Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lån mot borgen eller annan säkerhet på högst 8 år till understöd för Skiften och Odlingar (Ärligt amortissement och deraf fortgående utlåning med 300,000 R:dr CirculationsCapilal. ) h.
Föi lag, lemnade till Banco-Discontens, Låne-Contoi ens, CommerceCollegii och Jern-Contorets serskilde Disconteriogs-rörelser i.
Beviljade Cassa-Creditiv, insatte i Deposi ti ons-A fdel ningen k.
Upplupna, obetalda räntor . I.
Bokförda värden och förskott af hvarjehanda egenskap . . Summa Blco R:dr Dessutom :
Osali a fordringar af flerlaldig art, förda inom linien till belopp af ....
Den 3 i December 1 8 3 3. 17,620,795 3c 6 5,650,614 1,561,665 80,008 4,742,071 1,187,048 226,353 10,819,451 141,322 279,731 46 1 8 3 4. 17,345,730 43 5,709,176 1,392,872 88,023 4,800,047 707,561 183,697 11,104,500 144,122 240,269 23 45 1 8 3 5. 17,572,433 44 7 5,564,509 1,241,031 86,634 4,746,862 684,144 142,663 — 11,111,500 142,572 787,147 42,309,063142 j■o |41,716,000144! 2 42,079,499 14,650,912 23 11,943,896 23 46 211 6 3 6 1 8 3 6. 19,158,036 16 8 5,289,251 1,359,831 83,907 4,6*77,345 666,834 111,508 11,847,000 200,000 141,449 772,756 26 7144,307,920 11,944,419 28 25 1 8 3 7. 18,021,592 18 2 5,198,755 2,832,244 80,407 4,607,886 64*7,854 84,958 12,249,613 177,898 689,950 33 23 11 1 8 3 8. 15,316,542129 7 5,110,755 2,417,445 77,404 4,628,716 626,891 60,162 12,864,426 200,000 174,166 484,741 7 9 24 39| 7|44,591,161|38| 3|41,901,253|3j! 5 11,783,897 11,736,946 i5 8 11,730,692 Sefätieise angående Förvaltningen af Bankens Pappers-Bruk Tumba.
Afgifven lill Rikets Ständers Banco-Utskött vid 1840 års Lagtima Riksdag_, likmätigt ,§ a3 uti Banco-Reglementet af den 26 Maj i835.
Tumba Bruks afslutade och af vederbörande Tjenstemän inom Banken controllerade Hufvudböcker, med tillhörande verificationer, äro af Bikets Ständers Revisorer, enligt hvad de tryckta Bevisions-Berättelserne omförmäla, granskade till och med för år 1838. Banco-Fullmägtiges Allmänna Protocoll, upptagande de af Fullmägtige, i afseende på Tumba Bruks angelägenheter, vidtagna beslut och åtgärder, äro likaledes af Herrar Bevisorcr genomgångne till och med den 14 September 1839. § 1 Fullmägtiges inseende och tillsyn öfver Bruksförvalt ningen.
Det speciella inseendet öfver Tumba Bruks förvaltning (Banco-Reglementets § 8) blef, efter framlidne Grefve von Schicerins död den 9 April 1854, uppdraget åt undertecknad B.
Rosenblad, som denna befattning sedermera och från den 29 September 1836, efter af Fullmägtige för ett år i sender anställda val, bestridt.
Enligt Banco-Reglementets föreskrift uti §§ 9 och 262, hafva Fullmägtige en gång årligen sammanträdt å Tumba Bruk, och så väl på stället tagit närmare kännedom af föregående årets förvaltning, som äfven anställt inventering af Brukets byggnader och inventarier m. m. § 2.
Bruksförvaltningcn på stället.
På sätt Fullmägtiges till senaste Banco-lltskott aflåtna berättelse innehåller, hade dåvarande Andre Läraren vid Bergs-Skolan i Fahlun, Notarien Jonas Bagge, öfvertagit ledningen af försöken till den nya sedelpapperstillverkningen, och under hans inseende blefvo icke endast desse bragte till önskadt resultat, utan ock i andra hänBil. till Banco-Fullmugliges Berättelse år 1840.
1 seenden vigtiga förbättringar i arbetssättet vid Tumba införda; men då det med honom afslutade contract med år 1834 tilländagick, och han lemnade sin befattning vid Tumba, måste närmaste ledningen af den nya tillverkningen lemnäs åt Pappersmästaren J. E. Vilander med biträde af dess son, Mästerlärlingen J. R.
Vilander.
Med begagnande af den uti Banco-Reglementets § 231 Fullmägtige lemnade rättighet, afslöts, under den 2 Juli 1833, öfverenskommelse med dåvarande Professoren vid Technologiska Institutet Joachim Akerman, för ett års tid, från och med den 1 påföljde September, att med råd och upplysningar uti de delar, som med papperstillverkningen egde samband, tillhandagå, men enligt af honom gjordt bestämdt förbehåll, med fritagande från all tillsyn och ansvarighet i afseende på sjelfva fabricationen, och mot ett arfvode af R:dr 333: 16 sk.
Banco, fritt underhåll, då han vid Tumba vistades, samt fri skjuts vid resor för Bankens räkning dit och derifrån; hvilken öfverenskommelse sedermera för 2:ne år ytterligare blifvit förlängd.
Det biträde, Professoren Akerman, på grund häraf lemnade, var onekligen för Bruket af största vigt, och har under hans ledning, utom flere andra förbättringar, försöken att gifva Bankens småsedelspapper mera seghet och fasthet blifvit verkställda; men då Professor Åkermans tjenstebefattning icke tillät honom att annorlunda, än på korta och bestämda tider, på stället egna sin uppmärksamhet åt papperstillverkningen, hvarföre han också uttryckligen afsagt sig allt ansvar dervid, och derstädes icke fanns någon person, som genast kunde inse och afhjelpa de smärre fel, hvilka, vid tillverkningen af papperet till Bankens Sedlar, dagligen kunde yppas, var klart att tillverkningen icke kunde fullkomligt uppnå och bibehålla den jemnhet och godhet, som för ett papper af den beskaffenhet, som nya sedelpapperet, äro så väsendtliga.
Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorer insågo äfven detta, hvadan, och enär Brukets dåvarande förvaltare Kamereraren C.
Möller, efter 30 års nitfull och redlig tjenst, befann sig i ett sådant sjukiighetstillstånd, att han icke utan fara för lif och helsa kunde sköta de göromål, honom i denna egenskap tillhörde, de ansågo tiden vara inne att verkställa en ändamålsenlig förändring uti administrationen vid Tumba, såsom för göromålens säkra och skyndsamma gång oundgängligen nödig, och till Fullmägtige öfverlemnade, huruvida cj, med den rätt 63 § i Banco-Reglementet medgaf, Kamereraren Möller kunde ju förr desto hellre på pensionsstat förflyttas, med bibehållande af sin lön såsom pension, och i hans ställe till Bruksförvaltare vid Tumba antagas en man, som, med den för Brukets skötsel erforderliga kännedom, förenade de Chemiska och Mekaniska insigter, hvilka voro nödiga för ledningen af den magtpåliggande pappersfabricationen vid Bruket, och dess fullkomnande efter omständigheternes kraf.
På grund af detta Revisorernes yttrande, och sedan Bruksförvaltaren Kamereraren Möller den 14 December 1837 blifvit, efter med behörigt
Läkarebetyg styrkt 3 sjukdomstillstånd, på pensionsstat förflyttad, hafva Banco-Fullmägtige, som funnit, att det af Rikets Ständer, uti § 230 af Banco-Reglementet, antydde första syftemål, vid förvaltningen af Tumba Bruk, eller tillverkningen af ett sedelpapper, som i högsta möjliga grad egde alla de för detsamma erforderliga egenskaper, icke kunde annorlunda uppnås, än medelst
Bruksförvaltare-tjenstens öfverlåtande åt en passande och sakkunnig person, med vetenskaplig chemisk och mekanisk bildning, beslutat att samma tjenst åt en sådan person uppdraga, och efter erhållen underrättelse att Notarien J.
Bagge, som redan förut på ett så tillfredsställande sätt documenterat sin behörighet, förklarat sig hugad att förvaltare-befattningen emottaga, till Bruksförvaltare vid Tumba, derunder inbegripne de serskilde befattningarne af vetenskapsman, Förvaltare af Tumba Bruks och Landtegendom, samt Chef för papperstillverkningen, antagit bemälde Notarie, mot de vilkor, som uti Banco-Fullmägtiges Protocoll den 1 och 8 Februari samt 1 och 13 Mars 1838 finnas upptagne.
Den 3 Maj 1838 har Notarien Bagge tillträdt nämnde befattning, och inventering af Brukets samtlige inventarier och förråder, ifrån förre förvaltaren till hans efterträdare, i närvaro af inspeeterandc Banco-Fullmägtigen, egt rum den 3—21 i berörde månad, enligt deröfver hållet, till Fullmägtige aflemnadt protocoll. 1 följd af Notarien Bagges antagande till Bruksförvaltare, har det årliga arfvode af 333 R:dr 16 sk.
Banco, som utgått till Professoren Akerman, med några andra arfvoden och utgifter, kunnat besparas till sammanräknadt större belopp, än hvad den nye Bruksförvaltarens lönevilkor öfverstiga hans företrädares. § 3- Papperstillverkningen och dess Resultater.
Ehuru, genom serskilta förhållanden, oväntade hinder inträffat, såsom t. ex. nödvändigheten att inställa allt arbete i öfre verkhuset eller de bättre verkstäderne under en del af reparationstiden af denna byggnad, har dock arbete, sedan Fullmägtiges senaste Riksdagsberättelse afgafs, jemförelsevis med förutgående år, fortgått med större verksamhet och med mera gynnande resultater, på sätt här nedanföre kommer att närmare redovisas.
Genom de i slutet af sistförflutne
Riksdag beslutade förändringar i de blifvande sedelvalörerne, måste fortsättningen af det nya sedelpapperets tillverkning inställas, till dess nya formar för de nya valörerna hunne förfärdigas, hvarefter den åter vidtog och fortsattes i mon .af gjorda anordningar.
Ifrån första början af den nya sedelpapperstillverkningen (i slutet af år 1833), hafva, utom för de sedermera afskaffade valörerne 23, 3 och 1 R:dr, följande antal blifvit tillverkade: för valörer 300 R:dr 29,300 stycken blanketter, 4 valörer 100 R:dr . . 112,000 stycken blanketter, » 33 R:dr 16 sk. . . 111,400 » » » 16 R:dr 32 sk. . . 110,000 » » » 10 R:dr . . 665,000 » » » 6 R:dr 52 sk. . . 760,000 » » » 2 R.dr . . 3,528,500 » » » 32 sk. . . 5,864,000 » » Dessförutan har af Bankens nya skillingspappcr ett erforderligt belopp, så val för årliga förbrukningen, som för bildandet af ett nödigt reservförråd, blifvit tillverkadt.
För öfrigt hafva Brukets tillverkningar bestått dels i hvarjehanda vanliga papperssorter för Bankens eget behof, dels i Sedel- och Assignations-papper för flere Privatbanker, offentliga inrättningar och enskiklta personer, och dels i prof-försök med sådane papperssorter, som i allmänhet icke inom Riket förfärdigas.
Om en del nya Sedelpapperet icke alltid till den grad, som Fullmägtige skulle önskat och för framtiden hoppas, erhållit de egenskaper, som vid dess förfärdigande blifvit afsedda, och hvilket hufvudsakligen eger rum för den tillverkning, som med dubbla formlag under nattarbete måste, för att ej fördröja utgifvandet af de nya sedlarne, verkställas i nedra verkhusets ofullkomligare verkstäder, under det att det öfra verkhuset stod under reparation, och då tillika icke på stället fanns någon Arbets-chef med tillräckliga teckniska insigter, för att under pågående arbete afhjelpa ofta inträffande, på tillverkningens beskaffenhet inflytande händelser, så torde det dock tåla jemförelse med hvarje utländskt sedelpapper (hvaraf Bankens samlingar innehålla prof af de förnämsta) i att lemna svårt efterapliga säkerhetsmärken, likasom det, för så vidt Fullmägtige ega sig bekant, står utom all jemförelse i lindrig kostnad.
För bedömande af papperstillverkningens bedrifvande de senaste åren, lemnäs nedanstående ur Brukets räkenskaper utdragne uppgifter. Formnmqsdaqarne utqjorde :
År 1829 645.
» 1830 ........ 634.
» 1831 560.
» 1832 , . 674.
» 1833 669.
» 1834 910.
» 1835 792.
» 1836 953.
» 1837 885.
» 1838 . 973.
Således har medeltalet för de första 3 åren utgjort 636, och för de senare 5 åren 903 formningsdagar, samt för alla 10 åren 769], så att antalet af formningsdagar öfverskjutit detta medeltal. 1835 med 22] dagar eller 3 procent. 1836 med 183] » » 24 » 1837 med 115] » » 15 » 1838 med 203] » » 26 » 1839, för hvilket år räkenskaperne ännu ickeäro afslutade, utgjorde formningsdagarne 931.
Värdet af tillverkadt papper har utgjort:
År 1829 R:dr 26,884: 12.— » 1830 » 31,904: » 1831 » 27,701: » 1832 » 35,552: '» 1853 » 29,136: » 1834 » 41,520: 34. 4.
» 1835 » 42,396: 45. 4.
» 1856 » 58,411: 12. 9.
» 1857 » 50,067: 28. 9.
» 1838 » 60,025: 40.10. eller, i medeltal, för de första 5 åren R:dr 30,227: 21. 7., och för de senaste 5 åren R:dr 50,584: 2. 5.,- samt för alla 10 åren R:dr 40,355: 36.
Härvid bör serskildt anmärkas, dels att för skillingsedelpapperet, oaktadt användandet af dyrbara materialier under senare åren, samma pris blifvit bibehållet som förut, dels att för vanliga papperssorter prisen blifvit nedsatta, i likhet med de allmänt gångbara, äfvensom att skillnaden i pris emellan de nya dyrbarare sedelpapperssorterne och de indragne gamla föga öfverstiger den besparing, som genom minskningen i blanketternes storlek vunnits (för några till och med understiger denna).
Tillverkningskostnad och vinst pä tillverkningen hafva utgjort:
Tillverknin gskosln.
Yinst. 1829 26-121 10 6 723 1 6 1830 28,153 30 3 5,750 17 9 1851 23,514 36 4 4,186 11 8 1832 27,626 9 8 7,925 38 4 1833 22,725 47 9 6,860 — 5 1834 27,100 7 3 14,420 21 1 1835 31,237 18 8 11,159 25 8 1836 35,228 59 4 23,182 21 5 1837 30,306 18 — 19,761 4 9 1838 39,633 19 4 20,390 21 6 6 Härvid anmärkes, att till och med år 1855 hafva af reparations-kostnader allenast 600 R:dr blifvit lagde på papperstillverkningen, och resten af dessa utgifter blifvit balancerad såsom en behållning (utom år 1855, då den affördes på Yinst-j och Förlust-Conto), hvaremot de tre sista åren all allmän reparations- och underhållskostnad af både byggnader och machinerier blifvit Papperstillverknings-Conto debiterad.
Papperstillverkningen äfven tillförene blifvit med denna utgift graverad, hade resultatet utfallit som följer:
Tillverknin gskostn.
Vinst.
Förlust. 1829 46,802 57 5 19,958 25 5 1850 50,450 2 10 1,525 46 2 1851 55,955 40 2 8,252 40 2 1852 55,555 19 7 2,198 28 5 1855 51,268 18 7 2,! 52 18 7 1854 58,780 42 9 2,759 59 7 1855 57,290 42 2 5,106 5 2 1856 55,228 59 4 25,182 21 5 1857 50,506 18 — 19,761 4 9 1858 59,655 19 4 20,590 21 6 § Reparationen af nya Verhhuset samt öfriga åtgärder för byggnaders och machiners underhåll och förbättring, m. m.
Ibland de mest bekymmersamma åtgärder, hvartill den Fullmägtige uppdragna styrelse af Tumba föranledt, har varit den betydliga reparation, som erfordrats å den är 1850, efter förutgående års brand, i öfra brukstomten uppförda nya Yerkhusbyggnad.
I April 1855 anmälte dåvarande Bruksförvaltaren, att märkligare bristfälligheter yppats å denna byggnad.
Så snart den fulländade källossningen det tillät, och de sakkunnige män, Fullmägtige anmodat öfvervara besigtningen, funno tillfälle densamma bevista, blef den verkställd i Fullmägtiges närvaro den 1 Juni samma är.
Dervid befanns denna byggnad redan till sina yttre murar så angripen af fukt och röta, att icke allenast kalkbeklädnaden och sandstensbetäckningen på en mängd ställen bortfallit, utan jemväl sjelfva tegelmuren, till ett djup af 7 ä 8 tum och deröfver inom ytan var så förvittrad, att den vid ringaste kraftigare vidrörande i små bitar sönderföll.
Orsaken uppgafs af besigtningsmännen hafva varit, dels att till byggnaden blifvit använd mindre välbrändt tegel, dels underlåtenhet att kring fönster 7 och öppningar anbringa erforderligt luftdrag, dels ock slutligen att byggnaden med kalkbruk afrappades korrt efter murens uppsättande och innan denne hunnit torka igenom.
Fullmägtige beslöto, med afseende på den betydenhet, hvaraf ifrågavarande reparation syntes blifva, i öfverensstämmelse med 263 § i Banco-Reglementet, underställa saken Rikets Ständers samma år sammanträdande Revisorers pröfning.
De tillstyrkte att, så snart möjligen ske kunde, på ett säkert och varaktigt sätt reparera och iståndsätta de yttre murarne å omförmäldte nya verkhus-byggnad.
Under påföljande vinter blefvo ytterligare bristfälligheter synliga å denna byggnad, och i Februari 1836 varseblefvos remnor i båda långväggarne öfver vattenledningen, som är murad under östra ändan.
Dessa senare befunnos icke stå i något sammanhang med förut yppade skador, utan härleda sig från mindre säker grund under en del af huset, och ansågs det såsom en lycklig händelse, att detta inträffat, innan man företa git den af de förut upptäckta bristfälligheterna nödig ansedda reparation, emedan denna eljest varit helt och hållet förspilld, då grundens sjunkning sedermera inträffat.
Reparationsarbetet uppdrogs genom contract åt Ofver-Mechanikus vid Götha Canalverk, Öfversten och Riddaren G. Lagerheim, och Directeuren A. B.
Nyström, som tog sjelfva arbetet med en del materialier på entreprenad, och t. f.
OfverIntendenten Öfverste-Löjtnanten Blom åtog sig att, å Banco-Styrelsens vägnar, tillse, att de öfverenskomne åtgärderne verkställdes, i enlighet med upprättadt Contrakt, med de jemkningar, som under arbetets fortgång, efter förutgående pröfning, kunde godkännas.
Sålunda blef grunden ommurad med bruk (i stället för kallmur, som den förut varit) från stora ingångstrappan omkring östra ändan af huset och intill hjul- och ångpanne-huset, samt under sydöstra hörnet af ångpannehuset och denna grund under östra gafveln, förstärkt med en contrafot, anlagd på pålning och rustverk; vidare blef hela nedra delen af huset ifrån gråstensfoten upp till fönstrens öfra kant ommurad, hvaraf 2:ne alnar af utvändiga muren med huggen sandsten, en half aln af innanmuren med ohuggen sandsten och det öfrige med tegel, hvaraf eldfast tegel från Höganäs användes vid alla för fukt mera utsatta ställen.
Under tiden måste huset understöttas på de ställen, der arbetet fortgick.
Ilvalfvet öfver ångpannorna, hvilket förorsakat en för längese dan anmärkt spricka i väggen af ångpannehuset, utbröts och i stället anbragtes ett tak af jernplåtar, på sparrar af stångjern i hvalfvct genom hjulhusväggen, med tjenlig sten ommuradt; fönstren i nedra våningen förseddes med nya planstenar i ett stycke; taket i formrummmet bekläddes med anstrukna kopparplåtar; hvarförutan flera arbeten verkställdes, dels för att ersätta redan skadade delar, dels för att förekomma framtida röta.
Arbetet blef färdigt mot hösten 1837, afsynades och godkändes den 13 November samma år, i närvaro af flere af Rikets Ständers då församlade Revisorer.
Kostnaden har utgjort R:dr 16,644: 41. 3., hvari dock ingå åtskilliga förbättringar, 8 som icke stått i något omedelbart sammanhang med sjelfva reparationen, och hvarifrån icke blifvit afdragna några smärre summor, som influtit för sedermera försålda effecter.
Yid verkställigheten af denna reparation, hafva Fullmägtige i första rummet afsett ändamålsenligt och godt arbete, och i det andra möjligaste dermed förenliga besparing.
De vände sig derföre, i afseende på besigtning, plan och utförande, till Öfverste Lagerheim, som under dess långa befattning vid anläggningen af Götha Canal förvärfvat en i Sverige sällsynt erfarenhet, i afseende på alla slags murningar, och på bans tillstyrkan till Directeur Nyström, hvars allmänna förtroende såsom byggmästare både vitsordat hans skicklighet och satt honom i tillfälle alt alltid vara försedd med pålitliga arbetare af alla slag.
Genom den åt dem öfverlålna entreprenad af arbetet och vissa murbruks-materialier, hvars anskaffande af tillbörlig godhet eljest varit underkastad svårighet, vanns, utom andra förmoner, besparing, emot hvad det skulle kostat, om murare och annat arbetsfolk skulle för Brukets räkning från Stockholm anskaffats, hvartill såsom bevis må anföras, att den nu verkställda ommuringen af grunden med murbruk, oaktadt alla de svårigheter, som dermed voro förenade, kostade mindre, än den gamla i kallmur och serdeles vårdslöst år 1830 lagda grunden.
Dessutom och då en besigtning efter fullbordandet af ett sådant byggnads-arbete aldrig kan lemna den säkerhet för omdömet, som då den sker under sjelfva arbetet, läto Fullmägtige under detsamma en ständig tillsyn ega rum, och lyckades få denna tillsyn öfvertagen af den man, som i sjelfva sitt uppdrag att förestå Rikets civila Byggnads-väsende eger ett vitsord för behörigheten af sitt omdöme.
I afseende på anskaffande af alla andra materialier, än dem, hvars lefvererande Herrar Lagerheim och Nyström öfvertagit, vidtogs, för att i möjligaste måtto vinna säkerhet för dessas goda beskaffenhet, den ordning, att icke några sådane emoltogos, innan de förut blifvit af Herrar Lagerheim och Nyström pröfvade och godkände.
I stället för det i många år felaktiga pressverket i nedra Bruket, har, efter tillstyrkan af Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorer, blifvit derstädes uppsatt ett hos Directeuren Munch t eli i Eskilstuna förfärdigadt hydrauliskt pressverk, bestående af 2:ne pressar med en för båda gemensam injections-pump samt tillhörande utvexling.
Pressarne äro af den styrka, att en tryckning af 1S00 Skep:d v. v. med den kan åstadkommas, och hafva de under den tid af ett år, de nu varit oafbrutet begagnade, visat sig serdeles ändamålsenlige och uthållige. 1 öfra Brukets Packkammare är, i stället för en söndergången skrufpress med trädställning, uppsatt en ny hydraulisk packpress af 1,200 Skep:d kraft, hvilken är applicerad till injections-pumpen för den derstädes förutvarande hydrauliska press.
Då kostnaden för båda ofvannämnde pressverk ingår i 1859 års ännu oafslutade räkenskaper, kan den här icke bestämdt uppgifvas.
9 Med anledning af de upplysningar, Herr Bagge vid återkomsten från en resa till England meddelat, har derifrån blifvit anskaffad såsom modell en så kallad knutsil med omrörare, hvilka i vissa fall för pappersmassans rening befunnits af stor nytta, och hvaraf flera exemplar efter en af Herr Bagge förbättrad construction är under uppsättning. § 5.
Jordbruket, Qvarnen, smärre ekonomiska detaljer.
Af Tumba hemmans inegor, i sig sjelf inskränkta, återstå, sedan derifrån afgått hvad som anslagits till bruksplan och täppor för arbetarne, endast omkring 6 tunnland åker och 23 tunnland äng.
Sedan Fullmägtige år 1833 förgäfves försökt att få jordbruket på antagliga vilkor bortarrenderadt, har det måst drifvas för Brukets egen räkning.
Behållna afkastningen har utgjort:
År 1833 ....
R:dr 4: 29. 1.
» 1836 .... » 244: 26. 10. » 1837 .... » 38: 4.
7. hvaremot år 1838 en förlust inträffat af R:dr 130: 46. 11.
Orsaken till sistnämnde års ofördelaktiga resultat är den, att den vid senaste egodelning hemmanet tillfallne sanka äng erfordrat dikning och rödjning, hvarför kostnaden blifvit påförd hemmanet.
Afkastningen af
Qvarnen (underhåll och qvarnräntan afdragne) har utgjort:
R:dr 177: 29. 8.
» 1836 ....
» 238: 37. 8.
» 1837 ....
» 286: 46. 11. » 1838 ....
» 473: 28.
— Härvid anmärkes dock, att till och med år 1834 påfördes qvarnen i räkenskaperne den årliga ersättning af 20 tunnor råg och 3 tunnor hvete, hvilken Bruket förbundit sig att årligen till Comministern i Botkyrko församling utgöra, för afståendet af denna hans boställe förut tillhöriga qvarn.
Men som föremålet för denna afhandling egentligen var förvärfvandet af vattenfallet, hvarvid nedra Bruket blifvit anlagdt, så har denna ersättning från och med för år 1833 blifvit påförd papperstillverkningen.
Då den så kallade Tuna backe, helt nära Bruket och på dess allmänna stadsvåg belägen, vissa årstider icke utan våda för menniskor och kreatur var farbar, hafva Fullmägtige, sedan Bruket, emot öfvertagande af detta vägstycke, blifvit befriBil. lill Banco-Fullmågtiges Berättelse år 1840. 2 10 adt från all öfrig väghållning, låtit omlägga denna backe på ett sätt, att den alla årstider utan svårighet kan befaras.
Kostnaden härför uppgår till omkring 800 R:dr, hvilket, utom den allmänna nyttan denna anläggning på en mycket befaren väg medfört, torde kunna anses fullkomligen ersatt genom vunnen lättnad för Brukets egna transporter, som numera nästan uteslutande verkställas landvägen.
För anläggningen af den så kallade Nyboda backe på landsvägen emellan Fittja och Stockholm, hvarvid de kringliggande Häradernes jordegare med frivilliga bidrag tillhandagingo, hafva Fullmägtige, på Länsstyrelsens begäran, å Tumbas vägnar, tillskjutit 50 R:dr Banco.
Genom indragning af några i och för den egentliga papperstillverkningen icke använde arbetare, har en årlig besparing af öfver 1000 R:dr vunnits.
Äfvenledes har genom vid sjelfva papperstillverkningen vidtagne åtgärder, såsom premier för öfver och extra godt arbete, i möjligaste måtto användande af qvinfolk vid packkammaren m. m., den fördel beredts, att, oaktadt tillverkningen så betydligen stigit, ordinarie arbetspersonalen föga behöft ökas, och likväl extra arbetare mera sällan och till vida mindre antal än förut blifvit begagnade.
I början af år 1839 har en länge påtänkt sparbanks-inrättning för Bruksarbetarne kommit till stånd, hvarvid dels genom begagnande af vissa bötesmedel vid försummelse i arbetet, dels genom personlig garanti af Inspecterande Fullmägtigen och Bruksförvaltaren, Insättarne blifvit försäkrade om 6 proc. ränta.
Första året stego insättningarne till 6 ä 700 R:dr. § 6.
Förvaltningens resultater på det hela och Brukets ställning, enligt bokslut.
Bifogade Tabell, Litt. A., utvisar i sammandrag de hufvudsakligaste förhållanden af Bruksrörelsen och dess resultater under de