Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle således Consti tu ti ons-Utskottet, af StatsRådets Protocoller, inhemta den bedröfliga upplysning, att blotta reservationer vid beslutens fattande deruti blifvit antecknade, i stället för kraftiga yrkanden på Grundlagens orubbliga helgd och upplysande framställningar af Landets sanna behof; så torde Constitutions-Utskottet anse som ett nödigt correctif emot dettbristande i Grundlagens föreskrift, att anmärka, så väl de stumme somt ohörde Rådgifvare» förhållande.
Anledning till anmärkning mot Stats» Rådet finnes i dess tillstyrkta Regeringen» vägrade bifall till Ständernas beslut af år 1818, att genom sina Revisorer granska vissa under StatsVerkets förvaltning stående Fonder, såsom Årmeens PassevolanceCassa m. fl., hvilken vägran , stödd på en origtig tolkning af 68 §.
Riksdagsordningen, utvisar ett tydligt misskännande af de obestridliga rättigheter Svenska Folket sig förbehållit.
Rättigheten att granska StatsVerkets tillstånd i alla dess delar, till in - Constitutions-TJtskottets Betänkanden.
125 kemister och utgifter, fordringar och skulder — se 58 $•
RegeringsFormen — står i ett oskiljaktigt förhållande till rättigheten att sig allena beskatta.
Då 6 §.
Regerings formen uttryckligen stadgar, att StatsSecreterare skola vara fyra, och 8, 9, to, 58 §.jf. bestämma deras ansvarsfulla åligganden, synes det oförklarligt, att trenne af dessa StatsSecreterare-platser längre tid varit ledige.
Skulle ej SLatsRådet hafva påyrkat ett mera lagenligt förhållande i denna del, så måste det synas för många, som hade StatsRådet derigenom velat eludera Grundlagen, velat så tyda Ordalydelsen uti 8, 9, 10 §.§. i RegeringsFormen, der det står:
StatsSecreterare eller de sorn deras tjenst förrätta, och i 38 §• der det står: den föredragande, som skulle vicarierande
Personer vid dessa tjenster vara tillåtne oftare, än då verklige Stats - Secreterarena, genom laga förfall, vore hindrade att deras tjenslbefattning utöfva; då likväl den sist åberopade §. äfvensom /j.2, 106 och 107 §.§. tydligt förutsätta de Ordinarie Stats-Secreterarnes ständiga tillvaro , hvarföre äfven de tjenstförrättande icke finnas i Ansvarighets-Lagen nämnde.
Likaledes anmärkes , att Justitite - Canceller, som enligt 27 f. Regerings-Formen skall 126 Constitutions- TJtskottets Betänkanden. af Konungen nämnas, i flere är icke varit till.
Anledning till anmärkning linnes i de flerfaldiga exempel af Tryckfrihets Lagens origtiga tolkning , dä StatsRådet, med bifall till de af ITof-Cancelleren, tid efter annan, mot yttrande rätten rigtade Ambetsåtgärder, ingifvit Nationen den vädliga tankan på en hotande fara för friheten.
Dä hvarje misstydning, hvarje kränkning af den Constitutionela rättigheten, som linnes hvarje Medborgare förvarad i Lagen, att genom tryck kungöra sina tankar öfver Regeringens åtgärder, att offentligen klaga sin och sina likars nöd, att klaga öfver förtryck och orättvisa, nödvändigt måste verka ofördelaktigt på samhälls byggnaden och undergräfva dess bestånd; kan ett sådant förhållande icke undgå ConstitutionsUtskottets uppmärksamhet.
Anledning till anmärkningar mot StatsRådet jemte föredragande StatsSecretera•re inhemtas vidare af nedanstående Citationer af Regeringens utfärdade beslut: 1:0 Genom Krigs-Expeditionen.
Under den 7 Martii 1820 Kongl. Maj:t Nådiga Skrifvelse, med antydan till Krigs - Constitutions- Utskottets Betänknnden. 127 Collegium, Förvaltningen af Sjöärenderna, Cancellier och Contoir samt Gen eral-Adjutans-Expeditionerna, att vägra åtkomst till vissa FörsvarsYerket rörande Handlingar, hvilket förbud tydligen strider mot 2 §. 4 mom.
Under den 28 Martil 1821 Circulaire till Vederbörande, hvari yttras en önskan om förhöjning i det stadgade målet för Recriiter vid Indelda Cavalleriet, och då i Circulaire-Brefvet förekommer, att en sådan förändring i Författningarna väl icke kan anbefallas, men vederbörande Ämbetsmän likväl deri åläggas att densamma under godvillig öfverenskommelse befordra ; liar jag trott mig häri finna en åtgärd stridande mot RegeringsFormer.s 57 och 80 §.§. samt Allmänna Lagens stadgande i 44 Gap. Missgärnings-BaJken.
Under den 15 Maji 1821, CirculairBref till Landshöfdingarne om de ExtraRoterings-skyldiges hörande vid en föreslagen ändring uti de Rustnings-skyldigheter, som genom Konungs och Ständers beslut blifvit faststälde; hvilket Extra Roteringsskyldiges hörande tydligen strider mot nyss åberopade Lagrum, beldst det åsyftade en betydlig Stats - Medlens besparing, på bekostnad af Extra Rothållare, och 128 Constitutions-Utskottets Betänkcinclen.
Under den 50 April 1822, har Kongl. Maj:t, uppå LandshöfdingeÄmbetets i Orebro
Lån gjorda underdåniga hemställan, om ändring i förestående Regeringens proposition, till förmån för vissa Extra Rothållare inom nämnde Län, i Nåder förklarat den sålunda föreslagna nedsättning i målet på Trosshästar med flere ändringar, vara antaglige Härvid förekommer icke allenast olagligheten af den först föreslagna ändring af gällande Författningar, utan äfven den väld, hvarmed en partiell eftergift i Roteringsskyldigheten, genom det sednare medgifvandet, blifvit enskilde tilldelad.
Som en betydlig anledning till anmärkning mot StatsSecreteraren för KrigsÄ renderna anföres: den, i olaglig fonn, till Regements-Chefer utfärdade befallning, att på förslag till lägsta OfFicers-graden utesluta dem, som icke kunna förete säkerhet. för en viss årlig inkomst af enskild förmögenhet, och då denna olaglighet blifvit beifrad, har StatsSecreteraren Quiding, i skrifvelse till Riksens Ständers JuslitiaeO mbudsman; den 17 April 1821, ådagalagt ett så uppenbart förakt för Grundlagens Stadgande och ett så meningslöst förklarande af sin Ämbetsmanna-åtgärd, att man med Constitutions-Utskoltets betänkanclen, 129 med full visshet nödgas bestrida ifrågavarande StatsSecreterares oväld och skicklighet. 2:0 Genom Kammar-Expeditionen.
Under den 50 November 1820 Till ÖfverStåthållare-Ämbeiet i Stockholm utfärdadt förbud för ett Patriotiskt Sälskaps sammanträdande.
Detta Sällskaps offentliggjorda stadgar utvisa tillräckligt ändamålets oskadlighet och fastmera en högst berömlig förening af aktningsvärda Medborgare, endast till utbildande af Talaregåfva i offentliga ämnen.
Ett häremot af verkställande Makten rigtadt förbud, ger ett ofördelaktigt begrepp om Regeringens afsigter och torde dessutom på goda skäl kunna anses såsom ett steg mot den i 16 §.
RegeringsFormen stadgade personliga friheten.
Under den 17 April j32i, Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till HofCancelleren, hvari gillas den skedda indragningen af Periodiska Skriften Courieren samt förbjudes dess Redaction atl vidare utgifva någon Tidning.
Denna åtgärd, rigtad mot författare, som utan ringaste brott mot Tryckfrihets-lagen, endast med frimodighet beBihang till R. S. Prof. 3:dje Sami. 17, j 50 Constitutions- Vtskobbets betänkanden. gagna yttrande rätten till Medborgerlig upplysning, har icke utseende af den oväld, hvarmed föredragande bör tillämpa Grundlagen.
Samma anmärkning torde med fog kunna göras vid behandlings-sättet af alla mål af dylik beskaffenhet, som kommit under Regeringens pröfning.
Under den /j.
September 1822, Förbud för enskildt man att i Hufvudstaden inrätta en Theater, gifver vid handen, att föredragande åsidosatt den rättighet honom. lemnäs i RegeringsFormen 38 §., hvarigenom ett Regeringens beslut tillkommit, som, tvärtemot 60 Jf. samma RegeringsForm, förklarar en Theater-inrättning i Stockholm för Kronans Monopolium. 3:0 Genom Handels- och FinanceExpeditionen.
Under den 19 April 18J9, Kongl, Mapts Nådiga Skrifvelse, som förbjuder export af Skogsproducter från Bohus Län, och Under den 6 December 1820, Kongl, Maj :ts Nådiga Skrifvelse, som tillåter samma producters utförande från Westergöthland genom Röhus Län; hvilka mot hvarandra stridande Regeringens beslut synas förutsätta ett vacklande system, alltid mot - Constitutions-Ustkottets betcinkanden.
131 verkande den productiva Industrien, och dessutom rakt stridande mot 60 §.
RegeringsFormen, som förbjuder några Monopoliers fastställande för enskildta personer.
Under den 23 Januarii 1819, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Allmänna Magazins-Directionen, som gillar dess åtgärd med transporten af 500 tunnor Hafre från Stockholm till Sundsvall, hvilket deremot i en sednare Skrifvelse, af den 13 Julii 1821, ogillas, hvilket ogillande ytterligare upprepas i Skrifvelsen , af den 13 September 1822, med tillkännagifvande att desse af Kongl. Maj:t begagnade 500 tunnor Hafre längesedan blifvit Magazins - Directionen ersatte, som åter bestrides af samma Direction.
Ett förhållande af så trasslig natur och ärendets orediga behandling torde förtjena uppmärksamhet* äfven torde denna för Allmänheten obehagliga transaction ej i ringa mån ådagalägga följderna af obeständiga föredragande och deraf följande osammanhängande åtgärder.
Under den 21 November I82T, Kongl. Majit Nådiga Skrifvelse, hvari ersättning för lagligen ådömde böter anvisas af Extra utgifts-medel.
Ett sådant användande af Statsmedlen är till det minsta misshushållning. ag2 Constitutions-VtsAottets betnnkanden.
Under den j4.
Junii 1822.
Majus Nådiga Skrifvelse till Riksgälds-Contoiret, hvari den förklaring lemnäs, stridande mot Brefvet af den 22 Maji 1819, och de gjorda reqvisitioner å lilla Creditivet skulle påföras de två tredjedelar, som äro anslagne till utomordentliga försvars anstalter, hvarjemte Kongl. Maj t befaller, att ytterligare Medel skola tillhandahållas af den öfriga tredjedelen till oförutsedde behof.
Man har full anledning att, med afseende på dessa Statsmedels begagnande, ifrågasätta huruvida föredragande, vid beslutens fattande, iakttagit Landets sannskyldiga nytta.
Under den 50 Maji J821 och den 11 Julii samma år, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser, hvari förbjudes att exportera djurs ben, men tillåtes att utskeppa aska, och då förbudet mot exporten af djurs ben grundar sig på dess användbarhet som gödningsämne synes tillåtelsen att utskeppa aska stå i motsats dermed.
Under den 16 September 1822, Konungens Nådiga Skrifvelse till JustitiasCancelleren , som ogillar dess Ämbetsåtgärd vid åtal mot KrigsCoilegium i frågan om en försäljning af gjutgods, hvilken Justitiae-Cancellerens beifran grundat Canstitutions-TJtskottets betänkcinden.
155 sig icke allenast på föreskriften i RegeringsFormens 27 §., utan äfven pä Kongl. Maj:ts förut i Nåder utfärdade anmaning, så väl rörande detta mål enskildt, som åtal i allmänhet mot missbruk af Ämbetsmannamyndigheten. 4 0 Genom Ecclesiastik-Expedition.
Uder den 16 Julii 1821, Circulaire till Landshöfdingarne, som deruti åläggas att med nit och omsorg bereda medel och utvägar, att inom Länen aflöna Djurläkare.
Då Grundlagen, så väl som Allmänna Lagen, vid strängt ansvar, förbjuda Ämbetsmän att betunga Landets Invånare med någon Skatt eller afgift, som icke grundas på Riksens Ständers Bevillning, har jag trott denna anmaning till Landshöfdingarne vara Lagstiidig.
Den har ock föranledt till åtgärder, hvaribland exempelvis anföres; Konungens Befallningshafvandes i Orebro
Län utfärdade kungörelse, hvari Socknarna anmanas att, som löneanslag för Djurläkare, åtaga sig en viss årlig sädesskatt, och är det bedröfligt att anmärka, huruledes den betryckta och mindre upplyste Jordbrukaren, utan kännedom af den Lagstiftande Magtens beslut, blindt underkastar sig den verkställande Maktens godtyckliga påbud om en Ständig tillök - 134 konstitutions- XJ tskottets Betänknnden. ning i de indirecta Statsbidragen.
Sålunda torde ganska få Hemmansegare hafva betänkt att ifrågavarande Löneanslag för Djurläkare, borde anvisas på Nionde Hufvudtiteln af Bevillningen.
Anföres såsom en vigtig anmäikning mot föredraganden, det allmänt kunniga Regeringens beslut rörande Ebersteinska Testamentet.
Det ådagalägges fullkomligt vådan för egande rätten och allmännna säkerheten, som uppkommer genom Regeringens intrång på Domare-magtens område.
Uti Riksens Ständers valde Revisorers Berättelser år 1820 förekommer anmärkningsvärd t : 1:0 Stats-Ministerns den 30 Augusti! 1818 afgifne Note till Magazins-Directionen, om utlevererine af 500 tunn.
Hafre till Kongl.
Maj ts enskildta disposition, hvarigenom det äfven mot föredragande för Finance- och Handels-Ärenderna anmärkte Origtiga förhållandet uppkommit, som föranledt Revisorerne, att ogilla så väl Regeringens som Magazins - Directionens åtgärder. a:o Kongl.
Maj:ts i bref af den 24 No - Constitutions-TJtskottets betunkanden.
I35 vember 1818 och den Q Martii 1819, till MagazinsDirectionen utfärdade befallning, att, till reparation af Lyckeby Qvarnar, förskjuta 11,000 R:dr, hvilket förskott skulle anses som Län till Förvaltningon af SjöÄrenderna. 3:0 Kongl. Maj:ts, under den 29 Maji 1819 och den 11 Januarii 1820, till Allmänna Magazins-Directionen utfärdade Nådiga befallning, att till Ofver-lntendentsÄmbetets
Disposition tillhandahålla 90 skeppund koppar. 4:0 Sedan Kongl. Maj:t i flere Skrifvelser, ålagt Magazins-Directionen, att till Öfver-Ståthållare-Ämbetet förskjuta 1000
Tunnor Råg i Månaden, för att utlemna till RagareÄmbetet i Hufvudstaden mot nedsatt pris till nära 50 procent, med rättighet för MagazinsDirectionen att de sålunda förskjutna 6000 tunnor
Råg in natura återbekomma, hade sådant oaktadt flera påminnelser, uteblifvit. 5:0 Till följe af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse den 12 November 1816 till KrigsCollegium, hafva 986 centner krut blifvit tili export försålde, utan att de derför erhållne medel kommit Statsverket tillgodo i den ordning Grundlagen före - 136 Constitutions-Utskottets betänkanden. skrifver.
Vidare har Kongl. Majit, i Nådigt bref till Krigs Collegium den 9 Februarii 1819, förordnat att betalning för häraf exporterade 660 centner skulle såsom en tillfällig inkomst afsättas. % 6:0
Sedan, i följd af 181 7 års Handels Iractat med Ryssland, Spannmål derifrån blifvit tullfritt afhemtad och, med Kon^l. ... c Maj:ts Nådiga tillstånd, i Sverige, införd, mot erläggande af half tullafgift härstädes, har behållne inkomsten häraf, enligt Kongl. Maj.ts bref, den 18 November 1818, till StatsContoiret, blifvit allmänna MagazinsDirectionen anslagen till omkostnaders bestridande vid verkställigheten af Kongl. Majus gifne befallning, om Hufvudstadens behöfvande
Invånares förseende med bröd till billigt pris. 7:0 Åren 1817 och 1818 hafva, tvärtemot Riksens Ständers beslut, Enkor blifvit bibehållne vid sine aflidne Männers innehafde pensioner på Indragnings-Staten. 8:0 Riksens Ständers beslut år 1818, att Deras Revisorers Berättelser skola tryckas, hade ej blifvit Kongl. Maj:t af vederbörande i underdånighet föredraget.
Cons titutions-Vs tkot tets betcinkanden. 138 Slutligen hemställes vördsamligen till Höglofl.
Constitutions-Utskottet, huru och på hvad sätt Riksens Ständer skola vinna underrättelse om orsaken till ett så väsendtligt förändradt förhållande, att den Sven» ska Postföringen öfver de Danska Staterne, hvilken före ,den sednaste Fredstractaten i Kiel, till följe af alla föregående freder med Konungariket Dannemark, icke ,belastade Svenska kronan till högre belopp än högst ^ooo R:dr Svenskt Banco årligen, deremot, efter freden i Kiel, något år skal hafva uppgått ända till den högst betydliga summan af 90,000 R dr Banco.
Då Sverige vid detta tillfälle var segrande och följaktligen Lagstiftare vid Fredsslutet, så synes det för Svenska Medborgare besynnerligt, att en sådan oeconomisk fördel, som vid förra Fredsslut alltid blifvit Svenska Kronan betingad, nu vid detta tillfälle icke blifvit tillgodonjuten.
Stockholm den 24 Februarii 1823. C. F. Horn.
Constitutions-Utskottet, som nu går att vördsamligen utlåta sig öfver alla dessa anmärknings-anledningar, efter den ordning hvari memorialet dem upptager» får Bihang till R.
S, Prot, 3:dje Sami, ig. 158 Constitutions-Utskottets Betänkanden. således, med hänsigt till i:sta puncten, eller den, rörande begärd men afslagen granskning af vissa till Statsverket hörande Fonder, anmäla att, vid de särskilda, i följd af meningarnas olikhet, med slutna sedlar anstälda voteringar, i fråga om tillämpning af 107 § Regerings Formen, dels mot StatsRådet samfäldt, dels emot Föredraganden af Handels- och FinansÄrenderna, för åtgärden till vägrad Revision af Tullverkets räkenskaper och förvaltning, något bestämdt resultat ej kunnat ernås, emedan i förra omröstningen Två Stånd stadna! mot Två, samt, i den sednare, Två Stånd yttrat motsatta tankar, och de Två öfriga,hvartdera medelst paria vota inom sig, blifvit inactiva; men att, hVad åter beträffar åtgärden till vägrad revision af Krigsmanshus - Militia} - Boställs- samt Mötes-Passevolance - Cassorne och Hospitals fonderna, hvilka ej äro af fullt enahanda beskaffenhet med verkliga Statsmedel, och hvilkas brist i tillgång icke heller genom bevillning fylles, Utskottet ansett något härutinnan icke falla StatsRådets
Legamöter och vederbörande föredragande till Last.
Andra puncten, angående den längre tid fortfarande ledigheten af Tre Stats-Secreterare Beställningar och af Justitiae - Comtitutions-TJtskottets betänkanden.
159 Cancellers-Ämbetet, har ytterligare föranlåtit Utskottet till en särskildt anmälan, hvarom Utskottet får hänvisa till dess Allmänna betänkande i följd af StatsRådsProtocollens fulländade granskning.
Vid pröfningen af de sammanstälda 5’.dje och g:de Puncterna, som åsyfta en förment origtig tillämpning af TryckfrihetsFörordningen, samt förnämligast indragningen af Dagblad, med förbud mot deras vidare fortsättning, har Utskottet, med stöd af 107 §.
RegeringsFormen, beslutit, i afseende på Tidningarne Argus, Courieren från Stockholm och Argus den Andre, det tillkännagifvande hos Riksens Ständer, hvarom likaledes Utskottet nu endast åberopar generela betänkandets innehåll, men deremot, i frågan om ansvar för tillstyrkandet af Courierens fortfarande indragning och förbudet för Redactiotionen af Stockholms Courier att framdeles utgifva någon Tidning eller periodisk Skrift, stadnat, efter omröstning, i stridiga alternativ, samt hvad tre andra indragningar vidkomma, anmärknings-anledningen ogillat.
Enär, jemlikt hvad Protocollet öfver KrigsÄrender för den 29 Februarii 1820. utvisar, Kongl. Maj.t för Statens interesse 3 4° Constitutions•
Utskottets betänkanden, ansett nödigt förordna att sådana FörsvarsVerket rörande Handlingar, som finnas i KrigsCollegii eller Förvaltningens af SjöÄrendernas Archiv, Cancellier och Contoir samt General-Adjutans-Expedition för Arméen och Flottorna, och hvilkas offentliggörande kunde medföra våda för Rikets säkerhet skola af Presidenten i KrigsCollegium, Chefen för Förvaltningen och Kgl. Majits General-Adjutant särskildt vårdas, samt intet bland dessa document få utlemnas till någon, eho som hälst, innan Kongl. Majit på skeende underdånig anmälan, dertill meddelat Nådigt tillstånd, Vederbörande Föredragande hos Kongl. Majit dock obetagit att begära och erhålla de för
Ärendenas handläggning erforderliga upplysningar, tror Utskottet, genom blotta framställningen af beslutet och motiven, den 4:de puncten vara tillräckligen både utredd och vederlagd.
Enligt Protocollet öfver KrigsÄrenden för den 20 Martii 1821, afstyrkte föredraganden och StatsRådet en då projecterad förändring i längdmåttet för recriiter vid indeldta kavalleriet och tillstyrkte ej annat an avertissement till vederbörande Inspecteurer, Brigad-Chef och Landshöfdingar, om Kongl. Maj;ts Nådiga önskan, att Rusthållarne, vid framdeles infallande reinon - Constitutions-Utskottets betänkanden, 141 teringar, ailemnade karlar af minst fem fots åtta tums längd, ehuru de mönstrande ej egde cassera Recriiter , som innehade, väl icke detta, men dock det i Författningarna bestämda längdmått.
Då sålunda de rustande ej betungats med någon ny skyldighet, men på deras fria val berott, att efterkomma Konungens Nådiga önskan eller ej, finnér Utskottet den 5:te anmärkningspuncten böra förfalla.
För ett rätt bedömmande af 6.te punctens föremål torde den upplysning göra tillfyllest, att StatsSecreteraren och StatsRådet den 8 Maji 1821, då beslut fattades om Extra Rothållares hörande öfver prestationen af Mönstergill
Häst i Stället för munderad karl, tillstyrkt, på andragna skäl, att denna fråga måtte få hvila intill nästföljande Riksdag, samt att deras tillstyrkan, den 27 April 1822, af de från vissa Län erbjudna, å ömse sidor förmånliga villkors antagande, endast lemnats åt en partiel förfogning, hvarmed vederbörande redan förklarat sig nöjde.
Föredragandens af KrigsÄrendena , i 7 puncten anmärkta åtgärd med handbrefs expedierande till RegementsChefer , angående mindre bemedlade
Ynglingars uteslutande från förslag till lägsta Olficersgra - 142 Constitutions-ZJtskottets betänkanden. den, har Utskottet ansett vara af egenskap att böra, med tillämpning af 107 J-.
RegeringsFormen, gifvas, i slutliga betänkandet, Riksens Ständer tillkänna.
Beträffande ämnet för 8:de puncten eller det tillstyrkta fastställandet af ÖfverStåthållare-Ämbetets förbud mot ett Hufvudstaden stiftadt Talaresällskaps sammanträden, finner, vid betraktande af executiva Magtens rätt i ordningsmål, och af de särskildta omständigheter, som för ögonblicket påkallade samma rätts utöfning, Utskottet sig icke befogadt att anmärkningen godkänna.
Då den i io:de puncten citerade 60 §. af RegeringsFormen synes desto mindre tillämpelig, som Kongl.
Theaterlnrättningarna i Stockholm, långt för detta tillkomna, aldrig medfört för Kongl. Maj:t och Kronan någon uteslutande vinning, utan tvärtom betydliga konstnader, och då derjemte beviljandet af ett nytt TheaterPrivilegium, nu, likasom alltid förut, beroende på Kongl. Majrts Nådiga Välbehag, skulle troligen, vid en ökad concurrence, hafva beredt den enskilde Entrepreneurens undergång , och de redan befintliga mot Hufvudstadens folkmängd nog svarande Theatrernes skada, kan den uppgifna Constitutions-TJtskottets betänkanden. lfa Anmärknings-anledningen af Utskottet icke gillas.
Vid jemförelse af de locala olikheter att Fräkne Härad i Bohus
Län fournerar nästan enda Skogstillgången på en vidsträckt Hafskust, och att deremot Norra delen af Wadsbo Härad i Skaraborgs
Län är till öfverflöd försedd med Skog, anser Utskottet deni n;te puncten framstälda , för öfrigt mindre vigtiga anmärkningen icke föranleda någon åtgärd.
Under öfverläggning af I2!te puncten och, i sammanhang dermed, den lgrde, har Utskottet af Protocollen för den 25 Januarii 1819 och den 15 September 1822 intagit att Kongl.
Majit, med godkännande af Allmänna MagazinsDirectionens anstalt för afsändningen af femhundrade tunnor Hafra från Stockholm till Sundsvall, förklarat det samma Spannmålsparti skulle, genom återlevering till något af Läne-Magazinen, godtgöras, att Kongl. Maj:t blott ogillat det vidare, högst kostsamma och utan Nådig auctorisation begagnade transportsättet, samt att ej allenast förordnande meddelats om Hafrans återställande in natura, utan ock transportkostnaden blifvit af Kongl.
Maj:ts enskildta medel betald; hvarjemte Utskottet vunnit den *44 Constitutions- Utskottets betänkanden. upplysning att H. E. Herr Stats Ministerns för Utrikes Ärendena den 50 Augusti 1818, från Röraas i Norrige, der Hans Maj:t Konungen då vistades , aflåtna Note till MagazinsDirectionens Ordförande icke innebar annat än underrättelse om en befallning, hvilken Directionen sedermera skulle ofFicielt emottaga.
Vid sådant förhållande och enär dessutom det på Kongl.
Majrt ankom, att sjelf välja formen och organen för utförandet af ett välgörande ändamål, finner Utskottet dessa anmärkningar icke förtjena afseende till anmälan.
Hvad angår ljrde puncten, så emedan Protocollet för den 14.
November 1821 antyder, att ifrågavarande belopp, Femtio R:ör, blifvit i Justitiasväg tillagdt ÖfverJägmästaren i Östergöthlands
Län, såsom ersättning för Kronans andel af böterna i ett afdömdt Skog-åverkans mål, hvilken andel Öfver-Jägmästaren, såsom en till tjensten hörande Löneförmån uppburit, men ■jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag, måst återgälda, anses, med ytterligare hemtadt stöd från summans ringhet och de anordnade medlens beskaffenhet, Utskottet anmärkningen böra förfalla.
Fjortonde puncten, rörande omflyttning af CotistitutionsUtskottets Bettinkanclcn.
145 af disponerade Creditivposter, ingär i föremålet för StatsUtskottets anmärkning mot lyftningen af mindre Cieditivets Tredjedel, och är i sammanhang dermed besvarad.