Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med ofvanomförmälda framställning har Consistorium anfört, att de båda så kallade rörliga Adjunkturerna, för hvilka något visst undervisningsämne icke är faststäldt och för hvilkas innehafvare lön nu är bestämd till 2,000 R:dr, borde ega att ingå i tur med de öfriga; och då innehafvarne af de rörliga Adjunkturerna hafva alldeles lika åligganden med öfriga ordinarie adjunkter vid Universitetet, och de förres löneförmåner alltså billigtvis ej böra vara ringare än de sednares, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer göra framställning derom, att innehafvare af Adjunktsbefattning, vid hvilken visst undervisningsämne ej är fästadt, må vara berättigad att efter tjensteålder, lika med öfriga adjunkter, få tillträda högre adjunktslön, samt att det derföre erforderliga belopp anvisas med 1,000 R:dr. D).
För de vetenskapliga Institutionerna l:o.
För underhåll af materielen vid de Medicinska och Chirurgiska klinikerna å det nya sjukhuset ett belopp af 4,000 R:dr utöfver nuvarande anslag å Universitetets stat; 2:o.
En tillökning af 1,000 R:dr i anslaget för den Fysiologiska Institutionen; I afseende å punkterna 1 och 2 har Kanslern underdånigst anfört, att, då det för omförmälda kliniker nu å stat uppförda anslag uppginge till endast 1,000 R:dr och statsanslaget för den fysiologiska institutionen till 500 R:dr, det vore obestridligt, dels att för underhåll af klinikerna å ett så stort sjukhus, som det i Upsala, något större årsanslag vore behöfligt, dels att fysiologiska institutionens anslag behöfde ökas; öfverlemnande Kanslern till Eders Kongl. Maj:ts närmare bepröfvande, huruvida den nu begärda tillökningen må till det ifrågaställa eller något mindre belopp, särskildt hvad punkten N:o 1 anginge, för denna gång kunna bestämmas; och får jag, med anledning häraf och då för den vigtiga fysiologiska institutionens förseende med nödig materiel ett så ringa anslag som 500
R:dr ingalunda kan anses vara tillräckligt, hemställa, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om uppförande å Universitetets stat af ytterligare 2,500 R:dr till underhåll af materielen å berörda kliniker samt af 500
R:dr för den fysiologiska institutionen.
Vidare har Consistorium Academicum Majus i underdånighet gjort framställning om beviljande af anslag till första uppsättningen af ett kabinett för skön konst med 10,000 R:dr.
Bland de läroämnen, — yttrar Consistorium med afseende härå, — hvilka till höra den estetiska professionen, ingår äfven konsthistorien.
Undervisningen i konsthisto" ria, hvilken för ungdomens bildning är af en vigt, som af den verkligen vetenskaplig" uppfostrade eller för allmän bildning nitälskande mannen icke lärer bestridas, kan likvät icke i egentlig mening ega rum utan lefvande åskådning af konstens mästerverk.
Förl att denna undervisning skall blifva rätt gagnelig, behöfves således tillgång till en koustBih. till R.
Prot. 1865. l:a Sami. l:a A/d. 4 26 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. samling.
Vid våra förhållanden finnes väl icke någon möjlighet att anskaffa originaler af vare sig bildhuggare — eller målarekonstens alster, men, om man inskränkte sig till en anspråkslösare samling af afgjutningar eller efterbildningar i gips eller annat mindre dyrbart material af plastikens samt kopior af målarekonstens ur konsthistorisk synpunkt vigtigaste mästerverk, kunde likväl derigenom mycket vinnas för konstbildningen, och det vore för anskaffandet af en sådan samling som det omförmälda anslaget erfordrades.
Under erinran hurusom vid flera af högskolorna på kontinenten sådana museer och samlingar blifvit för sagda ändamål i nyare tider anskaffade, samt att denna angelägenhet otvifvelaktigt egde betydelse för den allmänna bildningens intressen, har Kanslern i underdånighet ölverlemnat denna fråga till Eders Kongl. Maj:ts närmare pröfning.
Då en verklig insigt i konsthistorien icke kan vinnas utan åskådning af de mästerverk, hvilka varit frukter af konstutvecklingen under olika tidehvarf, och då en samling af ifrågavarande beskaffenhet, under det den riktar och lifvar det vetenskapliga studiet, tillika skulle väcka och utbilda konstsinnet samt sålunda kraftigt bidraga til! befrämjandet af sann konstbildning hos nationen, anser jag det af Consistorium afsedda ändamål värdt den största uppmärksamhet.
Enär likväl det ligger större vigt på sjelfva bildandet af den ifrågaställa konstsamlingen, än dess första omfång, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikels
Ständer äska ett anslag för en gång af 6.000
R:dr för bildande af ett Konstmuseum vid Upsala Universitet.
Härförutan har Consistorium i und&rdånighét gjort hemställan om ett anslag af 750 Ridr till pension för extra ordinarie Professoren Anders Uppströms enka, Maria Charlotta af Uhr, och deras sex oförsörjda barn, under anförande, bland annat, att Professoren Uppström, som egnat sina bästa krafter och sin mesta tid åt Elementar-läroverket i Upsala, varit vid Universitetet anställd sedan 1850 såsom Docens och från 1859 såsom extra ordinarie Professor med årligt arfvode för denna sednare befattning af 1,500 R:dr, samt att han under denna tid genom bearbetning och lifgifvande från trycket af alla de qvarlefvor, hvilka finnas af det meesogötiska språket, förvärfvat sig både inom och utom fäderneslandet ett vetenskapligt anseende, som hedrade icke mindre honom än det universitet han tillhört.
Då han vid sitt frånfälle lemnat sin familj nästan utan alla egna tillgångar och utan annat understöd än 800 R:dr från Universitetets pensionskassa och vid pass 40 h 50 R:dr gratial från Erkestiftets pensionsmedel, vore det, enligt Consistorii underdåniga mening, billigt, att staten äfven för sin del lemnade något understöd åt de qvarlefvande efter en vetenskipsman, som under troget uppfyllande af sina tjenstepligter användt sina lediga stunder til arbeten, hvilka gagnat vetenskapen och befordrat fäderneslandets anseende.
Och har Kanslern ansett sig böra förorda denna underdåniga hemstäl» lan till Eders Kongl.
Maj:ts nådiga behjertande, så mycket hellre som behållningen i Professoren Uppströms sterbhus utgjorde, enligt bouppteckning, endast 692 R:dr.
I betraktande af nu anförda förhållanden tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer göra framställning derom, att å allmänna indragningsstaten må uppföras ett årligt anslag af 750 R:dr, att utgå såsom pension åt Professoren Uppströms enka och oförsörjda barn.
Slutligen har Consistorium Academicum Majus genom Kanslern öfverlemnat och med sitt förord beledsagat en af Universitetets
Docenter framställd begäran, att Docent, som vid Elementar-läroverken vinner anställning, måtte i afseende på uppflyttning till högre lönegrad få beräkna sig till godo sin akademiska tjenstetid, med lika rätt som om han vid Elementarläroverk innehaft ordinarie tjenst; till stöd för hvilken underdåniga anhållan bland annat blifvit anfördt, att Docenterne i sednare tider gått i mistning af den Bil.
N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd- Prop. N:o I, om Statsverket 1865. 27 åt de äldre bland dem medgifna rättigheten att beräkna dubbla tjensteår i afseende på presterlig befordran, en förmån som de af ålder haft sig tillerkänd lika med Elementar läroverkens lärare, och att utan någon förbättring i deras ställning det vore att befara, att Docenternas antal skulle alltför mycket minskas, hvadan sålunda ett upphjelpande af deras vilkor vore af vigt ej mindre för Universitetet, som svårligen kunde undvara deras biträde, än äfven för Elementar-läroverken, som i Docentgraden hade att påräkna lärare med den jemförelsevis grundligaste theoretiska underbyggnad.
Angående denna ansökning har
Kanslern yttrat sig finna de för densamma anförda skäl i de flesta afseenden vara förtjenta af Eders Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet.
Ehuru icke bunden till bestämda läsetimmar hvarje dag, vore en Docent vid Universitetet dock icke overksam såsom handledare för den der studerande ungdom i de tidigare stadierna af dess studier, och genom en sådan verksamhet utbildade
Docenten sig sjelf till lärare och öfvade sig i undervisningens svåra konst, på samma gång han för egen del ökade sitt kunskapsförråd.
Att bevilja honom en förmån, sådan som den nu begärda, åtminstone för ett visst antal af hans docentår, syntes derföre vara billigt och väl förenligt med det samband, som emellan högskolan och Elementar läroverken naturligen eger rum; och har Kanslern fördenskull i underdånighet härtill förordat bifall, åtminstone i så måtto, att Docent, som vid Elementar-läroverk vinner anställning, må i fråga om uppflyttning till högre lönegrad få beräkna sig till godo sin akademiska tjenstetid för fem eller sju år med lika rätt, som om han vid Elementarläroverk innehaft ordinarie tjenst.
Då den såväl af Docenterna vid Upsala Universitet som äfven, på sätt Consistorium Majus vid Lunds Universitetet i underdånighet anmält, af Docenterna derstädes gjorda framställningen i fråga om tjenste.irsberäkning vid anställning såsom lärare vid Elementarläroverk synes mig påkalla billigt afseende, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer föreslå det stadgande, att de af begge Universitetens
Docenter, hvilka varda anställde såsom lärare vid Elementar-läroverkep, må ega att, vid lönegradens bestämmande, få sig till godo räknade fem år af den tid, de med vitsord om nit och skickligh et såsom Docenter varit i tjenstgöring. 5:o.
I afseende å Lunds Universitet har Kanslern medelst underdånigt Memorial den 29 nästlidne Juli likaledes anmält de nya behof för Universitetet, till hvilkas fyllande genom statsanslag vid instundande Riksdag Consistorium Academicum Majus i Lund underdånigst anhållit om Eders Kongl.
Majits nådiga åtgärd, nemligen:
Ett årligt anslag af 2,000 R:dr till underhåll af Universitetets byggnader, alldenstund de för sådant ändamål nu användbara medel, eller inkomsterna vid inträffande ledigheter af de till Universitetet anslagna prebendepastorater, dels vore af tillfällig beskaffenhet och således icke alltid kunde påräknas, dels hädanefter komme att minskas, sedan två af berörda pastorater nyligen frångått Universitetet, under det å andra sidan de årliga behofven ökades i den mån Universitetets byggnader tillväxte i antal; 2:o
En tillökning af 3,000 Ridr årligen uti det för Universitets-bibliotheket nu utgående anslag af 10,200 Ridr, hvilken tillökning i synnerhet vore behöflig för att inom naturvetenskapernas och den historiska vetenskapens områden fylla bibliothekets behof; 3:o
Ett årligt anslag af 200 Ridr för materielen vid Zoologiska institutionen, hvilken icke kunde, med nuvarande anslag, på ändamålsenligt sätt underhållas och förökas; 4:o
Ett förhöj dt anslag af 700
R:dr årligen för den Kemiska institutionen, enär Anslag för Lunds Universitet. 28 Bil.
N:o 7 till Kongl. Majus Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. det på senare tider ökade utrymmet inom laboratoriet såväl som det i sammanhang dermed betydligt ökade antalet af terminligen derstädes arbetande studerande föranledt behofvet af en ansenlig tillökning i de löpande årliga utgifterna, utan att anslaget för densamma lemnade erforderlig tillgång; 6:o
Ett årligt anslag till en Adjunktur i Kirurgi och Obstetrik såsom synnerligen behöflig,- med afseende på mängden och omfattningen af de läroämnen, i hvilka det nu är Kirurgie Professorn ålagdt att meddela undervisning; Derjemte har Consistorium Academicum Majus, i öfverensstämmelse med en af Universitetets samtlige
Docenter gjord framställning underdånigst anhållit, det Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer föreslå det stadgande, att Docenter, som vinna anställning såsom lärare vid Elementar-läroverken, må vara berättigade att, vid lönegradens bestämmande, få sig räknade till godo de år, som de vid Universitetet till vederbörandes nöje tjenstgjort, enär i annat fall den fördel, uppflyttningsrätten medför, skulle föranleda dertill, att de unge män, som aflagt sina akademiska prof, genast derefter, till mehn så väl för Universitets-undervisningen som för sin egen grundligare bildning, skyndade att söka sig in vid Elementar-läroverken.
Beträffande de uti de 4 första punkterna ifrågaställa anslag har Kanslern å dessa tillstyrkt nådigt bifall; öfverlemnande
Kanslern i underdånighet äfven frågan om anslag för en Adjunktur i kirurgi och obstetrik till Eders Kongl. Maj:ts närmare bepröfvande.
Hvad vidkommer Kanslerns yttrande angående frågan om rättighet för Docenter, som vid Elementar-läroverken vinna anställning såsom lärare, att vid lönegradens bestämmande få sig räknade till godo de år, som de vid Universitetet tjenstgjort, är det hufvudsakliga deraf redan anfördt vid samma angelägenhets behandling för Upsala Universitet; Hemställande Kanslern dessutom i underdånighet, att om Upsala Consistorii ofvan angifna förslag om årligt anslag af 3,000 R:dr till förhöjande af de sex nu utgående docentstipendier kunde vinna nådigt afseende, enahanda förmån måtte förunnas äfven Lunds Universitet.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt finnér jag mig böra i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer äska följande årliga anslagsbelopp för Lunds Universitet: till underhåll af Universitetets byggnader R:dr 2,000. till förhöjning i anslaget för Universitetets Bibliothek „ 1,800. för materielen vid Zoologiska Museum 200. till förhöjande af anslaget för den Kemiska institutionen „ 700.
Vidare och då de läroämnen, hvilka blifvit åt Professorn i Kirurgi och Obstetrik anvisade, äro så vidt omfattande, att undervisningen i dem alla icke kan af en lärare medhinnas, hvartill kommer nödvändigheten att, i händelse af inträffande förfall för nämnde lärare, vid Universitetet ega någon skicklig person att tillgå för undervisningens uppehållande, hemställer jag underdånigst, att, för inrättandet af er.
Adjunktur i Kirurgi och Obstetrik, en adjunktslön i högre lönegraden måtte beviljas med R:dr 2,500.
Likaledes och af enahanda skäl som för Upsala Universitet, får jag underdånigst, hemställa att till förhöjande af de till Lunds Universitet anslagna docentstipendier från 500 till 750 Ridr må äskas ett årligt anslagsbelopp af 1,500 Ridr äfvensom, på det att de två Adjunkter, för hvilka vissa läroämnen icke äro bestämda, må, lika med öfrige Adjunkter, åtnjuta uppfattning i högre lönegrad, ett anslag af 1,000 Ridr.
N:o 7 till Kongl. Majlis Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1865. 29 6:o.
Af den inom Ecklesiastik-Departementets Afdelning för handläggning af ärenden rö- Elementarrande den högre undervisningen gjorda beräkning af de löner, som för hvarje å stat upp- läroverken, förd lärarebeställning vid elementarläroverken, äfvensom för öfningslärare vid de på endera
Be belopp, som eller begge linierna fullständiga läroverken böra enligt fastställda grunder för år 1867 utgå, tM afionm9 at inhemtas, att summan af dessa lönebelopp utgör 1,423,697 R:dr 85 öre, och då under nfSrdatärare blott ett enda år och dertill det efter nuvarande statsregleringsperiod närmast följande, de erfordra,s för genom äldre lärares afgång uppkommande besparingar måste blifva ganska ringa, får år 1867. jag hemställa, att Eders Kongl. Maj:t täcktes nu, liksom vid föregående riksdagar, hos Rikets Ständer äska den förhöjning i läroverksanslaget oafkortad, hvilken af de vid sednaste riksdag tillkomna nya lärarebeställningar och samtlige lärares i nyssnämnda beräkning iakttagna rättighet till löneförhöjning efter vissa år är en följd, och hvilken förhöjning, då från den ofvan angifna summan R:dr 1,423,697: 85. drages det under nuvarande statsregleringsperiod för aflöning af redan befintlige lärare vid sisthållne riksdag anvisade belopp
Rdr 1,237,828: 72. jemte de vid sistlidne riksdag för ordinarie lärares aflöning disponibla belopp „ 137,866: 67. eller tillsammans 1,375,695: 39. utgör en summa af 48,002 R:dr 46 Öre.
Den starka tillväxt i lärjungeantalet vid elementarläroverken, som under de sed- Anslag till nya naste åren egt rum, påkallar oeftergifligen en tillökning i lärarekrafterna, så vida icke alla lärarebutällde olägenheter skola uppkomma, som alltid blifva en följd af öfverfyllda klasser, och så- mn9arlunda en försämring i undervisningen inträda i samma mån som denna kommer en större del af landets ungdom till godo.
Rikets Ständer hafva ock, inseende detta, bestämt, att då lärjungarnes antal vid ett högre elementarläroverk öfverstiger 200, utöfver normalantalet af 16 lärare vid detsamma, må antagas för hvarje tillökning i lärjungeantal af 30 tili 40 en ny lärare med samma rättigheter och skyldigheter som de öfriga.
Med anledning häraf har Eders Kongl. Maj:t, på grund af derom gjorda framställningar, under nu löpande statsregleringsperiod medgifvit tillsättandet af en adjunkt vid hvartdera af läroverken i Lin köping och Örebro.
Till största delen har dock det i bredd med lärjungarnes antal växande behofvet af ökade lärarekrafter blifvit tillgodosedt genom förordnande af extra lärare för en termin eller ett läseår i sender, hvilka extra lärares ersättande med ordinarie lärare på sätt vid förra riksdagen al enahanda orsaker egde rum, är högeligen af behof påkalladt.
Dervid torde böra tillika tagas i betraktande, att, då en tillökning sker i lärareantal vid de högre elementarläroverken, denna tillökning bör ega rum med afseende icke blott på den lägre graden af lärare, utan äfven på den högre eller lektorerna.
Tillgången på den större undervisningsskicklighet, som för de högre klasserna är afsedd, skulle eljest i förhållande till det hela försvagas.
Härtill kommer, att de nyare fullständiga läroverk, som vid 1856 års riksdag inrättades, ärö försedda med ett ringare antal lektorer än de äldre.
Läroverken i Norrköping, Wenersborg, Nyköping, Falun, Malmö, Christianstad, Carlskrona, Östersund och Umeå hafva hvartdera endast fyra lektorer, då de öfriga nästan alla hafva hvartdera sju.
Orsaken till detta missförhållande måste sökas deri, att, då förstnämnda skolor i sitt fullständiga skick ännu voro jemförelsevis unga, det ännu måste vara ovisst om antalet af lärjungar inom dem skulle blifva lika stort som i de äldre.
Erfarenheten har likväl visat, att lärjungeantalet vid dessa läroverk ganska starkt och hastigt till - 30 Bil.
N:o 7 till Kongl. Maj-.ts Nåd■ Prop. N:o 1 om Statsverket 1865.
Anslag till Nya Läroverk. växt, så att de till största delen nu befinna sig bland dem, som måst med extra lärare förses.
På grund häraf fåir jag i underdånighet föreslå, att ytterligare en lektorsbefattning inrättas vid hvartdera af myss uppräknade läroverk.
Beträffande åter de erforderliga nya adjunktsbeställningarne, så, då tillväxten i lärjungeantal icke vid alla läroverk varit så stark och jemn, att icke en förminskning kunde antagas komma att inträda, och då erfarenheten visat, att svårigheten atit få lärareplatserna besatta med personer, som aflagt föreskrifven examen, på sednare tider blifvit med hvarje år större samt det är af synnerlig vigt för läroverkens framitid, att ej personer som sakna erforderliga kunskaper, derstädes erhålla fast anställning, :anser jag, jemväl med afseende på den tillökning i lärarekrafter, som de ofvan föreslagna nya lektorsbeställningarna åsyfta att bereda, endast följande Adjunktsbefattningar nu böra å stat uppföras, nemligen Lärjungar.
Ordin. lärare.
Nya Adjunkter. vid Upsala läroverk med 520. 22. 2. b Gefle n B 258. 16. 1. » Linköping 7! B ..... 529. 20. 3. v Norrköping fl B 271. 13. 2. b Skara n B 501. 21. 2. » Wenersborgs TI B 251. 13. 2. n Orebro V B 579. 22. 3. b Falun T) B 289. 15. 1. b Wexiö T1 B 390. 18. 2. b Jönköping V B 372. 17. 2.
„ Lund fl 558 20 3. b Malmö n B 396. 15. 4. b Carlskrona V B 234. 13. 2 b Christianstad fl B 257. 13. 2. b Göteborg fl B 559. 22. 2. b Kalmar 7) B 448. 20. 2. b Wisby V B 206. 14.
1. eller tillsammans 36 Adjunkter; deribland likväl inberäknade de två, som, efter hvad ofvan är nämndt, blifvit vid läroverken i Linköping och Orebro tillsatta; och får jag alltså i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om uppförande å stat af 9 lektorer samt 36 adjunkter vid förberörda läroverk, samt att till så väl löner åt dessa som arvoden åt de extra lärare, hvilka dels redan äro dels till följd af lärjungarnes stigande antal otvifvelaktigt under den närmaste framtiden blifva af behofvet på* kallade, ett anslag af tillsammans 75,000 R:dr må af Rikets Ständer beviljas.
Jemte den tillökning i lärarnes antal vid redan befintliga läroverk, som det starkt tillväxande lärjungeantalet gjort nödvändig, har under de sednaste åren jemväl en betydlig tillökning i lärareantal egt rum genom utvidgning af förutvarande skolor.
Sålunda har antalet af högre Elementar-läroverk, som för nio år sedan utgjorde femton, under den sedermera förflutna tiden blifvit förökadt till trettio, eller dubbelt så många.
Det ligger likväl i sakens natur, att, ehuru naturlig den önskan är, att utvidga hvarje bestående läroverk, til! dess att det slutligen blifver fullständigt, man likväl vid en sådan utvidgning Bil.
Prop. N.’o 1 om Statsverket 1865.
Bl förr eller sednare träffar en punkt, der den måste hafva sin gräns, icke blott af brist på tillgång å penningemedel, utan äfven af brist på erforderlig lärarekraft.
Utom det högst betydliga antal nya lärarebefattningar, som inrättades vid riksdagen 1856, tillkom vid derpå följande riksdag åter ett antal af 55 och vid sistlidne riksdag ytterligare icke mindre än 68 nya lärareplatser.
Då man tager i betraktande det antal af unge män som på sednare åren aflagt Filosofie Kandidatexamen, är det uppenbart, att de nya lärarebefattningarne icke kunnat besättas med lärare, hvilka innehafva den bildning, som för ett ändamålsenligt beslridande af undervisningskallet lagligen erfordras.
Bristen på sådana sökande har blifvit så stor, att af 36 lärareplatser, som år 1863 tillsattes, endast 20 kunde förses med vederbörligen examinerade lärare och ett nära lika stort antal eller 16 besattes med oexaminerade.
När dertill kommer, att, i anseende till vikarie-arvodenas ringa belopp, vanligen endast yngre studerande kunna i de talrika vikariaterna användas, så visar det sig, att en ytterligare tillökning i antalet af lärare, som icke ega den bildning eller erfarenhet, hvilken för deras vigtiga kall erfordras, icke skulle lända till undervisningens båtnad.
Den menliga inflytelsen af dessa förhållanden var redan vid sistlidne riksdag märkbar och Rikets Ständer uttalade på grund deraf sin önskan, att lärareplatserna måtte endast med fullt kompetenta personer besättas, samt bestämde, att tillsättningen af de då nybildade lärareplatserna först efter en viss tids förlopp skulle ega rum.
Under sådana förhållanden synes det mig betänkligt att företaga en betydligare utvidgning af de redan för handen varande skolorna, hvarom många förslag inkommit, och anser jag mig, utöfver det antal nya lärare, som för undervisningens bestridande i dess redan anordnade omfattning är oundgängligen erforderligt, endast böra tillstyrka inrättandet af nya befattningar för de fall, att dels i en större stad, der genom tilloppet af nya lärjungar skolorna blifvit öfverfylla, och för en fördelning af detta tillopp, hvilket vanligen är starkast i de lägre klasserna, upprättandet af en ny tre- eller fem-klassig skola visat sig oundgängligen nödigt, dels ock för sådana orter, inom hvilka på en större omkrets tillträdet till ett Elementarläroverk alldeles saknas, och i följe deraf inrättandet af en mindre skola, för att bereda tillgång till första inträdet på studiernas bana är af verkligt behof påkalladt.
1 förra afseendet får jag i underdånighet anmäla följande ansökningar: l:o af Direktionen för Stockholms Stads Undervisningsverk angående inrättande af ett nytt fem-Massigt läroverk i hufvadstaden; och har Direktionen till stöd härför hufvudsakligen anfört: att de nuvarande 4 femklassiga läroverken i Stockholm redan vöre till utrymmet aldeles otillräckliga för den stora mängden af lärjungar inom dessa klasser, hvilka lärjungars antal, under sistlidne vårtermin utgörande vid Klara läroverk 245, \id Maria 273, vid Jakobs 200 och vid Katarina 236, syntes med hvarje år vara i tilltagande; samt att i följd häraf redan intiäffat, att icke alla som sökt inträde i skolorna kunnat der intagas, emedan en och annan af skollokalerna saknat nödigt utrymme.