Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på ålder, har UtskoUet ansett sig icke böra ändra, hvad i detta afseende nu är stadgadt.
Utskottet har trott, att den ålder, som berättigar en man att vårda sina egna angelägenheter, ock bör anses tillräcklig för att deltaga i val till representationen.
Hvad religionen angår, har Utskottet icke eller funnit skäl att afvika från det redan stadgade, helst antalet af andra religionsförvandLer ännu på lång tid troligen i Sverige blir så ringa, att frågan om deras represeutations-rätt alldeles icke får någon practisk vigt. 56 Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 38.
Vilkoret om fern års bosättning i landel har hufvudsakligen afseende på personer, som, utom Sverige födde, likväl genom sin börd äro Svenska medborgare, eller hvilka i yngre år lemnat sitt fosterland.
Grunderna för den uppskattning, som i mom. i, 2, 3 omtalas, har Utskottet ansett böra bestämmas af Rikets Ständer och Riks-församling.
Så länge bevillning för fastighet eller inkomst lorlfar, torde den derföre nödiga taxeringen kunna begagnas äfven för röst-rättens beräkning.
Skulle denna taxering upphöra, måste en serskild uppskattning för röst-rättens bestämmande anordnas.
3. slutet torde vara öfverflödigt.
Utskottet bar dock trott sig, lill förekommande af allt missförstånd, böra erinra, att val-rätten endast är en personlig rätt, som icke kan egas eller utöfvas af några juridiska personer. 2 §.
Valberättigad må, inom sershikle Prestgäll, rösta för der belägen egendom, eller der idkande yrke, enligt § 1, mom. 1, 2 eller 3, äfvensom på en gäng inom samma gäll efter två eller alla tre nyssnämnde momenter.
Såsom ett gäll anses i thy fall både den sammansättning af tvä gäll, som i 18, och sudan del, som i $ 20 nämnes. 3 §.
Valberättigad må utöfva röst-rätt efter $ 1, mom.
4 Vier 5, endast vid valet för det Prestgäll, der han är skattskrifven.
Sådan röst-rätt kan i öfrigt utöfvas jemte elen, som den valber ätti gade, enligt samma morn. 1, 2, 3, tillkommer. 4 §.
Ej må valberättigad vid samma val beräkna flera, än sex röster. 5 §.
Val-rätt får icke utöfvas af den, som a) står under Förmyndare, eller b) sedan hans egendom till borgenärers förnöjande afträdd och beslut om offentlig stämnings utfärdande fattadt är, icke gitter lagligen visa, att han från sin vid egendoms-afträdelsen varande skuld är fri, eller c) för Constitutions-Utskottets Memorial, N\o 38. 57 e) för nesligt brott pä sädane skäl misstankes, att Domstol genom lagakraj tv unnen dom förklarat saken böra till framtiden lemnäs, eller d) utur riket afvikit, eller e) förvärfvat medborgare-rätt i främmande land, eller f) galt i utländsk tjenst.
De, under (I ., e och f nämnde ega icke einy o utöfva valrätt förr, än de efter återkomst, eller efter nämnde utländska förbindelsers upplösning, tre år i Diket bott och varit skattskrifne. 6 §.
Valrätt är för alltid förverkad af den, hvilken genom lagakraftvunnen dom är förvunnen till nesligt brott eller till köp eller salu af röster för Riksdagsmanna-val, eller att i och för fullmägtigskap hafva förledt någon till oskälig rättegång, emot bättre vett drifvit orättfärdig sak, eller brukat veterlig falskhet.
Utskoltet har vid denna §:s redaclion utgått från den grundsatsen, att det är brott, icke straff, som orsaka förlust af medborgerliga rättigheter.
Den Norrska Grundlagen, § 53, Litt. a, omtalar endast straff, icke brott.
Methoden kan förklaras genom den större läll heten att uppgifva, hvilka straff, än hvilka brott, allmänt anses såsom vanärande.
Emedlertid synes lagstiftaren icke hos oss behöfva på detta sätt omvända den naturliga ordningen.
Med vår författning kan icke befaras, att nesligt straff följer på andra, än nesliga brott.
Minst lämplig synes den i Riksdags-Ordningen § 18 begagnade methoden att anföra ömsom straff och ömsom brott. 7 §- Valbar är hvarje valberättigad, som fyllt 9,5 år.
Dä valbarhet upphör, upphör äfven uppdrag, som genom val gifvet är. 8 §.
Ingen, som till Riksdagsman vald blifvit, eger undandraga sig detta förtroende, så vida han icke antingen fyllt 6'o år, eller två Riksdagar bevistat, eller laga förfall häfver.
St, Fröt, 184.0, 3 Sami, 21 Haft. 8 Co n st ilut io ns-Ut skot tels Memorial , iV.o 38.
Ehuru visserligen kan synas, som Riksdagsmannakallet icke borde någon påtvingas, så har Utskottet dock ansett den hittills gällande regeln på goda skäl grundad och derföre äfven här upptagit förpliglelsen för hvar och en, sotn icke eger laga förfall eller uppnått en viss ålder eller två Riksdagar bevistat, att förtroendet emottaga.
Utskottet bar trott lagen böra uttrycka, att
Riksdagsmannavärfvet är en medborgerlig pligt, och har dessulom trott, att den, som mest eftersträfvar ett dylikt kall, icke alltid är den, sorn bäst gjort sig reda för dess möda och ansvar. 9 §.
Riksdagsmännens antal utgör för hela Riket tvåhundra femtio.
Ä hvar tionde lagtima Riksdag bestämmes, på grund af folkmängden, huru stor del af detta antal hvarje Län må ega att välja.
Länets Pröfnings-Cornite bör året efter det, dä lagtima Riksdag öppnad blifvit, med hufvudsakligt af seende pä folkmängden, bestämma Länets indelning i Paldistricter.
Riksdagsbeslut om ändring i det för de serskilda Länen fastställda antal af Riksdagsmän bör vara kungjord t en månad före P röj nings-Comiteer rias sammanträde.
Skulle Prof nings-Comiteer försvinna, ege Riksförsamlingen bestämma, hvilken Länsvis bildad myndighet må de åt nämnde Comité' i denna lag uppdragna pligter öfvertaga.
I Betänkandet har Utskottet redovisat för de skäl, hvilka förmått det att fastställa representanternes hela antal till a5o.
Då detta antal, i Utskottets tanka, på längre tid icke behöfver okas, har Utskottet trott sig kunna i Grundlag upptaga det; i följd hvaraf det icke ulan förändring af Grundlagen kan höjas.
Endast fördelningen mellan Länen torde ulan sådan ändring kunna rättas.
Dock har Utskottet trott, att, när regleringen af representanternes antal i sjelfva det så hastigt framskridande Amerika endast hvart tionde år förnyas, hos oss kan vara nog, om en sådan revision sker hvart tjugonde år.
Så tänge Sverige icke eger några landskapsting, mäste ordnandet af Valdistricten inom Länen uppdragas åt nå - Constitulions-Utskoltets Memorial, N'.o 38.
59 gon af de tillfälliga Comit er, hvilka nu äro påbjudna.
Utskottet har föreslagit Pröfnings-Comi teen; men för den hän delse, att denna, i följd af en förändring i Bevillnings-syslemet, kommer att upphöra, tillagt nödig anvisning, huru då förhållas bör. 10 §.
TI varje Valdistrict väljer för nästinstundande lagtima Bil; sdag och de urtima Riksdagar, som efter dess slut och före den dernäst följ amie lagtima kunna infalla, med undantag af deni, som i § 29 omtalas, minst tre Riksdagsmän, utom i de fyra nordligaste Länen, der Valdistricter kunna bildas för val af tvä Riksdagsmän.
Utskottet har föreslagit större valdistrict, i ändamål att derigenom kunna göra valen till ett resultat af flere kunnige mäns öfverläggning, och att i någon mott gifva de medelbara valen det intresse, som naturligen åtföljer de omedelbara. u §.
Riksdagsmanna-val anst alles ä den ort, som Pröfnings-Comiteen bestämt, inför den Häradshöfding eller Rädslafini-Rätt, under hvilkens domsaga valdistrictet eller största delen af dess folkmängd lyder.
Utskottet, som velat göra Riksdagsrnanna-valen oberoende af all administrativ myndighet, har anförtrott deras ledning åt den oberoende Domare-magten.
Å landet, der Rättens sammanträde är förenadt med större svårighet, har Utskottet trott sig blott böra fordra Häradshöfdingens närvaro.
I staden deremot har Utskottet ansett
RådstufvuRatten både böra och kunna valet öfvervara* 12 §.
Sådant val sker genom enkla, omärkta, slutna, hoprullade sedlar, af hvilka hvardera innehåller så många namn, som valdistrictet eger sända Riksdagsmän.
Hvar och en, som i valet deltager, /einnar en sådan röst sedel. 13 §.
Riksdagsmän äro de, som de fleste rösterna erhållit.
Hafva tvä el - 60 Constilutions-Utskotlets Memorial, N.-o 38. ler flere erhållit lika mänga röster, och är valet derigenom oa (gjordt, då anställes genast mellan dem, hvilka sålunda fått lika röstetal, ny omröstning.
Fiel hvarje sådan bör, innan sed/arne öppnas, en sedel förseglas och afläggas, hvilken, när röster vid sammanräkningen finnas lika delade, öppnas för att gifva utslag, så vida genom dess öppnande antalet af dem, hvilkas likhet i röstetal lemnar valet oaf gjordt, icke kan ökas.
I sistnämnde händelse förnyas omröstningen mellan dem, som sist fått lika röster.
Pä samma sätt för hålles, tilldess valet afgjordt är. 14 §.
För den, som till Riksdagsman vald blifvit, uppsättes och underskri!ves genast af valf örr ättar en och minst tolf närvarande valmän en så lydande fullmagt:
Undertecknade Valförrättare och Valmän i N. N.
Valdistrict af N. N. Län (Stadf gore veterligt, att vid i dag anstäldt val till Riksdagsman för detta dist rict och den tid, sorn Vallagens § 10 utsätter, bl i j vit utsedd N. N. med - - - röster, hvarom detta länder till bevis och fullmagt. 15 §.
Öfver valförrättningen fores Protocoll, hvilket före fullmagternes utfärdande bör vara justeradt och undertecknadt af valförrättaren och minst tolf närvarande valmän.
Vid valförrättningen böra äfven alla då gjorda anmärkningar emot någons behörighet att i valet deltaga och frågor om anmäldt förfalls giltighet af valförrättaren och närvarande valmän upptagas och af göras.
För att icke göra valacternas giltighet beroende af hvarje valmans välbehag, har Utskottet föreslagit, att tolf valmäns underskrift må vara tillräcklig.
Det är lätt att inse, hvilken oreda skulle uppstå, om de frågor, hvilka vid Riksdagsmanna-val kunna väckas, rörande någons behörighet att i valet deltaga, eller giltigheten af anmäldt förfall, icke af de vid förrättningen närvarande kunde lagligen afgöras.
Önskligt vore ock, att frågor om vald Riksdagsmans behörighet kunde på samma sätt afgöras.
Men i den händelse, då den valde vöre boende utom districlet, skulle de vid valförrättningen närvarande Constitutions-Utslwttets Memorial, N.-o 38. 61 sällan ega tillräckliga upplysningar för en sådan frågas pröfning.
Utskottet har således måst från deras domsrätt utesluta sistnämnde frågor. 16 §.
Ej må någon på en gång vara Riksdagsman för flere val-districter.
Den, som af flere dist ricter blifvit vald, eger sjelf bestämma, från hvilketdera han kallelsen antaga vill. 17 §.
Å allmän gällstämma ege de valberättigade i hvarje gäll att inför gällstämmans ordförande utse inom valdistrictet bosatta och till
Riksdagsmän valbara valmän att i Riksdagsmanna-valet deltaga.
Ej må Kronobetjent till va1 man utses.
För femhundrade personers folkmängd väljes en; för mer än femhundrade till och med ett tusen personers, tvä; för mer än ett tusen till och med ett tusen femhundrade personers, tre; och så vidare i samma förhållande.
Lika många Suppleanter må, der de valberättigade så besluta, på samma sätt väljas.
För den händelse, alt ett ringa antal röstberättigade inom ett Prestgäll linnas, blir stadgandet i § 17, att valman icke behöfver vara boende i det gäll, för hvilket han väljes, nödigt.
Ehuru Utskottet funnit betänkligt alt tillåta val af Suppleanter för Riksdagsmän, har det trott sig kunna föreslå att åt de valberättigade öfverlemna att välja Suppleanter för valmän; förnämligast afser detta stadgande den nyss förut nämnda möjligheten, att valman bor utom gället, och att man således vid valet icke är i tillfälle att känna, huruvida han icke redan då kan ega laga förfall. 18 §.
Uppgår ett gälls folkmängd icke till femhundrade personer, då skall det för ett sådant val, som i nästföregående § nämnes, före?ias med annat inom val-districtet beläget angränsande gäll, helst det minsta, så vida bådas folkmängd sammanräknad uppgår till femhundrade personer, och så framt det senare icke ännu lämpligare kan med annat gäll förenas.
Härom stadgar Pröfnings-Comite'en vid val-districternes fördelning.
Conslilutions-Utskottets Memorial, lY\o 38.
19 § Åro två grill för valmans-val förenade, för rättas valet i det, som har den största folkmängden, inför ordföranden i dess gällstämma. 20 §.
Hör ett gäll lill flere
Län, då eger hvarje lill serskildt
Län hörande del, för sig, i serskild stämma välja valmän.
Gällstämmans ordförande förordnar deri i hans ställe må föra ordet vid de val, dem han icke sjelf kan bivista.
1 öfrigt vare Lag, som om helt gäll. 21 §.
Längd öfver gällets valberättigade bör i sfpril månad det år, då lagtima Riksdag inträffar, upprättas af den tjensteman, som mantalsskrifning förrättar och som i sådant ändamål bör vara försedd med gällets sisla uppskattnings-längd. 22 §.
Längden öfver de valberättigade bör sedan till Kyrkoherden insändas inom Maj månads slut samma år och under derpå följ ande Juni månad d allmän gällstämma granskas.
De anmärkningar, som godkännas, intagas både i längden och i protocollet; de underkända blott i det senare.
Pröjningen af hvarje anmärkning tillkommer de valberättigade, sorn oj äj vige är o.
När granskningen är slutad, skola både Längden och Protocollet af *rdföranden och jemte honom af minst feni valberättigade, der sä mångå finnas och tillstädes äro, under skr ifvås-, och må ingen annan anmärkning sedan deremot göras, än rörande, förlust af deri upptagen valrätt.
Upprättande af längder öfver valberättigade har Utskottet trott icke kunna åläggas någon annan, än den, sörn mantalsskrifning förrättar; ehuru Utskottet fullkomligen känner, huru upptagen desse embetsman* tid redan är.
Tiden både för upprättande och granskning har Utskottet sökt lämpa på en gång så, att de efter mantalsskrifningen inträffade förändringar i valrätt må kunna vid granskningen iagttagas, och att Pröfnings-Comitten må kunna, innan valen börjas, afgöra de besvär, som blifva anförda.
ConsLitulions-VLskoltcts Memorial, N.-o 38. 63 23 §.
Raster vid valrnans-val af gifvas muntligen af alla inom gä/let boende va/berättigade, som sin rösträtt utöfva vilja, utom af Kronobetjente, hvilka vid valen icke må tillstädes vara-, men deremot ega att sine röster skriftligen aflemna.
Då omröstning i sockenstämma nu sker öppet, har Utskottet icke trott sig höra häri göra någon ändring.
Personlig inställelse har Utskottet ansett sig böra föreslå, för att förekomma de bedrägerier och intriger, hvilka Utskottet fruktar blifva en följd af tillåtelsen att begagna full magt. 24 §.
Valberättigad, som bor utom gället, eger att, om han vill, sina röster skrif tligen insända. 25 §.
Af Ordföranden underskrifva, Utdrag utur Protocollet lemnäs de utsedde valmännen såsom fullmagt. 26 §.
Har någon frånvarande blifvit till Riksdagsman, Valman eller Suppleant för Valman vald, åligge den, som vid valförrättningen ordet Järt, att honom skyndsamt derom underrätta. 27 §.
Riksd agsmanna-val skall kungöras minst en månad och Valrnans-val minst f jorton dagar, innan de hållas.
Kungörelsen om Riksdagsmarma-val nffärdas a i val förrättaren och uppläses pä samma dag i alla Vahlistrictets kyri, or, der Gudstjenst då hålles.
Kungörelser om
Valrnans-val utfärdas af gällstämmans ordförande och uppläsas på samma sätt i alla Gä/lets kyrkor, der Gudstjenst hålles.
I de Församlingar eller Capella g, der Gudstfi rist ej dan dag hålles, bör följande dagen ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt sändas från by till by.
Härom besörje, på Presterskapets tillsägelse , Kronobetjening en. 23 §.
Riksdagsmcmna-val bör det år, då lagtima Riksdag hålles, förrättas i senare hälften af Augusti månad; Valmanna-val skall minst en vecka förut verkställas. 64 Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 38.
Utskottet har bestämt tiden, med afseende på en gång på möjligheten för Pröfnings-Comité att hafva de dit ingifne besvären afgjort, innan valmans-valen inträffa, och för de valde Riksdagsmännen, att hinna sig bereda.
Utskottet känner visserligen, att Pröfnings-Comitéerne nu vanligen sammanträda så sent, alt det här åsyftade ändamålet icke kan, med bibehållande af nu gällande stadganden, vinnas.
Utskottet föreställer sig dock, att antingen PröfningsComiteens ordinarie sammanträde kan flyttas tillbaka, eller ock ett extra sammanträde utsättas. 29 §.
Likaså bör Riksdagsmanna-val anställas, då Riksdag sammankallas för de händelser, att
Konungens vistande utom
Riket eller sjukdom af den art, att Han regeringsärendena ej vårda kan, fortfarit öfver tolf månader — eller att Konung dött och Thronföljaren ännu omyndig är, eller att Konunga-ätten på manliga sidan utgått.
Till grund för de då nödiga Valmans-val tjena de vallängder, hvilka blifvit upprättade för valen till sist hållna lagtima Riksdag.
Utskottet anser de grannlaga frågor, hvilka å de här ifrågavarande Riksdagar måste förekomma, endast böra afgöras af män, hvilka äro serskildt dertill befullmägtigade; och har derföre icke trott det besvär, som nya val alltid förorsaka, böra lägga något hinder i vägen för föreskriften att sådana i thy fall skola anställas. 30 §.
Riksdagsmans- och V almans-val fortgå, utan a f seende derpå, att flere eller färre röstberättigade sin rätt försumma. 31 §•
Riksdagsman, som af laga förfall hindras, eller på de i 8 och 16 omtalade grunder förtroendet sig afsäga vill, eller valman, som laga förfall eger, underrätte derom skyndsamt
Valf ör rättar en eller gällstäm mans ordförande, som ege att nytt val genast utsätta, så vida ej för Valman Suppleant utsedd är, då ordföranden blott bör meddela underrättelsen åt denne, med anmodan att i den hindrades ställe sig infinna.
Dör Constitutions-VlskottPls Memorial, N'.o 38. 65 Dör Riksdagsman före början a/ den lagtima Riksdag, för hvilken han vahl är, eller under Riksdag, ege
Val-för rättar en nytt val utsätta.
Inträffar sådant, dödsfall efter Riksdag, inträder samma pligt icke förr, än kallelse lill urtima Riksdag kungjord blifvit.
Ogillas Riksdagsmauna-val, bör ock Valförrättaren genast nytt val utsätta.
Dör Valman, innan han sitt uppdrag uppfyllt, och är Suppleant icke utsedd, bör gällstämmans ordförande, om tiden tillåter, utsätta nytt valmans-val.
Sådant val bör äfven före hvarje val till Riksdagsman i stället för någon afgången utsättas. 32 §.
Underlåter embets- eller tjensteman att, i föreskrifven tid och ordning, iakttaga hvad honom efter deritia lag åligger, straffes efter omständigheter/le med böter, suspension eller fjenstens förlust. 33 §.
Söker embets- eller tjensteman att med lockande, tubbande eller hot obehörigen inverka på valet, miste embete eller tjenst.
Gör det annan, böle från 5o till 5oo R:dr.
Samma lag vare, der någon säljer eller köper röst eller annorledes valfriheten stör.
Den, som köpt eller sålt röst, vare dessutom underkastad elen följd, sorn 6 utsätter. 34 §.
Vid val må ingen när vara, som icke i valet eger deltaga, eller dermed har befattning. 35 §.
Protocoll och handlingar, som Riksdagsmanna-val angå, förvaras hos Häradshöfding eller Råd stufvu-Rätt.
De, hvilka angå valmans-val, förvaras hos gällstämmans ordförande. 36 §.
Vill någon klaga öfver beslut, som vid vallängds granskning är fattadt, ingifve inom åtta dagar derefter sina, till Länets Pröfnings-Comite ställde, besvär till Landshöfdingen, sorn infordrar vederbörande ordförandes , och, om besvären angå annan mans valrätt, äfven dess förklaring och öfverlemna/' derefter handlingarne till Pröfnings-Comiteen.
Öfver P/äfnings-Comite ens utslag ege besvär icke rum.
St, Prot, t8fo, 3 Sami, ili Hafi, 9 66 Conslitutions-Utskoltets Memorial, N',o 38. 37 §.
Besvär öfver val af Riksdagsmän eller Valmän, eller Suppleanter för de senare, eller öfver beslut, som vid sådant val fattadt är, eller öfver annan lagstridighet vid sådane val, ingifves till
Riksförsamlingen dagen efter sedan den sammanträdt.
Råks församlingen eger sedan pröfva frågan.
Ej mct dock sådan klagan föras af annan, än den, som i valet deltagit eller dervid kommit under omröstning, eller genom beslut, fattadt vid samma tillfälle, från valrätt utestängd blifvit.
Utskottet, som, i omedelbart sammanhang med detta förslag till Vallag, måste till Grundlagsenlig behandling föreslå, att Riksdags-0rclninge7is 11, 12, i3, tf> t5, 1J, 18, 1g och 22 må upphäfvas; och som ämnar inom kort till Riksens
Ständer inkomma med utlåtande rörande de ändringar i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, hvilka i öfrigt dels blifva en nödvändig följd af den här föreslagna Val-lagens antagande, dels fordras för att verkliggöra den organisation af folk-representationen, som våra inre och yttre förhållanden, enligt Utskottets tanka, fordra och att bringa nämnde Grundlagar i sin helhet lili öfverensstämmelse med samma organisation, erkänner och anmärker uttryckligen, att närvarande Utlåtande icke, utan i sammanhang med det, som Utskottet sålunda ämnar ytterligare afgifva, kan föranleda någon afgörande åtgärd; men har icke ansett sig, af denna anledning, böra underlåta att, så skyndsamt som möjligt, sätta Riksens
Ständer i tillfälle att åt det här framlagde förslaget till Val-lag, i förening med de öfriga här uppställda grundsatser, egna den tid och uppmärksamhet, som deras öfriga göromål lemna lediga.
Utskottet har så mycket heldre så förfarit, som Utskottet verkligen anser representant-valens inflytelse på folk-representationens caracter så afgörande, alt den val kan jemföras med den, som uppfostran utöfvar på bildningen af den enskilda menniskans.
Utskottet vill genom detta yttrande alldeles ieke hafva best rid t eller satt i fråga nyttan och nödvändigheten af lagar, för att försäkra sig om fortfarandet af den redan bildade folk-representationens vilja och förmåga alt värdigt uppfylla sitt kall.
Det har tvertom i det föregående sjelft erkänt upphäfvandet af representationens fyrdelning, såsom vårt för ögonblicket första behof.
Men likasom de växande och kommande slägtens uppfostran icke upphör att utföra det vigtigasle ständiga föremålet för hvarje folks uppmärk - Conslitutions-Utskottets Memoria’, N\o 38.
C>7 samhet, som önskar en framtid, ehuru det kan gifvas civila och framför allt straff-lagar af en så förderflig natur, att de kunna förstöra de ädlaste frukterne af denna uppfostran, och ehuru sådane lagars skyndsamma afskaffande kan för ögonblicket vara en hufvud-angelägenhet, anser Utskottet också val-lagen utgöra den grund, på hvilken det hufvudsakligen, så vidt något på form'kan bero, kommer att bero, huru en folk-representation under tidehvarfvens skiften skall bevara och utbilda den caracler, som dess kall fordrar, utan att Utskottet derföre nekar den vexel-terkan^ som eger rum mellan denna lag och dem, hvilka angå na! ional-representationens organisation och arbetssätt.
Emedlertid har Utskottet, som, för alt motivera sitt vallags-förslag, redan måst yttra sig i åtskilliga ämnen, som först i det följande betänkandet, i form af lag, komma att Riksens Ständers pröfning underställas, ansett sig, för att genast sätta Riksens Ständer i tillfälle alt så mycket säkrare bedöma den åsigt, som ligger till grund för Utskottets här aflernnade förslag, böra här på förhand tillägga några ytterligare upplysningar om de hufvudgrunder, på hvilka U skottet ämnar bygga sitt förslag om represen' a tionens organisation.
I Konungens och representationens inbördes förhållande finner Utskottet någon väsendtlig ändring, i sammanhang med frågan om denna representations ombildning, icke böra eller kunna sättas i fråga.
Svenska folket önskar och fordrar företrädesvis ombildning af sin representation.
Denna fordran bestämmer, i fullkomlig öfverensstämmelse med Utskottets egen öfvertygelse, de gränsor, inom hvilka Utskottet inskränker sitt förslag.
Utskottet utgår från den i Riksdags-Ordningen af år 1S10, § i, gifna förklaring, att Riksens Ständer äro Svenska folkets representanter.
De slutfoljder, man velat draga af den satsen, att Ständer, Parlament eller Riksförsamling i en monarki icke äro folk- utan stats-representanter} kan Utskottet således lemna alldeles å sido — deribland ock den, att en sådan Riksförsamling representerar på en gång monarken och folket.
Men då denna sats, i Utskottets tanka, är den enda giltiga grund för Konungens rätt att deltaga i folk-representalioneas organisering, t. ex. genom Talmännens tillsättning; då denna grund bortfaller genom förklaringen, att