Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som vid nu anförda och öfriga härvid förekommande förhållanden, finner sig böra förorda det af bolaget sökta, samt af ofvanbemälde motionär tillstyrkta lån, får derföre endast hvad de uppgifne låneviikoren beträffar erinra, att den föreslagna räntan efter 3 procent synes Utskottet numera vara alltför lag.
Men utom räntans förhöjning från 3 till 4 procent samt det årliga ränte- och kapital-amorterings— beloppets beräknande från lånesummans utbetalningsdag, anser Utskottet för öfrigt enahanda vilkor, som stadgades för det till oftanämnde jernvägs anläggande under sednaste riksdag beviljade lån, böra föreskrifvas för det nya låneunderstöd för samma företag, hvarom framställning skett bos nu församlade Ständer.
Utskottet får alltså tillstyrka: alt Rikets Ständer, för fortsättningen och fullbordandet af arbetena å den pågående anläggningen af en till begagnande med lokomotiv afsedd jernbana mellan sjöarne Norra Barken och Wessman inom Stora Kopparbergs län, måtte bevilja Wessman-Barkens jernvägs aktie-bolag ett nytt lån å Tvåhundratusen R:dr R:mt, emot vilkor att bemälde bolag genom derför af dess Direktion afgifven och utaf Fullmäktige i Riksgälds-kontoret godkänd skuldförbindelse åtager sig att återbetala detta lån genom erläggande, före hvarje års slut, af Sex procent utaf hela den utbekomna lånesumman, dervid Fyra procents årlig ränta kommer att beräknas å det obetalda kapitalet samt återstoden anses utgöra kapital-afbetalning; börande, derest det sålunda årligen förfallna inbetalnings-belonpet icke varder i Stadgad ordning erlagdt, dessutom utgöras ränta å detta belopp IStats-Ulskoltet» Utlåtande JYl 175.
15 elter fern procent för år räknadt, intill dess detsamma blifvit vederbörligen inbetaldt; ocb torde för de nu föreslagna betalningsvilkorens fullgörande jemväl böra ställas sådan säkerhet, som af förrbemälde Fullmäktige godkännes ocb antages.
Reservationer: af Grefve Hamilton, M. W.: »Mot Utskottets beslut att tillstyrka Rikets Ständer bevilja ett ytterligare låne-understöd till fullbordande af jernvägen mellan Wessman och Norra Barken, stort 200,000 R:dr R:mt, hvarå årligen skulle inbetalas 6 procent, deraf 4 procent ränta och resten amortering, får jag, hvad lånevilkoren beträffar, mig reservera.
Ständer beviljade till jernväg mellan sjöarne Wessman och Barken ett låne-understöd af 133,333 R:dr 16 sk.
B:ko, hvarå årligen skulle inbetalas 5 procent, deraf 3 procent ränta och det öfriga amortering.
Det var da meningen att bygga endast en s. k. hästbana med 3 fots spårvidd, och anläggnings-kostnaden var beräknad derefter; men vid närmare eftersinnande befinnes en hästbana för den väntade trafiken otillräcklig, hvarför bolaget beslutar bygga banan till begagnande af lokomotiv, vinner Kongl.
Maj:ts stadfästelse på den beslutade förändringen, ingår ordentliga kontrakler, deri bolaget förbinder sig att, mot åtnjutande af de anslagne medlen, fullborda jernvägen efter den nya planen, Ivfter penningarne och börjar bygga.
Detta skedde pä hösten 1856.
Om nu bolaget haft för afsigt att med egna medel betäcka skillnaden i kostnad, vore icke annat än godt alt derom säga, men det var icke meningen, utan denna skillnad skulle Rikets Ständer bevilja.
Det rätta hade då varit att afstå från de anslagna medlen och i afvaktan på Rikets Ständers beslut låta anstå med hela arbetet; det hade då icke hetat »det är alldeles nödvändigt att Rikets Ständer hjelpa, ty annars måste arbetet afstadna och den nedlagda kostnaden är förlorad», utan Rikets Ständer hade fått pröfva frågan i sin helhet och, om de så för godt funnit, anslå de nödige 400,000
R:dr lån, men detta lån bade då otvifvelaktigt belagts med lika vilkor, som öfrige lån till nya jernvägar denna Riksdag eller 6 procent, deraf 4 procent ränta och det öfriga amortering.
Jag kan icke finna att ett kontrakt mellan Staten och enskilde bör mindre orubbligt hållas än de som ingås enskilde sins emellan och jag anser för den allmänna moralen skadligt, att Staten icke strängt utkräfver af de enskilde de förbindelser de ikläda sig, liksom Staten sjelf måste vara ytterst noga att å sin sida bålla hvad öfverenskommet är.
Med tillämpning häraf borde rätte - il Stals-Utskoltets Utlåtande JYt 176. ligen Wessman-Barkens jernvägs-bolag icke få något ytterligare understöd, alldenstund det är ovilkorligen förpligtadt att det förutan fullborda vägen.
Men då man blifvit upplyst om att ett sådant beslut skulle för den ort det gäller medföra verkliga olyckor, vill man icke gerna statuera ett exempel, då dels Staten förut beträdt denna väg och dels till bolagets urskuldande kan anföras, att det ökade bebofvet af låne-understöd är en följd af en verklig förbättring af vägen.
Jag vill derföre, ehuru bolaget något lättsinnigt förfarit, icke för min del emotsätta mig anslagets beviljande, men vill att dervid bestämmas sådana vilkor, att bolaget icke i följd af sitt fel kommer i en bättre ställning, än om det gjort sin skyldighet och upp skjutit arbetet tills frågan derom blifvit af Rikets Ständer i sin helhet pröfvad.
Detta vinnes om den årliga inbetalningen å det nya lånet bestämmes till 7 procent, deraf 5 procent ränta och det öfriga amortering; ty, som jag här ofvan nämnt, hade, om hela anslaget, 400,000 R:dr R:mt, nu beviljats, de nu vanliga vilkoret! blifvit bolaget ålagda, d. v. s. 6 procent årligen, deraf 4 procent ränta; på det gamla lånet betalar bolaget 5 procent årligen, deraf 3 procent ränta, hvilka sednare vilkor väl svårligen kunna förändras, sedan lånet är lyftadt-, om nu på det nya lånet betalas 7 procent årligen, deraf 5 procent ränta, blir förhållandet att bolaget får betala 7 procent, deraf 5 procent ränta på 200,000 R:dr, samt 5 procent, deraf 3 procent ränta å 200,000 R:dr, d. v. s. i det hela precist lika mycket, som om hela lånet blifvit nu bevil jadt eller 6 procent på hela summan, 400,000 R:dr, deraf 4 procent ränta och det öfriga amortering.» af Herr Henschen, L. W.
JK 176.
Utlåtande, angående ett ytterligare lån utaf allmänna medel åt Nora-Ervalla jernvägs-bolag.
(R:gs-Afd.) Enligt hvad Kongl. Majit uti Nådig skrifvelse till Rikets Ständer af den 3 December sistlidet år (JVs 36 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Stats-Ulskottets Utlåtande JK 176.
Protokoll) erinrat, anvisades vid 1850 och 1851 års
Riksdag ett anslag utan återbetalnings-skvldighet å 75,000 R:dr och ett låneunderstöd af 150,000 R:dr B:ko lör anläggningen af en jernbana med 3 fots spårvidd mellan städerna Orebro och Nora, hvilken jernbana var alsedd att begagnas med hästkraft; hvarefter och sedan Rikets Ständer under samma Riksdag meddelat ränte-garanti för jernvägs anläggande från Köping öfver Örebro lill Hult, samt det för detta företags utförande bildade bolag erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga oktroj, derigenom en ändring i planen för förstnämnde jernbanas anläggning blef nödvändig, emedan vägsträckningen mellan Örebro och Ervalla var gemensam för begge jernbanorna, träffades den öfverenskommelse mellan Köping-Hult och Örebro-Nora jernvägs-bolagen, att det sednare bolaget skuile inskränka sig till anläggandet af jernvägen mellan Nora och Ervalla, eller något mer än hälften af den väglängd, som enligt det ursprungliga förslaget borde af detta bolag åstadkommas, samt verkställa den jernvägs-anläggning, hvilken af bolaget komme att utföras, med större dimensioner, så att den blefve af enahanda beskaffenhet och kunde begagnas af samma Iransport-materiel, som Köping-Hult-jernvägen, hvaremot det förra, eller Köping-Hult-bolaget, skulle ombesörja trafiken å samt underhållandet af och förvaltnings-bestyren vid jernvägen mellan Nora och Ervalla.
Beträffande det för jernvägs åstadkommande mellan Örebro och Nora beviljade statsbidrag, biel, efter derom gjorda framställningar och Fullmäktiges i Riksgälds-kontoret hörande, bolaget för Örebro-Nora-jernvägen, hvilket antagit benämningen Nora-Ervalla jernvägs-bolag, förklaradt berättigadt att, såsom understöd för den större jernvägs-anläggningen mellan sistnämnde 2:ne ställen, utbekomma hela den af Rikets Ständer i egenskap af anslag anvisade summa; 75,000 R:dr, och tvåtredjedelar, eller 100,000 R:dr Banko, utaf lånebidraget.
Derjemte har Kongl. Majit genom högstberörda Nådiga Skrifvelse tillkännagifva, att, efter det jernvägen mellan Örebro och Nora blifvit fullbordad och för trafiken upplåten, hade samma jernvägs-bolags direktion, uti en af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Örebro län insänd och förordad ansökning, hos Kongl.
Majit i underdånighet anhållit om nådig framställning till Rikets Ständer angående anvisandet af ett för bolaget behöfligt ytterligare understöd, sä alt detta bolag, i likhet med hvad under sednaste Riksdag beviljades bolagen för Gefle-Dala samt Norbergs jernvägarne, komme att emot den färdiga jerobanans pantförskrifvande och bolagets genom dess direktion afgifna skuldförbindelse samt emot återbetalnings-skyldighet af 3 procent årligen, hvarvid räntan borde beräknas efter 2 procent å det obetalda kapitalet, åtnjuta såsom lönebidrag utaf statsmedlen tvåtredjedelar utaf aniäggnings-kostnaden, eller 333,333 R:dr 16 sk.
Banko, dock med afräkning af det förut utaf Staten erhållna lån, hvadan skuldförbindelsen för detta lån borde till bolaget återställas; varande, till stöd för den sålunda gjorda underdåniga anhållan, hufvudsakligen följande omständigheter af direktionen anförda, nemligen kostnaden för lokomotiv-jernbana mellau Nora och Ervalla vore i det dertill uppgjorda för - 16 Stats-Utskoltcts Ullålande M 176. slag beräknad till 480,000 R:dr Banko och således till 30,000 R:dr mer än den förslagsvis uppgifna kostnaden för en hästbana mellan Orebro och Nora; vid verkställigheten hade kostnaderna öfverstigit beräkningen med 20,000 R:dr, i anseende till dels den mer än fördubblade utgiften för jord-inlösningen och dels den opåräknade kostnaden för en provisorisk bro öfver Jerle-å i stället för den redan fullbordade, men genom olyckshändelse förstörda brobyggnaden, som kostat mer än 30,000 R:dr Bauko, hvilket belopp kostnaden för uppförandet öfver samma å af en ny bro, som inom 4 år Skulle vara färdig, förmodades komma att betydligt öfverstiga; vidare hade bolaget, utöfver de af aktie-egarne tillskjutna medlen, måst för jernvägs-arbetets utförande upplåna ett belopp af 345,000 R:dr, hvilket medförde en årlig ränte-utgilt af 16,250 R:dr; hvartill kom, att de financiela olyckor, för hvilka Köping-IIult-bolaget varit utsatt, äfven inverkat högst menligt på Nora-Ervalla-bolaget, enär genom dröjsmålet med jernvägs-kommunikationens öppnande längre än till Orebro, det sednare bolaget gått miste om den vinst, som påräknats af trafikens utsträckning till Mälaren och Wenern, samt den derigenom förväntade ersättningen för det på jernbanan från Nora till Ervalla nedlagda kostsamma arbete.
Sedan, i anledning af ofvanbemälde
Direktions derom gjorda ansökning, Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga utlåtande blifvit infordradt, har Kongl. Maj:t öfverlemnat till Rikets Ständers pröfning, huruvida ytterligare låne-understöd må Nora-Ervalla jernvägs-bolag beviljas.
Under åberopande af nu anförda, jemte öfriga uti omförmälda underdåniga ansökning uppgifna förhållanden, har Herr A. Wedberg i en inom Borgare-Ståndet väckt motion föreslagit, att det län, hvarom Nora-Ervalla bolags direktion hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, måtte varda af Rikets Ständer beviljadt.
Jemte denna motiou och den Kongl.
Skrifvelse, hvars hulvudsakliga innehåll här ofvan blifvit angifvet, har Stats-Utskottet, genom derå erhållna remisser, emottagit de yttranden, som angående förevarande fråga hos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit afgifna; och får Utskottet, till besvarande af dessa remisser, erinra emot det begärda ytterligare låneunderstödets beviljande: dels att merberaälde bolag, genom det å dess vägnar ingångna kontraktet angående jernvägs-anläggningen mellan Nora och Ervalla, förbundit sig att enligt den gillade planen fullborda detta arbets-företag, utan anspråk på ytterligare bidrag dertill utaf allmänna medel, samt att genom egna tillskott utgöra hvad utöfver statsbidraget kunde erfordras, och dels att dä, med undantag af den bro, hvilken, på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse innehåller, mäste under de kommande åren ombyggas, arbetet å denna jernvägs-anläggningen blifvit fullbordadt och jernvägen redan under mer än 4 l/t år varit för trafiken upplåten och begagnad, erfordras således det nu begärda nya länet icke för utförandet af den kommunikations-för bättriog, Stats-Ulshollels Utlåtande 176. 17 bättring, lör hvars Åstadkommande med dertill beviljadt statsbidrag sagde bolag bildat sig, utan för' att underlätta liqviderna af de skulder samma bolag i och för lietta företag sig åsamkat.
Enär det såsom prejudikat synes Utskottet särdeles betänkligt, om Staten för sådant ändamål skulle, sedan ett med bidrag af allmänna medel linderstedt arbete blifvit verksteldt, lemna ytterligare statsbidrag åt det enskilda bolag, sorn åtnjutit det för samma företag anvisade understöd från det allmännas sida, samt derigenom blifvit satt i tillfälle utföra de arbeten bolaget åtagit sig, och då genom nu ifrågavarande låns meddelande emot den återbetal— nirrgs-skyldighet
Direktionen derför föreslagit, de lör bolagets förut af Staten erhållna låne-understöd stadgade betalnings—vilkor skulle komma att undergå en väsentlig förändring, anser sig Utskottet böra afstyrka Rikets Ständers bifall till det, enligt ofvanberörde Nådiga Skrifvelse, samt Herr Wedbergs härom väckta motion, af Nora-Ervalla jernvägs-bolags
Direktion sökta ytterligare lån.
Slockholm den H i December 1857, Reservation: af Herr R.
Montgomery Cederhjelm: »Emot Utskottets med en rösts pluralitet fattade beslut att afstyrka allt låne-understöd till Nora-Ervalla-jernvägen, får jag mig reservera.
Vid Riksdagen 1850—1851 beviljades af Rikets Ständer 225,000 R:dr B:ko, hvaraf 75.000
R:dr såsom anslag och 150,000 R:dr såsom lån, för anläggandet af en hästbana mellan Nora och Örebro, med en beräkna d kostnad af 450,000 R:dr.
Då sedermera, genom den vid samma Riksdag medgifna ränte-garantien, arbetet med Köping-Hult-banan företogs, blef det olämpligt att bygga en hästbana mellan Nora och Örebro, då man för halfva vägsträckningen skulle haft att täfla med den i samma riktning gående Köping-Hult-lokomotiv-banan.
Det beslöts således att anlägga en lokomotiv-bana, med samma spårvidd och konstruktion, som Köping-Hult-banan, från Nora till Ervalla, der den stora linien vidtog; och beräknades kostnaden till 480,000 R:dr, men har uppgått till 500,000 R:dr.
Till deh af Nora-Ervalla-bolaget föreslagna förändring af arbetsplanen gaf Kongl. Majit sitt samtycke; men med afseende på den kortare väglängden erhöll bolaget af statsmedel anslaget af 75,000 R:dr, men endast 100,000
R:dr af lånet, hvarigenom sålunda bolaget gått miste om 50,000 R:dr af den ursprungligen beviljade lånesumman.
4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 21 Hafi. 3 18 Stats-Utskottels Utlåtande JYs 176.
Genom ansträngningar inom orten och ospard möda af några medborgare lyckades det att under ganska brydsamma omständigheter framdrifva detta arbetsföretag, så att Nora-Ervalla-vägen varit den första större lokomotiv-bana inom Riket, som kunnat för trafiken öppnas.
Om man jemför beloppet af de statsmedel, som för denna jernväg erhållits eller vilkoren för desamma med de medel och vilkor, som af Rikets sednast församlade Ständer beviljades för t. ex. Norbergs eller Gefle-Fahlu-jernvägen, skall man finna att Nora-Ervalla bolag, som för sitt lån af Staten betalar 6 procent, hvaraf 4 procent ränta och 2 procent amortissement, icke kan sägas vara bland de af Rikets Ständer mest gynnade och att såväl med afseende härpå, som med afseende å det sätt, hvarpå detta bolag sökt fullgöra sina åtagna förbindelser, detsamma kunde ega någon förhoppning om ytterligare understöd för arbetets fullbordande, i synnerhet om äfven efter detta sednare lån den af Ständerna för detta företag ursprungligen bestämda summa icke öfverskredes.
Bolagsmännens kontanta tillskott utgör omkring 80,000
R:dr och bolaget har således att sträfva med en ganska betydlig skuld.
Ett understöd af Staten är derför högst behöfligt, för att i uågon mån underlätta bolagets ekonomiska ställning.
Utskottets egentliga skäl till afstyrkande är alt Nora-Ervalla-banan är ett fullbordadt arbete.
Visserligen har trafiken på denna bana kunnat fortgå under något öfver ett års tid; men innan arbetet får anses fullt färdigt, skall bolaget (och det inom 4 års tid) hafva nybygt en dyrbar bro öfver Jerle-ån, i stället för den nuvarande provisoriska träbron; och då den förstörda bron kostade i anläggning något öfver 30,000 R:dr, synes att en betydlig kostnad återstår, innan linien är fullt färdig.
Åtskilliga mindre arbeten vid stationerna äro icke heller afslutade.
Af alla här anförda skäl får jag vördsamt föreslå: det Rikets Ständer måtte bevilja Nora-Ervalla jernvägs-bolag ett lån af 90,000 R:dr Banko, att utgå under samma vilkor, som finnas bestämda för det af samma bolag från Riksgälds-kontoret förut utbekomna län å 400,000 R:dr Banko.»
Uti ofvanstående reservation instämde Herrar G.
Törnebladh och B. W. Printzencreutz, Doktor Gumcelius, Prosten Schram och Herr C. C.
Hörnstein.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1857, Slats-Utskoltels Utlåtande A7-' o 177. 1 \:o lJt.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Dec. 1857, kl. 4 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående åtgärder till be/w/vandes undsättning i missvextår.
(R:gs-Afd.) Enligt hvad Kongl. Majits, under N:o 14 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller införda, Nådiga Proposition af den 30 Oktober sistlidet år angående detta vigtiga ämne, innehåller, har Sverige under de nästföregångna åren i allmänhet haft att glädja sig åt så goda skördar, att ett i vissa orter uppkommet öfverskott af spanmål föranledt betydlig utförsel deraf; — men, som denna spanmåls-utförsel varit gynnad af de, till följd af krig och andra förhållanden, ovanligt uppdrifna priserna inom Europas flesta länder, och den härigenom stegrade utskeppningen, i förening med bränvin s-bränningen uti de sädesrikare landsorterna, så höjt spanmålspriserna inom landet, att andra af missvext eller felslagen skörd hemsökta trakters innevånare icke kunnat på den inhemska marknaden förse sig med erforderligt bröd- och utsädes-korn, hade jemväl införsel af samma vara till icke ringa myckenhet egt rum, och staten någon gång måst mellankomma till afhjelpande af behof, som den åt andra håll riktade enskilda företagsamheten icke fyllt eller förekommit.
Således hade, under åren 1854 och 1855 samt den del af år 1856, som förflutit före högstberörda Propositions aflåtande, utaf undsättnings-medlen utanordnats ett sammanräknadt, utan återbetalnings-skyldighet beviljadt, belopp af 21,408 R:dr 16 sk.
B:ko; hvarjemte, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, vid hvarje särskildt fall, meddelade Nådiga föreskrifter, andra undsättningar, i egenskap af låne-unBih. till R.
Brot. 18S6 8j 4857. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 22 Haft. 1 2 Stals-Vtsliollels Utlåtande N:o 177. derstöd, blifvit genom Kongl.
Stats-kontoret utlemnade till sådana län, som deraf varit i behof.
För dessa utbetalningars verkställande bade de till nyssnämnda embetsverk influtna tullmedel för importerad utländsk spanmål samt återbetalda undsättningslån lemnat full tillgång; hvadan för sådant ändamål någon del af de i Riksgälds-kontoret innestående undsättnings-medlen icke behöft utreqvireras.
Tvärtom hade dit ytterligare kunnat levereras dylika medel å följande belopp, nemligen: under år 1854 .
R:dr B:ko 300,000: — hvaraf 1853 års sparimålstull utgjorde 177,102 R:dr 3 sk. under år 1855 » 166,666: 32. hvaraf 1854 års tullmedel belöpte sig till 30,653 R:dr 17 sk. under år 1856, till den 15 Juli » 100,000: — tillsammans R:dr B:ko 566,666: 32.
De i Riksgälds-kontoret innestående undsättningsmedlen uppgingo nyssnämnde dag, eller den 15 Juli 1856, till ett belopp af R:dr B:ko 1,089,487: 37.— och å Kongl.
Stats-kontorets räkning i Rikets Ständers Bank innestodo då utaf dessa medel 13,552: 47. 9.
Summa R:dr B:ko 1,103,040: 36.
9. utom 1855 års spanmålstull-medel, utgörande. . . . R:dr B:ko 15,091: 3.
Beträffande deremot enahanda tullinkomst för den sedermera förflutna tiden, har genom ifrågavarande Nådiga Proposition tillkännagifvits, att, sedan Kongl. Maj:t under den 26 September 1855 i Nåder förordna!, att, bland annat, spanmål af alla slag, omalen och malen, linge intill utgången af Maj månad 1856 tullfritt i Riket införas, och den 11 April sistnämnda år i Nåder utsträckt denna tillåtelse till samma års slut; så och enär Kongl. Maj:t hade för afsigt att föreslå bibehållande af tullfriheten för nämnda vara, vore några tullmedel för spanmåls-införseln under den kommande tiden icke att påräkna, utan skulle hädanefter undsättnings-fonden endast komma att förstärkas genom återbetalningarne för de i vissa orter ännu utestående undsättningslånen.
Vid sådant förevetande, och då det syntes illa öfverensstämma med nödig omtanka och försigtighet, att af de nuvarande tillgångarne aflemna någon del, såsom vid förra Riksdagen under andra förhållanden skedde, till ändamål, främmande för de samlade medlens ursprungliga bestämmelse, har Kongl. Majit, med afseende både å det gagn, som undsättnings-medlen åstadkommit genom afhjelpandet af tillfällig förlägenhet, och å den i sednare tider allmänt ådagalagda noggranheten vid återbetalningen af deraf erhållna lån, föreslagit, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts fortfarande disposition, för behöfvandes undsättning vid inträffande miss - Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 177. 3 vext eller felslagen skörd, öfverlemna så väl den i Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontor innestående behållning af de till sagde ändamål förut anvisade tullafgifter och andra medel, som hvad genom återbetalningar å utgifna undsättningslån kunde inflyta.
Derjemte och fastän blott en mindre del af de till undsättningar utan återbetalnings-skyldighet anvisade medel under de sednare åren blifvit anlitade, har Kongl.
Maj:t yttrat, att denna omständighet, som måste tillskrifvas särskilda tillfälliga förhållanden, ej kunde anses utgöra en tillförlitlig grund för antagandet, att nöden under den närmaste framtiden ej skall inställa sig med kraf på vida större uppoffringar från Statens sida; hvarföre och då det alltså syntes nödvändigt, att jemväl för framtiden anvisa ett visst belopp, som vid förekommande behof kunde af Kongl. Maj:t till nödlidande, utan återbetalnings-skyldighet, utlemnas, Kongl.
Maj:t tillika föreslagit: att af de undsättningsmedel, som ställdes till Kongl.
Maj:ts förfogande, en summa af högst Etthundratemtiotusen R:dr R:mt eller enahanda belopp, som i sådant afseende under sednaste Riksdag anvisades, måtte, under den tid Rikets nu församlade Ständers statsreglering blifver gällande, få begagnas till undsättningar utan återbetalningsskyldighet åt de behöfvande, som sakna tillfälle att sjelfve förskaffa sig arbete och af egna tillgångar icke kunna återgälda dem tilldelade undsättningar.
Efter tagen kännedom om Kongl. Stats-kontorets, angående nu ifrågavarande medels belopp och användande, afgifna och i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition åberopade berättelse, har Stats-Utskottet, till hvilket högstberörda proposition blifvit remitterad, ansett sig böra, såsom fortsättning af de undsättningsfonden rörande upplysningar, hvilka förekomma i sednaste Riksdags Stats-Utskotts Utlåtande N:o 95, meddela följande, dels från bilagorna till nämnde berättelse hemtade och dels på infordrade uppgifter grundade upplysningar rörande samma medel samt deraf beviljade undsättningar.
Fid slutet af år 1855 utgjorde undsättnings-fondens kontanta behållning 123,222: 22. 2. till
Riksgäldskontoret öfverlemnade och der då innestående medel 1,222,821: 5. — utestående fordringar för erhållna undsättningslån .... 572,002: 5.
7. proprie balanser och anmärkta medel 8,860: 41.
5. samt den under år 1853 influtna, men först under år 1854 fonden godtgjorda spanmålstull 177,102: 3.— tillsammans R:dr B:ko 2,104,008: 29. 2.
Samma fond bestod deremot vid slutet af innevarande års förra hälft utaf den i Rikets Ständers Bank då innestående behållning 5,005:6. 5.
Transport 5,005: 6. 5. 4 Slats-Ulskoltels Ullålande N:o 177.
Transport 5,005; 6.