Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majrt, genom Nådigt Bref af den 3 Mars 1837, anslå nödiga medel, att utgå, under åren iSöy, 1838 och 1839, å det allmänna anslaget till byggnader och reparationer af publika husen i Landsorterna; och dispositionen på det liela, äfvensom den år x83y dertill bestridda utgiften, var alltså synlig för Rikets Ständers Revisorer vid i83g års Revisionsforrättning, utan att någon erinran dervid gjordes; och torde för öfrigt uppmärksamhet böra lemnäs deråt, all, om utgiften blifvit anvisad att utgå af anslaget för fångvården i allmänhet, den å berörde anslag för hvartdera af de ifrågavarande åren uppkomna brist derigenom blifvit ökad och* således måst ersättas af öfverskolterna på Stats-Verkets inkomster.
1 anledning af en lika beskaffad erinran, alt de, till följd af Kongl. Brefvet den id Februari i834, uppå anslaget för byggnader och reparationer i Landsorterna, år i838, anordnade 2,694 Rdr 7 sk., för att användas till byggnader vid Ottenby Stuteri, icke bort utgå af berörde anslag, utan af Stuteriernas stats-anslag, får Siats-Kontoret upplysa, att det var vid första organisationen af det Stuteri på Ottenby Kungsgård, som Eders Kongl. Maj:t, genom det åberopade Nådiga Brefvet, förordnade, att den till uppförande af åtskilliga byggnader vid Ottenby, enligt kostnadsförslag, erforderliga summa skulle af allmänna byggnadsanslaget för de publika busen i Landsorterna bestridas, och kostnaden, enligt gjord fördelning, utgå under åren i835, i836, 1837 och 1838 till Stuteri-Öfver-Styrelsen , emot behörig redovisning.
Denna anvisning har följaktligen varit för de föregående åren synlig vid 1837 och 1839 årens Revisionsförrältningar, och Stats-Konloret förmodar alt orsakerna, hvarför någon anmärkning deremot då icke blifvit gjord, varit, att Revisorerne ansett ändamålet med Stuteri-Inrättningen vid Ottenby vara nyttigt, och att då stats-anslaget for hästafvelns förbättrande hvarken kunde blifva tillräckligt, eller var afsedt alt derjemte användas lill byggnader, det allmänna byggnads-anslaget för publika byggnader i Landsorterna rätteligen blifvit härtill anlitadt.
Hvad beträffar Revisorernes anmärkning, att de under titel: Observations- och Uppbörds-procenter, för åren i8a3 till och med i838, Stats-Verket påförda 20,551 Rdr 34 sk. 6 rst., utgörande kostnader af provision, stämpelafgift m. m., uti de ined Handelshuset Louis & Jencquel, samt sedermera Bankiren G. Jencquel i Hamburg löpande räkningar icke skolat kunna hänföras under berörde anslag, utan snarare bort drabba 2:dra Hufvudtilelns anslag för Minister-Staten samt de(
Titlar, hvaraf Hamburger Banko utbetalas, får Stats-Kontoret i underdånighet anföra : att då aflöningar å Minister-Staten till utrikes vistande
Diplomatiske personer varit anslagna i Hamburger Banko, och Stats-Kontoret ålegat att anslagsbeloppen dem i vexlar oafkortade tillhandahålla, har Minister-Staten aldrig vidkänts några dylika kostnader, vare sig före eller efter .1809 års Statsreglering, och Stats-anslaget har, — 213 det oaktadt, icke alla år befunnits tillräckligt för de derå anviste aflöningar, utan dessa af andra medel måst fyllas, samt de Titlar, hvaraf Hamburger Banko i öfrigt utbetalas, såsom t. ex. Staten för Fria Konsternas Akademi, som anslår vissa resestipendier i utländskt mynt, ej lemnat någon tillgång för vexelomkostnaders godtgörande, om ej genom motsvarande minskning af stipendierna för dem, som likväl fått sig beloppen till oförminskadt åtnjutande under viss tid tillförsäkrade; hvartill ytterligare kommer, att all vexeltrassering ej uteslutande får antagas hafva ägt rum i och för statsutgifters bestridande, utan understundom, särdeles under de äldre åren, skett äfven i och för försäljning af de för Stats-Verkets egen räkning öfverflödiga behållningar, för hvilka indragningar de löpande omkostnaderna omöjligen lära kunna påstås hafva bort gravera, vare sig Minister-Staten eller nyssomnämde stipendieanslag, synes det sorn ingen lämpligare Statstitel kunnat tillitas , än den hittills på 8:de Ilufvudliteln uppförda årliga summa till procenter, såsom tillika varande ett förslagsanslag, oell hvarvid ali, ofta med stor svårighet förenad, utbrytning af hvad den ena eller andra Titeln tillhörde, kunde undvikas.
Och enär dessutom en dylik afforing tillförne lemnats af Rikets Ständer och deras Revisorer oanmärkt, hvilket måtte förutsätta, att den blifvit gillad och godkänd, gifver detta än mera bekräftelse åt det oklanderliga i beslutet för den affbringspost, sorn ej i afseende på sjelfva utgiftens beskaffenhet, utan blott på Titeln eller fonden för dess afskrifning , till anmärkning föranleda Vid Revisorernes anmärkning, att till Sekreteraren, Kamreraren med flere Tjenstemän vid Fångvårds-Styrelsen, blifvit anordnade gratifikationer af anslaget till fångvården, hvilka gratifikationer Revisorerne ansett icke böra öka detta nog hårdt anlitade anslags utgifter, får StatsKontoret upplysa, att Fångvårds-Styrelsens aflöning ordinärt utgår af detta anslag , och att Eders Kongl. Majit uti Nådigt Bref den i5:de Januari 183g anbefallt Stats-Konloret att för de hos Fångvårds-Styrelsen anställda Ordinarie och Extraordinarie Tjenstemän, som, under loppet af år 1837, sökt att genom en nitisk medverkan, i hvad på dem ankommit, befordra föremålet för Styrelsens verksamhet, utbetala gratifikationer, tillsammans utgörande 5oo Rdr, af anslaget lör fångvården i allmänhet, hvilken utgift synes destornindre böra hafva föranledt anmärkning, som den var påkallad af ärendenas tilltagande mängd hos Fångvårds-Styrelsen under de sednare åren, deraf följt behofvet af en sedermera fastställd högre Interimsstat för denna Styrelse, — 214 — Enär Eders Kongl. Majit, medelst Nådigt Bref af den io Oktober iSSy, vid Stats fastställande för Kungsholms fästningsbyggnad under året 133S , äfvensom genom Kongl. Brefvet den g
November sistnämde år, angående en sådan Stat för år j 83g, bestämt kostnadssum man till 34,ooo
Rdr hvaiIdera året, deraf, sedan kostnaden för uppköp och underhåll af inventarier m. tn. blifvit från hela statsförslaget afdrågen, borde utgå af 8:de lhif 4 sk. 6 rst., och för det sednare 32,260 Rdr 17 sk. ii 1 sthafva Re-visorerne anfört, att, då utgifterna för fästningsbyggnaden vid Kungsholmen bort bestridas af de medel, Rikets Ständer å 3ldje Hufvudliteln anvisat för försvarsverket i allmänhet, Kevisorerne ej lunne annat, än alt, genom förenämde disposition, forså vidt den icke rörer allmänna arbetskarlarnes underhåll och bevakning, anslaget för fångvården blifvit draget till ett för detsamma främmande föremål.
I anledning af denna anmärkning, får Stats-Kontoret upplysa, alt, sedan Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 22 Januari i835, förklarat sig icke kunna anslå några medel för Carlskronas befästande, hvartill hörde Kungsholms fästningsbyggnads fullbordande, så anmälde Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse den g
Maj samma år, alt, då Rikets Ständer, efter gjord enskilt motion, icke kunnat undgå inse nödvändigheten deraf, att de å Kungsholms fästning förlagda Arbetskompanier, af 100 man h vartdera, varda på ett lämpligt sätt sysselsatta; och enär Rikets Ständer tillika fästat uppmärksamhet derå , alt, af livad i denna fråga blifvit åtgjordt, don slutsats möjligen skulle kunna dragas, som vore Eders Kongl. Majit förhindrad att, af 8:de
Hufvudtitelns anslag för fångars våld och underhåll m. m., disponera erforderliga medel för Arbels-kompaniernas fortfarande användande vid fästningsbyggnadsarbetet, i fall denna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga, hade Rikets
Ständer ansett sig böra undanrödja anledningen lill en sådan misstydning, men tillika hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet tillkännagifva , alt, i händelse fångarne blefvo använda vid fästningsal betet, kostnaderna för de i och för detta arbetes utförande erforderliga instruinentalier och inventarier vo: o utgifter, hvilka Rikets Ständer funnit icke tillhöra Side Hufvudliteln, utan borde af andra disponibla medel bestridas, och att således kostnaden för fästningsbyggnaden, beräknad till högst 34,000 Rdr årligen, borde minskas med åtminstone så stort belopp, som motsvarade hvad årligen åtgick till inköp och underhåll af nvssnämde effekter; och är del således på grund af denna Rikets Ständers anvisning, som Eders Kongl. Majit beslutit den regleiing af Slaten för Kungsholms fästnings - byggnadsarbete under åren 1838 och i83p, hvarvid Revisorerne fästat en klandrande uppmärksamhet.
Revisorernes anmälan, att den förteckning, de i sin Berättelse infört, hade för ändamålet att mera åskådligt framställa de dispositioner, sorn å anslaget för extra utgifter, under åren i838 och 183g, ägt rum till föremål, hvilka, till en del, af Rikets sist församlade
Ständer ansetts främmande för detta anslag, påkallar icke annat yttrande af StatsKontoret, än alt erinra, det berörde anslag varit stäldt lill Eders Kongl.
Maj;ts fi ia disposition och blifvit vid sist förflutna Riksdag minskadt från 100,000 Rdr till 5o,ooo Rdr om året.
Utaf det, vid granskning af anslagen till publika bus och byggnader i Stockholm, funna förhållande, att lill ränta och kapital-af betalning å lån, upptagna till bestridande al Lejonbackens ombyggnad, blifvit af byggnads-anslaget för Kongl.
Slottet använda, år i838, 10,000 Rdr och år i83g, 6,780 Rdr 4i sk. 4 >st., samt alf, enligt från Stals-Kontoret erhållen uppgift, återstående skulden den 3o December i83<^, genom successiv amortering, nedgått till 86.3o3 Rdr, hafva Revisorerne trott sig hämta anledning till det yttrande, att berörde skuld hvarken af 183p års Stats-Revisorer, eller i Eders Kongl. Majds till nästlidne Riksdag afiåtna Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, blifvit omförmäld, samt kommer, efter hittills begagnade amortissementssätt, att först om ioå 11 år vara gulden; hvaraf Revisorerne ansett följa, att anslaget till Kongl. Slottets reparation , lill och med år ä85o, blefve belastadt med en utgift, som föranledde de betydligaste förluster och de största uppoffringar i en framtid, enär tilibakasättandet af det Kongl.
Slottets underhåll, i följd af minskade tillgångar, kunde förorsaka skador, hvilkas iståndsältande erfordrade oberäkneliga kostnader.
För amortering af berörde skuld, hafva, genom Eders Kongl. Majds Nådiga Bref af den 10 November 1834» blifvit anvisade å anslaget för Kongl. Slottets underhåll 8,000 Rdr årligen, samt dessutom å extra utgifls-medlen åtskilliga utbetalningar, enligt Eders Kongl. Majds särskilta Nådiga Bref; och då Rikets Ständer, i anledning af Eders Kongl. Majtts Nådiga Proposition vid 182c) och i83o årens Riksdag om StatsVerkets tillstånd och behof, uti underdånig skrifvelse af den 20 November 1829 anhöllo, att det återstående arbetet vid Lejonbackens orabygg - — 216 —. nåd1 målte inskränkas inom det dertill af Eders Kongl. Maj;! bestämda årliga anslag, samt Rikets Ständer vid 1834 och >835 årens Riksdag, uppå Stats-UtskoLtets tillkännagivande,. att granskningen af redogörelserna för Lejonbackens ombyggnad under åren i830', i83r, i83a och i833 ej till någon åtgärd föranledt, uti underdånig skrifvelse af den 15 December 1834 » sådant hos Eders Kongl. Majit anmält, hvarefter amorteringen i stadgad ordning fortgått; har detta förmodligen varit orsaken, hvarföre icke den återstående skulden blifvit i Eders Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer vid sist förflutna Riksdag omförmäld: beroende det af Eders Kongl. Majit, huruvida den del af berörde skuld, som vid nästa Riksdag kan finnas återslå, då må anmälas hos Rikets Ständer till liqviderande på en gång , med särskilt anvisade medel, så att det ifrågavarande stats-anslaget kan blifva oafkortadt disponibelt för nödiga reparationer å det Kongl..
Hvad Revisorerne anmält, uti 14:
<Je och r5:de punkterna, om de utbetalningar, som under revisionsåren ägt rum å gide Ilufvudtiteln till stohållningen i Skåne och för kringförande i Provinserna af hingstar från Srömsholms Stuteri, samt tillökning i årliga anslaget, 5,ooo Rdr, till Landtbruks-Institulet på Degeberg af t.oco Rdr hvarldera året för derstädes underhållna, år i838, en och sedermera 2:ne Frilärlingar utöfver det fastställde antalet,, föranleder icke till något yttrande af Sta ts^Kon tore t.
Beträffande Revisorernes anmärkning, att, medelst det, genom Eders Kongl. MajUs Nådiga Bref af den 27 April i838, Höganäs Slenkols-Bolag beviljade uppskof under 2.:ne år af den uti Kongl. Brefvet den 24 Mars i832 stadgade årliga afbetalning med minst 10,000 Rdr å det lån, 121,000 Rdr, hvarför Bolaget uti sist åberopade Kongl. Bref blifvit till fö r sä kr a d t 5 procents årlig ränta å det återstående kapitalet, en fördel af 10,000 Rdr Bolaget tillskyndats utöfver hvad sorn ursprungligen afsågs, och att följaktligen en lika stor förlust drabbat Stats-Verket; anser Stats-Ronloret sig böra yttra, att, enär den försäkran Eders Kongl. Maj:t, genom Nådiga Brefvet af år i83ia, lemnade Höganäs Stenkols-Bolag, att, under förbehåll af en stadgad viss årlig afbetalning å det lån, Bolaget för Stenkols-Verkets bedrifvande behöfde upptaga, från <p>de Hufvudtileln få uppbära 5 procent årligen, icke blifvit vid sedermera förflutna Revisionsförrättningar och Riksdagar klandrad, förmodligen af skäl att föremålet ansetts allmänt nyttigt och bland dem, sorn borde understödjas af berörde Hufvudtitels anslag, hvilket varit sfäldt till Eders Kongl. Maj;ts Nådiga disposition för jordbrukets,, handelns.
— 217 - och näringarnes befordrande, det synes likaledes hafva berott af Eders Kongl.
Majit alt, efter pröfning af bolagets framställda behof att erhålla anstånd med den af Eders Kongl. Majit stadgade afbetalning af lånet, bevilja räntans fortfarande åtnjutande från berörde Hufvudtiitels. anslag.
Ehuru otvifvelaktigt är, att den af Eders Kongl. Majit, genom Nådiga Bref af den 27 April 1838 och 24 April i83p, anvisla utbetalning af 2,000
Rdr under hvartdera af dessa år till sjömätningar, icke åtgått till föremål, sorn varit främmande för gide Hufvudtiteln, enär handeln kan anses befrämjad genom åtgärder till sjöfartens säkerhet, beror det likväl af Edeis Kongl..
Nådiga bepröfvande, huruvida,, såsom Revisorerne yttrat , utgifter för detta ändamål hellre böra tillhöra Handels- och Sjöfarts-fouden,, och således hädanefter å berörde fond anvisas..
Revisorerne anfort, angående förhållandet vid 1839 års slut med influtna
Depositionsmedel från äldre åren, får StatsKontoret i underdånighet upplysa, att hvad af dessa medel blifvit utlånt till Kommitterade för förvaltande af Stals-Tidningens, anslag numera är med ränta återbetaldt och i Banken för Kongl. Räntekammarens räkning insatt den 4 i denna månad, samt att undertecknad, Westerstrand, för den särskilta Kommitterade i Nåder uppdragna förvaltning, under samma dag, i underdånighet till Eders Kongl. Majit afgifvit verilicerad redogörelse, med anhållan alt från den särskilta befattningen dermed varda i Nåder entledigad; och har Eders Kongl. Majit, uppå härvid gjord underdånig hemställan, under den n3 i denna månad, i Nåder beslutif,, att depositionsmedlens förräntande härefter bör besörjas af Slals-Kontoret, och alt säkeihetshandlingarne skola förvaras i Kongl Räntekammaren, i hvars Hufvudbok den årliga redogörelsen för denna förvaltning kommer att igenfinnas.
Huruvida, såsom Revisorerne förmodat, tjenlig lokal i Kronans hus må hafva funnits till embetsrum för Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli samt Slotts-Rälten för Stockholms Slott och Stad, så att den, på grund af Kongl. Brefvet den 3i December 1828, derför å Allmänna Indragningsstaten utgående årliga hyra af 1,000 Rdr kunnat besparas, är utom Stats-Kontorets kännedom, som med publika husen i Stockholm icke har någon befattning.
Jemte anmälan, att å anslaget, 5,000 Rdr årligen, för blesserade Officerare och Under-Officerare funnos,, vid 1889 års slut, reserveradr — F 218 — i6,i53 Rdr g s]<. 4 rst., hafva Revisorerne yttrat, att de lil] denna ) eservation icke kunnat finna något gil Iligt skäl, enär Rikets Ständer icke vid detta anslag, mera än vid anslagen i allmänhet, medgifvit Lespaiingarnes reserverande ifrån ett år till ett annat.
Detta anslag, som vid 1810 års Riksdag beviljades och på Allmänna Indragningsstaten uppfördes med 5,5oo Rdr samt oförändradt fortfor lill oell med år 1823, då anslaget, al Rikets Ständer nedsaltes till 5,ooo Rdr, har sedermera varit lill större och mindre del disponerad!, allt som sökande sig anmält, hvilka Eders Kongl, Maja i Nåder pröfvat utgöra föremål för berörde anslag, och hvad sorn vid hvarje års slut derå varit besparad t, har blifvit reserveradt till det följande året.
Något bestämdt stadgande, att sålunda boide tillgå, finnes väl icke; men grunden dertill läier böra sökas uti anslagets ändamål, hvilket, under ovisshet om deras anta], som deraf kunde komma att söka understöd, på detta sätt vunnes.
Erinran deremot har ej heller under hela den förflutna tiden blifvit gjord af Rikets Ständer eller deras Revisorer; och Siats-Kontoret anser sig följaktligen böra fortfara att, likasom hittills, reservera behållningen å berörde anslag, intilldess Eders Kongl. Majit derom annorlunda förordnar.
Uti Revisorernes berättelse angående de anvisningar, som under revisions-åren ägt rum å öfverskotterna på Stats-Verkets inkomster, hafva; de anmält sig icke funnit något att erinra; men beträffande ersättningen för bristande prosttunna i Wester-Fernebo Kontrakt, den Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag ansågo vara af så ringa vigt, att
Revisorernes derom gjorda anmälanden fingo förfalla, hafva Revisorerne hemställt, huruvida icke, ehuru summan är obetydlig, densamma borde, för ordningens skull, i Stat, såsom vederlag, uppföras; och beror detta på det beslut derom, som, i sammanhang med Statsregleringen rid nästa Riksdag, Rikets Ständer kunna komma att fatta.
Hvad Revisorerne anmärkt i afseende på beräkningsgrunden för charta sigiIlata lili fullmakter på högre värdigheter inom Armeen , äfvensom alt expeditionslösen för fullmakter och öppna bref icke med nog skyndsamhet indrifvits, äro ämnen, sorn icke tillhöra Stats-Konlorets yttrande, emedan Stats-Kontorels befattning med denna uppbördstitel inskränker sig till endast anskaffning och tillhandahållande af erforderligt stämpladt papper, samt de d o för afgifvande redogörelsernas emottagande och sammanfattande i en Hufvudbok, som derefter afleranas till Kammar-Rätten, hvarest granskningen af redovisningen verk - — 219 — ST alles; dervid, i följd af detla åliggande , de anmärkningar jemväl blifvit gjorda, som Revisorerne uppgifvit; dock liar Stats-Kontoret icke underlåtit alt, i de fall då långsamhet förmärkts
Ros någon Redogörare inom Eders Kongl. Maj:ts Kansli-Expeditioner, till indrifvande af expeditionslösen för fullmakter och öppna bref m. ro., vidtaga den åtgärd till lösens skyndsamma infordrande, som Stats-Kontoret ansett med gällande föreskrifter och behörigt iakttagande af Stats-Verkets rätt instämma.
1 afseende på Revisorernes framställning om en snarare afslutning af Landsböckerna, i ändamål att desamma, till enhets och öfverensstäminelses vinnande mellan dem och Riks-Hufvudboken, måtte kunna begagnas vid Riksbokslutet, i stället för de särskilta sammandrag, hvilka nu i Riksboksiuts-Kontoret uppgöras öfver de overificerade dupletterne af Specialräkningarne, anser Stats-Kontoret sig böra yttra, att med afseende å nyttan så väl af den större enhet och enkelhet, som äfven af den besparing i tid och arbete, sam, till fördel för andra maktpåliggande ärendens behandling, skulle vinnas, derest den föreslagna åtgärden blefve i verket ställd, Eders Kongl. Maj:t lärer i Nåder finna lämpligt att böra Dess Befallningshafvande i samtliga Länen öfver den af Revisorerne sålunda ifrågaställa tidigare afslutningen af Landsböckerna; hvarefter så väl Stats-Kontoret sora Kammar-Rätten torde tillkomma att öfver ämnet i sin helhet yttrande i underdånighet afgifva.
Revisorernes uppgift, att de i Länen balanserade^behållningar till stor del utgöras af anticipationsvis utbetalta medel och förskotter, sorn tillhört dels föregående, dels det löpande årets utgifter, hvilka antingen bo de betraktas såsom en brist i statsanslagen , eller ock minska den så kallade Reservfonden, innefattar egentligen en an visning, hvaraf denna fond till en del består, och på hvars ökande eller minskning dessa förskotter alltså hafva inflytande; men de utgöra icke derföre någon brist i statsanslagen, emedan berörde af Revisorerne angifna, äfvensom öfriga förskotter, antingen ersättas af det
Verk, eller den särskilta förvaltning, för hvilken de blifvit utgifna, eller oek, efter pröfning af deras behörighet, formelt uppföras på det statsanslag, hvartill utgiften hörer, utan att anslaget derigenom öfverskrides.
Men då det icke kan randvikas, att förskotter må^te utgifvas under olika tider af året och till dess slut, kunna de icke heller alia ersättas eller afföras under samma år, ulan måste såsom sådana balanseras till följande år, vid hvars ingång de, enligt gällande föreskrifter, skola hos Stats-Kontoret — 220 — anmälas, för alt befordras antingen till afskrifning på behöriga utgifts-litlar , eller till ersättning genom vedei börandes åtgärd.
Ibland dessa förskotter finnas åtskilliga, dock till mindre betydliga belopp, hvilkas utredning fordrar vidlyftigare undersökning och skriftvexling ; och ehuru icke något blifvit af Stats-Kontoret underlätet, för att befordra deras skyndsamma ersättning eller afskrifning, har det lik val icke kunnat undvikas, att några af dem ännu måste, såsom icke till fullo utredda, balanseras.
Sådana äro de af Re visorerne, såsom oersatta, uppgifna 11,000 Rdr för Kongl. Personers resor, deraf likväl de i sednare åren utgifna , efter revisionsåren, blifvit godtgjorda, men andra, som hafva sin tillkomst från längre tider tillbaka, lill och med före år 1809, äro ännu oersatta.
Angående den af Statsmedlen årligen utbetalda ersättning till hemmansägare och boställs-innehafvare för lidna skador genom gamla Trollhätte Slussverks dämningar, har Eders Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref den 26 November 1826, förordnat, att, intill dess utredning blifvit verkställd och underdånig anmälan derom till Eders Kongl. Maj:t inkommit, huru ersättning Isan lemnäs till hemmansägare och boställs-innehafvare, som genom denna uppdämning gjort förlust, medelst anvisande af odisponerade räntor, de emedlertid af Landt-Ränleriet förskjutande medlen för den förflutna tiden och tills regleringen blifvit fastställd, skulle såsom förskott balanseras, och då först
Nådig föreskrift om deras afskrifning i Räkenskaperna meddelas; och sora berörde utredning icke ännu lärer hafva blifvit slutligen fulländad, samt den ersättning, som vederbörande uti räntor erhålla, bör af Eders Kongl, Maj:t i Nåder blifva fastställd, så måste den emedlertid årligen utgående kontanta ersättningen såsom förskott fortfarande balanseras.
I anledning af Revisorernes anmärkning, att, enligt Landsböckerna, 3:ne Officerare af Konungens f. d. Eget Värfvade Regemente fått fortfarande å 3:dje Hufyudlitelns besparingar oafkorladt uppbära de dem, vid berörde Regementes upplösning, tillagda expektans-löner, oaktadt de blifvit befordrade till tjenst med lön vid annat Regemente, får StatsKontoret i underdånighet upplysa, att ifrågavarande löner varit till utbetalning af Landt-Ränterimedlen uppförda på Läns-Staterna med den mening, att innehafvaren uppbar expektans-lönen, intill dess han motsvarande eller högre lön å Stat kunde erhålla; hvadan om någon oriktig utbetalning ägt rum, sådant härrört af försummelse hos vederbörande i orten, derom Stats-Kontoret icke kunnat äga kännedom, men sorn vid Räkenskapernes granskning i Kammar-Rätten lärer observeras..
Hvad 221 — Hvad slutligen angår Revisorernas anmärkningar vid granskningen af Länens Särskilta Utgifts-Räkningar, så enär dessa ingå allenast lill Kammar-Rätten, oell Stats-Konloret således icke tillhör att af dem taga kännedom eller någon kontroll å dem utöfva, är Stats-Kontoret ej heller i tillfälle att afgifva något yttrande öfver berörde anmärkningar.
Stats-Kontoret återställer i underdånighet Rikets Ständers Revisorers Berättelse, och framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majtts ^Underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, P. WESTERSTRAND. C. E. ae Tuneld. L. G. af Sill**, Th. Nystrom. P, G. Weli*» Stockholm deji 28 Februari 1842, Abr.
Kock. P. V, Ahlbom, 21 — 222 — Öfver-Direktörs Embetets vid Kongl.