Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
20 Presidenten James A. Garfields lif af W. M. Thayer.
eller Harrys Fader Häft.
; Föreliggande arbete innehåller en särdeles intresseväc- kande skildring från Ryssland under den väckelse, som för åtskilliga år sedan begynte i detta land genom den äfven här i Sverige väl bekante l o r d E.
F ö r dem, som hört lord B. och sett på närmare håll de verkningar Gud fått åstadkomma genom detta sitt redskap, k o m m e r boken säkert att hafva någonting särskildt tilltalande.
hörnen.
Hvaije sida måste med söms- mån vara en half aln.
Jag har gjort flera sådana till såväl syskon som vän- ner, och hafva de blifvit mycket om- tyckta.
Blekingsflicka.
Vedbärare.
Jag har till en sådan köpt 2 alnar alnsbred säckväf och sytt på yttersidan en bård af blått och rödt garn.
Bården är rätt bred och ej för tät.
Sedan fållas en bred fåll på de två kortsidorna, och sättes en rund käpp i hvarje fåll.
Om man vill kan man fodra den med grått foder.
Det är en billig och nyttig julklapp.
Lutad fisk.
Torr rotcher blötes om- kring 8 dagar i vatten, tills den blifver så mjuk, att den kan skorras längs med fisken, då man har i ordning lut af god aska.
Till 20 9 fisk tages 4 kannor aska samt 1 | kanna hvit kalk, som röres ett par timmar, ställes så att klarna, då den klara luten slås öfver fisken, som dermed får stå 3 ä 4 dygn.
Lägges så i kalkvatten öfver 3 ä 4 dygn, der efter i klart vatten, är färdig då den tages ur tredje vattnet.
Ett andra recept, pröfvadt och som aldrig misslyckas.
Fisken blifver hvit, fast och ej geléartad.
Härtill använ- des stockfisk, längor och gråsidor.
All fisk, som skall lutas, bör vara ljus i köttet, annars får man den ej ljus i lutningen.
Tag 10 &amp; fisk, bulta den på skinnsidan, hugg den i 2 ä, 3 bitar, lägg dessa i en balja med kallt vatten, ömsa vatten 3 gånger med 2 dagars mellanrum, skåra med en skarp knif i skinnet, så att luten tager igenom.
Af 1 16 soda och | stop hvitkalk samt varmt vatten, att det smälter, göres en lut, som spädes mad kallt vatten (helst sjö- eller åvatten), så mycket att det står öfver fisken, hvilken ofta måste vändas, emedan kalken sjunker till botten.
Då fisken är tillräckligt svald, urvattnas den samma.
Skulle den ej svälla tillräckligt, tillsättes litet mera kalk i luten.
0m polerade möbler erhållit skråmor och rispor, kunna de åter erhålla ett nytt utseende, om man med en ylle- lapp gnider dem duktigt med kokt linoljefernissa.
Lackerade möbler renoveras, om man gnider dem väl med en i en lösning af shellack och koncentrerad sprit doppad yllelapp.
Till och med gult vax är ett särdeles lämpligt polermedel, om man med en yllelapp ingnider det så starkt i möblerna, att de derigenom bli glatta och blanka.
» Folkare-bo ».
Det är bättre att gifva hönsen rå- hackade ben än brända sådana, upp- lyser en prenumerant, som tecknar sig » i — o ».
Pudding till efterrätt.
25 tum oskum- mad mjölk kokas upp.
18 ort smör, 18 ort mjöl fräsas till samman och spädas med den förut kokade mjölken.
Blandningen får sedan kallna, hvarpå 6 äggulor röras uti, en om sänder, sist de 6 hvitorna, vispade till skum, och litet vanilj.
Formen glaceras med socker, och puddingen sättes i kokande vatten.
Den tål koka 1 | timma.
Ser- veras med vaniljsås.
Gifas.
God korf.
5 ® oxkött, 5 &lt;B svin- kött males fint, 5 " B späekfläsk skares i tärningar, knapt 1 stop halfkokt, kallnad och rifven potatis, 3 stop upp- kokt och alldeles kall mjölk.
Salt, stark- och kryddpeppar tages efter smak.
Mjölken tillsättes litet om sän- der, det hela arbetas länge och väl.
När skinnen blifvit fylda, gnidas de med fint salt och förvaras som vanlig saltad korf.
Vill man röka en del, få de ej ligga med saltet mer än en dag.
' Sådan rökt korf rekommenderas, isyn- nerhet som bräckt till smörgåsbordet.
Karaffer och buteljer göras lätt rena med fin sand och vatten.
Man ska- kar dem en stund och all orenlighet försvinner.
Efin.
- Annonser mottagas endast genom S. Gumaelius annonsbyrå och hos redaktionen.
Vi vilja särskildt fästa uppmärksamheten på Iduns rnpiighet for piais- sökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfriga slags Breflåda.
N:r I 28. a.
Fins någon bok utgifven, hvari en ung flicka kan få lära sig prydlig bord- dukning och servering m. ni.
dylikt?
Hvad Ii eter den?
Och priset?
Eller kanske några af Iduns läsarinnor ville vara af den godheten att ur sin rika, praktiska erfarenhet lemna en mindre prak- tisk några dylika lättfattliga, enkla råd? '
Fins någonting man kan använda sönder- slaget glas och porslin till?
Hvartill användas bäst gamla strump- sockor (söndriga strumpfötter)?
Hvad skall man göra med nysilfver, som gulnat, att det åter blir som nytt?
f. Har någon med framgång försökt något medel mot småfinnar i ansigtet och solbränna?
Hur tillredas klenat?
Frågvis N:r 129.
Vill någon erfaren husmor vara god och med första svara på, hur man skall förfara på bästa sätt att nedsalta kött och fläsk, så att det behåller sig mört och godt året o m; samt hur man skall förfara, när man kokar det, så att det blir mört och saftigt.
Svar skulle tacksamt emotses af Oerfaren Husnwr.
Hvilket är enklaste sättet att borttaga rostfläckar ur en bomullsklädning?
A — la.
&lt;£.
hornberg Mina.
Tack för den vackra dikten.
Vi kunna dock ej säga, om vi få utrymme for densamma, dä trängseln i julnumret hotar Vasagatan 10, Stockholm, bli stor.
[572] Manda.
Vi undra, om det dock skulle bli så trefligt med denna militäriska disciplin i kurser börja i Kristinehamns hemmen,] som Ni förordar.
Litet tillmötes- j^l Y g| Praktiska Skola för män och gående och vänlighet frän ömse håll, och för- hållandet mellan husbondfolket oeh tjenarne • kvinnor nästa 8 Jan.
Nytt reglerar sig nog i godo.
Betyg vid Inga.
När vi fått tid att reiouchera er upp- afgången.
sats något litet, skola vi med nöje använda den i våra smala spalter.
P. Joh.
Bäckman.
M:r I 10.
Tag en matsked amoniak till hvarje kanna vatten och uppblanda det med så mycket såpa, att det fradgar sig litet.
Lägg sedan dukarne och antimacassarne att blötas några timmar, hvarefter de böra sköljas väl.
Om tvättningen försiggår på vintern, bör det tvättade rullas in i torra lakan en stund, innan det upphänges, emedan man i annat fall riskerar att få gula ränder pä detsamma.
De ömtåligaste färger taga ej skada.
N:r I I 2.
Ett bepröfvadt medel mot frost- knölar är Johannesolja, hvilken fås på apo- theket.
B d.
N:r I I 5.
Var lugn i afseende på de spanska hönsen.
De plocka ej af hvarandra fjädrarne, utan är det mycket vanligt, att de fälla dem om hösten.
Man bör om vintern gifva hönsen för hvarje morgon mat, bestående af hälften hafremjöl och hälften hvetekli, hoprördt med varmt vatten till en hård deg.
Gif dem sedan häraf flere gånger om dagen, men ej för myc- ket för hvarje gång, samt till aftonen, innan de flyga^ upp, en hand full hvete till hvarje höns.
Håll hönshuset dragfritt och någorlunda varmt, så växer fjädern snart igen.
Prenumerant i — o.
N:r I I 8.
Mycket god medvurst tillagas på följande sätt: Till 1 £ C o x - eller hästkött tages 8 ® fint skurna fläsktärningar, 1 dricksglas cognac, 1 dito öl, Vs glas blod, en knifsudd; salpeter, 1 matsked ingefära, 1 matsked starkpeppar, 1 matsked nejljkor samt 1 matsked aseptin och salt efter smak.
Allt detta arbetas väl tillsammans och fylles hårdt i väl rengjorda skinn.
Tager man hästkött, som är mycket mörkt i sig sjelf, behöfves intet blod.
Efin N:r 124.
I n:r 47 af » Idun » frågas, hur man skall tvätta ett svart klädningstyg.
Detta sker bäst genom » nedsättning », hvarvid för- fares på följande sätt: i ett rymligt kärl lägges först ett hvarf af tyget, derefter en näfve groft salt, som strös deröfver.
Härmed fortfar man, tills alla tygbitarne äro nedlagda.
Derpå slås kallt vatten så.
mycket att det står väl öfver.
(Det är ganska vigtigt, att vattnet står öfver tyget, ty eljest uppkomma hvita fläckar, som ej kunna urtagas).
I denna saltlake skall tyget ligga ett half dygn, derefter upptages det, sköljes i ljumt tvalvatten och sedan i ljumt klart vatten; detta får lof att ombytas minst ett par gånger, så att allt saltet bort- sköljes.
Väl sköljdt, upphänges tyget, så att vattnet afrinner; sedan inklappas det i linne; balftorrt pressas det.
Fira.
1 ® grönsåpa upplöses väl uti IV2 kanna varmt vatten.
Då det kallnat hälles det sakta uti en balja, men bör ej det tjoc- kaste grumset, som stannat på botten, få medfölja.
På aftonen nedlägges tyget häruti och får ligga öfver natten.
På morgonen vaskar man det väl och kramar ur såplösnin- gen, hvarafter tyget sköljes vid en rinnande vattenledning, tills vattnet rinner rigtigt klart ur det, då det urvrides och klappas väl i lakan; strykes vått på afvigsidan med väl varma jern och så sakta, att hvarje bit är väl torr, innan man lemnar den.
Om ej stryk- ningen sker med omsorg, uppstå vattenskrynk- lor i tyget, som aldrig försvinna.
Tyget blir efter denna behandling alldeles som nytt.
Sjelf har jag härigenom fått mig flera xnya » klädningar.
Alla märka tyger af helylle kunna tvättas på samma sätt, och samma resultat uppnås.
ST0CKH0LM 14 Gustaf Adolfs torg 14 s r Frisbelönt i Sverige oeh i Utlandet.
[339] Innehållsförteckning: Träldomsok.
Några smä betraktelser af Mathilda Langlet (forts.).
— Etyder, af V. — ler.
— Några ord om sorgen, af Elna Tcnoiv.
— Morniors förkläde, af Dotterdotter.
— Några drag af Ernst Ahlgren.
— Om flickors upp- fostran.
— Ett inlägg i en vigtig fråga.
— Ett stor- stadsbarn.
Berättelse för Idun af Johan Nbrd- ling.
THE0D0R BLANCHS m Konst-Salon STOCKHOLM Permanent Konstutställning I julbrådskan.
— Bohaget .. — Husdjuren.
H:r 107.
Pannkakslaggen göres varm,, men ej het; smörjes med osaltadt smör eller ister; afgnides sedan med en ren yllelapp, smörjes åter, och sedan kan gräddningen börjas.
Bä gräddningen är slutad, torkas laggen väl ren med ylle samt förvaras omlindad med papper.
Urf abrikör 27698x1) Fotografier N:r I 05.
Tag en lapp af samma sort som tyget, doppa den i afkok på thé och stryk dermed öfver de blanka ställena, tills de blifva fuktiga.
Thébladen kunna förut hafva varit använda.
N:r 1 2 6.
Bästa sättet att borttaga den dåliga lukten uti edra lavoirer är att använda bestrykning med petroleum och deri strösocker samt derefter antändning i fria luften.
Erfaren A. i W —, O ROLAND M A R T I N af Annonser, LEDIGA Nils Forsbergs tafla Vårt " En hjeltes d ö d ".
hvars (Särdeles passande julgåfva!)
E n enkel och anspråkslös Som Forsberg, tande c.
— 22 år — musik.
eger vana lektris, har samt har D e n både god helsa och gladt lynne bästa rekommendationer kunna före- tes.
hållas genom Iduns märkta » H.
på kontant eller reflektera Wilhelm Billes torde förlag: och s r (Andra upplagan.)
N. F. Tun- T r e n n e f ö r e d r a g af m S E V E D RIBBING, Professor i praktisk medicin vid universitetet i Lund.
reqvisitioner Pris 2 kronor.
insändas.
Stockholm i december Theodor dit [586J Kgl.
[581] 1888.
Blanch, Sköterska af sinnessjuka, CD [597] xa Flemminggatan 16 A, 1 tr., Stockholm.
En flicka vid 30 år, med god re- kommendation, händig i slöjd och forn- nordisk väfnad, van vid hushållsbestyr och som frågar mindre efter lön än ett godt bemötande, önskar nästa vår plats i presthus eller annat kristligt hem för att gå frun till hända.
Förfrågan besvaras af » S.
», Billeberga, p. r.
[591] Kurs i klädsömnad gifves af undertecknad för ett begrän- sadt antal elever.
Bernadina Nicodemi, Barnhusgatan 4, 1 tr. upp öfver g.
SVENSKA [135] Skriftlig undervisning i stenograf.
(Arends ' system) erhålles af skicklig lärarinna mot insändande af 15 kronor jemte noggrann adressuppgift till Eed.
[5 6 6] FAMILJ-JOURNALEN &lt; / &gt; so £5- ILLUSTRERAD till Tidningen är den största, vackraste, billigaste och mest spridda illustrerade veckotidning Skandinavien eger.
inbjuder Doktor A.
Afzelius Lilla Vattugatan 24, 9-10 oeh 2-3. mag- och hudsjukdo- L505] Doktc-J?
Carl piensburg 14 Lilla Hvardagar Behandlar domar.
Vattugatan ' / 23 — ' H 14.
företrädesvis VECKOTIDNING r o oo CO DIVERSE.
Företrädesvis CD SÖ Ett 28 års fruntimmer önskar på nyåret plats i Stockholm eller lands- orten som sällskap, lektris, skrifbiträde, att biträda i hushållet eller för barn.
Svar märkt » Nyåret 1889 » torde god- hetsfullt inlemnas å denna tidnings byrå, Klarabergsgatan 54. mar.
CD GRETA LANDSORT, Ho / konsthandlare.
[bis] Att dessa dagar har u t k o m m i t några af dess etiska konseqvenser.
på reqvi- Herr från O o Om den sexuela hygienen kartong erhållas antingen g e n o m snarligen H. », ock torde ställas.
till pris bokhandlare begränsadt, D e Redaktion, I cm., dessa Närmare upplysningar kunna er- svar, c.
m., m e d m., 4 Klara östra gata n:r 4. egenhändigt lärarinna och ej 60x47 Kjerrström, adr.
Stockholm, nelgatan 27. utgått från ett mycket godt äro hvaraf öre o c h 4 ler., så kunna c. rekom- sparsam hus- vidtberömda OBS.
att artisten på hvarje exemplar skrifvit sitt namn.
U^J " * D å antalet a f upplagan är sökande, hvilken Anspråken N:r [22S] försäljning a f hans garanteras, hos hvarje Stockholms Kaffe-Aktiebolag, uteslu- 7 ler.
sition pr önskar hem.
eger ä resp. undervisa i van- som 21 x 14 fotografier liga skolämnen (icke främmande språk) samt till öfver 42x33 Lärarinna, lektris eller sällskap.
plats att rättighet m.
, m e d kartong 50 lärarinna mera Pariser- moder.
Nils finnas två format, nämligen 38 X 26 samt första på grund af » En hjeltes död », tafla PLATSSÖKANDE.
E n nu fotografier 7181x1) med undertecknad, öfverenskommelse m e d artisten Hushålls-, godhet menderas flicka med godt lynne, ej allt för ung, kan få plats nu genast att gå husmodern till hända i hushållet mot lön.
Idun räknar nu minst 50,000 l ä s a r i n n o r o c h är spridd inom Sverige, Norge, Danmark, Finland, England, Frankrike, Holland, Ryssland och Amerika.
e. i 1 S 2 a N:r 26.
Byrå: 8 S t u r e gatan.
8 (i n g å n g frän H u m l e g ä r d s g.
19) A n n o n s p r i s: 25 ö r e p r p e t i t r a d (
Fredagen den 29 juni 1888.
Tidningen kostar Redaktör endast 1 krona för qvartalei.
Ingen lösnummerforsäljning!
9 — 1 0 o c h 4 — 5.
Och f ö d den arma, kläd den nakna, låt u p p f ö r n ö d e n s b a r n din d ö r r; 61 47. l:sta årg.
TTtgifningrstid: hvarje lielgfri fredag.
Sista n u m r e t i hvarje m å n a d innehåller en fullständig mode- o. mönstertid ii mg.
Ett kapitel om äktenskap.
Och föd den arma, kläd den nakna låt upp för nödens barn din dörr, står det som motto på da- gens nummer af Idun.
Tolf- tusen svenskar, män, qvinnor och barn, tolftusen likar sak- na i detta ögonblick det nöd- vändigaste: bostad, kläder och föda.
Derför vänder sig Idun till sina läsarinnor med ett manande ord: Hjelpen de brandskadade i Sundsvall och Umeå!
Kontanta bidrag — åfven de minsta — mottagas med tack- samhet af oss och redovisas genast till nödhjelpskomitén.
Adress: Red.
af Idun, Stock- holm.
Du skall ej sjelf din nödtorft sakna af Herrens händer mer än förr!
I I sker: landsorten: å postanstalterna.
Stockholm: hos redaktionen, å Stads- postens nufvudkontor, i de större b o k - lådorna samt å tidningskontoren.
d u s k a l l ej s j e l f d i n n ö d t o r f t s a k n a af Herrens händer mer än förr.
J. O. Misericordia!
Prenumeration säger ju till och med, att äkten- % skap, hvilka ingås af böjelse i regeln ej bli så lyckliga som giftermål af beräkning: — vågade den lilla bleka frun i soffhörnet in- flicka i det lifliga samtal, som fördes i den lilla damkretsen.
» Det är bara prat! » af bröt en annan dam i sällskapet.
» G-rundadt på sanning! » — Det var den vördnadsbjudande borgmästarinnan, som med en viss afgörande ton yttrade detta.
» G-rundadt på sanning, endast man sätter fredliga i stället för lyckliga- Den jag älskar kan mycket lättare såra och kränka mig än den, som är mig mer eller mindre likgiltig.
I äktenskap mellan två, som älska hvarandra, gifvas en hel del själs- och hjertebehof, hvilka konvenansgiftermålen ej alls känna till.
Det har varit mindre illusion med i spelet; bli derför blott de yttre ansprå- ken tillfredsstälda, så har det sig ej svårt med det fredliga samlifvet.
» När nöden träder in genom dörren, flyr kärleken ut genom fönstret. » Borgmästarinnan skakade sitt turbanprydda hufvud.
» Jag säger med Friedrich Halm: » Den fans ej, der så skedde.
Det gifs ju en falsk, en af fantasi och sinnesrus född kärlek.
Den förmår nog ej motstå hemsökelsen, men den äkta, den sanna kärleken • — den stannar qvar. » » Men hur skall man känna, om det är den rätta?
» » Man skall pröfva och ej som i ett rus be- sluta öfver lifvets vigtigaste steg.
Beräknings- partierna gå der vid lag oftast vida bättre till verket än de så kallade kärlekspartierna. » » Ni fördömer då ej giftermål af beräkning. » » Har jag sagt det?
Man kan egentligen ej i våra dagar klandra mannen, om han vid sitt val af hustru ser på förmögenhet.
Bland veten- Wallin.
skapsmän, embetsmän, officerare, således våra mest bildade och intelligenta klasser, räcker sällan inkomsten till att anständigt försörja en familj — » » Och en köpmansaffär behöfver nu mer än förr kapital.
Den som ej kan arbeta med stora medel kommer långsamt framåt. » Nästan hvar och en af fruarne hade något exempel att nämna.
Så började man tala om de gamla goda tiderna, då den ledsamma pen- ningfrågan ej spelade någon så vigtig rol, utan hjertat hade bestämmanderätten obestridd.
Man började nästan bli litet sentimentala, då den unga frun inföll: » Men, mina damer, hvad ni der säga, tro ni bestämdt ej sjelfva, om ni blott först tänka efter.
Lyx och för stora anspråk, begäret att lefva öfver sina tillgångar hafva funnits i alla tider.
Läs blott de gamla förordningarne om kläder, edikterna mot öfverdrifven prakt vid bröllop, barndop och gästabud; och hvad hem- giften beträffar, så måste redan Laban lofva sin svärson Jakob en dylik, och så har det varit sed både hos germaner och romare, både hos gamla och nya folk. » » Alldeles riktigt, söta du! » sade borgmästa- rinnan.
» Men jag har lust att fullständiga din historiska öfverblick.
Bland österländska folk gafs det ingen kärlek i ordets egentliga bemärkelse, och så är det nog delvis ännu; månggiftet gjorde qvinnan till slafvinna, som köptes och såldes.
Jag vet också, att det flns länder, der den unga från klostret kom- mande flickan giftes enligt familjebeslut, och har ej hört, att det ledt till sedernas förbätt- ring.
Men här har utbildat sig en annan sed, som vi borde söka få bort.
Det är de båda könens » sökande » af hvarandra.
Det är ej blott de svåra lefnadsförhållandena, det är ock for- men för vårt sällskapliga umgänge, som gör, att så många äktenskap måste slutas genom under- handling.
Det ligger en sanning i den så mycket använda och så mycket beskrattade
T i d n i n g e n u t k o m m e r i h u f v u d s t a d e n hvarje helgfri f r e d a g och k o s t a r f ö r ett qvartal e n d a s t I krona, p o s t a r v o d e t inberäknadt.
— Sista numret i frasen » i brist på dambekantskaper ».
Våra unga männer och unga flickor hafva för litet tillfälle att lära känna hvarandra. » » Hvad?
Ännu mera tillfällen!
Baler, skrid- skobanor, concerter, bjudningar, teater, resor.
öfver allt! » » Ja, öfver allt, utom på qvinnans egentliga plats — i hemmet, i den husliga kretsen.
Den unga flickan, som för första gången beträder en balsals tröskel, kommer med den henne i förväg ingifna förhoppningen att » finna » eller » blifva funnen »; hon när detta hopp allt jemt, tills det uppfylles eller hon måste uppgifva det.
Hon föres från förlustelse till förlustelse, med penningoffer, som samlade kunde åstadkomma en god utstyrsel, och med offer af sin kropps och beklagligtvis ofta sin själs helsa.
Och då hon ändtligen kan ropa: Hevreka — jag har funnit!
— ja, då har detta jagande efter för- lustelser blifvit hennes andra natur, som hon ej kan blifva qvitt.
» Hur vill ni då hafva det? » » Hvad jag vill.
Jag vill ett otvunget um- gänge - mellan unga personer utan balsalens fantastiska intryck, utan det högtidliga i ett stort gästabud, som regelbundet återkommer en gång årligen —, ett otvunget umgänge i famil- jens krets i det vänliga hemmet. » » Ni vill, att unga männer skola hafva full frihet att umgås i familjen.
Det är verkligen betänkligt. » » Tvärt om!
Det vore betänkligt att öppna hemmet på vid gafvel för lättsinniga unga män med förderfbringande grundsatser, men man måste se sig för, — derom behöfver väl ej öfverenskommas. » Man finner det betänkligt, derför att man löjligt nog, betraktas en ung mans närmande till en ung dam som en outtalad bekännelse om en djupare böjelse.
Det är detta, som mest afskräcker unga män och de hederligaste mest från ett enkelt och hjertligt umgänge i familjer med döttrar.
Tanters och slägtingars prat och de kära vännernas lurande blickar måste undvikas; man får ej tala om eller med den unga flickan.
Alla dessa hänsyn motverka möjligheten att lära känna och älska på hemmets mark.
Kunde vi besluta oss för att mindre akta på det fruktade » man säger » skulle mycket vara vunnet.
Om mödrarne ej med ett slags våld stängde sina döttrar från det dagliga um- gänget med unge män, så att de vande sig vid ett obesväradt sådant och ej längre toge hvarje ord, hvarje blick som en hyllning för sitt eget lilla oemotståndliga — jag, skulle denna befrielse hafva ett lyckligt inflytande på den kommande generationens äktenskapliga samlif.
Jag vill ej säga, att vi skola skaffa äktenskapsmäklare och äktenskapsannonser ur verlden; jag är ej nog sangvinisk att hoppas det — jag önskar det till och med ej, ty jag har ingenting emot att man tänker på hemgiften.
Men om man lär känna hvarandra på hemmets mark, skall månget beräkningsgiftermål blifva ett äktenskap af tycke. » » Jaså, det var så menadtl » fP Den, som ej sjelf behöfver använda medföl- jande prenumerationssedel, förde godhetsfullt ställa den till en bekants förfogande.
Iduns byrå och expedition hållas under sommarmånaderna öppna endast måndagar, torsdagar och fredagar kl. 10 — /.
i I pN L-J Min Skiss af John I | LJ Ki IN månaden meddelar en f u l l s t ä n d i g å närmaste postanstalt namn och son.
* § ag är både mennisko- och djurvän.
Der- för önskade jag mig förr i tiden några lefvande varelser att uppfostra och slösa min ömhet på.
Jag tyckte mest om små ' knubbiga pojkar, små pigga spädgrisar och små lustiga kattungar, och jag beslöt att så småningom komplettera det lilla menageriet.
— Jag har fått en knubbig pojke!
— Gud be- vare mig från grisarne och kattungarne!
Hvad jag var lycklig då jag första gången tryckte en kyss på min sons panna • — hvad jag var stolt, då » frun » påstod » att han var så lik sin far som ett bär ».
Jag fälde en tår af glädje och omfamnade med djup rörelse min kära lilla hustru, som skänkt mig en sådan skatt.
Jag beundrade pysen en hel vecka och gladde mig åt att få höra honom ge något ljud ifrån sig.
Tänk er min förtjusning, då jag redan andra dagen hörde honom säga: m-ä-ä — m-ä-ä-äh!
alldeles som en liten späd lamunge.
» Frun » uppmanade mig, » att känna hur tung han var », men jag vågade ej ta ' i honom af fruktan, att jag skulle krama ihjäl honom eller släppa honom i golfvet, så att han gick sönder.
Jag njöt alldeles tillräckligt af att se honom och höra honom säga: m-ä-h, m-ä-ä-äh!
Vi funderade mycket på hvad han skulle heta.
Jag röstade för Napoleon, Alexander, Viktor, eller något tocke der, jag anade att han skulle bli något » stort » med tiden ty han åt kopiöst, hvilket är betecknande för » store män ».
Hans mor ville, att han skulle kallas efter far och morfar och jag gaf slutligen med mig, ty jag är en beskedlig karl.
Så skulle pysen döpas.
Kungen hade nyss utnämt en gammal rege- mentspastor, hälften knekt och hälften prest, till kyrkoherde i vår församling.
Jag funderade mycket, om han var lämplig att döpa min son, ty först och främst hade han så stark röst att han lätt kunde skrämma slag på ett litet barn och så hade han visst aldrig döpt någon förr, och det oroade mig.
Jag skref emellertid namnsedeln och lemnade den åt presten då, han kom.
Han stoppade den emellan bladen på sin handbok utan att se på den och efter en stund började akten.
m o d e - och m ö n s t e r t i d n i n g.
— Uppgif adress samt erlägg prenum.-afgiften.
jag läste » Petroleum », men jag begrep strax att det bar f-n i våld och att du råkat ge mig något slags etikett af misstag.
» Låt mig se! » bad jag litet häftigt.
» Ja bevars, står det inte ' Petroleum ' kanske? » » Nej, förlåt bästa bror, här står rätta namnet, det kan då en blind höna se, » utbrast jag förargad.
» Jaså, jaha, men då är det f-n så illa skrifvet!