Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
73 utgjord skulle i stället för Wiskeryd blifva Capellans-boställe, 4 R:dr 38 sk. 74 r:st., eller enahanda belopp, som kapellanen hittills af Wiskeryds hemmansränta innehaft, mätte honom tillgodokomma med jordeboksränta, i penningar och ränlepersedlar, tillsammans 2 R:dr 47 sk. 6 rst., samt hemmantalsränta, likaledes under särskilda, af kollegierne uppgifna titlar, tillhopa 1 R:dr 39 sk. 1-J- r:st., hvaremot öfriga räntan af berörda hemman och utjord med 6 R:dr 44 sk. 34 rst. specie borde af kapellanen årligen efter förvandling och markegång till kronan utgöras: äfvensom att af Wiskeryds hemmansränta 12 R:dr 25 sk. 2f rst. specie, hvilket hemman i stället för
Rjärstad med utjorden skulle blifva trumpetareboställe, 11 R:dr 2 sk. 104 rst., eller enahanda belopp, som förut af Bjärstads hemmans och utjords ränta trumpetaren tillkommit, måtte under indelningen inbe^ gripas, och återstoden af Wiskeryds hemmansränta, 1 R:dr 22 sk. 4 rst. specie, med 38 sk. 4 rst. i jordeboksränta uti penningar och dagsverken samt 32 sk. uti hemmantalsränta, såsom ett löningsöfverskott, af indelningshafvaren eller Regementets lönefond, för hvilken bostället disponeras, till kronan hvarje år behörigen utgöras och redovisas; hvarförutan kronobonden, påförd hemmanet Wiskeryd till ett belopp af 3 tunnor spanmål och Bjärstad med tillhörande utjord till 3 tunnor och 4 kappar, borde för hemmanen och utjorden oförändrad utgöras samt hemmanen, så lill byggnader som stängsel och häfd, af vederbörande i laggildt stånd allcmnas.
Da, jemte Nådigt meddelande af detta allt, äfvensom att E. K. M., i hvad sålunda blifvit yttradt och upplyst, funnit skäl förekomma till medgifvande af ifrågasatta boställsutbyte, på de af Krigs- och Kammar-Collegierne föreslagna grunder och vilkor, E.K.M. täckts derom till Rikets Ständer aflåta proposition, hafva, enär den genom utbytet af merberörda 2:e boställen för Svinstads församling åsyftade fördel kan, enligt hvad utredt blifvit, vinnas utan någon förlust för Slaten, Rikets Ständer funnit skäligt bifalla hvad E.K.M. i berörda hänseende Nådigst föreslagit» Hvilket Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M. i underd. anmäla.
Stockholm den 2.
April 1851. 76 Expeditions-Ulskottets Förslag till und. skrifvelse N:o 51.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 April 1851.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående ytterligare begagnande af en del utaf det Staden JVexiö beviljade byggnadslån.
(Stats-Utsk:s Uti., N:o 79.) S. A. K.
Sedan byggnads-kommitteén i Wexiö, genom E. K. M:ts Befallningshafvande i Kronobergs län hos E. K.
M:t i underdånighet förmält, hurusom, efter det Regimentsskrifvaren vid Kronobergs Regimente, Kapitenen F. G. Klingström, hvilken, utaf det till Wexiö stads återuppbyggande, efter inträffad eldsvåda, år 1843 beviljade lån af 240,000 R:dr, erhållit, såsom byggnadslån, ett belopp af 7,500 Rrdr, detta lån efter ingången af September månad år 1849 återbetalt, samt utaf det sålunda återbekomma lånebeloppet en summa af 1,000 R:dr blifvit förre fångknekten J.
Wennerholm tilldelad för bebyggandet af en honom tillhörig tomt inom nämnde stad, Rikets Ständers fullmäktige i riksgälds-kontoret vägrat emottaga den för Wennerholm& byggnadslån afgifna skuldförbindelsen med tillhörande säkerhetshandlingar, emedan nyssberörde lån icke förr än efter den genom K.
Br. den 18
December 1843 för lånemedlens lyftning stadgade yttersta tidpunkt, eller den 1 Juli 1849, blifvit utgifvet och åbyggnaden på den för lånet intccknade tomt ej heller vore fullbordad och brandförsäkrad inom samma, jemväl i sådant hänseende, fastställda termin; så har, uppå byggands-komiteéns, med anledning häraf, tillika gjorda underdåniga anhållan att, då, förutan det Wennerholm meddelade lån, äfven öfriga beloppet af hvad Kaptenen Klingström återbetalt, blifvit till andra lönesökande utlemnadt, nådig framställning till Rikets Ständer måtte aflåtas derom att, i afseende å den först efter nyssnämnda termin, eller början af Juli månad 1849, för byggnads-komiteéns ånyo disponibla andel utaf det i anledning af 1843 års eldsvåda beviljade låneunderstöd, utlånings- och bygg - Expeditions-Ulskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 51. 77 nads-terminen mätte till annan lämplig tid förlängas, E. K. M:t, med bifall härtill och efter vederbörandes hörande, behagat, uti nådig proposition af den 15 November förlidet-år, med afseende å härvid förekomne omständigheter, föreslå Rikets Ständer att nu ifrågavarande medel af det staden Wexiö beviljade byggnadslån, oaktadt i afseende på tiden för lånens ulgifvande och egendomarnes bebyggande ej iakttagits hvad angående låne-anslaget i allmänhet blifvit stadgadt, likväl måtte, under i öfrigt föreskrifna vilkor, för det afsedda ändamålet få användas.
Ständer hafva detta ärende till pröfning förehaft, och enär medgifvandet af den i Nåder föreslagna rättigheten för hemälda Comité att till låne-understöd för andra tomtägare använda de medel, Kaptenen Klingström återbetalt, icke kommer att föranleda hvarken någon förlängning af den, vid byggnadslånets beviljande, af E. K. M. bestämda betalningstid, eller någon förändring i de för låne-innehafvarne då föreskrifna ränte-vilkor, eller någon minskning i den stadgade säkerheten för lånemedlens vederbörliga återbetalning, samt då det med sagde låns anvisande åsyftade ändamål måste anses vara ytterligare befrämjadt derigenom, att omförmälda belopp fått ytterligare begagnas för nya tomters bebyggande, hafva Rikets Ständer funnit den framställning, hvarom nu är fråga, desto hellre kunna bifallas, sorn återfordrandet genast af hela det lånebelopp, merbemälde kapten innehaft, sannolikt skulle förorsaka förluster samt andra olägenheter för de tomtägare, hvilka utaf dettä belopp redan både erhållit och pä föreskrifvit sätt användt en erforderlig tillgång för uppförandet af nya byggnader; börande dock säkerhetshandlingarne för de utaf dessa medel utlemnade låne-understöd inom en viss kort tid vara till Riksgälds-kontoret insända, vid äfventyr af den för uraktlåtenhet härutinnan förut stadgade påföljd.
I öfverensstämmelse härmed hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt medgifva, att, utan binder af de i 1843 års Kgl. Br. meddelade föreskrifter, rörande tiden för lånemedlens lyftning och de nya byggnadernes fullbordande samt Jånehandlingarnes aflemnande, det Kaptenen Klingström tillerkända, men af honom återbetalda låns belopp 7,500 R:dr må, under iakttagande af hvad för öfrigt i afseende på dylika lån blifvit stadgadt, få af de tomtägare, som deraf redan kommit i åtnjutande, fortfarande innehafvas, så vida Byggnads-komitteén inom tre månader efter erhållen del af Rikets Ständer härom fattade beslut, till fullmäktige i Riksgälds-kontoret insänder sådana låne- och säkerhets-handlingar för dessa medel, som med förut gällande, härvid tillämpliga stadganden öfverensstämma; börande de medel, för hvilka detta vilkor icke uppfyllas, eller de insända handlingarne af fullmäktige icke godhännas, 78 Expeditions-Utskotlets Förslog till und.
Skrifvelse, N:o 51. eller hvilka vid sagde termins förlopp linnas af komittéen icke vara disponerade, jemte dera upplupen fem procents årlig ränta, frän den 1 Januari 1850, genast till Riksgälds-kontoret inbetalas; hvilka bestämmelser dock ej komma att tillämpas i afseende pä de för rådhusbyggnaden utlemnade medel.
Hvilket till svar å E. K. M:ts Nådiga proposition, Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 April 1851.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 16 — — Bonde-Ståndet den 16 — — IUkels Sländers underdåniga skrifvelse, angående upplåtelse ål släden Jönköping af plats till skolhus å den Jönköpings f. d. fästning tillhörande mark. (Stats-Utsk. Uti., N:o 93.) S. A. K.
Uppå underdånig ansökning, att Jönköpings stad mätte, för anläggande af ett skolhus med botanisk trädgård och nödigt utrymme i öfrigt, erhålla upplåtelse af en lämplig lokal å den K. M:t och Kronan tillhöriga mark, som fordom upptagits af Jönköpings numera raserade fästning, men sedermera för Kronans behof icke varit begagnad, samt efter det vederbörande Embetsmyndigheter dels vitsordat, att den begärda platsen vore i nämnda ändamål för staden behöflig, dels ock på det sätt tillstyrkt Nådigt bifall till berörda underdåniga anhållan, att det tillämnade nya skolhuset finge på den Kronan tillhöriga mark af Jönköpings f. d. fästnings område uppföras vid den plats, som å en ansökningshandlingarne bilagd plankarta öfver Jönköpings stad finnes med z1* utmärkt, bar E. K. M:t, i betraktande af hvad sålunda förekommit, uti aflåten Nådig proposition täckts föreslå Rikets Ständer, att det för ett nytt skolhus i Jönköping erforderliga utrymme, om hvars Expeditions-Utskottets Förslag till und.
79 bibehållande för all framtid staden borde vara försäkrad, måtte, på ofvan antydda plats af f. d. fästnings-området derstädes under full äganderätt åt staden upplåtas.
Vid öfvervägande häraf, och oansedt af handlingarne i detta ärende icke kunnat inhemtas huru stor del af den kronan tillhöriga marken är i fråga att till staden under full äganderätt upplåtas, enär arealen icke finnes annorlunda bestämd, än att den skulle komma att utgöra det för ett nytt skolhus erforderliga utrymme, hafva Ilikets Ständer likväl, i betraktande af det med ifrågavarande upplåtelse afsedda nyttiga ändamål, funnit skäligt bifalla den nådiga propositionen, med öfverlemnande till E. K. M:t, att bestämma stället och vidden af den inskränkta areal, som för ändamålets vinnande kan erfordras.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer, få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 1(5 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af år 1849 verkställd revision af Statsverkets m. fl. fonders förvaltning.
Uti:ii, N:is 30 och 96). S. A. K.
Efter inhcmtande af hvad Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorer, rörande dervid verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna me - 80 Expeditions-IIIskaHels Förslag till and.
Skrifvelse, N:o 53. del bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, åren 1846 och 1847, i afgifven berättelse, anmält, samt vederbörande förvaltande embetsverk och myndigheter, såsom förklaringar deröfver, bos E. K.
M:t underdånigst andragit, hafva Rikets Ständer i nedannämnda ämnen, hvilka blifvit upptagna serskildt för hvarje dermed befattning egande embetsverk och myndighet, fattat följande beslut.
C har tce-Sig illatoe-Ve r ket.
Beträffande de uti hufvudboken upptagna äldre propriebalanser, deraf tvänne yppats redan på 1790-talet, den ena å 140 R:dr 7 sk. efter förre Landskamereraren Brantström och den andra å 218 R:dr 3 sk. efter Häradshöfdingen Brandberg, hvilka balansposter ännu skola vara beroende, den förra på E. K. M:ts Befallningshafvandes i Nerikes län och den senare på K. M:ts Befallningshafvandes i Stora Kopparbergs län åtgärd, hafva, med afseende å den serdeles långa tidrymd, som erfordrats för utredningen af åtskilliga utaf dessa balansmål, Rikets Ständer Tunni t sig böra hos E. K. M:t i underdånighet begära, det vederbörande embetsmyndigheter måtte i Nåder anbefallas, att de ifrågavarande balansmålen till slutligt afgörande förhjelpa, på det att de balanserade medlen måtte antingen varda indrifna eller till afskrifning befordrade.
Post-V er ket.
Jemte yttrande af den öfvertygelse, att en del af den för postförbindelsen medelst ångfartyget
Aktiv emellan fasta landet och Gottland under år 1847 uppkomna betydliga kostnad af 13,942 R:dr 46 sk. 4 rst. härrört deraf att entrepenad-auktion icke hållits för verkställandet af åtskilliga arbeten å fartyget såsom målning m. m., hafva revisorerne tillika anmält att, sedan E. K.
M:t uti nådigt bref den 10 Juni 1846 förordnat, att det, Ofverpost-direktörens boställe i posthuset tillhörande stall med vagnshus skulle, emot en viss kontant ersättning till boställsinnehafvare!], förändras och inredas till lokal för Stockholms paket-postkontor, dertill kostnaden, enligt upprättadt förslag, beräknats uppgå till 666 R:dr 32 sk., hade likväl för berörda arbete, hvilket utan föregången entrepenad-auktion blifvit verkstäldt, utgifvits 945 R:dr 35 sk.5 och som Generalpoststyrelsen, uti afgifven förklaring, bland annat uppgifvit, alt det icke, hvad Postverket beträffade, vore stadgadt, att förefallande reparations-arbeten skola å entrepenad-auktion till Expeditions-Utskoitets Förslag
Skrifvelse, N:o 53. 81 lill verkställighet utbjudas, men Rikets Ständer ansett, det de föreskrifter angående upphandlingars och större arbetens verkställande efter föregången entreprenadauktion, hvilka för andra allmänna verk äro gällande, jemväl höra, då sådant utan olägenhet kan ske, lända General-poststyrelsen till efterrättelse, få Rikets Ständer 1 underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes meddela bemäldc styrelse nådig föreskrift, att upphandlingar, nybyggnader och reparationer för Postverkets räkning skola, då sådant utan olägenhet låter sig göra, å entreprenad-auktion till verkställighet utbjudas.
K onv oj-kommis s ariatet.
I afseende på svenska och norska statsverkens bidrag till de förenade rikenas gemensamma handels- och sjöfarts-fond hafva Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att jemväl under de 2:ne revisions-åren fortfarit enahanda missförhållande, som föranledt Rikets sednast församlade Ständer att under den 8 September 1848 hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla, det nödiga åtgärder måtte vidtagas för tillvägabringandet af en sådan reglering af norska statens andel i de samfälda kostnaderne för svenska och norska handelns skyddande, som med rättvisa och billighet öfverensstämde; hvarjemte, till närmare upplysning rörande detta ämne, Rikets Ständer nu af tillgängliga handlingar inhemtat, bland annat, att norska statsverkets nuvarande bidrag till berörda fond motsvarar proportionen mellan 2 och 5 eller ungefärligen förhållandet emellan rikenas folkmängd; att någon bestämd norm för begge rikenas deltagande i de gemensamma utgifterna aldrig varit stadgad, hvarigenom inträffat, alt norska bidragets proportion till hela utgiftssumman varierat emellan 14 till 29 procent deraf; att samma bidrag under de sista 17 åren utgjort oförändradt 15,000 speciedaler, oaktadt utgifls-beloppen under de serskilda åren varit betydligt olika; samt att, vid de flera tillfallen, då en lämpligare och mera billig fördelning af dessa utgifter varit under öfverläggning, fråga uppstått egentligen derom, huruvida rikena borde bidraga efter folkmängden eller efter lästetalet af deras på aflägsnare farvatten gående fartyg.
Af dessa tvenne olika beräkningsgrunder hafva Rikets Ständer ansett den, som hämtas från proportionen af rikenas folkmängd, icke vara med billighet öfverensstämmande, då, enligt hvad kändt är, sjöfarten utgör Norriges hufvudnäring och della rike således jemförelsevis åtnjuter större fördelar af de för de gemensamma utgifterna från konvoy-kassan utgående medel; hvaremot Rikets Ständer Bih. till 11. St.-s Prof. 1850 & 1851. 10 Sami. 1 Afd. 11 82 Expéditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 53. funnit den af Konvoj-kommissariatet flera gånger föreslagna beräkningsgrund vara den rättaste, nemligen att hvartdera riket bidrager efter lästetalet af de fartyg, som beseglat farvattnen pä andra sidan Gap Finisterre, och att således, enär dessa fartygs drägtighet uppgifvits utgöra för Sverige 45,000 och för Norrige 30,000 läster, Norriges bidrag borde bestämmas till f- af hela den gemensamma utgiftssumman.
Med anledning häraf och då Rikets Ständer tillika erhållit kännedom derom, alt grunderna för de begge rikenas ömsesidiga bidrag till alla förekommande unionella statsutgifter komma att af E. K.
M:t, vid nådig pröfning af det förslag
Unions-komittéen i sådant hänseende afgifvit, i ett sammanhang bestämmas, få Rikets Ständer, för sin del, i underdånighet tillkännagifva den åsigt alt, vid det förestående bestämmandet af beräkningsgrunden för de förenade rikenas ömsesidiga bidrag till konvoj-kassans gemensamma utgifter, såsom sådan mätte antagas, icke rikenas folkmängd, utan lästelalet af de fartyg, hvilka under en viss tidcrymd beseglat farvattnen på andra sidan Gap Finisterre.
Revisorerne hafva erinrat, att så väl flottans stationers som lotsverkets hufvudböcker sakna inventarie- eller material-konti, hvilka voro desto mera beböfliga, som det utan dylika konti ej blefve möjligt att utröna verkliga kostnaden för verkställda byggnader eller andra arbetsföretag, jemte det att af sådana konti vunnes icke allenast vida fullständigare kontroll å sjelfva bokföringen, utan ock den fördel, alt värdet å behållna inventarier oell materialier vid hvarje års slut blefve uti räkenskaperna synligt; och ehuru Förvaltningen af Sjöärendena uti dess underdåniga förklaring anfört, att förteckningar öfver flottans stationer och lotsverket tillhöriga fastigheter, inventarier och effekter med deras värde i penningar, för att uti hufvudböckerna till redovisning i behöriga konti uppföras, hvad flottans stationer anginge, omöjligen skulle kunna åstadkommas, äfven med en mångdubbelt större tjenstemanna-personal, än den stationerna äga, och likaledes vore overkställbara vid lots- och fyrings-väsendet; likväl och som nödiga kontroller i ofvanomförmälda hänseenden äro af synnerlig vigt, få Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det matte Förvaltningen, af Sjöärendena i nåder anbefallas föranstalta, antingen att uti stationernas och lotsverkets hufvudböcker behöriga inventarie- och material-konti varda upprättade, eller Eccpeditiojis-Utskottets Folkslag till undt.
Skrifvelse, N-o 53. 83 ock att andra sådana åtgärder varda vidtagna, som kunna leda till Vinnande af nödig 'kontroll i afseende å kronans tillgångar uti inventarier och materialier.
Lots- och Fy rings-ver kel.
Uppå sjömans-föreningens i Drammen genom Norska Marin-departementet hos E. K.
M:t gjorda underdåniga ansökning att två fyrar måtte varda uppförda å Svenska ön Koster eller å någon af de derintill belägna öar vid Svenska kusten, har, sedan Förvaltningen af Sjöärendena blifvit häröfver hörd och dervid underdånigst hemställt, att antingen en fyr måtte anbringas på ön Koster och ytterligare en fyr uppföras å ön Frerder på Norska sidan, elier ock att två fyrar fi ön Koster linge nybyggas, men att hvartdera af de förenade rikena skulle bestrida en af de hegge fyrarnes sä väl nybyggnads- som årliga^ underhållskostnad, E. K.
M:t genom nådigt bref af den 15 Maj 1840, under förklarande, bland annat, att anbringandet af två fyrar å ön Koster ofelbart blefve af nytta för Svenska sjöfarten, om ock den Norska deraf komme att draga ännu större fördel, lemnat bifall dertill att 2:ne fyrar finge å ön Koster uppbyggas, samt, af anförda skäl, tillika förordnat att den för hvardera fyren beräknade kostnad så väl till nybyggnaden, med minst 28 å 30,000 R:dr, som till årliga underhållet, med 2,000 R:dr, skulle bestridas af de för rikets fyr- och lots-inrättning anvisade medel; äfvensom, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, E. K.
M:t under den 6 Juli 1849 godtfunnit, med bifall till ofvannämnda departements underdåniga anhållan, i nåder tillåta att den ena af berörde fyrar, å hvilka ritning då redan blifvit fastställd, finge till s. k. blänkfyr förändras, hvarigenom en ytterligare utgift af omkring 0,000 R:dr uppkommit.
I betraktande af de uti detta ärende förekomna omständigheter, att norska undersåter sökt att få ifrågavarande 2:'ne fyrar uppförda samt att norska sjöfarten af desamma komme att draga sörre fördel än den Svenska,-hafva Rikets Ständer ansett de utaf förvaltningen af sjö-ärendena i det afgifna underdåniga utlåtandet framställda 2:ne alternativer, åsyftande Norska Statsverkets deltagande i kostnaderna, vara af den billiga beskaffenhet, att hinder för det ena eller andras antagande från Norska sidan skäligen icke kunnat möta, hvadan Rikets Ständer äro af den tanka att Svenska fyr- och lots-inrättningen bordt åtminstone fritagas från skyldigheten att bygga och underhålla den ena af ifrågavaranda fyrar, heldst berörda inrättnings medel äro fullt behöfliga för andra å Svenska kusten varande nödiga fyrbyggnaders fullbordande; och få, med anledning häraf, Rikets Ständer hos E. K. M. i 84 Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Skrifvelse, N-o 53. underdånighet anhålla, att, så länge
Svenska fyri ngs väsende t ej uppnått den för landets eget behof erforderliga fullständighet, lots- och fyringsmedlen måste användas till sådana föremål, som i främsta rummet afse Sveriges nytta och fördel.
.Styrelsen öfver Fängelser och Arbels-inrältningar i riket.
Jemte förmälan att den hos fångvårds-styrelsen, lill biträde vid behandlingen af ärenden rörande fånghelsovården, med E. K.
M:ls nådiga tillstånd år 1845 anställda och intill år 1848 utan aflöning i sådan egenskap tjenstgörande läkaren, genom K.
Bref den 17
December 1847, fått sig i nåder tillagdt, för år 1848, ett arfvode af 400 r:dr, att å bemälda styrelse för samma år fastställda inkomstoch utgifsts-stat upptagas, hafva Revisorerne tillkännagifvit sin åsigt att en serskild läkare inom styrelsen icke vore behöflig, enär, vid behandlingen af de till fånghelsovården hörande ärenden, styrelsen kunde af de vid norra och södra korrektions-inrättningarne i hufvudstaden anställda läkare erhålla nödiga upplysningar, äfvensom i vigtigare frågor inhemta Sundhets-kollegii yttrande.
Utan att vara i tillfälle att med full tillförlitlighet bedöma förevarande ämne, hysa Rikets Ständer likväl den förmodan, att anställandet af serskildt läkarebiträde inom ofvanbemälda styrelse egentligen varit af behofvet påkalladt för första ordnandet af de flera, en förändrad organisation af fångvården rörande ämnen, hvilka under de senare åren utgjort föremål för styrelsens verksamhet och omtanka, samt att följaktligen, efter dessa frågors lösning, det omförmälde läkarearfvodet skulle kunna indragas, för hvilken åsigt Rikets Ständer hämtat ytterligare stöd deraf att styrelsen, uti dess underdåniga förklaring, yttrat sig ännu vara i behof af ifrågavarande läkarebiträde; hvadan och med fästadt afseende å angelägenheten af att sådana anvisningar å det högst betydliga fångvårdsanslaget, hvilka utan olägenhet kunna undvikas, måtte så snart som möjligt upphöra, Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, det E. Ii.
M:t, vid fastställandet af framtida aflöningsstater för fångvårdsstyrelsen, läcktes taga i nådigt öfvervägande, om icke anställandet af en serskild läkare inom styrelsen kunde undvikas.
Ofv erståthållare-embetets Kanslis räkenskaper.
I afseende på Revisorernes anmärkning att upplysning saknas om de 394 r:dr 25 sk. 8 r:st, hvilka skola qvarstå af framlidne Öfverståthållaren Grefve Törnfhjchls balans, 555 r:dr 20 sk. 8 r:st, samt att en post å 625 r:dr ha - Expeditions-Utshottcts Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 53. 85 lanseras under rubrik: för intresse-räkning, utan att af räkenskapernc upplystes från hvilka kapitaler densamma influtit, har väl Öfverståthållare-cmbetet, jemte meddelande af åtskilliga upplysningar om dessa från '1700:talet i räkenskapernc balanserade poster, uti underdåniga förklaringen tillika anmärkt, att dessa balansbelopp, efter dåmera vunnen fullständig utredning, skulle komma att, på sätt Rikets Ständers Revisorer tillförene tillstyrkt, till afskrifning befordras; dock som ifrågavarande balansposter utgjort föremål för flera föregående Stats-revisioners uppmärksamhet, och Öfverståthållare-embetet redan i förklaringar öfver 1841 oell 1843 årens Revisorers anmärkningar i berörda hänseenden uppgifvit, att dessa balansbelopp skulle med det snaraste till afskrifning anmälas, men sådant likväl ännu icke skett, fö Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes i nåder anbefalla 0. S. E. att tillse det ifrågavarande balansposter ofördröjligen varda till afskrifning i behörig ordning anmälda.
Med anledning af revisorernas anmälan att icke någon berättelse om hospitalets förvaltning under revisions-åren blifvit revisorerna meddelad, fö Rikets Ständer bos E. K. M. i underdånighet anhålla, det måtte
Deriktionen öfver Danviks hospital undfå nådig befallning att till ledning och upplysning vid framtida statsrevisioner, jemte räkenskaperna äfven afgifva berättelse öfver hospitalets förvaltning under de år, revisionen omfattar.