Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrif v. N:o 95* 217 byggnads-arbetets fortgång och tillslutbringande, än fullständigt yerificerad redogörelse för Hospitalets inkomster, vid hvarje års slut, varda till Kongl. Seraphimer-Gillet från Hospitals-Föreståndarne och Lazaretts-Directionen insände; att, sedan byggnaden blifvit fullbordad och, jem* te dess tillhörande inredning, vid derå anställd laga besigtning, godkänd, samt den, enligt kostnads-förslag, Entreprenad-conti’act eller verificerad räkenskap, härtill åtgångna kostnad är vorden, af Hospitalets inkomster, Hospitals-Föreståndarne och Lazaretts-Directionen till fullo godtgjord, öfverskottet af samma inkomster, efter det en af E. K. M. i Nåder pröfvad summa, till Lazar etts-byggnad ens och inventariernas årliga underhåll, först derifrån utgått, bör, för den följande tiden, till Kongl.
SeraphimerGillet insändas; samt att Hospitals-Föreståndarne och Lazaretts-Directionen, emot tillgodonjutande af nyssberörde förmon, och så länge Hospitalets alla inkomster få af dessa Autoriteter disponeras, böra, utan serskildt anslag, utbetala den barna-uppfostringshjelp, som Kongl.
Seraphimer-Gillet, uppå Landshöfdingens anmälan, bestämmer.
Bihang t. R. S:s Prot. 10:de SamU 28 218 Exp. Utsi.
Rikets Ständers underdåniga Skrifv elsej angående ett förändradt sätt för Salpeterns transporterande.
Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad på den besparing, som vid Salpetergärdens transporterande skulle vinnas, om, i stället derföre, att uppbörden deraf nu börjas i Vesterbotten och sedan fortsättes, samt Salpetern föres landvägen, densamma blefve från stället, der den uppbäres, förd till närmaste Sjöstad och sedermera derifrån transporterad sjövägen, hafva Rikets Ständer, i afseende på den ordning, som, vid Salpeterns uppbärande och transporterande genom landet, för närvarande eger rum, inhemtat, att, jemlikt Kongl. Reglementet af d. 26 November 1816 för uppbörden af den årliga Salpeterskatten, levereringen af denna skatt in natura skall verkställas emellan dan i Dec. det ena och den i Mars det påföljande året; att Salpeterns emottagande af de gärdskyldige sker, under Salpetersjuderi-Styresmännens inseende och controll, antingen clirecte till det Krutbruk, för hvars behof densamma blifvit af E. K.
M:ts och Rikets Krigs-Gollegium anvisad, i hvilket iV:o g6.
Preste-Ståndet d. 30 — Borgare-Ståndet d. 30 — Bonde-Ståndet d. 3 Julii I S. A. K.
N:o %. 219 fall Kronan ersätter transportkostnaden emellan de vanliga le.vereringsställena inom Provincen och Krutbruket; eller ock till det af vederbörande Krutbruksegare i sådant afseende utskickade Ombud, som då, likaledes mot ersättning af Statsverket, föranstaltar om varans inpackning och försändning till Krutbruket; att denna transport, efter uppbördsmötets slut, vanligen sker på slädföre under Februarii och Mars månader, synnerligast ur de skäl, att mindre väl från koksalt renad Salpeter visar benägenhet att lutrinna under den varma årstiden; samt att E. K. M. och Kronan, genom g §. i de med Krutbruksegarne afslutade Contract, sig förbundit, att vid Bruken låta omkostnadsfritt leverera den för Krut-tillverkningen erforderliga Salpeter så tidigt hvarje år, att "Vår- och Sommarmånader, såsom de tjenligaste för beredande af godt Krut, må dertill kunna begagnas; i hvilket afseende Krigs-Collegium, jemlikt E. K. M:ts Nådiga Bref den 28 September 1820, åligger att, inom Augusti månads utgång hvarje år, meddela Comiterade för Rikets Salpeter-Ärenden fördelningen, Krutbruken emellan, af den Salpeter-uppbörd, som med den 1 December samma år tager sin början.
Ehuru Rikets Ständer, vid betraktande af hvad sålunda i förevarande ämne inhemtats, funnit anledningar icke saknas för vidtagande, af det med Salpetern hittills följda transporteringssätt, hafva Rikets Ständer likväl, ej mindre till Allmogens befriande från utgörandet af en besvärande Kronoskjuts, än till besparing af 22 0 Exp.
Skrif v. N:o %, 97.
Statsverkets dermed förenade kostnader, ansett sig böra i underdånighet anhålla om E. K. M:ts Nådiga befallning till Dess och1 Rikets KrigsCollegium samt Gomi terade för Salpeter-Ärendena, att, så vidt utvägar dertill förefinnas, meddela Krutbruken, och i främsta rummet Husby Klosters, ett års förlag genom leverering i förskott, året förut, af det följande årets Sälpeterbehof, då, i sådant fall, de norra Provincernas Salpeterskatt in natura kunde till Krono-Magazinen ingå, att under påföljande Sommar med sjölägenhet fortskaffas till Gefle, derifrån landtransporten till Husby Klosters
Bruk blefve hvarken långväga eller besvärlig; och torde, efter inhemtande och pröfning af vederbörliga upplysningar i dessa delar, E. K. M. täckas att, med bifall till Rikets Ständers underdåniga önskan, i Nåder föreskrifva, att Salpeter, likasom alla andra Kronans effecter, företrädesvis bör, der sådant möjligen ske kan, med sjölägenhet fortskaffas.
JV:o ()'/■ Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Juni! 1829.
Preste-Ståndet d. 30 — — Borgare-Ståndet d. 30 — — Bonde-Ståndet d. 3 Julii —> Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, an - JExp.
N-o 97.
221 gående inrättande af ett C ur hus i Söderhamns Stad. S. A. K.
Hos E. K. M. hafva Söderhamns Stads Invånare, understödde af Fjorton i södra Helsingland belägna Socknar, år i8a5 i underdånighet anhållit, att till Staden få öfverflytta en af Sökanderne nödig ansedd utgrening af Gefle Stads Curhus, emot erbjudande af tjenlig byggnadsplats, och förbindelse, att sjelfve ombesörja erforderliga byggnader, utan något Statens betungande, samt endast under förbehåll, att få uppbära den Curhus-afgift, hvilken af invånarne i Staden och södra Helsingland årligen utgår; men då E. K. M., som, uppå jemväl af invånarne i Hudiksvalls Stad och norra Helsingland gjord underdånig ansökning, och efter vederbörandes hörande, i Nåder tillåtit, att en serskild Curanstalt under Läns-Lazaretls-Directionens tillsyn och styrelse finge i sistnämnde
Stad för invånarne i norra delen af Länet, anläggas, medelst Nådig Skrifvelse den i4 November 1827, för*- klarat sig icke hafva funnit för godt, att för närvarande, och intill dess sig visat, huruvida det nya Curhuset i Hudiksvall blefve för Orten tillräckligt, i Nåder lemna bifall till den ifrågaställde Curhus-Inrättningen i Söderhamn; så har Rikets Ständers uppmärksamhet vid innevarande Riksmöte å nyo blifvit fästad på nödvändigheten af en sådan inrättnings tillvägabringande; hvarvid förekommit, att inom södra 222 Exp. Utsi.
Helsingland ofta finnas med venerisk smitta behäftade patienter på 20 mils afstånd från Gefle, dit deras transporterande skulle öka det onda, försvåra dess botande eller påskynda döden; att, uppå anmälan om rum för en patient i Gefle Curhus, det svar icke sällan erhållits, att alla platser vore fyllde, och att någon icke kunde blifva ledig förr, än efter en månads eller längre tids förlopp, hvar emedlertid den sjuke, i brist af Läkarevård, blifvit i sitt elände förgången; äfvensom att mången, i saknad af medel att sjelf fortskaffa sig den långa vägen, undergått samma öde, och de deremot, som kunnat bestrida utgifterna för resan, hellre begifvit sig lill Söderhamn, att der på egen bekostnad njuta vård och förbättring, än de anlitat den aflägsna inrättningen.
Vid sådant förhållande, och då ändamålet med Curhus-Inrättningarne är, att, så skyndsamt som möjligt, bereda de af venerisk smitta angripne en nödig Läkarevård, utan hvilken smittans förödande följder icke kunna förebyggas, samt invånarne i Söderhamns Stad och södra Helsingland ej synas böra sakna lika förmoner, som andra från Curhus-Inrättningar afskiljde Orters invånare blifvit förunnade, hafva Rikets Ständer ansett sig härigenom böra hos E. K.
M. göra underdånig framställning derom, att ett Curhus må i Söderhamn få inrättas, med vilkor, att Ortens invånare till dess uppbyggande och underhållande tillräcklige medel sammanskjuta utöfver den tillgång, som lemnäs af södra Helsinglands nu erläggande Curhus-afgift, och hvil - Exp.
N:o 97, 98- 223 ken afgift Rikets Ständer funnit böra till berörde ändamål få användas.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Junii 1829* Preste-Ståndet d. 30 — — Borgare-Ståndet d. 30 — — Bonde-Ståndet d. 3 Julii — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anslag af medel till kostnaderne vid Högtsalig H. K. H.
Prinssessan Sophia Albertinas begrafning. S. A. K.
Genom en, under den 10 sistlidne April, till Stats-Utskottet aflåten Nådig Proposition, har E. K. M. till Rikets
Ständer öfverlemnat att utse erforderlige medel för de genom Högtsalig H. K. H.
Prinsessan Sophia Albertinas frånfälle förorsakade kostnader, hvilka förslagsvis blifvit beräknade att uppgå till 35,000 R:dr, förmodande E. K. M., att, efter afdrag af de utgifter, som för H. K. H:ts Hof-Stat och Betjening egde rum, intilldess en Pensions-stat kunde för dem ifrån och med nästa år blifva reglerad, återstoden af H. K. H:ts Statsanslag för innevarande år skulle för begrafningskostnaderne lemna en tillgång af omkring i5,ooo R:dr, deraf 224 Fxp. Utsl\
Skrif v' N:o 98.’ 12,000 R:dr redan blifvit för ifrågavarande utgifter förskottsvis anordnade, så att på det liela ett serskildt anslag af 20,000 R:dr blefve af nöden; hvarjemte E. K. M. i Nåder förklarat, att för alla de medel, som användas till de genom Högtsalig H. K. H.
Prinsessans död förorsakade kostnader, behörig redovisning lomme att i vanlig ordning afgifvas och af Stats-Utskottets eller Rikets Ständers Revisorer granskas.
I anledning häraf, och då, såsom ofvan omförmäldt är, detta års anslags-summa för Högtsalig H. K. H.
Prinsessan Sophia Albertinas
Hof icke lemnar större tillgång till Begrafnings-utgifterne, än i5,ooo R:dr B:co, hafva Rikets Ständer ansett fyllnaden i den härtill erforderliga summan af 35,000
R:dr böra af Statsverkets nu befintlige öfverskott med 20,000 R:dr anordnas, emot vederbörlig redovisning, som, på sätt E. K. M. i Nåder föreslagit, kommer under granskning.
N:o Exp. Utsk.
225 W:o 99- Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adela d, 9 Julii 1829.
Preste-Ståndet d. 9 — • Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 Julii —■ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående öfverlåtande af en Kronan tillhörig Tomt åt Oelreichska Enkhus-Inrättningen i Landskrona. S. A. K.
I afseende på ett af Enke-Borgmästarinnan.
Oelreich i lifstiden tillhörigt, och före hennes död år 1789 tili boningsställe för fattiga Enkor testainenteradt Hus å Tomten N:o 88 vid Kyrkogatan i Landskrona gamla Stad, har hos Rikets Ständer blifvit anfördt, hurusom för nämnde, genom privata gåfvor sedermera i vissa fall utvidgade och förbättrade, VälgÖrenbets-inrättnings vidare tillväxt ett väsendtligt hinder uppkomme deraf, att Tomten, hvarå Huset är beläget, blifvit af E. K. M. och Kronan inköpt, såsom liggande inom den sträckning, hvilken, efter planen för nya Stadens anläggning, borde rödjas till beredande af utrymme för Fästningsverken; hvarjemte, och då likväl, efter den år 1811 upprättade och af E. K. M. i Nåder approberade Chartan för Landskrona Stad, Kyrkogatan i gamla Staden blifvit förenad, med den Bihang t. R. S:s Proi. iQide Sami. 29 226 Exp. Utsk.
N:o 99- nyas område, hvarigenom Kronans behof af Tomten N:o 88, för det uppgifna ändamålet, upphört, fråga blifvit väckt derom, att samma Tomt, af Staten inlöst med 241 R:dr B:co, måtte skänkas till Oelreichska Enkhus—Inrättningen, på det denna vackra och gagneliga Stiftelses bestånd må, genom tryggad eganderätt till ofvanberörde fastighet, beredas och försäkras.
Enär Rikets Ständer, med deras vid flere
Riksdagar förnyade underdåniga framställningar om uppgifters meddelande å Kronan tillhöriga byggnader och lägenheter, så väl i Hufvudstaden som i Landsorterne, haft för afsigt, att på ett för Statsverket fÖrmonligt sätt disponera om hvad för Kronans räkning icke behöfver bibehållas, hafva Rikets Ständer ansett sig för ifrågavarande Inrättning, såsom i öfrigt af så enskild beskaffenhet, att något allmänt understöd dertill icke skäligen synes böra ega rum, alltså ej funnit afhä ndigandet'af förrberörde
Tomtplats utan ersättning kunna b>eviljas; men få deremot, med afseende å vigten för Enkhus-Inrättningen att erhålla full egande-rätt till den af Enkefru Oelreich donerade Fastigheten, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, i händelse oftanämnde Tomt finnes för Kronans behof öfverflödig och på sådan grund kommer att försäljas, Enkhus-Inrättningen må i Nåder förklaras berättigad att, emot erläggande af hvad för Tomten högst erbjudes, framför andra densamma inlösa.
Förslag lill urid. Skri.fp. iV:ö 100- 227 N:o 100.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 9 Julii 1829* Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 Julii — 1 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse _, angående tiden för leverering af Krono-Arrenden.
Jemte öfverlemnande till Rikets Ständers kännedom af handlingarne, angående åtskilliga, i anledning af gjord underdånig hemställan vid sistförflutne Riksdag, till lättnad för de skattskyldige samt större enkelhet och säkrare controll vid Landtuppbörden, vidtagna förändringar i Uppbörds- och Redogörelse-verket, hvarom Nådig Kungörelse af den i5 October nasti, år blifvit utfärdad, har E. K.
M. tillika behagat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på lämpligheten af förändring i lid och ordning för Krono-Arrende-afgifters utgörande; med föranledande hvaraf, samt då det vid bortarrenderandet af åtskilliga Kungsgårdar och Krono-Iägenlieter fästade vilkor, att en del af arrendet, hvartill tillgång skall hemtas af års-afkastningen, bör prsenumerationsvis före den i/\
Mars årligen i contant erläggas, måste för Arrendatorerne, som vid tillträdandet få vidkännas andra dryga utgifter för inventarier, m. m., ofta vara ganska betungande, utan att för Stats-Verkets säkerhet 228 Exp, Utsi. förslag till tind.
Skrif v. N:o 100,101. erfordras, då godkänd borgen för arrendets utgörande i allt fall bör prassteras, Piikets Ständer alltså, och i betraktande jemväl deraf, att ett sådant arrendevilkor dels verkar till nedsättning i arrende-anbud, ooh dels, både till allmän och enskild skada, derifrån afskräcker mången skicklig jordbrukare, som ej af egna medel eller genom lån kan åstadkomma betydligare förskott i berörde afseende, funnit godt besluta, att denna inrättning för framtiden må belt och hållet upphöra, och alla arrenden, äfven då de ej, till följd af Kongl. Kungörelsen den 3 Dec. i8io, äro utsatte i spannmål och hö, bestämmas till) leverering årligen i den för all annan Grundskatt föreskrifna ordning.
Rikets Ständer framhärda etc. JV:o 101.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 9 Julii 1829- Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 Julii — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående förändring i stadgandet, att Rotehållarne vid Båtsmans-hållet skola personligen sig vid General-mönstringarne inställa. S. A. K. I anledning af stadgandet uti 3p §. af den utaf Förvaltningen af Sjö-Ärendena, på Nådig be - Exp. UtsL Förslag till und.
Skrif v. N:o 101* 229 fällning, år 1824» utfärdade Contract- eller Rotebok för Roterings-Compagnierna i Gefleborgs, Wester-Norrlands och Norrbottens Län, att Rotebållaren icke får, utan laga förfall, från General-mönstring uteblifva eller Fullmägtig för sig ställa, har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad dels å svårigheterrie för Rotehållare, som bo på flera mils afstånd från mönstringsplatsen, att personligen bivista mönstringen, dels ock på tillräckligheten i afseende på nödiga upplysningars eller svaromåls afgifvande af vederbörligt ombud, som, på hufvudmannens äfventyr, företräder dess ställe; och då, i öfverensstämmelse med hvad allmänna Lagen, i fråga om talans utförande uti alla civila mål medgifver, det synes böra öfverlemnas till Rotehållarens eget fria val, antingen han vill personligen eller genom laglig Fullmägtig sig vid ifrågavarande Generalmönstringar inställa, få Rikets Ständer alltså bos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes i Nåder anbefalla vidtagandet af den åtgärd till ändring i berörde Författning, som för ändamålet kan erforderlig anses.
Rikets Ständer framhärda etc. 230 Exp. Utsi, Förslag lill und.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 9 Julii 1829.
Preste-Siandet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 Julli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > med anhållan om ändring af 4 «$*• * underrättelserna till 1826 års Tulltaxa. S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva 2‘.ne serskilda förslag blifvit framställde, dels, till afhjelpande af de olägenheter, som, i följd af stadgandet uti 4 §• af underrättelserne till Tull-taxan, den 16 Mars 1826, ”det Svenskt fartyg hör, för helfri Tulls åtnjutande, vara försedt med Commerce-Collegii Fribref, gällande för ett år,” skola för Rikets från Stockholm aflägsna Städer uppkomma, i så måtto, att deras handels-sjöfart, genom tidsutdrägten vid Fribrefs anskaffande från bemälte Collegium, uppehälles, antingen då ett nybygdt fartyg skall företaga första resan, men nödgas, änskönt både last och fartyg vore färdiga att afgå, afbida postgången till och från Stockholm, eller äfven, när tillfälle oförmodadt yppas att begagna ett förut inrikes seglande fartyg till utrikes sjöfart, dels ock, i afseende på undvikandet af den kostnad och tidspillan, som Skeppsredare få vidkännas, derigenom att merberörde Fribref skola, efter hvarje års förlopp, ovilkorligen förnyas.
Skrif v. iV.-o 102. 231 Rikets Stander, som insett de flerfaldiga olägenheter för sjöfarten af nu gällande stadganden, att Fribref för fartyg, till utrikes resa, endast i Stockholm från É. K.
M:ts och Rikets Commerce-Collegium kunna erhållas, och att sådana Fribref icke äro gällande vid inclareringen, utan måste förnyas, om resan fortfarit öfver ett år, linna äfven obilligheten deraf, att, då medgifvet är, att ett fartyg, hvars Fribref, såsom öfver ett år gammalt, vid hemkomsten är utlupet, må tillgodonjuta helfri Tuilclarering, emot företeende af Magistratens Certificat och borgens präss terand e för ny tt Fribrefs anskaffande, en sådan förmon likväl icke är förunnad fartyg, som afgå till utrikes ort, oansedt det ofta blifver en omöjlighet för Skeppsredare att med ett sådant Fribref sig förse, utan att lill sin skada uppehålla fartyget flera veckor.
Denna senare olägenhet tro likväl Rikets Ständer lämpligen och snarast, utan rubbning i nu gällande föreskrifter, kunna afhjelpas, medelst följande tillägg vid 4 §• af underrättelserne till Tulltaxan :
Intilldess Kongl. Maj:t täckes annorlunda, om Fribrefs anskaffande och tiden för deras gällande kraft, i Nåder förordna, komma Kongl. Commerce-Collegii Kungörelser, den4Majii8i8 och den i5 Maji i8a3, att tjena till efterrättelse; dock, att hvad stadgadt är om tilländalupet Fribref, för ett ifrån utrikes ort hemkommet fartyg, äfven skall gälla vid fartygets utgående.
Jemte frambärande af den underdåniga önskan, att hvad sålunda blifvit föreslaget måtte 232 Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 103- vinna E. K. M:ts Nådiga bifall, få Rikels Ständer tillika, för att tillvägabringa de af behofvet lika mycket påkallade rättelser uti stadganderne, angående utrikes sjöfarten, hvarigenom Fribrefven, utan ökad kostnad och tidsutdrägt, må kunna erhållas och icke oftare behöfva förnyas , än de trafiquerandes egen säkerhet det fordrar, hos E. K. M. i underdånighet anhålla om sådana, till billig lättnad för handeln och sjöfarten, förändrade föreskrifter: att Fribref, eller hvilken handling Kongl.
Maj:t täckes autorisera, såsom gällande till certificerande af Svenska nationaliteten, må, efter behofvet, vara att tillgå i alla Stapelstäder, och att deras förnyande icke oftare föreskrifves, än nödvändigheten sådant oundgängligen fordrar.
Rikets Höglojl.
Ständers Expeditions-Ut skotts Memorial, angående återremiss af ett förslag till underdånig Skrifvelse.
Ständers Expeditionsutskott hafva Vällofl. Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden, i anseende till af dem befunnen otydlighet uti Utskottets förslag, N:o 84, till underdånig skrifvelse, angående tillåtelse i vissa fall till Bropenningars uppbärande, samma för - Exp. Etsk.
Skrif v. N:o 103,104.
233 slag återremitterat; och ehuru Expeditions-Utskottet, vid i anledning deraf förnyad granskning, icke funnit någon origtighet uti uppställningen af förslagets, på Stats- samt Allmänna Besvärs- ochOeconomie-Utskottens af Rikets Höglofl.
Ständer bifallna Betänkande N.'o 6 grundade mening, så har likväl Utskottet, till iakttagande af den förändring, hvilken Yällofl. Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden ansett höra till meningens förtydligande ega rum, härmed skolat ifrågavarande förslag till justering å nyo vördsammeligen öfverlemna.
Stockholm den 2 Julii 182g.
(Se N:o 84.)
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 9 Julii 1829* Preste-Ståndet d. ' 9 — — Uppl. o. ålerrem. af Borgare-Ståndet d. 9 — — dito dito Bonde-Ståndet d. 13 — — Rikets Ständers imderdåniga Skrif velse_, angående godkände förslag till ändringar i Rikets Grundlagar. S. A. K.
Efter förehafd pröfning af de vid sistförflutne
Riksdag lagligen beredda och derefter hvilande förslag till förändringar i Rikets Grundlagar, hafva Rikets Ständer nu enhälligt gillat Bihang t. R. S:s Fröt. 10:de Sami, 30 ■ y > 234 Exp. Utsk.
Skrif v- 2V:o 104,105* och antagit de förslag i berörde afseende, som finnas upptagne å närlagde, på 2:ne serskilda schemata upprättade, uppgift: den ena efter ämnenas ordning, och den andra efter Grundlagarnes ordning, samt hvarje paragrafs Nummerföljd; med tiilkännagifvande hvaraf, Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, att ifrågavarande förslag må af E. K. M. i Nåder bifallas, och, sedan de såmedelst vunnit full kraft af Lag, i vanlig ordning varda kungjorde.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 9 Julii 1829* Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förpligtande, att till Justitice-Canc eller en och Justitice-Ombudsmannen insända exemplar af de från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande utgående allmänna Påbud och Kungörelser ^ m. m. S. A. K.
Efter pröfning af åtskilliga förslag, framställda uti en hos Rikets Ständer väckt motion, i afse - Exp.
Skrif v. N:o 10,5.
235 ende på ett närmare bestämmande af vidden utaf den Embetsmagt, E. K. M:ts Befallningshafvande ega att i vissa fall utöfva, hafva Rikets Ständer trott sig böra lios E. K. M. i underdånighet anhålla, dels att E. K.
M. täcktes i Nåder låta förständiga Dess Öfver-StåthållareEmbete och öfrige Befallningshafvande, att af alla från dessa Myndigheter utgående allmänna Påbud och Kungörelser, med undantag af sådana, som angå auctioner och efterlysning af förrymde arrestanter samt annat dylikt, bör, inom en månad efter utfärdandet, ett exemplar till Justitiae-Cancelleren och ett till Justitise-Ombudsmannen insändas, dels oek, att E. K. M:ts Befallningshafvande måtte varda förständigade, ej mindre, att i de allmänna Kungörelser, hvarigenom Länens invånare kallas att sammankomma till öfverläggning i ämnen af mer eller mindre allmän beskaffenhet, så omständligt tillkännagifva sammankomsternas föremål, att Deputerade, som försam lingarne välja, må kunna med vederbörliga ooh bestämda Instructioner ftffses, än ock att, i god tid, minst fyra veckor före den blifvande sammankomsten, utfärda samma Kungörelser, på det att vederbörande, som det till öfverläggning förekommande ämnet angår, må ega tillräckligt rådrum att sig betänka och sin öfvertygelse i frågan stadga.
Rikets Ständer framhärda etc. 236 Exp. Utsi.
Uppl. o. godk. lios Ridd. och Adeln d.
9 Julii 1829* Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 13 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om Latuls-Fiscals-Tjens t emes indragning j vid nuvarande innehafvares afgång.