Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf hade Öfverintendents-embetet under den 18 Oktober 1859 till Kongl. Maj:t öfverlemnat ritnings- och kostnadsförslag till en sådan förändring; hvarefter nådig Proposition i ämnet aflåtits till Rikets Ständer, hvilka likväl icke funnit sig böra förslaget bifalla, hufvudsakligen af det skäl, att derigenom ej kunde beredas utrymme för mera än en del af Riks-arkivets dåvarande handlingar, utan tillfälle till utvidgning genom husets tillbyggnad för kommande tiders behof, hvarjemte skulle för framtiden omintetgöras det ändamål Rikets Ständer hufvudsakligen afsett med Geijerska husets inlösande till Statsverket, eller beredandet af en öppen plats vid östra ändan af Riddarholmskyrkan, vid hvilka förhållanden det synts Rikets Ständer att med bestämmandet af ny lokal för Riks-arkivet lämpligen kunde anstå till följande riksmöte, helst genom detta uppskof, hvaraf någon väsendtlig olägenhet icke ansågs vara att befara, erforderligt rådrum kunde vinnas för anställande af undersökningar angående beskaffenheten af andra lokaler, som för ifrågavarande ändamål tilläfventyrs kunde finnas tjenligare, än den sednast föreslagna byggnaden.
Sedan Öfverintendents-embetet derefter, i sammanhang mod öfverlemnandet af de sistförflutne 2 årens generalförslag rörande Kronans hus i hufvudstaden gjort underdåniga anmälanden om f. d.
Ridderstolpeska husets fortfarande sättning och i betydlig mån betänkliga tillstånd, hade Embetet, till följd af erhållen nådig befallning att afgifva förnyadt förslag rörande dc åtgärder, hvilka, med afseende å det bristfälliga skick, hvari Riks-arkivets hus sig befunne, kunde vara af behofvet påkallade, i memorial af den 13 sistlidne Januari underdånigst anfört, att, då med hänseende å hvad tillförene blifvit upplyst och i öfrigt före - 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 106. kommit, angående såväl ifrågaställd reparation af den åt
Riks-arkivet för närvarande upplåtna byggnad, som apterande till Riks-arkiv af f. d. Geijerska huset, dessa förslag nu mera icke kunde tagas i betraktande, skulle deremot, hvad beträffade uppförandet af en helt och hållet ny Arkiv-byggnad, detta visserligen varit önskvärdt och skolat af Öfverintendets-embetet tillstyrkas, derest lämplig plats härför kunnat af Embetet mera nu än tillförene föreslås; men, oaktadt noggranna undersökningar hade Embetet icke kunnat finna någon plats att i sådant hänseende förorda.
I afseende derefter å den af Rikets Ständer gjorda framställning om anställande af undersökning angående beskaffenheten af lokaler, som för Riks-arkivets inrymmande tilläfventyrs kunde finnas tjenligare än f. d. Geijerska huset, samt särskildt det derför af ej mindre Rikets Ständers Stats-Utskott vid 1856— 1858 årens riksdag, än äfven vederbörande Riks-arkivarie föreslagna, åt Kommerskollegium, Serafimcr-ordens-gillct och Öfverintendeuts-embetet för närvarande upplåtna huset N:o 4 å Riddarholmen; så hade Öfverintendets-embetet, som genom den utredning angående Statens oinskränkta dispositionsfrihet öfver nämnda egendom, hvilken af Rikets Ständers Stats-Utskott vid sednaste riksdag blifvit meddelad funnit det väsendtligaste hindret för denna byggnads användande till nu föreslagna ändamål undanröjdt, låtit å densamma anställa besigtning, dervid befunnits, att. huset, som är uppfördt på utmärkt god grund, vore af särdeles stark konstruktion och utan tecken till sättningar; samt att detsamma redan i dess nuvarande skick, rymde Riks-arkivets samtliga handlingar, upptagande, deri äfven inbegripne de i Slottshvalfven förvarade, nära 22,000 sträckfot hyllor.
Med anledning häraf och då egendomens läge i närmaste grannskap till Stats-departementeus expeditioner och öfriga embetsverk icke syntes lemna något öfrigt att i detta hänseende önska; då hvarken svårigheten att för de i huset för närvarande befintliga embetsverk kunna anskaffa andra lokaler eller olägenheten af byggnadens ej fullt isolerade läge borde, enligt öfverintendets-embetets tanke, kunna göra sig gällande i förhållande till de med arkivets inrymmande derstädes förenade fördelar, särdeles när, hvad eldfara beträffade, toges i betraktande det redan väckta förslaget att, med utsträckning af vattenledningen till Riddarholmen, kunna i Kronans dervarande egendomar anbringa brandposter; samt då härvid jemväl och hufvudsakligen syntes böra afses den möjlighet, som med tillämpning af detta förslag erbjöde sig, att inom kortare tid kunna åstadkomma den af behofvet så högeligen påkallade förflyttningen af Riks-arkivets samlingar från deras nuvarande förvaringsrum: hade öfverintendonts-embetet af dessa skäl, sistnämnda förslag i underdånighet förordat; varande med afseende härå hos Embetet uppgjorda ritningar, hvilka blifvit vederbörande Riksarkivarie delgifna och af honom utan anmärkning lemnade, och hvilka ritningar med tillhörande kostnadsförslag Öfverintendets-embetet till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnat, med tillkännagifvande: att enligt desamma blifvit afsedt att medelst en 110 fot lång och 38 fot bred nybyggnad om tre våningars höjd, innehållande i hvardera våningen en större sal mod fönster åt båda sidor, föreua de tvänne mot husets gård redan befintliga flyglarna; att lätta kommunikationer emellan de särskilda lokalerna inomhus blifvit beredda i hela byggnaden, samt till arbetsrum afsedda några af de större rummen i gamla husets våning 2 trappor upp; att utrymme skulle komma att beredas för omkring 48,000 sträckfot hyllor, eller omkring 27,000 fot utöfver det antal, hvilket, enligt verkställd uppmätning, i Riks-arkivets nuvarande lokaler och förvaringsrum inrymmas; samt att kostnaden Stats-Utskottets Utlåtande N:o 106. 5 får nybyggnaden jemte öfriga dermed sammanhängande reparationer, oberäknadt erforderliga medel till bestridande af de med Arkivets flyttning förenade utgifter, äfvensom till anskaffande af andra lokaler för de i huset nu inrymda Embetsverken, blifvit enligt deröfver uppgjordt förslag beräknad till 100,163 R:dr R:mt; till betäckande af hvilken byggnads- och reparationskostnad full ersättning dock ansetts vara att påräkna genom försäljning framdeles af f. d. Ridderstolpeska huset, sorn antagits ega under nuvarande förhållanden ett saluvärde af minst 120,000
Kronans behof skulle vara förenadt med alltför omfattande och dyrbara reparationer för att, enligt Öfvcrintcndents-embetets tanke, böra ifrågakomma Beträffande slutligen anskaffandet af andra Embetslokaler för Kommers-kollegium, Serafimor-ordens-gi 11 et och Öfverintendents-embetet, i stället för de åt dessa Embetsverk för närvarande upplåtna, så och ehuru Öfverintendents-embetet visserligen funnit ön sk ligt, om, till beredande af nödigt utrymme för ej mindre dessa än andra Embetsverk, för hvilka rum i enskilda hus för närvarande måste byras, uppförandet af en större nybyggnad kunnat åvägabringas, bade Embetet likväl icke ansett sig derom för närvarande böra göra underdånig framställning, utan hade Embelet, med afseende å anskaffandet af erforderliga lokaler för förstnämnda Embetsverk, endast i underdånighet hemställt, att, derest Embetets nu framställda förslag till Riks-arkivets förflyttande skulle vinna Kongl. Maj:ts bifall samt nödiga medel dertill blefve anvisade, Embetet måtte tillåtas att särskildt inkomma med underdånigt förslag till ifrågavarande Embetsverks inrymmande, der sådant lämpligast ske kunde, vare sig genom förhyrande af lägenheter i enskilda egendomar, — såvida icke sådana skulle kunna beredas genom upplåtande till Embetslokaler af några bland de i Kronans hus befintliga boställslägenkotor, åt hvilkas nuvarande innehafvare byresersättning i Sådan händelse kunde, i enlighet med hvad i dylika fall tillförene egt rum, af allmänua medel beredas, — eller genom anordnande af f. d. Geijerska huset, derest detta skulle anses kunna för ändamålet användas; i fråga om hvilket sistnämnda förslag sedermera blifvit upplyst att Kommers-kollegium dels i anseende till det betydliga omfånget af dess arkiv och dels med afseende å erforderligt utrymme för Manufaktur-diskont-kontoret, icke kunde erhålla tillräcklig plats i bottenvåningen jemte våningarnc en och två trappor upp i f. d. Geijerska huset, så att, ifall Kommers-kollegium skulle derstädes inrymmas det blefve nödigt, att hela huset för Kollegii räkning toges i anspråk; hvaremot, för den händelse annan lokal för bemälda Kollegium anskaffades, meranämnda hus lemnade utrymme för så väl Serafimerordcns-Gillet och Öfverintendents-embetet som något annat, i afseende å behofvet af utrymme, med dessa sistnämnda jemförligt embetsverk.
I fråga åter om kostnaden för det ifrågavarande, af Kronan år 1859 från Stockholms Stad inköpta f. d. Geijerska husets anordnande till nu ifrågaställa ändamål, så hade densamma blifvit af Öfverintendents-embetet beräknad till följande belopp, nemligen: ersättning till Staden för återstående 10$ år, räknadt från den 1 nästkommande Oktober, af den tid utaf 15 år från köpets afslutande, som
Staden eger dispositionsrätt öfver nämnde egendom, å 5,500 R:dr årligen R:dr 57,750: — reparationskostnad för byggnadens iståndsättande enligt hos Öfverintendents-embetet uppgjordt ritnings- och kostnadsförslag 17,162: — Transport tillsammans 74,912: — fi Stats-Utskottets Utlåtande N:o 106.
Transport 74,912: — eller med kontraktsenligt afdrag af onera och underhållskostnader under förberörda 10^ år, förslagsvis beräknade till ett årligt belopp af 200 R:dr ' 2,100: - R:mt R:dr 72,812:
— Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit och med anledning af hvad upplyst blifvit rörande de allt mer och mer tilltagande sättningsskadorna på f. d. Ridderstolpeska huset, i följd hvaraf anskaffandet, för det derstädes inrymda Riksarkivet och dess i ständig tilivext varande samligar, af annan tjenlig lokal med tillräckligt utrymme ej allenast för det närvarande, utan äfven för en längre framtid, vore af högsta behof påkalladt; hade Kongl. Maj:t funnit
Sig föranlåten att ånyo til Rikets Ständer i förevarande ämne göra nådig framställning; och som Kongl. Maj:t, i sådant afseende, funnit det af Öfverintendents-embetet framställda förslag, att för Riks-arkivet upplåta omförmälde, af Kommers-kollegium m. fl. embetsverk nu begagnade egendom N:o 4 å Riddarholmen, vara i allo ändamålsenligt; har Kongl.
Maj:t nu i nåder föreslagit Rikets Ständer, att, för bestridande af de utaf Öfverintendents-embetet, enligt ofvanberörda ritnings- och kostnadsförslag, till 100,163
R:dr beräknade utgifter för så väl förändrad inredning och reparation af de å nämnda egendom nu befintliga byggnader, som uppförande å gårdstomtens östra sida af en tillbyggnad emellan de gamla flyglarna, måtte af Rikets Ständer anvisas för en gång en summa, i jemnt tal af 100,000 R:dr.
Hvad derefter angick frågan om anskaffande af andra lokaler för Kommerskollegium, Serafimerordens-Gillet och Öfverintendents-embetet, hvilka för närvarande äro uti ifrågavarande egendom inrymda, skulle visserligen, enligt hvad Öfverintendents-embetet uppgifvit, antingen för förstnämnda embetsverk ensamt eller för de båda sednare jemte något, i afseende på behofvet af utrymme, med dem jemförligt annat verk, kunna beredas plats i f. d.
Geijerska huset å Riddarholmen; men då kostnaden endast för Kronans öfvertagande af dispositionsrätten öfver sistnämnda egendom samt husets iståndsättande och förändring för ändamålet komme att uppgå till den betydliga summan af 72,812 R:dr; då, oaktadt denna betydande kostnad, samma hus, på sätt förut är nämndt, ändock icke lemnade utrymme för alla de embetsverk, hvilka, vid upplåtande till Riks-arkiv af egendomen N:o 4 å Riddarholmen, skulle komma att från sistnämnda egendom utflytta; då dessutom bland skälen för Rikets sednast församlade Ständers afslag å Kongl. Maj:ts Proposition om Geijerska husets användande till Riks-arkiv, särskildt blifvit anfördt, att derigenom skulle för framtiden omintetgöras det ändamål, Rikets Ständer hufvudsakligen afsett med husets inlösande till Statsverket, eller att, genom dess undanrödjande bereda en öppen plats vid östra ändan af Riddarholmskyrkan; samt då i allt fall en mera omfattande reglering innan kort förestode för att bereda lokaler i Kronans hus äfven för flera andra Statens embetsverk, hvilka nu vore i saknad af sådana lokaler och hvilken reglering möjligen kunde ställas i någon förbindelse med de byggnadsföretag, som syntes blifva nödvändiga i fall representationen komme att ombildas; så och ehuru Statens Embetsverk utan tvifvel borde, så vidt möjligt vore, i Statens egna hus inrymmas, hade Kongl. Maj:t likväl ansett lämpligast, att för närvarande och intilldess en dylik allmännare plan, som nyss är nämndt, kunde komma att uppgöras, nödiga lokaler för ofvannämnda tre Embetsverk måtte emot hyra anskaffas, så framt icke tillfälle skulle under tiden yppa sig att inrymma dem i andra Kronan tillhöriga, tjeuliga byggnader; och Stats-Utskottets Utlåtande N:o 106.
T har Kongl. Maj:t alltså nu jemväl i nåder föreslagit Rikets Ständer, att de medel, som kunna komma att till förhyrande af Embetslokaler för nämnda verk erfordras, må af Statskontoret under iörskottstitel anordnas, för att framdeles hos Rikets Ständer till ersättande anmälas.
Slutligen och under förutsättning af Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Haj:t sålunda föreslagit, bar Kongl. Maj:t nu äfven till Rikets Ständer i nåder hemställt, att, sedan egendomen N:o 4 å Riddarholmen blifvit, på sätt afsedt vore, behörigen inredd och tillbyggd samt Riks-arkivets samlingar dit förflyttade äfvensom Vitterhets-, Historie- och Antiquitets-akademiens i f. d.
Ridderstolpeska huset jemväl inrymda samlingar intagna i det nya National-museum, nyssnämnda hus, eller N:o 2 vid Skeppsbron, måtte på offentlig auktion, efter föranstaltande af Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-kontorel, försäljas och köpeskillingen till nämnda Kontor inflyta.
I sammanhang med denna nådiga framställning har Utskottet jemväl till pröfning förehaft två särskilde hos Ridderskapet och Adeln samt inom Borgare-Ståndet väckte och, jemte vid remisserna afgifne yttranden, till Utskottet öfverlemnade motioner, i det förra Riks-Ståndet, under N:o 31, af Herr Nordenfalk, Johan, och i Borgare-Ståndet, under N:o 15, af Herr O. E. Dahm, hvilka motionärer hufvudsakligen anfört, hurusom ej mindre Riks-arkivet, än äfven Kongl, eller ftilcsbibliotheket i saknad af tjenliga lokaler, befunnes i den mest sorgliga belägenhet.
Vid 1844 års riksdag, då Kongl. Bibliotheket sednast varit föremål för Rikets Ständers uppmärksamhet, hade, enär under samlingarnes tillvext hvarje möjlig utväg till utvidgning inom dess nuvarande lokal vore så till det yttersta begagnad, att det ej längre kunde eller borde der qvarblifva, beslutits, att en våning i National-museum skulle för Kongl. Bibliotheket afses.
Då nämnda bibliothek vid berörde tidrymd innehöll vid pass 60,000 band och 3,000 manuskripter, hade den nya lokalen, hvilken uppgifvits kunna rymma 200,000 volymer, ansetts blifva, för lång tid tillräcklig.
Bibliothekets samlingar hade emellertid under de sistförflutne 18 åren vunnit så betydlig tillvext, att vid en sistlidne höst verkställd räkning, böckernas antal utgjort något öfver 120,000 band, utom vid pass 11,000 häften oafslutade verk och tidskrifter samt närmare 300,000 små skrifter, förvarade i mer än 7,000 portföljer och 5,500 manuskripter, oberäknadt en af Rikets Ständer inköpt gravyrsamling, nu uppgående till 14,000 nummer, samt några hundrade större portföljer med nybildade samlingar af kartor, planer, historiska plancher m. m.
Med erfarenhet om denna hastiga tillvext, kunde med temlig visshet antagas att redan innan ytterligare 20 år förgått, bibliotheket skulle hafva vunnit en tillökning, stor nog att göra äfven den påtänkta nya musei-lokalen otillräcklig; helst som denna, enligt noggrann uppmätning, oaktadt största hushållning i iuredningsplanen, icke kunde lemna rum för mer än omkring 185,000 band, då från totalutrymmet afräknats lokaler för handskrifter, gravyrer, kartor etc.
Härtill komme att museivåningen vore långt ifrån väl afpassad för ett bibliothek, enär der funnes ytterst få väggytor, men väl pelare och vida fönster, som gjorde en fullt ändamålsenlig inredning ytterst kostsam, ja nästan omöjlig.
Lämpliga arbetsrum och en i alla större offentliga bibliotheker numera såsom nödvändig ansedd läsesal, der det stora antalet skrifter, sorn ej kunde ersättas och derföre ej borde utlånas, kunde hållas allmänheten tillgängliga, dessa skulle, äfven de i nämnde lokal komma att saknas.
Statens samlingar af statyer, rustningar, troféer etc. etc. behöfde dessutom redan det för bibliotheket afsedda utrymme och kunde enligt uppgift ej derförutan i deras helhet ens nu dit ordnas.
På grund af 8 Stats- (Jtshottets Utlåtande N:o 106. hvad sålunda anförts, syntes det motionärerne ur alla synpunkter, äfven den ekonomiska, föga välbetänkt att ej genast afse hela byggnaden för dess rätta och hufvudsakliga ändamål, enär det vore bortkastad kostnad, möda och tid att nu för några få tiotal af år och med utsigt att snart åter nödgas göra omflyttning, för Riks-bibliothekct aptera en lokal, som dertill icke vore ändamålsenlig, icke tillräckligt stor, ej kunde utvidgas och som genast behöfdes till det ändamål hvarför den bäst passade; hvadan och då det syntes i allo lämpligare och klokare, att Rikets Ständer till de båda så nära beslägtade och hvarannan supplerande Riksarkivet och Riks-bibliotheket gåfve en ändamålsenlig och åtminstone för någon längre tid tillräcklig, gemensam byggnad, på hvars tomtplats derjemte utrymme funnes för framtida tillbyggnad, motionärerne, jemte uppräknande af en del byggnadsplatser, som kunde för ändamålet ifrågakomma, såsom vestra delen af Helgeandsholmen ; de af Kommers-kollegii och Riksgälds-kontorets hus upptagna tomter, Skeppsholmen, Humlegården, f. d. Enkedrottning
Desiderias stalltomt å Blasieholmen, — föreslagit, att Rikets Ständer måtte anslå en summa af 40(1,000 R:dr till en uv byggnad för Riks-arkiv och Riks-bibliothek, att så fort sig göra låter uppföras å den inom hufvudstaden tillgängliga plats, som Kongl. Maj:t, efter sakkunnige mäns hörande, kunde finna dcrlill lämpligast.
Hvad sålunda och i öfrigt förekommit har Utskottet tagit i noggrannt öfvervägande; och hvad dervid först angår ofvanbemälde motionärers förslag att för Riks-arkivet och Kongl.
Bibliotbeket, hvilka bäggo institutioners behof af båttre och rymligare lokaler redan länge varit erkändt, uppföra en gemensam nybyggnad, har Utskottet ej kunnat samma förslag biträda, enär det dels synts Utskottet mindre välbetänkt att i en byggnad sammanföra två särskilda anstalter, hvilkas samlingar äro i ständig och stark tillvext, dels dessa dyrbara och till stor del oersättliga samlingars uppställning i hvarandras omedelbara grannskap skulle, i händelse af vådeld, medföra dubbel fara; hvarförutan Utskottet, i saknad af all utredning, hvarken kunnat tillförlitligt bedöma lämpligheten af de utaf motionärerna föreslagna byggnadsplatserna eller pröfva huruvida det för nybyggnaden begärda anslagsbelopp skulle vara derför tillräckligt.
Det af Kongl. Maj:t nådigst framställda förslag, att för inrymmande af Riks-arkivet använda den nu åt Kommers-kollegium, Öfveriutendents-embetet och Serafimerordens-Gillet upplåtna, Staten tillhöriga byggnad, N:o 4 å Riddarholmen, har Utskottet deremot funnit synnerligen lämpligt, då nämnde byggnad, belägen i närheten af Stats-departeinemens expeditioner och öfrige embetsverk, euligt hvad vederbörande intygat, både finnes uppförd på utmärkt god grund, och år af särdeles stark konstruktion samt dessutom å tomten lemnar utrymme för erforderlig tillbyggnad, hvarigenom utrymmet torde för en lång framtid blifva tillräckligt.
Beträffande vidare frågan om anskaffande af embetslokaler för Kommerskollegium, Öfverintendents-embetct och Serafimerordens-Gillet, samt om an vändande af den nu åt Riks-arkivet upplåtna byggnad finner Utskottet för sin del hvad Kongl.
Maj:t i dessa hänseenden föreslagit vara ändamålsenligt och böra till Rikets Ständers bifall förordas.
Utskottet får derföre, på grund af hvad sålunda blifvit antordt, hemställa, att Rikets Ständer, med afslag å förenämnde motionärers framställningar, om medels anvisande till en gemensam ny byggnad för Riks-arkivet och Kongl, bibliotbeket måtte, dels till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 107. 9 till bestridande af utgifterna för såväl förändrad inredning och reparation af de å egendomen N:o 4 å Riddarholmen nu befintliga byggnader, som uppförande å gårdstomtens östra sida af en tillbyggnad emellan de gamla flyglarne, bevilja för en gång en summa al 100,000 R:dr Runt, att, enligt Kongl. Majus nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå, dels medgifva, att de medel som under instundande statsregleringsperiod erfordras till förhyrande af embetslokaler för Kommers-kollegium, Öfveriutendents-embetet och Serafimer-ordens-gillet, må af Stats-kontoret under förskottstitel anordnas, för att framdeles hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, dels ock tillåta, att, sedan ej mindre Riks-arkivets än äfven Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens samlingar blifvit från f. d. Ridderstolpeska huset, eller N:o 2 vid Skeppsbron, förflyttade, nämnda egendom må öfverlemuas till disposition af Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, hvilka må ega att densamma å offentlig auktion försälja, dock ej under det pris, hvartill egendomen, på sätt ofvan omförmäles, blifvit uppskattad, eller 120,000 R:dr Runt.
I fråga åter om de af motionärerne framställda anmärkningar emot lämpligheten af Kongl. Bibliothekets förflyttande till National-musei-byggnaden, torde Utskottet framdeles få tillfälle utlåta sig vid pröfning af frågan om anslag för nämnda byggnads inredning, hvarom nådig
Proposition lärer vara att vid innevarande riksmöte förvänta.
Stockholm den 1 Juni 1863. X:o lOT. Arik. lill Exp.-Ulsk. don 1 Juni 1865, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, angående förut varande arrendatorers företrädesrätt vid förnyad utarrendering af boställshemman.
(L A.) Enligt hvad inhemtas af en hos Bonde-Ståndet utaf Riksdagsfullmägtigen Anders Persson från Malmöhus län väckt och till Stats-Utskottet remitterad moBih. till 11.
Prot. 1862 §• 1863.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 14 Häft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 107. tion (N:o 77) hade motionären vid sisthållna riksdag framställt förslag uti ofvanberörda syfte, men, enär den boställsinnehafvare i allmänhet tillförsäkrade rätt, att, hvar och en under sin tjenstetid, disponera dem anslagna boställen ansågs utgöra ett väsendtligt hinder för bifall till förslaget, hade detsamma i enlighet med hvad dåvarande Stats-Utskott hemställt, af Rikets Ständer afslagits.
Enligt motionärens förmenande vore likväl det såsom grund för afstyrkandet af Utskottet åberopade skäl föga förenligt med de grundsatser, som uti den af motionären föreslagna syftningen finnas uttalade uti Kongl, kungörelsen den 17 Juli 1847 i fråga om sådana kronolägenheter, af hvilka arrendeafgifterna omedelbarligen ingå till Statsverket, samt Kongl. Cirkuläret den 2 Oktober 1850, hvarigenom en så beskaffad rätt under vissa vilkor beviljats arrendatorer af de under Boställs-direktionernas vård ställda militiehemman och boställen.