Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att i denna § om Kungsgårdarne m. m. skulle efter orden »De skola förvaltas» tilläggas och användas, ansågs icke nödigt. 29 §.
Att då indragning af Biskops Embeten torde böra komma i fråga, denna §. syntes kunna såsom öfverflödig, uteslutas afslogs.
Likaledes, efter inhämtade underrättelser om de beslut hvaruti de öfrige respective Riks Stånden stannat öfver de af Constitutions Utskottet beredda förslag, som deras rätt egentligen rörde, nemligen vid 29 §.
Regeringsformen, samt 14, 21 och 23 §.§.
Riksdags Ordningen, ansåg sig Ridderskapet och Adeln böra i de respective Riks Ståndens beslut till alla delar instämma: och i afseende på 5 :te Momentet af sistberörde 23 §., hvaröfver Preste- och BondeStånden ännu icke yttranden aflemnat,1 förenade sig Ridderskapet och Adeln med Borgare Ståndet deruti, att istället för orden »och de öfrige Stånden hvart för sig sine Talemän» skulle sättas »och Borgare- och Bonde Stånden» m. m.
Ex Protocollo. A: G: Silverstolpe. 1 Prästeståndet antog den 19 juni berörda 5:e moment: se föregående bilaga.
Bondeståndet hade den 12 juni beslutat avvakta borgareståndets beslut i ämnet (se bilaga 4 till protokollet 16 juni, ovan sid. 650).
Den 19 juni fattade bondeståndet beslut i denna sak; se nästa bilaga! 686 Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 4.
Utdrag ur Bondeståndets protokoll den 19 juni 1815.
Ben 3 Julii N :o 14 Utdrag af Hedervärda Bonde Ståndets Protoeoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 19 :de ■I uni i 1815.
S: D: Uplästes ankomne Protocolls Utdrag för den 12 :te Junii innefattande Högvördiga Preste Ståndets och Vallöf!. Borgare Ståndets Beslut angående vid Riksdagarne i Stockholm åren 1809 och 1810 samt i Örebro 1810 och 1812 föreslagne ändringar i Gruiidlagarne; och blefvo tillika åter föredragne de på bordet hvilande Protocolls Utdrag af den 8 :de och 12 :te Junii, sorn från desse Respective Stånd till Hedervärda Bonde
Ståndet sistnämda dag ankommit, rörande alla slutberedde Grundlagsfrågors upptagande; hvarvid Bonde Ståndet efter inhämtad underrättelse huru Vällofl: Borgare
Ståndet beslutat rörande förändringarne vid 14 och 21 §.§.
Riksdags Ordningen i samma beslut instämde; äfvensom i Beslutet angående förslaget vid 23 :dje §.
Riksdags Ordningen i hvad Städerne angår; hvarom de Respective Med Stånden och Constitutions Utskottet skulle vördsamt och vänligen underrättas.
Ex Protocollo. Olof Werlin.
Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 687 5.
Utdrag ur Ridderskapets och Adelns protokoll den 20 juni 1815.
Den 3 Julii N :o 15 Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 20 Junii 1815.
S: D: Sedan genom meddelte Protocolls Utdrag från de öfrige respective Stånden Ridderskapet och Adeln inhämtat, att den vid 1809 och 1810 årens Riksdag föreslagna omarbetning af 38 § Riksdags Ordningen icke enhälligt blifvit antagen och det sedan 1812 års Riksdag, rörande alternativa meningar inom Constitutions Utskottet, hvilande förslag till tillägg i den nu bestånd ägande 38 § endast i detta fall kunde komma i fråga, beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde förslag nu till afgörande uptaga, men ansåg icke nödigt, att genom detta tillägg låta nämnde § undergå någon förändring.
Ex Protocollo. A: G: Silverstolpe. 688 Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 6.
Utdrag ur Bondeståndets protokoll den 22 juni 1815.
Den 3 Julii X :o 17 Utdrag af Hederwärda Bonde Ståndets Protoeoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 22 Junii 1815.
S: D: Sedan underrättelse erhållits genom Protocolls Utdrag af den 19 i denna månad, om Högloft.
Ridderskapet och Adelns beslut, så väl öfver Constitutions-Utskottets Betänkande af den 29 Nowbr 1809, rörande de, hos hvardera af Riks Stånden, wid Regeringsformen, innan dess antagande, giprde anmerkningar, som ock i afseende på 14, 21 och 23 § :§:
Ordningen och särskildt 5 momentet i sistberörde §., samt sedan Bondeståndet redan yttrat sig öfwer desse 14:de och 21. §:§. likasom början af den 23 :dje, så företogs nu berörde Betänkande äfven af BondeStåndet till slutelig granskning; Dervid Ståndet instämde uti de yttranden Högloft.
Ridderskapet och Adeln meddelt öfver förenämnde anmerkningar wid Regeringsformen, utom hwad angår förslaget till förändring af 4 §, i afseende hvarpå BondeStåndet åberopande sitt derom redan fattade beslut samt anmerkningen vid 29 § rörande Biskopps Embetens indragning, hvilket BondeStåndet nu likasom förut yrkade, och ansåg BondeStåndet för öfrigt, lika med Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att, å de öfrige Puncterne af Constitutions Utskottets Betänkande, som ej redan blifvit pröfvade, något afseende icke kunde hafwas; äfvensom Ståndet, beträffande Borgarståndets förslag wid 5 :te mom: 23 § : i Riksdags Ordningen, att i stället för orden:
Och de öfrige Stånden hwart för sig sine Talmän måtte sättas: och Borgare och BondeStånden m: m:, fann för godt, detta förslag antaga; hvarom vördsam och wänlig underrättelse skulle meddelas.
Ex Protocollo.
Olof 11’erlin.
Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 689 7.
Utdrag ur Ridderskapets och Adelns protokoll den 2 juli 1815.
Den 3 Julii N :o 21 Utdrag af Protocollet hållit hos Högl.
Ridderskapet och Adeln den 2.
Julii 1815.
S. D. Vid företagen justering af Constitutions Utskottets, jemte denna dag inkommit Memorial, aflemnade Redaction af de utaf Riksens Ständer vid innevarande Riksdag afgjorde Grundlagsförslag, blef samma Redaction i alla öfriga delar gillad och godkänd, men beträffande de förslag till tilläggning i 28 §.
Regerings Formen, att utländske män måtte kunna till Lärare vid Rikets Läroverk antagas, och likaledes till Språk- och Exercitii-mästare samt idkare af de fria konsterna; så emedan det Högvördige PresteStåndet, med antagande af det sednare af dessa förslag, afslagit det förra, hvilket föranledt Constitutions Utskottet att, till meningens nödvändiga fyllande flytta orden utländske män från det förra till det sednare förslaget, och Ridderskapet och Adeln ansåg en sådan flyttning utgöra en icke tillåtlig förändring i redactionen, samt i följe deraf förslaget om Språk och Exercitii mästare samt Konst idkare icke annat kunna än förfalla; Beslöt Ridderskapet och Adeln att 28. §.
Regerings formen skulle, i hvad detta förslag angår, förblifva vid sin förra lydelse oförändrad.
Ex Protocollo, A: G: Silverstolpe. 4t 690 Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 8.
Silverstolpes förslag.1 N:o 24 2 Den 3.
Julii i Beredn:3 Regering s-Formen. 10. §.
Är alltid ett Vederbörandes hörande nödvändigt, och är det alltid möjligt?
I hvilka fall är det nödvändigt?
Skall hvart mål ovilkorligen genomgå Allmänna Beredningen ? <28. §.4
Föreslås att 1809 års förslag rörande Utländske Lärdes möjliga användande vid våra Läroverk, å nyo tillstyrkes.) 37. §.5
Att förslaget om Adoption och Naturalisation åter till styrkes.
Äfven att förslag uppgöres huru skall förhållas med rättigheten till Adelskap efter en afgående. 60. §.° Föreslås en bestämning af begreppen om Monopolium, Privilegium, och Dispense. 38. §.7
Föreslås en förändring af stadgandet att Stats Secreterare, som efter vägrad Contrasignation nedlagt sitt Embete, ej må återtaga det förr än Riksens Ständer hans förhållande pröfvat och gillat.
Föreslås8 ett nytt stadgande i Reg:
Formen om möjligheten af Utlänningars Naturalisation till Svenske Medborgare, och vilkoren för densamma.
1 Några delar av Silverstolpes förslag äro i olika sammanhang trvckta i C. V. M. 1810—1815: förslaget om § 10 R. F. å sid. 1100; d:o om'§ 37 R.
F. å sid. 902; d:o om § 60 R. F. å sid. 967; d:o om § 38 R. F. å sid.
889 samt förslaget om naturalisation å sid. 964.
2 Anteckningen angiver aktstyckets nummer såsom bilaga till pleniprotokollet 3 juli.
8 Anteckningen innebär, att förslaget den 3 juli föredragits i beredningen; jfr nedan sid. 698.
4 Denna punkt är överkorsad.
Vid denna punkt äro i marginalen skrivna trenne hakar.
Även vid denna punkt är i marginalen skriven en hake.
Därbredvid har skrivits siffran 2, som torde innebära, att punkten skall byta plats med den nästföljande.
I marginalen är skriven en hake.
Därbredvid står siffran 1, som korresponderar med siffran 2 vid föregående punkt.
8 I marginalen är skriven en hake.
Bilagor till protokollet den 3 Juli 1815 691 Riksdans-Ordningen. <38. §.3 Föreslås å nyo Omröstningen per capita i Utskotten, samt att, i händelse densamma i akttages icke af Riks: Ständer antages, 1812 års) förslag om alternativa meningar i Constitutions-Utskottet öfver Riksdagsmäns förslag åter upptages. 2 < Tryckfrihets-Lagen3 Om Skrifter som röra Utländska Magter.) förföll4 1 Stycket fr. o. m. orden 38. §. t. o. m. orden 1812 års är överkorsat.
2 Invid stycket fr. o. m. orden förslag om t. o. m. ordet upptages är ritad en hake.
3 Stycket fr. o. m. ordet Tryckfrihets-Lagen t. o. m. ordet Magter är överkorsat.
4 Ordet förföll torde innebära en anteckning om resultatet i denna punkt av förslagets behandling inom beredningen.
692 Den 6 Juli 1815 107.
Den 6 Juli 1815.
J usterat Rudolp Cederström.
Den 6 1 Iulii 1815.
Plenum, då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande, utom Frill.
Cederström, lacob, Herr D :r Agrell, samt Riksdagsmännen Åberg och Anders Danielson.
Anmältes och uplästes följande ifrån Hofcantzlern bekomna protocoil hållna inför Konungen öfver Ministeriella ärender, nemi. af 2 21 Febr: 1812 om Sverige[s] politiska ställning och i synnerhet dess förhållande til Frankrike.
Den 24 Febr 1812 om samma ämne.
Den 28 Iunii 1814, om Guadeloupes afträdande.
Efter slutad läsning frågade Herr Baron och Ordförande om Utskottet dervid hade någon anmärkning a t anmäla, hvilket enhälligt med Nej besvarades.
Iusterades följande wördsamma Memorial. (bilägges)3 Föredrogs Beredningens utlåtande öfver följande dit remitterade mål, nemi. (ang :de Repres :frågan)4 Et förslag- af Herr Corn. R.
Santesson til tillägg i 14. §.
Riksdags Ordningen.
Beredningens deröfver afgifna yttrande gillades,5 i följe hvaraf detta förslag til Riksens Ständer kommer at anmälas.
Den af Friherre Cederström gjorda motion om införanden af voteringen per capita i Utskott.
Utskottet beslöt at detta förslag til Riksens Ständer skulle anmälas, men Preste Ståndets Ledamöter reserverade sig deremot.6 1 Ursprungligen har stått den 7 Julii; men 7 har rättats till 6.
Se protokollen den 27 juni och 30 juni, ovan sid. 663 och 674; se även bilaga n:o 1 till föreliggande protokoll.
Vid denna och följande punkter förekommer hänvisning till motsv. bilagor.
Memorialet innehåller förslag till formulering av § 28 R.
F. och är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 871.
4 Dessa ord äro överkorsade; i marginalen står ett likaledes över korsat: 1:1h. 6
I marginalen är antecknat: 1 Vs. — Bilagan med siffran 1 Va, som innehåller Beredningens protokoll, är tryckt härefter såsom bilaga 2 till detta pleniprotokoll.
Denna mening är tryckt i C. U. U. 1810—1815, sid. 900.
Den 6 Juli 1815 693 Et af Herr Rådman Kjellander väckt förslag1 til ändring i 4 §.
Regeringsformen medelst införande af och i stället för eller, mellan orden Frälse och Ofrälse.
Efter någon stunds öfverläggning härom begärdes votering, hvarefter Utskottet röstade öfver följande proposition.
Bifaller Utskottet at 4 §.
Formen förblifver oförändrad.
Nej, införes och i stället för eller mellan orden Frälse och Ofrälse.
Voteringen öpnades då rösterne befunnos så hafva utfallit.
Hos R. och A. 2 Ia, 2 Nej. — Preste St. 4.
Ia 1 Néj. — Borg. St. 2 la 1.
Nej. — Bonde St. 2 Nej.
I följe hvaraf den föreslagna förändringen skulle til Riksens Ständer anmälas.
Uplästes följande Protocolls Utdrag ifrån Riks Stånden.
Ifrån Preste Ståndet af den 28 Junii om den af BorgareStåncIet föreslagna ändring i Riksacten. (bilägges)2 Ifrån Bonde Ståndet af den 2 Julii om redactionen af Grundlagarne. (bilägges)3 D :o D :o om Iustitise Ombudsmannens décharge. (bilägges)4 Ifrån Preste Ståndet den 3 Iulii om Redactionen af Grundlagarne. (bilägges)5 Ifrån Borgare Ståndet den 5 Iulii i samma ämne. (bilägges)6 1 Stycket fr. o. m. orden Et af Herr t. o. m. orden til Riksens Ständer anmälas är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 896.
3 Ståndet förklarade sig, i likhet med Ridd. och Adeln, förbliva vid sitt redan lämnade fullständiga bifall till riksakten.
3 Ståndet godkände utskottets förslag till redaktion av de §§ i grundlagarna, »som enl.
Riksens ständers beslut böra förändras», utom betr. § 28 R. F., i vilket avseende ståndet instämde med det beslut R. o. A. fattat.
4 Ståndet biföll utskottets memorial av den 30 juni rör.
J. 0:s förvaltning av sitt ämbete.
6 Ståndet godkände utskottets redaktion av ovan angivna §§ i grundlagarna men lät bero vid R. o. A:s beslut, »att den af RiksStånden godkände ändring uti R.
F:s 28 §, neml:n att Utländske
Män måtte kunna till Språk och Exercitii mästare, samt idkare af de fria konsterna antagas, borde förfalla».
Då ifrågavarande protokollsutdrag synes erbjuda ett ganska stort 694 Den 6 Juli 1815 D :o D :o om Iustitias Ombudsmannens decharge. (bilägges)1 Utskottet åtskiljdes.
In fidem G: A: Silverstolpe. intresse såsom belysande uppfattningssättet i fråga om formerna för grundlagsändring, avtryckes det i sin helhet såsom bilaga till förevarande pleid - protokoll.
1 Ståndet »lät bero» vid utskottets mern. av den 30 juni, »med förklarande af sin tillfridsställelse öfver den nitiska och värciiga förvaltning af detta Embete, som Utskottet genom samma memorial vitsordat».
Bilagor till protokollet den 6 Juli 1815 695 1.
Hovkanslerns brev till ordföranden i konstitutionsutskottet den 2 juli 18I5.1 N:o 67 2 Ordföranden i Riksens Ständers Constitutions Utskott.
Stockholm den 2 Julii 1815.
Til följe af Tit. å Högloft.
Utskottets vägnar aflåtne d. 27 och 30 sistl.
Junii mig tilhanda komne tvänne Skrifvelser, får jag härmedelst til Tit. öfversända: 1 :o Tvänne Protocoller hällne i Stats Rådet den 21 och 24 Febr. 1812, innefattande ordsakerne til det nya Politiska System, Kongl.
Maijs :t ansåg
Sig böra antaga, efter Svenska Pommerns besättande af Franska trupper. 2 :o Protocollet hållit i StatsRådet den 2 April 1813, i afseende på Ratificationen af den, under den 3 Mars, med Stor Brittanniska Hofvet afslutade Alli ance Tractat, förnämligast byggd på de grundsatser som i de förra Protocollen innefattas. 3 :o Protoeoll hållit i StatsRådet, den 28 Junii 1814, i anledning af den, mellan Sverige och Frankrike, under den 30 Maij. förledit år, afslutade fred.
G. af Wetterstedt. G. Walhelm.
1 Ur volymen .»Riksdagsärender 1815» i serien »Riksdagsacta» i Riksarkivet.
2 Ärendets nummer i volymen. 696 Bilagor till protokollet den 6 Juli 1815 2.
Beredningsprotokollet den 3 Juli 1815.
Pleni Prot: d: 6.
Julii N:0 1 1/21 Justeradt. J. Cederström. 1815. den 3 Julii sammanträdde Constitutions-T tskottets Beredning, då alla dess Ledamöter utom Herr Professoren Munk af Rosensköld voro närvarande.
Till Beredningen hade blifvit remitteradt. 1 :o Ett Memorial af Herr Commerce Rådet Santesson angående tillägg i 14. §.
Riksdags-Ordningen, rörande röstningssättet vid Riksdags manna val.
Med bifall till Herr Commerce Rådet Santessons motion och i anledning af hvad Constitutions Utskottet vid förra Riksdagen föreslagit, tillstyrkte Beredningen att i 14. §. R: O: efter 6: morn: må införas ett så lydande nytt mom: Ware sig till wal af Elector eller Riksdagsman, skola dessa sedlar vara så inrättade, att den röstande derigenom icke utmärkes, hvarföre hvarje sedel icke må innehålla mer än ett, efter den i Staden antagna beräkningsgrund, för detta ändamål lämpligt mindre antal röster å 1, 5, 10, 30 eller 50 röster, hvilket antal röster af Walf ör rått ar en å voterings sedlar ne tecknas, samt:
Att i sista morn: af § :n orden Borgare i Staden ändras till: Borgare i någon Stad. 2:o Herr Friherre Cederströms, Jacob.2 motion angående ändring i 38. §. R: 0: till införande af voterings-sättet per Capita.
Beredningen tillstyrkte, med afseende å fördelarne af ett sådant voterings sätt, att följande af Constitutions Utskottet vid 1809 och 1810 års Riksdag föreslagne nya Redaetion af 38. §. R: O: måtte Riksens Ständer föreläggas: 1
Med denna anteckning angives handlingen såsom bilaga N:o 1 Va till pleniprot. av den 6 juli; jfr ovan sid. 692.
Detta beredningsprotokoll har på ett vilseledande sätt blifvit inhäftat i protokollsbandet: de fyra första bladen (fol. 368—371 i bandet) ha inbundits omedelbart efter bilaga n:o 1 till pleniprotokollet för den 3 juli, medan de två sista bladen (protokollsbandets fol. 412 och 413) placerats omedelbart efter pleniprotokollet för den 8 juli.
Beredningsprotokollets innehåll och signering visa emeller tid, att det hör samman med pleniprot. för den 6 juli.
2 Stycket fr. o. m. orden Herr Friherre Cederströms, Jacob t. o. m. orden Falck sig reserverade återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 899.
Bilagor till protokollet den 6 Juli 1815 697 Alla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita emellan Utskottets samtlige Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må altid en Sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnes endast i det fall att rösterna vid upsummerandet skulle befinnas lika delade.
Är Plurcditeten redan vunnen bör den aflagde sedeln genast förstöras.
Innom Banco Utskottet böra i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt beslutar, Två tredjedelar af Stånde[ts] Ledamöter vara närvarande.
Från hvilket beslut Herr Doctor Falck sig reserverade. 3:0 Herr Rådmannen G:
Kjellanders förslag1 att i Regerings formens 4. §. må införas i stället för orden frälse eller [ofrälse], frälse och ofrälse män.1
En del af Beredningens Ledamöter funno denna ord förändring böra af Utskottet tilstyrkas, men Herr Doctor Falck, Herr Biskopen Doctor v: Rosenstein, Herr Kammarherren Silverstolpe och Herr Baron Cederström funno, att ej allenast en skadelig inskränkning derigenom skulle göras uti Konungens rätt att utnämna Stats Råd, utan äfven ordförändringen innebära en onödig skillnad mellan frälse och ofrälse Medborgare, på detta ställe så mycket olämpligare, som Regerings formen i 28.
§. innehåller:
Konungen fäste vid alla befordringar afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.2 4 :o Herr Rådmannen Kjellanders förslag 3 angående ett stadgande i Grundlagen rörande Judarnes uteslutande utur Sverige, likasom från Norrige.
Pluralitet ansåg frågan röra en Oeconomisk författning som ej tillhörde Grundlagen att bestämma, men V: Talmannen Hyckert, Herr Borgmästarne Ullberg och Kjellander, Herr Lagman Nensén och Herr Doctor Agrell funno införandet af ett sådant stadgande i Grund Lagen både lämpligt och för framtiden nyttigt. 5:0 Angående införande af en §. i Regerings formen näst efter den 37 :de i öfverensstämmelse med 23. §.
Norriges Grundlag, så lydande:
Konungen kan utdela Riddare Ordnar åt hvem Han för godt finner, till belöning för utmärkta förtjenst er, hvilket of - 1 Stycket fr. o. m. orden Herr Rådmannen G: Kjellanders t. o. m. orden men icke på deras börd är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 895.
2 Beredningens utlåtande om Santessons och Cederströms förslag samt om Kjellanders motion rörande § 4 R.
F. behandlades i utskottets plenum den 6 Juli.
De övriga av beredningen enligt 3-juliprotokollet behandlade ärendena, rörande judarnas ställning samt om §§ 37. 28 och 38 R.
F. och om § 38 R. 0. behandlades först den 8 juli i plenum.
3 Stycket fr. o. m. orden Herr Rådmannen Kjellanders t. o. m. orden detta förslag betänkligt återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 1095.
I denna publikation ha dock siffrorna 4:o och 5:o ändrats till resp. l:o och 2:o. 698 Bilagor till protokollet den 6 Juli 1815 fentligen kungöres, men icke annan Bang eller Titel, än den hvarje Embete medför.
Beträffande först kungörandet af de förtjenster hvarföre Biddare värdighet meddelas, fann Beredningens Pluralitet att ett sådant stadgande icke kunde göra den dermed åsyftade nytta och således vore öfverflödigt, men Herr Borgmästaren Tillberg och Herr Baron Cederström, ansågo värdet af dylika Nåde bevisningar i Allmänna Opinionen betydligt ökas genom ett sådant kungörande och tillstyrkte derföre dess antagande.
Hvad åter angick inskränkning af Titlar utom verkliga Embeten, så trodde Beredningen sig äga skäl att föreslå det tillägg i 28. §.
Begerings formen, att efter orden hittills ägt rum, införes:
Ej må hädanefter någon tilläggas annan Bang, Titel dier befordringsrätt än den som åtföljer det Embete han bekläder.
Konungen vare obetaget etc.
Herr Doctor
Falk ansåg för sin del detta förslag betänkligt. 6:o Herr Assessoren Ugglas förslag angående införande i 28. §.
Regerings formen efter Orden å fästningarna:
Att till sysslor vid Academierne befordra Utländske lärde af utmärkta kunskaper och förtjenster.
Beredningen fann skäl att tillstyrka antagandet af den utaf Constitutions Utskottet vid 1809 och 1810. års Biksdag föreslagna förändring i 1 :sta mom: efter ordet fästningar:
Att till sysslor vid Academierne befordra Utländske lärde af utmärkta kunskaper och förtjenster; Äfven som Beredningen trodde sig böra uti ett särskildt förslag tillstyrka antagandet af följande mening, som i händelse berörde tillägg i § :n bifalles, skall följa efter orden kunskaper och förtjenster, men i annat fall efter ordet fästningar:
Att i tjenst antaga Utländske män til Språk- och Exercitie mästare, samt idkare af de fria konsterna, hvarförutan i § :ns slut skulle tilläggas:
Språk och Exercitie mästare samt idkare af de fria konsterna allena undantagne. 7 :o Herr Kammar herren Silverstolpes 1 yttrande angående ändringar och tillägg uti 10, 37, 38 och 60 §.§.
Begeringsformen, samt angående ett nytt stadgande om möjligheten af Utlänningars naturalisation, äfvensom åter upptagande af det år 1812. föreslagna stadgande då Alternativa Meningar i Constitutions Utskottet upstå.
Till sistnämnde förslag tillstyrkte Beredningen bifall, så vida omröstningssättet per capita i Utskotten af Riksens Ständer icke antages, i följd hvaraf tillägget uti 38. §. R: O: skulle i enlighet med det 1812. föreslagna blifva, efter orden i förslaget intagas:
Stadna innom Constitutions Utskottet Två Stånd emot Två vid pröfningen af enskilde
Riksdagsmäns ingifne förslag till ändring eller förklaring af Grund Lagarne förfalle frågan.
1 Stycket fr. o. m. orden Herr Kammarherren Silverstolpes t. o. m. orden 56. §:n Regeringsformen är tryckt i C. V. M. 1810—1815, sid. 886 Bilagor till protokollet den 6 Juli 1815 699 Herr Baron Cederström gillade för sin del icke förslaget såsom stridande emot principen uti 56. § :n Regerings formen.
Till ett nödigt förtydligande af 37. §.
Regeringsformen föreslog
Beredningen att sista mom: utgår och att i stället efter orden värdige anses följande mening införes: Adelskap, Gref velig eller Friherrlig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfälle endast den som adlad eller uphöjd blifvit, och först efter dess död eller om
Han adeliga värdigheten lagligen frånträder 1 den äldste manliga bröst arfvingen i rätt nedstigande, led efter led, samt efter denna grens utgång, Stamfadrens närmaste manliga afkomling efter förstfödslorätten, och så vidare.
Har en till högre värdighet uphöjd Adelsman flere afkomlingar än den, sorn efter dess död inträder i Stamfadrens ställe i högsta värdigheten förblifva de alla såsom Adeliga eller Ofrälse expectanter, intill dess de i den ordning förr skrif vit står, efter första grenens utgång uti värdigheten inträda.
Äfvensom Beredningen ansåg nödigt att å nyo underställa Riksens Ständer antagandet af följande vid 1809. och 1810. års Riksdag föreslagna tillägg vid § :ns slut.
Adlande genom Adoption eller Naturalisation under utdöda eller lefvande Ätters namn och nummer vare hädanefter ej tillåtit.
Såsom en lämplig förändring i 38. §.
Regeringsformen tillstyrkte
Beredningen att orden i slutet af 2 ulra momentet; hvilket han icke må återtaga förr etc. — jemte hela derpå följande mom: borde utgå, och den förändrade redactionen, efter ordet:
Embete, lyda:
Emedlertid vare han, intill dess Riksens Ständer sig utlåtit, om och till vad del han må sin lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster åtnjuta, vid dem bibehållen.
De återstående frågorne skulle i nästa sammankomst företagas.
Kock. 1 Orden »eller om Han adeliga värdigheten lagligen frånträder» äro tillskrivna i marginalen med en annan stil än sekreterarens.
Tillägget i marginalen har ursprungligen lytt: »eller om Han lagligen blifvit Adelskapet förlustig». 700 Bilagor till protokollet den 6 Juli 1815 3.
Utdrag av Borgarståndets protokoll den 5 Juli 1815. den 6 lulii N :o 6 Utdrag af Wällöf!.
Borgare Ståndets Protocoll, hållit vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 5 juli 1815.