Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordinarie aflöningsstat ........ 12,616: 40.
Expektans-staten 3,465: 10.
Pensions- och gratialstat 1,843: 99.
Ersättning för personella kronoutskylder 50: 4.
Provisioner 2,671: 43.
Uppbördskostnader .-. 3,196: 59.
Transportkostnader 8,031: 88.
Inlösen af inländsk salpeter •' 123,033: 9.
Troubleringskostnad 345: 3.
Extra utgifter — 95: 16.
Afskrifning 67: 42. 155,416: 13.
Kontant behållning 93,243: 66.
Utlånta medel 813,607: 21.
Förskotter 1,450: — Ladu- och pannelån «... 1,505: 75.
Behållna inventarier 2,589: 42. 912,396: 4.
Summa 1,073,929: 15. 86 - § 1.
I afseende å salpeter-tillverkningen inom riket hafva Revisorerne af räkenskapen inhemtat följande:
Centner, skålp. ort.
Behållning 1,568: 86.
Inlöst levererad salpeter 2,734: 6. 87. Pannelegor 86. 13. 2,734: 93. — Summa 4,303: 79. — Kredit.
Afskrifning för afrinning, afdunstning och profver 48: 59. 54. 2,685: 11. 46. 1,570: 8.
Summa 4,303: 79.
— Beloppet af den under revisionsåret från hvarje län levererade salpeter, äfvensom förhållandet med de vid samma års slut utestående panne- och ladulån utvisas af nedanstående, i enlighet med räkenskaperna uppgjorda, tabell:
Onder året levererad Utestående lån salpeter. vid årets slut.
Upsala län Kalmar dito Kronobergs dito Kristianstads dito Westmanlands dito Gefleborgs dito Westerbottens dito Norrbottens dito Östergötlands dito Blekinge dito Centn. skålp ort.
R:dr. 278: 94. — 148: 8. — 110: 23. 87. 60: 70: — _ 76: 31. — — —. 106: 32. — * 1,570: 8. — 374: 10. _ — — 450: — 995: 2,734: 6. 87. 1,505:
Inlösningspriset har under revisionsåret varit detsamma, som de närmast förflutna åren, eller 45 R:dr per centner.
Fondens säkerhetshandlingar hafva, vid anställd inventering, befunnits i behörig ordning. — 87 -> Topografiska kåren.
Räkenskapen har i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad med anmärkningar, men från Revisorernes sida har någon erinran dervid icke förekommit.
Ersättning från Sjökarte-kontoret för karttryckning 1,891: 85.
Till Hermelinska karteverket 566: 6. « länskarteverket 1,395: — » militär- dito 1,960: 50. » kartan öfver Stockholms omgifningar 560: 25.
Anmärkta medel 67: 33. 59,764: 74.
Skuld 4,977: 80.
Summa 64,742: 54.
Rekognosering 26,778: 65.
Resor 986: 54.
Koppartryckning, galvanoplastik, renritning m. m 9,343: 98.
Hyresmedel 3,251: 12.
Löner och arvoden 5,625: 98.
Krigs-arkivet 1,313: 39.
Militära karteverket 11,213: 7.
Hermelinska dito 434: 75.
Läns- dito 914: 65.
Kartan öfver Stockholms omgifningar 160: 60. 60,022: 73.
Summa 64,742: 54. — 88 — Elektriska Telegraf-verket.
Dess räkenskaper hafva för revisionsåret blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade, redogörelsen för anläggningsmedlen utan och för underhållsmedlen med anmärkning.
Inkomster och utgifter upptagas sålunda: / 1:0.
Anlåggningsmedel.
Balans från å,r 1862: Tillgångar 7,174: 13.
Uppbörd: Af Kongl. Stats-kontoret levererade 260,000: — Försäljningsmedel 865: 21.
Anmärkta medel 64: 80. 260,930: 10.
Summa 268,104: 23.
Aflöning och dagsverken 49,842: 85.
Verktyg och arbetsredskap 4,743: 24.
Materialier 128,427: 46.
Instrumenter 7,472: 20.
Batteriförnödenheter 1,229: 80.
Frakt- och transportkostnader 22,748: 65.
Rese- och traktamentskostnader 29,129: 56.
Möbler och husgeråd 2,000: 57.
Böcker och kartor 107: 53.
Ersättning för nedtrampad gröda 393: 10.
Diverse utgifter 1,872: 48. 247,967: 44.
Kontant behållning 17,094 91.
Fordringar 2,277: 98. 19,372: 89.
Summa 268,104: 23. — 89 — 2:o Underhållsmedel.
Debet. -Balans från år 1862:
Uppbörd: Portomedel Sveriges andel i nettobehållningen af korrespondensen å Oresunds-kabeln
Af egaren tili Åtvidabergs kopparverk, på grund af Kongl, brefvet deri 3 December 1858, levereradt bidrag till telegrafstationens derstädes underhåll Grosshandels-societetens i Stockholm bidrag, jemlikt Kongl. brefvet den 8 April 1859, Hyresbidrag för stationslokaler Försäljningsmedel Kursskillnad Anmärkningsmedel Bötesmedel j 500 — 1,562 50. 1,700 83. 108 — 505 35.
229 — Balans till år 1864: Skuld..
Aflöningar Telegrafliniers tillsyn och underhåll . ..
Inventariers inköp och underhåll m. m.
Batteriförnödenheter
Skrifmaterialier och tryckningskostnad .
Hyror
Ved och lyshållning Rese- och traktamentskostnader.
Postporto Frakt- och transportkostnader Exprés-kostnader Restituerade portomedel Diverse utgifter Balans till år 1864:
Kontant behållning Fordringar Summa 23. ... 61,361: 61. ... 16,973: 66. 8,440: 42. .. 18,365: 13. 7,858: 10. ... 17,529: 76. 8,457: 60. 4,467: 95. 6,763: 71. 6,939: 25. 361: 84. 9.993: 62. ... 108,561: 49. 53. 106,624: 20. 544,458: 42. 29,198: 27. 600: — 578,862: 37. 12,301: 13. 12,502: 80.
Summa 530,477: 88. 154,807: 2. 697,787: 70. 12 — 90 § 1.
Då de å statens jernbanstationer inrättade, för jernvägens behof afsedda telegrafanstalter blifvit upplåtne jemväl till allmänhetens begagnande å sådane linier, der statstelegrafstationer icke finnas, samt då, för befordring af teiegrammer å såväl de förra som de sednare telegraferna, ett visst, af våglängden oberoende, medelporto är gällande, synes det Revisorerne önskvärdt, att nämnde olika slag af telegrafinrättningar kunde bringas i samband med hvarandra, så att icke, på sätt nu eger rum, vid telegrafering emellan en af statens telegrafstationer och en af jernvägens, huru obetydligt afståndet än är, dubbelt porto behöfde erläggas. § 2.
På sätt ofvanstående tabell utvisar, har rese- och traktamentskostnaden för nya telegrafliniers inrättande under revisionsåret uppgått till det betydliga beloppet af 29,129 R-.dr 56 öre samt för verkställda inspektionsförrättningar, tjenstemäns förflyttning m. m. till 8,457
R;dr 60 öre.
Räkenskapen, som hvarken i Kongl.
Kammar-rätten eller hos Revisorerne föranledt till någon erinran, upptager förhållandet med inkomster och utgifter sålunda:
Balans från år 1862: Tillgångar * 2,560: 10.
Anslag af Konvoy-kommissariatets medel 26,000:
— Grosshandels-societetens i Stockholm bidrag, enligt Kongl. brefvet den 8 April 1859, 1,000; Portomedel 609 Hyresmedel 680 Anmärkningsmedel 14 50. 99- 28,304: 49.
Summa 30,864: 59.
Aflöning, pensioner och understöd samt sjukvård 21,773: 96.
Lifränta till förre egaren af telegrafhuset i Stockholm 1,000: — Reparations- m. fl. kostnader för dito dito 365: 12.
Dito dito å telegraferna 4,018: 71.
Transport: 27,157: 79. - 91 — Transport: 27,157: 79.
Rese- och traktamentskostnader 1,939: 22.
Skrifmaterialier, ved och ljus m. m 396: 96.
Diverse utgifter : 37: 31. 29,531: 28.
Kontant behållning 1,060: 2.
Fordringar r 273: 29. 1,333. 31.
Förvaltningen af sjöärendena samt Sjökarte-kontoret äfvensom Kongl. Sjöförsvars-departementets Kansli- och Kommando-expeditioner och Kongl.
Flottans stationer i Karlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg.
Utaf förenämnda verks och inrättningars räkenskaper, hvilkas granskning i Kongl.
Kammar-rätten ännu ej afslutats, lemnäs följande öfversigt:
Ordinarie statsanslag:
För år 1863 3,104,343: 60. » föregående år 111,342: 15. 3,215,685:75.
Extra statsanslag .... 369,333: 34.
Öfverskott å bak- och lotsmedlen för år 1861 255,042: 80.
Ersättningsmedel 13,293: 30.
Skulder - Summa 6,404,481: 30. 2,457.657: 41. 3,853,355: 19. 93,468: 70. — 92 — Kredit Utgifter:
Departements-chefen Departementets Kansli-expedition Dito Kommando- dito Förvaltningen af sjöärendena Aflöningsstaterna vid Flottans stationer i Karlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg Tillskott i de till båtsmansindelningen uti Blekinge län anslagna räntor Materielen:
Flottans underhåll Flottans nybyggnad Båtsmäns förseende med kojer och täcken Båtsmännens beklädnad Beklädnad åt mariner, kanonierer, matroser och skeppsgossar
Exercis af Flottans bemanning Gemenskapens vid Flottans kårer natura-underhåll Spanmålsupphandlings- och bagerikostnader
Durchmarch-kostnader
För sjukvård » diverse behof Rese- och traktamentspenningar Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Förvaltningen af sjöärendena och Departementets Kommando-expedition 5,552: 31. för Departementets Kansli-expedition 655: 72. för Flottans stationer och depot .... 26,528: 9.
Lotseri- och fyringsstaterna
Af reserverade besparingar ä 5:te hufvudtiteln
Diverse utgifter för år 1862 Aflöning till lotsar å indragningsstat Span målstillökning
Begrafningshjelp till sterbhus
Af 1847—1848 årens extra statsanslag » 1853—1854 årens dito dito » 1856 —1858 årens "dito dito » 1859—1860 årens dito dito , 15,000: — 18,900: — 4,100: — 33,905: 1. 993,342: 73. 18,606: 72. 464,204: — 50,074: 40. 6,033: 47. 74,206: 26. 128,741: 91. 347,188: 60. 207.552: 77. 22,854: 11. 24,253: 50. 16,877: 98. 18,852: 25. 16,478: 39. 32,736: 12. 9,399: 73. 479,404: 65. 428,733: 64. 19,482: 71. 45: — 824: 4. 1,566: 65. 254: 78. 3,341: 49. 11,826: 39. 370,953: 98. 3,819,741: 28.
Stats-kontoret 500: - Transport: 3,820,241: 28. — 93 — Transport: 3,820,241: '28.
Kontant behållning 846,335: 19.
Förskott 801,074: 95.
Fordringar .... 936,829: 88. 2,584,240: 2.
Summa 6,404,481: 30. § 1- Vidkommande Kongl.
Flottans räkenskaper hafva Revisorerne, delande de äsigter, som af Rikets Ständers år 1860 församlade Revisorer uttalas i deras berättelse, pag. 104 och 105, ansett sig böra fästa uppmärksamhet på behöfligheten af ett så förändradt bokföringssätt, att åtminstone hvarje fartyg, hvars nybyggnad uppgår till 20,000
R:dr eller derutöfver, finge sitt särskilda konto för nybyggnads- och underhållskostnad; och enär det af Kamereraren Spongberg, enligt nådigt uppdrag, uppgjorda förslag till nya hufvudböcker för Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena och Flottans stationer, enligt hvad Revisorerne inhemtat, icke upptager några specialkonti för fartygen, vilja Revisorerne hafva framställt såsom önskvärdt, att uti det formulär till hufvudböcker, som må komma att fastställas för nyssnämnde embetsverk, kunde inrymmas sådana särskilda konti.
Revisorerne anse tillika, att.det i icke ringa män skulle lätta arbetet, både vid räkenskapsböckernas förande och vid deras granskning, om hufvudböcker och kassaräkningar fördes på tryckta blanketter, å hvilka de ständiga titlarna, rubrikerna och linierna voro färdiga förut och man endast hade att införa siffrorna och de föränderliga benämningarna.
Revisorerne föreställa sig, att den ökade tryckningskostnad, som häraf blefve en följd, fullt ut -kulle uppvägas af den redighet i räkenskapen, som derigenom skulle vinnas; och torde ej heller böra förbises den fördel ifrågavarande, i Revisorernes tanke, tidsenliga förbättring komme att medföra, genom den lättnad i arbetet, den beredde en tjenstemann apersonal, som antagligen torde komma att minskas inom en icke aflägsen framtid. § 2.
Ur den till årstjenst vid Flottans station i Stockholm uppfordrade båtsmansstyrka, i vanliga fäll utgörande omkring 300 man, hafva, sedan många år, 25 man årligen varit kommenderade till handräckning vid krigsskolan på Karlberg.
Revisorerne kunna icke undertrycka den anmärkningen, att den tjenst, hvari desse båtsmän användas vid nämnde skola, både är främmande för och stridande emot det ändamål, för hvilket de af staten och roten underhållas; lärande båtsmän desto heldre böra befrias från dylik tjenstgöring, som den ingalunda befrämjar deras yrkesskicklighet, § 3.
Sjökarte-kontorets räkenskaper redogöra för inkomster och utgifter sålunda: - _ 94 - Debet.
Värdet af försålda sjökartor och beskrifningar 9,450: 98.
Influtna ersättningar 78: 5.
Brist, att godtgöras af Handels- och Sjöfartsfonden, 48,175: 33.
Summa 57,704: 36.
Aflöning 6,575: 66.
Sjömätningsexpeditions-kostnader 34,799: 27.
Skrif- och ritmaterialier samt expenser 16,329: 43.
Lager hos försäljare 6,340. *2,777.
Dito i Sjökarte-kontoret 2,681. 5,067.
Under året tillkomne 7,277. 1,200.
Summa 16,298. 9,044.
Under året försålde 5,171. 1,331.
Utan ersättning lemnade, förbrukade och kaserade, 2,680. 173.
S:gr 7,851. 1,504.
Lager hos försäljare 6,315. 2,860.
Dito i Sjökarte-kontoret 2,132. 4,680.
S:gr 8,447. 7,540.
Utur den underdåniga berättelse, Chefen för Sjökarte-kontoret afgifvit öfver de hydrografiska förrättningar, hvilka för Sjökarte-verkets förbättrande år 1863 blifvit utförda, äfvensom för de inom Sjökarte-kontoret under samma år verkställda eller ombesörjda arbeten, få Revisorerne meddela följande:
Uti Stockholms inre skärgård hade sjömätningar fortgått från öarna Muskön och Yxlan uti en ostlig linie öfver Rökö, samt öarna Rånö och Alö södra uddar till trakten 1 mil söder om Dalarö.
Uti yttre hafsbandet verkställdes mätningar med vid pass 3 mil till sjös utsträckta lödningar från en S.S.O. linie från Alö och derutanför belägna skäret Lågland och fulländades norr om uppgifna linie ostvart till något förbi Hufvudskär och emot en nordvestlig linie emellan dessa slutpunkter öfver öarna Ornö och Gålö. — 95 — Det under året färdigmätta och kartlagda arbetet, inberäknadt utsjölodningarnas omfång, innefattade en yta af vid pass 17 geografiska qvadratmil. A Smålands kusten utfördes sjömätningar längre till sjös än hvad förut med roddbåtar kunnat åstadkommas.
Arbetena började vid Utklipporna och omfattade Kalmarsund jemte östra sidan af Oland samt afslutades för året vid Kråkelund.
Inom Sjökarte-kontoret hade under äret, jemte utarbetandet af sommarens sjömätningskartor med dertill hörande beskrifuingar och hvarjehanda kartritning, äfven handlagts konstruering, för nyutgifning, af tvänne stycken passkartor, en öfver Östersjön och en öfver Finska viken, samt frenne specialer öfver svenska kusten, ifrån Utklipporna till Landsort.
Seglingsbeskrifningen öfver Kattegat fortsattes samt 5:te häftet (1862—1863) af »Underrättelser för sjöfarande» utgafs frän trycket, hvarjemte b':te häftet (1863 — 1864) af samma »Underrättelser» i manuskript utarbetades.
Tvänne passkartor, den ena öfver Bottenviken, den andra öfver Bottenhafvet. samt en kustkarta öfver Kattegat hade under året färdiggraverats.
Efter förutgångna nödiga rättelser och tillägg hade af Kontorets kartplåtar under året, i och för försäljning, blifvit aftryckte 7,177 sjökort och 1,200 exemplar af »Underrättelser för sjöfarande»
Ifrån främmande nationers hydrografiska departementer hade 160 stycken kartor och 5! stycken böcker i nautiska ämnen till Sjökarte-kontoret ingått.
Besöket i Karlskrona.
Fästningarue.
Revisorerne, som besökt fästningsverken vid Karlskrona, hafva erfarit att Kungsholms fästning, ursprungligen anlagd samtidigt med staden, begynte att ombyggas 1821 och att denna ombyggnad, som fullbordades 1857, kostat 1,678,882 R:dr, oberäknadt kostnaden för de till arbete vid fästningsbyggnaden använde kronoarbetskarlar.
Anslagen till fästningens underhåll från och med 1855 till och med 1864 uppgå dessutom till 38,335 R:dr.
Förmedelst det vid 1863 års riksdag för försvarsverkets fullständiga iständsättanae beviljade anslag, hafva sedermera å denna fästning blifvit anlagda två blinderade pansarbatterier, hvilka anses blifva färdiga i Oktober innevarande år.
Till stora inloppets ytterligare försvar är af vederbörande föreslaget; l:o att förändra linien I å Kungsholms fästning, med en kostnad af 221,000 R:dr; 2:o att öka fästningens kasernutrymme genom en tillbyggnad af vestra bastionen, för hvilken kostnadsförslaget uppgår till 159,996 R:dr; 3:0 att med stenförsänkning minska segelledens bredd, hvilken försänkning, oberäknadt ytterligare påfyllning i anledning af sjunkning, beräknats kosta 545,985 R:dr; och 4:o att å grundet »Dynan» utanföre det föråldrade kastellet
Drottningskär uppföra — 96 ett pansarbatteri för 21 kanoner kostnaden, oberäknadt pansarbeklädnaden, upptagen till 846.397 R:dr.
Vid vestra inloppet är sedan i fjol under arbete å vestra Hästholmen ett permanent verk, äinnadt att förses med pansarsköldar af bästa kända konstruktion och till hvilket verks påbörjande 150,000
R:dr beviljades af sednast samlade Ständer.
Enligt det af vederbörande till Kongl.
Maj:t afgifna förslag skulle kostnaden för detta verks fullbordande uppgå till 168,000
R:dr, pansarsköldarna oberäknade.
I sammanhang med detta fäste är föreslaget att medelst försänkning minska äfven denna farleds bredd; och har kostnaden för detta företag, oberäknadt den ytterligare påfyllning, sorn kunde erfordras, upptagits till 73,350 Rtdr.
Ar 1864 uppfördes å Tjurkö ett batteri till försvar af försänkningen i Djupasund; stängselplåtar förfärdigades till inloppens Spärrning och 1,735 stycken uudervattensminor anskaffades och äro i förråd.
Vidare försvaras Karlskrona redd af tvä stycken under sednare åren uppförda torn, det ena å skäret »Godnatt», det andra å »Kurrholmen».
Sammanlagda beräknade kostnaden af de föreslagna åtgärderna till förstärkande af Karlskrona sjöfästningar,— nemligen till: ändring af linien I, tillbyggnad af vestra bastionen, uppförande af batteri pä grundet »Dynan», fullbordan af verket på Hästholmen samt försänkning i stora och vestra inloppen, uppgår till 2,014,728 R:dr.
Såsom nämndt är, ingår icke i denna kostnadsberäkning fästenas pansar; äfvensom deras artilleri påkallar särskilda, här icke upptagna kostnader.
Under nuvarande förhållanden anse sig Revisorerne icke böra hos Rikets Ständer förorda till beviljande andra anslag i och för fästningsbyggnader vid arlskrona, än som äro nödvändiga dels till fullbordan af de redan påbörjade arbetena å Hästholmen, dels till inloppens försvårande och ombildande genom försänkningar, så att fiendtliga fartyg tvingas gå helt nära fästningarnas eller det starkaste fästets kanoner; varande det, i Revisorernes tanke, ändamålsenligare att på det rörliga försvaret använda da summor, landets tillgångar må medgifva för försvarsverket, än att offra millioner på stillastående befästningar, helst nu, då, till följd af de på hvarandra sig ständigt hopande nya uppfinningarna, osäkerheten om det rätta, framförallt i fråga om permanenta verks tjenligaste beskaffenhet, torde vara ojemförligt större än förut.
Men skulle likväl Rikets Ständer finna, att ifrågavarande befästningar nu borde förstärkas i vidsträcktare mån, än Revisorerne ansett sig kunna här tillstyrka, torde det, vid bestämmandet af anslagen och deras ändamål, böra komma under pröfning och öfvervägande, huruvida icke, särdeles vid skärgårdars befästande, jerntorn, ungefär likadana som de, våra tornfartyg äro ämnade att bära, men att manövreras med handkraft i stället för med ånga, möjligen vore att föredraga framföre fästen af sten, äfven om dessa skyddades af pansar.
Sådana torn af jern borde lika lätt, om icke lättare, kunna uppföras och vara användbara på fast mark som på fartyg, och hafva, jemfördä med stenfästen. utom fördelarna att kosta mindre, att kunna vridas och rigtas åt alla håll samt att lätt kunna förstärkas i mån af artillerivapnets utbildning och kanonernas växande genomträngningsförmåga, äfven den högst väsendtliga att utan synnerlig svårighet kunna flyttas, om de vid första anläggandet blifvit mindre väl placerade eller andra omständigheter dertill föranleda, under det att stenfästena ligga der de blifvit förlagda, om man än så ifrigt önskade, att de från början fått en fördelaktigare plats.
Varfvet.
Vid besök å Karlskrona örlogsvarf hafva Revisorerne, så vidt de kunnat bedöma, funnit dervarande verkstäder och förråd, skeppsdockor och fartyg m. m. väl skötta och vårdade.
Att linieskeppen blifvit föråldrade och förlorat sin betydelse inom försvarsverket, att vindbryggor, mastkranar m m., hvilka en gång voro förträffliga, icke numera finnas ändamålsenliga, torde vara tidens, uppfinningarnes och de begränsade tillgångarnas fel, — icke vårdarenas, till hvilkas förtjenst det i många fall snarare må räknas att det gamla kunnat bli så gammalt.
När, efter sjöslaget vid Kjögebugt 1677 och freden i Lund 1679, Konung Karl XI anlade Karlskrona och ditflyttade örlogsflotta!), egde vi endast två större och några mindre örlogsfartyg; vid den store rikshushållarens död hade svenska sjömagten åter vuxit till 45 större och mindre krigsskepp.
De storartade planerna då och sedermera förklara väl den vidlyftighet, Karlskrona örlogsvarf erhållit; men hvad förr måhända var en förtjenst, kan vara en olägenhet nu, och i våra dagar, under nuvarande förhållanden, hade det onekligen varit fördelaktigare, om nämnda skeppsvarf från början fått mindre utsträckning, om dess olika verkstäder, maskiner och inrättningar blifvit mindre spridda, så att deras kraft vore mera samlad än hvad nu är fallet, och deras verksamhet sammanförd inom en trängre rymd.
Men hvad som skett har skett.
De fel, som blifvit begångna, kunna icke göras ogjorda.
Det är numera endast fråga om att söka undvika dem hädanefter och att under tiden i möjligaste måtto mildra de förhandenvarande olägenheterna.
Yid anordningarna för framtiden torde fördenskull väsendtligt afseende fästas vid att vinna korta och lätta transportvägar, händiga transportmedel och såmedelst bespara både tid och arbetsstyrka.
Enligt det i år af Chefen för Sjöförsvars-departementet framställda och med Konungens tillstånd till trycket befordrade förslag till grunder för ombildning af Sveriges sjöförsvar, skulle vår örlogsflotta för närmaste framtid bland tidsenligare fartyg räkna endast 1 skepp, 1 fregatt, 4 korvetter, 4 sjögående tornfartyg, 8 kanonslupar och 1 transportfartyg.
Jemförd med denna ringa sjöstyrka synes den på Karlskrona örlogsvarf använda personal, som vid Revisorernes besök uppgick till omkring 1,800 man, vara allt för stor.
Afven afräknadt att, med anledning af fregatten »Vanadis» och korvetten »Gefles» då snart förestående inmönstring för långväga sjötåg samt att från nyss hemkomna fartyg afrnönstradt manskap ännu icke hunnit hemförlofvas, en större styrka än vanligt för tillfället fanns tillstädes, och att i medeltal till och med en tredjedel färre sysselsättas på varfvet, förefaller det likväl, som om de dagliga arbetena borde kunna skötas af ett betydligt ringare antal armar.
Täger man i betraktande, att bland de fartyg, Sjöministerns ofvannämnda förslag upptager, fåtalet torde blifva af trä och ifrågakomma att byggas på Karlskrona varf, de öfriga deremot lättast och fördelaktigast förfärdigas vid enskildes mekaniska verkstäder, 13 — 98 — så synes det, som skulle antalet fasta timmermän och handtverkare kunnat mycket minskas, och att största fördel vore att i stället vid förefallande behof tillfälligt antaga fria arbetare, hvilka, ehuru deras dagspenning sannolikt blefve högre än den .sorn nu beräknas för Kronans fästa manskap, likväl skulle befinnas billigare i längd, emedan de endast aflönades för den dag de hade arbete.
Blefve derjemte föråldrade vindbryggor, mastkranar, spel m m, hvilka, sådana de nu äro, kräfva mycket folk, ersatta af tidsenliga, lättskötta mekaniska inrättningar, så är det uppenbart, att en icke obetydlig minskning af den dagliga arbetspersonalen med fördel skulle kunna ega rum.
Vidare torde det vara högeligen påkalladt att, likasom i andra länder, bevakningen inom varfvet uppdrages åt en särskild dertill antagen poliskår.
Fördelarne at en sådan åtgärd behöfva knappast påpekas.
Främsta vilkoret för att väl sköta en tjenst är att kunna den, och ingen befattning är så ringa att den icke fordrar öfning Polissysslan är icke lätt-; det behöfs lång erfarenhet för att förvärfva det öga och omdöme, den kräfver af sin man; och det intresse, som är nödvändigt för hvarje befattning, den der skall skötas annorlunda än blott för syns skull, kan icke gerna begäras af de ständigt ombytta båtsmansposter, som under namn af nattvakare hafva uppsigt öfver Karlskrona örlogsvarf med dess tillhörigheter.
Den nuvarande sä kallade natt bevakningen kostar för dygn räknadt omkring 48 R:dr (det är omkring 16.000
R:dr för år) och upptager 75 båtsmän, hvilka tvifvelsutan kunde användas både lämpligare och bättre.
Inrättas en poliskår på varfvet, så synes det, som om den nu brukliga anstötliga kroppsvisitationen vid utgåendet genom varfsporten skulle kunna afskaffa*.
Det torde vara klart att, om hvad ofvanföre i ena som andra afseendet blifvit antydt iakttoges, den årliga uppfordringen ur båtsmanshållet skulle väsendtligen kunna minskas; men tillika skulle deraf dragas den oskattbara vinst, att de till stationen uppfordrade båtsmännen ickp vidare behöfde användas till släpsysslor på varfvet eller annorstädes, icke till handtlangare åt handtverkare i verkstäderna, m fl. fremmande göromål, sorn icke tillhöra dem, sorn nedsätta dem såsom sjökrigsmän och betaga dem möjligheten att hinna förvärfva färdighet i yrke och vapen.