Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan den af Stats-Utskottet i dess Memorial M 267 föreslagna voteringsproposition, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut angående väckt fråga om löne-förhöjning åt Statens embets- och tjenstemän m. fl för år 1857, blifvit af samtlige Riks-stånden godkänd, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt votering öfver berörda, så lydande proposition: »Den, som vill, att Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisa och till Kongl. Maj:ts disposition ställa en summa af 960,000 R:dr Riksmynt, att till sådana Statens embets- och tjenstemän samt betjente, åt hvilka Rikets Ständer för de år, den nya stats-regleringen omfattar, beviljat löne-tillökning, antingen direkte för tjensterne eller genom ställande af vissa belopp till Kongl. Maj:ts disposition, för år 1857 gratifikationsvis, i mån af behof, utbetalas sålunda, att nämnde löntagare erhålla 50 procent af beloppet utaf den tillökning utöfver förut innehafvande aflönings-förmåner, som vid Siats-Utskottets Memorial M 276. 5 den nya stats-regleringen blifvit dem tilldelad, dock att från ifrågavarande förmåns åtnjutande undantagas sådane löntagare, hvilka, qvarstående vid sina indelningar, under berörde år uppburit sin aflöning antingen in natura eller efter årets markegång; äfvensom att Rikets Ständer medgifva att en summa af 395 R:dr 75 öre Riksmynt må få, på enahanda sätt, utgå af Norrbottens Hästjägare-sqvadrons-fond till de löntagare vid Artilleri-batteriet i Norrland, hvilka icke redan fått en dylik förmån sig tillagd, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses frågan härom hafva förfallit.»
Denna omröstning har utfallit med 73 Ja och 46 Nej, hvadan Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionen; Hvarom Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat meddela underrättelse Stockholm den 49 Februari 1858.
Memorial, angående verkställd omröstning i fråga om medels anvisande till påbörjande af Stockholms befästande å landsidorna.
Vid denna dag verkställd omröstning i Förstärkt Stats-Utskott öfver följande af samtliga Riks-stånden, genom bifall till Stats-Utskottets Memorial M 268, godkända voterings-proposition: »Den, som vill, att Rikets Ständer, till utgående från Riksgälds-kontoret, anvisa en summa af 400,000 R.dr R:mt för hvartdera af åren 1859 och 1860, att, en - 6 Stats-Utskottets Memorial M 276. ligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, i mån af behof, användas för vidtagande af förberedande åtgärder till Stockholms förseende med befästningar, samt till påbörjande af dessa befästningar å hufvudstadens södra sida, samt att Rikets Ständer, vid anmälan om detta beslut, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vid nästkommande riksmöte få emottaga nådig framställning med förslag till ifrågavarande befästnings-arbetens vidare utförande, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer förklarat, att de vid innevarande riksmöte väckta motioner om anslag till Stockholms befästande icke föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd,» har omröstningen utvisat 68 Ja och 50 Nej, sedan en voterings-sedel, såsom dubbel, blifvit kasserad, i följd hvaraf Rikets
Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom anmäla.
Stockholm den 4 9 Februari 1858. Stats-Utskottets Memorial M 277. 7 N:o 277.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Febr. 1858 kl. 1 e. m.
Memorial, angående verkstäld omröstning i en fråga rörande den lill folkundervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skyddsafgiften.
Ofver nedanstående, i Sammansatta Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial JVs 50 omförmälda, af samtlige Riks-stånden godkända, proposition har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning: »Den, som bifaller Sammansatta Stats-.
Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets uti dess Memorial M 43 gjorda, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet gillade, hemställan, att hvad af den till folk-undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skydds-afgiften icke är för vissa bestämda behof anvisadt, skall ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, att till folk-undervisnmgens befrämjande användas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Borgare-och Bonde-ståndens beslut, att hvad af ifrågavarande anslag icke är för vissa bestämda behof anvisadt, skall ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition att till folk-undervisningens befrämjande användas, företrädesvis till de mindre förmögna församlingarne.
Och som denna omröstning utfallit med 59 Ja och 58 Nej, sedan 2me voteringssedlar blifvit kasserade, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmedelst anmäla.
Stockholm den 19 Februari 1858. 8 Stats-UtskotCets Memorial M 278.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Febr. 1858, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till reglemenlariska stadganden angående förräntningen af Riksgälds-Jcontorets kontanta behållning.
(R:gs Afd) Enligt nu gällande reglementes 195 och 197 §§, skola Riksgälds-kontorets inkomster och kontanta tillgångar, intill dess desamma behöfva användas för detta verk åliggande utbetalningar, så vidt med det allmännas säkerhet och fördel öfverensstämmer, göras för Riksgälds-kontoret fruktbärande och hållas allmänna rörelsen tillhanda medelst uppköp eller belåning för samma verks räkning af räntebärande obligationer, utgifna af Arméens Accords-amorterings-fond, Trollhätte nya kanal-bolag, Bruksegares Hypotheks-kassa samt öfriga på hittills antagna grunder bildade Svenska hypotheks-inrättningar, som äro af Kongl.
Majit stadfästade och hvilkas obligationer Fullmäktige anse innefatta full säkerhet; varande i afseende på de lån, som, emot hypothek af dessa inrättningars jemte Stockholms stads Drätsel-kommissions obligationer, utaf Hiksgälds-kontoret meddelas, stadgadt: att dylika lån icke få öfverstiga 90 procent af de hypothiserade obligationernas kapital-belopp, då dessa löpa med minst 4 procent ränta, eller 75 procent utaf kapital-beloppet af de obligationer, hvaruti lägre ränta än 4 procent är förskrifven, samt att för sagde lån skall, utan afseende å de belånade obligationernes räntefot, erläggas 5 procent årlig ränta; och är det för öfrigt öfverlemnadt åt Fullmäktige att, med hänsigt till förevarande förhållanden, bestämma ej mindre låne-tiderna än låne-beloppen.
Då dessa stadganden, hvilka vid flera riksdagar bibehållits oförändrade, under sednaste tiden och nuvarande financiela förhållanden visat sig i flera hänseenden mindre tillämpliga och ändamålsenliga, så och för att bereda ett vidsträcktare tillfälle för Stats-Utskottets Memorial M 278. 9 för Riksgälds-kontorets styrelse att i låneväg tillhandahålla allmänna rörelsen de till Riksgälds-kontoret influtna och för Kontorets förestående utgifter under någon tid icke erforderliga medel, föreslog Stats-Utskottet i sitt rörande detta ämne, under M 169 afgifna Utlåtande, att ifrågavarande utlåning måtte utsträckas äfven till andra än innehafvarne af ofvanberörde obligationer, och att förut meddelade föreskrifter angående räntans bestämmande till visst belopp samt förhållandet mellan de belånade obligationerna och de emot dessas hypothiserande utbekomna lånesummor måtte upphäfvas.
Sagde Utlåtande, som derjemte innehöll åtskilliga af Utskottet förordade och framställda förslag i fråga om de i Kronans kassor influtna medlens tillhandahållande för allmänna rörelsen, blef likväl afslaget af 2:ne Riks-stånd, nemligen Preste- och Bonde-stånden, och till Utskottet återremitteradt af de 2:ne öfriga Stånden, eller Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet; dock har Utskottet hittills endast erhållit del af de anmärkningar, som inom sistnämnde Stånd blifvit framställda emot Utskottets afgifna förslag och föranledt detta Stånd att återremittera detsamma.
Men deremot har Utskottet numera erhållit kännedom om det af sednast församlade Revisorer i deras berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning meddelade yttrande, angående de föreskrifter, som nu gällande reglemente innefattar i afseende på förräntningen af samma verks kontanta medel
Uti detta yttrande, hvars hufvudsakligå innehåll Utskottet ansett sig böra här anföra, hafva Revisorerne erinrat, hurusom, oaktadt
Riksgälds-kontoret vid obligationernas belåning erhölle en särskild förbindelse af låntagaren och således säkerhet utöfver den, sorn innefattades i sjelfva obligationerna, högre ränta och större kapital-rabatt då fordrades, än när obligationerna för Riksgälds-kontorets räkning inköptes; hvilket i de flesta fall måste förefalla obilligt.
Vore obligationerna nog goda att kunna till sitt gångbara värde köpas, så syntes de ock samtidigt kunna till detta pris belånas; och ansåges den i obligationerna förskrifna räntan tillräckligt hög vid obligationernas inköp, borde den val också vara tillräcklig, om de vid samma tid belånades.
Dock kunde sådana fall tillika inträffa i afseende på penninge-ställningen, att den gångbara räntan på de bästa säkerheter uppginge till mer än 5 procent, hvadan och då intet skäl syntes förekomma, hvarföre
Riksgälds-kontoret skulle åtnöjas med lägre ränta än den allmänt gångbara, Revisorerne ansågo en sådan förändring i ofvan åberopade reglements-§§ böra vidtagas, att det blefve öfvenlemoadt åt Fullmäktige, icke allenast att efter omständigheterna bestämma till hvad belopp ifrågavarande obligationer borde belånas, utan ock, i förhållande till den i allmänhet gängse penningeräntan, fastställa den ränta, som vid dessa län skulle erläggas; hvarjemte
Revisorerne ansett att härvid äfven borde komma under öfvervägande, huruvida icke
Fullmäktige kunde lemnäs rättighet att belåna andra än de i sagde §§ uppräknade räntebärande papper, då Fullmäktige pröfvade dessa innefatta full säkerhet.
4 Band; 20 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial Jtä 278.
Detta med hvad mera Revisorerne yttrat och hemställt, hafva Fullmäktige, enligt hvad de uti härom till Utskottet aflåten skrifvelse förklarat, funnit väl grundadt och af den beskaffenhet, att Revisorernes framställningar, så fort sig göra lät, borde till Rikets Ständers pröfning och bifall anmälas.
Stats-Utskottet, som redan i ofvan omförmälda utlåtande uttalat sin tanke röra nde förevarande ämne samt dermed gemenskap egande frågor, har ansett sig ega så mycket mindre anledning frånträda sina derom då yttrade åsigter, som Rikets Ständer sedermera, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det af Utskottet framställda förslag, angående en vidsträcktare utlånings-rätt för Riksgälds-kontorets innestående kontanta behållning, beslutat att en del utaf de för Svenska statens räkning å utrikes ort till allmänna rörelsens underlättande upplånta medel skulle användas såsom »omedelbar försträckning till sådana inom Riket befintliga penninge-förvaltande verk »och inrättningar samt större bolag och föreningar, som af Fullmäktige (i Rikets »Ständers Bank) ansåges erbjuda fullkomlig säkerhet.» Beträffande de vid föregående riksdagar meddelade stadganden rörande inköp för Riksgälds-kontorets räkning af Hypotheks-föreningarnes samt Arméens Ackordsamorterings-fonds och Trollhätte nya kanal-bolags räntebärande obligationer, fortfar Utskottet jemväl att hysa den i Utskottets förra framställning tillämpade åsigt att, under nuvarande förhållanden, några ouppsagda obligationer icke böra till förräntning af Riksgälds-kontorets kontanta behållning uppköpas, enär den i sådant fall, efter en kortare tids förlopp, nödvändiga uppsägningen eller offentliga försäljningen från detta verks sida af ett större antal dylika obligationer sannolikt komme att medföra flera betänkliga olägenheter.
Enligt denna åsigt har Utskottet derföre i sitt här nedan framställda förslag till reglementariska föreskrifter rörande ifrågavarande ämne icke upptagit de stadganden, som nuvarande reglementes 195 och 196 §§ innehålla, angående räntebärande obligationers uppköpande samt försäljning eller uppsägning till inlösen.
Då Utskottet anser sig icke behöfva vidare redogöra för motiverna till de förändrade bestämmelser och föreskrifter, hvilka förekomma i nedanstående §, får Utskottet alltså hemställa, att Rikets Ständer, med gillande af deruti föreslagna stadganden, måtte godkänna och till införande i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, i stället för nu gällande 195, 196 och 197 §§, antaga följande De till Riksgälds kontoret influtna uppbördsmedel eller aflemnade behållningar samt detta verks öfriga kontanta tillgångar skola, såvidt och så länge de icke behöfva an - Stats-Vtskottets Memorial JK 278.
11 vändas för samma verk åliggande utbetalningar, hållas allmänna rörelsen tillhanda och göras räntebärande genom desammas utlåning emot skuldförbindelser, som Fullmäktige anse innefatta full säkerhet och hvilka antingen äro afgifna af städer och menigheter eller inom riket befintliga, af Kongl. Maj:t oktrojerade, penninge-förvaltande verk och inrättningar, eller ock försedda med hypothek af räntebärande obligationer eller förbindelser, utfärdade af sådana verk och inrättningar samt andra större bolag och föreningar, som, efter erhållna, af Kongl.
Maj:t meddelade, oktrojer eller fastställda reglementen, trädt i verksamhet.
Utlåningstiden må af Fullmäktige bestämmas, dock får densamma icke öfverskrida Sex månader efter nästa Riksdags början.
Lånesummans förhållande till derför hypothiserade obligationers kapital-belopp, äfvensom den ränta, hvilken för ifrågavarande lån skall till Riksgälds-kontoret erläggas, må likaledes, med afseende å dessa obligationers afsättlighet och den vanliga penninge-räntans belopp, af Fullmäktige bestämmas.
Derjemte får Utskottet äfven förnya sin i Utlåtandet JVS 169 gjorda hemställan, att Utskottet, på det Rikets Ständers beslut och stadganden rörande nu ifrågavarande ämne skola så snart som möjligt kunna tillämpas, måtte få sig uppdraget att, för dessa besluts och stadgandens behöriga iakttagande under tiden intill dess det nya reglementet för Riksgälds-kontoret varder utfärdadt, derom meddela Fullmäktige i meranämnde verk särskild underrättelse.
Genom sitt nu afgifna utlåtande anser sig Stats-Utskottet äfven hafva yttrat sig öfver 2:ne af Herrar A. M. Brinck och A. J. Thomée inom Borgare-ståndet väckta och till detta Utskott remitterade motioner, angående dels enahanda förändringar i 195 och 197 §§ af Riksgälds-kontorets nu gällande reglemente, som Revisorerne sedermera förslagit, och dels beredande af belåningsrätt inom samma verk för Götha kanal-bolags obligationer.
Stockholm den 22 Februari 1858 :-.J bn\ ! >!i itJ STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1858 lil 5 I Stats-Ulsk.
N:o 279. i N:o 279.
Ank. till Exp.-Utsk. (1. 23 Febr. 1858, kl. 3 e. m.
Memorial med förslag till voterings-proposilioner i anledning af Riks-ständens skiljaktiga beslut, i fråga om återställande till bolaget för jernvägs-anläggning mellan Köping och Hult af de till säkerhet för detta företags fullbordande i Kongl. Statskontoret återstående deponerade medel. (Rgs.-Afd.) Slats-UtskoUets under N:o 260 afgifna Utlåtande, angående väckta frågor om
Statens medverkan för fullbordande af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult, liar, enligt Utskottet tillhandakomna Protokolls-utdrag, blifvit af samtlige Riks-stånden godkändt, med undantag af 4:de punkten, deruti Utskottet föreslagit och tillstyrkt, det Rikets Ständer måtte medgifva, att, af de till säkerhet för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl.
Stats-kontoret deponerade medel uti räntebärande obligationer, det ännu innestående beloppet, motsvarande 225,000 R:dr Runt, finge till jernvägs-bolaget återställas, under vilkor att dessa medel i lörsta rummet användas för att ofördröjligen bringa jernbanan från Örebro lill
Ar boga med den för allmänna trafiken derå erforderliga materiel uti ett fullt säkert och ändamålsenligt skick; — samt att Rikets Ständer, vid anmälan om detta beslut, ville i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:t, att, efter pröfning af härvid förekommande förhållanden, i Nåder afgöra, huruvida några andra förbehåll eller närmare bestämmelser, med hänsigt till de ifrågavarande medlens användande, lämpligen borde föreskrifvas.
Prot. 1856—1858, 4 Sami., 1 Afd., 4 Band., 27 Haft. 2 Stals-Ulsk.
Della Ulskottels tillstyrkande är endast af Ridderskapet och Adeln bifallet; hvaremot Preste- och Borgare-stånden beslutat att Rikets Ständer skulle medgilva återlyftandet af ofvanherörde deponerade medel på det sätt, alt bolaget egde att ofördröjligen lyfta 150,000 R:dr R:mt och de återstående 75,000 R:dr sedan jernbanan blifvit öppnad för trafik till staden Köping.
Bonde-ståndet har åter ansett Rikets Ständers beslut i denna fråga böra erhålla följande lydelse: ”att, af de till säkerhet för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl. Stats-kontoret deponerade medel uti räntebärande obligationer, det ännu innestående beloppet, motsvarande 225,000 R:dr R:mt, må till jernvägs-bolaget återställas, samt att Rikets Ständer, vid anmälan om detta beslut, i underdånighet öfverlemna till Kongl. Majit, att, efter pröfning af härvid förekommande förhållanden, i Nåder afgöra, huruvida några förbehåll eller bestämmelser, med hänsigt till de ifrågavarande medlens användande, lämpligen böra föreskrifvas.”
I anledning af Riks-ståndens sålunda meddelade skiljaktiga beslut, lärer denna fråga få afgöras genom omröstning i Förstärkt Stats—Utskott; och då, förutom det af Stats-Utskottet föreslagna, af Ridderskapet och Adeln godkända, beslut, tvenne andra meningar gjort sig gällande hos de öfriga Riks-stånden, torde först böra algöras, hvilkendera af dessa sednare skall antagas till kontra-proposition i hufvudvoteringen; i hvilket afseende
Utskottet föreslår följande voterings-proposition: ”Den, som vill till kontra-proposition vid den blifvande hufvud-voteringen antaga Preste- och Borgare-ståndens beslut, att Rikets Ständer medgifva återlyftandet af de till säkerhet för jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl. Statskontoret återstående deponerade medel på det sätt, att bolaget eger alt genast lyfta 150,000 R:dr och de återstående 75,000 R:dr R:mt sedan banan blifvit öppnad för trafik till Köping, — röstar
Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Bonde-ståndets beslut: det Rikets Ständer medgifva, att, af de till säkerhet för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl.
Stats-kontoret deponerade medel uti räntebärande obligationer, det ännu innestående beloppet, motsvarande 225,000 R;dr R:mt, må till jernvägs-bolaget återställas, samt att Rikets Ständer, vid anmälan om detta beslut, i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj.t, att, efter pröfning af härvid förekommande förhållanden, i Nåder afgöra, huruvida några förbehåll eller bestämmelser, med hänsigt till de ifrågavarande medlens användande, lämpligen böra föreskrifvas.” Stats-Utsk.
Och torde derefter omröstning i hufvudsaken anställas enligt följande proposition : ”Den, som vill alt Rikets Ständer medgifva, att, af de till säkerhet för fullbordandet af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult i Kongl. Stats-kontoret deponerade medel uti räntebärande obligationer, det ännu innestående beloppet, motsvarande 225,000 R:dr Riksmynt, må till jernvägs-bolaget återställas, under vilkor att dessa medel i första rummet användas för att ofördröjligen bringa jernbanan från Örebro till Arboga med den för allmänna trafiken derå erforderliga materiel uti ett fullt säkert och ändamålsenligt skick; — samt att Rikets Ständer, vid anmälan om delta beslut, i underdånighet öfverlemna till Kongl. Majit alt, efter pröfning af härvid förekommande förhållanden, i Nåder afgöra, huruvida några andra förbehåll eller närmare bestämmelser, med hänsigt till de ifrågavarande medlens användande, lämpligen böra föreskrifvas, — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages lista alternativet (Preste- och Borgare-ståndens beslut). 2:dra alternativet (Bonde-ståndets beslut.) Stockholm den 23 Februari 1858.
Ank.till Exp.-Utsk. d. 23 Febr. 1858, kl. 3 e. m.
Memorial med förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-Sldndens skiljaktiga beslut, i fråga om län för en jernoägs-anläggning mellan staden Borås och vestra stambanan.
(Rgs.-Afd.) Sedan, med anledning af den utaf Bonde-ståndet meddelade återremiss å Slats-Utskollets i 10:de punkten af Utlåtandet
Nio 235 afgifna yttrande med afstvrkande af ifrågaställdt lån för en jernvägs-anläggning mellan staden Borås och vestra 4 Stats-Ulsk.
N:o 280. stambanan, Utskottet uti Utlåtandet N:o 269 vidblifvit och förnyat sin i afseende derpå gjorda hemställan, så har, enligt ankomna protokolls-utdrag, Utskottets sednare yttrande, hvilket de 5:ne öfriga Riks-stånden lagt till handlingarne, blifvit afslaget af Bonde-ståndet, som deremot, i anledning af gjord inbjudning, förenat sig i Borgare-ståndets beslut, att för ofvanomförmälde jernvägs-anläggning ett låneunderstöd af 1,700,000 R:dr R:mt skulle anvisas alt under minst 4 års tid utgå och återgäldas på sätt sorn för lånet till Hudiksvalls-jernbanan vore afsedt, med förbehåll att aktietecknings-summan bestämdes till minst 1,700,000 B:dr samma mynt.
Enär nu Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallit Ståts-Utskottets hemställan, alt ifrågavarande låne-understöd icke måtte af Rikets nu församlade Ständer beviljas och således två Riks-stånd i denna fråga stannat emot två, får Utskottet, för ärendets afgörande genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voterings-proposition: ”Den, som vill att det föreslagna låne-understödet för anläggandet af en bibana från Borås till vestra^ stambanan icke af Rikets nu församlade Ständer beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets
Ständer för ofvanomförmälda jernvägs-anläggning anvisat ett låne-understöd af 1,700,000 R:dr R:mt alt utgå under minst fyra år och återgäldas på det sätt, sorn för lånet till Hudiksvalls-jernbanan är föreskrifvet, med förbehåll att aktietecknings-summan bestämmes till minst 1,700,000 R:dr samma mynt.” Slockholm den 25 Februari 1858. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1858. Stats-Utskotlcts Memorial J\fi 281. 1 M 281.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Febr. 1838, kl. 2 e. m.
Memorial, med förslag till de sladganden, som i Riksgdlds kontorets Reglemente bora införas, rörande under nuvarande riksdag beviljade och lill utgående frän nämnde verk anvisade slats-utgifter.
Sedan Stals-Utskoltet, genom sina under N:is 263 och 264 afgifna Memorial, underställt Rikets Ständers granskning och godkännande de till införande i de 3:ne första Afdclningarne af det nya reglementet för Riksgälds-kontoret föreslagna *§§, angående detta verks skulder och tillgångar samt de vid föregående riksdagar anvisade, men ännu icke lyftade anslags- och lånesummor, som skola fortfarande af Riksgälds-kontoret i föreskrifven ordning för dermed afsedda föremål tillhandahållas, får Utskottet härjemte aflemna förslag till sladganden i samma reglemente, angående de i egenskap aT anslag eller lån, under innevarande riksdag beviljade stats-utgifter, som blifvit anvisade till utgående från meranämnde verk; hvarvid Utskottet, med hänsigt till nummerordningen af de reglements-§§, som bifogade förslag innehåller, anser sig böra erinra, att de nummer, under hvilka dessa §§ äro i förslaget upptagna, naturligtvis måste förändras vid utskrifningen af original-exemplaret utaf reglementet, derest en eller annan utbetalning, hvarom den väckta frågan ännu icke blifvit slutligen afgjord, skulle komma alt beviljas och å Riksgälds-kontoret anvisas samt alltså föranleda ytterligare sladganden uti den nu föreslagna afdelningen utaf detta verks reglemente.
Efter vanligheten får Utskottet dessutom här nedan uppgifva de utbetalningar, om hvilka hvarje särskild § handlar, äfvensom det utlåtande, deruti den af Rikets Ständer bifallna framställning förekommer, hvarpå den i samma § föreskrifna utbetalning sig grundar.