Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr och post-uppbörden under de sednare åren fortfarande stigit, den behållna inkomsten för postverket knappast varit tillräcklig för utgifternas betäckande, hvilka i betydlig mån ökats ej blott i följd af utvidgade post-kommuni kationer, utan ock af särskilda, häraf oberoende anledningar, såsom skjulslegans förhöjning vid skjutsens ombesörjande genom entreprenad, tillökning af postillonernas antal för befordrande af mera säkerhet vid poslforslingen m. m.
Då härtill kommer, att underhåll och ombyggnad af de för postverket erforderlige fartyg påkallar betydliga tillfälliga utgifter, hvartill tillgång skulle komma att saknas, derest icke af postkassans inkomster medel härtill kunna årligen afsältas; vill Kongl. Maj:t, i betraktande af allt detta och med hänsigt i öfrigt
Lill de ytterligare förbättringar i post-inrättningen, som funnits eller framdeles kunna finnas behöflige, föreslå Rikets Ständer, alt, med bibehållande af den förra beräkningen af brutto-inkomsten å postmedlen till 575,000: * Transport
R:dr 9,060,996: 32. — Kongl. Maj.ts Nåd.
101 Transport R:dr 9,060,996: 32. ytterligare nedsätta post-kassans bidrag till stats-verket ifrån 125,000 till 100,000 R:dr med motsvarande förhöjning i den nuvarande förslagssumman för postverkets utgifter, samt fortfarande medgifva att hvad af postmedlen kan inflyta utöfver dels sistnämnda summa och dels den för statsverket behållna, må af Kongl.
Maj:t disponeras till kostnaders bestridande i och för postanstalternas utvidgande eller förbättring. 29:o Kartci-sigillata-medlen, beräknade vid sista statsreglering till 500,000 R:dr, hafva utgjort för år 1841 R:dr 462,128. 1842 . 505,055.
184 1844 529,877. 1845 503,565.
Ständer beräknade belopp och för år 1844 uppgått ända till 529,877 R:dr, samt, enligt från Stats-kontoret särskildt meddelad uppgift, samma medel för år 1846 utgjort 540,582 R:dr 11 sk., anser Kongl.
Maj:t dessa medel nu med så mycket mera skäl kunna till ett högre belopp beräknas, som en noggrannare kontroll, i afseende å karteringen af köpe- och fastebref, m. fl. handlingar, med innevarande år inträdt; och föreslår Kongl. Maj:t derföre, att inkomsten af karta-sigiilata-medlen må i den blifvande riks-staten beräknas till 525,000: — 30:o Bränvins-afgiften y som vid sednaste statsreglering beräknades till 670,000 R:dr, har utgjort för år 1841 R:dr 563,224. 1842 672,354. 1843 675,696. 1844 685,652. 1845 580,131.
Då Kongl. Maj:t, uppå Rikets Ständers begäran, låtit utarbeta förslag till förändrade grunder för rättigheten att tillverka och distillera bränvin, äfvensom för beskattningen derå, Transport R:dr 9,585,996:32.— 102 Kongl. Maj:ts Nåd.
St. 184'7.
R:dr 9,585,996:32.— i ändamål att, genom en säkrare kontroll å tillverkningsbeloppet, tillvägabringa så väl en rättvisare beskattning, som förhöjd inkomst för stalén, anser Kongl. Majit sådant nu, vid beräkningen af denna intrad, äfven böra tagas i betraktande.
Vid jemförelse emellan beloppet af bränvinsbränningsafgiflen för den förflutna tiden och den sannolika tillverkningsqvantiteten, synes det uppenbart, att bela den afgift, som, äfven enligt nu gällande författning, varit beräknad alt utgå med ett visst belopp för hvarje tillverkad kanna bränvin, tillföljd af brister i föreskrifterna, icke kommit staten tillgodo.
Genom de nya grunderna för beskattningen, sådana de af Kongl. Majit blifvit godkända, jemte öfriga föreslagna bestämmelser böia omförmälda brister afbjelpas och afgiften komma i ett mera rigtigt förhållande till verkliga beloppet af tillverkningen; och, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till de föreslagna förändrade grunderna för nämnde beskattning, synes, jemlikt den utredning, som innefattas uti bifogade protokoll öfver finans-ärenden för den 9lde denna månad, brän vinsafgiften kunna beräknas till åtminstone 1,250,000: — — eller till 580,000 R:dr utöfver hvad nu gällande riks-stat upptager. 31:o Restantierj, som inflyta, beräknades vid sednaste statsreglering till 155,000 Riksdaler.
Enligt räkenskaperna bar sådan inkomst utsijort: för år 1841 .
\ R:dr 152,935. 1842 130,489. 1843 160,305. 1844 287,410. 1845 176,396.
Medium af berörde fem års inkomster är 181,507 R:dr;dock torde, ulan afseende på den tillfälligtvis större inkomsten för år 1844, kunna förblifva vid förra beräkningen 155,000: — — Säger Ridr 6,508,000.
Summa ordinarie och extra-ordinarie inkomster . . .
Maj.ts Näcl.
— Sålunda, och då uti sed nas te statsreglering påräknades:
Restantier 155,000: 10 059 430'- — uppkommer genom den beräkning Kongl. Maj:t nu antagit, en ökad tillgång af R:dr 931,566:32.— hvilken med 42,793 R:dr 32 sk. 4 r:st. öfverstiger de af Kongl. Maj:t föreslagna förhöjningar i utgiftstillarnes anslag för ständiga behof.
Efter den staden Wexiö år 1843 öfvergångna eldsvåda beviljade Kongl. Maj:t, utom ett lån af 240,000 R:dr till understöd för nybyggnaders uppförande, en särskild summa af 30,000 R:dr, att genom den i staden bildade nödhjelps-kommitté och under dess ansvarighet användas till förlagslån åt nämnde stads näringsidkare och handtverkare, och i afseende å återbetalningen hvaraf Kongl. Maj:t sedermera under den 26 Oktober 1846 i nåder förordnat, att en tiondedel af lönesumman borde, jemte upplöpande från den 1 November sistnämnde år beräknad, staten tillfallande, ränta efter 3 för hundrade om året, återgäldas den 31 December 1847, och en lika afbetalning med enahanda ränta sedermera ega rum vid slutet af hvarje utaf de påföljande nio åren, dock under förbehåll att då, genom de sålunda för återbetalningen stadgade grunder, nödhjelpskommitteens ansvarighet komme att upphöra, stadens magistrat och äldste förbunde sig till gemensamt betalningsansvar samt beloppets insändande till Stats-kontoret, vid hvarje af de bestämda terminerna.
Dessa 30,000 R:dr, hvilka till en början af statsmedlen förskottsvis utbetaldes enligt derom under den 6 November 1843 meddelad nådig befallning, hafva derefter under den 29 Februari 1844 blifvit anvisade att utgå af det på Riksgälds-kontoret ställda mindre kreditivet och jemväl deruppå blifvit Stats-kontoret från Riksgälds-kontoret godtgjorda; och då häraf följer att omförmälda lånesumma bör, i öfverensstämmelse med de stadgade grunderna, till sistberörde kontor åter ingå, har Kongl. Maj;t uppå Stats-kontorels derom gjorda underdåniga hemställan, velat föreslå Rikets Ständer att Riksgälds-kontoret, som redan lill följd af Kongl. Brefvet den 6 April 1845 öfvertagit befattningen med byggnadslånet, äfven må erhålla uppdrag att öfvertaga bevakandet af förlagslånet, samt att den af Stats-kontoret infordrade 104 Kongl. Maj:ts Nåd.
St. 1847. och af Wexiö stads magistrat och äldste afgifna förbindelse å beloppet, 30,000 R:dr, alltså må på riksgälds-kontoret öfverlåtas.
Likaledes har Kongl. Maj:l, efter en i staden Åmål i Januari månad 1846 limad större eldsvåda, genom särskilda nådiga beslut af den 22 i nyssnämnda månad och den 6 nästpåföljande
Maj dels anvisat en summa af tio tusen riksdaler, för alt, emot af Kongl. Maj:ls befallningshafvande i länet pröfvad och godkänd säkerhet för återbetalningen, genom dess försorg utbetalas såsom förlagslån åt sådana bland Åmåls stads handlande och näringsidkare, hvilka genom eldsvådan blifvit beröfvade utvägarna att å nyo fortsätta sin rörelse eller sitt handtverk, dels för egarne af brandskadade fastigheter i nämnde stad beviljat ett byggnadslån af 30,000 R:dr, att utgå under vilkor, hufvudsakligen öfverensstämmande med de för dylika lån förut föreskrifna och i öfrigt grundande sig på Rikets Ständers vid sisla riksdag fattade beslut, i afseende på derefter förekommande försträckningar af enahanda beskaffenhet; varande den förstnämnda låne-summan, efter nödhjelps-och byggnads-kommilteens af Kongl. Maj:t gillade förslag, fördelad emellan 22 låntagare, hvilka för lånet afgifvit sina, med behörigen verificerade borgensförbindelser försedda och uti landtränteriet förvarade reverser, innehållande att de bekomna förlagslånen skola gäldas af de byggnadslån, samma låntagare kunde få lyfta, men att för öfrigt samtliga förlagslånen förföllo till betalning den 22 Januari 1848, eller två år efler det Kongl. Maj:ts nådiga förordnande om dessa lån meddelades; och föreslår Kongl. Maj:t att befattningen med nu omförmälda tvänne lån, hvilka, till följd af nådigt förordnande den 26 Maj 1846, blifvit statsverket af mindre krediti vet godtgjorda, jemväl må från stats-kontoret till riksgälds-kontoret öfverflyllas och lånehandlingarna, med behörig transport försedda, dit öfverletnnas.
"Enligt hvad Statskontoret uti dess afgifna berättelse om statsverkets förvaltning och tillstånd särskildt i underdånighet anmält rörande de från landtränterierna inlefvererade deposilionsmedel, hafva af den summa 62,715 R:dr 29 sk. i r:st., hvartill behållningen af dylika medel vid sista riksdag uppgick, 60,000 R:dr, till större delen bestående af räntebärande reverser och obligationer, med beräkning af upplupne räntor till ett belopp af 898 R:dr 16 sk., blifvit den 30 April 1845, till följd af Kongl. Majrls den 10 nästföiegångna Mars, enligt Rikets Ständers beslut meddelade förordnande, från Stats-konto ret - Kongl. Maj:ts Nåd.
105 ret till riksgälds-kontoret öfverlemnade; hvarefter, då, i följd af räntegodtgörelsen, härvid af behållningen behöft användas endast 59,101 R:dr 32 sk, af densamma återstod £V:dr 3,613: 45. i. att reserveras i afseende a möjligen förekommande återlyftn ingar.
Under den sedermera förflutna tiden hafva ingått depositionsmedel lill följande belopp: är 1844, efter den 24 Maj R:dr 874: 33. 8. 1845 801: 20. - 1846 1,316: 15. 9. 1847, till den 31 Maj 639: 28. 6. 3,632: 1. 11. hvartill kommer ränta å ullånte enahanda medel för år 1844, efter den 24 Maj R:dr 2,201: 18. 8. 1845 1,250: 1846 390: 3>84I: 18. 8.
Summa liid7 11,087: 17. 8. hvilken summa, då derifrån afgår ålerlyftade depositionsmedel, som utgjort: år 1845 R:dr 233: 33. 9. 1846 58: — — 291: 33. 9. lemnar en behållning af R:dr 10,795: 31. 11. deraf, enligt hvad stats-kontoret tillika i underdånighet anmält, äro förräntade emot 5 procent R:dr 7,000: — — och på bankoräkning innestå 3,/95: 31. 11.
Maj:t öfverlemnar nu lill Rikets Ständer att om användande af dessa medel efter eget bepröfvande förordna, dock så att för möjligen ifrågakommande restitutioner reserveras en lämplig summa, på sätt förut egt rum.
Slutligen öfverlemnar Kongl. Maj:t närlagdé, utaf stats-kontoret i underdånighet insända förteckning å åtskilliga af under hand hafvande medel bestridda utgifter till ett sammanräknadt belopp af 3,136
R:dr 37 sk. 3 r:st. för den åtgärd, i afseende på förskottens ersättande eller afskrifning, Rikets Ständer kunna finna skäligt besluta. 1 ti Bih. till R.
Prot. 7847 och 7848.
7 Sami. 7 Afd. 7 Haft. A 106 Kongl. Maj:ts Nåd.
Till Rikets Ständers stats-utskott låter Kongl. Maj:t öfverlemna ej mindre stats-kontorets afgifna berättelse om statsverkets tillstånd och förvaltning, än äfven öfriga denna stats-reglering rörande handlingar, som för vidare upplysning kunna erfordras; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väl bevågen.
V Kongl. Maj:ts Nåd.
År 1842.
Rese- och traklaments-kostnads-ersätlning lill A. F. L.
Meur- ling i och för honom uppdragen undersökning rörande till- verkning inom Kronobergs län, af’ falskt slänipladt papper . 600 År 1843.
Till nedsättning i Upsala läns ränteri för fullföljande af kro- nans talan emot arrendatorn af Ryda kungsgård, enligt Kongl, brefvet den 14 September 1843 . . .
Till nedsättning å depositions-räkning i öfver- slålhällare-embetets kansli, för fullföljande af kronans talan i fråga om rätt till vissa laxfisken i Ljusne-elf, jemlikt Kongl, bref- vet den 29 September 1843 „ 13: 16. — 2,019 37 3 År 1814.
Till protokolls-sekreteraren Heurlin, i egenskap af sekreterare hos kyrkolags-kommilen, ersättning för förlorade löneinkom- ster, enligt Kongl. Maj:ts nådiga bref den 29 September 1843 . . . .'
Till ledamoten i samma kommitté, professorn m. m. d:r Thomander, rese- ocb traktaments- koslnads-ersättning, enligt högstberörde Kongl, bref . » 117: — — 517 Summa R:dr 3,136 37 3 ■ i Utdrag åf Prötocollet öfver Justitie-Departementets Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet d Stock holms Slott den g November 1841]» Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre.
Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe , TVcern , Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Hans Excellens Herr JuStitie-Statsministern anmälde i underdånighet följande ämnen, hvilka egde sammanhang med Statsregleringen vid nu instundande Riksdag: i:0 Angående Hqf-Rätterna och derunder lydande Justitiestaten . A) Att, sedan Kongl. Maj:t under den 20 November 1845, med bifall till Rikets Ständers underdåniga förslag, låtit utfärda nådig Förordning om upphörande af skyldigheten att hos Hofrätt betala lösen för handlingar i Revisionssaker, samt tillika, efter inhemtånde deraf* att omfbrmälda lösen, hvilken utgjort löneinkomst för en del tjenstemän i Höfrätterna, uppgått under de sista 10 åren i medeltal för Svea Hofrätt till 697 R:dr 43 sk. 2 -- r:st., för Götha Hofrätt till 563 R:dr 28 sk. 9 r:sb och för Hofrätten öfver Skåne oeh Blekinge 262 Ralr 33 sk. 7 § rist Banco, i nåder beslutat, att Hofra tternas betjening bör för den, genom lagförändringen, samma betjening frångångna inkomst åtnjuta årlig ersättning, efter 700 Ralr för Svea Hof-Rätt, 565 R:dr för Götila Hofrätt och 265 lkdr fbr Hofrätten öfver Skåne oeh Blekinge , hvilken ersättning, beräknad från och med början af år 1846, skulle få till Bil.
If.o 1 lill Kongl, Maj is Prop. 1847, Hafi. 1. 1 \ 2 Hofrätterna qvartaliter utbetalas eller anordnas från Stats-kontoret och utgå af besparingarna under Riks-Statens Andra Ilufvudtitel, intilldess annorlunda kunde vara derom föreskrifvet; så hade Stats-kontoret i sin underdåniga berättelse angående Statsverkets förvaltning, tillstånd och behof, tillstyrkt, att anslag å stat för nämnda fortfarande utgift måtte beredas, att utgå tilldess lönerna kunde blifva annorlunda reglerade,- hemställande Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern i underdånighet, om icke, i enlighet med hvad Statskontoret i underdånighet föreslagit, Kongl.
Majit skulle täckas i den nådiga Proposition, som angående Statsverkets tillstånd och behof till Rikets Ständer aflåtes, göra nådig framställning derom, att berörda ersättning, utgörande tillsammans Ett Tusende Femhundra Trettio Riksdaler, må varda på Stat under Andra Hufvudtiteln uppförd.
Hvilken hemställan Kongl. Majit, uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkan, i Nåder biföll. C) Då vid sistförflutna Riksdag Kongl. Majit behagade gifva Rikets Stän der tillkänna, att, sedan lagmans-bostället Näsby vid Midfastan år 1844 åter tillfallit Lagmans-embetet i den förenade Stockholms, Södermanlands och Gottlands Läns Lagsaga, komme, likmätigt Kongl. Brefven den 6 September 1791 och den 3 Februari 1841, den ännu på Stat qvarstående hälft af lagihanslönen på Gottland, utgörande med inbegripen ersättning för derunder beräknade 23 i tunnor spaumål, 272 Ridr 4 sk., att till Statsverket indragas; och med föranledande deraf, vid Stats-regleringen sistlidne Riksdag, nämnda belopp,, hvilket fanns upptaget å allmänna Indra gnings-stnten för år 1844, blifvitiicke allenast derifrån uteslutet, utan äfven afdraget från det till Sven Hofrätt och derunder lydande Juslitie-Stat å Andra Hufvudtiteln meddelade anslag; så hade, enär bemälde Hof-Rältsstat icke bort, på sätt som skett, genom afdrag af ifrågavarande lönebelopp minskas, utan detsamma endast skolat från allmänna Indragnings-staten försvinna, Stats-kontoret, i dess underdåniga berättelse angående Stats-Verkets förvaltning, tillstånd och behof, i underdånighet hemställt, att rättelse i afseende härå måtte vid instundande Riksdag beredas dymedelst, att å Svea Hof-Rätts stat, hvilken bort förblifva oförminskad, uppföres en summa af 272 R:dr 4 sk.
Enligt Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern och Stats-Rådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl.
Majit förklara
Sig vilja meddela Rikets Ständer hvad Stats-Kontoret i ofvanberörde hänseende underdånigst" hemställt, för att iakttagas vid regleringen af Andra Hufvudtiteln. 3 2:o Krigs-Hof-Rutten.
Att sedan, under åberopande deraf, att i 96 §. 14 Gip.
Krigs-Artiklarna den 31 Mars 1798 blifvit stadgadt, att böter, hvartill någon, enligt samma Capitel eller jemlikt Råttegångs-Baklen af allmänna Lagen, varder af Krigsdomstol fälld, skulle gå till tväskiftes och uti Öfverdomstol delas emellan Krigs-Justitiarien (numera Krigs-Hof-Rättsrådet) och Krigs-FLscalen, samt att andra böter delades i Krigsdomstol till treskiftes emellan Konungen, Rätten och målseganden, då ej annorlunda stadgadt funnes, hvilken sednare föreskrift erhållit genom Kongl. Brefvet den 26 Januari 1832 den förklaring, att Rättens andel i treskiftes-böter uti Öfverdomstol borde tillfalla Krigs-Justitiarien, till följd hvaraf Krigs-Hof-Rättens Civil-ledamot åtnjutit andel i så väl tväskiftes- som treskiftes-böter, Krigs-Hof-Rätten, uti underdånig skrifvelse den 3 September 1846, enär det ansågs olämpligt, att Öfverdomaren toge andel i de böter, som af honom sjelf åläggas, till Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att den förmån, som, på sätt berördL är, blifvit Civil-ledamoten förunnad, måtte med 1846 års slut upphöra, så att, i likhet med hvad i öfriga IIof-Rätter egde ruin, ifrågavarande böter tillfalla Kronan, men att deremot Kongl.
Maj:t måtte täckas,j såsom ersättning för hvad till följd häraf komme att Givil-ledamoten frångå, i Nåder tillägga bemälde Ledamot ett årligt ersättnings-belopp, sorn svarade emot hvad ofvannämnda bötesandelar utgjort i medeltal under de nästförflutna fem åren, 1841 till och med 1845, utgörande, enligt vederbörandes uppgift, 80 R:dr 47 sk. 3 rist Banko; så hade Kongl. Majit, under den 2 sistlidne Februari, funnit godt att, med upphäfvande af hvad hittills i omförmälda hänseende varit stadgadt, i Nåder förklara Civil-ledamoten hos KrigsHof-Rätten icke böra åtnjuta andel i de böter, som af bemälde Hof-Rätt ifrån och med 1847 års ingång Voro eller blefve ådömda, utan att de bötesandelar, som hittills varit honom anslagna, tillfalla Kronan, men att nuvarande Civil-ledamoten, Krigs-Hof-Rättsrådet Gethe, så Linge han Embetet innehade, skulle åtnjuta ersättning med 80 R:dr Banco om året, hvilken ersättning borde tills vidare qvartaliter utgå från besparingarna å Riksstatens Andra HufVudtitel; och hemställde Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern, huruvida icke, då berörda Åttio Rriksdaler torde böra för framtiden uppföras å Allmänna Indragnings-staten under Nionde Hufvudliteln, Kongl.
Denna af Stats-Rådets öfriga Ledamöter biträdda hemställan behagade Kongl. Majit Nådigst bitalia. 4 3:0 Att,, efter indragning af Borg-Rätterna, Kongl. Maj:t den 18 December 1845 i Nåder förklarat, att ordinarie tjenstemännen och vaktbetjente vid BorgRätterna skulle af allmänna medel åtnjuta ersättning för sådane, genom nämnda indragning, dem frångångna sportelinkomster, hvilka icke förut utgått af anslaget fiir Hofstaten, beräknade i medeltal årligen för Hof-Auditören J. J.
Elgström till 223 R:dr, för IIof-Notarien, Protokolls-Sekreteraren C. P. A. Hallbäck till 50 R:dr, för Hof-Notarien, Kammarjunkaren C. L. von Mentzer till 200 R:dr och för Vaktmästaren TV.
Högfeldt till 50 R:dr, eller tillhopa årlången 523 R:dr Banko, hvilket belopp blifvit för åren 1845, 1846 och 1847 anvisadt på besparingarna å Riks-Statens 2:a Hufvudtitel; hemställande Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern, om icke Kongl. Majit skulle täckas till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att berörde ersättnings-belopp, såsom upphörande i den mån nämnde personer afgå, må uppföras på Allmänna Indragnings-staten under Nionde Hufvudtiteln.
Nådigst bifalla.
Fångars värd och underhåll.
A) 'Att, enär det vid sednaste Riksmöte för fångars vård och underhåll uppförda förslags-anslag 450,000 R:dr befunnits så otillräckligt, att, enligt 1845 års räkenskaper, dylika kostnader uppgått till icke mindre än 737,979 R:dr 13 sk. 4 rist, så hade Stats-Contoret, i dess underdåniga berättelse angående Stats-Verkets tillstånd och behof, tillstyrkt, att Rikets Ständers uppmärksamhet måtte fästas å angelägenheten deraf, att i Riksstaten för sådant ändamål upptages en tillgång, som någorlunda motsvarade vei’kliga utgiften.
Åled afseende å hvad Stats-kontoret i underdånighet anfört, ansåg Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern ifrågavarande förslags-anslag väl behöfva tillökning, men då, i den mån fängelse-systemet hunne ordnas och till följd deraf de kostsamma fångtransporterna inskränkas, anledning syntes vara, det utgifterne, som af anslaget bestridas, skola minskas, fann Hans Excellens sig böra i underdånighet hemställa, att nämnda anslag i Propositionen angående Stats-regleringen må förslagsvis beräknas till endast 650,000 Ridr.
Hvad Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern sålunda i under - 5 dånighet hemställt ock deruti Stats-Rådets öfriga Ledamöter instämde, täcktes 'Kongl. Maj:t i Nåder bifalla. 7:o Uppå Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministerns underdåniga hem ställan, deruti Stats-Rådets öfriga Ledamöter instämde, behagade Kongl. Majit i Nåder besluta framställning till Rikets Ständer derom, att det vid sistlidne tvänne Riksdagar åt Professoren, Doctor C. J.
Schlyter, för utgifvande af Sveriges gamla Lagar, dels såsom arfvode och dels såsom ersättning för biträde och kostnader dervid, beviljade samt å Allmänna Indragnings-staten uppförda anslag till nästpåföljande Riksdag, efter Tolfhundra R:dr årligen, må fortfarande å nämnde Stat upptagas och till Professuren Schlyter utgå, under enahanda vilkor af arbetets oafbrutna fortsättande och redogörelse för fortskridandet deraf, som hittills varit -vid samma anslag fästadt. i öfrigt och sedan Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern i underdånighet hemställt, att, i afseende å den af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag fastställda reglering af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel, för det närvarande icke måtte ifrågakomma andra förändringar, än de, som, efter hvad sagdt är, nu blifvit af Kongl. Maj:t Nådigst gillade, samt att utdrag af detta Protokoll, i hvad det innefattar förslag till anslag för 2:a och 9:e Hufvudtitlarna eller §. 1, Litt.
A och C, § 2, § 3, § 5., Litt. A, § 6 och § 7, måtte till Finans-Departementet expedieras, för att i dessa delar läggas till grund för Kongl. Majits Nådiga Proposition angående Stats-Verkets till stånd och behof, täcktes Kongl. Majit till berörde af Stats-Rådets öfriga Ledamöter biträdda hemställan lemna Nådigt bifall.
6 Protocoll öfver Utrikes Departementets Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott den g November 1847.
Friherre Stael von Holstein, Munthe , Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena anmälde x underdånighet, att då, med anledning af Rikets Ständers instundande sammanträde till Lagtima Riksdag, honom ålå ge att uppgifva Utrikes Departementets tillstånd och hellof, så, och under förutsättning, att Norska Stats-Verkets anslag till Ministerstaten fortfarande till samma belopp, som under de sednare åren, eller 40,000 Norrska Species årligen, komme att utgå, ansåg Stats-Ministern, att det vid sednaste Stats-reglering å 3:dje Hufvudtiteln uppförda anslag af 225,650 Ralr Banko vore för Departementets utgifter tillräckligt, till följd hvaraf Stats-Ministern i underdånighet föreslog Kongl, Majit, att, uti den till Rikets Ständer aflåtande Proposition örn Stats-Verkets tillstånd och, behof, detta anslag till oförändra dt belopp upptaga; dock med samma anmärkning, sorn vid Rikets Ständers sednaste sammanträde gjordes, att, till ernående af en sådan jemnvigt emellan
Departementets inkomster och utgifter, hvarigenom ofvanstående anslag kunde för det dermed afsedda ändamål blifva tillräckligt, oundgängligen fordrades, att å« terstoden af den för Rikets Ständers Stats-Utskott vid 1840 års Riksmöte uppgifna Kabinetts-kassans brist måtte, i likhet med hvad sedan år 1841 egt rum, derifrån fortfarande afskiljas.