Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att y-> kannors pannerymd bör wara ett maximum, hwaröfwcr en eller flere Brännvins-pannor sammanräknade, icke fa anläggas eller begagnas uti ett Werk i Skader, ock pa Landet wid en Egendom, sim brukas af samma folk och dragare, , med undantag af Stockholm, Götheborg och Carlscrona, hwarom härnedanföre i ic> puncten bestämmes. gw Utskottet tror att Hemmanswärdet och ej den högst osäkra grunden af Hemmantal bör tagas till grund för Bränwinv-tillwerknings rättigheten pa Landet och deraf beroende större eller mindre kannerymd af panna, sim derföre kommer att begagnas, sa att 4:0 Aaare eller Brukare af Hemman eller Hemmansdelar a Landet, under och till och med 227.0 R:dr Banco wärde, swarande efter nu »varande Bewillnings-Förordning mot ett Hemman af sämsta Clasen böra fa begagna en Z4.k:ors panna.
Frän 2OLv t ll och mcd4ooO Rdr Bro warde 50 dito. dito.
Frän 40O0 till och nied sooo Rrdr dito en 60 dito. dito.
Frän 6oootill och med 8ocro
Rrdr dito en 70 dito. dito.
Frän 8oootill och med ii,oooRdr dito en 80 dito. dito.
Frän i!^ootilloch med 15,000 Rdrdito och deröfwer ------ en yo dito. dito. slS Den 8 Junii. 47 r 5:0 Att Ägare eller Brukare af Hemman öfwer hwarje af färenämde Hemmanswärden, fran 2003 R:dr, swarande mot Z4 kannors pannerymd, böra fa emot stadgande högre afgister, begagna nästa öfwerstigande maximum af pannerymd:
Dock får Utskottet anmäla Hcderwärda Bonde-Ståndets Ledamöters ömkan, att en ringare förhöjning i afgisterna borde äga rum för pannor öfwer zg till och med ;o kannor an hwad Utskottet i 12 puncten här nedanföre förestår.
I staga om Bränwins-tillwerkningen bör wara otillåten under Junii, Julli, Augusti och September manader hwarje ar, eller om den borde med åsigt af den nu förestagne infkräkningen fa idkas under alla manaderne af aret da ej nöd gör inskränkning oundwikelig, som i 14 puncten omförmäles, hastva Utffoltets tankar warit skiljaktige; Och stin wid anstäld votering med stutne sedlar, 2:ne Stand stannat mot twenne, sa öfwerlemnar Utskottet till Respective Riks- Standens ompröfwande bägge deste meningar såsom Alternativa, nemligen: 6:0
Såsom i allmän, het mindre fördelaktig, torde Bränwins-tillwerkningen böra hwarje ar upphöra och inställas under Junii, Julik, Augusti och September manader; dock art dermed icke förbiudcs stvlldigheten att lata försegla pannorna.
Enär Branwins-tillwerknings, rättigheten blifwit sa betydeligen inskränkt, da ej nöd gör inskränkning oundwikelig som k l torde den efter de föreskrifne grunderne böra fa utöfwas utan hinder alla årstider. 7"'" , 7:
Den Hemmansägare eller brukare, som icke sjelf witt begagna rättigheten att tillwerka Bränwin, anser Utskottet bära fa öswerlata en sidan rättighet till 472 Den 8 Junti. till utöfning inom den Egendoms omrnde, för hvilken rättigheten upplätes af annor
Man, fa wida denne sjelf icke ager rättighet att idka Brännvinsbränning, pä det ej mer än en enda ägare af ett Bränneriwerk a Landet wid en Egendom ma finnas, eller twenne elier flere icke ma kunna förena deras särskild rättigheter eller dem gemensamt utöfwa. 8 0 Ägare eller Brukare af flere Hemman eller Hemmans delar inom en mils afstånd, hwilka med agarens eller brukarens eget solk ost) dragare drifwas och stötas, tror Utstottet böra wara berättigade, om de det åstunda, att sammanräkna hemmans eller Hemmansdelarnes wärde, och derföre nyttja sa stor pannerymd, som swarar mot det således uppkommande sammanräknade wärde, dock icke öfwerstigande 90 kannors pannerymd. 9:0 Hwad Skädernes Bränwinstillwerknlnosratt angar, har Utstottet ansett den samma böra bestämmas ester personalen, pa det sätt, att intill och med mantalsstrifne personer böra fa begagna 52 kannors pannerymd, hwilket Utstottet tror böra wara den minsta pannerymd soin i Städerne ma sä degagnas i ett werk.
Att öfwer ioo till och med 200 mantalsstrifne personer fa begagna pannerymd af 62 kannor, öfwer 202 kill och med zoe» - 70
Dito. öfwer Zo» till och med 400 , 8-> Dito. öfwer 420 tik och med soc> , 90 Dito. oÄ) sa widare för hwarje 502 mantalsstrifne personer, sa att t. ex. 720 mantalsstrifne personer fa nyttja en 92 och en 60 kannors panna, mc, personer, 2:ne 92 och en 60 kannorS panna, och 1420, »me 90 och en 82 kannors panna, fa att för hwarje mantaisstritne personer, icke sar nyttjas 50 kan - Den 8 Junii. q-z nors pannerymd, enär mantalsstrifne Folknummer» i hwarje Stad öfwerstege hundrade, utan bör nästa maximum i sadant fall bliswa grunden för pannerymhen, i man af mantalsstrifne personalen, pä sätt har ofwanföre finnes stadgadt. io:o Beträffande Slockholm, Götheborg och Carlscrona tror Utstottet alt Allmänna Magazinsinrättningen bör wara berättigad, att kill defia Städers behof afwerka det qvantum Spannemal, som för de kwänne förstnämnde ar bestämdt, och för den sednare efter samma proportion kommer att bestämmas , intill befi Riksens Höglofl.
Ständer med denna inrättning behaga annorlunda förordna. n:v Hwad
Distilerings-rättigheten i Stockholm angar, anser Utstottet sadant böra öfwer lem, nas till Kongl. Maj:t, att derom i Nader stadga, sa wäl som huru med afgiften derföre i sadant fall bör förhallas.
Som antagandet af en ny principe i Brännings-rättighetcns utöfwande, förutsätter nödwändigheten af andra beräkningsgrunder för aigifterne, och zg §. af Riksdags-Ordningen alägger Allmänna BeswärS- och Ekonomie-Utstottet att framställa ett till defi pröfning remitteradt mål uti bela dest widd^ får Utstottet underställa Riksens Höglofl.
Ständer följande proportioner och principer -i afseende pa de afgifter, som till Staten böra derföre erläggas. 12:0 Hwad Panne-afgiften angar, tror Ut« stöttet, att den samma bör utgöras efter denna proportion, att:
Fran och med i till och med 20 kannors pannerymd betalas - (4) för hwarje kanna, fran 2-> till och med Z4 kannor (6) Dito.
Dito. frän Z4 till och med 50 - (8) Dito.
Frätt 474 Den 8 Junit.
Fran ro till och med 60 kannor (12) för hwarje kanna, fran 6o till och med ?o - (20) Dito.
Dito. fran 70 till och med 8o - (zr) Dito.
Dito. fran 80 till och med 90 r (48) Dito.
Samt att den högre afgift, svin ;:te puncten har ofwanföre omtalar, bör utgå fran g 4 kannors till och med 60 kannors pannervmd, med ro procent, och fran 6o till och med 90 kannors pannerymd med ivo procent utöfwer hwad för samma pannerymd, swarande mot Egendomens warde, bör emot ordinarie afgift erläggas. iz:o Da Ulffottct anser den hittills manliga praxis, att med Hemman eller Hemmanswärde förbinda skattskyldighet för sjelfwa tillwerkningsrättighcten, ehwad den begagnas eller icke, wara mindre lämpelig, tror Utskottet sig böra förestå attBewillninos-beloppet för Bränwins, tillwerkningen ensamt bör sökas genom afgift a panncrymderne, och i händelse full ttllHng i Bewillnings-behofwet icke skulle derigenom erhallas, bristen fyllas genom afgift för cvnsumtionen as Bränwin, emedan i bagge deste fallen skamkylldighcren drabbar dem, som begagna endera eiler bägge af deste sörmoner.
Föröfrigt har Utskottet trott sig böra fasta Riksens Högloft.
Ständers uvvmärksamhet pä sa wäl controllen mot nustbruc as Bränwins-tillwcrkningen, minutering och försäljning af Branwin, som införsel i Riket af Spannemal, Utländskt Bränwin och andra deremot swarande starka drycker m. m. samt underställer derföre följande puncter till Riksens Högloft.
Ständers granskning: i4'-o Enär Bränwins- bränningen efter detta förstag bliswit inskränkt, och i följd deraf sannolikt är, alt BränwinS - tillwerkningen icke lärer öswerstlga behof - Den 8 Junit. 477 hofwet af denna wara, anstr Utskottet sig böra tillstyrka det Riksens Högloft.
Ständer till Kongl. Mahl frambära den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t i Näder läcktes blott i högsta nödfall inskränka eller förbjuda Bränwins, tillwcrkningen öfwer hela Riket eller i wista Landsorter, samt att i händelse af nödwändigt förbud eller inskränkning, Kongl.
Majit täckes lata de mindre pannorna fa begagnas, hwilka sällan innehafwas af dem, som äga råd och tillfälle att ersätta den brist i sodertillgängen, som wid behof af Bränwins-brännings förbud, merendels inträffar; anseendes Utskottet, i händelse förbud för längre eller kortare tid skulle inträffa, att i afseende pa den wigtiga inflytelse, sädant medförer uti Ekonomiskt för, hällande, tillwcrknings-afgiften böra upphöra i man af förbudstiden för dem, mot hwrlkas tillwerkningSman förbudet blifwer riktadt. ic:o Wid en sa inskränkt Bränwinstillwerkning, som Utlkottet nu förestagit, tror Utskottet att sadant kunde föranleda till införsel af Utländskt Bränwin och andra deremot swarande starka drycker, mera skadeligt för Riket, än en utsträcktare BränwinStillwerknings, rättighet och af lika olycklig werkan till sedefördärfwet, hwarföre ock Utskottet tror, att stränga mätt och steg böra tagas mot införsel af allt Utländskt Brännewin, Rom, Sprit och andre k wärde och bruk mot Bränwin swarande och rusgifwande drycker; och da genom en i sä mätto inskränkt Bränwins, tillwerkning Utskottet föreser, att Spannemäls tillgängen till Brödföda blifwer mera ymnig, anser Utskottet sig böra tillstyrka det Riksens Högloft.
Ständer underdanigst anhälla att Kongl.
Maj:t nädigst täcktö fästa största uppmärksamhet wid pröfningen af tillåtelse till Utlänsk Spannemäls in - 476 Den 8 Junit. införsel k Riket, sa att det menliga bade i Financi, elt och Okonomisst hänseende för Riket undanrödjes. i6:o Utssottet anser alla Krogars asssaffande, samt Minutering af Branwin och andra motfwa, rande starka drucker, a alia stallen och wid alla till, fallen leda till borgen för sederna, hwadan ock Utstöttet tror, akt de åtgärder, som dertill erfordras, böra underdanigst öfwerlemnas till Kongl. Majus Nådiga godtfinnande, sa wäl som bestämmandet af det qvantum, hwarunder sadane waror, utan att räknas till minutering, icke fa försäljas; dock att försäljning och transport af Branwin i öfrigt allmänneligen bliswer tilläten inom och till alla Stader och Orter i Riket, ulan undantag. i7'-o En Distilers-panna om 6 kannors rymd, anser Utssottet böra af hwarje till Bränwins-tillwerkning berättigad person fa utan beräkning eller afgift begagnas. i8:o Utssottet tror det för sin del wara lärnpeligast och närmast ledande till den asyftade inskränkningen i Brännvins-tillwerkningen om Riksens Högloft.
Ständer till Kongl. Maj:t underdanigst öswerlemna att efter i nader inhämtade underrättelser af Wetenssaps-idkare om beskaffenheten af de pam nor, som allmännast nyttjas och med åsigt af i> stränkningcn böra sa nyttjas, samt »vidtaga nödiga matt till hämmande af det missbruk, som genom andra redan gjorde eller framdeles påfinnande inrättningar af tillwerknings-redskap kan motwerka delta ändamål. ry:o De nu warande gamla och äfwen tillgörande vya pannor, som till bruk kunna och fa begagnas, anser Utssottet böra, i Städerne äfen Magistrats-person, biträdd af 2me gode Man, och a Den 6 Junik. 4?
7 a Landet af wederbörande Kronobetjente, med biträde af 2:ne wäl kände personer, med tillika asättande kannetal stämplas, samt panneägaren meddelas ssrifteligt bewis öfwer ben således mätta och stämplade pannans beskaffenhet och kannetal. 20:0
En panna med wänlig hatt, tror Utssottet böra mätas isian bottnen till halsen och en panna med coniss halt fran bottnen upp till kranen; dock att wid all mätning afseende icke göres pa 2 L högst z kannors kokrum- Och tror Utssottet att hwad som i öfrigt erfordras till controll mot allt missbruk och öfwerträdclse, jemte answaret derföre m. m. böra öfwerlemnas at Styrelsen, att ester sig företeende omständigheter bestämma.
Ordföranden Herr Grefwe Gyllenborgs, Herr Prosten Grefwe Schwerins, Herr OiwersteLieutcnanten och Riddaren von Ecystedts, Herr Kammar-Junkaren Ugglas, Herr Bissoppen och Comimndeuren Doctor von Nosensleins, Herr Borgmästaren Horsters.
Herr Grosshandlarn Segerdals och Herr Handelsmannen
Sta becks särskilta anförander, warda pä begäran härhos wördsammeligen bilagde:
Och förenade sig Herr äfwerstcn Gustafsköld med Herr Prosten Grefwe Schwerins tankar, Herr Maioren Friherre ÄZrangel i Herr Kammar,Junkaren Ugglas, Ofwerste-Lieutcnanten och Riddaren vonEchstedts jemte Ordföranden Herr Grefwe GyllenborgS andraganden, lamt öfwcrste-Licutenanten och R ddaren Echstedt, uti de yttranden Ordföranden Herr Grefwe Gyllenborg författat, öfwer, som 478 Den 8 Junii. samleliae Ledamöterne af Wallofl.
Boroare-Standet instämde med.Herr Handelsmannen Stabeckv tankar i ämnet, Ö.ebro den 8 Junit >812.
Pa Hägl.
Ridderjkapes Pa Högw.
Pr.st-Slan och Adelns »vägnar, dets wä> nar, ^olr. läl.
O^IIsnborZ. 6.
V. klo 860 sr 6 in.
Bonde Ståndets wägnar, Ståndets magnar, O lo k 8) öLie clr.
Ol. kl. 8ollL>?6. sllex. kaZerZren.
Utdrag af protscsllet hället »Riksens
HAg« loft Ständers Allmänna Beswärs. och Ekonomie-Utstott den 8 Junii »812.
Inlemnade Ordföranden Herr Grefwe Gyllenborg ett sa lydande anförande: "Med Högloft.
Utskottet instämmande i hufwudgrunderne för dess afgifwande Betänkande, om Beanwinsbränningen och hwad dermed äger saminanhang, har jag likwäl icke kunnat ung förena med Nlsson tet deri, att i Betänkandet blifwit wise omständigheter i allmänna ordalag, och utan bestämmande, såsom underdaniaa önssningar upptagne, som jag ansett, ci allenast i anseende till ärendetS egenssap, än dess behandlingssätt wid ffrft-at e Riksdagar, börg ibland wilkoren beräknas och bestämmas, äfwensvin vck der underdaniaa önskningar endast ägde ruin, jag önssat att, i likhet med hmad förr warit öfligt, de blifwit något närmare utwecklade; Jag hade trott att i förejkrifterne af wilkoren för Brämvinsbrän nin - Den 8 Junti. 479 ningen, more äfwen ett bestämmande af tid för begagnandet deraf i ossiliaktigt sammanhang, såsom förenade grunder för fastställande af afgifterne derföre, och jag har äfwen haft den öswertygelse, akt ej någon inskränkning genom förbud för Bränwinsbränning inom de förcftagne atta mannder, borde äga rum härefter mera än till denna tid, da i öfwerwägande kommer, att Nationen icke lärer kunna sakna den nödige ansedde tillgång pa Bränwin, jag gärna önikade kunde mssränkas, till anskaffande hwaraf den nu föreftagne inskränktare Bränwinsbränning likwäl synes wara nödig, och med förutsättande af ett sadant nödwändigt behof, jag skulle anse det tillskynda betydlig Ekonomisk förlust, och ssadeligare för Riket an en utsträcktare Bränwinsbränning, om, under förbud af Bränwinstillwerkning i Riket, behofwet skulle med Utländskt Bränwin möjeligen fa uppfyllas; men ssulle jag mig häruti misstagit, och man anser försigtigheten fordra, att Bränwinsbränningen, efter förekommande omständigheter, borde möieligen kunna, genom förbud inskränkas, lärer likwäl Nationens behof deraf i allmänhet, och sa länge Bränwin anses lika sa oumbärligt som bröd, samt Landtmannens, i afseende pa dess Ladugårds underhallande, enskildt vwilkorligen fordra, att tiden för arliga bränwins, bränningen icke ma inskränkas widare, än till hälften af den föresiagne tiden, eller fyra manader, räknade ifrån den iz:de October till den vember, samt ifrån den »;:de Februari! till den i s-.de Mars om waren, utan den i alla afseenden beswarliga anstalt med försegling af BranwinstOssap, efter Nadiqst tillkännagifwande en manad förut af en sadan nödig blifwande inskränkning, i hwilka omständigheter, redan wid »302 ars Riksdag, under - 48» Den 8 Junit. nige förbehöll blefwo gjorde.
Ing anser äfwen att l händelse af enskildt Bränwinsbranning, borde svin ett »vilkor derföre bestammas/ all ett sadant förbud borde wara allmänt till lid, ort och a!l pannerymd, hälst ett annat förhållande ssulle föranleda till en partiel beskattning', och bereda för olika orter, och ägare af pannor till olika rymd, olika fördelar eller förluster.
Da nu hufwudafsigten wld Brännvinsbränningen är den, att, inskränkt i tillwerkningen, den cgentelioen ma äga rum till husbehof; Och Höglvflige Ulffottet, i öfwerensstämmelse dermed, antagit principer mera gvnnande för Bonde-Ståndet, men mindre förmonlige för mindre folkrike Städer, med större jordbruk, samt större egendomsägare, än föregående, äfwen 1800 ars Bränwinssiadga innehålla, hwilket förhållande wisar sig deri, att da en ägare af betydlig egendom, 7 eller 8 hela mantal, icke kan der äga större bränwinspanna, än till 90 kannor, kan Twa aboer pa hwar sin /x:del haswa ;c> kannors panna hwardera, tillsammans ivo kannor, och således större pannerymd än förenämnde, med 64 sangor större hemman, an de; har wäl Utskottet rätteligen, såsom hufwudgrunder för desi Betänkande faststält, att neml. tillwerkningen, ej rättigheten boede beskattas, som mera närmar till billighet nyssnämnde olika förhållande, men hwilket olika förhållande deremot skulle framställa sig i förening med en större orättwisa, om nyttjande af större BränwinSpanuor till Branwinsbränning kunde förbjudas, men de mindre derwid bibehållas.
Detta mitt yttrande anhaller jag matte fa Betänkandet till Riks, Stånden åtfölja."
Och Den 8 Junii. 431 Och skulle vfwanstaende Betänkande till de Respective Standen åtfölja Utlkotte's Betänkande, rörande wilkoren för Branwins-tillwerkningen.
Ot kupra. kx krotocollo, ^lex.
I_gZerZren.
Utdrag af prstocsllet, hållet inför Riksens Häglof!. Sränders Allmänna Leswärs- och Ekonomie-Utl?stt wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 8 Junii 1812. S. D. Inlemnade Prosten, Högwälborne Herr Grefwe F. B.
Schwerin ett sa lydande anförande :
Jag tror den för Skädernes Brännings-rättighet stadgade princip icke wara anwändbar pa alla Rikets Städer.
— Jag tror att för sadana Stader som äga stort jordbruk och obctydelig annan rörelse, borde Bränwinsbrannings-rättigheten något cxtenderas och att Städerne som äga stor numcrair och föga jordbruk ej borde betagas rättigheten att uti ett eller twänne större werk alwarka sitt Bränwinsbehof.
Hmuwida och när undantag i desse 2-.ne fall kunna äga rum, lärer endast af Kongl. Maj:? kunna pröfwos. ^ Och skulle detta Anförande till Resp. RiksStanden åtfölja Utssottets Betänkande, angående wilkoren för Bränwinöbranmngcn. kir supra. klx krotocollo.
N;o zi. 482 Den 8 Junit.
Utdrag af protocollet, hillet inför Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärsoch Ekonomie-Utskott, wid Urt ma Riksdagen i Orebro den 8 Junii i8l2. S. D- Inlemnade Herr Oswcrste-Lieutenonten och Niddaren af Kongl. Ewa, ds-Orden Walborne Elias von Echstedt ett sa lodande Anförande: i:o Svin jag anser det wara obilligt att ägare af större egendomar, hwilkas warde öfwei stiga i;,ooo R:dr endast sä begagna en panneriimd af 90 kannor, dä hwarje minsta Hemmansbrukare sär nyttja en panna om Z4 kannor, och pä ett Hemman som brukas af siere aboer, lika mänga sädane pannor fä begagnas; men wid en egendom as ro till 20 Hemman, endast en yo kannors panna, sä sär jag härmed bestrida denna olikhet, wid möfwai.dec ak Bränningsrättigheten, och yrkar samma förhållande ester enhanda grunder för de egendomar, loin med eget folk och dragar e brukas och öl werst iga i5,Ooo R:drs warde; dock bör endast 2-ne sädane pannor eller en molswarande pannerymd, lör någon tillatas. 2:0
Pä de stal jag sä ofta förut anfört, anser jag alla krogar pä Landet böra förbindas, och Bränwinsminutering endast tillätas pä Gästgifwaregärdar ä Landet, samt endast pä källare och sädane näringsställen der spisning hälles i Städerne Li 6 li L r 6 cl t.
Och skulle detta anförande till Resp.
RiksStänden ätfölia Utskottets Betänkande, angående wilkoren för Bränwins-brännincicn. ^r stuprg.
Lx krvtocollo.
Ut - Den 8 Junii. 48; Utdrag af protocollct, hället inför Riksens Höglosl Gränders Allmänna L>eswärs> och Ekonomie-Utskott wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 8 Junii 1812. S. D. Inlemnade HerrKammar-Junkarcn Walborne Carl Uggla ett sä lydande Anförande:
I följe as den uti Högloft.
Utskottet af flere warda Ledamöter wäckte motion det skulle Kongl. Majit äga act wid infallande mistwäxt-är eller hämmad communication med Utlänningen att i Näder inskränka Bränwinsbranningen pä wista tider, endera för alla som sig deraf begagna eller ock blott de större pannorne, sä sär jag ödmjukast anmärka, det jag icke anser någor förbud kunna i sadan händelse äga rum annat an allmänt, dä alla fick dela ett lika öde, men att det skulle kunna sträcka stg till blott de större pannvrne, finner jag för min del sä mycket obilligare, som derigenom skulle den som till ex. för 5 Hemman eller dest warde brände ä ett ställe med en sammanslagen panna om 92 kannor blifwa betagen samma rättighet, som honom tillkommit, om han ägde flere mindre lägenheter och brande ä hwarje af drste ställen med en mindre panna, hwarigenom han kanske uti tet hela tillwcrkade mera än genom en sammanslagen panna.
Alwen skulle en sädan ägare alldrig kunna säkert päräkna om hösten hwad nytta han deraf skulle kunna draga för en widsträcklare Ladugärdsskötsel afpastad efter dest hötillgäng med tillhjelp af dest bränningsränighct, och torde afwen den wara lika berättigad att ej blifwa enda offret för ett förbud, som har en större ladugärd derpä calculerad, än den som uti mindre begagnar denna rättighet, och har ester sin bränning äfwen i mohn as densamma en *» uk - 484 Den 8 Junii. ulwidaad Ladugårdsls,'!; Och skulle äfvenledes derigenom den olägenheten följa att Slädcrne sein bliswa älagdc att da de uppgå till mantalstrifne pe loner äga en 90 kannors panna, om de sig af Bränwinsrättigheten wilja begagna ffulle
Ilka med ägarne af de större pannorne pa Landet bliswa alldeles beröfwade den rättigheten att wid ett infallande swart ar, fa den begagna, 06) som »vanligen hö och sä, desbrist plär följas ät, ffulle deraf olyckan bliswa för de större egendomarne och Städerne sa mycket känbarare, och kanske twinga dem wid en sadan infallande händelse att fa afyttra en del af dest Ladu, gardar, da de andre begagnade sin rättighet till gobo att efter »välbehag begagna bränningen, och blefwe da bränwinsbränningen ett monopolium uti de smärre egendoms Jnnehafwarnes hand.
Det är pa bese skäl, som jag anser att i händelse Kongl Mast ffulle i Näder finna det ett förbud a brännvinsbränningen är högst oundwikeligt, det i sädant fall borde sträcka sig till aila /om äga den rättighet alt denna wara tillwerka.
Orebro den 6 Junii 1812.
Llarl IlAZIa.
Och ffulle detta Anförande till Resp. Riks, Stander» affölja Utskottets Betänkande, angående wilkoret» för Bränwinsbränningen. ich supra.
Lx krotocolio, ^rlex. lbaZengren.
Den 8 Junii. 485 Utdrag af prstocsllet, ballet i Riksens Häglssl.
Ständers Allmänna Brswärs, och Ekonomie, Utskott d. 8 Iunii 1812.
Inlemnade Herr Bistoppen och S mmendeuren Doctor Rosenstein ett sa lydande Anförande: Wid Riksens Häglof!. Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi.-Utstötts
Betänkande i fräsan om Bränwinsbränningen får jag blott göra följande anmärkning.
Jag hälkr före att grundlagarne tydligen förwarat ät Kongl. Maj:t rättigheten att afgöra och bestämma allt hwad ttll äswen denna frägas Ckonomista del hörer, blott tillwerkningen aldrig förwandlaS till monopolium.
- När derföre Utstottet uttryckeligea nämt Konungens höga rätt, att förbjuda Bränwinsbränningen eller alt ytterligare inskränka den till afwerkning med endast de minsta pannorne; — anser jag, att man icke heller bort förbigå Konungens rätt att »Utvidga densamma, vin det ffulle någon gäng behöfwas, 06) fötjakteligen nätuna nägvt em de afgiftcr, eller tyngder, hwarmed en större klllwerkning borde beläggas, i fall den någonsin, enligt Kongl- Majus Bestut, ffulle komma att äga rum.
Om Riksens Ständer glömma, att något stadga oin dessa afgister, sou» i min tanka alltid böra »vara stigande, i en stark vrvgretzron, sä äk Kongl. Maj:t af blott denna omständighet bunden, ända till nästa Riködag, »vid en Ekonomist anstalt, hwars följder möjligen kunna bliswa skadliga.
Fylleriets hämmande jemte förekommande affpan, ncmalsbrist, arv ju föremålen för hela denna Riksens Höglofl.
Ständers öfwcrläggnmg.
Bewill nin - 486 Den 8 Ju ni i. ningen i afseende pa Bränwinet tillhörer dem att bestämma.
Allt annat nr af Lagarne öfwerlemnat ar swrande makten, och kan endast at densamma med säkerhet anförtros.
Wär öfwertygelse i ämnet tan blott i form af underdåniga önskningar inför Kongl.
Majtt nedläggas. 6. V. Rosenstein.
Och skulle detta anförande lill de Respective Riks-Standen affölja Uissottets Betänkande, angående wi.koren för Branwinstillwerkninaen. m. m.
Ht su^rs. klx ?rotocc>llo, ^.lex. I.3AsrAren.
Utdrag af protscollet, hållet inför Riksens Häglof!.
Sränders Allmänna Lesrvärs- och Eto«,omie Utskott wid klrtima Riksdagen i (örebro d. 8 ^Junii 1812.
S D. Inlemnade Herr Borgmästaren Hor st erett sa lydande Wördsamt Memorial!