Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kabeln, som är förfärdigad i London och hvars längd utgör 14,25 geografiska mil, är utlagd från fiskläget Skanvik, beläget omkring f svensk mil österut från Westervik till närheten af det }■ svensk mil söder om Wisby belägna Kopparsvik.
Sedan genom Kongl, brefvet den 15 Oktober 1858 ett särskildt anslag af 75,000 R:dr blifvit anvisadt till betäckande af kostnaderne för telegrafstolpars inpregnering med kopparvitriol till skydd emot röta, hvaraf de eljest, efter hvad erfarenheten gifvit vid handen, inom en tid af högst fem år blifvit förstörde, hafva för detta arbete tvenne apparater blifvit förfärdigade och uppställde, den ena vid Timmernabbens hamn 4 mil norr om Kalmar, och den andra vid Mahults gård i närheten af Halmstad.
Vid dessa apparater bereddes på nämnda sätt 8,700 telegrafstolpar, som, jemte 800 oberedda stolpar, hvilkas inpregnering icke medhanns, blifvit använde vid den under året verkställda ombyggnad af aldre linier på en sträckning af tillhopa 17j^ mil, nemligen från Lund till Helsingborg 51 mil, från Halmstad till Warberg 6{^ mil, och från Flabäck förbi Götheborg till den norr derom belägna gästgifvaregården Kärra 6 mil.
Dessutom hafva, enligt derom med Chefen för Statens jernvägsbyggnader träffad Öfverenskommelse, Telegraf-verkets tvenne trådar emellan Malmö och Lund blifvit öfverflyttade till södra stambanans stolpar.
Antalet från samtlige telegrafstationerna under året afsända telegram mer utgjorde 177,551.
Efter det, genom Kongl, reglementet den 4 Juni 1859, ett likformigt porto af 2 R:dr R:mt blifvit bestämdt för hvarje enkelt inländskt telegram, utan afseende på afståndet från afgångs- till adressorten, har befordringen af dylika telegrammer i väsendtlig mån aftagit, hvaremot den utländska korrespondensen efter nämnde tidpunkt ökats, oaktadt den icke obetydliga prisförhöjning, som genom berörda reglemente blifvit för denna korrespondens fastställd; och få Revisorerne, till närmare upplysning härutinnan, bifoga följande från Telegrafstyrelsen med underdånig skrifvelse den 15 Oktober 1860 till Kongl. Maj:t ingifne tabell, utvisande telegramvexling och portoinkomst under de särskilda qvartalen af hvartdera året närmast före och efter införandet af likformigt porto för inländska telegrambefordringar. — 88 — Graderadt porto för både inInrikes - 1858. tredje » fjerde 1859. första » andra Afsönde betalde telegrammer. qvartalet 40,025. » 36,711.
» 26,292.
» 44,934.
Portoinkomst Riksmynt. 66,870: 85. 55,503: — 40,711: 25. 67,374: 50. ocb utrikes telegram befordring.
Afsönde betalde telegrammer. 10,416. 8,678. 6,268. 13,785.
Portoinkomst Riksmynt. 33,415: — 28,567: 75. 26,832: 50. 44,149: 75.
Summa 147,962. 230,459: 60. 39,147. 132,965:
Likformigt porto för inrikes och graderadt för utrikes telegrambefordring.
Inrikes Utrikes 1859. tredje » fjerde 1860. första » andra Afsända betalda telegrammer. qvartalet. 28,717. » 25,122. » 16,919.
» 29,790.
Portoinkomst.
Riksmynt. 65,628: 40. 55,770: 80. 37,202: — 64,838: 80.
Afsända betalda telegrammer. 12,345. 8,887. 9,54 ■. 14,326.
Summa 100.548. 223,440: — 45,107.
Riksmynt. 59,269: — 49,397: 75. 47,061: 25. 61,336: — 217,064:
— Uti ofvanberörde skrifvelse har Telegraf-styrelsen, jemte uttryckande af den åsigt att de fördelar, hvilka ett likformigt porto förmenats medföra, såsom enkelhet i räkenskaperna och dessas revision, större lättnad för den korresponderande allmänheten samt lika rättighet för alla medlemmar i samhället att på samma vilkor göra sig till godo en offentlig inrättning, voro, åtminstone i de två sednare hänseendena, mera skenbara än verkliga, — vidare, under åberopande af de genom ofvanintagna tabell ådagalagde förhållanden, förmält, det Styrelsen ansåge, för åstadkommande af jemnvigt mellan Telegrafverkets inkomster och utgifter, en förändring af nuvarande taxeringssätt för inländsk telegrambefordring vara i främsta rummet erforderlig; att enda rätta utgångspunkten för en sådan förändring, enligt Styrelsens åsigt, vore att portoafgiften blefve bestämd efter det arbete och de omkostnader, som Telegraf-verket i hvarje fall måste vidkännas, samt att således portot borde ökas i mån af längden utaf den sträckning, hvarå ett telegram befordrades; i följd hvaraf Styrelsen hemställt att, med bibehållande af nu gällande bestämmelser för den utländska och transito-telegrambefordringen, det uti Kongl, reglementet den 4 Juni 1859 stadgade taxeringssätt för inländska telegrammer matte upphäfvas och i stället införas ett graderadt porto efter enahanda beräkning af afstånden som för internationel- och transitobefordringen äger rum; dock att, till lättnad för den inländska telegramvexlingen, det enkla porto måtte till endast 80 öre för hvarje zon bestämmas. Härefter har Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt bref af den 12 sistlidne Januari, enär minskningen i Telegraf-verkets inkomst af den inländska telegrambefordringen under det första året, som nu gällande medelporto varit tillämpadt, ej vore af sådan betydenhet, att endast deraf borde påkallas en återgång till det invecklade zonsystemet, och jemväl med fästadt afseende å den vid sistlidne riksdag i detta ämne åstadkomne utredning, funnit skäligt uppskjuta med afgörande af denna fråga, men ålagt Telegraf-styrelsen att, sedan gällande telegramtaxa varit tillämpad till den 1 Juli innevarande år, inkomma med — 89 - underdånig berättelse angående
Telegraf-inrättningens ställning och verksamhet under det då sistförflutna året, då Kongl. Majit sedermera ville taga ärendet i förnyadt nådigt öfvervägande; dock har, efter hvad Revisorerne erfarit, den sålunda infordrade underdåniga berättelsen ännu icke till Kongl. Majit inkommit.
Emot räkenskaperne har, vid granskning hos Revisorerne, någon anmärkning icke förekommit.
Räkenskapen är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten och har ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida.
Den utvisar följande förhållande med inkomster och utgifter.
Debet, Balans från år 1858:
Uppbörd :
Anslag af postmedlen 10,000:
— Dito af Konvoy-kommissariatets medel 26,010t 83.
Influtna portomedel 1,967: 50.
Dito hyresmedel 418: 25.
Dito försäljningsmedel 85: 50. 38,482: 8.
Summa 40,526: 62.
Aflöning 22,433: 63.
Underhåll 5,050: 26.
Resekostnader 1,192: 76.
Lifränta till f. ägaren af telegrafhuset i Stockholm 1,000: — Aterleverering till Postverket 10,000: -— 39,676: 65.
Kontant behållning 849: 97.
Summa 40,526: 62. 12 — 90 — Kongl.
Förvaltningen af Sjöärendena med Lots- oell Fyrinrättningen samt Sjökarte-kontoret, äfvensom Kongl. Flottans stationer i Carlskrona oell Stockholm samt depot i Götheborg.
Dessa räkenskaper, som ännu icke blifvit fullständigt granskade i Kongl.
Kammarrätten, redovisa för inkomster och utgifter på följande sätt:
' Balans från år 1858:
Tillgångar 1,737,562: 18.
Uppbörd: 5:te hufvudtitelns anslag för året 3,241,530: — 1856—1858 årens extra statsanslag 987,968: 20.
Öfverskott å båk- och lotsmedlen 94,734: 85.
Influtne ersättnings- och försaljningsmedel 773,396: 60. 5,097,629: 65.
Summa 6,835,191: 83.
Skuld 3,210: 63.
Till Departements-chefen » Departementets Kansli-expedition » Dito Kommando-dito » Förvaltningen af sjöärendena samt Flottans stationer och depot Indelta räntor och spanmål Tillskott i de till båtsmansindelningen i Blekinge län anslagne räntor Materielen: Kongl.
Dito nybyggnad Båtsmännens förseende med kojer och täcken Båtsmännens beklädnad Beklädnad åt mariner, kanonierer. matroser och skeppsgossar Spanmål Diverse anslag: Exercis af Flottans bemanning Gemenskapens vid Flottans korpser natura-underhåll Transport: 15,000: — 18,900: — 4,100: — 965,032: 35. 161,942: — 19,421: 83. 513,079: 21. 103.667: 52. 11,790: 98. 61,971: 2. 109,794: 82. 37,800: — 325.279: 17. 204,979: 93. 2,552,758: 83. 3,210: 63. 91 — Transport:
Spanmålsupphandlings- och bagerikostnader
Durchmarsch-kostnader
För sjukvården » diverse behof Rese- och traktamentspenningar Skrifmaterialier och expenser m. m. för Förvaltningen af sjöärendena samt Departementets Kommando-expedition Skrifmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-expedition Skrifmaterialier och expenser m. m. för Flottans stationer och depot ♦
Lotsen- och fyringsstaterna samt sjökarteverket ....
Af behållne aflönings-medel » dito underhålls- dito » dito nybyggnads- dito » influtne medel till uppköp af spanmål » dito för årliga Öfningsexpeditioner till sjös » båtsmansbeklädnads-medel 1853—1854 årens extra statsanslag för sjöförsvaret ....
1856-1858 årens dito » dito
Divex-se utgifter Balans till år 1860:
Kontant behållning Förskott .
Fordringar 2,552,758: 83. 13.594: 30. 21,316: 92. 37,607: — 21,844: 7. 15,122: 68. 6,428: 75. 967: 88. 25,717: 18. 11,531: 95. 351.737: 28. 106,364: 59. 104,645: 14. 22,907: 82. 113,637: 29. 30,000: — 94,504: 28. 121,326: — 517,705: 26. 395,762: 51. 920,874: 64. 1,214,683: 89. 130,942. 94. 3,210: 63. 4.565,479: 73. 2.266,501: 47.
Summa 6,835,191: 83. § 1.
Förvaltningen meddelade utdrag af 1860 års generalflottbesigtningsinstrument för Kongl.
Flottans ofvannämnda stationer och depot inhemtas, att Kongl. Flottan består af följande bevarade fartyg, nemligen:
Ångfartyg: 2 skrufiinieskepp med hjelpångmaskiner och tillsammans 144 kanoner; 1 ångfregatt, om 22 kanoner, under byggnad; 3 ångkorvetter med tillsammans 24 kanoner; 2 chefsfartyg; 1 ångkorvett med 4 kanoner och 4 kanonångslupar.
Segelfartyg: 8 linieskepp, af hvilka 4 äro i tjenstbart skick och ett blifvit inredt till sjukskepp, 2;ne erfordra reparation samt 2:ne kasserats; — 92 — 5 fregatter, om tillsammans 198 kanoner, af hvilka 3 äro i tjenstbart skick och de 2:ne öfriga fordra reparation; 5 korvetter af trä, deraf 4 i tjenstbart skick och en kasserad samt 1 korvett af jern i tjenstbart skick; 4 briggar i tjenstbart skick, deraf 3 till exercis med skeppsgossar; 18 skonertar, deraf 10 äro i tjenstbart skick och af de öfriga fordra 6 lättare reparation och 2 anses kassable.
, Rodd,fartyg: 8 mörsarefartyg, deraf 3 äro i tjenstbart skick, 3 erfordra reparation och 2:ne äro under nybyggnad eller komplettering; 1 roddkanonbåt af ny konstruktion och i godt stånd; 52 bombkanonslupar, af hvilka 30 äro fullt tjenstbara, 21 erfordra reparation och 1 är under nybyggnad eller komplettering; 12 kanonslupar, deraf 5 i tjenstbart stånd och 7 erfordrande reparation; 12 landstigningskanonslupar, af hvilka 8 äro i tjenstbart stånd och de öfriga tarfva reparation; 114 kanonjollar, deraf 81 i tjenstbart stånd, 16 tarfva reparation och 17 kassable.
Förutom ofvanuppräknade fartyg äger Kongl. Flottan 4 obevärade smärre ångfartyg, åtskilliga lastdragare och ett större antal fartyg af mindre certer. § 2.
I anledning af hvad sistlidet års
Revisorer i 2:dra § af den utaf dem afgifna berättelse anfört beträffande det bokföringssätt, som vid redovisningen för Kongl. Flottans materiel tillämpas, anse sig Revisorerne, i betraktande af hvad vederbörande uti deröfver infordrade förklaringar andragit och utan att vilja yttra sig om hvad i nämnda revisionsberättelse förmäles angående bokföringssättet vid andra nationers mariner, nu endast böra hemställa, att hvarje fartyg af större cert må erhålla särskildt konto, hvarigenom en lätt och klar öfversigt af den på hvarje fartyg belöpande kostnad otvifvelaktigt bör kunna vinnas. § 3.
Deremot instämma Revisorerne tili alla delar i det af sistlidet års Revisorer väckta och i 3 § af l8tiO års berättelse intagna förslag, att de nu skiljda anslagen till Flottans nybyggnad oell underhåll måtte, likasom före 1850 års riksdag, under en enda titel sammanföras, och sådant destoheldre som förslaget blifvit såväl af Kongl. Förvaltningen af sjöärendena som ock af vederbörande befälhafvare vid Kongl. Flottans stat'oner, hvilka utan tvifvel torde kunna säkrast bedomina lämpligheten af en dylik anordning, på anförda skäl tillstyrkt. § 4.
Sistlidet års
Revisorers i 4:de § af revisionsberättelsen gjorda hemställan, att materialförråden vid Carlskrona station, de största af der befintliga förråd, hädanefter mätte hvart sjette år eller oftare in venteras, biträda nu församlade Revisorer i så måtto, att Revisorerne, lika med Kongl. Förvaltningen af sjöärendena, anse dylik inventering af stationernas förråd, med hänsyn till de dryga kostnader sådana förrättningar medföra, — 93 — endast böra företagas hvart 9:de eller 10:de år, synnerligast sorn, enligt Revisorernes tanke, dermed afsedda ändamål i allt fall härigenom böra kunna ernås. § 5.
Sedan sistlidet års Revisorer, hvilka, efter hvad i då afgifna revisionsberättelse omförmäles, hvarken medhunnit företaga någon granskning af de författningar, som bestämma beloppet af de stående lagren i proviantförrådet vid Kongl. Flottans station i Carlskrona, eller kunnat yttra sig öfver behöfligheten af de stora qvantiteter proviant, som enligt gällande författningar böra finnas i detta förråd upplagda, utan endast fästat blifvande Revisorers uppmärksamhet på detta förhållande, hafva nu församlade Revisorer sökt i detta ämne förskaffa sig upplysning och dervid erfarit, att, sedan Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena till Kongl.
Majit afgifvit underdånigt förslag, upptagande den minsta qvantitet proviant, sorn Kongl.
Förvaltningen ansett böra i förrådet ständigt vara att tillgå, Kongl.
Majit, jemlikt nådigt bref den 17 Januari 1860, förordnat, att stående proviantlagret vid nyssnämnda station, lämpadt efter den under den 13
Maj 1859 fastställda nya spisordningen för Flottans fartyg under expeditioner och beräknadt för 4,000 man under en månad eller för 1,000 man under 4 månader, skall, med undantag af det torra brödet, från och med förstnämnde år bestå af följande: torrt bröd 2,000 centner, smör 170 centner, saltadt kött 490 centner, saltadt fläsk 320 centner, salt 40 centner, tobak 20 centner, ärter 1,010 kubikfot, korngryn 1,400 kubikfot, bränvin 260 kubikfot och ättika 8 kubikfot, hvarförutan förrådet af torkadt korn, såsom erforderligt i händelse af ifrågakommande skyndsam förmälning för korngrynsupplagets kompletterande, blifvit bestämdt till 3,800 kubikfot. § 6.
I afseende på den mera speciella granskningen af sjelfva räkenskapen, anse Revisorerne sig böra erinra, att, då Kongl. Förvaltningens af sjöärendena räkenskaper samt Carlskrona stations hufvudbok och kassaräkning befunnits med hvarandra fullkomligt öfverensstämmande, så att balanser, levereringar och öfverföringar lätteligen kunnat jemföras och kontrolleras, förhållandet varit helt annorlunda med Stockholms stations och Götheborgs depöts räkenskaper.
Högst betydliga skiljaktigheter emellan såväl balanser som de särskilda konti förekomma nemligen på flere ställen uti dessa räkenskaper, och icke utan stort besvär och långvarig undersökning hafva Revisorerne kunnat leda sig till visshet derom, att räkenskaperna i hufvudsak lemna samma resultat.
Hvad beträffar den i Stockholms stations hufvudbok intagna redovisningen jemväl för Götheborgs depot, så finnes vid dépöten icke någon särskild hufvudräkning eller »för år» på särskilda titlar afslutad räkenskap.
Nu granskade räkenskaper för Götheborgs depot innefatta kassajournaler för 4:de qvartalet år 1858 och för lista, 2:dra och 3:dje qvartalen 1859 (se fol. 1,643, 9,155, 9,577 och 10,013) med deröfver vid Stockholms station upprättade 2:ne summariska sammandrag.
Någon fullständig redovisning för utgifterna under nu ifrågavarande år vid samma depot finnes således icke, hvadan det ock för Revisionen varit omöjligt inhemta huru och på hvad sätt anslaget för året blifvit auvändt.
Granskningen har dessutom i väsendtlig mån försvårats deraf, att de uti nämnda kassajournaler upptagna folier icke ens hänvisa tilli motsvarande folier i veriiikationsböckerna. — 94 — Rättelse uti nu anmärkta förhållanden synes derföre behöflig, och sådan bör äfven lätt kunna verkställas.
Att 4:de qvartalets redogörelse för Götheborgs depot först efter räkenskapsårets slut inkommer till den station, der medlen skola redovisas, bör ej kunna lägga hinder i vägen för en önskvärd förändring härutinnan, ty samma förhållande äger rum med alla de specialräkningar, som till Kongl.
General-tullstyrelsen efter årets utgång inkomma, hvilka, det oaktadt, i årets räkenskap intagas.
Sista återstoden af det lån, 180.000
R;dr Riksmynt, som lots- och fyr-inrättningen under åren 1840 och 1841 från Riksgälds-kontoret bekommit till fyrväsendets förbättring, har under revisionsåret blifvit till nämnde Kontor inbetald med 3,210 R:dr 63 öre. § 8.
A den utanför Hernösand belägna Lungön har under revisionsåret blifvit uppfördt ett fyrtorn af sten, uti hvilket anbragts en omgående liusfyrapparat af 4:de ordningen med omvexlande skarpa sken och blinkar.
Denna fyr tändes första gången den 1 sist— lidue September. § 9- ■* Under året hafva 30 grund, hvilka ansetts medföra större våda för sjöfarande, genom lotsverkets försorg blifvit försedda med dels fasta och dels rörliga sjömärken, de sistnämnda bestående af bojar och grundprickar af större dimensioner.
Den härför belöpande kostnaden har utgått af de medel, Rikets Ständer vid 1856-1858 årens riksdag anvisat till sjömärkens anbringande företrädesvis i farvattnen norr om hufvudstaden. § 10.
Nedanstående tabell visar Sjökarte-kontorets ställning: 1:6.
Värdet af försålda sjökartor och beskrifningar 4,841: 5.
Skillnaden emelian utgifter och inkomster har godtgjorts af handels- och sjöfartsfonden med 28,230: 29.
I Summa 33,071: 34.
Ur edit.
Aflöning, ljuspenningar och gratifikationer 2,509: — Sjömätnings-expeditions-kostnader 18,399: 96.
Skrifmaterialier och expenser m. m 12,162: 38.
Summa 33,071: 34. — 95 - 2:o. Debet. Antal Antal Balans från år 1858: kartor, beskrifningar.
S:gr —9,610. 7,135. Uppbörd: ■ Under året tillkomna 2,600.
Summa 12,210. 8,135.
Under året försålda 2,558. 695.
Utan ersättning utlemnade 173. 68.
Kasserade och förbrukade m. m 589. 11.
S:gr 3,320. 774.
Lager hos försäljare 5,970. 2,223.
Dito i Sjökarte-kontoret i 2,920. 5,138.
S:gr 7,361.
Om från försäljningssumman för året 5,772: — afräknas försäljningsprovisionen 930: 95. visar sig sjökarteverkets behållning 4,841: 5. § 11.
Vid af Revisorerne anstäldt besök å Kongl. Skeppsholmen, befunnos samtliga der befintliga förråd i god ordning och väl vårdade.
Denna räkenskap, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning och icke heller hos Revisorerne föranledt till någon erinran, redovisar inkomster och utgifter sålunda: — 96 — Debet.
Balans från år 1858: •
Tillgångar .. 50: 77.
Uppbörd: Från Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena levererade 500: — Summa 550: 77. Credit.
Aflöning 36:
— Till inköp af materialier, böcker m. m 389: 66. 425. 66.
Kontant behållning 125: II.
Summa 550: 77. Navigations-skolorna.
Räkenskaperna hafva i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning, för skolan i Gefle med anmärkning, men för de öfriga skolorna utan anmärkning.
Litt. O.) Angående antalet af elever under läsåret 1859 1860 samt af dem, hvilka blif vit såsom kaptener och styrmän utexaminerade, innehåller den af Kongl. Kommersekollegium till Kongl.
Majit afgifua underdåniga berättelse om undervisningen vid Navigations-skolorna följande uppgifter:
Bilaga Litt. 0. till 1861 års reoisions-berättelse angående stats-verket. sid. 96.
Gefle. ■ Malmö. Westervik. Wisby.
Balans från år 1858: 425 33 343 23 529 78 575 74 168 10 1,266 ' 48 1,167 51 Uppbörd:
Anslaget till aflöning 5,254 17 3,675 3,126 67 2,495 2,500 1,618 75 1,750 2,495 2,990
Dito till underhåll 900 900 450 450 3,400 355 250 450 450 3 52 27 97 15 S:r G,154 17 4,578 52 3,576 07 2,972 97 5,900 1,973 75 2,000 — 2,960 — 3,440 Summa Credit. 6,579 50 4,921 75 4,106 45 3,548 71 5,900 1,973 75 2,168 10 4,226 48 4,607 51 Utgifter: Aflönin" . 5,254 1,158 17 91 3,675 901 3,126 615 67 9 2,495 445 1,733 3,841 33 19 1,618 355 75 1,750 315 2,495 664 2,990 272 Instrumenter, böcker, kartor m. m 48 50 82 32 62 S:r 6,413 8 4,576 48 3,741 76 2,940 50 5,574 52 1,973 75 2,065 82 3,159 32 3,262 62 Balans till år 1860:
Kontant behållning 166 42 345 97 Qft/i no 608 21 325 48 102 28 1,067 16 1,344 89 I Summa Inventariers vården:
Behållning vid årets början 6,579 18,679 50 6 4,921 8,805 75 1 no | 4,106 45 1 3,548 6,522 9 A 71 44 5,900 — 1,973 2,930 n 75 0 2,168 3,832 57 35 3,855 10 72 33 4,226 6,720 282 48 42 4,607 3,851 24 51 c Tillkomna under året 4 i nn < t o 1 3,545 66 50 Afgångna dito /ou 720 18,209 4 J- luv 41 7,G88 75 83 15 6,531 i Behållna till påföljande år 61 9,257 99 44 3,545 66 2,936 52 5 7,002 42 3,875 6 / v 97 — Utexaminerade CD cn § ® HH CZ2 D CD 3. ?r p pil »1 B rj. Vid Navigations-skolorna uti: ct> co a> < co ST g £ CD CT> ? p *-»5 t—‘ d O: ^ p" 5“ M. CQ P • •
Btf to S g * a' 0D CD CO P a ’ fO Pu B 5 p QD p re E * p CQ P ' P Stockholm 21. 12. 33. 66.
Götheborg 24. 4. 17. 45.
Gefle 13. 11. 17. 41.
Kalmar 4. 6. 22. 32.
Malmö 10. 13. 17. 40.
Hernösand 9. 13. 20. 42. Westervik 11. 1. 15. 27. Wisby 3. 5. 15. 23.
Carlshamn 10. 13. 10. 33.
Summa 405. 105. 78. 166. 349.
Beträffande den vid Navigations-skolorna i Stockholm, Götheborg, Gefle och Carlshamn under ifrågavarande läsår meddelade undervisning i ångmaskinlära, inhemtas af den underdåniga berättelsen följande:
Af elever aflagda examina: 2- S i o-” M.S 2, g* fr rr sr 5S ® Cu CO *—'• ►—1 m e g B. 9 B. *
Summa 82. 19. 7. 51.
13 - Civilstatens pensionsinrättning.
Räkenskapen, som i sin helhet granskas af Civilstatens dertill utsedde Revisorer, har derjemte för år 1859 utan anmärkning undergått revision i Kongl.
Kammarrätten med afseende å redogörelsen för allmänna enke- och pupillfonden, uti hvilken fond ingår statsanslaget för pensionering af civile embets- och tjenstemäns enkor och omyndige barn.
Förhållandet med inkomster och utgifter upptages sålunda: (Bil.
Litt. P.) Någon erinran vid denna, räkenskap har från Revisorernes sida icke förekommit.
Kassans räkenskaper, hvilka undergå granskning af delegarnes egne Revisorer, utvisa följande förhållande emellan inkomster och utgifter:
Tillgångar 4,023,973: 32.
Ersättning för andel i Wadstena krigsinanshus-kassas inkomster 103,899: 23.
Dito för mistad inkomst af lönebesparingar 47,100:
— Extra statsanslag för pensioneringens upprätthållande 85,500: — Hyresmedel 3,327: 50.
Räntemedel 189,996: 96.
Delegares afgifter 78,282: 97.
Besparda pensioner 8,597: 50.
Diverse inkomster 83: 41. 516,787: 57.
Balans till år 1860: Skulder 212.156: 58.
Summa 4,752,917: 47.
P. till 1861 år» reviaioni-berättelse, angåend* »tat»-verJcH, sid. 98.
Balan» från år 1858:
Statsbidrag
Delägares bidrag Räntemedel Ersättning från Arméens pensionskassa....
Observationsinedel Besparade pensioner Tjenstemanna-fondens bidrag till enskilda enke- och pupillkassan S:r Summa Credit.
Pensioner och begrafningshjelp Förvaltningskostnader Afskrifningar och restitutioner Till enskilda enke- och pupillkassan Balan» till år 1860: Tillgångar Tjenstemanna fonden.
Allmänna enkeoch pupillfonden.
Enskilda enkeoch pupillfonden.
2,733,94045 13,149 53,271 39,988 68 153,208 ' 548 1,300 45,000 73 366 23 1,963 85 282,300 48 39,460 30 15,819 95 582 2,765 69,747 Götha Hof-rätts pensions-fond. 13,516 42 3,555i38 Langska pensions-fonden. 6,231 770 43 202 66 355 87 Elfstedtska pensions-fonden. 22 257 78 248,316 59 48,326 62 128,375 53 2,982,257 4j 61,27647 410,676 40,01354 21,328 89 157 69,747 39.919 16 128,249 126 770:43 202 66 35522 14,286 85 3,758 S:r , 131,24712 2,851,009 92 39,91916; 128,375 53| — 21,357 31 282,300,48 14,286:85 137 6,587 50 300 137501 3,620 Summa ; 2,982,257; 4| 61,276;47| 410,676; lj 14,286;85| 3,758 54 300 6,287 257 4,780 78 30 247 6,587 247 4,532 52 78 4,780130 Presidenten Isbergs pensions-fond. 4,522 52 30,463 1,736 44 42 1,73642 32,19986 1,312 100 50 52| 1,412 50 30,787 32,190 36 - 99 — Credit:
Balans frän år 1858:
Skulder 276,178: 94.
Pensioner 473,839: 37. Aflöning 16,806: 25.
Hyresmedel 1,175: — Expenser 1,511: 81.
Uppbördsarfvoden 1,115: 74 Restitution er , 100: 8.
Fastighets-onera 644: 58.
Ofverskottsmedel, tillkommande Riksgälds-kontoret 15,474: 57.
Diverse utgifter ^6,120: 17. 516,787: 57.
Kontant behållning 3,109: 76.
Utlånta medel jemte räntor 3,762^227: 75.
Fastighets-värde 45,000: — Fordringar 149,613^ 45. 3,959,950: 96.
Summa 4,752,917. 47.
Pensionärernes antal vid den 30 Mars 1859 verkställd pensionsreglering utgjorde: å allmänna pensions-staten :
Pensionärer.