Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 177. fikerande på Finland och Norrland, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord derom, att understöd af statens medel måtte lill nämnde hamnbyggnads-arbete beviljas, och hafva med hänseende till den stora vigt och nylla, ifrågavarande hamnförbällring skulle medföra för sjöfarten i allmänhet, Rikets Ständer för Öregrunds hamnbyggnad beviljat ett anslag af 3,418 R:dr banko, med vilkor, all den för arbetets verkställande uppgjorda plan, efter granskning af Styrelsen för Väg- och vattenbyggnader, varder af E. K. M:t godkänd, samt att staden ikläder sig förbindelsen ej mindre alt arbetet i öfverensstämmelse dermed fullborda, än ock att vidkännas alla öfriga i och för dess fulländande erforderliga kostnader.
Då, genom den på vestra sidan af Dalelfven, i och för Gråda kanal, uppförda kajdam, högst betydlig skada, medelst vattnets uppdämning, synnerligast höst och vår, tillfogades en stor del af de inom Leksands och Ahls socknar omkring Insjön, Limsjön och Siljan belägne hyars ego-områden, har hos Rikets Ständer blifvit yrkadt, del medel måtte anvisas, dels lill bestridande af kostnaden för nämnde kajdams nedrifning, och dels för anställande af undersökning om de odlingslägenheler, som genom vattenytans sänkning i Dalelfven skulle kunna erhållas; och få, i anledning häraf, Rikets Ständer, som icke äro i tillfälle bedöma hvarken hehöfligheten af ifrågasatta nedrifning af den vid Gråda kanalbyggnad uppförda kajdam, ej heller de möjliga påföljderna af en sådan åtgärd, hvilken likväl måhända är af vigt för ofvanliggande ort utmed Dalelfven, till E. K. M:t i underdånighet hemställa, att undersökning uti förenämnde hänseende matte blifva anbefalld och, i händelse kajdammens borttagande bcfinnes vara för orten nyttigt och utan äfventyr för framliden kunna ske, E. K.
M:t då täcktes härtill anvisa erforderliga medel af det på sjette hufvudtiteln befintliga anslag för befrämjandet i allmänhet af jordbruk och landlmannanäringar.
Hos Rikets Ständer bar blifvit anfördt, hurusom en plan blifvit uppgjord alt medelst en kanal förena Södermanlands mångå insjöar med Mälaren, i hvilket afseende, sedan noggranna lokalundersökningar egt rum, fullständigt förslag lill en segelleds anbringande från Mälaren vid Mariefred, genom Wismaren, Marvikarne, Klemmingen, Frösjön och Norrtunasjön lill Storsjön, blifvit af Dislriklchefen Majoren Olivecrona upprätladt; uppgående kostnadsförslag^ för denna kanal-led, jordersättningar inberäknade, till 285,000 R:dr banko, hvartill statsbidrag blifvit hos Rikets Ständer hegardt; och då Rikets Ständer anse ifrågavarande förelag kunna blifva af vidsträcktare nytta för Nyköpings län, hafva Rikets Ständer, till öppnande af en kanal-ledning af 5 (feni) fois djup ifrån Mälaren till Storsjön uti Daga härad, beviljat ett anslag af 100,000 R:dr banko alt, under loppet af 10 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
475 år, med en liondedel årligen frun Riksgälds-kontoret utgå; mot vilkor att det bolag, som bildas för arbetets företagande, skall hafva tecknat sig för hela den summa, som till arbetets fullgörande erfordras, innan någon del af statsbidraget får uttagas, samt alt del förbinder sig alt fullborda detsamma i öfverensstämmelse med af E. K.
M:t fastställd plan och inom af E. K.
M:t bestämd tid, vid äfventyr att eljest återbetala den lyflade summan.
För anläggning af nya och förbättrade eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, har E. K. M:t i nåder föreslagit, att Rikets Ständer mätte anvisa 166,666
R:dr 32 sk. årligen i 3 år eller tillsammans 560,000 R:dr, dock att häraf högst 30,000 R:dr linge för understödjande af mindre ström- och årensningsarbeten samt smärre hamn- och brobyggnader användas; och hafva, enär dylika arbeten, utom den arbetsförtjenst, de lemna den fattigare befolkningen, i väsendtlig mån bidraga till rörelsens och transportemes underlättande och spridande af välmåga i landet, Rikets Ständer bifallit hvad E. K.
Af den anledning att Hanekinds och Gullbergs häradsboer, hvilka äro skyldige att bygga och underhålla den öfver Svartån, mellan Linköpings stad och Bergs gästgifvaregård i Östergöthland befintliga bro, Nybro kallad, som, ehuru densamma sedan år 1831 blifvit 3:ne gånger till större eller mindre delar ombyggd, nu likväl befunnes i så förfallet skick, att den icke vidare med större tyngder kunde befaras, beslutat alt, enär både tillgång på trädvirke af så stora dimensioner som erfordrades för brons nu oundvikliga ombyggnad i orten saknades och erfarenheten visat att en trädbro på detta ställe icke förmådde emotstå de, vissa lider af äret, från motsatta båll, påträngande is- och vattenmassorna, pa ett afstånd af omkring 1,060 alnar från det ställe, der bron nu funnes anlagd, uppföra en jernbro, hvarför kostnaden, enligt uppgjord beräkning, ansetts uppgå till 26,666 R:dr 32 sk., deraf 13,333 R:dr 16 sk. belöpte för sjelfva jernbron, har hos Rikets Ständer blifvit hegardt, att då kostnaden för denna bro, hvarå ritning blifvit bifogad, vore så betydlig att häradsboerne svårligen densamma, utan statens mellankomst, kunde bestrida, Rikets Ständer måtte bevilja dem ett lån af statsmedel; och ehuru, enligt gällande författningar, skyldighet att broar bygga och underhålla i allmänhet åligger alla som å landet hemman ega eller bruka, likväl och då Rikets Ständer ansett nu ifrågaställda byggnadsföretag såsom det första af detta slag å landsbygden vara af deu beskaffenhet, all det förtjenar både efterföljd af andra brobyggnadsskyidige menigheter och uppmuntran från statens sida, hafva Rikets Ständer beviljat ett lån af 13,333 R:dr 16 sk. för ifrågavarande ändamål, mot förbindelse för häradsboerne, 476 Expeditions-Ulskottets Förslag till lind.
S/crifvelse, N:o 177. (tels alt från den dag, lånet lyftes, intill dess detsamma blifvit återguldet, erlägga ränta derå, dels oek att ansvara för arbetets fullbordan, samt under iakttagande för öfrigt af de vilkor oell föreskrifter, sorn, i afseende på Iåns erhållande vid (Jenna riksdag kunna blifva af Rikets Ständer meddelade.
Med afseende å den fara oell flera andra olägenheter, som ofta vöre förenade med öfverfarlen å färja öfver Hammarssund i Nerike emellan Askersund oell Motala, oell då förbättring i denna kommunikations-anstalt vore af bebofvet högeligen påkallad, har, under åberopande af de kostnadsförslag, upptagande en summa af 946- R:dr banko, som för anläggning af en fast väg eller bro öfver nämnde sund blifvit, uppå föranstaltande af Sundbo häradsboer, upprättadt oell af Styrelsen för Väg- och vattenbyggnader granskadt, blifvit föreslaget, att Rikets Ständer för tillvägabringande af ifrågavarande väg- och broanläggning måtte bevilja 2:ne serskilda summor, hvardera å 20,918 R:dr, den ena att utgå såsom anslag utan återbetalningsskyldighct oell den andra såsom låneunderstöd, mot låg ränta och amorteringsrätt, hvaremot de byggnadsskyldige ville förbinda sig att tillskjuta återstoden- i den erforderliga kostnadssumman.
Hammarssundet icke endast är af vigt för en mindre trakt, utan utgör den egentliga kommunikationsvägen utmed Wettern emellan landskaperna Östergöthland, Nerike och Wermland, med icke obetydlig varutransport, och den nuvarande öfverfarten på fäija vid inträffande storm icke sällan är omöjlig eller åtminstone förenad med lifsfara, samt den beräknade kostnaden för en förbättrad väg- och bro-anläggning vida öfversliger det föga folkrika häradets förmåga att utgöra, finna väl Rikets Ständer för sin del ifrågavarande anläggning förtjena att med allmänna medel understödjas; men som Rikets Ständer redan till E.
M:ts nådiga disposition anvisat ett anslag för 3 år af 500,000 R:dr att till likartade arbeten användas, anse Rikets Ständer det åsyftade ändamålet, för så vidt E. K.
M:t finner detsamma företrädesvis böra afses, jemväl kunna vinnas utan dertill serskildt beviljadt anslag, i hvilket afseende Rikets Ständer lill E. K.
M:t underdånigst öfverlemna att, derest E. K.
M:t äfven skulle finna detta företag vara af den allmänna vigt, att bidrag af statsmedel bör till dess utförande ega runi, E. K.
M:t då täcktes af förenämnda anslags-summa anvisa ett skäligt belopp, äfvensom, efter vederbörandes hörande och förslag, fastställa taxa å de afgifter, som, för beredande af medel till brons framtida underhåll och ombyggnad, kunna erfordras.
För befrämjande, medelst
Ian eller anslag ulan ålerbetalnings-skyldighet, af utdikningar och af lappningar utaf sanka trakter och sjöar, till beredande af odlings företag, bar E. K. M:t föreslagit Rikets Ständer alt an - Expcditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N:o 177. 477 visa 33,333 R:<ir 16 sk. årligen i Ire år eller tillsammans 100,000 R:dr, oell hafva Rikets Ständer, som anse det nu ifrågaställa anslaget blifva af synnerligt gagn, om statsbidraget användes till underlättande af större odlingslöretag, der många och mindre bemedlade jordegares deltagande erfordras för verkställigheten, men tillika, att odlings företagen böra vara af den beskaffenhet, att de genom ökad afkastning småningom återbetala de derå nedlagde kostnader, hvadan det af staten lemnade bidrag bör i allmänhet kunna återgäldas och följaktligen blott en mindre summa under vissa omständigheter erfordras såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet, i så måtto bifallit E. K.
M:ts högslberörda nådiga framställning, att högst 20,000 R:dr varda anvisade såsom anslag och det öfriga eller 80,000 R:dr såsom lån, på de vilkor, som i sednare fallet varda af Rikets Ständer bestämda.
Jemte framställning om statsbidrag till sänkning och aftappning af sjön Möckelö i Kronobergs län, har hos Rikets Ständer blifvit hufvudsakligen anfördt, att genom sänkning af berörde sjö skall de densamma omkringliggande stora vattendränkta kärr och mador förvandlas till odlingsbar mark, samt att de kostnader, som härtill erfordras, öfverstiga strandegarnes förmåga, hvilka dessutom för ifrågavarande företags befrämjande redan fått vidkännas stora utgifter, varande, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, af vederbörande myndigheter noggranna undersökningar förrättade, plan- och profil kartor jemte utförliga beskrifningar upprättade, upptagande belägenheten och vidden af den jord, som genom sjösänkningen kan vinna förbättring och den landvinning utmed stränderna, som kan erhållas, äfvensom fullständigt förslag öfver kostnaden för de till ändamålets vinnande erforderliga arbeten uppgjord t, af hvilka handlingar sig visat, att den mark, som genom Möckelns sänkning påräknas, dels att vinnas, dels alt till odlingsbarhet beredas, uppgår till 2,432 tunnland 28 kappland, samt att kostnaderne derför bestiga sig till något öfver 40,000 R:dr, deri inbegripne 13,666 R:dr 32 sk., såsom lösen för 2:ne vattenverk; och då ifrågavarande företag är af en stor och omfattande vigt, samt dess utförande förenadt med så stora kostnader, att desammas bestridande kan antagas öfverstiga strandegarnes, till största delen bestående af mindre hemmansegare, förmåga, hafva Rikets Ständer funnit berörde företag vara serdeles förtjent att med allmänna medel understödjas, samt i följd häraf till sänkning och aftappning af nämnde sjö anvisat 28,000 R:dr att frän Riksgälds-kontoret utgå, \ :del utan återhetalnings-skyldighet och f:delar såsom lån; mot de vilkor och iakttaganden, som i öfrigt för dylika statsbidrag blifva sf Rikets Ständer föreskrifne. 478 Expedilions-Ulskotlets Förslag till und.
Dä den förflutna tidens erfarenhet bekräftat alt allmänna arbeten, om de, med fullkomlig båtnad för det allmänna, skola kunna tillvägabringas, erfordra så väl för planernas- uppgörande, som för ledningen och tillsynen vid verkställigheten, en större tillgång på fullt skicklige ingeniörer med serskildt för detta yrke förvärfvade theoretiska och praktiska insigter, har E. K.
M:t ansett lämpligt och nödigt, att, i enlighet med hvad redan tillförene skett i andra Europeiska länder, en serskild Väg- och vattenbyggnads-korps uppsattes och ställdes till Väg- och vattenhyggnads-styrelsens disposition.
Beträffande sammansättningen af denna korps, för hvars successiva kompletterande framdeles borde blifva att påräkna de ingeniör-elever, som fullbordat föreskrifven lärokurs vid Mariebergs undervisningsverk, har ett förslag blifvit uppgjordt och inlaget uti det vid den nådiga propositionen fogade statsräds-protokoll öfver civil-ärenden, hvilket jemväl utvisar, alt den tillökning i årliga utgifter, som genom organiserandet af en sådan korps skulle erfordras, kunde inskränkas till omkring 3,000 R:dr, och har E. K. M:t föreslagit, att Rikets Ständer mätte till aflöning för Styrelsen öfver allmänna Väg- och vattenbyggnader, jemte en dermed inför lif vad Väg- och vattenbyggnads-korps, anslå 12,000 R:dr ärligen eller tillsammans för 3 år 38,700 R:dr.
Rikets Ständer, som väl instämma i E. K.
M:ts nådiga framställning om nödvändigheten att för ledning och tillsyn vid verkställigheten af allmänna arbeten ega erforderlig tillgång på skicklige ingeniörer med serskildc för delta yrke förvärfvade theoretiska och praktiska insigter, samt alt behofvet af dylika tjenstemän gör sig än mera gällande i samma mån sådana arbeten tilltaga, men anse ändamålet kunna vinnas, utan att någon med Styrelsen för allmänna Väg- och vattenbyggnader införlifvad serskild
Väg- och vattenbyggnads-korps å stat uppföres eller med fasta löner förses, hafva derföre i så måtto bi fall i L E. K.
M:ts högstberörde nådiga framställning, att Rikets Ständer till E. K.
M:ts nådiga disposition, anvisat 12,000 R:dr årligen i 3:ne år, eller tillsammans 38,700 R:dr, att användes till aflöning eller arfvoden för Styrelsen af allmänna Väg- och vattenbyggnaderne samt dess tjenstebiträde!), så väl i hufvudstaden som i landsorterne.
Till rese- och undersökningskostnader samt expenser för allmänna arbeten har E. K.
M:t begärt 12,000 R:dr årligen, eller tillsammans för 3 år 36,000 R:dr banko.
Då Rikets Ständer, enligt hvad här ofvan är vordet omförmäldt, bifallit ökade anslag till allmänna arbeten, hvaraf behofvet år efter år gör sig alltmera gällande och således flera resor och undersökningar erfordras, än som kunna med de för sådana ändamål förut anvisade medel bestridas, hafva Rikets Ständer fun - Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 177.
479 nit skäligt att, i enlighet med E. K.
M:ts nådiga framställning, bevilja lill ifrågavarande föremål 12,000 R:dr årligen, eller för 3 år tillsammans 36,000 R:dr b:ko.
Till arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskaps-ämnen, sorn tillhöra Civil-ingeniörer har E. K.
M:t föreslagit 1,000 R:dr årligen, eller för 3 år 3,000
R:dr, samt till stipendier för elever, som vid nämnde läroverk genomgå dott för sädane ingeniörer bestämda kurs, likaledes 1,000
R:dr årligen i 3 är.
Då dessa anslag, sorn äfven vid föregående riksdagar blifvit till enahanda belopp beviljade, äro behöflige för bildandet af skicklige ingeniörer för allmänna arbeten hafva ifrågavarande 2:nc årliga anslag, hvartdera å 1,000 R:dr, blifvit anvisade att ytterligare under åren 1851, 1852 och 1853 utgå.
Jemte förmälan, hurusom E. K. M:t, i anledning af Rikets sednast församlade Ständers beslut, angående anslag lill den i Slockholm inrättade Navigationsskola, sett sig nödsakad anbefalla Stals-konloret alt för åren 1849 och 1850 förskottsvis utbetala de för samma skola å stat fastställda årsbehofven, har E. K. M:t äskat att Rikets Ständer malte anvisa medel, dels till godtgörande ät Stalskonloret af de för sistnämnde 2:ne år förskjutna 5,600 R:dr, dels ock till den fastställda statssumman för skolans underhåll för innevarande år 2,800 R:dr, eller tillsammans 8,400 R:dr; och få Rikets Ständer i afseende härå åberopa hvad i underdånig skrifvelse denna dag, angående regleringen af ulgiflernc under Riksstatens sjette hufvudtitel i detta ämne blifvit anfördt.
För Skeppsbifggeri-institutel i Carlskrona bär E. K.
M:t äskat enahanda årliga anslag som hittills eller 3,333 R:dr 16 sk. och således för 3:ne är 10,000 R:dr; rörande hvilken fråga Rikets Ständer likaledes åberopa hvad i nyssberörde underdåniga skrifvelse är derutinnan yttradt.
Mit begärt, att Rikets Ständer måtte, i likhet med hvad vid föregående slatsregleringar ägt rum, bevilja följande anslag, nemligen: a) till utdelning vid Landtbruks-möten af premier för kreatur af utmärktare slag, 3,000 R:dr och b) till Slöjd-expositioners befrämjande, ett lika anslag, eller 3,000 R:dr; och hafva, med afseende å de nyttiga ändamål, som genom dessa anslag åsyftas att befrämja, Rikets Ständer bifallit hvad E. K.
M:t uti dess nådiga proposition sålunda äskat.
Stockholm den 20 Augusti 1851. 480 Expcditions-Uukollets Furslag lill urul.
Skrifvelse, N:o 178.
N:o 178. lippliist och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 1851.
Preste-Slåndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 19 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående extra anslag till föremål, tillhörande Finans-dep ar te men tets handläggning.
N:o 165, Meni.
N:is 227 och 261, samt Först. Stats-Ulsk:s Meni.
N:o 289.) S. A. K. Enligt E. K.
M:ts vid innevarande riksdag aflalna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, erfordrades för sjunde hufvudtiteln, utom de å densamma af E.
M:t äskade ordinarie statsanslag, följande för tillfälliga behof begärda summor, nemligen: i:o.
För ombyggnad af Trallebergs bro på vägen lili Drottningholm, 48,000 R:dr.
Som en ombyggnad af Trallebergs bro är af behofvet högst påkallad, samt staten allt hittills utan någon kommuns deltagande bekostat de utgifter, som med byggandet oell underhållet af de på vägen emellan hufvudstaden och Drottningholm befintliga broar, varil förknippade, hafva Rikets Ständer beviljat det af E. K.
M:t till förevarande ändamål begärda anslag 48,000 R:dr, att. från Riksgälds-kontoret utgå; samt fä bos E.
H.M:ti underdånighet hemställa, ali för brons begagnande sådan afgift måtte bestämmas, hvarigenom en fond kunde bildas för brons framtida underhåll och ombyggnad. 2:o. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 179. 481 2:o.
Till utgifter för kolonien S:t Barthelemy, 6,000 R:dr årligen i 3 år, eller tillsammans 18,000 R:dr.
Då det hehof, som vid föregående riksdagar föranledt beviljandet af ifrågavarande anslag, ännu fortfar, hafva Rikets Ständer till bestridande af de för kolonien S: t Barthelemys förvaltning, enligt nu gällande grunder, erforderliga kostnader, hvilka icke utaf inkomsterna af ön betäckas, å Riksgälds-kontoret anvisat ett förslagsanslag af 18,000 R:dr, att under åren 1851, 1852 och 1853 med en tredjedel årligen förskottsvis utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse lill nämnde kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afträdande kan beredas.
Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 19 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling m. m. (Stats-Utsk:s Uti., N:is 167 och 262.) S. A. K.
M:t vid sistlidne riksdag uti nådig proposition den 20 December 1847 framställde förslag, angående förändrade grunder för grundskatterBih. till 11.
Prof. 1850 & 1851, 10 Sami. 1 Afd. 61 482 Expedilions-UIskottets Förslag till rind.
Skrifvelse, N:o 1/9. lies och liondens utgörande samt dessas och öfrige utskylders delli tering, uppbörd och redovisning icke blifvit af Rikets Ständer bifallne, utom i några mindre väsendtligt delar och således det med den nådiga propositionen åsyftade ändamål, beskattningsväsendets samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling, endast i ringa mån vunnits, men behofvet af en sådan förenkling, sedan lång tid tillbaka insedt och erkäpdt, ytterligare gifvit sig tillkänna uti serskilda vid sednaste riksdag gjorda underdåniga framställningar, dels af Borgare- och Bondestånden, åsyftande förnyad nådig propositions aflåtande, i enlighet med Stals-ulskottets utlåtande i ämnet, dels af Preste-ståndet, med underdånig anhållan, att framställning angående beskattningsväsendets förenkling matte ånyo till Rikets Ständer göras, i öfverensstämmelse med de grunder, som innefattades uti ett vid Ståndets underdåniga skrifvelse i sådant afseende bifogadt förslag, så har E. K. M:t, som trott den egentliga förklaringsgrunden till Rikets Ständers vägran, att ingå på de utaf E. K.
M:t förut framställda förslag, vara att söka uti farhågan att rubba förhållanden, hvilka under en längre lid fortfarit och som sannolikt från början varit neräknade på gemensamma fördelar för både staten och den enskilde, uti nu aflåten nådig proposition täckts förklara, det E. K.
M:t under sådane förhållanden trott sig pligtig taga ärendet uti ytterligare öfvervägande samt dervid tillse, huruvida det icke må vara möjligt, att, utan upphäfvande af de hufvudgrunder, som af ålder varit gällande, i afseende på beräkningen och utgörandet af de på hemman och lägenheter lagda grundskatter, samt ulan betydligare rubbning af bestående rättsförhållanden emellan räntetagare och räntegifvare, uti nuvarande beskattnings-system åstadkomma sådan förenkling, hvarigenom åtminstone de väsendlligaste olägenheter, som af nämnde systems invecklade beskaffenhet härflyta, kunna för framtiden undanrödjas.
Vid öfverlemnande! af detta ärende till Rikets Ständers förnyade behandling har E. K.
M:t,.såsom de hufvudsakligaste bland de öfverklagade olägenheterna af nuvarande beskattnings-system, angifvit dels hela skatteväsendets högst invecklade beskaffenhet, i förening med ett vidlyftigt, för kontrollen å såväl den skaltskyldiges sorn statens sida hinderligt sätt för skatternes debitering, uppbörd och redovisning, dels de rörande det indelta löningssättet nu gällande stadganden, hvilka uti sig innefatta möjlighet för de indelningshafvare, som vilja sig deraf begagna, att alltför högt uppdrifva räntornas lösningspris och hvarigenom en obillig olikhet uppstår emellan indelta räntegifvare och innehafvarne af sådane hemman, hvilkas räntor äro kronan behållne, dels äfven den betydliga skiljaktighet, som eger rum uti skatternas belopp under olika år, hvarigenom all säker beräkning i nämnde Ex]) editions- U tsko t te ts Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 179. 483 afseende "öres omöjlig för såväl staten, som den enskilde, och hvilken skiljaktighet ar destömera menlig lör de skattdragande, som skatternas förhöjning alltid inträffar samtidigt med minskad afkastning af jordbruket, samt följaktligen står i omvändt förhållande lill förmågan hos de skattskyldige att räntorna utgöra.
Till afhjelpande af dessa olägenheter borde alltså de åtgärder, som utaf Kongl. Maj:t och Rikets Ständer vidtagas, förnämligast syfta; och enär för ernående af detta ändamål erfordrades: 1:«.
Förenkling af grundräntorna. 2:o.
Ändring i sättet för de indelta hemmansräntornas utgörande samt 3:o.
Förändrade grunder för markegångens bestämmande, har E. K. M:t, i uu uppgifna ordning framställt de förslag, hvilka E. K.
M:t i berörda afseende ansett lämpliga och af bebofvet påkallade.
M:t sålunda i nåder föreslagit, äfvensom hvad i detta vigtiga ämne i öfrigt förekommit, häfva Rikets Ständer tagit i noggrannt öfvervägande och dervid funnit de af E. K.
M:t framställda förslag, utan att verka någon sådan rubbning i nuvarande rörhållanden, som kunna föranleda förlust, vare sig för räntegifvare eller räntetagare, likväl åstadkomma den betydliga förenkling i uppbörds- och redogörelseverket, att möjlighet derigenom heredes de skattskyldige alt kunna kontrollera debiteringen, jemte det att uppbördsmännens samt de kontrollerande och förvaltande embets-verkens göromål derigenom komma att minskas.
Rikets Ständer, som sålunda, under instämmande i de af E. K.
M:t i ämnet yttrade åsigter, i hufvudsaken funnit de föreslagne förändringarne på ett ändamålsenligt sätt leda till dermed åsyftad enkelhet och reda, hafva likväl i afseende på utförandet ansett några modifikationer erforderliga, hvilka här nedan vid de serskilde punkterna komma att närmare angifvas. /1\
Angående grundräntornas'förenkling, har E. K.
M:t hufvudsakligen föreslagit, att, jemte det de i ordinarie räntan, såväl hvad beträffar den indelta, som den kronan behållne andel deraf, ingående hufvudpersedlar skulle bibehållas, de mindre betydliga eller så kallade småpersedlarne, hvilka äro beroende af markegång, måtte efter ett, på grund af nästföregående tjugu årens markegangar, fastställdt medelpris, förvandlades i penningar till visst belopp, hvarjemte och sedan Rikets Ständer härom meddelat sitt beslut, E. K.