Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition l\':o 5$. 25 Bohus samt Skaraborgs läns Hushållnings-sällskaper äfvensom af Elfsborgs läns Norra och Södra Hushållnings-Sällskapers Forvaltnings-Utskott, •— har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet meddelat: att Kronans ifrågavarande egendom varit använd till spanmålsmagasin, men att numera, då Kronan upphört att hålla större reserv-upplag af spanmål såsom tillgång under tillfälliga missvexter, samt dylika upplag derstädes utgjordes endast af den spanmål, som anskaffas för det inskränktare behofvet till förbak-# ning af bröd åt ortens militär-korpser och fängelse-inrättningar, blott en mindre del af lägenheterne i berörda egendom blifvit till spanmålsupplag för Kronans räkning begagnad ; att deremot en lägenhet af 2 rum derstädes, enligt Kongl. Brefvet den 31 Mars 1848, vore tillsvidare upplåten åt Göteborgs Naturhistoriska Museum, hvilket numera är förenadt med stadens allmänna Museum; samt att en annan lägenhet af 4 rum, jemte kök och uthus, enligt Kongl. Brefvet den 7 sistlidne Mars, anvisats åt Elektriska Telegrafverket, för telegraf-inrättningen i staden; att alla öfriga lägenheter i egendomen, såsom för Kronan obehöfliga, varit på längre eller kortare tider, i den mån tillfälle erbjudit sig, åt enskilda personer uthyrda, samt att i medeltal ärligen under de sista 5 åren, hyresinkomsten uppgått till 3,924 R;dr 90 öre samt underhållskostnaden till omkring 900 R:dr Runt.
Enär det årliga förrådet af spanmål, som för ofvannämnda behof periodiskt upphandlats, under sednare tiden icke utgjort mer än omkring 2,130 tunnor, eller 13,420 kubikfot, hvaraf dock upplaget på en gång icke öfverstigit 800 tunnor, ansåg Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att en vida inskränktare och i afseende på underhållet mindre kostsam byggnad, än den ifrågavarande, skulle för magasinerandet af ett så ringa spanmålsförråd vara tillräckligt och kunna anskaffas medelst en obetydlig tillbyggnad på Kronobageriets tomt, derest det icke skulle föredragas, att för ändamålet hyra enskilda magasiner, hvilket, efter nu gällande hyror och med afseende på qvantiteten af ifrågavarande spanmål, syntes icke böra medföra större kostnad, än omkring 1,000 K:dr Runt.
1 betraktande häraf samt på grund af hvad sökanderne anfort, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt, att ansökningen måtte vinna allt det afseende, som skäligen kunde medgifvas, dock att, i händelse upplåtelse af nämnda byggnad i dess helhet eller med något undantag beviljades, det matte, såsom vilkor derför, bestämmas, att Slöjdföreningens skola bör deruti inrymmas, och att byggnaden skall, efter skedd tillträdessyn, behörigen underhållas.
Uti häröfver, på nådig befallning, den 10 sistlidne September afgifvet underdånigt utlåtande har Stats-kontoret anfört följande:
Sl, Pral. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 8 Uäfl. 4 26 Kongl. Moj:ls Nåd.
Proposition No SS.
Kronans andel uti förra Ost-Indiska kompaniets hus i staden Göteborg inköptes af förra Allmänna Magasins-direktionen, enligt kontrakt den 14 Juli 1821, för 56,000 R:dr Banko och är i stadens Brandförsäkringsverk försäkrad mot brandskada till värde af 36,402 R.dr l sk. 3 rst.
Banko, derför alla afgifter äro erlagda.
Sedan en uthusbyggnad blifvit, med bemälda Magasins-direktions tillåtelse, på egendomens gårdstomt af Magasinsförvaltaren Ingelman uppförd, hade ock denna byggnad efter Ingelman* död år 1840 blifvit inköpt af Statsverket för 1,333 R:dr 16 sk.
De uti egendomen befintliga lägenheter, — derå beskrifning af Stats-kontoret blifvit meddelad samt ritning finnes handlängarne bifogad, — äro för närvarande, med undantag af dem, hvilka, på sätt Kongl. Mnj:ts Befallningshafvande upplyst, blifvit upplåtna till Göteborgs Naturhistoriska Museum samt till Elektriska Telegrafverket, utaf Stats-lcontoret disponerade till magasin för Kronans spanmål och lemna i sådant afseende utrymme för 28,350 kubikfot oriad spanmål.
Likväl hafva under de sistförflutna 5 åren 1857 —1861 der i medeltal förvarats endast 18,900 kubikfot, eller ungefärligen den qvantitet, som för de i Göteborg varande truppers och fångars behof erfordrats, hvaraf, i anseende dertill, att största delen bestått af upphandlad spanmål, som terminvis levererats, högst | varit på en gång i magasinet intagna, i följd hvaraf åtskilliga lägenheter kunnat uthyras, för hvilka under år 1861 uti hyra erlagts 4,520
R:dr 25 öre, som ingått bland Statsverkets ordinarie inkomster under rubrik : » arrendemedel».
Enligt räkenskaperna hafva Kronans behållna ränte-, tionde- och arrendespanmål inom Göteborgs och Bohus län uppgått till omkring 26,300 kubikfot, Då emellertid, för att kunna förse trupper och fångar med bröd, äfvensom för emottagande af all den Statens eller indelningshafvares spanmål, som vissa år kan varda till betydliga qvantiteter uppsagd till leverering in natura, ett rymligt magasin vore i Göteborg, mera än före år 1855, då Kongl. Kungörelsen om sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande utfärdades, både i freds- och krigstider oundgängligen behöfligt, har Stats-kontoret ansett sig icke kunna till ifrågavarande ansökning tillstyrka nådigt bifall.
Men om Göteborgs stad, för att komma i besittning af detta kronomagasin, anskaffade och i utbyte till Statsverket lemnade ett för upplag af minst 40,000 kubikfot oriad spanmål tjenligt hus, har Stats-kontoret, för sin del, icke funnit något att emot ett sådant förfogande erinra, äfven om för öfrigt det nya magasinet hade mindre värde, än det nuvarande.
Kongl. $laj:ls Nåd.
Proposition N:o 33. 27
Med afseende på det gagn, Göteborgs nybildade Museum, omfattande dels samlingar från vetenskapens, konstens och industriens områden, dels utställningar af ortens och landets industrialster lian fabrikerna, handtverkcrierna och husslöjden, äfvensom landtbruksalster, redskap och maskiner, redan medfört och måste komma att i ännu högre grad medföra, i den mån dess samlingar och utställningar erhölle ökad utsträckning; Och då äfven lör dervarande Slöjdförenings skida onekligen skulle, genom dess inrymmande i samma hus som Museet, beredas i flera hänseenden väsendtliga fördelar; Men det, för vinnande af dessa ändamål, är, enligt hvad upplyst blifvit, oundgängligen nödigt, att åt
Museet anskaffas större utrymme, än sorn finnes att tillgå inom derför hittills anvisade lokaler; anser Kongl. Majit, att Staten, som genom en jemförelsevis mindre betydlig uppoffring nu vore i tillfälle lemna ett vigtfgt understöd åt nyssnämnde begge, genom stads-myndigheternas och enskilde medborgares nitälskan tillvägabragta och underhållna inrättningar, icke borde undandraga sig att medverka till befrämjande af det välgörande inflytande, som Museet och Slöjdskolan, särdeles såsom förenade i samma byggnad, otvifvelaktig! komme att utöfva till fördel ej blott för Göteborgs samhälle utan för landet i allmänhet.
Maj:t vill derföre hos Rikets Ständer härmedelst i nåder föreslå: att Kronans andel uti förra Ost-Indiska kompaniets hus i Göteborg må kostnadsfritt och för alla tider till stadens Museum upplåtas, mot skyldighet för denna inrättning att ansvara för husets underhåll och onera af hvad slag sorn helst, och med följande vilkor i öfrigt, nemligen: 1 :o att huset fortfarande skall användas för nu uppgifna ändamål eller Museets och Slöjdskolans behof, så vida ej Kongl. Majit häruti medgifver någon förändring; 2:o att de lokaler, hvilka för närvarande äro åt Telegraf-inrättningen anvisade, äfven för framtiden härtill bibehållas, derest icke annan fullt tjenlig lokal, som af Kongl.
Majit godkännes, för detta ändamål i stället anskaffas och inredes; 3:o att antingen i det ifrågavarande huset eller på annat lämpligt ställe, tillhandahålles Kronan ett fullgodt magasin för upplag af minst 20,000 kubikfot oriad spanmål; saint 4:o att upplåtelsen icke eger rum förr, än nyssnämnda vilkor blifvit behörigen fullgjorda, och hinder till följd af gällande kontrakter rörande uthyrda lägenheter icke möter; egande Kongl. Majits Befallningshafvande att öfver fullgörandet af de vid upplåtelsen fästade vilkor hålla tillsyn, och kommer, i händelse samma skyldigheter och vilkor icke uppfyllas, upplåtelsen att upphöra. 28 Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 35.
Handlingarne i detta mål skola, jemte en dithörande ritning, Rikets Ständers vederbörande Utskott tillställas; och Kongl. Majit^ förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Ar och dag, som ofvan. c a m Ij, ./. A.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 5 December 1862.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående kostnadsfri upplåtelse till Styrelsen för Göteborgs Museum af Kronans hälft i f. d. Ost-indiska kompaniets hus derstädes.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo C. F. Smerling. //om yl.
MajUs ISäd.
Proposition N:o t>'6. 29 Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Dee. 1862, kl. 1 e. in.
MajUs nådiga Proposition till Pikets Stunder, angående eftergift lill ('biman för enkan Märtha Nilsdotter Tulpan af Kronans rätt till qvarlåtenskapen efter hennes syster enkan Nnna Nilsdotter i Makrismåla; Gifven Stockholms Slott den 5 December 1862.
Uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift har enkan Märtha Nilsdotter Tulpan i Carlshamn underdånigst anhållit, det Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att sökanden måtte få tillgodonjuta qvarlåtenskapen efter hennes aflidna syster Anna Nilsdotter, ehuru sökanden försutit sin rätt att taga arf elier systern och qvarlåtenskapen således enligt lag borde tillfalla Konungen.
Till stöd för denna ansökning har Märtha Nilsdotter anfört, att redan i hennes spädaste barndom, eller för omkring 80 år sedan, hade hennes syster Anna, som var 18 år äldre, flyttat från föräldrahemmet i Carlshamn och först tagit tjenst i Carlskrona, samt sedermera, efter ingånget giftermål med Soldaten Gumme Part, varit bosatt å torpet Nybygget under Kaptensbostället
Makrismåla i Elmsboda församling af Kronobergs län intill år 1840, då hon afled den 27 Oktober, utan att efterlemna några kända arfvingar; samt att Petter Svensson i Binnarebo inom samma församling i egenskap af god man öfvertagit förvaltningen af Annas qvarlåtenskap och sedermera under loppet af år 1841 låtit i allmänna tidningar behörigen kungöra arfvet för de honom okända arfvingarne.
Skilnaden i ålder mellan svsfrarne och Annas tidiga utflyttning från hemmet hade emellertid vållat, att Märtha saknade nästan ali kännedom om systerns 30 Kongl. Maj:ts .\åd.
Proposition N.o 56. öden och tillvaro; och då härtill koni, att Märtha Nilsdotter aldrig i sitt lif läst några tidningar, hade kungörelsen i dem om Annas qvarlåtenskap icke kommit till hennes kännedom.
Om de förhållanden, som här ofvan förekomma, hade Märtha erhållit kunskap först då, när hon för några år sedan sammanträffade i Carlshamn med Petter Svensson, som då tillika upplyste, att qvarlåtenskapen jemte upplupna räntor derå den 24 Juni 1860 utgjorde 182 Riksdaler Riksmynt.
Med strid af allt detta har Märtha Nilsdotter i underdånighet anhållit, att, då berörda summa saknade ali betydelse för Statsverket, men för henne åter vore af stor vigt. enär hon, vid numera uppnådda 82 år, kunde hoppas att för sin återstående lefnad få njuta någon bättre föda och mera beqvämlighet, qvarlåtenskapen måtte varda tili hennes förmån efterskänkt.
Vid ansökningen är slutligen fogadt ett af vederbörande själasörjare utfärdadt intyg, att hennes föräldrar i deras äktenskap haft, utom ofvannämnda döttrar Anna och Märtha, 4 barn, af hvilka 3 aflidit och den fjerde, eller sonen Sven, som föddes 177 7 och efter uppgift blifvit sjöman, icke sedan flera år gifvit sin vistelseort tillkänna.
Vederbörande embetsmyndigheter, som blifvit Öfver ansökningen hörde, hafva, med vitsordande af sökandens torftiga omständigheter, i underdånighet tillstyrkt bifall till hennes ansökning.
På grund af hvad sålunda upplyst är, och då de orsaker, som vållat att Märtha Nilsdotter försutit sin arfsrätt efter systern Anna Nilsdotter, hafva sin grund i omständigheter, hvilka, i anseende till Märtha Nilsdotters samhällsställning, måste anses ursäktliga, vill Kongl, Majit, i betraktande jemväl af sökan-; dens höga ålder och medellösa belägenhet samt det ringa belopp, hvartill qvarlåtenskapen uppgår, föreslå Rikets Ständer att denna qvarlåtenskap må till förmån för Märtha Nilsdotter efterskänkas.
De till ärendet hörande handlingar komma att Rikets Ständers vederbörande Utskott tillställas; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Ar och dag som ofvan. € A It Ii. J. si.
Proposition N-.o Sfi. 31 (Jldrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Hörningen i Sla/s-/lådel på Stockholms Slott den 5 December 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, 2 hulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer angående eftergift till förmån för Enkan Märtha Nilsdotter Tulpan af Kronans rätt till qvarlåtenskapen efter hennes syster, enkan Anna Nilsdotter i Makrismåla.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Maj:t i nåder gilla ofvanberörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protoeollo C. F. Smerling. 32 Kongl. Maj-.ls Nåd.
Proposition Ni» 37.
J%:o 57.
Ank. till Exp.-Utsk. tion 1C Dec. 1862, kl. 1 e. m. \
Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående beloppet af arfvoden för Bevaknmgs-befälhafvarne vid kronohäktena i Eskilstuna, Norrtelje och Kongsbacka; Gifven Stockholms Slolt den 9 December 1862.
Uti underdånig skrifvelse har Fångvårdsstyrelsen gjort framställning om behofvet deraf, att Bevakningsbefälhafvarne vid kronohäktena i Eskilstuna, Norrtelje och Kongsbacka, hvilka för närvarande åtnjuta ett årligt arfvode af 750 Ridr, måtte för nästkommande år tilläggas en till 1,000 R:dr förhöjd aflöning eller således enahanda belopp med det, som under flera år utgått till Bevak ningsbefälhafvarne vid de med nämnde häkten jemförliga kronohäktena i Warberg och Carlshamn; och vill med anledning häraf Kongl. Majit, som genom beslut denna dag till berörda framställning lemnat nådigt bifall och tillika ansett ifrågavarande tjenstemäns aflöning, derest densamma, såsom uti den under den 24 sistlidne Oktober i nåder afgifna Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof blifvit hemstäldt, å ordinarie stat i stället för förslagsstat uppföres, skäligen icke böra uti den ordinarie staten upptagas lägre än hvad, på sätt nämndt är, för nästa år är vordet beviljadt, härigenom i nåder föreslå Rikets Ständer, att de uti omförmälda Proposition för Bevakningsbefälhafvarne vid kronohäktena i Eskilstuna, Norrtelje och Kongsbacka föreslagna arfvoden å Sjuhundrafemtio
Riksdaler måtte för hvardera till Ett Tusen Riksdaler Riksmynt förhöjas.
CAS1I.
Proposition N-.n 57. 33 Utdrag af Protokollet öfver Justitie Departements-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådct å Stockholms Slott Tisdagen den 9 December 1862. i närvaro af Hans Excellens, Herr Justitie-Statsniinistern, Friherre De Oeer, Haus Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, 1 hyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern hemställde i underdånighet, att då, såsom under handläggning af ett tillförene denna dag förehafdt ärende inhemtats, Fångvårds-styrelson i underdånig skrifvelse, hvilken den 9 nästlidne Oktober inkommit, gjort framställning om behofvet deraf, att Bevaknings-befälhafvarne vid kronohäktena i Eskilstuna, Norrtelje och Kongsbacka måtte för nästkommande år komma i åtnjutande af en från Sjuhundrafemtio till Ett tusen Ridr förhöjd årlig aflöning, eller således till enahanda belopp, som under flere år utgått till Bevaknings-befälhafvarne vid kronohäktena i Warberg och Carlshamn, samt denna framställning jemväl blifvit af Kongl.
Majit i nåder bifallen, det måtte förty och enär denna aflöning, derest, såsom till Rikets Ständer blifvit hemstäldt, en del af Fångvårdens embets- och tjenstemän uppföres å ordinarie i stället för förslagsstat, skäligen syntes icke böra uti den ordinarie staten sättas lägre än hvad för nästa år blifvit beviljadt, Kongl.
Majit föreslå Rikets Ständer, att de, uti Kongl. Maj:ts under den 24 sistlidne Oktober i nåder afgifna Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, för Bevaknings-befälhafvarne vid Eskilstuna, Norrtelje och Kongsbacka kronohäkten föreslagna arfvoden å Sjuhundrafemtio R:dr, måtte för hvardera till Ett tusen R:dr R:mt förhöjas.
På tillstyrkande af Stats-Rådets öfrige medlemmar, täcktes Kongl. Majit till berörda hemställan lemna nådigt bifall, samt förordna, att Proposition i ämnet, såsom den nu justerad, finnes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflätas.
Ex Protocollo Oscar David Egge. Bih. lill II.
Sl. Pral. 1863 4 1868. 1 Sami, 1 Afd. 2 Band. 5 Haft. 5 34 Kongl.
Skrifvelse N:n 38* A o ÖS.
Ank. till Exp -Utsk* den 16 Dec. 1862, kl. 1 e. n*.
Ii angi.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer, angående en för djupgående fartyg ifrågasatt ny farled genom Stockholms skärgård mellan Baggens-fjärden och Stora Wärtan; Gifven Stockholms Slott den 42 December 4852.
Vid flera särskilda riksdagar hafva framställningar blifvit hos Rikets Stän der gjorda om beviljande af anslag till åstadkommande af en för djupgående fartyg tjenlig farled genom Stockholms skärgård mellan Baggens-fjärden och Stora Wärtan, Denna fråga bief sednast vid 1856—1858 års riksdag under ställd Rikets Ständers pröfning, hvarvid, under åberopande hufvudsakligen deraf att, genom berörde farleds öppnande, den nuvarande långa, besvärliga och af flera olika vindar beroende inseglingen från Dalarön till Stockholm skulle förkortas från ll jrdels till 5|:dels mil, samt att seglare skulle kunna med samma vind gå från öppna hafvet genom hela skärgården ända till Kungshamn i närheten af hufvudstaden, hos Rikets Ständer äskades, det Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj,:ts nådiga disposition anvisa ett mot den för ändamålet beräknade kostnadssumman svarande belopp af 333,319 R:dr Banko, hvaraf 25,000 R:dr för inlösen af bron öfver Skurusundet, på det att detta företag måtte varda genom Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader försorg på Statens bekostnad utfördt samt derefter vårdadt och underhållet, eller ock verkställigheten deraf, om sådant ansåges lämpligare, kunna öfverlemnas åt ett bolag, sorn åtoge sig att, emot anslagssummans erhållande, ansvara för arbetets utförande Kongl, ilaj-.ls Nåd.
Skrifvelse N:o S8. 35 enligt, af Kongl. Majit gillad arbetsplan, äfvensom för segelledens framtida underhållande, med förbindelse att städse bibehålla vattendjupet i farleden vid 18 fot.
Uti underdånig skrifvelse, af den 16 Februari 1858 anmälde Rikets Ötander, att, efter inhemtad närmare kännedom om de anförda förhållandena samt af de upplysningar i ämnet, som vid förhandlingarne rörande denna fråga under föregående riksdagar blifvit meddelade, Rikets Ständer ansågo ifrågavarande företag, genom hvars verkställande sjökommunikationen mellan Stockholm och bela det södra Sverige, äfvensom utlandet, skulle i betydlig mån underlättas samt vigtiga fördelar för handeln och sjöfarten beredas, vara af det allmänna gagn, att detsamma syntes förtjent af understöd från Statens sida samt att Rikets Ständer således, om frågan angående denna kommunikations-förbättrings åstadkommande finge betraktas endast ur merkantil synpunkt, icke skolat tveka att, genom anvisande af erforderligt statsbidrag, medverka till företagets utförande; men då Rikets Ständer vid frågans behandling icke kunnat förbise den omständigheten, att öppnandet af ett nytt, för större fartyg tillgängligt inlopp till hufvudstaden ansetts blifva särdeles äfventyrligt för hufvudstadens försvar vid fiendtliga anfall, derest icke inloppet försåges med ändamålsenlig befästning, och de Rikets
Ständer meddelade handlingar icke innefattade någon utredning, huruvida för hufvudstadens betryggande emot dylikt anfall nya befästningsarbeten måste verkställas i sammanhang med nämnda kommunikationsleds beredande, samt Rikets
Ständer icke heller kunnat vinna tillförlitlig upplysning angående beloppet af de kostnader, som befästandet af det föreslagna inloppet möjligen skulle komma att för det allmänna medföra, hade Rikets Ständer, i betraktande jemväl deraf, att den kommun, som i främsta rummet skulle komma att åtnjuta de fördelar, hvilka genom meranämnda företags utförande kunde beredas, icke blifvit hörd och fått tillfälle förklara, på hvad sätt och i hvad mån den ville åtaga sig att bidraga till detsammas verkställighet, men det för företaget ifrågaställa understöd af allmänna medel efter ali anledning komme att både till sitt belopp och sin egenskap af lån eller anslag blifva beroende af kommunens förklarande och tillgörande i berörda hänseende, funnit sig för närvarande icke böra bifalla den gjorda framställningen om en större anslagssummas beviljande för öppnande af omförmälda kommunikationsled.
Enär likväl företaget vore af vigt och fördelaktigt för hufvudstadens handel och sjöfartsrörelse, anhöllo Rikets Ständer med afseende härå, det Kongl. Majit täcktes vid nästföljande riksdag gifva Rikets Ständer tillkänna, huruvida Kongl. Majit ansåge några betänkligheter med hänsigt till hufvudstadens försvar vid inträffande krig förekomma emot öppnandet af en segelled af minst 18 fots djup under lägsta vattenytan från Baggensfjärden genom sunden vid Bo, Baggens Stäke och Skuru till saltsjöviken Stora Wärtan, samt derjemte meddela Rikets
Ständer upplysning om kostnaderne för utförandet och underhål - 36 Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse N-.o 38. landet af de befästningsarbeten, som i anledning af det sålunda öppnade nya inloppet till Stockholm komine att erfordras, äfvensom att Kongl.
Maj:t, sedan staden fått tillfälle förklara, på hvad sätt och i hvad man densamma vore villig bidraga till de kostnader, som ifrågavarande kommunikationsleds beredande och framtida underhållande måste medföra, täcktes underrätta Rikets Ständer om
Stockholms stads i sådant hänseende afgifna förklarande samt om hela beloppet af de för detta företags fullständiga utförande erforderliga kostnader.
Med anledning häraf anbefallde Kongl. Majit Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader att gå i författning om upprättande af plan och kostnadsförslag för farledens upprensning och fördjupning, och hafva genom bemälda Styrelses försorg två alternativa förslag till beredande af segelled genom BaggensStäket blifvit, jemte dertill hörande kartor, utarbetade, af hvilka det ena, beräknadt, med afseende å farledens fördjupning, till aderton fot under saltsjöns lägsta yta, slutar sig å en summa af 439,000 R:dr, och det andra, beräknadt efter sexton fots djup, upptager en kostnad af 386,000 R:dr, förutom inlösen af flottbron öfver Skuru-sundet, hvartill erfordras 37,500 R:dr, hvadan sammanlagda kostnaden komme att, enligt det förra alternativet, uppgå till 476,500 R:dr och, enligt det sednare, till 423,500 R:dr.