Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konung Gustaf Adalphs tillhöriga fonder, hvilka hittills stått under framlidne Presidenten m. m.
Friherre Lagerhe ms och StatSrCommissarien Wåhlbergs förvaltning, och sedan upplysning blifvit inhämtad orr dessa fonders belopp och beskaffenhet , hafva Riksens Ständer beslutit, att ifrågavarande fonder skola, i deras nu varande skick, till Riksgälds Contoiret Öfverlemnas, för att med detta Coutoirs öfriga tillgångar sammansmälta, dask Den Ii Juli> 1025 dock så, att i Riksgälds-Contoirets HuFvudbÖcker för dessa medel alltid skall visas särskild redo; hvilket är destomera lämpligt, som i häri" delse fonderna framdeles med Eders Kongl.
Maj:ts och Riksens Ständers gemensamma samtycke skulle komma att lyftas och uttagas , Staten för dessa fonder skall ansvara: hvilket beslut Riksens Ständer trott sig böra Eders Kongl. Maj:t 1 underdånighet meddela.
Ständer framhärda med djup un« dersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allérnådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter
Rå Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndetä vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t. Landtmarskalk. n. v. Talman.
På Bonde Ståndets vägnar vägnar H. Schwan , Lars Olsson, h. t.
Uppläst hos Samtliga Riks-StSnden dén 11 Juli» Stormägtigste Allernådigsté Konung!
Hos Riksens Ständer hafva från flera
Stånd klagomål blifvit höjde öfver de stora oredor och §.e Bandet, 12g. 130. ola» 1026 Den 11 Juli, olägenheter, sorn genom By tes-verket åstadkommas, ledande till de förslag, att alla byten imellan Kronan och enskilda måtte upphäfvas, och liqvider i afseende derå en gång för alla förklaras afslutade.
Till följe häraf, och på det hvarken Kronans eller enskildas rätt må på något sätt förnärmas , hafva Riksens Ständer föresatt sig, att hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om följande ändringar i Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 16 November 1813, rörande de ännu oafgjorda Bytesmålens afslutande, nemligen: ilo
Att i stället för der utsatte 10 år tiden måtte inskränkas till 5 år, räknade ifrån och med nästa års början: 2:0 att ej mindre Kronan än private, som förmena sig äga fordringar i bytes-, reductions-samt ersättnings-mål, böra sådana sina fordrings anspråk anmäla inom den 31 December 1817; och de som då icke äro anmälte, anses förfallna och ej kunna till vidare pröfning upptagas: 3:0 att älla byten böra vara utredde, afslutade och med Kongl. Maj:ts Nådiga Bytes-Bref faststälde inom den 31 December 1820, och de byten, som på ett sådant sätt då icke äro afgjorde, böra fastställas och för afslutade anses, ehvad Kronan eller private dervid vinna eller förlora: 4.0 att Kamrnar-Collegium vid hvarje års slut bör till Eders Kongl. Maj:t ingifva en underdånig berättelse örn hvad vid Bytes Verket för året tillgjordt blifvit, samt hvad som återstår, och af hvilka berättelser Riksens Ständer vid nästa Riksdag torde i Nåder lemnäs del: och( slutligen 5:0 att på det Jord - Den 11 Juli. 1027 Jord- och Hemmans-ägare mä blifva i tillfälle att erfara, huruvida deras hemman och lagen» heter kunna i något byte vara anhang iga, Karn-' inar-Gollegium matte undfå Nådig Befallning, att genast och sist inom detta årets slut låta författa en fullständig förteckning på alla oafslutade byten, sorn tillika utvisade alla hemman och lägenheter, som uti hvarje byte äro antingen utbytte eller till vederlag uppgifne, och hvilken förteckning bör af Kammar Collegium allmänheten meddelas, genom en allmän Kungörelse, som å Predikstolarna uppläses; hvilket allt Riksens Ständer till Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning härmedelst i underdånighet öfverlemna.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Stortnägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts ■anderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Märner, h. t. Eandtmarsk.
På Prest-Ståndets vägnar Ji A. Lindblom, n. v.
På Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan, h, t.
På Bonde Ståndets vägnar Lars Olsson, b. v. Talman.' 1021 Den 11 Juli.
Uppläst hos Samtliga Riks-Ständen d. n Juli, Storrxiagtigste Allernadigste Konung! H os Riksens Ständer har fråga blifvit väckt om befrielse för Allmogen från erläggande af de hittills på vissa ställen brukliga Mätare- och .Vågpenningar.
Ständer hafva väl å ena sidar! af de nu i detta ämne gällande Författningar inhämtat, att Våg- och Mätare-penningar tillkomma vissa Städer, enligt dé dem förundte Privilegier, hvilka 17 §. af Eders Kongl. Majtts Nådiga Förordning den 2 g
Maj 173g, angående mått, mål och vigt, blifvit ytterligare stadfästade.
A den andra hafva de dock ansett ostridigt, att det uppehåll och andra olägenheter, som vid erläggande af dessa afgifter kunna Allmogen tillskyndas , särdelas om nattetid vid Tullarne , innehålla flera talande skäl till afskaffande af Mätare- och Vågpenningar.
Vid sådant förhållande hafva Riksens Ständer allenast trott sig böra förmoda, otc de Städer, som till Vågoch Matare penningar äro berättigade, skulle med afseende å dessa omständigheter, antingen till en del eller helt och hållet, eftergifva omförmalte afgift,. der sådant kunde ske, eller jemka uppbörden deraf till ett för Allmogen mindre betungande sätt ; i anledning häraf fa Riksens Stander i underdånighet Lös Eders Kongl. Maj:t anhålla, så väl att, å de ställen der Mätare-penningar nu erläggas, desamma hädanefter icke må till beloppet förhöjas, sorn att Eders Kongl. Majtts
Den 11 Juli. 1029 Maj:ts Befallningshafvande ma åläggas hålla allvarsam liand deröfver, att hvarken Våg- eller Mätare penningar få uppbäras i de Städer, hvilka dertill icke äro berättigade, eller Allmogen, der en sådan afgift lagligen äger rum , vid dess uppbärande allt för mycket betungls.
Hvilket allt Riksens Ständer härmed i underdånighet få, Eders Kongl. Majus
Nådiga pröfning underställa.
Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter Pa Ridd. och Adelns På Prest-StåndetS vägnar
" vägnar* Carl Mörner, J• A. Lindblom, h. t.
Landtmarsk. n. v. Talman.
På Borgare.
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H. Schwan', Lars Olsson, h. t. Talman. n. v.
Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den 11 Juli.
Hos Riksens Ständer har motion blifvit väckt rörande nödvändigheten att förekomma de skador 1030 Den 11 Juli. skador och hinder i odlings rågen, som uppkomma genom uppdämningar för hvarjehanda fisken och vattenverk.
Ständer hafva funnit detta mål innefatta 3:ne frågor: 1 :o huruvida, vid nya Qvarnars och Vattenverks anläggning, iakttagande af Lagens stadgande uti 20 Cap. 4 §.
Byggninga Balken kan göra tillfyllest, eller om fullständiga vatten-afvägningar och Vetenskapliga undersökningar tillika böra påbjudas: 2:0 om författningarne rörande strömrensningar och vattendragens öppnehållande böra förnyas, och noggrannare än till äfventyrs hittills skett, efterlefvas; och 3:0 om, i afseende på de redan anlagda vattenverk, afvägningar och ransakningar skola anses nödiga, samt om de sorn göra Jordbruket skada, böra förstöras.
Detta allt hafva Riksens Ständer under öfvervägande tagit ; och hvad nu först angår den fråga, om hvad vid anläggandet af nya vattenverk hädanefter bör iakttagas, l\afva Riksens Ständer funnit att, enär hädanefter någon anmäler sig att bygga nytt vattenverk, icke allenast lagenheten dertill bör, såsom hittills, af Do mstolen i orten synas, utan ock, der uppdämningarne kunna verka på längre afstånd, en fullkomlig, efter Vetenskapliga grunder och med tjenliga Instrumenter anstäld afvägning , till utrönande af vattnets höjd, företagas, tillika med undersökning angående in- och utloppet af de sjöar och strömmar sorn ofvan och nedan vattenverket belägne äro; hvarförutan Riksens Ständer ansett det förordnande böra utfärdas, att de inom - Den 11 Juli. 1*31 om Krono-Hemmans eller Krono-Afradsland* områden belägna strömfall må af åboerna fa en* dast tills vidare begagnas, men icke genom Skatteköp Kronan afhändas, hvilken vid dispositionsrätten deraf bör bibehållas, på det icke större anläggningar och en allmännare nytta för Riket i framtiden måtte hindras och vid de tillfällen, då strömfallet för sådana ändamål behöfves, någon större ersättning än för nödiga byggnader kunna komma i fråga; i hvilket afseende ett utmål, närmast intill strömstället af ett, två å tre Tunnland, efter strömfallets och den sistnärnde markens beskaffenhet, borde utsättas.
Beträffande åter strömmarnes och åarnes rensning och öppna hållande, så hafva Riksens Ständer trott, att i fall den i detta afseende, under den ao Febr. 1764 utfärdade Kongl. Förordning noga handhafves och efterlefves, de olägenheter, som nu genom uppdämningar och underlåtna strömrensningar tillskyndas Jordbruket, skola till någon del kunna förekommas; och få Riksens Ständer derföre hos Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att nyssnämnde 1764 års
Förordning måtte varda upplifvad och ett noggrant iakttagande deraf allvarligen påbudet.
Vidkommande slutligen frågan om undersökningars anställande äfven vid de nu inrättade vattenverken, samt deras förstöring, som gora Jordbruket skada och förfång; hafva Rikspns Ständer, enär de inhämtat underrättelse, att denna fråga blifvit af Eders Kongl. Maj:t till Eag-Comitéens pröfning i Nåder öfverlemnad, ansett böra bero vid de åtgärder , Eders Kongl. Maj:t dervid lärer täckas vidtaga.
Rike 30J3 Dm 11 Juli.
Eders Kongl. Majus Uppläst hos Samtliga Riks Stånden den ii Juli» Stormägtigste Allernådigste Konung !
Af åtskilliga anledningar har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derpå, att, oaktadt de från Regeringen gifna uppmuntringar af alla slag, Eäkares- och Presterskaps bemödanden, samt de i Församlingarne tillförordnade Vaccixtateurers åtgärder , vaccinationen ännu icke haft all den framgång , som dess värde försenade.
Då Riksens Ständer ej kunnat misskänna den väsendtliga nytta som åtföljer vaccinationens kringspridande , hafva de ock ej kunnat underlåta, att vara betänkte på medel att densamma be - underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t. Eandtmarsk.
På Prest Ståndets vägnar J.
A- Lindblom, n. v. Talman.
På Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan, h. t.
På Bonde Ståndets vägnar Lars Olsson , n. v. Talman. fordra.
Den 11 Juli. 103S fordra* De hafva derföre beslutit att hos Eders .Kongl'.
Majit i underdånighet anhålla om vidtagande, af dertill ledande Nådiga forfattningar, af följande innehåll: ilo Att för hvart och ett barn, som, efter fyllda två års ålder ännu icke blifvit, vaccineradt, föräldrarne, eller, de som i deras ställe besöija barnets vård och uppfostran , må erlägga en afgift , lika stor med de vanliga Mantals-penningarna , så framt icke med Pastors intygande kan styrkas, att barnet varit af sjukdom hindradt, att kunna vaccinationen undergå, eller ock att brist på skicklig Vaccinateur eller tjenligt vaccinämne hindrat denna operation.
De föräldrar deremot , som äga fyra vaccinerade barn under 15 års ålder, anse Riksens Ständer böra få njuta någon eftergift i utskylderna, i likhet med hvad Eörfattningarne innehålla om dem som äga fyra underåriga barn ; hörandes ofvanföreslagne afgifts erläggande taga sin början ett år efter det förordningen härom blifvit allmänneligen kungjord. 2:0
Till vinnande af erforderlig controll i detta afseende, anse Riksens Ständer, innan hvarje Mantalsskrifning, en af Vaccinateuren upprättad längd öfver de inom året i Socknen vaccinerade barn till Pastorn böra inlemnas och. förhållandet i Husförhörs Roken antecknas, i enlighet hvarmed Presterskapet, som vid Mantalsskrifningen alltid är närvarande, skulle då lemna upplysning om de ovaccinerade barnens inom Socknen, namn. 3:0 I Stockholm tro Riksens
Ständer det bör i°34 Den 11 Juli. bör aläggas hvar och en , som hos Presterskapet anmäler sig om be(yg , att lian är vaccinerad, uppvisa vederbörande Vaccinateurs intygande deröfver, på det förhållandet dermed må kunna i Prestbetyget införas.
De åtgärder, som till vinnande af närmare controll i detta afseende kunde i Stockholm behöfva vidtagas, synes Riksens Ständer böra af Öfverståthållare-Embetet, efter öfverläggning med Stockholms Stads Consistorium, föreslås. 4:0 Den Mantalsafgift, som , till följd af det föregående, bör erläggas för ovaccinerade barn , må tillfalla till hälften Mantalsskrifvaren och till hälften Socknens fattiga. 5:0
På det vaccinationen må kunna, såväl i Städerna, som i alla Socknar å Landet, så ofta behofvet fordrar, anställas, böra kraftiga anstalter vidtagas, att icke allenast tillräcklige depots af tjenligt vaccin-ämne måtte i alla Landsorter , i synnerhet hos hvar och en ProvincialMedicus finnas, utan ock att skicklige Vaccinateurer må, på sätt Eders Kongl.
Maj:t redan förordnat eller vidare kan förordna , vara att tillgå till så stort antal som behofvet erfordrar.
Riksens Ständer göra sig förvissade att Kongl. Sundhets-Collegium och Rikets upplysta LäkareCorps, sorn medelst vaccinationens främjande i vårt Fädernesland gjort sig på ett utmärkt sätt förtjente, af ej mindre Rikets egna Medborgares än Utlänningars allmänna oinskränkta högaktning , ej skola underlåta , att på det bästa och lämpligaste sätt vidtaga alla de åtgärder, som kunna leda till vaccinationen s befordrande.
Detta Den 11 Juli. 1035 Detta allt få Riksens Ständer härmedelst Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning i underdånighet underställa.
JEders Kongl. Majus »nderdånigste , tropligtigste tjenar* och undersåter På Ridd. och Adelns På Prest-Ståndef6 vägnar ’ vägnar Carl Mörner, A. Lindblom, h. t.
Dandtmarsk. n. v Talman.
På Borgare-Ståndete På Bonde Ståndets vägnar vägnar H. Schwan, Lars Olsson , h, t.
Uppläst hos Samteliga Riks-StSnden den xr Juli.
Då Riksens Ständer vid sistförflutne Riksdag hade heslutit , att hos Eders Kongl. Maj:t gora underdånig anhållan om inrättande af en Bergs-Schola, sedan undersökning skulle hafva, blifvit anställd till utredande af detta för BergsVetenskapen vigiiga ämne, hände att denna underdåniga önskan hos Eders Kongl.
Majit aldrig blifvit anmäld.
Det är med särskildt afseende på den nytta för Bergs-Handteringen och 1036 Den 11 Juli. och det Vetenskapliga deri , som en sadan undervisnings anstalt bör kunna medföra, som Riksens Stunder detta mål ä nyo upptagit , och beslutit, att derom med en underdånig önskan nalkas Eders Kongl. Maj:t, anhållandes, att E« ders Kongl. Maj:t täcktes till pröfning upptaga det af Bergs-Hauptmannen och Riddaren Pihl, i ett af honom på Eders Kongl, Maj-rs
Nådiga befallning afgifvet underdånigt Betänkande angående åtskilliga förändringar i Hushållningen vid Stora Kopparberget, redan gjorda förslag, till inrättande af en praktisk Bergs-Schola i Fahlun , samt, efter pröfning af föreslagna medlens tillräcklighet, vidtaga den författning Eders Kongl. Majit kunde finna saken och ändamålet förtjena.
Eders Kongl. Majits underdånigste , tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h t.
Eandtmarskalk, n. v. Talman.
På Bonde*Ståndets vägnar vägnar H. Schwan, Lars Olsson, h. t.
Stormäg - Den II Juli. 1037 Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den 11 Juli.
Hos Riksens Ständer har en motion blifvit väckt, att Söderhamns Stad, hvars Donations» jord till en tredjedel innehafts( af det derstädes förut befintliga Gevärs-Factoriets Betjening och arbetare, och varit dem imellan fördelad uti små lotter eller så kallade rotskiften , nu, sedan bemälte Factori blifvit förlagdt till det vid Eskilstuna Stad belägne Carl Gustafs Stads Bruk, och de lediga Jofdlotterna , enligt Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande under den 13 April 1813 blifvit för Kronans räkning på Auction till Arrende utbjudne, måtte erhålla sådan afskrifning eller transport af alia för ifrågavarande Jordlotter inflytande Arrende-medel, för närvarande och tillkommande tider, att Staden måtte af samma medel, till ett med egentliga afsigten af Donationen enligt bruk , i åtnjutande komma.
Ständer hafva väl ansett sig, emot stadgandet uti 90 och 107 §. §.
Regeringsfor men, icke kunna göra någon ändring uti hvad efter Eders Kongl.
Majus ofvanberörde
Nådiga förordnande härutinnan redan gatt i verkställighet.
Med afseende likväl å Stadens fattiga Borgerskaps tryckande belägenhet, och den förlust Staden i sin näring och rörelse, genom Factoriets bortflyttning , lidit, hafva Riksens Ständer pröfva! skäligt bevilja Staden, som nu skall vara innehafvare af de omförmälta Arrenden, afskrifning å den åiliga Arrende summans erläggande till Stats»Verket; hörandes densamma deremot - 1038 Den u Juli. emot till Stadens Gassa inga , att till Stadens publika behof användas , och få Riksens Ständer hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Eders Kongl.
Majit täcktes utfärda
Nådig befallning till Kamrnar Collegium, att härom förständiga vederbörande till underrättelse.
Riksens Ständer få i öfrigt till Eders Kgl. Majrt framställa den underdåniga önskan, att Eders Kongl. Majit, i anseende till de för
Staden förekommande orna och bevekande skäl och omständigheter, i Nåder täcktes tillåta, att de af Factoriets Tjenstemän och Arbetare innehafde , men nu utarrenderade rotskiften, så Väl som de, hvilka af qvarblifne
Factori-arbetare ännu iu* nehafvas, måtte, de förra vid Arrendets slut, de sednare vid nuvarande innehafvares afgång, få utgå till Stadens fria disposition och inkomsten deraf tillfalla Stadens Cassa, samt således, enligt Stadens Grund-Privilegium, komma menige Staden till gagn och nytta; likväl med det vilkor, att om, i en framtid, Factoriet skulle till Söderhamn återflyttas, den nu ifrågavarande 4:del af Stadens jord då bör till Factoriets betjening och arbetare återgå.
Ständer framhärda med djup ua* dersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Del3 il Juli. 1039 På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, b. t. Landtmarsk.
På Borgare-Ståndets vägnar H. Schvan.
J. A. Lindblom, n. v.
På Prest-StåndetB vägnar Lars Olsson, n. v. Talman. vägnar li. t. Talman, Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 11 Juli, Stormägtigste A.llernådigste
Till förekommande af de förluster och olyckor, som saknaden af Landkänning uti Alandshaf utanför inloppet till Öregrund ofta förorsakar, i synnerhet nattetid, har hos Riksens Ständer blifvit föreslaget, att undersökning måtte anställas, till utrönande om icke på den så kallade Måsesten eller Svartklubben, vid södra inloppet till Öregrund, en Fyrbåk borde anläggas; och få Riksens Ständer i sådant afseende hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Eders Kongl.
Maj:t, på lika sätt, som med Fyrbåks anläggningarne vi Holmön i Qvarken. och Östergarnsholmen på Gottland blifvit i Nåder förordnadt, täcktes anbefalla undersökning till utr rönande så v^l af behofvet utaf en Båks anläggning vid Måsesten, som ock, om berörde ställe är dertill tjenligt , hvarefter Eders Kongl.
Maj:t lärer i Nåder finna för godt, att till verkställighet låta befordra en sådan för menskligheten gagnande inrättning.
Rik 1040 Den 11 Juli.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernå(Jigste Konung!
Eders Kongl. Majus un deida nigste, tropligtigste tjenare och undersäter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t.
Eandtmarsk.
På Borgare-Ståndets vägnar
H■ Schwan, h. t. Talman.
Uppläst hos Samtcliga Rilts-Stånden den 11 Juli.
Med afseende å de olägenheter, sorn för Boställs innehafvare och afträdande Sterbhus kunna vid afträdes Husesyner uppkomma genom stadgandet i Kongl Förordningen den 31 Jan. innevarande år, som bestämmer höjden af laggild gärdesgård af sten till 2’ alnar, i fall de blefve nödsakade att till denna höjd bygga de gärdesgårdar af sten, som, i öfverensstämmelse med äldre föreskrifter, varit anlagde till allenast 2 alnars höjd; hafva Riksens Ständer icke alle» nast ansett billigt, att ofvannämnde stadgande icke Den 11 Juli. 1041 icke matte tilläggas retroactif verkan , i anseende till de gärdesgårdar af kullersten , som förut blifvit till 2 alnars höjd anlagde, utan äfven, enär sådana Stengärdesgårdar, da de blifva väl lagde, utgöra en ganska säker och tillräcklig hägnad, så snart de aga 2 alnars höjd, af hvilken beskaffenhet jemväl de flesta sådana Gärdesgårdar för närvarande äro, velat hos Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det Kgl.
Förordningen den 31 sistlidne Januari måtte i så måtto blifva i Nåder ändrad, att
Gärdesgård af kullersten skall endast behöfva äga fulla 2 alnars höjd öfver jordytan L, hvilket Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning härmed i underdånighet underställes.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter Få Ridd. och Adelns vägnar C ari Mörner, h. t. Eandtmarsk.
Rå Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom, n. v.
På Borgare Ståndets vägnar II. Schwan, h. t. Talman. ff-te Bandet.
1 På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v.
Talman. 131. 332.
Rib 1042 JDen 11 Juli.
Ridd. och Ad. den u Juli, Höevörd.
Prest-StJndet tbn 14 Vällofl. Bors,are-Ståndtf den 11 Hederv.
Bonde Ståndet den 11 Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt Jräga om Bätsmans-Fordubblingens äter ställande.
Till Utskottets handläggning hav ett Memorial i detta ämne, af Herr Öfversten A. M. Berghman under den 24 nasti.
April, blifvit från Höglofl, Bidderskapet och Adeln remitferadt, deruti anföres att, sedan Oeconomie-Utskottet, under 180g och 1810 årens Biksdag, afgifvit ett Betänkande, som samtliga Biks-Ståndeu bifallit, uti hvilket Båtsmans-Fördubblingen skall blifvit med Vargeringen förblandad och jemte denna föreslagen till indragning; så funne Herr Öfversten sig nu böra förnya de upplysningar, om den betydliga skillnaden imellan dessa båda onera , som han redan vid förenämnde Biksdag Höglofl.
Bidderskapet och Adeln meddelt, nemligen :
Att Bätsmans-Botar ne, i deras Contra» ter med Kronan, förbundit sig till Fördubblingens Uppsätiande i krigstider, och af sådan anledning blifvit sammansatte af ett dubbelt antal hemman, och stundom deröfver emot Soldate-Botarna , i hvilka Contracter ordet Vargering icke ens skall finnas och än mindre något åtagande att den utgöra ; men genom - Den 11 Juli. 1043 nom hvilkens dä bifallna indragning, Biket skall hafva förlorat uti krigstider ett antal af icke mindre än 3,285 Batsman , beklädde och Utrustade af Botarna till Sjötjenst; i anledning af hvilket allt Herr Öfversten hemställer, om icke
Båtsmans-fördubblingen bör åter sättas i det skick den var före den 13 April 1810.
I Sammanhang med detta Memorial hafva dessutom följande här nu allenast till hufvudsakeliga innehållet upptagna mundteliga andra, ganden till Högloft.
Bidderskapets och Adelns Protocoll den 19 nästl.
April blifvit
Utskottet meddelade: Af Herr Zelow, Christer:
Att då Båtsmansfördubblingens afskaffande var ett vilkor vid Conscriptionens antagande , skulle det ej kunna anses annorlunda än en grundlag, och således ej upptagas uti Ständernas Plenum och derifrån remitteras till något Utskott.
Af Herr Pahlman, Otto Fredric:
Att skyldigheten att i krigstider uppsätta fördubbling, Vöre stödd på ingångna Contracter , och borde anses lika orubblig, sorn öfriga med Indelningsverket förknippade onera: att utan det grofvaste misstag denna skyldighet aldrig hade kunnat förblandas med underhåll af Vargerings-manska* pet, hvilket sednare var af helt annan beskaffenhet, och hade tillkommit genom magtspråk , hvarföre också Biksens Ständer redan förut trikallat
Botarna från en sådan arbitrairt tillkommen skyldighet , samt äfven derå emottagit Kgl.
Majus Nådiga stadfästelse: att vid 181 1 års Biksdag någon rättelse af hvad som rörer Bördubblings Båts* - Den 11 Juli.