Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Be tänkande n. ålder i penningar blifvit bestämdt; så och ehuru Råtehållarim, hvilka icke erhållit del af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Kongl. Maj-ts Befallningshafvande af den 3o December 1819, af sådan orsak icke kunnat, i följd deraf, inkomma med ansökning om ifrågavarande lindring härutinnan, förmoda och anhålla de Ledamöter af förenämnde 2:110
Stånd, hvilka såsom Representanter från orten funnit sig derom böra talan föra, att Riksens Ständer icke döss mindre finna skäligt vidta-r ga den 1111 yrkade förändringen uti desse
Rolehållares beklädnadsskyldighet efter den senast utfärdade Författningen, så att de vid ordalydelsen af Kneckte-Contracterne Varda bibehållne.
I anledning häraf får Stals-Utskotlet anföra: att, på sätt dess förra Betänkande fullständigt utreder, hafva de, vid Nerikes Regementes indelande, till Soldatbeklädnaden aiislagne Uemmansräntorne, på den grund allt sedermera ingått till Slats-Cassan, att Kronan, enligt Kneck te Contractet Restått beklädnaden eller Lifmonderingen, sorn äfven nu verkställes; i följd hvaraf desse räntor äro. påräknade bland Statsiiitraderne peli ej kunna Rotehållarne tilläggas; hvaremot det biclräg Rotehållarne S ta ts-Uls koltets Be länl an den.
77 3 utgöra motsvarar deras i Kneckte-Conlractet utstakade afgifter till Släpkläderne, hvilka genom den i sednare tid nödig funne förändring i beklädnaden, nu beslå af samma Mondering, på det salt, at,t den äldre af de 2:ne Monderingar, hvarmed Soff dalerne böra vara försedde, uppfyller behofvet af Släpklädningcn, sådan den efter tidens kraf bör vara beskaffad, för att sva^ ra mot ändamålet.
Utan afseende derpå, att någon ansökning utaf Rotehållarne icke blifvit gjord pcb tili Riksens Ständers åtgärd öfverlemnad, i fråga om förändring eller lindring i det af Rotehållarne, enligt sista Beklädliadsförordningen, åtagne bidrag af i-6:del Utaf en Monderings värde, hade
Utskottet ej lemnat utan uppmärksamhet deras derom gjorde förbehåll, i anledning hvaraf samt den väckte Motionen, frågan i denne del ock blifvit behandlad; Men då Nerikes ‘Rotehållare, i jemnförelse mot andre orters, icke äro svårare trypkte af delta sätt lill Släpklädeskostnadens utgörande, fin flere, andre Regementers Rotehållare, samt Riksens Ständer, efter hvad Utskottet i särskildt Betänkande tillstyrkt, funnit det någon allmän förändring eller nedsättning i beklädnadsbidrägfcn vid den - 774 S ta ts- Ulsk o 11 e ts Betä nita n den, ne Riksdag icke borde vidtagas, ansåg Illsbo i tet sig icke heller kunna endast för Nerikes Rotehållare föreslå en sådan.
Och sora Riksens Ständer sålunda afgjordt, att de sista Riksdagen lagde grunder för bo klädnadssättet skola fortfara tili nästa Riksdag, likmätigt den derom utfärdade Författningen af den 3o December 1819, kan Utskottet icke frångå dess förra yttrande härutinnan , utan ankommer på Rolhållarxie, alt enligt 2 §. i Förordningen, antingen lill hälften mot Kronan beslå i-6:del af en beklädnads värde årligen, som, efter hvad förut upplyst är, sistlidne år utgjorde 4 R-'dr 25 sk, 5 r:st, eller ock erlägga de i Contractet bestämde Släpklädnadsbidrag, på utslakadt sätt, med deras primi Liva värde, som skulle bestiga till omkring åtta Riksdaler för året, I öfrigt får Utskottet anmäla, alt dess förra Utlåtande är bifallet* af Högvördige Preste-Ståndet den 1 och af Välloflig^ Borgare-Ståndet den 4 sistlidne Augusti; Och varder detta fördyade yttrande vördsamt understäldt Riksens Hög-, lollige Ständers bepröfvande.
Stockholm den 20 September 1828.
Stat s~U tskottets Be t änka nden. 775 N:o Antom den 97 Sept. 1843- Riksens Högloflige Ständers Stats- samt Ali manna Besvärs- och Ekonomi - Ut• skotts Z/tlåtande, i anledning af’ Riksdagsfullmägtigen David Rasmussons A/otion, om utgörandet af Stora Barnhusets i -Stockholm anslagne ÄronoTionde.
Genom Protocolls-Utdrng den a8 sistlidne Februarii, har1 Hedervärda Bonde-Sl§nde-Slåndet till Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensam - 776 S t a t s-U t siv o 11 e t s
Be tänt än dem ma handläggning remitterat ett af Riksdags Fullmägtigen Rasmusson från Skåne ingifvet Memorial, hvartill han, med framställning af det tryckande
Onus de i nämnde Landsort varande Ränte-gifyare till Stockholms Stöta Barnhus, synnerligen i närvarande tid, då allmän penna ngeförlägenhet förspörjes, få vidkännas, derigenom, att de aitid nödsakas lösa TiondeSpannmålen efter det höga pris, som vid derå i Stockholm årligen anställande Auctioner bestämmes, föreslagit, det vederbörande måtte förunnas rättighet, att antingen betala ifrågavarande Spannmål efter hvarje års Markegångspris i Orten, eller ock, in natura leverera dell till närmaste Krono-Magazin, i likhet med hvad angående Öfrige Krono-Tiondens utgörande finnes föreskri fvet.
Härvid få Utskotten vördsamt åberopa de Utlåtanden, som Allmänna'Besvärs- och Ekoiiomi - Utskottet afgifvit i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Nils Perssons till detsamma enskildt öfverlemnade Memorial i enahanda ämne; Varandes desse Utlåtanden, som igenfinnas under N.'o 5q och t55 i 8:de delen af Lillänget till Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag af Riksens Högloflige Ständer godkände.
Stockholm den i5 September 1823, Sta ts~U tsk o 11 e ts B e tä n k a 11 d en.
777 N:o 4*)ö.
Ankom den 57 S?pt. 1823* Riksens Högloflige Ständers Stats^ samt Allmänna Besvärs- öch Ekonomi - Uu skotts Utlåtande, i anledning af väckte Motioner* rörande indeldte Cavalleriets- samt Rote - Båtsmännens beklädnad, eqvipering mi m.
Erån Högloflig© Ridderskäpét och Adelil hafva Stats- och Ekonomi-Utskotten er* hållit Remiss, till gemensam handläggning.' 4 Sami. 4 Band. 4p * 778 St a t s -U t s It o 11 et s Betänkande». 1:0 Å Friherre L. A. Mannerlieims Memorial, innefattande den hemställan, alt, sedan erfarenheten ådagalaqt fördelarne, så väl för Kongl.
Majit och Kronan som för Rotehållare och Soldater, af nu gällande bestämde föreskrifter för det 111 del<lie Infanteriet?; beklädnad, enahanda anstalter mätte vidtagas för beklädnaden och eqvipcring af så väl karlar och hästar vid det indeldta Cavalleriet, som af indelade Båtsmän; Samt 2:0 Af Herr Waihjvists Motion, alt Riksens Ständer malte hos Kongl. Majit anmäla deras underdåniga önskan, om utarbetande af ett förslag till så kallade Kneckte-Conlracters upprättande med indeldta Cavalleriet, så att dess exercilietider och liden för nja monderingars slitning
Liefve nogare bestämde; hvilket, i Motionairens tanka, skulle lända till både Kronans och de Rustandes gemensamma fördel och säkerhet.
Härvid får Ekonomi-Utskottet vördsamt tillkännagifva, det Utskottet, till följe af de flerfaldige ifrån Hedervärda BondeStåndet ensamt till Ekonomi-Utskottets handläggning remitterade Motioner, af enahanda syftning uti afgitne Betänkande!!, S t a ts-U t s k o 11 c Is Betan k a uden. 779 som igenfinnas under Nip 99 och 1G9 i $:de delen af Bihanget lill Riks-Ståndens Protocoll för denna Riksdag, redan framställt ett förslag till inrättande af Beklädnads-Directioner för indeldta Cavalleriet, hvilket förslag vunnit Riksens Högloflige Ständers bifall; och får Utskottet, till svar å de nu af Friherre Mainerheim och Herr Wallqvist väckte frågor endast åberopa nämnde Betänkande såsom innefattande grunderne för Utskottets mening i detta ämne.
Beträffande åter Friherre Mannerheims tillika gjorde hemställan, alt Båtsmannens beklädnad skulle inrättas på Passevolauee, finner Ekonomi-Utskottet betänkligt deråt tillstyrka bifall och anser så mycket mindre nödigt alt föreslå någon förändring i nu varande sättet för Båtsmännens beklädnad, som af detta Beklädnadssätt inga olägenheter eller besvär . blifvit, försporde.
Jernie det Stats-Utskottet vördsamt får tillkännagifva, det Utskottet vid nu uppgifne förhållande, icke har något yttrande att häröfver meddela, varder ärendet till Riksens Högloflige Ständers pröfning vördsamligen öfverlemnadt.
Stockholm den i5 Sept. 1823. 780 S t a ts-U t sk o t te ts Betan k an den, i ' i ¥ '* t}, t
''Sy Qtf* ,* t • i vU ' <i£!.S iffi ' - < -ii ffIO?
• ' .* t . ’ ' ' - i - lfa ' i‘ ‘J iij ) ‘j ‘ i . 3\T:o 497.
Ankom den %-j Sept. 1835.
Riksens Högloflige »Ständers Stats, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotts Betänkande, angående en friare disposisition af Ekeskogarne å Riket, Från Respective Riks-Stånden hafva blifvit remitterade, dels lill Stats- och Ekonomi-, dels till Lag- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling, åtskillige Motioner om en friare disposition af Ekeskogarne i Riket, nemi; S t a ts-U ts k o l1 e l s
Be t ä lika n den. 781 1 :o Herr JV A. A n kars p a rres Memorial, deruti föreslås, att hvarje Jordegare, emot det att han på sina egor planterar och vårdar ett visst antal Ekar, hädanefter bör, så till eget behof som till afsalu få. fritt begagna alla de Eketräd, som å hans egor växa, med vilkor, alt först erbjuda dem till Kongl, Maj:t och Kronan, på det alt för Statens behof tjenJigt Ekevirke, mätte med företrädesrätt kunna upphandlas, Den uppmuntran till Ekplanteringar, sorn en sådan frihet säkerligen åstadkomme, skulle, i Herr Ankarsparres tanka, ännu mera ökas, om, för planteringen af Ekträd, till ett visst föreskrifvet antal, premier uldeltes, då träden upphunnit en viss dimension; hvarförutan Herr Ankarsparre tillstyrkt, att hos Kongl. Majit i underdånighet mätte anhållas, det Sakkunnige män finge sig uppdraget, att författa en korrt och tydlig beskrifning öfver rätta behandlingen med Ekplanteringar, hvilken på Statens bekostnad borde af trycket utgifvas samt bland Allmogen grafis utdelas, 2:0 Ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen från Malmöhus Län, Nils Månsson, som anförer, att sedan Kongl. Majit, till följe af Riksens Högloflige Ständers y8a S ta ts -U tsksltets Betänkanden. vid föregående Riksdagar framförda underdåniga önskningar om Ekeskogarnes u Skattejord upplåtande till llemmansegarnes fria disposition, anbefallt Herr Öfversten, af Borneman, att inom de Provinser, der dylike skogar finnas, anställa undersökning, till utrönande af deras beskaffenhet, och då denna undersökning i de flesta
Län blifvit fullbordad, syntes tiden nu vara inne, då man kan förvänta sig Kongl. Maj:ts Kådiga Beslut i detta för Skogshushållningen vigtiga ämne; — hvadan, och för alt i möjligaste mån påskynda detsamma, samt derigenom minska det lidande, Skal» lehemmansegare nu få erfara, Nils Månsson föreslagit den underdåniga anhållan af Rikets Höglöflige Ständer^ att Innehafvare af Skattehemman i de Län, der de anbefallde Skogsundersökningarne redan föregått, mätte förklaras berättigade till fri egande- eller dispositionsrätt, lika med Säteri- och Frälsehemmansegare, af alla sådane å deras egor nu växande Eketräd, som ej blifvit utmärkte såsom tjenlige för Kranans behof, jemte alla Ekar, utan undantag, som framdeles kunna uppväxa, och att en lika förmån jemnväl måtte förunnas andre Skattehemmansägare , i den mån undersökningarne hinna att verkställas i de öfrige Lanell; Och har Nils Månsson, i sammanhang härmed yrkat, af - S ta ts-U t sk o t te ts Be t änkan Jen. ^83 skaffandet af Skogs- och Jägeri Betjeningen, Jen han anser skadlig för Landet samt alldeles öfverflödig, om Kongl. Maj:t och Kronan afstår dess anspråk på Ekelräd å Skattejord. — Vid' remitteringen af dett&
Memorial, som vunnit Bonde-Ståndets synnerliga bifall och deruti Per Persson från Blekinge i allo instämt, har Nils Månsson tillagt: alt då Kronan förbehållit sig serskilda Parker, kan Ekplantering för dess räkning derstädes ske. 3:o Särskildte Memorialer af Riksdags - Fullmäktigen Peter Åndersson m. fl. från Halland, Nils Persson från Malmöhus Län och G. F. Berg m. fl. från Bohus Län; hvilka Memorialer äro af samma syftning med Nils Månssons, nemligen, att egare af skattehemman må erhålla fri disposition af derå växande Ekar, samt att Skogs- och Jägeribetjeningen må indragas.
Sedan desse Motioner inkommit, har Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, som först handlagt detta mål, fått emottaga den Berättelse och åtföljande handlingar, som Herr Öfversten af Borneman i underdånighet afgifvit, rörande den honom anbefalde Besigtning öfver Ekeskogarne, ^84 Stats-Utskottets Bellin kandern äfvensom Committerades till reglering af Flottornas ärender underdåniga Förslag, till anstalters vidtagande i afseende på hushållningen och vården öfver Ekeskogarne i Riket; Och Sorn tltsköttet således erhållit del af de väsendlligaSte till frågan om nämnde skogar hörande handlingar* samt derigenom kommit i tillfälle att inhemta en noggrannare kännedom, örn detta vigliga ämne och om de åtgärder, hvilka, genom Kongl, Majtts Nådiga omsorg i -detta fall blifvit vidtagne, tror Utskottet dess Utlåtande icke böra inskränkas endast till de uti Molionerne uppgjorde förslag, utan böra omfatta ärendet i hela dess vidd; Och får, i sådant afseende bär upptaga hvad af handlingarne upplyses* nemligen att sedan R. H.
Ständer under Riksdagariie 1812 och 1815 i underdånighet anhållit, det Kongl.
Majit täcktes vidtaga en Allmän Regle’ring af Ekeskogarne, har Kongl. Majit, på derom gjord underdånig hemställan af nyssnämnde Committerade* under den 17 December 1816 ej allenast ät Herr ofverste-Lieutnanteil Kihlgren, nu mera Öfversten af Borneman saint nu me - ra aflidne Majoren Fårasus uppdragit, att efter erhållen del af flere handlingar och Stii.ts-UtsIcotte.Ls förslag rörande Ekeskögarnc i Riket och deras vård, hvilka då voro alt tillgå, derom gemensamt öfverlägga och ined underdånigt Utlåtande, grundadt på egen kännedom och erfarenhet, inkomma; utan lif. veu anbefallt vederbörande Landshöfding gar, att afgifva fullständiga underdåniga, Berättelser om tillståndet med Ekeskogarne i Länen, samt dervid upplysa, huruvida tillfällen till inhängnader å Kronoparker for Ekars plantering förefunnos, och om sådant med fördel och framgång kunde ske; samt i öfrigt andraga hvad, i afseende på en noggrann vård och hushållning med Ekeskogarne borde tillgöras och i hvad man Kongl. Förordningen om Skogar ne i Riket af den i Augusti iSo5 tarfvade jemnkning och rättelse.
I följd af hvad sålunda i Nåder blifvit förordnadt, inkommo Öfversten af Borneman och Majoren Fårams med deras underdåniga Betänkande af den ii October i8iy, äfvensom vederbörande Landsböfdingar deras underdåniga Berättelser och Yttranden afgifvit; hvarefter Kongl. Majrti
Nåder rem itteratalla dessa handlinga rtill Committerade, åt hvilkas handläggning Kongl. Maj:t äfven behagat öfverlemna Förvaltningens af Sjöärenderne underdåniga Utlåtande af 4 :de S a m 1. 4:de Band. 5o yS6 S l a t s-U t sitt) tfets B e t ä n k a n d e n - den 19 Maji 1817, i anledning af Lands** höfdingens i Blekinge Län underdåniga hemställan, om skärpning af slralfet för åverkan å Ekeskog, äfvensom samma Förvaltnings underdåniga framställning uti skrifvelse den 27 Jtini i 1817,0m inskränkning af Vrak-ekeulslämplingarne i Christianstads
Län samt Landshöfdingens 1 Blekinge under den 1 \
Januari 1818 gjorde hemställan, örn vidtagande anstalter för plantering af Ek och andra trädslag å en, af Commerce Rådet Humble till Kongl. Majit och Kronan öfverlålen Park å K10- nohemmannen Grönadahls och Skillinge egor.
Commitlerade hafva derefter afgifvit deras underdåniga Betänkande af den 6;le Fehinarii 1819 och deruti anfört: att orsaken till Ekeskogarnes förfall till stor del finnes i den stridighet, hvaruti de särskilda , tid efter annan utfärdade skogsförfallningar ofta sinsemellan slått, jemte den, sorn deraf fått tillfälle fodas och sättas i verksamhet mellan det allmännas fordringar oeh de enskildes beräkning på det närvarande tillfällets interesse, samt derföre, med ogillande af den tankan, alt en fullkomligen fri och oinskränkt dispositionsrätt öfver Ekar, lemnad åt innehafvaren af Skattehemman, säkrast skulle befrämja det åsyftade ändamålat af Ekeskogarnes vård och förkofran, ansett nu gällande S t a t s-U t s ko 11 c t s Betänk a oden. 787 skogsordning af den 1 Augusti i8o5, hvars liufvudgrunder CorUmitlerade fu rfi 1 i t ganska liinijilige, icke böra undergå någon egenllig förändring utan endast tarfva vissa sådane jemnkuingar, sorn å ena sidan verka till uppmuntran och å den andra till säkerhet lör dess iakttagande; och hafva Committerade, Under sådane åsigler föreslagit förhöjning i den så kallade Sluhbelönen; förändrad grund för dess beräkning; premier för väl vårdade Ekar, deraf Kronan erhåller de rarare piecerne, såsom Köl träd m. tu; betalning lil! visst belopp yf värdet efter gångbara pris, då, i en framtid, för Kronans räkning utsynas och fidias sådane Ekar, sorn hädanefter på Skatte- och Kronojord, inom behörigen instängda planterhagnr af Aboei ne uppdragas och vårdas; präémier för inrättande af sådane planterhagar, då planlorne uppnått en viss höjd och uppgå lill ett föreskrifvit antal; samt sluteligen skärpta strafflagar för olofligt tillgrepp eller förstöring af Ekeskog; — men ehuru Committerade förmoda, att, på detta sätt, det enskildla interesset skall väckas, att vårda Ekeskogarne och begäret att förstöra dem återhållas, tro
Committerade likväl de föreslagne medlen icke ensamt tillräcklige för det åsyftade ändamålet, samt anse derföre oundvikligen nödigt att Kronans nu egande ^788 S tats-U t siv o t tets B e t ä n k a n de n..
Ekparker inhägnas, fredlysas och värdas» samt att »va Ekplanteringar för Kronans räkning Inrättas, och hvartill,, i Gormrntlerades tanka, först borde användas KronoAllmänningar oc!i Parker i allmänhet, jemte tjenliga lägenheter, pä Kongsgärdar, Boställen och andra Kronohemman, heldst tillräckliga områden inom sådane Kronoegnr torde kunna finnas; Men då Riksens Möglotlige Ständer vid iSia års
Riksdag gjort underdånig hemställan om inköp af hemman och lägenheter för Ekeplanterha - gars inrättande, samt genom försäljning af för Kongl. Maj:t och Kronan umbärlig© och oanvändbara Krona-Allmänningar och Parker» tillgång framdeles kunde blifva för sådane inköp, hafva Cammitlerade jemnväl tillstyrkt, att, i den mån skagsförsäljningsmedel inflyta och så vidt hehofvet det skulle påfordra, hemman, .sorn, i anseende till närbejägenhet lill varf eiler hamn, erbjuda en fördelaktig local, förenad derjemte med för ändamålet synnerligen tjenlig jordmån, må till Ekplanteringar inköpas,- Hvarjemte Committerade i underdånighet hemställt, dels att de pia uter hagar» som för Kronans räkning inrättas» måtte frånskiljas ali privat inflytalse, så i anseende till begagnandet af skogen elier betet, sorn administrationen, hvilken borde öfverlemna? åt Flottornes Comstruclions-Gorps, dels Siats-Utskottets
Bety akan den ^89 ock att, till vinnande af säker och bestämd kännedom om Ekskogarnes närvarande skick i allmänhet, och de tillfällen till planteringar af denna trädart, som ytterligare kunna erbjuda sig, en generel besigtning af Ekskogarne mätte företagas i de Län, der Eken bäst trifves och växer.
Let är denna besigtning som blifvit uppdragen åt Herr Öfversten af Borneman, och hvilken lian, under loppet af 4 &r> med tillhjelp af arne Constrijctions-Offieerare, 2:ne Underofficerare och 1 Timmerman redan verkstält i Blekinge, Christianstads, Malmöhus, Calmar, Ölands, Kronobergs, Linköpings, Nyköpings, | Westerås och Örebro Län.
Herr Öfversten? anteckningar vid denna besigtning utgöra för hvart och ett af de nu undersökte
Länen en särskild Journal eller Liggare, som i delail upptager Ekeskogens beskaffenhet å hvarje Krono- och Kronoskattehemman, tillika roed de för Flottan duglige Ekar å Frälsejord der besigtning tillåtits, samt bestrmmer derjemte i allmänna uttryck skogens mer och mindre ymnighet med de anmärkningar och omdömen, sorn Herr Öfversten ansett vara ledande till ändamålet af hans befattning, äfvensom ett sammandrag, hvaruti finnes upptaget det hufvudsakligaste af Jdurlialernes innehåll är, tillika med åtskillige Chartor och särskild - jga S ta ts-U ts ko 11 e ts Betänkan den, te beskrifningar äfven befundne tjenlige planteringslägenheter, Jqurnalerne bilagdt,.
Uti ofvanberörde berättelse, som Herr Öfversten, lill följd af Kongl. Majlis Nådiga befallning afgifvit under den 22 December nästlidet år, bestrider der Herr Öfversten icke, att nn varande förhållande med Ekeskogarne skulle kunna förbättras genom en r»y prohibilivläg, som mera än nu gällande skogsförfattningar öfverens-, stämde med naturrätten, och sorn närmare förente Statens och Individeus interessen; men Herr Öfversten befarar, att äfven en sådan förbättrad Lag, hvad Ekeskogsväsendet angår, ändock icke skulle fullt uppfylla det rum, sorn tidslynnet till-, egnat sig och sakens skick måhända fordrar.
Herr Öfversten, som utgår från den grundsats, att, hvad reglering, sorn i Ekeskogsväsendet än må ega rum, Staten Staten bör vidtaga sådane mått och steg, att dess framtida behof af Ek, blir oberoende af den enskddtes hushållning med detta trädslrg, och att alla åtgärder böra rigtas, åt Allmogens ledning till ett högre begrepp om den goda Ekens värde, hvilket icke borde bestämmas efter det straff, som vidhäftar
Ekens förstörande, och ännu mindre genom helgden af de Millioner Ekar, som utan gagn och användbarhet § tats-Utskottets Betänkande n. 7g t för Slaten, ofta Belasta Jördegarens fält, liar derföre tillstyrkt, att en fri och oberoende disposition af så Väl den under tillväxt varande friska, som den förvuxna eller skadade Ekeskogen på Kronoskattejord, må Öfverlåtas till Jordegaren mot en billig lösepenning, lämpad efter skogens myckenhet och beskaffenhet på hvarje hemman, att Kongl. Majit och Kronan likväl borde i så målto förbehålla
Sig dispositionsrätten öfver de goda användbare Ekarne, sorn för närvarande finnas, och af Herr Öfversten såsom sådane blifvit märkte, att Kronan efter behof kunde låta fälla, aptera och afföra och dem emot en, lid efter annan bestämd taxa, lämpad efter inhemska Ekvirkets allmänna inköpspris:
Alt då möjligen, vid den generella Ekeskogs undersökningen en och annan så beskaffad god Ek, kunde vara förbigången, eller icke uppvisad och således icke i Registret antecknad, Kongl. Majlis och Kronans rätt att emot förenämnde betalnings erläggande, äfven använda en sådan Ek, måtte förbehållas; att betalning till Jordegaren icke borde utgå per stycke för hvarje träd, utan i förhållande till det virke i Cubik fot, som deraf kunde erhållas; att desse undantagne Ekar, borde af Jordegaren 0- vilkorligen bevaras såsom en Statens tillgång, vid deu påföljd, som kommer att fjga S ta ts-TJ t sko 11 et s