Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter behörigt öfvervägande af alla till detta ämnets pröfning hörande omständigheter, får Utskottet, beträffande den första frågan, eller yrkad förändring i skyldigheten och sättet att utgöra Kronotionde och afrads spannemål, jemte andra på hemmanet indelde Räntor, vördsamt anföra, att man visserligen uti hittills gällande författningar rörande detta ämne, likasom vid föregående Riksmöten, antagit till grund för denna prestation en viss jemlikhet i Räntetagarens och Räntegifvarensrättigheter,enär dem letnnats enahanda rätt och vitsord, att få uppsäga spannemålen, eller Räntepersedel till utgörande in Natura, och de, i brist af en sådan uppsägning å någondera sidan, blifvit å ömse sidor lika underkastade den ovillkorliga Norm, som årliga Markegångssättningen bestämmer; men erfarenheten torde hafva ådagalaggt, att denna jemnvigt mera varit åsyftad i principen, än den i sjelfva verket är existerande.
Man synes nemligen icke hafva beräknat den rubbning i den åsyftade jemnvigten, som till Räntegifvarens lidande förorsakats, genom den ojemnförligt större svårigheten för honom att leverera Spannemål in Natura, då Räntetagaren fordrat, än, för Räntetagare», stt mottaga den iu Natura vid de 26Q Besv. och Ekon.
Rikfens Högloft, Ständers Conftitutions - Utfkotts Betänkande rörande National-Reprefentationen, med tillhörande Handlingar och Protocolk STOCKHOLM, Tryckt fess Olof Grahn* i$r»> Vördfamt Memorial.
Di Conftitutions-Ut Ikottet, till åtlydnad af de Ifrån de refpedive Riks-Stånden erhållne remis, fer, nu går att meddela litt yttrande öfver ett af de vigtjgafte, fäkerligen det mäll granlaga af de ämnen forn varit anförtrodde till defa pröfning, får Utfkottet till en början utbedja lig fina refpeftive principalers benägna urfäkt och öfverfeende, om det uppehållit deras väntan, om det blott ofullkomligt lkulle kunna till. fredsftälla den.
Conftilutions - Utfkottet, forn med Rikfena Ständer och med Svenika allmänheten lifligt delat önfknifigarne för vår Statsförfattnings fulle kommande genom en förbättrad reprefentation, har likväl vid utarbetandet af detta ämne ic. ke funnit fig äga det biträde af allmänna upp. lysningen, det flöd af allmänna öfvertygelfen , forn kunde lätta Utfkottet i ftånd att med fäkra uppgifter förena framläggandet af ett till alla delar tillfredsllällande och på verkflällbara grunder uppgjordt förflag.
Med erkännande af visheten af det ftadgande i vår Statsförfattning fora tillåter att frågor om förändringar i Grundlagen väckas vid den ena Riks. dagen för att afgöra» vid den påföljande, får derföre Utfkottet anhålla, att defs nu afgifvande arbete matte anfes, fnarare forn ett föremål till granötning för dea upplyftare delen af Svenika allmänheten och. forn en beredning för framtida Rikfens Ständers lyckligare bemödanden, än forn ett förflag fullt fvarande emot behofven vid en tillgörande förändring.
Vid företagandet af en fråga, hvilken i famina moa Ikuile röra fjelfva grunderna för enIkiltas {fällning inom Samhället, forn den Hulle förändra, utvidga eller inkränka olika SamhällsClafiers deltagande i Nationens Lagftiftning, har Utlkottet anlett defs förila pligt vara att underföka egenteliga förhållandet med närvarande Reprelentations-Inrättning och huruvida den. mer eller mindre fullkomligt, tyckes bör» uppfylla hufvudändamålet med all Lagftiftning, det att Reprefentanternes bellut må vara ett uttryck af Nationens gemenfamma önlkan för allas gemenfamma väl. 4» Det har icke kunnat undfalla Utlkottet, att den redan varande Inrättningen juft igenom fin tillvarelfe är i befittning af flora fördelar, att defs uråldrighet gifvit den anfeende, att erfarenheten, då den upptäckt olägenheterne, äfven till ea flor del vifat botemedlen, att ändtligen befkaffenbefen af defs verkan är mera känd och tyckes faledes medföra en ftörre flkerhet än hvilken annan, forn byggd på Theoretifka grunder, fkulle blifva ett nytt förfök om delfas lämplighet och nytta vid utöfningen.
Utfkottet har icke heller kunnat undgå att fråga fig, hvar defFa tillföiiåtliga och fullftändigt uppgifna grunder finnas, och ärtnu mera, hvad forn kan blifva en borgen för deras ofviklig. het vid tillämpningen.
Det bär visferligen icke kunnat vara Ucfkottet obekant, att allmän, na Rättsgrunder kunna gifvas för beftämmandet af medborgares deltagande i Lagftiftningen, att fyftemålet för denna verkningskrets är gifvit, att det är i mon forn fjelfva handlingsfättet f va rar emot detta fyftemål, forn de förra kunna fägas vara mer eller mindre lyckligt använde.
Men med allt detta, huru mycket är icke ännu obeftämdt, i anfeende till den Lagftiftande Magtens bcftåndsdelar och deras fördelning, i anfeende till deras förhållande och rättigheter fins emelian och till den Yerkfiällande Magteo?
Huru mycket deraf måfte icke alltid vara och förblifva en följd af blott lokala förhållanden , forn för hvarje färlkilt
Hälle måfte fordra en färlkild tillämpning, och forn det hitintills hos de flefta Nationer berott endaft af tiden och omftändigheterna att beflämma och fallftälla.
Annu gifves icke mer än ett land där National Reprefentationen, utan affeende på det förut vararande blifvit uppå belt nya blqtt Theoretiike grunder inrättad, och ehuru Frankrike fåle. des i detta forn i många andra fall gått längre i förfökefe än de öfriga hittills kända Folkflag, har Utfkottet likväl icke trott, att de der nyttjade grunder fkulle till alla delar på Sverige vara användbara, har icke förmodat, att deras tillämpning-ännu af erfarenheten vifat fig nog fvara emot ändamålet, för att tillvinna dem ett odeiadt bifall.
Det är fåledes med full kännedom af det närvarandes öfvervigt igenom defs blotta tillvarelfe, och af fvårigheten af ett utförligt befiämmande af villkoren för det nya Reprefentationsfättet, forn Conftitutions - Utlkottet trott lig det oaktadt böra ytterligare underföka, om den nog allmänt yttrade önfkan för en Reprefentations-förändring, är blott en följd af förtrytelfen öfver framfarna tiders händelfer, öfver viffa Samhälls - ClafTers obilliga uteflutande ifrån Reprefentation, eller af verkeliga och på riktiga grunder erkända olägenheter.
I detta , forn i de flefta dylika fall, har Utlkottet trott lig med tillförfigt kunna antaga, att ingendera af delTa orfaker verkat enfamt , att det är deras förening [om bidragit till ett gemenfamt refultat.
Utlkouet har då anlett fin förila pligt blifva , att redligt underföka, att redligt uppgifva, hvad forn kan fynas vara det närvarande Reprefentations fättets verkeliga förmåner eller olägenheter, och att derefter underföka livad forn är eller bör vara de Oreprefenterades verkeliga rättigheter och anfpråk i detta affeende och i anleende till det hela, Utlkottet har icke kunnat undgå att medgifva , att närvarande Reprefentation uti defs talrikalfe afdelningar , innefattar de 2:ne Samhällets hufvudfakligafte Interefien, Jordbruksoch Handels Induftrien, forn grundlägga det öfriga» välmåga och beftånd; Att derjemte uti 2;ne af deffa afdelningar bör i fynnerhet
Unnas den förening af kunfkaper och <let deltagande lör bibehållandet af fakernas varande ordning , forn för Samhällets lugn, för Regeringens lagliga åtgärder och för allmänna ärendernas ordentliga gång, äro ett oundvikligt behof uti hvarje väl organiferadt Samhälle.
Likaledes har Ut/kottet ej kunnat undgå att anmärka, att närvarande Stånds-Inrättning, fpridd ända till de annars minil: gynnade SamhällsClaffer, måfte tjena att vid nu mera oftare inträffande Riksmöten göra mera allmän kännedomen af Samhällets Lagar och allmänna angelägenheter, att genom ett närmare deltagande och en förtroligare gemenlkap emellan de väljande och deras Reprefentanter, göres öfvertygelfen mera beflämd om de allmänna bördornea nödvändighet, att änteligen det hittills brukliga Reprefentations-fättet tjenat, att ifrån våra Hemmans-ägande Jordbrukare aflägsna förtrycket, och att förfäkra dem om det anfeendeocfi den fjelfftändighet , forn de ej äga i något annat land i Europa.
Med fullt erkännande af vigten af detta fenare hänfeende, begagnar Conftitutions - Utlkottet detta tillfälle att yttrs fin öfvertygelfe , att det är i denna omftändighet, forn grunden till den känfla af redbarhet och eget värde bör igenfökas, hvilken få fördelaktigt*utmärker Sveriges Allmoge och hvilken derföre, ehvad förändringar kunna inträffa, måfte alltid med få mycket mera forgfällighet bevaras.
Utfkottet måfte änteligen, med upprepande af hvad det redan anfört om vigten af en känd och genom vanan helgad inrättning, tillägga den erinran, att om menskliga pasfioner bäti igenom deras inbördes motvigt kunna uppväga hvarannan, är den inrättning forn redan länge gifvit och tyckes ännu vidare förfäkra om möjligheten att uträkna deras gäng och deras fyftemäl , ej den forn utan noga pröfning bör förkaflas, att änteligen uti den igenom fe, nafle Stats - Författningen infördo Nämnd , till afgörande af de frågor uti hvilka 2.'ne
Stånd liadnat emot hvarannan, den overkfamhet och det ärendernes flillaftående är förekommit, forn annars af Stånds - fördelningen kunde befaras. % t är fåledes blott för Grundlags - Frågor forn Ståndens fammanftämmande beflut erfordras och Utfkottet anfer detta vara ett äfven få verkeligt behof forn visligt fladgande för Grundlagens orubblighet.
Men då Utfkottet fåledes tror
Ug hafva medgifvit allt hvad iom för närvarande Reprefentations bibehållande kan anförås, tror det fig äfven fkyldigt att ej dölja defs brifler, DefTe äro utan tvifvel af flera flag.
Dela fådane forn bero af Sundens fammanfättning och af ofullkomligheten i grunderne för Reprefentationen inom hvart färfkilt Stånd, dela fådane forn äro orättvifa emot viffa Claffer Med, borgare i det de utcfiuta viffa betydliga delar jitaf dem, dels änteligen fådane forn bero af fjelfva
Stånds fördelningen och igenom defs befkaffenhet och verkningar vifa fig fkadeliga för Samhället i allmänhet.
Det gifve» onekeligen för alla rådplägande mera talrike folkfomlingar vitta olägenheter', forn åtfölja befkaffenheten af hvarje fådan öfverläggning och forn derföre ära att anfe nattan hifom oundvikliga.
Om detta hufvudfäkligen betta uti omöjligheten att i fartima moa åt alla närvarande meddela en lika kännedom af ärendernas befkattenhet , uti den olikhet i omdöme, fora naturligtvis måtte följa af olika grader i kunlkaper och fattningsgåfva , uti den mängd drittjädrar forn uppkomma utaf mångfaldigt olika interetten , ändfligen uti fvårighe ten att under en öfverläggning, fa mm rn fa st af få mångtaligt fkiijaktige elementer, bibehålla det lugn och den ordning vid ärendernes be, handling, förn på en gång äro oundgängeliga för att förfSkra hvar och en af de rädplägandes rätt och för möjligheten att tillvägabringa ett ordentligt refultat-
Om fådane äro de olä, genheter, forn merendels alltid härröra af en förening af ett fl örre antal perfoner till en rådplägande förfatnliflg, iå måtte man medgifva, att delfa fvSrigheter ökas, i famma moa en fådan Corps blir mera talrik , eller i famma mon defs Ledamöters antal vöre mera bbeftämdt: att Samhällets garantie för den en/kiltes deltagande i Lagfliftande Magtens an feen de, fkulle blifva mindre påtaglig, i famma mon forn defs förhållanden fäfom Medborgare förvandlat fig till dem utaf Embetsman, att ändtligen inflytandet af grundliga kunlkaper och enikilt upplysning, blefve få mycket mindre , i famma mon forn rnalfans kraft vore mera öfvervägande, forn dén hade ett mera beflämdt enikilt interefle.
Det kan ej h* Iler nekas:
Att den inrättning, forn inom ett talrikt ftänd endaft genom Födfeln beflämmer
Reprefentations rättigheten, kan gifva anledning till många tvifter om dess olägenheter eller förmåner; att å ena (idan den tyckes gifva mycket åt Humpen, utan affeende på förtjenften eller förtroendet; att å den andra den tyckes gifva mera oberoende, da den titefiuter betydenhetens eller magtens inflytanden.
Att den malte verka hufvudfakliga olikheter uti de Reprefentcrades förhållande tili lina Reprefentanter, blir emedlertid det fäkrafte och meft beiiämda refultat man derafgenaft kan draga.
Lika litet lär man kunna neka, att en Corps, forn blott beftår af Embetsman, eller en vits lätthet för en annan Glafs af deffa att komma i åtnjutande af förtroendets fördelar, eller ändteligen en vifs olikhet ibland fjelfve de genom val utfedde befullmäktigade, i anfeende till antalet af dem forn de reprelentera, äro äfven få många oformligheter, forn fynas tillkännagifva verkliga brilter i fjelfva Reprefentations-fammanfättningen inom hvart färlkilt Ständ.
Uti ds grunder forn beftämt deffa , ligger äfven en flor del af de anledningar, forn föranledt det orättvifa uteflutandet af viffa betydliga Medborgare-Clafler.
Det måfte räknas till en af Reprefentationens verkliga ofullkomligheter, få vida begreppet om Stat och om en Repre, fentatif form för dels Lagfiiftning, måfte medföra det om deltagande i reprefentation för hvarje actif Medborgare.
Men om fåledes, i förhållande till 2 millio*ners folkmängd, ett antal af ofta öfver ioco Reprefentanter (alla Stånden fammantagne} fynes igenom lin Talrikhet vara nog öfverdrifva, och om det, oaktadt igenom fjelfva Reprefentations-grundejna mångas billiga fordringar vore ouppfyllda, många ojemnbeter och olikheter inom fjelfva Stånden uppkomna, få lärer redan deraf fyijas, att brilter gifvas uti fjelfva grundförfattningen, att klagomålen der. öfver icke äro utan fkälig anledning.
Det blir då frågan: äro deffa ofullkomligheter de hufvudfakligafle, blifva de afhulpne endaft igenom utvidgande af delaktigheten i Reprefentation * till de ännu oreprefenterade?
För att befvara den fenare af deffa frågor, har Utfkottet anfett nödigt att förft föka beflämma , hvilka äro de hufvudfakliga kännemärken uppå deffa oreprefenterade, och huruvida de för lin egendom eller fina perföner äro af de andra Stånden reprefenterade eller igenom dem finna fin rätt bevakad?
Då all inom Sverige i enik ild ägo befintelig jord måfte vara af Krono. Skatte- eller Frälfe-Natur, och fåledes antingen ibland Bonde-Ståndet eller Ridderfkapet och Adeln bör finna dem forn vaka öfver defs befkattning och de onera forn blifva denfamma pålagde, bär Utfkottet ej kunnat fin„ na, att ägare af fådan jord, ehuru ej fjelf väljande eller qvalificerade till Riksdagsmän, kunna lör denfamma hafva något mera att befara, äa andra Svenika Medborgare, I anfeende åter till deras pertonella srtfpråk, har Utfkottet ej kunnat annat än medgifva, att ett utefiutande agde rum
• men fvårigheten har varit att utmärka, hvilka det egentligen angeck.
Ibland dem tom undertecknat den Inlaga om delaktighet i Reprefentationen, hvilken vid början af Riksdagen blef till Rikfens Ständer inlemnad af åtfkillige få kallade ofrälfe Pofieiflouater och Bruksidkare, har IJtfkottet igenkänt flera namn, hvilka, om ej för all deras egendom, Åtminftone för en del af deras näring och för deras perfoner, ägde rättigheten både att välja och kunna väljas, och Utlkottet, forn fåledes anfett dem berättigade att ingå uti ett af RiksStånden, har ej trott, att deras anfpråk kunde eiler borde flräckas längre, än att på ett flalle vara reprefenterade.
De åter igen, hvilka 'blott igenom en ftörre förmögenhet och deraf följande olika lefnadsfätt och odling, fynas fkiljde ifråti hvad man kallar Allmoge, äro likväl, få vida de äiv> jordägande och ej någon tjenftebefattning eller dylik caracter dem der. ifrån uteflutit, Utlkottet veterligen icke betagne rättigheten att välja eller att blifva valde.
Det beror filedes, i Utflcottets tanka, af dem fjelfve. att ingå uti eller deltaga i valen af det Stånds Ledamöter, från hvilket de blott fkiljas igenom tillfälligheter och benämning.
Enär fåledes ifrån de oreprefenterades antal afföndras de, forn uti ett eller annat
Stånd äro reprefenterade eller äga rättighet till deltagande i valen dertill, torde antalet af de ännu återflående befinnas mycket förminfkadt, men blir derföre ej opjjdre (vårt att med fäkra kännetecken beflämma.
Utfkottet har trott, att dl definitionen uppå denna Clafs borde innefatta alla dem, fom,ehu. ru oberoende och brukande egen jord, eller ägande en för deras utkomfi tillräcklig näring, likväl ej kunde komma till delaktighet ival till något af de andra Ståndens Ledamöter, vore ofrälfe PofTeffionater af Frälfe-jord, de Smidesägare, forn ej äro Adelsmän, men forn lik val lika med fådane Styresmän eller idkare af Fabrik, näring eller handtverk farn ej åtnjuta Borgarerätt och privilegier, för fitt Bruk, fin Fabrik, näring eller handtverk, betala minil få mycket forn i ordinarie och bevillnings afgifter erlägges för ett halft hemman, de forn hufvudfakligen kunde antes fåfom hittills orättvift ifråu Reprefentation uteflutne.
Härtill torde ännu böra läggas de, forn ehuru under Pr ft - priviligierna, likväl ej deltaga i något Riksdagsmanna-val, och följaktligen ej hafva någon andel uti Repre fe n tationen.
Om nu denna claffification Ikulle finnas tillfredsflällande, få återfiår alltid federmera den frågan: huru och på hvad fätt skola della oreprefenterade komma till delaktighet uti Reprefentation ?
Det har inom Utlkottet kommit .i fråga, att efter belkafienheten af deras olika yrken och lefnadsfätt lemna dem tillträde i något af de andra Stånden, allt efter forn de med defs hufvudnäring hade mer eller mindre gemenfkap.
Således har det blifvit förflagsvis uppgifvit, att det hedervärda Bonde - Ståndet ville ibland fig upptaga fådana ofrälfe ägare afFrälfe jord, forn fjelfve bruka fitt Säteri eller Hemman, fådane idkare af bergshandteringen fora med Bergsman hafva uärmafte gemenlkap; och änteiigen vifla i ikärgården conftituerade fjelf-' beroende Filkare.
Ibland det vällofl.
BorgareStåndet har likaledes blifvit föreflagit, att al-* la de Pofleffionater eller Fabriksidkare Ikulle kunna upptagas, forn antingen förut idkat Borgerlig näring, eller genom lin befattning hafva gemenlkap dermed.
Det Högvördig^ PrefteStåndet har önlkat, att ibland
Cg upptaga och till delaktighet i valen befordra dem, forn hitintills flått under Prell • privilegierne, utan att äga en fådan rättighet.
Sluteligen har man, i anledning af ett ifrån Högloft.
Ridderlkapet och Adeln remitteradtMemorial i detta ämne, anfett fådane ftörre Pofleffionater af Säteri och Frälfeegendom eller Brukshandtering, hvilka hitintills, »• i anledning af innehafde eller ägande tjenftebefattningar och caracterer, icke ibland de an-? dra Stånden kunde upptagas, böra ibland Ridderlkapet och Adela emottagas och utgöra en ny del af detta ftand, hvilken genom val Ikulle få utöfva fin reprefentations-rätt.
Oaktadt Ridderlkapets och Adelns talrikhet, har man anfett denna förftärkning kunna vara lika fördelaktig forn billig, och utaf likheten af intereflen och lefnadsfätt har man förmodat, att förflaget dertill icke Ikulle möta mångå fvårigheter.
Då nära tre femtedelar af de få kallade oreprefenterade, enligt en af Utlkottets ledamöters anmärkning, torde vid en närmare granlkning befinnas vara reprefenterade, lärer äfven,0 igenom den nu föreflagne utdelning af de öfrige utaf dem på de åtfkillige Stånden, det obilliga uteslutande böra sale* förekommit, forn anan hittills öfverklaga t.
Men om ockfå de re. fpective Stånden Ikulle uti en framtid gilla en fådan förökning af hittills uteflutne Ledamöter, om defie Ikulle finna fig nöjde dermed, fä återilär ändock alltid den frågan: äro Reprefentaiionens brifter dermed åfhulpne?
Ikulle Conftitutions Utfkottet igenom en fadan fammanflickning af nytt och gammalt hafva föreflagit en verkeligen gagnande och emot ändamålet fvarande förändring?
Då Conftitutions-Utfkottet nu till Rikfens Ständers ock Allmänhetens granfkning får öfverlemna bedömmandet af den uppgifna utvägen» värde, får det endaft för egen del tillägga att de flefte defs Ledamöter icke anfett den väckte frågan om en Reprefentations förändring dermed tillräckligen befvarad, eller det dem af refpective Riksftånden uppdragne åliggande derigenom uppfylldt, och att de icke heller anfett fig kunna förmoda, att närvarande
Reprefentations hufvudfakeligafte och betydligatte brifter Ikulle, genom ett fådant blott ftillande medel, vara åfhulpne.
Om, enligt en redan länge känd uppgift, det är en fanning, att då Lagen bör vara ett uttryck af allmän villja öfver ett gemenfamt föremål, är en Corps’s vilja fåfom fådan lika litet forn den enfkilta mennifkans, den forn i ett dylikt fall bör komma i fråga, lärer man ockfå medgifva, att den Lagftiftande Magtens nuvarande fördelning i fyra Stånd, med färfkilta Corporations.rättigheter och deruppå grundade anfpråk , då den 1 mångå fall förorfakar brift på tillräcklig upplysning vid ärendernes afgörande.
, (ynes egentligen vara gjord blott för bevakandet och bibehållandet af iärfkilta intereflen, och att den fåledes fi mycket forn möjligt tyckts aflägsna den förening til! gexnenfamt nyttiga ändamil, forn bör vara afligten med all god Lagftiftning.
Utfkottet har denna Theori af erfarenheten bekräftad, och har fåledes ej kunnat undgå att erkänna , att uti Stånds fördelningen lig ftörre delen af anledningarne till det mifsförftind, det uppehåll och den oordning i ärendernaB gång, ändtligea till de Stånds - tvifter , forn fi ofta föndrat Nationen, fkakat Samhälls - ordningens grundvalar och kullflörtat Stats-Författningen.
Utfkottets pluralité har i flöd af defla anledningar anfett Stånds-fördelningen fåfom det hufvudfakliga felet i vår Reprefentation, och har derföre tili en början, vid frågan om de Oreprefenterades anfpråk, anfett fig böra alldeles åfidofätta den om ett Femte Stånd.
Då intereffen redan äro fkiljaktige, lära ej olägenheterne deraf afhjelpas igenom deras förökande medell! en ny Corporation, och om man derigenom trodde fig hafva förekommit händelfen af paria vota Stånden emellan, fkulle man må hända fnart nog finna, att den anftalt man vidtagit för att befordra ärendernas gång, fnarare torde hindra deras afgörande.
Täflan att vara det filia att befluta för att; tillägga fig anfeendet att hafva afgjort fåken , (kulle fruktansvärdt nog,, blifva en ny anledning till uppehåll och mifsnöjen Stånden emellan.
Det är för öfrigt aldrig igenom hjulens mängd uti ett redan inveckladt konftverk, forn man förbättrar defs gång, det är igenom bcflämdheten och kraften af deras verkan, igenom borttagandet af alla onödiga bifaker , forn det kan få den Ilyrka forn är enlig med defs fammanfättning och med defs ändamål.
Det är på deffa anledningar och med be. traktande af få väl Tbeoriens forn erfarenhetens anvisningar forn Conftitutions.Utlkottet anlett frågan om en Reprefentations - förändring böra afhandla* i hela defs omfattning, och för.
Haget dertill böra byggas, icke på fådana jemk. ningar forn blott fkulle göra det till ett lappverk , men på grunder utaf allmän rätt i förening med allmän fäkerhet.
Sådana äro åtminftone de villkor forn Utlkottet anfer oumgängeliga för defs duglighet j fådane de önlkningar Utlkottet hyfer vid förflagets en gång inträffande verkflällighet.
Men då Utlkottet betraktar vidden och befkaffenheten af deffa fordringar, kan det å andra lidan icke undgå att bäfva för omfattningen af det kall forn är detfarnma uppdragit, icke undgå att erkänna otillräckligheten af lin egen förmåga, otillräckligheten af de hjelpeatedel forn varit att tillgå, i jemförelfe med dem forn vid utföran det af ett fådant värf varit af nöden.
Företaget, att efter Theoretifka grunder uppgöra Förflaget till en Reprefentaripns ■ förändring, malle nödvändigt bero utaf 2: ne hufvud-affeenden , det ena uppå rättvifans, det andra uppå klokhetens och förfigtighetens föjelkrifter.
Det är blott i det förra affeendet forn några allmänt gällande ehuru icke mångtaliga grundfatfer torde kunna uppgifvas.
Det är i det fenare forn erfarenheten malle rådfrågas, forn få oändligt mycket beror af lokala förhållanden, af Nationens lynne och af de finnens Hällning bland hvilka förändringen malle göras, I följe af defifa fenare omlländigheter anfer figUtlkottet tillräckligen urfäktadt, om det förbigår en mängd detaljer, om dofs framllällning mera kommer att hafva till föremål, att uppgifva de allmänna fordringarne för en NationalReprefentations fullkomlighet, än de omlländigheter forn komma i fråga vid verkllälligheten.
Om Laglliftningens föremål är att uttrycka Nationens allmänna vilja öfver allmänna Författningar, rnålle ockfå National-Reprelentationen i famma mon vara fullkomlig forn den närmare förenar alla enlkilta interelfen till gemenfamt nyttiga ändamål.