts Controll å Räntekammaren, angrde 38o.
Afskedstagandes Fullmagters cliartering . . . 267.
Afskrifningar: af NumerLotteriets fordran hos Helsingborgs IlambyggnadsDirection 56. „ förskott till inlösen af falska eller skadade Creditsedlar 67.
,, fordna DiscontVerkets skuld ..... 67. „ förra MagzinsFondens äldre fordringar . 20g. „ gjorde anvisningar å Öfverskotterne . . i55.
Ahlbom, om nedsättning i arrendet af Kungs ölirs KungsLadugård 229.
Allmänna Anslag, angrde 23g.
Allmänna Frågor i Statsregleringen . . . 124, 235.
Allmänna Bevillningens fördelning, angrde . . 4°9‘ Amiralitets-KrigsmansGsssan, StatsVcrkets bidrag dertill 249' Andra Lif-Gardets Stats-anslags-summa, angående i32, 3o4, 3i6.
— Cassernbyggnad, anslaget dertill, ang:de . 34o.
Andre', om dess Lån 200.
Anmärknings-anledningar emot Stats- fio, 11,57, io3, Rådet och Föredragande . . .
.\u8, ig4, ig5.
Anordning utom Stat, angrde 133.
ArbetsliusFonden, angrde 200.
Arbetshus-medlen, Allmänna, angrde .... 201.
Archi v, Rikets Ständers, om inrättande af ett sådant 5o, 166.
3 Bet.
N:o Arffurstarne, tillökning i Kronprinsens
Hof hållnings-summa för dera 236.
Armeens Accorder, ang:de 23g.
Arraeens Officerare, om Stipendier för dem . ig, 8o. Arme'ens PensionsGassa, utbetalningen af Stats - Verkets bidrag dertill 24g.
Arrende-afgifter: af Lunda Kronohemman 223.
„ Berga D:o 160.
,, Sörforss Kronö-Laxfiske 34.
„ Carl Gustafs Stads Kronoqvarn .... 35.
,, Hemmanen Rörby och Barkarby . . . 47- ,, Svartsjö KungsLadugård 55.
Arrende-brist hos Boställs-inneliafvare, angtde 270.
Arrenden, Krono-, om tiden för deras lefve rei mg .............. 44» Arrende-Spanmål för Domkyrko-Hemman, om sättet för utgörandet deraf 114. Arwika Köping, om understöd för densamma 45•
Artilleri-R.egementernes Stats-anslags-summa, tillökning deruti i32, 23g.
Artilleri-Hästars underhåll, angtde.
. . „ ,, Artilleri-Staben, anslag derför ,, ,, Assignation, förnyelse af en sådan, intecknad i SlottsSnickaren Dumraths Egendom . . 22, g5.
Assistance-Contoiret: StatsUtsk.
Berättelse om tillståndet och förvaltningen . . . 9^, 182. 1* Bet.
N:o AssistanceContoiret, angrde Verkets indragning 117. — inredandet af Huset för Riksgrs-Contoirets ditflyttande ...... 204.
— Gratificationer åt någre Tjenstemän derstädes . • • • • ■ • . 67 — Expectance-löner för någre Tjenstemän derstädes ....... 354,400* Backman, Major, ang:de dess Bytesskuld . . 220.
Balancer, KrigsCollegii Cassors, desammas utredande ....... 62.
BancoUtskottets Betjening, aflöningen för dem 32, 110.
Bankens fordran för dess förskott till liqvide rande af f. d. K.
Famillens förmögenhet . iÖ2.
Barkarby Heraman, arrendet deraf, angrde . 47- Barnhuset i Stockholm, dess anslags-summa 144? 248- Frimurare- d:o . . „ i Landsorterne d:o . . ,, i Malmö, rörande dispositionen af donationerne till denna Inrättning io5.
Barnhus-Direclionen , Allmänna, angrde af densamma upphurue Bötesmedel . . . 71.
Barnmorskors underhåll, anslaget dertill. . 147.
S:t Barthelemy, ang:de inkomsterne derifrån . 346.
— Fonden, angrde redogörelse derför . . 4^4* Beredningen, Rikets Allm.
Ärenders, lönförhöjning för Ledamöterne . . . . .129.
Berg, om dess iån 200.
Berga Hemman, nedsättning i arrendet derför 160.
Bergsbruks anläggande, villkoren derför . 43, 187- 5 Bet.
N:o Bergslags-friheten för Nyeds Sooken, ang:de 378) 370. — för Skinnskattebergs d:o, angrde . 277, 343.
Bergsskolan i Fahlun, dess anslag . . 128, 287.
Berättelser:
Landshöfdingarnes Fem-års- 5 & 6.
Tryckningskostnaden derför 3g. afgifvande af sådane från de förvaltande Verken till R. S. Revis. 62. i8a5 och 1827 årens R. S. Revisorers, rör:de Riksg:sVerket.
. 67, 111. d:o d:o rörande StatsVerket/ 20O, 2°^' (^285, 3o6, 319.
StatsUtskottets rörande granskningen af RiksgäldsVerket . . g5. d:o Uti. öfver anmärkningar. . 182.
Betjening, förökad i StatsUtskottet . . 1 & 7. Bevillning: af Krono-Lotsar, ang:de . . 302.
,, Vaktare vid Flygsands-fälteu i Halland, ang:de . . 3gö. eftergift af den Kamererarcn Ewers’ Arfvingar ådömde ersättning . iö. lefverering deraf till R:gsContoret 35o. den Allmänna, om de serskildta Landsböckerne deröfver . . Bil. A. 54.
— , om dess ingående till StatsCout. „ „ — , ang:de grunderne derför . . 21g.
, dess fördelning . . . 4°9- Beväringsmanskapets Vapenöfningar, anslaget dertill, ang:de i32, 20g. § Bet.
N:o Bihanget till RiksStåndens Prot. vid 1828—i83o årens Riksdag, tryckn. och försäljningen deraf 23.
—- — vid 1817 och 1818 samt 1823 årens Riksdag, utdelning deraf ..... 3r. Billqvist, Handl., angrde Bränvinsbrännings-afgift 233.
Biskopens på Gottland indeldta lön, ang:de i33, 240.
Blinda och Döfstumma, Institutet derför, anslaget ang:de 248.
Boktryckare-Präss, Cylindrisk, om medel till en sådans anskaffande . . . . . 170.
Borgare-Bref, ang:de deras charterande . . 267.
Borgen för TestamentsBevillning, angrde . . 67.
Borgås Sund, angrde Brobyggnad deröfver . 34^- Borås Stad, om understöd för densamma . 62. fördelningen af det beviljade