Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla särskilda Afgiftcr som kunna Hemman påföras, böra äfven i Dcbet-Sedeln utsättas, så att endast en sådan föråret åt hvarje betalande meddelas: enligt Bevillnings-Stadgans 3 Art, 3 §. 22 Mom. i44 Bevillnings-Ut skottets Utdrag af Protocollet, hållet i Riksens Höglofl.
Ständers Bevillnings - Utskott den 15 Nov. 1823- S. D. Emot Utskottets Beslut, till svar å de inom Vällofl. Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar , vid Utskottets Förslag tili Bevillning af Skepps-Redare, genom en bestämd afgift för hvarje egande Läst, och hvarmedelst detta Förslag utan någon ändring blifvit vidhållet, reserverade sig Herrar Huldt och Danielsson, den förre under åberopande af sin förut afgifne, Utskottets Betänkande till Riksens Höglofl.
Ständer bifogade, Reservation, samt i afseende på afgiftens bestämmande till olika belopp för Fartyg från särskilde platser, Herr Ståhle.
Ex Prolocollo Clas Lewin, N:o 59.
Ankom d. i5 Nov. 1823.
Ständers Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Memorial, med Förslag till Reglementariska föreskrifter vid den föreslagna och till en del gillade Tariffen för Tull-Bevillningens be - Betänkanden. i45 beräkning å inkommande och utgående varor.
Ehuru Bevillnings- samt Allmänna Besvärsocli Ekonomi-Utskotten, hvilka lill gemensam granskning iorehaft de, för uppgifter till, samt beräkningen, debiteringen och utgörandet af Tull-Be v illningen å inkommande och utgående varor, gifne Reglementariska föreskrifter, sorn under benämning af "underrättelse otu hvad i öfrigt iakttagas hör” finnas fogade vid Kongl. Maj:ts Taxor, hvarefter Sjö-Tullen å inkommande och utgående varor skall beräknas och erläggas, för de förra af d. 20 Martii 1816 och för de sednare under den 22 Dec. 1818 haft för afsigt att afbida Riksens Höglofl.
Ständers genom dess Förstärkta .Statsutskott fattade beslut i afseende på de emellan Respective Riks-Stånden uppstådde skiljaktigheter, så vida afgörandet häraf icke allenast häfver på samma Reglementariska föreskrifter det närmaste inflytande, utan äfven gör en §., eller den om värderings-sätten å inkommande varor alldeles öfverflödig, anse Utskotten ändock, i betraktande deraf, att dessa frågors närvarande skick torde förorsaka en längre tids utdrägt med deras afgörande, sig böra till Riksens Högloft.
Ständers pröfning Öfverlemna bifogade Förslag till underrättelse om hvad vid förtullningen af sd väl inkommande som utgående varor iakttagas bör. 5 Sami. a ti. * O i4<3 B ev i lin in gs-Utskottels Sedan 3:ne af de Respective Riks Stånden bifallit de framlagde grunderne för ett friare Idandels-System, jemte en derefter lämpad Tariff för erläggandet af de, genom Stora Sjö-Tullen, inflytande Bevillnings-medel, halen omarbetning af de ofvan omförmäldte underrättelser varit af nöden.
Dervid hafva Utskotten i allmänhet antagit såsom en regel, ätt inga andra stadganden böra komma i fråga, än de som icke finnas i öfverensstämmelse med de nu antagne grundsatserne.
Denna regel är äfven följd, och lära Riksens Högloft.
Ständer vid en närmare jemnförelse af de förr gällande och de nu föreslagne föreskrifterne, derom sjelfva öfvertyga sig.
Den förändring hafva Utskotten likväl, såsom en följd deraf att Tull-Bevillnings-TarifFen på ett ställe bestämmer både inkommande, utgående och Transito-Tullen å varor, vidtagit, att de förr särskildt med Tull-Taxorne för inkommande och utgående varor fogade underrättelserne, blifvit sammanförde, en åtgärd som efter Utskottens förmodan, skall befordra en större enhet vid Tull - umgäldernas debitering och utbetalning.
Särskildt anser Utskotten sig böra fästa Riksens Höglofl.
Ständers uppmärksamhet derå, att:
Borgare-Ståndets derifrån skiljaktiga mening, som redan är till Höglofl.
Förstärkta Stats-Utskottets afgörande hänsk juten, skulle Blifva den gällande, denna §. kommer att liel och hållen utgå, och att i stället likmätigt 18 Voterings-Propositionen i Bevillningsutskottets, under N:o 49, a flå tne Memorial, i afseende på de om Tull-Bevillningens utgörande, Respective Riks-Stånden emellan yppade skiljaktige meningar, den godkände TullTariffen bör till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifvas, med anhållan, det täcktes Kongl. Maj:t, efter nämnde Tariff och med tillämpning af nu gällande varu-värdén, låta utarbeta en Taxa, som bestämmer Tull-afgifterne å inkommande och utgående varor, dels efter Mått, Mål och Vigt, dels ock efter Varu-värden, på sätt nu gällande Taxa innehåller.
Emedlertid varder hvad Utskotten så häruti som i det vidfogade Förslaget liemstält, med vördnad öfverlemnadt till Riksens Höglofl.
Ständers egen upplysta pröfning; äfven-’ sorn de af åtskillige Ledamöter under öfverläggningen särskildt yttrade meningar.
Stockholm den 21 Nov. 1823.
Transumt af Protocollet, hållet uti Riksens Höglofl.
Ständers Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och 148 Tievillnings-Utskottets Ekonomi-Utskottet den 25 October 1823. S. D. Uppl ästes ett af Ilöglofl.
Utskottens sammansatte Beredning uppgjordt, så lydande :
Förslag till underrättelse om hvad som hör iakttagas vid Förtullningen af så väl inkommande som utgående varor. 4 §.
Innehållande att Skepps-umgälderne till Kongl. Maj:t och Kronan bestå i Lastpenningar, som betalas i Silfvcr-Specie eller efter derå gällande Cours, vid hvarje Sjö— Tulls-Kammare, af Svenska Cravel-Fartyg med '4 sk. för hvarje Läst, beräknadt efter Svenskt Mätare-Bref, m.‘ m. bifölls äfven.
Emot detta Utskottens Beslut, reserverade sig Herr Ehinger, under åberopande af sin till Utskottens sammansatta BeredningsProtocoll, den 6 i denna månad, afgifne reservation, derutinnan blifvit anfördt: ”Att då i alla öfrige puncter af Förslaget vore stadgadt, att alla afgifter skulle i Svenska Banco-Sedlar, hvilka för närvarande är det enda mynt Sverige eger, erläggas, han för sin del ej kunde finna skäl, hvarföre ofvannämnda afgift, såsom undantag från allmänna stadgandet skulle annorlunda än i Svenska BancoSedlar beräknassamt Herr Friherren och Ordföranden, under anförande, det han ansåg denna afgift origtigt v Betähkaiulen. *4f> drabba Allmogen för de Klink-Fartyg, med hvilka den seglar till Utrikes Ort, och det i ett olika förhållande till egare af andra Fartyg.
Ilvilke
Reservationer skulle på begäran, åtfölja Förslaget till Riksens Högloft.
Förslaget ning och bifölls.
Herr Lenning reserverade sig emot de delar af detsamma, som strida mot Yälloll.
Borgare-Ståndets fattade Beslut i anledning af det förut afgifnc Betänkandet, rörande Tullen, samt anmälte, att samma Stånd ansett frågan om värdets bestämmande efter Hamburger eller Svenskt Banco, af beskaffenhet att böra till Ilöglofl.
Förstärkta Stats-Utskottets afgörande hemskjutas; och skulle denna reservation, uppå derom gjord anhållan, åtfölja det nu gillade Förslaget till Riksens Ilöglofl.
Ex Protocollo Clas Lewijn, Förslag till underrättelser, om hvad som bör iakttagas vid Förtullningen af så väl inkommande som utgående varor. §• i.
Under den i ofvanstående Tariff bestämde Tull-Bovillning å inkommande och utgående 1 DO Bevillnings-Utskottets varor, inbegripes cj mindre den Tull-förhöjning, sorn enligt Riksens Ilöglofl.
Ständers Beslut, blifvit en del varor ålagd, till ersättning för den indragne Landt-Tulls-Inkomsten , än ock den å Socker, Alun och Tobak, enligt ofvannämnde Beslut, särskildt faststälde Bevillning; och är Tullen härå, efter hvad Tariffen äfven utvisar i jemnförelse dermed stadgad. §• 2.
Alla inom Sveriges Rike, så på Cravel som hel eller half Klink byggde, eller i vederbörlig ordning hit införde och naturaliserade större eller mindre Fartyg, som bevisligen tillhöra Svenska Undersåtare, och med behörigt Fri-Bref äro försedde, förunnas helfrihet; i följd hvaraf den uti föregående Tariff utsatte Tuli beräknas för alla varor, som med dessa Fartyg till eller ifrån Riket föras, utan afseende eller skillnad, från hvilken ort godset hemtas, så framt ej i vissa fall derom annorlunda finnes särskildt föreskrifvet.
Hvad Utländska Fartyg angår, och de varor med dem in- och utföras, förändras eller höjes Tullen, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t, derom finnér godt stadga, i förhållande till de förmåner Utländska Magter lemna Svenska Fartyg och Handlande. §. 3.
Hvad angår Norrska Fartyg och varor, länder till efterlefnad, Kongl. Majrts derom Betänkanden.
151 nu utgifne gällande eller framdeles ulkojnniande Nådige Författningar. §• 4- Skepps-umgälderne till Kongl. Maj:t och Kronan, bestå i Läst-penningar, som betalas i Silfver-Specie eller efter den gällande Cours , vid hvarje Sjö - Tulls-Kammare, af Svenska Gravel-Fartyg med 4 sk-» och af Svenska li eidler half-KlinkFartyg med 6 sk. för hvarje Läst, beräknadt efter Svenskt Mätare-Bref.
Skepps-umgälderne åter för större eller mindre Utländska Fartyg, bestämmas af Kongl. ■ Maj:t, enligt de förhållanden, hvartill reciprociteten eller särskilde conventioner kunna föranleda. §. 5.
Då för Utländska varor, bevisligen är erlagd inkommande Tull, betalas vid utskeppningen en procent af värdet, på sätt nedanstående §. stadga*. §. 6.
Vid bestämmande af de varors värde, hvarefter vissa procent i Tull, i enlighet med denna Tariff, kommer att erläggas, bör följande iakttagas: i Mom. i:o.
För alla sådane inkommande varor, hvilkes värden inom hvarje särskildt slag icke kunna betydligen böjas eller Be vi lini ngs-Ut skot tets sänkas, utan äro af någorlunda likartad beskaifenhét, t. ex.
Socker, Hampa o. d. som icke i Tariffen äro med V signerade, bör Kongl. Majrts och Rikets Commerce-Collegium eller det Ämbets-Yerk, som med de till Handeln hörande ärender, får närmaste befattning, hvarje qvartal, så val af Svenska Consuierne infordra Pris-Couranter, som ock af Mäklarne i Stockholm och Götheborg, vid samma tid inhemta, under Eds pligt lemnade uppgifter på försäljnings-prisen å partivis föryttrade oförtullade Utländska Varor. 2:0.
Af dessa uppgifter, jemte af Consulerne insände, i Svenska Banco-Sedlar uträknade Pris-Couranter, kommer sedermera af ofvannämnde Styrelse - Verk att uträknas och fastställas ett medelvärde, till grund för den Tull-Procent, som, under påföljande året, böra erläggas för alla de varor, för hvilka den kan på detta sätt bestämmas; hvarförutan samma Ambets-Verk äfven böra afConsulerne och Mäklarne fordra classification å de varor, hvarå värdet kan sins emellan variera, såsom Caffe af olika slag, Virginia, samt Marylands Tobaksblader m. m. 3:o.
Men å alla sådane varor, hvilka finnas med bokstafven Ubitrnärkte, äfvensom de, hvilka icke finnas i Tull-Tariffen nämnde, skall hvar och en som sådane angifver lill förtulining, genast till Tull-bevakningen aflemna - Betänkanden. *53 na märkrulla, manifest och derjemte specifik förteckning, med utsättande af det värde varorna i Svensk Hamn eller å Lossnings-orten ega, hvarpå, j händelse varorne med resande införas, och då uppgå lill högst 5oo R:d.
Banco, Tull-Procénten derefter erlägges, så framt Tull-Betjeningen med det åsatte värdet åtnöjes, egande, i annat fall lösnings-rätt till godset emot det uppgifne värdet med i o procents tillökning, jemte ersättning för fraktomkostnader och försäkrings-afgift.
Skolande varorne sedermera för Tull-Betjeningens räkning, efter föregången allmän kungörelse, å Öppen Auction försäljas, med skyldighet för köparen, att, efter auctions-prisets belopp särskildt erlägga Sjötulls-afgifterne. 4:o. Om Varorna tillhöra Handlande och deras Betjening, eller ock, om de af resande medförde, i värde öfverstiga 5oo R:d.
Banco, Ror alltid värdering förrättas af en Magistratsperson, samt 3:ne Gode Män, hvilka anses ega kännedom om tillverkningen af sådane varor som de ifrågavarande. ■5:o.
Åligger det Städernas TaxeringsCommitteer att hvarje år utvälja ett efter Stadens storlek lämpadt tillräckligt antal Värderingsman, bland hvilka Magistraten vid hvarje tillfälle tillkallar arne, som tili värderingen anses mest skicklige; hörandes så väl ofvanbemälde Magistrats-person, den der vid förrättlo * 254 Bevillnings-Ut skottets ningen förer ordet, som Värderingsmännen af Godsegaren åtnjuta dagtractamente, enligt Författniugarne, och värderingen ske i Tull-bevakningens närvaro, utan att det af egaren sjelf åsatte värde får understigas. 6:0.
Skulle någondera parten ej åt värderingen nöjas, afgöres frågan genom en af 4 personer bestående Jury, hvartill Varu-egaren utser tvänne och Tull-Bevakningen tvänne Ledamöter, hvilka tillsamman utom sig utvälja en Ordförande, eller om de ej derom förenas, genom lottning, sorn eger rösträttighet, då målet, efter aflagd Ed, sålunda afgöres: att Juryn för hvarje Artikel, öfver hvars värde klagan är förd med Ja eller Nej besvarar frågan om värderingens rigtighet; hvarefter för alla de varor å hvilka Juryn godkändt Yärderingsmännens beslut, frågan anses utan apell afgjord ; men å de varor deremot , hvarå det genom Värderingsmännen åsatte värde blifvit genom Juryns nekande ogilladt, kommer offentelig auction, genom Magistratens försorg, genast att kungöras, så väl i den Stad der varorne äro införde, som äfven i Stockholms och Götheborgs Tidningar, med bestämmande af en viss auctionsdag , till minst i4 dagars tid efter kungörelsens sista införande, och böra varorna under tiden uppläggas under Egarens och Tull-Bevakningens gemensamma vård. 7:0.
Yid auctionen försäljas hela styclen, Balar, Amar och Fat, eller alltid ettså Setänkanden, *55 kalladt Colli eller Band, och erlägges betalningen genast, eller sidst inom i4 dagar, i hvilket fall den derföre stälda Borgen hör af Magistraten godkännas. 8:0.
Efter Auctions-priset utgöres Tullen af inroparen, men likväl aldrig under det af Importeuren sjelf åsatte värde ; och njuter den förre äfven lika rätt, i afseende på Creditupplag, då det således bestämda Tull-värdet förut bör antecknas. q:o. Fabriks-Idkare vare tillåtet, att sjelfve tillstädeskomma, eller ock i hvarje Stad utse ett eller tvenne ombud, med rättighet att, efter erhållen kallelse från Tull-bevakningen, vid värderingen deras rätt bevaka, samt så framt dessa eller ock Fabrikörerne sjelfve ej åt värdet nöjas, då på samma sätt som Tull-betjeningen klandra värderingen och draga den under pröfning af Jury. 10:0.
Såsom uppmuntran att bevaka Statens fördel, tillkommer Tull-betjeningen 25 procent af den högre Tull, som efter Auctionspriset erhålles, utöfver det af Egaren och Värderingsmännen uppgifne värde. 11 ?o. Å. all Spannemål sker värdering efter Riks-Markegången.
I afseende på utgående varor, skola så väl Mäklarne i Stockholm och Götheborg, som Handels - Societeterne i Rikets «5 6 Bcvillnings-Utskottets Stapel - Städer, under Eds pligt, qvartaliter uppgifva Pris-Couranter för alla Svenska varor, som från hvarje Stad exporteras, enligt hvilka Pris-Couranter, Handels-Styrelsen för tillkommande året, bestämmer det värde , hvarefter Tullen å dylika varor skall utgå. §• 7 • Alla, sk väl inkommande som utgående varor, hvilka uti denna Tariff möjligen kunna vara förbigångne, beläggas med Tull af varu-värdet, till det belopp, som närmast öf* verensstämmer med det för varor af enahanda slag eller beskaffenhet i Tariffen utsatte; och bestämmes Tull å dvlike varor till nästpåföljande Riksdag af Kongl. Maj:t, efter det Förslag Tull-Styrelsen härom i underdånighet afgifver. §• 3.
De varor , som ej om bord genom Svenskt Mått, Mål eller Vigt, kunna till qvantitetcn bestämmas, transporteras i Kronans Packhus, för att der mätas eller vägas.
Uppå angifven Inlaga till Tull-Kammaren, erhåller Godsegaren räkning å den för varorne bestämda Tullen, efter hvars erläggande han först eger desamma fritt till försäljning disponera, eller ock utan Tull på Credit-upplag förvara. §* 9* För Silfver , som genom landet transporteras , betalas Transito-Tull; likväl bör det - Betänkanden. i57 samma inom 6 månader efter införseln, åter ur Riket förås, eller också vanlig UtförselTull derföre erläggas. §•
I0- Alla varor oell persedlar som inkomma för fremmande Magters i Sverige accrediterade Ministeriella beskickningar, skola vara till dera. adresserade, för att kunna anses dem tillhörige, och för deras eget behof införskrifne.
Dessa varor böra vid inkomsten af Sjö-TullsKammaren upptagas, uti Tull-specialen specificeras och Tullen derföre, efter behörigen åsatt värde, debiteras, hvarefter densamma, sedan vederbörligt bevis blifvit aflemnadt, att varorna blifvit af Egaren emottagne, iRäkenskaperne alföras.
Till vinnande af redighet och förekommande af missbruk, bör på lika sätt förfaras med de Utländska varor, som för Kongl. Maj:ts
Idof införskrifvas. §. ii. Fartyg här i Riket byggda, som för Utländsk räkning köpas och utföras, njuta tullfrihet för de varor, som första gången med sådane Fartyg utskeppas. §. 12.
Resevagnar, som af inkommande Utlänningar nyttjas, förtullas med 20 procent af värdet, utan att convoy-afgift och Stats-um - i 58 Bevillnings-Utskottets gälder må derföre beräknas och uppbäras; börande Sjö-Tulls-Kammaren deröfver meddela Egaren bevis, som innefattar ej allenast förtullnings-bel öppet, utan ock en kort beskrifning på åkdonet, hvarigenom detsamma må kunna igenkännas, derest åkdonet sedermera af samma person, som det förtullat, inom natt och år föres åter ur Riket, antingen från den hamn, dit det inkommit, eller från hvilken annan sonl heldst, der Sjö-Tulls-Kamxnare finnes, må Egaren å det ställe, der utförseln sker, emot förtullnings-bevisets aflemnande, genast återfå den Tull lian erlagt, så framt ej något mot samma bevis skulle vara att anmärka ; och böra tillika dylika åkdon af Sjö-Tulls-Kammaren å införsel-orten med en faststäld stämpel förses, hvilken vid utförseln måste finnas i behåll, så vida den erlagde Tullen då skall återbekommas. §. ,3.
Alla varor skola i Tull-Journalerne noga antecknas till namn, art och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål och vigt, äfvensom värdet derå, samt på lika sätt i persedle-extracten upptagas. §•
Den i3:de Tunnan af hvarje Läst insaltadt Kött och Fisk af alla slag, som bestås till packning, frikallas från Tull och afgifter till Städerne.
Betänkanden §. i5.
Fartyg, inhemskt eller fremmande, som till större eller mindre del lastadt i Svensk hamn, vare tillåtet, att i annan Svensk hamn, der Sjö-Tulls-Kammare är, intaga fyllnad i sin laddning af sådane varor, hvilkas utförsel af Kongl. Maj.‘t icke i Nåder förbjudes.
På hvart och ett ställe erlägges Tull-afgifterne för hvad lastadt blifvit; men Skeppsumgälderna betalas tillfullo, endast på första lastnings-stället, derom bevis på Passet skall gifvas. §• 16. i Morn.
Skeppare vare skyldig, att på sätt i Seglations - Ordningen föreskrifvés, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd, som för underlåtenhet deraf, högstberörde Förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof, finnes oundgängligen nödigt, tillika medföljande qvantiteten af Vin, Brännvin, Caffe och Risgryn i utlastnings-orten, befrias från Tull och an» dra afgifter, och af Skeppare fritt disponeras.
Fran Östersjön.
En Skeppare, som far 6 man stark oell derunder, ett Ankare Vin och ett halft Ankare Brännvin.
En Skeppare, som far 7 till 10 man stark, två Ankare Vin och ett Ankare Brännvin. 160 Bevillnings-Utskottsts En Skeppare som far 11 man stark oell deröfver, tre Ankare Vin och två Ankare Brännvin.
Dessutom bestås hvarje Skeppare, ett Lispund Caffe och två Lisp:d Risgryn.
Härunder begripas jemn val de Skeppare, som från Holland, England och Frankrike anlända till Sjö-Tulls-Kamrarne i Halland samt Göteborgs och Bohus Län.
En Skeppare, som far io man stark och derunder, tre Ankare Vin och två Ankare Brännvin.
En Skeppare, som far 11 till och med i5 man stark, fyra Ankare Vin och tre Ankare Brännvin.
En Skeppare, som far 16 man stark och deröfver, ett Oxhufvud
Vin och fyra Ankare Brännvin.
Hvarje Skeppare bestås dessutom två Lispund Caffe och fyra Lisprd Risgryn.
För Öfrigt bör härvid iakttagas, att Vin och Brännvin icke må inot hvart annat utbytas, så att den, som har mindre af det ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan; äfvensom, att hvad som afVin, Brännvin, Caffebönor och Risgryn öfversliger en Betänkatiden. en inhemsk Skeppares ofvanföre bestämde förråd i ullas tningfc-orten, skall sådant ovilkorligen förtullas.
Skulle någon af dessa Artiklar genom undantag från den allmänna införsel-friheten af Kongl. Maj:t i Nåder förbjudas , kommer i sådant fall, att förfaras på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Författning om Tullförsnillning stadgar; åliggande deremot Utländske Skeppare, att å det ställe der märkrulla, Författningarne likmätigt, först bör afgifvas , ehvad det är Inlopps-Tull-Kammare eller Lossningssort, uppföra sitt överskjutande förråd af lifsmedel till åter-utförsel, hvilket öfverskott sedan skall under förpassning i Packhuset förvaras till dess Skepparen åter afseglar och detsamma utförer. 2 Morn.
Nödigt förråd af lifsmedel för Skeppsbesättningen , antingen Fartyget inlöper i Svensk hamn eller lifsmedlen med Skeppsbåt derifrån hemtas, befrias från Tull och andra afgifter; hvarvid iakttages, att sådan provision icke får tagas af de varor, som linnas på Svenskt Nederlag eller Credit-upplag, i hvilken händelse den, enligt förestående Tariff skall förtullas, hvarjemte Svenska Fartyg äfven få till Skeppsbeho'- Tullfritt intaga Ved, Tjära, Beck, Ar- och Spak-ämnen till det särskildta belopp som följer, äfvensom Segelduk , Tågvirke till löpande och stående gods m. m. som kan anses oundgängligt till Skeppsförnödenheter.
5 Sami. a 13.
Bevillnings-Utskottets Do Fartyg, sorn segla frän de vid östersjön belägne Stapelstäder till Utrikes Orter inom samma
Sjö:
Ett Fartyg, om 20 Läster oell derunder, 1 Famn Ved, en Tunna Tjära, en lialfTunna Beck, ‘2 st.
År- och 4 Spak-ämnen.
Ett Fartyg, öfver 20 till och med 5o Läster, 1 oell en half Famn Ved, 2 Tunnor Tjära, 1 Tunna Beck, 4 År- samt 8 st.
Ett Fartyg, öfver 5o Läster, 3 Famnar Ved, 3 Tunnor Tjära, 1 och en half Tulina Beck, 6 st.
År- samt 12 st.
Härunder begripas jemnväl de inhemska Fartyg, sorn afgå från de i Halland samt Götheborgs och Bohus Län varande Stapel-Städer till Holland, England och Frankrike.
De Fartyg, som antingen från Stapel - Städerne vid östersjön segla till fremmande hamnar i Westersjön eller ifrån Svenska Stapel-Städer vid sistnämnde Sjö, gå vidare än till Holland, England och Frankrike:
Ett Fartyg, om 5o Läster och derunder, 4 Famnar Ved, 3 Tunnor Tjära, 1 och en half Tunna Beck, 6 st.
Ett Fartyg, öfver 5o Läster till och med 100, 5j Famn Ved, 4 Tunnor Tjära, 2 Tunnor Beck, 9 st.
År- samt 16 st.
Betänkan den. i63 Ett Fartyg, öfver 108 Läster, 7 Famnar Ved, 5 Tunnor Tjära-, 3 Tunnor Beck, 12 st.
Ar- samt 21 st.
Skulle något Fartyg, lastadt med Tunnegods , behöfva till
Lastens stufning mera
Ved, än i förenämnde måtto är utstakadt, åligger i sådant fall vederbörande Sjö-Tulls-Kammare eller Inspection, att noga pröfva huru mycket Yed dertill nödvändigt erfordras; hvilken derefter må mot stadgad