Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anser nödvändigt, att i detta moment bestämmes ej blott att bränvinsbränningen är tillåten under sex månader af året, utan att det äfven angifves., hvilka dessa sex månader är o j samt att dessa sex månader uppräknas i den ordning > som i min anmärkning emot 8 §. är föreslagen. 2 Moln.
Enligt den ännu gällande Författningen för bränvinshränning, har distillering varit för dem, som till bränvinshränning äro berättigade, tillåten alla tider på året, och denna tillåtelse har äfven egt rum, då bränvinsbränning varit inställd (se 41 §•
2 Morn. i83o års Förordning).
Då distillering endast åsyftar att förädla en redan producerad qvantitet af bränvin, och då det ej är att befara, det så små pannor, som till distillering äro tillåtne , skola till bränvinshränning missbrukas, anser jag den nu föreslagna inskränkningen i distillerings-rättigheten ej vara af behofvet påkallad, och yrkar derföre att 2 Mom. i 1 §. af i83o års Författning må oförändradt bibehållas. 8.
I denna §. antydes, att den årliga bränningstiden beräknas ifrån d. x November till d. 3o April, och i händelse någon åstundar att begagna endast förra eller senare hälften af denna termin, förklaras den förra hälften utgöras af November, December och Januarii månader, samt den senare hälften af Februarii, Mars och April.
— Men då uppgiften för bränvinshränning skall vid Mantalsskrifningarne aflemna?, och Mantalsskrifnirigarne för sig gå ifrån medlet af November till slutet af December, samt då det ej låter sig göra, att vid mantalsskrifningen anmäla sig för en bränningstermin, som redan börjad är; så blir följden häraf den, att man nära ett helt år förut, innan bränningsterminen täger sin början, måste anmäla sig dertill; den t. ex., som vill utöfva bränvinshränning under den termin, som börjas d. x No v. i836 och slutas d. 3o April 1837, måste vid den Mantalsskrifning, som hålles i slutet af år i835, derom göra anmälan.
Huru olägligt det måste blifva, att så lång tid förut, innan bränvinsbränningen tager sin början, bestämma sig, om man vill utöfva densamma eller «j, lärer en hvar lätteligen inse.
Också insågs detta af den sammansatta Afdel - B tv-, Lag- samt Allm.
JBesv.- och Öecon.-Uishs Betänkande N:o 6. 2g Afdelning, som uppgjorde förslag till de reglementarisk föreskrifterne; men Afdelningen ansåg sig bunden af 13 §. i Bevillnings- och Oeconomie-Utskottens Betänkande N:o 3, hvilken §. i Utlåtandet
N:o 5 blifvit oförändrad bibehållen, emedan det i denna §. heter, att tiden för bränvinsbränningen må inskränkas till sex månader om året, ifrän d. 1 November till April månads slut.
Då sistnämnde Utlåtande, JN:o 5, ännu icke blifvit af Rikets Högloft.
Ständer pröfvadt, hoppas jag att, vid denna pröfning, oftanämnde i3 §. af Betänkandet N:o 3, blifver sålunda förändrad: alt tiden för bränvinsbränningen må inAkränkas till sex månader om året, nemligen Januariij Febr uar ii, Mars j Aprilj November och December.
Om denna förändring, som rörer ej sak, utau endast redaction, antages , så bör 8 §. i Förslag till Författning för bränvinsbränningen i enlighet dermed rättas, genom hvilken rättelse de ofvannämnde olägenheterne blifva undanröjda.
Sistnämnde §. borde då lyda sålunda: ”Vid de årliga Mantalsskrifningarna — — -— bela eller hälften af ”den tillåtna tiden; skolande i senare fallet bestämdt uppgifvas, hvilkendera "termin, antingen Januariij Februarii och Mars, eller April, November "och December dertill begagnas — — — med uteslutande af bråk i be vakningen.
Uti denna reservation instämde Herr Doctor Grenander.
Ordens-Boktryckeriet, i834- Bev.-, samt Alim. Besv.- och Oecon.-Utsk:s Memorial N:o 7. 1 N:o 7. Ankom till Exp -Utsk. den i/| November 1884* Memorial, med förslag till sammanjcmknmg af Riks-Ständens Beslut, angående grunderne för bränvinsbränningsrättigheten, samt till 'voteringspropositioner i fråga om bränvinsbrcinningens beskattning.
Då Resp.
Riks-Slånden vid pröfning äf Utskottens Utlåtande N:o 5, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 3, angående grunderne
För förändrade föreskrifter oiri bran vinsbränningen oell hvad dermed liar gemenskap, i vissa delar stannat i skiljaktiga Beslut; få Utskotten härmed, jemlikt 71 §.
Regeringsformen och y3 §.
Riksdagsordningen, afgifva förslag ej mindre till sammanjemkning af de skiljaktiga meningarne, än ock lill volerings-proposilioner i fråga om bränvinsbränningens beskattning, för att af Förstärkt Stats-Ulskolt afgöras, i händelse icke alla Stånden skulle i ett Beslut sammanstämma.
Varandes Utskottens Utlåtande IV:o 5 i alla de fall, som i detta Memorial icke finnas omnämnde, af samtelige Riks-Slånden bifallet.
Af i:sla Momentet i berörde Utlåtande har Hederv.
Bonde-Ståndet ogillat Utskottens tillstyrkande af ett visst jordvärde för rättigheten att idka brån vinsbränning; men då detta moment blifvit af de trenne öfrige Stånden bifallet och således utgör Rikets Ständers Beslut; anse Utskotten Bonde-Ståndets skiljaktiga mening icke föranleda annan åtgärd, än att berörde förhållande anmäla.
Vid 3:dje Mom. har Högv.
Preste-Slåndet fattat Beslut om ålskillige förändringar i afseende på bran vinspannans uppmätning och redskapens construction; hvaremot de trenne öfrige Stånden samma moment bifallitj vid hvilket förhållande Utskotten ansp sig endast böra anmäla, alt frågan genom trenne Stånds Beslut är afgjord!
Prot. 1834. 3:te Sami. 2 Afd fide Häftet. 2 B ev.- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utshs Memorial N:o 7. Uti 5:le Mom. har Hederv.
Bonde-Ståndet beslulit eli tillägg, rörande anläggningen af Städernes brännerier; men då de Irenne öfrige Stånden detta moment oförändradt bifallit; finna Utskotten Bonde-Ståndets
Beslut icke föranleda någon åtgärd.
Vid 6 Mom. hafva Högv.
Bonde-Ståndet beslutit den förändring, alt i det egendomsvärde, hvarföre bran vinsbränning ulöfvas, åbyggnad må beräknas till ^ af jordens taxeringsvärde; hvaremot de tvänne öfrige Stånden bifallit Utskottens förslag i detta moment, att åbyggnad ej må beräknas högre än lill i. af jordens taxeringsvärde.
Då i denna fråga två Stånd stannat emot 2 i olika Beslut, anse Utskotten dess förslag i detta moment, jemlikt ^5 §.
Riksdagsordningen, böra förfalla och i denna omständighet komma att förblifva vid hvad förut varit stadgadt.
Vid 7:de Mom. har Hederv. Bonde-Ståndet, med ändring af Utskottens förslag, stannat i det beslut, att den pannerymd, som får nyttjas, må bestämmas efter innevarande års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af i83o års Förordning om bran vinsbränningen intagne tariff; äfvensom Högv.
Preste-Ståndet ansett den mening i detta moment böra utgå, som rörer pannerymdens nedsättning, i händelse taxeringsvärdet, i följd af Utskottens förslag, angående åbyggnadsberäkning, skulle minskas; hvaremot de tvänne öfrige
Stånden ifrågavarande moment gillat; och som denna skiljaktighet härleder sig deraf, dels att Bonde-Ståndet ogillat Utskottens tillsty rkande af ett visst jord värde för rättigheten att idka brön vinsbränning, och dels att Preste- och Bonde-Stånden beslulit, att åbyggnad må till ^ af jordens taxeringsvärde ingå uti det egendomsvärde, hvarföre bran vinsbränning ulöfvas; men Irenne Stånd, på sätt of vanberördt är, gillat Utskottens förslag i afseende på ett minimivärde af jord för rättigheten att bränna; hvadan den i motsats dermed af BondeStåndet beslutade förändring i detta moment kommer alt förfalla; samt af utgången af Utskottens förslag i nästföregående moment följer, alt något stadgande om nedsättning i pannerymden på grund af minskadt taxeringsvärde vid åbyggnads beräkning icke är af nöden; alltså finna Utskotten annan åtgärd icke erfordras, än alt berörde förhållande tillkännagifva.
Uti 8:de Morn., som af Vallöf]. Borgare-Ståndet blifvit bifallet, hafva hi trenne öfrige Stånden stannat i olika Beslut, om förändring af re “aVi'onen; med anledning hvaraf B ev.~ samt Allm.
Be sv.- och Oecon.-Utsh.s Memorial N:o 7. 3 Utskotten föreslå, alt ordalydelsen i detta moment förändras på följande strit: ’all mäsk värmare må nyttjas, ulan förminskning i pan ne rymden, men emot den beskattning, som Rikets Ständer bestämma.”
Vid p:de Momentet, som af Hederv.
Bonde-Ståndet blifvit bifallet, Lafva Ilögl.
Ridderskapet oell Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet fattat beslut 0111 annan indelning af bränningsliden sålunda, alt första terminen utgöres at Jannarii, Februarii, Mars och April, samt andra terminen af November och December månader; och har Hög v.
Preste-Slåndet beslutit, att branvinsbränningsåret bör räknas från början af Januarii månad; alt bränningsliden indelas i 2 terminer, af hvilka den förra innefattar Januarii, Februarii och Mars, den senare April, November och December, och alt livar och en till brån vinsbränning berättigad må vara öppet lernnadt, alt vid mantalsskrifning uppgifva, antingen han vill begagna hela bränningstiden eller endera af desse terminer, med skyldighet för den, som endast begagnar endera terminen, alt sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling vid slutet af den termin han begagnat.
Då Utskotten af den från Hederv.
Bonde-Ståndet ankomne ålerremiss af Betänkandet N:o 6, angående reglementariska föreskrifter för bränvinsbränningens utöfning, inhemtat, alt den mening inom
Ståndet allmänt blifvit yttrad, att bränningsliden måtte indelas i terminer, på sätt Presle-Ståndet redan beslutit, finna Utskotten, på det Bonde-Slåndet må hafva dess rätt förvarad alt göra en sådan dess mening gällande, skäligt hemställa, om icke skiljaktigheten i della moment så väl i fråga om bränningslidens indelning i terminer, som angående kostnaden för redskapens försegling, då endast endera terminen blifvit begagnad, må gemensamt med besvarandet af ofvanberörde ålerremiss behandlas och i sammanhang dermed slutligen afgöras.
Med ändring af Utskottens förslag i 10 Momentet, har Högv.
PresteSlåndet ansett enkel rectificalor och mäskvärmare med 125 proc:t, dubbel reclificalor och mäskvärmare med i5o proc:t öka afverkningens skyndsamhet och i samma proportion böra beskattas, hvadan tariffen skulle derefter rättas; och har Hederv.
Bonde-Slåndet i alla delar lill hälften nedsatt den af Utskotten i tariffen utsatte beskattningen, hvilken hälft kominer att utgöra hela skatten för sex månaders bränning; äfvensom afgiften för bränvin, lil 1 veikadt med konstapparaler, som icke kunna hänföras under någon af de beskrifne sorterna, blifvit nedsatt lill hälften eller 2 sL 4 Bcu.- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsk:s Memorial
N:o 7. för hvarje kanna; hvaremot de tvänne öfrige Slånden gillat Utskottens förslag i detta rnoment.
Då tvenne Stånd godkänt den af Utskotten antagne grund för beräkning af den enkla pannans större afverkningsförmåga, medelst användande af enkel eller dubbel reclificator, jemte mäsk värmare, hemställa Utskotten, om icke Högv.
Presle-Slåndet täckes biträda öfrige Ståndens beslut i denna del; kommande i motsatt fall frågan att afgöras af Förstärkt Slats-Ulskott, för hvilken händelse Utskotten föreslå följande voteringsproposition:
Den, som bifaller Bevillnings- samt Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Ulskottens af Irenne Ständ gillade förslag i 10 Mom. af Utlåtandet N:o 5, alt enkel reclificator och mäskvärmare med 1^5 proc:t samt dubbel reclificator och mäskvärmare med 200 proc:t ökar den enkla pannans afverkningsförmåga och att dessa apparater i förhållande derefter böra beskattas; voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; kommer, i likhet med llögv. Presle-Slåndels Beslut, afverkningens skyndsamhet att anses ökad för enkel rectificator och mäskvärmare med 125 proc:t, samt för dubbel reclificator och mäskvärmare med i5o proc:t, i raon hvaraf desamma böra beskattas.
Hvad angår Heclerv.
Bonde-Ståndets skiljaktiga beslut om beloppet af afgiften för bränvins-bränning; så enär Utskottens förslag härutinnan blifvit af de trenne öfrige Stånden godkändt; finna Utskotten skäligt hemställa lill Bonde-Ståndets bepröfvande om icke Ståndet skulle tackas alt med de öfrige Slånden sig förena; men för den händelse sådant afslås, kommer frågan alt till Förstärkt Stals-Ulskott öfverlemnas; i hvilket afseende Utskotten föreslå följande voterings-proposilion:
Den, som godkänner den af Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskolten uti io:de momentet af Utlåtandet N:o 5 föreslagne, af Irenne Stånd gillade panneiymds-afgifl för bränvins-bianning, på sätt dea vid Utlåtandet bifogade tariff utvisar, likväl B ev.- samt Allni. Besv.' och Oecon.-Utskis Memorial N:o 7. 5 likväl med den förändring deruti, sorn afgörandet af nästföregående volerings-proposilion kan föranleda, samt att skatten för sådane konslapparater, hvilkas tillverkning öfverstiger den för dubbla pistoriske pannorne antagne, utgår med 4 sk. på hvarje kanna bränvin, som med sådan bränningsredskap kan tillverkas; voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; kommer, i enlighet med Hederv. Bonde-Ståndets Beslut, den i ofvanberörde tariff utsatte beskattning, med iakttagande af den förändring, som deruti genom nästföregående votering kan uppkomma, att i alla delar till hälften nedsättas, samt denna hälft utgöra hela beskattningen för sex månaders bränningstid; och skall afgiften för konslapparater, som icke kunna hänföras under någon af de beskrifna sorterna, nedsättas äfven till hälften eller till 2 sk. för hvarje kanna bränvin, som med dem kan tillverkas.
Af n:te Momentet har första punkten, angående transporträtlighelen, af samllige Riks-Stånden blifvit bifallen, med tillägg, enligt Högv.
PresteStåndets Beslut, af ordet: ”brukareOch som detta tillägg endast innefattar ett förtydligande af denna punkt, finna Utskotten sig böra föreslå följande förändrade ordalydelse: alt då egare, brukare eller innehafvare af jord icke sjelf vill utöfva sin rättighet till bran vins-bränning, honom ej må vara tillåtet att denna rättighet på annan person öfverlåta.
Af senare punkten i detta Moment har Hederv.
Bonde-Ståndet endast bibehållit hvad Utskotten till iakttagande föreslagit, då flere åboer å samma hemman eller å serskilde hemman, inom samma byelag, förena sig om gemensam utöfning af deras bränvins-brännings-rätlighet, med gemensam panna, och deremot, i följd af Ståndets Beslut om ogillande af ett minimivärde af jord för rättigheten att bränna, ansett böra förfalla hvad i enahanda afseende blifvit af Utskotten tillstyrkt, då innehafvare af jord, till mindre värde än 3oo R:dr, sammanslå sine jordvärden till gemensam Bränvins-bränning; men då de trenne öfrige Stånden, genom hvilkas sammanstämmande beslut, ett minimivärde åfjord för rättigheten att bränna, Bihang till R.
Brot. 1834■ 5--te Sami. 2 Afd. ~j.de 6 B ev.- samt Allm.
Besv. och Oecon.- Utsk:s Memorial N:o 7. kommer att qvarstå, gillat Utskottens förslag uti ifrågavarande omständighet, finna Utskotten Bonde-Ståndets skiljaktighet icke erfordra annan åtgärd, än att berörde förhållande tillkännagifva.
Beträffande Högv. Preste-Slåndets
Beslut vid senare punkten af urte Mom., att nemligen början deraf skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”att då flere åboer ä samma hemman eller ä serskilde hemman inom samma byalag eller å serskilde hemman och lägenheter inom \ mils afstånd förena sig” &c; så enär de trenne öfrige Stånden bifallit Utskottens ifrågavarande förslag sådant det i Utlåtandet N:o 5 lyder: finna Utskotten frågan vara genom Rikets Ständers Beslut afgjord och således icke föranleda annan åtgärd än att detta förhållande anmäla.
De, i anledning af della Memorial afgifne reservationer bifogas.
Stockholm den i3 November 1834- Reservation af Herr Friherre Paykull. ”Emot Utskottens beslut, att frågan,huruvida åbyggnader borde till £ eller inberäknas i jordens taxeringsvärde, skulle betraktas såsom varande endast af oeconomisk natur och således böra förfalla , får jag anmäla min reservation.
Jag anser den äfven vara af Bevillnings natur och till följe deraf böra af Förstärkt Slals-Ulskolt behandlas.
Mina anledningar härtill äro, alt dess afgörande utöfvar en bestämd verkan på Bevillningens belopp, i thy att skatten måste, i hvilkeldera fall, som antages, blifva olika.
Om saken vore af den beskaffenhet, att den oeconomiska delen deraf kunde frånskiljas, skulle denna förfalla, men den öfriga, ehuru liten den än vore, öfverlemnas til!
Förstärkt Slats-Utskott, dit den, enligt min tanka, derföre nu i sin helhet mäste hänskjutas.
Då Utskotten dessutom utgått från den grundsats, alt bran vins-bränningen borde vara fästad vid jorden, anser jag det conseqvent alt åtminstone i möjligaste måtto söka förekomma, att den utöfvas till följd af ett högt beräknadt åbyggnadsvärde, och jag ville för min del ogerna understödja det redan öfvade missbruket alt på en liten jordlapp uppföra präktiga byggnader, för alt der anlägga en Bränvins-Fabi ik.
Jag anser i för högt beräknadt och hyser den förhoppning, att, i händelse Rikets Ständer skulle finna, det fr ågan borde i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, -~:deJ kunde komma att såsom maximum antagas.
Häruti förenade sig Herr Grefve von Platen och Herr Friherre Ehrensvärd.
STOCKHOLM, H. G. Köldström, 1834.
Ber.-, Lag- samt Allm.
Besa.- och O eron.- Utsl:s Utlåtande N:o 8. i N:o 8.
Ankom till Exp—Utsk. den 5 Jan. i835.
Utlåtande, i ättledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o ti, angående reglementariska föreskrifter för bränvinsbränningens utöfning samt försäljning af bränvin och beskattning derå.
F rån samtlige Riks-Slånden har Utskottens ofvanberörde Betänkande blifvit återremitteradt, på grund af gjorde anmärkningar, inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln: af Herr Grefve Horn, Herr Friherre Boje, Herr Hjärne, H., Herr Gunther, C. G., Herr Cederschjöld, P. G., Herr Stuart, Fr., Herr af Ekenstam , J., och Herr af Dahlström , G. J.; inom Högvördige Preste-Ståndet : af Herr Stats-Rådet Poppius, Herrar Biskoparne Doctor af fVingård, Doctor Hedre'n och Doctor Thyselius, Doctor Lundblad, Herrar Professorerne Grubbe, Doctor More'n, Doctor Grenander och Doctor Hasselroth, Herrar Prostarne Åstrand, Nordin, P. G. Svedelius, J: J. Nibelius, Ödmann, Doctor Björkman, Doctor Lindahl, Edvall, Mittag, Öhrnberg, Doctor Heurlin, Hallström, Hylander, Doctor Elfström, Doctor Nibelius, Afzelius, Doctor Bexell, Rosen och Stenhammar, samt Herr Lector Laurenius; inom Vällofl.
Borgare- Ståndet : af Herr Halling, Herr Höök, Herr Helsingius, Herr Holm, Herr Hessle, Herr IVedberg, Herr Rubin, Herr Olbers och Herr Leffler; inom Hedervärda B onde-Ståndet: af Riksdagsmännen Botvid Jonsson, Olof Olofsson, Samuel Andersson och Carl Gabrielsson från Östergöthlands
Län, Anders Danielsson , Lars Larsson och Hans Jans soti från Elfsborgs Län, Nils Pehrsson, Anders Ericsson, Daniel Danielsson, Eric Hansson och Eric Olofsson från Örebro Län, Peter Pehrs soti, Johannes Andersson, Anders Paulsson och Peter Jönsson från Jönköpings Län, Anders Brisman och Anders Anders - Bihang till R.
Prot. i834 och 1835. 5-te Sami.
T.dra Afd'. i 8:de Håftet. 2 jBev.-f Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utshs Utlåtande N:o 8 son från Skaraborgs Län, Nils Pehrsson från Södermanlands Län, Sven Heurlin från Kronobergs
Län, Nils Magnusson från Calmar Län, Jan Peter Janssonj Eric Ersson och Nils Insulin från.
Län, Jon Jonsson j, Ola Jeppsson och Gustaf Appelqvist från Blekinge Län, Lars Gezelius från Stora Kopparbergs.
Län, Nils Larsson frän Upsala Län, Tufae Mänsson och Nils Månsson från Malmöhus Län,, Peter■ Jönsson och Pehr Nilsson från Christianstads Län, Änders Svensson och Peter Andersson från Hallands Län, Olof Olofsson från Westerbottens
Län, Johan Jacob Rutberg från Norrbottens.
Län och Nils Strindlund lehn WesterNorrlands Län.
Bland anmärkningarne förekommer en af innehåll,, att Betänkandet
N:o 6 i allmänhet bör rättas tili öfverensstämmelse med de af Riks-Stånden fattade beslut vid Bevillnings- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 5, angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvinsbränningen och hvad dermed har gemenskap.
De frågor, som med denna anmärkning stå i sammanhang, äro: i:o fördelning i terminer af den till bränvinsbränning tillåtne tid samt kostnaden för redskapens försegling, då endast endera terminen begagnas; 2:0 det belopp, hvartill åbyggnad får i taxeringsvärdet, ingå;, och ä:o. beskattningen.
På sätt Bevillnings- och Oeconomie-Utskotten uti Memorialet N:o 7, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, angående Utlåtandet N:o 5, tillstyrkt och samtlige Riks-Stånden bifallit, har frågan om fördelning i terminer af den för bränvinsbränningens utöfning tillåtne tid samt kostnaden för redskapens försegling, då icke hela tiden begagnas, Blifvit uppskjuten, för att gemensamt vid besvarandet af återremissen af Betänkandet N:o 6 behandlas, och i sammanhang dermed slutligenafgöras; i anledning hvaraf Utskotten ånyo få anmäla, att, vid föredragning af Utskottens Utlåtande N:o 5, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet beslutit, att första terminen borde utgöras af Januarii, Fehruarii, Mars och April, samt andra terminen af November och December; och har Högv.
Presle-Ståndet fattat det beslut, att första terminen borde vara Januarii, Februarii och Mars, samt andra terminen April, November ooh December; hvaremot Hederv» Bonde-Ståndet bifallit Utskottens förslag i berörde Utlåtande; men vid återremissen af Betänkandet N:o 6 allmänt yttrat den mening, att tiden mätte indelas i öfverensstämmelse med Högv.
Preste-§tåndets derom fattade beslut; och som Utskotten anse den af sistnämnde
Stånd antagna fördelning af tiden icke allenast vara för jordbru - B ev,-, Lag- samt Allm. Besa.- och Oecon.- Uts1c:s Utlåtande IS: o 8. 3 karen lämpligast, i afseende på kreaturens utfodring, utan ock kunna i så måtto bidraga till en inskränktare bränvinsbränning, som jordbrukaren icke sättes i nödvändighet att för ladugårdens behof anmäla sig till begagnande af hela den tillåtna tiden; alltså finna Utskotten skäligt tillstyrka, att den tena terminen må utgöras af Januarii, Februarii och Mars, samt den andra af April, iNovember och December.
Hvad angår kostnaden för redskapens försegling; så finna Utskotten, smed afseende på den större inkomst, sorn den redan fastställde högre beskattning å bränvinsbränningen kommer att .till Staten inbringa, skäligt tillstyrka,, att berörde kostnad, ehvad liela den tillåtna tiden eller endast endera terminen deraf till bränvinsbränning begagnas, må af Kronans medel ersättas; dock att rese- och tractamentspenningar ej få af Kronobetjeningen beräknas.
Vidare få Utskotten anmäla, att då samtlige Riks-Stånden bifallit Memorialet N:o 7 i den del, sorn angår Riks-Ståndens beslut vid Utskottens förslag om åbyggnads beräkning i det egendomsvärde, hvarföre bränvinsbränning utöfvas, och i följd deraf samma förslag kommer att förfalla, samt i delta ämne förblifva vid hvad förut varit stadgadt, har sådant blifvit iakttaget uti förslaget .till Förordning om bränvinsbränningen.
Sedan Förstärkta Stats-Utskottet numera afgjort frågan om bränvinsbränningens beskattning, har Tariffen på pannerymds-afgiften samt beskattningen i öfrige delar, i öfverensstämmelse dermed, blifvit ändrad.
I öfrigt är anmärkt:
Vid usta a) att senare momentet af denna §. är otydligt i orden ”för dem, sorn till bränvinsbränning äro berättigade ” då skillnad sedermera göres uti 10, 3i och 87 §§. emellan hemman, som till bränvinsbränning äro berättigade, och dem, som anmält sig vilja utöfva denna rättighet; b) att rättighet till distillering med sex kannors panna bör utsträckas äfven till dera, sorn icke .bränna bränvin, och få utöfvas under hela året.
Vid 2: dr a $. «a) att denna §., i afseende på minimi-Yärdet, är stridande emot 7 Bew-, Lag- samt Allm.
Bes v.- och Oecon.- Utsk:s Utlåtande N:o 8. §., och bör sålunda rättas, att vid slutet uttryckes: ”utom i de händelser 6 och y <§'§■ upptaga.”
Vid 3:dje $. a) att, till förekommande af missförstånd, bestämdt bör uttryckas, huruvida den för de serskilda jordvärden fixerade pannerymd får beräknas med eller utan afdrag af det i följande §. omnämnde kokrum; b) att alla de, som ega enkel bränvinsredskap, med löst eller fast bröst, må ega rättighet att oförändradt bibehålla och bruka sin redskap under hvad form som helst, och att hatten, under dessa vilkor, äfven må nyttjas så stor, som egaren den nu innehar.