Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riket, eller händelsernas lopp tillåta fördröjande dermed, sa komma de 900,002 N:dlr, hwarpa de nu omförmäldte försträckningarS godtgörande sig grunda, och uti den sörestaone Bewillningen aro inbegripne, att af Riksgälds-Contoiret till Rikets framrida förswar i Riksens Ständers Bank hallas oförryckte.
Genom detta Utlåtande anser Utskottet sig jemrvas hafwa beswarat Herr Justlkie-Ombudsmannens och Commendeurens,Friherre L- A- Mannerheim s hoS Högloslige Nidderskapet och Adeln gjorde samt med öfrige Rcspective Standen Communicerade framställning om upptagande af Jnhämska Län, deras belopps och besörjande; hwilken Motion Högloflige Nidderssapet och Adeln behagat oenom Remis; den 24 sistledne Junii till Utffottets åtgärd öfwerlämna, och hwaruti Högwördige Preste - Ståndet under den 27 i samma manad instämt; och warder detta allt Riksens Högloflige Ständers vmpröfwande wördsammeligen understäldt; hwarwid bifogas en Ledamots i ämnet yttrade särskildte tankar.
Orebro den 2 Augusti 18".
PäHöglofl. Ridd. och Adelns Pä Högwörd Prest-Ttän Ledamöters magnar, dets Ledan,, magnar, v.
IIn^ern.
6ust»k Pä Wällofl.
Borgare,Stän- Pä Hederw.
Bonde,Stän dets Ledam. wägnar, ^ dets Ledan,, mägnar, Wedelin.
Ericsson. 6. tunelius.
Lal - 2Z2F Den z Augusts.
Calcul öfwer örliga förhällander af en s Miilioners Sedelstock, fom minstas med 155,200 Riksdaler om Arer.
Sedelstock Ärligt A- Sedelstock wid ärets mortiste- wid ärets början. ment flut. i:sta Äret — 2,000,000 155,000 1,865,000 !2:dra Dito — 1,865,000 155,000 1,750,000 z:rj Dito — 1,750,000 155,000 1,595,000 4 te Dito — 1,595,000 155,000 1,460,000 Acke Dito — 1,460,000 155,000 1,525,000 6:ke
Dito — 1,525,000 155,000 1,190,000 ?:de
Dito — 1,190,000 155,000 1,055,000 >8:de
Dito — 1,055,000!
155,000 920,000 lyrde Dito — 920,000 155,000 785,000 ^io:de Dito — 785,000 155,000 650,000 lucke Dito — 650,000 155,000 515,000 i2:te
Dito — 515,000 155,000 580,000 ^>z:de
Dito —^ 580,000 155,00^ 245,000 >i4:de
Dito — 245,000 15 5,000 j 110,000 l , i 1,890,000
Samma är afgär Be- sparingen pä Amor- titzements - Fonden för Länet — — 66,840 Utelöpande till leidel S:a, 1,956,840 äret — -- 45,160 Summa Den Z Augusti. 2Z2 <2^ Mraknilng, som wlsar, huru en M-Summa af I,!SV,SS0
R:dr med 6 procent Interesse och; procent a Lapitalet ärligen, eller ined 165,000 R:drs ärlig Amortisscments-Fond, afbördas. irsta Aret 2tdra dito — z:dje dito — 4:de dito ^— stte dito — — L:te dito — — ?:de dito — — 8:de dito — — 9'de dito — — io:de dito — ii:te dito — i2:te dito— — iz:de dito — i4:de dito — Summa LSn-Summsnö belopp för hwarf ars Interesse. 1.700.000 1.700.000 1.570.000 1.266.000 1.177.000 I,08^,OO0 y8;,ooo 877.000 767.000 647.000 719.000 587.000 245.000 95,000 Amoriissements- Fond.
Län - Sum- mans be- lopp wid hwart ars flut.
Af Amvrtisse- ments- Fonden. t!t! In- teresse.
Pä 'Cavi- talet. j Summa som ärligen utbetalas.
Ä terflar Utbe- talas. 90,000) 90,000 d 170,000 550,000 1,570,000 81,000 84,000 167,000 1,266,000 77,960 89,000 164,960 1,177,000 40 70,620 94,000 164,620 1,085,000 580 64,980 100,000 164,980 j98.5,ooa 20 78,980 106,000 164,980 877,000 LO 72,620 112,000 164,620 767,000 580 47,900 120,000 167,900 647,000 >00 1,000 58,700 126,000 >64,700 719,000 500 51,140 154,000 167,140 587,000 860 I,OOO 25,100 142,000 167,100 245,000 ISO >4/78o 170,000 >64,780 95,000 420 7/780 9;,000 y8,78o 66,420 74;,160 1,700.000 2,245,160 S-ma 68,940 L,IOO Afgär 2,100 Lfwerff.! 66,840 rzzo Den z Augusti.
Llrdrass af prococollet, haller hos Riksens ^öw-cstofl.
Ständers Scarsstlrstorr wik» Ur, ri'.na Riksdagen i Orebro den 2:dra Aui>ustt 1812.
S. D- >^edan Herr Förste Archiatorn och Com, mendeurerl von Schultz en betin nästledne dag, wid färehafwande af frägan om sattet alt upptaga Inhemsk.
Län för Extra Ordinarie behof m. m., inlemna^ 2:ne serstildte Proiecter sa lydande: »:o.
Maut har ässat en Summa af Mlliomr, som genom upptagande
Län ffulle anj ffas; — I anledning häraf uppsta följande frågor, nemligen: i:o. Län wäl en sädan Summa fZrwäntas genom
Efter min enskilda öfwertygelse torde Mil» lion wara det högsta, som i Län-wägen kan erhällas och till större belopp bör ett tili upptagande Annuitecs-Län derföre icke Calculeras, om ock en Ranka a 7 procent utlofwas. 2:0.
Iian man wäl wänca arc Million, om ock den skulle kunna erhällas, inflprer, lika hastigt, som behofwen fordra?
Hertill swaraS, att sädant icke med någon grundad anledning torde wara alt förwanta, utan lärer blifwa nödwändigt, att anlita Banken om Förskott, pä det sätt, har nedanföre förestås. Z:o. -Huru oeh i hwa- wäg stola de äterstäende 2 Millioner kunna erhällas?
Troligen icke annorlunda an alwen genom Bankens biträde.
Men nar Banken hwarken kan eller bör Den z Augusti. 2zzi bör anlitas om sä betydelige Förskott, med annat wilkor, an att tillika en säker och alldeles ofelbar ulwäg bcredes, att om ej prompt, åtminstone succés, sive, vcb inom en icke mpcker aflägsen nd indraga Banco-Sedlar och andre Mynt-Reprefentativcr kill ett lika belopp, ftin Banken nu t och för KrigsRustningarne kommer att törstjma; Ca fragas: ^ 4:0.
Huru stall decca kunna ste?
En sadan Indragning skulle kunna wcrkställas, dels genom Riks-Disconren och dels derigenom, att de öfrige Disconrerne icke draga Assignanoner, hwilka vmlöpa, lika med Banco«Scdlarne, annor, lunda, an att för allt bwad som för dagen Assigneras, ar avance i Banken, sä alt nägre Assignationer icke utgifwas, utan pa redan gjorda, men icke, pä blott förmodade Insättningar.
Angäende Indragningen genom Riks - Disc»nten, sä anmarkes, r:o Att, enligt Octroyen, kunna de Private Delagarne icke pretendera, act RiksDisconten stall understödjas med större Förskott, an ftin swara emot Discontens primitiva Fond eller 600.020 R:dr. 2:0
Att andamälet af DiscontJnrättningen är, att latta Penninge - tillgängen för Närings-Jdkare, men förnämligast, att ät Banken bereda ett understöd till Realisationens widmagthäl, lande, och torde Hemliga Utskottets Handlingar upplysa, att Bankens Inkomst af Disconten icke warit päräknad till mera, än 202,020, ehuru den wid en snart emot all förmodan titwidgad rörelse torde hafwa uppgätt till ZOI,oc>o R:dr, z:o Att med Närings - Idkare., hwilka, om ej owilkorligen berättigade till Län uti Disconten, ätminstone framföre andre Länsökande dermed stola betjenas, torde man 2ZZ2
Den ) Augusts. man rätteligen icke kunna hanföra andra, an i:o dem, sem producera och dertill behöfwa Förlag — 2:0 dem, sone förädla ware egne eller främmande Rudimmcricr. z:o dem, som befrämja circulation af och affallning pä ware egna »förädlade eiler förädlade producler och äfwen sädana tillwerk,ungar här i Landet af Ullandsse Nudimalerier, hwilka genom bruke '- blifwic elt oumgänccligt behof. gu'
Att om man genomgår Ditcontens Böcker och Räkenskaper, torde' finnas, att minsta delen af Läntagarene uti Di'cortén äro sädane Narings-Jdkare, som uti förestående punct äro omnämnde.
— ;:o Att när ingen, hwilken som hälst kan äga owilkorlig rättighet til!
Län uli Disconten, det matte wara förbehållet at Riksens Ständer och deras Fullmägtige i Banken, att ester omständigheterne och hwad Rikets ställning kan fordra, reglera uläningen i Disconten. — 6:0
Att ingen, som en gang fatt Län i Disconten kan owilkorligen pretendera, att ständigt behålla det, da alla Län meddelas blott pa 6 mänader, hälst omsättningar strida bade emot principen af en sa beskaffad Inrättning som Riks, Disconten, och emot sjelfwa Reglementet, hwilket säkrast adagalägges derigenom, att Riks-Discontens Ombudsmän uti Rättegången med Jouveleraren Carlen, (hwilka handlingar äro tryckte,) stelfwe yrkat, att omsättningar aro olaglige, såsom stridande emot Reglementet.
Om det nu medgifwes, att ingen kan pretendera
Län uti Riks-Disconten, och att den, som fatt Län derstädes, icke kan wara berättigad, att nyttja det längre, an Ser manader, och aldraminst att ständigt fä behälla det, sä blir srägan den, «Dm nägot hinder skulle möta derwid, acc Banco, Styrelsen fick, den föreskrift, acc sä Dea z Augusti. 2ZZZ fä maniera Urläningarne, att wid ,8lz ärs slut Bankens Lärftocrs-Gumma kunde reduceras till 4 Millioner, hwilken Gumma säkerligen till mer än hälften skulle kunna fylla alla Länraaande Märings<Idkares behof; Dock kunde Banken tillätaS, alt genom Äisconten äter sätta i omlopp de Summor, hwilka frän Riksgälds, Contoiret inbemlas, sä att förhällandet af Representativa Sedelmonter, ätminstvne wid i8iZ ars stut blir i det närmaste lika, som nu.
Widare och om möjligheten af en sadan Indragning medguwcs, och all den bör sse, saint någon anstalt tillika widkages emot möjliga understes mot
DisconterncS i Orrerne öfwer asstcmeringar, sä torde Banken, man serdeles olägenhet'nu, dä något Silfwer derifrän icke mgifwes, kunna biträda med Förssott as z-1- Million.
För att ej stöta någon, da man skall tala om Disconterncs Assignativner, sä torde man kunna gifwa saken den wändtling:
Att nemligen den kanka eller fördom synes wara nog allmänt radande, att Disconterne i Landsorterne utgifwa Assignationer pa Banken, i annat sörhällade, än till de för
Disconlernes räkning i Banken ssedde Insättningar., I hwilken händelse sädane Assignationer, hwilka nu lika med Bankomyntet omlöpa, ssulle pä allmänna Penninge-Werket ästadkomma samma wcrkan, som en öfwerflödig Banko,Sedelstock.
Men för att be» taga Allmänheten en sä ssadelig willfarelfe, hwilken äfwen werkar till Banco-Sedlarnes wanwärde, böra Riksens Stander genom deras Banco, Utskott widtaga sädane anstalter, de der fullkomligen trygga emot alla möstiga understes i denna wäg.
Sjelf - LZZ4 Den Z Augustt.
Sjelfwa planen skulle bliswa fyllander
Ecc sa kalladt Annuicers-Län upptages till sa stor Suruma, st»u kan erhallas, men hwliket dock ej beräknas högre an till — - 1,520,200
Banken förskjuter desiutom utaf det, sem genom Riks-Disconten kommer att indragas — — — — 2,222,222 Summa z, 5 00,022 Som Annuitets-Lanet ej kan päräknas lika hastigt, som behvfwen fordra, fa jkulle Banken ataga siq derpå meddela Förikolt till högst
En och en half Million mot Wande wilkor, nemligen: r:o.
Skall allt hwad som uppä AnnuitetsLanet inflyter, aflemnas till Banken i afräkning a hwad Banken till äswentors kan hafwa förskjutit. 2:0.
Annuitels-Lanec kommer att hallas öppet, åtminstone till l8»z ars flut, samt z procents ranta emellan hwarje inbetalning Banken godtgöras.
Nar Länet blir tillflutet, komma de under tiden af ränte - anslaget besparde 2 procent, akt inbetalas till Banken uppå dest da ägande Förskotts - fordran; Hwarefter hwarje ar uppå samma fordran kommer att erläggas tillhopa 7 procent, hwaraf 2 afga pä Capitalet.
Det will saga:
Att sa stor del af det till Million paräknade Annuitets-Länet, som, wid dest tillslutande, Banken förskjutit, kommer att inom 52 är alldeles förswinna. Widare förskjuter Banken successive och i den mohn det behöfweS, 2 Millioner R:dr Banco, med följande wilkor, nemligen: r:o Ä hwarje pä defle 2 Millioner uttagen Summa får Banken sig till godo beräkna 5 procent eller samma ranta, som i sall Summan wore utläm till Riks, Discomen, sä akt Dsen z Augusti. att Banken hwarken winner eller förlorar uti sin är§-revenue. — 2:0
Att räkna ifrån börjar af det ar, som följer efter det dä hela beloppet af 2 Millioner ar ucraget, skall hwarje af Le derpå följande arén, jemte 5 procentS ranta, pä primitiva Capitalet afdetalas ; procent; Dock- kommer räntan endast att utgä för det äcerfläende Capualet, ok,) således minskas i samma förhall mde, som afbetalr ingar pä Capitalet göras.', Och lill upplysning harem ar en serskild Calcul författad, jom wifar, att förenämnde Capital 2 Millwncr inom 30 ar kunna wara tillfullo betalde.
Fabricarion af Riksgälds-Sedlai-. kläder ett krig skulle man wäl kunna omployera detze Sedlar till ManfkapS aflöning; men om man i annan wäg söker att fakla dem i enfloop, sa faller förmodeligen deras Credit förr eller senare.
Man föreställe sig att man bjuder en Handlande eller Lefwerantör Riksgälds « Sedlar, såsom betalning för cn större fordran.
Huru gar det dä?
Jo, han emottager wäl dem, men han styr dar genast att omsätta dem i annat Courant Mynt, s m kan nvttjas till alla flags utbetalningar; och detta sker genom Realisering i Riksgälds - Contoirel.
För de Credit-Sedlar, som nu ärv i oinlopp, ager Contoiret icke någon serskild Fond; Och skulle Penningar tryta, att kunna wid uppwisander infria dem, sä är diScrediten gifwcn, och saken star dä ej mer an hjelpa.
— Skulle också denna händelse icke inträffa, under kriget, sa blir wädan derefter sä mycket större, da StatS-Contoret saknar utwäg att hälla i omlopp en lika stor Summa som förut. sz;6 Den z Augustt.
Afbetal- ning pä Capitaket.
Ranta.
Progressiva minss- ningen j Rän- torna. 181; 2,000,000 120,000 100,000 -814 1,900,000 100,000 95,000 18-5 1,800,000 100,000 90,000 iFlb 1,700,000 100,200 85,000 l8i7 1,600,000 100,000 80,000 »8i8 1,500,000 100,000 75,000 1819 1,400,000 ios,ooo 70,020 1820 I,z00,000 100,000 65,000 1821 1,200,000 100,000 60,000 1822 1,180,000 100,000 55,000 I82Z 1,000,000 100,020 50,000 1824 900,000 120,000 45,000 1825 800,000 100,000 40,020 1326 700,000 100,000 z 5,200 1827 600,000 100,000 Z0,000 1828 500,000 100,000 25,000 1829 400,000 100,002 20,000 18Z" Zoo,ooo 100,000 15,002 i8?l 200,000 100,000 10,000 I8Z2 100,000 100,000 5,000 2:0.
Att winna ett biträde genom private
Län, fordrar en längre tidsutdrägt, än tillrustningen och utföringen af ett krig kräfwcr; och wid wara Näringars och i synnerhet Bruksrörelsens nuwarande stick, är knapt af de ästade Z* Millioner R:dr Banco, det ware sig pä bestämdt eller obestämdt Läningssäkt, ett biträde af en tredjedel att förwäma.
Kunde Riksgalds-Contoircis Sedlar med bibehållande af sin nuwarande Credit utfärdas, fa wore genom de bewiliade 802,000 R-dr ärligen R:de Banco g,500020 eller i Credit-Sedlar 5,252,200 — inom i>z:dels ar liquiderade; men utan BqnkenS garantie, twifiar jag att z Millioner wid den fastställda devalvationen eiuot Banco kunde länge / Den z Augusti. 2ZZ7 likwäl fortfara, da tillika dertill lägges den ännu utelöpande Credit- Sedelstocken utölwer 4^ Million R:dr som NiksgäldS-Contoirel förutan all tillgänoelig Fond äger sjelf att Realisera, och icke heller är försedd med behörig tillgång att infria sine utfärdade Obligationer, som snart kunde uppsägas da en större ränta af Staten erhallas kan.
Da Regeringen ej genast ar i behof af hela den requirerade Summan Million N dr, sa är hopp, att med Bankens garantie Riksgälds - Cedlarne i deras stadgade valeur wid Realisations-epoquen, äfwen till hela beloppet bibehällas kunna; Men ty förutan efter min öfwertygelse omöjeligcn.
Denna garamie synes ater Banken till Rikets allmänna och pätagliga natta kunna lemna da z2o,oc>o R:dr Banco ärligen af Bränwins-Skatten, till en orubelig underpant upplates och af Riksens Högloft.
Stander försäkras intill dest de ifrägawarande ZZ Millioner R:dr till fullo wörö liquiderade och godtgjorde.
Da Banken vrdenkeligen får uppbara den nämnde pantförstrifne Suminan, förutan alt derföre göra någon utbetalning, kan densamma, i stället för sitt wanliga sätt att debitera eller påföra, da till en snarare befordran af sina egna TransportSedlars inlösen, efter innehållet eller ordalydelsen, twärlom Creditera eller godtgöra en ärlig ränta af 4 procent.
Läntagare i Riks-Disconten betala circa 6L procent, och Banken behöfde ej wid åtnjutandet af berörde Z22,ooo icke i den mohn läka tiliwerka Transport, Sedlar; om ock wid fortfarande ärlig inbetalning af sagde Pant-Summa icke en lika märkelig winning genom utlåning erhallas kunde, sa ma dest belopp helt och hållet, eller till en del, förstöras Bihang.
N;p 147. eliev szz8 Deri z Augusti. eller uppbrännas.
Och stola Banco TransportSedlarne sa medelst lika snart och wal acerwinna fin rätta valeur som genom införskrifning af det dyra Utländska Silfret, sorn dock, ester elt rätt Slatististt begrepp, ej annat är än en Waru»Representant.
Efter en här bifogad Calcul skulle redan pä roche arel, wid sa förbehallne omständigheter hela Liguidationen och Realisationen af den isragawarande Län,Summan wara fullkomnad.
Da om 4 ar härefter den förre Realisationen af » s Millioner Credit-Sedlar bör wara afstutad, och om »z ar biträder för sista kriget fulleligen liquideradt, sa bör ock om »o ar, eller »823, wara hwar och en likgiltigt att emottaga en Banco-Sedel pa i Riksdaler, som en sadan in Specie.
Om wid en BankegS garantie ändock Riksgälds , Sedlarne skulle längre devalveras, eller ett agio uppstiga emellan Riksgälds - och BancoSedeln utöfwer s:dels difference, sa böra RiksgäldsSedlarne ock lätteligen kunna till sin Credit upphjelpas, och Riksgälds. Werket, om sa behöfwes, emot beräknad ranta, biträdas af Banken; ehuru det da med liquidationen ginge något langsammare.
Banken har kunnat inga uti en Realisation af »s Millioner af Riksgächs,Sedlar emot erhållandet af zoo,ooo R:dr i Amortissiments-Fond, den ma emot en lika erhallen Summa, med förstrifwen Pant, kunna till någon del om sa pufordrades, bidraga till Realisationen af sZ Million.
Da sa Stats - som Riksgälds,Tontoiren wid alle Penninge-utbetalningar, sa wid Pudlike, som private tillfällen, till 4:del eller Z:de! blanda Riksgälds, Sedlar till BancoPenningar, sa stall de förstnämndes Credit näppellgen förminstas.
Alle Lans Rammer kunde ock ser - D en s Augusti. sZztz serstildt förses med de öfwer allt begärlige Riksgälds , Sedlar.
Att imedlertid sätta RnsgäidsFullmägtige uppå s ars tid i wada att ej wch påfordran kunna genom ert bekingadt biträde af Banken Realisera sina Credit, Sedlar, anser jag för högst betänkligt.
Banken bekommer ar rbiz eller sist wid rgl4 ars början R:dr 322,023 paföres wid 1814 ar§ stut 4 procents ranta — »2002 Ar»8»s,undfar ytlerligar Capital 300,022 wid årets stut ränta a 4 procent af Capital 600,oos — 24,222 — 1816, ytterligare Capital Ranta af 902,c»o — — 1817, Capital — Rama af 1,222,020 —. —. i8»8, Capital — Ränta af 1,502,202 — —r »8 »9, Capital — Ränta af »,800,222 -- — 1822, Capital — Räma af 2,120,022 — — l82i, Capital — Ränta af 2,420,222 —- — »822, Capital — Ränta af 2,720,000 — » * z 12,oso ZÖ0,000 §6,223 Z02,222 48,222 Z22,L>22 60,022 Z20,002 72,022 322,000 84,020 Z32,0o0 y6,ooO ZO2,o22 128,202 ^ ^ 428,002 Transp. 3,244,02» ^.Z24,22» . ZZ6,22» .. 348,00» . 362,OSA .Z72,20« .384/02» 434» Den z Augusti.
Transp. z,244,000 Är 182Z, Capital — zoo.ooo Ränka af z,000,000 — »20,000 Pa io:de äret N:dr Banco 5,664,000 Capita?
Riksg:s-Sedl.
5,250,000 att ersätta fraix 246.000 R:G:ds,Sedlar 5,496,000 Sa beflöt Höglofl.
Stats - Utskottet nu. det stulle Lefle Förslag bifogas Utskottets Bctänkande i ämnet till Resp. Riks,Standen fem, i händelse nagvrdera af desse Project komma i sraga att antagas, torde deröfwer inhämta Banco, Utskottets utlåtande.
Ht suxrg.
Lx krotocollo, 6. luneliu».
Utdrag af Riksens Hsglsflkge Sränders, till utredande af uppskjutne rwistige frågor emellan Hederwärda Bonde - Grander och öfrge Riks-Gränden förordnade Särskildte Utskotts prorocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 7:de och i?:de Julii samc irsta Augusti »812. S. D. 4)a Utskottet nu mera fann undanröjde alla hinder för huswudsaklig åtgärd med de af Hederwärda Bonde-Ståndet, genom sitt ProtocollsUcdrag för den i z-de Junii, uti Tio särskilda Puncter uppgifne yrkanden; beflöt Uc,kottet, att derom Punttewiö företaga öfwerläggning. i-sta Den z Augusti. »Z4» irsta punkten, angäende en allmän Jordrefning.
; Sedan Utskottet häröfwer fattat sttt Beslut, anförde Riksdags, Fullmägtigen Anders Nilsson fran Jemtland deremot, alt han ansag
Kvrkokassorne icke böra belastas med kostnaden til!
PrestBoställens afinätande.
Eric Ericsson fran örebro
Län yttrade skrifleligcn:
"Da ändamalet med en allman refning är, att derigenom utröna Jordens i Riket beskaffenhet, för att sedermera rättwist kunna fördela allmänna bördor dera; anser jag uttryckellgen böra stadgas: att, sedan nämnde Refning blifwit werkställd, kommer all Jord i Riket, af hwad namn och beskaffenhet den wara ma, att genast derefter, i mohn af betz mer och mindre godhet, lila beskattas, och att utgöra allmänna onera.
Det kan icke wara tillfyllest blott yttra, att ea sadan Refning skulle ske, för att bereda en jemnare fördelning af allmänna bördors bärande ä Jord, ty derigenom är icke förklaradt, att intet stags Jord bör undantagas fran enahanda deltagande deri, och således skulle efter det Resningen en gang blifwit fullbordad, den tydning kunna göras, att samma Refning icke haft afseende pa Säterier, Ra- och RörsHemman, med flere, eller all stags Jord i Riket, samt att i allt fall dock icke wore stadgat i hwad mer eller mindre mohn sistnämnde Egendomar bora deltaga k allmänna bördor Nödwändigheten af ett sadant förklarande, som jag vfwantill föreslagit, är alltså uppenbart och kan destomindre med något stät bestridas, sein det icke är rimligt, art Resningen blott skulle ske t afseende pä Krono och Krono-Skatte-Jorden, hwil ken - sz4L Den z Augusti. len redan ar beskattad, och dar alla tyngder, icke heller kan en kostsam Resning mcdgiswas, utan att let dermed asystade andamalet tydligare ar bestämdt.
Denna min reservation, anhaller jag matte sa Åtfölja Högloflige Uljkettcrs swar kill samlelige RiksElanden.
Lpic Ericsson?'
Häruti förenade sig öfrige Ledamöter af He. derwärda Bande - Ståndet.
Danielsson fran Elfsborgs
Län, kunde icke inse billigheten af något Skatteköps inhiberande.
Han paminte sig, att Utskottet icke tillstyrkt bestämmande af alla Hemmans deltagande i allmänna bördor, ock han trodde derför, att ken projekterade inhibitionen af Skatteköpen, åtminstone tills ett sadant deltagande uttryckligen bestämmes, innefattade en inkräktning pa Bonde-Ståndets rättigheter, hwilka boede flyddas lika wäl som de öfrige Ståndens.
Härmed förenade sig Anders Nilsson fran Wermeland.
Ifrån Utskottets Beslut öfwer 2.dra, i-bje, qade sch 6:te punkterne af Hederwärda BondeCtaudets yrkanden, angående Hemmans deltagande i skjuttSnmgsskyldighct ock publike byggnader m. m., samt rörande Prestgärdars byggande och underhållande, wörö Ledamöterne af nämnde Stand skiljaktige och förbleswo wid hwad Ståndet yrkat.
Detta allt skulle, pa Hederwärda Bonde-Ståndets Ledamöters begäran, åtfölja Särskildta Utskottets Betänkande tili Respective Riks-Standen.
Ut suprs, Lx krotocollo, Liss ^rve-lson.
Den z Augusti. «Z4Z Utdrag af protokollet, hället hos Häglof!. Ridberstapct ^och Adeln, wid Urtima Riksdagen i (örebro den Z Aug. 1812.
S- D. klefwa wid föredragning och i anledning af giorde anmärkningar till Bewillnings - Urskottet återremitterat desi trenne den zo Julii pa bordet lagda Betankanden ock Försiag: i:o. Angående Allmänna Bewillninoen; 2:0.
Angående Tull» Uppbörden; z:o. Angående Bewillningen för Bränwinstillwerkningen.
Utdrag af protscollet, bället hos ^Zglojif.
Ridderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den z Aug- »8l2. S. D. 8)esiöt Högloflige Rkdderssapet vck Adeln, att med Banco-Utskottet communkcera StatS-Utskottets Betänkande af den i.-ste dennes om de s:ne särskildte Summor, som enligt 6z §.
i Regeringsformen böra för oförutsedda händelser affätlas och ansins; med anmodan till Banco, Utskottet, att hwad den af detza Summor beträffar, hwllken enligt berörde §. vwillkorligen bör l Banken assättaS, skyndesamt med Utlakande inkomma, rörande den af Kongl. Maj:t föresiagne fördubbling af densamma.
Likaledes fann Riddcrssapet vck Adeln del böra Banco - Utskottet lämnas af det Stats - Utskottets Betänkande af den 2:dra Augusti, angående uppta-ande af Jnhamske
Län för Ema-Ordinarie behof, -Z44 Den z Augusti. hof/ bifogade särskildta yttrande af Herr v'on Schultzenheim; hwaröfwer Utskottet skulle äga att skyndsamt lig utlaca, i afseende pa de delar deraf, hwaruti åtgärd och bidragande af Riksens Standers Bank finnas wara förefiagne.
Ut supra. Lx krotocollo, 6. 8ilverstolpe.
Utdrag af prstscslket, hållet hos Högloft.
Ridderskavet ock) Adeln, wid Urtima Riksdagen t Örebro den z Aug. 1312.
S> D..Ä^id förnyad föredragning af Allmänna Beswärs- och Econvmic-Utskottets den 6 Julii pa bordet lagda Utlåtande, om inrättande af en Practik?
B.'rgs-Schola i Fahlun/ fann Högloft.
Ridderstam och Adeln godt, att med detta Måls afgörande uppskjuta intill dest bemälte Utskott inkommit med fttt yttrande öfwer de wid berörde Utlätande af det Högwördige Prest-Ståndet gjorde anmärkningar.
Ut supra. Lx krotocollo, O. 8 ilver stolpe.
Utdrag af prstscsllet, hällct hos Högloft.
Ridderfkapetoch Adeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den z Aug. 1312.