Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-Kollegium och Kammar-Rätten någon tid redan egt rum, fyllnads-arfvoden å 7:dc Hufvud-Titeln anvisas, emot det att dels från Riks-staten uteslutas, dels Statsverket besparas de af flere särskilda anslag och medel nu för Kongl. Stats-Kon toret utgående, här ofvan upptagne poster; och emedan för verket, enligt interims-regleringen, erfordras en summa af 43,480 R:dr, men tillgångarne, såsom nyss är anfördt, utgöra endast 43,330 R:dr 32 sk., i följd hvaraf en löningsbrist af 129 R:dr 16 sk. årligen uppkommer, intilldess tvänne öfvertaliga tjenstemän afgått, får Utskottet, som anser denna obétydliga brist böra under öfvergångsperioden fyllas, härigenom hemställa, att, jemte det ordinarie anslaget för Kongl. Stats-Kontoret, 52,198 R:dr, ökadt med de, enligt den Kongl. Propositionen för extraordinarie tjenstemän och vakt betjente afsedde gratifikations-medel, Slals-Ulshollels Utlåtande, J\f 72. 5 800
Ridr eller 32,998 R:dr, Rikets Ständer målto låta uppföra ett fyllnadsbelopp af 13,282 R:dr, för att användas till arfvoden åt embets- och tjenstemän vid verket, under den tid näslbhfvaude statsreglering omfattar.
Härvid torde jemväl böra upplysningsvis meddelas, att, i händelse af bifall till nu gjorda framställning, det af Kongl. Maj:t äskade tillskottet från f. d.
Allmänna Magasins-Departementets anslag icke vidare erfordras; att aflöningssumman för Chartae-Sigillatae—ver ket kan från Riks-staten utgå; att ljuspenningar till Kongl. Stats-Kontorets embets- och tjenstemän samt betjente försvinna; alt öfrige ofvan uppräknade, till aflöningen nu bidragande, utgifts-titlar komma att undergå minskning, hvilken också af Utskottet a behöriga ställen skall iakttagas; samt att den genom bemälda verks interims-reglering hlirllvtande statsbesparingen för närvarande uppgår till 3,791 R:dr 16 sk. om året, hvilken summa, så snart ofvanberörde fylluads-anslag å 129 R:dr 16 sk. icke erfordras, varder ökad till 3,920 Ridr 32 sk. Kongl. Öfver-Intendents-Embetet. 4:o.
Uti anslaget för detta Embets-verk har Kongl. Majit äskat en förhöjning af 133 R:dr 16 sk. eller det belopp, som motsvarar gratifikations-medlen för extra-ordinarie tjenstemän och vaktbeljente derstädes samt vid Kongl. Museum; hvilken förändring, i följd af Rikets Ständers bifall å Utskottets Utlåtande JV2 28, blifvit å bilagde tabell iakttagen.
Tull- Verket. 5:o. Kongl.
Majit har jemväl, med afseende å de under flera föregående år till högre belopp stigande afkortningar, restitutioner och omkostnader vid Tullverket, föreslagit, att förslags-anslaget för detta verk. hvilket anslag utgår direkte af tullmedlen, måtte bestämmas till 1,000,000 Ridr och således ökas med Banko Ridr 200,000.
Men då Utskottet icke anser lämpligt alt nu ändra den beräkning af anslaget för nämnde verk, som sedan längre tid utan olägenhet egt rum, samt derjemte någon besparing genom minskade restitutioner och förvaltningskostnader torde kunna emotses, hemställer Utskottet, att berörde anslag måtte fortfarande bestämmas endast till 800,000 Ridr. 6:o. Från det å denna IIufvud-Titel uppförda anslag lill Jägeri-staten torde till Skogsplanterings-kassans anslag, 11,000 llidr, få öfverföras ett belopp af 1,132 Ridr 26 sk. 4 rist., utgörande till nämnda kassa indragna Jägeristatstjenstemäns löner; dock att, för summans jemnande, förslags-anslaget till Skogsplanterings-kassan, ökadt med berörda belopp, upplages till 12,200 Ridr, såsom när - 6 Slats-Utskotlels Utlåtande, M 72. lagde tabell visar.
Likaledes får Utskottet hemställa, att från Riks-staten må uteslutas de under Jägeri-staten uppförda indelda boställs- och lönings-räntor, hvilka redan äro till Stats-verket indragne, utgörande i kronovärdi 55 R:dr 28 sk. 2 r:st. 7:o.
I öfverensstämmelse med hvad uti 8 punkten af Utlåtandet JV2 67, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel blifvit af Utskottet yttradt, har det belopp af 100
R:dr, som å nämnde Hufvud-Titels anslag för Kongl. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge finnes upptaget såsom aflöning åt Borgmästaren i Helsingborg, öfverflyttats till det å 7:de Hufvud-Titeln uppförda förslags-anslag för Städers friheter.
Remisslage. 8:o.
Då anslaget för remisslage 5,500 R:dr bör, i anledning af tillstyrkandet i 3:dje punkten, minskas med 2,798 R:dr, men det icke kan vara lämpligt att för den ringa återstoden, 705 R:dr, bibehålla ett särskildt anslag i räkenskaperna, har Utskottet ansett remisslage-ersiittningen böra, till vinnande af enkelhet och korthet, inbegripas under anslaget till Observations- och Uppbörds-procenter, hvilket, upptaget till 10,000 R:dr, torde kunna benämnas: »Observations- och Uppbörds-procenter m. m., Förslags-anslag». 9:o.
Sedan, på sätt här ofvan är vordet omförmäldt, särskilda gratifikationsmedel, i stället för de fordna Ijuspenningarne till extra-ordinarie tjenstemän och vaktbetjente, blifvit å vederbörande Embets-verks Stater uppförda, har, såsom en följd häraf, det å denna Hufvud-Titel befintliga anslag till Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus, hvarifrån Ijuspenningarne hittills anordnats, blifvit med ett emot berörda, medel svarande belopp förminskadt, och efter ytterligare afdrag af 2 R:dr 39 sk. 8 r:st., för jemnande af Hufvud-Titelns slutsumma, bestämdt till 15,599 R:dr 22 sk. 1 r:st., på sätt af tabellen närmare inhemtas. 10:o. Till
Utskottets handläggning har blifvit öfverlenmad en inom Ridderskapet och Adélu af Friherre Bonde, Knut Philip, väckt motion, deri motionären., efter att hafva i minnet återkallat Kongl. Theaterns fordna lysande tid, då denna anstalt, stiftad af Konung Gustaf {II och understödd med ett statsanslag till belopp af 85,333 R:dr 16 sk. silfver specie, enligt nuvarande realisations-grund motsvarande 222,000 R:dr. eller en summa öfverstigande dess nuvarande hela utgiftsbudget, var i tillfälle att. utan afseende å vinning och förvärf, egna sig åt uppfyllandet af sin bestämmelse att vara en ledare för det allmänna konstsinnet, — anfört hurusom de särskilda bevekelsegrunder, hvilka, jemte Statens financiela trångmål, sedermera föranledde Gustaf IV Adolph att indraga nämnde Theater, lagt grunden till de missförhållanden, hvari densamma för närvarande sig befinner.
Slals-Utskotlels Utlåtande, JYi 72.
Den skugga af Theater, som fanns efter år 1806, bestod nemligen i den så kallade Dramatiska Theatern, med dess prsestationer utan chörer, baletter och dyrbara accessoirer, och endast härigenom blef det en möjlighet att bibehålla denna Theaters verksamhet med ett statsanslag af omkring 45,000 R:dr.
Med Regements-lörändringen år 1809 insåg man emellertid snart behofvet af att ega en National-Theater i Sveriges hufvudstad; men samma Regent, som förut under sin Förmyndare-Styrelse anslagit lika stor summa, som Konung Gustaf lil, kunde nu, i anseende till förändrade konstitutionela förhållanden, icke anvisa medel dertill, och endast ur konungens handkassa utgick ett obetydligare anslag.
Under Konung Carl XIV"
Johans regering erhöll
Theatern äfvenledes ur den kongl, handkassan årligen 56,000 R:dr, hvarjemte dåvarande 11. K. H.
Kron-Prinsen, likaledes af egna medel, tili Theatern lät utgå ett belopp af 4,000 R:dr, och detta förhållande eger ännu rum på det sätt, att H. M. Konungen ifrån Civillistan låter 40,000 R:dr utbetalas för berörde ändamål, hvarförutan Kongl. Theatern af Stats-Verket i årligt anslag uppbär en summa af 6,000 R:dr Banko.
Otillräckligheten af bidraget till Kongl.
Theatern, utgörande för närvarande knappast en femtedel af det anslag, som vid Theaterns uppsättning pröfvades nödigt, hade också haft till påföljd, att densamma måst egna hufvudsakliga omsorgen åt sitt eget upprätthållande och, ifrån att vara ett af landets vigtigaste bildnings— instituter, nedstiga till en i stort anlagd ekonomisk anstalt, der en mängd sceniska och musikaliska artister m. fl. kunde hafva att påräkna sitt uppehälle och vid hvars haudhafvande det hufvudsakliga, om ej enda, syftemålet måst hafva varit att söka förvärfva så mycket penningar som möjligt.
Men oaktadt Theater-Styrelsen åt detta Theaterns sjelfbevarande egnat osparade bemödanden, samt denna Styrelse oftast varit anförtrodd åt landets utmärktare administrativa förmågor, hade likväl inträffat, att alla dessa frånträdt sina befattningar med efterlemnande af skuld, hvilken af Konungens handkassa mäst gäldas; och hade det belopp, som af Hans Majit Konungen sålunda blifvit ersatt, endast sedan är 1844 uppgått till omkring 60,000 R:dr Banko.
Att emedlertid den Kongl.
Theatern på detta sätt och under sådana förhållanden högst ofullständigt förmått motsvara sin bestämmelse, har motionären funnit lika obestridligt, som det synts honom obilligt, att Hans Majit Konungen ensam skall nödgas bidraga till upprätthållande af en konstanstalt, hvilken, om alla dess bemödanden gå ut på att genom sina praestationer väcka folkets aestetiska medvetande och uppmana det till medborgerliga dygder och om den förstår att ständigt anslå fosterlandskänslans ädlaste toner, det vore en folkrepresentationens pligt att under sitt beskydd upptaga såsom en nationens tillhörighet.
En uppfostran i stort låge nemligen hemligt innesluten i skådespelen, hvilka endast af den mindre bildade betraktades såsom blotta tillställningar att fängsla de yttre sinnena.
Men äfven den, som icke förstode betydelsen af dessa tillställningar, undginge icke 8 Slals-Vlsltoilcts Utlåtande, JW 72. emellanåt de intryck, som just med Theaterns verksamhet åsyftades.
Sedlighet samt mildare och renare kiinslor vore skådespelet åmnadt att framkalla, och denn3 verkan uteblefve icke eller, fastän det aldrig kunde för hvarje tillfälle märkas.
Endast då blefve det tydligt, när ett helt folk skall genomträngas af en och samma tanke, borde eldas till en och samma handling, då verkade den sceniska föreställningen med påtaglig styrka, då visade sig på en gång resultaterne i tänkesättet.
Det vore således bidraget till folkuppfostran i ädlare mening, som utgjorde väsendet af en Theaters verksamhet; en andlig inverkan på den stora mängd, som på intet annat sätt kunde träffas af den högre bildningens välgörande verkningar.
Och då en hvar hade sig bekant hvad en hufvudstads åsigter, vanor och tänkesätt verkade på hela landet, och det af sådan orsak vore af största vigt, att Kongl.
Theatern blefve så inrättad, att den välgörande komme att verka på hufvudstadens mindre samhälle och derifrån på det gemensamma Svenska samhället, har motionären, under åberopande af hvad här ofvan blifvit anfördt, och på det Kongl.
Theatern måtte försättas i tillfälle att mer än hittills fylla sin bestämmelse af Natioual-Theater och för framtiden undgå att, i brist på medel, böja sig'för dagens eventuela tycken, föreslagit, att det nuvarande statsanslaget af 6,000 R:dr banko måtte höjas till 25,000 R:df samma mynt, räknadt ifrån den 1 Januari innevarande år.
Det gagneliga inflytande en Theater, ordnad på ett ändamålsenligt sätt, under ledning af en skicklig styresman, kan utöfva på sederna och bildningen i allmänhet, på folkkarakteren i sin helhet och måhända äfven på tänke- och handlingssättet för dagen, torde icke af någon bestridas, och ett sådant inflytande visar sig ännu verksammare, då denna anstalt finnes förlagd i landets hufvudstad.
Oberoende och sjelfständighet äro likväl nödvändiga för en National-Theater, om den skall uppfylla sin bestämmelse, och dem förutan förmår den aldrig lyfta sig till den höjd, att den kan betraktas såsom en konst- och bildningsanstalt i detta ords egentliga mening.
Erkänner man detta och kastar dervid en blick på nuvarande Kongl. Theater, dess resursser och financiela ställning, finner man lätt, att denna Inrättning, i sitt nuvarande skick, äfven med den bästa vilja å Styrelsens sida, omöjligt är i stånd att motsvara de mest billiga fordringar på en Nationol-Theater.
Och då hvarken de betydliga uppoffringar Hans Maj:t Konungen årligen får vidkännas för Kongl. Theaterns upprätthållande, eller de nitiska bemödanden, som uppenbarat sig hos nuvarande ledaren af dess angelägenheter, varit tillräckliga att freda Kongl.
Theatern från ekonomiskt betryck, anser Utskottet Statens värdighet likasom billigheten fordra, att medel af Rikets
Ständer anvisas till afhjelpande af dessa missförhållanden, hvilka, om de fortfarande få ega rum, torde tvinga Styrelsen att åter beträda en bana, som ofelbart, förr eller sednare, skall föranleda till Kongl.
Theaterns upplösning och undergång.
Utskottet, som emellertid föreställer sig, att Styrelsen genom klokt och ändamålsenligt användande af Slats-XJlshoUels Utlåtande, JX$ 72. 9 af Kongl. Theaterns tillgångar, jemväl i någon mån bör kunna bidraga til! för bättrande af Kongl. Theaterris ekonomiska ställning, samt förmodar, att det af Hans Maj:t Konungen till Kongl. Theaterns upprätthållande
Iemnade bidrag fortfarande kommer att utgå, bar, då Statens medel för närvarande tagas i anspråk för flera andra högst vigtiga föremål, ansett nedsättning i det af motionären föreslagna belopp kunna och böra ega rum, samt får af sådan anledning hemställa, att Rikets Ständer, såsom tillökning i det för Dramatiska Theaterns upprätthållande å Stat uppförda årliga anslag 6,000 R:dr, måtte bevilja en summa af 14,000 R:dr, att från och med år 1855 för sagde ändamål utgå, och hvarigenom Statens årliga bidrag till Kongl. Theatern komme att utgöra jemnt 20,000 R:dr Banko. ll:o.
Öfrige under denna Titel uppförde anslag, deruti någou förhöjning eller minskning icke blifvit ifrågaställd, hafva upptagits till samma belopp, som vid nästlidne Riksdag bestämdes, endast med iakttagande af den förändring, spanmålens beräknande till 6 R:dr 32 sk. per tunna föranleder.
Vid 10:de punkten: af Herr Berger, A. A., som ansåg att den föreslagna tillökningen i Kongl. Theaterns anslag icke borde å den ordinarie, utan extra ordinarie staten uppföras.
Häruti instämde Herrar Cassel, V. och Wedberg, A. af Herr Hesselgren, P. 11. af Riksdags-fullmäktigen Ola Mänsson från Christianstads län: »Högloft.
StatsUtskottet har, uppå framställning af Friherre Bonde, den der i egenskap af motionär vrkat, att det under närvarande statsreglerings-period för Kongl.
Theatern anvisade årliga anslag af 6,000
R:dr måtte ökas till 25,000 R:dr, tillstyrkt förhöjning i bemälda anslag med icke mindre än 14,000 R:dr.
Af sådan anledning, och då jag icke kunnat dela majoritetens åsigter, finnér jag mig föranlåten att afgifva reservation.
Vid 1834 och 1835 årens Riksdag väcktes fråga om indragning af det redan på Stat uppförda anslaget, hvarvid Utskottet och Rikets Ständer den Riksdagen viii icke fästade något afseende; men detta kan likväl icke hindra mig att åberopa en då varande reservants lämpliga ord: »Jag missunnar »visst ingen det nöje och den uppbyggelse, som han tror sig hemta på operan; »men är dock enfaldig nog tro, att den sorn väljer detta ställe, för att odla sma»ken och i synuerhet sederna, har valt ett ganska vanskligt mönster.
Historien »likaväl som erfarenheten torde nogsamt ådagalägga, huruvida smakens och sederBih. tilt R.
Prot. 1855 & 1854. 4 Sam/. 1 Afd. 26 Haft. 2 10 Slals-Utskoltels Utlåtande, JYs 72. »nas förfinande tillika varit dess renande förädling och sanna förbättring.
Mä »opartiskheten döma, hvarest de enklaste, renaste och de mest okonstlade seder »finnas, antingen i stora släder, der spektakler dagligen hållas, eller i den mest »bortgömda vrå på landet, der allmogen icke vet hvad Theater vill säga; må dessa »spektakler förnöja, förtjusa, förädla, förfina sina dyrkare och vänner; men må de »ock hära sig sjelfva utan att betunga Staten med sitt underhåll».
Då jag känner med hvilken acklamation Ridderskapet och Adeln upptagit motionärens framställning, huru Hufvudstadens förnämsta tidningar förordat detta anslag, huru eniga Utskottets ledamöter från de tre första Stånden varit för bifall; så torde man väl, efter alla konstens reglor, anse det oklokt af mig att deremot uppträda.
Men då man, i brist på tillgångar icke ens kan meddela de lägre Embets- och Tjenste-männen sådane löneförmåner, att de befrias från sina största ekonomiska bekymmer, ser sig tvungen att afstyrka understöd för produktiva och allmänt nyttiga ändamål, ser Statens tillgångar tagas i anspråk i och för landets försvarsverk, icke vill, eller tror sig ha råd (åtminstone i dessa stånd) att medgifva landets fattigare befolkning den från utgörande af mantalspenningarne föreslagna befrielsen, likväl vill skapa medel åt hufvudstadens nöjen, likväl vill, att de mindre bemedlade klasserna, som i hundratusental aldrig få se hvarken Stockholm eller dess Theatrar, skola deltaga i utgifterna till nöjenas underhåll der; så utsätter jag mig hellre för operavännernas klander, än att stillatigande nicka bifall till anslaget.
Motionären har frågat om det är Civil-listan, som ensam bör upprätthålla Theatern, eller hvad den egentligen har att göra med Nationaltheatern.
För att således visa hvad Nationen sedan år 1818 offrat åt
Theaterns alltid ohjelpliga finanser och i hvad förbindelse Civil-listan framför Nationen står till denna Kongl. Theater, torde det icke vara ur vägen att i Rikets Ständers minne återföra hurusom Ständerna, vid 1818 års Riksdag, till betäckande af Kongl. Theaterns deficit bemälde år, anvisade till Kongl. Maj:ts disposition 30,300 R:dr, under det uttryckliga vilkor, att Staten för alltid skulle fritagas från ali vidare utgift till Theatern.
Huruvida dessa vilkor blifvit efterlefda visas af följande öfversigt.
Riksdag betäckte Rikets Ständer återigen Kongl.
Theaterns skuld med cirka 18,800 R:dr, —• derefter erhöll samma Theater, enligt Kongl.
Rref af den 18 Maj 1831, 30,000 R:dr, af den 8 December 1852, 21,000 R:dr, af den 15 December 1837, 10,000 R:dr, af den 17 Augusti 1838, 17,000 R:dr och slutligen af den 5 Oktober 1839 cirka 80,400 R:dr; utom de på Stat under alla dessa år uppförde 6,000 R:dr.
Må man dä förebrå Rikets Stän der, att de icke länge nog och tillräckligt understödt en inrättning, som, örn den vore på enskild man öfverlåten torde bära sig sjelf; men äfven Civil-listan har, med afseende på dess uppoffring åt Kongl.
Theatern, blifvit understödd.
Vid 1823 års Riksdag blef Civil-listan, med anledning af en å Riddarhuset väckt motion ökad med 100,000 R:dr årligen.
De skäl som anfördes till bifall för denna till - Stats-Ulskollels Utlåtande, ? 72. 11 ökning äro väl antydda, men i den underdåniga skrifvelsen icke specielt uppgifne.
Man antog likväl hvad derefter genom då varande Chefen vid Theatern, sedermera Statsrådet Åkerhjelm uti Post- och Inrikes-Tidningen för den 2 April 1834 tillkännagifvits, att Kongl. Maj:t på förhand lemnat honom förhoppning om Theaterns bibehållande, för sä vidt nämnde tillökning beviljades.
Det var troligen af dessa skäl Rikets Ständer funnit anledning att vid 1840—41 årens Riksdag undandraga Kongl. Theatern det på årlig
Stat uppförda anslaget af 6,000 R:dr, som likväl af 1844—43 årens Ständer å nyo beviljades och hvarvid för närvarande hade bordt bero.
När det nu derjemte visat sig att Kongl. Maj:t fortfarande för dess Theaters underhåll å sin Civil-lista anvisat erforderlige medel, och icke heller genom nådig proposition i ämnet begärt någon tillökning i anslaget; så hade en sådan begäran från enskild motionär så mycket mindre bordt ifrågakomma.
Dä jag således i korthet sökt visa uti hvad förbindelse Civil-listan står till Kongl.
Theatern framför Nationen, och huru många gånger denna sednare offrat på dess altare; så återstår att tillse om denna inrättning med skäl kan kallas National-Theater.
Hans Maj:t Konungen och hans hof har alltid der sina fria platser, då medlemmar af representationen, för alt vinna inträde, måste underkasta sig vådan af det uppträde, som vid Theater-försäljningsbvråerne icke sällan måste med förvåning och afsmak betraktas.
Endast då det blir fråga om medel anslås pä nationalkänslan; men dermed punkt.
Utan att vidare inlåta mig i besvarande af de skäl, som Utskottet hämtat af motionen; afstyrker jag, pä redan anförda grunder, all ytterligare tillökning i anslaget för Kongl. Theatern.»
Uti denna reservation instämde Riksdagsfullmäktige Matts Pehrsson från Stockholms, Mäns Månsson från Calmar, Pehr Mattsson från Vester-Norrlands, Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands, David Andersson från Hallands, Henrik Andersson från Örebro, Elof Andersson från Wermlands och Nils Nilsson från Örebro län. r STOCKHOLM, TRYCKT 1IOS JOIL BECKMAN, 185*.
Sjunde 61 n I v u <1 - T itc! n. Trpt 1852 års
Riksstat anslår. 7,000 15,024 39,288 42,642 3,516 70,000 17,728 49,384 12,213 485,279 800,000 3,055 11,000 32 32 16 32 38 3,400 32,000 44,233 16 Finance-Departeinentet.
Departements-Chefen, 1852 års anslag .......
Departementets Expedition, dito .
Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget öfverflyttade Kammar-Kollegium: 1852 års anslag 39,'
Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget Stats-Kontoret med Krono-Magasinerne samt Våg-Staterne i Fahlun och Avesta. l:o Stats-Kontoret: 1852 års ordinarie anslag .... 32,198: — — Tillkommer: från Skriffoaterialie-anslaget öfverflyttade, enligt Kongl. Maj:ts
Nådiga proposition .... 800: — ■— Fyllnads-anslag för arfvoden till nästa Riksdag 13,282: — — 14,082: 2:o Krono-Magasinerne: penningar, 1852 års anslag . . Oindelt Spanmål: 18 T:r å 62/3 R:dr 3:o Våg-Staterne: 1852 års anslag oförändradt ....
15,024 300 288 1,000 32. — 9,486: 32. — 120: 46,280: 9,606: 32. — 850: — — F. Charlae-Sigillatae-Verkets Lönings-anslag, inbegripet i Stats-Kontorets fyllnads-anslag; utgår från Riks-Staten.
Chartae-Sigillatae-Omkostnader:
Förslags-anslag, lika med 1852 års .
Löningar 7,428: 16.
— Till Myntets drift och underhåll 8,000: — — Omkostnader för Kontroll-Verket:
Förslags-anslag 2,300: — — Kammar-Rätten: 1852 års anslag . . . . . 49,384: — — Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget hitförde 900: — — Öfver-Intendents-Embetet: 1882 ärs anslag 12,213: 32.
Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget hitförde 133: 16. — Post-Verket.
Penningar: på förslag, att af postmedlen direkte utgå 485,000 Indelta räntor, utföras till samma belopp som i 1852 års Hiks-Stat . . . 243 Indelt Spanmål: 6 T:r å 6% R:dr . 40 Tullverket:
Förslags-anslag, att af Tull-medlen direkte utgå Jägeri-Staten.
Penningar: 1852 års anslag 1,407: — 3.
Afgår: till Skogsplanterings-kassan öfverflyttade, indragne kontanta löner 1,152: 26. 4. 254: 21. 11.
Indelta räntor: 1852 års anslag .... 286: 47. — 1,646: 38.
— Afgå: till Stats-Verket indragne indelningar ss: 28. 2. 93: l. s.
S:a 251: 18. 10. 1,553: 56.
7. eller för jemnande af Slutsumman å Markegångs-förslagsvärdet Skogsplanterings-kassan:
(Ersättning för Hemmansräntor 1,553: 58. — 1,635,7631 221 3 och Arrenden m, m.) 000:
— Tillkommer: från Jägeri-Staten öfverflyttade 1,152: 26. 4.
"S^~12,452: 2(k T. eller i jemnt tal, Förslags-anslag.
Lyshållning med flere utgifter för Kronans publika hus istockholm.
Förslags-anslag, oförändradt byggnader och Reparationer i Stockholm, Reser va tio n s-anslag, oförändradt Byggnader och Reparationer i Landsorterne, Reservations-anslag, d:o .
Indelta räntoT.
Yärde förslagsvis å 6 V3 R:dr T:n.
Summa Banko. 7,000 15,324 40,288 56,616 70,000 17,728 50,284 12,347 485.000 800.000 254 12,200 3,400 32,000 44,233 32 32 16 21 11 16 39 231 23 18 10 243 1,553 58 40 Transport |1,646,676| 211 111 270) 41 j lOj 1,796) 58) 18 120 7,000 15,324 40,288 52 56,736 70,000 17,728 50,284 12,347 485,283 800,000 52 16 1,808 11 il 12,200 3,400 32,000 44,233 16 6—1 40 — —I 18J-J 120| — J—(1,648,633)11)11 Hör lill Stals-UlskoUcls Ullålnnde, I8S4.
Sjunde Hufvud - Titeln.
(Fortsättning.) 1852 ars Riks-*- Stat anslår Trpt 1,635,763 22 5 29,805 2,000 3,500 10,000 13,000 543 •4,000 1,000 20,007 31,000 6,000 29 1,756,620|—| — Transport Städers Friheter: Förslags-anslag.
Penningar: 1852 års anslag 15,700: — Tillkommer: 100: — — 15,800: — — 13,763: 26. — 380: 20. — från 2:dra Hufvud-Titeln (Skånska HofRätten) hitförde ....
Indelta räntor, 1852 års anslag Indelt Spanmål: 57 T:r 2 k:pr å 62/3 R:dr Transport-kostnad för Stats-Verkels Bergs-effekter.
Förslags-anslag, oförändradt . . Remisslage:
Förslags-anslag (utgår ur Riks-Staten, såsom i nästföljande anslag inbegripet) Observations- och Uppbörds-procenter, m. m.
Mantalskrifnings-provision:
Förslags-anslag, oförändradt Tionde-profvare: Indelt Spanmål: 90 T:r 16 k:pr å 62/a R:dr Restitutioner:
Förslags-anslag, oförändradt Rese- och Traktaments-penningar:
Förslags-anslag, oförändradt Skrifmaterialier och Expenser somt
Ved och Ljus, Förslags-anslag.