Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon förändring i öfrigt uti den för KrigsCollegium vid förra Statsreglei ingen uppförde Anslagssumma har af Utskottet ej blifvit föreslagen; och som, i fall en serskild GeneralitetsStat kommer att äga rum, GeneralFältTygmästarelöncn naturligtvis bör å den - Betänkan den, N:o 23g. 8g samma och ej å KrigsCollegii Stat vara uppförd, beror frågan om denne löns öfverflyttning på det beslut B. II.
Rörande sjelfva GeneralitetsStaten. d) Dess upprättande har blifvit bestridt, hos H. R. o A. af H:rr Grefvar Horn, C. F.j och Gyllenborg, J. H., samt H:«t Tham, W. , Ankar swärd, A., och Rosenqvist af Akershult, F. L., bos H. P raste Ståndet af H:rr Prostarne Svedelius, Hallstrom och Forsslind samt hos H. BondeStändet af Casper Wijkman och Eric Carlsson, frim Upsala Län m. fl., hufvudsakligen på den grund, att dels något serskildt Generalitet under fredstid ej vore behöfligt, utan RegementsCheferne hvar för sig torde vara de högste Befälhafvarne, dels ock till Generaler kunde utnämnas
RegementsChefer med bibehållande af deras Indelningar vid Regementerne; och hafva flere instämt uti Herr v. Heynes, genom dess vid Utskottets Betänkande fogade Reservation, yttrade tanka , att, då Generaler på detta sätt tillsattes, de i stället till RegementsBefälets förande förordnade Öfverste Lieutenanterne kunde erhålla en Contant lönetillökning, hvardera af 2000 R:dr; hvarjemte Herr Prosten Forsslind ansett, att, i stället för 6 FördelningsGeueraler, lika många GeneralAdjutantsbeställningar borde inrättas, hvartill de utmärktaste BataillonsCheferne kunde befordras, hvilka, ulan att vara besvärade af FördelningsGeneralens höga rang och dermed förenade större representationskostnad, endast för tillfället åtnjöte det anseende, som hval je serskildt uppdrag klafver och vore med denne lika användbare go Stats-Utskottets vid Mönstringar, Inspectioner och större Öfningsläger under freden, eller vid ett krigsutbrott lika förberedde att uppträda såsom Härförare; och vore de uti detta sednare fall så väl under det pågående kriget som efter den återstälda freden ovilkorligen berättigade till en mot deras vigtiga befattningar svarande högre aflöning; men de kunde uti det förra, under nfvagtan och viss förhoppning om en Öfverste-Indelning, såsom deras yttersta belöning, under tiden möjligen åtnöjas med 2000 R:dr i lön och 1000 R:dr uti Rese- och Fouragepenningar; hvaremot af de 6 föreslagne Generalslönerne öfverblefve en tillgång af 18,000 R:dr, hvarmed en nödig förbättring uti BataillonsChefernes nog knappa lönevilkor kunde tillvägabringas.
I afseende på nyttan af serskildte Generalsbeställningar får Utskottet åberopa hvad i förra Betänkandet af Utskottet blifvit anfördt; och då Utskottet således vidhåller dess förut yttrade tanka, att en GeneralitetsStat bör finnas, hvilket äfven blifvit yrkadt hos H. R. o A. af Herr Grefve Brahe, M., Herr Frih. af Nordin, C.J., Herr Frih. v. Duben, C., m. fl. får Utskottet upplysa, att en reglering af denna Stats aflöning, på sätt Herr v. Heyne föreslagit, under förutsättande, att derjemte alla Öfverste - Indelningar vid Regementerne bibehöllos oförändrade, skulle medföra en större kostnad, än som erfordras för de af Utskottet föreslagne Generalslönerne i Contant, i förening med en skälig Öfverste-Indelningarnes nedsättning; ty då 18 sådaue Indelningar vid IufanleriRegemcnterne Betänkande n , N:o 23g. kunna antagas nu utgöra, a 5ooo R:dr, omkring R:dr 90,000: — •— har Utskottet deremot föreslagit för lika många RegementsChefer, å 3,4oo R:dr således en skillnad af R:dr 61,200: — ,, 28,800: — och då härtill läggas lönetillökningar för 6 RegementsBefälhafvare med Öfverste Lieutenants Aflöning å 2000 R:dr, oberäknad äfven möjligen ifrågakommande löneskillnad för Officerare af lägre grader, som härigenom till högre graders tjenstgöring skulle komma att förordnas • . . 12,000: — — öfverskjuter Summan häraf ....
R:dr 40,800: de af Utskottet föreslagne 6 Fördelnings Generalslöner 33,000: — — med R:dr 7,800: blifvande denna difference ännu större enligt Herr Prosten Forsslinds Förslag, hvilket, såsom innefattande en organisationsfråga, väl ligger utom Utskottets pröfning, men hvarvid Utskottet dock får yttra den tanka, att, inom Militairen, avancement i lön bör vara förknippad med avancement i Befäl, och att en Befälhafvare, som dertil äger erforderlig skicklighet, ej bör kunna ställas under Inspection eller under Befäl af en Officer uti subordinerande grad samt att den person som uti Ekonomiskt afseende åtnjuter yttersta, belöningen bör' innehafva det högsta Militair-befäl, äf - g2 Stats-U t slottets vensom man af honom bör hafva rätt förvänta den mäst utsträckta verksamhet. b) Uti de af Utskottet föreslagne Generals Lönernes belopp har förhöjning blifvit yrkad hos H. R. o. A. af Herr Grefve Bralie_, M., Herr Frih. af Nordinj C. J.j och Herr Frih. StjerncronaD.s hvaremot hos jR. o. A. Herr Crusenstolpe M. J. och hos H. FråsteStåndet H:rr Professorerne Geijer ock Gravander ansett dessa löner böra nedsättas; och är, å ena sidan, anfördt: att FördelningsGeneralerne böra med befälet Öfver alla inom deras districter förlaggda Regementer och Gorpser äfven förena högsta ansvaret för de inom Provincerne belägne Fästningar, Förråder eller Militair-Etablissementer; att de äro. nödsakade att bo, troligen i någon Stad, i Centern af de Trupper och Fästningar, som blifvit nt deras öfverinseende anförtrodde, samt af sine lönevilkor bekosta alla resor inom deras till arealen vidsträckta Generalbefäl, äfvensom i fråga om
Fouragepeuningarne företedde sig ett olika förhållande emot hvad Utskottet förment, för dem, som äro piik lige att inspectera 3 å 4 Regemente!' och derutöfver, ofta af olika vapen, under dessas alla vapenöfningar, mot dem , som det åligger blott exercera ett nära dess hem stationeradt Regemente; att GeneralFältTygmästare-, Fortifications- Generals- och Cavallerilnspecteurs-platserne voro för alla dem, som tjenade inom dessa 3:ne Vapen, det enda och högsta mål hvartill de kunna sträfva; att vid de tvänne förstnämnde en större vettenskaplig bildning och vid den sednare en större och ulmärktare skicklighet vöre Betänkatiden, N:o alg. g 3 oundgänglig; att å 1696 Års Stat GeneralQvartermästaren, eller Chefen för Fortification, innehade i Lön 3ooo Daler, som a 2-% D:r T:n svarade emot 1,333-JT:r Sp:ml och å 6 R:dr T:n skulle utgöra i BancoSedlar 8,000 R:dr; samt att Cavallerilnspecteuren innehade den största verkningskretsen inom sitt vapen, och dess kall i följe deraf vore ett af de besvärligaste och ansvarsfullaste, för hvilket en aflöning, endast med 5oo Rtdr överskjutande lönen för en under denna Befälhafvare lydande Regementschef ej innefattade något riktigt förhållande; men å andra sidan, hafva deremot vid jemnförelse med de löner , som blifvit föreslagne för StatsRåden, StatsSecreterarne och HofRättsPresidenterne, Generalerne ansetts vara af Utskottet avantagerade på Civile Vederlikars bekostnad.
Stat blifvit anfördt, upplysa, att den upptagne Summan 3ooo D:r utgör, såsom orden lyda, Lönen med Resepenningar och allt; och då denna Summa, efter 1664 års Myntfot utgörande i5ooR:drSp., förvandlas till nuvarande Bancomynt å 128 sk., uppkommer en Summa af ^000 R:dr, sorn är mindre än hvad Utskottet för FortilicationsGeneralen föreslagit, eller 4>5°° Rtdr, Resepenningar oberäknade.
Rådet, uppgående till en Summa af 167,600 D:r, derå GeneralsPersoner, GeneralGouverneurer, Presidenter m. fl. voro uppförde till Löner ifrån 4>ooo till 14,000 D:r, och derå dåvarande Gene - g4 Stats-Utskottets ral-Qvartermästaren, FältMarskalken Grefve Dahlberg tillika åtnjöt 8000 D:r.
Men då Riket vid denna tid ägde ett vidsträcktare område och större tillgångar, än nu, samt dess ultramarinska besittningars försvar gjorde ett kostsammare Krigsbefäl nödvändigt, tror Utskottet, att en jemnförelse härmed i ena eller andra fallet ej är serdeles bevisande, och att, vid frågan om att nu reglera en Stat, Lönernes så väl antal som belopp bör lämpas efter närvarande förhållanden.
Härvid bär Utskottet ej kunnat undgå att fästa afseende å den jemnförelse, som blifvit gjord emellan Generalsoch StatsRåds-Lönerne, hvilka sistnämnde
Utskottet ej trott sig kunna föreslå högre än 5ooo R:dr; och då Utskottet ej kan neka att StatsRåds-Embetena dels äro af en högre vigt och dels för sina innehafvare medföra en större lefnadskostnad, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att FördelningsGenerals-Lönerne, inbegripne Resekostnads-Medel 1000 R:dr och Fourage-Medel 600 R:dr, ifrån 6000 R:dr, såsom förut blifvit föreslaget, nedsättas till 5,5oo R:dr, derigenom desse Generaler försättas i lika vilkor med General-FältTygmästaren, Generalen för Fortification och Cavallerie-Inspecteuren, för hvilka Utskottet, såsom förut, tillstyrker 4>5oo R:dr åt hvardera, utom Resekostnads-Medel, som efter Räkning böra utgå.
R:dr, hvilka alla äro beräknade alt ingå uti \
Betänk .anden, N:o a3g. g5 Lönevilkoren för Itegementerne; så får Utskottet, jemte förslaget att på Stat uppföra Sex FördelningsGenerals-Löner, hemställa: att beloppet af dessa Löner, äfvensom CavalleriGenerals-lönen, intill dess förenämnde Indelningar genom Innehafvarnes afgång blifva disponible, må, för Regements-Löneregleringen i det hela användas. c) Adjutanter nes Arfvoden äro, genom ett i Utskottets förra Betänkande förekommande Tryckfel, orätt uppgifne alt förut hafva varit färre till antalet, ännu blifvit föreslaget.
PrästeStändet, härvid gjorde anmärkning vara nöjaktigt besvarad.
Ehuru hos TI. Ridd. o. A. af Hr Grefve Horrij C. F.j och Herr Rosenqvist af Aker shult, F. L., blifvit yrkadt, att hela Anslaget till Adjutanlernes Arfvoden borde afslås, och af Herr Grefve Brahe, M., att Förste Adjutanternes Arfvoden borde förhöjas, har Utskottet, åberopande hvad i dess förra Betänkande blifvit anfördt, och enär K. M:ts Nåd.
Proposition för Utskottets förslag i denna del blifvit tagen till grund, ansett sig vid berörde förslag böra förblifva. d) De af Utskottet föreslagne 6 Fördelnings-Labarnes Arfvoden å 100 R:dr, hvilka hos II.
BondeSlåndet Casper Wykman och Eric Carlsson frän Upsala Län m. fl. ansett vara helt och hållet onödige, fur Utskottet ytterligare, på grund af g6 Stats- Utskottets livad i förra Belänkandet blifvit an förd t, hemställa till upptagande å Stat till enahanda belopp och antal. e) Alt någre Fält Marskalks-Löner må beviljas, att framdeles efter i krig skedde utnämningar utgå, har hos H. R. o. A. af Hrr A akar swärd, A. och Rosenqvist af Akershult, F.L., samt hos II.
Militairförtjenst skulle uppstå och vara lycklig nog att rädda fäderneslandet, eller eljest tillskynda det förmåner genom vapenlyckan, det då borde vara förvaradt åt samtiden att med belöning erkänna sådane tjenster, i hvilket fall det äfven ej stort skulle komma i beräkning hvad It.
Sttr nu kunde finna för godt att bestämma; äfvensom bos H. BondeStåndet Eric Carlsson från Upsala Län m. fl. ansett, att, i stället för de af Utskottet föreslagne 2:ne FältMarskalkslöner, en sådan kunde vara tillräcklig.
Vid Betänkanden, N:o 23g. 97 Vid den af Herr Dorchimont:> TV. A0 hos H. R. o. A. väckta fråga om anslående genast af 2:ne Fältmarskalkslöner, med lämnadt val åt Arme'ens nuvarande arne FältMarskalkar, Deras Exellencer Grefvnrne Stedingk och Sandels, att dessa löner emottaga elier deras förut inoehafde Öfverste-indelningar bibehålla, har, enär K. M:ts Nåd.
Staten, i likhet med Landshöfdingar, har hos H. R. o. A. af Herr Grefve Gyllenborg, hos H. PresteStdndct af Herr Prosten Svedelius oell hos H.
BondeStiindet af Casper /'Vijkman och Eric Carlsson fran Upsala Län m. fl. afslag blifvit yrkadt, på den grund, att dels Allm.
Staten som härigenom i en framtid skulle blifva betydligen ökad, borde vara skiljd ifrån Militaire-anspråk, dels Generalerne alltid voro delägare i Armeens PensionsCassa och således derifrån er höllö sådan Pension, som, då nya PensionsStaten derstädes kunde sättas i verkställighet, syntes vara tillräcklig, och dels denna förmon för Generalerne skulle leda till fastställande af enahanda grund för pensioner genom alla grader af hvilka de högsta sist borde komma i betraktande.
Å andra sidan bar deremot, hos H. R. o. A. af Herr Grefve Brahej /!/. 4 B. 7 gB Stats-Utskottets Herr Grefve Posse, C. H. , Herr Friherre af Nordin, C. J., Herr Friherre v. Duben, J. C., Herr v. Platen, A. C., Herr Uggla, C. TV., och Herr Dorchimont, TV. A., hos H.
Pr ds teStåndet af Herr Biskoppen Faxe och hos V.
Utskottet, sorn ansett Statens knappa tillgångar ej böra i detta afseende med flere Pensioner, än de 2:ne föreslagne, belastas, har derjemte förmodat, att, då endast 3:ne pensionerade Landshöfdingar för det närvarande linnas, ehuru antalet af Landshöfdingelöner på Stat är 24, proportionen af 9 effective Generaler emot 2 pensionerade, skulle kunna bära sig; och då Utskottet anser det med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att någre så beskaffade pensioner för Generaler finnas att tillgå, får Utskottet, oagtadt hvad deremot blifvit anmärkt, dess förra förslag härmedelst förnya. 3:o GeneralAdjutantsExpeditionens generela anslag till Adjutanters arfvoden, ved och ljus samt skrifmaterialier m. m., af Utskottet föreslaget till 4j000
B:dr årligen, har blifvit oanmärkt lemnadt; hvaremot det för GeneralAdjutanten föreslagne arfvode, bos H. 11. o. A. af Herr Rosenqvist af Akershult, F. L., ansetts öfverflödigt, enär göromålen kunde anförtros åt innehafvare af någon af de bättre RegementsChefslöncrne och den ej föraktliga summan af 10,000 R:dr om året derigenom besparas; och har hos II.
Bonde - Betänkand en,.'
N:o 23g. gg Ståndetj Casper Wijkman yrkat della arfvodes nedsättning från 3oo till 200 R:dr i månaden, hvilket, jemte fria Boningsrum i Stockholm borde fullt svara emot GeneneralAdjutantens besvär af tjensten numera ringare än fordom, sedan hela Finska Armeen och den i Pommern förlaggde Militairslyrka frångått Svenska Armeens förslager, hvilkas uppgörande, jemte utfärdande af nödige Ordres för Mölen och Arbetscomluenderingar trotts vara hela sysselsättningen för den dyra GeneralAdjutantsExpeditionen, då tillika en StatsSecreterare för behandlingen af Krigsärender finnes.
Derjemte hafva Eric Carlsson frän Upsala Län m. fl. ansett, att GeneralAdjutanten, efter indragningen af ÖfversteTndelningen vid f. d.
Adelsfane-Regementet, borde erhålla skillnaden emellan den lön han innehade och finge bibehålla, då han till GeneralAdjutant förordnades, och det lönebelopp med taffelpenningar, som GeneralAdjutanten, enligt Utskottets uppgift hittills åtnjutit.
R:dr i månaden, hvilket kommer att åtnjutas jemte Lön vid den Corps der han för öfrigt är anställd.
Lön ej blifva högre, rnen väl lägre, än 3,ooo Rjdr, och således GeneralAdjutantens hela Inkomst högst 6,600 R:dr ari., hvilken Utskottet ansett böra honom tilläggas, icke endast såsom ersättning IOO Stats-Utskottets för vid tjensten anvSnd arbetstid, utan äfven såsom tillgång för de med dess befattning förenade många och betydliga utgifter.
Då, enligt skedd uppskattning, cn och annan RegementsChefs-Indelning, med afkastning af Boställen, uppgår till sistnämnde Summa, och derutöfver; och då, enligt hvad Utskottet i förra Betänkandet uppgifvit, General Adjutantens nu åtnjutne Löneförmoner, bestående af f. d.
Adelsfane-Regeroentets Chefs-Indelning och de å GeneralAdjutantsStaten varande Taffelpenningar utgöra minst 6,800 R:dr åri., synes hvarken Herr Rosenqvists eller Eric Carlssons Förslag åsyfta någon besparing, utan snarare leda till förhöjning i Utgift; och då Utskottet lika litet kan medgifva en sådan förhöjning, som instämma uti Casper Wykmans förslag till nedsättning af GeneralAdjutantsArfvodet, hemställer Utskottet, att det å Stat må få uppföras till det af Utskottet förut föreslagne belopp. 4:o
Att på IngenieurCorpsens Stat GeneralQvartermästare-Lönen må oförändrad qvarstå, har, hos H. Ridd. och Adeln af Herr Grefve Horn, C. F., och hos H.
BondeStändet af Casper Wykman blifvit yrkadt; och får Utskottet, i afseende på denna anmärkning, åberopa hvad Utskottet, så väl i förra Betänkandet, som nu här ofvanföre i t:a och 2ta Puncterne anfört.
Den af Utskottet föreslagne Lönetillökning för Majorer, Capitaine!- och UnderConducteurer har af Hr Grefve Horn endast för UnderConducteurerne blifvit medgifven, men helt och hållet bestridd af Casper Wykman och någre andre Ledamöter af H. Bonde - Betänkande ii, H:o a3g. i o i Ståndetanförande Casper Wykman: att, ehuru kärt det skulle för honom vara att bevilja allt som fordrades, förbjöde likväl dess begrepp om heder och dess skyldiga omtanka för landets fattiga Allmoge alt bevilja något, utan att först beräkna tillgångarne; att dessa berodde på ett mer eller mindre stigande allmänt välstånd, hvilket likväl i Landet förgäfves söktes och således lemnade ingen garantie för beviljandet af Löneförhöjningar; att, i afseende på den större vetenskapliga bildning
Utskottet ansett fordras hos IngenieurCorpsens Officerare, anspråken på sådan bildning böra vara allmänna för alla Corpser och alla Statens Embetsman; samt att KrigsAcademien borde förse Corpsen med behöflige Officerare, hvilka, såsom uppfostrade genom betydliga biträden af Staten, äfven då vore i tilfälle att med deras erhållne högre bildning uti någon mohn återgälda det Allmänna de, i och för deras uppfostran, gjorde förskotter.
Ridd. och Ad. har Herr Franc Sparre.D. anmärkt: att Secreteraren vid IngenieurCorpsen af ålder i rang och Löneberäkning varit ausedd lika med Capitainerne, men genom tid efter annan skedde förändringar blifvit skiljd från denna paritet; att han vid 1816 års Lönereglering eihöll 5oo R:dr med derunder beräknade 4o T:r Spira:!, hvilket, i anseende till Penningelönen, var till zififran lika med DepartementsSecreterarnes i KrigsColIegium, men i verkligheten genom skilnaden emellan beräkningen af Sp:m:Ispriserne på Militaire- och Civil-Slaterne, på n artill 1827 utgjorde en förlust för denne af 1124 R:dr; att med anledning häraf, och då rättelse, oagtadt gjord underd. anhållan, icke år 1816 kunde vinnas, i underd:het åter begärdes år 1827, att detta ämne måtte tagas i Nådigt behjertande, då K.
M:t täcktes i Nåder tillägga Secreteraren en Löneförbättring af 100 Ridr med 10 T:r Spiral, hvarigenom han åter kunde anses i likhet med DepartementsSecreterarne, dock utan ersättning för den förflutna tiden; att, enligt den antagne gagneliga principen vid Embetsverkens reglering, att ett mindre antal bättre lönte Personer besörja göromålen, KrigsCollegii Tjenstemanna-Personal inotsåge en redan i flere andre Embetsverk skedd Tjenste- och Lönereglering, hval igenom Departements-Secreterarne Betänkande», N:o 239. 1 o3 Lo mm o till Löner, svarande mot tidens traf'och myntvärdet; samt att Secreteraren vid IngenieurCorpsen, hvilken, såsom ensam, ej genom indragningar kunde hjelpas, då blefve lemnad utan den Löneförbättring, sora alla hans vederlikar erhöllo, och skulle endast hafva en osäker förhoppning att om fem år kunna dertill förhjelpas, om icke saken vid Staternes reglerande denna Riksdag tillvägabringades; och har Herr Franc Sparre, Chef för IngenieurCorpsen, som vid den K.
Propositionens författande var frånvarande i tjeusteangelägenheter och då ej kunde för Secreteraren bevaka den rätt, som säkerligen af K.
M:t i Nåder ej blifvit förnekad, nu föreslagit, att, i förhållande till de i nyreglerade Verken fastställde Secreterare- och Kamererare-Löner till 1000 å 1200 R:dr och NotarieLöner till 800 R:dr, en Lön af 900 R:dr måtte beviljas för Secreteraren vid IngenieurCorpsen, som vore ensam i det Verk han tillhörde och derigenom måste betrakta sin syssla såsom den sista han eiholle, utan förhoppning att i andra främmande Verk vinna någon befordran.
Utskottet får härvid upplysa, att DeparteinehlsSecreterare i KrigsCollegium, för hvilka det ännu ej är afgjordt, om de vid en ny reglering af Verket erhålla Lönetillökning eller ens komma att bibehållas, åtnjuta 582 R:dr 24 sk. med derunder beräknade 55 T:r Sp:m:l, och således något, ehuru obetydligt, mindre än hvad, efter deri år 1827 af Tredje IlufvudTitelns Besparingar vundne Lönetillökningen, nu innehafves af Secreteraren vid IngenieurCorpsen, för hvil - jo4 Stats-Utskottets ken något anspråk på högre vetenskaplig bildning ej föranleder till fråga om löneförbättring; och då K, M:t något härom ej i Wäder föreslagit, samt den nu derom väckte fråga tillkommit efter motionstidens slut vid denna Riksdag, har Utskottet derå ej kunnat fästa något afseende. 5:o Vid Staten för ÖfverCommendants-Expeditionen i Stockholm har, med åberopande af hvad Friherre Anckarswärd, C. H.j vid K.
Ridd o. Ad. af Herr Anckarswärdj A. och Herr Rosenqvist af Åkershult, F. A., samt hos*//.
BondeStåndet af Casper Wijkman; äfvensom af Eric Carlsson från Upsala Län ra. fl., som dock medgifvit det för Gommendanten föreslagne Arfvode.
Anckarswärds anmärkning, och då den tillökning, Utskottet föreslagit å denna Stat, förut utgått af Tredje HufvudTitelns Besparingar, hvilka, om de af Utskottet framställde förslag bifallas, hädanefter blifva betydligt inskränkte, dels ock enligt Utskottets hemställan i dess Betänkande J\T:o 151, i första rummet skulle användas till fyllande af brister i Anslaget för Arme'ens Materiel, och således ej kunna för någre andre betydligare behof inom Titeln påräknas, får Utskottet nu förnya hvad för ÖfverCommendants-Expeditionen i Stockholm af Utskottet förut blifvit föreslaget. 6:0 Huruvida en ArlillcricStah är nödvändig, derom har hos R. o. A. Ilr Grefve Ilortij C.
F.j fordrat upp - Betänkanden, N:o 23g. io5 lysning, och hafva Hr Rosenqvist af Akershult, F. L. samt Casper JVijkman och Eric Carlsson från Upsala Län med flere Ledamöter af Heclerv.
Silfversköld inför II. R. o. A. meddelat, att Artilleriets Befälhafvare behöfver någre Tjenstemän sig till biträde, emedan han annars slutligen skulle nödsakas att sjelf uppgöra Ritningar och förrätta renskrifning, förmodar Utskottet innefatta tillfredsställande svar på Hr Grefve Horns anmärkning; och får Utskottet, i afseende på angelägenheten, att den af Utskottet föreslagne tillökning i Anslaget å Stat uppföres, erinra, att Utskottet i förra Betänkandet upplyst, det en emot denna tillökning svarande summa förut för ArtillerieStaben utgått af Tredje HufvudTitelns Besparingar, hvilka, enligt hvad i nästföregående 5:te Punct blifvit anfördt, härefter ej synas kunna dertill anvisas; hvadan Utskottet hemställer, att dess förra Förslag i detta afseende må bifallas. 7:0 För CommendantsSlaten har all tillökning i Anslaget på Stat blifvit bestridd, hos H. R. o. A. af Hr Rosenqvist af Åkershultj F. L.j och hos Hederv.
BondeStandet af Eric Carlsson från Upsala Län m. fl., emedan, då Utskottet ej anfört något skäl till den föreslagne tillökningen intet skäl förekomme att densamma bifalla; hvarjemte Hr Grefve Horn, C. F., och 106 Stats-Utskottets Casper Wijkman ansett någre Commendanter i Haparanda och Grisslehamn ej behöfvas; anförande Casper TVijkman: att med begreppet om dylika beställningar alltid förenade sig tillvaron af fästning eller åtminstone en af flere Corpser och Vapen bestående Garnizon, hvilket ej inträffade med ifrågavarande platser; att en TullTjensteman der syntes lätteligen kunna bestrida alla göromål som föreföllo; samt att, om vid Gränseorterna nödvändigt fordras en person, beklädd med MilitairTitel , erfarenheten visat, det sådane Personer numera ej äro sällsynte vid Tullverket.
Utskottet får härvid upplysa, att större delen af dea föreslagne tillökningen har, såsom af förra Betänkandet synes, förutafTredje HufvudTitelns Besparingar utgått; och hafva de, enligt K. M:ts Nåd.
Propositioni, tillkomne Commendanterne i Gränseorterne Haparanda och Grisslehamn synts Utskottet lika nödige som de förut varande, med enahanda aflöning försedde i Ystad och Helsingborg, der i och för någre större Garnizoner serskille Commendanter ej heller äro behöflige, hvadan Utskottet, som uti pröfning af hvad Casper TVijkman i öfrigt anfört ej kunnat ingå, hemställer Utskottets förra Förslag till R.
Sltrs bifall. Å hvad, hos V. BorgareStändet, Hr Cronius anfört angående otillräckligheten af de för Commendanten i Christianstad föreslagne HushyresMedel, hvilka Hr Cronius ansett böra ifrån 5o R:dr till 200 R:dr förhöjas, har, enär i detta afseende ej mera af K.
Betänkande n, Nto a3g. 107 8:0 Att Anslaget för KrigsAcademien tinder de sednare åren utfallit med en ständigt stigande brist, hafva, hos II. R. o. A. Hr Grefve Horn, C. och Hr Anckar swärd, A., samt hos H.