Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kavalleri-regementenas hästvakansspanmål, som till och med åren 1870 och 1871 utgår på grund af kontrakter mellan Kronan och rusthållare samt följaktligen icke kan vara underkastad någon rubbning under nästkommande statsregleringsperiod, upptages derföre lika som vid senaste riksdagen till 140,175 kubikfot ä 2 R:dr Transport R:dr 6,922,885: — 40,000: — 3,000: — 605,000: — 340,000: — 280,350: — 8,191,235: — 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865.
Transport R:dr 12:o.
De ständiga rotevakansafgifterna vid Skånska Infanteriregementena, hvilka vid de båda senaste statsregleringarne beräknats till 29,000 R:dr, böra deremot nu, sedan Kongl.
Maj:t den 24 Maj 1864 i nåder förordnat om återuppsättande från och med år 1866 af de rotenummer, hvarifrån dessa afgifter hittills utgått, icke vidare bland inkomsterna upptagas. 13:o.
Tillfälliga rotevakansafgifter beräknades 1863 till 8,000 R:dr, men hafva utgjort: år 1861 R:mt R:dr 6,716: — 1862 » » 7,365: — 1863 » » 8,346: — eller i medeltal » » 7,4 7 5: 67. och synas derföre nu icke böra uppföras med högre belopp, än som antogs vid 1860 års statsreglering eller 14:o.
Vakansafgifter af nyroterad jord beräknades 1860 till 55.000
R:dr och 1863 till 56,000 R:dr, men hafva under åren 186 1 —1863 i medeltal uppgått till 64,587
R:dr och kunna således nu upptagas till åtminstone 15:o.
Rotevakansafgift af utsokne frälsehemman i Halland, beräknad 1860 till 16,000 R:dr och 1863 till 17,000 R:dr, har under åren 1861 1863 i medeltal utgjort 19,137 : 33 och kan således nu uppföras till 16:o.
Trosspassevolans-afgiften, som under de 3 åren 1861 — 1863 med obetydlig vexling uppgått till något mer än 26,500 R:dr om året, bör alltså nu, likasom vid 1863 års statsreglering, till nämnda belopp beräknas 17:o.
Båtsmansvakansafgiften upptogs både 1860 och 1863 till 65.000
R:dr samt har utgjort: år 1861 R:mt R:dr 66,947: — 186 186 eller i medeltal » » 64,386:
— Då denna afgift till en del är af mera oviss beskaffenhet, synes densamma nu icke böra beräknas till högre belopp än som antogs vid 1858 års statsreglering eller 18:o.
Kontrollståmpelmedel, som uppskattades 1860 till/ 25,000 R:dr och 1863 till 22,000 R:dr, hafva utgjort: år 1861 R:mt R:dr 23,476: — 186 186 8,191,235: — 7,000: — 63,000: _ 18,000: — 26,500: _ 60,000:
R:dr 8,365,735:
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 7 Transport R:dr 8,365,735: — och anses nu, i anseende dertill, att denna inkomst år efter år minskats, böra utföras med allenast 20,000: — 19:o.
Båk- och lotsmedlen beräknades 1860 till 240,000 R:dr och 1863 till 350,000
R:dr samt hafva utgjort: år 1861 R:mt R:dr 478,333: — 1862 » » 499,081: 1863 » » 551,107: — Medeltalet häraf är 509,507 R:dr; och, som denna inkomst visat sig vara i jemnt stigande, beräknas den här til! 500,000: — 20:o. Observationsmedel, som upptogos 1860 till 5,000 R:dr och 1863 till 6,000 R:dr, hafva under åren 1861—1863 i medeltal uppgått till endast 3,666 R:dr; Och torde denna af mera tillfälliga omständigheter beroende inkomst icke böra nu beräknas högre än till 3,000: — 21:o.
Extra medel och uppbörder beräknades 1863 till 100,000 R:dr och hafva utgjort: år 1861 R:mt R:dr 189.690: — 1862 » » 170,584: — 1863 » » 147,945: — eller i medeltal » » 169,4 0 6 : 33.
Från denna inkomsttitel böra dock afräknas de deruti nu ingående s. k. Stubböresafgifterna, hvilka rätteligen böra, enligt hvad jemväl Rikets Ständer vid sistlidna Riksdag yttrat, inflyta i Skogsplanteringskassan för att till Skogshushållningens befrämjande användas, om hvilket, jemte annat i samma ämne, Kongl. Maj:t kommer att till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition.
Och som efter afdrag af berörda afgifter öfriga extra medel och uppbörder under åren 1861—1863 utan synnerligen stor vexling hållit sig vid ett medeltal af nära 70,00 Rdr, anses endast detta belopp böra här upptagas 70,000: — 22:o.
Intressemedel, bestående hufvudsakligen af räntan å Lappmarks-Ecclesiastikverks år 1835 till Rikets Ständers Riksgälds-Kontor öfverlemnade fond, hafva under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 5223 Rdr och beräknas derföre nu likasom 1863 till 5,000: — Summa ordinarie inkomster Rmt Rdr 8,963,735: — Extra Ordinarie inkomster hvilka jemlikt 60 § Regerings-formen utgå såsom Bevillning, äro: A) Tullmedlen, som 1863, då de första gången upptogos med sitt bruttobelopp, beräknades till 13,500,000
Rdr, hafva väl utgjort år 1861 Rdr 15,354,076: — 8 Kongl. May.ts Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1865. år 1862 Rtlr 14,309,786: — » 1863 » 15,364,713: — och » 1864 » 13,861,860: — men synas dock i anseende till den nedsättning i åtskilliga tullsatser, som under innevarande år egt rum, nu ej böra beräknas högre än 1863 skett, eller till B) Postmedlen beräknades 1860 till 1,400,000 Rdr och 1863 till 1,500,000 Rdr samt hafva utgjort: år 1861 Rdr 1,675,446: — » 1862 » 1,953,949: — » 1863 » 2,128,820:
— Då dessa medel, som 1864 anses hafva uppgått till mer än 2,200,000 Rdr, således de senare åren varit i oafbrutet stigande samt den betydliga utveckling, postväsendet i Riket på den senaste tiden vunnit, icke kan undgå att äfven på inkomsten deraf öfva ett fördelaktigt inflytande, synas dessa medel nu kunna med säkerhet uppskattas till C) Ståmpelpappersmedlen, hvilka beräknades 1860 till 1,300,000 Rdr och 1863 till 1,200,000 Rdr hafva utgjort: år 1861 Rdr 1,544,382: — » 1862 » 1,790,138: — » 1863 » 1,764,619: — eller i medeltal » 1,699,713: — och synas derföre nu kunna upptagas till D) Brånvinstillverkning saf giften beräknades 1863 till 8,400,000 Rdr och har under åren 1861 —1863 i medeltal lemnat 9,115,000 Rdr.
Derest åter den nuvarande afgiften, 60 öre pr kanna, varder, enligt hvad Kongl. Majit vid innevarande
Riksdag arnar föreslå, förhöjd till 75 öre per kanna, skulle — äfven om derigenom tillverkningen af ifrågavarande genom missbruk förderfliga vara, som uppgått 1863 till 15,670,000 kannor, 1864 till 14,467,000 kannor och för inne varande år kan på grund af redan kända förhållanden med sannolikhet beräknas till 15,000,000 kannor, komme, såsom önskligt vore, att något inskränkas och uppgå till endast 14,000,000 kannor, — inkomsten af denna titel likväl utgöra 10,500,000 Rdr, och upptages således här till sistnämnda belopp 13,500,000: — 2,000,000: — 1,600,000: — 10,500,000:
— Summa extra ordinarie inkomster Rdr 27,600,000:
— Om efter tillägg af de ordinarie inkomsterna -•
» 8,963,735: — hela det sammanlagda beloppet Rdr 36,563,735: — Kongl. Magd Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1865. 9 jemföres med de vid sistlidna Riksdag för hvarje af åren 1864, 1865 och 1866 påräknade:
Ordinarie inkomster Rdr 8,309,950: — och Extra Ordinarie inkomster » 24,600,000: —- gg ggy ggQ. så utvisar beräkningen af inkomsterna för nästa statsregleringsperiod en förökning af 3,653,785:
— Då Kongl. Majit nu öfvergår till en framställning af de utgifter, som under de särskilda hufvudtitlarne funnits nödiga, dervid under hvarje hufvudtitel, såsom i senare tiden varit brukligt, kommer att upptagas först de anslag, hvilka äro af en stadigvarande natur och derefter, när anledning dertill förefinnes, sådana till hufvudtiteln hänförliga utgifter, som äro af en mera tillfällig och öfvergående beskaffenhet, vill Kongl. Majit till en början i fråga om sistnämnda utgifter erinra, att det till grundlagsenligt afgörande vid nu innevarande Riksdag hvilande, af Kongl.
Majit vid nästlidna Riksdag afgifna förslag till ny Riksdags-Ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regerings-Formen innehåller bland annat, att den tid af 3 år, som för närvarande är i grundlag bestämd att förflyta mellan Rikets Ständers lagtima sammanträden, skall utbytas mot en mellantid af endast ett år och lagtima Riksdag begynna den 15 Januari, så att, i händelse detta förslag varder af Rikets Ständer bifallet, nytt Riksmöte följaktligen kommer att ega rum den 15 Januari 1867; Och som Kongl. Majit vid sådant förhållande ansett riktigast, att Rikets nu församlade Ständers öfverläggningar och beslut rörande anslagsfrågor, som tillhöra den 8. k. extra statsregleringen, icke sträckas utöfver 1867 in på en tid, som antagligen kommer att omfatta nya ordinarie statsregleringsperioder, har Kongl. Majit icke heller velat af Rikets Ständer nu äska anslag till andra tillfälliga behof än sådana, som före utgången af år 1867 böra fyllas.
Första Hufvudtiteln innefattande Kongl. Hof- och Slottsstaterna, upptager för närvarande de förra till Rmt Rdr 1,106,900: — och de senare till » » 123,100: — tillsammans Rmt Rdr 1,230,000:
— Då anslaget till Kongl. Maj:ts Hofhållning, hvilket, under det priset å nästan alla förnödenheter på senare årtionden högst betydligt stegrats, icke sedan år 1823 undergått någon förändring, numera visat sig vara otillräckligt för de dermed af sedda utgifter, finner Kongl. Majit, som af enahanda anledning aflåtit proposition till Norska Storthinget om höjande af den från Norge utgående hofhållningssumman, Sig Bih. till R.
Prof. 1865—1866. 1 Sami. 1 Afd. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. föranlåten att af Rikets Ständer äska, det ofvan berörda anslag må från sitt nuvarande belopp 630,000 Rdr ökas med 170,000 Rdr till 800,000 Rdr.
Sedan Kongl. Majit redan vid 1859—60 årens Riksdag hos Rikets Ständer gjort framställning, att anslaget till H. K. H.
Hertigen af Dalarne skulle i händelse af H. K. H:s förmälning ökas med 17,000 Rdr, men Rikets Ständer af anförd orsak, det icke kändt vore, att H. K.
H:s förmälning vore nära förestående, ansett något beslut derom då icke vara af behofvet påkalladt, så vill, efter det H. K.
H:s förmälning under nästlidna år egt rum och då den ökade lefnadskostnad, som deraf för H. K. H. blifvit en följd, icke motsvaras af det åt H. K. H. för närvarande anvisade anslag, Kongl.
Majit nu, med förnyande af ofvanbemälda framställning, hos Rikets Ständer föreslå, att den på Sverige belöpande andel af anslaget till H. K. H.
Hertigen af Dalarne må förhöjas med 17,000
Rdr och sålunda bestämmas till 53,000 Rdr.
Uti det å nuvarande
Riksstat uppförda anslaget för underhåll och vård af möhler och andra Staten tillhöriga inventarier i de Kongl. Slotten inbegripes en summa af 44,000 Rdr, som endast är beviljad för innevarande Statsregleringsperiod; Då emellertid, enligt hvad bilagde den 13 innevarande månad öfver finansärenden förda protokoll närmare utvisar, berörda anslag funnits fortfarande vara till hela det i Riksstaten nu upptagna belopp för sitt ändamål oundgängligen behöfiigt, anser K.
M. detsamma böra till oförändradt belopp i den nya Riksstaten uppföras; och skulle, med iakttagande häraf samt af ofvan föreslagna anslagsförhöjningar, den första hufvudtitelns anslagssumma komma att utgöra Rdr 1,417,000.
Då H. K. H. Hertigens af
Dalarne förmälning inträffat redan år 1864 samt nästa statsregleringsperiod antagligen icke kommer att börja förr än med år 1867, vill Kongl. Majit i öfverensstämmelse med den Nådiga propositionen af den 27 Oktober 1859 hos Rikets Ständer nu föreslå, att omförmälda förhöjning må beräknas och utgå från början af det år, då förmälningen egde rum, eller för åren 1864, 1865 och 1866 med en sammanlagd summa af Rmt Rdr 51,000: — Beträffande öfriga behof, för hvilka extra anslag under denna huf vudtitel erfordras, finner Sig Kongl. Majit, på grund af ofvannämnde protokoll öfver finansärenden, föranlåten hos Rikets Ständer begära: 1)
Att till inköpande af en Brädhandlanden A. G. Enblom nu tillhörig egendom å Kungsholmen och verkställande derå för de Kongl, fatburarnas räkning af föreslagna byggnads- och inredningsarbeten må anvisas för en såna; en summa af 100,000: — O O att utgå under år 1866. och 2) att till uppförande af ett nytt vagnshus vid Haga lustslott må beviljas ett anslag för en gång af 10,645: — Summa Extra Anslag Rdr 161,645: — Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 11 Andra tlnfvudtiteln, innefattande anslagen till Justitie Departementet.
Penningar R:mt R:dr 2,179,396: 11.
Indelta räntor, enligt markegång förslagsvis beräknade till » » 5,903: 89.
— I enlighet med de beslut, som innefattas i bilagda utdrag af de inför Kongl. Maj:t i Statsrådet den 13 innevarande månad samt den 29 sistlidne Augusti förda protokoll öfver Justitie-departementsärenden, föreslår Kongl. Maj:t en sådan reglering af denna hnfvudtitel, att de å densamma nu uppförda belopp måtte fortfarande komma att utgå, endast med nedan omförmälda förändringar, nemligen i afseende på:
Svea Hofrätt med derunder lydande Justitiestat: att såsom ersättning åt innehafvaren af Häradshöfdingebostället Lindhof i Botkyrka socken och Svartlösa härad för den samma boställe genom expropriation till Vestra Stambanan frångångna jord, derför den influtna expropriationssumman till Riksgäldskontoret öfverlemnats, måtte, till utgående årligen från och med nästa statsregleringsperiod, å Andra hufvudtiteln uppföras ett belopp af 50 R:dr; samt att för hvad, intilldess denna reglering träder i verkställighet, blifvit för tiden från den 1 Maj 1864 af Statskontoret efter enahanda grund förskjutet till följd af Kongl. Maj:ts den 15 November 1864 gifna och i förstnämnda protokoll omförmälda föreskrift, godtgörelse måtte varda åt Statskontoret anvisad.
Beträffande den del af detta anslag, hvilken såsom »bestämdt anslag» omfattar aflöningen till en del af fångvårdens embets- och tjenstemän samt betjente, att den årliga aflöningen för Registratorn och för Kammarförvandten hos Fångvårds-styrelsen måtte, med tillökning i hvarderas nuvarande lönebelopp af 300 R:dr, bestämmas till 2,500 R:dr för hvardera; hvaremot de för Registratorn, Kammarförvandten och förste Revisorn uppförda personella arfvoden, tillsammans utgörande 900 R:dr, skulle komma att utgå; att, sedan, efter hvad anmäldt blifvit, innehafvaren af predikantsbefattningen vid arbetsfängelset i Göteborg icke vidare är berättigad till förhöjd presterlig tjenstårsberäkning, den för sådant fall i aflöningsstaten upptagna anmärkning beträffande aflöningsbeloppet måtte från staten utgå; att det för femte kronoarbetskompaniets befäl i stat uppförda aflöningsbelopp, tillhopa 3,187 R:dr 50 öre, måtte indragas; Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1865. att, i stället för det åt en kompanichef vid tionde och elfte kronoarbetskompanierna uppförda arvode af 1,550 R:dr, måtte, sedan af dessa kompanier, hvilka förut begge varit förlagda i Waxholm, det tionde numera förflyttats till Carlsborg, upptagas arvode för en kompanichef vid elfte kompaniet med endast 1,350 R:dr, och således 200 R:dr indragas; att arvodet till en predikant vid tionde och elfte kronoarbetskompanierna, 750 R:dr, måtte ur ordinarie aflöningsstaten uteslutas, men den för religionsvården vid elfte kompaniet erforderliga kostnad få af förslagsanslaget för fångvården efter Kongl. Maj:ts bestämmande utgå; att det till belopp af 250 R:dr i ordinarie aflöningsstaten upptagna arvode för en predikant vid det numera indragna kronohäktet i Sundsvall måtte ur staten uteslutas; att, för befälets vid elfte kronoarbetskompaniet tillökning med en subaltern-officerare, arvode till en sådan måtte i staten upptagas med 787 R:dr 50 öre; samt att för hvartdera af de numera till begagnande upplåtna kronohäktena i Uddevalla och Haparanda måtte i ordinarie aflöningsstaten upptagas för en direktör såsom lön 1,300
R:dr och för en predikant såsom arvode 450 R:dr.
Nytt anslag till personer, menigheter eller allmänna inrättningar för dem genom Nya Strafflagens införande frångångna bötesandelar:
Rikets Ständer hafva i underdånig skrifvelse den 21 Oktober 1863 anmält det beslut, att såsom ersättning för de förluster, som till följd af Nya Strafflagens inne håll, att deri stadgade böter böra kronan tillfalla, kunna drabba personer, menigheter eller allmänna inrättningar, finge af inflytande bötesmedel från och med det år, Strafflagen trädde i verkställighet, tillsvidare dem tilläggas ett belopp, motsvarande hvad de, efter medelberäkning för senaste fem år, hitintills årligen uppburit; Och Kongl. Maj:t, som under den 29 sistlidne Augusti beslutat utfärdandet af allmän kungörelse, innefattande bestämmelser om tid och sätt för vederbörande att anmäla anspråk på ersättning af förenämnda beskaffenhet, vill i anledning af Rikets Ständers berörda beslut härmed göra den nådiga framställning: dels att tillsvidare jemväl under nästa statsregleringsperiod måtte, enligt de af Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag bestämda grunder, få till vederbörande utbetalas de belopp, hvilka varda godkända vid den pröfning af väckta ersättningsanspråk, sorn Kongl.
Majit antingen sjelf företager eller åt annan myndighet uppdrager; och dels att, då för innevarande och nästkommande år dessa utbetalningar väl sålunda skulle komma att enligt Rikets Ständers beslut afföras på influtna bötesmedel, men det icke i allmänhet synes lämpligt, att utgifter anordnas å en inkomsttitel, Rikets Ständer måtte för nästa statsregleringsperiod anvisa ett särskildt förslagsanslag, att under rubrik: ersättning till personer, menigheter eller allmänna inrättningar för dem genom Niia Strafflaqens införande frånqånqna bötesandelar, uppföras å Riksstatens Andra hufvudtitel med 250,000 R:dr.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 13
De på andra hnfvudtiteln äskade förhöjningar i anslag utgöra således: för Svea Hofrätts Justitiestat R:dr 50: » nytt anslag till personer, menigheter eller allmänna inrättningar för dem frångångna bötes andelar » 250,000: — 250,050: hvilka med tillägg af hufvudtitelns nuvarande slutsumma 2,185,300: — uppgå till 2,435,350: — men då derifrån drages den nedsättning, som skulle på bestämda anslaget till fångars vård och underhåll uppkomma genom de beträffande detta anslag föreslagna förändringar med 400: — kommer hufvudtitelns slutsumma för nästa statsreglering att utgöra R:dr 2,434,950:
Dessutom, under åberopande af bifogade Statsråds-protokoll öfver Justitiedepartementsärenden för den 13 innevarande Oktober, äskar Kongl. Majit; a) att till uppförande af en ny Arkivbyggnad för Göta Hofrätt och ombyggande af den Hofrättshuset omgifvande kaj måtte anvisas, att under år 1867 utgå, 40,000 R:dr, utgörande omkring |:delar af den för dessa byggnadsföretag beräknade kostnadssumma; och b) att för verkställande af ifrågasatt tillbyggnad vid kronohäktet å Långholmen och för ett nytt kronohäktes uppförande i någon af städerna Sundsvall eller Hudiksvall måtte ej mindre få användas de uti nämnda Statsråds-protokoll omförmälda besparade medel, i den mån dessa blifva tillgängliga, än ock anvisas, att under år 1867 utgå, ett belopp af 70,000 R:dr.
Hufvudsummorna för föremål inom denna hufvudtitel skulle i följd häraf blifva: för ständiga utgifter årligen R:mt R:dr 2,434,950: — deraf förslagsanslag
R:dr 1,431,914: 52, för tillfälliga utgifter under år 1867 » » 1 10,000: — Tredje lin fou dtiteln, innefattande anslagen till Utrikes-departementet.
De för detta departement nu bestämda anslag uppgå sammanlagda till 479,200 R:dr R:mt årligen.
I likhet med hvad vid senaste tre riksmöten blifvit äskadt och af Rikets Ständer beviljadt, och på grund af hvad uti Statsråds-protokollet öfver Utrikes-dpartementets u Kongl. May.ts Nåd.
Prop. Nio 1, om Statsverket 1865. ärenden den 13 i denna månad blifvit anfördt, finner Kongl. Maj:t sig böra föreslå, att enahanda årsanslag af tillsammans 479,200 R:dr R:mt, motsvarande ungefärligen }^:delar af hela det anslag, som till detta departement från de Förenade Rikena utgått, måtte jemväl fortfarande från Svenska Statsverket till Ufrikes-departementet mot nu gällande redovisningsskyldighet utgå; äfvensom att af detta belopp anslagen till Minister-staten samt till skrifmaterialier, expenser och extra utgifter fortfarande må, utan hinder af fördelningen i dessa utgiftstitlar eller inskränkning till något visst år, användas till att fylla möjligen uppkommande brist å någon af dessa titlar.
Fjerde HufmidtUeln, innefattande anslagen för Landtförsvars-departementet.
För de årliga eller ständiga utgifterna under denna hufvudtitel finnes enligt nu gällande riksstat anvisadt: Penningar R:mt R:dr 6,590,265: 20.
Indelta räntor, enligt markegång, på förslag 2,121,897: — Indelt spanmål, på förslag, 125,955 kubikfot 9 kannor, ä 2 R:dr för kubikfot, 251,91 1: 80- Oindelt spanmål, 12 1.063 kubikfot, förslagsvis å 2 R:dr för kubikfot, 242,126: — Tillhopa R:mt R:dr 9,206,200:
— I afseende på regleringen af denna hufvudtitel framställer Kongl. Maj:t, i enlighet med de beslut, som innefattas uti bilagda utdrag af det inför Kongl. Maj:t i Statsrådet den 13 innevarande Oktober öfver Landtförsvarsärenden förda protokoll, följande förslag:
Landtförsvars-departementet.
Krigskollegium
(Arméförvaltningen).
— Kongl. Maj:t, som under den 28 sistlidne Februari förordnat, att med utgången af innevarande år Dess och Rikets Krigskollegium skall förändras till en Armé för vältning, samt sedermera under den 26 sist— lidne September, på sätt bifogade transsumt af Statsråds-protokollet för sistnämnde dag bland annat utvisar, låtit för det ombildade embetsverket utfärda här jemväl bilagda aflöningsstat, att från 1866 års början och tillsvidare tillämpas, vill, med öfverlemnande af denna aflöningsstat, i nåder föreslå, att. — då, till fyllande af aflöningsstatens slutsumma 112,000 R:dr, Kongl. Maj:t anvisat, utom det på Krigskollegii stat nu uppförda anslag 108,000 R:dr, jemväl ett belopp af 4000
R:dr från behållningarne på den 4:de hufvudtiteln tillhörande f. d. Chefslönen vid Adelsfane-regementet, af hvilken f. d. chefslön, bestående af indelta räntepersedlar och utgörande omkring 10,500
R:dr årligen, utgått ej allenast den derifrån påräknade fyllnad i aflöningen vid Lifregementets Grenadiercorps samt Uplands och Södermanlands regementen med tillhopa 6,287 Kvngl May.ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 15 R:dr 44 öre årligen, utan äfven arvodet 3000 R:dr till t. f.
Presidenten i Krigskollegium, — berörda f. d. Adelsfane-indelning må till statsverket indragas, emot det att på riksstatens 4:de hufvudtitel uppföras bestämda kontanta anslag af så väl 6,287 R:dr 44 öre såsom tillökning i anslaget till indelta kavalleri- och infanteri-regementena, som ock 4000 R:dr såsom tillökning i anslaget för Arméförvaltningen (n. v. Krigs kollegium); och föreslår Kongl. Maj:t derjemte, att det af Rikets Ständer sedan längre tid beviljade, nu med 500 R:dr årligen utgående, extra anslag för upprättande af de så kallade statistiska tabellerna, hvilket äfven hädanefter måste afses till godtgörelse för en del af arbetet inom Arméförvaltningens bokslutskontor, må förändras från tillfällig till ständig eller ordinarie egenskap, samt i sådant fall få tilläggas det i Arméförvaltningens stat upptagna belopp till gratifikationer åt extra tjenstemän och betjente, med vilkor att statistiska tabellverket rörande 4:de hufvudtitelns anslag allt framgent O O inom Arméförvaltningen upprättas och dess årliga hufvudböcker åtföljer; hvilket allt således icke påkallar något nytt anslag, utan hufvudsakligen är en omföring af redan inom 4:de hufvudtiteln befintliga tillgångar och för öfrigt har sin naturliga grund deruti, att Embetsverket, enligt Rikets Ständers uttryckta åsigt, erhållit ett 4:de Departement, kollegialt inrättadt, som medtagit ett opåräknadt lönbelopp.
I följd häraf föreslår Kongl. Maj:t, att Arméförvaltningens anslag, med tillägg af nuvarande anslag för Utredningsförråden 10,700 R:dr, må komma att utgöra R:dr 123,200: — och, då närvarande anslag för Krigskollegium, jemte Utredningsförråden, är i Riksstaten utfördt med 1 18,700: — alltså erhålla en tillökning af R:dr 4,500: — Härvid vill Kongl. Maj:t dock Rikets Ständer meddela, att granskningen af vissa till landtförsvaret hörande årsredogörelser, hvilken, i sammanhang med Aflöningsstaten, hos Kongl. Majit föreslagits att till Kammarrätten öfverflyttas, men som Kongl.
Majit funnit böra hos Arméförvaltningen fortfarande verkställas, möjligen kommer att framdeles göra aflöningsinedel för en något förstärkt revisionspersonal i Arméförvaltningen erforderliga.
Generalitetsstaten.
— Sedan 1:sta Lifgrenadier-regementets öfversteindelning, med derunder inbegripna bostället Kungsbro, efter den 17 sist— lidne April aflidne f. d.
Brigadchefen, Generalmajoren m. m.