Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den äf Profcssoreh Erdmann under den l September innevarande år afgifna underdåniga berättelse onlförmäler: att, sedan sistlidne höst och vinter blifvit begagnade till utredning af 1858 års sommararbeten, såsom uppackning af insamlade stuffer, dessas bestämning, etikettering och uppläggning i arbetsrummen, samt de undersökta trakternas geologiska kartläggning, o. s. v., hade de geologiska arbetena frän början af sistlidne Juni månad fortgått inom alla fyra ofvannämnda län och der än vidare utgrenade sig icke blott norr om Mälaren uti Westmanlands och Stockholms län, utan äfven söder otn denna sjö inom Södermanlands län, hvarjemte ihom Upsala län trakterna mellan sjön Temnaren och Harnäs vik eii vid Dalelfvens utlopp i östersjön blifvit påbörjade; och hyste undersöknings-chefeh den förhoppning att ännu före senhöstens inbrott se döt är 1859 undersökta området uppgå till ungefär samma ytinnehåll, som föregående året, eller 23 qvadratmil. hvilket, sarnmahlagdt med hvad som under åren 1856, 1857 och 1858 blifvit undersökt, skulle utgöra 56 qvadratmil.
Under förutsättning, att Kongl. Majit funné skäl att vid denna riksdag äska anslag för fortsättning af de geologiska uhderSökniiigarne, har Pröfesåoren Erdmann, i afseende å det erforderliga beloppet, i underdånighet än fort, ätt, såvida arbetet äfven hädanefter skall fortgå efter den af Kongl. Maj:t gillade planen, så torde, äfven med strängt vidhållande och iakttagande af den i nåder stadgade aflöningsstaten för samtlige deltagarhe, och ehuru de egentliga rekogrtöScerirtgsutgifterna sannolikt blefve i det närmaste oförändrade, samt de utgifter, som hittills i frågakommit för inredning af laboratorium och ritsal, uppsättning af förvaringsskåp m. m., hädanefter till större delen kotnme att bortfalla, det nu utgående ärliga anslaget af 20,000 It:dr visa sig Vara alldeles otillräckligt, hufvudsakligen af den anledning att utaf de vid undersökningärne anställda medarbetarne, för närvarande sex till antalet, de fleste redan vid 1861 års början skola hafva inträdt i högre lönegrader, hvarjemte tvä nya deltagare då äfven, enligt planen, böra ingå eller möjligen redan ingått; varande, efter en utförlig beräkning, Utgifterne upptagne för år 1861 till 27.000 R:dr, » » 1862 » 29,500 » » » 1863 » 32.500 » eller i medeltal för hvarje år 29,666| R:dr, i följd hvaraf Professoren Erdmann ansett ett reservationsanslag i rund summa af 30,000
Rall- R:mt för hvartderä af nästa statsregleringsperiods trenne år Vara behöfligt.
Då ändamålet att göra de under arbetets fortgång insamlade resultaten af de geologiska 1'orskn ngarne så lätt och hastigt för allmänheten tillgängliga som möjligt, på intet annat sätt kunde vinnas än genom utgifning från trycket af de kartor, sorn öfver de geologiskt undersökta trakterna blifva upprättade, här Professoren Erdmann jemväl ansett sig böra härom afgifrta underdånigt förslag.
Beträffande härvid deli skala, uti hvilken dessa kartor skulle till trycket befordras, förekomme tre alternativ, nemligen: l.o) begagnande af den redan i gravyr befintliga, af Topografiska korpsen upprättade militärkartan i -nroWdel af naturliga storleken såsom grundval eller stomkarta, samt de geologiska färgernas anbringande derpå antingen genom färgtryckning eller genom färgläggning för hand; 2;o) särskild gravering, utan terrain, af militärkartan i inrtatfidel och vidäre färgtryckning; och 3:o) särskild gravering, utan terrain, af militärkartaii i tudumédcl och de geologiska färgernas anbringande i färgtryck.
Proposition Ns 17. *29 I afseende härå har Professoren Erdmann vidare anfört: att det förstnämnda alternativet icke torde höra ifrågakomma, emedan, då schatteringen hos tcrrainföremälen å den graverade militärkartan redan vore i allmänhet hardt utpräglad, denna schattering skulle genom anbringandet af de geologiska färgerna ännu hårdare framträda, och följaktligen dessa färger förlora så mycket i tydlighet oell igenkännelighet genom den under dem befintliga mörka och grumliga botten, att ändamålet i det närmaste förfelades; att deremot högeligen önskligt vore, att det 2:dra alternativet blefve antaget, enär, i sådant fall, vid tryckningen kunde användas samma skala, hvari sjelfva undersökningsarbetet ute på fältet försiggått och de ofvannämnde, af Professoren Erdmann redan allemrtade, bladen blifvit affattade, eller 5^^:dels-skalan, hvilken tillåter att på kartan upptaga alla de enskildheter i färgväg eller teckenväg, som möjligen kunna ifrågakomma, utan att kartan i minsta män synes öfverlastad eller att' tydligheten och prydligheteh förringas; varande en nära* lika storf skal af GnyjWdel) antagen vid den nu pågående utgifningeil af det berömda geologiska karteverket öfver England; att, då emellertid den areal, som ett blad i dels-skalan omfattar, endast är fjerd edel en sä stor sorn arealen af ett blad i jnr^TO:dels-skalan. eller, med andra ord, då uppå ett kartblad i den sednare skalan inrymmas 4 kartblad i den förra, komme derigenom graverings- och tryckningskostnaderna för en och samma arealvidd att genom begagnandet af sumuddels skalan blifva betydligt större, än om TTmnmndels skalan blefve använd, enär, pä sätt en af Inspektören för General-stabens lithografiska inrättning aflemnad, den underdåniga berättelsen vidfogad, beräkning utvisade, gravering och tryckning, utan inberäkning af kostnaden för papperet, i sistnämnda fall utgjorde, för en upplaga af 500 exemplar, omkring 1,300 R:dr, hvaremot, om ^muf-dels skalan begagnades, kostnaden för hvart blad, vid en lika stor upplaga, skulle ilppgä till närä 900 R:dr; kommande, i begge fallen, kostnaden att ökas med 400 R:dr om upplagan blefve 1,000 exemplar; att, då sammanlagda arealen af de län och lärtsdelar, hvaröfver kartor uti vijmnedels skalan snart finnäs af Topografiska korpsen fullständigt upprättade, innefattande Upsala, Westmanlands, Södermanlands, Christianstads och Malmöhus län, större delen af Calmar län samt en mindre del af Stockholms län,
utgör omkring 370 kartblad, skulle kostnaden för gravering och tryckning af de öfver detta område upprättade geologiska kartor i nyssnämnda skala således uppgå till en summa af 72,000 Jl:dr för en upplaga af 500 exemplar, och till 104,000
R:dr för 1,000 exemplar, utgiften för papperet oberäknad; att, om anordnandet af ett dylik summa för ifrågavarande ändamål, om ock på 7 eller 8 år fördelad, skulle anses innebära en alltför stor uppoffring å statens sida, för att icke på en gång aflägsna all tanke på möjligheten att i denna stora skala utgifva det geologiska karteverket öfver fäderneslandet, så återstode endast det tredje alternativet, eller att begagna Svenska militärkartan i TmWfdels skalan, med uteslutande af terrainen, och derpå anbringa de geologiska färgerna i färgtryck på samma sätt, som användes vid tryckningen af den för några är sedan utgifna lilla kartan öfver Fyrisåns dalbäcken; i hvilket fall de nu och framdeles af Professoren Erdmann och hans medhjelpare uti -^jjidels skalan färdigritade och färglagda kartebladen då skulle först nedtransporteras till Tö4njja:dels skalan och konnekteras till ett helt, samt denna till hälften förminskade kopia af originalet sedermera öfverlemnas till tryckning; 30 Kony/.
Proposition JVa 17. att, ehuru visserligen flera bland de sålunda i Tjm7iT:deIs skalan a (rattade blad, isynnerhet på vissa trakter, komme att genom myckenheten af der inrymda färger och beteckningar, erhålla ett något öfverlastadt och hopgyttradt utseende, torde likväl denna skala kunna uppfylla närvarande tids fordringar vid allmängörandet af de nu pågående geologiska undersökningarnes resultat, så mycket hellre som, derest dessa fordringar på prydlighet och lätt öfverskådlig uppfattning icke vore alltför öfverdrifna, dylika kartor i T(nvJro0:dels skålan nu till en början kunde anses göra till fyllest för att få en sådan allmän bild af fäderneslandets geologi framställd, sorn med undersökningarne frän början varit åsyftad; att för vissa trakter deremot, hvarest de geologiska förhållandena vore af en mera invecklad natur, i alla fall åtefstode, när behofvet så påkallade, att för en eller annan specialkartas utgifvande använda ins^dels skalan eller måhända en ännu större; att då, enligt uppgjord beräkning, kostnaden för graveringen och färgtryckningen af ett blad i TitoW:(Ic1s skalan, inberäknad t papperet, skulle för en upplaga af 500 exemplar uppgå till 1.350
R.dr och för en upplaga af 1.000 exemplar till 1,800 lt:dr. sä komme kostnaden för de 20 kartblad, som skulle omfatta ofvannämnde arealvidd af 270 qvadratmil, att utgöra 27,000 Kalr för en upplaga af 500 exemplar och 3G.000
R:dr för en upplaga af 1,000 exemplar; att sorn, när undersöknings- och trycknings-arbetena kommit i full gång, två sådana blad i TruJmnfldels skalan borde kunna hvarje är medhinnas, detta skulle' vid en upplaga af 1.000 exemplar medföra en årlig utgift af 3,600 Rdr, hvadan således en summa af 10,800 R:dr, eller i rundt tal 10,000 R:dr erfordrades, för att under nästa statsregleringsperiod bestrida kostnaden för gravering och tryckning i nämnde skala af de blad utaf landets geologiska karteverk, som småningom hunne att blifva färdiga: men att emellertid, för att dörnma af det interesse, hvarmed dessa undersökningar i allmänhet omfattades af vederbörande jordegare, statsverkets ofvanberörde utgift sannolikt kunde i betydlig män minskas, derest en del af upplagan finge till allmänheten försäljas mot ett förslagsvis uppgifvet pris af 3 R.dr Runt för hvarje blad.
Majit, som anser de hittills, under Professoren Erdmanns ledning verkställda geologiska undersökningar, hvilkas vigt för fäderneslandet blifvit vid förra riksdagen af Rikets Ständer erkänd, och hvilka, redan vid slutet af innevarande års arbetstid, torde komma att lemna en nästan fullständig framställning af de omkring sjön Mälaren närmast belägna trakter, böra fortsättas enligt, hittills tillämpad plan, med den tillökning i arbetskraft jemte deraf härflytande, i viss män stegrad kostnad, som af planens fullföljande uppkommer, vill, i öfverensstämmelse med det af Professoren Erdmann uppgjorda förslag, härmed af Rikets Ständer i nåder äska, att för hvartdera af de är. som nästa statsreglering kommer att omfatta, ett reservationsanslag af 30,000
R:dr må varda ställdt till Kongl. Majits disposition, för att till fortsättning af de geologiska undersökningarna inom riket och upprättande af derpå grundade geognostiska kartor användas.
Hvad dessa kartors utgifning från trycket angår, sä ehuru Kongl. Majit icke förbiser fördelarna utaf det andra bland ofvannämnda, af Professoren Erdmann i detta hänseende uppgifna, alternativa förslag, nemligen särskild gravering, utan terrain, af den utaf Topografiska korpsen upprättade militärkartan i s^iaels skalan, hvarigenom erhölles ett arbete, hvilket till prydlighet och fullständighet skulle kunna sättas i jemnbredd med de bästa, utrikes utgifna geologiska kartor: finner Kongl.
Maj:ts JYud.
Proposition J\s 17. 31 Maj:t likväl, nied afseende å den härmed förenade, betydligt ökade kostnad, Sig af sadan orsak vara förhindrad att förorda detta alternativ, utan föreslår Rikets Ständer att, med antagande af det ofvan framställda tredje alternativet, för nästa statsregleringsperiod ställa ett reservationsanslag af 10,000 R:dr till Kongl. Maj.ts disposition till bestridande af kostnaderna för gravering och tryckning i TntJniro:dels skalan af de blad utaf landets geologiska karteverk, som efter hand blifva fullbordade.
Ofvannämnde af Professoren Erdmann afgifna underdåniga 'berättelser, jemte dertill hörande kartor osh öfriga bilagor, skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, som kommer att handlägga detta ärende.
Kongl, Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. C A R L.
Ludv. Almqvist, Utdrag af Protokollet öfver Civil-Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet ä Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern, friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes-Årendena, Friherre Manderström, Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, uppsatta förslag till nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 32 ' Kongl.
Proposition NI 18. a) angående anslag för fortsättning af do geologiska undersökningarna inom Riket samt utgifvande af derpå grundade kartor; — — — — — — — — I enlighet med Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Maj.t dessa förslag i nåder gilin samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner, sådana de finnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex Protocollo Rudolf Ädelgren. JW 18.
Ank. till Exp.-Utsk. elen 7 Nov. 1859, kl, 2 e. ro. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer om anslående af ett mantal Låstad Jägaregården jemte tb mantal Grönetomt till boställe ål Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi af Skaraborgs län:
Gifven stockholms slott den 27 okto ber 1859.
Hos Kongl. Maj:t har Dess Befallningshafvande i Skaraborgs län uti skrifvelse den 10 Juni 1857 i underdånighet anfört: att, då antaget blifvit, att Kronofogdarne, så vidt möjligt vore, borde vara försedde med boställen, hade Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande ansett sig pligtig att tillse, huruvida tjenlig! boställe skulle kunna beredas för Kronofogden i det nybildade Södra Wadsbo fögderi, och dervid funnit en för sådant behof passande lägenhet vara att tillgå uti det till statsverket indragna f. d.
Hofsmedsbostället vid Westgöta regemente Låstad Jägaregården, 1 mantal, i Låstad socken, beläget invid allmänna landsvägen mellan städerne Mariestad och Skara, på tvä mils afstånd från förstnämnde stad; — att detta boställe, hvilket intill midfastan 1846 varit för statsverkets räkning utarrenderadt, sedermera bort i likhet med öfriga sådana ä nyo på 30 år utarrenderas, men att åtgärderne härmed under flera år varit uppskjutne, i afbidan på afslutande af laga skifte i Låstad by, hvaremellertid bostället blifvit på obestämd tid utarrenderadt mot en afgäld af nio tunnor spanmål årligen; samt att bostället alltså, efter Kongl. May.ta Nåd.
Proposition J\I 18. efter det nuvarande arrendatorn åtnjutit laga fardag, kunde blifva för ofvan omförrnälda ändamål disponibelt; hemställande Kongl. Majits Befallningshafvande, med afseende härå, det Kongl. Majit mätte till Rikets Ständer göra proposition om förenämnda hemmans anvisande till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi,.
Uti häröfver under den 21 Augusti 1857 afgifvet gemensamt utlåtande hafva Kammar-kollegium och Stats-kontoret i underdånighet anfört och upplyst: att indragna f. d, Hofsmedsbostället vid Westgöta Kavalleri-regemente, 1 mantal Lästad Jägaregården, i Lästads socken af Wadsbo härad, hvarmed, till dess understöd och styrka, T's mantal Grönetomt är förenadt, varit för statsverkets räkning genom Kammar-koliegii försorg utarrenderadt intill midfastan är 1846, men att förnyandet af enahanda åtgärd, i anseende till uppstådda rättegångar vid verkställdt laga skifte, ännu icke kunnat ske; att emellertid detsamma varit för ett år i sender brukad! mot en afgift af nio tunnor spanmål: att bostället icke blifvit till statsverket indraget för alltid, utan, enligt Kongl, brefvet den 8 Augusti 1844, blott intill 1871 års slut, föi’ att, i händelse af regementets återuppsittning, vara disponibelt; att pä underdånig framställning af Chefs-embetet vid regementet, att ett nådigt beslut den 2 Mars 1833, enligt hvilket arrendetiden för de genom boställsdirektionens försorg utarrenderade boställen icke finge utöfver en bestämd kortare tid utsträckas, mätte tillämpas endast på de boställen, sorn, enligt ett uppgjordt förslag till regementets organisation pa 10 sqvadroner kavalleri med tilldelning af boställen ät personalen, sålunda kornme att bibehållas, Kongl.
Majit uti nådigt bref den 21 December sistnämnda är tillåtit, att alla de för regementet icke erforderliga, särskildt förtecknade boställen finge, i öfverensstämmelse med § 7 mom, 6 af Kongl, reglementet den 19 Juli 1832, utarrenderas på längre tid, än som genom ofvannämnda nådiga beslut den 2 Mars 1833 blifvit för utarrendering af regementets boställen i allmänhet föreskrifven; att Kongl, brefvet den 21 December 1833 väl icke afsågo de under Kammar-kollegii, utan endast de under Boställsdirektionens förvaltning ställda boställen, men att enär, enligt nämnda reorganisationsförslag, bostället Låstad icke vore vid regementets möjligen blifvande återgång till kavalleri päräknadt, Kollegierno
Immo sig böra tillstyrka nådigt bifall til!
Kongl, Majits Belällningshafvandes hemställan och att således nådig proposition, mätte till Rikets Ständer aflätas om anvisande af Låstad med Grönetomt till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi; uti hvilket yttrande Krigskollegium, uti ämnet hördt, instämt.
Majit, som derefter under den 4 December 1857 meddelat Kammarkollegium nådig befallning, att icke gå i författning om ifrågavarande boställes utarrenderande för längre tid. utan detsamma tills vidare för endast ett år i sender på arrende fortfarande upplåta, vill, med anledning af hvad sålunda förekommit, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi må anslås ifrågavarande hemman, ett mantal Låstad Jägaregården, jemte dermed förenade TV mantal Grönetomt, emot indragning af den tili bemälde Kronofogde nu utgående hyresersättning sarai afdrag från haus kontanta lön af det belopp, som motsvarar boställets afkastning, bestämd efter de grunder, hvilka för uppskattning af Landtstatens boställen äro eller varda stadgade.
Kongl Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra, CAHL Ludv. Almgvist.
Jrih. till Ii.
Prot. im k 1860. 1 Sami. 1 A/d, 3 Haft. ä ii4 Kongl. Majda Nåd.
Proposition CSs 18.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Årenden. hållet Inför Håns Majli.
i StatsMiådel den 27 Oktober 1859.
N ä r v a i' a lid c; Halis Excellens, Herr Justitie-Statsministerll, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes-Ärendena, Friherre Manderström,, Stats-räden Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Mamilton, Lagerstråle, Björn tjerna och Malmsten* Slutligen uppläste
Departementschefen till justering följande, i öfverensstämmelse nied Kongl, Majits förut fattade beslut, uppsatta förslag till nådiga proposition lier till Rikets Ständer, nemligen: b) om anslående af ett mantal -Håstad Jägaregården jemte ^ mantal Grönetomt till boställe ät Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi af Skaraborgs län — — 1 ••enighet med Ståts-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl, Majit dessa förslag i häder gilla samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner, sådana de linnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
EX Prötocollo Budolf Ädelgren, STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1859, Kongl. MajUs Nåd.
Proposition M Kl. I N:o 19.
Alik. lill Es|>.-Utsk. deu 7 Nov. 1859, kl. 2 e. m. Kongl.
Mag.ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer om anslående af J mantal M I Törnestorp till boställe åt Kronofogden i Höjenlorps fögderi af Skaraborgs län, i stället för nuvarande kronofogdebostället 1 mantal JV2 8 Stentorp Frälsegården; Gifven Stockholms Slolt den 21 Oktober 1859.
Sedan, genom Kyrkoherden G. A. von Zweigbergks den 10
Maj 1857 timade död, det till Statsverket indragna predikants-bostället vid Westgöta Regemente Törnestorp, i mantal, beläget i Sköfde socken och Kåkinds härad af Skaraborgs län, hvilket bemälde Kyrkoherde, jemlikt Kongl. Brefvet den 19 September 1827, på lifstids-besittning innehaft, blifvit ledigt och således borde för Statsverkets räkning utarrenderas, men Kronofogden i Höjentorps fögderi af nämnda län hos Kongl. Majis
Befallningshafvande i länet gjort framställning derom, huruvida icke åtgärd kunde vidtagas för alt bereda detta hemmans anvisande till boställe ål Kronofogden i berörda fögderi, i utbyte mot dertill nu anslagna ett mantal Stentorp Frälsegården i Gudhems härad, hvilket sistnämnda boställe, såsom beläget långt ifrån allmän väg, vore till det afsedda ändamålet mindre lämpligt, då deremot det förra, beläget ^ mil från Sköfde stad, i anseende till de lätta poslförbindelserna, vore till boställe för Kronofogden särdeles tjenligt, så har Kongl. Majlis bemälde Befallningshafvande uti memorial den 10 Juni 1857, enär de af Kronofogden anförde omständigheter vore med verkliga förhållandet instämmande, och Kronofogden svårligen utan olägenhet både för sig sjelf och allmänheten, kunde vara bosatt på Stentorp, hvarföre ock den nuvarande Kronofogden erhållit tillstånd att bo i Sköfde, men deremot Törnestorp, såsom beläget vid allmänna landsvägen, nära nämnde stad, och således erbjudande Bih. till R.
Prat. 1859 k 1860.
1 Sami, 1 Afd, 10 Haft. 1 2 Kongl. Maj;ls Nåd.
Proposition M 19. lätt postkommunikation, som för en dylik tjensteman, hvilken hade att både mottaga och afsända betydliga penninge-remisser, är af stor vigt, vore till kronofogde-boställe särdeles lämpligt, i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra nådig proposition derom att Törnestorp, f mantal, måtte till sådant boställe varda anslaget, i stället för Stentorp, som derefter borde för Statsverkets räkning utarrenderas.
Uti häröfver infordradt och under den 21 Augusti 1857 afgifvet gemensamt utlåtande hafva Kammar-kollegium och Stats-kontoret i underdånighet upplyst att hemmanet Törnestorp, hvilket enligt Kongl. Brefvet den 19 September 1827 blifvit under åborätt upplåtet åt numera aflidne Kyrkoherden von Zweigbergk under hans lifstid, vore af alldeles enahanda beskaffenhet, som f. d. profoss-bostället i mantal JV° 5 Backabo Thorbjörnsgården, hvilket, på framställning af Kongl. Majit, blifvit af Rikets Ständer vid sednaste riksdag anvisadt till boställe åt Länsmannen i Gudhems härad; att hemmanet således borde genom Kammar-kollegii försorg utarrenderas för Statsverkets räkning under den tid, hvartill Westgöta regementes afsittning blifvit genom Kongl. Brefvet den 8 Augusti 1844 förlängd, eller till slutet af år 1871, och att detsamma, likasom Backabo, icke vore påräknadt till boställe vid Regementets möjligen inträffande förändring; och hofva Kollegierne, enär något hinder således icke syntes möta för användande af Törnestorp på sätt nu föreslagits, samt fördelarne af dess anslående till kronofogde-boställe vore obestridliga, i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall till hvad Kongl. Majits befallningshafvande hemställt.
Majit, som, sedan Krigs-kollegium i ämnet hördt, instämt i Kammarkollegii och Stats-kontorets yttrande, under den 4 December 1857 i nåder förordnat att berörda indragna predikants-boställe efter fardagstidens förlopp borde tills vidare för endast ett år i sender å arrende upplåtas, vill, med anledning af hvad sålunda förekommit, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, alt tili boställe åt Kronofogden i Höjentorps fögderi må anvisas ifrågavarande hemman, f mantal M 1 Törnestorp, i utbyte mot nuvarande kronofogde-bostället J\l 8 Stentorp Frälsegården; börande, derest Rikets Ständer härtill lemna bifall, iakttagas, dels att sistnämnda boställe sedermera varder för Statsverkets räkning utarrenderadt, dels ock att, sedan genom behörig uppskattning efter de grunder, hvilka i sådant hänseende för Landtstatens boställen äro eller varda stadgade, den afkastning, som anses kunna af Törnestorp påräknas, blifvit bestämd, samma afkastning skall, såsom för Stentorp förut egt rum, från beloppet af den fastställda kronofogdelönen afdragas.
Ludv. Almqvist. Kony!.
Proposition J\319. 3 Utdrag af Protokollet öfver Civil-är enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stals-Rådel å Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justilie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, uppsatta förslag till nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: c) om anslående af f mantal M \