Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sundvallson, hvilka uti en af den inom nyssbemälda Riks-Slånd gemensamt väckt motion (J\s 300) af uppgifna skäl, uttalat den åsigt, att tekniska läroanstalter till en början borde inrättas åtminstone uti alla de större och folkrikare städerna, der ett talrikare lärjungeantal kunde, med de stigande insigterna om dylika anstalters vigt och nytta för flertalet af det uppvexande slägte, som egnade sig åt handtverk och fabriker, påräknas och förmenat att ett sådant förslag skulle blifva ett af de mest omfattande, mest allmännyttiga 94 Stats-Ulskotlets Utlåtande M 99. och framtidsfuila, så vida icke det gamla kardinal—skälet »bristande statsmedel» lade hinder i vägen för utförande i någon vidsträcktare mån af berörda förslag, hvarföre motionärerue, ej blott med kännedom om behofvet af en teknisk läroanstalt i Upsala samt om dess borgerliga innevånares frikostiga beredvillighet att derför bereda nödiga lokaler m. m., utan ock med särskildt afseende derå, att bristen å erforderligt antal skicklige lärare för rikets tekniska elementarskolor, skulle kunna af hjelpas genom inrättandet af ett större sådant läroverk uti denna universitetsstad, der med lätthet skulle bland cn mängd härför lämplige, unge vetenskapsidkare, dylika lärare kunna utbildas, hvarigenom erforderligt antal med theoretisk underbyggnad och vetenskaplig bildning försedde lärare bereddes, hvarjemte, genom planens vidsträcktare utförande i flera af rikets städer, utsigter för dylika lärareämnen öppnades på lönande anställningar, — ånyo fästat Rikets Ständers uppmärksamhet å denna omständighet, samt, på det att bättre och tidsenligare måtte tillgodogöras de talrika, unga och utmärkta lärarekrafter, som i Upsala erbjudas, dels ock med afseende å den lätthet, hvarmed en teknisk läroanstalt derstädes kunde åstadkom mas, hemställt, att Rikets Ständer, på de speciela grunder en af motionärerne Herr Henschen närmare anfört uti en härom vid 1856 års riksdag väckt motion (.^2 243), måtte till en teknisk läroanstalt i Upsala stad anvisa nödiga medel, till det belopp flera andra städer förut erhållit. c) af Herr Doktor Söderberg och Herr L. N. Eneqvist, som, uti särskilda motioner, väckta af den förre hos Preste- och af den sistnämnde inom BorgareStåndet, påmint om de svårigheter, som i många fall mötte för ön Gottland, att till följd af sitt läge draga fördel af institutioner, hvilka på flera ställen af fasta landet genom rikligt understöd från Statens sida blifvit till industriens höjande och näringarnes upphjelpande inrättade,
samt att liden snart vore inne att något gjordes äfven för denna provins, på det att befolkningen, af naturen utrustad med håg och omisskänneliga anlag flir slöjd, konst och industri, hvarpå den vid många tillfällen lemnat bevis, jemväl måtte kunna bibringas någorlunda fullständiga tekniska kunskaper, enär härförutan någon lifligare industriel rörelse eller större praktisk verksamhet ej derstädes förmådde utveckla sig; hemställande motionärerne, att Rikets
Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 10,000 R:dr för anläggandet och underhållandet af en teknisk elementarskola i Wisby, med vilkor att nämnde stad dertill anskaffar och bekostar lämpliga lokaler. d) af Herr Gust.
Carl Witt, som, erinrande om den ståndpunkt hvarpå våra handtverkerier sig befunne och Statens både pligt och fördel att hvarhelst ett bemödande visade sig att sprida kunskap bland dem, som egna sin framtid åt handtverk och slöjd, komma detta bemödande till hjelp, uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion [JM 145) anfört, hurusom i Carlskrona i April år 1860 börjades en slöjdskola, hvilken sedan varit besökt af 24 elever årligen och sistlidne år hade 34 elever, handtverkslärlingar och andra personer, hvilka om aftnarna un - Stals-Utskn Hets Utlåtande M 99.
95 dervisades uti arithmetik, geometri, rättstafning, grunderna af fysik och kemi, ritning, modellering, svarfning och bildhuggeri och hvarest funnos anställde trenne lärare och en vaktmästare, hvilka aflönades med mycket små arfvoden, som åstadkommits af de ringa tillgångar ne för denna skola, hvilken hade enskild omtanke och enskildt nit för saken att tacka för sin tillvaro, För att kunna utvidga denna inrättning till likhet med Eskilstuna Söndags- och Aftonskola och utan hvilken utvidgning den ej kunde uppfylla sin bestämmelse, fordrades emellertid ett årligt statsanslag af 6,000 R:dr enligt den beräkning, som af Skolstyrelsen blifvit uppgjord.
Underdånig ansökan, att af statsmedel erhålla denna summa, hade ock hos Kongl. Majit blifvit framställd; och Kommers-kollegium hade uti yttrande deröfver ansett sig icke sakna anledning alt till nådigt afseende i underdånighet förorda ansökningen, men på anförda skäl föreslagit en summa af endast 4,000 Ridr.
Enär likväl det gagn, som lill näringsflitens utveckling och förkofran kundo påräknas af den ifrågavarande läroanstalten, företrädesvis måste tiligodokomma Carlskrona stad, och Statsverket icke i allmänhet borde betungas med utgift för dylika inrättningar af en mera inskränkt beskaffenhet, hade Kongl.
Majit icke funnit skäl att till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet.
Af sådan anledning och ehuru motionären fullt insåge rigtigheten af denna slutsats, har motionären likväl under en annan förutsättning, nemligen att icke blott Carlskrona utan hela landet skulle draga nytta af en sådan inrättning, föreslagit att Rikets Ständer måtte till utvidgning af Carlskrona slöjdskola anslå ett årligt statsbidrag af 6,000 Ridr, eller åtminstone af det mindre belopp, 4,000 Ridr, som Kommerskollegium ansett erforderligt. e) af Herr R.
Trägårdh, hvilken, i en hos Borgare-Ståndet väckt motion, anhållit att till inrättande af en teknisk läroanstalt i Carlshamn, Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag under nästinstundande statsregleringsperiod af minst 6,000 Ridr.
Att de inom landet ordnade tekniska undervisningsanstalterna varit af mycket gagn och i betydlig mån bidragit att sprida större kunskaper och arbetsskicklighet ibland den delen af befolkningen, som egnar sig åt de praktiska yrkena, kan ej bestridas och önskvärdt vore således om dylik undervisning kunde än vidare utbredas i samma mån industri och näringar till vexa och utvecklas.
Det bör likväl härvid ej förglömmas att för främjande af detta ändamål redan mycket blifvit åtgjord t och att tillfällen ingalunda saknas för dero, som äro i behof af teknisk bildning, att förskaffa sig nödig undervisning härutinnan.
Sådant kan nemligen ske, utom vid de båda större läroanstalterna, Teknologiska Institutet och Chalmerska Slöjdskolan, vid de på Statens bekostnad inrättade Tekniska elementarskolorna, äfvensom uti de i några städer, i allmänhet genom kommunernas försorg, ordnade mindre slöjdskolorna.
Efter hvad Utskottet inhemtat, kan åtminstone vid de större, på Statens bekostnad ordnade, tekniska skolorna emotlagas 96 Ståts-Utskottets Utlåtande 99. flera elever, än som der hittills erhållit undervisning och det synes vid sädant förhållande och så länge berörda skolor ännu icke äro fyllda, ej vara oundgängligen nödvändigt, att åtminstone för närvarande flera dylika läroanstalter inrättas.
Utan att vilja förneka att åtskilliga af de förhållanden, som blifvit i berörda motioner framställda, förtjena uppmärksamhet, har derföre Utskottet ansett sig för— hindradt understödja de nu väckta förslagen om statsbidrag för anläggning af Tekniska elementarskolor i ofvannämnda städer, och då, hvad särskildt de mindre slöjdskolorna beträffa, enligt Utskottets tanke, det i främsta rummet måste blifva kommunens omsorg alt bereda särskild teknisk undervisning åt fabriks- och handtverksarbetare samt att på egen bekostnad ordna denna angelägenhet, får Utskottet, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställa, att ofvanomförmiilda framställningar om statsanslag till Tekniska elementarskolors inrättande i städerna Jönköping, Upsala, Wisby, Carlskrona och Carlshamn ej må af Rikets Ständer bifallas.
Befrämjande i allmänhet af Slöjderna. 46:o
Med afseende å det goda inflytande på yngre slöjd- och närings idkares utveckling, som visat sig af reseundcrstöd, beviljade åt sådane arbetare i de särskilda näringsyrkena, hvilka i främmande länder önska förvärfva sig ökade insigter och konstfärdighet, har Kongl Maj:l begärt, att den summa af 3,000 R:dr årligen, som, jemlikt Rikets sednast församlade Ständers beslut, från Riksgälds-kontoret för sagda ändamål utbetalas, måtte å ordinarie stat uppföras och tilläggas 6:te llufvudtitelns anslag till »befrämjande i allmänhet af slöjderna», hvarjemte Kongl. Maj:t föreslagit, att samma åtgärd måtte vidtagas i afseende å de 1,800 R:dr, hvilka likaledes blifvit anvisade att från Riksgälds-kontoret årligen utgå till Slöjdexpositioners befrämjande; och får Utskottet, då ifrågavarande anslag hittills visat sig motsvara de med dem afsedda ändamål och tvifvelsutan jemväl för framtiden blifva behöflige, tillstyrka, a) att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Maj:t så i ena som andra fallet behagat föreslå Deremot har Utskottet, enär Kongl. Maj:t icke funnit sig böra föreslå någon tillökning uti ofvanomförmälda till reseunderstöd åt fabriks- och handtverksarbetare beviljade anslagssumma, 3,000 R:dr årligen, och Utskottet således måste antaga alt denna summa är för ändamålet tillräcklig, ansett sig sakna anledning till bifall förorda ett af Herr P H.
Hesselgren uti särskild motion inom BorgareStåndet väckt, af Herr Bovin biträdt förslag, att berörda anslagssumma måtte höjas till 4,500 R:dr om året, och hemställer derföre, >>) Slats-Utskotlets Utlåtande M 99. 97 b) ott denna motionärs framställning ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Vidare och dels i öfverensstämmelse med det beslut, som vid beräkningen af Statsverkets inkomster blifvit angående inkomsttiteln Ordinarie räntan fa 11 ad t, dels med anledning af Kongl. Maj.ts uti dess nådiga Proposition framställda begäran, får Utskottet tillstyrka, c) att Rikets Ständer ville medgifva att de under nyssberörda anslag till »befrämjande i allmänhet af slöjderna» uppförda indelta räntor, till upptaget belopp af 1,450 U:dr, mätte från Riks staten uteslutas.
Uti en hos Rorgare-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion (JV3 287) har Herr P. II.
Hesselgren, med hvilken Herrar Lovén och Lindeström, häruti sig förenat, anfört hurusom, sedan ett antal industriidkare och andra för den inhemska industriens bästa nitälskande personer i Stockholm vid tiden för sednaste verldsexposilion i London förenat sig om en inbjudning till samlande af penningebidrag, för att genom utskickade ombud vid sagda verldsexposition förvärfva prof å rudimaterier, adresser å tillverkare, priskuranter, modeller och ritningar å machiner och verktyg m. m. för grundandet i Stockholm af en teknisk samling, uti hvilken svenska industriidkare så väl i Stockholm som i landsorten kunde taga kännedom, bland annat, om de orter hvarest och af hvilka personer dylika den svenska industriens behofsartiklar kunde erhållas i första hand, till bil ligaste pris och af bästa beskaffenhet
Det lyckades såväl för komiterade för denna samlings grundande att samla penningebidrag, som ock för de af komiterade befullmägtigade vetenskapsmän att vid Londoner-expositionen göra en ganska rikhaltig samling af för ändamålet lämpliga expositionsartiklar, af hvilka en del redan hit anländt och vore under uppställning och det öfriga väntades anlända.
Men med dessa åtgärder till grundandet af den till öfverlemnande åt Svenska Slöjdföreningen bestämda samlingen hade också de insamlade penningarne åtgått och de komiterade saknade nu medel såväl för bekostandet af tillämnade vidare uppköp af artiklar, som till framtida hushyra för samlingen och arfvode till dess värd och förevisning för allmänheten.
Af sådan anledning och då det kunde antagas att Rikets Ständer icke skulle finnas likgiltiga för det med denna samling afsedda och af hvarje industriidkare lätt insedda vigtiga ändamål och lemna detsamma utan understöd, har motionären anhållit att Rikets Ständer mätte ställa till Kongl.
Maj:ts disposition en summa af 1,500 R:dr, att årligen i 5 ar under vilkor och förbehåll, som Kongl. Majit kan finna skäl alt bestämma, till sagde tekniska samlings vård och förökning utgå.
Prol. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band.
9 Höft. 13 98 Stats Utskottets Utlåtande M 99.
Enär pä flera ställen inom riket samlingar i flere rigtningar göras och det icke rimligen kan ifrågasättas att Staten skall lemna bidrag lill vidmagthåtlande af alla sådana anstalter, hvilka, visserligen i och för sig af mycket gagn, likväl i allmänhet företrädesvis äro ämnade att befrämja den kommuns nytta, der de inrättas och detta jemväl torde blifva förhållandet med ifrågavarande tekniska samling, om hvars användande, ordnande och förvaltning motionären för öfrigt icke eller lemnat någon närmare uppgift, får Utskottet, som anser att det tillkommer kommunen tillse att nödiga medel för befordrande af det ändamål, som med motionen åsyftas, icke komma att saknas, hemställa, d) att Herr Hesselgrens ifrågavarande motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart. 47:o. Kongl. Majit, som funnit tillökning i anslagen för några af navigationsskolorna i riket behöflig, har begärt, alt, till beredande af förhöjning dels i nu utgående löner och arfvoden för ordinarie lärarne och underlärarne vid Navigationsskolorna i Slockholm, Göteborg, Gefle och Malmö, pä sätt Kommers-kollegium föreslagit, dels ock i de belopp, som för dessa skolor blifvit anvisade till instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, äfvensom till reparationer, ved, ljus, städning m. m. anslaget till »undervisningsanstalter för handel och sjöfart» mätte af Rikets Ständer varda tillök t med den för ofvannämnda ändamål erforderliga summa, 5,263 R dr 75 öre.
I afseende å denna fråga har Utskottet inhemtat, att, sedan Direktionerna för navigationsskolorna i nämnda 4 städer och i Hernösand, med anledning af vederbörande lärares derom gjorda framställningar, fästat Kommers-kollegii uppmärksamhet ej mindre pä behofvet af förbiittrade oflöningsvilkor för de vid dessa skolor anställde lärare äri ock om nödvändigheten af förhöjning i berörda skolors nuvarande årliga materielanslag, på det att, i man af tidens och undervisningens kraf, skolornas förråd af böcker, kartor och instrumenter måtte kunna ökas Kollegium vid underdånig anmälan af detta ärende den 12 Augusti föilidet år för egen del anfört, alt, enär de till stöd för berörla framställningar uppgifna giltiga skäl synts
Kollegium ega tillämplighet jemväl i fråga om de öfriga på allmän bekostnad här i riket inrättade navigationsskolor, nemligen i Calmar. Westervik, Wisby och Carlshamn, Kollegium funnit sig böra underställa Kongl. Majlis nådiga pröfning frågan om förhöjning i de för samtliga dessa skolor anvisade anslag.
I sådant afseende hade Kollegium erinrat om deci för navigationsskolorna i riket för samma år fastställda afiöningsstat, enligt hvilken lärarnes aflöningsförmåner utgirige med följande belopp: Slats-Utsliottets Utlåtande JVI 99. 99 Ord. lärarens lön. l:e underlärarens arfvode.
2:e underlärarens arfvode. id Stockholms Navigationsskola . . 5,000: — 850: — 825:
TJnderlärarens arfvode. » Göteborgs dito . . 2,250 — 750: — » Gefle dito . . 2,241 25 625: — » Malmö dito . . 1,870 — 625: — » Calmar dito . . 1,870 — 625: — » Hernösands dito . . 1,870 — 625: — » Westerviks dito . . 1,900 — 600: — n Wisby dito . . 1,875 — 625: — » Carlshamns dito . . 1,675 — 625:
— Och då med afseende å mängden och beskaffenl ten af de läroämnen, hvaruti undervisning af Navigations skolelärarne meddelas, samt öfriga dem tillhörande tjensteåligganden, äfvensom antalet af de elever, som af nämnde undervisning sig begagna, berörda aflöningsbelopp syntes icke utgöra skäiig gcdtgörelse för dessa befattningars behöriga bestridande, hvadan det, i Kollegii tanke, vore, särdeles hvad underlärarne beträffade, af behofvet högeligen påkalladt, att någon ytterligare tillökning i lönelörmänerne blefve innehafvarne af ofvanomförmälda befattningar medgifven utöfver den, som vid 1856—1858 års riksdag beviljades med ungefär 25 procent af bemälde lärares dåvarande aflöningar, hade Kollegium på grund häraf och med hänsigt derjemte till de lönetillökningar, hvaraf lararne vid de tekniska undervisningsanstalterne samt elementarläroverken i riket under de sednare åren i allmänhet kommit i åtnjutande, hemställt att Kongl. Majit måtte hos Rikets Ständer göra nådig framställning om en lämplig förhöjning i de för ordinarie lärarno och underlärarne vid rikets navigationsskolor nu utgående löner och ari voden samt att för bemälde lärare följande aflöningsförmåner måtte bestämmas, nemligen: vid Navigationsskolan dito dito dito elevernas antal Slockholm Göteborg Ord. lärarens lön.
R:dr 5,500: — l:e underlärarens arfvode.
2:e underlärarens arfvode. i Gefle, i Malmö, i hvilken under de sednast » » skola förflutna två Inseåren betydligen tilltagit och under läseåret 186!—1862 utgjort 65 samt vid Navigationsskolorna i Calmar, Hernösand, Westervik, Wisby och Carlshamn i 3,000: 2,500: 1,200: — 1,200:
TJnderlärarens arfvode. 1,200: — 1,000: — » 2,500: a 2,000: — 1,000: 1,000: 100 Slats-Utskoltels Utlåtande JYs 99.
Beträffande derefter frågan om tillökning i de för navigationsskolornas materiela behof anvisade anslag, hvarmed skulle bestridas icke allenast instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, utan ock kostnaderna för reparationer samt uppköp af ved, ljus, m. nr., och hvilka anslag utgjorde för navigationsskolorna i Gefle, Malmö, Calmar, Hernösand, Westervik och Wisby 450 R:dr, samt för navigationsskolan i Carlshamn 462 R:dr SO öre, så enär dessa anslag nästan helt och hållet åtginge till anskaffande af ved och ljus, hvadan ett ringa, om ens något, belopp återstode till böcker och instrumenter, och då otillräckligheten af de för åtskilliga navigationsskolor nu utgående dylika anslag redan blifvit ådagalagd af den omständigheten, att, för anskaffande af nya instrumenter vid dessa skolor, Kongl. Maj:t funnit nödigt anvisa särskilda medel, hade Kollegium ansett sig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl.
Majit täcktes hos Rikets Ständer föreslå, att de årliga anslagen för navigationsskolorna i riket till instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, äfvensom til! reparationer, ved, ljus, städning m. m., måtte förhöjas för navigationsskolorna i Stockholm och Göteborg från 900 R:dr till 1,200 R:dr, för navigationsskolorna i Gefle, Malmö, Calmar, Hernösand, Westervik och Wisby från 450 R:dr till 730 R:dr, och för naviga tionsskolan i Carlshamn från 462 Rdr 30 öre likaledes till 730 R:dr, hvarigenom anslaget tili navigationsskolorna i riket komme att ökas med ett belopp af 9,461 R:dr 23 öre, hvaraf 6,775
R:dr 73 öre såsom förhöjning i lärarnes löner och urfvoden samt 2.687
R:dr 50 öre såsom tillökning i materiel-anslegen.
Enligt hvad Statsråds-prolokollet innehåller hade
Departements-chefen ansett sig icke höra förorda högre onslagsförhöjning, an den af Kongl. Maj:t här ofvan föreslagna; hvaremot uti 2;ne inom Borgare-Ståndet väckta och till Utskottet remitterade motioner (N:ris 168 och 145) H errar Per Staaff och L. N.
Eneqvist, under åberopande hufvudsakligen af de utaf Kommers-kollegium till stöd för ofvanberörda framställning andragna skäl, anhållit, den förre, att det årliga löne anslaget för öfverlärarne vid navigationsskolorna i Calmar, Hernösand, Westervik, Wisby och Carlshamn måtte ökas till 2,000 R:dr och arfvodet för underlärarne till 1,000 R:dr samt det årliga anslaget för de materiela behofven vid samma skolor bestämmas till 750 R:dr; och den sistnämnde, att, i enlighet med bemälda Kollegii hemställan, förhöjning af 125 R:dr mätte beviljas i ordinarie lärarens vid Wisby navigationsskola aflöning eller från 1,875 R:dr till 2,000
R.dr, samt dervarande underlärares a rfvode, 625 R:dr, ökas med 575 R:dr eller till 1,000 R:dr.
Enär Rikets Ständer hufvudsakligen med afseende å den i allmänhet numera ökade lefnadskostnaden funnit skäligt bevilja åtskilliga Statens embets- och tjenstemän behöflig förhöjning i deras lönevilkor, anser Utskottet äfven billigheten fordra att lärarne vid Statens navigationsskolor komma i åtnjutande af slik förmån; och då behofvet af löneförhöjning för samtlige dessa lärare blifvit vitsordadt ej mindre af det embetsverk, som eger närmaste inseendet öfver berörda undervisningsanstalter, än Stats-Utskottets Utlåtande Al 99 101 ock utaf ofvanbemälde motionärer samt det torde kunna antagas att genom nu ifrågaställa, mindre betydliga uppoffring från Statens sida, det allmänna skal! kunna påräkna både att fortfarande få bibehålla och för framtiden förskaffa sig skicklige och duglige personer vid dessa ganska vigtiga befattningar, har Utskottet icke tvekat alt till bifall hos Rikets Ständer anmäla det förslag Kommers-kollegium härutinnan afgifvit, såsom omfattande både Kongl.
Maj:ts och motionärernes framställningar i ämnet, likasom, då upplyst blifvit att anslagen för de materiela behofven vid samtliga ofvanberörda skolor numera äro för ändamålet otillräckliga och skolorna utan fullständig tillgång på nödig undervisningsmateriel svårligen lära kunna uppfylla siu bestämmelse, Utskottet ansett sig böra understödja de framställningar, som afse för höjning af dessa anslagsbelopp.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, jemte det de i allo bifalla Kongl. Maj:ts nådiga framställning i afseende å anslagsföi höjning för navigationsskolorna i Stockholm, Göteborg, Gefle och Malmö, tillika bevilja dylik förhöj ning för navigationsskolorna i Calmar, Hernösand, Westervik, Wisby och Carlshamn, i enlighet med Kommers kollegii samt bemälde motionärers derom framställda förslag, samt för sådant ändamål öka del å 6:te Hufvudtiteln uppförda anslag til! »undervisningsanstalter för bande! och sjöfart» med den härtill erforderliga summan, 9,461 R:dr 23 öre. 48:o.
Uti ofvanomförmälda motion (32 143), är af Herr Eneqvist jemväl föreslaget, att, enär vid Wisby navigationsskola icke såsom vid några andra navigationsskolor funnes anställd någon särskild lärare i ångmachinlära, men berörda skola ej kunde anses uppfylla sitt ändamål med mindre densamma sattes i tillfälle att bibringa sina elever sådan undervisning och kunskap, som numera fordrades af hvarje sjöman, såvida han ville anses skicklig och erhålla befordran, Rikets Ständer ville anslå ytterligare ett årligt belopp af 500 R:dr såsom arfvode åt en lärare, som får sig uppdraget ali meddela undervisning i laran om ångmachiners konstruktion och deras användande och behandling, vid den i Wisby inrättade navigationsskola; men då Utskottet ej är i tillfälle atl bedöma huruvida en särskild lärare för del af motionären uppgifna ändamål är vid ifrågavarande navigationsskola oundgängligen behöflig samt dessutom föreställer sig att om sådant behof förefinnes, vederbörande ej lära underlåta att vidtaga erforderliga åtgärder för afhjelpande af den utaf motionären antydda olägenhet, får Utskottet hemställa, alt Herr Eneqvists nu framställda förslag må lemnäs utan afseende. 49:o.
Sedan Direktionen för Skeppsbyggeri-institutel i Carlskrona hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning, dels om vidtagande af vissa förändringar i or - 102 Stats-Utskottets Utlåtande JU 99. ganisationen af nämnda undervisningsanstalt, dels angående beredandet af erforderlig förhöjning i del för Institutet hittills anvisade årliga statsanslag, 5,000 R:dr, deraf ena hälften hittills blifvit använd till aflöning al
Institutets 2:ne ordinarie lärare och den andra hälften varit anslagen till aflöning åt eleverna vid nämnda Institut, samt Direktionen, jemte uttalande af den åsigt alt tidpunkten nu syntes vara inne för antagandet af en ordentligt aflönad ordinarie lärare i ångmechineri, hvarigenom Institutets verksamhet kunde utsträckas äfven åt annat håll, så att tillfälle kunde beredas dem, som egde skicklighet att undergå den i Kongl.
Förordningen den 16 November 1849 föreskrilna machinist-examen, att få vid Skeppsbyggeri-institutet nämnda examen aflägga, i sådant afseende, på anförda skäl, hemställt vidtagandet af följande åtgärder, nemligen att beloppet af Institutets nuvarande lärares aflöningar, hvilka, jemlikt Kongl. Reglementet den 16 Februari 1842 utginge med 1,500 R:dr för läraren i mathemalik och humaniora samt med 1,000