Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu föreslås att hägge desse rubriker måtte bibehållas, men så, att hvarje Tjensteman, efter göromålens beskaffenhet, må uppbära sin belöning, allenast efter endera, i likhet med hvad vid 1809, 1815 och 1818 årens Riksdagar i Stockholm egt rum; i följd hvaraf arfvoden synes lämpligast för de Tjenstemän hvilkas göromål i synnerhet fordra kunskap och skicklighet samt Tractamenten för dem, hvilkas befattningar hufvudsakligast fordra möda, hvadan Secreterarne torde böra aflönas genom arfvoden och den öfrige Cancel1 i-Betjeningen genom Tractamenten.
För att bibehålla en billig proportion, så att icke de, som erhålla Tractamenten, genom Riksdagens längd, må bekomma en jemförelsevis större belöning, än de som få arfvoden, hafva de sednare synts bora beräknas efter månad.
Efter förutsättande af ofvannämnde grunder, hafva vi öfverenskommit om följande förslag till arfvoden och tractamenten, nemligen:
Ridderskapet och Adeln: Arfvode för Riddarhus-Secretera ren i månaden .
R:dr B:co 3oo. — Stats-Utskottets Betänkanden.
Tractamente för: 3:ne alste Cancellister eller Notatarier om dagen hvardera . 3:
Dito för 2 Ordinarie och 4 Extra Ordinarie Cancellister om dagen hvardera a:
Dito för 4 Vaktmästare om dagen hvardera i:
Hos Högrör dige Preste-Ståndet:
Arfvode för Secreteraren i månaden ....
R:dr B:co 3oo. Tractamente för: i Notarie om dagen .... 3:
Dito för 2:ne Ordinarie och 3:ne Extra Ordinarie Cancellister, om dagen hvardera 2:
Dito för 4 Vaktmästare, om dagen hvardera 1.
Tios Vällojl.
Arfvode för Secreteraren i månaden R:dr B:co 3oo. Tractamente för: 1 Notarie om dagen .... 3:
Dito för 2:ne Ordinarie och 3:ne Extra-Ordin.
Cancellister, om dagen hvardera 2:
Dito för 3:ne Vaktmästare, om dagen hvardera 1. 45\ Stats-Utskottets Betänkanden.
Bonde-Stdndet:
Arfvode för Secreteraren i månaden R:dr B:co 4oo. — Tractamente för: 2 Notarier, om dagen hvardera 4- — Dito för 4 Ordinarie och 8 Extra Ordinarie Cancellister, om dagen hvardera 2: 24.
Dito för 4 Vaktmästare, om dagen hvardera 1. — Ilos Constitutions-Utskottet:
Arfvode för Secreteraren i månaden R:dr B:co 166: 32.
Tractamente för: 3:ne Notarier, om dagen hvardera 3.
— Dito för en Vaktmästare, om da gen « «••••••• 1 • ■1 ■■ Hos Stats-Utskottet:
Arfvode för Secreteraren för Stats-Yerkets Ärénder i månaden ....
R:dr B:co 200.
— Dito för Secreteraren för Riksgälds-Verkets Ärender i månaden 133: 16.
Dito för den i Stats-Utskottet Biträdande Kamereraren i månaden 133: 16.
Tractamente för: a:ne Notarier, om dagen hvardera 3.
— Dito för 5 Cancellister, om dagen hvardera 2.
— Dito för 5 Vaktmästare, om dagen hvardera 1. — Stats-Utskottets Betunkanden. /J55 Hos BeviZZnings-Utskottet:
Arfvode för Secreteraren i månaden R:dr B:co 1G6: 3a.
Tractamente för: 3:ne Notarier, om dagen hvardera 3. —■
Dito för 3:ne Cancellister, om dagen hvardera 2.
— Dito för a:ne Vaktmästare, om dagen hvardera 1.
— Hos Lag-Utskottet; Arfvode för Secreteraren i månaden . . . l\:dr B:co 1C6: 3a.
Tractamente för; 1 Notarie, om dagen .... 3; — Dito för 1 Canceliist, om dagen 2:
— Dito för 1 Vaktmästare, om dagen 1. — Hos A tini.
Besvärs- och Ekonomie-Utskottet:
Arfvode för Secreteraren i månaden R:dr B;co 166: 32.
Dito för 4 Cancellister, om dagen hvardera a. — Dito för a:ne Vaktmästare, om dagen hvardera 1.
— Hos E.xp e dit i on s- Uts kottet:
Arfvode för Secreteraren i månaden R:dr B:co 166: 3a. Tractamente för: 1 Notarie, om dagen .... 3.
— Dito för 1 Canceliist, om dagen 2.
— Dito för 2:ne Vaktmästare, om dagen hvardera 1, •— 456 Stats-Utskottets Betänkandeti.
Beräkningen af så väl arfvoden som tractamenten synes oss efter vanligheten och den verkliga arbetstiden, böra vid Ståndens Cancellier begynnas ifrån och med den 4;de dagen före Riksdagens uthlåsning samt fortfara till och med 8:de dagen efter Riksdagens slut, och vid Utskotten beräknas ifrån antagningsdagen till och med 8:de dagen efter Utskottets upplösning.
Huruvida den vid slutet af sistl.
Riksdag visse Tjenstemäir inom Rsks-Stånden och Utskotten tillagde förhöjning uti deras Tractamenten, må vid denna Riksdag jemväl kunna beviljas, hafva vi för närvarande, och innan det sig visat, om gÖromålens mängd och Tjenstemännens nit påkalla en dylik belöning, ansett oss icke nu böra deröfver något utlåtande meddela.
Slutligen föreslås såsom billigt, att på desse både Arfvoden och Tractamenten förskott, beräknad t till och med d. 3i t denna månad, måtte utbetalas; men återstoden ej förrän efter Riksdagens slut komma att uppbäras:
Börande utbetalningen ske i enlighet med särskilda specificationer på Personalen,'undertecknade, i afseende på Riks-Stånden, af hvarje Riks-Stånds Taleman, och i afseende å Utskotten, af hvarje Utskotts Ordförande, samt inlemnade till det Verk, hvarifrån betalningen utgår.
Om vid något
Utskott göronxålen skulle blifva så öfverhopande, att den antagne Cancellie-Betjeningen skulle behöfva hjelp Stats-Vtskottets Betänkanden.
4^7 vid renskrifningen, förbehålla undertecknade Utskotts Ordförande sig, att sådant framdeles till ersättning få anmäla.” Stockholm d. 2 Martii l823.; Stats-Utskottet får nu afgifva det yttrande till Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande, hvartill ärendets beskaffenhet gifvit anledning.
Då rättvisan brafver, att den vedergällning, som livar en tjenstgörande bör åtnjuta, varder bestämd olika, i förhållande till den större eller mindre skicklighet, som erfordras, samt den mer eller mindre möda befattningen medförer, och hvarvid Stats-Utskottet trott någon tvekan icke kunna uppstå , att dess Cancellie-Betjening är mera sysselsatt, än Betjeningen i något af de öfrige Riksens Ständers Utskott; med erkännande hvaraf Riksens Ständer ock, vid föregående Riksdagar, beviljat Stats-Utskottets Cancellie-Betjening högre belöning än de öfrige; har Utskottet, med öfvertygelse derjemte, att den sparsamhet med H. N. Schwan , h. t. Bolg.
Talman, Carl De Geér , h. t. Landt-Marskalk C. von Rosenstein, Talman. A. J:son Hyckert, n. v.
B. von Platen.
Axel Lagerbjelke. J.
Gust. af Ugglas. H. Wachtmeister, L.
Stjernstam. 458 Stats-Utskottets Betänkanden.
Statens Medel, som i närvarande tidpunct är så högt påkallad, äfven i detta fall,icke hör åsidosättas, så vidt det med de tjenstgörandes hilliga fordringar står tillsammans, ansett sig höra tillstyrka nedsättning uti följande föreslagne Traetamenten, nemi.
För Cancellisterne inom Stånds-Cancellien, med undantag af de 3:ne äldste Cancellisterne eller Nota rieme hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, från 2 R;dr o.!\ sk. till 2 R:dr 12 sk,; för Notarierne i samtlige Utskotten, Siats-Utskottet allena undantaget, från 3 R:dr till 2 R;dr 3a sk. och För Utskottens Cancellister, undantagande Cancellisterne i Stats-Utskottet, från 2 R:dr till x R:dr 32 sk, B:co om dagen, I afseende på tiden under hvilken de föreslagne Arfvoden och Traetamenten höra hestås, så enär ingen lärer hafva inträtt i tjenstgöring, innan han till befattningen blifvit utnämnd, kan Stats-Utskottet ej tillstyrka aflöningens beräknande för RiksStåndens Secreterare och Cancellier, förrän från antagningsdagen, med undantag likväl af Riddarhus-Secrcteraren, med hvilken är ett särskildt förhållande och som synes höra få njuta arfvode från den dag Riksdagen utblåses.
Till allt hvad
Förslaget för öfrigt innehåller, tillstyrker Stats-Utskottet bifall, Stats-Utskottets Betänkanden. ^5g äfvensom att Förskott på ifrågavarande Arfvoden och Tractamenten må beviljas, att utbetalas till och med d. 3i nasti.
Martii; och hemställer Stats-Utskottet, att, i likhet med hvad förr skett, de till Skrifmaterialier samt öfrige förnödenheter i och för Ståndens och Utskottens Cancellier erforderlige Medel, sorn vanligen bestridas af Riksdagskostnads-Summan, måga ersättas efter al Secreterarne afgifvande verificerade räkningar, som af Herr Landt-Marskalken och Herrar Talemännen, samt Ordförande i Utskotten böra genom deras påskrift godkännas.
Det beslut Riksens Högh Ständer häröfver meddela, lärer i underdånighet anmälas bos Kongl. Maj:t, i afseende på Nådig befallning till Vederbörande, om utbetalningens verkställande af Riksdagskostnads-Medlen.
Vid detta tillfälle har Utskottet ansett det lämpligast, att afgifva utlåtande öfver ett, från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln remitteradt och den 6:te sistl.
Febr. till Stats-Utskottet ankommet Memorial, af Herr A. von Hartmans dorffhvaruti, efter föregången uppgift på kostnaderne i allmänhet vid sista Riksdag, och särskildt för Riks-Ståndens samt Utskottens Cancellier, till befordrande af minskning uti de dryga utgifterne härtill, Motionären hemställt till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att anmoda samtlige Utskotten på 460 Stats-Utskottets Betänkanden. förhand öfverenskomma med de personer, som till Secreterare antogos, om någon viss vedergällning för hvarje månad, emot hvilken Secreterarne ansvarade Utskotten för gÖromålens ordentliga bestridande genom Betjening, som Secreterarne sjelfve äntogo och hvilken vedergällning borde föreslås och bestämmas på sätt 24 §. i Riksdagsordningen föreskrifver.
Enär denna Motion icke kommit Statsutskottet tillhanda förrän de i 53 §.
Regeringsformen uppräknade Utskott redan voro organiserade och de deras Secreterare samt större delen .Betjening antagit, har Stats-Utskottet ansett all fråga om Förslagets antagande, för innevarande Riksdag hafva förfallit; och då 24 §. i Riksdagsordningen innehåller, att hvarje Utskott förordnar dess Secreterare och Cancellister, anser Stats-Utskottet sig icke eller kunna lemna någon åtgärd vid Förslaget för framtiden, såsom innefattande ändring uti ett ännu gällande Grundlags-Stadgande.
Men Utskottet anser sig böra vid de af Herr <von Hartmansdorff gjorde uppgifter öfver kostnaderne vid sista Riksdag upplysa, att hela Riksdagskostnads-Summan icke utgjort, såsom angifvet blifvit, i84>ooo Rd:r utan 176,256 R:dr 2 sk. 3 rst.
B:co,och att aflöningsbeloppet för Stats-Utskottet derigenom uppsteg till betydligt större Summa, än vid något af de andre Utskotten, att, Stat s- Utskottets Betänkatiden.
4^i jemte det ärendernes mängd och beskaffenhet nödgade Utskottet att då, likasom nu, begagna en särskild Secreterare för Riksgälds-Contoirets ärender, sorn äfven i sådan egenskap biträdde de sammansatte Stats- och Banco-Utskotlen, emot ett ökadt arfvode, samt en Kamererare för Stats-Regleringen m. m. aflönades äfven en Kamererare, att gå Utskottet tillhanda vid då förevarande granskning, af den Rikshufvud-Boks methode, Herr Stats-Commissarien Widegren uppgifvit, äfvensom arfvoden tilldeltes dem, som biträdde vid Utskottets arbeten rörande Allmänna Magazins-Inrättningen och Manufactur-Discontcn.
Någre Ledamöters härvid yttrade särskilde meningar varda uti Protocolls-Utdrag bifogade.
Stockholm d. 5 April 1823.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Hogl.
Statsutskott vid sammanträde in Pleno d. 5 April 1823. S. D.
Sedan Utskottet, uppå derom gjord proposition, godkänt det nu uppläste Betänkandet i anledning af Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talemäunens, samt Utskottens Ordförandes förslag, till aflöning för samtlige Respeetive Riks-Ståndens jemte Utskottens Cancellie- och Vaktbetjening, /[62 Stats-Utskottets Betänkande,m förklarade Hrr Commerce-Rådet Santesson sig icke kunna instämma i Utskottets tillstyrkan om nedsättning af den aflöning, som i förenämnde afseende, blifvit föreslagen; hvarmed Ilrr Bruks-Patronen Ekelund,, Herrar Grosshandlarne Eckhoff‘ och IVinberg j Herr Lagmannen Norceus och Herr Borgmästaren Ekstrand sig jemväl förenade.
Herr Linström deremot trodde sådan nedsättning ytterligare böra ega rum med ioo R:dr i månaden för hvardera af Ståndens Secreterare, med 16
R:dr 32 sk. i månaden för alla Utskottens Secreterare, Stats-Utskottet undantagen, så vida ej desse Secreterares aflöning skulle kunna bestämmas olika, efter arbetens mängd och vigt, samt med 24 sk. per dag för hvarje af Ståndens Notarier och Cancellister, hvarigenom denna aflöning sattes i ett någorlunda jemförligt förhållande till den Statens Tjenstemän i allmänhet åtnjuta.
Och ansåge Herr Linström för öfrigt, det
Statens knappa tillgångar påkallade all möjlig sparsamhet.
Kommandes desse Reservationer, att, jemte det afgående Betänkandet, meddelas Riksens Höglofl.
Ex Protoeollo J. C.
Lorich. Stats-Utskottets Betänkcinden. 463 N:0 gi.
Antom den 7 April 182X Utlåtande, i anledning af våckte Motioner, om Medels anslående till kostnadernes godtgörande för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förestående Förmälning ochverkstålde Utrikes resa. Xfrån samtlige Resp. Riks-Stånden har StatsUtskottet erhållit remiss på de Motioner, som hos hvarje Stånd särskildt blifvit väckte och sammanstämmande hufvudsakligen innehålla t att då Riksens Ständer nyligen af Hans Majit Konungen emottagit den af Svenska folket lifligt efterlängtade underrättelsen, om Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förestående Förmälning med Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Josephina af Leuchtenberg och Eichstädt och inför Hans Kongl. Majit och Hans Kongl. Höghet deröfver i underdånighet förklarat folkets glädje, Riksens Ständer, i fortsättningen af dessa tänkesätt och likstämmigt med hvad tillförene vid dylike tillfällen skett, borde vara betänkte på anslående af nödige
Medel till bestridande af de kostnader, hvilka i och för Högstberörde Förmälning, dels redan inträffat, dels ännu måste uppkomma, hvartill unsåges höra Hans Kongl.
Höghet 464 Stat s-Ut skottets Betänkanden.
Kron-Prinsens sistl. är verkstälde Utrikes resa, Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Josephinäs ankomst till Riket och Hufvudstaden, uppsättandet af Hans Kongl.
Höghets nja etablissement, inredningen af de runi i Kongl. Slottet, hvilka af Hans Kongl. Höghet och Dess blifvande Gemål komma att bebos, samt de kostnader, som, i anledning af den Höga FÖrmälnings-Acten, på vanligt sätt erfordras; Till följe hvaraf, och under ovisshet om den i sådant afseende erforderliga Summans belopp, bemstäldt blifvit, att Stats-Utskottet mätte anmodas, att, efter sökt och vunnen underrättelse om beloppet af de ifrågastälde Medlen och på grund af anstäld jemförelse mot kostnaden vid dylika,tillfällen tillförene, föreslå och uppgifva den Summa, som erfordras och anvisa de Medel, hvilka till ifrågavarande ändamål må kunna användas.
I anledning af desse Motioner och hvad dervid blifvit, utaf åtskillige Ledamöter, yttradt, har Stats-Utskottet icke allenast gjort sig underrättadt, huru kostnaderne i dylika fall förut blifvit af Staten bestådde, för att derutaf hemta den ledning, som jemförelsevis härutinnan kunde vinnas; utan ock, till iagttagande af behörig noggranhet i det förslag, som nu bör afgifvas så väl å ersättning för utgifterne vid Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens Utrikes resa, som till Siats-Utskottets
Betänkandetu /|G5 lill de förestående kostnaderne i och för Dess Höga Förmälning, förskaffat sig tillförlitlige uppgifter och beräkningar häröfver; hvarvid Utskottet funnit, att det belopp som, då Rikets Kron-Prins år 1766 sig förmälde, utbetalde, utbetaltes till bestridande af resekostnader, rummens reparation och möblerande jemte öfrige utgifterne, enär presenterne till Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan af Danmark, hvilka jemväl af Stats-Vcrket ersattes, undantagas, emedan någon sådan utgift nu icke kommer i fråga, uppgick till en Summa af 876,894 D:r 26 öre S:mt, hvilken Summa, förvandlad i Hamburger B:co och vidare i Svenskt B:co, efter nuvarande Cours, skulle utgöra omkring 370,000 R:dr och sammanlagd med kostnaderne vid Hans Kongl. Höghet Kronprinsens derefter, år 1771, företagne Utrikes resa, 53,000 R:dr Hamburger B:co, öfverstiga 5oo,ooo R:dr Svenskt B:co, samt att, vid f. d. Kon. Gustaf Adolphs Biläger 1797 utgifterne dertill, utan beräkning af vidare resekostnad än för Dess Gemåls fotresa och emottagande, uppgingo till 139,098 R:dr 11 rst. i då gångbart mynt, som, jemnfördt med nuvarande myntvärde, uppgår till circa 35o,ooo R:dr, De, vid H. K. H. Kron-Prinsens förl. år verkstälde Utrikes resa, uppgångne kostnader, jemte de i förening dermed stående \:tl* Sami. 3 O 466 Stats-Utskottets Betänkanden.
Ambassade, med flere utgifter, hafva åter, i Svenskt B:co beräknade, utgjort 345,265: 26. 11. och då härtill lägges de för Hans Kongl.
Höghets förestående
Förmälning förslagsvis uppgifne kostnader> nemi. till
Dess tillkommande Gemåls hitresa, jemte reparation och möblering af rum i Kongl.
Slottet, samt Deras Kongl. Högheters Biläger och etablissement för Öfrigt* uppgår hela den sammanräknade Summan till något öfver 600,000 R:dr Svenskt B:co.
Då nu Stats-Utskottet åligger, att med föranledande af de sålunda erhållne upplysningar, föreslå hvad Riksens Ständer måga finna Nationen värdigt, att i underdånighet erbjuda och anslå till ersättning för de redan bestridde kostnader vid H. K. II.
Kronprinsens resa, i ofvannäinnde ändamål, och de i följd deraf vidare uppkommande utgifterne, har Utskottet, utaf Riksens Ständers i underdånighet yttrade tillfredsställelse öfver den glada och för Riket vigtiga underrättelsen, om H. K.
Höghets förestående förmälning, hettitat den öfvertygelse, att Riksens Stänc s heldre anslå en mot Summa, som härvid utan tvifvel hör, jemte hufvudsakliga föremålet för desse kostnader tagas i betraktande, att Hans Kongl. Höghets
Utländska resa äfven i andra hänseenden kan anses hafva varit af vigt för Riket; och föreslår- alltså Utskottet, det en kostnaderne hela svarande, rund Stats-Utskottets Betänkanden. 4^7 Summa af 600,000 R:dr Svenskt Banco nu af Riksens Ständer anvisas, att af Kongl. Maj:t, till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, i Nåder disponeras, så väl för de redan bestridde resekostnadernes ersättande, som ock till alla de öfrige, i och för Hans Kongl. Höghets Förmälning och Dess tillkommande Gemåls emottagande, om förmälde utgiflerne.
Hvad inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit yttradt, om Konunga-Riket Norriges deltagande i nu ifrågavarande utgifter, anser väl Stats-Utskottet vara ett föremål, liggande utom gränsen af dess befattning, men då de lyckliga händelser, som påkalla dessa kostnader, hafva ett väsend 'igt inflytande på båda de förenade Rikenas framtida sällhet och Stats-Utskottet hyser den säkra öfvertygelse, att Norriges nästkommande Stor-Thing icke lärer undandraga sig att deltaga uti desse utgifter, har Ut: kottet ansett sig bora tillstyrka Riksens Ständer, att i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t, att den Summa, som Konunga-Riket Norrige, i detta hänseende kan komma att bevilja, måtte varda till Svenska Stats-Verket, genom Kongl. Maj:ts Nådiga försorg öfverlemnad.
Medlen härtill, så finner väl Utskottet sig icke förr, än den difinitiva Statsregleringen hunnit fullbordas, kunna bestämdt uppgifva den tillgång, som blifver att påräkna.
Men Utskottet bör 468 Stats-lJtskottets Betänkcmden. emedlertid upplysa, att någon särskild gärd, hvilken vid dylika tillfällen oftast varit vanlig, eller ökning af Bevillningen för denna utgift icke kan komma att erfordras, utan att densamma må kunna bestridas af redan gifna tillgångar; i hvilket afseende Utskottet får uppgifva, att, enligt Räkenskaperna öfver den genom Saltpettergärden samlade fond, uppgick dess tillgång vid sistlidne års slut, inberäknadt, Inventarier och utlånte Capitaler till 683,102 R:dr 10 sk., deraf 5oo 000 R:dr B:co äro för närvarande disponible; äfvensom att, genom den, sedan sista Riksdag skedde afbetalning på Riksgälds-Contoirets, mot 5 och 6 proCents ränta, upptagne Lån, en förminskning i Contoirets behof för sudan räntebetalning hädanefter uppkommer, som medgifver utbetalning af den del utaf ifrågavarande Summa, som å Riksgälds-Contoiret kan anvisas; Och hemställer Stats-Utskottet, vid dessa förhållanden, om icke de 1111 föreslagne 600,000 R:dr måga anslås att till ena hälften, eller 3oo,ooo R:dr, utgå af Saltpetter-fonden och den andra eller en lika Summa förskjutas från Riksgälds-Contoiret, som dessutom, enär det bidrag till Statsbehofvens fyllande, hvilket derifrån levereras, endast till någon del under ett löpande år vanligen utgår, då deremot Bevillningen, för året till en del under loppet deraf och det öfriga hufvudsakligen vid början af det påföljande inflyter, derige - Stats-Utskottets Betänkandeti.
4% nom eger tillgång för ett sådant förskott; Hvilket allt vördsamligen liemställes till Riksens Ständers bepröfvande; och lära Riksens Ständer deras härutinnan fattande beslut hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla.
— Någre Ledamöters i ämnet afgift ne särskildte yttranden varda härjemte bifogade.
Stockholm den 5 April i8a3.
Stånders Stats-Utskott, vid sammantråde in Pleno den 5 April 1823- S. D. Uppi ästes och godkändes det, i anledning af väckte Motioner, om medel till kostnadernes bestridande vid Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens Höga Förmälning och verkstälde utrikes resa, uppsatte Betänkande; hvarvid Herr Öfverste - Lieutenanten Hjerta och Herr Commerce-Rådet
Santesson åberopade sine förut i ämnet afgifne yttrande, så lydande:
Herr Öfverste-Lieutenant Hjertås:
I en Constitutionel Stat, der Regenten och dess Hus af Staten, genom årliga anslag, erhålla de medel, som till utgifter för Thronens värdighet och Kronans glans tarf vas, är det en naturlig följd, att alla de tillfälliga utgifter, som fordra ovanliga 470 Stats-Utskottets Betänkanden. kostnader, äfven böra af folket tillfälligt betalas.
Dit böra Kröningar, Bröllop, Begrafning.
Också har det varit ett alltid iagttaget bruk, i det urgamla constitutionela Sverige, att genom särskilda åtgärder godtgöra desse kostnader.
Härifrån gjorde förre Rikets Ständer ett undantag, i anseende till Utgifterne för Högstsalig Hans Majit Cart. XIIIis och Dess Drottnings begrafning, samt nu varande Hans Majits Konungens Kröning.
Desse logos af öfverskotten på Stats-Intraderne, då ganska betydlige.
När nu HÖglofl. Stats-Utskottet föreslår Riksens Ständer, alt genom till— gripande af Saltpetterfonden och RiksgäldsContoirets medel, b vilke medel eljest skulle afbörda Rikets Gäld, bestrida de nödiga kostnader för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Förmälning och Biläger, stadgas det andra undantaget ifrån detta gamla goda bruk, som jag anser böra vidmagthållas.
Jag anser, nemligen, detta bruk vara af en stor nytta derigenom, att gärden, genom sin natur, ålägger Regenten ett moraliskt band: han ville ej lägga större börda på sine undersåtare, än dess Företrädare gjort och Gärden upptäcker i hvarje koja, om det så är, eller ej.
Folket åter, får genom gärden tillfälle att uttrycka sin känsla, sitt förtroende, sitt hopp eller sin tacksamhet.
Cari, Xllites lefnad och död, visar Gärdens nytta: dess Begrafningshjelp vittnar likaså väl Svenska Folkets varma Stats- Utskottets Betänkanden. 47* kärlek för Konungen, under ruinerne af dess Rike, som dess Kröningskostnad, af den rike Thronarfvingen sjelf bestridd, bevisar bans ömhet att lätta folkets bördor: och åt Veriden kan allenast Sverige framte Exempel af så ren Furstlig dygd, så orubblig, oskrymtad trohet hos Folket, under lyckans mångfaldiga ytterliga skiften, Det är dessutom en betydlig skillnad, emellan begagnande af Fonder, Öfverskott och Riksgälds-Contoirs medel, som finnas ämnade dels till bestämda behof, dels till begagnande vid nästa Bevillnings-Summans bestämmande.
Dessas disponerande beror af tre Stånds beslut.
En Gärd deremot, tillåter hvarje Stånd, att sig sjelf beskatta.
När man så villigt bibehåller dessa olika Ståndens brister, må man väl oek värdera deras fördelar.
En deribland anser jag vara beskattningsrätten.
Det vore i sanning, för de Skattdragande af ett stånd ganska hårdt, om de andra Stånden, genom beslut örn Fondens och Skatters dragande till andra ändamål än de, hvartill de äro gifne och Ståndet en gång ansett sig böra bidraga, bortslösa en del af deras egendom och sedan nya bidrag fordras lör sjelfva Riks-Statens nödvändiga underhåll.
Den stund man då lyckades, att öfvertala Representationen till upprättande af Fonder,, hvilka alltid genom de framtida lindringar de erbjuda, hafva en lockande sida, eller tfjz Stats-Utskottcts Betänkatiden. sitt öfvertyga den samma, att Riksgälden bör och kan ökas, hvilket äfven, såsom för tillfället ej uppoffring fordrande, har en sådan; den stunden behöfver man endast tre Stånds bifall, för att, utan afseende på Folkets framtida bördor, utan tanke på besparing af en fåfäng pragt och ståt, utösa allmänna medel för ögonblickliga utgifter.