Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
F lemnar närmare upplysning, visat sig vara af den ringa vigt, att de skäligen kunna medgifvas en slik förmån, nemligen: agat, oarbetad; alabaster, oarbetad, äfvensom i sammanhang dermed kalksten, pimpsten, smergel samt de under den allmänna rubriken sten förekommande artiklarne eldfast sten, som hittills endast med Kommerskollegii tillstånd kunnat tullfritt införas, qvarnstenar och all annan ej särskilt specificerad sten, oarbetad eller i block; aloe, som nu tullbehandlas såsom gummi, men hvilken artikel, jemte bäfvergäll, mos, enbärsoch fläder-, samt mullbärssaft, nicht eller tutia, persikokärnor, rabarber och violrot, såsom endast eller hufvudsakligen af medicinsk användning, torde böra medgifvas enahanda tullfrihet, som äger rum för ej specificerade apoteksvaror; ambra; angelika; bark, ek- och andra ej specificerade slag; bast och bastrep; ben, elfen-, 20 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. oarbetadt, och hvalfisk-, oarbetadt, klufvet eller spjelkadt; bernsten, rå och oarbetad; bilder, till den del de förut icke åtnjutit tullfrihet, nemligen andra slag än konstnärsarbeten; blod, ox- och andra kreaturs; bokstafsstämplar samt boktryck eller stilar, förslitne och obrukbare, eller stilskrot; bolus, hvit och röd samt terra sigillata; brunsten; cautschuc; drefmat eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke; dun, alia slag; emalj, i massa; fiskskinn, oberedda; fjäder, ospritad; fjell, hvalfisk- eller ossa sepiee; foglar, lefvande; frö, rof- och rapsat- samt de under rubriken andra slag hänförliga, ej specificerade frösorter; färgmossa, alla slag; gips; glasgalla; granatäppieskal; hampa, ohäcklad; horn, oarbetadt eller raspadt; hvalraf eller spermaceti; hår, nemligen borst, har-eller kanin-, mennisko-, samt alla andra ej specificerade slag än hästhår eller tagel samt nöthår; jord, polér—; kopparstick, estamper och litografiska arbeten; marienglas; murklor; muskus eller desman; näfver; perlemor, oarbetad; russinstjelkar; sand, fin eller perlsand; skafgräs; sköldpadd, oarbetad; tonkabönor; trippel; samt, af trädvaror, virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget, följande slag, nemligen alm, ask, bok, björk, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som växa inom landet, samt buxbom, ceder, ebenholtz och pockenholtz, äfvensom furu- och grantimmer, otillhugget eller sågblockar.
Beträffande åter arbetad agat och bernsten, beredda fiskskinn, spritad fjäder, arbetad perlemor och sköldpadd, så torde dessa äfvensom nedannämnde mindre betydliga artiklar lämpligen kunna ur taxan uteslutas och allt efter deras beskaffenhet inbegripas antingen under artikeln slöjdevaror ej specificerade, eller under den i tarifen sist förekommande rubrik för »varor, som icke kunna hänföras under »någon af de i taxan upptagna bestämmelser», i afseende å hvilken föreslås, att den må fördelas i 2 underafdelningar, den ena för råämnen med tullfrihet vid införsel, och den andra för mer eller mindre bearbetade varor, med antagande för densamma af lika tullprocent, som för ej specificerade slöjdevaror komme att föreslås.
Lit. G. Alun.
.Apoteks varor.
Skrifvelse, N:o 40. 21 Med anledning dels af hvad Kongl. Maj:t behagat yttra i fråga om tullfrihet vid utförsel för inhemska produkter och tillverkningar, som ännu äro med utförselstull belagda, dels af de rörande utförseln stadgade allmänna grunderna, hemställes i underdånighet, att följande artiklar må, med hänsigt jemväl dertill, att, på sätt af bilagan lit.
G inhemtas, en jemförelsevis ringa statsinkomst genom deras tullbeskattning varit att påräkna, befrias från all tull vid utförseln, nemligen: aska, rå, af träd eller andra vegetabilier, samt pott-, vällad eller oraffinerad; bokstafsstiimplar samt boktryck eller stilar, förslitne och obrukbare, eller stilskrot; brunsten; dun alla slag; fisk alla slag; fjäder, ospritad och spritad; frö, hamp-och lin— samt rof- och rapsat-; glasskärf eller krasglas; halm; hampa; horn, oarbetadt eller raspadt, samt hornplatter; humla; hår alla slag; hö; jern, gjutet, bomber och kulor, champlounerade till visst mått och renfilade, kanoner stycken, nickhakar och mörsare, stämplade och borrade, samt finare och gröfre lavetter; kummin; mais; musslor, friska och insyltade eller saltade; näfver; pelsverk eller pelterier alla slag; tenn, oarbetadt samt arbetadt gammalt och sönderbrutet; tenn- och blyaska; tran och späck, alla slag; trädvaror, nemligen fanerskifvor, handspakar och borrade pumpträd; vinsten, rå, samt vissmut.
Den skillnad, som med hänsigt till egenskapen att vara mer eller mindre renad i gällande tulltaxa är antagen för alun, nemligen i romersk och andra slag, synes, till förebyggande af förvexling vid tullbehandlingen, och då icke någotdera slaget utgjort föremål för särdeles import, böra upphöra och bägge slagen kunna, i likhet med hvad som äger rum uti flera främmande länders tulltaxor, sammanföras under den allmänna rubriken »alun alla slag», med fortfarande tullfrihet vid utförsel och en införselsafgilt af 5 r:dr, utgörande 2S procent å det värde, 20 r:dr, för hvart fat om 17 lispunds vigt, som de flera särskilta slagen i medeltal numera kunna anses äga.
Vid tullbestämningarna för rubriken apoteksvaror synes annan förändring icke böra äga rum, än att rättigheten till deras införande utsträckes jemväl till de fall, då de kunna vara behöfliga i och för allmänna undervisnings- och läroanstalter; för ernående hvaraf vid slutet af rubriken kunde tilläggas orden: »eller af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga inrättningar.»
I afseende på askar oeh dosor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen, har 1839 års Tullkommitté hemställt, att denna artikel, för hvil - Assa foetida.
Balsam. 22 Kongl. Maj:ts Nåd.
Som imellertid Rikets Ständer vid 1840—1841 årens riksdag föreslogo den inskränkning i hvad Tullkommitteen tillstyrkt för slöjdevaror, hvilka dittills varit tili införsel förbjudna, att förbudsbestämmelsen borde fortfara till 1842 års slut, hvarefter de dertill hänförliga varuslag skulle få införas mot tull af 33 Vs proc. å värdet, hvilket förslag Kongl. Majit ock i nåder biföll, så blef deraf en följd, att askar och dosor, som förut varit tillåtna till införsel mot 25 procents tull, fortfarande särskilt specificerades; men då införselsförbudet för slöjdevaror sedermera upphört, och den införselstull, som nu kan varda å dem föreslagen , icke, enligt de antagna ofvanberörda allmänna grunderna, kommer att öfverstiga 25 procent, hemställes, att Kongl, Majit måtte täckas i nåder bifalla den af Tullkommitteen vttrade mening.
•i Ö
I sammanhang härmed tillstyrkes i underdånighet enahanda förfarande med följande artiklar, nemligen i dekorationer, platåer med tillbehör, äfvensom orna - raenter ej specificerade; etuis med tillbehör af sammansatta eller ej specificerade ämnen; fjedrar, andra, ej specificerade, än urfjedrar, hvilka sistnämnde åter lämpligen synas kunna förtullas lika med delar af ur, ej specificerade, och i noten dit hänvisas; flaskfoder, oberäknadt våtvarorna; gevär alla slag, eller delar deraf; gipsarbeten, ej specificerade, utom bilder; korgar, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; korgmakarearbeten, ej specificerade; lackerade arbeten, lör så vidt de ej äro specificerade under det ämne, hvaraf de bestå och dit blifvit hänvista; lampor, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; ljuskronor, af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen samt delar deraf; masker; mattor, af strå eller rötter; nät, af alla namn och slag; redskap och maehinerier eller delar deraf, ej specificerade; siktar; skrubblor; speglar och lampetter, samt urband och urkedjor af sammansatta, eller, såsom arbe tade, ej specificerade ämnen.
Å assa foetida, som icke kan i värde antagas högre än till 52 sk. skålpundet, men nu har i tullvärde sig åsatt 40 sk., torde, med afseende härå, äf vensom för vinnande af mera likstämmighet med norska tulltarifen, som för denna vara bestämmer 2 sk. 7 r:st. tull per skålpund, i svenskt mynt och vigt räknadt, den nuvarande införselsafgiften 4 sk. böra nedsättas till 3 sk. skålpundet.
Då, bland de med särskilta tullbestämmelser specificerade flera slag af balsam, hufvudsakligen endast kopaivebalsam utgjort föremål för införsel, synes en gemensam tullbestämmelse, på sätt i norska och danska tulltariferna äger rum, Band.
Da rk.
23 lämpligen kunna för samtliga slagen antagas, och den för kopaivebalsam nu gällande införselsafgilt 6 sk. skålpundet dervid bibehållas, samt rubriken, med uteslutande af meckabalsam, hvilken icke i handeln förekommer, böra lyda: balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ.
Dä hel- och halfsidenväfnader så väl sammets- som andra slag, lill den del de utgöra alngods och äro till införsel tillåtne, förtullas efter vigt, samt, i följd af Kongl. Maj:ts angåeude hufvudgrunderna för tulltaxeregleringen nu fattade nådiga beslut, de nu förbudna slagen komma att till införsel tillåtas mot tull, för hvars beräknande jemväl varans vigt kommer att i underdånighet föreslås, så hemställes, att, med borttagande af de speciella afgiftsbestämmelserna för sammets-, siden- och halfsidenband, föreskrift i stället i tarifen intages, att de böra förtullas lika med väfnader af samma ämne.
Hvad åter angår bomulls-, ylle- och linneband, så, enär dessa i vida mindre mån äro jemförliga med likartade väfnadsslag, synes specificationen å dem böra bibehållas, men med nedsättning i nu varande införselstull från 1 r:dr tili 24 sk. skålpundet, eftersom värdet, nu upptaget till 4 r:dr, funnits icke i medeltal öfverstiga 2 r:dr; och torde jemväl rubrikens lydelse böra förändras till »andra slag», lör att derunder må kunna inbegripas äfven öfriga ej specificerade slag af band.
Jemte det tullfrihet, enligt hvad ofvan är anfördt, synts böra medgifvas vid införsel af ekbark, torde i afseende på utförseln förändring i förtullningssättet böra vidtagas från mål till vigt, och utförselstullen dervid antagas till 32 sk. skeppundet i stället för den nuvarande bestämmelsen af 24 sk. per tunna.
Beck, som för närvarande förtullas olika, allt eftersom det inkommer i tunnor eller barkar, nemligen med 3 r:dr tunnan i förra och 4 r:dr skeppundet i senare händelsen, synes lämpligen kunna under den allmänna hufvudrubriken »beck» underkastas enahanda tullbehandling; hvarvid, med bibehållande af det för beck i barkar gällande förtullniugssätt efter vigt, införselstullen torde böra bestämmas till 10 sk. lispundet, utgörande ungefärligen 25 procent å det värde denna vara i medeltal äger.
Likaledes torde det nuvarande förtullningssättet för beckolja, nemligen kanntalet, kunna utbytas mot vigt, och införselsalgiften, nu utgörande 2 r:dr för 48 kannor, efter enahanda grund bestämmas till 5 sk. lisp.
Jemte det tullfrihet vid införsel af oarbetadt elfenben samt oarbetadt, klufvet eller spjelkadt hvalfiskben blifvit, på sätt här ofvan är omförmäldt, i underdånighet föreslagen, så, enär värdet å arhetadt elfenben, nu upptaget till 8 r:dr 16 sk. skålpundet, med en införselsafgift af i r:dr 24 sk., icke i allmänhet kan antagas högre än till 6 r:dr, torde.
Bensiurt; Benkol eller Bister ; Blyerts, sned flera råoch berednings ämnen för näringarna och Ironstfliten. 24 Kongl.
N:o 40. med fortfarande tullfrihet vid utförsel, importtullen, i förhållande till sagda värde och med afseende å varans egenskap att lätteligen kunna smugglas, böra jemka* till 1 r:dr.
Med bibehållande af nuvarande tullbestämmelser för arbetade hvalfiskoch andra slag ben, samt af tullfrihet vid införsel och af den utförselsafgift 3 sk. lispundet för oarbetade till sistnämnde rubrik hänförliga slag, hvilken Tullkommittéerna af åren 1834 och 1859 föreslagit, hemställes i öfrigt, att, då föreskrift för närvarande saknas huru förmalda sådana ben eller s. k. benmjöl böra förtullas, och detta varuslag, som jemväl synes skäligen kunna medgifvas tullfrihet vid införsel, icke, såsom till någon del bearbetadt. lärer böra beläggas med lika hög utförselstull, som de råa, en exporttull, svarande mot hälften af den för de sistnämnda gällande, eller 1 sk. 6 rst lispundet, må stadgas för benmjöl.
För följande artiklar synes, med afseende å deras egenskap af råämnen eller antingen enkla eller mer och mindre arbetade beredningsämnen för näringarna och konstfliten, nedsättning i nuvarande införselsafgifter vara af de antagna allmänna grunderna föranledd, nemligen för bensvart, benkol eller bister från 10 sk. till 8 sk. skålpundet, hvilket instämmer med hvad 1839 års Tullkommitté föreslagit; för blyerts, derå i norska tulltaxan stadgas 17 sk. 8 rst i införselstull, från 24 till 20 sk. skålpundet; för blysocker, som i Norrige är åsatt 1 sk. 4 rst, från 2 sk. till 1 sk. 6 rst skålpundet; för bok- och kopparstickssvärta, från 4 sk. till 5 sk. skålpundet; för borax, hvars värde, nu upptaget till 24 sk., icke i allmänhet öfverstiger 16 sk. skålpundet, från 2 sk. 6 rst till 2 sk; för cacao från 4 sk. till 3 sk. skålpundet; för coboltmalm och coboltmetall, den förra från 1 r:dr till 24 sk. och den senare från 4 till 3 r:dr skålpundet, i öfverensstämmelse med 1839 års Tullkommittés förslag; för dref, å hvilken nödvändighetsvara erforderlig tillgång inom landet saknas, från 1 r:dr 24 sk. till 1 r:dr skeppundet; för fernissa, hvarå införselstullen i Norrige utgör endast 3 sk. 6 rst, från 12 sk. till 6 sk. skålpundet; för flätor till hattar, hvilken lydelse lämpligen torde kunna utbytas mot »hattflätor af halm eller strå» och rubriken alltså förflyttas till bokstafven h, från 2 r:dr 32 sk. till 1 r:dr 16 sk. skålpundet; för följande färger och färgningsämnen nemligen: bresilja, raspad eller malen, från 8 till 6 rst, — catechu eller terra japonica från 4 till 5 rst, — gul- och ljusocker eller kyllerfärg, samt ockergelb och brunocker, från 5 till 4 rst, — gurkmeja eller curcuma från 1 sk. till 6 rst, —quercitron från 6 till 4 rst, —sappan, malen, från 2 sk. till lika tull med Kongl. Maj-M Adel.
Skrifvelse, A7:o 40.
25 med sandel eller 6 rst, — schiittgelb från 4 sk. 4 rst till 1 sk., — spanskgröna från 4 sk. 6 rst till 4 sk., — stocklack från 4 till 3 rst eller lika med catechu, — sumack från 10 till 6 rst, — umbra från 8 till 6 rst, — wau eller gaude från 6 till 3 rst,— wejde från 8 till 3 rst, hvilken afgift är för de bägge sistnämnda slagen gällande i Norrige, — ängskära, hvarå, lika med öfriga färgämnen, tullen torde kunna utsättas per skålpund i stället för per lispund, från 12 sk. lispundet eller ungefärligen 7 rst. skålpundet tili 3 rst, hvarmed densamma får införtullas i Norrige, — samt andra slag, derunder nu specificerade fernbock, raspad eller malen, med 4 sk., orleana med 3 sk. och smaltz med 3 sk. införselstull lämpligen kunna inbegripas, från 4 till 3 sk., allt per skålpund; — för galläpplen från 2 sk. till 1 sk. 6 rst skålpundet; för glete eller glitt, alla slag, från 1 sk. till 8 rst skålpundet; för hartz från 16 till 8 sk. lispundet; för hudar och skinn, oberedda, som ej inbegripas under pelsverk, de torra från 2 sk. till 1 sk. och 8 rst, och andra slag från 1 sk. till 10 rst, i öfverensstämmelse med hvad af 1839 års Tullkommitté blifvit föreslaget; för hår, häst-, eller tagel, från 2 sk. 6 r:st. till 2 sk. skålpundet; för kimrök, som i Norrige är belagd med endast 2 r:dr 38 sk. tull, från 6 till 4 r:dr per 100 skålpund; för knapergall och ekollon, malen eller omalen, som i värde, nu upptaget till 6 sk. skålpundet, ej lärer hvad knapergall angår öfverstiga 1 r:dr 24 sk. lispundet, men hvilket utgör ett inom landet ej tillgängligt särdeles ändamålsenligt garfämne, från 1 sk. 2 rst per skålpund till 3 sk. lispundet; för krita, röd och svart, från 9 till 6 rst skålpundet; för lin, hvil* ken artikel icke till erforderlig mängd och godhet produceras inom landet, det ohäcklade från 1 r:dr 8 sk till 12 sk. och det häcklade från 2 r:dr till 24 sk. per lispund,
hvarigenom afgifterna komma i någorlunda öfverensstämmelse med de i norska tulltarifen stadgade, nemligen å förra slaget 8 sk. 10 rst och å det senare 26 sk. 6 rst per lispund; för papp, derå tullen i Norrige utgör 5 rst, från 1 sk. till 6 rst skålpundet; för qvicksilfver från 7 till 4 sk. skålpundet; för salmiak från 3 till 2 sk. skålpundet, eller till nära likhet med den i Norrige gällande afgiften 1 sk. 10 rst; för salpetersyra och skedvatten, i Norrige åsatt 1 sk. 4 rst införselstull, från 3 sk. till 1 sk. 6 rst skålpundet; för silke, färgadt, från 2 till 1 r:dr skålpundet; för stearin från 6 lill 3 sk. skålpundet; för stenkolstjära, från 36 till 32 sk. tunnan, eller lika med den i Norrige derå bestämda tull; för stål, som nu är specificeradt i gjutstål med 2 r:dr, i grafstål med 5 r:dr, och i andra slag med 5 r:dr tull per 100 skålpund stapelstadsvigt, men hvilka särskilta klasser lämpligen synas kunna inbegripas under den allmänna rubriken stål, alla slag, på sätt i norska tulltarifen äger rum, samt dervid åsätBtk. till R.
Fröt. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 4 Herberisr öller.
Hleckslagarcarbeten, ej specificerade. 26 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. tas en medeltull af 3 r:dr per 100 skålpund stapelstadsvigt; för svafvel fran 16 till 12 sk. lispundet; för svafvelblomma och svafvelsyra, hvilka äro af betydligt lägre värden, än hvartill de i taxan upptagits, den förra från 1 sk. till 6 rst och den senare från 6 till 4 rst skålpundet; för terpentin, som, med upphörande af den skillnad, som nu äger rum i »venedisk» med 3 sk. och »all annan» med 2 sk. 8 rst tull per skålpund, torde kunna åsättas en gemensam till 2 sk. nedsatt inlörselsafgift; för terpentinolja eller terpentinspiritus från 2 sk. till 1 sk. 6 rst eller lika med norska tullstasen å denna vara; för ull sålunda, att, utan åtskillnad i finare, som nu är belagd med 8 sk., och gröfre, som drager 2 sk. tull skålpundet, all slags ull må åsättas en gemensam införselsafgift af 2 sk. skålpundet, i öfverensstämmelse med 1839 års Tullkommittés förslag; för vitriol, grön, från 4 till 3 r:dr per 17 lispund, derigenom tullbeloppet inskränkes till 25 procent af tullvärdet, och för blå vitriol från 1 sk. 6 rst till 1 sk. skålpundet, samt, enär sistnämnda afgift för närvarande är gällande för hvit vitriol, blå och hvit i följd deraf sammanföras under den allmänna benämningen »andra slag» med sistberörda gemensamma införselstull; för vax, hvarå den nuvarande skillnaden i »gult» med 4, i »hvitt» med 12 och i »färgadt» med 18 sk. tull per skålpund, torde böra utbytas emot den mera egentliga uti »oblekt» med en till 3 sk., samt i »blekt eller färgadt» med en till 8 sk. nedsatt införselstull; samt för vindruf torr, som i Danmark får införas tullfritt och i Norrige mot en afgift af 4 sk. 5 rst lispundet, från 12 till 6 sk. per lispund.
Genom hänvisning i noten äro berberisrötter underkastade enahanda tullbehandling som apoteksvaror, men lära, enär de i allmänhet icke användas lör medicinska behof, böra i stället inbegripas under rubriken »varor, som ej kunna «hänföras under någon af de i taxan upptagna bestämmelser».
Enligt Tullkommitteens förslag och 1841 års tulltaxa voro å bleckslagarearbeten införselsafgifterna antagna, för de olackerade till 8 sk. på 32 sk. värde, och för de lackerade slagen till 10 sk. på 40 sk. värde skålpundet.
Uppå af Rikets sednast församlade
Ständer gifven anledning höjdes vid 1845 års tulltaxereglering tullvärdet å de förra till 1 r:dr och tullen till 12 sk., samt å det senare, tullvärdet till 1 r:dr 12 sk. och införselsafgiften till 16 sk. per skålpund; men enär, vid anställda profvägningar, de nuvarande värdena befunnits icke obetydligt understiga ej allenast de i nu gällande taxa utförda, utan äfven dem, som voro i 1841 års tulltaxa utsatta, så föreslås vid sådant förhållande i underdånighet, att införselsafgifterna må återföras åtminstone till de belopp, sistnämnda taxa innehåller.
Blår. htookbinder elolh.
Med hänsigt till det å artificiella blommor och delar deraf utrönta lägre värde, än hvartill de i gällande tulltaxa äro upptagna, föreslås att i de nuvarande införselsafgilterna, hvilka öfverstiga t.
ex. de i tyska tullföreningstarifen å artificiella blommor bestämda något mera än 17 gånger, nedsättning må äga rum från 15 till 10 r:dr skålpundet för de förstnämnda och från 6 r:dr 12 sk. till 4 r:dr per skålpund för delar af artificiella blommor.
Jemte bibehållande af nuvarande tullbestämmelser för oarbetadt bly, hemställes, att för arbetadt skillnad må göras på »omåiadt och olackeradt», samt »måladt eller lackeradt», hvilket i senare tid blifvit föremål för en icke obetydlig import, och införselsafgifterna antagas, för det förra slaget till 1 sk. 6 rst. skålpundet i stället för nu gällande bestämmelse 12 r:dr skeppundet, och för det senare till 6 sk. per skålpund.
Ha mp- och linblår, nu upptagna under särskilta tullbestämmelser, det förra slaget med 6 och det senare med 10 r:dr införselsafgift skeppundet, synas, då artikeln icke utgjort föremål för införsel, lämpligen kunna sammanföras till gemensam tullbehandling, och införselstullen, som i Norrige utgör endast 1 r:dr 40 sk., böra, med afseende dels härå och dels hufvudsakligen å den omständighet, att för ohäcklad hampa tullfrihet vid införsel och för lin betydlig nedsättning i derå gällande införselsafgifter nu föreslagits, nedsättas till 2 r:dr 24 sk. skeppundet.
Med afseende å svårigheten för vederbörande tulladministrationer att tillförlitligen urskilja de äkta och oäkta slagen af broderade guld- eller silfverabeten, och då det vida mer vore det derå nedlagda arbete, än sjelfva ämnet, som bör utgöra föremål för tullbeskattningen, torde någon betänklighet icke möta för bägge slagens sammanfattande under gemensam tullbestämmelse, och införselsafgiften, som nu utgör å de äkta 32 och å de oäkta 20 sk. lodet, men af Tullkommilteen varit föreslagen till 20 sk. å de förra och 13 sk. 4 r:st. å de senare, få antagas till ungefärliga medeltalet deraf eller 16 sk. lodet.
Bröde rduk, marle och stramalj.
Brännvin och sprit. 28 Kongl. Maj:!,.t
För andra slag, som nu förtullas med 53 V* procent af värdet, synes, i öfverensstämmelse med hvad Tullkommitteen hemställt, enahanda tull böra äga rum, som för det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent.
I afseende å artikeln brännvin hade 1839 års Tullkommitté anfört, att de slag, som dittills varit till införsel tillåtna eller holländsk genéver, fransk konjak, rumm och arrack, ofta varit föremål för smyghandel; att, då, i anseende härtill, någon jemkning i införselsafgifterna vore af behofvet påkallad, kommitterade likväl ansågo, att, i afseende å gradtalet, normalbestämmelsen skäligen kunde från 12 till 8 grader, eller lika med den i danska tulltarifen följda grund, förändras; hvarjemte, i betraktande af de missförhållanden, som af den lika tullbestämmelsen för alla grader öfver 12 uppstått, den förändring ansågs böra äga rum, att för hvarje högre grad, än den såsom norm bestämda, tullvärde och införselsafgifter ökas i jemn progression, helst detta behandlingssätt icke kunde, då gradering i hvarje fall måste ske, leda till några olägenheter i tillämpningen; att i öfrigt, och då erfarenheten ådagalagt väsentliga svårigheter att äfven genom kemisk undersökning under vissa förhållanden bestämdt åtskilja sädes-, frugt- eller andra brännvinsslag, kommitterade funno desto mera lämpligt att under en gemensam tullbestämmelse sammanställa alla slag, som den medeltull af 24 sk. kannan, kommitterade föreslogo, hvad sädesbrännvin anginge, inträffade med den af Rikets näst derförut församlade
Ständer för högre graderingsklassen bestämda afgift, och hvad beträffade andra brännvinsslag afgifterna redan förut varit för dem alla lika; att visserligen, i afseende å vanligt sädesbrännvin, den tullprocent, som i allmänhet antagits såsom högsta skyddstull, vore genom en sådan medeltull öfverskriden, men att, då i betraktande toges icke blott den öfverlägsenhet i tillverkningsmetoden, som närbelägna länder allmännare tillegnat sig, och som, i mån af en större materialbesparing, medgåfve ett i allmänhet lägre varupris, utan ock förnämligast den föränderlighet i handelsvärde, som denna vara mer än de flesta andra vore underkastad, hufvudsakligen i följd af olika utfallande årsväxter, hvarigenom detta ock kunde komma i ett mera märkbart missförhållande till det å utrikes orter gångbara pris, kommitterade ansågo ett undantag häri vara af tvingande omständigheter påkalladt.
Bröd Börker.
Skrifvelse, N:o 40. 29