Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, bland annat, föreslog, att, till beredande af ränteförenklingens fördelar jemväl ål de skattdragande i nämnda län Rikets Ständer mätte bevilja ett förslagsanslag, motsvarande värdet af 185 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att sednast den 21 December årligen Bergslaget, eller ett, hvarje är för de nastförflutna 10 åren bestämdt, medelpris, tillhandahållas i ersättning för Bergslagets förlust å grufvedrängs-sädens och dagsverkspenningarnes förvandling, hemställde dåvarande Stats-Utskoltet, sora förordade berörda framställning, alt, enär 6:te Hufvudtiteln, å hvilken det erforderliga anslaget rätteligen bort uppföras, redan vore till större delen reglerad, dessa medel mätte från Riksgälds-konloret utbetalas, i följd hvaraf och som berörda hemställan af Rikets Ständer bifölls, ett belopp motsvarande värdet af 185 tunnor eller 1,165,5 kubikfot spanmäl, hälften råg och hälften korn, blef, efter ett antaget pris af 2 R:dr kubikfoten, men i rundt ta! förvandladl till 2,400 R:dr, för hvardera af åren 1861, 62, 63 för berörda ändamål å Riksgälds-konloret anvisadt lill Kongl.
Maj:ts nådiga disposition; och har nu, dä, på sätt ofvan förmäles, ifrågavarande ersättning egentligen bör af 6:tc Hufvudtitelns anslagsmedel bestridas, Kongl
Majit föreslagit att vid nu skeende statsreglering nämnda belopp, 2,400 Ridr, mätte såsom förslagsanslag ä denna Hufvudtilel uppföras under ofvanstående rubrik: »befrämjande i allmänhet af bergsbruket.»
För vinnande af mera redighet i stater och räkenskaper bade Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer hemställt, utom annat, att från denna, för jordbrukets, handelns och näringarnes förkofran afsedda, Afdelning å Hufvudtiteln måtte, vid uppgörandet af ny Riks—stat, uteslutas och efteråt bland diverse anslag upptagas de på Afdelningen då qvarstående
Irenne förslags-anslagen till ut/lyttningshjelp efter laga skiften, till odlingshjelp för krononybyggare och till ersättande af jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar.
"Vid nästpåföljde 1856 —1858 årens riksdag blef ock i följd häraf Riks-staten ordnad i enlighet med denna Revisorernes hemställan, så att, efter den skedda omflyttningen, samtlige anslagen för jordbruk, handel och näringar varit af en och samma natur, nemligen reservations-anslag.
Efter hvad Utskottet erfarit, bar jemväl denna förändring verkligen medfört mera reda i bokföring och stater, äfvensom en lättare öfversigt af de för omförmälda ändamål anslagna eller reserverade tillgångar; men då den fördel, som sålunda vunnits, åter skulle omintetgöras, i händelse förslagsanslag ånyo på förstnämnda Afdelning af Hufvudtiteln upptoges, har Utskottet, då vidtagande af en sådan åtgärd i förevarande fall ej heller är nödvändig, funnit sig böra tillstyrka, att det, till ersättande af Sala Bergslags förlust å grufvedrängs sädens och dagsverkspenningarnes förvandling, erforderliga förslags - Siats-Utskottets Utlåtande M 99. lil anslag af 2.400 R:<jr årligen må bland diverse anslagen på 6:te Hufvudtiteln upptagas.
Fiskcrmäringeus understöd. 53:o.
I fråga om fiskerinäringen och medlen för dess befrämjande innehåller Statsråds-protokollet, bland annat, (pag. 30), alt Landtbruks-akademien, under hvars ledning, i bredd med de vetenskapliga undersökningarne rörande fiskerierna, äfven andra åtgiirder i syfte att befordra fiskodlingen inom riket vidloges, jemte anmälan om hvad i sådant afseende blifvit under nyssförflulna åren ålgjordt och de vigtiga upplysningar i afseende å denna näringsgren, som derunder vunnits, lill Kongl. Majit öfverlemnat ett af Akademiens Ledamot Professor S.
Enligt detta förslag skulle vården och tillsynen öfver fisket i rikets sötvatten och vid kusterna, med undantag af det egentliga bafsfisket vid Bohuslänska kusten, uppdragas åt en Intendent, hvars verksamhet bordo omfatta: att utföra en vetenskaplig undersökning af fiskerierna, samt att föreslå och vidtaga åtgärder till fiskets förbättrande, särdeles genom fiskodling i förening med fiskens fredande genom plantering elier ledning af värdefulla fiskslag i passande vatten; genom anläggning af fiskparker och fiskdammar, samt genom införande af förbättrade fiskdon och redskap; en närmast under denne Intendent stående Assistent, som särskildt skulle hafva sig anförtrodd ledningen af en hufvudstation för fiskodling, hvarest personer från olika delar af riket kunde erhålla praktisk handledning i anläggning och skötsel af sådana anstalter samt undervisning i bedrifvande af olika slags fiske, med hvad till dess vård och förbättring hörer; samt en annan, vid sidan af denne ställd Assistent eller medhjelpare, med uppdrag att resa till de orter, der hans närvaro för dylikt ändamål önskades; hvarjemte, bland de vid hufvudstationen undervisade eleverne, do skickligaste ansåges kunna, efter reqvisition, utsändas, för att anlägga kläckningsanstalter, plantera fiskrom, o. s. v., äfvensom, enligt samma förslag, en årlig summa borde vara disponibel för försöks anställande vid andra fisken an sådana, som kunde ifrågakomma vid hufvudslalionen, exempelvis ålfisket, samt för vidtagande af åtgärder för att pröfva nya, ännu oförsökla medel till fiskets förbättrande; hvarjemte Akademien, som till ledning för bedömando af de kostnader, hvilka för ifrågavarande åtgärder kunde erfordras, upplyst att de belopp, hvailill utgifterna för dylika anordningar i Norrige uppginge, utgjorde årligen tillsammans 2,750 speciedaler eller i Svenskt mynt 11,000 R:dr, hade, i enlighet med Professoren Lovéns förslag, dels upptagit de årliga omkostnaderna på satt som följer: 112 Slals-TJIskottets Utlåtande M 9.9.
En Fiskeri-inlendent, lön 2,000.
Ersättning för resekostnader och traktamente 1,000. 3 goo. Föreståndaren för bufvudstationen, lön 1,500.
Ersättning för resor 500. g ©qo Mcdhjelparen. lön 1,000.
Ersättning för resor 500. ^ ^qq
Till försöks anställande 1,000, eller tillsammans 8,000 R:dr, dels ock beräknat, såsom för en gäng erforderliga, lill uppsättande af en kläckningsanstalt 500 R:dr; dock skulle, efter hvad Akademien vidare förmält, i fall förslaget bilölles, genom afdrag från den förstnämnda summan af tvännc belopp, som hittills blifvit för fiskeriernas understödjande utaf Rikets Ständer beviljade, dessa omkostnader kunna nedsättas och till ifrågavarande fullständiga reglering af åtgärderna för de inhemska fiskerierna endast behöfva anvisas, utom det extra anslaget för en gång å 500
R:dr, ett nytt ärligt anslag af 5,500 R:dr; och har Kongl. Majit, sorn godkänt do of Landtbruks-akademien i berörda hänseende föreslagna åtgärder, äskat att anslaget till »fiskerinäringens understöd» måtte ökas ej mindre med de nu å Riksgälds-kontorct till vetenskapliga undersökningar anvisade 1,000 R:dr, än ock med ytterligare 5,500 R:dr, eller tillhopa med 6,500 R:dr årligen, hvaremot Kongl.
Majit ansett tillgång lill de af Akademien för en gång jemväl äskade 500 R:dr böra från befintliga tillgångar inom Hufvudtiteln beredas.
Då fiskerinäringen, om den ändamålsenligt bedrifves, bör blifva en synnerligt god inkomstkälla för en stor del af landets befolkning, och det således synes vara Statens pligt att söka understödja denna vigtiga näringsgren, får Utskottet, som erfarit att för närvarande inom landet finnas personer, särdeles skicklige och lämplige, för verkställande af de utaf Landtbruks-akademien i sådant afseende föreslagna anordningar, hvilka synas komma att hafva ett fördelaktigt inflytande på fiskerinäringens utveckling, tillstyrka, att Rikets Ständer må bevilja den för ifrågavarande ändamål af Kongl.
Majit äskade årliga tillökning 6,500 R:dr i anslaget för Fiskerinäringens understöd, hvarigenom berörda anslag kommer att utgöra 16,100 R:dr. 54:o.
Vidkommande aflöningen åt Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden sä väl i hufvudsladen som landsorten, hade, enligt hvad i Statsråds-protokollet omförmälcs, bemälda Styrelse, med afseende derå att gö romålen för Kanslitjenstemännen vid Styrelsens byrå betydligen ökats, samt enär do aflöningsbelopp, Staten hittills bestått, så väl en del af desse tjenstemän, som Distrikts cheferuo - Stats-Utskotlets Utlåtande M 99- 113 cheferne och
Distrikts-adjutanlerne ingalunda kunde anses motsvara den tjenstgöring, som af dem måste fordras, hemställt, att aflöningstillökning måtte ifrågavarande tjenstemän beviljas och nuvarande anslag för Styrelsen och dess biträden följaktligen höjas från 27,330 till 33,000
R:dr årligen, jemlikt följande aflönitigs-stat:
En Ofver-direktör, hvilken tillika är Chef för Väg- och Vattenbyggnads - korpsen 6,000 En Byrå-chef för tekniska detaljer, tillika Öfverste-Löjnant i nämnde Korps 4,300 En Kamererare och Kansliledamot 2,300 Tekniska biträden vid Styrelsens byrå
En å 1,200 En å 1,000 En å 800 3,000 En förste Kanslist och Registrator 2,000 En andre Kanslist 1,000 En Vaktmästare 500 5 Distrikts-chefer, tillika Majorer i Väg-och Vattenbyggnads-korpscnä 1,800 9,000 6
Distrikts-adjutanter, hvaraf 2 i norra och 1 i hvartdera af de öfriga 4 distrikten, å 750 ^ 4,500 Summa R:dr 33,000.
Och har Kongl. Maj:t, som funnit den af Styrelsen föreslagna förhöjning i aflöningen för åtskilliga af Styrelsens tjenstemän och biträden, af billighet påkallad, men ansett aflöningsförhöjningen för Förste Kanslisten, kunna inskränkas till 600 R:dr, så att hans lön komme att utgöra 1,800 R:dr eller lika belopp med en Kanslistlön inom Stats-departementets Kansli-expeditioner, begärt att, med denna inskränkning, Rikets Ständer måtte bestämma anslaget för bemälda Styrelse och tillhörande personal lör nästa statsregleringsperiod till 32,800 R:dr årligen.
Utskottet, som, vid granskning af den föreslagna Staten, icke haft något att erinra, hemställer, att, med bifall till Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning, Rikets Ständer under nästa statsregleringsperiod malte, lill aflöning för bemälda Styrelse samt dess (jenstebiträden så väl i hufvud staden som i landsorten, anvisa ett belopp af 52,800 R:dr årligen. 55:o.
Till arfvoden dt Lärare vid Mariebergs Artilleri-läroverk för undervisnings meddelande åt Civil-Ingeniörer, äfvensom till Stipendier ut elever, som genomgå den för Civil-Ingeniörer beslämla kurs, har Kongl.
Maj:t äskat enahanda belopp, som vid förra riksdagen beviljades, nemligen 3,000 R:dr årligen för hvart Bilt. till R.
Prut. 1862 <5i 1863.
4 Sami 1 Afd. 2 Band. 9 lläjt. 15 114 Stats-Utskottels Utlåtande M 99. och ett af omförmälda föremål, eller för nästkommande trenne år tillsammans 18,000 R;dr, hvilka anslag Utskottet anser, nu höra af Rikets Ständer beviljas; dock hemställer Utskottet, om icke, enär i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition antydes alt den undervisning, som nu af Lärare vid Marieberg meddelas i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-Ingeniörer, möjligen korn me alt derifrån till annat läroverk öfverflyltas, Rikets Ständer må finna lämpligt, att, vid anmälan af sitt beslut härutinnan, tillika uttrycka den önskan, det Kongl. Majit, i fall en dylik förändring vidtages, täcktes låta tillse huruvida icke förstnämnda anslag då må kunna indragas. 56:o.
Beträffande derefter anslaget till rese- och inspektions- samt undersöknings- och expenskoslnader för allmänna arbeten, för hvilka behof vid sednast förfiutna riksdagar anvisats 25,000
R:dr årligen, är af Kongl. Majit äskadt, att detta anslag måtte ökas och för nästa statsregleringsperiod utgå med 30,000 R:dr om året.
I afseende å denna fråga har Väg- och Vattenbyggnads-Stvrelsen anfört, hurusom det vore naturligt, att, i ett land af den utsträckning som Sverige, behufven af och fordringarne på lättade kommunikationer, skulle stiga i samma mån sorn nya eller förbättrade transportanstilter åvägabringades; att i sammanhang härmed, ökade anspråk jemväl gjordes på företagande af undersökningar angående utförbarheten och ändamålsenligheten af de förslag lill anläggningar, som i berörda afseende kunde varda framställda; samt att, älven med fortsatt tillämpning af den hittills följda grundsats, alt den orts innebyggare, som af en ny kommunikations öppnande komma att draga bufvudsakliga fördelar, böra deltaga i kostnaden för undersökningar och plans utarbetande rörande samma företag, äfvensom att undersökningars anställande och upprättandet af förslag i afseende på vottenaftappningar bör i allmänhet fullt bekostas af jordogarne sjelfve, kommc likväl ännu under åtskilliga år större tillgångar att behöfvas för resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten, än som hittills erfordrats, enär det vore af vigt att tillräckliga medel icke saknas för de årligen i omfång och vigt tilltagande inspektionsresorna, hvilka vore oundgängliga för bandhafvande af vederbörlig kontroll derå, att under utförande varande arbeten med noggrannhet verkställas, äfvensom att äldre anläggningar behörigen vidinaglhållas; och får, med afseende å hvad sålunda blifvit anförd!, Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer må bevilja den af Kongl. Majit i ofvanberörda hänseende äskade tillökning i nämnda anslag, hvilket alltså torde för nästa statsregleiingsperiod få utgå med 30,000 Ridr årligen.
Stals-Utskoltels Utlåtande Jtä 99. 115 87:o. Kongl. Maj:t bar derjemte begärt att här ofvan uti punkterne Jtä 33, 84 och SS, omförmälda utgiftsposter mätte, för de tre är nästa slatsregieringsperiod omfattar, uppföras bland 6:le Hufvudtitelns ordinarie anslag lill Jordbruket, Handeln och Näringarne; men enär berörda utgiftsposter äro af beskaffenhet alt förändringar uti dem icke sällan torde ifrågakomma samt, hvad särskildt angär anslaget lill a rf— voden åt lärare vid Marieberg, detsamma för framtiden möjligen blifver obehöflig!, finner Utskottet sig sakna skäl denna nädiga framställning förorda, utan hemställer alt samtlige dessa anslag händanefter såsom hittills må ställas till Kongl. Maj:ts nädiga disposition, alt från Riksgälds-kontoret i vanlig ordning utbetalas.
Diverse anslag. 58:o.
Med erinran om hvad i den Kongl. Kungörelsen den 18 Februari 1859 angående förändrade föreskrifter i afseende å besutenhets- och skiftesväsendet i Stora Kopparbergs län blifvit stadgad t, eller att, i afseende på de utflyttningar, hvilka i sammanhang med storskiflesförrältning bestämmas, och hvarvid grunderna i 1827 års Skiftes-stadga i allmänhet äfven borde följas, för öfrigt skulle lända till efterrättelse hvad angående understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af laga skiften inom länet blifvit förordnadt, dock att understöden till utflyttningar i följd af stor-skiften icke borde intagas i de ingående ärsförslagen å dylika understöd i följd af laga skiften, utan särskildt i den ordning, som i allmänhet voro stadgad, hos Kongl. Maj:t föreslås till anordnande af medel, som Kongl. Majit då ville anvisa, har, sedan numera, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med af Rikets sednast församlade Ständer föreslagna grunder, Kungörelse den 27 September 1861 blifvit utfärdad rörande understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af loga skiften samt inom nämnde län verkställde slorskiftesförrältningar, och ytterligare gemensamma föreskrifter sålunda blifvit meddelade för ulflvltningsunderstöden efter så väl den ena som andra arten af skiftesförrältning, Kongl. Majit, då någon gillig grund icke lörefunncs att för utflyttningar i följd af stoiskiftesförrättningar i Dalarne anvisa medel från annat anslag än för öfriga utflyttningar, föreslagit, dels alt utfiyttningsunderslöden i följd af storskiftesförrättningar inom nyssberörda län måtte, likasom understöden för laga skiften, få utgå af det på 6:te Hufvudlileln uppförda förslags-anslag till »Utflyttningshjelp efter laga skiften», hvilket anslag i sådant fall Kongl. Majit ansett böra hädanefter benämnas »Ut/lgllningshjclp efter skiften»; dels ock att detta anslag, i nu gällande Riks-stat upptaget till ett belopp af 69,000 Ridr, mätte, i Öfverensstämmelse med den utaf Rikets Ständers år 1861 församlade
Revisorer lemnade utredning om dess otillräcklighet, ökas med 41,000 Ridr, eller lill 110,000 Ridr årligen. 116 Stats-Vtskollels Utlåtande JVs 99.
Jemtö upplysning att utgifterna å ifrågavarande förslags-anslag, emot hvars förändrade benämning icke något synes vara att erinra, under de fem åren 1858— 1859 i medeltal utgjort 118,196 Ridr, får Utskottet tillstyrka alt Kongl. Majtts förevarande nådiga framställning må så i ena som andra hanseendet bifallas. 59:o. Kongl.
Majit har likaledes med ledning af den berättelse förbemäldc Rikets Ständers Revisorer meddelat rörande deras granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859 och i hufvudsaklig öfverenstärnmelse med Rcvisorernes afgifna förslag hemställt, att Rikets Ständer mätte bevilja årlig förhöjning såväl i förslags-anslaget till »Skrifmaterialier och expenser, ved, m. m.» med 22,434 R:dr 9 öre, som ock uti det till »Rese- och traklamentspenningar» uppförda förslags-anslag med 6,000 Ridr.
Uti nu gällande Riks-stat upptages förstnämnda anslag till 27,565 Ridr 91 öre och det sednare till 9,000 Ridr, hvadan, genom bifall till nu ifrågaställa förhöjning, det förra skulle upptagas till 50,000 Ridr och det sednare till 15,000 Ridr; och enär, enligt hvad räkenskaperne gifva vid handen, bristerna å dessa anslag årligen varit ganska stora och i medeltal under de fem år, som föregått nämnda revisionsförrättning, uppgått till de af Kongl. Majit såsom tillökning i berörda anslag nu äskade belopp, tillstyrker Utskottet, alt Kongl.
Majlis nådiga framställning må vinna Rikets Ständers bifall, dock ait, för jemnande af Hufvudtitelns slutsumma, anslaget lill skrifmaterialier och expenser, ved m. m., mätte bestämmas till 50,047 Ridr 16 öre. 60:o.
För vinnande af en åskådlig och mera fullständig uppställning vid beräknande och bokföring af Statsverkets inkomster och utgifter, har Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Stats-konloret härutinnan i underdånighet hemställt, begärt att på 6:le Hufvudtitcln måtte uppföras under titel »Konvoj-Kommissariatet, Förslagsanslag» den Handels- och Sjöfarts-fonden tillkommande andel of tullmedlen med det derför nu bestämda, men, i jemnbredd med tullmedlens ökande utöfver 15 millioner Ridr, efter stadgad proportion stigande belopp, 750,000 Ridr årligen, att utgå direkte af tullmedlen.
Å förevarande of Rikets sednast församlade Ständers beslut föranledda framställning, får Utskottet tillstyrka bifall. 6!:o. Jemte det Kongl. Majit of enahanda anledning, som den här ofvan åberopade, i afseende på upptagande å Riks-Staten of särskildt anslag till KonvojKommissariatct, ansett lämpligt att å 6:te Hufvudtiteln uppfördes ett anslag mot - Stals-Utskottels Utlåtande M 99.
117 svarande utgifterna ej mindre för den under Civil departementet inrättade
Byrå för kontrollen å bränvinsförfattningames tillämpning, än för uppsiglen i orterna öfver sjelfva tillverkningen m. m., derför kostnaden är 1861 uppgält till 422,205 R:dr 24 öre, har, under antagande att dessa utgifter för den kommande statsregleringsperioden skulle något okas, Kongl. Maj:t föreslagit att de härtill erforderliga medel mätte fä utgä under titel: »Kontrollen d bränvinsförfaltningarnes tillämpning.
Förslagsanslag», samt beloppet deraf upptagas till 440,000 R:dr, att utgä direkte af inflytande bränvinstillverknings-medel; och har Utskottet funnit sig jemväl böra denna nädiga framställning till bifall af Rikets Ständer förorda. 62.0.
Vidare har Kongl. Majit äskat alt det å 6:te Hufvudtiteln till »Extra Utgifter» uppförda reservationsanslag mätte frän 9,000 R.dr ökas till 15,000 R:dr, eller till enahanda belopp, som för extra utgifter under Riks-statens Silo och 8:de Hufvudtitlar blifvit anvisade.
Efter tagen kännedom of de i Statsräds-protokollet (pag 66) till stöd för denna nådiga framställning anförda skäl, tillstyrker Utskottet, att den äskade anslagstillökningen må beviljas. 63:o.
Slutligen anser Utskottet sig böra anmäla, att, med anledning af do uti Kongl. Majits nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof gjorda framställningar om anvisande af medel för kanal- och $'ussanläggningar, för hamnbyggnader, för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, för befrämjande af utdikningar och valtcnaftappningar m. fl, allmänna arbeten, Utskottet, i likhet med hvad vid närmast föregående riksdagar iakttagits, öfver dessa frågor kommer att särskildt utlåtande afgifva.
Hufvudtitelns nya slutsumma skulle således komma att uppgå till 3.606800
R:dr, eller 1,399,850 R.dr mera än hvad nu gällande Riks-stat anslår, och af hvilket tillökningsbelopp 1,261,881
R:dr 25 öre utgöra antingen förhöjning i de äldre förslagsanslagen eller ock upptagits såsom nya sådane.
Men denna ansenliga tillvext än likväl i blott ringa mån föranledd af verkligen nya anvisningar; ty största delen deraf har förut utgått, ehuru under annan form och utan att synas i Riks-statco nemligen: 118 Stals-UIskottets Utlåtande Jl? 99. l:o) såsom extra Stats—ansin" 6,900: — 2:o) af influtnc Tull- oell Bränvinslillvcrknings-mcdel direkte utbetalda 1,190,000: livarjemto 5:o) Indelta Räntornas förstagsvärde blifvit, för närmare öfverensstämmelse med deras i räkenskapernc sednast afförda verkliga belopp, ökadt med netto 44,910:93.
Il:dr 1,241,810: 93.
Slockholm den 7 Maj 1865.
Rescmtioncrt
Vid 5:te punkten (angående arfvoden för extra biträden vid Statistiska Centralbyrån). a) af Herr A. W. Björck och vice Talmannen Anders Ericsson, hvilka såsom reservation upptagit
Ulgifls-afdclningens förslag till utlåtande, som hade följande lydelse: »Ehuruväl t. f. Chefen lör Statistiska Cenlral-byrån uti nyssberörda me morial såsom föremål för byråns verksamhet uppgifvit, utom befolk nings—stat istiken, jemväl dc statistiska redogörelser, som kunde tillvägabringa* öfver areal-och jordcgendoms-fördelning, landlhushållningcn med dess binäringar, allmänna undervisningen, kommunikations-anstallerna, finanserna, fattigvården och kommunalväsendet m m. har dock, så vidt Utskottet varit i tillfälle inhemta, nämnde byrå hittills under dess mer än fyraåriga tillvaro nästan uteslutande sysselsatt sig med befolkningsstalislikcn Den af t. f.
Chefen antydda plan för bearbetande af denna del af statistiken synes ock vara så omfattande, att för dess tillämpning byråns alla arbetskrafter, äfven om den begärda förhöjningen blefvc af Rikets Stender beviljad, säkerligen skulle fortfarande tagas i anspråk, så att andra icke mindro vigtiga grenar of Statistiken jemväl framgent komme att lemnäs å sido Utskottet vill ingalunda bestrida värdet af en befolkningsstatistik afdon omfattning t. f.
Chefen derför funnit nödig, men fördelarne deraf hafva synts Utskottet icke motsvara det arbete och den kostnad, som derpå mäste nedläggas, och har Utskottet af dessa skäl ansett, att för behandlingen af befolkningsslatistikcn en mera inskränkt Slals-Utskottets Utlåtande Jtä 99.
119 plan bör följas, hvarigenom tid och medel besparas för bearbetning af Statistikens öfriga grenar.
Efter en sädan förändring i Byråns verksamhet torde det nuvarande anslaget för extra biträden finnas tillräckligt; och Utskottet tillstyrker således, att den af Kongl. Majit begärda förhöjning i nuvarande reservationsanslaget »till arfvoden åt tillfälliga biträden» icke må af Rikets Ständer beviljas.» b) af Riksdagsfullmägligen C. J. Svensén från Calmar län: »Enär vid sist— lidne riksdag, såväl Stals-Utskoltet som Rikets Ständer afslogo den af regeringen äfven då begärda löneförhöjning för Statistiska byråns t. f.
Föreståndare, måste jag reservera mig emot det af Utskottet nu i detta afseende fattade motsatta beslut.
Det motiv Utskottet då anförde, alt tillökning i de vid 1836—1838 årens riksdag bestämda odöningsbelopp icke borde medgifvas, då ej särdeles vigtiga skäl dertill förekomme, borde jemväl nu bibehållit sin giltighet, helst icke något skäl, än mindre något af vigt, förefinnes för beviljandet af ifrågavarande förhöjning.
Rikets Ständers afsigt har desto mindre varit att förenämnda befattning skulle hafva ett chefsembetes karakter och anspråk, som de särskildt, i ändamål att föreståndaren skulle betrakta sig mera såsom en arbetande embetsman, än som chef, vid 1856—58 Oreus riksdag borttogo chefstiteln.
Det skulle sålunda vara alldeles följd v id r igt, äfvensom det komtne att leda till förnyade anspråk på Statens kassa för lönevilkorens försättande i full likhet med andra chefsplatsers, om Rikets Ständer nu med frångående of sina förut uttalade åsigler och fattade beslut, bevilja den begärda tillökningen