Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med tre klasser, i Haparanda, för 1 Rektor och 3 Kolleger . 8,000 Wadstena „ 1 2 n . 5,500 Alingsås „ 1 '2 n . 6.000 Sala 1 9 n n * . 7,000 Landskrona „ 1 2 w • . 7,500 Warberg „ 1 2 n . 5,000 Åmål „ 1 yi • . 4,500 Christinehamn „ 1 2 w . 4,500 Eskilstuna „ 1 2 n . 5,000 Filipstad „ 1 2 n • . 4,500 Wimmerby „ 1 2 yi * . 5,500 63,000
Med två klasser i Stockholm: S:t Nicolai Skola, för l Rektor och Kollega . . . 3,000 Adolf Fredriks d:o, Yl » n • . 3.000 Hedv. Eleonora! d:o 55 *■ n 3,000 Ulr.
Eleonor» d:o, » 1 r> w • . 3.500 Söderköping, 55 1 » » • . 3,000 Askersund n 1 v v • . 3,(100 Siilvesborg v 1 n D . 3,560 Strömstad, * * 11 Yl * . 3,000 Marstrand, * 11 Yl * . 3,000 Luleå, (Piteå,) r> » » • . 3,000 Ronneby, 1 yi » • . 3,000 Oscarshamn, v 55 V • . 3,000 Arvika, 11 * 55 n • . 3.000 Norrtelje, 11 1 * 11 . 3.000 Lidköping 11 * n ” . 3,000 ' 46,000 “1 100 Expeditions-lits ko Hets Förs/ny till undefd.
Nto 222.
Med en lärare:
Skenninge Skola .........
Elem en t ar-läroverk i Slockholm: Nya Elementarskolan: 1 Rektor, 7 Lektorer och 1 Adjunkt . . . . S:gr Till aflöning åt Lärare i Gymnastik, i Musik och Sång samt i Teckning vid de högre Etementar-läroverken 38,500: — de lägre dito åt lärare r gymnastik 0,000: — i musik och sång 1 mann i teckning . } .19.000:
- Till ar fonden ål B i b Uo thektirier vid de högre Element ar-läroverk en.
Reservations-ansiiig Summa R:dr Runt Anm.
Som Kongl. Maj:t beräknat de nuvarande tillgångarne för Ele mcntair-läroverkens stat till . 603.292: 20. erfordras således en tillökning af 487,707: 80. hvartill kommer:
Ersättning åt
Elementar-läroverkens- statsanslag för mistad inkomst af s. k. Skol-afgilt 39,000: — Riksmynt.
R:dr. 1,000 24.000 — ö. 1,031,500 57.51.0 2,000 I 1 1,091,000 ! 526,707 80 Expeditions-Ftskotlets Förslug till underd.
Skrifvelse, N:o 222. 101 Tab.
N:o 7. Sundhels-hulle” ii/m.
K.öllegii Ordförande 1 Medicinal-Råd I d.O 1 d:o I d:o I Sekreterare 1 Kamrerare L Ombudsman I Aktuarie och Registrator 1 Notarie 1 Kanslist (fiiriiiijningen, 20 R:dr, motsvarar ljuspenningarne) . 2 d:o ( d:o 40 Rulr, d:o d:o ) .
I Vaktmastare 1 d:o 1 Kammardräng
Arlvoilo åt den person, som granskar Apotheks-räkningarne .
Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente S:gr Farmacentiska Institutet Summa R:dr Runt Löner och arfvoden.
R:dr. 6.000 4.000 4.000 3.500 3.500 2.500 2.500 •2,500 1.500 1.500 659 318 500 450 450 600 150 1 3..,627 3,750 38,377;- 102 Expeditions- Utsk o Hels Förslag till unden}.
Skrifvelse, N: o 222.
Carolinska Medico-/{/rungiska Institutet.
Löner och arfvodenm. m.
R:dr. ö. 1 Pharmaciae &
Chemiae Professor 1 Materi® medic® d:o l Anatomi® d:o t Medicin® d:o 1 Artis Obstetrici® d:o l Cliirurgi® d:o 1 Professor i Kliniken för barnsjukdomar 1 d:o i Pathologisk Anatomi Fiir fyra äldre Professorer:
Liiner ä 4,000 R:dr . . 16,000:
— För fyra yngre Professorer: Loner å 3,500 R:dr . 14,000: samt dessutom lör Professorn i Anatomi: arfvode 30,500 — Läraren för Barrimorske-elevernas undervisning .
3,000 — Läraren i Medicina legalis . . . 1,500 — Pharmaciae & Chemi® Adjunkten: lön arfvode 1,500 — Anatomi® Adjunkten: lön arfvode 1,500 Materi® medic® Adjunkten 1,000 Medicin® d:o 1.000 Artis obstetrici® d:o 1,000 Chirurgi® d:o ....
1,000 1 Amanuens till biträde vid kliniken för barnsjukdomar, arfvode . 600 — Expedit i o n s -Utskott ris Förslaij till underd.
Skrifvelse, N: o 222. 103 Löner och arfvodenm.m Riksmynt.
För hållande af kliniska föreläsningar vid Stockholms stads och läns kurhus, angående veneriska sjukdomens kännedom och behandling, arfvode 1,500 Arfvode åt Institutets Inspektor 900 d:o åt den person, sorn bestrider Bibliothekarie-, Sekreterare- och Arkivarictjenst vid Institutet, samt derjemte föreläser i Medicinens historia 600 1 Vaktmästare 450 1 d:o 450 — Särskilde anslag.
För vård, underhåll och förökande af Bibliotheket, samlingarne, inven- tarier, m. ni 1,800 — „
Anatomi-salen 212 58 „ Laboratorium 300 — „ egendomens underhåll, eldning och lysningsämne, m. m 1,350 Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och Vaktbetjente 150 — Summa R:dr Runt i 50,312|58 104 Expedit iöns-Utskottets Förslag till anderd.
Löner och arfvoden m. m.
R:dr. ö. 1 Intendent . 1 d:0 1 d:o 2 d:o 1 Konservator 1 Ritare .
Åt Elever Särskildt anslag.
4.000 4.000 3.500 7.000 1.500 750 800 — Till materielen, till inköp af sällsynta föremål samt till vetenskapligt bi- träde vid de naturhistoriska satnlingarnes ordnande 12,300 Summa R:dr Runt 33.850 — Expeditions- Utskottets Förslag lill lindard.
Skrifvelse N:0 223. 105 r&:o 22 Uppläsl och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Febr. 1858.
Presle-slåndet den 17 — — Borgare-ståndet den 20 — — Bonde-ståndet den 20 — — Bikels Stunders underdåniga Skrifvelse, angående befrielse från rotering för Ansätts hemman i Jemtlands Län.
Besvärs- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 47). S. A. K. ■
Vid innevarande Riksdag har framställning blifvit gjord derom, alt Ansätts nybygge, om jL mantal eller l£ tunnlands skall, hvilket förut tillhört Offerdals socken, men numera hörde till Hotagens Kapell-församling inom Fölinge Lappmark af Jemtlands län, mätte vinna befrielse från den ordinarie rotering, hvartill delta hemman vore indeladt.
Och som, efter hvad Rikets Ständer inhemlat, ifrågavarande lappmarkshemman, såsom beläget längst upp i sjelfva fjället, der säd aldrig får skördas, är af särdeles svag beskaffenhet, så all. åboetne derå befinna sig i en synnerligen nödställd belägenhet, hvaruti någon förändring till eli. bättre icke, i anseende lill lokala och klimatiska förhållanden, iir att emotse, samt roleringen i Jemtland blifvit så nyligen fastställd, att den tunga, sorn dermed är förenad, sannolikt icke blifvit tagen i beräkning vid hemmanets öfverlålande från en till annan ägare och således vid hemman$värdels bestämmande icke utöfva! inflytande, hafva Rikets Ständer funnit sig äga anledning att i underdånighet anhålla, del E. K. M. läcktes, efter verkställd undersökning och så vidt E. K.
M. finner dertill skäl, framställa nådig proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer om befrielse tills vidare för Ansätts hemman från utgörande af detsamma åsatt rotering.
Prot. 1856—1858. 10 Sinni. 1 Afd. 2 Band. Supp!. 14 106 Expediliotis- V/sko Hets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:,o 224.
\:o 394.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Febr. 1858.
Prcstc-sländet den 17 — — Borgare-slåndet den 20 — — Bonde-ståndet deri 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i frana om lindring i båtsmans hålle f med afseende å dervid utgående beklädnads bidrag.
(Stats-, samt Allmänna Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 48.) S. A. K. • Hos Rikets, Ständer hafva framställningar förekommit derom, att rust- och rofehållarne vid båtsmanshållel inom riket måtte befrias från skyldigheten alt bidraga till båtsmannens beklädnad och att statsmedel mätte anvisas lill bestridande af denna kostnad, helst detta bcklädnadsbestyr, till vissa delar, redan, eller alltifrån 1847 och 1848 årens riksdag, vore af Kronan öfverlagd, samt ett förslagsanslag a( 28,000 R:dr banko årligen utgingc i och för de kostnader, som häraf föranleddes; — och förekomute ifrågavarande rustnings- och roterings-bördu jemförelsevis mest betungande i Blekinge län, hvarest i medeltal endast dels hemman vore indeladt till hvarje båtsman, samt i Södra Möre härad af Calmar län, som, med en befolkning af allenast 27,000 innebyggare, mäste anskaffa, utrusta och underhålla öfver 800 båtsmän, hvilkas antagande alltmer försvårades genom en, i bredd med arbetslöner så högt upndrifven lega, att dess erläggande öf vervägde fördelen af den rust- och rote-hållarne lemnade tillåtelse att med penningar lösa sig från skyldigheten att in natura leverera de fleste af de till bålsmännens utrustning och beklädnad hörande persedlar.
Vid pröfning häraf hafva Rikets Ständer ansett en lindring uti båtsmanshållningen i allmänhet och företrädesvis i Blekinge län och Södra Möre härad af Calmar län vara önskvärd och af billighet påkallad, helst sedan vid innevarande riksdag, i anledning af E. K.
M:ts nådiga Proposition, en icke obetydlig lättnad i roterings-besväret blifvit rotehållarne vid indelta Infanteriet beviljad, genom upphörandet af det från dem utgående bidrag till soldatbeklädnadens anskaffande och underhåll; men enär Rikets Ständer, uti Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse IS:o 225.
107 ärendets för närvarande outredda skick, icke kunnat med tillförlitlighet bedöma, i hvad män denna lindring skäligen bör ega rum, fä Rikets Ständer i underdånighet anhålla det E.
K M:l täcktes, efter det utredning i ämfict försiggått, lill Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition derom, alt rust- och rotehållare vid båtsmans* hållet måtte komma i åtnjutande at en sådan lindring, som vid innevarande riksdag blifvit beviljad rolhållarne vid indelta Infanteriet.
Slockholm den 20 Februari 1858. Xio 995.
Uppläst och godkänt hos Ridd. och Adeln den 17 Febr. 18S8.
Presle-ståndct den 17 — — Borgare-ståndet den 20 — — Bonde-ståndet den 20 — — Rike/s Stunders underdåniga Skri/velse, i Jråga om en lag, till ordnande af No tar ii-publici-bej alinia gen.
(Lag-Utskottets Betänkande N:o 63). S. A. K. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad på angelägenheten deraf, att en Nolariats-instilution varder i riket införd.
Ju mera aflars-verksamheten, till följd af en ökad industri, tillloge, ju mera invecklade de rättsförhållanden blefvo, i hvilka personer kommo till hvarandra, desto nödvändigare vore det nemligen ali de, hvilka sluta aftal, iakttaga i lag stadgade formaliteter och vilkor för rätlsgilliga aftal, äfvensom att ett ofelbart bevis om aflalel, tryggadl mot så väl förstörelse som förfalskning, funnes lill; och Nolariats-instilulioncn, sådan den i andra länder blifvit utbildad, lemnade allmänheten tillfälle alt alltid kunna anlita en offentligen bemyndigad, under offentlig kontroll ställd person för upprättande af handlingar samt för verkställande af protester och andra i affärslifvct förekommande bestyr, hvarförutan Notariens diarium eller anteckningsbok städse utgjorde en bevisningskälla i fråga om ej allenast handlingars verklighet, utan äfven deras innehåll.
Omförmälda Institution, som helt och hållet saknades å landsbygden, vore ej 108 Expedihöns-Utshollets Förstag lill untlerd.
Skrifvelse, N:o 225. eller ändamålsenligt införd i de släder, der Nolnrii publici blifvit antagna, enär deras för alfärslifvel neli serdeles lör handelslvisters executiva behandling vigliga befallningar voro alltför inskränkta, samt behofvel af nödiga beslämmelser rörande Nntarii publici skvldigheler, den krall och verkan deras handlingar medföra oell livad i öfrigt lill befattningen hörer, ännu ej blifvit afhjelpt.
I afseende härå har hos Rikets Sländer, under ämnets behandling, i betraktande kommit, hurusom ifrågavarande inslilulion, hvilken i flera af Europas slaler, bland andra Frankrike, vunnit en hög grad af utbildning, dervid, genom den säkerhet och styrka den medför så väl i affärslifvet, som i rättsförhållandena emellan enskilde i allmänhet, erhållit en vigt och betydelse, som uppenbaras i de lagar, hvarmed institutionen omgärdats.
Men om än åt en dylik inslilulion här i riket för det närvarande icke torde kunna gifvas all den omfattning, som den i utlandet erhållit, synas dock åtgärder i ofvan antydda syftning böra vidtagas.
I samma mån som industri och handel tillväxa, samt affärslifvet tilltager, i samma män invecklas älven rättsförhållandena, och dermed ökas behofvet af kontroller, hvarigenom säkerhet i aftal och affärer kan erhållas.
Så vidt detta behof förefinnes inom släderne, är således nödigt alt den verksamhet, som af Notam publici ulöfvas, och som, derest den lämpligen ordnas, bör bidraga lill uppnåendet af det mål, sorn åsyftas, varder reglerad genom lag.
Alfärslifvel uppenbaras dock numera äfven å landet, med en allt större utsträckning.
Der är således ett ökadt behof af personer, som kunna biträda med upprättandet af legala handlingar, och med förtroende i dylikt afseende anlitas; oell på samma gång bruket af inrikes vexlar tilltager, uppslår behofvel af personer, hvilka på landsbygden kunna lemna den handräckning, som de i släderne antagne Nntarii publici i förefallande vexelangelägenheler nu meddela.
Härutinnan är likväl icke fråga om inrättande af embeten på Statens bekostnad.
Ehuru, på sätt nämndt är, Nolariats-inslilulionen i främmande länder är ordnad genom lagar, faller dm likväl icke slaten till last.
Den upprätthälles afdet enskilda förtroendet, och manas sålunda lill redlighet och ordning, eller de egenskaper, som alstra förtroende.
De i svenska sliider antagne Notarii publici betunga ej eller Stats-verket.
Deras tillvaro är likväl i åtskilliga lagar, bland andra vexel-lagen, erkänd; och de kunna följaktligen redan anses innehafva en olticiel karakter, ehuru all lag rörande deras egentliga och mest gagnande verksamhet samt verkliga qvalifikation saknas.
Hvad som i förevarande hänseende påkallas af för handen varande förhållanden, synes emellertid kunna tillvägabringas dymedelst att Nolarii-publici-embetet varder ordnadl genom lag samt till omfattning och verksamhet utsträckt.
I detsamma finnes nemligen grundvalen lill nu ifrågaställa institution.
För della ändamål erfordras dock en speciel kännedom 0111 serdeles de förhållanden, som i affärslifvet förekomma och för hvilka institutionen, skild från all gemenskap med lagskipningen, är nödig.
I saknad af en sådan kännedom hafva Rikets Ständer väl funnit sig förhindrade alt i ämnet utarbeta förslag, men få, enär saken är al en för dea allmänna säkerheten obestridlig vigt, i underdånighet anhålla, del täcktes E. K.
M:t uppdraga åt sakkunnige män, att, efter föregången undersökning om de förhållanden, som på förevarande ämne kunna hafva inflytande, utarbeta förslag till en lag, som lill omfång och beskaffenhet ordnar Nolarii-publici-befattningen och åt denna institution gifver en med dess syftning öfverensstämmande utbildning, så att den må varda så allmänt nyttig, som sig göra låter; samt att E. K.
M:t derefter täcktes i nåder framlägga samma förslag lill Rikets Ständers pröfning.
Stockholm den 20 Februari 1858. Expedition?;-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, I\T:o 226. 109 IV:-© Uppläst och gödkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Fehr. 18S8.
Preste-slåndct den 17 — — Borgare-slnndcl den 20 — — Bonde-ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett xjtlerligare lån utaf allmänna medel åt Nora-Eroalla jernvägs-bolag.
(Slals-Utskollels Utlåtande N:o 176, samt Meni.
N:ris 219 och 258). S. A. K.
Enligt hvad E. K. M:l, uti nådig Skrifvelse lill Rikets Ständer af den 5 December 1856, tackts erinra, anvisades vid 1850 och 1851 arens riksdag eli anslag ulan ålerbelalnings-skyldighel a 75,000 R:dr oell eli låneunderstöd af 150,000 R:dr banko för anläggningen al en jernbana med 3 fois spårvidd emellan städerna Or ebro och Nora, hvilken jernbana var afsedrl all begagnas med hästkraft; hvarefter och sedan Rikets Sländer vid samina riksdag meddelat riiulegarauli lör jernvägs anläggande från Köping öfver Orebro lill Hull, sami det för della förelags utförande bildade bolag erhållit E. K.
M:ts nådiga oetroj, derigenom en ändring i planen för förstnämnda jernbanas anläggning blef nödvändig, emedan vägslräckningen emellan Örebro och Ervalla var gemensam för begge jernbanorna, träffades den öfverenskommelse emellan Köping-Hull och Örebro-Nora jernvägsbnlagen, all det senare bolaget skulle inskränka sig lill anläggandet af jernvägen emellan Nora och Ervalla, eller något mer än hälften af den våglängd, som enligt det ursprungliga förslaget borde af della bolag åstadkommas, samt verkställa den jernvägsanläggning, hvilken af bolaget kommc alt utföras, med större dimensioner, så all den blefvc af enahanda beskaffenhet och kunde begagnas af samma Iransporl-materiel, som Köping-llull-jernvägen, hvaremot del förra, eller Köping-Hult-bolagel, skall ombesörja trafiken å samt underhållandet af och finvallningsbeslyren vid jernvägen emellan Nora och Ervalla.
Beträffande det för jernvägs åsladkommande emellan Örebro och Nora bevil jade statsbidrag, blef, efter derom gjorda underdåniga framställningar och Fullmäktiges i 110 Expeditions-Utskollets Förslag till tinderd.
Skrifvelse, N:o 226.
Riksgäldskontoret hörande, bolaget för Örebro-Nora-jernvägc», hvilket antagit benämningen Nora-Ervalla jernvägs-bolag, i näder förklaradt berättigadt alt, såsom understöd för den större jernvägs-anläggningcn emellan sistnämnda tvenne ställen, utbekomma hela den af Rikets Ständer i egenskap af anslag anvisade summa, 75,000 R:dr, oell jj.-delar, eller 100,000 R:dr banko, utaf lånebidragct.
Derjemte har E. K. M:t, genom högslberörda nådiga Skrifvelse, behagat tillkännagifva, att, efter det jernvägen emellan Örebro och Nora blifvit fullbordad och för trafiken upplåten, hade samma jernvägs-bolags-direklion, uti en af E. K.
M:ts Befallningshafvande i Örebro län insänd och förordad ansökning, hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit om nådig framställning till Rikets Ständer angående anvisandet af eli för bolaget behöfligt ytterligare understöd, så alt delta bolag, i likhet med hvad under scdnaste riksdag beviljades bolagen för Gefle-Dala samt Norbergs-jernvägarne, komme att emot den färdiga jernbanans pantförskrifvande och bolagets genom dess direktion afgifna skuldförbindelse samt emot återbelalningsskyldighet af 3 procent, årligen, hvarvid räntan borde beräknas efter 2 procent å det obetalda kapitalel, åtnjuta såsom lånebidrag utaf statsmedlen ^:delar utaf anläggningskostnaden, eller 333,333 R:dr 16 sk. bauko, dock med afräkning af del förut utaf staten erhållna lån, hvadan skuldförbindelsen för detta lån borde lill bolaget återställas; varande till stöd för den sålunda gjorda underdåniga anhållan hufvudsakligen följande omständigheter af direktionen anförda, nemligen: kostnaden lör lokomoliv-jernbana emellan Nora och Ervalla vore i det dertill uppgjorda förslag beräknad till 480,000 R:dr Banko och således lill 30,000 R:dr mer äu den förslagsvis uppgifna kostnaden för en hästbana emellan Örebro och Nora; vid verkställigheten hade koslnaderna öfversligit beräkningen med 20,000 R:dr, i anseende lill dels den mer än fördubblade utgiften för jordinlösningen och dels den opåräknade kostnaden för en provisorisk bro öfver Jerle å i stället för den redan fullbordade, men genom olyckshändelse förstörda brobyggnaden, som kostat mer än 30,000 R:dr Banko, hvilket belopp kostnaden för uppförandet öfver samma å af en ny bro, som inom fyra år skulle vara färdig, förmodades komma alt betydligt öfverstiga; vidare hade bolaget, utöfver de af aktie-ägarne tillskjutna medlen, måst för jernvägsarbelets utlörande upplåna ett belopp al 345,000 R:dr, hvilket medförde en årlig ränteutgift af 16,250 R:dr; hvartill koni, att de financiela olyckor, för hvilka Köping-Hult-bolaget varit utsatt, äfven inverkat högst menligt på Nora-Ervalla-bolagel, enär genom dröjsmålet med jernvägs-kommunikalionens öppnande längre än till Örebro, del senare bolaget gått miste om den vinst, sorn påräknats af trafikens utsträckning lill Mälaren och Venern, samt den derigenom förväntade ersättningen för det på jernbanan från Nora till Ervalla nedlagda kostsamma arbete, sedan, i anledning af ofvanbemälda direktions derom gjorda ansökning, Styrelsens öfver allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga utlåtande blifvit infordrad!, har E. K.
M:l nådigsl öfverlemnat lill Rikets Ständers pröfning, huruvida ytterligare låneunderstöd må Nora-Ervalla jernvägsbolag beviljas.
Och som, elter öfvervägande häraf, Rikets Ständer funnit skäligt, att ål NoraErvalla jernvägsbolag bevilja eli lån af Sjtittioleni lusen riksdaler riksmynt, under enahanda vilkor, sorn blifvit föreskrifna för det vid innevarande riksdag Gefle-Dala jernvägsaklie-bolag beviljade lån, eller mot fem och en half procent årlig ränta, alt utgå från lånemedlens utbetalningsdagar och liqvideras vid slutet af hvarje kalenderår, samt mot återbetalning från och med år 1860, före hvarje års utgång, af minst en tiondedel årligen utaf hela det lyftade lånebeloppet, alltså och lill besvarande af den nådiga Skrifvelsen få Rikets Ständer hvad i ämnet sålunda blifvit besluladl, härigenom hos E. K. M:l i underdånighet anmäla.
Slockholm den 20 Februari 1858.
Skrifvelse, IS:o 221. lil X:o 227.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Fehr. 1858.
Preste-slåndet den 17 — — Borgare-slå ridel den 20 — — Bonde-ståndet den 20 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående inlösen, för Statens räkning, aj Kamerer arén Carl Sandbergs anteckningar i Kameral-väsendel. (Stals-Utsk:s Uti. N.o 245). S. A. K.
Då det skall lyckats Kaniereraren i Kammar-kollegii Archiv-konlor’Carl Sandberg, alt, efter trägna och långvariga forskningar rörande Sveriges så väl äldre sorn nyare kamerala och financiela förhållanden, i dessa ämnen samla anteckningar och afskrifter, hvilka ansåges ega sådant värde, att de borde komma det allmänna till godo, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att denna samling, enär således angeläget vore att den icke förskingrades eller öfverginge lill annan enskild mans ego, måtte af Staten inlösas, under vilkor likväl alt Kamreraren Sandberg, mot serskild vedergällning, fortfarande riktade den med nya bidrag.
Efter hvad Rikets Ständer vidare, och under pröfning häraf, inhemta!, lärer ifrågavarande, Kamreraren Sandberg tillhöriga samling af anteckningar i kameral-väscndet icke allenast vara mycket rikhaltig och omvexlande, utan tillika innehålla högst värdefulla upplysningar rörande Sveriges beskaltningsförhållanden och allmänna hushållning, äfvensom lemna vigtiga bidrag till kännedomen om fäderneslandets historia, i hvad den rörer utvecklingen af dess inre förhållanden.
Rikets Ständer hafva jemväl erfarit, att Sandberg ännu med oförminskadt nit fortsätter sina uudersökningar i Kammar-arcbivets 112 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd, hrijbe/se N:o 227. handlingar samt oafbrutet använder mycken tid och omsorg för att kunna komplettera och fullständigt ordna detta onekligen vigliga arbete, hvilket på detta sätt, år irån år , ökadt, skall erhålla allt större värde och blifva af väsendtlig nytta för det allmänna.
Under sådana förhållanden är ock allt skäl för handen, att Staten, på samma gång den lemnar en välförtjent uppmuntran åt den nitiske tjenslemannen för hans bemödanden att äfven i mål, som icke tillhöra det egentliga föremålet för hans verksamhet, gagna samhället, söker tillegna sig denna samling, som, tillgänglig för vetenskapsmannen och forskaren, äfven bör kunna blifva särdeles användbar och en god hjelpreda vid utredning af förekommande rättstvister.
Då likväl Rikets Ständer, i saknad af närmare kännedom om förhållandena, icke varit i tillfälle ali bedöma hvilken summa må vara erforderlig för sainlingarnes inköpande, eller, för sådant fall, till hvilket belopp ersättning för deras kompletterande lämpligen skulle kunna Sandberg beviljas, hafva Rikets Ständer velat å Riksgälds-kontoret anvisa och lill E. K.
Mits disposition ställa en summa af Fem Tusen R:dr Riksmynt, att, derest sådant i Nåder pröfvas ändamålsenligt, i mån af behof användas lill inköp för Statens räkning af meranäinnda, Kamreraren Sandberg tillhöriga samlingar, samt derjemte, under förutsättning ali sådant inköp sker, bevilja, likaledes till E. K.
Mits disposition och lill utgående från Riksgälds-kontoret, ett belopp af Ett Tusen Femhundra Ridr sagde mynt, deraf Femhundra
Ridr årligen under nu ingångna slatsregleringsperiod må kunna, på sätt E. K.
Mit i Nåder finner lämpligt, tilldelas bemälde Sandberg, emot del att han fortfarande bidrager lill dessa samlingars förökande, samt, under behörig kontroll, ordnar och vårdar det hela.
Mit i underdånighet anmäla; framhärdande Rikets Ständer etc.
Nio 228. Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, J\.-o 228. 113 ,\:o 22H.
Uppläst oell godkändi lios Kidd. och Adeln den 22 Febr. 18S8.
Preste-slåndel den 24 — — Borgare-ståndet den 24 — — Bonde-ståndet den 24 — — Rike/s Slänt/ers underdåniga Skrifvelse, angående förbättrade aflönings-iu/kor m. in. för Arméens och Flottans Läkare samt Provincial-liikar ne.
(Stats Utskis Ulliden N:ris 181 och 199 samt Först.
Stals-ötsk:s Mein. Nio 216.) S. A. K. Uti E. K.