Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Följande jordafsöndring ar, med för hvarje särskildt bestämd afgäld, hafva under perioden ägt rum, nemligen: år 1856, 2:ne tunnland till utmål för qvarn och såg; år 1857, 7 tunnland 13^ kappland, till Köpings stad för rensningsarbete i Köpings å; år 1858, 1 tunnland 1|| kappland, med derå varande kalkstensberg, till Högfors bruk; år 1859, 1) en åkervret, örn 1 tunnland 6,h kappland jemte 22 kappland afrösningsjord, till plante ringsland åt Skolläraren i Tärna församling; 2) en lägenhet, om 2:ne tunnland, ifrån ett kronoskattehemman i Westtuna, Svedvi socken; och 3) en lägenhet, om 1 tunnland 125} kappland, ifrån hemmanet N:o 1 i Wrasta, Malma socken; år 1860, 2:ne lägenheter, den ena om 2 tunnland 25,4 kappland, och den andra om 2 tunnland 15,4 kappland, ifrån hemmanet N:o 2 i Sörby, Vester Wåla socken; hvarförutom år 1857 lägenheten Svedet afsöndrades ifrån hemmanet Ståltorp N:o 1, Sura socken, emot andel i hemmanets mantal och ränta, bestämd genom år 1859 verkställd skattläggning.
Af i länet befintlige skattlagdtt qvarnar hafva under perioden följande blifvit befriade från erläggande af dem i spanmål påförd grundränta, nemligen: år 1856, en qvarn med ränta, 1 tunna; år 1858, en qvarn med ränta, 12 kappar; år 1860, i följd af Kongl. Kammar-Kollegii Kungörelse den 9 Oktober 1857, 22 stycken qvarnar med ränta af tillhopa 33 tunnor 4 kappar, summa 34 tunnor 16 kappar.
Hemmansklyfning ar, genom vederbörande Landtmätares åtgärder, hafva blifvit verkställda, år 1856: 3 stycken, år 1857: 2 stycken, år 1858: 6 stycken, år 1859: 9 stycken, och år 1860: 5 stycken, tillsammans 25 stycken.
Arfvodena dervid till Landtmätare och gode män hafva utgjort år 1856: 140 R:dr, år 1857: 140 R:dr, år 1858: 280 R:dr, år 1859: 420 R:dr, och år 1860: 240 R:dr, tillsammans 1,220 R:dr.
Den 8 December 1855 har Kongl. Maj:t rörande hemmansklyfningar inom länet förklarat, att, utan hinder af hvad i 1 § 1 mom. af Kongl.
Förordningen den 13 Juli 1853 blifvit i allmänhet stadgadt rörande det minsta hemmantal, hvartill klyfning utan föregående undersökning eller särskild tillåtelse må verkställas, hemman inom hela Skinnskattebergs, Norbergs och Ofver-Tjurbo härader, samt inom Ramnäs och Sura socknar af Snefringe härad eller Strömsholms fögderi, och i Vester Löfsta, Enåkers och Huddunge socknar af Salbergs fögderi, må, utan att undersökning om besutenhet dertill erfordras, klyfvas så, att hvarje utklufven del blir minst en sextondedels mantal, beräknadt efter förmedling, der sådan ägt rum.
Bifogade tabell
N:o 11 utvisar, huru många laga skiften blifvit sökta, antalet af fastställda skiften, huru många mantal derigenom blifvit skiftade, beloppet af deras inrösnings- och afrösningsjord samt skif - Westmanlands län.
49 teskostnaderna, hvilka sistnämnda likväl, i anseende till bristande uppgifter, blott approximativt kunnat meddelas.
Om antalet qvarstående oskiftade byalag och enstaka hemman är jag nu icke i tillfälle att lemna upplysning.
Inflytelsen på jordbruket af verkställda skiften är ganska stor och gagnande.
Detta erkännes ock allmänt, till och med af allmogen, • sorn, oaktadt de stora kostnader och olägenheter skiftena under skiftestiden medföra, likväl icke tvekar att begära dem så snart någorlunda förmånliga år inträffa.
Orsakerna till vexlingarna i deras antal stå dermed i närmaste sammanhang, hvilket till en del kan synas af tabellen N:o 11.
Den visar nemligen, att under de för jordbruket förmånliga åren 1856 och 1857 betydligt större antal laga skiften blifvit sökta, än under de mindre förmånliga åren 1858 och 1859, och att, sedan följderna af penningekrisen åter börjat blifva mindre kännbara, antalet af sökta skiften åter år 1860 stigit.
För att åskådliggöra förhållandet, dels med de verkliga Statsbidragen, eller de, hvilka såsom stats- Tal». Litt. inkomster redovisas till Stats- och Riksgäldsmedlen, dels ock summariskt de i Landsboksräkenskaperna ingående diverse verks och annorstädes debiterade medel, meddelas följande tabellariska uppställning, Litt.
O. Tab.
Litt. ö. Statsbidrag.
Enligt Landsboks-riikenskaperna.
R:dr R:mt. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Statsmedel, utom Bränvinsmedlen.
Riinta 291,668 32 300,235 9 304,329 84 305,440 6 308,563 41 90 3 210 95 42 81 160 63 6 63 Afrads-spanmål 58,068 89 60,164 35 61,278 5 66,039 22 64,340 94 — — 135 — — — — - Tionde-spanmål 101,580 34 105,287 82 107,235 17 108,426 9 108,487 95 16 54 40 54 8 57 57 21 13 88 Arrende-medel 38,712 4 30,786 23 24,655 93 24,614 16 27,675 16 311 85 311 85 311 85 311 85 311 S5 Tionde- och Ilammarskattsjern 30,407 49 41,401 64 18,665 23 17,627 — 20,562 24 — 833 47 450 92 450 92 — Silfver-tionde, Myntarelön och Slagskatt 1,036 96 900 69 751 82 408 1 876 58 — - — — -— — Mantalspenningar 19,072 62 18,827 50 18,541 19 18,840 94 19,011 22 105 75 99 62 134 75 81 16 176 51 Bötesmedel 20,062 78 17,208 48 23,123 30 19,151 87 19,705 3 4,213 40 4,971 49 9,657 23 5,149 21 6,598 2 Kavalleri-Regementenas Häst-vakans-spanmål 37,468 49 37,914 4 37,953 12 38,374 64 38,710 39 — — — 80 62 — Tillfällige Karl-vakans-afgifter 93 75 61 92 130 1 277 74 606 83 — 5 28 — —— — 1 54 Båtsmans-vakans-afgift 1,248 8 1,119 17 982 9 1,178 10 986 17 - — — — — Karta-Sigillata-afgift af testamenten — 3 85 123 33 155 67 15 84 — — — -— — — Vakans-afgift af ny roterad jord 2,311 95 2,108 70 1,779 41 2,139 87 1,856 61 — — — — 5 67 Åttonde Hufvudtitelns Besparingsmedel - — — — 1,664 7 1,665 26 — — — — — Besparing R Landshöfdinge-lönen 1,500 — 1,500 — 1,500 — 1,500 — 1,500 — — — — - - Sjette Hufvudtitelns Besparingsmedel 84 2 89 46 — 94 — 4 25 — - — — - Tross-passevolans-afgift 1,900 — 1,900 — 1,900 — 1,900 — 1,900 — — — — 4 75 - Furage-passevolans-afgift 522 14 458 33 - — — — — — — — Summa 605,737 87 619,967 27 602,948 49 607,831 44 616,467 88 4,737 57 6,608 20 10,606 13 6,296 35 7,114 10 Rihsgäldsmedel.
Allmän bevillning 71,671 58 77,418 85 82,648 22 72,797 97 73,180 89 287 84 459 64 534 68 290 95 597 12 Odlingslån 2,893 — 2,893 — 3,133 59 3,133 59 3,133 23 — — — — — — Summa 74,56458 80,311 85 85,781 81 75,931 56 76,314 12 287 84 459 64 534 68 290 95 597 12 Diverse Verks medel, utom Bränvinsmedlen 27,996| 7 7 29,259 73 45,682 20 91,681 37 38,956 52 164 78 168 84 376 52 569 34 377 81 Annorstädes debiterade medel 47,329 20 56,255 3 49,115 30 44,607 73 41,898 21 15 76 189 4 41 96 Enligt Landtränteri-Räkning arne.
Karta-Sigillata-medel 26,144 46 38,931 90 32,645 98 28,612 56 30,972)60 ■ — — — — — Diverse andra Statsmedel 6,365 30 5,208 57 4,452 58 2,610 83 559 49 — — — — — Diverse Riksgäldsmedel 2,623j 35 5,026!93 55039 6,52l! 7 4 432 80 — — — — — Summa 35,133| 11 49,167 4 0 37,648.95 37,745|l3 31,96489 Land.sh.-Emb. 50 Westmanlands län.
Härvid anser sig dock Konungens Befallningshafvande böra upplysa: att bränvinstillverkningsmedlen och bränvinsförsäljningsmedlen, såsom redovisade under tredje afdelningen, icke blifvit i föregående tabell upptagne; att diverse verks medel bestå af Skogsplanteringskassans, Wadstena Krigsmanshuskassas, Kurhusets, Riddarhuskassans, Jagtkassans, Folkskolans, länets Brandstods-bolags och Beklädnads-fondens medel; att annorstädes debiterade medel bestå af Hospitalens, Stockholms och Westerås Skolstaters, Stockholms Stora Barnhus’, Upsala och Westerås Domkyrkors, Upsala Kongl.
Akademies och Sala Bergslags medel, samt Regementsskrifvares uppbördsrester; att de i Landtränteriet omedelbart influtne diverse Statsmedlen bestå af Krutförsäljnings, Kontrollstämpel- och Kongl. Kammarrättens Observationsmedel, samt af extra medel och uppbörder; att de i Landtränteriet influtne diverse Riksgäldsmedlen bestå af Tidningsstämpel-afgift, Kongl.
Kammarrättens anmärkningsmedel, Skatterättsmedel och Löseskillingsmedel för ekskog.
Förutom den stora och omfattande förenkling i sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande, som till följd af Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 ägt rum, och som hufvudsakligen under denna femårsperiod skett, hafva följande tvenne nådiga beslut äfven beredt både förenkling i uppbörden och lättnad i dess utgörande.
Genom nådigt Bref af den 15 April 1859 har nemligen Kongl. Maj:t bifallit Domkyrko-Kommissionens i Westerås underdåniga anhållan, att den till Westerås domkyrka anslagna kronotiondespanmål får af Kronans uppbördsman indrifvas, i Landtränteriet insättas och derifrån till
Domkyrkan anordnas; och den 24 Augusti 1860 likaledes, att samtliga räntorna till Sala Bergslag, ifrån och med år 1861, fingo af räntegifvarne erläggas genom lösen enligt de genom Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 stadgade grunder.
Rörande Folkskolornas inkomster och utgifter hade jag hoppats att kunna framlägga några uppgifter, men vid granskningen af de räkningar, som från Skolstyrelserna blifvit insända till
Domkapitlen och derifrån till Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, hafva de funnits så ofullständiga, att ett sammandrag af dem endast skulle blifva missledande.
Uppgifterna angående utgifterna för Fattigvården äro upptagna i nästa afdelning, i sammanhang med öfriga upplysningar om densamma. 6.
Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande äger icke anledning att rörande religionsundervisningens samt Elementar-läroverkens och Folkskolornas allmänna inverkan inom länet omförmäla något annat, än hvad förut i 2:dra afdelningen blifvit yttradt.
Någon annan tillämpning sskola finnes icke inom länet än Landtbruksskolan, som öppnades den 1 Maj 1843, först var förlagd vid Hägervallen i Skultuna, men sedan flyttades till Julpa i Romfartuna socken.
Den stod först under en för ändamålet särskildt vald Direktion, men från och med den 1 November 1849 är tillsynen öfver densamma och vården af dess angelägenheter öfverlemnad åt Hushållnings-Sällskapets Förvaltnings-Utskott.
Undervisningen besörjes i allmänhet af 2:ne ständiga Lärare, samt särskildt af en Lärare i veterinärkunskapen samt hofbeslaget, och en i skogshushållningen, af hvilka båda sistnämnda den förre vistas vid skolan och lemnar undervisning under 2 månader, och den senare under 1 månad årligen.
Derjemte äro vid skolan anställde en slöjdare och en smed, hvilka under föreståndarens ledning lemna undervisning i slöjd och redskapstillverkning.
Den speciela tillsynen öfver skolan utöfvas af tvenne särskildt för hvarje år utsedda Ledamöter af Förvaltnings-Utskottet.
Lärlingarnes antal har varit: Westmanlands län.
Andra skolor.
Hypoteksförening.
Sparbanker. 51 från Oktober 1855 till samma tid 1856 12 frilärlingar och 4 betalande, » » 1856 » » » 1857 12 » » 5 » » » 1857 » » » 1858 12 » » 6 » » » 1858 » » » 1859 12 » »8 » » » 1859 » » » 1860 12 » » 6 » Summa 60 frilärlingar och 29 betalande.
Skolans, af statsmedel utgående, anslag utgör 4,000 R:dr|R:mt.
För att bereda egen lokal åt skolan, som nu är förlagd på enskild mans egendom, började år 1860 att af Hushållnings-Sällskapets medel afsättas ett visst belopp, under dessa år utgörande 1,500 R:dr R:mt årligen, som särskildt förräntas och kapitaliseras.
Denna fond utgjorde vid 1860 års slut 8,662 R:dr 11 öre Runt.
Om denna skolas inflytelse på orten är redan ordadt i tredje afdelningen.
Utom Elementar-läroverken och Folkskolorna finnas här i länet endast högst få uppfostrings- och bildningsanstalter.
I Westerås har likväl, under hela den tid denna berättelse omfattar, en enskild väl ordnad uppfostringsanstalt för flickor varit i verksamhet, oell ett icke obetydligt antal lärarinnor har der utbildats.
Några specifika uppgifter på elevernas antal under de särskilda åren är Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande likväl icke i tillfälle att meddela.
Söndagsskolor hafva i Westerås och Köping varit organiserade under denna femårsperiod, der uti näringarne anställda personer samt tjenare fått tillfälle att i minnet återföra samt vidare utveckla hvad de redan i folkskolorna inhemtat.
Målareprovinsernas enskilda bank, hvars den 19 Januari 1847 på tio år beviljade oktroj tilländagick med den 31 Juli 1857, har under den 13 Februari 1857 erhållit förnyad oktroj på ytterligare tio års tid, räknadt från och med den 1 Augusti samma år, hvarvid stiftelse- eller grundfonden blifvit förhöjd, från minst i och högst 3 millioner, till minst 2 och högst 4 millioner R:dr R:mt.
Denna inrättning utöfvar ett mycket stort inflytande på näringarna inom provinsen, till lättande af alla liqvider.
Den är fortfarande väl styrd, och särskildt bör såsom loford nämnas, att dess Styrelse under alla förhållanden, utan att förbise lottägarnes välförstådda intresse, i sättet för rörelsens bedrifvande alltid fästat sig mera vid hvad som för Riket, provinsen och dess industri samt bankens solida säkerhet kan vara gagnande, än vid den högre vinst, som möjligen kunnat lottägarne beredas.
Sedan det under den 9 Mars 1847 för en Hypotheksförening emellan jordägare i Upsala, Stockholms, Westmanlands, Södermanlands och Orebro län utfärdade reglemente befunnits i tillämpningen möta åtskilliga svårigheter, som föranledt, att en sådan förening icke kommit till stånd, blef af Eders Kongl. Majit under den 15
Mars 1853 nytt reglemente för en sådan förening fastställd, med tillämpning hvaraf föreningen organiserades och trädde i verksamhet i slutet af år 1854.
Vid bokslutet i November 1860 hade de fastighetsvärden, för hvilka delegare i Westmanlands län vunnit inträde i föreningen, uppgått efter 1844 års bevillningstaxering till 442,372 R:dr, efter särskild uppskattning till 1,045,350
R:dr 50 öre, summa 1,487,722 R:dr 50 öre.
Utgifne amorteringslån utgjorde vid samma tid till delegare inom Westmanlands län 453,750 R:dr.
De i länet befintlige Sparbankers benämning och stiftelseår, förhållandet vid 1860 års slut med Tab. N:o antalet af delegare, med beloppet af bankernas hela kapitaltillgång och med öfverskottet eller besparingen utöfver delegarnes andel, äfvensom beloppet af insättningar och uttagningar under hvartdera af åren 1856— 1860, upplyses af bifogade tabell N:o 12.
En Sparbank finnes äfven i Fellingsbro socken, stiftad genom sockenstämmobeslut af den 6 November 1853, men för denna redogöres icke här, då blott en mindre del af församlingen hörer till Westmanlands län.
Sparbanken i Westerås var den första, som stiftades inom detta län.
Den erhöll stadfästelse genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 26 April 1826, förnyadt reglemente den 22 April 1853, och den 7 Januari 52 Westmanlands län.
Sparbanker.
1860 fastställelse å ändringar i 2 och 6 §§ af sistnämnde reglemente.
Straxt derefter uppstod Sala stads sparbank, hvilken först den 21 Juli 1828 konstituerades såsom filialafdelning till sparbanken i Westerås, och öppnades till insättning den 13 September samma år.
Den erhöll år 1831 den 24 September eget reglemente och skiljdes vid sistnämnde års slut ifrån Westerås sparbank.
Köpings sparbank började först år 1841 såsom en besparingsinrättning för staden, men från och med den 1 Maj 1844 utsträcktes den till Köpings landsförsamling och Kungs-Barkarö socken.
Den 30 Mars 1849 erhöll den af Kongl. Majit fastställdt reglemente, o hvarigenom dess verksamhet utsträckte sig till hela Åkerbo härad.
Heds sockens sparbank stiftades år 1852 genom den 3 Oktober å allmän sockenstämma antaget reglemente.
Den är afsedd hufvudsakligen för inom socknen varande mindre bemedlade personer, egentligen af den arbetande klassen, men får begagnas äfven af i nästgränsande socknar befintlige underhafvande till de inom Heds socken varande bruk, hvilkas ägare till någon mån till inrättningens stiftelse och underhållande bidraga.
Arboga sparbank erhöll af Kongl. Majits Befallningshafvande fastställelse å sitt reglemente den 29 April 1859, och trädde i verksamhet den 11 Juni 1859.
Simtuna sparbanksförening fick den 11 April 1860 sitt reglemente faststäldt, likaledes af Eders Kongl. o Majits Befallningshafvande.
Ar 1833 stiftades äfven en sparbank för Skultuna bruk och landtegendom, men den blef år 1850, i anseende till bruksägarens iråkade obestånd, ställd på utredning, och har sedan den tiden upphört.
Vid 1860 års slut var den ränta, som godtgjordes insättarne i alla sparbankerne, 5 procent.
Denna högre räntefot har likväl icke börjat tillämpas i Westerås förr än den 1 Januari 1860 och i Sala stad den 1 Juli samma år.
I Köping har under de 2:ne år, då vid penningars utlånande 6 procents ränta icke kunnat betingas, räntan till insättare äfven varit nedsatt, år 1857 till 4 och år 1858 till 41 procent.
Förvaltningskostnaderna voro år 1860: vid Westerås sparbank 680 Ridr, vid Arboga d:o 185 Ridr, vid Köpings d:o 500 Ridr, vid Sala d:o 377 R:dr 12 öre, vid Heds d:o 20
R:dr och vid Simtuna d:o inga.
. Litt. p.
Vid 1860 års slut voro
Sparbankernas behållningar placerade på sätt följande tabell Litt.
P. utvisar.
Orsaken, hvarföre så stort belopp af Westerås sparbanksmedel synes outlånadt är, att uti behållningen vid årets slut finnas upptagne då upplupne ehuru ännu ej förfallne räntor.
I reglementet för Westerås sparbank är särskildt stadgadt ett premium af 75 öre, att vid årets slut tillgodoräknas den, som insatt minst 1 Ridr i hvarje månad under hela året.
I Arboga sparbanks-reglemente är ett dylikt premium af 50 öre bestämdt för insättning af minst 25 öre hvaije insättningsdag.
Dessutom är med samma sparbank förenad en fond, hvaraf 5 Ridr årligen utdelas till ett tjenstehjon, som ej mindre under året regelmessigt gjort sådan insättning, än ock längsta tiden, dock minst fem efter hvarandra följande år, innehaft samma tjenst.
Tab. Litt. P.
Sparbankernes behållningar.
U t lån a d e.
Icke utlå- nade.
Mot inteck- ning.
Mot namn- säkerhet.
Mot annan säkerhet.
Mot 6 pro- cent.
Mot 5 pro- cent.
Mot 4| pro- cent.
Mot lägre ränta.
\ 137,400 70,340 _ 13,450 123,900 — 83,840 12,200 _ 9,298 28 5,650 — 2,300 — 6,385 61 14,335 61 — - — — 24,669 — 44,216 91 4,102 45 72,988 36 — — — — 16,950 - 34,093 68 11,193 — 46,318 68 4,725 — — 11,193 — 219 28 — — - 750 — 1,161 30 — — — 700 — 4,510 — — 4,910 — 300 — — — 275 — 185,369 — 155,460 59 35,131 06 263,202 65 90,026 30 12,200 — 11,193 — 9,792 56 Westerås Sparbank Arboga d:o Köpings d:o Sala d:o Heds d:o Simtuna d:o Summa Westmanlands län.
Brandstodsbolag. 53
Do inom 52 socknar befintliga Sockenmagasin erna innehålla tillsammans 4,748 tunnor 19 kappar råg, 3,921 tunnor 10 kappar korn, 404 tunnor 10 kappar diverse sädesslag samt 41,493 R:dr 27 öre Runt i penningar.
Räntan utgår med 4 å 2 kappar per tunna spanmål, och med 6 procent å penningarna.
Svårigheten att få spanmålen under goda år utlånad, och att vid missväxtår få den af låntagarne ordentligen betalad, för att såsom understöd åt missväxtlidande användas, har föranledt, att, enligt Hushållnings-Sällskapets uppmuntran, åtskilliga församlingar försålt spanmålsbehållningarna och förvandlat dem i penningar, att utlånas på sådant sätt, att de, då missväxt möjligen inträffar, lätteligen kunna disponeras till inköp af spanmål, för att användas såsom län åt de jordägare, som af missväxten svårast lida.
Inom länet finnes bildadt ett
Brandstodsbolag till försäkring af byggnader och lösegendom på landet.
Detta bolags första reglemente fastställdes af Eders Kongl. Majit den 17 Augusti 1847.
Då reglementet innehöll, att bolaget ej fick anses bildadt förr än försäkringar å byggnader till ett belopp af en och en half, samt å lösegendom till en million R:dr Banko blifvit af Direktionen antagna, och då detta ej inträffade förr än den 18 Mars 1849, kunde bolaget ej förr än vid denna tid förklaras fullt bildadt.
Bolaget har sedermera blifvit oinfattadt med ett i allmänhet årligen stigande intresse, så att numera ingen socken inom länet finnes, från hvilken försäkringar icke ingått.
Ansvarigheten, som ifrån början bestämdes särskildt för byggnader och särskildt för lösegendom, har från och med det brandstodsår, som började den 14 Mars 1855, varit gemensam för dessa båda föremål för försäkring.
Sedan erfarenheten tid efter annan visat behofvet af åtskilliga tillägg och förändringar i det första reglementet, hafva sådane blifvit antagne och fastställde, samt slutligen en ny redaktion deraf blifvit uppgjord och antagen samt den 14 Oktober 1861 af Eders Kongl. Majits Befallningshafvande fastställd.
Bolagets ansvarighetssuinma, som 1856 den 14 Mars utgjorde 15,418,360 R:dr Banko, motsvarande 23,127,500 R:dr R:mt, uppgick 1857 den 14 Mars till 16,489,960 R:dr Banko, motsvarande 24,734,940 R:dr Runt, 1858 » » » » 26,504,020 » » 1859 » » » » 29,805,240 » » 1860 » » » » 32,142,430 » » 1861 » » » » 31,755,250 » » Uttaxeringen på delegarne har för hvarje 100 R:drs ansvarighet utgjort för åren från 1856 den 14 Mars till 1857 samma tid 1 skill. 3 rst. eller 3 öre Runt, 1857 » » » » 1858 » » 10 » » 1858 » » » » 1859 » » 27 » » 1859 » » » » 1860 » » 4 » » 1860 » » » » 1861 » » 5 » » Summa 49 öre Runt, eller i medeltal för 5 år 9f » »
De årligen utbetalade brandskadeersättningarne hafva utgjort för åren från 1856 den 14 Mars till 1857 samma tid 2,873 R:dr Runt, 1857 » » » » 1858 » » 24,395 » » 1858 » » » » 1859 » » 68,093 » » 1859 » » » » 1860 » » 7,826 » » 1860 » » » » 1861 » » 5,795 » » Summa 108,982 R:dr R:mt, eller i medeltal för 5 år 21,796 » » 54 Westmanlands län.
Försäkring af boskap och gröda.
Knektelegomedelskassa.
Summan af brandskadeersättningar, utbetalde för tiden från bolagets början den 18 Mars 1849 till den 14 Mars 1861, utgör 146,915 R:dr Runt.
Förvaltningskostnaderna hafva utgjort för åren från 1856 den 14 Mars till 1857 samma tid 1,770 R:dr Runt, 1857 » » » » 1858 » » 2,005 » » 1858 » » » » 1859 » » 2,756 » » 1859 » » » » 1860 » » 3,126 » » 1860 » » » » 1861 » » 4,032 » » Summa 13,689 R:dr Runt, eller i medeltal för 5 år 2,738 » » Inrättningens förvaltning besörjes af en af sju Bolagets delegare bestående Direktion, som har sitt säte i Westerås, biträdd af underordnade Brandstods-komitéer, en för hvarje distrikt.
Dessa distrikter utgöras af en eller flera socknar, helst inom samma pastorat, eller af särskilda underafdelningar derinom, allt efter som Direktionen förordnar.
Hvarje distrikt är indeladt i brandrotar, och för hvarje af dessa finnas två Brandrotemästare.
Direktionens biträde är antagen en aflönad Ombudsman.
Det Bolag, som år 1849, med af Eders Kongl. Maj:t den 23 April samma år stadfästadt reglemente, organiserades till inbördes försäkring emot skador å boskapskreatur genom smittosam lungsjuka, och som då trädde i verksamhet med en ansvarighetssumma af 700,620 R:dr R:gds, har under de senare åren, i anseende till det lyckliga förhållande, att lungsjukan så litet visat sig i Sverige och alldeles icke i Westmanland eller kringliggande provinser, icke fortsatt denna verksamhet, men Bolaget, livars reglemente fortfar att vara gällande, kan när som helst ånyo organiseras, i fall så olyckligt skulle vara, att sjukdomen åter kommer att visa sig.
För ett Bolag till försäkring emot skada å växande gröda genom hagel är för Westmanlands län ett reglemente under den 2 Juni 1852 af Kongl. Majit stadfästadt, men då 14 § i detta reglemente innehåller, att bolaget icke anses bildadt och träder i verksamhet, förr än försäkringar till belopp af 750,000 R:dr Runt blifvit antagna, och detta belopp på långt när icke kunnat ernås, kan detta reglemente, ehuru ännu gällande, för det närvarande icke tillämpas.
Till understöd vid rekryteringen åt Rotehållarne vid Westmanlands Regemente finnes inom länet en så kallad Kjiektelegomedelskassa, hvarifrån till hvarje rekryteringsskyldigt nummer vid vakans utbetalas på 4 år tillsammans 75 R:dr Runt, med 18 R:dr 75 öre hvarje år.
I denna kassa äro likväl blott 932 rotar delegare, nemligen hela Lif-, Wäsby, Salbergs, Westerås, Strömsholms och Kungsörs kompanier, af hvilket sistnämnde likväl 55 rotar tillhöra Örebro län, samt 32 rotar eller Nio 119 till och med 150 af Bergs kompani.
Denna kassa bildades redan vid upprättande af de knektekontrakter, som af Kongl. Majit stadfästades år 1685, och har sedermera tillväxt genom de understöd för roteringen, som enligt Konung Carl XIis skrifvelse till StatsKontoret den 3 Juli 1684 årligen utgått och ännu utgå från Statsverket.
Kassans behållning utgjorde vid 1860 års slut 303,251 Ridr 98 öre Runt.
Denna förvaltas af en Direktion, bestående af Landshöfdingen i Westmanlands län, Chefen för Westmanlands Regemente saint sju besutne Rotehållare från länet, valde af i socknarna utsedde ombud för hvarje socken, som äger del i legobjelpen.
Dessa 7 Rotehållare ombytas hvart tredje år.
Direktionen sammankommer till ordinarie sammanträden två gånger om året, nemligen innan den 15 Januari och den 15 Juli.