Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 22. sädestiögång finnes i statens reserv-lager; och då så beskaffade åtgärder endast ske med hänsigt till reserv-lagrets behöriga vidmagthållande, kan deraf icke eller någon för den enskilda spanmålshandel menlig påföljd härledas.
Genom ett, efter nu uppgifna allmänna grunder, bildadt och förvaltadt, staten tillhörigt, reservlager af spanmål, skulle trygghet vinnas mot de vådor och brytningar, som af felslagna skördar kunna åstadkommas; och skulle sålunda äfven ett annat, för det allmänna vigtigt ändamål kunna ernås, nemligen i så måtto, att vid möjligen inträffande krigsrustningar, då anskaffandet af för proviantering erforderlig spanmål eljest ej kan ske utan stora uppoffringar, staten uti reservlagret egde en icke obetydlig tillgång att i behofvets stund användas.
På det att så beskaffadt reserv-lager må kunna någorlunda motsvara behofvct, anser Kongl.
Maj:t detsamma böra bestå af minst Etthundra tusen (100,000) tunnor råg och korn, upplagda i sådana kronans magasiner, från hvilka sjötransport lättast låter sig verkställa.
Detta lager skulle ställas under Kongl. Maj:ts disposition och, efter vederbörandes underdåniga anmälanden om förhanden varande behof af undsättning, erforderliga qvantiteter spanmål af Kongl.
Majrt anvisas att från reservlagret utgå; hvaremot undsättning med kontanta medel komme att inskränkas och omsider alldeles upphöra, undantagande vid sådana särskilda tillfällen och förhållanden, der en inträffad nöd ansåges snarare och lämpligare kunna med penningebidrag afhjelpas.
För de undsättningstagare, som icke ega förmåga att vid spanmålens utbekommande erlägga den derför belöpande betalning, ankomme det på Kongl. Majrt att medgifva räntefritt anstånd dermed, emot gemensam ansvarighet af större eller mindre menigheter, enligt de föreskrifter, som i detta hänseende nu äro gällande.
Ehuru statsverkets magasiner skulle för uppläggande af reserv-lagrets spanmål begagnas, komme dock, så länge någon spanmål äfven för statsverkets räkning der måste magasineras, en afskiljd redogörelse att anbefallas för reserv-lagret, hvilket, äfvensom den fond, som för behöfvandes undsättning i missväxtår är afsedd, alltid borde utan sammanblandning med andra tillgångar redovisas; såsom följd hvaraf undsättningsfonden, om och når utleverering för statsverkets behof eller till krigsrustningar skett från reserv-lagret, eger att sådana försträckningar återbekomma.
Såsom kreditiv till undsättningar efter inträffade missväxter hafva Rikets Ständer redan år 1830 anslagit en summa stor 1,000,000: hvarefter vid 1840 års riksdag befunnits nödigt att, för samma ändamål, till Kongl. Maj:ts disposition öfverlåta de från och med November månad år 1841 och framgent inflytande tullmedel för utländsk spanmål, hvilka medel från och med sistnämnde tid till och med år 1846 utgjort 467,470: 7. — Transport 1,467,470: 7. — Härtill Kongl. Maj:ts Aud- Proposition, A:o 22. 17 Transport 1,467,470: 7. — Härtill kommer den ännu oersatta återstoden af det be lopp, som Kongl. Majit, på sätt här ofvan är omförmäldt, varit nödsakad att låta å det mindre krcditivet i Riksgälds-kontoret lyftas med 250,000: — *— Tillsammans R:dr 1,717,470: 7. •— När härifrån afräknas: l:o Den förlust, som uppkommer genom dels redan beviljade, dels, för att sluta efter hållna undersökningar i Vesterbottens och Norrbottens län, än ytterligare blifvande afskrifningar och afkortningar för bristande tillgång bos gäldenärer för lån utaf 1830 års kreditiv-fond .... 607,848: 12. 7. 2:o
Reloppct af hvad till nödställda blifvit utan återbetalnings-skyldighet åren 1845, 1846 och 1847 anvisadt 49,820: 8. 1— 3:o
Återbetalningen af försträckningen frän det mindre krcditivet 250,000: 907,668: 20.
7. visar undsättnings-fonden en tillgång i siffran af . . .
R:dr 809,801: 34. 5.
Det bör väl förmodas, att de till undsättningar efter 1845 och 1846 årens missväxter försträckta summor, såsom utgifna emot större eller mindre menigheters ge mensamma ansvarsförbindelser, böra på sådan grund blifva, om ock måhända småningom, återbetalda, helst den förfallna första tredjedelen af dessa försträckningar, i allmänhet å bestämd tid, behörigen influtit; men beträffande de äldre undsättningslåncn, hvilka äro från 10 till 16 år gamla, och, särdeles inom Vesterbottens och Norrbottens län, innestå hos mycket torftiga gäldenärer, anser Kongl. Majit återbetalningen deraf vara mindre säkert att påräkna.
Dock har Kongl. Majit velat såsom någorlunda sannolikt antaga, att af undsättnings-fondens sammanräknade tillgångar minst 650,000 r:dr komma att återgäldas.
Då Rikets Ständer, under sednast hällne 2:ne riksmöten, öfverlåtit lill Kongl. Maj:ts disposition för undsättningsbehof, hvad af försträckningarna från 1830 års kreditivfond kunde åter inflyta, äfvensom tullmedlen för inkommande spanmål, förväntar Kongl. Maj:t, att enahanda dispositionsrätt för framtiden fortfarande medgifves.
Denna tillgång blef dock ej tillräcklig till spanmåls uppköpande för det bär ofvan föreslagna reserv-lager, och lemnar än mindre något öfverskott för inträffande behof vid sådana tillfällen, då undsättning erfordras antingen i mer aflägsna orter eller så skyndsamt, att spanmål från reserv-lagret ej hinner tillhandahållas, eller ock då undsättning Bih. till R.
Prot. 1847 # 1848. 1 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 22. med spanmål in natura af andra särskilda orsaker kunde anses mindre lämplig, än med penningar.
På det statens mellankomst till behöfvandes undsättning i missväxtår måtte kunna grundas på en säker tillgång af både spanmål och penningar och i alla hänseenden blifva ändamålsenlig, och på det Kongl.
Maj:t tillika må försättas i tillfälle att, enligt hvad här ofvan blifvit yttradt, under hvilka förhållanden som helst, vidmagthålla hvad rörande införseln och utförseln af spanmål är stadgadt, äskar Kongl. Maj:t af Rikets Ständer dels bemyndigande att af nu oliqviderade försträckningen å mindre kreditivet förskottsvis disponera 150,000 r:dr såsom fyllnad i den för reservlagrets bildande erforderliga summa, 800,000 r:dr, dels anvisandet af ett ytterligare förskottskreditiv, stort 500,000 r:dr banko, att uti Riksgälds-kontoret, i mån af behof, lyftas och, enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrifter, för ofvanberörda ändamål användas; hvaremot Kongl. Majit föreslår, att de för utländsk spanmål inflytande tullmedel, hvilka skulle till undsättningsbehof fortfarande afses, må tagas i liqvid af Riksgälds-kontoret, intilldess förenämnde summor, tillhopa 650,000 r:dr, blifvit till fullo återgäldade.
Ständer anslogo af de till undsättningar anvisade medel 50,000 r:dr, att vid inträffande missväxter utlemnas såsom understöd, i vissa uppgifna fall, utan återbetalnings-skyldighet.
Ehuru angeläget det är att, under en inträffad hård tid, kunna frälsa den utfattige från hungersnöd, böra dock sådana undsättningar, såsom egentligen varande en fattigförsörjningsåtgärd, å statens sida i möjligaste måtto inskränkas eller sparsamt anlitas; men åt sådana fattige, som, änskönt varande arbetsföra, likväl icke kunna ställa någon säkerhet för undsättningslån, anser Kongl. Majit staten rättast böra bereda hjelp derigenom, att tillfällen och utvägar för dem öppnas att, när missväxt inträffar, erhålla en säker arbetsförtjenst.
Detta har äfven erfarenheten under de sednare åren bekräftat; men då arbetsinrättningar, vare sig för husslöjd eller företag af väsendtligare omfattning, erfordra deremot svarande förlag, och sådana anstalter fördenskull i allmänhet ej kunna tillvägabringas utan någon uppoffring å statens sida, föreslår Kongl. Majit, att Rikets Ständer medgifva, att, utom en summa af 50,000 ridr, som för de egentligen orkeslösas lifnäring borde afses, och hvilken Kongl. Majit skulle ega att fortfarande till understöd utan återbetalnings-skyldighet använda, Kongl.
Majit äfven må, när sådant finnes lämpligt eller behöfligt, utaf undsättningsfonden anvisa en lika stor summa till förlag åt kommuner eller enskilde för beredande af arbetsförtjenst utan annat vilkor för så beskaffade medels återgäldande till staten, än att denna återbetalning må ega rum endast i den mån inkomst, genom försäljning af arbetsprodukter, kan erhållas, samt att, såsom följd häraf, den dymedelst uppkommande förlust finge, efter pröfning, i räkenskaperna afskrifvas.
Proposition, N:o 22. 19 Under förutsättning, att Rikets Ständer instämma uti nu framställda äsigter och alltså gilla hvad Kongl.
Majit i förrberörda hänseende äskat och föreslagit, är Kongl. Majit sinnad att låta föreskrifterna om spanmåls in- och utförsel, i enlighet med ofvan angifna grundsats, för viss bestämd tid, förblifva bestående5 hvarvid Kongl. Majit likväl hyser den mening, att, enär åkerbruket under de sednare åren gjort betydliga framsteg, följande tullafgifter för införseln af nämnde vara, hvilken fortfarande skulle vid utförseln blifva tullfri, böra, då dertill komma importörens omkostnader för frakt och assurans samt köpmannavinst, lemnat tillräckligt skydd åt den inhemska sädesproduktionen, nemligen: för en Svensk tunna Hvete Ridr 1: 24. banko. d:o d:o Räg * 1: - d:o d:o Korn och Malt . „ -36. d:o d:o Hafre „ -24. d:o d:o Ärter ,, 1: — d:o d:o Vicker „ -42. d:o d:o Linsen „ 1:24. d:o d:o Bohvete .... „ -36. med vanlig förhöjning för mjöl och gryn.
De medelst anslag af Rikets Ständer uppmuntrade uppfinningar af sädesrior och torkinrättningar hafva ännu icke kommit till något så allmänt bruk, som dessa inrättningar genom sin gagnelighet förtjena.
Motioner i Borgare-Ståndet 1863.
J\$ 320. 595 JW 330.
Af Herr GlTIl<Hl(|0l*:
Om anslag ulan återbetalning sskyldighet till beredande af arbetsförtjenst och understöd åt personer, som genom nyligen timad eldsvåda i staden Warberg blifvit lidande.
Meri anledning af den eldsvåda, sorn natten emellan den 5:te och 6:te uti innevarandemånad öfvergått staden Warberg och hvarvid 140 hus, hvaribland Rådhus och folkskolebyggnad, nedbrunnit och öfver 1,500 menniskor blifvit husville, får jag vördsammast anhålla: att Rikets Ständer måtte till beredande af arbetsförtjenst samt understöd åt de genom denna eldsolycka lidande, som deraf äro i största behof, anvisa ett belopp af 30,000 R:dr Runt att, utan äterbetalningsskyldighet, från Riksgälds-kontoret utgå.
Alfred Grenander. ► Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 11 Sami. 3 Afd. 80 STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863.
REGISTER öfver Motioner i Borgare-Ståndet vid 1862 och 1863 års Riksdag.
A. Adjllllkt eller Kollega vid elementar-läroverk, angående vissa bestämmelser i fråga om högsta lönegraden för, med afseende å innehafvarens befordran till Lektor.
Motion N:o 85. Stats-Utsk.
N:o 139 saint Mein.
N:o 170 och 207. R.
St. underdån.
K:o 169.
Aga, Kroppslig, angående särskild utredning och meddelande af föreskrifter i fråga om dess användande vid skolungdomens undervisning.
Motion N:o 100.
Allin. Besv.- och Ekon.-Utsk.
N:o 118 och Mern.
N:o 174. — — om förbud mot användande af, vid skolungdomens undervisning, eller ock särskild ansvarsbestämmelse för sådan agas utdelande i annan än föreskrifven ordning.
Motion N:o 61.
Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
N:o 127. R.
Alander, P. G., Motion N:o 39, i fråga om förändrad arbetsordning för Domkapitlen och deras tjenstemän samt förbättrad aflöning för de sistnämnde, m. m.
Stats- och Lag-Utsk.
R. St. underdån.
N:o 155. — _ Motion N:o 40, angående nuvarande enskilda bankers ersättande, vid oktroj tidens slut, af Riksbankens filialbanker samt andra förändringar i bankväsendet.
Banko-Utsk.
N:o 35. — — Motion N:o 41, om pension för Bataljons- och Stads-läkaren i Skara Jo han Petter Högselii enka och tre ogifta döttrar.
N:o 153. R.
N:o 186. — — Motion N:o 42, om pension för Regem ents-kommissarien vid Hallands in fanteri-bataljon C. M.
Almberg vid afskedstagande.
N:o 153. _ _ Motion N:o 43, om Kyrkoherden G. A. von Zweigbergks enka Maria Häggrens bibehållande till hennes död vid åbo- och besittningsrätten till eller 2 arrendet af indragna predikants-boställena vid Westgöta f. d. kavalleriregemente, Törnestorp f mantal och Hofstena Lunnagården | mantal i Skaraborgs län. Stats-Utsk.
Nio 147 och Mern.
Alander, P. G., Motion N:o 12, om bestämmelser till åstadkommande af skyndsammare lagskipning å landsbygden, m. m. — — Motion N:o 13, angående utbrytning och förflyttning till andra orter af särskilda divisioner utaf Svea och Göta Hof-rätter, m. ni.
Lag-Utsk.
N:o 47 och Mern.
Nio 66. — — Motion N:o 35, om vissa tillökningar i lärarnes vid rikets elementarläro verk löner och närmare bestämmelse af vilkoren för samma lärares pensionering.
Näs 139 och 153. R. St. underdån.
N:o 169. — — Motion N:o 36, om underdånig anhållan hos Kongl. Majit att rikets alla pedagoger må med vissa vilkor förklaras för elementarläroverk.
N:o 25. — — Motion N:o 37, angående vissa tillägg till de af Kongl. Majit nådigst med delade bestämmelser i afseende å omorganisation af Krigs-akademien på Carlberg.
Nio 108. — — Motion Nio 38, om införande af en preliminär universitets-examen för blifvande prester samt annan åtgärd till en förbättrad prestbildning.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.
N:o 14. — — Motion Nio 137, angående undersökning om tillkomsten af de så kallade prebende-hemman m. m., som äro anslagna åt vissa lärare vid äldre elementarläroverk.
Nio 81 och Mern.
Nio 102. — — Motion Nio 138, om anslag till humle-odlingens befrämjande i Sverige. Stats-Utsk.
Nio 99 och Mern.
Nio 130. — — Motion N o 191, om anslag till inrättande af ett Landtbruksinstitut i Ska raborgs län. Stats-Utsk.
Nio 99. — — Motion Nio 192, om låneunderstöd för anläggande af ny väg från jern vägsstationen Töreboda i rak sträckning till Wenerns hamn vid Mariestad. Stats-Utsk.
Nio 141. — — Motion Nio 305, med förslag till bestämmelse i fråga om häradstings hål lande oftare än nu är föreskrifvet.
— — Motion Nio 306, angående reglering af samtlige landtdomares löner, äfven som domslösens ingående till Staten, m. m.
Almberg, om pension vid afskedstagandet för Regements-kommissarien vid Hallands infanteri-bataljon, C. M.
Motion N;o 42. Stats-Utsk.
Nio 153.
Arfskifte, om förrättande af.
Se Arfda-Balken Aschan, L. F., Motion Nio 73, om anläggning på Statens bekostnad af en telegrafstation från Jönköping till Westervik med stationer i Ekesjö och Wimmerby. Stats-Utsk.
N:o 100. — — Motion Nio 292, om Ekesjö stads befrielse från framtida underhålls- och byggnadsskyldighet för dervarande elementarläroverks hus och kostnadens bestridande af stiftets byggnadskassa.
Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk N:0 85.
3 Aschan, L. F., Motion N:o 293, oin anslag till uppförande af nytt gymnastikhus för elementarskolan i Ekesjö. Stats-Utsk.
Nio 139 samt Mern.
N:is 170 och 207. R.
Askersund, om anslag till utvidgning och förbättring af hamn och lastageplatsen vid.
Motion N:o 139. Stats-Utsk.
N:o 141. R.
Assignation eller invisning, om uppbäfvande af de i Kongl, förordningen den 13 Juli 1818 och Kongl, kungörelsen den 20
Maj 1835 meddelade förbud och stadganden i afseende å utgifvande af.
Motion N:0 216.
Auktionsreglementen, om förändring i städernas.
Motion N:o 82.
Allm. Besv.- och Ekon -Utsk.
N:o 80. K.
BaggCllS-fjärden och Lännersta-fjärden, angående undersökning rörande kostnaderna för åstadkommande af en 18 fot djup och för större segelfartyg tillräckligt bred kanal emellan, samt angående vilkorligt anslag dertill.
Motion N:is 260 och 261. Stats-Utsk.
Baggens-stäket, om vilkorligt anslag till upprensning af.
Motion N:o 257.
Stats Utsk.
Bank, Rikets Ständers, förslag till omorganisation af och till ordnande af bankrörelsen.
Motion N:o 69.
Sammans Bankooch Lag-Utsk.
Betänk N:is 1 och 2, Utlåt.
N is 4 och 5 samt Mern.
N:o 6. Lag-Utsk.
N:o 88. R.
N:o 183 — — angående vissa ändringar i reglementet och medgifvande af fri ränta för.
Motion N:o 250.
Banko- och Lag-Utsk Betänk.
N:o 3. R.
N:o 173. — — angående upphörande af den del af låne-rörelsen, som afser lån mot pant 'af fast egendom och bankens derå gruudade fordringars öfvertagande af allmänna Hypotheksbanken i utbyte mot dennes obligationer.
Motion N:o 70. Banko-Utsk.
Utlåt N:o 30 och Mern.
St underdån.
N:o 113. — — om ovilkorlig skyldighet för, att vid anfordran infria dess sedlar med hela Riksdaler i silfver, då sedelhafvaren sådant äskar.
Motion N:o 251. Banko-Utsk.
N:o 45. — — om skyldighet att sjelf och genom lånekontoren i Göteborg och Malmö tillhandahålla allmänheten silfverplantsar af uppgifven beskaffenhet mot visst pris.
Motion N:o 252. Banko-Utsk.
N:o 26. — — om föreskrift för lånekontoren i Malmö och Göteborg att för medel, som böra till Riksbanken insändas, uppköpa tillgängliga, af behörigen oktrojerade Svenska bankinrättningar utställda vexlar, betalbara ä vista i Stockholm.
Motion N:o 214.
No 61 — — angående diskontering hos denna Bank samt dess lånekontor i Göteborg, Malmö och Wisby, utan inkasseringsprovisions beräknande, af vexlar, aGcep - terade att betalas å sådan ort, der lånekontor eller filialbanker finnas.
Motion N:o 215.
Banko-XJtsk.
Betänk. N:o 35 och Mein.
Nis 53 och 63.
Rikets Ständers, angående löneförhöjning för tjenstemännen i de tre lägsta tjenstegraderna.
Motion N:o 313. Banko-Utsk.
Nås 44 och 55 samt Utlåt.
Banker, enskilde, angående deras ersättande vid oktrojtidens slut af Riksbankens filialbanker.
Motion N:o 40. Banko-Utsk.
Bankoreglementet om ändring i 101 § 2 moni. i afseende på Riksbankens skyldighet att tillhandahålla guld och sifverplantsar mot visst pris, m. m.
Motion N;o 8 Banko-Utsk.
Utlåt N:o 26.
Barn angående förbud mot anställande af s k. auktioner till fattiga barns utackorderande.
Motion N:o 298.
Besv- och Ekon-Utsk- Betänk.
Belåning af vissa fastigheter på Gotland, angående grunderna derför i Rikets Ständers Bank, publika verk och inrättningar Motion N:o 94.
Stats- och Banko-Utsk Utlåt.
Berger, A. A., Motion N:o 7, angående upphörande af ordinarie räntan utaf mjöloch sågqvarnar, m m Stats-Utsk.
Utlåt N:o 45 Lit. A. R.
Skrifv N:o 182. — — Motion N:o 150, om förändring i grunderna för deltagande i kyrko- och prestgårdsbyggnad äfvensom i prestval.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon -Utsk.
N:o 12 och Mern N:o 36. — — Motion N:o 220, angående förändrad bestämmelse i afseende å stämpel pappers-afgift för bouppteckningar. Bevilln-Utsk.
N:o 7 och Mern.
Nås 11, 15 och 20. R.
N:o 135. — — Motion N:o 249. om anslag dels till anläggning af båtled mellan sjöarne Kläggen, _ Flaten och Kilen i Fryksdals öfre tingslag, dels till vägbyggnad mellan Östmarks kyrka och Kaikelandstorp eller dess närhet vid Norska gränsen.
N:o 175. — — Motion N:o 301, om upphörande af skyldigheten att vid jern- och stål effekters utförsel sjöledes ur riket låta desamma å metallvåg upplägga och väga, m. m.
Allm Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
N:o 59, Berggren, Ii-, Motion N:o 234, angående upphäfvande eller ändring af Kongl. Serafimer-ordens-gillets cirkulärbref den 2 Mars 1804, i hvad det angår fattiga patienter.
N:o 78. R. St. underdån.
Berglind, Mamsell, om understöd för dess barnahem för döfstumma.
Bergolja, angående tullfrihet för rå.
Motion N:o 237.
Bevilln.-Utsk.
N:o 8 och Mern.
Nås 13 och 19. R. St. underdån.
Bergsbrukets alster, om befrielse, i likhet med jernhandteringen, från all annan beskattning än bevillning för förädlingen af öfriga.
Motion N:o 109. Stats-Utsk.
Utlåt, N:o 45 och Mern.
N:o 79. — — Angående underdånig anhållan hos Kongl.
Majå om utredning, huruvida, i likhet med hvad vid jernhandteringen eger rum, tionde å tillverkningen 5 af öfriga metaller och mineralrikets alster må kunna afskaffas.
Motion N:o 317.
(Denna motion har icke blifvit remitterad till Utskott.)
Heronius, V. M , Motion N:o 33, om anslag till uppförande af nytt läroverkshus i Falun. Stats-Utsk.
N:o 1G9- — — Motion N:o 34, om den ändring af 5 g i 28 kap Byggninga-Balken, att skyldigheten inom stadskommun att uppehålla skjutsningshestyret måtte åläggas ej blott borgerskapet, utan äfven alla kommunens öfriga medlemmar, som för fastighet eller inkomst af kapital eller arbete äro till allmän bevillning derstädes uppförde, m m Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
N:o 115. R.
— Motion N:o 165, angående nuvarande 26 extra provincialläkarebefattnin gars uppförande på ordinarie stat med lön af 1,500 R:dr för hvardera samt anslag af medel dertill. Stats-Utsk.
N:o 139 samt Mern.
Nlis 170 och 207.
R St underdån.
N:o 169. — — Motion N o 166, angående ersättning till f d.
Regementsläkaren vid Kongl.
Dal-regementet in. m. B. F.
Levin för af honom vid tjenstebyte erlagdt ackord. Stats-Utsk.
Bestraffningar, angående noggrannare bestämmelser i afseende på deras användande vid elementarläroverken.
Motion N:o 303.
Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk.
R St. underdån.
Bevillning, angående förslag till vissa förändrade föreskrifter i fråga om utgörande af allmänna.
Motion N:o 120. Bevilln.-Utsk Betänk.
N:o 9 och Mern.
N.is 14, 16 och 21.
Bevillllillgsstadga- om vissa ändringar och tillägg i gällande.
Motion N:o 297.
Bevilln. -Utsk.
N:o 9, Utlåt.
N:o 14 samt Mern.
Nus 16 och 21.
— — Om intagande i den blifvande, af det stadgande att pensioner och gratia ler icke beräknas såsom beskattningsbar inkomst.
Motion N:o 24.
Bevilln-Utsk.
N:o 9 och Utlåt.
Bevärings exercis angående vissa tillägg till de vilkor, hvarunder, enligt förut väckt förslag, skarpskytt må befrias från ett års.
Motion N:o 51.
Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
N:o31.
Skrifv N:o 112.
Bihliofliek- Kongl. om anslag för uppförande af en ny byggnad till inrymmande af Riksarkivet och.
Se Riksarkiv.
BllliiotlieKarier vid elementarläroverken och stiftsbibliotheken, angående vissa föreskrifter i fråga om deras löneförmåner och pensionsrätt.
Motion N:o 304. Stats-Utsk Utlåt.
Björck A. W., Motion N:o 67, med förslag till förordning om det vilkor i bo lagskontrakt, att endast någon eller några af bolagsmännen må bolagets firma teckna. — — Motion Nro 68, om närmare bestämmelser i afseende å vissa näringsid kares rätt att ställa underpant till säkerhet för förlag 6 Björck, i.
W , Motion N:o 69, med förslag till omorganisation af Rikets Ständers Bank och ordnande af bankrörelsen.
Banko- och Lag-Utsk.
Niis 4 och 5 samt Mern.
N:o 6. Lag-Utsk Mern.
Nio 88.
Skrifv 153. — — Motion N:o 70, om upphörande af den del af Riksbankens lånerörelse, som afser lån mot pant af fast egendom, och Bankens derå grundade fordringars öfvertagande af allmänna Hypoteksbanken i utbyte mot dennes obligationer.
N:o 30 och Mern.
Nio 33. R. St. underdån.
N:o 113. — — Motion N:o 71, angående medgifvande för Carolinska Mediko-kirurgiska institutet att, i likhet med universiteternas medicinska fakulteter, anställa theoretisk medicinsk eller medicine-kandidat-examen.
Allm Besv- och Ekon-Utsk.
Betänk N:o 94.
Nio 88. — — Motion Nio 72, om ett tillägg till 2 morn. 28 § i Kongl, förordningen den 7 December 1860, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Nio 4. R.
Nio 170. — — Motion Nio 198, angående förändrad grund för utmyntningen af Svenskt silfvermynt och tillvägabringande af likhet i de Skandinaviska ländernas myntförhållanden. Banko-Utsk.
N:o 25. — — Motion N:o 199, om nedsättning i tullen å sydfrukter och annan lindring i afseende på deras förtullning Bevilln -Utsk.
Betänk A:o 8 och Mern.
Skrifv
Nio 148. — — Motion N:o 311, angående underdånig anhållan hos Kongl. Majit att Dess regering må i samverkan med andra Stater, som garanterat Wienertraktaten, å diplomatisk väg påyrka Konungariket Polens återupprättande.
Betänk N-.o 114. — — Motion Nio 319, om uppdrag åt Expeditions-Utskottet att genast besörja tryckning och utdelning af ett Stats-Utskottets protokoll.
Exped.-Utsk.
Blanche, A. Th.
Motion N:o 4, om anslag och annat understöd från Statens sida för skarpskytteföreningarne i riket. Stats-Utsk.
Nio 133. — — Motion Nio 110, om anslag till lön åt en Intendent för Riks-musei pa lseontologiska afdelning och förökande af dess samlingar, m. m.
StatsUtsk Utlåt.
Nio 139 R.
Skrifv N:o 169. — — Motion N:o lil, om afskaffände af prygelstraffet.
Nio 3. — — Motion N:o 158, om anslag till understöd för ett af Mamsell Jeanette Berglind i hufvudstadeu inrättadt barnahem för döfstumma.
Utlåt Nio 139. R.
Nio 169.
Bohmansson, C., Motion Nio 58, angående förändrade bestämmelser i fråga om den till inre tullbevakningen hörande personal.
Nio 74. — — Motion Nio 92, om anslag till läroverksbyggnad för högre elementarläro verket i Christianstad. Stats-Utsk.