Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bifogade Tabellen för Landet, jemn förd med förra Tabellen, utvisar, att de sista 5 åren har utsädet af deruti nämnda flera Sädesslag tilltagit med ej mindre, än 6,2i5 tunnor jemte 1,20g tunnor potäter, och att medelafkastningen äfvenledes utfallit ganska förmonligt i det hela, utom hvad angår Korn vid missväxten i83o.
Ehuru jag förut i Underdånighet anmält förhållandet med berörde missväxt och alla omständigheterne dervid, samt äfven med den undsättning Länets Allmoge erhöll i83i, torde det dock vara i sin ordning, att jag här å nyo i korrthet nämner härom följande, nemligen:
Efter i83o års missväxt bekom Götheborgs- och Bohus Län utaf det af Ständerne för undsättning anslagne Creditiv en summa af - - - - - - - - - R:dr 135,000:
Häraf är återbétaldt ------ 106,163: 3 11.
Alltså återstår i Länet 29,836: 44 *•
Hvad utaf denna rest kan ingå är icke möjligt att ännu bestämma, enär uti densamma innefattas 12,182 _R:dr 6 Skill. 3 rst. utgörande sådan undsättning som blifvit meddeld utan annan säkerhet, än Låntagarnes egen förbindelse utan Borgen, hvarföre det torde böra antagas att större delen af sistnämnde summa kommer att gå till afskrifning.
Utom ofvannämnde undsättning af Staten, hafva äfven Länets mest behöfvande Innevånare, genom enskildte bidrag, deraf en betydlig del, af Eder Kongl. Maj:t och dess Höga Famille, erhållit ett understöd af 5,861 R:dr 36 Skill. 9 rst.
Banco i Contant och 102 Tunnor 16 Kappar Korn, hvilket understöd, dels i enlighet med gifvarnes föreskrifter och dels genom Undsättnings-Comiteerne och Presterskapet, på det ändamålsenligaste] sätt blifvit utdeldt, enligt redogörelse, som är vorden införd i Post- och jnrikesTidningarne, Den förlägenhet missväxten medförde, fördubblades för SkärgårdsAllmogen genom äfven felslaget fiske, och denna Allmoge, som är talrikast i Oroust och Tjörns Fögderi, der den utgör omkring 4>5oo personer, och icke har någon annan utväg till bergning, än endast sin vanliga handtering, var således i den mest beklagansvärda belägenhet.
Utom den utdelning, som åt Skärgården kunde ske utaf förrberörda undsättning, men hvilken var otillräcklig, yppades jemväl en annan utväg till lättande af nöden derstädes.
Inlands Fräkne Häradsboer, som i underdånighet sökte och erhöllo Eder Kongl. Maj:ts.
Kådiga tillstånd att till Dannemark exportera 2,000 6 famnar-Ved, utfäste sig nemligen då att till något välgörande ändamål, i Landt-Ränleriet nedsätta Skill.
Banco för hvar famn Yed som utskeppades.
Utaf denna tillgång disponerades 616 R:dr 3 2 Skill, till de mest fattige och blottställde bland Skärgårds-Allmogen i Oroust och Tjörn, på det sätt, att utsedde deputerade från Orten uttogo medlen, och, efter min föreskrift, för en del af dem uppköpte
Ull och Hampa, samt utdelade desse rudematerier till Skärgårds-folket, i ändamål och med vilkor att deraf skulle förfärdigas Tröjor, Strumpor och Fiskredskap m. m.
Skärgårds-folket omfattade delta tillfälle till sysselsättning och förtjenst med välvilja och tacksamhet, — Arbetslönen godtgjordes, icke med contant, som den mindre omtänksamme så ofta illa använder, men med födoämnen efter lägsta möjliga pris.
De förfärdigade Yllepersedlarne försåldes efter hand, nya rudematerier anskaffades för hvad dervid inflöt i betalning, och på detta sätt kunde arbelsförtjensten fortfara, hvilket äfven i det hänseende var nyttigt, att folkets arbets-skicklighet efter hand ökades.
_ Hampan åter användes till fiskredskap, derpå en mängd friske och arbetsföre fiskare saknade all tillgång, så att de derigenom voro alldeles utur stånd att idka fiske, hvarefter denna redskap uppläts till begagnande åt de mest behöfvande, under vilkor att den skulle anses som lån, och väl vårdas.
Likaledes anskaffades 4 k 5 små båtar, emedan de fattigaste fiskarena icke ens ägde sådane och ej eller annan utväg att komma från stranden.
Följderne af detta tillgörande hafva varit högst välgörande och nästan öfverträffat hvad man skäligen kunde vänta, ej blott för tillfället, utan äfven under de sedermera passerade åren.
Inrättandet af här i orten saknade Itior till Spannemåls torkning och rening, så att den kunde längre tid hålla sig från förskämning på Magaziner, vore en önskelig sak, men i det skick Spannen.ålshandeln befinner sig, lärer man icke kunna påräkna någon sådan anstallt på Landet, åtminstone icke utan uppmuntran dertill i utfäste premier af Staten.
Rörande Strömrensning har blott en enda fråga blifvit väckt, och den angår en mindre Å uti Inlands Nordre Härad, hvilken vid starka valtuflöden, serdeles Höst och Vår, skall skada någre utmed liggande Hemmans ägor.
Ärendet härom är remitteradt till Landtmätare för närmare undersökning på stället.
Jag anser mig icke böra här förtiga, hurusom Jordbrukande classen allt för lättsinnigt och begärligt omfattade det tillfälle till skuldsättning, som uppkom genom nya Discont-Inrättningen härstädes och att såmedelst mången, som icke mäktade uppfylla de stadgade strängare återbetalningsvilkoren, påskyndade sin ruin — men så bör jag också gifva Allmogen det 7 vitsord, alt den, undervisad och varnad af erfarenheten, redan börjat taga sig till vara för Disconte-ns anlitande i otid och att, om härmed fortfar, såsom jag hoppas, denna Undsättnings-Anstallt skall äfven för Jordbrukaren blifva af sann nytta till binäringar, fast ej till förskaffande af medel för inköp af Egendomar.
— Boskapsskötseln.
Fortgår på vanligt sätt.
Till Hästa-fvelns förbättrande är, elter Eder Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, en Beskällare från Strömsholms Stuteri afsänd till Länet.
Det missgynnande förhållande Tabellen, vid jemnförclse med förra Tabellen, utmärker, i det all boskapens mängd blifvit minskad med 1,917 stycken, härleder sig dels ifrån i83o års missväxt och dels utaf kalla och regniga Somrar, deraf Fåren blifvit sjuke och en mängd störtat, hvarförutan också Rofdjuren gjort betydlig skada senare åren.
Någon Djur-Läkare har icke kunnat för Länet erhållas, enär den Lön, 5o R:dr Råneo, som vid senaste Riksdag anslogs åt en sådan, är allt för otillräcklig, och då Allmogen, vid hällne Sammanträden, vägrat allt bidrag till högre lön, hvarföre ock vid alla tillfällen, då skabbsmitta och annan boskapssjuka visat sig i orten, Götha Artillerie-Regementes HästLäkare måst reqvireras och afskickas.
Skogarne missvårdas nu som tillförene, utan all annan omsorg för återplantering, än den naturen sjelf kan åstadkomma.
Äganderätten Lill den i mina förra berättelser omnämnda Götheborgs Stad tillhöriga Allmänning uti Säfvedahls Härad, är nu mera af Staden försåld till Landvetters, Härryda och Partille Socknar, derå Eder Kongl. Majrts Nådiga fastställelse följt den 6:te Mars i83o; men mycken anledning är dock att betvifla, det med ifrågavarande Skog, hvilken nu är under delning, blifver bättre hushålladt hädanefter, än hitlills.
Rättigheten att, enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning den 28 October i83o, förvärfva fri Dispositionsrätt öfver Ekeskog samt Mäste- och Storverksträd å Krono-Skatte Hemman, berustade Säterier och Stadsjord af Ivrono-Skatte Natur, har icke blifvit begagnad förr, än med början af detta år, emedan de inom Socknarne, till Ekeskogarnes räkning och Classification valde Commilterade, icke tidigare, än vid förlidet års utgång, inkommit med de
Instrumenter som bestämde ägares rätt och den blifvande Lösen.
— Lösningen fortgår likväl nu dagligen, och den Löseskilling som hittills uti Landt-Ränteriet blifvit lefvererad, utgör icke mindre, än 3,3o8 R:dr 3a Skill, xo rst. 8 Fabrikernes antal är nyligen ökadt dels med ett Bomulls-Spinneri oell ett Färgeri i Möliidahl nära Götheborg, anlaggde af Grosshandlaren G. F. Hennig, som förut äger hälften i ett annat Bomulls-Spinneri jemte Oljekvarnar i Mölndahl, samt städse utmärkt sig för en ovanlig drift i sine företag, och dels med ett Färgeri i Sunnerviken, som i arbetslöner förtjenar omkring 600 R:dr, hvaremot någre, ej betydlige Segelduks-Fabriker i Götheborgs Fögderi äro nedlaggde af orsak att de ej kunnat uthålla täflan med en annan sådan, i större Schala och efter nyare uppfinning, der i orten, Då nu redan i 4 års tid till Commerce-Collegium ingått fullständige uppgifter på Fabriker och deras tillverkningsvärden, och Collegium äfven lärer hafva till Eder Kongl, Maj:t i Underdånighet inberättat förbållandet dermed, så torde det vara obehöfligt att jag nu upprepar detsamma, helst då inga serdeles märkvärdiga förändringar, utom de ofvan antydde, härutinnan sig tilldragit sedan min sista Fem-Års-Berättelse; dock bifogar jag i underdånighet del af det Sammandrag af Fabriks-berätlelserne, som för nästvikne år till Collegium inskickades, och hvaruti äfven är antecknadt förra årens förhållanden.
Sillfisket har, om Yintren 1831 och i832 val gifvit en ej så ringa inkomst i Norra delen af Länet, hvilket var i synnerhet vid den tiden, nära efter missväxten, lyckligt både för Landtmän och SkärgårdsAllmoge, men hvarken var den Sill, som då fångades, af större slaget, ej eller har Sillfisket i öfrigt varit gynsamt de senare åren, emedan det knappt gifvit tillräckligt agn för storfisket.
Med detta sistnämnda fiske samt Hummer och Ostron-fångsten har sedan 1827 förhållit sig ungefärligen lika, sorn. åren näst förut; varandss serskild berättelse om Fiskerierne till Eder Kongl. Maj:t nyligen aflemnad i underdånighet, till följe af den närmare undersökning derom, som, efter Eder Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, blifvit delta års Sommar i Skärgården verkställd utaf Herr Praesidenten, nu mera Stats-Rådet Poppius, dervid biträdd af mig och af Professor Nilsson, hvarföre ock samma serskilda berättelse nu vidare här åberopas.
Under innevarande år har storfisket varit ovanligt gifvande, hvilket, ehuru icke hörande till den tid, hvarföre jag nu har att redogöra, likväl anmärkes, äfvensom att Skärgårds-AHmogen nu mera allmänt lifyas af hoppet om ett snart inträffande lyckligt Sillfiske vid Bohus Länsbugtens Vestra strand, sedan Sillfisket i Norrige flere år jemnt flyttat sig allt längre Söder ut, och, förliden Vinter, förbi Lindenäs.
Fraktfarten har på senare åren betydligen förkofrat sig.
Från Inland, 9 land, der den förut idkats ringa, afgå nu mera omkring 20 större båtar på Wenern och föra jern, bräder och plankor till Götheborg, dervid behållna inkomsten anses ej ringa.
I Oroust finnas 78 stycken däckade och odäckade båtar, en del om 3o Lästers drägtighet, alla byggde i orten och af hvilke de större segla emellan Dannemark och Norrige, men de öfrige på Wenern, med en sammanräknad frakt-förtjenst af 22,220 B:dr Banco förra året.
Äfven på Fiskeläget Lysekihl i Sunnervikens Fögderi och beläget nära intill Oroust, äro flere större och mindre båtar, Galeaser och Slupar, till 25 ä 4° Lästers drägt, hvilke på enahanda fördelaktigt sätt sysselsättas, hvaremot i Götheborgs och Norrvikens Fögderier denna näringsgren icke är på långt när så uppdrifven.
Handeln i Landet med dess egne producter bedrifves mycket och med förmon på Norrige af Gräns-orterne, och för öfrigt såsom sista berättelsen förmäler.
Å Allmänningen Brefjellet uti Inlands Fräkne Härad, hafva Häradsboerne väl väckt anspråk, såsom, efter deras förmenande, Häradets tillhörighet, enär Jordeböcker och andre tillgänglige handlingar icke upplysa om densammas natur; dock hafva Häradsboerne nu mera försutit rättigheten tili vidare talan, genom underlåtenhet att instämma till Domstol.
Allmänningen är nästan skoglös och af föga värde, så att det icke synes vara något ändamål för Staten, med bekostande af en ordentelig mätning och affattning å Charta af densamma, derom serskild underdånig hemställan kommer att ske.
Den olikhet, som företer sig emellan sista och nu bifogade Tabellen för Landet, i det att 7 oförmedlade Mantal upptagas mera i den senare, än i den förra, är förklarad genom anmärkning på sjelfva Tabellen.
Hemmanskljfningar äro somligstädes i Länet utsträckte allt för vida och till skada.
Då Eder Kongl. Majit genom Circulär-bref den 26 October innevarande år i Nåder anbefallt närmare undersökning härom utaf en Committé', anser jag mig för närvarande icke böra vidare orda i denna omständighet.
: För Landet.
Det enda utaf dessa bidrag, som upphört, sedan sista Fem-Årsberättelsen afgafs, är Saltpeter-afgiften, i följd af Eder Kongl.
Maj:ts 2 10 Nådiga Kungörelse den 7:de April i83o.
De öfrige hafva ock undergått förändring, dels i följd af utkomne Författningar, dels i följd af olika Markegångs- och Allmänne Varupris, dels genom serskildte förhållanden vid praestationernes utgörande, och dels genom de olika principer som blifvit i Fögderierne följde vid beräkningen af de serskildte bidragen, såsom för kostnad af Rustning och Rotering, Clericie-statens underhåll och Väghållning.
Vid jemnförelse emellan förra och den nu upprättade Femårs-Tabellen, finner man uti de upptagne Stats-bidragen, åLskillige differencer, egentligen uppkomne genom ofvannämnde orsaker; och öfver dessa differencer, der de äro af någon betydenhet, anser jag mig böra meddela följande upJysning:
Tillökningen uti Bevillningen efter i Art. och Mantalspenningarne, utgörande den förra 902 R:dr 14 Skill, och de senare 624 R:dr 4o Skill., är en påtagelig följd af Folkmängdens tilltagande, enär Författningarne, om dessa afgifters utgörande, icke blifvit ändrade.
JBränvinsbrännings-afgiften, hvilken uti förra Tabellen är upptagen med 9,829 R:dr 5 Skill. 7 rst., utgör nu icke mer, än 7,652 R:dr 43 Skill., hvadan en minskning uppkommit af 2,176 R:dr 10 Skill. 7 rst., hvilken ingalunda härleder sig från ett mindre begagnande i allmänhet af rättigheten till bränning, utan endast och allenast derifrån, att en sådan rättighet, under det tidskifte, som innefattas från 1828 års början till i832 års slut, varit 3:ne gånger inställd, nemligen under arne månader enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 18 Junii 1829, under fyra månader, enligt Nådig Kungörelse den 3o April i83i, och under Åtta månader enligt Nådige Kungörelser af den i3 September 1831 och 10 Mars i83a.
Att Jordeboks och Hemmantals-Räntorne blifvit minskade med i,53o R:dr 38 Skill., Krouo-Tionden med 2,009 h:dr i3 Skill. 9 rst. och Afraden med 1,184 b:dr 47 Skill. 9 rst., äger desto heldre sin grund uti de olika Markegångsprisen, som någre så beskaffade Räntor icke frångått Kongl. Maj:t och Kronan, utan tvärtom blifvit ökade genom tillkomsten af 6 stycken Tull-Mjölqvarnar.
Då Lagmans och Iläradshöfdinge-Räntan utgår efter Rök eller Matlag, är det naturligt, att, i den mohn Landet mera bebygges, denna Ränta skall öka sig.
Enligt den år 1828 upprättade Tabellen utgjorde herö;de.
Ränta 4,483 R:dr 36 Skill., hvaremot den nu uppgår lill 4,7°7 K:dr 12 Skill., så att den blifvit ökad med 223 R;dr 24 Skill., hvilket har sin anledning i r lili tillkomsten af nya bebyggde lägenheter, och torde det vara på sitt ställe att här närmare redovisa för de lägenheter som i det hela tillkommit.
Dessa bestå uti följande: Å Civile
Boställen ______ i å Ecclesiastik dito ______ 3 Uti obebyggde Krono-Torp - - - - 42 — oskaltlaggde bebyggde dito - - - - 202 — Backstugor <78 — Bebyggde Lägenheter afsöndrade från Hemman under ständig ägande rätt - - - 3o — Tull-Mjölq varnar ----- - 6 — Grofbladiga Tull-Sågq varnar 1 — Husbehofs Mjölqvarnar _____ 3o4 — Tegelbruk - - - - - - -10 — Garfverier Tillsammans Lägenheter 704 Häri fi ån afgår förminskade Lägenheter, nemligen:
Bebyggde och från Hemman på viss lid afsöndrade - - - - - _ -16 Salterier - 2 Pottaskebruk - - - - - _ 1 Återstår tillkomne Lägenheter 685 Arrende-Medel, som vid förra Tabellens upprättande utgjorde 3io R:dr 4° Skill, och nu upptagas till 635
R:dr 35.Skill., hafva alltså vunnit en tillväxt af 324 R-dr 33 Skill., hvilket hufvudsakligen härrör från tillkommit Arrende af ett Militias-Boställe uti Inlands Fögderi.
Ehuru Mötes-Passevolancen, som före sista Riksdag utgjorde 8 R:dr Banco för hvarje Rote, nu mera utgår endast med 7 R:dr Banco, och ehuru någre förändringar uti sjelfva Rustnings- och Roterings-Verket icke ägt rum, finnas likväl Rustnings- och Roterings-Koslnaderne ökade med 1,460 R:dr 20 Skill.
Denna dill eren ce härrörer från skiljaktig beräkning uti Inlands och Sunnervikens Fögderier, och äfven lill en obetydlig del uti Norrvikens Fögderi, men uti Götheborgs och Oroust och Tjörns finnes detta Stats-bidrag upplaget lill lika belopp som uti den förra Fem-Års-Tabellen.
Clericie-statens inkomster äro i högsta måtto obestämde och beroende af tillfälliga omständigheter — derföre kan ock grunden för beräkningen 12 af samma Stats-underhåll icke blifva annan, än osäker.
Uti den vid sista Forn-Års-Berättelsen bifogade Tabell, utgjorde kostnaden 38,991 R:dr 26 Skill. 9 rst., hvaremot den nu upprättade Tabellen upptager 34,567 R:dr 36 Skill.
Detta onus skulle alltså hafva blifvit förminskat med 4>42^ R:dr 38 Skill. 9 rs(., och sådant måste vara riktigt under beräkning att Prester skapets
Röning till större del utgår i Spannemål och andre persedlar, hvilka äro underkastade förändring i följd af gångbare pris.
Likaledes är beräkningen ojemn och synes egenteligen hafva sitt upphof ifrån andre åsigter, än de som grundlaggt uppställningen uti förra Tabellen, ty differencen består deruti att underhållet blifvit ringare upptaget:
Uti Oroust och Tjörns Fögderi med - - 3,265: 5. 9. uti Sunnervikens - - dito - i,4*4: 36.— uti Norrvikens - - dito - - - 21:8.
— Tillsammans R:dr 4>701: *•
9- hvarifrån afgår den tillökning som finnes upptagen för Inlands Fögderi - 277: !I* — återstår R:dr 4>423- 38. 9, Deremot -har detta Stals-bidrag icke undergått någon förändring uti Götheborgs Fögderi.
Oaktadt så väl Presterskapet som deras Åhörare, genom Kungörandet af Eder Kongl. Majrts Nådiga Circulaire den 28 Maji i83o, blifvit uppmanade att afsluta frivillige Conventioner om Presträtligheternes utgörande, och ehuru välgörande sådane
Conventioner än skulle vara både för den ene och andre, har likväl icke mer, än en enda blifvit anmäld, och äfven denna har, emellan Pastor och Församlingens Innevånare, föranledt till stridigheter, hvilka ännu icke äro slutade, utan bero dels på ytterligare jemnkningar och dels på afgörande i föreskrifven ordning.
Kostnaden för väghållning är nu upptagen 2,459 R:dr 4 Skill, högre, än uti Tabellen till förra Fem-Års-Berättelsen; denna olikhet, som endast uppkommit uti Inlands och Sunnervikens Fögderier; för det förra med 1,829 R:dr 22 Skill, och för det senare med 63o R:dr 42 Skill., hvaremot Norrvikens Fögderi beräknar kostnaden till En R:dr 12 Skill, mindre, äger sin grund dels uti ökade dagsverks-priser och dels uti det förhållande, som serskildt är uppgifvet för Sunnervikens Fögderi, eller att anspråken tilltaga i afseende på vägarnes ständiga vidmakthållande.
— Emellertid, och då de i3 högre dagsverksprisen bordt hafva en lika verkan uppå utgörandet af ifrågavarande Onus uti Götheborgs, Oroust och Tjörns samt Norrvikens Fögderier, men utgiften i och för väghållningen derstädes befinnes lika med hvad för de föregående
Fern åren är upptaget, synes uppenbart att olika grunder blifvit följde vid beräkningen uti hvarje Fögderi.
I enlighet med Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 21 November 1829, hvarigenom stadgandet, angående Böter för skattskyldig soin utan Laga förfall, försummar att sjelf eller genom Ombud sig infinna vid Andra Uppbördsstämma!!, blifvit under Fem, Års lid upphäfvet, anser jag mig böra 1111 underdånigst upplysa i hvad mohn sådant haft inflytande på de skattskyldiges benägenhet att sine Krono-Utskylder sjelfmant sig afbörda.
Alt Restantierne, vid Summariska Redogörelsens afgifvande årligen tilltagit, synnerligast efter den år i83o inträffade missväxt, bestyrkes af Räkenskaperne, men jag anser detta förhållande mera vara en följd af den tilltagande penninge-förlägen heten, och den skuldsättning hvaruti större delen af de skattskyldige genom samma missväxt iråkat, än utmärkande någon obenägenhet hos dem att fullgöra deras skyldighet emot Staten; Likväl, och då uleblifyandet från Uppbördsstämma, icke medför någon olägenhet för Allmogen, samt hvarje skattskyldig lärer finna beqvämligast, att, utan tidsspillan och kostnad för resa till Uppbördsstämma, liqvidera Kronoskatlerne vid besök hemma i husen, som Krono-Beljeningen i sådant fall är tvungen anställa, torde det såsom temmeligen gifvet kunna antagas att större delen af Krono-Uppbörden, efter andra Uppbördsstämmans slut, blifver beroende på indrifning efter Rest-Längder, hvilket betydligen försvårar Uppbördens bandhafvande, hvarpå såsom exempel må nämnas, att, utaf i832 års Uppbörd, som, jemte föregående årens Restantier uti Götheborgs Fögderi uppgick till 67,796 R:dr 38 Skill. 4 rst., omkring 3o,ooo R:dr måste ställas på Restlängd, och indrifningen deraf besörjas genom Iironobetjeningens inställelse hos de skattskyldige, derigenom
Kronobetjeningens besvär och resekostnader mångdubblas.
För Studerne.
Det bidrag som Slaten från Städerne äger att påräkna, är väl beroende af Folkmängd, af stigande eller fallande välmåga och af förändrade Bevillnings-författningar, men icke af sådane förhållanden, som, i afseende på Jordeboks-räntor, Tionde och Afrad m. m. egenteligen tillhöra Landet.
Saltpeler-gärden, som äfven vidlådat Städernas jord, har, enligt hvad förut är anmärkt, försvunnit; och de öfriga Utskylderne äro uppförde efter, Räkenskaperne. i4 Indrifningen af Krono-Medlen uti Städerne, mötes icke af sådane svårigheter som på Landet.
I hvad molm Stats-bidragen i det hela blifvit högre eller lägre, inhämtas af följande uppställning: Enligt Tabellerne till den år 1828 afgifne Berättelse utgjorde det Stats-bidrag, som till Kongl. Maj:t och Kronan ingått:
För Landet - 175,963: 36. 8.
För Städerne - - - 54,1 g3: 42. 8. 2Zo,\^: 3i. 4.
Enligt nu upprättade
Tabeller utgör samma bidrag:
För Landet - 166,910: 1. 10.
För Städerne - - - Sc^o: 3,. 7. 2a6f'^o: 33. 5.
Således har Statens inkomster minskats med R:dr 3,716: 45. i i* Bidragen till divérse Yerk och Inrättningar utgjorde enligt Tabellerne till 1828 års Berättelse:
För Landet - 241,292: 17. 10.
För Städerne - , - 2o5,2i5: 3a. 8. 440,408: 2. 6.
Enligt nu upprättade Tabeller utgör samma bidrag:
För Landet - 287,509: i5.
K För Städerne - - - 207,.35: 3a. 3. 444,644: 47. 4.
Alltså minskadt bidrag R:dr 1,863: 3. 2.
Det minskade bidraget utgör således:
För den del som ingått till Staten - - 3,716: 45- n.
För den del som gått till diverse Verk och Inrättningar - i,863: 3. 2.
Tillsammans R:dr 5,58o: 1. 1.
Landet har allena fått tillgodonjuta så väl denna lindring som ock densamma hvarmed, enligt ofvanstående uppställning, Städernes bidrag ökat sig, nemligen:
Uti egenteliga Krono-skatter med - 5,336: 36. ir. - Uti afgifler till diverse Inrättningar med - i,9PQ: 47- 7- Tillsammans R:dr 7,256: 36. 6. så alt Landets lindring uti Slats-bidrag skulle utgöra sammanräknade 12,836 R:dr 87 Skill. 7 rst.
Det mera verksamma biträde man påräknat utaf de, vid Socknestämrnor valde Ordningsmän, hvilke äro försedde med Eder Kongl. Maj:ls Refallniugshafvandes Constitutorial och Instruction, har varit föga märkbart och till och med alldeles uteblifvit i somlige orter.
Anledningen härtill är den, att Allmogen ogerna emot hvarannan aogifver förseelser och att den ännu saknar anda och håg för municipal-béfattningar, och anser dem mindre för en utmärkelse af hedrande förtroende, än såsom ett ambulatoriskt onus, hvarföre ock vanligen en hvar gerna undslipper sådane sysslanden så fort som möjeligt.
Exempel hafva gifvits, hurusom
Allmogen fästat så ringa uppmärksamhet och vigt vid val till Ordningsmän för sedlighetens bevakande och oordningars förekommande, att den dertill utsett peisöner, som varit kände för drinkare och serskilde gånger dömde för fylleri samt ingalunda aktade i samhället.
Den del af Örgryte Socken, som utgöres af Majorna eller Carl Johans Församling, och, såsom jag förut omnämndt, är en fortsättning af Götheborgs ena Förstad Masthugget, lyder uti Police-ärender under Stadens PolisKammare, hvilket också är händelsen med större anparten af de så kallade Galgekrogarne i sagde Socken, vid vägen åt Halland.
Scholor.
Utom de i 1828 års berättelse omförmälde 4 Scholor i Götheborgs Fögderi, finnes der en sådan nu mera äfven i Örgryte Socken, hvarest 20 barn undervisas efter gamla Läro-Methoden.
Hälsovårdenj är nu mera ställd under omedelbart inseende äfven af Sundhets-Nämder, enligt Eder Kongl. Maj:ts Kådiga Förordningar af den q
Julii och den 12 November 1831, hvarjemte Kyrko-Råden fått utvidgad befattning med frågor derom genom Eder Kongl. Majlis Nådiga Kungörelse den 27 Februarii 1828.