Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
77 an vändande ej behofves, som undertiden tillfredsställdd" det ena folkets fordringar, på bekostnad af det andras ömtålighet, det säkert vid en inträffad verklig tillämpning ej komrne a*t möta någon verkställighet; att vid en Thronledighet, eller då val af Thronföljare skall företagas, föreningsbandet emellan hada Rikena ej sammanhålles af några föreskrifter i Grundlagen, men af Folkens ömsesidiga intresse att sammanjemka sina meningar och af deras inbördes aktning för hvarannan; att, vid ett sådant tillfälle, en söndring snarare foranledes, om det ena Folket länge ansett sig hafva åtnjutit inskränktare rättigheter än det andra, och på en gång söker att häfva detta tvång, än om, lika behandiadt, det både kan följa sin pligt, sin böjelse och sin enskiIdta fördel, då det ännu kraftigare befäster det ii gångna Förbundet, och, aktadt för sin egen mening, skänker en lika aktning åt Broder Folkets.
Det är ur denna synpunkt, Kongl.
Maj:t betraktat de §. af Norriges Rikes Grundlag, som stå i sammanhang ined, stadganderi, af enahanda art, i Sveriges Rikes Regeringsform; Det var afven på dessa villkor, sorn Kongl. Maj:t, förandra gången, helsades som Konung, af ett fritt Folk, och emottog Norriges Krona i förening med Norriges Grundlag.
Rikets Ständer, utöfvande deras rätt att yttra sig öfver den sednare, gifva äfven åt Rikenas förening och åt Kongl. Majus antagande af Norriges Styrelse, det högtidliga Nationela bifall, som ännu mera skall förhöja värdet af denna, för Nordens lugn, så vigtiga hän - 78 Den 13 April. händelse.
De höra vänta, att Norrska Folket med uppmärksamhet' skall följa öfverläggningar.» nas gang:, och med grundad tillförsigt lill Svenska Nationens vänskap och rättvisa afvakta ett resultat, svarande emot dess önskningar och e mot de löften, hvaruti Kongl. Maj:t i förväg.ingått.
Mera än en gång lära Fikets Ständer ägt tillfälle att rättvisa den utväg Kongl. Majit vidtagit, att stifta lugn och förtroende i Nordén.
Om, endast lydande ögonblickets väckta rörelser, Kongl.
Majit, med åsidosättande af aila fredliga anbud, hade, sedan kriget olyckligtvis må te begynnas i Norrige, endast sökt att med vald aftvinga ett ovilkorligt bifall till
Dess framställda förslager, skulle väl da, äfven om detta handlingssätt kunnat lyckas, hagon verklig fördel varit, för framtiden, beredd, och genom hvad uppoffringar hade den ej varit; vunnen ?
Kan en Constitutionel Aitikel, äfven om den inneburit något erkännande af Sveriges öfvervigt, sättas i jemförelse med olyckorna af ett förlängdt krig, der seger eller nederlag borde, för hvarje redlig man, vara lika ömmande; med ökade uppoffringar af manskap och penningar; med en betydlig national-gäld, frukt af krigsomkostnaderna; med den rysliga nödvändigheten att behöfva fortsätta ett tvång-system, sedan det en gång var börjadt; med en beredd rättmätig anledning, för Norrmännen att gifva ny kraft och näring åt national-hatet emeilan Folken, och med det, för sekler, försvundä na hoppet om en upprigtig försoning mellan dem båda.
Den 13 April. 79 båda.
Sadane hade Jikvril fdljderne varit, om icke Kongl. Maj:t, med erkännande af Norrska Folkets rättigheter, fordrat allt af dess öfvertygelse, och intet af Sin Magt; och så skola äfven Rikets Ständer bedömmjt utgången af det inbördes krig, som lika olyckligt till sin anledning, sorn det kunnat blifva till sina följder, slutas med Nordens emot alla skiften befästade säkerhet, dubbelt, till sitt varde, förhöjd, genom de nya olyckor, sorn synas hota fasta landet.
Majrt anser §. §. 1, 6, 7, 8, 26,’ 38, 39, 40, 4 x, 42, 43, 44, 47, och 48, af Norriges Rikes Grundlag , egentligen omfatta de ämnen, som för båda rikena äro gemensamma.
Det nya förhållande, hvaruti Sverige kommer att befinna sig med Norrige, kunde icke foreses vid den tidpunkt, då grunden lades till Rikets närvarande Regeringsform.
Detta förhållande står ej heller i ett så omedelbart sammanhang med Sveriges inhemska Statsförfattning, som hvarje annat förslag, endast syftande på inre styrelsen.
Att således, i sednare fallet, bryta de former Grundlagarne föreskrifva, vore, för dessas bestånd, lika så vådligt, sorn det tor hända vore oforenligt med deras, natur, att, i förra fallet, ej medgifva en vidsträcktare tydning, änden, sorn från deras stränga ordalydelse kan hämtas.
, Det är Rikets förändrade yttre ställning, som nödvändigt bör påkalla, och, äfven vid denna Riksdag tillvägabringa en jemkning i Grundlagarna, i den mån de^se stå i sammanhang med ders 8o Den 13 April. elen nya yttre ställningen.
Att således, på bestämmandet af Sveriges och Norriges inbördes förhållande tillämpa de hvilo- och pröfnings-former för nya förslager, sorn i båda Rikenas Constitutioner äro utstakade, och sorn endast kunna hafva afseende på den inhemska samhällsförfattningen, vore att misskända tidens fordringar och till nya tvifvelsmål öfverlemna uppiigtigheten af det ingångna förbundet.
Att deremot, vid denna Riksdag, för alllid undanrödja dessa tvifvelsmål, anser Kongl- Maja, å Rikets Ständers sida, vara ett lika så heligt åliggande, sorn detta deras handlingssätt, långt ifrån art äga något skadligt inflytande på Regeringsformens helgd, såsom varande påkallad) af ett annat
Rikes förening med Sverige, endast skall offentligen ådagalägga, att Rikets Ständer val genast kunna besluta om sådana frågor, som hämta sin -grund i Rikets yttre förhållanden, men likväl med varsamhet och ett obrottsligt iakttagande af Grundlagarnes föreskrifter behandla alla de ämnen, sorn stå i sammanhang med deras rättigheter och den inre samhällsordningen.
Majit öfverlemnar nu denna vigtiga fråga till Rikets Ständers lugna och eniga beslut, säker', att De, i hela dess vigt och omfattning, inse och bedomina densamma.
Ledde af ett upplyst nit för allmänt väl, skola Rikets Ständer uppfylla de pligter, Fäderneslandets stora åligganden påkalla, äfvensom Kongl. Majit, ej titan att bryta emot sina, ej utan att ansvara för Samtidens och efterverldens rättmätiga dom,trodt Sig Den 13 April. 81 Sig kunna undgå att oförstäldt yttra
Sin öfvertygelse och Sin förväntan.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med-' all Kongl.
G. af Wetterstedti Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance - Ärenden, hullet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rudet den 12 April 1815; hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen var tillstädes.
Närvarande: Deras Fxcellencer, Justitias-Stats-Ministern Hers Grefve Gyllenborg och Stats-Minisfern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von Engeström.
Stats-Råden: Hans JExcellence Herr Grefve i?osenblad.
Ha ns Excellence Herr Grefve Adlercreutz.
Hana N:o ii, ist. 8« Den 13 April.
Hans Excellence Her Grefve Puke. Herr Friherre Adlerbeth. Hof-Canizleren Herr Friherre af Wetterstedt.
Stats-Secreteraren Grefve Mörner.
Stats-Secreteraren uppläste till justering underdåniga förslag till följande Nådiga Propositioner till Riksens Ständer, nemligen: 1:0 Angående Götha Canal-arbetets fortgång och. ytterligare befrämjande. 2:0 Angående eftergift i de Fan af 50.000 R:d, hvilka af Rikets Ständer vid 1809 års Riksdag invånarne uti Vester- och Norrbottens
Fän blifvit beviljade. 3:0 Angående Magazins-Inrättningens förvaltning och närvarande belägenhet. 4:o
Om en närmare reglering af den under namn af Gernings-ören kände afgift.
Hvilka Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, i Nåder gillade, och befallte att Dess Nådiga Propositioner i förberörde ämnen skulle i enlighet dermed, på vanligt sätt, expedieras.
Ex protocollo J. A. Afzelius.
Deri 13 April.
Uppläst hos Sämteliga Riks-Stånden den i3 April.
Maj:is Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående Götha Canal-arbetets fortgång och ytterligare befrämjan de.
Gifven Stockholms Slott den 5 April 1815.
Maj:t, sorn genast vid början af sin Regering såg beredas det företag till segelfalts öppnande emellan Wennern och Östersjön, hvilket sedan uråldriga lider varit ett syftemål för de mest utmärkte bland Dess Företrädare, äfvensom föt enskildte upplyste och vältänkande medborgares önskningar, men hvars möjlighet i utförandet först i sednare tider blifvit fullkomligen ådagalagd, erfor med tillfredsställelse, att det begrepp örn sakens vigt och angelägenhet, hvilket hysies af dem sorn derom tagit en närmare kännedom, äfven delades af Rikets Ständer, oell att, oaktadt de under dåvarande ännu vidt utseende omständigheter och mångfalldiga behof, Rikets Ständer likväl icke drogo i betänkande att vid 180g års Riksdag tillstyrka, det Götha Canal måtte öppnas och det Bolag, åt hvilket utförandet skulle anförtros, hugnas med alla möjliga och skäliga förmaner.
Majit, trogen dessa grundsatser och fast vid sin föresats att i allt hvad som kunde lända till allmän nytta gå Rikets Ständers önskan till 84 Dm 13 April. niotes, har också lemnat åt Götha Canal-arbete alla de understöd, det varit i Kongl. Maj:ts förmåga att afgifva, oell hvartill Riksens Ständer genom sitt beslut gifvit anledning.
Likväl har, i följe af den krigsställning, som Under de sednare åren inträffat, Kongl.
Majit blifvit hindrad både att gifva de äskade biträden i ali den vidd, som erfordrats, och att låta dera fortfara så länge, som varit påräknadt.
Derutaf hafva visserligen förluster för Canal-Bolaget uppkommit, äfvensom detsamma, i anseende till nödvändigheten att hafva troupper i beredskap att marschera vid första vink, i flera deraf följande omständigheter nödgats vidkännas ökade koststnader
I följe härutaf, afven om af andra oförutsedda utgifter, samt isynnerhet i följe af omöjligheten att vid början af ett arbete af den vidd och sträckning, som Götha Canal, kunna med tillräcklig säkerhet beräkna de hinder, som skulle möta, eller de kostnader, som till deras öfvervinnande skulle erfordras; har jin blifvit uuedt, som i anseende till gräfning och sprängningar är i det hela ungefärligen till en tredjedel utfördt, men fördelad t på alla de åtskilliga punkter Canal-Linien upptager, utgör på de flesta blott en mindre betydlig del af hvad som ännu återstår, fordrar för att fullbordas, ett ganska ansenligt tillskott öfver det först subseriberade Capitalet.
Då Götha Canal-Direction, i anledning så val af Rikets Ständers nuvarande sammankomst, som för att kunna efter tillgångarna inrätta den blifvande arbetsplanen, ansett sig skyldig att in - jOen 13 April. 8 5 gå 5 en noga undersökning om de belöpande kostnaderna, och i följe deraf, samt af de vid detta tillfälle upprättade detaljerade calculer, inkommit till Kongl. Maj:t med en omständlig berättelse om Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t icke velat dröja att densamma härjemte till Rikets Ständers pröfning och bedömmande öfverlemna, och uppdrager nu åt Rikets Ständer att af Götha Canal-Direetion infordra de ytterligare upplysningar, förslager och beräkningar, som kunna efordras till ämnets fullständiga kännedom.
Maj:t vill icke dölja för Rikets Ständer, att det varit med bekymmer som Kongl. Majit erfarit, att Götha Canal-arbete, om det skulle med erforderlig skyndsamhet fortsättas, fordrade ett låne-biträde af ungefärligen Två MiLlianer, Åttahundrade Tusende Riksdaler, uti en tid, då känningen af det öfverståndna krigstillståndet och deraf uppkommande mångfaldiga behof, dels uttömt tillgångarna, dels föreskref den noggrannaste sparsamhet i afseende på de ännu återstående; Men då Kongl. Maj:t tillika tagit i betraktande den skada, som för Riket skulle uppkomma, om ett arbete af denna omfattning, sedan det vore så vida utfördt, skulle nu på en gång inställas eller uppskjutas, samt derjemte erinrat sig, att det har ett af Rikets Ständer erkändt, redbart och allmänt nyttigt ändamål; att dess följder för den inhemska näringsfliten, äfvensom för att göra sjöfarten emellan båda håfven oberoende af politiska hvälfningar, äro af en oberäknelig betydenhet, och att i mon arbetet - 86 Den 13 April. tet fortgår, skall clet medföra nya fördelar, hvilka allt mer och mer skola ersätta kostnaderna; har Kongl. Majit icke tvekat att till Riksens Ständers behjertande och understöd framställa ett ämne, hvarvid de erforderliga biträden blifva så mycket mindre känbaca, som de skola blott efter hand utgå och endast begäras alt fördelade på flera år utgöras, i nion sorn arbetet framskrider.
Dervid lär också komma i betraktande, att Bolaget, i anledning af de i följe af allmänna ställningen iidne förluster och gjorde uppoffringar, synes hafva att af det allmänna vänta någon ersättning.
Emedlertid önskar Kongl. Majit, att Rikets Ständer måtte sjelfve med full sakkännedom kunna dömma o,m ämnet, och att till den, ändan de måtte ingå uti en fullständig un, dersökning, så väl i anseende till de uppgjorda beräkningar för behofven, som i anseende till Verkets beskaffenhet och fortgång.
Majit gör sig förvissad, att Rikets Ständer skola derutaf hämta förnyade anledningar till stöd för deras redan år 1809 yttrade mening örn nyttan och möjligheten af ett företag, hvilket numera, genom föreningen med Nab,o-Riket och de deraf med detsamma ökade förbindelser, vunnit ett fördubbladt värde och blifvit i mer än ett afseende af verklig nödvändighet.
Då Riksens Ständer således betrakta ämnet, skola de derjemte uti möjligheten att vid tilldelandet af nya tillgångar, dermed förena utvidgade fördelar för näringarne och jordbruket, hnna en utväg att hindra äfven det närvarande ögonblickets behof.
Den 13 April. 87 Kongl, Maj:t smickrar sig att på detta sätt ett arbete, som lofvar flera framtida fördelar, äfven skall kunna lemna några för det närvarande, och att om uppofFringarne i sig sjelfva kunna anses betydliga, skola de icke derföre blifva tryckande.
Det är med så mycket fullkomligare tillförsigt till Rikets Ständers upplysning och opartiska pröfning'af ämnet, som Kongl. Maj:t öfverlemna» detsamma till deras granskning, öfvertygad att vid öfvervägande af svårigheterna, de icke eller skola glömma, att National-äraa ej mindre än betydliga national.fördelar äro beroende af fullbordandet af ett Verk, hvarmed uppskof eller onödig tidsutdrägt endast medföra ökade kostnader.
Maj:st förblifver Riksens Ständer med all Kongl.
Håd och ynnest städse välbevågen.
Datum Ut Supra, Götha Canal-Directionens Underdåniga Berättelse till Kongl. Maj:t.
Ingi fven under Riksdagen i Stockholm år 1815.
Stoimägtigste AllernSdigste Konung!
Då Cötha Canal-Direftion ändteligen uppnått den vigtiga tidpunkt, att det företag, som utgör målet A. G. Mörner för 88 Den 13 April. förs dess verksamhet, hvarken til! möjligheten af dess niförande, eller verkligheten af dess fördelar, längre kan betvifla*, har den tillika ansett en närmare undersökning öfver den frågan, huruvida Verkets tillgångar äro, tillräckliga för dess fullbordan?
af högsta vigt.
Redan för detta har utsigten af Verkets financiella ställning för Dixeöion varit brydsam.
En hastig öfversigt af hvad som blifvit utförd!, och hvad det kostat, jemfördt med det återstående, sä af fonder som arbeten, har öfvertygat om vigten af denna undersökning, hvilken alltid varit osäker, så länge eli omständligt förslag öfver återstående kostnader ej varit uppgjordt.
Detta har nu af Verkets Mechanici blifvit upprättadt, med ali den noggranhet och sakkännedom, hvilka, genom det framfarna arbetet, blifvit förvärfvade.
Den bekymrande ovissheten har deraf öfvergått till en fullkomlig visshet, och det är nu mera att utan tvifvel, att Verket med sina närvarande tillgångar ej kan bringas lill fullbordan.
Ur denna anledning skyndade Direclion, att, d. 15 i denna månad, lemna Aötie-ägarne del af Verkets .tillstånd; och det är af dem autoyiserad, som Direktion nu i djupaste underdånighet för Eders Majit får nedlägga en tafla af Verkets begagnade och återstående tillgångar; af dess hitintills lidne förluster; af utsigterne för dess framgång; och ändteligen: ett utförligt kostpads«förslag öfver det återstående arbetet.
Di rectio - Den 13 April. 89 rectionen uppfyller i underdånighet denna pligt, med den förtröstan till Eders Majus välvilja och. nåd mot Verket, hvaraf
Direktion aldrig saknat vedermälen, och med den frimodighet, ofvertygelsen om rena afsigter medtörer.
Detta stora, i århundraden önskade företag skall helt visst, sedan det genom Eders Maj:ts visa omtanka, i de brydsammaste tider, blifvit grundlagdt, ej i de ljusare, hvaraf vi nu så lyckligt orogifvns, öfverlemnas till slumpen af en längre tids utdrägt, eller dömas att afstadna halffärdigt.
Om Eders Majit med Rikets nu församlade Ständer öfver detta ärende täckes ingå i öfverläggning, skola de troligen, i likhet med deras 1805 yttrade underdåniga önskan, äfven nu hos Eders Majit i underdånighet ti 11styrka 1 ”att detta företag matte tilldelas alla möjliga velt skäliga förde, larf På det, sorn orden vidare lyda: ”det snart ”kunde ernå en efterlängtad fullbordan, och Bola”gets egne tillgångar ej uppoffras, utan hopp om ”en större afkomst, än den Cunalen, en gäng får”dig, åtminstone i början kari gifva.”
De skola säkert, i hela sin vidd, uppfylla de förbindelser, hvarå Svenska Allmänheten grundidé en så betydlig subscription, och inse, att de biträden, hvilka år 180g ansågos tillräckliga, af tidernes förändrade skick fått ett motsatt förhållande.
De skola sannolikt icke lemna de förluster oersatta, som Verket af Arbets-commenderingarnes tidiga bortgång, och Rikets krigiska ställning fått vidkännas, da Riket häraf skördat så lysande fördelar.
Och då de såmedelst sätta Edfers Majit i tillstånd, att yt^r - ga Den 13 April. ytterligare tilldela Canal-verket ett i afseende på närvarande tider skäligt understöd, blifver dem deraf den ära förvarad, alt hafva lemnat en ny glans åt Eilers Maj:ts ärefulla Regering, och beredt Landtbruket med öfriga Näringar en evärdelig fördel.
Något fullständigt kostnadsförslag har från början för Götha Canal aldrig varit uppgjordt.
Af den år lHog till Eders Kongl. Majit uppgifna underdåniga berättelsen inhämtas, att Herr Tel* ford, vid sin återresa till England, lofvade öfversända en beräkning, hvarefter ett ordentligt kostnadsförslag kunde uppgöras.
Detta löfte kom, af skäl, hvilka händelserna gjorde till oöfvervinnerliga, ej att fullbordas.
Men då straxt derefter liela planen för Riksens Högloft.
Ständer borde framläggas, var dock ett kostnadsförslag att anse so,m en oundviklig bilaga.
Om dess upprättande anmodades då varande Directeuren, Samuel Ragge, hvilken, så väl i England som har hemma, inhämtat kunskaper i detta yrke.
Hanuppgjurde det, utan att hafva ägt tillfälle om Canal-linien taga fullkomlig Iocal-kännedom, och örn dess förslag på sina ställen bär stämpeln af ett hastverk, rättvisas dock af det hela det honom lemnade förtroende.
Erfarenheten besannar dessutom dagligen, att förslag öfver fullkomligt kända arbeten aldrig befinnas tillräckliga, huru mindre förvånande bör då sådant förekomna vid ett företag af den vidd och omfattning, sorn Götha Canal, der kostnaden af arbeten bör heräknas, hvilka först efter flera år komina att utföras, Den 13 April. 91 ras; der underjordiska bergsträckor, dolda vatten-' drag, svara jordlager, och ändtligen fullkomliga antalet af broar ooh afloppshvalf m. m., ej vora möjliga att förese.
Erinrar man sig derjemte det forändrade värde, varor och arbetslöner undergått från 1808 till 5814, hvilket af Markegång*- taxorna säkrast inhämtas; den folkbrist, sorn af kriget uppkommit; den förhöjning af dagspenningen, hvartill DJrectio.n redan första året såg sig föranlåten; den förlust å proviantpriset, hvarmedelst denna dagspenning hittills kunnat bibehållas; och ändtligen, den skillnaden i Canalens dimension, från 42 till 48 fot, af hvilka det förra i förslaget beräknades, och det sednare i Reglementet blef föreskrifvet, så lär förslagets otillräcklighet, äfven utan afseende å andra tillstötta omständigheter och missräkningar, blifva en gifven följd.
Hela Upptaget till CanalRyggnaden utgör till d. 31 Bec. 1814 R;dr £:co - 2,439,980.45;.
Härå synes höra afgå: r.;o Effective JJehällningar, Bestående uti; a) Inköpte fastigheter.
\ Transport 8,439,980.45. 3.
Transport 2,4391980.45 2* Änledningame härtill hafva dels varit befordran af jord-liqvida-, tionerne, dels undvikande af framtida ersättnings - frågor , besparing af förestående Brobyggnaderna. fl. locala skäl,hvilka har blefvo för vidlyftiga att upprepa.
Det torde göra tillfyllest, då
Dixectionen 3 djupaste underdånighet kan försäkra, att de hitintills, sammantagne, lernnat 6 procent för köpeskillingen, och att denna afkastning troligen kan uppdrifvas an - Transport 2,449,980.45. 2, nu Den 13 April• 93 Transport 3,433,980.’45.
1. nu högred då de komma i full ordning, så vida. närvarande varu priser aga bestånd.
Härtill äro använde Brd B;co - 44,155.39. 6« b) Större Lane summor.
Någre private
Personer hafva utan afgift lemnat
Bolaget större eller mindre jordsträckor, hvilka till förändringar af Canaleris ledning, Steuhuggerier, Lastageplatsen eller dylikt, varit behöflig?. .
Dessa förmåner hafva ej med andra villkor kunnat itkommas.
Då för Capitalet ä - Transport 44,155.29. 6. 2,439,980.45.
2. gea •J4 Den 13 April.
Transport 44,155.29. 6. 2,439,980.45.
2- ges full säker* het i förut 0* intecknad fastig, het, då de äro ställde på längre och kortare tiders uppsägning , och då rentan, å 6 procent , hvarje halft år erlägges, lika sotil om Capitalen i Discontrörelsen begagnades, tror Directionen sig genom denna utväg hafva för* skaffat
Bolaget de sökta fördelarna, utan någon verklig afgift eller kostnad.
Dessa läne-summor utgöra till sam» nians - - - 89,586. 29. 3? c) Contante Behållningar i Transport 133,74?-io- 9- ?,439,980. 45. 2.
Ar - Den 13 April. 95 Transport 133,743. 10. 9. 8,439,980.45. 8.
Arbets - Cassör* na, eller förskotter pä innevarande ars leveranser, utgörande vid 1814 ars slut - - 78,638.15 d) Behållningar i Förråden.- af Maierialier, hvarunder innefattas ett betydligt förlag af ekvirke och huggen Sten.
Inventarier, hvartill äfven höra större och mindre Fartyg, Instrumentalier , Proviant, nr», in., tillsarnmas utgörande vid 1814 ars slut, beräknande till ett medium af till verknings - och inköps-priserne, den be - — ■" 1 Wi 111 1 1—"■*11 1 lil »iÉ«>iin>Mt!lftiaj Transport 312,380.25. 9. 3,439,980.45. *. tyd - 9S Den 13 April.
Transport 2312,380.25. g. 8,439,980.'
45, 2-' tydliga summan af ... - 471,534. 12. 4. e) Byggnader.
Af den beskaffanhet, att de i och för arbetet blifvit uppförde, och hvilka efter dess slut komma att försäljas.
Desse utföras, med afseende å en kort arbetstid, till hälften af deras verkliga kostnad i betraktande af den försämring de under arbetstiden undergå , och upptagas således till - - 18.050. — _ Summa Ejjective Behållningar, som afgå ----- 701,96}. 58. 1.
Hvarefter, på den till Canal - be Den 13 ApriL byggnaden begagnade surtiinan, ålersår - - » - „ , Härå torde vidare böra af O ga: 2:0 RörluSier, hvilka varit en följd af Rikets alU K
. männa ställ ninir.
Desse hafva i allmän- * het ej kunnat förutses, mindre ' förekomtnas; och då Riket, af de hvälfningar,som dertill varit en orsak, skördat så väsendtliga fördelar, då politiska ställningenfordrade, att troppar skulle hållas uppbådade och i beredskaj) till förestående samt möj - Transport 1,738,016.
N:o 13, 14. 7. 1. ligen Den 13 April. ligen af ornstä ndigheterna hastigt påkallade .rörelser, och Eders JVIaj:t genom Canal-arbétet härtill hade en utväg,som besparde mindst ^Riksdaler B:co 388,000, hvilka hade åtgått för per medium 9,700 mart i 4 månader efter fältstat, hyser Directionendea underdåniga öf■vertygelsen, att Bolaget kan göra något anspråk på upprättelse , af Statens allmänna medel, för dessa lidanden.
Denna underdåniga framställning ofverl emnås till Eders Maj:ts nåd, och Transport 1,738,016. 7. 1.
Transport 1,738,016. 7. 1.
Di - Den 13 April.
Transport 1,738^16.
Direetionen trot sin uppfyllt siri pligt mot Actie* Agarne, då den förhållandet för Eders Majit nedlagt.
Hit hörer: A) Opäräknaile Befäls-Afiöningur, Vid det förslag öfver kovStnaden af Götha Canal ■, Som år 1809 Uppgjordes, be- t räknades ej nå* got annat Mili» teirebefäl för Arbets - Comrnenderi egarna, ari 1 Bataillöns » Chef och 1 Capitaine för hvarje Bataillon af 500 man, i Subaltern - Office - rare och aine lin d e r-O lii ce r afe med hvarje 99 • i> Transport 1,738,016, 7. 1.
Cora - 100 'Den 13 April'.
Compagnie.
Ri»! leets krigiska stallning har dock gjort det till en oundvik* lig nödvändighet, att de till arbete vid Götha Canal ankommande Regr-menter varit utredde till fälttjenst , för att directe från arbetet kunna vända sig mot Riket* fiender; de hafva således infunnit sig med fullt Milifaireoch Civil-Befäl, Spel, Chor-Musicanter, Officers rjensthästar m. m.