Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men sedan vid tillämpningen af den sålunda skedde förändring af Remisslaget till Uppbörds proCent förekommit flere skiljagtige beräkningar, ledande derhän, att Landt-Räntmästarne i eri del Län, skulle derigenom erhålla betydlig förhöjning af denne inkomst och åter i andre Län, förlora eller undfå ganska ringa tillökning, samt Stats-Verket på det hela få vidkännas högre afgift, än Riksens Ständer kunde hafva sig föreställt, emedan uti Uppbörden , af en del Landt-Räntmästare upptogs sådane Summor, som ej tillhörde Statens intrader i orten, utan att till Ränteri - Cat. ornes förstärkande för utgifter derstädes härifrån afsändas, eller ii\i Sttits-Ulskottets Betänkanclen. eljest för Stats-Verkets räkning kunde inflyta, såsom Ränte- oell Capital-betalningar å försträckningar, hvilka i Ränteri-Räkningen borde debiteras; hvarförutan i fråga åter om de utgifter i Länen, som borde afdragas på Uppbördsbeloppet, i följd af föreskriften: det ständiga aflöningar i orten skulle afräknas å den Uppbörds-Summa hvarå proCenten finge uppbäras , olika begrepp och beräkningssätt jemväl sig företedde; så fann Kongl. Majit uppå Dess och Rikets Kammar-Collegii, samt Stats - Contoirs derom afgifne underdåniga Utlåtanden, nödigt, att genom Nådigt Bref af d. 8 Junii 1821 förordna, det Riksens Ständers omförmälde åtgärd, i afseende på Remisslage - beräkningen å Stats-Medlen från 1819 års början borde sålunda tillämpas, att detta lage skulle bestås å hela den i Länet, genom allmänna utskylder- och onera af de Skattskyldige, jemte andre Stats-revenuer i orten ingående Uppbörd, med undantag för de efter Länets Stat, å 2:dra och 4:de Hufvud-Tittlarne till ständige aflöningar, samt under 6:te och 8:de Hufvud-Tittlarne till Hospitalers underhåll afTullfrihets-ersättningar i orten utgående Medel; hvarvid dock Landt-Räntmästarne Stats-Utskottets Betänkanderi. ii/f3 i Malmöhus och Götheborgs
Län, hvilka, enligt de uppgjorde calculerne, skulle genom denna Allmänna Reglering lida minskning i Remisslaget, de förut hade njutit, komme att tills vidare beräkna laget efter förra grunder.
I sammanhang hvarmed, och då Räntmästarne vid Kongl, Ränte-Kammaren härstädes i underdånighet anhållit, att, i anseende till deras trägna och ansvarsfulla tjenstgöring, jemväl varda tillagda den förbättring i Lönevilkoren, sorn med billigt afseende på Sökandernes i sednare lider ansenligt ökade göromål, men deremot, genoiii inträffade förändringar, minskade inkomster, kunde i Nåder pröfvas svarande, emot Sysslornas beskaffenhet, och desse Räntmästares skälige anspråk, i jemförelse till Ländt-Räntmästarnes både tjenstbefattningar och åtnjutande aflöning, Kongl. Maj:t funnit skal, att genom Nådig Skrifvelse d. 17 April 1822 bifalla, det Kongl. Räntmästarne, tills vidare, finge uppbära |:dels proCent af alla de Medel, hvilka från Kongl. Ränt-Kammaren till Landt-Ränleri - Cassornes förstärkande eller andre behof remitteras, räknadt från samma tid, den nya provisiönella Regleringen af Landt-Räntmästarnes Remisslage vid - ii44 Stats-Utskuttets Betänkanden. tog, och äfven, lika som denne till nästa Riksdag.
Enär nu Kongl. Maj:t, uti ofvaninförde Nådiga Proposition, till Statsutskottet öfverlemnat, att föreslå Riksens Ständer vidtagande af de ytterligare i detta ämne för framtiden, hvilka ändamålet och omständigheterne kunna påkalla, har Stats-Utskottet, med afseende på de, vid verkställigheten af den sista Riksdag antagne beräkningsgrunden för Landt-Räntmästarnes ifrågavarande Löne-inkoinst, förekomne olägenheter, och hvilka, oansedt tillämpningen blifvit såsom anfördt är, af Kongl. Majit i Nåder närmare bestämdt, likväl synes kunna framdeles föranleda till origtig beräkning och.missförhållanden i flere hänseenden funnit , en ny och fullständig Reglering häraf, vara nödig och böra tillvägabringas efter de grunder, Kongl. Kammar - Collegii och Konel. StatsContoirets underdåniga Utlåtande af d. 12 Maji 1819 innehåller, sålunda, att Landt - Räntmästarne, hvilkas aflöning nu till större delen utgöres af Remisslage- eller Uppbörds-proCenten, i stället för denne af åtskillige förändringar beroende inkomst, förses med bestämda I Stats-Utskottets Betänknnden. ii45 Löner, svarande mot deras tjenstemanna-skyldigheter, samt derjemte, såsom ersättning för omkostnader, besvär och möjlige förluster, genom missräkning eller origtige Sedlar, i och förpenningeremitteringen, få uppbära |:dels proCent å de Medel, hvilka från Landt-Ränterierne till Kongl. Ränt - Kammaren eller andre publike Verks Cassör remitteras; dervid alltså den nu gällande beräkningen af särskild och olika proCent å Statsmedels-Uppbörden komme att upphöra och Remisslaget å Bevillnings-medlen, som ingå till Riksgälds-Contoiret, till berörde i:dels proCent nedsättas, samt för öfrigt iagttagas, att då endast å hvad sorn sålunda verkligen hitremitteras, må beräknas lage, Landt-Räntmästarne i de Län , nemi.
Götheborgs och Bohus, Christianstads, Malmöhus, Gotlilands och Jönköpings, hvarest Stats-medlen antingen nästan till hela beloppet eller till betydligare del, behöfva användas i orten, för der förlagde Militaire- och Civile Staters aflönande och underhåll , så att Remisslaget egentligen sträcker sig till Bevillnings-medlen i stället för minskningen i laget å Stats-medlen, tilläggas i mån derefter lämpade högre Löner, hvarigenom desse Läns Räntmästare för - ii 46 Stats-Utskottets
B et änkan den. sättas i jemförlige Lönevilkor med ve~ derlikarne, och särskildte undantag från berörde allmänna beräkningsgrund för Remisslaget följakteligen undvikas; Dock, som denne Resderine afser förhållandet O O med penninge-dispositionen för Statens räkning i vanlig ordning, under fredstid; så skulle åter i de händelser då Extra-Ordinarie utgifter i orterne kunna förefalla, såsom Krigs-förskotter eller andre särskildt anbefallde utbetalningar för sådane ändamål, som icke äro i Riks-.
Staten beräknade, gälla det allmänna undantag, att Landt-Räntmästarne, å dessa utgifter, måga beräkna sig enahanda, eller gidels proCents-lage, som påföres det Verk, för hvars räkning en sådan utbetalning verkställes.
I likstämmighet härmed och hvad Kongl. Maj:t i Nåder vid pröfning af Räntmästarnes uti Kongl. Ränt-Kammaren ansökning, i afseende på deras ansvarige och trägne tjenstgöring, funnit skäligt fastställa, böra ock desse Kongl.
Räntmästarne framgent få uppbära |:dels proCents Remiss-lage å de medel, som derifrån afsändas med Posten.
Landt-Räntmästarne finnas för närvarande, lika med öfrige Tjenstemän vid Stat s-Utskottets Betänkanden. i147 vid Landt-Staterne, innehafva indelde Löner i allmänhet, och da någon föråndring häruti särskildt för desse Tjenstemän hvarken synes lämplig eller egentlig kan vara nödig vid ifrågavarande reglering af deras ersättning för det hittills åtnjutne högre remisslaget eller UppbördsproCenten, har Utskottet ansett Lönerne å Stat böra förblifva orubbade, sådane de nu finnas anslagne och dertill uppföras den tillökning i Contant, för berörde lage, som, efter nu föreslagne grunder, må böra desse Tjenstemän tilläggas, så att deras Löner varda bestämde.
I afseende på föreslående, af denna Lönefyllnad eller ersättning, har Utskottet låtit upprätta bifogade sammandrag öfver Landt-Räntmästarnes för ett år belöpande Inkomster, som upplyser, hvad de för närvarande hafva att påräkna i Lön, Remisslage eller ock Uppbörds-proCent å Stats-Verkets, Riksgälds-Contoirets, Maqazins-Inrättningens och Krigs-Collegii eller Mötes -Passevolance-Medlen, utom livad efter enahanda beräkningar å flere andre Verks Medel, fast till obetydligt belopp, äfven uppbäres, men med tillägg af den för öfrigt Räntmästarne lika med Lands-Kamererarne särskildt å 4 Sami. 2 it. 74 ii48 Stats-Vtskottets ■Betänkatiden.
Chartse Sigillatte Uppbörden bestådda provision, hvilken härvid likväl ej kommer i fråga att inberäknas
, Och har Ut® skottet, med anledning ej mindre häraf än hvad Kongl. Kammar-Collegium och Kongl.
Stats-Contoiret i ofvanberÖrde
Utlåtande anfört, funnit sig böra föreslå, att, under iagttagande af de olika för® hållanden med Räntmästarnes göromål, som äro följder af Länens större eller mindre Uppbörd, jemte öfrige ömstärt® digheterne vid tjenstgöringen, äfvensom angelägenheten att desse Tjenstemän tillbörligt lönas, så att pålitlige personer till Sysslorne erhållas, Löner ne måtte bestäm» mas i 3:ne Classer, till det belopp, att de samma kunna påräknas utgöra omkring 1200 R:dr, iooo
R:dr och 800 R:dr, utom förutnämnde |:dels proCents Remisslage samt Chartse-Sigillatsé provisionen: varande i afseende på bestämmandet häraf författadt det förslag i ziffran, som Utskottet, till närmare ådagaläggande hurti denna reglering särskildt för Rantmästarne i hvarje Län utfaller, jemväl bilägger; och hvarvid bör erinras, att Lönerne, som bero af årliga Markegångarne och häruti blifvit beräknade efter den för år 1818, då Riksens Ständers sednaste åtgärd i ämnet vidtogs, så väl som Stats- Utskottets Betänkahden.
t 14<) Remisslaget, följakteligen endast förslags*
Vis, på grtind af föregående arens resul* täler, häri kunnat upptagafe.
Utskottet har trotti att Regleringen» i anseende till sammanhanget med Riksgälds-Contoirets utgifter * må böra nu vidtagas ocli att något hinder ej möter derför* att deri ined nästa årfe ingång kari sättas | Verkställighet) om nu varande Landt - Räntmästarne * hvilka för sin tjenstetid böra få tillgodo njuta iiirtehafvande Löne-inkomster, till oförminfekadt belopp, uppföras å Allmänna Indragniiigs-Staten, att uppbära* hvad de vid skeende Utredning efter förhållandet för feni föregångne år, finnas hafva njutit utöfver de nu föreslagne Löne-vilko* ren * hvarvid dock skulle iagttagas * att denna ersättning inskränkefe till hvad sålunda kan liafva dem mera till godo kommit å de till Kongl.
Stats-Contoirets disposition hörande Stats-Medlen, samt Allmänna Bevill ningen, som ingått till Riksgälds-Contoiret, deremot Remissläge-beräkningen å Magazins - Inrättningens * Krigfe-Collcgii * samt andra Verks Medel fortfarande må ega rum, efter nu gällande feättet, så länge nu varande Landt-RäntmäBtame äro vid tjensterne* derefter åter blott | proCents Remisslage å desse Medlen* n5o Stat s-Ut skottets Betänkanden. likasom på Stats- och Riksgälds Medlen må af efterträdarne uppbäras.
Och har Utskottet i öfrigt, med anledning af hvad sorn blifvit föreslagit, i afseende på Riks-HufvudBoks arbetet och den i sammanhang dermed stående förändring och närmare controll af Räkenskaps- och Redogörelse-Verket, trott sig härvid böra förutsätta, att Regements-Skrifvarne, hvilka nu Remittera deras Uppbörd af Stats-Medel till Kongl. Ränt-Kammaren och derå jemväl ega beräkna Remisslage, men hädanefter skulle afleverera desse Medel till Landt-Ränterierne, viden sådan förändring böra, lika med Landt-Räntmästarne, för sin tjenstetid å Allmänna Indragnings-Staten få uppbära mot Remisslaget svarande ersättning.
Enligt det bifogade förslaget, skulle den projecterade Lönfyllnaden i Contant för Landt-Räntmästarne erforda en Summa af i i,55o. - - och f proCent Remisslage å Stats-Medlen förslagsvis beräknad utgöra för Landt Räntmästarne 2000. - - samt för Kongl. Ränt mästarne .... i5oo.-- 3^500. _ _ Summa R:dr i5,o5o. - - Såsom tillgång härtill finnes att påräkna det nu» under Åttonde Hufvud-Tit - Stats-Utskottets Betänkanden. ii5i teln till Remisslage i ett för allt å StatsMedlen uppförde anslag af .
9,000 - - och när genom nedsättningen af detta lage å Bevillnings-Medlen från | proCent till f , Riksgälds-Contoirels utgift, som hittills utgjort omkring 84oo
R:dr minskas till 2800 R:dr, blifver följakteligen att påräkna en besparing, som i stället skulle anvisas att derifrån till Statsverket ingå med ....
5,700. - - då på det hela endast fordras en ökad utgift af . . 35o. - - Summa R:dr i5,o5o. - - Hvarförutan likväl till en början komme att på Allmänna Indragnings-Staten utgå förrberörde ersättning dels till de nu i tjenst varande Landt-Räntmästarne sorn, förslagsvis beräknad efter tillgänglige uppgifter, upptages till 4000 R:dr, dels ock till Regements-Skrifvame likaledes till belopp af 1000 R:dr; men hvilka ersättningar, efter hand, i mån som desse Tjenstemän afgå, försvinna, så att Stats-Verket, enär det nu varande anslaget på 8:de Hufvud-Titteln af 9000 R:dr för närvarande finnes otillräckligt och skulle fordra en påökning af omkring II Sa Stats, Utskottets Retänkanden.. 400.0
R:dr sålunda, genom nu föreslagne Reglering, äfven vinner en besparing i dess utgift härtill, Detta allt öfverleiunas vördsamt till Riksens Högloft, Ständers vidare pröfning och afgörande, hvarom underdånig skrifvelse till svar å Kongl, Majus Nådiga Proposition lärer aftåtas, med hemställan derjemte, att de för verkställigheten nödige åtgärder, i afseende på hvad Stats-Verket angar, ana vid Nådigt bifall härtill, varda anbefalde, Stockholm den 26 Maji N;o 212, Anborn den 6 Jemi i8a3.
Utlåtande ofver gjorde anmärk* ningar vid Utskottets yttrande, % anledning af Herr von Hartmansdorffs Memorial, om aaslag af Medel till inköp af Astronomiske Instrumenter åt Observatorium i Stockholm.
Ridderskapet och Adeln, Högv, Preste - Ståndet och Yällofi.
Borgare-Ståndet hafva, emot Stats - Utskot-- tets den 10 nästlidne April afgifne Utlåtande, i anledning af Herr von Hart - Stats-Utskottets Betänkanden.
1153 mansdorffs Memorial, om anskaffande af nödige Instrumenter för Astronomiske Observatorium i Stockholm och anslag dertill af Statens Medel med 5ooo R:dr R:co, anmärkningar blifvit gjorde, som föranledt ärendets återremitterande till förnyad åtgärd af Utskottet, och innehålla dessa anmärkningar egentligen, att Astronomiska Vetenskapens förkofran och framsteg i Sverige tillbakahåHes af brist på nödige Instrumenter, till hvilkas inköp Vetenskaps-Akademien skall sakna tillgångar, att national-äran fordrar det vi icke genom en sådan brist blifva efter andre Länder och sätta Vetenskapsmännen utur stånd att gagna med sina kunskaper; och att, enär Astronomiska-Instrumentcr för närvarande kunna erhållas från den. ryktbare Reichenbach i Munchen till en förut okänd godhet, men denna möjligen kunde med honom försvinna, borde tillfället begagnas och medel dertill af Riksens Ständer anvisas m. m.
Uti dess förra Utlåtande yttrade Utskottet den förmodan, att Kongl. Vetenskaps-Akademien icke underlåtit den utvägi sorn syntes vara den rätta, för att bereda och utveckla de frågor, om anslag al Staten, hvilka kunna hos Riksens Ständer förekomma, att i underdånighet inför II54 Stats-Utskottets Betånkanderi.
Maj:t anmäla behofvet, för att efter föregången pröfning deraf i Nåder framställa frågan om Stats-bidrag till Riksens Ständers afgörande, så framt annan tillgång dertill saknas, och Utskottet slutade deraf, att Akademien af sina icke obetydliga inkomster, insåg möjligheten att bestrida kostnaden för inköp af såda ne Instrumenter, som kunna erfordras.
\ Stats-Utskottet har ej funnit anledning ändra dess fattade öfvertygelse, att någre anslag af Stats-Medel icke böra beviljas, utan efter föregången noga undersökning och pröfning af behofvet, lxeldst en tid då tillgångarne icke motsvara hvad som påfordras och föremålens större eller mindre angelägenhet oell vigt således böra bestämma deras företräde till understöd; men sådane undersökningar lära hvarken kunna af Stats-Verket åstadkommas, eller böra af det fordras, utan tillhöra de Auctoriteter, som erhållit befattning med ämnen hvartill Medel erfordras, samt sedermera af Kongl. Maj:t öfverlennäs till Riksens Ständer.
Att detta jemväl finnes tillämpligt till förevarande fall, lärer medgifvas.
Om Kongl. Vetenskaps-Akademien, som närmast synes vara i tillfälle att pröfva behofvet af Instrumepter för Observatorium Aslro - Stats-LJtskottets Betänkanden. ii55 nomicum och med hvars pligt det instämmer, likasom ingen lärer betvifla, att det utgör ett bland de föremål, hvartill Akademien med varmt nit sträcker sina omsorger, funnit Astronomiska Vetenskapen lida eller hejdas i sina framsteg af brist på Instrumenter, och derjemte saknat tillgångar att undanrödja denna brist, är intet tvifvel, att Akademien begagnat det tillfälle, som erbjuder sig, att hos Kongl. Maj:t, som med särdeles
Nåd omfattar Vetenskapernas befordran, utbedja sig Dess Höga förord hos Riksens Ständer, till vinnande af nödige Medel.
Om Utskottet någonsin kunnat sätta i fråga, att Akademien, hvilken titgöres af Vetenskapsmän, som nitälska för Vetenskapernas framsteg, skolat förbise denna angelägenhet, hade Utskottet icke tvekat att tillstyrka Riksens Ständer, att vid Motionen, fästa mera uppmärksamhet; men då, någon anledning till en sådan förmodan sig icke företedde, tror Utskottet det afgifne yttrandet varit fotadt på vigtig grund och ej föranledt af liknöjdhet för Vetenskaperne och national-äran.
Enligt de upplysningar Utskottet om förhållandet erhållit, finnas Kongl. Vetenskaps - Akademiens inkomster för år 1822 hafva utgjort i6og2 R:dr 12 sk. 8 u56 Stats-Utskottets Betänkanden, r:st, Bco, deraf 9,214 R;dr a6 sk. jo r:st. för Alinanachor och Calendrar, hvaremot utgifterna uppgått till i4»g55 R;dr 29 sk, 8 r:st,, samt sålunda en besparing under äret uppkommit af xi36 R:dr 3t sk.; trien att deremot Akademiens utgifter innevarande år förmodas komma att öfverstiga inkomsterne; emedan ett för Qbservatiorii räkning uti Munchen förfärdigadt Instrument skall betalas och nödige reparationer vid Bergianska Trädgårds-Scholae-Inrättningen förestår.
Häraf finnes således, att
Akademien redan gått i författning om afhjelpande af det för Astronomiska Observatorium anmäldte behof, af'
Instrumenter och ehuruväl tillfällig» utgifter kunna hindra Akademien att skyndsamt dels på en gång förse Observatorium med complette Instrumenter, lärer tvifvel ej uppstå, att sådant sker efter hand, heldst Observatorium så betydligt bidrager till Akademiens inkomster och med den företrädesrätt det äfven i detta afseende synes ega, bör kunna trygga sig dervid, att erhålla sine behof afhulpne i mån af tillgångarne, som möjligen kunna beredas lika fort, som Instrumenter hinna erhållas, heldst det enligt hvad angifvet blifvit, dertill skall erfordras fem år.
Stat s~Ut skottets Betänkandeti. * 157 Stats-Utskottet kan af alla dessa skäl icke tillstyrka något anslag afStats-Medlen, för berörde ändamål; och bör för öfrigt anmäla, att dess förra Utlåtande blifvit d, 17 i nasti.
April månad bifall let af Hederv, Bonde-Ståndet, Och varda 2:ne Ledamöters särskildta yttranden på begäran bifogade.
Stockholm den s 6 Maji 1825, Utdrag af Protoeollet, hållet hos Riksens Höglofl.
Stånders StatsUtskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 29 Maji 1823, S, D, llTerr Lagerhjelm * som förklarad© sig ej kunna instämma uti Utskottets beslut, i anledning af den till Utskottet återremitterade fråga, om Medel till uppköp af Instrumenter för Observatorium AStronomicum i Stockholm,, uppläste ettså lydande anförande; ”Stats-Utskottet afslår den gjorda Motionen af följande skäl; 1:0 Förmenas, densamma icke vara så tillkommen sorn vederbordt, utan Akademien hafva bordt vända sig till Kongl. Majit, gom är i tillfälle, att höra dc ii58 Stats-Utskottets Betänkanden.
Auctoriteter, som fatt befattning med ämnen, hvartill medel erfordras.
Utskottet härvid åsyftar Kongl.
StatsContoiret, så får jag vördsamt hemställa, huru man af nämnde Verk kan vänta sig något bedömande öfver vig ten af ifrågavarande Motion för Sveriges literaira ära, enär detsamma egenteligen är Kongl.
Majrts Cassa-Kista, hvarest medlen skola gå in och ut och till inträde uti hvilket Verk icke erfordras ens den vetenskapliga bildning, som i Allmänhet är föreskrifven Rikets Åmbets-Verk.
Stats-Utskottct har nu haft tillfälle att inhemta tipplysningar directe af mig, Akademiens Ledamot och indirecte af Akademiens Observator, och jag får tillägga, att jag, till följe af öfverläggning med flere bland Akademiens Ledamöter, afgifvit de upplysningar , som blifvit meddelade.
StatsUtskottets afvaktan af Kongl. Majus
Nådiga förord i denna sak, liemtar således sin betydelse ensamt af den undersåtliga vördnad, hvarmed Utskottet i allmänhet går Kongl. Maj:ts
Nådiga önskningar till mötes. 2:0 Utaf de Räkenskaper, rörande Vetenskaps-Akademien jag haft äran meddela, har Högloft.
Stats-Utskottet funnit Akademien inom sig ega tillgång till denna Sta ts~ Ut skotte ts Betänkandén, 115*9 utgifts bestridande framdeles och efter hand, eftersom 1822 års Räkenskaper utvisade ett öfverskott af 1,156 R:dr 3i sk.
Deremot får anföras, att
Akademiens utgifter icke i alla år kunna rättas efter inkomsterne, utan stundom öfverstiga dem, hvaremot stundom något öfverskott måste besparas, hvilket till ett annat års större utgifter fullt åtgår.
Att så förhåller sig, kan intygas deraf, att detta behof redan år 1819 anmäldes af Akademiens Observator.
Ehuru detsamma då tillstyrktes af Professorerne Nordmark, Svanberg och Bredman i Upsala, beviljades likväl endast ett Transit - Instrument af brist på tillgång.
Beliofvet står nu qvar vid 5,36o R:dr Banco och man kan ej förutse, när det skall kunna afhjelpas, så vida ej Riksens Högloft Ständer täckas omfatta detta ärende med mera frikostighet än Högloft. Stats-Utskottet.
Observatorium i Stockholm, är tillkommet utan Ständers medverkan, utan Stats-medel.
Der håfve Vetenskaps - lifvet fästat män, hvilkas rykte tillhör verlden.
Hvarken för Stats-Utskottet eller för Nationen kan det vara likgiltigt, att Sverige inom sitt sköte framkallat en W ar genlin, Prosperia, Melanderhjelm m. fl., hvilkas namn jag ännu icke är berättigad ii60 Stats-Utskottets Betänkatidetl. att nämna* Att Svenska Folket i Konsternas Och Vetenskapernas häfder förtjenar ett rilm bredvid Vetldens mest bildade Folkslag, beror ej blött derpå, att naturen är frikostig på Snillen äfven bland oss; men Också derpå, att dessa Naturens gåfvor kunna utvecklas*
På jorden fins intet Folkslag, Sorn uppoffrar mera åt snillet och kortsten i man af Folkets ringa tillgångar, och Svenska Folket synes lefva mera i stort och för kommande slägters välsignelser än i smått för dagens försiöande njutningar» Denna stolta Nation, om den kunde yttra sin tanka, skulle icke tveka, att med ett ringa anslag får fSrsta gången underlätta, hvad enskilda Vetenskaps - älskare icke ttlera förmå, och derigenom tillegna sig dert ära, sorn Nationen njutit, utan att på något sätt dertill hafva bidragit» Detina tanka, nemligen Nationens, liar ej varit fremmande för Rikets Ständer, må den då på detta amne sätta sitt adla intryck och Vetenskapsmannen lifvas af det stolta medvetandet, att egna sitt lif åt Nationens sak!
Skulle Riksens Högloft»
Ständer finna att dessa tankar äro på sitt ställe och med upphäfvaiide af Stats-Utskottets Betänkande, bifalla den väckte Motionen, Stats-Vtskottets Betänkanderu ll6x 6a får jag vördsamt föreslå, att dessa 5,36o K:dr B :co varda anslagne att utgå Från Numer-Lotteriets besparde Fond, hittills opåräknad till Stats - behof och hvars belopp 6o,ooo R:dr B:co af detina ringa Summa icke känner någon synnerlig förminskning.” Hvarjemte Herr af Uhr yttrade: ”Att Kongl. Vetenskaps-Akademien Saknar nödige Instrumenter för sitt Observatorium och att den saknar medel, att Upphandla dem är ett icke bestridt factum, att Akademien af sina tillgångar, småningom kan samla Medel till dessa Instrumenters upphandling, är en förmodan * hvars rigtighet jag ej vill bestrida; men att Akademien under tiden kommer att sakna Instrumenterne, att Astronomiska Vetenskapen derigenom lider oersättliga förluster, och ändteligen, att när Medlen blifvit samlade och använde för detta behof, andra vetenskaplige behof, till hvilkas betäckande desse Medel behöft användas, då i stället måste lemnäs ouppfylde — detta allt lärer ej eller någon bestrida mig.
Det är till afhjeipande af desse olägenheter, som enskilde Vetenskapsvänner hoppats och förmodat, att Ständerne 1162 Stats-Vt skottets Betänkanden. gerna skulle bevilja en utgift af 5 ä 6000 R:dr i ett för allt.
För min enskilda del gillar jag fullkomligt, att frågan icke blifvit väckt, af eller genom Akademien; ty derigenom är Akademien ej blottstäld för ett möjligt afslag