Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne, som med tillfredsställelse vitsorda det utmärkta nit och den goda ordning, hvarmed inrättningen vid deras besök derstädes funnits vårdad, beklaga, att dess finansiella ställning ännu inger oro och bekymmer för Barnhusets bestånd.
Af här ofvan först intagna tabell visar sig, att inrättningens tillgångar under revisionsåren minskats med 51,526
Rdr 45 sk 3 rst., och då härtill kommer, att de vårdade barnens antal under samma tid minskats med 724, blir förhållandet så mycket mera betänkligt.
Att fosterlönerna för barn utomhus under dessa år uppgått till något högre belopp, än under åren 1848 och 1849, härleder sig deraf, att barnen, vid deras utelemnande från Barnhuset, blifvit försedda med bättre och ändamålsenligare beklädnad.
Men om i betraktande tages, att år 1849, då 1,132 barn vårdades inomhus, utgifterna, efter afdrag af hvad som utgått för fosterlöner, be - — 140 — löpte sig till 73,927 Rdr 31 sk. 6 rst., oell att deremot utgifterna under revisionsåren, efter enahanda afdrag, uppgått, år 1850, då de inomhus vårdade barnens antal utgjorde endast 1,096 till 80,843 Rdr 41 sk. 3 rst. och år 1851, då blott 6S3 barn inomhus njöto vård, till 60,792 Rdr 29 sk. 6 rst.; så visar sig deraf, att, oin än den antagna grundsatsen, att barnen så mycket som möjligt borde utackorderas, äfven för framtiden efterföljes, inrättningen likväl med nu för handen varande medel icke kan äga bestånd, såvida icke de inomhus vårdade barnens antal medgifver en betydligare inskränkning i utgifter för tjenstemän oell betjening, hvilket måhända icke är så lätt verkställbar.
— Direktionen, som jemväl insett behofvet af en snar och verksam hjelp för denna välgörenhetsanstalts upprätthållande, har ock, för att i någon mån blifva satt i tillfälle att möta de svårigheter, som, i följd af otillräckliga tillgångar, i framtiden måste uppstå, uti sin till Kongl, Majit den 18 nästlidne Augusti afgifna, Revisorerne meddelade, underdåniga berättelse, angående Barnhusets förvaltning, anhållit, att till Revisorernes behjertande få framstäldt och af dem till Rikets Ständer anmäldt behofvet af afskrifning utaf det lån å 50,000 Rdr, som vid sednaste riksmöte, under vissa villkor, inrättningen beviljades.
Detta behof torde numera vara oalvisligt, sedan, efter hvad Revisorerne vid deras besök å stället erfarit, ett större antal barn, i följd al kolerafarsotens härjande i hufvudstaden detta år, måst utan ali ersättning å inrättningen intagas. §. 3.
Direktionens här ofvan omförmälda berättelse för åren 1850—1851, hafva Revisorerne fått emottaga 2:ne tryckta berättelser angående inrättningens förvaltning och ekonomiska ställning under åren 1851 och 1852.
Då Kongl. Maj:ts nådiga reglemente för styrelsen och förvaltningen af Allmänna Barnhuset i Stockholm af den 28
December 1850 i 4 § stadgar: att
Direktionen hvarje år, inom ”lista qvartalets utgång”, bör afgifva underdånig berättelse rörande ställningen och förvaltningen under det föregående året, bar det fastat Revisorernes uppmärksamhet, att dessa tryckta berättelser först i Maj månad blifvit afgifna; hvarjemte Revisorerne funnit den för år 1851, hvilket års räkenskaper Revisorerne granskat, icke i alla delar öfverensstämma med den 4 dagar sednare afslutade hufvudboken.
Då det med dessa berättelser afsedda ändamål att lemna en, jemväl till ziffra:), fullständig framställning om inrättningens tillstånd sålunda icke till fullo uppnås, anse Revisorerne, att, derest räkenskapernas vidlyftighet icke medgifver deras afslutande före Mars månads utgång, Direktionen borde bemyndigas att först då räkenskaperna hunnit afslutas den underdåniga berättelsen afgifva. §. 4.
Enligt 1851 års räkenskaper, har samma år inkomsten för intagna ambarn äfvensom antalet af dessa i betydlig mån minskats, hvilka båda omständigheter torde tillräckligt ådagalägga, att den med år 1851 inträdda förhöjning i iniösningssumman för hvarje barn fran 100
Rdr till 240 Rdr varit för högt tilltagen.
— En lindring i inlösningspriset har alltså varit af behofvet påkallad och skall äfven, efter hvad af Direktionens berättelse inliemtats, under innevarande år ägt rum,, flå denna afgift, jemlikt Direktionens beslut af den 17 nästlidne Februari, bestämdes till högst 200 Rdr. §. 5.
Vid af Revisorerne, den 8 nästlidne Oktober, företagen inventering af Barnhusets säkerhetshandlingar, befunnos desamma i god ordning, oell utgjordes af: — 141 — inteckningar 321,1)16: 32. — räntebärande obligationer ,» 64,000: — — 385 016: 32 och anse sig Revisorerne derjemte böra meddela, att, sedan fullständig inventering af Barnhusets beklädnads-, säng-, persedels- och invenlarie-förrad, med en icke obetydlig tidsuppoffring från Direktionens sida, numera ägt rum, dessa förråd, viii Revisorernes besök å stället, föreftinnos i synnerligen godt skick. §. 6.
Revisorerne, hvilka, på begäran, erhållit del af de handlingar, som angå dea till Justitiekanslers-embetet remitterade fråga om åtgärders vidtagande emot dea år 1850 upplösta Direktionen öfver Barnhuset, på grund af de emot densamma framställda anmärkningar rörande nämnde inrättnings förvaltning, hafva trott sig böra lemna underrättelse om de vidtagna åtgärderna och det skick, hvaruti denna fråga för det närvarande sig befinner, och få i sådant afseende meddela: att, sedan, till följd af Justitiekanslers-embetets skrifvelse den 5 Juli 1851 och den 24 Februari 1852 aflåtna påminnelse, bemälte f. d. Direktion, den 3 Mars sistnämnde a , med förklaring i anmärkta delar inkommit, Justitiekanslers-embete*, efter tagen kännedom deraf, uti underdånigt memorial af den 31 December samma år, anmält, hurusom Justitiekanslers-embetet visserligen funnit de flesta anmärkningar ne qvarstå ovederlagda, men ansett dervid böra tagas i betraktande, dels att det ändarna! den för ordnandet af Barnhusets förvaltning, den 26 Oktober 1849, i nåder förordnade Kommitté med dess emot Barnhusets förvaltning framställda anmärkningar egentligen afsett, nemligen en bättre organisation af Barnhusets styrelse, redan blifvit uppnådt, dels att det bestyr, som varit anförtrodt ledainöterne i den förra Direktionen, hvilka alla blifvit skiljde från vidare befattning med ifrågavarande inrättning, för flera bland dem medfört betydlig möda och tidsspillan, utan någon vederläggning, dels ock att det torde vara tvifvelaktigt, huruvida, i händelse atal blefve anstäldt emot dem af bemälte ledamöter, hvilka kunde anses hafva föran - ledt de klandrade åtgärderna, ansvar eller ersättningsskyldighet skulle kunna af domaren samma ledamöter åläggas, helst, efter Justitiekanslers-embetets tanke, egentligen endast bristande förmåga visat sig, att, i en styrelse af den sammansättning och med det omfång för sin verksamhet, som i afseende på den förra Barnhusdirektionen ägde rum, kunna leda ifrågavarande välgörenhetsinrättning till ett, önskadt mål samt noggrant iakttaga meddelade föreskrifter och jemväl handhafva efterlefnaden deraf; men icke ringaste anledning förekommit dertill, att
Direktionen, eller någon af dess ledamöter, under denna inrättnings förvaltning, gjort sig skyldig till förseelse eller försummelse, som varit förorsakad af egennytta eiler annan oädel bevekelsegrund; hvarföre Justitiekanslers-embetet, hvilket, med afseende, ä det stora missnöje, som både hos Rikets Ständer och ibland allmänheten uppkommit mot den afgångna Direktionen, icke tilltrodde sig att, af egen myndighet, vid den afgifna förklaringen häla bero, i underdånighet hemställde, om och hvilken åtgärd vidare borde äga rum; att Kongl. Majit, i anledning häraf, genom nådigt bref den 7 Mars innevarande år, förklarat, det
Justitiekanslers-embetet ägde ställa sig till efterrättelse Kongl. Maj:ts den 28
December 1850 aflåtna nådiga remiss, hvarmedelst ifrågavarande ärende till Justitiekanslers-embetets åtgärd öfverlemnades; samt att Justitiekanslers-embetet sedermera, vid ärendets äterlöretagande, funnit nödigt att, för frågans bedömande i sin helhet, inhemta kännedom jemväl om den utaf Kongl.
Majit fasställda ritning och plan till den sedermera för Barnhusets behot uppförda tvätthusbyggnaden, och derföre, uti skrifvelse till nuvarande
Direktionen — 142 — öfver Barnhuset infordrat ej mindre nämnde ritning och plan, med upplysning tillika, huruvida och i hvad mån, vid byggnadens uppförande, afvikelse från samma ritning och plan skett, än ock förre
Direktionens protokoller vid de tillfällen, då beslut angående verkställighet af nämnde byggnadsföretag blifvit fattade; kommande, enligt Justitiekanslers-embetets tillkännagifvande, ärendets ytterligare handläggning aitt företagas, så snart nyssnämnde handlingar varda till Justitiekanslers-embetet aflemnade.
Upsala Kongl. Universitet.
Dess räkenskaper äro för år 1850 i Kongl. Kammar-rätten granskade med anmärkningar, men hafva för år 1851 ännu icke undergått granskning derstädes.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: lieläct* år år S85;t.
Tillgångar - 588,595: Uppbörd.
Kontant statsanslag
Indelta räntor, arrenden, krono-tionde, samt ersättnings- och försäljningsmedel
Diverse donationers och fonders medel Balans till påföljande äret:
Skulder, Akademiens egna medel
Diverse donationers dito — Magriat-stipendie-dito S: Summa Credit* Balans från föregående året:
Löner, pensioner, arfvoden, Kongl, stipendier m. m.
Indragnings-stat .
Materielen Transport 100,683: 17. 6. 104,961: 24. 2! 588,595: 24. 9. 584,918: 44. 10. 30,782: 32. 30,778: 32. r- 92,880: 17. 1. 103,320: 16. 6. 32,121: 37. 11. 18,692: 19. 3. 22,809: 45. 4. 16,342: 38. 1.
S:r 178,594: 36. 4. 169,134: 9. 10. 79,365: 17. 9. 78,058: 28. 8. 430: 11. 3. 573: 5. 8. — 37. 2. IS: 8. 6. :r 79,796: 18. 2. 78,649: 42. 10. m 846,986: 31. 3. 832,703: 1. 6. 80,982: 17. 3. 79,796. 18. 2. ■r 82,859: 9. 5. 89,031: 7. 6. 5,289: 42. 7. 4,863: 24. 5. 12,534: 13. 6. 11,066: 41. 3. — 143 — Transport: Byggnader och reparationer Egendomsafgifter Expenser Af besparings- och reserv-fonderna Intressemedel Afskrifningar - — - — Pensionsfonden
Diverse donationer och fonder Magnat-stipendier - S:r Balans till påföljande året:
Tillgångar, Kongl.
Akademiens egna 124,622: 26. 5. 118,814: 22. 5.
Diverse donationers och fonders 131,249: 12. 7. 137,905: 30. 8.
Magnat-stipendiernas — 329,047: 5. 10. 331,872: 4. 1.
S:r 584,918: 44. 10. 588,592: 9. 2.
Summa 846,9S6: 31. 3. 832,703: 1. 6. §•
I Af förestående tabell inhemtas, att behållningen å Akademiens egna medel, efter afdrag af skulderna, vid 1851 års slut utgjorde 40,755 Rdr 41 sk. 9 rst.
För att bedomina Akademiens verkliga ställning, torde emellertid från detta belopp * 40,755: 41.
9. följande poster böra afräknas: Akademifogden Langhs balans 5,007: 7. 2.
Begärd afskrifning af restantier inom Bollnäs socken 5,977: — 6. 10,984: 7. 8. då den egentliga behållningen skulle utgöra 29,771: 34. 1.
Dervid bör dock iakttagas, dels att i fögderierna utestående restantier vid 1851 års slut uppgingo till det betydliga beloppet af 29,542 Rdr 23 sk. 2 rst., hvaraf en stor del sannolikt kommer att afskrifvas, dels ock att vid samma tid Akademien ägde fordringar i åtskilliga konkurser med tillsammns 14,319 Rdr 37 sk. 1 rst. 1 sammanhang härmed anse sig
Revisorerne jemväl böra omförmäla, att de icke varit i tillfälle att granska säkerhetshandlingarne för Akademiens fordringar. §. 2.
Vid föregående statsrevision anmärktes, att Akademiens räkenskaper för åren 1848 och 1849 blifvit förda med mindre noggrannhet och ordning.
Nuvarande Revisorer hafva funnit, att samma förhållande fortfarande ägt rum under revisionsåren, hvilket för år 1850 äfven vitsordas af de i Kongl. Kammar-rätten vid samma års räkenskaper gjorda talrika anmärkningar; bland hvilka, såsom särdeles i ögonen fallande, må nämnas, att af en i kassaräkningen upptagen utgiftspost å 4,801 Rdr 28 sk. för expenser, ved, ljus m. m. endast 4,181 Rdr 34 sk. 8 rst. äro i den dervid åberopade verifikationen redovisade.
Ehuru de uti 1851 års räkenskap förekommande felaktigheter vid blifvande granskning hos berörde embetsverk icke lära undgå vederbörandes uppmärksam - 100,683: 37. 6. 104,961: 25. 2. 29,374: 25. 10. 5,656: 41. 7. 3,391: 33. 10. 6,503: 16. 5. 4,801: 28. — 6,546: 44. 3. 4,093: 13. — 6,827: 47. 8. 3,248: 14. 11. 3,209: 39. — 348: 36. 10. 344: 23. — 11,591: 46. 1. 4,549: 18. 4. 10,379: 13. 7. 12,178: 43. 7. 131,72: 27. 7. 13,535: 11. 2. 181,085: 17. 2. 164,314: 22. 2. } — 144 — isef. anse sig 'ftevisorerfie, till stöd för det uttalade omdömet, böra exempelvis anföra följande: l:o Enligt Akadetni-räiftmästarens kassaräkning, hafva Kongl, stipendier under aret blifvit utbetalda till ett belopp af 1,832 Hdr, deraf endast 1,757
Hdr 32 sk. aro veil tinera de. 2:o
Uti nyssnämnde kassaräkning gro diverse inkomster upptagna till 37,335 lldr 11) sk 7 rst., ehuru dithörande verifikation uppgifver samma inkomster till en dast 37,333 lldr i!)
;-k. 7 rst. 3:o Iliand utgifter till Akademiens sjukhus förekommer uti samma räkning ”1849 oell 1850 ars ranta af säteriet
Malby*’ till ett belopp af 379 lldr 8 sk., tuen samma post utgör, enligt verifikationen, 379 lldr 35 sk. 4:o
Uti verifikationen N:o 11 äro utgifter för Mineralkabinettet och instrumen tet' oriktigt utförda med 375 Hdr 37 sk. i stället för 376 Rdr 9 sk. 5:o
Ingående balansen af allmänna kassans medel äro uti Akademifogdens för Östra Uplands fögderi räkning upptagen till 2,235 Hdr 1 sk., men utgör, enligt den åberopade verifikationen, 2,236 Hdr 19 sk.
Varande för öfrigt i båda arens liufvudböcker ziffror och summor på mångfaldiga stallen raderade och ändrade. §. 3. 11 evisorerne hafva icke fått emottaga de Konunga- och Kanslers-bref, hvarpå rn del utgifter sig grunda, hvarigenom de icke varit i tillfälle att kontrollera huruvida dessa efter gifna föreskrifter utgått; hvadan Revisorerne anse angeläget, att för framtiden sådana Konunga- och Kanslersbref räkenskaperna bifogas.
Likaledes saknas i räkenskaperna all upplysning, hvarpå följande, der förekommande, utgiftsposter sig stödja, nemligen: ersättning för 2:ne särskilda resor till Stockholm åt 5 Professorer, t. f. Akademisekreteraren och en Vaktmästare samt för den ena resan derjemte åt Akademiräntmästare!!, tillhopa 504 Hdr 11 sk. 6 rst., till Akademivaktmästaren, dels ”för en resa från Upsala till As Bärby och Uallbyboda för kallelsen till jury den 14 September”, dels ock ”för återkallandet af nämnde jury”, tillsammans lt) Hdr 22 sk., till Akademifogden P. O. Åkernian, för ”besvär och kostnader i och för en till Upsala företagen resa till upplysningars meddelande i åtskilliga akademiska angelägenheter,” 75 Hdr; samt extra utgifter tor ridskolan i Upsala, tillsammans för båda revisionsåren 1,055 Hdr 27 sk. 11 rst.; varande, i afseende a utgiften till Akademifogde!!
Åkerman, hvarken resans längd eller grunden för ersättningens beräknande uppgifven. §. 4.
Bland Akademifogdarnes redogörelser förekomma förteckningar å s. k. nådegäfvor, hvilka Akademien utgifvit till gamla hemmansåboer.
Dervid äro, såsom verifikationer, fogade prestbevis, att åboerne då ännu leffle, men deremot finnes det icke vara styrkt, att de verkligen erhållit gåfvorna, hvilka sammanlagda uppgå till ganska betydliga belopp.
Exempelvis må nämnas, att de för ett enda fögderi, under år 1850, uppgått till 1,553 Hdr 22 sk. 2 rst., och för ett annat, år 1851, utförts med 112 T:r 14, 36 kappar spannmål, 71 .V öke- samt 151 dräng-dagsverken. §. 5.
Enligt jordeböekerna, äger Akademien en mängd ej blott donerade, utan ock inköpta, tilibytta eller på annat sätt förvärfvade hemman och lägenheter, hvilka — 145 dels äro öfverlemnade till åboer mot ringa afrad, dels utarrenderade mot en inkomst, som på vissa ställen icke lärer uppgå ens till 2 procent af hemmanens nuvarande rätta värde.
Derjemte har Akademien stundom åtagit sig underhålls- eller andra skyldigheter, som orsaka betydliga utgifter och öka förvaltningsbestyren.
Det visar sig för öfrigt af räkenskaperna, att betydliga spanmålsposter blifvit till enskilda personer på kredit afyttrade, t. ex. till Ryttmästaren Hammarsköld, i hvars konkursmassa Akademien, vid 1850 års början, ägde en fordran för försåld spanmål till icke mindre belopp än 20,690 Rdr 9 sk. 10 rst.
De olägenheter och besvär, i förening med ofta oundvikliga förluster och kostnader, hvilka Upsala Akademi för dess hemman måste vidkännas — såsom för spanmålens vård eller försäljning, besigtningar, resor, landtmäteriförrättningar, rättegångar m. m. — äro af den betänkliga art, att en förändring i förvaltningssättet synes vara af högsta behofvet påkallad.
Lunds Kongl.
Räkenskaperna för båda åren, granskade i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar, utvisa följande förhållande:
Dclict.
Balans från föregående året: år 1850. år 1851. ► Tillgångar 346,634: 40. 10. 348,765: 42. 7. Uppbörd:
Akademiens egna medel 75,357: 40. 6. 84,115: 47. 10.
Reservfondens dito —— 8,5S0: 23. 10. 8,580: 47. 11.
Bibliothekets dito 5,789: 28. 6. 5,746: 28. 7. Magnatstipendie-fondens dito 4,053: 47. 11. 4,145: 28. 10.
Diverse donationers och fonders dito 3,414: 3. 4. 3,425: 42. 11. S:r 97,196: — 1. 106,015: 4. 1.
Skulder 27,519: 16. — 31,076: 25. 9.
Summa 471,350: 8. 11. 485,857: 24. 5.
Balans frän föregående året'.:
Skulder 27,228: 47. 8. 27,519: 16.
Akademiens egna medel 78,550: 14. 9. 83,562: 1. 3,735: 1. 6.
Reservfondens dito 4,694: 22. — 4.
Transport: 83,244: 36. 9. 87,297: 2. 19. 10.
— 146 — Transport: 83,244: 36. 9. 87,297: 2. 10..
Bibliothekets medel - 5,638: 38. 11. 5,379: 21. 9.
Magnatstipendie-fondens dito 3,204: 33. 3. 3,841: 1. 9.
Diverse donationers och fonders dito 3,267: 1. 9. 4,231: 34. 6.
S:r 95,355: 14. 8. 100,749: 12. 10.
Kontant behållning - 14,563: 47. 8. 12,336: 46.
— Fordringar 7,944: 32. 11. 7,831: 13. 5.
Utlånta medel — - 318,869: 27. — 327,693: 12. 7. Förskott 7,387: 31. — 9,727: 19. 7.
S:r 348,765: 42. 7. 357,588: 43. 7. Summa 471,350: 8. 11. 485,857: 24. 5. §•
I Vid granskning af 1850 års räkenskaper, liar det fästat Revisorernes uppmärksamhet, att Universitetet för en påbörjad rättegång med Kongl. Maj:t och Kronan, angående återvinning af Universitetet frånhända inkomster, fått vidkännas en utgift af icke mindre än 532 Rdr 9 sk., deraf tryckningskostnader till ett belopp af 170
Rdr 16 sk.
Om det ock må antagas, att
Universitetet icke saknat fog att genom rättegång söka bereda sig en slik återvinning, synes det likväl Revisorerne, som talan derom kunnat väckas, utan att medföra en så betydlig utgift, som den ifrågavarande; äfvensom Revisorerne, beträffande särskilt tryckningskostnaden, ej kunna inse behörigheten deraf, att, på Akademikassans bekostnad, låta til! trycket befordra hvad som under rättegången förekommit. g. 2.
Enligt 1851 års räkenskaper, är samma år ett förskott af 166
Rdr 32 sk. utgifvet till Akademi-sekreteraren Naumann, för forslande af en del manuskripter och böcker; i afseende å hvilken utgift lievisorerne af ett Kongl, bref tili Kongl. Statskontoret af den 20 December berörde år vidare inhemtat, att nämnde, Kongl. Bibliotheket i Stockholm tillhöriga, manuskripter och böcker, af hvilka Professorn vid Lunds Universitet Doktor Schlyter, för utgifvandet af Sveriges gamla lagar, sig begagnat, skolat, genom Rektorsembetets försorg, till Kongl. Bibliotheket återsändas, samt att Kongl. Majit beviljat ersättning för den af Akademi-sekreteraren, efter Rektors-embetets uppdrag, i sådant ändamål företagna resa til! hufvudstaden; för hvilken kostnaden, efter räkning, skall uppgått till 183 Rdr 36 sk. 10 rst.
Som, i Revisorernes tanke, manuskripternas och böckernas forslande till Stockholm likaväl kunnat verkställas genom någon mera underordnad person, samt, om så skett, transportkostnaden sannolikt långt understigit den utgift, statsverket nu fått vidkännas, kunna Revisorerne ej underlåta att emot den af Rektors-embetet vidtagna åtgärd göra anmärkning.
— 147 — Konsistorierna.
Till Revisorerne hafva blifvit ailemnade räkenskaperna för båda revisionsåren, af hvilka räkenskaper de för förra redovisningsåret blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskade dels med dels ulan, anmärkningar, hvaremot de för sednare året ännu veke derstädes undergått fullständig revision. §. 1.
Vid granskning af en i Wexiö Konsistorii räkenskaper intagen redovisning för de medel, hvilka, från den 1 Maj 1850 till samma dag 1851, ingått till bibliothekskassan och läroverkets kassa emeritorum, har befunnits, att vid värdeberäkningen af 2:ne poster spanmål, utgörande en del af årets inkomst för utarrenderade komministersbostället Hofdalbogården, värdet blifvit för litet utfördt med 5 Rdr; och ehuru beloppet är obetydligt, hafva likväl Revisorerne, då en förlust för kassorna härigenom uppkommit, ansett sig böra å förhållandet fästa uppmärksamhet. §. 2.
Det har äfven ådragit sig Revisorernes uppmärksamhet, alt Wexiö gymnasiekassa under revisionsåren, medelst lån från öfriga under Konsistorii förvaltning ställda fonder, åsamkat sig skuld till belopp af 100 Rdr hvartdera året. §• 3.
Af Westerås Konsistorii räkenskaper inhemtas, att vid båda revisionsårens slut betydliga kontanta behållningar funnits hos redogöraren för de särskilda kassorna innestående.
Så utgjorde t. ex., vid 1851 års utgång, denna behållning i allmänna byggnadskassan 1,856
Rdr 42 sk. 11 rst., i kassa emeritorum 1,970 Rdr och i Gymnasii byggnadskassa 4,561 Rdr 43 sk. 2 rst.
Då emellertid, enligt Revisorernes tanke, det icke är med god ordning öfverensstämmande, att allmänna medel till så betydligt belopp hos enskilde förvaras, anse Revisorerne, att hvad af berörde tillgångar icke kan förräntas eller för nödvändiga utgifter ej erfordras, bör i länets Ränteri deponeras.
För öfrigt få Revisorerne anmäla, att uti nämnde Konsistorii räkenskaper specifik uppgift om förhållandet med Konsistorii utlånta medel saknas. §. 4.
Af den utaf Linköpings Konsistorium afgifna redogörelse för förvaltningen af Koskullska stipendiefonden inhemtas, att den åt fonden anslagna frälseränta från hemmanet Löth, under revisions-åren, icke blifvit inbetald, utan att upplysning vinnes om orsaken hvarföre liqvid uteblifvit, eller om och hvilka åtgärder vidtagits för denna fordrans indrifning.
Likaså har räntan å ett lån, stort 300 Rdr, ur Carlströmska donationsfonden båda åren balanserats såsom ogulden, utan upplysning om anledningen till ett slikt förhållande. §. 5.
Instämmande i föregående Statsrevisorers yttrande om den mindre klara uppställningen af de flesta Konsistoriernas räkenskaper, fä Revisorerne anmäla, att det 148 — då jemväl omförmälda, utaf Kongl.
Statskontoret i underdånighet afgifna, förslag till nytt formulär för dessa räkenskaper lärer fortfarande vara på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende.
Dess räkenskaper äro för år 1850 granskade i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar, men hafva för år 1851 ännu icke undergått revision derstädes.
Förhållandet med inkomster och utgifter är följande: Debet. år ISäO. år ISSI.
Tillgångar 95,586: 44. 5. 95,751: 13.
- Uppbörd:
Stockholms stads Undervisningsverks fond:
Statsanslag 4,020: — — 8,401: 44.
— Tolagsmedel af staden 10,000: — — 10,000: — — Räntemedel 2,475: — — 2,760: 36. — Hyresmedel — 533: 16. — 533: 16. — Anmärknings medel — — 20: — — Gymnastiska Centralinstitutets arfvodes- och ma teriel-anslag — F. d.
Katliedralskolans fond —- Kniggeska donationsfonden Ålinska dito Stockholms Gymnasii fonder Clara Högre lärdomsskolas dito Maria
Dito dito S:r 21,409: 32. 7. 26,746: 37. — Balans till påföljande året:
Skulder, Stockholms stads undervisningsverks fond — 120: 15. — — — Clara Högre lärdomsskolas dito 59: 32. 2. 68: 39. 6.
S:r 179: 47. 2. 68: 39. 6.
Summa 117,176: 28. 2. 122,566: 41. 6.
Skulder 120: 23. 6. 179: 47. 2. 17,028: 16. — 21,716: — — 1,133: 16. 1,108: 16. 424: 4. 2. 424: 4. 2. 261: 16. — 261. 16. — 1,055: 40. — 1,621: 5. — 652: 19. 9. 664: 35. 7. 513: 7. — 534: 42. 2. 341: 9. 8. 416: 14. 1. — 149 — Utgifter: Stockholms stads Undervisningsverks fond:
Aflöning 14,251: 32. — 18,799: 20.
— Hyresmedel 2,040: — — 1,965: — — Expenser 720: 15. — 619: 30. 4.
Räntor - 120: 40:
Gymnastiska Centralinstitutets arfvodes- och ma teriel-inedel —- - F. d. Kathedralskolans fond -— Kniggeska donationsfonden Ålinska dito — - — —- Stockholms Gymnasii fonder Clara Högre lärdomsskolas dito Maria Dito dito S:r 17,131: 47. — 21,424. 2. 4. 1,133: 16. 1,108: 16. 424: 4. 2. 424: 4. 2. 261: 16. .— 261: 16. — 779: 32. — 707: — — 687: 13. 4. 623: 33. 8. 575: 47. 2. 550: 18. — 311: 8. — 348: 29. 4. 21,304: 39. 8. 25,447: 23. 6.
Vid 1851 års slut.
Tillgångar, utlunta medel.
Stockholms stads
Undervisnings - öfrig behållning. o verks fond 50,800: — 2,817: 40. 2. 53,446: 9. 6. 53,617: 40. 2. F. d.