Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Intresse efter för fallodagen . . . 3,984: x3.
— Gravatiouer.
Intresse tillLäneBanken för Lånet N:o 8. 2,673: 1. 6.
Dito för Länet N:o 5.
I2,38i: 4o. 7 48,866:46. 6.
Arfvodcn A finni u g . . .
Extra Utgifter Centonale . . . Hus-Reparationer Afkortningar .
År 18x9 .
Balance till Ar 1,901: 23. 10 4,898: 9- ‘ 2,3ii: 25. io3: 46. 870: 3x. 26: 9. 25,166:44- 5. 1820.
Skuld till Banken på Räkning.
N:o 8. 89,101: 5. 4- Dito dito på dito N:o 5. . . . 655,732: 9. 11.
Utelöpande Attester 10,793: 12. — 1,064,849 23,700 755,626 27 29 Summa 11,844,176!
xo| 4 Contoirct den 14 April 1820. E. F. Ström. L. 11. Willman, i68 Capital-Slut öfver Ull - Debet.
Balancc frän År 1S16.
Skuld till Manufactur-Disccuit-Fonden . . i43j855 5 10 ^Balance till År 1818.
Tillgång lios säkra Läntagare . 173,349. — — hos Cessionantcr . . . 31,270: 3o. 1.
Behällniug i Banken ..... i,iq5: 2. 1. 207,814 32 2 Summa 35o,66gj38 — Stockholm af Manufactur-Discont - Discont-Fonden År 1817.
Balance från År 1816.
Kos sätra Låntagare . 180,3oG: 33, 3. — Kos Cessionauter . . . 35,365: 3a. 9.
Behållning i Banken .... 2,668: 3o. 1. *3* CO CO c* Vinst och Förlust.
Influtne Intressen År 1817 , . 7,661: — 1.
Afgår UtKetaldte Arfvoden . . i85: 24. '— Centonale 1: åo. — 0 ^ ifin- ifi. — Vinsten Ar 1817 Balance till År 1818.
Skuld till Manufactur-Discont-Fondcn , , . . i24>855 32 5 I IO Summa 350,669138 — Contoirct den iS April 1S1S. F. F. Strum. L. 11. Willman. Capital-Slut öfver Ull - D eb et.
Balance fran Ar 1817.
Skuld till Mauufactur-Discout-Fondcn Balance till Ar 1819.
Tillgång hos säkra Låntagare Cessionantcr i Banken . 177,821 3o,5/|9 787 124,855 209,128 £>uunua J 1331 4 Stockholm af Manufactur-Discont - !7i Discont-Fonden År igi8.
Balance från Ar 1817.
Tillgång hos säkra Låntagare . 175,349: — — — kos Cessionanter . . , 31,270: 3o. 1.
Behållning i Banken . , , , i,i95: 2. 1. 207,814 32 Vinst och Förlust.
Räntor År 1818 , . . . 7.601: 11. L. Afgår Uthetaldte Arfvoden , . 284: 16. — Centonale 3. „ _ •>Rn: ifi. — Vinst.
Ar 1818 Balance till År 1819.
Skuld till Manufactur-DisconLFonden . . . . 7,3i3 ii 8,855 43 5 4 IO Summa 333,983|331 4 Contoiret den i5 April 1819. E. F. Ström. L. H. Willman. i7a Capital-SIut öfver UII - Debet.
Skuld till Manufactur-Discont-Fondcn , . . . - 118,855 5 10 Balance lill år 1820.
Tillgång hos säkra Låntagare . . 167,812:24- — — — Cessionanter . 26,386: 19. — —- — Banken . . . 11,773:34- 6. —> — Riksg.-Contoiret 675: — 1— 206,647 29 6 Summa 3a5,5o2|35| 4 Stockholm af Manufactur-Discont - i73 Discont>Fonden År 1819.
Tillgångar hos säkra Läntagare . »77,821: — — Cessionanter 3o,54g: 3o. 1. — i Banken .... 7S7: 45. 5. 209,128 27 6 Vinst och Förlust.
Influtne Räntor år 1819 . . . 6,661: 23. 10.
Afgår Utbetaldte Arfvoden . 284: 24. — Centonale ..... 2: 40. 287: 16.
— Vinsten år 1819 6,374 7 10 Balance till ar 1820.
Skuld till Manufactur-Discont-Fonden ....
HO,OOO Summa | 325,5o2|35| 4 ContoireL den i5 April 1820. E. F. Striim.
L. H. TY illman.
174 Manufactur- och Eskilstuna Fristads-Medlen.
Behållningar och utestående fordringar från
Ar 1816 . . J Afgå Skulder .
Inkomsterne
År 1817 — — 1818 — — 1819 Utgifterne år 1817 — — 1818 . — — 1819 .
Behållningar och fordringar vid 1819 års slut .
Afgå Skulder Spinnlius-F onden.
Behållningar och fordringar från År 1816 ....
Afgå Skulder ....
Inkomster
År 1817 — — 1818 — — 1819 Utgifter år 1817 — — 1818 — — 1819 . .
Behållningar och fordringar vid 1819 års slut Afgå Skulder .... 26,357: 14. 7, 664: 28. 10. Återstå R:dr 12,524: 3. 6. io,8i3: 34, 2. 20,071: 35. 9- Summa I9,5o3: 5. • i4,i5i: 36. 8. i6,55o: 33. 7' 19,502: 19. 10. 6o5: 35. ii. 25,692 43,409 33 Återstå 69,102 5o,2o5 18,896 27 3i Summa 69,102 11 2 38,465: — 4, 1,859: 45. 10, Återstå i3,526:ii. 3. 25,020: 37. 8. 17,285: 8. 7. 3G,6o5 55,832 Summa 92,437 12 — . 26,141: 12. 5. • *5,496: 1. 9. . 18,628: — 5. 60,265 *4 7 . 34,602: 4- — 2,43o: 6. 7.
Återstå 32,171 45 5 Summa (92,437] 12 j i75 Allmänna Arbetshus-Fonden.
— Behållningar och fordringat från år 1816 ....
1 Afgå Skalder • ... . 23,765: 34. 10. — 8. — Återstå R:dr 23,;65 26 IO Inkomster år 1817 •. 1 . . — — 1818 1 1 — — 1819 i i,;3i: io. i. i,332: 1. 9. 953:24. 9. 4>oi6 36 7 Summa 27,782 i5 5 Utgifter år 1817 i , . . — — 1818 .... — — 1819 .... 1,914
J. M. Härstedt.
V 176 Riksens Ständers Utdrag af Protocollet, hållet hos Rikets Ständers Herrar Revisorer, vid granskning af de under Kongl. Commerce-Collegii förvaltning stående Fonder och Medel, den 14 Dec. 1820. S. D. Xfnin detta beslut, i frågan om förenämnde anslag af Arbetshus-Fonden till inköp af Biskopps-hus i Götheborg, skilde sig Herr Dom-Prosten Doctor Wijkman, som yttrade, att då Kongl. Maj.ts ofvan åberopade Nådiga Bref i detta amne af den 3 Februarii 1819 upplyste; att vid forsta inrättningen af Götheborgs Stift, hus blifvit Biskoppen af Kronan tillslaget: att till underhåll af Biskopps-huset i Götheborg blifvit, genom Kongl. Brefvet af den q 7 Sept. 1782, anslagne alla besparda Pastoralier i Stiftet: att sedan Biskopps-huset, vid 1802 års eldsvåda i Götheborg, äfven afbrann, de besparingar, som på nämnde sätt uppkommit, blifvit till Kongl. Commerce-Collegii disposition för Arbetshus-Pämdens räkning levererade: att redan genom Kongl. Brefvet af den 19 Junii 1806, blifvit i Nåder förklaradt, det Biskoppen i Götheborg vore berättigad antingen tili Bostålls-hus eller hushyra, ehuru det då ansågs bäst och med ändamålet närmast öfverensstämmande, att, till dess billigare inköps-pris på ett dertill passande hus kunde erhållas, en årlig hushyra Biskoppen tillde - Revisorers Berättelse\ 177 tilldelades: att Inkomsten af ecclesiastika anslag vanligen alltid varit och ännu i allmänhet vore förbehållen dermed gemenskap egande föremål, hvarföre ock besparde Pastoralier i Rikets öfriga Stift egentligen disponeras till Gymnasiers och Scholhus-byggnaders underhåll, m. m.: att så långe något så beskaflådt behof» sorn det ifrågavarande, vore ouppfyldt, detsamma företrädesvis bör af besparde Pastoralier utgå: att Boställshus vore Biskops-Åmbetet åtföljande förmån, hvarmed Biskopen i Götheborgs Stift således egde att blifva försedd: att några medel till inköp af ett sådant hus icke funnos å Stat att tillgå, samt att Domkyrkan ej eller hade inkomster, som för detta behof kunde användas, men att besparda Pastoralier från ej mindre Götheborgs, än andra Stift, tillika med Brandförsåkrings-ersåttningen för det sist afbrända Biskopshuset, ingått till Arbetshus-Fonden; alltså och då ifrågavarande anslag, till inköp af Boställshus åt Biskopen i Götheborgs Siift, följaktligen icke kunde anses vara någon för Allmänna Arbetshus-Fonden fremmande utgift, utan tvärtom de till ecclesiastike byggnader insamlade ecclesiastike medei vore låmpeligaste fonden att anlita,
såsom, enligt sin natur, till sådant ändamål destinerade, och hvarigenom Staten således ej blifver härmed betungad; fann Herr Doctorn och Domprosten så mycket mindre anledning, att vid berörde 2 Samlt t 3 i^8 Riksens Ständers anslag gora någon anmärkning, som Kongl. Maj;t tillika i Nåder forordnat, att fem proCents årlig ränta å den summa, som för berörde ändamål af Arbetshus-Fonden utgått, bor till samma Fond erläggas af besparde Pastoralier från Götheborgs Stift; hvarigenom
Arbetshus-fondens årliga utgifter således blifvit betydligen minskade, emot hvad desamma utgjorde, då Biskopen i Götheborg egde att i årlig hushyra af denna Fond uppbära 700 R:dr Banco; och det så mycket mera, som hela denna ofvanformålde 10,000
R:drs summa icke eller till berörde belopp, utan endast med 7,500 R:dr, utgått.
År och dag som förr skrifvet står* Ex Protocollo J. H. v. Sydow* Kongl. Commerce-Collegii underdånig ga Utlåtande till Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse; dateradt Stockholm den 8 Martii 1821* Uti Nådig skrifvelse, af den 17 sistlidne Janti* arii, har Eder Kongl.
Maj:t behagat gifva Dess och Rikets Coinmerce-Collegium tillkänna, att sedan de af Rikets Ständer, till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende och granskning, valde Revisorer till Eder Kongl. Maj:t i under-' Revisorers Berättelse. i 'jg dånighet insändt ett exemplar af deras till RN kets Stander stållde Berättelse* angående den af deni, likmätigt Rikets Ständers förordnande vid sista Riksdag och Eder Kongl; Mäj:ts derpå grundade Nådiga Kungörelse äf den 30 sistlidne Junii* förledne år förråttade granskning af de under Collegii förvaltning stående Fonder och inedel, för åren 1817, 1818 och 1819; så hade Eder Kongl. Majt, som, vid föredragningen häraf, i nåder godt funnit anbefalla Dess och Rikets Stats-Contoir, att afgifva underdånigt yttrande* i anledning af hvad Revisorerne filamstållt, rörande frågan om anslaget till inköp af Boställshus för Biskopen i Götheborg *. velat i nåder förständiga Collegium, ätt ofördröjligen inkomma med underdånigt Utlåtande öfver hvad Revisorerhe uti deras Berättelse för öfrigt anmärkt och hemställt; i hvilket afseende densamma till Collegium öfverlemtiadesi Vid låsningen af flevisorernes Berättelse* har Collegium funnit 2:ne föremål, öfver hvilka Collegium, i följd af Eder Kongl; Maj:ts högstberörde nådiga befallning, bör afgifva un-» derdånigt Yttrande, nemligen: i:o
Revisorernes anmärkning* ätt vilkören för det stående lån af 12,000 Riksdaler* sorn Presidenten och CommendeUren af Eder Kottgl; Maj:ts Nordstjerneorden* Friherre Å» N.
Edelcraiilz, såsom förste uppfinnare i Sverige af eh Mechanisk Liimespånads-iiiachine* af Manitfactur- Discont -Fonden t; i8o Riksens Stunders innehar, icke skola blifvit uppfyllde, och 2:0
Revisorernes hemställan i afseende pl Inventions-premier eller andra publika belöningar för nya uppfinningar i Slöjdevåg.
Och då Collegium funnit sig icke kunna undgå, att öfver nämnde anmärkning infordra Friherrens och Presidentens förklaring, hvilken i anseende till Presidentens långvariga och svåra sjukdom, icke förr ån den 6 i denna månad blifvit till Collegium inlemnad; har Collegium icke eller förr ån nu kommit i tillfälle att afgifva sitt underdåniga Utlåtande i förevarande amne.
Angående det af Presidenten, Friherre Edelcrantz uppburne lån, förmäla Revisorerne sig hafva inhemtat, att sedan Kongl. Maj:t under den 22 Februarii 1815 , uppå Presidentens underdåniga ansökning, att erhålla ett förlagslån af 24,000 R:dr Banco, för att sätta sin mechaniska Linnespånads-inråttning i full gång, såsom Fabrik på en större scala, i nåder beviljat honom hälften deraf, med förklarande, att enär machinen hunnit verkställas och uppfinningen visa sin verkan, Kongl. Majit ville i nåder yttra sig, om och hvad understöd för berörde Inrättning framdeles kunde lemnäs; och Presidenten, af sådan anledning, efter det Spinneri-inrättningen var fullbordad, inkommit med förnyad underdånig ansökning att, emot säkerhet af inteckning, såsom förlagslån på 10 års tid, erhålla den återstående hälften af förstbierörde summa, i ändamål att användas för Revisorers Berättelse.
181 anläggning af en Normal-Linne-Fabrik, tjenande till modell för andra sådana verk i Riket, så val som till beredande af tillfälle, att med Spinneri-inråttningen förena en Fabrik för Linne-väfnader; så hade Kongl. Maj:t, till befordrande af det nyttiga ändamål, som genom utvidgandet af ifrågavarande Linnespånads-inråttning skulle åstadkommas, funnit godt att, genom nådig skrifvelse till Cpllegium af den 3 Februarii i 8 t 7 » af Manufactur-Discont-Fonden och den till mechaniska Spinneriernes befrämjande afsatte Summa , bevilja Friherren och Presidenten det sökte Lånbiträdet af 12,000 R:dr Banco, på 10 års tid, emot 3 proCents ränta.
Ehuru ofver 3:ne år hade förflutit, sedan Presidenten erhöll förenämnde lån, funnes likväl, enligt hvad Revisorerne skola inhemtat, Linnespånads-machinen icke i gång; äfvensom den Normal-Linne-Fabrik och den Linnevåfnads-Fabrik, för hvilkas anläggning
Presidenten sökt och undfått samma lån, icke voro inrättade.
Och som de vilkor, Presidenten i afseende på Lånets erhållande skall förbundit sig att iakttaga och under hvilka detsamma, efter Revisorernes tanka, måste anses beviljad, följakteligen icke skola blifvit uppfyllde, hade Revisorerne anmärkt detta förhållande, till den åtgärd, som Rikets Ständer i anledning deraf kunna finna lämplig.
Presidenten Friherre Edelcrantz har, uti sin afgifne Förklaring, hvilken härjemte i under - Riksens Ständers dånighet hifogas, anfort eje skäl och omständigheter, sqm, efter hans förmodan, ådagalägga, att han fullgjort hvad honom, i afseende på det erhållna Lånet, ålegat. —.
Frågan derom har ej berott af någon Collega åtgärd, Enligt hvad Rikets Ständers Revisorer anmärkt, förekommer väl, att Presidenten, pär han sokte förenämnde Lån-understöd, formålte sin föresats vara, att använda detsamma för anläggning af en Normal-Linne-Fabrik, till modell tor andra sådana Verk i Riket, så val som till beredande af tillfälle, att med Spinneri-inrättningen förena en Fabrik för Linne-väfnader; äfvensom att Kongl.
Majit, genom Dess nådiga skrifvelse af den 5 Februarii igl7» beviljat berörde
Lån till befordrande af det nyttiga ändamål, som genom utvidgandet af ifrågavaran* de Lirmespånads-inråttning skulle åstadkommas; men, uti samma nådiga skrifvelse, blef hvar-, keti någon tid bestämd, inom hvilken Presidentens tillånmade inrättningar borde vara bragde i fullåndadt skick och i behörig gång, eller i öfrigt Colleginm foreskrifvet något annat att iakttaga, ån de vid lånet fästade vilkor af nöjaktig säkerhet, återbetalning på to års tid och erläggande af 3 proCents ränta.
Cojlegiuin har således ej funnit anledning till någon dess tillsyn, huru fort eller på hvad sätt Presidenten verkställde de inrättningar, för hvilka han uppburit lån.
Det ankommer nu på Eder Kongl, Majt, huruvida Presidenten må, Revisorers Berättelse. i83 såsom han sokt visa, anses hafva fullgjort hvad honom för tillgodonjutande af ifrågavarande
Lån ålegat, eller om Eder Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ståndes Revisorers anmärkning, kan finna skål att närmare föreskrifva, hvad som, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits
Rådiga afsigt, vid lånets beviljande, bor för framtiden tjena till efterrättelse.
I afseende på användandet af de till Manufäeturernes befrämjande anslagne medel, hafva Revisorerne, enligt hvad de i sin berättelse anmält, val icke funnit något specielt att anmärka.
Men då erfarenheten stundom skall visat, att uppfinningar i Slöjdevåg, som blifvit af publika medel uppmuntrade, dels med inventions-premier och gratificationer och dels flied Lån-understöd till betydligt belopp, sedermera antingen stannat vid blotta modellen, eller, om de hunnit i stort verkställas, icke uppfyllt ändamålet eller blifvit begagnade, och I således icke medfört den allmänna nytta, som varit åsyftad genom de uppoffringar, som för desamma af Staten blifvit gjorde; hafva Revisorerne till Rikets Ständer öfverlemna!, om icke det må hos Eder Kongl. Majit i underdånighet hemställas, att icke någre nya uppfinningar hädanefter bor med inventions-premier eller andra publika belöningar uppmuntras, innan erfarenheten visat, att samma uppfinningar äro i stort användbare och verkligen medföra allmän nytta.
Riksens Ständers J anledning häraf får Collegium i underdånighet anföra, att då fråga förevarit om belöning eller understöd för någon ny uppfinning i Slöjdevåg, har alltid, så vidt möjligt varit, blifvit tillförlitligen utredt, huruvida en sådan uppfinning varit användbar och verkeligen nyttig, innan belöning derföre blifvit af Collegium tillstyrkt, eller af Eder Kongl, Maj:t i nåder beviljad.
Som uppfinningar i denna våg ofta åstadkommas af Vetenskaps-idkare eder andra personer, hvilka af sitt yrke hindras, att kjelfve verkställa desamma; skulle, i händelse den grundsats ovilkorligen antogs, att icke någon uppfinning kunde belönas, förr ån densamma blifvit i stort utförd, mången uppfinnare komina att, antingen helt och hållet eller åtminstone i längre tid, sakna den belöning, hvartill han verkligen gjort sig förtjent: och då sådant skulle betydligen försvaga den väckelse och uppmuntran till nya uppfinningar och förbättringar i slöjderne, som genom ifrågavarande belöningar åsyftas och hittills egt rum; lärer Eder Kongl, Maj:t i Nåder finna någon föreskrift, i anledning af Revisorernes förevarande underdåniga hemställan, icke erfordras, Collegium, som i underdånighet återställer den till Collegium i nåder öfverlemnade berättelse, framhärdar &.c. C, Lenngren, S. N, CassirSm, J. A. Hertzman, E. IV. Brandel. A, P. v. Sydow, ' (L. S.) J. H. v- Sydow, Revisorers Berättelse. 185 V, M. X anledning af Rikets Stånders Herrar Revisorers anmärkning angående min Spinneri-inrättning , får jag härmedelst afgifva följande underdåniga förklaring:
Då jag företog detta kostsamma och mödosamma arbete, hade jag 2:ne föremål.
Det ena och förnämsta, det Allmännas nytta, genom införande i Riket af en hår förut okänd slöjd, hvars möjliga utsträckning i Sverige är öfver all beräkning.
Det andra, att derjemte, genom enskild profit, erhålla någon ersättning för den härvid använda kostnad.
Då jag hos Kongl
Maj t i underdånighet anhöll om understöd dertill, i fall ett Penningelån, hvarföre ränta årligen betalas, så kan kallas, borde jag icke grunda mitt anspråk dertill på annat, än på det förra, och då Kongl, Majt i Nåder beviljade ett sådant understöd, kunde jag ej eller, utan förmätenhet, anse min enskilda, högst eventuella, nytta kunna hafva varit ett motiv för beviljandet deraf.
I det förra afseendet, eller allmän nytta, anser jag mig till fullo hafva uppfyllt mina förbindelser j och får i sådant afseende åberopa mig: 1:0
De fem af Kongl Maj:t i Nåder förordnade Committerades vittnesbörd, nemi.
Herr 186 Riksens Ständers Commerce-Rådet Casström, Herr Bergs-Rådet Rothojf, Herr Commerce-Rådet, nu mera Stats-Sekreteraren Klintberg, Herr Direktören Svedenstjerna och Herr Grosshandlaren Philipsson, hvilka, efter noggrann förråttad besigtning derpå, till Kongl.
Majt ingåfvo underdånigt betänkande af den 6 Januarii i 8 i 7 •» sorn ock sedan blifvit Allmänheten genom tryck meddelt, der följande yttrande förekommer: ”egentligen år allt hvad som blifvit gjordt vid ifrågavarande machin redan inråttadt och constru”eradi i en sådan scala, som vid machinens be”gagnande i stort erfordras,” och hvaraf ostridigt följer, att som alla tillhörande machiner i Committerades närvaro sattes i rörelse, så var inrättningen redan då i afseende på det förra föremålet, eller såsom eftersyn eller modell för Allmänheten, i full gång. 5:0
Flere ioo:de enskilda personers vittnesbörd, hvilka under loppet af det ofvannåmnde och de följande åren infunnit sig, för att se Machinens rörelse, och för hvilka densamma, med alla dess delar, på begåran, blifvit satte i full gång. 3:0
Det vittnesbörd, som ej torde vågras afen af Stats-Rådets Herrar Ledamöter, hvilken, jemte Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, innevarande Febr. månad sett Linets beredning till garn, ifrån den lörsta operation till den sista, Revisorers Berättelse. 187 icke allenast verkställas, utan ock vid detta tillfälle kraften af en Angmachin dervid tillämpas; hvilket skulle kunna sågas vara det enda, som vid Committerades förut skedde besigtning saknades i inrättningens fullständiga gång, Inrättningen har derjemte pilt intill denna stund i detta afseende varit med behörig drift underhållen, emedan jag blott för det Allmännas nytta dervid, i alla dessa år, särskildt, utan någon ersättning derföre, lönat en person, endast för att vid påfordran för Allmänheten visa Machinernes sammansättning och rörelse.
I afseende på det andra föremålet, eller min enskilda vinning, som endast genom Machinernes utsträckning till större antal och dagliga drift, borde sökas, får jag äfven åberopa mig följande yttrande uti Hrr Committerades betänkande: ”Huruvida inrättningen, hvarigenom en ”betydlig mängd garn, i synnerhet af finare och ”medelfina slag, genom få personer kan tillver”kas, må med fördel för egaren kunna utföras ”och användas, beror på den afsättning, som ”kan vinnas af lingarn och af linvåfnad.
Tryser afsättning, kan ock troligen inrättningen ”icke löna sig; men frågan derom anse undertecknade lika litet tillhöra deras bedömman”de, som det kan tillhöra någon annan, ån 18S Riksens Ständers ”egaren vid hvilken anläggning som helst.
Så”dant blir för Anlaggarens egen rakning, men ”om annars tvifvelsmål härutinnan skolat verkat ’ till hinder för anläggningar, hade sannolikt ”manga inrättningar, som nu åro i gång, så vid ”jordbruk, som Bergshandteringen, Manufactu”rer och Fabriker, ännu uteblifvit, ehuru de ”lör närvarande medföra gifna fordelar både åt ”det Allmänna och åt enskilde egare.” Detta Committerades välgrundade betänkande hade till påföljd utbetalningen af den sista låne-summan.
Jag bor således anse detsamma till sitt Innehåll af Kongl. Majit i Nåder gilladt.
Icke kunde Kongl. Maj:ts vishet tillåta, att i detta, mer ån i andra fall, vilja styra den privata industrien uti dess bemödanden för enskild vinst, genom bestämda föreskrifter om större eller mindre drift, om mer eller mindre full gång af en Manufactur-inråttning, Tiden har de sednare åren varit högst missgynnande för de flesta sådana, äfven redan för längre tider anlagde.
Flere af Rikets äldsta och största Manufactur-verk, hafva dels blifvit uedlagde, dels åro hotade att nedläggas, eller stå under concurs.
Såsom exempel torde få anföras:
Vedevågs Manufactur-inråttning, Gusums och andra Messingsbruk, Klådes-Fabrikerne på Elfvik och på Barnängen, Appelroth - Revisorers Berättelse. i Sg ska Linne- och Bomulls-Fabriken samt den gamla Segelduks-Fabriken i Stockholm, utom flere andra, som drifvas med förlust.
Att i en så litet gynnande period vilja, utan förlag till materialier, utan credit och utan möjlighet till afsättning, öfver försigtighetens gråns utsträcka en ny dylik, vore att sjelfvilligt kasta sig in i faran af en uppenbar ruin.
Min föresats har ock från början varit, att sedan inrättningen var fullbordad, öfverlemna driften deraf, äfvensom profiten åt någon annan, i fall en person funnits, som i dessa tider velat ingå i ett så vådligt företag.
Icke eller har jag trott rått passande, att, genom en större utsträckning för egen del af en Fabrik, vilja ingå uti och dela interesset af en samhållsclass, öfver hvars stridigheter och rättigheter jag genom mitt Embete var satt till Domare.
Ännu mindre, och då hvar och en sådan inrättning omöjligen kan drifvas med förmån, utan den närmast dagliga tillsyn af egaren sjelf, kunde Kongl. Maj:ts rättvisa fordra, eller ens anse möjligt, att förena den med de flera nya särskilda Åmbets-skyldigheter, som mig sedan genom Landtbiuks-Akademien och en mängd Committéer blefvo ålagde.
Jag öfverenskom derföre med Interessenterne af Eldqvarnen, att på detta ställe uppsätta machinerne, för att drifvas med elen redan gifna kraften af dervarande Angmachin, i det hopp, att framdeles, vid en förmånligare ställning t ryo Riksens Ständers allmanna rörelsen, kunna förmå dem att ingå i denna inrättnings drifvande i stort, såsom ordentlig Fabrik, hvilken företrädesvis borde löna sigj der kraften tillika var i ert annan mindre osäker rörelse anvånd.
Jag fann likvål snart, att kostnaderne för denna flyttning och för det, för Ångmachinens applicatioil till Spinneri-inrättningen nödiga machlneri vöro förgäfves uti agde, emedan, i brist på nödigt förlag af öfver 500 R:dr i hvarje vecka, och ån mer på afsättning, jag var nödsakad att af 10 fullt fårdiga Spinnstolar, inskränka mitt arbete till högst q ine.
Det trånga utrymme för inrättningen på Eldqvarnen ofvettygade mig emedlertid om nödvändigheten , att får densamma anskaffa en ny local, hvilken jag afven beredt, genom en dessa sednare åren på Kongsholmen, enkom för denna inrättning, och utan nytt understöd, uppförd vidlyftig Stehhus-byggnad, som kostat mig nara Sooö
K:dr, förenad ined fert ny särskild Angmachin af 2,50ö Ridrs värdes Till detta ställe äro machinerne nu meta flyttade för andra gången, Och som bäst under uppsättning, ehuru svagt mitt hopp är, att dessa iiya kostnader, hvarigenom min skuld betydligen ökats, och de