Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som, med bifall till Stats-Utskotlets utlåtande N:o 202, vill sif, för bildande af ett National-Museum, skola beviljas 5oo,ooo R:dr, hvaraf uppkommande besparing bör Riksgälds-Contoret tillgodoföras, och att Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition å nämnde Contor nu må anvisa en summa af i5o.ooo R:dr, hvarmed början till uppförande af Lyggnad för samma National-Museum bör ske, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer något anslag till ifrågavarande föremål iek® att beviljas.
Stockholm den 1 g Mars i845.
Ani. till Exp.-Utsi. d. 21 Mars, il. 10 f. n. Memorialj i anledning af erhållen återrtmiss å Utlåtandet N:o 205. (U. A.) Från Preste-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å utlåtandet N:o 2o5, 1 anledning af väckt motion om löneförbättring för Professorerne vid Lunds Universitet; men sorn, enligt ankomne Protocolls-utdrag, berörde utlåtande blifvit af de öfrige 3:De Riks-Stånden bifallet, har Utskottet, med stöd af 75 § Riksdags-Ordningen, f unnit återremissen ej kunna föranleda någon åtgärd, Stockholm den i q
Mars 1845.
Sta Is- Utskottets Utlåtande, N:o 24S. ii N:o 246.
Ank. »ill Exp.-Utsk. d. 21 Mars, kl. 10 f. ra.
Utlåtande, i anledning af erhållen ät erremiss å Utlåtandet N:o 208. (U. A.)
Vid föredragning inom Riks-Stånden af Stats-Utskottets den i-;de nästhdne Februari under N:o 206 afgifna utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag tiil nykterhetsskrifters utgifvande, har Ridderskapet och Adeln detsamma återremitterat, på grund af anma»kningar, åsyftande att, med afseende å nyttan utaf dylika skrifter, Utskottet måtte tillstyrka anvisande al ett anslag å Riksgälds-Contoret af 5 å 6000 R;dr, att af Kongl. Maj:t vid lämpliga tillfällen för ändamålet disponeras; Preste-Ståndet har, med afslag å förenämnde Betänkande, beslutat, alt ett anslag af 3,Ooo R:dr må ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för att, på sätt pröfvas lämpligt, användas till tjenlige nykterhetsskrifters utspridande bland folket.
Då likväl 2:ne Riks-Stånd, Borgare och Bonde-Stånden, gillat Utskottets förslag, enligt hvilket motionen ansetts böra förfalla, finner Utskottet sig böra berörde utlåtande vidblifva.
Stockholm den ty Mars 1845.
STOCKHOLM, tryckt nos W. F.
Dalman , 1845.
Stats-Utskottets Utlåtande, IV.o 247. 1 JM vrs. Ank. till Exp. Utsk. den 22 Mars, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om skattlagde vattenverks befriande helt och hållet eller till någon del frän grundräntas framtida utgörande, då de, i följd af sjöars eller strömmars sänkning eller af tappning, utrifvas eller förändras. (I. A.)
Under anförande, hurusom i sednare tider frågor mer och mer uppstått om sänkning af sjöar och strömmar för vattensjuk och fördränkt marks uttorkning och tillgodogörande, hvilka för landet gagnande företag, dertill statsanslag jemväl blifvit af Rikets Ständer beviljade, syntes i hög grad förtjente att uppmuntras och befrämjas, har Herr Danckwardt, M. G., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Stats-Ulskoltet remitterad motion, föreslagit, att då, för verkställighet af dylika företag, det oftast vore nödigt att utrifva eller förändra skattlagde qvarnar och andra vattenverk, i hvilka fall den dessa verk åsatte grundräntas fortsatta utgörande kora me att utgöra en tunga å företaget, hvarförutan svårighet ofta mötte för densammns fördelande på den jord, som vinnes eller förbättras, Rikets Ständer alltså måtte besluta, att, när för ofvannämnde ändamål till grundränta skattlagde mjöloch sågqvarnar samt andra vattenverk, hvilkas grundränta är kronan behållen eller, om den är indeld, lämpligen kan mot annan Kronans behållna ränta utbytas, varda ulri ine eller så förändrade, att de icke kunna bära hela eller någon del af samma ränta, Kongl. Maj:t då må ega att, i händelse sådant i Nåder pröfvas skäligt, meddela befrielse från en sådan ränteandels framtida utgörande.
Den förlust, Kronan härigenom skulle vidkännas, kunde, efter motionärens tanka, icke blifva af synnerlig betydenhet, helst densamma möjligen korame att betäckas genom afgälden af nya verk utaf dylik beskaffenhet, samt det understöd, Slaten i öfrigt åt företaget lenmade, kunde, i förhållande till ofvannämnde förmon, förminskas.
Prot. 1845. 4 Sa/ut. 1 d/d. 2 Band. 20 Hiijt. 1 2 Stats-Utskottets 'Utlåtande, IV:o 248.
Då uti i3 §. af Kongl.
Förordningen den 20 Januari 1824 uttryckligen finnes stadgadt, det Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande ega tillse, att ränta eller andra allmänna skyldigheter å vattenverk, som utrifves, eller å den del deraf, som genom försämring bortgår, blifva, efter de för skattläggningar i allmänhet stadgade grunder, i vederbörlig ordning flyttade på den jord, för hvars båtnad verket rifves eller försämras, så och enär, genom ofvanberörde föreskrift, egare af sådane skattlagde qvarn- och andra vattenverk, hvilka, i följd af sjöars eller strömmars sänkning eller aftappning, 11 trifvas eller försämras, hafva utväg sig förvarad att i vederbörlig ordning söka och erhålla den befrielse från eller nedsättning uti de å dessa verk belöpande grundräntor, hvilken i hvarje serskildt fall må vara af rättvisa påkallad, hemställer Ulskottet, att förrberörde motion icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den ig Mars 1845.
M »18.
Ank. till Exp. Utsk. d. 22 ålars, kl. 11 f. ra.
Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande voterings anställande i Förstärkt Stats-Utskutt öfver åtskilliga i Betänkarulena, ,N:ris 54 och 184 omförmälde frågor. (I. A.) t:o Sedan Borgare- och Bonde-Stånden bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet afslagit Stats-Utskoltets i §.
22 af betänkandet N:o 54 gjorde tillstyrkande, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnya förra Ständers anhållan, det sådana förändringar i den militära lagskipningen malle införas, hvarigenom Krigs-Hof-Rätten kunde upphöra och dess befattning på Rikets Hof-Rätter öfverflytta.?; så hade Utskottet, uti 3:dje punkten af betänkandet N:o 184, föreslagit, att, till afgörande af denna fråga, i afseende hvarå 2:ne Riks-Stånd sålunda stannat emot två, Stats-Utskoltets Utlåtande, N.o 248. 3 votering finge i Förstärkt Stats-Utskolt anställas öfver en för sådant ändamål uppgifven votcrings-proposilion:
Enligt Utskottet tillliandakomne Protocolls-utdrag, är omförmälde voterings-proposition af Borgare- och Bonde-Stånden godkänd.
Ridderskapet och Adeln har deremot ansett frågan rörande underdånig skrifvelse lill Kongl. Majrt om vidtagande af sådane åtgärder, hvarigenom Krigs-Hof-Rätten kunde upphöra och dess befattning på Rikets Hof-Rätter öfverflvttas, hafva förfallit, sedan 2:ne Stånd alslagit Utskottets betänkande i denna del; på grund hvaraf nyssnämnde voterings-proposition blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen.
Preste-Ståndet har likaledes förklarat, att, i anseende till beskaffenheten af denna fråga, och enär deri två Riks-Stånd stannat emot två, Ståndet ansåg densamma vara förfallen och alt någon votering i Förstärkt Stats-Utskott derom icke borde ega rum.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, har Utskottet trott sig böra, jemte anmälan, alt den af Utskottet uti 3:dje punkten af betänkandet N:o 184 föreslagne voterings-proposition, blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden gillad, inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att uti de a:ne förstnämnde Riks-Ståndens beslut instämma. 2:0
Uti nedan nämnde §.§. af betänkandet N:o 54 hade Utskottet tillstyrkt aflåtandet af underdåniga skrifvelse!' till Kongl. Maj;t uti följande ämnen: i § 34, angående Nådig befallning lill Styrelsen öfver ekeplanteringarne i Riket att, till ledning och upplysning vid framtida Statsrevisioner, afgifva berättelse om ekeplanteringarnes framgång m. m.; i §. 38, i fråga om användande af Postverkets öfverskottsmedel lill byggnad och utrustning af ångfartyg; i §.
40, angående framtida inskränkning af tull-licenser; i §.
44, angående inskränkande af de hos Öfver-Intendets-Embetet innestående cassa-behållningar mN nr.; i §. 54, rörande erinran till vederbörande embetsman och auctoriteter om iagttagandet af Kongl.
Reglementet den 20 December 1820, angående Krono-auctioner för Landt- och Sjöförsvaret; i §. 58, angående gratification lill entrepreneuren af mathållningen vid Krigs-Academien: 4 Stais U, skottets Utlåtande, N:o 248. i §. 65, rörande Nådig befallning Lill Directionen öfver Armeens Pensions-Cassa, att till Rikets Ständers Revisorer aflemna fullständiga, med verilicationer försedde, räkenskaper öfver de under
Directionens förvaltning ställde medel; i §. 73, angående aflemnande till Rikets Ständers Revisorer af berättelser om Huteriens ställning m. m.; i §. rörande beklädnads-staters biläggande vid Sluteriens räkenskaper ; i §. 78, angående
Nådig befallning till Öfver-Ståthåliare-Einbetet, att på räkning i Rikets Ständers Bauk insätta de till bemälde Embeles disposition anordnade medel, m. m.; i §. 85, angående enahanda föreskrifter, i afseende på de till RiksMarskalks-Embetets disposition anordnade byggnads-medel för Stockholms Slott; i §. pr, i fråga om upphörande eller- nedsättning af vissa i och för upprättandet af Danviks Hospitals Hufvud-Bok och proloeolls-föringen hos Hospilals-Directionen. utgående extra arfvoden; och i §. p3, angående aflålandet af Nådig Proposition om ersättning till Lunds Universitet för en uti Universitetets räkenskaper balancerad fordran hos Kronan.
Sedermera och enär samtlige ofvannämnde förslag till underdåniga skrifvelse!- blifvit af arne Riks-Stånd godkände, men af de 2:ne öfriga afslagne, hade Utskottet uti 8:de, prde, rorde, i2:te och i3:de punklerne af betänkandet N:o 184 hemställt, alt, vid en dylik sakens utgång, omförmälde förslag malle få förfalla.
Denna sednare hemställan är af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet bifallen.
Borgare-Ståndet har till Utskottet återremitterat nyssberörde 8, p, 10, ra och i3 punklerne af betänkandet
Nro 184. i ändamål alt voterings-propositioner må uppsättas.
Bonde-Ståndet har, vid föredragning af dessa punkter, beslutat att, med gillande af den utaf Herrar Schartau, Berg m. fl. emot Utskottets beslut afgifne reservation, förelägga Utskottet att inkomma med voterings-proposition, för alt uti Förstärkt Stats-Utskott behandlas i afseende å de frågor, hvilka uti förrberörde punkter förekomma.
Vid sådant förhållande och då Utskottets förut tillkännagifne åsigt, Stats-Utskottcts Utlåtande, N.o 248. 5 det samtlige förevarande frågor borde i följd af deras beskaffenhet, sedan arne Riks-Slånd härutinnan stannat emot två, förfalla, nu mera vunnit stöd af Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets härtill lemnade bifall, får Utskottet, med vidblifvande af denna åsigt, lill Borgare- och BondeStånden hemställa, att den väckte frågan orri dessa ärendens afgörande, medelst votering i Förstärkt Siats-Utskott, måtte förfalla. 3:o Efter det Borgare- och Bonde-Stånden, vid föredragning af §. io5 uti betänkandet N:o 54, beslutat, att de medel, som i n fly ta för.
Kronan tillhörige, försålda eflecter må, till näst skeende statsreglering, såsom tillgång reserveras, och att Rikets Ständers således skola i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t må anbefalla vederbörande att för nämnde medel till Rikets Ständer afgifva redovisning, hade Utskottet i i5 punkten af betänkandet N:o 184 framställt den mening, att, enär de af Borgare- och Bonde-Stånden sålunda beslutade åtgärder icke blifvit af någotdera utaf de arne öfriga RiksSlånden biträdde, samma åtgärder komme att förfalla.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva i det ämne, hvilket uti denna punkt omförmäles, fattat enahanda beslut, sorn ofvanföre i afseende på 8, g, io, 12 och i3 punkterne blifvit meddelde, eller att äfven nu förevarande fråga bör hänskjutas till omröstning i Förstärkt Stats-Utskott.
Utskottets yttrande i förrberörde i5:de punkt blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet gilladt, har Utskottet funnit sig böra till Borgare- och Bonde-Stånden hemställa, det sistbemälde 2:ne Riks-Stånd behagade medgifva, att deras ofvannämnde beslut, angående reserverande och redovisning af de medel, som för Kronan tillhöriga, försålda effecter inflyta, måtte få förfalla.
Stockholm den 19 Mars 1845. 6 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 249.
JK 949.
Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Mars, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af Koiigl. Maj.-ts Nådiga Remiss ti Kammar-Collegii Berättelse, angående Sala Silfver-Uerks Ränte-ersättnings-fond, för redogörelse-tiden från oell med den i November i83g till samma dag är 1842. il- A.)
Uti Nådig Remiss af den i3 Augusti nästlidet år, har Kongl. Maj:t behagat till Stals-Utskottet öfverlemna en af Kongl.
Maj:ts och Rikets Karnmar-Collegium den 12 förutgångne Juli insänd Berättelse, angående Sala Silfver-Verks Ränte-ersättnings-fond för redogörelsetiden fiun och med den 1 November i83c) till samma dag år 1842; af hvilken Berättelse inhemtas, hurusom, enligt Kongl. Brefvet af den 3i October 1829, till följd af träffad öfverenskommelse emellan Kongl. Maj:t och Kronan samt Sala Bergslags Interessenter, en fond skulle af Bergslaget inrättas, i det ändamål, att genom dess afkastning
Silfver-verket i framtiden blefve i stånd att, utan vidare begagnande af Kongl.
Kammar-Collegii den 20 September 1743 utfärdade Arrende-Contract om de sex nedre socknarne i Salbergs Län och Westmanlands höfdingedöme, nemligen Sala, Möklinta, Norrby, Kihla, Kumla och Tärna, Bergsbruket uppehålla, till hvilken fonds formerande skulle, enär silfvertillverkningen icke öfversteg 2,5oo lödige marker, årligen afsättas 185 Specie Silfver Riksdaler, och för hvarje 100 öfver 2,5oo lödige marker 37 Specie Silfver-Riksdaler, hvilka medel borde i gångbart mynt förvandlas, samt då fondens tillgångar sådant medgåfve, uti jordegendom nedläggas, och denne derefter mot viss spannmålsränta utarrenderas; med samlande af hvilken fond komme att fortsättas, till dess densamma vunnit den storlek, att afkastningen deraf årligen utgjorde eller svarade mot 1,100 tunnor spannmål, hälften råg och hälften korn, hvarefter Silfver-verkets afsättningar till berörde fond komme att upphöra, och vid hvilken tid borde afgöras, antingen Bergslaget då skall till Stats-Verket betala de genom förrberörde Contract arrenderade räntorna till fulla värdet efter årliga markegången, med bibehållande af Contractet i allt öfrigt, eller ock detsamma då genast komma att upphöra samt räntorna till Stats-Verket öfverlemnas.
De uti Sala Bergslags Hufvud-Contor upprättade och i bestyrkte af - Stats-TJtskollets Utlåtande_, N:o 249. 7 skrifter till Kongl.
Kammar-Collegium insände Redogörelser för fonden under ofvan omförmälde Irenne år, utvisade följande förhållande:
Fondens behållning den i November i83p utgjorde B:co Rdr 15,346: g. 3.
Ränta derå lill den i November i84o 874^ 35. 2.
År i84o, då silfver-tillverkningen uppgått till 3,63g lödiga marker, 7 lod 12,} grän fint silfver, hafva blifvit afsatta 5q2 Specie Silfver-Riksdaler, eller efter förvandling i Banco Sediar 1,578: 32.—
Ett års ränta från ocb med den 1 November 1840 till samma dag år 184' å Capitalet 17,799 sk- 5 r i,oi4: 27. 8.
År 1841 > då silfver-tillverkningen utgjorde 3,444 lödige mar ker, 8 lod iOi\j grän tint silfver, hafva blifvit afsatta 5i8 Specie Silfver Riksdaler, eller efter förandling i Banco Sedlar 1,381:16.—
Ett års ränta från och med den 1 November 184* till samma dag år 1842 å Capitalet 20,190 Rdr 24 sk. 1 r. . . i,i5i: 6. 11.
År 1842, då Silfver-tillverkningen uppgått till 3,684 lödiga marker i5 lod 1 gran fint silfver, hafva blifvit afsatta 592 Specie Silfver-Riksdaler eller efter förvandling i Banco-sedlar 1,578:32.— Summa Ränte-ersättningsfond den 1 November 1842 Banco Rdr 22,925: i5.— Eldigt hvad för Utskottet blifvit upplyst, var fondens Capital sistnämnde dag innesfående uti Bergslagets Cassa emot ränta af 6 för hundrade; men då fonden genom den årliga inkomsten i mon af Silfver-tillverkningen ■vid Sala och i synnerhet genom räntan å det redan samlade icke obetydliga Capitalet hädanefter hastigare tillväxer, anser Utskottet densammas bestånd, allt intill den tidpunkt, då årliga afkastningen derutaf uppgår till eller svarar emot 1,t00 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, och då Bergs laget i följd häraf bör antingen till Kronan afträda eller lemna full ersättning för de till Silfver-verkets drift anslagne räntorne från ofvanberörde sex socknar, vara mest betryggadt genom iagttagande af hvad stadgadt blifvit rörande inköp af jordegendom för fondens räkning, allt efter som densammas tillgångar sådant medgifva, och denna egendoms utarrenderande emot viss spannmålsränta.
På grund häraf, tror Utskottet sig ega anledning tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det måtte vederbörande anbefallas att, så vidt sådant ej redan skett, 8 Stats-Utskoltets Utlåtande, N.-o 250. iagllaga hvad Kongl.
Maj:ts till Kammar-Collegum den 3i October 1829 aflåtna Nådiga Bref föreskiifver, beträffande förvaltningen af Sala Silfver-verks Hänte ersättningsfond, på så sätt, att för densammas tillgångar inköpes jordegendom, hvilken sedermera, emot viss årlig spannmålsränta, utarrenderas; och bör härvid tillses, alt sådan egendom erhålles för möjligen bästa pris, så att den derutaf fallande afkastningen må någorlunda motsvara den ränteinkomst, som Fondens capital hitintills lemnat.
Stockholm den 19 Mars j 845.
Jfå 250.
Alik. till Exp.-Utsk. den 22 Mars, kl. 11 f. m.
Utlåtande_, i anledning af er hällne återremisser å Betänkandet N:o ijj. (I. A.) Förenämnde betänkande, enligt hvilket Stats-Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka någon åtgärd å Rikets Ständers sida, i anledning af ett utaf Herr J. J. Kjellberg väckt förslag, det Rikets Ständer måtte, genom utsedde delegerade, låta på en gång förrätta inventering af Statens samtliga inom hufvudstaden befintliga förvaltande Verks Cassör, äfvensom att vissa föreskrifter mätte meddelas, rörande beskaffenheten af dessa Verks Cassa-memorialer, är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallet, men af Borgare- och Bonde-Stånden återremitleradt.
De Ledamöter af sistnämnde tvänne Riksstånd, hvilka yrkat ärendets förnyade behandling hos Utskottet, hafva i sådant afseende anfört: att så beskaffade extra inventeringar, som af motionären blifvit föreslagna och hvilka i flera främmande
Länder voro bruklige, syntes vara af högsta vigt, såsom utväg att förekomma uppbördsbalancer; att det dessutom voro en anomalie, att Cassorna hos underordnade uppbördsverk och auctoriteter, t. ex.
Landtränterien, undergå extra revisioner, men icke hos de högre uppbördsverket som om händer hafva vida betydligare summor; samt att genom meddelandet af den föreskrift, att Cassa-journalerna borde hvarje afton uppsummeras och, jemte innestående medel Stats-Utskottets Utlåtande , N.-o 251- 9 medel, nedläggas i cassa-kistan, hvilken när som helst kunde revideras, all disconlering med allmänna medel skulle förekommas; varande i sammanhang härmed inom Borgare-Ståndet hemstäldt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af ett
Reglemente för sättet af dylika revisioners verkställande.
Utskottet har af de sålunda framställda anmärkningar icke hemtat anledning att frånträda sin i betänkandet N.o 177 yttrade åsigt, att nemligen den ifrågaställa inventeringen hvarken är af något grundlags-stadgande påkallad eller kan komma att medföra den controil, som åsyftas, emot försnillning och obehörigt användande af Statsmedlen.
Vid sådant förhållande och då, på sätt ofvannämndt är, Utskottets förra betänkande är vordet al arne Riks-Stånd bifallet, får Utskottet ånyo hemställa, att ifrågavarande motion icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Hr© 951.
Atik. till Exp.-Utsk. den 22 Mars kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen åter remiss A betänkandet N:o t gg, rörande löneförbättringar åt vissa kyrkoherdar af indragen behaglig tids förlänings-spanmål. (U. A.) Förenämnde betänkande har blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, med rättelse af namnen å Pastoraten Hafverö och Lexberg, hvilka deruti origtigt kallats Häfverö och Lerberg, samt med uteslutande af den uti premisserne intagne mellanmening, som innehåller att, 1 följd af Kongl.
Circulaire-Brefvet den 9 November 1840, fråga om lönefyllnad nu mera ej skulle kunna uppstå för flere än innehafvarne af de i utlåtandet omnämnde tjugo pastorater.
Preste-Ståndet, som jemväl bifallit Utskottets förslag, men rättat de anmärkte arne tryckfelen, har, lika med Ridderskapet och Adeln, uteslu Bih. till R.
Fröt. 1845> 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 20 Haj t. 2 , 10 Stats-Utskoltets Utlåtande, N.o 251. tet nyss citerade mellanmening, och i sammanhang dermed äfven den slutföljd, Utskottet, sid. 17, häraf dragit, nemligen att ”pröfning af dylika slags frågor icke må vid flere påföljande Riksdagar förekomma”, alldenstund Ståndet, i öfverensstämmelse med ordalydelsen i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse vid nästlidne Riksdag, hvarpå högstberörde Nådiga Circulaire-Bref sig grundar, ansåg hvarken innehafvarne af de åtta pastorater, hvilkas ansökningar om lönefyllnad nu icke kunnat bifallas, ej heller andre innehafvare af svagare kyrkoherde-lägenheter, hvilka möjligtvis varit förhindrade att före år i84o sina underdåniga ansökningar lill Kongl. Maj:t ingifva, böra uteslutas från rättigheten alt hädanefter med bevis styrka sin befogenhet att till enahanda förmon, som nu blifvit
Tolf af de sökande förunnad, sig i underdånighet anmäla; kommande i sådant fall, enligt meranämnde Nådiga Circulaire-Bref, deras ansökningar att ”vid nästföljande Riksdag” till Rikets Ständers pröfning ofverlemnas.
Borgare-Ståndet har till Utskottet återremitterat ifrågavarande betänkande, med anmärkningar, som afse borttagande af den mening, hvaruti fråga om lönefyllnad antagits, icke kunna uppstå för flere än de nuvarande sökanderne; hvaremot Bonde-Ståndet beslutat sålunda, att usta Momentet, afstvrkande lönefyllnad uti inkomsterne för Kyrkoherdarne i Öregrunds, Gideå, Gårdeby, Skogershult*, Ängsö, Arsunda, Lexbergs och Ulrika församlingar, bifallits_, men 2:dra Morn., som tillstyrker löneti 1 IskotLs beviljande åt kyrkoherdarne i öfrige i utlåtandet namngifne församlingar, af slagits.
Utskottet har alltså tagit arrendet i fönyndt öfvervägande, samt, vid det förhållande, att 2:ne Riks-Slånd i hufvudsaken gillat ifrågavarande utlåtande, funnit sig böra detsamma i allo vidblifva, med iakttagande blott att orden Hafvero och Lerberg rättas till Hafverö och Lexberg; och som uti Kongl. Circulaire-Brefvet den g November 1840, någon prasscriptionstid, hvarinom vederbörande borde till erhållande af lönefyllnad sig anmäla, icke finnes utsatt, får Utskottet, på grund af de gjorda anmärkningarne, vördsamt hemställa, att ofvannämnde yttrande härom må utgi och redactionen utaf premisserne för tillstyrkandet å pag 17 erhålla följande lydelse:
Enligt hvad ofvanberördt är, uppgår väl den sedan år 1838 indragna förlänings-spanmål till endast 92 tunnor 10* kappar, hvilka således icke äro för det närvarande behofvet tillräcklige.
Utskottet anser dock lämpligast, att nu på en gång anvisa det erforderliga tillskottet, emot det att hä - Stats-Utskottets Memorial, N-'o 252.
11 danefter inflytande förläningsspanmål oförryckt kommer Stats-Verket till godo.
Och då dessutom det skulle blifva svårt att bestämma i hvilken ordning de sökande borde af ersättningen komma i åtnjutande, får Utskottet hemställa, att ifrågavarande a 14 tunnor spanmål vederbörande kyrkoherdar beviljas, att årligen, räknadt från och med detta års början, utgå efter gällande Läns markegångspris, men under förbehåll, alt framdeles inflytande förlänings-spanmål varder, likasom ofvaniuimnde 92 tunnor, ioSrdels kappar, lill Stats-Verket besparad.
Stockholm den 19 Mars 1845. X:o 85».
Arik. lill Exp.-Utsk. d. 22 Mars, kl. 11 f, m, Memorial, i avledning af erhållen äter remiss å Utlåtandet N:o 201.
(T. A.) Stats-Utskotlets under N:o 201 afgifne utlåtande, i anledning af väckt fråga om rättighet för Nyköpings stad att på arrende innehafva den vid staden belägna s. k.
Lilla eller Tyska Kungsladugården, har af BorgareS tån de t blifvit lill Utskottet ålerremitteradt; men som, enligt aflåtne Protocolls-Utdrag, de trenne öfrige Riks-Stånden bifallit omförmälde utlåtande, hvadan, jemlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, kan den meddelde återremissen icke till någon åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, Undberg SC Comp. 1845. Stats-Vtskottets Memorial, N'.o 253. i N:o 253.