Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Comiterade, som i fråga om upphörandet af den, åtskillige hemman i olika delar af Riket åliggande dagsverksskyldighet i underdånighet åberopa serskildt i detta ämne afgifvande utlåtande, derjemte, beträffande sättet för framtida godtgörande af denna prestation, eller hvad i dess ställe kommer att utgå, underdånigst föreslå: att de dagsverken, som äro inbegripne i hemmansräntorna, böra innefattas uti dessas förvandling, men, så länge dylika dagsverken in natura utgöras, endast den andel af hvarje hemmans ränta, som enligt uträkning, uppgjord efter de i afseende å förvandlingen följde grunder, skolat erläggas, derest förvandling af dagsverkena icke ägt rum, af de skattskyldige utfordras och återstoden, som således motsvarar dagsverksskyldigheten, i Räkenskaperne afföras, såsom anordning lill den Stat, för hvilken dagsverkena disponeras; alt deremot, i fråga om serskild, i hemmansräntorna ej inbegripen arbetsskyldighet, de dagsverken, hvartill densamma uppskattas, ehvad beslut som fattas angående nämnde räntor, icke böra förvandlas till persedlar, utan till contant ränta efter samma medelmarkegång, som för nämnde räntors förenkling tages till grund, och sådant äfven tillämpas å det vederlag för redan indragen så beskaffad arbetsskyldighet, som förut kan vara i spanmål eller andra persedlar bestämdt; samt alt berörde förvandling, derest ersättning för arbets skyldigheten är faststäld före allmänna ränteförvandlingens utförande, i sammanhang dermed verkställes, men annars för sig går, så snart dagsverkenas antal blifvit stadgadt, och, i händelse dess utgörande in natura äfven derefter fortfar, den derför belöpande lösen afföres på lika sätt, som här ofvan, i afseende å värdet af de i hemmansräntorna inbegripne dagsverken, är vordet i underdånighet tillstyrkt. ll:o.
Att vid verkställighet af hemmansräntornas förvandling i öfrigt måtte iakttagas: a) att den uti Färentuna Härad af Stockholms
Län, på grund af åtnjutande roteringsfrihet, utgående så kallade DrängeSpanmål, såsom varande af grund 25* - 196 skatts natur, deruti inbegripes; b) att, om än några indelta hemmansräntor skulle tills vidare komma att af löntagare bibehållas, sådant ej bör hindra förvandlingen, utan att likväl rubba ränteedfvarnes sk vidi ”het att gamla räntan till indelningshaf O j o O O värne utgöra; börande, så länge detta förhållande fortfar, uti Räkenskaperne under behörig anordningstitel afföras sä stor del af nya räntan, som under nämnde tid icke bör till Kronan erläggas och således motsvarar indelningen. 12:o.
Att till ordinarie ränta hänförlige och derunder beräknade afgifter af Städerne för deras jord förvandlas efter enahanda grund, som för hemmansräntornas förvandling varder faststäld. 13:o.
Att vid framtida skattläggningar räntan bör först uträknas och bestämmas efter hittils gällande method samt beloppet deraf sedermera förvandlas och utsättas efter samma beräkningsgrund och medelpris, som för de nuvarande räntornas förvandling blifver faststäld; dock att Qvarnar, såsom egentligen varande fabriksinrättningar, på enahanda sätt, som i afseende å såganläggningar numera finnes stadgadt, framdeles icke åsättas grundränta, utan i likhet med fabriksinrättningar endast till bevillning beräknas. 14:o.
Att i afseende å Krono- och Kyrko-tionden annan förändring icke må ega rum, än att i de fall, då den är utsatt antingen i andra persedlar, än spanmål, eller andra sädesslag, än hvaraf densamma i allmänhet inom orten utgöres, den tionde, hvarmed detta förhållande inträffar, på det sätt förvandlas, att, sedan värdet deraf efter det vid ordinarie räntans förvandling följde medelpris blifvit uträknadt, i stället bestämmes så stor qvantitet spanmål af de slag, hvaruti tionden i provinsen allmännast är utsatt, som efter nämnde medelpris svarar emot förstberörde värde, dock att icke mindre bråk, än en half kappe utsättes, utan hvad, som under- eller öfver-stiger, uteslutes. 15:o.
Att den uti Skåne hvarje sjunde år utgående Ilalmstädje-afgiften, såsom innefattande en afgift, hvilken af tiondegifvare i öfrige delar af Riket icke erlägges, måtte upphöra samt de tiondetagare, som hittils deraf varit i åtnjutande undfå ersättning efter hvad, som per medium för året å hvarderas innehafvande tiondeanslag belöper. 16:o.
Att, jemte det KammarColIegium undfinge
Nådig befallning att så påskynda pröfningen af hvad, som rörer utredningen af sådane Ordinarie Afkortningar, om hvilkas framtida upphörande Kongl. Maj:t redan i Nåder förordnat, att deraf härflytande förändringar kunna vid nya Jordebokens upprättande iakttagas, jemväl öfrige Ordinarie Afkortningar böra försvinna och andra räntor icke i Räkenskaperne debiteras, än som af de skattskyldige skola erläggas, med undantag endast af de fall, då befrielsen ifrån vissa räntors utgörande innefattar anslag för ända - 197 mål, hvilkas alla kostnader anses böra af Räkenskaperne utvisas, i hvilket afseende i underdånighet tillstyrkes: a) Att de räntor och tionde, som afkortas för:
Adeliga och Säteri samt Bergsfrälse friheter, äfvensom under uppodling varande lägenheter samt ödes hemman och lägenheter, måtte ifrån Räkenskaperne uteslutas; b) Att, så vida donationerne till Grisbacks arfvingar af 5 T:r kappe kronotiondespanmål uti Kopparbergs
Län samt till Nyköpings Lazarett af tvänne Fisken uti Södermanlands
Län, vid i laga ordning anstäld utredning, finnas vara af den beskaffenhet, att de fortfarande böra bibehållas, med de personer, som till förstnämnde anslags åtnjutande äro berättigade, öfverenskommelse, så vidt ske kan, uppgöres om denna rättighets afstående emot viss lösen, samt med det sednare anslaget förhålles på lika sätt, som i afseende å öfrige till Fromma Stiftelser beviljade ränteoch tionde-anslag varder stadgadt. c)
Att, så vida afkortningarne för förpantade hemman och räntor, efter skedd utredning, finnas afse sådan förpantning, att återlösen kan ega rum, derom må förordnas, men i motsatt fall dessa räntor ifrån Räkenskaperne uteslutas och i Jordaboken endast inom column antecknas. d) Att på sistnämnde sätt jemväl förhålles med de räntor, som afkortas för förläningar på bestämd tid, Kongl. Slott och Kungsgårdar, jemte förarrenderade hemman och lägenheter, med undantag af de räntor, som äro upplåtna åt Sala Silfververk, hvarom här efteråt vidare förmäles; dock att i de fall, då räntor och tionde af utarrenderade egendomar, enligt nu gällande contracter, utöfver arrendeafgifterne erläggas, debitering deraf efter serskilda förteckningar verkställes. 17:o.
Att alla till Embets- och Tjenste-mäns aflöning samt Allmänna Verk och Inrättningar, Kyrkor och Fromma Stiftelser anslagna indelta räntor och kronotionde, äfvensom Rusthållens Augmentsräntor, de ränte- och tionde-anslag för Gästgifveriet Färjor och Färjkarlar, Postbönder och Brefbärare, som icke utgå af de hemman, med hvilka sådant onus, hvarom nu är fråga, finnes förenadt, samt räntor och tionde, som Städer åtnjuta af andra, än dem underlagde hemman, till Statsverket indragas, under iakttagande likväl, dels att för de ordinarie Embets- och Tjenstemän, uti hvilkas Fullmagter eller Constitutorialer serskildt förbehåll ej blifvit gjordt, indragningen först vid deras afgång ifrån tjensten verkställes, så vida de icke sjelfve förklara sig nöjde, att den dessförinnan för sig går, i hvilket afseende yttrande af hvar och en bör afgifvas, dels ock att samma grund tillämpas i fråga om sådan andel af Allmänna Inrättningars och Stiftelsers anslag, som af dess Tjenstemän innehafves; börande deremot indragningen i allt öfrigt, deruti äfven inbegripne de till Indelte
Regementernes lönefonder ingående räntor och tionde, verkställas, så fort ske kan, vid den tidpunkt, som derför varder bestämd.
Berörde stadgariden afse 198 dock icke sådana räntor och tionde, sorn utgöras af serskilda Inrättningars och Stiftelsers under egande rätt innehafvande egendomar. 18:o.
På sätt uti föregående punkt stadgas, förhålles äfven med sådane utarrenderade Boställen, hvilkas arrenden äro lill aflöning anvisade; dock att, i händelse behofvet åter skulle påkalla något sålunda indraget Boställes användande för ändamål, hvartill det förut kunnat disponeras, Eders Kongl. Maj:t må ega att derom förordna, emot det att derför i löneanslagen beräknad ersättning försvinner.
Hvad åter beträffar BostadsBoställen, så anse Comiteratle derför belöpande räntor och tionde hvarken böra uti innehafvarnes löner ingå, eller på annat sätt utgöras, utan i Jordeboken inom column antecknas och deremot Boställenas uppskattade afkastning vid framdeles blifvande löneregleringar beräknas. 19:o.
Att de indragne ränte- och tionde-anslagen samt arrendeafgifterne godtgöras på följande sätt: a) För vederbörande löntagare bestämmes visst belopp i contant, motsvarande hvad löneanslagen och Boställs-arrende, det sednare beräknadt efter då gällande contract, utgöra enligt förvandling efter medel-markegångspris för de sista tio åren före indragningens beslutande, med tillägg af forsellön å spanmål; börande likväl vid beräknandet af dylik ersättning för Tjensteman, som är med BostadsBoslälle försedd, derifrån afdragas den Boställets ränta och tionde, som antingen är å hans lön indeld eller enligt hittils gällande stadganden bordt af honom utbetalas; Och skall det sålunda uppkommande ersättningsbeloppet jemkas till närmaste fulla Riksdalertal.
Härunder inbegripas dock icke sådane tjenstebefattningar, hvilka åtnjuta aflöning af de till serskilda Inrättningars disposition stälde anslag. b) De uti Utlåtandet omförmälde Inrättningar, som med allmänna medel underhållas, undfå bestämda contanta anslag, hvilka, derest icke, i anledning af Comitcrades afgifvande underdåniga utlåtande, angående vissa Verks serskilda uppbörders ingående till Staten, annorlunda varder bestämdt, beräknas på enahanda sätt, som uti föregående mom. omförmäles. c) I afseende å de till öfriga Allmänna Verk och Inrättningar samt Kyrkor och Fromma Stiftelser anvisade anslag, äfvensom Augmentsräntor och anslagen till Gästgifverier, Färjor och Färjkarlar, Postbönder och Brefbärare, samt de räntor och tionde, som Städer åtnjuta, förfares sålunda: att, hvad tionden beträffar, af den del, som kunnat till leverering in natura uppsägas, beräknas för framtiden så stor qvantitet inom hvarje markegångsdistrict, som uppgår till fullt tunnetal, hvarför sedermera erhålles lösen till det belopp, de skattskyldige årligen erlägga, hvarjemte anvisas visst contant anslag ej mindre för forsellön, der sådan förut kunnat ifrågakomma, än för den del af tiondeanslagen inom hvarje district, som öfverskjuter 199 fullt tunnetal, samt sådan tionde, som nu löses efter bestämda priser; att, om hemmansräntorna för framtiden utsättas i contant, den andel af dylika räntor inom hvarje markegångsdistrict, som af förvandling enligt markegång beror, uträknad efter de i fråga om hemmansräntornas förenkling antagne medelpris, utbytes emot ett, efter samma beräkningsgrund, i värde svarande anslag af sådan spanmål, hvaraf tiondcn allmännast utgöres i den ort, der räntorna utgått, likväl beräknadt i fullt tunnelal, så att det värdesbelopp, som sålunda icke kan förvandlas, i contant ersättes, hvilken spanmål sedermera löses på sätt för tionden är föreslaget; samt att den andel af ofvannämnde räntor, som icke af markegångsförvandling berott, jemte forsellönen å den i samma räntor inbegripne spanmål varda med bestämdt anslag i penningar godtgjorde; men, om hemmansräntorna förenklas på det sätt, att de äfven framgent blifva till någon del i persedlar utsatta, erhålles enahanda lösen, som de skattskyldige för hvarje år erlägga, samt dessutom nyssnämnde contanta anslag för forsellönen. 20:o.
Att nödiga åtgärder varda vidtagne, på det äfven de ränte- och tiondeanslag, som af enskilde Verk och Inrättningar samt personer innehafvas, måtte, efter med vederbörande träffad öfverenskommelse, kunna indragas, för hvilket ändamål Comiterade underdånigst tillstyrka: a) Att, sedan Sala Silfververks delägare fått sig yttra, angående de af Comiterade uti detta Betänkande föreslagne vilkor för indragning af samtelige till Bergs lagets disposition öfverlåtna Kronans räntor och utskylder, samt vederbörande
Embetsverk jemväl blifvit hörde och afgifvit den närmare och fullständigare utredning af förhållanderne dermed, som för ärendets slutliga pröfning kan anses af nöden, Eders Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer göra den Nådiga framställning i äm net, som, för berörde indragnings tillvägabringande, af behofvet påkallas. b)
Att för den till Kalkugnen i Wisby anslagne
Ved samt de anslag af räntor och tionde, som vissa egendomar åtnjuta för jordförluster genom canalanläggningar, derunder icke inbegripen eftergift af hvad af nämnde egendomar bör utgöras, erlägges contant capitalersättning. c) Att de under anordningstitel afförde räntor, ifrån hvilkas utgörande befrielse åtnjutes af Åkers KrulBruk, Husqvarna GevärsFaktori, KlädesFabrikerne i Norrköping och åtskillige i Betänkandet uppräknade Hyttor i Philipstads Bergslag, måtte uti Jordeboken föras inom column och således ifrån Räkenskaperne uteslutas, samt enahanda grund följas i de fall, då, såsom ersättning för jordförluster genom canalanläggningar, eftergift af hemmans egna räntor eller tionde är beviljad, så att den eftergifne andelen vid blifvande förvandling af dessa hemmans räntor afdrages och endast återstoden för framtiden uppföres. 200 d) Att de till underhåll af loftsbyggningen vid Ornäs och sä kallade Kungsladan vid Rankhyttan i Kopparbergs
Län anvisade dagsverken utbytas emot spanmålsanslag, med iakttagande af enahanda grunder, som uti 17 punkten, mom. litt.
c. omförmälas, samt att så väl dessa som spanmålsanslaget för vidmakthållande af ladan vid Isala i nämnde Län sedermera liqvideras, på sätt berörde mom. innehåller. e) Att den till underhållande af Runna qvarndamm i Westmanlands
Län anslagne dagsverkslösen bör försvinna derigenom, att vid grundräntans förvandling samma lösen efter enahanda beräkningsgrund, som vid nämnde förvandling följes, varder derifrån afdragen och således endast återstående beloppet utfördt. 21:o.
De årliga ersättningarne utbetalas sålunda: att hvad, som belöper för löneanslag, utgår qvartaliter; att godtgörelsen för Augmentsräntorna och-anslagen till Gästgifverier, Färjor och Färjkarlar samt Postbönder och Brefbärare för hvarje år liqvideras vid den tid det påföljande, då uppbördsstämmor lör hemmansräntornas uppbärande hållas; samt att alla öfriga utfalla vid slutet af det år, för hvilket de beräknas. 22:o.
Att all till Statsverket utgående tionde samt ordinarie räntan, sä vidt den sednare i persedlar beräknas, böra lösas med penningar efter medelpris, som bestämmes för fem år i sender, på grund af den under de tio förutgångne åren i afseende å Kronans räntor stadgade markegång; dock att detta medelpris första gången endast bestämmes till och med år 1850, efter markegången för åren 1836—1845.
Deremot kommer i fråga om utgörande af sådana räntor och tionde, som indelningshafvare tills vidare bibehålla, att enligt nu gällande stadganden förfaras. 23:o.
Efter den i första mom. af nästföregående punkt omförmälde grund löses äfven den spanmål, som för ständiga RoteVacancer i Skåne utgår, äfvensom HästeVacanceSpanmålen, i de fall, då samtelige Rusthållare vid den inom Länet förlagde andelen af ett Regemente eller de Rotehållare inom Länet, som utgöra den ständiga RoteVacanceafgiften, förena sig om denna förändring uti de afslutade contracterne. 24:o.
Att, i likhet med hvad i afseende å utarrenderade Boställen blifvit hemstäldt, alla arrenden af Statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, måtte i utbyte emot contanta anslag, om hvilka Comiterade sig serskildt yttra, varda till Statsverket indragne, med undantag af de fall, då arrendena skola in na tura till vissa Inrättningars underhållande utgöras; samt att de till
Statsverket ingående arrenden måtte fastställas i penningar, men, om sådant icke anses lämpligt, utsättas antingen, på sätt i de flesta fall hittils skett, uti spanmål eller, om hem - 201 mansräntorna varda i persedlar beräknade, sådane persedlar, hvarutaf dessa komma att bestå och följaktligen allt framgent blifva föremål för markegångssättning, hvilka persedel-arrenden derefter böra likvideras med penningar elter det lör hemmansräntor och tionde gällande medelpris.
Äfvensom Comiterade, till förenklande af utarrenderingsåtgärderne, underdånigst hemställa, att desamma må ensamt af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, hvar i sitt Län, besörjas, likväl under KammarCollegii öfverinseende, så att vilkoren för utarrenderingen af bemälte Collegium fastställas och icke, utan dess bifall, andra arrendeanbud, än som dermed öfverensstämma, få antagas. 25:o.
Att, i fråga om Markegångssättningen, Comiterade anse de priser, sorn skola ligga till grund för lösen af Kronans räntor och tionde, böra bestämmas efter försäljuingspriserne under de trenne sista månaderne af skatteåret jemte de trenne första månaderne af det följande; men att tills vidare serskild markegång i nu stadgad ordning bör sättas till rättelse för liqvider emellan räntegifvare och räntetagare, så länge sådana ifrågakomma, äfvensom alla öfriga liqvider, som enligt nu gällande föreskrifter eller överenskommelser skola på markegång grundas.
Förstnämnde serskilda markegång borde, efter Comiterades åsigt, lämpligast sättas i April, men, för att, så länge den hittils vanliga markegångssättningen höstetiden måste bibehållas, undvika dubbla dylika förrättningar, tillstyrka Comiterade underdånigst, att vid den sistnämnde äfven förstomförmälde prisbestämning må för sig gå efter de rörande densamma stadgade grunder.
I afseende å förrättningens utförande föreslå Comiterade underdånigst, att Deputerade måtte blifva tvänne af hvarje RiksStånd och rösta per capita, samt att pröfningen af anförde besvär under närvarande förhållanden fortfarande af KammarCollegium verkställes.
Och är Förslag till förnyad Förordning, angående markegångssättningen, af Comiterade upprättadt, hvilket i fråga om öfrige tillstyrkte förändringar underdånigst åberopas. 26:o.
I stället att Jordeböcker, efter nu gällande stadganden, böra hvarje tionde år upprättas, hemställa Comiterade underdånigst, att, till minskning af göromålen och undanrödjande af de anledningar till misstag, som detta periodiska förnyande af ifrågavarande vigtiga handlingar medfört, Jordeboken för framtiden blifver en Liggare, hvaruti inträffande förändringar antecknas och hvaraf exemplar förvaras icke blott hos vederbörande Autoriteter och Tjenstemän, utan ock, till nödig upplysning för jordegarne, uti Sockenkyrkorne; samt att upprättandet af denne Liggare föregås af noggrann jordransakning.
Utvisande för öfrigt det af Comiterade upprättade Förslag till Förordning i ämnet de närmare stadganden, om hvad i berörde hänseende bör iakttagas, som Comiterade på de i Betänkandet utvecklade (Bil. lill K■ M. Nåd.
St. år 184/.) —5 202 skäl trott vara erforderlige, hvarjemte
Comiterade i underdånighet föreslå de serskilda föreskrifter: att Utmarksskatten på Oland icke bör i Jordehoken bland hemmansräntorna upptagas förr, än under pröfning varande fråga om nedsättning deruti blifvit slutligen afgjord, utan emedlertid på grund af vid Jordeboken fogad förteckning debiteras, samt att med afseende å det serskilda förhållandet med hemmansräntornas utgörande i St.
Län efter annan fördelning hemmanen emellan, än Jordeboken upptager, JordeboksLiggaren derstädes bör upprättas i den mån, Storskiftet i Länet hunnit socknevis fullbordas.
De af KammarCollegium gjorda underdåniga framställningar, dels om anskaffande, på Statens bekostnad, af blanketter till Jordeböckerne, dels att
Häradsskrifvarne måtte undfå serskild ersättning för ny Jordeboks upprättande, hafva Comiterade så mycket heldre funnit sig böra i underdånighet biträda, som angelägenheten fordrar, alt nödig öfverensstämmelse vid nya JordeboksLiggarens uppgörande beredes, och göromålen genom räntornas förvandling betydligen ökas, samt skyndsam verkställighet är af nöden; Och tro Comiterade, hvad arfvodet angår, det böra åt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande öfverlemnas att, hvar för sitt Län, beloppet föreslå. 27:o.
Hvad beträffar Mantalsskrifningarne å Landet, så hafva Comiterade, med afseende å väckt förslag, att Häradsskrifvarnes göromål måtte öfverflyltas å Tjenstemän, som vid Länens LandsContor anställas, funnit sig böra i underdånighet hemställa, att berörde förrättningar mätte framgent besörjas af Länsmännen, hvar inom sitt district.
Vidkommande åter ifrågavarande förrättningar uti Städerne, så anse Comiterade, att, der de hittils icke varit af Häradsskrifvare verkstälde, äfven framgent må i enlighet med derom nu gällande föreskrifter förfaras, men att i öfriga Städer dessa göromål böra utföras af de HäradsBokhållare, hvilkas anställande Comiterade föreslå, likväl med rättighet för Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att, der så lämpligen ske kan, serdeles i de Städer, som äro ifrån ResidensStaden mera aflägse, dertill förordna någon sådan Stadens Tjensteman, som med allmänna KronoUppbörden derstädes har befattning.
Comiterade tillika i underdånighet hemställa, att uti de Städer, der Akademier äro belägne och den till deras jurisdiction hörande personals mantalsskrifning hittils blifvit af AkademiBokhällarne förrättad, delta undantagsstadgande för framtiden må upphöra. 28:o.
Med afseende å den lättnad, som ej mindre vid mantalsskrifningen än debiteringen och redovisningen skulle uppkomma, derest i afseende å utgörandet af Mantalspen - 203 nmgarne och Bevillningen efter första Art. enahanda grunder voro gällande, hemställa Comiterade underdånigst: huruvida icke Eders Kongl. Maj:t skulle i Nåder linna skäligt föreslå Rikets Ständer, dels att mantalspenningarne hädanefter böra beräknas ifrån fyllda aderton år och i de fall, då enligt nuvarande stadganden befrielse derifrån efter sextiotre års ålder tillgodonjutits, upphöra med fyllda sextio år, dels att de föreskrifter, som i afseende å bevillningen efter första Art. framgent meddelas, jemväl för öfrigt i möjligaste måtto lämpas efter de rörande mantalspenningarnes utgörande gällande förordnanden. 29:o.
Att den uti ordinarie räntan inbegripne, så kallade Bågskatten, som i Herjeådalen utgöres med fyra sk. af hvarje mansperson af allmogen, som erlägger mantalspenningar, mätte upphöra och allmogens mantalspenningar, hvilka uti denna provins nu beräknas till fyra sk., deremot till sex sk. personen förhöjas. 30:o. a) De stadganden, enligt hvilka debitering och uppbörd af sådane avgifter, som erläggas af de till Akademiska jurisdictionerne hörande personer, verkställas af Akademiernes Tjenstemän samt Regementsskrifvarne vid Indelta Arméen pålöra och uppbära löntagares bevillningsafgifter och de till Statsverket ingående mötespenningar jemte Underbefälets och gemenskapens afgifter till Wadstena KrigsmanshusCassa, anse Comiterade böra upphäfvas, likasom Comiterade uti serskildt utlåtande underdånigst tillstyrka, att ‘Bergsfogdarnes befattning med afgifter af Bergverken måtte upphöra, samt således debitering och uppbörd af alla Kronoutskylder och hvad dit hörer i ett sammanhang inom hvarje district besörjas. b) Uti Städerne böra i berörde hänseende Magistraternes nu egande åligganden fortfara. c) I fråga om FögderiUppbörden anse Comiterade: att Häradsskrifvarnes nuvarande befattningar böra, i den ordning Betänkandet närmare utvisar, upphöra, samt debiteringen förrättas af Tjenstemän, som till mindre antal, under benämning af HäradsBokhållare, varda å Länens LandsGontor anstälde och hvilka för samma debitering blifva ansvarige, äfvensom de efter den fördelning, som Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande fastställa, böra besörja Häradsskrifvarnes nuvarande åligganden vid skattläggningar och bevillningstaxeringar.
Skolande deremot
Kronofogdarne ensamt ansvara för afgifternes uppbärande och redovisande enligt Uppbördsbok och Längder, som dem meddelas. d) Debetsedlarne utfärdas så tidigt efter TaxeringsFörrättningarne, att besvär deröfver kunna hos PröfningsComitéen anföras.
26* 204 31:o. Att Eders Kongl.