Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
: ':) De influtna stipendiernedlen hafva aflemnats till den af förbundet utsedda styrelsen för fondernas förvaltning, h a r s medlemmar iiro: Fru A m a l~ ' allenbe~ * g, född von Sydow, geiieraldirektör Alb.
Aa- dersson, professor P.
G. ROP^, revisionssekreteraren H. Ro7&amp; ' eh, fröken *) Sedan detta nedskrefs, har under 1891 en ar 1890 utlof~acl giilvn af 10,000 kronor frin B. Carnegies sterllius iifvcrlcinnnts till ca71.tnC1iizu stipendiefonde9z.
3lathilrln Silozu.
Styrelsesuppleanter äro: professor fl.
Gyldtin och frö- ken (
Meddelanden och förfrågningar rörande stipendiefonderna emottagas och besvaras af sek~eteraren i stipe~zdiekonzitdn 3 Mulmtovgsgntan Stocklzobnz.
Revisionsberättelse: Utsedde att granska 1800 års räkenskaper för de under Fredrika- Brenier-Förbundets vård och inseende stående fonder: Blh7.hI72~6 Sti- pendiefonden och Uonationsfonderr, fA vi, sedan sådan granskning skett, afgifva följande berättelse: Allmänna ' stipendiefonden.
Behallning f r h 1889 ................................................ kronor 20,077: 50 Ombuden inbetalt ...................................................., 7,911: 6 2 Fröken Ellen Bergmanns gåfva ................................ 100: - Influtna rantor ........................................................,, 785: 6 1 Kassaförval taren tillgodo ............................................ - - 6 1 kronor 28,875: i 7.,,,, ' Debet: Af betalning å Förlagslån ........................................ kronor 741: 6 S 20: - Hyra för skap i Stocltholms Enskilda Bank ............,, 25: 1 9 Diverse utgifter ........................................................ 1).
Behållning till 1 8 3 1 .................................................,, 28,088: 4 0 kronor 28,873: i 7..
J-.
\ a Ofvannamnda behållning kronor 28,088: 40 är placerad uti följande värdepapper: Falu-Rattvik-Mora jernvagsobligationer .................... kronor 14,000: - Aktiebolaget Bergman Hummel dito .................... 8,000: - Stockholms Enskilda bank å upp- och afskrifliing .....
6,088: 4 0 kronor 28,088: 4 o.,,, Donationsfonden: Denna fond utgöres af, dels: .Donation emottagen 3: je juni 1890 af gifvare som önskar vara okänd .................................................... kronor 30,000 med ranta; i.
4 " /, till 1 8 9 0 ........ 1 ' 690 kronor - 30,690 - - - hvilket belopp innestår å Deposition i Sundsvall~ Enskilda Bank och dels af: 2
Doncitdon af fröken Ellen Bergman, emottagen 14 oktober 1890, kronor 1,000, denna placerad uti 1 obligation af aktiebolaget Bergman Hummel Go.
Samtliga här omnämnda vardepapper, förvarade uti 2 Styrelsensa kassafack i Stockholms Enskilda Bank, anse vi som god säkerhet och äro alla utgifter bestyrkta med allegater.
Då styrelsen alltsa, efter var uppfattning, p&amp; ett mycket berömriiïdt satt iakttagit alla .Förbundetss intressen, är det oss ett nöje att har- med tillstyrka, att densamma beviljas full och tacksam decharge f6r 1890 års förvaltning.
Stockholm den 1 6 Mars 1891.
E. ron der .Lancken.
07 ?f Jle7i1r.
Expeditionschef.
l i r g e b o ~ y Elfiiy.
Komiten för utredning af d e t i l l Danmark utvandrande s v e n s k a allmogeflickornas stallning o c h arbetsförhiillanden.
I komiténs sammansat.tning har under a-et ingen förandring intriidt.
Såsom i berättelsen om komitens verksamhet kr 1889 blifvit niimndt, besökte en af komitkns ledamöter, fröken Gertrud Adelborg, under se- nare hälften af detta år de trakter af riket, - från hvilka allniogeflickor i största antal utvandra till Danmark, äfvensom Köpenhamn, i afsigt att dels lära känna denna utvandrings orsaker och följder, dels insamla sa- dana uppgifter rörande utvandrade.
allmogeflickors öden, hvilka kunde tjena såsom material för folkskrifter, hvari utvandringens följder skulle belysas genom exempel, hemtade från det verkliga lifvet.
Fröken Adelborgs redogörelse för sin resa finnes intagen i förbiin- dets tidskrift Dagny för år 1890, och hafva af densamma särtryck tagits, hvaraf utdelning skett till ICongl.
J1aj: ts Befal !ningsIiafvande i rikets syd- ligare lan, till kyrkoherdarne i de församlingar hvarifran utvandringen eger rum, samt äfven till andra för fragan intresserade personer.
Sedan det lyckats komiten att finna ' iliiga och länipliga personer till författandet af de folkskrifter, hvarom nyss ar namndt, och sex s i - dana smärre skrifter blifvit färdiga, lät kornith af hvarje sådan skrift trycka 1,500 exemplar, hvilka alla, oafsedt en mindre restripplaga, af- sedd för framtida disposition, utsändes till paistorsembetena i utvandrings- distrikten, med begaran att de på lämpligaste satt initte utdelas genom deras försorg.
Af inkomna meddelanden finner man, att denna utdel- ning ofta skett till årets kvinliga nattvardsungdom.
Glädjande att omtala, synas lromiténs åtgöranden för de srenska allmogeflickornas basta icke hafva varit utan frukt, utan har utvandrin-
gen åtminstone i vissa trakter aftagit, enligt hvad bref och underrättel- ser derifrån meddela.
Patriotiska sällskapet, som lifligt behjertat det med komiténs verk- samhet afsedda målet, har, utom de i föregående årsberättelse omnämnda 300 kronor, tilldelat komitén ytterligare, 1 5 0 kronor.
Oaktad t denna gåfva, samt .oaktadt författarinnorna till de utsända småskrifterna icke önskat alt för sitt arbete mottagn nAgot författare- honorar, har likväl kostnaden för dessa skrifters tryckning och utsän- dande varit för stor, att med komiténs inskriinkta tillgångar kunna be- stridas, utan häftade komitén derför vid iiirets slut i skuld, ehuru af mindre betydenhet.
Grundad förhoppning finnes likväl, att inom kort medel skola erhållas till dess gäldande.
S t y r e l s e n s i Dragtreformföreningen arbetsberättelse föi- a r e t Mars 1890-Mars 1891.
Styrelsen för Drägtreformföreningen &amp; r nu att fKr föreningen fram- lägga redogörelse för det senast förflutna arbetsiret, hvilket i %tininstone ett hänseende varit af mer ingripande betydelse för föreningens fortraro .och utvecliling samt tillfört föreningen flere bevis på, att drägtreformens sak ännu i vårt land omfattas med intresse.
Under det g h g n a Aret har nämligen föreningen såsom en fritt arbetande, sjelfständig sektion ingatt i Fredrika-Breiner-Förbundet på de vilkor, att den eger uppbära sin egen årsafgift, erlägger till förbundet 5 procent af åraafgifterna, men ej af kapital eller af de donationer, soin möjligen kunna tillfalla föreningen, - afgiften beräknas för kalender- å r och har förbundet viilvilligt nog ej förr an frän detta års början af sin styrelse, velat uppbiira densamma - har rätt att sjelf utse af densamma, samt kan i likhet med för- under det förbundet utser bundet, om förhallandena sä skulle kräfva, upphiifva den ingångna för- bindelsen.
Denna förändring i föreningens organisation, hvilken godkändes på extra allmänna inölet den 26 april 1890, sedan fragan blifvit bordlagd p$ allmänna mötet den 16 i samma månad, har för föreningen med- fört flere beaktansvärda fiirdelar.
Genom sammanslutningen med för- bondet har nämligen föreningen fått en fast lokal, der upplysningar rörande densamma kunna erhållas, der de skrifter, som beröra före- ningens verksamhet, dess stadgar m. m. finnas att tillgå; i förbiindets tidskrift Dagriy lemnas tillfille att få våra isigter spridda och kända, var redogörelse htergifven, utförligare notiser om ~ 5 verksamhet r med- delade, vara annonser kostnadsfritt införda, och, mist men ej minst », vi hafva såsom tillhörande Fredrika-Bremer-Förbundet fått stödet af dess i vida kretsar kända och högt värderade namn.
Vi hafva ock, sedan vi hanräncit oss till förbundets ombud i landsorten med förfrågan, hiiru- +
vida dessa skulle vilja %taga sig ombudsskap iihen för föreningen och från flere af dem erhållit jakande svar, viinnit den ' stora fördelen att ock i landsorten ega pålitliga och kända personer, hvilka p i samma gång de arbeta för förbundets intressen sprida kännedom om våra syften.
Af de åtgarder styrelsen vidare vidtagit för att utbreda kannedom om föreningens modeller må namnas, att styrelsen med tidningen aldun V kringsandt en plansch, upptagande afbildningar af alla vira modeller, åtföljd af en pil planschens baksida tryckt upplysande text, som ock en i tidningens egna spalter influten längre uppsats.
Planschen har tryckts i ej mindre an 22,000 exemplar och t. f. af redaktionens för ~ I d u n n tillinötesgående för det billiga priset af circa 350 kronor.
J i m da denna summa, ehuru liten i förhållande till det stora antalet planscher, var för dryg för föreningens tillgängar, erhöll föreningen 56 kr.
af en frikostig gifvarinna, som önskar förblifva okand, för hvilken gäfva styrel- sen härmed ber att få uttala sin stora erkänsla, I50 kr.
tiilskötos af styrelsens egna medlemmar och blott återstoden, eller omkring 150 kr., togs af föreningens medel.
Planscherna Iiafva spridts på så sätt att med tidningen a I d u n ~ för den 13 februari kringsandts 21,000 ex.; af de återstående 1000 ex. 2 ex. skickats till hvart och ett af föreningens ombud i landsorten och 1 ex. till Ilvarje föreningsmedlem.
En del af de återstående ex. hafva depoterats &amp; Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, och genom annons E .Dagnys har tillkännagiivits, att de af tidskriftens prenumeranter, soni önska få föreningens plansch sig tillsänd, kunna mot erlaggande af postafgiften, 4 öre, erhålla densamma genom förbundets byrh.
Våra modeller h a k a under året fortfarande funnits till påseende hos fröknarna Olsson, Blasieholmstorg 14, och har hos dem förs alt^ under året ej mindre an mellan 7 och 800 st. mönster, samt utiörts ett stort antal beställningar efter våra modeller.
Vidare har firman K.
Lundberg, Storkyrkobrinken, anmält, att den föi-fardigar sina små- barnsufstyrslar enligt vara modeller.
Vara modeller h a h a under det gangna h e t varit utst-da i flere af Sveriges stader, sasom i Malmö, Göteborg, Karlskrona.
Afven i Kö- prmhamn utstaldes under sommaren vid dervarande skolmöte samtliga våra modeller och rönte synnerlig uppmärksamhet, fotografier af dem togos och de lades till grund för de reformer i klädedragten, som Dansk Kvindesamfund nu söker genomföra i Danmark.
Afven från Finland har upprepade gånger visats stort intresse för \ - åra strafvanden, många af viira modeller ha kopierats och der vunnit användning.
Sågra nya modeller har styrelsen med så mycket mera skal ej an- sett sig böra utarbeta, då de redan befintliga i allt hufwdsakligt visat sig vara synnerligen praktiska.
Hvad sarskildt ytterkläder angår, anser såsom förut styrelsen dem ej egentligen ligga inom föreningens arbets- område, underkastade modeis vexlingar som de gro.
Af Fredrika-Bremer-Förbundet har dock begärts en modell till en vid trädgårdsarbete lämplig dragt för kvinnor.
Yen på grund af den
ringa erfarenhet man annu eger om saken i dess helhet, beslöt styrelsen att åtminstone för närvarande ej utarbeta någon ny modell, utan genom en artikel i » Dagny, gifva anvisning p i en dragt i närmaste öfverens- stämmelse med föreningens modell till skoldrägt, med den förändring, att den delade kjolen förses med bred knäpplinning nedtill, hvilken vid behof kan stoppas in i stöflettskaften och att sjömanskragen utbytes mot en krage, som kan fallas upp kring halsen.
Vidare liar en modell till sportdrägt förelagts styrelsen, hvilken ej annu antagits.
Annons om vara modeller har under senare delen af arbetsaret en gång i månaden influtit i veckotidningen ~ I d u n a.
Styrelsen har under det gångna året egt följande sammanstittning: A. af Fredrika-Bremer-Förbundet valda Fru Bol~~ncin.
Fru Besy.
n Lindel .. Jolin.
Fröken Silou;.
n B. af styrelsen enligt bemyndigande p&amp; extra allmänna samman- trädet den 26 april 1 8 9 0 valda: Fru Scholancler.
,,,,,,,, Boklund.
Ceclerscl~iöld.
Fru Asvedson.
n Eckerman.
HumBle.
,, .Eu&amp;~.
Fröken Palnlyztist.
Revisionsberättelse: Undertecknade, af Dragtreformföreningen utsedda revisorer, hafva vid företagen gransk.ning af räkenskaperna frHn 1: sta jan.
1 8 9 0 till och med 31: sta dec.
samma år befunnit dessa i fullgodt skick, behörigen verificerade och med utmiirkt ordning förda, Iivarföre vi tillstyrka att full ansvarfrihet m&amp; beviljas kassaförvaltaren.
Af böckerna frzrngå, att följande konti under året lemnat vinst: Nedlemsafgiftskonto ............................................... kronor 231: 3 0 Intresse konto ............................................................ 7: O2 Mönsters konto ........................................................ 31: 0 4 Frivilliga gåfvors konto ........................................... 150: - Summa kronor 419: 36 följande konti förlust: Modellers konto ....................................................... kronor 400: 6 5 Allm.
omkostnaders konto ........................................ 54: 7 1 Annons och trycksakers konto ................................... 103: 2 2 Summa kronor 558: 4 8,,,,
Föreningens tillgångar, hvilka vid arets början utgjorde kronor 549: 70, belöpte sig vid brets slut till kronor ZlO: 5 s och bestä af: Inventarier &amp; modeller ............................................ kronor f 32: 8 8 Lager af mönster .................................................. 31: 0 6 Insatt i Handelsbanken ............................................ f 91: 3 8 Kassabehallning ........................................................;,, Stockholm den é mars 1891.
Bwth a Salin, född Kempe.
Förbundets tidskrift Dagny.
Enligt räkenskaperna uppgAr Dagnys utgiftssumma för are t till kr.
2,218: 6 l mot en inkomst af kr.
2,049: 22.
.Gei * lmd Aslelbory.
Svenska tjanstflickors utraondring till Daniiiark.
Kvinliga skolrhdsledamöter.
Ytterligare om kainliga skolrådsmedlemmar.
ZOlathilda h o s.
Från de fattigas hem.
Gustaj * Svenson.
Hrad gagn kan samskolan medföra sarsliildt för I frågor kvinnan?
rörande sociala am- fladvik Bojsv .. Egendoms gemenskap med eller utan gemensam för- valtningsrätt?
(Ur Kvinden og Samfundet).
len, sedlig- het, upp- L.
En bit statistik.
ostran m. m Edmund Gammal.
Den brittiska och kontinentala Federationens konfe-.
rens i Stockholm hösten 1890.
Buclo2f Abelin.
Kvinnan och tradgarden.
En kurs i Stenografi.
En tidsenlig reform och dess ' begynnande frukter.
E. S-n Kvinnans aktenskapsalder.
Arbetsomraden för kvinnor.
[II.
De statens civila verk, vid hvilka kvlnna Iiar riatt att söka arn- ställning.
Frän a) Kongl.
Telegrafverket.
Vredri ka- b) Kongl.
Bremer- I %rbuilclet.
Dragtreformföreningen.
Sjiikkassan.
l Hirarjehanda i kvinnofrågan.
Från komith för utredning af de till Danmark utvandrande svenska Från allmogeflickornas ställning och arbetsförhhllanclen.
edïika-,,,,, Frhn bokg; anskningskomiten.
-: biindet.
Fredrika-Bremer-Förbundets samkväm.
Fredrika-Breiner-Förbundets årsmöten.
, Fredrika-Bremer Förbundets årsberättelse för 1890.
Fran ett skånskt fiskläge.
Anvza Wahlenberg, Till första April.
P&amp;na Vista.
Också ett skäl.
zizzeï.
A. '
K - d t.
Bara en klädning.
17q * sa.
Sommarhvila i Vesterbotten.
Den sista af familjen Marchbanks.
Ofversättning af G, B-1.
Småprat om förströelser och nöjen.
f3ugo Tigemkiöld.
Söderbe~g.
, e,e, Domenico Macry.Cor~eale.
Ei-anpois Coppke.
Pater Noster.
af Ernst Lundqvist.
Elin I2atltsnzan.
Louisa May Alcott.
(Uldrag ur the Academy.)
S ' Un0 '.
Fallot.
- en-en: Anne Charlotte Leffier.
Sonja Kovalewsky.
Esselde: Spridda blad af Rosalie Olivecrona.
Vår tid och ungdomen af Ludvig Lindroth.
Fredrik Vetterlund.
Digte af Herman Bang.
Sjukvård och helsovlird., En handbok utarbetad af flere Iiikare.
N. Stockholmstyper förr och nu af Claes Lundin.
Matl~ildu 2-00s.
M m d af A r e, skuespil i tre akter af Laura Keler.
IIelle~t Lindgrert.
Vår senaste författarinneliteratur, en studie.
N:r 27 (446) Fredagen den 3 juli 1896.
Byrå: Annonspris • Redaktör och utglfvare: Utgifningatld: Prenumerationspris pr år: 35 öre pr nonpareillerad.
Idun ensam _. kr.
5; — Klara södra kyrkog.
h v a r j e h e l g f r i f r e d a g.
» 5: — Allm.
Lösnummerpris 15 öre Iduns Modet., månadsuppl.
» 3: — Prenumeration sker å alla post- 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv.
Barngarderoben » 3: — (lösn:r endast för kompletteringar.)
70 öre pr nonp- rad anstalter i riket.
Agnes Ekholm.
D:r Nils Ekholms maka.
2) et var den 5 j u n i!
I likhet med så många andra hade j a g i den härliga våraftonen vandrat ned till Centralstationen för att bringa de afresande nordpolsfararne mitt farväl och ännu en gång till- önska dem lycka på deras djärfva färd.
N ä r jag inträdde i vesti- bulen, varsnade j a g genast vid polletteringsluckan doktor Ekholm och hans unga maka.
Denna syn framkallade i min hågkomst en annan, som plötsligt med sällspord klarhet trädde fram ur halfförgätna minnens dunkel.
Det var äfven då en nordisk vårafton, en härlig majkväll med blomdoft och en stämning midt emellan ljusa förhoppnin- gar och hälft omedvetet ve- mod.
P å perrongen stod samlad en liten skara, som ville trycka en afresande väns hand till afsked.
D e n n a gång var det hon, som var resenären, då ännu icke den öfver hela landet kända makan till dr E k h o l m, men dock in- om musikvärlden bekant och uppskattad såsom tonkonsten varmt hängifven och outtrött- ligt verksam i dess tjänst, frö- ken Agnes Boden.
F ä r d e n gällde ej outforskade ödemarker lång borta bland po- larvärldens is och s n ö; dess mål var den soligt leende världs- metropolen vid Seinen.
Och dock fanns - det mellan dessa båda farväl ett omisskänneligt likhetsdrag.
I bägge fallen gäll- de det att fullfölja långa och mödosamma års s t u d i e a r b e t e; svårigheterna voro stora och skul- le på mången verkat afskräckan- de, men h ä r fanns orubblig för- tröstan om framgång och en energi, på hvilken hindren endast kunde verka eggande.
Dimensionerna voro helt naturligt ej de samma, men det är j u af gammalt mannens farliga företrädesrätt att gripa sig an med de upp- seendeväckande stordåden, under det att kvinnan vanligen är hänvisad att slå in på mera kända, fast kanske icke mindre mödosamma stråt- vägar.
F r u Ekholm är född d.
2 maj 1865 i N o r d m a r k e n s socken i Värmland.
Föräldrarne voro dåvarande komministern därstä- des J.
Boden och hans maka, född Hallen, en systerdotter till den från » Våra öfverliggare » bekante pedagogen Svartengren.
H e m m e t flyttades snart till E d i Dalsland, där fadern blifvit utnämnd till kyrkoherde, — h a n dog därstädes såsom kontrakts- prost 1893.
Äfven modern är död.
I denna härliga nejd vid stränderna af Lee, ändpunkten för Dalslands kanal, och må- hända en af de vackraste plat- ser Sverige h a r att uppvisa, växte den lilla Agnes upp; h ä r fick hon sina första intryck, här lärde h o n sig älska natu- rens skönhet, och från dessa glada ungdomsdagar h a r hon under lifvets alla skiften bibe- hållit något enkelt, okonstladt, som gör hennes väsen så till- dragande.
Bedan i unga år visade hon stora anlag för musik, och i hemmet fick hon också sin första musikaliska undervisning.
Så kom hon 1879 till Upsala, där hon intogs i Högre ele- mentarläroverket för flickor.
Hon inackorderades hos krono-
Den sig för hvarje blomma tacksamt bockar, Lätt nog vid öde stig en knippa plockar.
Julius Lohmeyer.
fogde Graan, en släkting till dr Ekbolm, och h ä r träffade hon för första gången sin man, då en ung filosofie kandidat.
Om detta första möte h a r hon själf en gång- berättat följande: » Det var något ganska eget med detta vårt sammanträffande.
J a g minnes det så väl, som hade det händfc i går, och j a g h a r många gånger sedermera t ä n k t däröfver.
J a g satt med familjens öfriga medlemmar i salon- gen och läste i en bok, då en herre träder in genom dörren och går t r a m, hälsande på de närvarande.
Någon p r e s e n t e r a d e: » Kandidat Ekholm — Fröken Boden! » I samma ögon- blick erfor j a g en förnimmelse som om nå- gon hviskat i mitt öra, och jag hörde tydli- gen dessa o r d: » H a n skall blifva din man. » J a g minns väl, a t t jag tyckte det kändes myc- ket obehagligt, ty j a g ville alls icke gifta mig, åtminstone icke m e d honom, som var dubbelt så gammal som j a g.
J a g var j u också bara femton å r!
» 1 skolan gick det b r a för den unga eleven, ty hon hade en snabb uppfattning och lätt för att lära, om m a n undantager matematiken, ty den var en svår stötesten.
Men betyg fick hon äfven i detta ämne.
» Och ser ni, » för- klarade hon under e t t samtal skrattande, » det var därför a t t jag lät Nils räkna alla talen åt mig. » Musiken var dock hennes käraste ämne, och det var under skoltiden som hennes musika- liska anlag väcktes till fullt lif genom hennes beröring med professor Josephson, som då ledde musikundervisningen vid läroverket.
Sedan hon afslutat sin skolkurs, ville fadern, att hon skulle komma h e m och lära sig hus- håll, men härmed var icke Agnes rätt belåten.
H o n ville fortsätta sina musikstudier.
Efter många om och men fick hon slutligen faderns samtycke a t t fara till Stockholm.
» Men du får hjälpa dig själf, om du vill ägna dig åt musi- ken, » så lydde hans dom.
Detta var på hö- sten 1884.
Med den okufliga energi, som alltid utmärkt fru Ekholm, beslöt hon dock a t t på egen hand söka taga sig fram.
» J a g kunde icke annat, » h a r hon därom sagt, » det var en oemotstånd- lig m a k t inom mig, som dref mig.
J a g måste fram.
Men svårt var d e t!
J a g spelade minst sex timmar om dagen för egen räkning, och då jag icke fick spela så mycket j a g ville hemma, gick j a g u t på pianomagasin och spe- lade där.
O c h så fick jag gå bort och gifva lektioner — för 50 öre i timmen.
Men gick gjorde det, tack vare i främsta rummet den välvilja h r Richard Andersson visade mig ge- nom a t t gifva mig kostnadsfri undervisning och efter en tid taga mig till lärarinna vid sin musikskola. » 1 Under 4 / ä år åtnjöt hon hans undervisning.
Sedan hon slutat hos honom, kom hon un- der professor Nerudas ledning, hvarjämte hon tog lektioner i ensemblespel för konsertmästare Tor Aulin.
Samtidigt utbildade hon sig äfven i sång, hvari fröken Signe Hebbe och professor Hall- ström varit hennes lärare.
A r 1892 företog hon en studieresa till P a r i s, där hon spelade för prof. Marmontel och sjöng för prof. B a x.
O m sin vistelse i P a r i s h a r hon yttrat sig med mycken hänförelse: » Det var en odelad glädjetid, ty j a g fick helt ägna mig åt min egen utbildning och behöfde icke tänka på några elever.
Ty h u r u intresserad jag än är af a t t undervisa, h a r likväl detta, att gifva så mycket lektioner, som jag verkli- gen gjort, och hvilket för mig varit en nöd- vändighet, känts som en tung hämsko på min egen utveckling.
Ty äfven om jag icke tänkt, att det skulle kunna blifva någon » storhet » af mig, så h a r jag likväl alltid inom mig närt ett aldrig tillfredsstäldt begär efter kunskaper. » Hennes mål h a r varit a t t utbilda sig till en skicklig lärarinna, och a t t hon lyckats i denna sin sträfvan, därom vittna bäst de elevuppvis- ningar, som hon vid nere tillfällen under de gångna åren tillställt.
D e t ligger helt och hål- let utom ramen för denna framställning a t t h ä r ingå på något slags bedömande af dem, och jag hänvisar därför angående denna sak till de recensioner, hvilka Stockholms musikkritici re- dan däröfver lämnat, recensioner affattade i de mest berömmande ordalag.
Beträffande fru Ekholms yttre egenskaper är det nog att framhålla, a t t ett naturligt, hjärtevinnande sätt, ett lifligt temperament och ett sympatiskt utseende aldrig förfela sin drag- ningskraft.
J a g talade om utseende.
Ögonen äro måhända det mest framträdande draget hos henne, och den, som en gång sett dessa ögon, glömmer dem icke gärna.
Stora, själfulla, växla de uttryck hvarje sekund.
O c h färgen — j a den är egentligen brun, men ibland synes den sna- rare svart.
D e t är ett helt studium a t t iakt- taga d e m; och om det är sant, a t t ögonen äro själens spegel, så måste denna själ vara mäk- tig af de mest skiftande stämningar, från det vemodigaste allvar till den mest uppsluppna glädtighet.
» H a r ni någonsin sett en sådan miniatyrvå- ning som denna? » frågade hon småleonde, då jag häromdagen gjorde henne e t t besök.
» Men ser ni, » fortsatte hon, » förhållandet är a t t jag- hyrde denna våning för mig och min lilla sys- ter, och n ä r sedan ballongfärden blef defini- tivt af gjord och vi på den grund gifte oss tidigare än ämnadt var, så beslöto vi, min man och jag, a t t för den korta tiden behålla våningen.
O c h det h a r gått så b r a.