Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frälse 25| 30* 1 19 174 197* 15* 44 13* 73 121 996 1,183 107* 313 86* 374 96 64 146 94 148 330 — 102,907 — — 35 4 0 6* 7 4* 46 40 4* 10 3 18 31 262 237 31 71 18 88 23 16 36 22 38 89 — 17,816 — — 7 28 14** 20 § 10* 82 68 0*5 11 7* 62 67* 459 393 48* 81 54* 362 74 11 95 32 116 219 — 56,510 32 — 16 14 Rekognitions-Skogs-Hemman 9* 9* ■ 65 260 28 12 16 50 22 11,000 — — — Cl.attlamla hphvcoUp Tnm ITfmrHnr TTrfipllar m. fl. liiffpnhptpr utan mantal, som ej 21* 41 140 137 20* 63 107 20 under något hemmans ränta äro inbegripne, Frälse — 27 6* 24* 22 6* 3* 42* 51* 188* 250 37 5 35 69 — 25,088 10 — 16 Dito Skatte —— 42 5* 35 36* 5* 20* 3* 68 35* 176 196^ 35 155 20* 330 45 5 91 47 82 199 8 28,258 10 — 26 2 Dito Krono —— 51 12* 60 64 6* 24 6* 83 78* 380 266 49 187 44* 463 72 6 139 70 93 225 6 42,835 32 — 25 32 !
Dito obebyggde 551 10* 171* 132* 98* 93 9 325 109 923 771 579* 764 70* 1,504 14 10 14 5 27 28 — 71,305 to — — Oskattlagde, bebyggde dito, deraf Ryttare-, Soldat- och Båtsmans-torp st. . -.— 2,212 82* 987 950* 150* 322 80* 1,829 550 5,484 5,602 1,011 2,522 648* 10,481 706 9 2,465 960 1,950 3,992 — 53,349 — - 437 44 !
Backstugor 1,187 313 1,730 181 218 294 - — — 391 12 Bebyggde lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt . . 21 t TB 15§ 22* 1 'TU 1 TB 7 TIT 42 V5re 65J 94J 3 F S B ,15 .T ff 221 8 43 11 24 132 — 7,893 10 — 7 42 Dito på viss tid eller lifstid 21 2 25 25 5 5 2 34 13 151 171 40 40 12 154 9 4 57 28 61 ilo — 8,866 3 2 — 8 38 Skattlagde Fisken och Flskelägenhetcr af särskilda slag, som ej under något ränta äro inbegripne, Skatte lemmans 2 — 300 — — — Dito Krono .... - 2 1 . ■ ■ ro — 400 — — — ; Tull-mjölqvarnar 126 52 . 220 ■ 70 25 195 164 - 407,356 — — 70 4 Tull-sågqvarnar, grofbladiga 41 ■ • ■ — 12,120 — -— 10 38 Husbehofs-mjölqvarnar 98 i — 18,921 32 — 7 24 Husbehofs-sågqvarnar 25 -— . — 5,583 to — — 1 Stamp 1 ■ —;— ■ — 500 —• — — | Stångjerns-verk 9 C 270 1,080 120 290 128 160 1,154 14 1,256,367 — 108 — Ämneshammare 7 ro ■ — 1,649,266 — - 255 6 i Masugnar 11 60 . 240 78 18 18 95 - — — 46 24 1 Jernmanufaktur-verk af särskilda slag 7 25 ■ 100 30 10 17 86 6 139,888 — — 8 30 j Pappersbruk 1 ‘ — 15,000 — — 7 14 j Tegelbruk —- 17 ' — 67,320 — — 10 10 i Kalkugnar 7 • — 4,280 — — — Kronoparker och Allmänningar, som tillhöra Kronan 6 ■ ■ - — 1,741 — — —- Lands- och Härads-Allmänningar 7 *“*~ —— ■ — — — — j Grufve-Skogar 3 * ■ — — — — Diverse personer,'' som ej höra till viss näring 1 84 90 — 380 336 360 1,520 360 68 1,195 36 — — 492 34 Kapitaler, Vinstmedel, samt åtskilige Societeter, Kassor och Verk m. m. ' -—' - — — — —- "
Summa 3,5581* 4,274** 4,553j 3,536** 24,912g1 22,703* 2,990| 4,827** l,969jf 20,815 22,029A 135,956* 126,687* 21,632} 34,040’ 12,354*0 79,786^ 17,176 7,233; 29,355 14,170 61,469 29,106 818 19,997,042 30 - 7,237 T Upsala Läns Landskontor den 31 December 1851. W. r»H Hr tinner.
Till Berättelsen öfver Vpsa/a Län för åren 1848—1850.
Upsala Bilin flir åren 1§48—18 5 0.
Bevillning efter 1815 och 1848 års Förordning ar.
Efter 3:dje Artikeln. 2—7 SS 19-36 gg. 37 g. Brän vins- brännings afgift.
R:dr s. r. R:dr | s. r. R:r 5. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. ■ — — — 1 — — — — 1 27 _ 27 3 — — — 2' 12 — — — — 14 20 22 20 — — — i 24 — — — — — — o 5 — — £ | Ox 1 43 8 3 _ — 1,500 22 6,101 12 37 8 — — 1,356 1 1 3 — — — 398 22 — 1,083 9 3 — — 417 32 — — — — 43 9 0 505 1 1 G —! — 11,522 13 10 — — — 3,074 32 8 15,768 38 6 - — 3,112 10 2 — — — 1,181 24 8 4,774 12 10 — 145 27 G — — — 37 4 3 8 227 5 2 49 17 3 — 14 44 8 75 21 1 1 — 30 43 3 — — — 69 10 — 110 2 7 3 — 5,914 32 8 7 — — 3,466 44 8 10,727 4 4 _ — 0 30 0 — - — 5 - — 10 24 6 -— _ — 2,362 32 7 — — 772 4 3 2 3,508 11 9 . — — 1,700 18 1 — — — 646 4 1 4 2,702 9 5 — 18 2 — 157 1 333 7 — 572 25 0 — — 5 22 — 35 1 1 669 37 4 2.852 10 10 8 — — 46 25 8 495 3 7 — 3,620 27 G — — 158 32 7 — — — 62 24 — 245 24 7 — — 98 4 5 — — — 25 14 — 138 28 5 — — 1,079 28 1 — — — 465 5 — 1,716 5 1 — — 84 34 o — - — 19 4 0 139 3 0 8 — — 15 20 3 — — - 5 21 4 28 21 7 — — 80 5 10 — — — 31 4 8 127 24 6 — 22 — - — — — — — 22 — — _ 50 8 — — — 13 37 — 84 13 7 — — 56 34 — — — 23 — 8 105 37 - — — 84 28 — - - 21 _ — 131 1 2 7 — — 162 43 — — — — — 162 43 1 —— — — 182 43 — — — — — 620 39 1 _ 128 44 — — — — — — 520 8 — — — 15 38 2 — — - 12 — — 35 32 2 - — 16 20 7 —
— — — — 25 16 7 — — 28 0 _ _ — — — 28 9 — — 38 5 — — — — — 38 5 — — 975 47 — — — — 20 — — 1,066 3 — — — 71 21 3 - — — — — 82 11 3 — — 46 40 11 — — — — 54 10 1 1 — — 11 1 2,600 8 — — — — — — 11 1 2,708 8 — I I . — — — 3,822 16 — 3 — — 115 — — 4,195 22 — — 36 16 — — — — — — 82 40 — — 286 10 5 - — — - — 294 40 5 —- 30 — — — — — — — 37 14 - — — 144 22 9 - — — — - 154 38 9 — — 10 27 — — — — — — 10 27 — — — — — — — — z — — 2,240 37 1 — — — 2,733 23 1 — — 21 3 5 — — — — — 21 3 5 3,424 42 4 43,259 7 6 83 1 8 '12,729 14 4 66,733 24 to Jordeboksoch HemmantalsRänta.
Krono-tionde. 121 33,572 19 4,878 8,977 2,399 27 30 13 38 1 40 835119 5081 9 012j 20 304 18 60 10,145 4,270 427 110 85 15,789 2 5,137 4,938 1,410 009 317 420 217 2,701 401 137 210 40 73 239 187 210 131 Afrad. 1,954 499 334 02,875 34 10,024 19,405 5,509 1,824 2,283 1,582 779 12,930 930 201 1,271 840 1 512 778 1,310 Mantals penningar. 30 3 12 652 12 284 12 53 — 1,775 24 696 12 41 12 15 24 11 12 1,906 — 4 12 482 24 456 12 205 24 81 - 295 12 31 12 16 12 234 30 38 — 10 24 26 36 17 31 12 27 30 775 528 24 12 30 11 — 89 24 12 24 8 30 163 24 388 — 58 — 13 24 7 — 15 — — — -— — 825 36 — Gernings ören. 04,7321121 51 54,443 j 311 9 130,039 — » 10,347 12 — 109 1 1,483 to — 267,154 24 11 12,397 1 2 Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk och andra Verk och Inrättningar.
Summa. 30 3 12 052 12 9,308 28 113 18,704 23 5,210 15 3,182 45 788 552 114,144 59 20,523 33,830 9,531 3,350 3,404 2,646 1,317 20,441 1,071 456 1,903 1,06 232 1,013 1,302 2,631 906 553 12 11 Arrende medel.
R:dr s. 420 23 187 40 7 28 244 32 7,442 39 3,239 32 1,150 1 22,955 — 6,833 10 628 4 158 24 105 12 23,826 10 14 8 5,952 — 6,242 40 3,060 24 768 — 861 40 580 — 344 8 3,824 — 605 — 160 — 351 32 130 — 40 24 155 — 108 10 352 32 613 16 133 — 41 8 10 — 16 32 300 — 1,303 32 380 — 70 32 42 24 — 93,601 13 137,082 69,978 Klereci-Statens underhåll.
Kyrko beljenings. 10,8 Fattig försörjning.
Skjuts. 17,268 20,250126 Kostnad för Rustning och Rotering.
Summa Stats Bidrag. 10,963 389 30,412 10,387 840 143 6 189 5,638 2,436 861 17,043 5,153 455 501 185 35,005 28 110 20,019 32 10,017 14 660 16 — 407 32 — 1,049 16 - 573 16 — 6,546 26 — 1,105 — — 270 — — 567 40 — 112 24 — 17 22 _ 121 79 17,788 10 4,543 4,091 2,288 571 205 442 261 2,923 466 124 271 95 29 129 85 277 500 100 31 4,901! 40 2,013' 737 15,378 4,708 395 84 85 14,772 10 4,099 3,930 2,221 494 2,224 282 219 2,373 419 116 226 60,179 R:dr s. r. R:dr s. 40 42 — 4,284 20 57 32 — 2,030 28 1 8 — 3,234 35 9 40 — 2,036 16 1,090 11 21,361 15 519 — 28,658 21 190 20 — 3,302 9 5,100 — — 125,026 26 1,780 24 — 30,121 4 195 32 — 5,713 6 39 1,706 47 19 2 4 — 1,114 2 5,803 8 — 215,226 19 6 40 — 132 8 1,273 24 — 58,289 39 1,913 40 — 61,482 38 552 32 — 10,272 39 108 16 — 6,258 16 397 24 — 11,484 14 114 28 — 5,116 19 05 32 2,792 2 728 8 37,830 10 110 — — 4,335 21 25 — — 1,127 13 99 16 — 3,389 39 29 16 — 1,495 7 2 16 — 379 33 40 — — 1,479 2 11 24 — 1,702 34 0 32 — 3,444 40 201 32 — 2,459 34 145 16 — 1,357 32 9 30 — 100 16 - — 57 16 - - 17 O 12 70 16 d 1 49 8,265 ■ 32 ■ — — 146 32 — — 252 28 — — 11 1 8 235 24 1 4,410 32 110 32 — 6,646 38 59 16 — 270 40 9 32 — 510 24 — 44 19 0 32 — 176 22 10 27 — 28 40 Joli.
Kjellin. TABELL föl* Itaderne inom Upsala
Uan för åren 1848—1850.
Upsala Stad och Mangi.
Akademi
. . Boktryckerier . Tobaksfabrik .
Attiksfabrik Summa Enköpings Stad St. 487 Jord.
Tid 1 Tid i Tid •1,840a; 7 I ali 495 184 Summa Summarum 079 1,8401” 712 817 200 404 2G0 2,100^,1 40, 812 2,341 2,55241'! 8171 1,072 4,441445 i 57| Utsäde af T:r T:r 30 30 424 424 28 110 80 T:r Tn - tOt 401 5815341481 17 T:r!
Tu - MI 17 19 75 00 921 79 T:r 304 304 000 14 904 Medeiafkastning, sedan utsädet är afdraget.
T:r 240 240 190 430 T:r 2,120 T:r T:r 3,208 2,120 600 2,780 3,208 480 T:r 95 85 95 375 300 3,088 j 400 395 T:r 30 T:r 1,216 Underhållna Kreatur.
St. 107 36 48 84 1,216 3,000 4,210 107 150 317 St.
I St. 224 — St. j St. 10 140 20 20 224 220 444 20 20 Uppskattadt Värde.
Sta S et a f/.
Hus och ' Tomter.
Rull 1, 808,535 146 120 180 1301326 1,868,535 108,050 2,037,185 Jord.
Uulr 203,933 203,933 100,399 304,332 Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker m. m.
R:dr 54,100 54,100 41,100 95,200 Bevillning efter 1845 och 1848 års Förordningar.
R:dr 1,868,535 203,933 54,100 2,126,568 310,149 2,436,717 Efter Usta Artikeln.
Jord, Hus, Tomter,Terk och Inrättningar.
R:dr 710 30 710 159 24 R:dr s. r. 3,737 3 5 407 41 7 108 9 7 4,253!
o 620|14 Borgerlig näring.
Efter 33 och 36 g§.
R:dr s. 3,42211 j r.
R:dr 8 367 71 10 — 3,512 t 820 870, 6 —| 4,873! 211 2 J 4,332; 6 367 Personer, ej hörande till viss näring.
Rulr 6,093 367* 2 0,093 200 5 j 6,299123 Bränvins brännings algift.
R:dr 2,894 3 2,894 1,122 3 ; 4,016 I 28 Ständiga Räntor.
R:dr s. 24; 28 27! 41 r. J Bull 3 1,048 12 i 1,048 23 8 231 24 1,279i 36 Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrättningar.
Rulr —: 1,797 34 3 1,797 34 Arrende mcdcl.
Rulr 44 3 1,797 84 3 44 R:r 395 395 119 514 Kostnad för Städernas Styrelse.
R:dr 9,582 9,582 1,780 11,362 47 Kiercci-Statens underhåll.
Rulr 1,800 1,800 1,333 ig 10 R:dr s. 1,003 10 1,933 32 — 1,003 100 1,103 Kyrkobe tjenings. r. R:r 433 433 100 10 533 16 Summa.
R:dr 3,297 3,297 1,533 4,830 R:dr j s. | r. 5,1571 16.1 8 5,157 1,000 0,157 R:r 233 233 367 10 10 600 io Väghåll ning.
R:dr 1,100 1,100 1,200 2,300
Diverse onera el c. R:dr 5,000 Summa Stats Bidrag.
R:dr s. 41,730 25 3,610 39 108 9 71 32 8 — 10 5,000 900 5,900 j 45,539 10,082 55,621 Upsala Slott i Landskontoret den 31 December 1851.
Mt. von Mtnvmer.
Berättelsen öfver Upsala Län för åren 1848—1850.
MALTS BEFALLN1NGSHAFVANDES uti Stockholms C ä u tin KOIGL. MAJ:T i ttttaertlåni&fiet "foifne EM HETS-BE RÄTTELSE för åren 1818, IS49 och i§50.
STOCKHOLM, 1852.
NOBSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
Underdånig Berättelse lill Kungl. Majit, angående Stockholms
Län i statistiskt och ekonomiskt hänseende under åren 1848, 1849 och 1850. § 1- Länets allmänna beskaffenhet, Kil upprepande af hvad härom i förut afgifne Femårsberätlelser blifvit uppgifvet skulle sannolikt vara utan intresse och nytta, då något nytt icke är att meddela om Länets allmänna beskaffenhet, som vanligen icke heller på en kortare tidrymd undergår någon förändring.
Länets indelning har under ifrågavarande tre år ej heller blifvit förändrad, hvarken i administrativ!;, judicielt eller ecklesiastikt hänseende. § 2- invånare.
Folknummern i länet utgjorde, enligt 1850 års mantalslängden 114,047, deraf 54,825 af mankön och 59,222 at qvinkön.
Betalande personella utskylder voro 30,602 män och 33,062 qvinnor, och derifrån befriade 24,223 af mankön och 26,160 af qvinkön.
Progressionen af folkökningen sedan år 1822 visar sig af följande sammanställning, grundad på förut afgifne
Fem årsberättelser, enligt hvilka folknummern uppgick:
År 1822 lill 95,221 personer » 1827 » 103,270 » » 1832 » 104,986 » » 1837 » 108,989 » » 1842 » 111,793 » » 1847 » 112,700 » 4 hvadan folkökningen utgjort: från 1822 till 1827 . . . . 8,049 personer » 1827 » 1832 . . . . 1,716 » » 1832 » 1837 . . . . 4,003 » » 1837 » 1842 . . . . 2,804 » » 1842 » 1847 . . . . 907 » » 1847 » 1850 . . . . 1,347 » Folkökningen, som under qvinqvenniet 1842—47 så betydligt inom Länet aftog, sannolikt i följd af 1844 och 1845 årens felslagna skördar och deraf uppkommande nöd, har således under ifrågavarande tre år återgått att närma sig lill det vanligare förhållandet, och har derifrån icke varit hämmad af någon missväxt eller allmännare gängse sjukdom.
Inom de särskilda fögderier och städerne har eller förminskning förhållit sig sålunda: folkmängdens tillökning a o Inom Södertörns Fögderi Sollentuna d:o . .
Långhundra d:o . .
Lyhundra d:o . . .
Frösåkers d:o . . .
Åkers d:o Färentuna d:o. . .
Öregrunds stad Östhammars d:o Norrtelje d:o .
Sigtuna d:o . .
Södertelje d:o . Waxholm d:o . . Folk ökning.
Folk minsk ning.
302 214 108 264 301 171 38 23 13 Summa 1,434 24 16 _47 87 på en folknummer af 24,745 11,356 15,275 16,907 19,360 15,864 5,439 650 62 i 977 4 3 o 1,166 1,252 114,047 5 Det är anmärkningsvärdt, att Färentuna fögderi, som dock är en af naturen bättre lottad och bördigare del af Länet, är den enda ort af landsbygden, der folkminskning ägt rum.
Detta lärer likväl härröra af större antal derifrån skedda utflyttningar till andra orter.
Välståndet bland
Länets invånare bar under den tidrymd, som denna berättelse omfattar, i allmänhet varit i stigande.
Detta är ock naturligt, då Länet varit välsignadt med skördar, som varit dels goda, dels åtminstone icke under medelmåttan.
Verkningarne af nödåren 1844- och 1845 hafva dock sträckt sig ända till ifrågavarande tid, och den enda af dessa har väl icke varit, att under denna tid återbetalning måst lill största delen göras af de undsättningslån, som i följd af förenämnde nödår blifvit Länets invånare af Staten meddelade till belopp af 305,130
R:dr 36 sk. 1 r:st, hvarå från år 1847 voro oguldne 206,029 R:dr 41 sk. 10 r:st banko, som nu äro återbetalde, med undantag af afkorlade omkring 8,000 R:dr.
Till välståndets stigande bar bidragit, att priserna å landtmannaprodukter varit i allmänhet högre än vanligt under lika goda år.
Flertalet af allmogen saknar dock förmåga att uppbringa sig till mera stadgadt välstånd.
Dertill fordras större omtanka, som utvecklar slöjdskicklighet och husflit.
Dessa finnas i ganska ringa grad bland allmogen i Länet; och de lära icke vara fä bland männen, som till och med sakna färdighet att tillverka sina egna redskap.
Qvinnornas husflit står äfven ganska lågt och har i sednare lid väl snarare af- än tilltagit, hvilket visar sig deraf, att allmogen, som förut allmänt klädt sig med de tyger, de sjelfva tillverkat, numera till stor del köper dessa sina förnödenheter.
Att detta icke länder till att öka förmögenheten är uppenbart.
Deremot alstras häraf lyx, som icke medför allmänt gagn.
Tillfällen till besutenhet hafva i sednare tid minskats icke obetydligt derigenom, att innehafvare af herregods, hvilkas antal inom länet är stort, icke sällan företagit sig att lägga ej mindre derunder lydande gårdar, hvilka förut brukats af derå besutne laudtbönder, än ock dagsverkstorp, i sambruk med hufvudgården, som derefter skötes genom stattorpare och statdrängar.
Härigenom har möjligen afkastningen blifvit förökad och vinsten för godsets innehafvare för den närvarande tiden större.
Men det kan icke vara annat, än till skada för det allmänna, att minska tillfällen till besutenhet och af landtbönderne göra statfolk, hvilkas i allmänhet usla ställning är för väl bekant, för att närmare behöfva omtalas; och vinsten af detta system lärer väl i fram - 6 tiden blifva mindre, dä systemets verkningar visa sig genom ökad fattigvårdslunga, oberäknad all annan förlust för det allmänna.
För den tjenande och arbetande klassen har icke varit någon ovanlig brist på tjenster och arbete inom
Länet under nu ifrågavarande år.
Dagsveijkspriserne hafva varit för en duglig person, på egen kost, under sommaren mellan 32 och 40 skiilingar för man och allmännast 16 skillingar, allt banko, för qvinna, samt vintertiden emellan hälften och tvåtredjedelar af berörde priser.
Att inom en korlare tidrymd bedöma sedlighetens stigande eller sjun kande är svårare, än att det sanna kan med tillförlitlighet träffas.
Såvida man härvid endast tager i betraktande sedlighetens kränkning genom gröfre lagbrott, bär förhållandet under sednare åren ett ganska fördelaktigt vittnesbörd.
Antalet af personer, sorn för gröfre förbrytelser undergått bestraffningar af alia slag å Länets häkte, bar nemligen betydligt nedgått, så att, då det år 1847 utgjorde 177 personer, var det 1848 blott 126, 1849: 127 och 1850: 119 personer.
Dock torde icke, utan misstag, detta lyckliga resultat lill någon stor del få tillskrifvas ökad moralitet, om icke i så måtto, att fyllerilasten, som oftast har brott till följeslagare, är i a flygande, hvilket visserligen i sin mån befordrats derigenom, att frestelserna minskats genom i sednare ar skedda indragningar af många krogar, hvarå Länet förut haft alltför stor tillgång; utan torde minskningen i brottens antal mest härröra af goda år och i följd dera! bättre tillfälle till utkomst och arbete, hvars saknad alltför ofta alstrar de vanligast förekommande brott, tjufnader.
Det förtjenar härvid väl att anmärkas, hurusom brotten minskats just på en tid, slraxt efter det ny lagstiftning borttagit de härda band, som förut voro lagda på de så kallade försvarslöse, samt medgifvit dem större frihet, hvaraf någon fara således icke sig visat.
En ovilkorlig följd deraf har deremot varit en betydlig minskning i fångantal, som förut till flertalet utgjordes af försvarslöse och lösdrifvare, då åter antalet af sådane till länshäktet inkomna nu för hvarje år nedgått, så att då det ännu år 1847 uppgick till 163 personer, det sedermera varit 1848: 106, 1849: 103 och 1850: 89 personer. § 3.
Hujvudnäringar.
Jordbruket är af näringar inom Länet den förnämsta och derpå grunda dess invånare till största delen sin utkomst.
Hågen för denna näring tilltager, och dertill bidraga i sin mån de anstalter, hvilka i sednare år blifvit från 7 det allmännas sida gjorda för näringens utveckling, och de årliga landtbruksmöte», hvilka, genom Hushållnings-Sällskapets föranstaltande, äfven i della Län blifvit hållna och äro gagnande ej mindre derigenom, att den uppmärksamhet, som sålunda egnas jordbruket och dess idkare, innebär uppmuntran, än ock genom den kännedom örn olika jordbruksmelhoder, fördelaktigare landlbruksredskap m. m , som dervid meddelas och såmedelst allmännare sprides.
Odlingen af kärr, måssar, sämre ängar och hagar har raskt fortgått, nästan allestädes inom Länet, så att, om än vidsträcktare odlingsföretag till större antal icke förehafls under nu ifrågavarande tre år, dock antagas kan, att derunder den odlade jorden ökats med åtminstone några tusende tunnland.
Bland större arbeten i detta afseende må nämnas: en vid Lindö egendom i Wallentuna härad företagen odling af en sank äng om 250 tunnlands vidd, dervid, jemte sänkning af en mindre sjö, erfordrats dikning af 9,000 alnar; samt vid Ekeby och Kohlsta egendomar i Närdinghundra härad, hvarest 100 tunnland ängs-, hag- och kärr-mark upptagits, dervid den odlade jorden blifvit lill åker förvandlad och i tegar förlagd.
Såsom särskildt anmärkningsvärd framstår den förvånande utveckling, som jordbruk, ladugårdsskötsel och kreatursförädling redan ernått och vidare synas gå till möte inom Huddinge och Brännkyrka socknar.
Inom detta pastorat äro under sednast förflutna 15 år minst 1,400 tunnland uppodiade och kreaturens antal ökadt med omkring 1000 stycken, livilka födas väl, korna på flera ställen hela året inom hus; och såsom resultat kan med skäl antagas, att produktionen af jordbrukets och ladugårdens alster inom berörde pastorat, jeni förde med förhållandet löre sagde tidpunkt, fördubblats.
Det förljenar ock att omförmälas, såsom mindre vanligt, att en torpare under Sanda egendom i Österhaninge socken, hvilken tillförene i egenskap af dräng tjenl vid denna gård och der lärl sig inse fördelen af ett vårdadt jordbruk, sedan längre tid tillbaka brukat sin åker förlagd i smala tegar.
Något understöd af allmänna medel till odlingsföretag har under ifrågavarande tidrymd icke blifvit någon inom Länet beviljadt.
Ännu äro de gamla åkerbruksredskapen, trädesstoek eller årder, pinnharf, sladd oell vält mest i bruk hos allmogen, hvaremot vid herrgårdarne flera slags nya redskap fått insteg, särdeles plogar och halfvar af lämpligare beskaffenhet.
Eflerdömct följes småningom af allmogen, som till en del lillegnat sig förbättrade redskap, isynnerhet plogar.
Åkerjorden brukas af allmogen fortfarande på förut öfligt sätt, så alt hällten deraf hvarje år ligger i träde; dock att i allmänhet någon del af trädesjorden af allmogen användes lill besädande med äller, potates och bönor.
Vexelbruk är 8 gängse vid en del herrgårdar, vanligast med sju årsskiften, hvaraf besås ? med höstsäde af hvete och råg, f med vårsäde, korn, bafra, äller och vicker samt t med klöfver och rotfrukter, hvaremot de öfriga f:deiarne ligga vexelvis i träde.
Den odlingsbara jorden användes hos allmogen förnämligast till sädesproduktion.
Ängsskötseln har likväl äfven gjort framsteg, och ganska allmänt har allmogen företagit sig alt förvandla sina gamla naturliga ängar, som voro mindre gifvande, lill arliticiela, mest för att bära timotej.
Dessa, som fordra mycken gödning, kunna dock svårligen i längden hållas bärande med den ringa tillgång på gödningsämnen, allmogen äger efter sina vanligen inskränkta och dåli«a ladugårdar.
O O Följande tabell, uppgjord enligt de vid förut afgifna Femårsberälleiser meddelade uppgifter och dem, som nu inkommit, visar, huru utsäde och medelafkastning deraf inom Länet under längre tid tillbaka sig förhållit.
Medelafkastning, Tunnor. 1822 1832 1842 1847 1850 1822 1832 1842 1847 1850 Hvete 3,053 3,771 3,787 3,835 3,987 17,489 26,200 26,815 24,585 27,968 Råg 24,425 29,086 29,390 28,450 28,786 133,375 173,940 167,319 140,449 156,587 Korn 13,772 14,484 15,399 14,444 14,148 79,771 84,592 90,359 68,920 81,120 Hafra 3,458 4,952 5,390 5,942 6,961 18,623 25,883 37,069 27,404 36,515 Blandsäd 2,582 3,053 3,455 3,345 3,409 15,083 17,892 19,736 14,872 18,467 Arter 2,485 2,917 3,573 3,393 3,459 12,199 15,285 17,306 16,747 19,356 Potates 17,805 28,782 37,522 36,695 34,111 100,599 201,927 208,698 195,789 192,482 Utsädet å, och afkastningen af städernas jord äro dock icke beräknade i ofvanstående belopp för år 1850.
Den torröla och annan sjuklighet, hvaraf potatesen hotades med förstöring, har under dessa tre år varit i aftagande och 1850 föga försports.
Under vanliga förhållanden öfverstiger span måls- och potatesproduktionen betydligt
Länets invånares eget behof.
Öfverskottet afsättes till största delen i hufvudstaden.
Länet försäljes äfven hö till större mängd, mest från herrgårdar närmare Stockholm samt omkring Mälaren och Saltsjön.
Andra jordbruksprodukter framalstras till ringa belopp.
Linodlingen är obetydlig och fyller 9 fyller icke allestädes invånarnes egna behof.
Hampa produceras ännu mindre.
Humlegårdar blifva mera sällsynta och inskränkta, och den humla, som förbrukas i Länet, köpes till stor del från andra orter.
Trädgårdsskötsel förekommer högst sällan vid allmogens gårdar, utom inom Färentuna härad, derifrån trädgårdsalster icke obetydligt föryttras i hufvudstaden äfven af allmogen.
Vid hedgårdarne åter finnas i allmänhet vårdade trädgårdar, och att hågen för dessas utvidgning och förbättrande är lillig, kan slutas, bland annat, deraf, att, sedan genom Hushållnings-Sällskapet tillfälle blifvit beredt att från utrikes ort erhålla fruktträd, 1,500 stycken sådana af flera slag år 1850 införskrefvos för åts k i 11 ige större jordägares räkning.
Tobak planteras numera alls icke inom Länet.
Kreatursslcötseln.
Några åtgärder för förbättrande af kreatursracerne hafva under den tid, som utgör föremål för denna berättelse, icke blifvit gjorda, utom alt en och annan ägare af större egendom förskaffat sig stam till ädlare kreatursracer.
I öfrigt får Kongl. Maj:ts Befallningshafvande åberopa hvad sednast afgifne Femårsberättelse i denna del innehåller.
Allmogens ladugårdar, som minskades i följd af de missgynnande åren 1844 och 1845, hafva åter till det närmaste blifvit uppbringade till det stånd, hvari de förut befunnos.
Ifrån all kreaturssjuka har Länet under ifrågavarande år varit skyddadt, ehuru man haft att befara spridandet af den i rikets sydligaste
Län gängse såkallade elakartade lungsjukan bland fäkreaturen, hvarföre ock försök varit gjordt att inom detta Län, såsom i flera andra skett, bilda ett bolag till försäkring mot skada af nämnde sjuka, hvilket bolag, derför Kongl. Maj:t den 20
April 1849 i nåder fastställt reglemente, dock icke kommit till stånd, emedan teckning till delaktighet deri icke blifvit gjord till fastställd summa.
För att till någon del afhjelpa denna hrist hafva, på Kongl. Majrts Befallningshafvandes uppmaning, Länets invånare till ett betydligt antal tecknat sig å utfärdade subskriptionslistor att för hvarje fäkreatur erlägga högst 8 skillingar banko till sammanskott för ersättande af kreatur, som kunde komma att inom Länet nedslagtas, i händelse den elakartade lungsjukan här skulle sig yppa.