Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lägger man nu härtill Handt verkarens olyckliga! beroende af sina Gesäller, hvilkas obeständighet och benägenhet att vandra från Stad till Stad, utgör ett svårt hinder för liandtverkeriernes jemna bedrifvande, så igenfinnes äfven deri en orsak till den mindre Stadsborgarens förlägenhet.
Den 1824 här anlagde Klädesfabrik har genom ägarens drift och ordning vunnit betydlig förkofran.
Den drifves med Fem Stolar, har Spinnoch Kard-Machin, Vulf- samt öfverskäreri af fyra Saxar och de personers antal, som dagligen dervid sysselsättas, utgör Trettiotre, deraf någre barn.
Tillverkningen utgjorde förlidet år, enligt stämpel-journalen 6,727 ^ alnar kläde i värde upptagne till 18,072 R:dr 36 Skill.
Borgerliga rörelsen underhåller Åtta Ordinarie Båtsmän, för hvilka betalas i årlig Vacance-afgift omkring Tjuguåtta R:dr efter Markegångs - uträkning för hvardera.
Fundations-jorden är skattad lill 3 Mantal; och Donations-jorden till Sju Mantal, Bäckaslöf.
Af Undervisnings-Verk finnes inom Stadeii £lt Gymnasium, med Sex Lectorer, En Adjunct, En Lärare i moderna sprakén, En Lärare i Naturalhistorien och en i Gymnastiken; En högre Lärdoms-Schola med Rector, Conrector, fyra Colleger och tvänne Apologister samt en skola för fattiga harn, der omkring Sjuttio större delen af äret njuta fri undervisning efter Bell-Lancasterska Melhoden, och hvarest harn af qvinnokönet jemväl lära hvarjehanda handarbeten.
För sjukvården finnes utom Provincial-Läkaren jemväl Lazaretts-Läkare, hvilken .sednare icke blott sköter Länets Curhus, der äfven andra än med Venerisk smitta behäftade få i mån af utrymme, njuta vård, utan ock Länets Hospital, som genom Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillets öma omsorg och fortfarande nit för denna välgörande inrättning, blifvit i sednare tider betydligt utvidgadt, och kan i afseende på localen räknas bland de vackraste Hospitaler i Riket.
Fattighuset är på Stadens bekostnad förlidet år ombygdt med tvänne rymliga våningar, deraf den nedra är upplåten åt orkeslösa fatiighjon, hvilka på Fattig-Directionens föranstaltande undfå daglig kost af en antagen på stället boende Marketentare.
Öfra Våningen af berörde
Fattighus är för närvarande obegagnad, men skulle med lätthet kunna användas för en arbetsinrättning, hvaraf Staden med sina många tiggare och sysslolösa personer vore i stort behof.
Uti affordradt underdånigt utlåtande rörande Fattigvården, har jag vågat fästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på nödvändigheten häraf, och med något tillskott å Statens sida skall en så beskaffad nyttig inrättning utan svårighet kunna tillvägabringas.
Inga prohibitiva Författningar finnas till förmån för Staden.
Wexiö Lands-Cancellie den io Augusti 1833.
Carl Mörner. J\T. J.
Lång. C. G. Lecuider.
Stad Medel-afkaslning sedan utsädet är afdrasret.
Utsäde af Undeiliållnc Kreatur.
Uppskattadt Värde Qvarnar, Fabriker m. m Summa.
Hus och Tomter Hus och Tomter Jord Klädes-Fabrik Såg-Qvarn, Grofbladig Skattlagde obebygde Lägenheter utan mantal 324.200 38,72 6 024,200 302/- 2,000 1,666 1,200 1,200 12 324,20013 34 166 rama 88,726 368,298 5,360
Efter lista Art, Bevillning efter i83o Års Förordning.
Efter-2:dra Alt. Jord, Hus och Tomter, Verk och Inrättningar. 648 77 5 3 23 18 16 l736i29 Borgerlig Näring. 1,219 I 0 1,229 16 Efter 4° §• 2 12 212 Personer ej tillhörande viss näring. 762 764 16 Bränvins Brännings Afgift. 2 I O 63 3o 8 Summa. 3,826 7 141 1 21 20 7 3o 2 r 9 3,998 29 Ständige Mäntor, Boskaps och Åkerskatt. 00 00 61 8 Mantals penningar. 2 4 24 36 325j30j — Sum ma. 32 2 24 5o 6 2 24 — 36 — — 0 f- 070 42 Kostnad för Ii o tering. a83 Kostnad för Stadens Styrelse.
T,l8o 4l I,I80 Clericiets Underhal Pastorers. 934 116 4 32 1,1 00136 Commi nistrars.
— 100 — — 70 — — —- — — — — — — —- — — — — — — — — — — 100 — — 70 — O r Cd 3 era Summa. t,i 54 116 1,270 05 08 O: un o: "3* OQ 4 986 4° 340 — — 3oo 32 — — 060 — — — — — — — — — — — — — — — — — _ _ 36 986 4o — 9°° — — 3oo C/o W. 03 63
Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman ....
Frälse-Hemman .....
Krono-Ilemnian ..... Erono-Rusthåll Krono-Augments-Hemman Krono-Skalte-Hemman ....
Krono-S k atte-Rust håll ....
Krono-Skatte-Augments-Hemman . . Mili t iae—Bos tallen ..... Civile Boställen Ecclesiastique Boställen ....
Gymnasii och Schola-Hemman, Skatte Dito Krono Hospitals och Barnhus-Hemman, Skatte Dito Krono Krigsmanshus-Hemman Skatte Dito Krono Skattlagde bebygde Torp, Utjordar, Urfjellar m.
Lägenheter, utan mantal, som ej tinder nås Hemmans ränta äro inbegripne, Frälse Dito Skatte Dito Krono Dito obebygde . . . Oskattlagde, Bebygde dito, deraf Ryttare- oc Soldate-Torp 1,548 st.
Krono-Torp med Frihets-ir .
Backstugor Bebygde Lägenheter, afsöndrade från Hemma på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter, af säl skilde slag, som ej under något Hemmans rän ta äro inbegripne, Skatte Dito Krono Dito Frälse Tull-mjölqvarnar med 531 par stenar Tull-Sågqvarnar, Grofhladige Husbehofs Mjölqvarnar .
Husbehofs Sågqvarnar . .
Stampar ....
Kopparhammare Stångjerns-Verk . . Ämnes-Hammare . . , Masugnar ....
Jern-manufactur-verk af serskilde Glas-Bruk ....
Pappers-Bruk Tegel-Bruk .... Olje-Slagerier Garfveriet1 ....
Klädes-Fabrik . . , Tobaks-Fabrik ...
Pottaske-Bruk . Slip-Verk ....
Färgerier ....
Lack, Harts och Kimröks-Fabriker Lands- och Härads-Allmänningar af 4,926 Tunnlands l| kapplands rymd ....
Diverse Personer, som ej hafva viss näring (in beräknade Civile Embets— och Tjenstemän, sora ej äro skattskrifne vid sine boställen, samt 257 Gerningsmän på landet) ....
Sterbhus, Testamenten Gåfvor och Fideicommisset - lag Hemmantal.
C: 3 o p - i65| i86j 17§ 22| 4i\
73 4i^\\ 718A '°9s i56* 3 -*!
4H 8* ‘2 i 8 I 8 l , I 5 ! 1,962 Sin 57i 4641 1,022 3g!
Utsäde af 477 51 K) 3ioij 4"!
2Öi R3 cc 83 i 4'i 85211 ii i,3 2 of 95 v 154 7* l7ii 26-f 2 3a rama | 2,807!3l985&9,510 |i7Sj] i4,368J 2o,i56« 4,536 370 20 25 m $Tz 7011 «7l* i1 144 i55§ 3414 45-1 '•j *44 885 106 28 i 2,55 il 556f ■81 441 6,2934 1,2471 1,661 62 04 78“ 4765 '1 i4 44 8 44° 7 7 T 111 1,83g I G' 844 Tabell för Landet Medel-afkastning sedan utsädet är afdraget.
7:>1 41 “i 9”1 141 A S.i.1 3 z< 2 l I 37i 43 16J 4o 7,269! 4133?! 17,249.
JiZ ss öo crq 2,260 3<> > 518 6,35ol C99°a 5oi 9'i 3 16,812.3 3,264 4,547l L7'1 1 - 55 1 /Jp i,483 I : 52. 20 28 h7ll 3,2 55 I ; I 02-. 55oli 44,6721 3,59 J 43 5 %7 I 0,265- 2,843 80-1 i56 4 25,620 5,078 7, '97 2,587 276 2,227 3 60 24 36 2,024 32 2 3 i ' '1 '9a 4 26-jj 341 6 21 32 4 5,oi6 I : i53 ','36J 8ai 2971 3,264^ 3 3 J | i3| 6811 6,997 ' ,2,461 ' ,856 J648 82 572 4 4 1 8 128 2 - 80 68,6951| i 6,83g! a B. 7 8 7 810 80 ',33813 %§ 425 4,008! 4«4i 18^ 79ia 1151 i8*2 .6| 2b7f 841 I 7 4/a 9,' 15 a II 1,748! T 4 I x2 2,2661 '7öf 83ai 67! i°5-5 7-A 65oi 63| 41 5 8 3 r§ 6 H 128 9° 2 1! 12 6,02 [ 687 I,84g 17,620 4,°3o 110 314, . 7 42,916 8,644-| I I,J2 3 4,2 1 5 5 27 3,29> 12 100 32 60 3,080 49 4 4a 56 61 U;6o2 I 628 22,2!6^) 1,76611 117,284; 498 59 I 5 2 ',4°5 862 IO 23 3,379 678 966 338 36 290 1 4 2 4 225 3 1 4 10 113 34 8,577 Underhållne Kreatur.
O * 99 V 106 287! 2,854 65g 23 52 6,906 1,349 1,878 742 J7 831 I 12 4 6 44<> 6 2,543 272 7°7] 7,060 1,546 59 "7 3 17,346 3,'397. 4,737 1,662 192 i,453 4 28 I O I 2 948 12 22 23 5i 6,89 218 17,244 49,358 P*- U ►3 1,533 i5o 4,527 1,167 3o 74 3 10,66 2,227 3,233 1 o3 1,000 i 26 ic 1 o 820 12 12 8 44 2,6.4 1 99 3,576 3q2 q58 '0,295 2,579 80 i65 25,777 4.973 6,802 2,37c 20 I 2,15g 5 6 '4 20 1,69 28 5 2 3 a 20 IO,2o5 2 372 29,784. 73,060 949 102 7.54 2,661 658 20 46 6,875 i,314 i,7°3 714 75 62.5 1 i5 6 8 5o4 8 1 1 o 8 2 2,923 106 160 19,778 O 261 7 111 981 117 6 20 2,360; 4' 7 558 i65 16 i5g 2 6 2 20 206 Uppskättadt Värde. 5,520 4oo 697,681 76,70.4 118,14° i,4g4,o°3 424,358 i3,655 27,910 220 3,278,572 8a5, I OO 94°,910 333,690 43,2oo 229,99° 190 6,5o° 1,65o 2,000 243,c 2,480 6,400 11,048 29,625 1,100 100 284.971 41,115 1,000 300 520 9,5o2,568 634 Ö0 186 3,295 861 3g 58 g,8i5 i,88o 2,58i 6o5 77 54g 11 4 4 720 6 1 18 18 i5 5,748 44g 207. 8 24 '4 10 2< 10 4 151 19 i3 it 34 18 i3q 38 44 14 137 42 — 2 '4 34 4° 6 20 1 18 2 ■ 4 1 18 2 36 J,479 —J3l,223{ 2 Bevillning, e, Clereci-Statcns underhåll, Ständige Räntor Summa.
Summa, amma, I IO 02 1,06526 262 7 11,020 3.000 l3,234|29 1(69,47519 7 87,502)28 Wexiö Lands-Conlor, flen 3o Julii i833.
Carl Mörner. N. J.
Lått".
BEFALLNINGSIIAFVANDES UTI i Jonköpings Län TILL BOSTOOt» MAcMP i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832.
S C <D € tt ?l! <0 Ti jil, ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET. 1 ett Iand, der folklynne och klimat föga omvexla med åren, af hvilka det ena merendels är det andra likt, der inga Revolutioner i naturen förändra, knapt skaka, sällan öfversvämma jordytan, och der ett, i decennier oförändradt Stats-skiek lemnat alla Näringar åt sin fria utveckling; der är det i sanning svårt att en gång hvart Femte år säga något nytt i Oeconomiskt och Statistiskt afseende.
Att åberopa hvad redan blifvit sagdt, torde dock icke alltjemt passa.
Denna inledning, måtte den i någon mån ursäkta det ringa värde den Berättelse må äga, som i följd af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Circulaire-Bref den 7 April 1821, Eder Kongl. Majrts Befallningshafvande i Jönköpings
Län nu i Underdånighet aflemnar om Länets tillstånd i förenämnde afseenden.
De anbefallda Tabeller, som, i Lands-Contoret upprättade, böra Berättelsen åtfölja, bifogas, Deras innehåll berättigar sjelfva Berättelsen att icke belastas med ZifFror och Columner.
För den äro dock föreskrifne serskilde rubriker, som böra iakttagas, hvaraf 1:0 Länets Allmänna Beskaffenhet.
Jönkopings
Lun3 som utgör Norra delen af Småland, gränsar i Norr till Östergöthland, i Öster till Calmar Län, i Söder till Cronobergs Län och Halland, i Väster till Elfsborgs- och Skaraborgs Län.
Det är sexton mil långt och åtta mil bredt.
Dess areala vidd utgör något öfver 100 quadratmil, som innesluta nio Härader och tre Städer.
Länets Oeconomie, Polis och Uppbörd, förvaltas, under Landshöfdingen, af 6 Kronofogdar, 6 Häradsskrifvare och 22 Länsmän.
Lagarne handhafvas af 5 Häradshöfd ingär, 3 Rådstufvu-Rätter och en Kämners-Rätt.
Fem Härader lyda under Lagmannen i Calmar Läns och Ölands, men fyra under Lagmannens i tio Häraders Lagsaga.
Göta Rikes Hof-Rätt har sitt säte i Länets Residens-Stad.
I Ecclesiastike mål lyder Länet under tre Biskoppar, ty sex Härader höra till TVexiö, två till Linköpings och ett till Skara stift.
Bergväsendet vårdas af Bergmästaren i Söderman - lands och östergöthlands Bergslag, bi trädd, af en Bergsfogde.
En mindre del af Länet hörer dock under Skåne och Cronobergs Bergmästare» döme.
Femton Landtmätare besörja Ägoskiften oell tre provincial-Läkare förestå Hälsovården.
Af Länets Krigsfolk är hela Jönköpings Regemente, i Länet indeldt och större delar af Calmare Regemente, Smålands Husar-Regemente och Smålands Grenadier-Bataillon utgöras äfven från detta Län, som förthy anses hårdare Roteradt än de flleste Provincer i Riket.
Alla ofvannämnda Trouppers Befälhafvare äro för närvarande inom Länet bosatte.
Länets Jordyta är mycket bruten.
Berg och Dalar, Sjöar och Strömmar, Träsk och Moras, Mossar och Kjärr, Stenrösen och Ljunghedar, bättre och sämre Skogsmarker, Löf- och Barrskog omväxla beständigt under samma synkrets och större bördiga slättmarker äro sällsynta.
De små Landen, hvilka här och der småningom mellan bergen och vattnen blifvit odlade, hafva troligen åt hela provincen gifvit namnet Småland, hvars trenne Län dock numera icke utgöra ett små-land utan ett af Rikets större afdelningar.
De största sjöar inom Jönköpings Län, äro TVettern och Bolmen; de största Strömmar Nissa och Laga-å och de märkligaste Berg Taberg i Månsarp Socken samt Lujveberget och Almåskulle i Åsenhöga SockenEn längre bergskedja börjar vid Östgötha gränsen,, sträcker sig förbi Grenna Stad och vidare inåt Länet.
Men den allmänna beskaffenheten af ett så ojemt och brutit
Land kan svårligen uppfattas utan en mera detaljerad beskrifning öfver dess delar.
Man tror sig derföre bäst uppfylla afsigten med deu nu förevavande rubriken att fullkomna den med en korrt relation örn hvarje Härad.
Tveta Härad omgifver Länets Residens och gränsar till sjön Wettern på ömse sidor om Jönköping, på hvars Torg aldrig saknas afsättning för det omgifvande Landets production..
De märkvärdiga, från höga klippor nedstörtande vattenfallen vid Husqvarna, drifva det der befintliga betydliga Gevärs-Factorie, som nu varande ägaren iståndsalt och förbättrat, så att Factoriet oafbrutit är sysselsatt med de Gevärsbeställningar, som af Eder Kongl..
MajMs Krigs-Collegium här årligen göras.
Jordmånen i detta Härad består hufvudsakligen af bättre och sämre mulljord, mycket sandblandad.
Med stark gödning och täta rägnskurar gifver den. vacker, men thy förutan svag gröda - Häradets största land tegendomar äro Fidei-Com misserna Ramsjöhol m ©eli Ulfsnäs, det förra i Adlerbethska, det sednare i Ribbingska slägten.
"Vidare Stensholm och de så kallade Theeliska godsen och derjemte Riddersberg, Strömsholm, Björneberg, m. fl.
Egendomen Rosenlund och säteriet Ingsberg hafva under de sista 3o å 4° åren blifvit, den förra från intet och den senare från nära ödesmål, odlade och bebyggda till ortens prydnad.
Ingsbergs odlares, Post-direktören och Riddaren af Wasa-Orden Sjölins uppoffringar på en steril lokal och föga tacksam jord bära vittne, att odlingslusten i sin höjd icke afser ögonblickets, utan kommande åldrars vinst och fromma.
Taberg är märkvärdigt af sin jernmalm, som brytes icke i grufva, utan i dagen och af sin tvärbranta lodrätta höjd, 200 alnar öfver jordytan.
Det synes sorn ett natur-fenomen vidt omkring landet och har skänkt sitt namn åt hela den omgifvande Bergslagen.
Bergslag ligger inom Barnarps, Rogberga, Månsarps, Sandseryd och Byarums Socknar.
Den är indelad i fern så kallade Hyttelag, hvilkas tackjerns-tillverkning egentligen varit anslagen vissa bruk, mot hvilkas ägare
Bergsmännen likväl nu anställt rättegång att få tillgodonjuta författningarna om en fri tackjerns-handel.
Nissa och Laga å upprinna i närheten af Taberg: den förra flyter ur Kissa kärr på Hackelsebo ägor i Månsarp Socken, och, tagande sitt lopp åt Mo Härad, under det den alltjemt ökas af mötande vattendrag, drifver den der Nissafors jernbruk, hvarefter denna dystra flod, alltjemt åtföljd af den så kallade Nissastigen, landsvägen åt Halland, öppnar sin fåra genom de mörka skogarne i det ödsliga Wassbo och faller slutligen i hafvet vid Halmstad, 14 mil från sitt ursprung.
Laga å åter flyter ur en mosse på Tahe ägor äfven i Månsarp Socken; vidare leder den sig in åt Össbo Härad, och snart förvandlad tillen bred ström, flyter den förbi Wernamo och vidare genom mera leende trakter till Laholm, der den efter 18 mils lopp valtrar sig i hafvet.
Voro dessa floder segelbara, skulle mycken skog, som nu svedjas eller ruttnar på deras stränder,, kunna blifva en vinstgifvande export-artikel för orten.
Wista Härad är till arealen det minsta, men till bördigheten det främsta i Länet.
Det består allenast af 4 Socknar, men dessa äro uppskattade tre och en half gånger högre än Mo Härads 8 och mera än hälften af Wassbo Härads 27 Socknar.
Dess befolkning är en tredjedel större än Mo Härads..
Här finner man.
Länets största Herregods, det bördiga Lyckås i Jönköpings Kornbod, som, nära en mans ålder val vårdadt inom Adelsvärdska familjen, fortfar att vara landels prydnad; Gyllensvanska Fidei-Com misset Wästanå, förr stort och präktigt, nu styckad t och bortarrenderadt; Östanå, väl underhållit af en erfaren Landthushållare, Länets äldste Possessionat, Majoren och Riddaren af Eder Kongl. Maj:ts WasaQrden Frejtag; Wretaholm och Ärenäs med flera lägenheter som utmärka delta Härad, hvilket gränsar till Östergöthland, hvars lerjord och åkerbruk sträcka sig in i blott denna lilla del af Småland; Grenna, obetydlig som stad, men utmärkt för sina körsbärslundar och sin sköna local; den gent emot liggande ljufliga Wisingsö, flytande på Wetterns oroliga vågor, med sina fornminnen och konunga-grafvar; Ruinerna Wisingsborg och Brahehus, vittnande om Rikets första Grefve-älts fordna storhet och rikedom,—■ allt detta utgör en tafla, hvars prakt få ställen i Riket hafva att uppvisa.
Hela Häradet, med flere Kyrkosocknar i andra Härader, äfven utom Länet, utgjorde fordom ett Grefskap för Grefvarne Brahe till Wisingsborg, som här uti fattigförsörjnings- och undervisnings-anstalter samt andra fromma stiftelser qvarlemnat mångå minnen af ädelmod och menniskokärlek.
Utom sjön Wetlern, som gränsar till Häradets alla tre Socknar, förekomma sjöarna Bunn, Ören och Landsjön.
Den största ström är den som drifver Röttle Qvarnar och Pappersbruk.
Norra Wedbo Härad är stort och folkrikt.
Skogen Holaveden, der Carl Knutsson segrade öfver Danskarne år f452, är Häradets allmänning och utgör dess Norra del på Östgötha gränsen.
Trakten omkring Säby Kyrka utmärker sig här för sin fägring.
Der omkring ligger ock ortens största gods, Friherre Söderling Hermelins Fidekommiss Gripenberg med sitt antika hus och sina fvra lorn.
Längre fram i Häradet förekommer ^ ö ... ett annat Fidekommiss Bordsjö med flera underlydande Säterier i Grefliga Bondeska Familjen, — vidare Patronat-godset Herrestad och sedan de val odlade och bebyggde Sätesgårdarne Nobynäs, Wirdaholm, Göberg, Näs, Södraholm, Aneby med flera.
Sjön Kalängen är märkvärdig af sin Flottholme, sorn någon gång uppstiger från djupet och ligger i dagen en liten tid.
Anteckningarne om denna Flottholme i Marbecks Kyrkobok, börjas med år 1696.
Konung Gustaf III besökte den 1773.
Sist var den synlig 182S.
Ortens största ström är Svartån, som uppväller ur en källa å Äskhults ägor i Solberga Socken af Södra Wedbo Härad och rinner genom Halängen samt Säbysjön till Somen, hvarifrån den följer med Östgötha vattnen till hafvet.
Jord - arten i Häradet är allmänneligen lergrus, sand- och svartmylla.
Säd produceras här vida öfver husbehof och af serdeles god beskaffenhet.
Den efterfrågas derföre begärligt.
Boskapshandel är här liflig.
Närheten till Skenninge och dervarande stora Oxmarknad befordrar den.
Norra Wedbo Härads
Allmoge är kanske den mäst behållna i Länet, De sprängda frälsegodsen hafva kommit i dess händer.
Södra fVedbo
Härad är något svagare än det sistnämnde till Jordmån.
Det producerar dock nog af spannemål för sitt behof.
De största Sjöar här äro Möcklafloen och Soljen.
De största Strömmar Brusa-ån och Wärno-ström.
Den förra drifver Brusaholms Jernbruk, löper in i Calmar Län och faller i hafvet omkring Westervik.
Bruk hade af en ung och i Bergsvetenskapen kunnig ägare blifvit från yttersta lägervall upprättadt, då i83r om sommaren en våldsam regnflod förderfvade och omstörtade hans verk; men den verksamme mannen förlorade ej modet.
Allt är åter uppbygdt och bragt till högsta fullkomlighet.
Folket i orten finner här daglig förtjenst medelst kohlning, forsling, malmhämtning ur sjöarne m. m.
Den bär belägna lilla Staden Eksjö sprider mera lif och rörelse i orten än man af dess trånga gator och oansenliga hus kunde förmoda; men den är en samlingsplats för ortens Militairer, hvilkas Chefer alltid bott i eller omkring Staden, på hvars grund ock ligger Ränneslätt, de Småländska Husar- och Grenadier-Corpsernes campements-plats, som bidrager att leda penningar till Staden och dess omgifning.
Häradets förnämsta Säterier äro Rynningsholm, Edshult, Östraby, Sjögle, Ryssebo och Hamnaryd.
Ingatorps marknad är här för linhandeln högst betydlig.
Östra Härad gränsar i Öster till Calmar och i Söder till Kronobergs
Dess rådande jordmån är svartmylla.
Bland Häradets många Sjöar äro Hämmen i Björkö och Soljen i Stenberga Socken de största.
Emäns som på kusten af Calmar Län faller i hafvet, flyter genom detta härad ai mil.
Alsheda moderförsamling med sina annexer Skede och Öckna, utgöra Länets största Pastorat till hemmantalet.
Rikets enda Geldgrufya Ädelfors ligger inom nämnde församling.
Den, med sina tillhörande verk och inrättningar fästade starkt i förra seklet administrationens uppmärksamhet.
Den drefs då med kraft och framgång af kunnige och nitiske män.
Guldmalmen minskades dock efter hand och arbetet drefs med förlust.
Nu är grufvan öde och nedlagd, samt dess tillhörigheter för Statsverkets räkning antingen försållda eller till andra ändamål använda och det prydliga Stenhuset, förvaltnings-personalens bostad, af vådeld förtärdt.
Hwetlanda Gästgifvaregård här i häradet, är en af Länets större samlingsplatser: der fem stora landsvägar sammanstöta, der Ting och Marknader hållas, der trupper sammandragas och öfvas och der Apothek samt Post-Contoir finnas.
Lannaskede
Hälsobrunn samlar bär under sommartiden fremlingar till orten.
Jordbruket i Östra Härad står på en hög ståndpunkt, ty Häradet har från längre tider tillbaka haft Possesionater, de der utmärkt sig såsom stora Odlare och Landthushållare.
Derigenom befinna sig flera Landtegendoroar myckel väl cultiverade och såsom sådana, eller eljest af mera betydenhet, må nämnas Trollebo, Farstorp, Salshult, Gölberga, Trishult, Hellinge, Bjädesjö och Flishult.
Någon egentelig Bruksegendom finnes här icke.
Västra
Härad har svagare jordmån i allmänhet än något af de förut beskrifne, Härifrån gör dock Nydala Socken ett undantag, hvarföre ock Medeltidens Munkar, hvilka i trakten icke kunde finna en mera fruktbar lokal, till bostad, här byggde Nydala Kloster i Konung Sverker den äldres tid år 1444» Ännu är Nydala Säteri med sina underlydande hemman, Häradets största gods och ett bland de större i Länet, prydligt bebyggdt och med omsorg underhållit af ägaren Ryttmästaren Silfversparre.
Här förekomma derjemte två andra i fordom tid märkvärdiga Herre-Säten Eksjö Hofgård eli af de ädle Sturarnes och Lundholmen, Gyllenstjernornes stamgods.
De underlydande Hemmanen äro länge sedan undansålde till Bönder, men Sätesgårdarne ännu oslyckade, och, lyckligtvis, i sådana händer som omsorgsfullt bibehålla en viss qvarlefva af deras fordna storhet.
Hok med Lindefors Bruk och underlydande flere Hemman pryda Häradets norradel, och Winsjö, Fredricsdahl, Prinsnäs, Hubberstad, Thorarp, Björnskog, och Nordanskog äro för öfrigt att anse bland Häradets mera utmärkte possessioner.
Olis Bruk, som befinner sig i en uti Bergs-vetenskapen bildad ung mans band, är, i Häradets
Södra del, alt jemföra med det, som nyss blifvit nämndt som en prydnad för den Norra.
Össbo Härad utgjorde, jemte Wassbo och det i Cronobergs Län belägna Sunnerbo, det från Sago-åldren bekanta Kämpa Landet Finnved.
Jordarten Norr i Häradet är mycket svag, men i Söder något bättre.
Man vill här Lafva anmärkt, att, mot vanliga förhållandet, högder och backar äro mera bördiga, än dalar af sidländta marker, hvilka här mer ändels - andels beslå af mjäll sand, tjenlig blott för Skogsväxt, Också bar Häradet varit Skogrikt och är det jemförelsevis till en del ännu.
Derföre finnas ock här flera Bruk, än i hela det öfriga Länet.
Bland dem märkes främst det ståtliga Hörle med sitt ansenliga Stenhus, som jemte flera tillhörande Jernverk och Masugnar, under namn af Hörelska Verken, utgöra Länets största Bruksegendom.
Dernäst Göthafors som med Sätesgården Bratteborg utgöra Grefvarne von Sets Fidekommiss och vidare Eckersholm, samt Göthaström och slutligen det nya Åminneett varaktigt minne af anläggaren, som det med stora uppoffringar och mycket arbete från grunden byggt med Gjuteri och Masugn, hvilket allt inom några få år kommit i full gång.
Af Landtegendomar äro Hindse• kind, Näsbyholm,, Herrestadj det vackra och smakfulla bygdå Källunda> en del af Yxkulisunds-godset, Fideicommisserne Lundboholm och Wallersta, det förra i Liljecreutzska, det sednare i Liljenbergska slägten, Gärahof och det på fornminnen rika fordna Trolle-godset Edli, de ansenligaste.
Sjöarne
Fur och Flå, Widöstern och Hindsen jemte Laga å, som, sedan hon genomskurit Häradets norra del, söder om Wernamo faller i Widöstern, äro Häradets största vattenmassor.
Wärnamo i detta Härad, är den st örsta Gästgifvaregård i Länet.
Stora Lnndsvägarne från Stockholm till Helsingborg och från Götheborg till Cuilskrona, korssa bär hvarandra.
Här hållas Lagmans- och HäradsTing.
Här finnes Postcontor och Apothek, Handelsbodar och Handtverks-mäslare.
Stället är alt anse för en Köping och Wärnamo marknad har för sig ett stort Småländskt rykte.
Skillingaryd, Jönköpings Regementes Campements-plats, är, de tider här hålles läger, ett förmonligt afsättningsslälle för den omgifvaude svaga Lands-orlen.
Wissbo
Härad är ett mycket vanlottadt Land.