Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Redan år 1807 hade nemi. en i Wermland tillförordnad RoteringsCommission inkommit med förfrågan, huruvida Nyeds Socken, hvilken på grund af Bergslagsprivilegierna dittills varit från all rotering befriad, skulle till ordinarie Rotering upptagas, enär någon Malmbrytning eller hyltebruk icke idkades och orten Betänkandcn, N:o 278.
355 vore en af de bäst odlade och fruktbaraste i Länet; men denna förfrågan, öfver hvilken K.
Kammar- och BergsCollegicrne yttrat olika meningar ; lärer icke hafva blifvit serskildt föredragen och afgjord utan har förfallit, sedan, efter Statshvälfningen år 1809, K.
M:t i Nådigt Bref af den 19 September samma år, i afseende på alla oafgjorde Roteringsfrägor, förklarat ibland annat, att ingen ny eller ökad rotering efter 80 §.
Regeringsformen, kunde utan Konungens och Ständernas beslut tillkomma.
Vidare bade straxt derefter eller den 12 October 180g PiiksdagsFullmäktigen från Nyeds Bergslag till K.
M:t inkommit med underd. ansökning, att den af R.oteringsCommissioncn ifrågasatte rotering af Nyeds Bergslag måtte, såsom stridande mot dess privilegier och RegeringsFormen, förfalla.
Häröfver hade endast Krigs- och KammarColIegierne, men icke R.
St:r eller Bergscollegium blifvit hörde; hvarernellertid en K.
Resolution under elen 8 Januarii utfärdades af lydelse: att 80 §.
RegeringsFormen väl tydligen bestämde i hvad ordning ständig rotering kan tillkomma , men deremot och sorn det blifvit utredt och medgijvet, att Nyeds Socken icke är verklig Bergslag j sä fann K.
M:t deraf följa att hemmanen ej böra undgå erläggandet af den eller de afgifter j som oroterade hemman efter Författningarne utgöra j äfvensom Nyeds Socken ej kan undandraga sig en sä beskaffad rotering j som genom 33 §. af 1810 års Riksdagsbeslut är stadgad. 356 Stats-Utskottets
Det skulle väl synas som frågan om Bergslagsfrihetens Upphörande härigenom blifvit en gang för alla sluteligen afgjord, destohällre som högstberörde Resolution äfvenledes såvida gått i verkställighet utan motstånd, sora Rotefrihetsafgifter blifvit uppburne för de 2tne åren i8i5 och 1816, hvilka närmast efterföljde den fred, då de af Bergslaget redan uppsatte extra RoteringsSoIdater frigåfvos.
Likväl visar det sig af handlingarne, att Vederbörande ej allenast reclamerat de redan eriagde RotefrihetsAfgifterne, hvarom tvänne mål uti K.
FinaneeExpeditionen äro hvilande, i afvaktan på hufvudfrågans afgörande, utan ock, med anledning af den undersökning, som varit en följd af R.
St:rs vid 1818 års
Riksdag yttrade begäran om granskning i allmänhet af Bergslagernes Privilegier, ånyo bringat å bane frågan om Nyeds Sockens rättighet, att åtnjuta BergslagsPrivilegier, hvilket föranledt till en vidlyftig skriftvexling enligt hvilken de i ämnet hörda authoriteter yttrat rakt stridiga meningar i afseende på af- eller tillstyrkandet af Bergslagsfrihetens upphörande; hvaremot hvad angår förhållandet med Privilegiernas tillkomst och beskaffenhet äfvensom Nyeds Sockens närvarande tillstånd, uppgifterne dels helt öfverensstämma med, dels icke äro stridande mot hvad som redan år 1807 af RoteringsCommissionen yttrats.
Bergslagets första Privilegier beviljades af Drottning Christina år 1649 och innehålla:
Att sorn Bergsamtet har för nyttigt ansett alt
Nyed bli/ver Bergslag j i anseende dertill att de intet annat hafva alt Betänkande!), Nio 278.
357 uppehålla, sig med än allenast af strömmar och skog; så efterlåtes och beviljas, att Nyed skall hädanefter allt stadigt vara Bergslag, njuta bergslagsfrihet, alldeles på sätt och vis som andre Bergslager äro privilegierade vordne.
Dessa Privilegier, hvarigenom Socknen befrias från ordinarie rotering, hafva vid fler fall— diga tillfällen blifvit stadfästade med tillägg i K.
Resolutionen afår 1682:
J'Så längetde sin bergverk idka och K.
M.ts tionde deraf rigtigl erlägga/' samt i den af år 1720: JJSå vida senare Förordningar ej äro deremot•'
Enligt Handlingarnes föranledande har sedan år 1755, då en inom Socknen befintlig masugn flyttades till Hedenskog inom Philipsstads Bergslag, någon tackjernstillverkning icke ägt rum eller tionde blifvit erlagd, och jernmalm har derinom aldrig funnits.
— Såsom skäl för Bergslagsprivilegiernes bibehållande uppgifves nu, att Privilegierne aldrig blifvit gifne i och för malmbrytning och hyttedrift; att Staten hade en motsvarande vinst af de inom Socknen befintliga 7 serskilta Jernbruk dervid idkas smide af Plåtar, knippjern och spik samt af icke mindre än 7000
S® stångjern årligen; att, ehuru socknen för närvarande är väl odlad, den dock icke skall kunna draga ständig rotering, utan jemte brukshandteringen sannolikt komma att gå under om
Privilegierne upphäfvas och nu gällande föreskrifter för Kohl-handeln inom orten förändras eller borttagas.
Utskottet, som i anledning af K. Mits Nådiga Remiss anser ingenting annat för närvarande tillhöra R. 358 Stats-Utskottets
St:rs pröfning, än sjelfva hufvudfrågan:
Örn Bergslagsfrihet för Nyeds socken bör fortfara eller ej, inskränker sig alltså till att deröfver meddela yttrande.
Föremålet för den af R:s St:r år 1818 väckta allmänna fråga om indragning eller jemkning i Bergslagsprivilegierne var att tillse, huruvida Bergslagerne uppfyllt och kunde för framtiden uppfylla sina för Privilegierne åliggande skyldigheter med grufbrytning och tackjerns-tillverkning och att, i motsatt fall, Privilegierne skulle jemkas eller indragas.
Då R:s
St:rs berörde anhållan således icke har någon direct tillämpning på Nyeds bergslag, enär den, för Bergslagsprivilegiers tillgodonjutande, ej haft sådane förbindelser sig älagde och alltså icke eller, genom dessas uraktlåtande, kunnat anses förmånen förlustig; saknar Utskottet skäl att för Nyeds Bergslag tillstyrka de hittills åtnjutna
Pi ivilegiernes indragning för närvarande.
Den 26 September 1829.
Rese rvation!
Af Hr CanzliRådet v.
Hartmansdorff.* Enär Bergslagsfriheten åt Nyeds Socken blifvit gifven derföre, att ortens inbyggare endast hade strömmar och skogar att lefva af, såsom orden lyda, och Nyeds Socken deremot nu, enligt såväl Collegiernas och K. M:ts Befailningshtdes yttrande som Bergslagets eget medgifvande, är en af de mest frugtbara och sädesrika orter i Länet, hvadan skälet och vilkoret för Privilegiernas meddelande, eller ortens fattigdom och ofrugtbara beskal - Betänkanden, N:o 278, 279.
35g beskaffenhet upphört, anser jag då jag derjemte tager i betraktande de genom StadfästelscResolutionerne af åren 1683 och 1720, i privilegierna gjorda inskränkningar "sä Hinge de Bergverk idka och tionde erlägga “ samt, JJsä vida senare Författningar ej är o deremot" rättvisan af en lika och gemensam
Statsbördornas fördelning medborgare imellan fordra, att den frihet från ordinarie rotering, som
Nyeds socken, framför öfriga orter och utan att en sådan lindring vidare behöfva, för närvarande åtnjuter, må genom Bergslagsprivilegiernes indragning, upphöra, med rättighet för nämnde Socken att njuta befrielse från de afgifter och besvär, den hittills i egenskap af Bergslag möjligen kunnat vidkännas.
I denna serskilta tanka har Herr Grosshandlaren Winberg äfven instämt.
Utlåtande i väckt fråga om indragning af det till Nyköpings Schola varande StatsAnslag.
(I.-A.) Höglofl.
Ridd. och Adeln har den 19 sisth Junii till Utskottet remitterat det förslag, Hr Bräkenhielm j Pehr Reinholdj med begagnande af sin Grundlagsenliga rätt, att väcka ny motion, i anledning af redan upptagen fråga, den 21 förutgångne Maji framstält, att, enär Nyköpings Schola, i brist af tillräckligt antal Elever, 4 B' 24 36o Stats-Utskottets'1 afstannati, det till nämnde Schola gjorda anslag matte indragas och fördelas på andra tScholInrättningar.
I anledning häraf får Utskottet upplysa: att, enligt den Interims-AflöningsSlat för Rikets ElementarLäroverk, som, i följd af det utaf R.
St:r vid 1818 års
Riksdag beviljade anslag, blifvit af K. M:t d. 22 April 1819 i Nåder fastställd, att tills vidare gälla, Nyköpings Högre TrivialSchola, hvarest finnas anställde x Rector, 1 Conrector, 3 Golleger, 1 Apologist och 1 Cantor, åtnjuter, såsom löningsanslag årligen, 276 T:r Sp:ml och 90 R:dr 42 sk. i penningar.
Enligt den underrättelse
Utskottet varit i tillfälle erhålla om förhållandet för närvarande med denna Scholselnrättning, har afstannandet deraf för brist på Elever hittills icke ens kunnat komma i fråga.
Behofvet af flere ScliolLärare i Eskilstuna Stad, i följd af den tillökning i Folkmängden samma Stad dc senare åren erhållit, har väl föranledt Consistorium i Strengnäs, att, för afhjelpandet af denna brist, med K. Mets Nådiga tillstånd, från den 1 Maji nästa år begagna en af de till Nyköpings Schola anslagne Lärarclöner för Eskilstuna Stads Scholas utvidgande; men då en sådan omständighet icke innebär något bevis på urabärligheten af hela Scliollnrättningen i Nyköping, bär Utskottet ej eller funnit någon anledning till bifall å Herr Bråkenhjelms ofvanberörde Förslag, hvilket, i Utskottet^ tanka, altså bör afslås.
Den 26 September 1829. Betänkanden, J\:o 280.
Memorial, rörande Creditiven enligt 63 §.
(U.-a.) Utskottet får nu, tiH fullgörande af föreskriften i 3o §.
Riksdagsordningen, föreslå, beloppet af de Summor, hvilka jemnlikt 63 §.
RegeringsFormen, skola j för ser skilde händelser af sattas.
Då denna, StatsUtskottet åliggande, skyldighet, under de 20 år sora framgått efter bildandet af Statens nu egande skick, blifvit fullgjord på olika sätt, bar Utskottet trott en korrt framställning deraf böra föregå dess afgifvande Förslag.
Vid *8og års
Riksdag föreslog StatsUtskottet (i dess Betänkande om StatsRegleringen den 23 IVov.) beloppen af ifrågavarande Summor, lilla Creditivet till 5oo,ooo R:dr och det stora till En Million R:dr, båda att ställas på R.
Utskottet öfverieranade till R.
Sttrs eget bepröfvande och förordnande, "att utstaka på hvad sätt och i livad ordning
Banken härföre borde erhålla ersättning.” Stats-Utskottets förslag remitterades till BancoUtskottet, hvilket, efter BancoFullmägtiges hörande, tillstyrkte bifall derå. R.
St:r fastställde, att begge Creditiven skulle till ofvanbcrörde belopp af Banken utbetalas j utan att likväl för det större utse några ersät triingsmedel, emedan R.
St.r borde vara sammankallade innan det ur Banken kunde lyftas men stadgade för dol mindre z procents
Ränta och 4 procents 36a Stats-Utskottets årlig afbetalning på Hufvudstolen, hvilka 3o,ooo R.dr skulle af Tullmedlen till Banken ingå.
(R.-Beslut. d. 2 Maji 1810 18.)
Genom RiksdagsBesIutet den 1a Nov. 1810 §. 4 fastställdes alla de Beslut i detta ämne, hvilka vid nätsförtitgångne Riksdag blifvit fattade.
Vid 1812 års Riksdag fordrade K.
M:t fördubbling af begge Creditivens belopp.
Sedan frågan om det större Creditivet blifvit med BancoUtskottet communicerad, fastställde R.
St:r det större till en Summa af 2 millioner j att enligt föreskriften och förbehållen i 63 5.
Reg.Form. användasi det mindre till lika belopp sorn förut, eller SoOjOOo R:dr, enär tillgång dertill måst sökas genom RiksgäldsContoiret, som anbefalltes att, i de fall och under de vilkor Regerings Formen föt eskrifverj hälla det K.
M.t tillhanda.
(R.Beslut. §. 16.) Stats-Utskottet hade förbehållit sig (1 Betänkande den I Aug. 1812) att R.
St:r måtte åt Utskottet öfverlåta rättigheten, att i Reglementet för RiksgäldsContoirets Fullmägtige meddela de föreskrifter om sättet och utvägarne för RiksgäldsContoret att åstadkomma berörde Summa, som, efter Utskottets tanka, borde iakttagas till ändamålets befrämjande ; och hade Utskottet varit betänkt på sådana utvägar, att hvarken RiksgäldsContoirets bestånd eller den allmänna Crediten skulle derigenom något äfventyra.
Vid 1815 års Riksdag erhöll StatsUtskottet Nådig Proposition ifrån K. M:t, ang:de förhöjning af det mindre Creditivet till i,5oo,ooo R:dr; och på samma Betan kanden, N:o 287. 363 Utskotts tillstyrkande, i Betänkande den 18 Julii nämde år (5 B. 3 Afd. p. 1916) följde R.
St:rs i 12 §. af Riksdagsbeslutet tillkännagifne bifall dertill, så lydande; ”Af de i Reg.-Formens 63 §. omförmäldte serskildte Summor, hvilka för oförsedde händelser skola afsättas och anslås, bafve vi i Banken afsatt det större Credilivet till en Summa af Två Millioner Riksdaler, att, enligt föreskriften och förbehållen i berörde §. af RegeringsFormen, användas.
Det mindre Creditivet, håfve vi i R.iksgä|dsContoiret afsatt till ett belopp af en och en half Million Riksdaler, hvaraf en tredjedel eller FemHundrade Tusen Riksdaler, såsom hittills, skola yara att tillgå för hvarjehanda utomordentliga tillfällen och behof Men de öfrige två tredjedelar, eller En Million, icke utan i fall af oundgängliga försvars-anstalterj få lyftas.”
Vid 18 r 8 års
Riksdag bl ef beslutet enahanda med det som år ;8i5 blifvit fattadt (se Riksd.-fieslutet §. n), Vid 1823 års Riksdag blefvo StatsCreditiven föremål för Stats- och BätjcoUtskottens gemensamma öfverläggning.
De tillstyrkte, (Finance-Betänkandet den 21 Julii 6 Sami. p. 243 med Bil, Litt. C, D och E, Bib. till R.
Strrs Protocoll); att den Summa, som enligt Reg.Formens 63 §. borde afsättas och anslås, att vid infallande Krig af Konungen lyftas, sedan Han StatsRådet in Pleno hört och R.
St;r sammankallat, måtte för denna gängj pä samma sätt som dittills, anordnas, att af Fullmägtige i R.
St:r» Bank, vid 364 S ta t s-U t s k o 11 e t s föreskrifne händelser utlemnas till så stort belopp, som framdeles vid samma Riksdag, blefve af R.
St:r fastställdt; och att Öfverskotten på Statens Ordinarie och Extra-Ordinarie inkomster skulle användas till de utbetalningar, som kunde äskas å det mindre Creditivet, som till utgående af RiksgäldsContoiret anvistes; äfvensom bemälte Contoir, i händelse af brist på nödige medel dertill, borde ega att utställa Obligationer till Sedelhafvaren på valeurer å 5oo, 2Öo och ia5 R:dr B:co, att af RiksgäldsContoiret betalas i BancoSedlar vid anfordran, jemte 3 Procent ränta.
Serskildt föreslog Stats-Utskottet j i Memorial den 25 October 1823 (4 S. 5 B. p. 640), det större Grediti— vets belopp till 2 Millioner och det mindre till i,5oo,ooo R:dr. R.
SUrs i delta ämne fattade Beslut (Riksd.Besl. p. i3 är af följande innehåll:
I öfverensstämmelse med Stadgandet uti 63 Jj. af Reg.Formen att tvenne serskildta tillräckliga Summor, vid hvarje Riksdag, skola för oförutsedda händelser afsättas och anslås till K.
M:ts höga disposition, hafva vi beslutit, att den ena, eller det så kallade större Creditivet, hvilket, jemlikt innehållet af ofvanåberopade Grundlagsrum, skall lyftas i Banken, må utgå till enahanda belopp, som vid sistlidne Riksdag bestämdes, eller till Två Millioner R:dr, och anvisat den andra, eller det mindre Creditivet, att utgå på sätt vi, uti sammanhang med den vid innevarande Riksdag vidtagne Finance-reglering förordnat, och till en Summa af i,5oo,ooo R:dr tillgänglige då K.
M:t, ef - Betänk an den, N:o 289. 365T ter inhenitandet af hela StatsRådets tankar, finner lyftningen oundvikeligen nödig y hvarvid iakttages, alt två tredjedelar, eller En Milion R:dr disponeras, dd Rikets försvar pdkallar utomordentliga anstalter, och den öfriga tredjedelen, eller 5oo,ooo
R:dr anlitas för andra högst vigtiga och angelägna utgifter.
Vid begagnandet af sistnämnde Creditiv, hafva vi funnit oss böra, på sätt vår underd; skrifvelse af den 17 sisth November in nohåll er, fästa det vilkor, att de utomordentliga behof och föremål, i och för hvilka de Summor sota deraf uttagas, ansetts erforderlige, skola fullständigt uppgifvas., och- en Summarisk redovisning deröfver upprättas-, på det vi, eller våra Revisorer, må jemväl kunna deraf erhålla en ledning, till vinnande af nö‘dig
Speciel kännedom om dessa medels användande i hvarje serskildt fall; men som K.
M:t uti till oss aflutit svar, under den 4 ‘ denna månad, i Nåder förklarat, att I\.
M:t, i afseende, på Creditivens begagnande och redogörelsen derföre, vill noga iakttaga hvad 63 och 64 §§.
Reger.Förmen, samt 3o och 68 §§.
Riksd.Ordn. i detta afseende föreskrifva, utan medgifvande af sådana vilkor och föreskrifter, som deremot kunna vara stridande; så-hafva vi, genom vårt Statsutskott vid dess sluteliga Skrifvelse till våra Fullmiigtige i RiksgäldsGontoiret, låtit detta Nådiga- förklarande till rättelse lända;”
Af denna framställning inhemt&s, huru olika, allt sedan början af vårt nu ägande Regeringssätt, frågan, om af sättandet af de enligt Reg.Formens 63 före - 366 Stats-Utskottets skrifne Creditiver till Konungens disposition, blifvit behandlad.
På Myntförvillelsens räkning och deraf härflutne ytterligheter i ett sora annat torde böra föras, att den naturliga utvägen, att på besparingens väg bilda fonder till bestridande af möjliga behof i följd af inträffande serskildta händelserj ännu icke blifvit begagnad.
Ej eller denna gång har det ansetts möjligt, att beträda denna väg, då så stora extra behof medtaga de tillgångar som annars till bildande af en reservfond för behöfliga Creditiver skulle kunna påräknas; och återstår således endast, att så förordna om Creditiven, i händelse behof af deras lyftande skulle inträffa före R.
Sttrs nästa sammanträde, att, derigenom icke rubbas den ordning i Bank- och Mynt-väsendet som R.
St:r vid denna Riksdag haft för omsorg att införa.
Beträffande det Stora Creditivet tillstyrker Utskottet: att detsamma må af R.
St:r fastställas till lika belopp, hvartill berörde Creditiv altsedan år 1812 varit bestämdt, eller Två Millioner Riksdaler, att, på sätt 63 §.
Reg.Formen föreskrifver, ur R.
St:rsBank, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan han StatsRådet in Pleno hört och R.
St:r sammankallat.
Åberopande Utskottet härvid dess, gemensamt med BancoUtskoltet, i sammanhang med frågan om Bankens framtida förhållande till Staten, i Uti.
N:o 3 och i4 afgifne tillstyrkande, huru, för beloppet af den Betänkanden, N:o 280. 367 Summa som kan å detta Creditiv komma att lyftas, Banken må varda godtgjord.
Hvad åter det mindre Creditivet angår, hvilket i nyssnämnde Utlåtande blifvit föreslagit att ställas å Biksg:sContoiret, så enär dels, genom den af Stalsoch Banco-Utskotten tillstyrkta inskränkning i delta Verks hittills tillåtne Creditiv-rätt, på Banken, dess tillgångar hädanefter komma att minskas dels oek för iståndsätlandet af Rikets Försvarsanstallter, ett serskildt betydligt anslag blifvit tillstyrkt, hvarigenom anledning är att förmoda, att behofvet af detta Creditivs begagnande för Rikets forsvar mindre skall ifrågakomma, har, i betraktande tillika af den omständighet, alt ett Creditiv, för upphandling af Spanmål i den olyckliga händelse, att vissväxt något år innan B:
Sttrs nästa Sammankomst inträffar, torde, såsom K. M:t i Dess Nåd.
Proposition till R. St:r, angrde f. d. Allm, Magazinslnrättningens sluteliga utredning, framställt, serskildt böra anvisas, Utskottet ansett en nedsättning i det belopp, hvartill ifrågavarande Creditiv sedan år i8i5 varit beviljadt, kunna äga ruin, och Utskottet föreslår derföre: att det mindre Creditivet, intill nästa Riksdag, ina bestämmas till En Million R:dr B:co, livaiaf två tredjedelar, eller 666,666
R:dr 32 sk. böra vara alt tillgå för oundvikligen nödiga anstallter till Rikets Försvar, och en tredjedel, eller 333,333 R:dr 16 sk. för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan, i öfverensstämmelse med innehållet af Reg.- Formens ofvanberörde 63 §. hela StatsRådets tankar 368 Stats-jUtskotte ts. blifvit öfver lyftningen inhemtade; att Öfverskottcr* på StatsVerkets Ordinarie och.
Extraordinarie inkomster måga användas till de utbetalningar, som å detta Creditiv kunna äskas; och att RiksgtsContoiret, i saknad af sådane eller andra, tillgångar dertill, bör anskaffa erforderlige medel genom upplåning.
Viljande Utskottet framdeles, i sammanhang med de reglementariska föreskrifter, som komma att för RiksgtsContoiret föreslås, uppgifva sättet och vilkoren för en sådan upplåning..
Utskottet anser sig härigenom hafva besvarat Hr Friherre Anckar svärds, Carl Henric j från R. o. A. till Utskottet remitterade motion, om det mindre Creditivets anvisande på Öfverskotten af StatsVerkets inkomster och dess bestämmande till icke högre belopp än 5oo,ooo R:dr, som det före år i8(5 utgjorde; hvarjemte, i anledning af bemälde Friherres tillika gjorde framställning, "att R.
St:r ville taga i öfvervägande hvad 63 och 64 §§.
Reg.Formen, samt 3o och 68 §§.
Riksdagsordning! n, i afseende på Creditivens begagnande och redogörelse föreskrifva, på det R.
Sttrs stadgande i detta afseende måtte blifva så bestämde, att ingen ,';fvel om deras Grundlags-enlighet måtte uppkomma, ”Utskottet, då, i enlighet med ordalydelsen af 63 §.
Reg.Formen, vilkoren för de ifrågavarande Creditivens begagnande blifvit föreslagne, funnit något vidare yttrande icke erforderligt.
Dea 26 September 1829.
Betänkan cl cn, N:o a8r, 3.69 N:o 281.
Memorial, angrde verkställd.
Revision af de redogörelser för uppburne StatsMedel, K:gl.- KrigsCollegium för år 1826 afgifvit.
(U.-A.) Sedan denna granskning, hvarvid kännedom blifvit tagen jemväl af de K.
Bref som under berörde år till K.
Collegium aflåtits, nu blifvit fulländad, får Utskottet resultatet deraf anmäla. 1 §•
I allmänhet förekomma uti Departementens Räkenskaper afskrifningar, till ej obetydligt belopp, af förut balancerade fordringar.
Att några vissa grunder härföre icke linnas stadgade, har redan fästat 1827 års E.evisorers uppmärksamhet, och Utskottet, som lika med dem, anser nödigt att denna brist genom bestämde föreskrifter aflijelpes, åberopar hvad Utskottet uti dess afgifne Berättelse 0111 revisionen af Förvaltningens af SjöÄrenderne Räkenskaper för dr 1826 i denna del yttrat. 2 §, Lika med hvad bemälte Revisorer, vid granskningen af 1825 års Räkenskaper anmält, har Utskottet uti 1826 års Hufvud Böck er funnit afskrifningar, hvilka grunda sig på K.
Bref för en sednare tid än Redogörelse-året.
Uti Utskottets Utlåtande, N:o 62, öfver nämnde Revisorers Berättelse, är likväl redan tillstyrkt, att R.
H. St:r ville hos K.
M:t göra underd. anhållan om Nådig föreskrift till K. KrigsCollegium, 3^o Stats-Utskottets att afskrifningar böra verkställas i Räkenskaperne för det år, då de aT K.
M:t bifallas; Och fordrar derföre det nu befunna förhållandet ingen serskild åtgärd. 3 §. ZJ trednings-Departementet.
Detta Departements HufvudBok för Anslagen till Arme'ens Beklädnad, Tross och Utredning samt Fästningsfångarnes Beklädnad och Sängkläder, har uti K.
KammarRätten undergått granskning, hvarvid anmärkningar blifvit gjorde.
Då desse komma att, i stadgad ordning, pröfvas och afgöras, har Utskottet ansett samma ämnen icke böra blifva föremål för dess handläggning; och hafva, utom de här förut omnämnde för alla
Departementerne gemensamma, några anmärkningar vid berörde HufvudBok icke hos Utskottet förekommit.
Bokslutet utvisar följande förhållande; Debet.
Från år i8a5 balancerade Fordringar R:dr i3o,8o6: 36. 3y.
Uppbörd: 1826 års StatsAnslag för detta Departement. , 363,363: — 7. och för de aleandra Militaire Departementerne 264,522:43.7.^ 3^. 44> ^ Transport 758,692: 02. 5§.
Betänkande n, N:o a8r. 371 Transport 758,692: 3a. 5f. Serskilda Anslag . . . 119,552: 19. 3.
Extraordinarie Inkomster 114,126: 36. 1.
Till år 1827 balancerade Skulder .... 22,064: 10. 1.
S:a i,oi4,436: 1. 10 Credit.
Skulder från år 1825 Rd. 70,526: 3g. 5.
Upphandling 62,456: 38.10. Arme'ens Beklädnad . 329,488: 15. 6.
„ Utredning . 22,129: 11. 3.
„ Tross. . - . i8,i54: 1. 4- Medicinal och Instru mental-Attiraillen. 665: 27. 2.
Modeller 2,871: 4> %•
Beklädnad, Sängkläder och Sjuk vårdspersedlar för Fästningsfångar 4)4‘8:4^9- Byggnader 5,128:24. 4- Transport-kostnader. 3,36o: 3g. — Diverse Utgifter1. . . 3,152: 27.10.
Extra-Ordinarie Utgifter i9>989: *7• 3.
Utbetalningar mot ersättning af Främmande Verk. . . . 2,292:31.— Transport 544*634: 34* 9- i ,014,436: t. toj. WiN ■$72 S tats-Utskottets Transport 544,634:34- 9. 1,014,436:1. iofl Afskrifning ...... 41 >97o: 8- *•
(Jfr. 1827 &rs Rev.Ber. p. 85.) Afföring 4,298:21.9!.
Lån tili annat
Departement 3,ooo. Restituerade Medel . 7. — — Leverering:
De andra Departementernes anslag . 264,522: 43. 7.'
Balancerade fordringar till år 1827 . . 156,002: 37. 8.
S:a i,oi4,436: 1. iof . 4§.
Årtillerie-Departementet.
HufvudBoken, som d. 19 Febr. 1828 till K.
KammarRätten blifvit aflemnad, har derstädes varit till granskning företagen, hvilken dock icke var fullbordad, dd densamma till Utskottet ailemnades.
Dess CapitalRäkning upptager:
Balancerade tillgångar från år 1825 R:dr 432,r44:44. 4.
Uppbörd: 182G års Stats Anslag 201,778:40. 4- Krut- och SaltpeterMedel 86,749:46. 9.