Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hemman under namn af öfverskotta ränta, eller- ock af andra TJnderdåniga Skrifvelserl 3° 9 till understöd för Rustningen indeldta Hemman, under namn af Reserve-ränta»
Dessa räntor ratgingo dock icke med förvandling, utan endast till sitt bestämda
Daler tal i kontante penningar, deruti sedermera ingen annan ändring skett, än att de nu beräknas efter 3 Daler SiIfvermynt Riksdalern.
Deremot skulle Rusthållen utgöra sine praestanda till Båtsmannen uti persedlar,' som redan 1697 beräknades till 24 Daler Silfvermynts värde.
Då Båtsmans-Indelningen ålades var myntoch varu-värdet uti ett så jemnt förhållande mot hvartannat, att Rustningen då kunde anses mindre tryckande, enär en Båtsman den tiden kunde för den anslagne räntan i det närmaste underhållas, utan att Stamrotens åliggande eller Reserve och Fyllnads-hemmanens proportionerliga bidrag var mer betungande för den ene än den andre.
Varu-värdet har likväl sedan den tiden undergått en stor förändring i jemnförelse emot penningens värde; i samma mån sorn det förra stigit har den sednare fallit.
Då nu detta oaktadt bidraget af Reserve och öfverskotts-räntorne likväl fortfar att utgå i pen-: ningar till sitt primitiva belopp , utan förvandling eller annan förändring och beräkning, än den här ofvan omförmäldte, meri; Stam - Roten eller Rusthållet dock måste utgöra Båtsmanskostnaden i persedlar, som efter 1816 års Markegång skall uppgått till 74 R:dr 39 sk. 4 r.
Banko, så visar sig en så betydlig, olikhet i Rustningsbesväret hemmanen emellan nu, emot den tid ela Indelningen skedde, att afgigten dermed, sorn var, att hvart heraman uti. 3io Underdåniga Skrifvelser.
Provinsen skulle draga lika tunga, kan nu mera anses redan till en stor del hafva gått förlorad.
Både rättvisa och billighet synas derföre påkalla en skälig rättelse och jemkning härutinnan, om Bandet med hemmanens bestånd skall kunna utgöra det antal Båtsmän, som detsamma kan åläggas.
Då lika med hvad Eder Kongl. Maj:t uti Dess Nådiga Proposition täckts yttra, den tidpunkt ej bör aflägsnas, då rättelse häruti kan åstadkommas, så hafva Riksens Ständer ansett sig böra, jemte framställning*?!! af de härvid förekommande skäl och omständigheter i underdånighet instämma uti den af Edet Kongl. Maj:t gjorda Nådiga Proposition om en ny Indelningsjemkning uti Blekinge Län, likväl under de förbehåll och vilkor, som uti den Nådiga Propositionen upptagas; och anhålla derjemte underdånigast, att sedan en sådan Indelnings-jemkning för sig gått, resultaterne deraf måtte vid nästa Riksdag Riksens Stander meddelas, på det de då måtte kunna taga ärendet under närmare öfvervägande och likmätigt #o §. uti Regeringsformen gemensamt med Eder Kongl.
Maj:t fastställa de förändringar och rättelser, sorn kunna finnas härutinnan skäligen böra ega rum.
S änder framhärda SCc.
N;r i45.
Uppl. och godk. hos Samtl. Riks-Stånden d, o3 Mai 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om skyldighet för Götha-Kanal-Bolag Underdåniga Skrifvel seri 31* att berörja underhållandet af de vägstycken i Skaraborgs och Östergöthlands
Län, hvilka tillhört sädanc Hemman, sorn genom Kanal-anläggningen blifvit: indragne. m. nu.
Ålskillige Riksdags-Fullmäktige inom Bonde-Ståndet från Skaraborgs- och Östergöthlands, llän hafva hos Riksens Ständer: anmält, att vid bestämmandet; af ersättningarne för hvad enskilde personer, uti jord, förlorat genom Götha-Kanal-anläggning, en, hufvudsaklig omständighet skall blifvit< förgäten, nemligen hvilken, som borde vidkännas skyldigheten att underhålla de vagstytken, som, ullhört: sådane Hemman, de der genom Kanal-anläggningen utgått, förut tillhörige vägar så mycket mindre borde komma, att underhållas, af ersättnings-tagarne , som desse icke fått, ersatt mera, än de förlorat; 1 anseende hvartill, Riksdags-Fullmäktige föreslagit, att, GötharKanal-.Bolag både. nu och framgent måtte besörja merberörde väglotters underhållande öfver.
Kanalens, hela, sträckning inom de begge Provinser. der den , framgår..
H ärvid; hafva Riksens, Ständer inhämtatSi att Eder Kongl. Maj:t, efterj föregångne, undersökningar osli värderingar inom Gallbergs och.
Bobergs Härader i.
Östergöthland och Wadsbo Härad i Vestergöthland, uti Nådige Skrifvelser till Dess och Rikets Kammar-Collegium af den 12 Maj 1812 samt den 18 Februarii och 4 Martil 1813 förordnat, att hvad beträffade den väganläggning och delning, som genom Kanalanlägguingen inom sagde Härader biel ve nödig,, Underdåniga Skrif'velger* Kanal-Bolaget borde bekosta densamma, hvarefter desse vägar, sedan de af Kronofogden med .Stne nämndemän blifvit synte och godkände, borde öfverlemnas till Häradet att underhållas; hvarjemte Riksens Ständer funnit, att Eder Pongl. Majus förstherqrde Nådiga Skrifvelse af den ia
Maj 1812 föranleder dertill, att de Hemman, som genom Kanal-anläggningen utgå böra utur Jordeboken försvinna med ränta peil alla öfrige skyldigheter; dock sorn ej allenast Allmänna Hagen i 25 Cap. 8 §•
Byggninga-Balken bjnder, att alla Hemman å landet skola rödja vägar, ifrån hvilken skyldighet ej en gång Konungens gårdar och Hadugårdar äro fritagne, utan ock 52 §. uti Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den 17 December 1734 ålägger förmedlade Hemman, att utan afseende på deras i öfrige ortera vundne förmedling, vaxa ansvarige för deras förra vägstycken, anse K iksens Ständer pa dessa skäl enahanda grundsatser böra få gälla äfven för de Hemman, hvilka ehuru de i och för Kanal-anläggningen upp-' liört att ega något visst Hemmantal, och jemväl af samma orsaker kunnat i vägo-området blifva förminskade, likväl derföre icke helt och hållit försvunnit eller upphört att vara till.
Siäuder hafva således trott sig boxa till E. K.
M. framställa den underdåniga önskan , att hvad de gamla vägarne beträffar, de samma må af hemmanen underhållas till så lång sträcka eller famntal, som före Kanal-anläggningen tillhört hvarje hemman, men att de vägstycken som derefter öfverblifva och för hvilka en motsvarande underhälls - skyldighet förut å - Underdänigä Sknfvelser. 315 legat de genom Kanal-anläggningen ufur Jordeboken utgångne hemman, böra af Kanal-Bolaget underhållas utan att afseende torde få göras derpå, örn de 'aro samme eller andre vägstycken är dem Kanal-Bolagshemmanen tillförne egt, endast att de i ersättning gifne hemmanen icke betungas med större väglotter, än som tillhört de till Kanal-Bolaget afstådde hemman.
Vidkommande åter sådana vägar som i och för Kanal-anläggningen måst öppnas och förut icke varit till, så äro Riksens Ständer af den tanka, att samma vägar böra ensamt af KanalBolaget underhållas, i händelse de endast för Kanalens räkning och för dess behol nyttjas, men att, der sådana vägar kunna vara gagnelige älven för Landsorten och bidragande till en lättare communication och transport, underhållandet af dem då bör fördelas emellan Kanal-Bolaget och vederbörande hemmans innehafvare, efter Konungens Befallningshafvandes pröfning.
Och som den nu i underdånighet föreslagne vägreglering är en följd af Kanal-anläggningen så hafva ock Riksens Ständer ansett det vara billigt att Kanal-Bolaget vidkännes alla til en sådan reglering åtgående kostnader; Hvilket allt till E. K.
M ts. Nådiga bepröfning i underdånigliet öfverlernnas Riksens Stander framhärda 8Cc. N:r 146 Uppl. och gotik, hos samtl.
Riks-Stånden d, 23 Maj 1818.
Skrifvelse om Lumpsamlares kringresande i Landet. X anledning af vakt fråga rörande inskränk - 314 Underdåniga Skrifvelse^ ning i Lumpsamlares antagande och deras rättighet att resa omkring i Landet få Riksens Ständer, till förekommande af der- med för. knippade olägenheter, i underdånighet, anhålla, det täckes Eder Kongl. Ma ht i Nåder, anbefalla samteliga Dess Befallningshafvande , att noga tillse , det Allmogen ej besväras med ett öfverflödigt antal af sådane personer, samt att- ej lemna pass till några andra , sorn anmäla sig i egenskap af Lumpsamlare * än dem , hvilka äro försedde med bevis från Presterskapet i orten om. god frejd.
Ständer framhärda 8Cc, (Hörer till N:r 19 bär framrnanföre.)
Protokolls-Utdrag cl. 2 Mars 1818.
Från fFallo fl, Borgare-Ståndet.
S. D. Efter det Borgare-Ståndet den 9 och. och 13 sisth Februari lemnat bifall till Expeditions-Utskottets den 2 och 10 uti, samma Månad afgifne 2tne serskilta Memorialer angående medel att befordra större afsättning och gagn utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, fann Borgare-Ståndet nu godt instämma uti det af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 17 Februari fattade Feslut, att anmoda Riksens Höglofl.
Ständers samteliga Utskott att i stället för de fem Exemplaren, hvilka utaf alla till Riks-Stånden ingångna Handlingar hittills blifvit utskrlfna, hädanefter, i afseende på de från.
Utskotten utgående Handlingar och Expeditioner iakttaga: 1.
Att så snart i något Utskott eit Betänkande, Protokolls-Utdrag eller Förklaring är upp»- Underdåniga Skrifve!ser. 315 satt och justeradt, bör detsamma med tillhörande Bilagor, genast utskrifvas ark för ark och i män af skrifningen?» fortgång, några ark efter haiid afsändas utan omväg till det Boktryckeri hvarest tryckningen af Utskottets Handlingar besörjes, 2.
Att under samma tid ofördröjeligen utskrifves ett annat Exemplar, hvilket, forsett med underskrifter och Utskottets Secreterares intygande när Boktryckaren af det förra Exemplaret fatt del, afgår såsom Original till ExpeditionsUtskoitet för att begagnas vid det tryckta rättelsearkets genomläsning och förvaras ibland Utskottets Handlingar under Riksdagen samt bifogas dem vid deras aflemnande till Riddarhus Archivet för säkerhet i framtiden; hvarefter, af h arje färdigt tryckt ark, som innehåller något Utskotts Betänkande, Protokolls-Utdrag eller förklaring, genast genom Expeditinns-Utskottets försorg bör till hvardera af de Resp. Riks-Stånden sändas Ett Exemplar, åtföljdtalen utaf sistnämn. de Utskotts Secreterare bestyrkt förteckning på de i samma ark färdigtryckta fullständiga Handlingar, som sålunda till Riks-Stånden aflernnaS enl ige med de hos Expeditions-Utskottet förvarade Originaler.
Uppl. och gotik, hos saint!, Riks-St. d. 25 Maj 181 S> Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om inskränkning i éxclusiva Privtlegiers meddelande.
Sedan Riksens ötander vid 18<29 och 181$ 316 Zfnderddniga Skrif wetseri arens Riksdagar hos Eder Kong}.
Majrt i underdånighet anhållit, att de Privilegia exel u siva* som uppfinnare af någon inrättning eller förfärdigare af något arbete för iner an ao år tillbaka undfått och sedan till godo njutit, böra förlora deras exclusiva egenskap och andre personer tillåtas, att med produetion af samma slags arbeten sig sysselsätta; att icke något Privilegium exclusivum hädanefter mätte beviljas för längre än tio år, eller, om uppfinningen fordrat serdeles möda och kostnad, högst femton år utan prolongation, hvilken i sådant fall aldrig bör meddelas, samt att, om en person gjort någon ny uppfinning, men en annan bevisligen upptäckt någon gagnande förbättring i samma ämne, den förres Privilegium exclusivum icke bor ligga den sednare i vägen att erhålla en dylik förmån, om han behörigen kan styrka, att förbättringen varit en följd af hans egen och icke någon annans skicklighet; så få Riksens Ständer,' i anledning af derom ånyo väckt fråga, framställa den underdåniga önskan, att Eder Kongl.'
Majit i Mader täcktes, genom utfärdande af en allmän Författning i detta ämne, till Allmänhetens upplysning och föreskrift, bestämma grunderna och vilkoren för åtnjutandet af en sådan uteslutande rätt, som kan förena det allmännas interesse med de enskilde personers billiga anspråk, hvilka dels först uppfunnit eller förbättrat, dels först i Riket infördt någon inrättning äf mer elier mindre värde.
Ständer framhärda Sjc..
Underdåniga Skrifvclser[ 317 Nu- 148.
Uppl. oell godk. hos Samtl. Riks-Stånden d. a3 Maj 1818.
Skrifvelse om Judar ne.
Sedan Eder Kongl. Maj:t i anledning a£ Riksens Ständers underdåniga hemställan vid sistlidne Riksdag behagat utfärda en Kungörel* se, att inga Judar hädanefter ina få inflytta u-, tan serskildt af Eder Kongl. Maj-.t i Nåder erhållit tillstånd; så få Riksens Ständer, efter derom väckt fråga, nu i underdånighet anhålla, det förrberörde
Nådlgä tillstånd måtte så sparsamt som möjligt är blifva beviljadt.
Riksens Ständer framhärda SCc. N:r i4g.
Uppl. och godk, hos Ridd. och Adeln d. 25 Maj 1818» — Prest-Ståndet d. 25 — — _ Borgare-Ståndet d, 25 — — — Bonde-Ståndet d. 27 — Riksens> Ständers underd.
Skrifvelse, 'om förändring uti Skjuttsväsendets och de i detta ämne utkomne nu gällande Författningar.
Vid denna Riksdag hafva flera motioner blifvit väckte angående den för Sveriges Jordbruk och Näringar vigtiga fråga: om nu varan-1 de Skjuttsinrättnings bestånd eller möjligå förändring.
Ständer hafva funnit, att det sätt hvarpå Skjuttnitigs - skyldigheten, serdeles håll - 318 Underdåniga Skrifvelser. skjuttsen nu är inrättad, är den tyngsta börda för Svenska Jordbruket, och anse öfverflödigt att upptaga tiden med anförande af bevis för denne satts, om hvars fullkomliga enlighet med förhållandet och dagliga erfarenheten den Allmänna öfvertygelsen redan stadgat sig; men Riksens Ständer hämta häraf grundad anledning för den underdåniga önskan, att några Författningar och deraf följande utvägar må vidtagas, hvilka, om de ej genast och för närvarande kunna afhjelpa olägenheterna, åtminstone uti en framtid öppnade för Jordbrukaren några mildrande utsigter.
Upphäfvandet af en Inrättning, som ifrån urminnes tider tillhört Nationen och liksom införlifva! sig ej mindre med sättet att sköta handel och Näringar, än med sjelfva Folkets vana och lynne, synes böra med stor varsamhet fö*» retagas om ej brytningen skall blifva för stark, resultaterna falska och det goda ändamålet just derigenom förfelas.
Af de arne utvägar som i detta fall framställa sig, nemligen enskilda entreprenader af Skjutsinrättningen, som den nu är, och Allmänna Forvagnar, tro Riksens Ständer hufvudsakligen böra fästa sig vid det sednare, då den förTa, tillstyrkt af lSog års
Ständer och på flera ställen utbjuden samt äfven försökt, icke synes hafva uppfyllt hvad man väntat, ehuru den i en framtid och sedan saken kommit i vederbörlig fart, troligen här sorn i andra Ränder blifver det säkraste botemedel.
Ständer få således i underdånighet framställa den önskan, att försök måtte anställas på en eller flere af de största Stråkvägarne med Underdåniga Sirifvelser. 319 en forvagns inrättning; sorn någorlunda svarar mot behofvet, och förena härmed underdånig hemställan orri föregående undersökning efter Nådigt godtfinnande, antingen genom Eder Kongl,’ Maj:ts Befallningshafvande uti dithörande
Län eller genom någon annan publik auctoritet, till hvilken ärendets befordran i det hela uppdrages.
Sakens framgång, så vigtig den äfven i och för sig sjelf må vara, beror likväl hufvudsakligen på en sadan förberedelse, hvarförutan denna annars härstädes alldeles okända anstallt skall misslyckas genom föreningen af de nu gällande fördomar och de svårigheter som ofelbart skola yppas vid en oförberedd verkställighet.
Det reglementariska af en sådan inrättning, de noggranna caleuler som böra anställas och de öfverenskommelser sorn böra uppgöras till häfvande af alla förekommande hinder, allt detta beror så hufvudsakligen på Local-förhållanden, att Riksens Ständer icke kunna med något hopp om framgång ingå uti pröfning än mindre afgörande af hithörande detaljer.
Ehuru fördelen af den nu i underdånighet föreslagna inrättningen icke kan sättas i tvifvelsmål och således Statens dertill skeende allmänna bidrag, hvarförutan den knappast låter sig tänkas, synes vara på sitt rätta ställe, till undanrödjande af de tyngder, hvarmed Jordbruket besväras, så anse likväl Jtiksens Ständer, att detta bidrag icke kan bestämmas eller någon tillgång för en inrättning af denna art anslås , förr än planen hunnit utarbetas och ett bestämdt förslag för Riksens Ständer framläggas.
Mea dl företaget alltid blifver för vågsamt för ea - 32o Underdåniga Skrifvelser'- skilde och för kostsamt och betungande för Sta* ten, att nied blotta penninge-understöd besörja, så finna Riksens Ständer intet hinder möta, att till lättnad för båda och såsom hjelpmedel till sakens nödiga fart, den nuvarande Hallskjutsen dier den finnes, och i vidrigt fall Reserve-skjutsen, må få användas till forvagnarnes förskaffande, efter skedd undersökning om de* ras användbarhet på hvarje serskild local.
Likväl då Riksens Ständer tillstyrka denna utväg, anse de sig böra beledsaga den med tvenne underdåniga förbehåll, det ena, att, till undvikande af coliision och intilldess det blifver utrönt huruvida Forvagns-inrättningen kan uppfylla nuvarande Skjuts-ordningens ställe, Håll- och Beserve-skjutsen icke annorlunda dertill upptages, än att deraf öfverblifver tillräckliga medel til!
Resandes fortskaffande efter förra Författningen; det andra att allmänna Post-inrättningen dermed för det närvarande icke må sammanblandas, ej heller de densammas fortskaffandé rörande Stadganden i någon man rubbas, ehuru det må ankomma på undersökning, huruvida båda Inrattningarne kunna förenas och deripenorn blifva ett stöd för hvarandra inbördes.
O Misstag i nu anförda omständigheter skulle ej allenast kunna förorsaka den vådligaste stagnation uti hela Landets rörelse, utan äfven alstra en fortfarande fördöm emot Inrättningen, som tillintetgjorde alla de goda följder, hvilka dermed blifvit åsyftade.
Sedan Riksens Ständer nu i allmänhet och efter ali den omfattning, ämnet för det närvarande - Underdåniga Skrifve!ser. 321 rande tillåter, yttrat sina tankar öfver möjligheten att förvandla nuvarande Skjiitsförfattnmg till den med Jordbrukets fördel enlignre forvagns-inrät t ningen, så återstår att i underdånighet framställa förslag till några ändringar och förbättringar i denna författning , med bibehållande al det skick den nu eger.
I likhet med hvad äfven vid föregående Riksdagar skett, få Riksens Ständer nu i underdånighet förnya den önskan, att Gästgifvare-gårdar och Skjutsuings-anstalter matte afskalfas på de små vägar, der sådane nu onödigt finnes till icke ringa försvårande för Jordbruket; äfvensom att afståndet Ökas till omkring 2:ne mil emellan hvarje qvarblifvande Gästgifveri; Och lärer det ankomma på Eder Kongl. Majus Befallningshafvande , att elter lokal förhållanden och skedde undersökningar i den ordning Förfauningarne utstaka, med Länets innevånare samråda och besl-ut fatta, efter den förvandling
Länets rörelse fordrar, Ehuru Riksens Ständer icke funnit skäl att tillstyrka bifall å det yrkande, att en skjutsskyldig aldrig må kunna åläggas annorstädes än vid Gästgifvaregården emottaga den Resande , anse likväl Riksens Ständer , att några af de ifrån härom gällande författning oskiljaktiga olägenheter kunna förekommas genom det stadgande , hvilket nu i underdånighet hemställes till Eder Kongl.
Maj:ts höga bifall, nemligen, att
Gästgifvare icke är skyldig lemna hästar till något ifrån sjelfva ombytet afskildt ställe, utan på skriftlig requisition af Husvärden eller den dess Blhaug till Rihs-St.
Prat. I817—igiS- Sami. N:r 41, 4a, 3*2 Underdåniga Skrifvelsér* ställe företräder, hvilken ifrän det ögonblick
J da skjutsen pä dess gård anländer , ikläder sig Gästgifvaren* pligter och ansvar, så väl uti hvad som angår den resandes pass, fortkornsträttighet och öfriga uppförande, som de skjutsandes rätttigheter och skyldigheter, i enlighet med hvad Lag och Författningar härom bjuda.
Till undvikande af de flere olägenheter j som uppkomma deraf, att ofta ingen inställer sig till hästars återtagande utan en Resande nödgas fara ensam, anse Riksens Ständer den Förklaring öfver 6 Punkten i Kongl. Brefvet den 28 Juni 180g vara nödig, att den skjutsande bör åläggas ovillkorligen medfölja när och så ofta han dertill af den resande påkallas.
Hvilket allt i underdånighet öfverlemna* till Eder Kongl.
Maj:ts Nådiga godtfinnande.
Ständer framhärda 8Cc. N.-r 150!
Expeditions- Utskottets Memorial till Rik-i sens Högloft.
Ständer, angående kallelse till nästa Riksdag.
Till rättelse vid författande af sista §. i Riksdags-Beslutet, hvilken, enligt Grundlagens föreskrift, bör innehålla kallelse till nästa Riksdag, får Expeditions-Utslcottet vördsaml. anhålla , att Riksens Högh Ständer må täckas bestämma dagen , som i denna Riksdagskallelse bör införas,’ samt af det derom blifvande Beslut lemna Ut; skottet del.
Utdrag d. 6 Juni'. 323 Protokolls-Utcircig d. 29 Maj 1818.
Fran Häglofl.
Riclderskapet och /klein. S. D.
Vid förnyad föredragning af JExpe(flitons-Utskottets den 20 dennes aflåtne samt den 25 i samma månad på bordet lagde Memorial, rörande bestämmande af dagen för början af nästkommande Riksdag, fann Ridderskap,et och Adeln för godt utsätta den 15 Januarii 1823, å hvilken dag nästa Lagtima Riksdag borde taga sin början.
Från Högvärdiga Preste - Ståndet.
S. D. I anledning af Expeditions-Utskottets uti Memorial af den 20 dennes gjorda hemställan , angående bestämmande af dagen till nästa Riksdags början , fann Piest-Ståndet för sin del skäligt dertill utsätta den 1 5 Januarii år 1823.
S. D. Viii föredragning af ExpeditionsUtskottets , sedan den 23 i denna månad på bordet hvilande Memarial, angående bestämmande af dagen för Riksens Ständers nästa sammanskomst; beslöt Bonde-Ståndet för sin del, att utsätta densamma till den Femtonde (15) Januarii 18^3, hvarom alltså vederbörande skulle erhålla underrättelse.
Protokolls- UtdrMg d. 6 Juni 1818.
Vid förnyad föredragning af Expeclitions-Utskottets Memorial N:r 150, angående bestämmande af dagen för nästa Riksdag , utsattes den samina till den a5:de Januari 1823,' hvarom underrättelse skulle meddelas. 324 Expe/Iitions.Ut skottets Memorial, N:r i5t. Expeditions-Utskottets Memorial till Riksens Högloft.
Ständer angående tryckningen af några Tabeller, som höra till Bihanget till Riks-Ständens Protokoll.
Bilagor till sädana handlingar, sorn sirö tryckta i Bihanget till Riks-Ständens Protokoll , finnas äfven följande Tabeller : 1. 2.
Utdrag af Riksgälds-Contorets Raken* skaper för arén 1815 och 18 »6, åberopade under Litt. A & B i Riksens Ständers Revisorers Berättelse om Riksgälds - Verket N:r 4; a:dra Samlingen af Bihanget, sid. 63, samt 3, 4, 5,6.
Tabeller öfver Stats-Verkets Inkomster och Utgifter åren 1812, 1813» 1814, och 1815, åberopade i Rc visorernes Berättelse om Stats-Verket N:r 6, samma samling, sid. lil.
Dessa alla Tabeller, hvilka vid Riksdagens början blifvit serskilldt befordrade till trycket och uti Riks-Stånden utdeldte, borde väl nu åter tryckas till Bihanget, men äro af den vidlytighet , och uppfyllde af en sidan mängd zifferstil, att , efter hvad Utskott inhemtat kostnaden för deras förnyade tryckning till en upplaga af 1000 exemplar skulle säkerligen öfverstiga 1000 R:d Banko.
Vid slikt förhållande och då Tabellerne hunnit redan spridas genom den förra Upplagan samt största delen af de hittills åtgångna Exemplar utaf Bihanget troligen stannat hes Riksens Högloft.
Stä»ders egne Ledamöter, som förut fått Prot. Utdr. d. 23 Maj 18x8. 3®5 del af Tabellerne , och dessas Tryckning således synes icke medföra något gagn, har ExpeditionsUtskottet ansett sig icke böra derom ännu ga i författning, utan velat härmedelst vördsamligen hemställa och till Riksens Högloft.
Ständers förordnande öfverlemna, huruvida densamma skall ske eller orri, till besparing at denna dryga och i Utskottets tanka öfverflödigt utgift , ifrågavarande Tabeller må från tryckningen uteslutas.
Stockholm den 20 Maj 1818* Prot oh olls- Utdrag d. 2 5 Maj 1818.
S. D. Uti Memorial af den 20 dennes, som upplästes, hemställer Expeditions-Utskottet, uppå anförda skäl , att till besparing af en dryg och onödig kostnad , från tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll vid innevarande Riksdag , må uteslutas de vid Riksdagens början serskildt till trycket befordrade och bland Ståndens Ledamöter utdelte Tabeller, angående dels Riksgälds - Contoirets räkenskaper och dels Stats-Verkets inkomster och utgifter åren x8i2 1813, 1814 oell 1815; och fann Bonde-Ståndet skäligt att till denna hemställan lemna bifall.
Protokolls-Utdrag d. 25 Maj 1818.
Från Hågvördige Prest-Ståndet.
S. D. Till Expeditions-Utskottets uti Memorial N:r 151 , gjorda hemställan att de Sex Tabeller rörande Riksgälds-Contoiret och StatsVerkets räkenskaper , hvilka vid Riksdagens början blifvit tryckte såsom Bilagor till Revisorer»es Berättelser, och uti Riks-Stånden utdelte, 326 Prot. Utdr. d. 53
Maj 1818« icke nu behöfva å nyo uti Bihanget Trycka»I lemnade Prest-Ståndet sitt bifall. Protokolls-Utdrag d. 29 Maj 1818.