Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
! Silfver} oarbetad t; bilke, rädt, ofärgadt; Skafgräs; Sköldpadd , oarbetad Smergel; * Spillning, affall och spån, ej specificerade Sten: ° corn valls-, * gjutstenar, samt mergel och skiffersten till stentryck q va mstenar, all annan, i införseltarifen ej specificerad, oarbetad eller i block * Stenkol, samt kokes eller afsvaflade stenkol; Säckarmed varor fyllda, såsom emballage; * Tester eller kratz; Tonkabönori Trippel; * Träd, friska, alla slag; Trädvaror: virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget: alm, ask, bok, björk, ek och andra ej specificerade sådana (rådslag, som växa inom landet; buxbom, ceder, ebenholtz och pockenholtz; furu- och grantimmer: otillhugget eller sågblockar; * Wagner och åkdon: resandes, synbart brukade, af dem sjelfve begagnade eller som blifvit ur riket bevisligen utföx-da. *5 II.
Tarif för utförselstullen.
Qvantitet för tall— beräkningen.
Utförselstullen.
R:dr sk. r:st R:dr sk. r:st 1 — — Bark t ek- . . . 1 tunna 16 — 15 Ben , andra slag än elfen- och hvalfisk-: oarbetade, krossade samt förmalda eller s. k. benmjöl 1 lisp. 5 _ 12 — — Blodiglar 1 skålp. 3 — - 45 — — * Bly, oarbetadt, i tackor eller rullar 1 skepp:d 20 — 25 — — * Dref 1 skeppal 1 — — 20 _ * Drefmat, eller gammalt och i styc- ken af högst 2 famnars längd sön- derhugget tågvirke 1 skepp:d 1 _ — 16 8 »
Hudar och skinn , ej hänförliga till pels- verk, oberedda: * torra * andra slag 1 skålp. 1 skålp. 2 1 - 2 32 — * Hummer 1 tjog 4 ' 10 10 10 24 — Jern : gjutet: tack- och ballast- kanoner stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade hällar öfver 1 ' tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 skepp:ds vigt stycket "hällar af 1 i tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, t t skepp:d 1 ) tackjernsvigt ( S om 2G lisp. 1 ( bergsvigt. )' t 1 skepp:<l ■) \ stäp. v. / f 1 skepp.d "1 \ stäp. v. J 3 3 3 16 24 16 40 Tullvärde.
Qvantitet för tult— beräkningen.
Bauko. U.dr sk. r:st Jern: gjutet: lod och lödjor till vigter af 1 R:dr sli. r:sl skeppunds vigt och derunder tili 1 skeppund 1 1 skepp.d 7 7. stäp. v. _} 10 — — 2 — smidt eller valsadt: * stång- platt, | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd f 1 skepp:d ) ] stäp. v. j 16 och öfver | tums fyrkant . . 4 — 14 — smältstycken | 1 skepp:d ) \ släp. v. j 4 — Jernskrotj gjutet, smidt eller valsadt,. derunder inbegripne sönderslagne el- ler eljest för sitt ändamål obrukbare 8 . kanoner, bomber, mörsare och kulor l 1 skepp:d 1 2 — \ stäp. v. j 3 16 — * Kol, träd- . 1 läst 40 — Koppar: f 1 skepp.d 1 \ stäp. v. ' j /«■< r 10 — — * rå- 18 36 — 125 — * garad i 1 skepp.d ) X stäp. v. j 32 — * Kopparskrot, eller gammal och bru- 100 — — kad koppar samt kopparaska . . . f 1 skepp:d ) \ stäp. v. } 16 .32 — 1 * Lampor Malm} rå och omält, i införseltarifen eller den dervid, fogade serskilda \ a- 1 lisp.
12 ruförteckning ej specificerad . . 100 R:dr v. 33 16 — Metallerj sammansatta: 166 32 * oarbetade, alla slag * skrot, samt gammal och brukad me- i 1 skepp;d ^ \ släp. v. j 32 — 100 — tall, sammansatt, alla slag . . f 1 skeppal 7 7 stäp. v. j 16 32 — — 20 Oljekakor Spikning, affall och spån, ej specifi- 1 lisj). 5 — cerade 100 R:dr v. 25 — — 47 Tullvärde.
Qvantitet Utförselstull.
Bauko. för tull— beräkningen.
R:dr sk. r:st R:dr sk. r:st 3 36 ® Tjärbärma eller vraktjära ■ . • 1 tunna — 44 — Trädvaror: virke, oarbetadt, sågadl eller tillhugget: * alm, ask, bok, björk, ek oell an- dra ej specificerade sådana träd- slag, sorn växa inom landet 100 R:dr v. 15 — — furu- och grantimmer:' * otillhugget eller sågblockar . 100 R:dr v. 25 — — ® tillhugget, ej specificerad t . . 100 R:dr v. 10 — — 25 — ® bandstakar . 100 st. 1 * bräder och plankor, sågade, af ek och ask 100 R:dr v. 10 — — 1 12 — ® enträd och enstafrar 100 st.
12 — 2 24 — ® gevärsstocksämnen 1 dussin 12 — — 40 — * handspaksämnen 1 dussin 4 — — 40 — 0 läckter, lvuggne eller täljde . . . 1 tolft 10 — — 40 — * sågade 1 tolft 2 —• master, bokgpröt och spiror: * af 40 tums omkrets och deröf- 20 — ver, 10 fot från storändan . . 1 stycke 2 — — * af 20 till 40 tums omkrets, 10 fot 4 8 — från storändan 1 stycke 20 — 1 32 — ° derunder ........
1 stycke 12 — * pumpträd, oborrade, se master och spiror. 3 — * ribbor, sågade, längre eller kortare 1 tolft 9 — M spärrar af furu och gran af mindre — 24 — tjocklek än 8 turn midtpå . 1 stycke 3 — • stäfver lagg- och botten-: af till och med 42 verktums längd å de förra och högst 27 verk- tums läned å de sednare: 3 16 — af ek 120 st. 8 — 4$ Tullvärde.
Qvantitet för tuli— beräkningen.
Utförsels toll.
R:dr 10 5 sk. 32 rist Trädvaror: stäfver, lagg- och botten-: * af bok, furu eller gran . . . derutöfver: 120 st. 120 st. 120 st.
R:dr sk. 1 24 12 r:s( ^ * af bok, furu eller gran . . — , 7 24 ved: * björk- , . . 1 famn 1 24 8 0 bok- och ek- 1 famn 2 — 5 — alla andra slag v . 1 famn 36 — — 30 — * årträd eller ämnen till åror . . . 1 par 4 — Alla andra varor, än de i denna tarif upptagna, äro vid utförsel tullfria. lil.
Tarif 49 lil.
Tarif för kreditupplaget och transito afgift en.
Minimi-
Qvantitet qvantitet för för transiloafgiftens Transitoafgift.
Banko. npplaget. beräkning.
R:dr sk. r:st 1,500 skålp.
Anis Aska j pott-: 1 skålp.
1 ■ 1 700 lisp. vällad eller oraflinerad 1 lisp. — 2 200 lisp. raffinerad och kalcinerad ....
1 — 10 skeppxl Bly j oarbetadt Brännvin: 1 skepp :d 20 — 150 kannor genever 1 kanna —.— 1 150 kannor konjak 1 kanna 1 — 150 kannor rumin 1 kanna 1 — 150 kannor arrak 1 kanna — 1 — 700 skålp.
Cacao 1 skålp. — 2 1,000 skålp.
Caffe 1 skålp. — 2 400 skålp.
Canel alla slag ........
1 skålp. — 4 1,000 skålp.
Corinter 1 skålp. — 2 1,400 skålp.
Fenkol Fisk: 1 skålp. — 1 40 tunnor saltad, sill ......... 1 tunna 4 — 300 lisp. torr, gråsidor eller sey .....
Färger: 1 lisp. " " ' 8 1,400 skålp. blyhvitt 1 skålp. 1 50 skålp. cochenill 1 skålp. 2 6 100 skålp. indigo • 1 skålp. 1 6 Bih. till R.
Prot. 1847 och 1848 j 5 Sami. 1 A/d. 8 Hi/t. 7 5.0
Qvantitet qvantitet för transitoafgiftens Transitoafgut.
Banko. upplaget. beräkning.
R:dr sk. r:st Garn: bomulls-, otvinnadt: 1 skålp. 1 skålp.
400 skålp.
150 skålp. ofärgadt färgadt 1 4 2,000 skålp.
Gryn, utom af spanmål 1 skålp. — 1 10 skepp:d Hampa 1 skepp:d 16 — 100 lisp.
Humle . • 1 lisp. 2 6 1,500 skålp.
Ingefära, torr 1 skålp. — 1 20 tunnor Kummin . k * . . * 1 tunna —.— 8 — Lin: 1 lisp.
100 lisp. ohäckladt ... . ..
. . 2 — 100 lisp. häckladt 1 lisp. —— 4 — 50 lisp.
Ljus: talg- ......
—,— 2 6 300 skålp. vax- och spermaceti- ..... 1 skalp. — — 6 900 skålp.
Mandel 1 skålp. — 2 1,000 skålp.
Olja: bom-, eller af oliver ..... 1 skålp. 2 2,000 skålp. hamp- ..........
1 skålp. — 1 800 skålp.
Peppar, alla slag 1 skålp. — 2 2,000 skålp.
Plommon, brundier och sviskon . . 1 skålp. — 1 2,000 skålp.
Bussin 1 skålp. — 1 100 tunnor Salt, kok-, oraffineradt .....
Socker: 1 tunna 1 6 1,800 skålp. maskovad- eller brunt och gult,oi'- dinärt terres- och tetes-, samt britt pudersocker 1 skålp. — — 1 1,200 skålp. krossadt lump- och havana-terres- 1 skålp. — 1 51 Minimi-* Qvantitet qvantitet för Transitoafgift. för transitoafgiftens lianko. upplaget. beräkning.
Itali- sk. rist 100 tunnor Spanrndlj omalen, korn- ....
1 tunna 2 6 150 skölp.
The 1 skölp.
1 — 100 tunnor Tjära 1 tunna 2 6 Tobak: 1 ,‘200 skölp. blad 1 skölp. —.— — 2 2,400 skölp. stjelkar 1 skölp. — 1 200 skölp. knaster 1 skölp. 1 — 120 kuli. lot Trädvaror: mahogny, oarbetadt, så- gad t eller tillhugget 1 kub. fot 1 — 500 skölp.
Ull, okammad och okardad ....
1 skölp. — 2 | fVin: 1200 kannor på fastager ......... i kanna 8 1100 kannor pö buteljer 1 kanna 2 —- 52 Underrättelser om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör. § 1.
Hvad vid tullklarering af brutet skillingtal ej hinner till half skilling uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad af sådant brutet tal stiger till eller öfver en half. § 2.
Med de i taxan förekommande vigtbestämmelser förstås viktualievigt, der annan vigt icke serskildt är utsatt. § 3.
För alla varor, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande tullen med fyratio procent, och för alla varor, som med dylika fartyg utföras, med femtio procent, utom i de fall då, genom serskilda afhandlingar med främmande makter, undantag härutinnan blifvit öfverenskomna.
Till allmänhetens underrättelse utfärdar Wårt och Rikets Kommers-kollegium kungörelse om dessa afhandlingar vid början af hvart år.
Fartyg här i riket byggda, som för utländsk räkning köpas och utföras, njuta i allmänhet lika rätt som inhemska i hänseende tili tullens beräknande för de varor, som med dem första gången utskeppas. § 4.
Oss och kronan utgöras af svenska fartyg med tolf och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med trettiosex skillingar banko för hvarje läst, beräknad efter svenskt mätarebref, samt betalas hvarje gång, både vid inkommande och utgående; dock om ett inhemskt eller med inhemska lika berättigadt främmande fartyg under loppet af ett kallenderår gör flera resor imellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast första resan och vid förnyadt inkommande endast när fartyget innehar last.
För bestämmandet härvid om fartyg må anses lastadt eller barlastadt, skall tjena tili efterrättelse hvad i 16 § 33 6 inom. af Wår nådiga förordning den 16
Maj 1827 angående lots- och båkinrättningen i riket finnes stadgadt. § 5‘ 1:0 Å inkommande varor, sorn enligt taxan förtullas efter vissa procent af värdet, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, hör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurans, frakt och all annan derå använd kostnad, intilldess de till lossningsorten anländt, och å utgående varor deras partipris i lastningsorten.
Godsegarens angifningsinlaga å inkommande sådana varor hör styrkas af faktura och konnässement, äfvensom assyransräkning, då försäkring tagen är.
Vid. saknad af faktura, förliålles enligt 31 § af seglationsordningen, och bör, då plaka tstämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas, efter hvilket tullvärde varan blifvit förtullad. 2:o
När en vara blifvit sålunda till fortullning angifven, skall, genast efter besigtningen, anslag å packhusdörren ovilkorligen ske, då hvar, som inom tre söknedagar, anslagsdagen inberäknad, är högstbjudande, ege att varan inlösa, såvidt anbudet uppgår till minst det angifna värdebeloppet, med tillägg af tio procent, samt under vilkor, att summan ofördröjligen i tullkassan kontant nedsättes.
Anbud af sådan person, hvars Vederhäftighet ej är tillförlitligen känd, skall, på vederbörande tulltjenstemans anfordran, beledsagas af antaglig borgen för anbudets behöriga uppfyllande.
Har inom anslagstiden, som räknas alt fortfara intill slutet af den för packhuslörvaltningen bestämda arbetstid å tredje söcknedagen från och med det anslaget skedde, någon till varans inlösande, på sätt föreskrifvet är, sig icke anmält, må vid tullberäkningen efter angifningen komma att bero, och varan, elter skedd klarering, af egaren disponeras; men eger inlösning på förenämnda sätt rum, skola tullafgifterna elter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas; och skall af inlösningssumman, hvilken den, som stannar för högsta anbudet, åligger att, sist innan klockan tolf nästföljande söknedag efter anslagstidens förlopp, i tullkassan nedsätta, varuangifvaren genast derefter utbekomma angifningsbeloppet, tillökadt med 10 procent, men öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla kronan och hälften ingå till det serskilda anslaget för manufakturernas befrämjande, under iakttagande af hvad i Wår nådiga förordning till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor i sådant hänseende stadgas §• 6.
Föreskrifterna i senare momentet af nästförestående § tillämpas icke å redskap, machinerier och verktyg, som med Wårt och Rikets Kommerskol - 54 legii tillåtelse för inhemska näringar inkomma, — icke heller å brukade flyttsaker och resande tillhörige effekter, som icke utgöra handelsgods, och hvarmed förfares enligt hvad derom serskildt är eller varder stadgadt. § 7.
På vederbörande fabriks- och handtverksföreningar ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega att tillse del de till hvarje förenings yrke hörande varor blifva efter rigtiga värden och benämningar förtullade, och öfvervara alla stämplingar i packhusen; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång.
Samma rättighet, i afseende å förtullningen af grof ull, tillkommer älven schäferi-egare och ullproducenter i riket. §8- Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. § 9.
Vid uppkommande tvist om en varas rätta art och benämning, må Generaltullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan, der så erfordras, sakkunnige handlande eller fabrikanter hörde blifvit, afgöra frågan: kunnande besvär öfver Generaltullstyrelsens i dylika frågor fattade beslut hos Oss i underdånighet anföras endast af godsegaren. § io. Alla både inkommande och utgående varor, ehvad de förtullas efter bestämd afgift eller efter vissa procent af värdet, elier äro tullfria, skola angifvas till namn, art och beskaffenhet, antal, svenskt mått, mål eller vigt,, och, då godset efter värde förtullas eller är tullfritt, äfven värdet, samt på lika sätt i tulljournalerna och persedelsextrakten upptagas.
Om hvad i öfrigt vid varors angifning och fortullning iakttagas bör, tjenar seglationsordningen till efterrättelse. § 11- De varor, som ej örn skeppsbord kunna genom svenskt mått, mål eller vigt tdl qvantiteten bestämmas, föras, efter deras beskaffenhet och värde, till tullpackhuset eller stadens vågar, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga till tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den för va - 55 rorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger desamma fritt använda, på sätt och med villkor i öfrigt, sorn seglalionsordningen och nederlagsförordningen bestämmer. § 12- Till handelns underlättande kommer så kalladt kreditupplag eller anstånd med tullafgifternas betalning för alla i tariffen i sådant afseende utmärkta varor, till der bestämda minimiqvantiteter, att tills vidare äga runi uti städerne Stockholm, Götheborg, Norrköping, Gefle, Karlskrona, Malmö, Kalmar, Wisby, Westervik, Uddevalla, Kristianstad, Karlshamn, Ystad, Halmstad och Helsingborg, under iakttagande af följande vilkor: att varorna uppläggas under tullkammarens jemte egarens lås och vård; att egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot transitotull, då de bevisligen åter utföras, från kreditupplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; att kreditupplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset till uppläggande angifvits; börande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras eller till fullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande då upplaget skedde, vid påföljd, att godset i annat fall för egarens räkning å auktion försäljes, då belöpande införselstull och omkostnader å auktions summan först afdragas och återstoden tillställes godsegaren; att, då varor, som efter värde förtullas, å kreditupplag emottagas, vär det å dem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de under tiden förefallna ändringar i priset å dylika varor; att gods må kunna föras från en stads kreditupplag till en annans, dock med kredittidens beräkning ifrån den dag, godset först till uppläggning angafs; att varor må kunna afgiftsfritt öfverflyttas till kreditupplag från nederlag, med beräkning af kredittiden från angifningen till kreditupplaget; att varor må, efter anmälan hos Generaltullstyrelsen, öfverflyttas från kreditupplaget på nederlag, emot erläggande al så väl transitoalgift, som inkommande rekognition; samt att genom kreditupplaget någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som vi redan i nåder förunnat vissa städer eller framdeles i nåder förunne andre. 56 § 13- För nya fabriksanläggningar må erforderliga machinerier tullfritt införas i de fall,
då sådana alldeles icke eller ej till fidi godhet vid inhemska macliinfabriker tillverkas, eller ock från dem icke kunna inom lämplig tid erhållas; börande ansökning härom i hvart serskildt fall göras hos Wårt och Rikets Kommerskollegium, som eger att, efter pröfning af behofvet och förekommande omständigheter, tillstånd till sådan införsel meddela.
Redskap, machinerier och verktyg, som i öfrigt för inhemska näringar erfordras, äfvensom till deras förfärdigande behöfliga råämnen, må, efter vederbörande slöjdidkares för tillfället hos Kommerskollegium gjorda ansökningar, med bemäldta kollegii tillåtelse, införas emot tull, beräknad till fem procent af värdet.
Slöjdevaror, eller fabriks-, handtverkeri- och manufakturvaror, i taxan ej specificerade, hörande såsom inventarier till fartygs byggnad, tackling och utrustning, men ej hänförliga till husgerådssaker eller beklädnadspersedlar, må i allmänhet införas emot tull, beräknad till tio procent af värdet.
Tillverkas sådane antiklar icke inom riket, eller om de derstädes till mindre godhet åstadkommas, eller icke utan hinder och tidsutdrägt kunna erhållas, må desamma efter serskild anmälan hos Wårt och Rikets Kommerskollegium, såsom för redskap är stadgadt, införas mot en tullafgift, uppgående till fem procent af värdet; hvarförutan egare af fartyg örn minst 40 lästers drägtighet, som vid svenskt skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför Wår Gcneraltullstyrelse styrkt blifvit, få, uppå tillika der skeende anmälan, tillgodonjuta femtio procents restitution å belöpande tullumgälder för de skeppsförnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visar hafva varit till fartygets tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införda.
Yaruprof, i ringare qvantitet af hvart slag, äfvensom modeller, må med Kommerskollegii tillåtelse tullfritt införas af inhemsk slöjdidkare, som åstadkommer likartade tillverkningar. § 14.
Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet såsom topp-, kandi- och kaksocker, krossadt lump- eller havanaterres-, eller annat under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i tullkammare- eller 57 packhus-inspektions-föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till Generaltullstyrelsen, då prof å sockret jämväl bör insändas. § 15- Yid utförsel sjöledes från stapelstad af följande utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitutionsvis af tullmedleli: för 1 skålpund topp-, kandi- och kaksocker 4 sk. ■— r:st „ 1 skålpund krossadt lumpsocker , . 2 „ 6 „ „ 1 skålpund kardus-, eller karfvad tobak, äfvensom pi’essad och rullad tobak . 4 >, -— „ „ 1 skålpund snus 5 „ — „ „ 1 st. segelduk af hampa till minst 50 alnars längd . 4 ., ■— ,, „ 1 st. segelduk af lin till samma längd 22 „ 6 ., „ 1 st. packväf af hampa till minst 50 alnars längd . 3 „ •— „ „ 1 st. packväf af lin till samma längd 17 „ 6 „ „ 1 skålpund bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter engelsk beräkning 4 „ — „ hvarvid iakttages: l:o att, hvad socker- och tobaksfabrikater samt bomullsväfnader angår, minst 100 skålpund af samma vara, och af hamp- och linneväfnader minst så inånga stycken, att de tillsammans utgöra 500 alnars längd, skola till export angifvas och på en gång afsändas; och innefatta följaktligen föreskrifterna härofvan, angående längden å hvart slycke, endast den grund, hvarefter beräkningen af premien bör ske; 2:o att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är svensk tillverkning och af utländskt råämne, äfvensom om bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att varan, då den är stämpling underkastad, bör vara behörigen hallstämplad; och 4:o att utförseln verificeras, antingen genom intyg af svensk konsul eller vice konsul å lossningsorten, eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, ännan vederbörande embetsmyndighet, att vai’an derstädes blifvit lossad, eller ock, genom attest af vederbörande tullbevakningstjensteman, om godsets beUih. till R.
Prot. 1847 oc^ $ Sami. 1 Afd, 8 Haft. 3 5S vakning till oppen sjö i den mening, som 30 § af gällande nedeliagsförordiiiner föreskrifver. § 16.
Vid utförsel af malm, rå och osmält, ej specificerad, skall angifningsvärdet styrkas genom vederbörande bergstjenstemans i orten uthändigade em~ betsintyg, som bör varan till stapelstads våg åtfölja samt innehålla, jemte intyg om värdet, bestämd uppgift, från hvilken grufva malmen är bruten; börande till angifningsvärdet dessutom läggas kostnaden för malmens forsling till skeppningsorten. § 17.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande af order för sin vidare resa, inlöper i svensk hamn, der sjötullskammare finnes, må derstädes, utan skeppsumgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under
Iakttagande af hvad seglationsordningen föreskrifver, och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af sin last och intaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skeppsumgäld er skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 § föreskrifver, betalas, då lossning eller lastning eger rum.
Dock må, under fart från en till annan utländsk ort, svenskt eller dermed lika berättigadt främmande fartyg, utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena till grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan svensk hamn, der, enligt segla tionsordningen, lastning får ega rum, intaga fyllnad deri.
På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lystadt blifvit.
Då lossning eller lastning på liera ställen egt ruin, erläggas dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skeppsumgäldcr endast å första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 18.
Skeppare vare skyldig att, på sätt segla tionsordningen stadgar, å märkralian noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhen deraf, som högstberörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om 59 skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastningsorten.
Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter vin, brännvin, kaffe och risgryn, nemligen: för fartyg, kommande frän Östersjön, eller, till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus län, från Nordsjöorter samt Holland , England och Franska Westersjöhamnarne: 3 kannor vin, 2 kannor brännvin, 2 skålpund kafFe och 3 skålpund risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerares antal; samt för fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 5 kannor vin, 4 kannor brännvin, 4 skålpund kaffe och 6 skålpund risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att vin och brännvin icke mot hvartanliat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af desse och öfrige nämnde proviantarliklar öfverstiger en skeppares ofvanföre bestämda förråd 1 utlastningsorten skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisionsvaror öfser blifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Hvad af det öfriga medgifna provisionsförrådet icke under vistandet i svensk hamn ombord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. § 19.
Nödigt förråd af lifsmedel för skeppsbesättningar, antingen fartyget inlölöper i svensk hamn, eller lifsmedlen derifrån med skeppsbåt hemtas, befrias från utförselstull och andra dermed förenade afgifter.