Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sgr 92,389 I 231 Sgr Intendents-afdelningen : för upphandlade persedlar för Arméens behof hvaraf för 115 st. nya tält utbetalts 7,049 R:dr 13 sk., för 3,000 par stöflar 18,012
Rdr, för förfärdigandet af 1,000 kapotter och 6,000 par byxor 9,862 R:dr 32 sk., för sjukvårds- och servis-persedlar åt 18S4 års kommenderingar 26,924 R:dr. » materialier till 10,000 st. kapotter åt Arméen » 10,000 st. tändhatts-väskor » beklädnads- och utredningspersedlar åt beväringsmanskapet » SO st. regements-instrumenlal-kislor » 60 st. »bataljons-förbinderi-vagnar»
Sgr till utrustnings Tillsammans för Landtförsvaret Sjöförsvaret tillhörande föremål. och provianterings- äfvensom expeditions-kostnader för dels seglande, dels rodd- och ångfartyg samt lill aflöning för befälet och manskapet å dessa fartyg, år 1854 325,849. 3. 4. afgår: ersättning från 5:te hufvud-titelns anslag för exercis af Flottans bemanning . 112,200. — — kommenderingar ur Marin-rcgementct samt beklädnads—slitnings^- ersättning åt samma regemente 679,755 46 8 211,649 26,594 Transport | 238,243 3 16 19 Slats-VlshoUels Memorial M 64.
9 Under år Under Januari med April månader 1857.
Summa Banko. 185S. 1856. 161,562 47 6 43,154 7 5 9,214 | 6I — 801,297 36 1 « 4o,bUU 17,572 18 9 21,935 28 2 270 35 5 — — — — 4,552 11 7 270 35 5 — — — — 92,660 10 6 15,000 — 10,000 — 13,333 16 11,994 29 3,527 4 53,855 5,059 4,000 1,690 9,059 4 I — 1,690 31 20,059 15,690 13,333 11,994 3,527 311 61 80,000 100,000 76,045 7,933 8,998 42 40 8 1 10 6,666 32 4 31 16 29 4 64,604 36 I 9 80,000 — — 100,000 6,666 32 — 76,045 42 1 7,933 40 — 8,998 8 10 272,977 I 42 ! 11 6,666 I 32 I — I 279,644 | 26 I 11 488,666 r 31 58,879 43 10,904 37 1,238,207 135,154 14 346,803 26,594 10 16 10 135,154 6 | I — I — I | —| —I 573,397 | 26 Bih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Häfl. i 10 10 ISlats-Utskotlels Memorial M 64; ansport till proviant vid Flottans stationer » afgångs-procenter och redovisningstraktamenten samt arfvoden » utrednings-persedlar åt skärgårds- oeh ångfartyg » bålsmans-beklädnad » kavajer åt Sjö-beväringen » kojer, fdtar och täcken för skärgårds-flottan » upphandlade renslar, fältllaskor och mat-tornistrar » » sjukvårds-persedlar segelduk » » hampa » anskaffning af bomb- och landstignings-kanoner » » » kanoner, lavettage och projektiler » » » artilleri—materiel och utredning för Kungsholms och Drottningskärs fästningar samt Kungshalls batteri » » » 27 st. »kursörer» och 120 pistoler för nyssnäm de tvänne fästningar » kontroll-pjeser samt besigtnings- och transportkostnader . ' . » vattendistillerings—apparater å Kungsholms och Drottningskärs fästningar ... f ...
. för inrättande af en telegraf—linie mellan Carlskrona och Utklippan » uphandlade stenkol till march- och transportkostnader för Båtsmän » aflöning åt General-krigs-kommissariatets med Flottans ärenden sysselsatta tjenstemän, äfvensom till expenser samt skjuts- och traktaments-kostnader Tillsammans för Sjöförsvaret » elektriska och optiska Telegraf-inrättningar Sammandrag. för Landtförsvaret tillhörande föremål » Sjöförsvaret d:o d:o ... lill elektriska och optiska Telegraf-inrättningar 18H4. 258,243 74,361 11.500 59,734 25,600 15.500 19,895 74,800 28,000 89,344 3,933 530 8 — 641,643 23 6 27,727 I 20 11 678,755 641,643 27,727 Summa Banko R:dr Kontant behållning hos General-krigs-kommissariatet d. 20 April 1857 1,349,126 Stals-lJJskollels Memorial JVs 64.
It Under år Under Januari nied April månader Suni ni a 1885. 1856. 1857.
Banko. \ 135,15-4 7 6 573,597 74,561 6,761 111,544 118,479 51,228 29,689 7,800 19,500 19,895 74,800 36,524 78,400 26 1 5 10 | 6 3,931 76,000 46,980 10,749 4,089 7,800 4,000 52 11 2,829 24,044 11,764 40,478 41 25 16 29 7 o 26 25 17 16 5 6 2 27 35 5 7 4 1 6 — — — 4 10 40 | O o 1 o o 1 - 3,524 11.900 12,000 8,850 20,850 9,150 9,150 5,000 4,240 1,200 105,944 5,205 4,114 5,000 4,240 24 24 16 1,200 16 14,600 1,248 1,644 18 13 40 46 1 * u 22 1,550 17 28 9 4 2 590 4 398,848 14 9 114.204 | 38 | 51 1,590 16 1,156,286 44 1 8 27,727 20 11 488,666 398,848 51 14 1 9 i 58,879 114,204 43 38 5 5 10,904 1,590 57 16 6 1,238,207 1,156,286 27,727 14 44 20 8 8 11 887.514 45 10 173,084 j 33|10 | 12,495 1 S 1 6 2,422,221 32 3 | 77,778 15 9 1 Uih. /?.
Si. />r<X. 1836 A IEI57 4 Samt. 1 Ajd. 2 «* Sunni)» Hand. 1 | 2,500,000 Haft. 1 _ i 1“ 12 Stals-Ulskollels Memorial M 64.
Enligt hvad General-krigs-kommissariatet upplyst, skall denna återstående kontanta behållning, likasom förväntade ersättningsmedel för den fr än Kommissariatets förråd utlemnade proviant till fartyg, som icke utrustats genom bidrag från ifrågavarande kreditiv, vara påräknad för deraf förestående ytterligare utgifter.
Detta kreditivs belopp R:dr B:ko 2,500,000 har Riksgäldskontoret, efter derå gjorda reqvisitioner, utbetalt under Mars 1854 med . . . R:dr B:ko 500,000.
» April samma år med . » » 200,000.
» Juni samma år med » » 400,000.
» Augusti samma år med » » 100,000.
» September samma år med » » 500,000.
» November samma år med . » » 200,000.
» December samma år med . » » 200,000. 1,700,000.
» Februari 1855 med » » 100,000. » Mars sistnämnde år med . » » 200,000.
» April » » med . » » 200,000.
» Juni » » med . » » 200,000. 700,000. och under Juni 1856 med 100,000.
S:ma R:dr B:ko 2,500,000.
Tryckfel.
Sid. 8, rad.
18 uppifrån s-lår: 10,00 kapotler, läs: 10,000 kapotler.
» 10, » ä nedifrån » 678,735: 46. 8., » 679,7SS: 46.
8. sista raden » 20 » 30. Slats-Ulskotlels Memorial JM 64. 13 3:o.
Uppgift å de utbetalningar', som före slutet af April månad 1857 blifvit bestridda utaf dessförinnan för försvarsverkets fullständigare ordnande, enligt Kongl. Brefven den 8 Februari 1855 och den 12 Januari 1856, lyflade summor, tillsammans 1,400,000 R:dr Banko, af det till rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, under 1853 och 1854 års Riksdag, på Ri/csgälds-kontoret anvisade kreditiv.
Under år 1856.
Under år 1857.
FörtLaii<ltförsvarct tillhörande föremål. a) Fortifikations- afdelningen: lill fästnings-byggnadsarbeten vid Slitehamn » anskaffning af fält-smedje- och förbinderi-vagnar samt selar och verktyg för inge- geniör-lruppens behof . . . 20,463 4,200 37 4 — — — — 26,463 4,200 37 4 S*ur w Ti 30,603137 4 -I-I - 30,663 37 4 b) Artilleri-afdelningen: till anskaffning af 27 st. bomb- kanoner med laveltage . . . » anskaffning af 13,000 st.
12:pundiga och 13,000 st.
6:pundiga kulor samt 4,900 st. 24:pundiga och 5,300 st. 12:pundiga granater . . 44.000 25.000 1,676 6,333 13 46 10 4 45,676 31,333 13 46 10 4 Transport 69,000 — -1 1 -1 8,010|12| 2 77,010 jl2| 2 14 Stals-Utskoltets Memorial JM 64.
Transport för tillökning af artilleriets ma- teriel och iståndsättando af 60 äldre amraunitions-vag- nar till anskaffning af 1,200 par pi- stoler och 500 st. kammar- laddnings-studsare, äfvensom materiel till 2:ne 12:pun- diga batterier samt upp- reffling af 7,300 st. infan- terigevär m. m » 1,200 skeppund bly till skarpskytte-gevärskulor .
. » anskaffning af 5,000 st. minie-gevär » skjutskostnader samt trakta- menten för dessa gevärs be- ställning och besigtigande . 69,000 65,850 100,000 2,088 38 — 35.000 60.000 4,070 16 6 8,010 15.000 90.000 16,626 554 12 29 13 2 11 77,010 50,000 150,000 65,850 116,626 6,713 12 29 19 2 11 6
Sgr |236,938 38 — 99,070 16 6 130,191 7 1 466,200 13 7 c) Intendents-afdelningen: till anskaffning af persedlar för så väl Bevärings-manska- pets som den öfriga Arme- ens behof*) 300,000 50,000 25,321 35 8 375,521 55 8 Tillsammans för I.andtförsvaret |'567,602 271 4|149,070 16 6 155,512 42 9 872,185 38 7 *) Till här uppgifna föremål hafva utaf ifrågavarande medel anvisats, enligt Kongl. Brefvet den 9 Mars 1855:
För Bevärings-manshapet : till 9,500 omgångar renslar samt handolér med remmar R:dr B:ko 143,500: — » 2:ne omgångar s. k. småpersedlar, eller skjortor, strumpor och stöflar, för 5,000 man » » 93,333: 16.
Transport R:dr B:ko 236,833: 16.
Slals-Utskottels Memorial M 64. 18 Under år 1855.
För Sjöförsvaret tillhörande föremål: till linicskeppet
Dristighetens förändring till sjukskepp . . — 11,000 — —.— — — 11,000 — — » 3 kanon-skonertars förän- dring till mörsare-fartyg . . — — 14,800 — — 14,800 — — » anskaffning af 2:no skär- gårds-krigsångfartyg . . . . — — 166,666 32 — — — 166,666 32 » anskaffning af 2:ne nya vat- tenskutor utaf jern . . . . - _ _ 34,180 . 34,180 _____ . » upphandling och aptering af projektiler 131,417 — — 18,000 — 7,100 183,817 — — » anskaffning af 1,080 bomber — — 7,800 — — 7,800 — » » » en kulpress . — — 480 — — 480 — — » » » 1,800 kava- jer för sjöbeväringen . . . . — — 22,000 — — — 22,000 — un anskaffning af sjukvårdsper- sedlar 74,666 32 — 8,533 — 6 — 79,999 32 6 » sjö-expeditioner, efter af- drag af återburna förskott, 18,000 — 18,096 8 6 — 33,096 8 6 Tillsammans för Sjöförsvaret 221,083 32 — 294,698 41 — 7,100 822,879 28 — Transport R:dr B:ko 236,833: 16. och för Arméen i allmänhet: till 1,000 st. reserv-sadlar med tillbehör » » 23,000: — » 18,000 omgångar hästskor med dubbel omgång söm » » 13,500: — »> sjukvårds-persedlar för 2,000 sängar enligt Kongl. Brefvet den 23 Januari 1836: » » 100,000: — till 1,000 st. sadlar » » 30,000: — » 1,300 platta kavalleri-flaskor » » 8,000: — » 30 st. stabs- och kavalleri-smedjor » » 12,000: — » 28 st. sjukvagnar med och 75 st. utan fjedrar . . » » 27,500: — R:dr B:ko 449,833: 16. 16 Siats-Utshollcls Memorial JM 64.
Expenser för General-krigs- kommissariatet 50 o 2 50 9 o
Summa summarum 788,686 11 4 443,816 18 8 162,612 42 9 1,395,115 24 9
Den vid slutet af April ning i Rikets Ständers Bank medel utgjordo ....
1857 å General-krigs-kommissariatets räk- innestående behållning utaf dessa kreditiv- 4,884 23 5 R:dr 1,400,000 — — Till följd af ofvan Åberopade 2:ne Kongl.
Bref och i öfverensstämmelse med Kongl.
Stats-kontorets derpå grundade reqvisitioner, hafva från Riksgälds-kontoret utaf ifrågavarande kreditiv utanordnals:
Mars 1855 .... 250,000 April samma år .... .... 100,000 Juni » ....
200,000 Augusti » .... 50,000 Oktober » ....
100,000 November » ....
100,000 800,000:
Februari 1856 ....
200,000 Maj » ....
100,000 Augusti » ....
100,000 500,000:
Februari 1857 s • • ••••• 100,000:
R:dr B:ko 1,400,000:
Derjemte är under
Maj månad 1837 hos Riksgälds-kontoret ytterligare reqvireradt och derifrån utbetalt ett belopp af 100,000 R:dr B:ko; hvadan de hittills hos detta verk icke uttagna kreditiv-medel, hvilkas lyftning enligt högstberörde Kongl. Bref blifvit beslutad, utgöra 50,000 R:dr.
Stats-Vlshotlels Memorial N:0 lis. 1 STOCKHOLMS HÖGSKOLAS JURIDISKA BIBLIOTEK HT: o (i.i. Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Maj 1857, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af erhållne återremisser ä Utlåtandet N:o Sd, angående ifrågastiilld upplåtelse af jord till Strömsholms kanal-bolags disposition. (I. A.) / .
Med anledning af en utaf Herr Bråkenhjelm, B., väckt motion om upplåtelse af omkring 5 tunnland jord af Strömsholms kungsgårds samt länsmansbostället Horns egor till upplagsplats, magasiner och bostäder åt Strömsholms kanalverk, hade Stats-Utskottet uti ofvannämnda Utlåtande, enär motionen icke varit åtföljd af några handlingar till bestyrkande af de deruti meddelade uppgifter, förklarat sig, i saknad af erforderliga upplysningar, icke kunna afgifva ett sådant yttrande, som borde grundlägga Rikets Ständers beslut i ämnet, och alltså hemställt, att Herr Bråkenhjelms motion, i frågans outredda skick, ej måtte till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag utvisa, hafva, vid föredragningen hos Rikets Ständer af berörda Utlåtande, ledamöter inom hvart och ett af Riks-Stånden dels meddelat vissa uppgifter till ådagaläggande af behofvet för Strömsholms kanalverk utaf den sökta jord-upplåtelsen, dels ock förklarat sig vilja till Stats-Utskottet öfverlemna åtskilliga handlingar och kartor till närmare upplysning i detta ämne; i anledning hvaraf Utlåtandet blifvit af samtliga Riks-Stånden återremitteradt.
Sedan nämnde handlingar numera blifvit Stats-Utskottet tillställde, har Utskottet ytterligare tagit detta ärende i öfvervägande och får nu, vid afgifvandet af sitt förnyade UtlåIlih. lill R.
Sl. Prol. 1SS6 8j 18S7. /, Sami. t A[d. 3 Rand. 2 Hafi. 1 o Slals-Ulskottcls Memorial N:o 63. tande, till en början redogöra för hvad Utskottet af berörde handlingar samt inom Riks-Stånden afgifna yttranden inhemtat.
En af Direktionen för Strömsholms kanal-bolag, med föranledande af offanäinnde Utlåtande, afgifven promemoria innehåller, att, enligt den af Kongl. Maj:t för Strömsholms slussverks ombyggnad i Nåder fastställda plan, bolaget endast haft till åliggande att, der vägöfvergångar öfver den 8 mil långa segel- och kanal-leden voro beliöflige, uppföra fasta broar; äfvensom bolaget, jemlikt Kongl. Maj:ts den 28 April 1842 Nådigst utfärdade privilegium, icke varit förpligtadt utsträcka kanalverkets södra ändpunkt längre än till gamla slussverkets slutpunkt på Strömsholms kungsgårds egor vid sjön Freden.
Då likväl kanal-bolaget insåg, att bestämmelsen i förra hänseendet skulle, om den iakttagits, vållat för all framtid enahanda olägenhet för trafiken, som hitintills egt rum, nemligen att segelfartygen, för att framkomma under de många fasta broarne, måste nedfälla masterna, och att den dessutom skulle alldeles omöjliggöra trafik med ångfartyg, hade bolaget redan för 10 år sedan beslutat, att rörliga broar af jern på hela kanalsträckan borde uppföras, hvilket beslut, sedan detsamma af Kongl.
Maj:t i Nåder gillats, kommit till verkställighet.
Om emellertid detta, för den högst betydliga kanal-rörelsen så vigtiga och välgörande beslut skulle vinna den dermed åsyftade verkan, måste ovilkorligen den fasta bro, som förenar Borgås udde med fasta landet i Rytterns socken, och ligger mellan sjön Freden samt Hammarviken af sjön Mälaren, så förändras, att ångbåtar äfven under denna bro kunde framkomma, hvartill åter de brohållnings-skyldige, som af kanal-farten icke hade det ringaste gagn, ej kunde förpligtas.
För kanal-bolaget återstode då ingen annan utväg, om ej det stora ändamålet med ångbåts-rörelsc skulle förfelas, än att åtaga sig fortsätta och underhålla jemväl
Borgåssunds-bron i nyssberörda skick, och att således frivilligt utsträcka kanal-verkets södra ändpunkt till östra sidan af Hammarviken.
Då denna utsträckning af åligganden omöjligen kunde tillskynda kanalbolaget ringaste direkta fördelar, men deremot måste nu och för framtiden föranleda till utgifter, som kunnat undvikas, vore det äfven obestridligt, att ifrågavarande åtgärder afsåge kanal-rörelsens och de trafikerandes, således det allmännas direkta gagn och fördelar.
Men lika påtagligt vore, att ingen större kommunikations-anstalt kunde uppfylla sitt ändamål utan att vara försedd med upplagsplatser på lämpliga ställen och förnämligast vid ändpunkterna, äfvensom att egare till kanalen och jernvägen, vare sig
Kronan eller enskildt bolag, derstädes måste ega tillräckligt utrymme för egna tjenstemän och betjente, magasiner m. m.
Strömsholms kanalverk finge sin södra ändpunkt vid nordvestra sidan af sjön Freden, eller östra sidan af Hammarviken, måste således kanalbolaget, för rörelsens och eget behof, förskaffa sig dylikt utrymme.
Men den mark, som härvid kunde komma i fråga till upplåtelse, tillhörde antingen helt och hållet Strömsholms kungsgård, eller till en del denna och till en annan del Stals-Ulshollels Memorial N:o CS. 3 en Kronans boställs-lägenhet, hvaraf följde att nämnde mark, jemlikt 1 § i Kongl.
Förordningen den 20 November 1845, om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, icke vöre föremål för expropriation; och utan Rikets Ständers samtycke kunde den icke heller, emot stadgandet i 77 § Regeringsformen, af Kongl. Maj:t till kanal-bolaget upplåtas.
Då nu Herr Bråkcnhjelms motion icke a Isett någonting annat, än att Rikets Ständer för sin del måtte medgifva, att mark å ifrågavarande ego-områden, till högst 5 tunnlands vidd, mätte till kanal-verkets fria disposition såsom bolagets egendom upplåtas, och den jord, hvarom här vöre fråga, redan nästinstundande år, eller sednast år 1859, men innan Rikets Ständers nästföljande sammanträde inträffade, för kanal-bolaget måste vara tillgänglig, enär ombyggnads-arbetet sistnämnde år skulle vara fullbordadt, hade Direktionen häruti ansett sig ega grundad anledning till den förhoppning, att berörde motion måtte hos Rikets Ständer vinna afseende, helst bolaget i annat fall sannolikt ej kunde komma att verkställa den tillämnade utsträckningen af kanalens södra ändpunkt, hvilket dock vore af väsentlig vigt för den allmänna rörelsen.
Vidare har Utskottet inhemtat, att Direktionen för Strömsholms kanalbolag redan år 1855 hots Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att, till beredande af upplags-platser och magasiners anläggande, få, jemlikt Kongl. Förordningen den 20 November 1845, förvärfva eganderätt icke allenast till den jordrymd, hvilken uti förevarande motion omförmäles, utan äfven 1 tunnland 7T20 kappland vid Smedjebacksåns utlopp i sjön Norra Barken, tillhörande Hagge bruksegendom; i anledning af hvilken ansökan så väl Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, som Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium samt vederbörande embetsmyndigheter i orten blifvit hörde och i afgifna Utlåtanden tillstyrkt
Nådigt bifall till de sökta jord-afsöndringarne, dervid Kammar-kollegium, i afseende på lösen för berörde kronojord, i underdånighet anfört, att ehuru, enligt Kongl. Förordningen den 27 November 1854, sådan lösen skulle till enskilde erläggas med fulla värdet och hälften derutöfver samt på en gång i kapital utgå, Kollegium dock ansåge att Kronan, så väl för boställen, sorn utarrenderade egendomar borde åtnöja sig med fulla värdet efter den afsöndrade jordens eller lägenhetens beräknade årliga medel-afkastning, hvilken borde i spanmål utsättas och i penningar efter 10 års medel-markegång årligen utgöras; hemställande Kollegium att denna ersättning, bestämd i laga ordning, skulle tillfalla innehafvaren af länsmans-bostället för all framtid, men arrendatorn af Strömsholm blott under nuvarande arrendetid, samt derefter Kronan, så vida ej Kongl. Maj:t skulle i Nåder finna skäligt föreslå och Rikets Ständer bifalla, att samma ersättning efter nuvarande arrendes utgång, hvilket inträffade vid midfastan 1874, finge upphöra.
— Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hade, såsom skäl för bifall till ifrågavarande ansökning, underdånigst anfört, att, om kanal-bolaget sattes i tillfälle att erbjuda npplags-platser och magasiner för de varor, som fördes å kana - 4 Stats-Uts\ollets Memorial lS:t> SS. len, den täflan, som härigenom uppkomme emellan bohaget och de vid kanalens .ändpunkter bosatte faktorer, otvifvelaktigt skulle orsaka nedsättning i de trafikerandes omkostnader och dymedelst bidraga till ökande af rörelsen å kanalen samt göra farleden mera gagnelig för det ändamål, som med densammas förbättring och ombyggnad vore afsedt.
Deremot hade erinringar emot den ifrågaställda jord-upplåtelsen blifvit uti en särskildt ingifven skrift, framställde af Köpings stads magistrat och borgerskaps äldste, som dervid hufvudsakligen anfört, att Kongl.
Majit genom Nådigt Bref den 17:de April 1788 åt städerne Westerås och Köping upplåtit från Strömsholms kungsladugårds egor vid Borgås udde, emellan sjön Freden och Hammarviken, en plats till inrättande af faktorier och väg för de effekter och varor, hvilka, när Strömsholms kanal blefve färdig, kunde komma att der till vidare transport uppläggas; att denna plats sedermera blifvit för berörda ändamål inrättad samt försedd med magasiner för emottagande af varor, och att icke någon klagan hitintills af trafikerande försports öfver otillräckligheten af denna lastageplats; att den södra udden af Borgås sund, som kanal-bolaget önskade erhålla, icke kunde erbjuda den ringaste fördel framför den norra udden, hvilken redan länge varit till detta ändamål ordnad och använd; att något behof af en ytterligare lastageplats ej förefunnes, men om en sådan framdeles skulle till följd af ökad trafik erfordras, godt tillfälle dertill vore utmed stränderna af både sjön Freden och den så kallade Hammarviken; på grund hvaraf bemälde magistrat och borgerskap således hemställt, att kanalbolagets ansökan icke måtte vinna afseende.
— Genom Nådigt Bref den 12 Juni 1856 förklarade derefter Kongl.
Majit, att, enär, vid de i detta mål förekommande omständigheter, det ändamål, för hvilket ifrågavarande expropriationsrätt blifvit begärd, icke vore att hänföra till något af de allmänna behof, som genom stadgandet i 1 g af Kongl.
Förordningen den 20 November 1845 afsåges, Kongl.
Majit funnit sig, vid sådant förhållande, icke böra till den gjorda ansökningen lemna Nådigt bifall.
Af Protokollen öfver de hos Riks-Stånden i anledning af Utskottets förut afgifna Utlåtande förefallna öfverläggningar, har Utskottet funnit, att nästan alla talare, som i denna fråga yttrat sig, tillstyrkt och förordat den för Strömsholms kanalverk sökta jord-upplåtelse, med undantag likväl af Riksdags-fullmäktige inom Borgare-ståndet från städerna Westerås och Köping, hvilka dels erinrat om den förlust, som städerna tillskyndats derigenom att Bruksegarne år 1855 erhållit befrielse från skyldigheten att erlägga vågpenningar för det jern, som icke å städernas vågar upplägges, dels ock omförmält, att städerna erbjudit sig att till Strömsholms kanal-bolag afstå den upplagsplats dessa städer hitintills begagnat, i följd hvaraf och då det med Herr Bråkenhjelms motion afsedda ändamål, beredande al erforderlig lastageplats för kanal-verket, kunde vinnas genom enskild öfverenskommelse emellan bolaget och städerna, det syntes icke vara skäl för Slals-Ulshotlels Memorial N:o 6S.
Rikets Ständer att medgifva den nu ifrågaställa jord-upplåtelsen.
Då emellertid Utskottet inhemtat, att den af bolaget begärda jordryind är för ändamålet lämpligare än den hitintills begagnade upplags-platsen, samt det för öfrigt, på sätt Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader jemväl erinrat, måste lända den allmänna rörelsen till fördel, 0111 kanal-bolaget, utan att göras beroende af de vilkor, som vid en öfverenskommelse med städerna kunna ifrågaställas, sättes i tillfälle att tillhandahålla de trafikerande upplags-platser och magasiner, finner Utskottet de i detta afseende framställda invändningar icke förtjena afseende, äfvensom Utskottet anser den i Borgare-ståndet väckta fråga om ersättning åt städerna för den minskning i inkomster dem tillskyndats genom ofvanberörde, Bruksegarne medgifna befrielse från våg-afgifter, — öfver hvilken fråga Utskottet, i anledning af Herr Ekholms motion, kommer att särskildt Utlåtande afgifva —, icke stå i sådant sammanhang med nu förevarande ämne, att hinder derigenom bör möta för beviljandet af den sökta jord-upplåtelsen åt Strömsholms kanalverk.
I betraktande af hvad sålunda förekommit och med afseende å de upplysningar i ämnet, som, enligt hvad här ofvan är anfördt, numera kommit Utskottet tillhanda, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla, att de för sin del medgifva, att den uti Herr Bråkenhjelms motion omlörmälda jordrymd, 15,4 kappland af Strömsholms kungsgårds samt 4 tunnland 9,g kappland af länsmans-bostället Horns egor, må åt Strömsholms kanalverk, till inrättande af upplags-plats, magasiner och bostäder, upplåtas, emot dc vilkor, Kongl.
Majit kan finna lämpligt i Nåder bestämma.
Stockholm den 28 Maj 1857. 6 Sialt-VlslioUels Memorial N:o 66 .\:o (j(j.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner, angående förändrad disposition af kronosäleriet Ollestad. (I. A.)
Uti en inom Borgare-ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion, liar Herr JVahlström, J., anfört, hurusom Kongl. Majit den 20 Oktober 1756, uppå Rikets Ständers derom gjorda underdåniga anhållan, till Öfverjägmästaren Anders Gyllensvärd och hans efterkommande under perpetuel arrende-rättighet upplåtit
Ollestads kronosäteri med underliggande hemman och lägenheter uti Hofs och Hudene socknar af Gäseneds härad och Elfsborgs län, med vilkor att de skulle ärligen utgöra den ränta, sorn af egendomen efter jordeboken borde, utgå; hvaruti sedermera, äfven på Rikets Ständers underdåniga hemställan, den lindring blilvit, genom Kongl. Brefvet den 7 September 1762, Öfverjägmästaren Gyllensvärd förunnad, att alla ränte-persedlarne skulle få betalas efter 1735 års ständiga markegång, utom afraden, 15 tunnor 4 fjerdingar J:dels kappe, som borde in natura utgöras.