Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktion sammanfattat en underdånig relation öfver gemenskapens vid Klottan pensionering från äldre tider och intill närvarande tidpunkt, hvaraf hufvudsakligen inhemtas: att vid denna pensionerings begynnelse kort efter Amiralitets-krigsmans-kassans stiftelse år 1642, då spanmålsprisen voro hälften lägre än nu, gratialen derifrån ulgingo till gemenskapen, då den blifvit i krig eller eljest i tjenslens utöfning förlamad, med 3 daler och, för hög ålder och orkeslöshet, med 2 daler allt silfvermynt i måna den, hvilket, efter 2 daler per Specie riksdaler, skulle efter nuvarande myntvärde hafva utgjort i förra fallet 72 och i det sednare 48 Riksdaler Riksmynt om året; alt från sistnämnda kategori dock Indelnings- och Rotebåtsmännen då voro uteslutne, hvilket förhållande stadfästades genom det den 18 April 1696 kungjorda nådiga Reglemente för kassan, hvarigenom pensioneringen derifrån närmare ordnades; att gratialen sedermera, under rikets olyckliga krig vid början af förra århundradet och deraf följande financiella oreda, äfvensom med anledning af den år 1786 Båtsmännen i allmänhet tillerkända gratialsrätt, efterhand dels förminskades och dels genom de under tiden och efteråt inträffade myntförsämringarne ytterligare ned^attes till de i 1817 års gratialsstat uti 5 klasser bestämda belopp, eller 45 R:dr i lista, 27 Ridr i 2:dra. 18 Ridr i 3idje, 12 Ridr i 4:de och 9 Ridr allt Riksmynt i 5:te klasserna, hvaruti dock genom Kongl. Brefvet den 1 Juli 1853, hvad angår de 4 sista klasserna, tillvägabragtes den förändring, att gratialen i dem förhöjdes till 30, 22^, 18 och 13^ Riksdaler Riksmynt, jemte det i Bil. JW 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1. om Statsverket 1859.
33 allmänhet de för gratials erhållande förut bestämda lefnadsåren och, för örte klassen, äfven tjensteåren nedsattes.» »Vidare har
Direktionen afgifvit det infordrade underdåniga förslaget till förbättrade pensioner för all flottans gemenskap, deraf inhemtas, att med bibehållande af föreskriften om pensionärernas af gemenskapen indelande i 5 klasser samt de genom 1838 års Reglemente för Amirulitets-krigsmans-kassan stadgade grunder (utom hvad förhyrde under-officerare och invalider af Timmermans- och Handtverks stater! vidkommer), endast 2 olika gro d a tioner af pensioner blifvit föreslagna, nemligen för mäster-Iots, matros, kanonier och distinktions-korporal från 180 Rrdr Runt, för svårast blesserade, till 48 R:dr för minsta tjenstetid och åldersår (i stället för 75 och 22V2 R:dr), samt för öfrig gemenskap högst 100 R:dr och minst 30 R:dr (i stället för 45 och 13V2 R:dr), äfvensom att för daglönare pä Invalid-stat med underhåll särskilda lägre pensionsbelopp blifvit utsatta, enär dessa invalider väl, enligt 86 § 3 mom. i Reglementet, fått sig tillförsäkrad pension jemte invalidunderhållet, men denna pension dock ansetts böra vara mindre än de öl rigas, då invaliderna äfven med denna mindre pension uppbära större underhåll än andra afskedade.
Derjemte finnas å förslaget upptagna förbättrade nådegåfvor åt mäster-lots-enkor med 60 R:dr och enkor efter öfriga gemenskapen med 36 R:dr (i stället för 50
R:dr och 18 R:dr), att under samma vilkor, som hittills, eller alt männen i tjensten omkommit, åtnjutas i 6 i stället för nu bestämda 5 år, på sätt, hvad angår utsträckningen af tiden, redan blifvit af Amiralitets-staterna medgifvel och äfven i det af Direktionen särskildt afgifna förslag lill förnyadt reglemente för kassan intaget.
För öfrigt och då i nu gällande Pensions-reglemente förhyrde
Under-officerare uro upptagne å gemenskapens pensions-stat; har Direktionen å forslaget jemväl för dem ifrågasatt förbättring i pensionerna, nemligen för sådane Under-officerare af högsta graden i Irsta klassen 240 Rrdr, i 2:dra dito 160
Rrdr och i 3:dje dito 100 Rrdr, i stället för hittills bestådda 90, 75 och 671/2 Rrdr, samt för deras enkor nådegåfvor till 72 i stället lör 36 Rrdr; hvaremot förhyrde Under-officerare af andra grader hänförts till Irsta gemenskaps-graden, likasom äfven deras enkor i afseende på nådegåfvor.» »Den betydliga fördel, som skulle beredas gemenskapen genom de sålunda föreslagna ökade pensionerna, har Direktionen ansett kräfva någon uppoffring af gemenskapen sjelf medelst ökade afgifter, emot hvad hittills egt rum, samt deiföre föreslagit, att årliga afgifterna hädanefter skulle utgå af rnäster-lotsar med 1 Rrdr och af all annan gemenskap (skeppsgossar uudantagne) med 50 öre riksmynt, eller dubbelt emot den obetydliga afgift, som nu erlägges; för hvilken framställning
Direktionen jemväl hemtat stöd dels i den gemenskapen förunnade löneförbättring, dels ock deri, att några båtsmans-korupanier sjelfmant erbjudit sig att erlägga högre afgifter, om deras pensionsbelopp kunde blifva ökade.» »Enligt uppgjord beräkning skulle Krigsmans-kassan behöfva ett årligt bidrag af 38,580 Rrdr Rrmt, för att äfven åt alla nuvarande pensionärer bereda den fö - Bil. JW 3 till Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. reslagna förhöjningen, hvarvid dock ej afdragits den förhöjda inkomst, som skulle tillskyndas kassan genom högre årliga afgifter af gemenskapen, hvilka emellertid ej komme att uppgå till mer än 2000 R:dr R:mt och behöfde afsättas i och för en möjlig tillökning i pensionärernas af gemenskapen antal; hvarförutan Direktionen förmält sig ej kunna ansvara för tillräckligheten af ofvanberäknade 38,380 R:dr R:mt, derest ett utbrytande krig skulle öka antalet pensionärer i l:sta och 2:dra klasserna med högsta pensionsbeloppen.» »Slutligen tillkännagifver Direktionen att
Amiralitets-staterna blifvit öfver ifrågavarande förslag lill förhöjda pensioner hörde och detsamma med 164 röster emot 4 godkänt, äfvensom de med 80 röster emot 66 biträdt förslaget om de förhöjda årsafgifterna.» »Vid jemförelse af de i nu anmälda förslag till förhöjd pensionsstat uppförda pensioner för flottans egentliga gemenskap med de pensionsbelopp, som genom den af Eders Kongl. Maj:t under den 28 sistlidne Januari fastställda reglering af pensioneringen från Wadstena Krigsmanshus-kassa blifvit bestämda för denna kassas gratialister, finnas visserligen sistnämnda belopp, särdeles i lägsta klassen, vara icke obetydligt lägre än de för afskedad gemenskap vid Flottan i motsvarande klass nu ifrågaställa pensioner; men då i afseende härpå förekommer, att Arméens pensionerade manskap dels, enligt särskilda, tid efter annan meddelade nådiga föreskrifter, är vid vissa lefnadsår berättigadt till och äfven, uppå egna underdåniga ansökningar och dervid förebragta bevekande omständigheter, kan vinna uppflyttning i högre pensionsklass, dels ock till ett större antal eger eller har att förvänta tillskott till innehafvande gratial från Konungens Allmänna Hospitaisfond eller regementernas enskilda pensionsinrättningar; hvaremot, enligt stadgandena i Reglementet för Amiralitets-krigsmaris-kassan, Flottans afskedade gemenskap ständigt qvarstår vid den pension, som vid afskedet funnits böra en hvar tillkomma, och icke heller uti särskilda pensionsfonder har utsigt till förbättring deri, samt således genom de
Arméens manskap särskildt beredda pensionsförmåner den omförmälda olikheten i pensionsbeloppen utjemnas, anser jag mig böra i underdånighet tillstyrka nådigt gillande af Direktionens öfver Amiralitels-krigsmans-kassan förevarande förslag till förbättrad pensionering för förhyrde Under-Officerare och sjömän samt all gemenskap vid Flottan, med uteslutande likväl af hvad i sammanhang dermed blifvit ifrågastäldt rörande nådegåfvor för deras enkor, i hvilket afseende jag håller före, att vid gällande Pensions-reglementes bestämmelser derom desto hellre bör för närvarande förblifva, som dels frågan icke egentligen tillhör den af Rikets Ständer begärda utredning och dels Direktionen icke framlagt någon beräkning öfver den derigenom uppkommande ökade kostnad; hvarjemte jag, under förutsättning af nådigt bifall härtill, underdånigst hemställer, att då, hvad angår det för ifrågavarande pensionerings lillvägabringande behöfliga årliga anslag eller tillskott af 38,880 R:dr R:mt, Direktionen förmält sig icke kunna ansvara för dess tillräcklighet under vissa omständigheter, för ändamålet Dil. M 3 lill Kongl. May.ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. måtte af Rikets nästsammauträdande
Ständer i Näder för kommande statsregleringsperiod, eller åren 1861, 1862 och 1865, äskas ett kreditiv ä Riksgälds-Kontoret af jemna 40,000 R:dr R:mt ärligen, med bemälda Direktion medgilven rättighet att derå under hvarje års lopp lyfta hvad som finnes för ändamålet vara behöfhgt, under förbehåll likväl att af följande årets kreditiv icke något reqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv till ifrågavarande pensionering åtgått; dock att hvad dertill under ett år af kredilivet icke erfordras må under följande året användas.» »Under rubriken »Aflönings-stater» finnas uppförda 40,446 kubikfot oindeld spanmål, deraf omkring 9,280 kubikfot hittills icke för nämnda stater behölt begagnas, utan användts för den personal, som uppbär aflöning från flottans underhålls-stat; och då nämnde öfverskott fortfarande behöfves till fyllande at brister i spanmålsanslaget på denna sednare stat, hvilket understiger årliga behofvet, i penningar beräknadt med omkring 58,000 R:dr R:mt, hemställer jag i underdånighet, att samma öfverskott må, i likhet med hvad vid förra Riksdagen egde rum, på 5:te Hufvud-Titeln få qvarstå.» 2:o Materielen.
»Uti det under denna hufvudrubrik främst upptagna anslag till »Flottans underhäll» inbegripes aflöningen för de till verkställande af alla vid Flottans stationer vanligen förekommande arbeten, som fordra särskild yrkesskicklighet, inrättade så kallade Timmermans- och Handtverks-staterna, till hvilka äfven hörer den i sednare tider tillkomna Maskinist-staten, emedan dess personal är förbunden till arbete vid stationerna, när den icke behöfves för tjenst “öringen å flottans ångfartyg.
På Kongl. (,ä[(r;ng /ör Maj:ts nådiga framställning blefvo vid sednaste
Riksdag aflöningsvilkoren för berörda Flottans Ma j o ~ _ $kinisl-st(it> Timmermans- och Handlverks-stater i allmänhet icke obetydligt förhöjda, och en sådan förhöjning tillföll alltså äfven Maskinist-staten; men då, i mån sorn ångan alltmera användes såsom drifkraft inom handelsflottan och äfven antalet af Eders Kongl. Maj:ts Flottas ångfartyg ökas, behofvet al maskinister jemväl tilltager och desse i samma förhållanden höja anspråken på vedergällning lör sitt tjenstebiträde, hvilka hittills af skeppsrederierna tillfredsställts, blir det ock oeftergifligt, att, så framt skickliga maskinister skola till erforderligt antal kunna vid Eders Kongl. Majits Flotta fästas, de måste der vara försäkrade om ungefärligen lika aflönings-föimaner med dem, som kunna hos enskilde erhållas.
I motsatt fall skulle den dyrbara ångmaskineri-materielen komma att anförtros åt mindre skickliga personers omvårdnad; deraf en oberäknelig förlust lätteligen kunde för Kronan uppstå.
Såsom Eders Kongl.
Majit täckts inhemta af hvad uti inledningen till detta anförande rörande ämnet förekommer och livarti 1 jag vågar i underdånighet hänvisa, afser emellertid det förslag, jag utbeder mig att nu få framlägga, icke blott att bereda Flottans maskinist-per - 56 Bil.
M 3 lill Kongl.
Prop. JYs 1, om Statsverket 1859. sonal förbättrad aflöning, utan ock att fä samma personal ökad till sådant antal, som under vanliga förhållanden för Flottans redan befintliga ångfartyg oundgängligen erfordras.
Dessa fartyg, inberäknade dem, som nu äro under byggnad, utgöras af 2 linieskepp, 1 fregatt, 5 korvetter. 2 chefsfartyg, 8 kanonslupar och 6 andra fartyg af mindre cert.
Skulle alla dessa fartyg samtidigt begagnas och med fullt an tal maskinister och lärlingar förses, erfordrades dertill, utom 6 maskinist-officerare, 47 maskinister och 41 lärlingar.» »Flottans maskinist-personal, som är fördelad på bpgge stationerna, utgöres nu af 6 öfver-maskinister, 15 maskinister och 14 maskinist-lärlingar, för hvilka staten består följande aflöning, nemligen: för år or 1 öfver- -maskinist, å 70 R:d r per månad R:dr 840 — » 2 dito å » » » » 1,680 — » 1 dito å 65 » » u 780 — » 2 dito å » » » » 1,560 — » 1 um sk i nist ä 55 » » » 660 — » 7 dito å » » » » 4,620 — » 1 dito å 50 » » » 600 — » 6 dito å » » » » 3,600 — » 1 maskinist-lärling å 1 F :dr per dag 304 — » 2 dito å » » 608 — » 1 dito å 90 öre » 273 60. » 4 dito h » » 1,094 40.
» 1 dito å 85 öre » 258 40.
» 1 dito å » » 258 40.
» 1 dito å 75 öre » 228 — » 3 dito å » » 684 — 35 tillhopa R:mt R.dr 18,048 80. hvarjemte till hvardera af dem utgå 25 kubikfot 2 kannor enbär råg in natura för år räknadt.
Jag föreslår nu i underdånighet, att, med bibehållande af nuvarande antalet öfver-maskinister, deremot maskinisternas och lärlingarnes antal må ökas, de förres med 5 och de sednares med 6, samt att, med någon jemkning i löneklasserna, aflöningen för hela maskinist-personalen må varda förhöjd på sätt allt härefter följande förslag lill ny stat, som jemväl upptager personalens fördelning på stationerna, närmare utvisar:
Vid Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. /, om Statsverket 1859. 37 Vid Carlskrona station. för 8r 1 öfver-maskinist å 100
R:dr per månad R:dr 1,200: — 1 dito å » » » 1,200: — 1 dito å 90 R:dr » » 1,080: — 1 dito å » » » 1,080: — 1 maskinist å 70 R:dr » » 840: — 1 dito å » » » 840: — 1 dito å 60 R:dr » » 720: — 7 dito å » » » 5,040: — 1 maskinist-lärling å 1 R:dr 50 öre per dag 456: —- 3 dito å » » » 1,368: — 1 dito å i R:dr » 304: — 7 dito å » » 2,128: — 26.
Vid Stockholms station: öfver-maskinist å 100
R:dr per månad R:dr » » » » » 1 öre per » 1 dito å » 1 maskinist å 70
R:dr 3 dito å » 1 dito å 60 R:dr 5 dito å » 1 maskinist-lärli ng å 1 R:dr 3 dito å » 1 dito å 1 R:dr 3 2a dito å » R:dr 1,200 — » 1,200 — » 840 — » 2,ö20 — » 720 — » 3,600 — dag 456 — » 1,368 — » 304 — » 912 — eller tillhopa R:mt R:dr hvartill, vid det förhållande, att hel dagsaflöning till Flottans daglönare af Timmermans- och Handlverks-staterna i allmänhet utoår endast under 304 dagar af året, för hvilken tid atlöningen finnes för hvar och en i Staten beräknad och utförd, då deremot under de återstående 61 sön- och helgdagarne blott half dagspenning får uppbäras af särskild dertill å slaten afsatt anslag, samt att alltså aflöuingen för maskinist-lärlingarne, såsom dag - Bih. till R St.
Prol. 1859 A 1860.
Transport 1 Sami. 1 Afd. 4 Haft. 16,256: — 13,120: — 29,376: — 29,376: — 8 .*>ii Bil.
M 3 till Kongl. Maj.is Nåd.
Transport 29,376: — lönare, äfven lili förestående statsförslag efter sådan grund beräknats, således bör läggas det tillskott i nyssberörde anslag, som i förhållande till den i förslaget upptagna aflönings-förhöjning för de redan befintliga och aflöning för de tillkomna maskinist— lärlingarne fordras för att under sön- och helgdagarne tilldela dem half dagspenning och belöper till R:dr 339: 90. deraf 198 R:dr 23 öre komme på Carlskrona och 161 U:dr 65 öre på Stockholms station; då den nya statens slutsumma blir R:mt R:dr 29,735: 90. oberäknad spanmålen in natura för det ökade antalet maskinister och maskinist-lärlingar.
Om nu från nämnda summa afdrages maskinist-personalens nuvarande aflöning med ofvan uppgifna R:dr . 18,048: 80. uppkommer det belopp af R:mt R:dr 11,687: 10. som skulle erfordras, för att bringa mitt nu i underdånighet framställda förslag lill verkställighet, och hvilket, jamte don behöfliga natura-sparimålen för merberörda tillökade personal, belöpande, å 23 kubikfot 2 kannor, för 11 personer till 277 kubiklot 2 kannor, jag underdånigst anhåller, att Eders Kongl. Maj:t i nåder täcktes af Rikets snart sammanträdande
Ständer begära.» »I händelse al nådigt bifall härtill skulle ifrågavarande anslags tillökning 11,687 R:dr 10 öre jemte värdet af omförmälda natura-spanmål, Uppgående, å 2 R:dr per kubikfot, till 554 R:dr 40 öre. med tillhopa 12241 R:dr 50 öre, påföras anslaget till Flottans underhåll 619,001 H:dr 20 öre, hvarigenom detta, med iakttagande dervid al tillökningens fördelning på penninge- och spanmåls-kolumnerna, blefve till 631.242 R:dr 70 öre förhöjdt.»
Äng. span- »I afseende på anslaget till Flottans underhåll bar för öfrigt Förvaltningen af d* f/o?<an sm re- Sjö-ärendena, uti sitt underdåniga betänkande om Sjöförsvarets behof under nästa derhålls-siat.statsreglei ings-period, erinrat derom, att, efter afdrag af de från anslaget utgående utgifter lör arbetspersonalens aflöning, lastdragarefarten m. m., endast omkring 230,000 R:dr återstå lör den egentliga maUmielen; hvadan och då dennas underhäll, sedan icke allenast antalet af Flottans ångfartyg, hvilkas undeihåll fordrar ansenligt större kostnad än segelfartygens, blifvit bety dligt förökadt. utan äfven, i och för inrymmande al så väl ökade sorn nya förråd, åtskilliga nya hus och byggnader tillkommit att vidmakthålla, blifvit allt mer fördyrudt och anslaget följaktligen äfven i samma lör hällande ännu mindre tillräckligt än tillförene, Förvaltningen trott sig, såsom en utväg att bereda ökad tillgång lör de med anslaget egentligen afsedda ändamål, böra föreslå, att, med bibehållande af anslagets nuvarande summa, ett belopp, motsvarande de utgifter lör anskaffande af gemenskapens brödkorn, som utöfver det a anslaget upptagne värdet al 18,900 kubiklöt spanmål och anslaget till Bil. JM 3 till Kongl. Maj:ls Nåd.
59 spanmålsupphandlings- och bagerikostnader från förstborörda anslag utgått och för åren 1854 —1858 i medeltal utgjort 38,276
Rtdr 50 öre årligen, tillädes anslaget till spanmfilsupphaudlings- och bagerikostnader, hvilket i sådan händelse behöfde ökas med en till 38,000 !t:dr jemnad summa eller lill 68.000
R:dr.» »Efter min åsigt borde anslaget till Flottans underhåll, för att uppfylla hvad dess benämning antyder, vara till beloppet så bestämdt, att dermed kunde bestridas alla utgifter, som afse sjelfva underhållet af Flottans materiel af hvad slag den vara må, och således vid hvarje
Riksdag undergå en efter noggrann beräkning af behofven under niistpåföljande statsreglerings period rättad reglering.
Jag skulle ock nu i underdånighet föreslå en dylik reglering af detta anslag, om nödig tillgång derför vore uti de till ständiga utgifter bestämda statsinkomster att påräkna, helst jag derigenom äfven undginge obehaget att, med hänseende till anslagets otillräcklighet, ifrågasiitta beredandet af extra anslag till åtskilliga rätteligen dit hörande föremål.
Såsom emellertid förhållandena för närvarande visa sig, finner jag lämpligast vara all med det uppgifna regleringsförslaget får till en annan tid anstå.
Hvad då angår den af Förvaltningen föreslagna utväg alt i någon man öka tillgfingarne å anslaget, så anser jag mig icke kunna tillstyrka dess vidtagande.
Anslaget till spanroålsupphandlings- och bagerikostnader är nemligen ämnadt till betäckande dels af den skillnad, som vid upphandling af nalura-spanmålen för de dertill berättigade visar sig uppslå emellan förslagsvärdet å den under vederbörliga rubriker på Hufvudtiteln uppförda oindelta spanmål och de pris, hvarefter den uppköpta spanmålen måste betalas, dels ock af kostnaderna för denna spanmålsmalning och förbakande till bröd, hvaraf följer, att detta anslag, så vidt det förslår, väl må användas lill godtgörande af omförmälda prisskillnad äfvensom förbakningskostnaden för den spanmål, som utöfver de ä Hulvudtiteln upptagna spanmålsqvantiteter kan behöfva upphandlas, men icke att ersätta jemväl den del af uppköpspriset å denna spanmål, som motsvarar spanmålens förslagsvärde, samt att således, då, såsom Förvaltningen anmält, det under anslaget till Flottans underhåll uppförda qvantum af 18,900 kubikfot oindelt spanmål är för ändamålet otillräckligt, detsamma borde elter behofvet ökas och derjemte tillses, huruvida i följd deraf jemväl någon förhöjning i anslaget till spannmåls upphandlings- och bagerikostnader må vara erforderlig.
Då likväl de i dessa afseenden nödiga beräkningar nu icke äro att tillgå och deras uppgörande skulle leda till tidsutdrägt, finnér jag mig, vid detta förhållande och under förutsättning, att de besparingar, som i följd af tillvägabringaudet af den vattenledning till Carlskrona och den ina ångqvarn- och bageri-inrättning derstädes, hvarom i det föregående blifvit förmäldt, skulle, om Rikets Ständer dertill bifalla, å anslaget till Flottans underhåll uppstå, få komma de med detta anslag afsedda behof till godo böra i underdånighet hemställa, att någon annan tillökning uti samma anslag nu icke inä ifrågasättas, än som redan af mig blifvit i och för maskinist-statens regie - 60 Bil.
Jlf 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. rande föreslagen, och att jemväl anslaget till spanmålsupphandlings- och bagerikostnader för närvarande ma lemnäs oförändradt.» Jtig. anslaget »Med anmälan, att utgifterna å anslaget lill beklädnad dt mariner, kanonierer, *>7/ beklädnad mairoser och skeppsgossar under sislförflutne 5 år i medeltal uppgått till endast m. fl 99,275
R:dr 69 öre årligen och således understigit nuvarande anslagssumman, som är bestämd lill 103359 R:dr 94 öre. men att, då, med afseende på de till beklädnaden hörande särskilda persedlars olika slitningstid, dessas årliga kostnad beräknats elter de sednaste lem arens upphandlings-medelpris, det dervid befunnits, att anslaget behöfde ökas med 15,937 R:dr 60 öre, har
Förvaltningen i sitt omförmälda betänkande föreslagit, att berörde anslag måtte varda till 119,000 R:dr Runt föihöjdt.» »Af de beräkningar, som ligga till grund för denna Förvaltningens hemställan och finnas nyssberörda betänkande bilagda. inhemtas visserligen, att kostnaden för den beklädnad, till hvars anskaffande och underhåll ifrågavarande anslag är afsedt, skulle, efter den förflutna tidens medelpris å beklädnads—reqvisita, i medeltal uppgå till 119,277 R:dr 51 öre årligen, äfvensom af den likaledes vid beiänkandet fogade uppgift å utgifterna för åren 1854 —1858 sig visar, att dessa sistnämnde år stigit ända till 130,571 R:dr 27 öre; men då, enligt samma uppgift, år 1854 utgifterna utgjorde blott 82.487
R.dr 62 öre och, ehuru derefter i stigande, dock år 1857 icke ökats till högre belopp än 95,466 R:dr 66 öre, hvaraf den slutsats torde kunna dragas, att den särdeles höga utgiften sistlidne år varit beroende af tillfälliga omständigheter, såsom anskaffning af större och följaktligen dyrare beklädnadspersedlar, samt jemväl antagas kan, att ofvanberörde kostnadsberäkning, såsom till en del grundad på de under rustnings-åren 1854 — 1856 högt uppdrifna prisen, utfallit högre, än hvartill af nu gällande i allmänhet billiga pris på beklädnings-artiklar, anledning kan hemlas för den närmast kommande tiden, finner jag mig, vid dessa förhållanden och i betraktande tillika deraf, att detta beklädnads-anslag vid sista Riksdagen, på Kongl. Maj-.ts
Nådiga framställning, förhöjdes från 90,240 R:dr till nuvarande, här förut uppgifna belopp, nu icke böra i underdånighet förorda Förvaltningens förslag om detsammas ytterligare förhöjande.» »3:o Diverse anslag.
Äng. anslaget
Det vid förra Riksdagen på femte Hufvudtiteln uppförda förslags-anslag * * ■! d’Fiol "^248.585
R;dr 75 öre Riksmynt till Gemenskapens vid Flottans korpser naturan a tura- underhåll har, efter hvad Förvaltningen af Sjö-ärendena i underdånighet anmält, år underhåll, jggg jet första af dess tillvaro, lemnat något öfverskott, hvilket förhållande dock, såsom afven Förvaltningen ansett, destomindre bör leda till anslagets nedsättande, Bil. M 3 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JYs 1, om Statsverket 1859. 61 som dels de nya malhållningsgrunderna icke kunnat frän Årets början vid alla de nämnda korpserna tillämpas och dels utgifterna frän anslaget bero af år efter år vexlande pris på de i korpsernas spisordningar ingående proviant-artiklar, och således för att tillförlitligen kunna bedöma anslagets större eller mindre tillräcklighet, en längre tids erfarenhet erfordras.
Då för öfrigt öfverskotten på detta, likasom andra, förslags-anslag komma Statsverket till godo, finnes således för närvarande icke någon annan anledning till anslagets förändrande, än som kan liemtas af dess ojemna summa, för hvars jemnande till 248,600 R:dr Rimt jag härmed tillåter mig i underdånighet föreslå, att ett belopp af 16