Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
LäneHushållningsSällskapernas bidrag till fullständigare och mera detaillerade uppgifters erhållande ocib ordnande synes val ingalunda böra forsum-» 638 Besv. och Ekon.
Utsi;. nias.
Dessa sällskapet-, om de annars uppfylla sin bestämmelse och svara emot det gifna förtroendet, äro i bästa tillstånd att med sin kännedom om landet, och sina i detta ändamål gjorda samlingar gå Regeringens önskningar till mötes.
Men då dessa Sällskaper, ehuru gillade och beskyddade a£ högsta magten, hvarken äro eller böra enligt sin natur vara officiella Auctoriteter, hvilkas göromål åtföljas af någon sådan ansvarighet, som genom laga åtgärd kan utkräfvas, så synes icke heller sakens verkställighet böra åt dem uppdragas, emedan en lucka derigenom kunde uppkomma, för hvilken ingen ansvarade och hvarigenom hela anstaltens ändamål kunde förfelas.
Det kan väl icke undfalla uppmärksamheten, att efter nu gällande författningar kyrkorådet icke heller är pligtigt till dessa uppgifters samlande och efgifvande.
Man då detta är en af &llmä.m» lagen känd Corporation, och omöjligt någon annan kan med framgång, lemna de första uppgifterna, så torde de aktningsvärde män, sorn utgöra Kyrkorådet, icke undandraga sig detta åliggande, heldst det äger så mycken gemenskap med årliga Tabellerna, hvilkas upprättande ändå tillhöra det vördiga Presterskapets Embetspligter.
•— För att nu återgå till Constructionen af den uppgifna Tabellen, så linnes första Columnen vara upptagen af Uksddet.
Detta bör förut genom de årliga Tabellerna någorlunda vara kändt, och lärer för öfrigt innebära minsta Svårigheten, att efter några års Besv. och Ekon.
659 samlingar och anteckningar sakrare bestämma.
Många år gä säkert ännu förbi, innan Landtmannen torde vilja uppgifva skördens belopp, hvartill äfven kommer, att, efter sakens natur, han ic« ke heller kan göra det, då uppgifterna, om de skola vara gagneliga, måste lemnäs vid en tid, när äringen ännu icke är aftröskad.
Man måste derföre söka dsnna qvantitet uti Ziffertal, derigenom att man multiplicerar utsädet med korntalet, hvarföre äfven nedanföre den 5:te Columnen är anbragt, sorn. visar medeltalet af af kastningen beräknad tili korn efter utsädet.
Ehuru det rätta vora efter Arealen, synes likväl icke vara rådligt att sådant föreslå, då denna beräkning påt de flesta ställen är okänd och skall troligen ännu en lång tid blifva obegagnad.
Att efter hvad beräkning som heldst mata äfkastningen efter korn, blir väl aldrig fullt pålitligt; men bor likväl närmast upphinna verkeliga beloppet, då den anställes på så liten Areal, som en Sockens område, och efter jemförelse mellan de proftröskningar, som denna Årstid af de flesta sädesslagen merandels äro verkställde.
Den tredje Columnen utsätter ArsbehoFvet, hvaruti ingår utsäde, brödföda, samt egentlig Husbehofsbränning till egen förtäring, men ej till afsalu.
Då salubränningen vanligen heror på Orternas läge, och tillfälle till afsättning, samt varierar i mon der.
Bihang till RihsSt Brot. i8»7'*8i8> 8-'^£ Soini. N:rQ 1.82. 6^0 Bésv. och Eicon. TJtsk.
Betanhanien» efter; så bör den qvantitet Spannemål och rotfrugter, som dertill åtgår, icke upptagas i sjelfva Columnen utan, efter probabiliteten och möjligheten af tillgängliga calculer, utföras bland anmärkningarna.
De uppgifter, som erfordras för att med någorlunda säkerhet determinera årsbehofvet, äro visserligen svåra att inhemta, men ingå så hufvudsakeligen uti afsigten med hela Tabeliinrättningen, att de ingalunda kunna undvaras.
Dessutom, då den Ziffra, som uttrycker årsbehofvet, en gång är för en gifven Socken funnen, så tarfvar den icke synnerlig förändring, om icke den ringa tillökning eller förminskning, som beror af en till- eller aftagande folkmängd. p
Den fjerde Columnen, brist eller öfvershott, finnes då man drager skörden ifrån årsbehofvet eller tvärtom, samt måste föl sakteligen uttryckas genom ett vanligt och allmänt handt Arithmetiskt tecken.
De bägge sista Columnerna innehålla medeltalet af de gångbara priserna, hvilka äro lätt samlade och antecknade.
Då på de flesta orter, i brist af nödig tillgång uti Kongl.
Allmänna MagazinsDirections fonder, eller någon annan deremot svarande för landtmannen tillgänglig inrättning, höst-priserna merandels äro mer eller mindre understigande Bes v. och Ekon, UtsJc.
Betänkaiiden.
641 elem, som frampa året visa s>g; så synes mig, att anförandet af fjolårs-priset vid den tid, då spannemål vanligt uppgår till sin meddhöjd, vore för ämnet upplysande.
Enär Tabellen construeras med den nu föreslagna korthet, så blifver både på sidorna och nedanföre tillräckligt runi för anmärkningar uti Text.
Dessa synas förnämligast böra innehålla de beräkningsgrunder, som vid Tabellens cönstruction blifvit nyttjade, spannemålens allmänna vigt jemte beskaffenheten i alseende på god elier elak bergning af de sädesslag, fodervexter och rotfrugter, sorn blifvit skördade, deras lörmodade mer eller mindre tjenlighet till utsäde, och utsigten afHöstsädet för tillkommande årets skörd, m. m. som finnes upplysande och i erforderligt sammandrag kan antecknas.
För den åtföljande mera detaillerade berättelsen, sorn upptager statistiska uppgifter, t. ex. hurudan äringen varit på olika Jordmoner, den rådande väderleken, dess inflytande på skörden, m. m., Synas icke kunna eller böra meddelas några föreskrifter, utan bör dess innehållande ämnen och construction öfverlämnäs åt hvarje författares egna åsigter, så mycket mera, sorn, enligt Riksens Höglofl.
Ständers beslut, den icke kommer att, som Tabellen, genom trycket lemnäs till allmänhetens kännedom.—Efter olika orters olika landtbruk skulle visserligen flere artiklar, såsom Lin, Humla, Hampa, Bönor, liera slags rotfrugter och trädgårdsväxter, olika halmslag efter olika säden m. m. kunna i Tabellen intagas,äfven sorn det troligen sker i en framtid.
64* Besv. och Ekon.
Betänkanden»
Men för det närvarande anser jag, att författarne ej böra dermed belastas, då de äskade uppgifterna redan i sig sjelfva medföra icke ringa svårighet att bestämma, och deras meddelande skäligen synes uppfylla den innevarande tidens behof.
Slutligen bör ett inkast upptagas, sorn. jag gjort mig sjelf och säkerligen skall göras äfven af andra.
Det skulle synas vådeligt alt i en Tabell, hvars beräkningsgrunder, åtminstone de första åren, äro underkastade så mycken osäkerhet och följaktligen icke kunna vara åtföljde af något ansvar, utsätta brister eller öfverskott, och derigenom möjligtvis framkalla en Styrelsens åtgärd, som icke vore föranledd af sanna förhållandet.
Men, då sammanhanget är allmänt kändt, ej mindre af alla enskilda hushållare ani publika auctoriteter, så lärer Styrelsen för det närvarande icke fästa något annat afseende dervid, än hvad som genom jemförelse!! med andra kända omständigheter kan utrönas och controlleras.
Och synes således saken, om den i sig sjelf finnes god och verkställbar, icke bora för dessa afseenden öfvergifvasj ty den medför åtminstone ej mindre säkerhet än de förut nyttjade obestämda uttrycken, oberäknad den större visshet för kommande tider, som derigenom bör efter hand kunna beredas.
Med fullt erkännande af svårigheten att härutinnan meddela någon fullständig plan, har jag vågat vördsamligen framlägga detta förslag, under liflig önskan, att de Herrar Besv. och1 Ekon.
Betänkanden» 643 och män, åt hvilka verkställigheten forslagsvis är uppdragen, icke måtte afskräcka^ fråä ett arbete, sorn likväl är tillfredsställande i samma nion ändamålet upphinnes, men tröttande, då, med lika uppoffring af tid och mödor, det allt mera aflägsnar sig och slutligen alldeles förloras ur ögnasigte.
Ridder skap et och Adeln: Herrar Friherre Edélcrantz, Didron och Her• z enhjelin, af Högfärdiga VrestStåndet: Herrar Prostar Grandelius och Säve, samt Comminister Bergegren, af Hälloft.
Ilerrar Lithe, Malmborg, och Schotte. af Hedervärda BondeStundet:
Pdksdagsfullmägtige Hans Michaelsson, Gustaf Larsson, Jöran Jönsson och Eric Johansson.
Den tillhörande Tabellen finnes serskildt tryckt oell hit antecknad.
Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotes ytterligare Utlåtande angående föreslagen ändring uti Tjenstehj ons flyttningstid.
H ögvördige PrastStåndet har till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet återremitterat Utskottets Betänkande af den 15 sistlid - 644 Besa. och Ekon.
Utsk. Betänkande)!. ne Mars, rörande ny flyttningstid för Tjenstehjon, vid hvilket Betänkande anmärkningar blifvit gjorde af Herr Doctorn och Biskopen Friherre Mörner, Herr Biskopen Doctor Faxe, Herr Pastor Primarius Doctor Drysen, Herr Professor Thyselius, Herr Prosten 'Billdahloch Herr Prosten Leffler, hvilka alla ansett den af Utskottet föreslagna flyttningstid icke vara lämpelig eller tjenlig, dels i anseende till de många hushållsgöromål, hvartill tjenstefolket i slutet af October månad behöfver begagnas, dels ock af den orsak, att sådant skulle lägga hinder i vägen för mantalsskrifningens förrättande inom November månad, hvarjemte Herr Prosten Leffler förklarat, det han Anner intet lämpeligare medel, än att Konungens Befallningshafvande lemnades rättighet, att, i samråd med Länens Hushälls-Sällskaper, bestämma den tid, som för deras Läns distrieter befinnes tjenligast till Tjenstehjons flyttning; och uti denna tanka hade Herr Prosten Ohrvall instämt.
Utskottet får i anledning häraf anföra, att då nu i fråga varande ämne hos Utskottet förehades till öfverläggning, så väl förenämnde som ännn flere andra omständigheter icke undfallit
Utskottets uppmärksamhet; ,men som alla dylika considerationer, efter Utskottets omdöme, vida öfvervägdes af de många kraftigare skäl och anledningar, hvilka grundlagt ej mindre de i ämnet väckta motioner, än ock det förslag, Utskottet derom afgifvit; så har Utskottet trott och fira - Ees v. och Ekon.
Bctänhanclen.
645 nit, att förändring i Tjenstehjons flyttningstid är högst nödvändig, och att de föreslagne liderne äro i allmänhet de bäst passande.
För öfrigt, och då de trenne andra Respectiva RiksStånden enhälligt gillat och bifallit Utskottets förslag, torde sådant utmärka, att nämnde förslag är i sin verkställighet det lämpeligaste.
Utlåtande om yrkad förhöjd Tull-afgift på Bohtrycheristilar, som införskrifvas.
Ridderskapet och Adeln härunder den 4 sistl.
Aprill behagat återremittera Utskottets, af de öfriga RiksStånden gillade Betänkande rörande väckt fråga om förhöjda Tullafgifter för Boktryckeri-Stilar, sorn utifrån införskrifva, på den grund att Herr Grefve C. G. Spens dervid anmärkt, det han icke ansåg några procent ökad Tull på Stilgjuteriarbete-n kunna öka Tryckningskostnaderne af ett ark med någon beräknelig qvantitet, och vid ett sådant förhållande, när intet hinder för upplysningens kringspridande derigenom skedde, trodde Utskottet hafva bort fästa uppmärksamhet på den välgörande principen, att uppmuntra alla de näringar, hvartill inländska råämnen finnas, i synner - 646 Besv. och Ekon.
Betänkanden. het om tillika ett inskränkt behof är gifvet.
Utskottet får vördsamt tillkännagifva, att Utskottet delar med Anmärknings-Författaren öfvertygelscn rörande vigten af den åberopade principen, om Svenska industriens företrädesrätt; men att vid tillämpningen deraf till denna fråga förekommer den omständighet, att, utom den Tull af 5 proCent, Sorn för sjelfva Stilarne måste erläggas, kunna andra kostnader vid Utländska varors införsel antagas, till ett belopp af minst procent; så att i nförskrif ningen af Utländska Boktryckeri-Stilar kan anses besvärad med 2o procents förhöjning i pris ; och finner Utskottet icke skäligt att, vid ett sådant förhållande, till förmon för Herr Lindks Stilgjuteri, sora till sina egenskaper är så litet kändt, tillstyrka ännu högre tullumgälder5 hvartill äfven kommer den allmänt erkända principen, att täta ombyten af Ekonomiska författningar böra undvikas.
På dessa grunder anser Utskottet sig böra förblifva viå den i Betänkandet yttrade jmening, sorn dessutom redan af de öfriga BiksStånden är gillad, Stockholm den 28 Aprili 181S.
Ständers Allmänna Besvärsock Ekonomiutskotts ytterligare Utlåtande angående jemkning uti Båtsmansboteringen i Halland, Eesv. och Ekon.
647 Hä glofl.
Ridderskapet och Adeln liar lill Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet återremitterat Utskottets den 25 sistlidne Februari afgifna Betänkande, rörande den af Kongl. Pilaj:t uti Nådig proposition af den 9 December sistlidet är nödig ansedda jemkning uti Båtsmansroteringen i Halland, om hvilket Betänkande Herrar Friherrarne Henning brangel och Corfitz Ludvig Staél von Holstein till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll för den Zj-de i denna månad yttrat, att den af Utskottet föreslagna Rotejemkning väl vore ganska rigtig, men att, i afseende på ordningen för frågans afgörande, deimed borde så tillgå, att Rote-jemkningen först förslagsvis uppgjordes utan alt likväl någon fastställelse derå borde äga rum före nästa Riksdag, då Riksens Höglofl.
Ständer, enligt 57 och 80 §§. i Regerings.
Formen, tillkomma att granska förslaget.
I anledning af dessa anmärkningar, och den deraf föranledda återremiss, får Utskottet förklara, att, då Herrar Friherrarne Vrangel och Staél von Holstein i bufvudsaken gillat Utskottets Betänkande, och det samma redan blifvit af de gne öfriga Respectiva RiksStånden till alla delar bifallet, Utskottet icke kan i samma Betänkande föreslå någon ändring.
, N:r 109.
Fdksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs - 648 Bcsv. och Ekon.
Eetänhanden. och EkonojniZJtskotts Betänkande i anleda ning af Riksdagsmannen Jon Göransons Motion, rörande den af Kongl. Majit i "Kinder anbefallda delningen af Ölands Allmännings Marker.
Hedervärda BondeStåndet har lill detta Utskotts handläggning remitterat ett, af Riksdagsmannen från Ölands Södra Mot Jon Göransson ingifvet Memorial, deruti han yrkar: att Utmarken Alvaret måtte få förblifva odeld, på den grund att delningen af Ölands Norra Mots andel i berörde utmark skall förorsakat vissa hemmans undergång, dels derigenom, att de blifvit utslängde frän vattentillgång och bete, dels ock, att hägnadskostnaden uppgått till flere hundra Riksdaler på hemmanet.
Derjemte tillägger han, hvad Södra Mötet beträffar, att, om delning af Utmarken derstädes skulle för sig gå, skall vattutill gången för en delaf hemmanskreaturen blifva alldeles stängd, hvilket icke skall kunna ersättas genom brunnars gräfvande, då Allvaret är beläget på en Stenhäll, der en sådan utväg är omöjlig.
Utskottet, som tagit detta i behörigt öfvervägande, har val funnit, att vissa olägenheter och ömmande omständigheter möjligen kunna förete sig för en del åboer genom ifrågavarande Utmarkers fördelning; men, då Kongl- Maj:t tydeligen behagat stadga uti 15 §. af den för Comitterade till Utmarkernas fördelning på Öland i nåder utfärda - Besv* och Ekon.
Ut sk. Betnnkanden. 649 de Instvuction:
Att hemmans innehafvare på Oland, med de flere, hvilkas rätt vid denna förrättning kan komma i fråga, äga hos Committerade begära och emot lika lösen till Secreterarne, som jer Lands Canzlierne bestås, genom Frotocollsutdrag erhålla del af Comitéens beslut i förefallande mål.
Den som dermed finner sig missnöjd, må deremot författa till Kongl. Majit ställde underdåniga Besvär, hvilka inom trettio dagar från den dag Frotocollsutdraget kommit honom tillhanda, samma dag dock oberäknad, skola till Comitens Ordförande nflemnas, som deröfver, om så nödigt pröfvas, infordrar vederbör andes underdåniga Förklaring, inom lämpelig tid och vid förelagdt vite; Hvarefter och sedan Committerade för egen del öfver sådana Besvär upprättat sitt underdåniga utlåtande, alla dessa handlingar böra till Kongl. Majit insändas 5 Så har Utskottet ansett sig så mycket mindre nu böra upptaga denna fråga och derå tillstyrka bifall, sorn underdånigt förslag till delning af Södra Motets Utmarker ännu icke blifvit till Kongl. Majit ingifvet, och det i alla fall är den missnöjde öppet att på nyssberörde sätt anföra underdåniga besvär, deruppå Kongl. Majit icke lärer underlåta,; att i sin Höga rättvisa fästa det afseende, som sakens beskaffenhet kan förtjena.
Ölands hemmans innehafvare icke äga något att befara, då allmänna författningarne <55o Besv. och Ekon.
Betänkanden. uttryckeligen stadga, att ingen delning får ske ellsi- hägnad anläggas så, att tillgången på Valten afskäres.
Dack varder detta Riksens Höglofl.
Slockholm den 16 Aprili 1818.
N:r no.
Ridderskapet och Adeln samt Hogvördiga PrestStåndet gj or delan. märkningar vid Utskottets den 25 sistlidne Februari afgifna Betänkande, i anledning af vackt fråga, om nödvändigheten af förklaring i vissa delar utaf Kongl 31aj:ts Nådiga Kungörelse den g Aprill 1816 om öfverenshommelser, rörande Presträttigheter.
H0s Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Herr Carl Gustaf Reinhold von Hausvolff, med hvilken Herr Friherre Jacob Cederström sig förenat, yrkat, att det af Uiskottet uti dess afgifna Betänkande gjorda förslag: att äldre redan stadfästade Conventioner melian Presterskapet och Församlingarna, rörande Presträttigheter, böra blifva orubbade och o - Besv. ock Ekon. Utsi;.
Eetcinkanclcn. 651 K föfänclratlc bibehållne, åtminstone icke i anseende till Gottland måtte blifva gällande, emedan derstädes, ifrån äldre tider tillbaka, emellan Tiondetagare och Tiondegifvare varit stridigheter, hvilka slutligen under Drottning Christinas tid blifvit genom
Regeringens bemedling på sitt sätt bilagde eller rättare sagdt tills vidare döfvade, medelst en upprättad afhandling eller så kallad Conventions-Stadga, hvilken dock icke vunnit sanction för everdeliga tider utan, sedan Kongl. Maj-ts och Kronans andel i Tionden blifvit till Gottlands Presterskap öfverlåten, hadePresterskapet, vid hvarje Regementsförändring, söktoch vunnit ytterligare prolongation afförberörde ConventionsStadga och donation} men vid Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIII:s upphöjelse på Svenska Thronen, vore en sådan prolongation Presterskapet icke tt förunnad, af orsak, att på Gottland, likasom på flere ställen i Rikets öfrige Provincer, fråga uppstått om en bestämd och mera lämpelig Tiondesättning samt, i anseende till åtskilliga obehagliga stridigheter derom, sä val Högvördige PrestStåndet, som de öfriga Respectiva RiksStånden vid sednare
Riksmöten i underdånighet begärt Kongl. Majus nådiga bemedling, äfvensom angående meranämnde Conventions-Stadgas kraft och verkan, uppstått tvist, hvilken jemte serskildt förslag till en lämpelig och billig utväg, att Presterskapet på Gottland måtte hädanefter äga tillräcklig utkomst utan Tiondegifvarens allt för mycket betungande emot deras Likar ä 652 Besv. 0di Ekon. XJtsk, Betänkande».
Svenska sidan, blifvit i underdånighet öfverlemnad till Konungens
Nådiga skärskådande och afgörande efter förut hällne socknestämmor.
Herr von Hausvolff trodde således, att, om Utskottets Betänkande blefve utan undantag för Gottland bifallet, så skulle genom advocatorisk tolkning den slutsats kunna framdeles uppgöras, att ofta omförmälde Conventionsstadga jemväl derigenom vunnit den Sanction, att alla öfverläggningar om Tiondesättningen på Gottland tillika med Konungens nådiga pröfning af de till Kongl.
Hos Högvördiga PrestStåndet hafva Herr Biskopen
Doctor Fa xe, Herr DomProsten Doctor Hahlin, Herr Doctor Renström med flere, Pierr Prosten Billdahl ochHerr Prosten Ohrvall bestridt allt bifall till Utskottets Betänkande, hufvusakligast af de skäl, att de äldre för 50 eller xoo år och kanske för ännu längre tid tillbaka ingångna och då stadfästade Föreningar om Presterskapets Löningsrättigheter blifvit, uti de Landsorter, der de finnas, med mycket skäl klandrade stundom af Lärarne och stundom af åhörarne, och skola, såsom sträckande sig till obetydliga ämnen, innefatta flere anledningar att underhålla det missnöje, sorn man ville förekomma, och att Kongl.
Maj:ts nådiga kungörelse af den 5 Aprill 1816, föranledd af PrestStåndets underdåniga hemställan, uti dess under den 9 Juli 1815 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse och anhållan om en mera Besv. och Ekon.
Betcinkanden. 653 allmän och kraftfull verkställighet af LöneBeglerings conventioner, således icke kunnat, intaga något förbehåll om eller ytterligare fastställelse på de äldre Conventioner, hvilket icke heller skulle varit lämpeligt att begära, enär sådant h..ade medfört flere olägenheter, och någon fråga då icke heller kunnat uppstå om en den billigaste jemkning i da äldre för vissa Provincer ingångna Föreningar.
För öfrigt hade flere af det Högvördiga Ståndets Hetrar Ledamöter yttrat den önskan, att Ståndet ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet bönfalla, det Kongl. Majrt täcktes i räder vidtaga kraftiga åtgärder och föreskrifva viss tid, inom hvilken öfverenskotrmelser, rörande Presträttigheter, bera vara ingångne och till Kongl. Maj:ts
Nådiga stadfästelse öfverlemnade, på de grunder och i den ordning, sorn Kongl, kungörelsen af den 5 Aprill 1816 föreskrifver, heldst erfarenheten visat huru föga benägna åtskilliga Församlingar äco, att derom i vänlighet åsämjas.
Och, hvad först beträffar Herr von Hausvolffs begäran, att ett serskildt undantag i ansetnende till Gottland måtte göras j så tror Utskottet sådant vara så mycket mindre nödigt, som Utskottet uti dess i ämnet afgifna Betänkande icke meddelat något yttrande öfver, och än mindre tillstyrkt bifall till ett orubbadt och oförändradt bibehållande af så - 654 Besv. och Ekon.
Betänk anden. dana Conventioner rörande Presträttigheter, hvarom någon tvist redan uppstått och således berodde på Vederbörandes pröfning och afgörande.
Utskottet har funnit den i ämnet väckta motion, som föranledt Betänkandet, icke angå eller hafva afseende på andra Conventioner än dem, om hvilkas framtida bestånd ännu ingen tvist uppkommit5 och längre har Utskottet icke heller sträckt sitt yttrande, emedan i motsatt fall sådant skulle hafva varit ett försök, att få hufvudgrunderna uti Kongl. Majrts
Nådiga kungörelse af den g Aprill 1816 rubbade, hvilket Utskottet anser lika så litet böra göras, sorn det bör eller kan förmodas, det högstberörde eller någon annan i detta ämne utkommande Kongl. Författning kan medföra ea retroactiv verkan och således hafva till följd ett oförändradt bibehållande af de Conventioner, hvilka man i laga ordning dessförinnan sökt få ändrade, fastän målet då ännu icke hunnit blifva hufvusakeligen afgjordt.
Vidkommande åter de hos Högvördiga PrestStåndet gjorde anmärkningar; så anser Utskottet dem vara besvarade uti det af Utskottet här ofvan afgifna Utlåtande, och får för öfrigt åberopa sitt Betänkande, hvilket af Vällofl.
BorgareStåndet och Hedervärda BondeStåndet blifvit till alla delar gilladtoch bifallet.
Stockholm den 1 Maj 1818. coocooccsooo-afÄe® oi Riksens Högloft.
Ständers Serskildta Utskotts Betänkande angående grunderna för en allmän reglering af Statens Embeten och Tjenster. 5-Riksens Höglofl.
Ständer hafva till deras Särskilta Utskott öfverlemna! att utarbeta och uppgifva allmänna gmnder, icke allenast för indragning och sammanslående af öfver, flödiga Embeten och Tjenster, utan ock för en förbättrad arbetsmethod.
Sedan Utskottet, uti Memorial af den 2 Aprill, vördsamt anmält det tillstånd, uti hvilket Utskottet funnit hela frågan om denna angelägenhet, samt de åtgärder, hvilka allt sedan 1809 års Riksdag blifvit derutinnan vidtagne, hvaraf, enligt Utskottets tanka, lär inhemtas nödvändigheten af en särskilt Comités tillsättande, för att med vederbörlig noggrannhet och fullständighet utarbeta en detaljerad plan för den åsyftade bättre organisationen af Rikets Administrativa Verk» hvilket hvarken af Utskottet bör kunna väntas eller instämmer med dess af Riksens Höglofl.
Ständer erhållna föreskrift; får Utskottet nu härmedelst öfverlemna de allmänna grunder, som UtskotBihaag till RiksSt.
Sami. A.t 83. 84- 656 Serskildta Utskottets Betankandent tet, för sin del, tror tunna lemnäs den blifvande Comitén till ledning, med vördsam anhållan, att Riksens Högloft.
Ständer, vid granskningen af detta visserligen ofullkomliga arbete, ville fästa uppmärksamhet på de svårigheter, som i så många afseenden mött e; mindre Utskottet, än da tillförene för samma ändamål tillförordnade eller hörde Autoriteter, och hvilka svårigheter ingalunda kunna undfalla den, som bemödar sig att af ärendet taga en närmare kännedom.