Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers sammanträdande vid nästa riksdag kunde afvaktas; hvadan E. K. Maj:t i nåder äskat Rikets Ständers medgifvande, att, efter inhemtande af nödiga ytterligare upplysningar, E. K. Maj:t måtte ega med ifrågavarande egendom vidtaga de förfoganden, som kunde befinnas bäst ledande till att, utan särskild kostnad för Staten, bereda beskickningen i Konstantinopel en passande och riket värdig bostad; Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
Skrifvelse, N:o 180. 13 Så hafva Rikets Ständer, enär, enligt hvad sålunda upplyst blifvit, den åt nämnde beskickning nu upplåtna, Staten tillhöriga byggnaden icke vidare kan anses beboelig, samt en ny för ändamålet tillräcklig och med rikets värdighet öfverensstämmande dylik byggnad, sorn under nuvarande förhållanden icke lärer kunna uti nyssnämnda hufvudstad umbäras, synts kunna erhållas utan särskild kostnad för Statsverket, för sin del velat medgifva E. K.
Majit att vidtaga de förfoganden, som i sådant hänseende kunna af E. K.
Majit finnas lämpliga.
HT:o 180.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Nov. 1863.
Preste-Ståndet den 2 o — — Borgare-Ståndet den 2 4 — -— Bonde-Ståndet den 2 4 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 203.) S. A. K. Sedan E. K.
Majit genom nådigt Bref af den 29 September 1854 af Eskilstuna kungsladugårds mark upplåtit 1 tunnland 21 kappland till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats, så hade, enligt hvad uti en af E. K. Majit till Rikets nu församlade Ständer aflåten nådig Proposition af den 2 sistlidne Oktober finnes omförmäldt, komiterade för den sålunda upplåtna jordrymdens ordnande för ändamålet, uti en till E. K.
Majit, enligt uppdrag af nämnde församlingar, ingifven skrift, i underdånighet anmält, att 14 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 180. vid anställda undersökningar jordrymden befunnits till större delen innehålla berg och således vara till begrafningsplats oanvändbar, hvadan komiterade, hvilka för öfrigt ansågo att de der befintliga lemningarne efter det under Konung Gustaf I:s tid till slott förändrade, men sedermera genom vådeld förstörda Johanniter-klostret icke borde helt och hållet utplånas, anhållit, att, för beredande af nödig tillökning af nämnda begrafningsplats, en jordrymd af 2 tunnland 3,7 kappland, eller 11 qvadratrefvar 84 stänger, utmärkt på en af vice Kommissions-Landtmätaren O. F. Spangenberg upprättad och af sökanderna bifogad karta, måtte få från Eskilstuna kungsladugård afsöndras, i hvilket afseende företetts en af Rådmannen P. G. Schotte, som nu under arrenderätt innehade nämnde kungsladugård, afgifven skriftlig förklaring, att han för sin arrendetid medgåfve denna afsöndring; hvarjemte komiterade hemställt, att den af E. K. Maj:t till begrafningsplats redan upplåtna, men dertill otjenliga marken måtte, för att genom trädplanteringar förskönas, få af församlingarna fortfarande bibehållas emot skyldighet för dem att från ytterligare förstöring skydda de återstående minnesmärkena efter ofvannämnde kloster och slott; och har E. K. Maj:t, efter vederbörandes hörande, nu i nåder föreslagit Rikets Ständer att för deras del medgifva, det ofvan omförmälda jordrvmd, utgörande 11 qvadratrefvar 84 stänger, af Eskilstuna kungsladugårds mark, måtte, mot afgäld enligt Kongl. Förordningen den 19
December 1827, åt nämnda församlingar till utvidgande af deras begrafningsplats för alltid upplåtas, med rättighet för dem att den lör enahanda ändamål genom nådiga Brefvet den 29 September 1854 beviljade jordafsöndring derjemte fortfarande bibehålla, under vilkor dels att å densamma verkställa trädplantering, dels ock att behörigen vårda berörda derå befintliga minnesmärken.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, hafva Rikets Ständer funnit godt att till E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning lemna bifall.
Escpeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 181. 15 Iso 181.
Preste-Slandel den 23 — — Borgare-Ståndet den 24 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående försäljning af Nya Varfvet i Göteborg. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 215.) S. A. K.
Af en den 23 nästlidne Oktober till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition hafva Rikets Ständer inkemtat, hurusom redan i det utlåtande, som den 17 Februari 1845 afgafs af en i nåder förordnad
Komité för utarbetande af förslag till sjöförsvarets ordnande, yttrats den åsigt att, då Kongl.
Flottans etablissement å Nya Varfvet vid Göteborg icke utan en vidlyftig, med högst betydlig kostnad förenad befästning kunde skyddas emot fiendtliga anfall samt just den omständigheten, att en del af Flottan med sina dyrbara förråd vore der förlagd, sannolikt skulle gifva fienden ökad anledning att emot Göteborg rigta sina anfall, Flottans nämnda etablissement borde till lämpligare ort förflyttas: och sedan detsamma, både i afseende å personal och fartyg, undergått en betydlig inskränkning samt år 1854 blifvit från station förvaudladt till en depot, lydande under Stockholms station, hade äfven den Komité, som år 1861 tillsattes att utreda lämpligaste sättet för ett tidsenligt ordnande af rikets sjöförsvar, i sitt underdåniga betänkande af den 23 Maj 1862 tillerkänt åsigten om Nya Varfvets olämplighet för Flottan en ökad giltighet i samma mån som platsens försvar mot nutidens sjökrigs-materiel blefve ytterligare försvåradt; på grund hvaraf Komitén tillstyrkt, blaud annat, att Flottans nuvarande depot på Nya Varfvet mitte genom försäljning eller på annat sätt. som för Kronan kunde finnas fördelaktigast, tillgodogöras.
Enär likväl de anmärkta olägenheterna deraf, att en del af örlogsflottan ännu funnes vid Göteborg förlagd, syntes under nuvarande förhållanden icke vara så betydliga, 16 Expeditions-Utskotle/s Förslag- ti/l underd.
Skrifvelse, N:o 181. att fartygens bortflyttning behöfde påskyndas och kostnaden för depotens underhåll med dertill hörande personal icke vore större, ån som skäligen motsvarade behofvet för materielens behöriga vård, hade E. K. Maj:t ansett frågan om förändring härutinnan icke böra upptagas bland dem, som vid innevarande riksdags början i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof gjordes till föremål för Rikets Ständers behandling, likasom någon framställning till Rikets nu församlade Ständer om förändrad disposition af Kronans ifrågavarande egendom icke heller sedermera skulle blifvit erforderlig eller af omständigheterna påkallats, om icke helt nyligen anledning yppat sig till det antagande, att Nya Varfvet, hvars nuvarande bestämmelse i allt fall kunde snart upphöra, deremot skulle med annan användning väsendtligen gagna ett för den Svenska industffiens framtid vigtigt företag och derjemte inbringa åt Kronan en större köpesumma ån för egendomen vore att i allmänhet påräkna.
Enligt hvad af den Kongl.
Propositionen vidare inhemtas, hade nemligen, samtidigt dermed att de vid Göteborg förlagda örlogsfartygens antal, efter utrangering och försäljning af åtskilliga för sjöförsvaret odugliga, numera nedgått till ungefär hälften af hvad det utgjorde år 1854, eller till 27 stycken, hvaraf 3, enligt redan gifven föreskrift, komme att med det snaraste slopas eller försäljas och de återstående, till större delen kanonjollar och andra fartyg af minsta cert, kunde vid förefallande behof utan svårighet inrymmas vid Flottans begge stationer eller på annan tjenlig ort, hos E. K. Maj:t blifvit i underdånighet anmäldt, att, med anledning af svårigheterna för en tidsenlig jernförådlings bedrifvande vid många smärre Verk, ett bolag, hufvudsakligen bruks- och hytte-egare, vore under bildning, för att på någon lämplig punkt i vestra Sverige anlägga ett större jernförådlingsverk, som kunde blifva en kraftig häfstång för höjandet af den inhemska jernhandteringen och bereda ökadt tillfälle till förtjenst åt en stor mängd af arbetare, samt att ibland de platser, som för denna anläggning varit i fråga, Nya Varfvet tillvunnit sig synnerlig uppmärksamhet genom sitt läge vid ett ofta under hela året öppet vatten i närheten till en stad med så vidsträckt och tilltagande handel, som Göteborg, till följd hvaraf de mån, sam fått sig uppdraget att vidtaga förberedelser till den tillåmnade jernverksanlåggningen, vid det brådskande valet af läge för densamma, icke velat bestämma sig för något annat ställe, förr ån det vore afgjordt, huruvida icke Nya Varfvet komme att försäljas och utväg således yppade sig att för det nya jernverket förvärfva denna dertill synnerligen tjenliga plats.
Då denna fråga vore af den betydenhet, att tillfället till densammas dragande under den församlade folkrepresentationens pröfning icke borde lemnäs obegagnadt, ehuru tiden, vid den redan långt framskridna riksdagen, icke medgifvit vidtagandet af de åtgärder, som för ärendets ullståndiga utredning skulle varit önskliga och under vanliga förhållanden bort föregå framställningen till Rikets Ständer, har E. K.
Majit vid nuvarande omständigheter och enär, äfven utan särskild undersökning, det visade sig sannolikt, att Nya Varfvets åbyggnader, bestående till stor del af långsträckta, till verkstäder särdeles lämpliga stenhus, skulle företrädesvis vara eller lått kunna göras användbara för ,en industriel anläggning i stor skala, samt att följaktligen vid öppen täflan om egendomens förvärfvande, högre anbud vore att påräkna vid ett tillfälle, då densamma år begärlig för ett sådant kändt ändamål, ån en annan gång, då något dylikt tilläfventyrs icke vöre å bane, nu i nåder till Rikets Ständers pröfning öfverlemnat, huruvida de icke, med hänseende till hvad sålunda blifvit anfördt, skulle tinna skäligt samtycka att,, sedan värdet af ifrågavarande egendom och de derå befintliga, Staten tillhörande byggnader blifvit med största möjliga Expeditions-Ulskolle/s Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 182.
17 möjliga noggrannhet utrönt samt vederbörande em betsmyndigheter lemnats tillfälle att i ämnet sig yttra, E. K. Maj:t finge bestämma, om fastigheten år för Kronan umbärlig och i sådant fall, med fastställande af de försåljningsvilkor, som kunde pröfvas med det allmännas fördel bäst förenliga, låta offentligen infordra köpeanbud å Nya Varfvet jemte åbyggnader, samt, ibland de anbud, som dervid göras, antaga det, hvilket, med afseende på summans storlek och möjligen sig företeende andra omständigheter, befunnes för Kronan förmånligast; och skulle den blifvande köpeskillingen komma att till Kiksgålds-kontoret ingå, för att Rikets näst sammanträdande Ständer tillhandahållas.
Vid pröfning af detta ärende, hafva Rikets Ständer, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden, funnit godt, att till den deri gjorda ofvanberörda framställning lemna bifall.
Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 20 November 1863.
Hisö 183.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 5 Nov. 1863.
Preste-St.åndet den 2 5 — — Borgare-Ståndet den 25 ■— —- Bonde-Ståndet den 26 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beräkningen af Statsverkets inkomster.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45 och Mern.
N:o 79, samt Bevillningsutskottets Betänkande N:o 26.) S. A. K.
Efter tagen kännedom af E. K.
Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, i hvad angår Statsverkets inkomster, äfvensom af Stats-kontorets i detta ämne afgifna underdåniga berättelse, och sedan utredning jemväl blifvit verkställd rörande beloppen af hvad å de särskilda inkomsttitlarne till Statsverket influtit under några föregående år, till och med år 1860, eller det sednaste, för hvilket Rikshufvudboken hunnit afslutas, hafva Rikets Ständer, i afseende på beräkningen i Riks-staten af Statsverkets inkomster för år 1864 och följande år intilldess den Vid nästa riksdag skeende statsreglering blifver gällande, fattat de beslut, hvilka Rikets Ständer nu få i underdånighet anmäla.
Härvid, och före behandlingen af frågan om de särskilda ordinarie inkomsterna, få, i afseende på förslagspriset å Kronans behållna spanmål, hvilket, i likhet med Bih. till R.
Prot. 1862—1863, 10 Sami. 4 A fä. 49 Hafi. 3 18 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 182. hvad vid de två sistförfluten riksdagarne varit bestämdt, E. K.
Majit, i öfverensstämmelse med hvad Stats-liontoret hemställt, ansett höra bibehållas vid 2 Ridr Rimt för kubikfoten, motsvarande 12 Ridr 60 öre tunnan, Rikets Ständer i underdånighet tillkännagifva, att, då anledning icke förekommit att höja eller sånka berörda förslagsvårde, spanmålspriset, vid beräkningen af Statsverkets inkomster för nästa statsreglerings-period, blifvit, på sått E. K.
Majit behagat i nåder föreslå, af Rikets Ständer bestämdt till Två Riksdaler Riksmynt kubikfoten.
Ständer öfvergå härefter till beräkningen af de Ordinarie eller ständiga inkomsterna. lio.
Den del af ordinarie räntan, som år indelt att utgå till vissa stater, verk, inrättningar och tjenstemän, och hvilken af Rikets sednast församlade Ständer beräknades till 2,666,700 Ridr, men af E. K. Majit, med afseende på i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof anförda förhål landen, ansetts kunna höjas till 2,711,800 Ridr, har, sedan samtlige utgifts-titlarne å Riks-staten numera blifvit fastställda och de utgående indelta räntorna dervid befunnits för närvarande endast uppgå till 2,709,400 Ridr, följaktligen blifvit af Rikets Ständer beräknad till sistnämnda belopp eller Ridr 2,709,400i — varande, af orsak, som finnes uppgifven i Rikets Ständers den 11 sistl.
April aflåtna underdåniga Skrifvelse angående förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning, något afdrag, i följd af qvarnråntans upphörande, icke gjordt för indelta qvarnråntor.
Den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna del af ordinarie räntan upptogs vid sednaste riksdag till 1 990,000 Ridr, och har för åren 1858—60 i medeltal utgjort 2,’066,213 Ridr, hvadan Stats-kontoret beräknat denna inkomst till 2,050,000 Ridr.
Når till denna sistnämnda summa . . .
Ridr 2,050,000i — på sått E. K.
Majit i nåder föreslagit, lågges det hittills till E. K.
Majits disposition ställda öfverskott af indelnings-råntorna vid Bohus Låns Regementes Södra Bataljon, hvilket öfverskott i medeltal under åren 1858—61 utgjort 7,227 R:dr 87 öre och i rundt tal beräknats till och ifrån summan afdrages det belopp, som, enligt Rikets Ständers i ofvannämnda underdåniga Skrifvelse anmälda beslut om afskaflände af grundräntan för såg- och tullmjölqvarnar, bör från denna inkomst afgå , återstår l,957,000i — till hvilket belopp Rikets
Ständer alltså ansett denna del af räntan böra upptagas.
Ridr 4,666,400: — 7,000: — 2,057,000i — 100.000: — Expedit iöns- V t skott e Is Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 182. 19 Transport R:dr 4,666,400; — 2:o. Tionde-spanmfilen.
Den del håraf, som år indelt, beräknades år 1860 till 633,625 kubikfot, hvartill kommer den från och med år 1859 i kronoråkenskaperna uppdebiterade kronobonden för Gotland, hvilken, såsom anslagen åt Presterskapet derstädes, tillförene icke varit hvarken i kronoråkenskaperna eller i Riksstaten intagen, utgörande 23,053 kubikfot 5 kannor; och har E. K. Maj:t, på grund håraf och på i den nådiga Propositionen i öfrigt anförda skål, beräknat ifrågavarande andel af tionde-spanmålen till ett värde af 1,313,308 R:dr, hvilken beräkning Rikets Stånder bibehållit, endast med summans jemnande sålunda, att den indelta tionde-spanmålen upptagits till 656,650 kubikfot, motsvarande, efter ett värde af 2 R:dr kubikfoten. . ... . * 1,313,300: — Den Kronan behållna andelen af tionde-spanmålen, hvilken vid förra riksdagen antogs uppgå till 140,000 kubikfot, har för åren 1858—1860 utgjort i medeltal 142,913 kubikfot; hvadan Rikets Ständer ansett denna del af tionden kunna, på sått E. K.
Majit behagat i nåder föreslå, upptagas till 143,000 kubikfot, utgörande, efter 2 R:dr kubikfoten, . „ 286,000: — 3:o.
Tionde-spanmåls-lösen efter bestämda pris, hvilken vid sista statsregleringarne beråknats till 6,600 R:dr, men i medeltal under åren 1858—1860 utgjort 6,793 R:dr, har, på grund håraf, blifvit utförd till det i E. K. Maj:ts nådiga Proposition beräknade belopp „ 6,700: — 4:o.
Arrende-medel af Kungsgårdar och andra Krono-lägenheter, beräknade vid sista riksdagen till 64,000 R:dr i penningar och 123,000 kubikfot spanmål, hafva i medeltal under åren 1858 —1860 utgjort i penningar 68,278 R:dr 67 öre och i spanmål 131,982 kubikfot; i följd hvaraf denna inkomst blifvit upptagen, på sått E. K.
Majit föreslagit, till penningar .
R:dr 67,000: — och spanmål: 132,000 kubikfot å 2 R:dr . . . „ 264,000: — g 331,000: — 5:o.
Silfvertionde, myntarelön och slagskatt beräknades vid förra riksdagen till 16,000
R:dr, men i medeltal har under berörda inkomst-titel under de 3 åren 1858—1860 influtit allenast 14,751 R:dr; hvadan Rikets Ständer, i likhet med hvad E. K.
Majit föreslagit, ansett samma inkomst-titel icke böra upptagas till högre belopp, ån 15,000: — 6:o. Koppar-räntan som vid förra statsregleringen antogs uppgå till 1,500 centner med ett värde af 105,000
Ii:dr, men i medeltal under åren 1858—1860 utgjort allenast 1,193 centner, som vid försäljning lemnat en inkomst af 80,332 R:dr har alltså, på sått E. K.
Majit föreslagit, blifvit beråknad till 1,100 centner, hvarför värdet, efter 67 R:dr centnern, utgör „ 73,700: — 7:o.
Tionde-tackjernet, som med anledning deraf, att tackjerns-tillverkningen utom de privilegierade bergslagen vid sista riksmöte blef från tionde befriad, då upptogs till allenast 17,000 centner med ett värde af 34,000 R:dr, men för åren 1858 — 1860 Transport R:dr 6,692,100: — 20 Expeditions-Utskottets Förslog till underd.
Skri/velse, N:0 182.
R:dr 6,692,100 i medeltal uppgått till 37,003 centner, som vid försäljning inbragt 94,653 R:dr, har likväl af ofvannämnda orsak ansetts böra bibehållas vid sitt förra belopp . . „ 34,000 8:o.
Svafvelbruks-tionden, innefattande jemväl tionden af Vitriol och Rödfärg, beräknades vid sednaste statsreglering till endast 1,700 R:dr, men då densamma i medeltal för åren 1858—•
1860 lemnat en inkomst af 5,810 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett den böra utföras till det belopp, hvartill den i E. K. Maj:ts nådiga Proposition finnes upptagen, eller . . . 4,000 9:o.
Mantalspenningarne beråknades i sista Riks-stat till 560,000 R:dr; och, ehuru desamma under åren 1858—1860 något understigit detta belopp, så att de i medeltal för dessa år utgjort endast 548,638 R:dr, har likväl E. K. Maj:t, som i särskildt aflåten nådig Proposition gjort framställning om förändrade grunder för mantalspenningarnes utgörande, hvarigenom beloppet beräknats komma att något ökas, ansett denna inkomst-titel kunna bibehållas vid oföråndradt belopp, eller 560,000 R:dr.
Som emellertid de af Rikets Ständer, med anledning af omförmålde nådiga Proposition, fattade beslut, hvilka Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse af den 11 sisth April, hos E. K. Maj:t anmält, komma att i stället medföra ytterligare minskning i beloppet af ifrågavarande inkomst-titel, hafva, i enlighet med härpå grundad beräkning, mantalspenningarne blifvit upptagna till endast „ 525,000 10:o.
Bötesmedlen, beräknade vid förra riksdagen till 90,000 R:dr, hafva under åren 1858—1860 i medeltal utgjort 93,497 R:dr, och hafva således, på sätt E. K. Maj:t föreslagit, blifvit bibehållna vid . . „ 90,000 ll:o.
Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål utgår till och med åren 1870 och 1871 på grund af kontrakter emellan Kronan och rusthållarne; och då inkomsten således för nästa statsregleringsperiod icke kan vara underkastad någon förändring, upptages den hår, enligt E. K.
Maj:ts förslag, till oföråndradt belopp af 140,175 kubikfot ä 2 R:dr med 280,350 12:o.
Ständiga rotevakanser vid Skånska infanteri-regementena, 14,543 kubikfot 2 kannor upptagas, likasom vid föregående statsregleringar, i öfverensstämmelse med E. K. Maj:ts nådiga Proposition, i jemnt tal, till 14,500 kubikfot, med värde af . „ 29,000 13:o.
Tillfälliga rotevakans-afgifter beråknades i förra Riksstaten till 7,000 R:dr, men då de i medeltal under åren 1858— 1860 inbragt 9,375 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett inkomsten böra, på sått E. K. Maj:t föreslagit, höjas till „ 8,000 14:o.
Vakans-afgifter för nyroterad jord, som vid förra riks dagen beråknades till 55,000
R:dr, hafva i medeltal för åren 1858 •—1860 utgjort 56,877 R:dr och åro i E. K.
Maj:ts nådiga Pro - Transport R:dr 7,662,450: Fxpeditians-Ulskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 182. 21 Transport
R:dr position föreslagna till 56,000 R:dr, till hvilket belopp Rikets Stånder jemväl ansett inkomsten kunna höjas „ 15:o.
Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland, upptagen vid sednaste statsreglering till 16,000 R:dr, har under åren 1858 — 1860 i medeltal utgjort 17,515
R:dr och hör alltså kunna beråknas till det af E. K. Maj:t föreslagna belopp , 16:o.
Trosspassevolans-afgiften, som lemnat en i det närmaste oförändrad årlig inkomst, hafva Rikets Ständer ansett böra, såsom E. K. Maj:t föreslagit, bibehållas vid det belopp, hvartill den i förra Riks-staten beräknades, eller . . . . . . . . . „ 17:o.
Båtsmans-vakans-afgiften, beräknad vid förra riksdagen till 65,000 R:dr, har vål i medeltal för åren 1858—1860 gifvit 68,042 R:dr, men Rikets Ständer hafva, i likhet med E. K. Maj:t, ansett att denna afgift, till följd af dess ovissa beskaffenhet, bör bibehållas vid „ l8:o.
Kontroll-stämpel-medel beräknades vål vid sednaste statsreglering till 25,000 R:dr, men då desamma i medeltal under åren 1858—1860 icke lemnat mer ån 22,150 R:dr, hafva de, på sått E. K. Maj:t hehagat föreslå, ansetts nu icke böra upptagas till högre belopp ån 19:o.
Båk- och Lots-medel, beräknade för innevarande statsreglerings-period till 240,000 R:dr, hafva varit i stigande och lemnat i medeltal en årlig inkomst af 376,818 R:dr, hvadan Rikets Stander funnit dem böra, på sått E. K. Maj:t föreslagit, beräknas till „ 20:o.
Observations-medel antogos vid sednaste statsreglering till 5,000 R:dr; och ehuru desamma under åren 1858—1860 i medeltal gifvit 11,392 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett desamma, såsom beroende på tillfälliga omständigheter, i enlighet med E. K. Maj:ts nådiga Proposition, icke böra beråknas högre ån till „ 21:o.
Extra medel och uppbörder, som vid nåstlidne riksdag upptogos till 90,000 R:dr och i medeltal för åren 1858—1860 utgjort 119,886 R:dr, hafva Rikets Stånder, lika med E. K. Maj:t, beräknat till 22:o. Intresse-medel, bestående hufvudsakligen af råntan å Lappmarks Ecklesiastik-verks år 1835 till Rikets Stånders Riksgålds-kontor öfverlemnade fond, hafva motsvarat de i sista Riksstaten beräknade belopp, hvadan desamma hår, jemlikt E. K.
Maj:ts förslag, utföras med „ Summa ordinarie inkomster Runt R:dr Extra Ordinarie inkomster. l:o.
Tullmedlen. 7,662,450: — 56,000: — 17,000: — 26,500: — 65,000: — 22,000: — 350,000: — 6,000: — 100,000: - 5,000: — 8,309,950: — Tullverkets brutto-inkomst har, enligt meddelade uppgifter, år 1862 uppgått till 14,311,467
R:dr 29 öre samt under de nio första månaderna af innevarande år 22 Expedit iöns-(Jts kottets Förslag till underd.
Skrif reise N:o i 82. utgjort omkring 11,509,800 R:dr; och då inkomsterna under årets öfriga tre månader böra, i anseende till då vanligen inträffande betydlig förtullning af de för vinterbebofvet afsedda varuqvantiteter, kunna beräknas till minst en fjerdedel af sistberörda belopp, skulle tullinkomsterna för hela det innevarande året komma att uppgå till omkring 14,400,000 R:dr, och således något öfverstiga dem för år 1862.
De för varors utförsel sistnämnda år influtna tullumgålder hafva utgjort 242,088
Ridr 99 öre; och sedan Rikets Ständer beslutat, att alla hittills qvarvarande utförselsafgifter skola upphöra, skulle tull-inkomsterna, under antagande af lika exportqvantiteter hädanefter, följaktligen komma att minskas med enahanda belopp.
— Vål hafva, å en annan sida, Rikets Ständer stadgat införseltull å de förut afgiftsfria förnödenhets-artiklarne flåsk och ost samt mjöl och gryn af hvete och råg, och om importen af dessa varor kunde beräknas till lika myckenhet sorn år 1862, skulle visserligen derigenom i tull inflyta omkring 210,000 R:dr, likasom den för införsel af bränvin och sprit beslutade tullförböjning borde under samma förutsättning medföra en ökad inkomst af vid pass 22,000 R:dr.