Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ser, Riksens Ständer hafva beslutif, att denna samfällda Fond må fördelas och tillhandahållas lånsökande på sätt och under vilkor, som här nedanföre stadgas; och kommer utlåningen deraf att taga sin början nästa år 1824, allt i denman lånhandlingarne blifva till Banquen ingifne ochcomplette befundne; dock med det särskildta förbehåll, att egarne af de, år 18 20, intecknade Skuldsedlar och derefter till Banquen ingifne ännu qvarliggande låne-ansökningar, blifva utaf den nya Fastighets-Låne-Fonden först hulpne, så framt ordentelige låne-document, inrättade i enlighet med de för desse nya Fastighets-lån gällande föreskrifter, af bemälde sökander till Banquens Commissariat aflemnas, inom en tid af Sex månader , från den dag, då Eders Kongl. Majus Nådiga Kungörelse, rörande den nya belåningen, blifvit utfärdad. §. l. 1 Mom.
Hvar och en i Sverige bosatt och under Svenska Lagarne lydande medborgare anses berättigad, att af Fastighets-Håne-Fonden kunna erhålla delaktighet, då den erbudne panten finnes med Författningarne enlig och innebär den för Banquen nödiga säkerhet.
JLånetillgångame fördelas efter enaharida grund, som, vid 1815 ars Riksdag, stadgades, nemligen så: att för Landt- och Bruksegendomar afsättas |:delar eller 80 procent, för Stockholms Stad 5^ Idel eller 4 procent, och för Underdåniga Skrifvelser'. 311 de öfrige Städerne ^tdelar eller 16 procent af Totala beloppet. 3 Alein.
Såsom pant antagas
Säterier och Frälse-Gods, Krono-Skatte-Rust: håll och Krono-Skatte-Hemn\an, Frälse-och Skatte-Jernbruk; samt, enligt Riksens Ständers, under nu varande Riksdag, meddeldte tillåtelse, desåkallade hyttor i Bergslagen, ehuru ej upptagne under vanligt Hemmantal; likväl endast så vidt desse ega tillydande jord, hvars betydlighet och värde blifver enda grunden för deras låne-rättighet.
I Stockholms Stad.
Brandförsäkrade Stenhus; samt I Rikets öfrige Städer Hus och Byggnader i allmänhet, för hvilka, efter tagen Assurance i allmänna Brandförsäkrings-Werlet, afgiften finnes för alla åren inbetald; och likaledes Tomter, Arf och egne Äkrar, Ängar och Vretar uti och invid Städerne. 5- a 1 Mom.
På Landt-egendomar, saint den Städerne, utom Stockholm, tillhörande jord, må såsom lån utgifvas J-:del af 1833 års Taxerings-värde, sorn, genom af Kongl.
Majtts Befallningshafvande bevittnade Utdrag utur PröfningsCommittéens Taxerings?längder, bör besannas.
Underdåniga Skrifvelseri a Moni.
På Frälse- och Skatte-Jernbruk,’ som hafva egen Skog och andra Till-egor af den tillräcklighet, att åtminstone hälften af det tillåtna smidet kan tillverkas med kol af egne eller Eecognitior.s-Skogar, får såsom lån utgifvas Tvåhundra Femtio R:dr för hvarje Etthundrade vid Bruket, emot Hammarskatt, beviljadt smide; men på de Bruk, som drifvas med köpe-kol, ma ej högre lån tillåtas, än Etthundra Femtio jRtdr för Etthundra SQ priviligeradt smide.
Och äro alla sådane Jernbruk, som icke äro anlagde på egen Frälse- eller Skaltegrund, och hvilka särskildt icke ega några Bruket till styrka un. derlagde Frälse- och Skatte-Hemman, från lanerättighet uteslutne.
Hemman i allmänhet, sorn till Bruk Utgöra kol, dagsverken och kjörslör, få icke särskildt för sig belänas, utan anses såsom hörande under Brukets värde och den derå utgående låne-sum* man.
På Brandförsäkrade stenhus i Stockholm utlånas hälften af den Summa, hvartill de i Brandförsäkrings-Contoiret äro till Brandskade O -» ersättning antagne.
Hus och Byggnader i Städerne utom Stockholm, enär de i allmänna Brandförsäkrings-Werket äro för brandskada försäkrade samt afgiften för alla åren blifvit inbetald, få högst belänas med -|:del af 18*3 års Taxeringsvärde, enligt vederbörligen styrkt utdrag af Pröfnings-Comiltéens Taxerings-Längder; hvaremot ä de hus, som under perioden intill nästa .Riksdag skulie kunna blifva uppbyggde, och för hvilka, således denna uppgifne grund ej är tillämpe - Underdåniga Skrif v el ser. 3i5 lig, beläning får ega rum till ftdel af deiå se* nast åsatte Taxeringsvärde; men i båda fallen under iakttagande, att lånet aldrig kan få öfverstiga Tredjedelen af den Summa, hvartill Fastigheten finnes brandförsäkrad. 5 Mom.
1 anseende till Philipstads särskilda Privilegier, enligt hvilka Fastigheter derstädes ej få till en hvar föryttras, iakttages vid låns beviljande, mot sådan pant, det vid sista Riksdag gifne stadgande, att, utom vanlig Taga inteckning, äskås en af Magistraten, eller Landshöfdingen i orten, godkänd borgen utaf 2:ne vederhäftige män, som, En för båda och båda föc En, ansvara för skulden till Capital och Ränta; hvilken borgen hvart Femte år , så länge något af lånet innestår, skall genom Låntagarens för-; sorg förnyas. 6 Mom.
Hvad här nedanföre särskildt finnes stadgadt, rörande högsta Lånebeloppet för en person, skall alltid vid Lånesummornes bestämmande tjena till nogaste efterrättelse. §• 3* l
Ej må något lån af denna fond öfverstiga Tvåtusen Riksdaler Banco ; icke eller får utöfver detta belopp .utgå till en och samma person uti särskilde lån, eller mot pant af flere fastigheter; hvadan ock den Lånsökande, som häftar för Lån af den förra Fonden, ej kan erhålla mera, än fyllnaden i berörde Summa. 3 i-l Underdåniga Skrifvelser. , * 3 Morn; Sökes lån af Corporatiorffer ellef Bolagsmän samfällt, galle det vid i 8 i 8 ars Riksdag gifne stadgande, så att dea Bolagsman, som först enskildt häftat för lån till ringare belopp, än 2000 R:d., kan, för sin Part i Bolaget, erhålla så mycket, som fordras till fyllnad i denna summa; eller om han först iklädt sig andel i det samfällda Bolags-JLånet, dock ega sin enskilda Lånerätt öppen för hvad på hans anpart deraf brister i 2ooo R:d., samt för öfrigt i de fall, då interessenter antingen redan häfta för fullä Lånebeloppet, icke kunna styrka sig vara frie från Förmynderskap och Uppbörd m. m. eller på annat sätt brista i erforderlige Prestanda, alltid ial<ttages, att afdrag sker på desses andelar, utan förfång för de öfriges* rätt.
Den hittills medgifne rättigheten, att transportera skeende öfverbetalningar å Ban. co-Lån från en pant till en annan, fortfar än vidare, med det uttryckellga vilkor, att deraf till en person ej får beviljas mera, än inalles 6ooo R:d. antingen de transporterade medieh utgå 'särskildt af gamla eller nya Fonden, eller ock, mot olika Panter, lill en del af hvardera.
Omsättning af lån på den persons namn, 'sorn genom laga fång efteråt blifvit egare af en beländ fastighets-pant, vare deremot, tilt det belopp, sorn i samma pant får qvarstå, lika som förr, tilläten, utan hinder af den skuld, hvarföre denna person lill gamla eller nya Fonden finnes häfta.
Underdåniga Skrifvelser. §.•4. 1 Moirif På hvart och ett af de ifrån nya Låne-Fonden utgående ‘ Fastighetslån skall ovä gerligen erläggas årlig afbetalning uti Svenskt Silfvermynt eller deremot svarande lodta! myntbarl Silfver, reduceradt till Riksdaler efter nu varande Skrot och korn, med ett belopp af 2 för hundrade i ett för allt om året, heräknadt efter den summa, hvilken i Eancosedlar såsom Lån utgått.
Efter 33^:dels års sålunda verkställd inbetalning, anses Lånet liqvideradt; Låntagaren obetaget att, om han så för godt finner, öka eller påskynda afbetainingen, och derigenom tidigare sin skuld afbörda; dock efter samma beräkning, så atnBanquen må för hvarje i Sedlar utgifvet lån af denna Fond kunna påräkna en återbetalning af 66* Procent i Silfver. ' 3 Mom.
Vid panters försäljning för bri stande betalning, eller annars med Banco-Styreltsens lemnade tillstånd, skall följaktligen ingå bland-köpevilkoren, att lånet, efter ofvan uppgifne beräkningsgrund, antingen contant liqvideras eller lill det belopp, sorn får qvarstå, af köpaien öfvertages.
I betraktande deraf, att någon bestämd Ränteljeräkning på dagen, vid inbétalningarne å desse lån, ej såsom vid Banquens förra fastighetslån blifver erforderlig, ut^n hvarje afbetalningfrpost oafkortad, efter Silfvervärde kommer att afräknas å Capitalskulden, häfva Riksens Ständer i s| måtto medgifvit en lindring i be - 316 Underdåniga Skrifve]seri talningssättef för Läntagare i Landsorterné,' att dem må vara tillåtet i Ränterierne, för Banquens räkning insätta antingen Svenskt Silfvermynt eller controlleradt verksilfver, det senare efter beräkning af ao Skillingar i Specie för hvarje lod, saint llänteriets derå afgifvande bevis till Banquen aflemna, rned uppgift å den Låne-Numer, hvartill inbetalningen hörer, då Banquen eger att å hvarje lån, i särskild Column, anteckna dylike lefvereringar, till upplysning om de Låntagare , hvilka salunda afbetalnings-skyldigheten verkställt; hvaremot egentliga afföringen å Lånet ej må ega rum förr, än Silfret verkligen till Banquen ingått, då Ränteri-bevisen deremot återsändas, Börande dylike Silfver-Remisser från Ränterierne till Banquen ske minst tvänne gånger om året, med vanliga Ränteri-Posten samt Reversaler tillika åtfölja, hvilka särskildt upptaga hvarje Silfver-Lefverans, och det derå utgifne Bevisets Numer. §• 5- Hvad förut och särskildt vid denna Riksdag är stadgadt, i afseende på huru förhållas bör med den Gäldenär, som öfver året försummar, att verkställa föreskrifven inbetalning, må äfven för dessa nya lån gälla och iakttagas; äfvensom i hvad angår Lånehandlingarnes beskaffenhet och pröfning, Anrnaningar, Lagfarter och Panternas försäljning antingen i orten eller å Banquens egen Auction, allt efter Banco-Styrelsens godtfinnande och sig JJnderdänigä Skrifvelser’ 317 företeende omständigheter, Riksens Stander ansett någon förändring uti hittills gällande Stadgar icke vara erforderlig.
De af Riksens Ständer sålunda uppgjorde och fastställde grunder öfverlemnas till Eders Kongl. Majit, med den underdåniga anhållan, att desamma må, genom Nådig Kungörelse, blifva till vederbörandes efterrättelse och iakttagande utfärdade.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. ol Dec. 1833.
Preste-Ståndet d. 21 — — Borgare-Ståndet d. 21 -- — Bonde-Ståndet d, 22 — —— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inrättandet af Beklädnads-Directioner för det indelta Ca v aller iet, m. m, 6. A. K.
Genom åtskillige vid detta Riksmöte förekomne frågor om behofvet af anstalters vidtagande till bei^gnde af lindring uti Rustnings-besväret vid 318 Underdåniga Skrifvelser. de indelta Cavallen- och till Infanteri förändrade Cavalleri-Regementerne, här Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad dera, att, å ena sidan, Statens billiga anspråk på froupens tjenstbarhet, skola vårdas, och, å den andra, Rusthållaren varda tryggad emot'vådan af godtycklig behandling, om vid berörde Regfementen en lika inrättning komme att- ega rum, som genom E* K- M:ts Förordning af den 30 December 1819, och Instruction för Beklädnads-Dire ctionerne vid de irtdelte Infanteri-Regementer»e af den 11 Junii 1824, är, i afseende på sistnämnde Regementen, i Nåder anbefald; och Riksens Ständer få, på sådan grund, inför E. K. M. i underdånighet framlägga följande förslag: iso Vid hvarje Indeldt Ca valleri-Regemente, eller såsom särskild Corps organiserad del deri af, äfven som vid de, efter träffade öfverenskominelser, nu såsom fotfolk tjenstgörande, f. d.
Rytterier må tillsättas en Beklädnads- och Bevärings Direetion. 2:0 Denna Direetion bör bestå af Landshöfdingen i det Län, inom hvilket större delen af Regementet är förlagt, Regements-Chef en eller Befälhafvaren, asne Ryttmästare, eller Capitainer efter öfverenskommelse inom Regementet, samt 3 Rusthållare, hvilka af alla Rusthållarne inom Regementet väljas efter Hemmandel enligt Inskrifj nii gsrullan. 3:0
Af desse således valde 3:ne ombud för Rusthållarne utgår årligen en, första gången efter lottning och sedermera i den ordning, han i Directionen inkommit, nemligen så att den först invalde blir den fdrst utgående] ankommande Umlerdanlga Skrifvelserl 3*9 det sedermera på Rusthåll arnes förtroende, huru* vida den afgående
Eter må blifva invald. 4:0
Vid val till Ledamöter i Directionen böra Rusthållarne inställa sig efter föregången pålysning, om hvars utfärdande .Directionen tidigt fogar anstalt å det närmast médelpuncten af Regementet belägne Tingsställe, hvarest
Dumhafvanden, efter en af Regements-Skrifvaren honom meddeld och förut af de väljande godkänd lista, förrättar valet, då de frånvarande få åtnöja sig med de närvarandes beslut.
Den, sorn erhåller de fleste rösterne, erhåller deröfver behörigt Protocolls-Utdrag, och bora dessa val vara så tidigt förrättade, att de i Directionen inträdande kunna genast ersätta de afgåendes ställen, eller annorledes yppade ledigheter med möjligaste första fyllas* 5:0
Alla sammanträden hållas i Landshöfdinge-Residenset, så vida icke omsfändigheterne kräfva
Directionens sammanträde utom det samina. 6:0
D irectionen sammanträder 2:ne gånger om året, eller före Exercitie-tnånadernes början och efter slutade möten, så framt sådane egt rum, tåen, i annat fall, i October månad.
Skulle ut. omordentliga fall fordra Directionehs sammankallande, draga E. K.
Mas Befallningshafvande derom försorg, utom vid General- eller andre mön. stringar å Éeklädnads-bevärings- med flere per. sedlar, dii Directionens medlemmar ega, att, utan särskild kallelse, sig å mönstringsstället infinna. y;o Vid Directionens sammanträden bör E« K. M:ts Befallningshafvande föra ordet. a jo Underdåniga Skrifvelserl 8:0 Inom Directionen må icke något be! slut fattas, derest ej alla 3 Rusthållarnes ombud äro tillstädes, men, i händelse någon af dem skuR le vara frånvarande, må Landshöfdingen, i han3 ställe, för tillfället tillkalla en annan nära derintill boende Rusthållare; yppas olika meningar och finnas rösterna lika delade, galle då den mening, Ordföranden biträder.
Alla anvisningar j expeditioner eller Contracter underteknas af Ordföranden och alla Ledamöterne.
Sker ej detta vare beslutet ogildt. yto Utan särskildt arfvode bör Regements-!
Auditeuren biträda
Directionen med protocollets förande, uppsättning och expedition af Directionena beslut, hvilka af honom contrasigneras.
Regements-skrifvaren eger att besörja uppbörden af beklädnadsmedlen under Uppbördsmanna-ansvar, samt föra
Directionens räkenskaper och undertekna alla anvisningar å medel.
RegementsQvartermäsearen bör det åligga, att vid alla Directionens sammanträden vara tillstädes för att meddela nödige upplysningar. 10:0 Regements-Chefen; som är E. K. M. ansvarig för Troupens tjenstbarhet, må ega rättighet, att i tid gifva
Directionen tillkänna hvad för detta ändamål finnes af nöden, meddela ankomne befallningar om nya munderingsrned flere persedlars anskaffande eller de gamles förändrande, och ensam tillse, det
Directionens beslut, rörande så väl nya persedlars förfärdigande, som gamlas iståndsattande skyndsamt verk-f ställas. 11:0 Underdåniga Skrifvelser, 11:6
I afseende på inköp af persedlarne eller material dertill, Contractens afslutande, effecternes emottagning och besigtning, deras nyttjande, så hemma i Landet som under möten och fälttjenst, deras iståndsättande och cassation, med» lens uppbörd, anordning, redovisning, granskning och decharge, må till efterrättelse lända
Je i detta ämne gifne Kongl. Resolutioner, och de delg allmänna, dels för särskilda Corpser utfärdade Beklädnads-Reglementer, jemförde med Kongl. InStructionen den 16 November 1819 för de Generalspersoner, hvilka i Nåder förordnas, att förlätta General-mönstringar med Indeldta Cavalleri-Regementerne samt med det till Infanteri förvandlade Cavallerier, och hvad som för ifrågavarande fall kan tillämpas af Kongl- Förordningen den 30 December 181g, angående Indeldta Infanteriets beklädnad samt Instructionen den 11 Junii iSaa för Beklädnads-Directionec vid Indeldte Infanteri-Regementerne.
Beträffande frågan om medels anskaffande till bestridande af kostnaderne för Karl- och Häst-munderingen, sa hafva Riksens Ständer, till ledning för deras omdöme om hvad dertill kan erfordras, inhemtat uppgift och uträkning på kostnader, för ett år, vid hvarje Indeldt CavalleriCorps eller från Cavallen afsutet Infanteri-Regemente, till Karl- och Häst-mundering med remtyg och beväring, efter gällande pris med antagen dubbel slitningstid för persedlarne emot hvad Staten för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Hussar-Regemente består, då troupen är Cavallen, samt emot E. K. Mus Eget värfvade Bihang lill Bikf-St.
Prot. tgiä, 10\dc Sdml. 1 B, 2 A. St 322 Underdåniga Skrif velsera Regemente, då troupen är Infantari, samt med tillökning af 20 procent å årliga kostnadsbeloppet för persedlarnes underhåll och ersättning af tillfällige förluster'; och som kostnaden, sålunda beräknad, icke kan vara underkastad annan förändring, än den mindre betydliga, som af olika pris ett år emot ett annat kan uppkomma, hafva Riksens Ständer ansett det vara lämpeligast om en viss årlig Passevolance-afgift bestämdes för hela Karl- och Häst-munderingens anskaffande och underhåll, genom, hvilken åtgärd i Sammanhang med den förut föreslagne inrättningen af Reklädnads-Direetioner, skulle beredas för de Rustande säkerhet i beräkningen af deras utgifter och en jemn fördelning af Rustnings-besvälet, enär de erforderlige kostnaderne utginge af den gemensamma fonden.
Ständer få, af sådan anledning, i underdånighet föreslå afslutande af Passevolance^ Contract för Karl-och Häst-munderingen samt beväring vid indeldte Cavalleriet, äfvensom för Karl-munderingen och beväringen vid de från Cavalleri till Infanteri förändrade trouper; och torde E- K.
M. täckas i Nåder låta, genom Hess Befallningshafvanden, hora vederbörande Rusthållare, huruvida de åstunda att i Passevolance ingå eller icke, i hvilket senare fall frågan kommer att förfalla; börande för Contractens afslutande följande grunder i Nåder bestämmas: 1:0
Att den Passevolance-afgift, sorn de Rustande skulle komma att årligen erlägga för anskaffandet och underhållandet af alla till Karloch Häst-munderingen hörande persedlar, remtyg och beväring, äfvensom Hästbeslag under möten Underdåniga Skrifvelse 323 och marcher, beräknas efter det å hvarje persedel utsatte värde i förhållande till den för persedeln fastställde brukningstid, jemte ao procents förhöjning för dess underhållande. ato
Att värdet å hvarje persedel årli gen bestämmes efter Markegångs-Taxorne för de Län, der ifrågavarande trouper äro indelde, men underställes E.
K» Mits och Rikets Krigs- och Kammar-Collegiers pröfning, så att det hvarken må blifva högre upptaget, än det pris, Krigs-Collegium för samme persedlar vid sine upphandlingar betalar, eller så lågt att persedlar, ne icke derföre kunna anskaffas. 3:0
Att brukningstiden för hvarje perse del bestämmes till dubbelt, för Gavalleri-Regemente eller Corps, emot hvad som för H. K.’ H. Kron-Prinsens Hussar-Regemente är stadgadt, och till Infanteri förändradt Cavalleri-Rögemente emot hvad för E. K. M:ts Eget värfvade Regemente gäller. 4*.o Att
Passevolancemedlen för sitt förbe rörde ändamål förvaltas af de Beklädpads-Directioner, hvarom här ofvan är förmäldt. 5:0 Att Contracten om ifrågavarande
Pas sevolance upprättas på 13 år, räknadt från den l Januarii 1834. 6:0 Att Regementets Karl- och Hästmun dering, vid aflemnandet till Beklädnads-Directio-’ nen, bör vara ny, emot det att, när Passevolan-’ cetiden är tilländalupen, den, i händelse Contractet icke förnyas, äfven ny af Directionen till de Rustande återlemnas. 35.J f 'Underilan!ga Skrifvelse!* Vid de Regementen återj der munderingen icke ar ny, skulle de Rustande ega att antingen uppskjuta med Passevolancens antagande, tilldess Munderingen blifvit casserad, eller ock antaga Passevolancen genast och aflemna persedlarne sådane de befinnas, dl, medelst en för ändamålet tillförordnad General-Mönstrings-förrättning, skulle utrönas och bestämmas, huru lång tid den ifrågavarande persedeln ännu skulle kunna brukas^ och denna tid afräknas från den i Passevolance-Contractet för persedeln bestämda hela slit— ningstid, då skilnaden borde af Rusthållaren till Reklädnads
Directionen erläggas; hvaremot enahanda förhållande skulle ega rum till de Rustandes förmån, då Passevolancetiden vore förfluten och Contractet icke förnyades. 7:0 Att Passevolance-afgiften förhöjes med 50 Procent, när Regementerne äro i och för krig utcommenderade} men att, om åter i fredstid
Regementernes hela styrka eller någon del deraf är samlad öfver 2 månader, Regementet, för så stor del, som varit commenderad, af E. K. M. och Kronan undfår en lämplig
Slitnings-ersättning i förhållande till den tid, som commenderingen räckt utöfver 2 månader. 8:0 Att Karl- och Hästmunderingen m. m.' hädanefter, lika som hittills, å Rusthållet förvaras, om ej Rusthållarne Esquadronsvis öfverenskomma om Trossbodars uppförande till persedlarnes förvarande.
I sammanhang härmed hafva Riksens Stan? der ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet hemställa, att, till Rusthållarnes betryggande Underdåniga Skrifvelserl 325 imot möjligen obehörige Cassationer af hästar,' den föreskrift måtte varda i Nåder meddelad, att, till granskning af de obestämde yttranden, som mindre kunnige och till Underbefälet räknade Hofslagare, kunna vid frågor om hästars tjenstbarhet afgifva, en edsvuren Hästläkare bör från närmaste Yeterinair-Inrättning tillkallas, för att på Embetsed utgifva betyg, för att vid yppade frågor lända till efterrättelse, eller att, i brist af edsvuren Hästläkare, äfven en ifrån Yeterinair-Inrättning utgången Eleve må i sådant afseende begagnas, enär han behörigen documenterat sig ega de dertill erforderlige kunskaper och insigter; Och torde de härtill åtgående kostnader kunna af Beklädnads-Cassan förskjutas och sedermera fördelas på samtelige Rusthållare inora Regementet.
Slutligen få Riksens Ständer, till beredande af möjlig lindring för så väl Rust- som Rote-' hållare 1 allmänhet, hos E. K. M. i underdånighet anhålla: 1:0 Att Cassations-mönstringar, som fordom hållits blott hvart tredje år, men i senare tider arli. gen, måtte inskränkas till förstnämnde tid, samt Cassationer af större persedlar icke under mellantiden ega rum, äfvensom att mindre persedlars Cassation måtte ovilkorligen verkställas af Esquadrons- eller Compagnie.Chefen i närvaro af a:ne Rust- eller Rotehållare vid samina Esquadron eller Compagnie. a:o Att vid så väl Cavalleriets som Infanteriets beklädnad helst Valmar eller sådant kläde, som inom Provinsen blifvit tillverkadt, måtta 326 Underdåniga Skrifvelser. fl användas, äfvensom att den. i Kongl.
Förordningen den lo September i8i(>, gifne föreskrift: att Båtsmäns beklädnad bör ske med blått Kalmar, måtte så vida förändras, att vederbörande lemnäs tillåtelse, att dervid begagna, om icke till de mindre persedlarne, åtminstone till kappa, grått Valmar, såsom lika dugligt, men mindre kost-: samt att anskaffa; och 3:0
Att förändring af Munderingspersed* Jar måtte så sparsamt som möjligt inträffa, Riksens Ständer framhärda etc.
Uppl, o, godk. hos Samtl, Riks-St, d. 22 Dec, 1833« Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Reglering af Rikets Styrelse-Kerk, S. A, K, Sedan, med anledning af Riksens Ständers un* derdåniga Skrifvelse den a Julii 1818, E. K, Underdåniga Skrifvelser. 3*7 M. behagat föranstalta, att visse utsedde Commifterade utarbetat Förslag till ny Reglering af Rikets Embeten och Tjenster, så har E. K. M,, med öfverlemnande af desse Förslag, jemte UagComitéens, samt de för Styrelse-Verkens reglering och för de Oeconomiska Författningarnes öfverseende i Nåder förordnade Committerades underdåniga Betänkande, rörande Rättsfrågors skiljande från de administrerande Verken, såsom Dess Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer den 4 sistlidne Martii utvisar, velat härutinnan i Nåder inhemta Riksens Ständers underd. tanka och yttranden.
Riksens Ständer, inseende vigten af detta ärende, hvilket redan vid 1809 och 1810 årens Riksdag blifvit ifrågastäldt, hafva uppdragit åt ett särskildt, endast för sådant ändamål tillsatt, Utskott, att granska de gjorda Förslagen.
Och har delta Utskott, under den 25 sistlidne Augusti, inkommit med Betänkande, angående så väl Rättsfrågors afsöndrande från Förvaltnings-Verken. och öfverflyttande till Domstois-behandling, sorn de Förvaltande Verkens nya organisation.
Af denna anledning få Riksens Ständer,’ med öfverlemnande af nämnde Betänkande och med. åberopande af deri anförda hufvudgrunder, hos E. X. M. i underd. anhålla, det E. I{.
M. må täckas till verkställighet befordra de delar af samma Förslag, E. K.