Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under sådant förhållande och då Kongl. Maj:t, till hvilken Carlstads stifts Konsistorium inkommit med underdånig anhållan, om nådig Proposition i enahanda syftning, ej funnit anledning densamma förorda, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att berörda motion icke för närvarande må til! någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 110:o.
Uti en inom Preste-Ståndet väckt motion, Nio 59, har Hofpredikanten Lithner fästat uppmärksamheten på, hurusom framlidne Professoren m. m.
Doktor C. Zetterström genom testamentariskt förordnande af den 31 Maj 1816 lill Frösö dåvarande trivialskola donerat sin betydliga, af omkring 10,000 volymer bestående, boksamling, såsom grundläggning till ett bibliothek för Jemtland, men under vilkor, att ett passande stenhus, ej långt från sjelfva skolhuset, blefve på ett välbelägel och för eldfara minst utsatt ställe, för ändamålet uppbyggdt.
Sedan detta vilkor blifvit uppfyldt och läroverkets lärare och lärjungar omkring femton år åtnjutit alla de fördelar, som bibliothekets och Ribliothekariens närhet erbjödo, behagade Kongl. Majit den 21 Majit 1845 besluta Frösö lärdomsskola? förflyttning till Östersund.
Sedan läroverket genom bemälda flyttning blifvit aflägsnadt nära en mil från bibliotheket, för hvilket plats i staden icke blifvit beredd, hade icke blott största svårighet uppstått för den bland skolans lärare, åt hvilken vården om bibliotheket blifvit anför - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139.
(Fort sättning ) 19 trodd, att pä bestämda tider hälla detsamma öppet och i öfrigt behörigen vårda, utan ock betydlig olägenhet och hinder för lärare, lärjungar och andra personer, som önskade detsamma begagna.
Med anledning af dessa ogynnsamma förhållanden hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet till Kongl. Maj:t ingifvit en af inspektor, rektor och öfrige lärare samt åtskillige Östersunds stads och Jemtlands läns innevånare undertecknad, underdånig skrifvelse med anhållan, att det Zellerslrömska bibliotheket tills vidare mätte få förllyttas till ett af enskild person erbjudet, inom staden beläget, från andra byggnader afskiljdt och således för eldsvåda sannolikt skyddadt trähus.
Häröfver hade Kongl. Majit i nåder afgifvil det svar, att Kongl. Majit icke funnit skiil förevarande ansökan i vidsträcktare mån bifalla, än att biblioteket finge till Östersund förflyttas, så snart ett med det nu på Frösön inrättade bibliotekshus till läge och beskaffenhet jemngodt stenhus i Östersund blifvit anskaffadt, för att till oftanämnda biblioteks inrymmande användas.
Då under sådana förhållanden bibliotekets litterära skatter komme att blifva utan så väl nytta för landet och läroverket, som behörig vård och tillsyn, och således den högtförtjente gifvarens ädla afsigt komme att alldeles förfelas, och den dyrbara boksamlingen att förfaras, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer mätte i och för uppförande af ett nytt bibliothekshus af sten i Östersund, enligt uppgjord ritning och kostnadsförslag, bevilja 40,300
Ridr, hvaremot den summa, hvartill det nuvarande bibliothekshuset å Frösön möjligen kunde realiseras, borde till Statsverket ingå.
I denna till Statsutskottet remitterade motion hafva instämt Biskop Bergman, Doktor Runsten samt
Doktor Säve, hvilken sistnämnde tillika yttrat sig anse så mycket större skäl för det ifrågasatta anslagets beviljande förefinnas, som då Regering och Ständer beslutat skolans förläggande från Frösön till Östersund, skolbibliotheket, som dermed stöde i oskiljaktigt sammanhang, val också horde genom statsmedel förhjclpas dit, hvarest det fortfarande kunde vara läroverket till gagn.
Väl synes genom förevarande framställning behofvet af ett nytt bibliothekshus i Östersund vara ådagalagdt, men då omvårdnaden om ofvannämnda, såsom grundläggning till ett bibliothek för Jemtland, donerade boksamling ej skäligen torde böra öfverllyttas från provinsen på Staten allena, och den af Utskottet, under punkten 103, föreslagna terminsafgift småningen torde bereda medel till den önskade förflyttningen, så vidt läroverkets byggnadskassa anses dertill böra bidraga, har Utskottet, som dessutom ej haft del af de utaf motionären åberopade ritningar och kostnadsförslag, ej ansett sig kunna hos Rikets Ständer förorda Hofpredikanten Lithners ifrågavarande motion. lilio.
Uti särskilda hos Ridderskapet och Adeln, under Nio 243, och inom Borgare-Ståndet, under Nio 148, väckta motioner hafva Grefve Taube, H. A. och Herr L. J. Lovén erinrat, hurusom nya elementarskolan, när den för 34 år sedan inrättades med syfte att pröfva nya grundsatser inom skolväsendet, ej anlades i någon Större »kaja, Antalet lärjungar hade först bestämts till 100, men sedermera, när an - 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.) staiten tillvunnit sig ökadt förtroende, blifvit höjdt till 300.
Att skolan, oaktadt denna betydliga utvidgning, ej motsvarade behofvet, bevisades tydligen deraf, att för närvarande antalet af inträdessökande utgjorde öfver 250, och detta ehuruväl många föräldrar och målsmän, inseende att inträde i skolan först efter många år kunde vinnas, afstått från anmälning.
Det hade således visat sig, att de grundsatser, som vid skolans anläggning antogos, uti så hög grad tillvunnit sig föräldrars och målsmäns förtroende och erkännande, att skolan ej kunde emottaga alla, som sökte inträde; men att vidare utvidga nuvarande skola, kunde och borde af lätt begripliga skäl ej ifrågakomma, hvadan enda sättet att afhjelpa det stora och påtagliga behofvet vore, att en ny skola anlades efter samma system, som nya elementarskolans.
Ett ytterligare skäl härför vöre äfven den omständigheten, att hufvudstaden endast egde ett enda fullständigt högre eller sjuklassigt läroverk, hvilket med stadens redan betydliga och för hvarje år sig ökande folkmängd, nogsamt visade sig vara alldeles otillräckligt.
I anseende till den välvilja och frikostighet, hvarmed Rikets
Ständer under sednare åren omfattat elementar-undervisningen, vöre att förmoda, det anslag till behötliga lärarelöner vid ett sådant nytt läroverk icke skulle möta något hinder, och då nya elementarskolans
Direktion väl ej torde undandraga sig att taga den nya skolan under sin vård, återstode endast anskaffandet af nödigt skolhus.
Att hufvudstaden sjelf skulle bekosta anskaffandet af skolhus, om Staten lönade lärarne, kunde väl synas skäligt, men dels hade redan så många af rikets städer erhållit statsmedel till sina skolhus, och dels vore svårigheten att i Stockholm, med dess 8 kommuner, och i följd deraf nästan lika många intressen, åstadkomma enhet i beslut uti en sådan fråga så stor, att det ingalunda kunde antagas vara obilligt att begära, det
Staten lemnade anslag för åstadkommande af det behöfliga skolhuset.
Då i stället för student-examen, helt snart endast utgångs-examen från rikets elementarläroverk berättigade till studiernas fortsättande vid Universiteten, vore äfven nödigt, att Staten tili— såge det för behofvet erforderliga elementarläroverk funnes.
Då slutligen Staten svårligen kunde anordna anslag till mera nyttiga och hela samhället gagnande företag, än till undervisningens befrämjande, hafva motionärerne anhållit, att Rikets Ständer måtte ställa en summa af 200,000 R:dr till Kongl. Maj:ts förfogande för inköp af tomt inom hufvudstaden att derpå uppföra en byggnad med full inredning af en skola för 300 lärjungar, efter nya elementarskolans undervisningssätt, och hvilken summa finge af denna skolas
Direktion lyftas, i mån som kostnadsförslag blefve för en sådan byggnad upprättad, och ritning af Kongl. Maj:t fastställd, samt plan för inredningen af densamma uppgjord.
Ehuru Utskottet ej vill bestrida att ett nytt fullständigt läroverk möjligen torde vara behöfligt för hufvudstaden, synas dock de skäl motionärerne andragit för Statens mellankomst, vid uppbyggande af en härför tjenlig lokal, ej vara fullt bindande; aldra— minst torde den af motionärerne befarade svårigheten för Stockholms stad, att uti en sådan angelägenhet fatta ett enigt beslut, utgöra någon billighetsgrund för beviljande af det begärda anslaget.
Nya elementarskolan i Stockholm står dessutom till Stats-Utshottets Utlåtande N:o 139 (Fortsättning.) 21 Statens öfriga läroverk i ett undantagsförhållande.
Med särskildt organiserad Styrelse; mindre strängt bundet vid gällande läroverks-stadgas föreskrifter, är detta läroverk, ensamt ibland alla offentliga, berättigadt att begränsa sitt lärjunge-antal.
Ett läroverk af denna beskaffenhet torde vara tillräckligt för dermed afsedda ändamål; att inrätta flera, dertill torde skäl icke vara för handen.
Då härtill kommer att hvarken platsen för den ifrågavarande skolhusbyggnaden är bestämd, eller ritnings- och kostnadsförslag uppgjorda, har Utskottet ansett förevarande motioner ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 112:o.
Om anslag af statsmedel till utvidgande af läroverksbyggnaderna i Christianstad, hafva motioner blifvit väckta i Preste-Ståndet, under N:o 76, af Kyrkoherden J.
Ternström och i Borgare-Ståndet, under N:o 92, af Herr C. Bohmansson, hvilka anföra, hurusom Christianstads stads innevånare, i betraktande af det för staden oafvisliga behofvet att erhålla antingen nytt hus för dervarande högre elementarläroverk eller ock förändring och tillbyggnad af det redan befintliga, vid allmänt sammanträde inför magistraten beslutat uppdraga åt en komité af sakkunnige män, att betänkande, i denna för staden vigtiga fråga, afgifva.
Af detta betänkande inhemtades, att komiteradc ansett nuvarande skolhustomten, med tillägg af en skolan tillhörig s. k. valltomt, vara för läroverksbyggnaden den mest ändamålsenliga, helst då nybyggnaden kunde tillvägabringas, och ändock största delen af nuvarande hufvudbyggnad bibehållas.
1 öfrigt hade komiterade låtit uppgöra projekt-ritning och kostnadsförslag, uppgående till 109,539 R:dr 68 öre.
Såsom skäl för nödvändigheten af den ifrågasätta förändringen och tillbyggnaden af nämnda läroverkshus framhålles, bland andra, följande omständigheter, nemligen: att nuvarande lärohus, uppfördt 1835, hvarken till rymd eller indelning vore så inrättadt, som Kongl. Maj:ts nådiga Stadga den 29 Januari 1859 föreskrifver, utan i väsendtlig mån derifrån afvikande; att, sedan 1835 lärjungarnes antal tredubblats; att, utan öfverdrift, inom få år utrymme komme att erfordras för 350 lärjungar såsom följd äfven deraf, alt, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga Stadga den 11 April innevarande år angående afgångs-examen vid högre elementarläroverk, lärjungar, hvilka vid lägre elementarläroverk genomgått den föreskrifna kursen, komme att fortsätta studierna vid högre läroverk, för att nå samma punkt, dit man hittills beredt sig väg genom student-examen vid universitet.
Under hänvisning i öfrigt till ofvannämnda, motionerna bilagda, betänkande, hafva motionärerne anhållit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 100,000 R:dr för utvidgande medelst tillbyggnad af lärohuset i Christianstad.
Såsom stöd för bifall till denna anhållan andrages ytterligare: att nuvarande skolhuset blifvit uppfördt utan något bidrag af statsmedel, dels genom sammanskott af stadens och ortens innevånare och dels genom bidrag af stiftets byggnadskassa; att staden ej förmådde åstadkomma medel för ifrågavarande vigtiga ändamål, enär staden, sorn, i följd af en densamma år 1847 öfvergången svår eldsvåda, råkat i betydlig skuld, fått denna ökad genom följderna af de härjningar kolerafarsoten 10 år sednare eller år 1857 förorsa - 22 Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 139.
(Fortsättning.) kat, samt nu ytterligare för sin existens såge sig nödsakad att, för en bibana från Hessleholm till staden, än ytterligare öka sin förut stora skuldsumma.
Enär kostnadsförslaget till den ifrågasatta skolbyggnaden i Christianstad, hvilken afven skulle inrymma bostad åt skolans rektor, upptager en summa af 109,559 R:dr 68 öre. och motionärerne härtill begärt ett statsanslag af 100,000 R:dr, synes den anmärkning med skäl kunna göras, att kommunens bidrag, under förutsättning af bifall till det begärda anslaget, blefve alltför ringa i förhållande till förmånen att ej behöfva på annat sätt eller ställe bekosta bostad åt rektor.
Utskottet har redan förut anmärkt olämpligheten deraf, alt vid byggnadsföretag, som af det allmänna helt och hållet eller till hufvudsaklig del för läroverken uppföras, förenas rektors bostad med läroverkets lokal.
Då ej heller utredt blifvit, i hvad mån staden Christianstad och skolans byggnadskassa för framtiden skulle fördela underhållskostnaderna för den sålunda gemensamma byggnaden, och då dessutom behofvet af utvidgning, ehuru verkligt, dock ej för den närmaste framtiden synes alldeles oafvisligt, anser sig Utskottet för närvarande sakna skäl, att motionärernes framställning till Rikets Ständers bifall förorda. 115:o, Under omförmälan, hurusom Norrtelje stad, i slutet af år 1860, uppfört ett nytt läroverkshus af sten, för en kostnad af något öfver 55,000 R:dr, af hvilken summa staden ännu häftade i skuld för 50,000 R:dr, enär stiftets byggnadskassas bidrag endast utgjort 5,000 R:dr, har Herr F. G. Isberg, uti en inom Borgare-Ståndet under N:o 65 väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion hemställt, att Rikets Ständer, till betäckande af den gäld, Norrtelje stad ådragit sig för uppförande af skolhus för dervarande elementarläroverk, täcktes anvisa staden ett låneunderstöd af Tretio tusen R:dr, att återbetalas genom erläggande af 5 procent årligen, hvaraf 5 procent såsom ränta och 2 procent till amortering af kapitalet, eller på andra möjligen föreskrifvande vilkor; och har motionären, till stöd för denna hemställan, bland annat, anfört stadens ringa folkmängd, knappt 1,200 innevånare, af hvilka, enligt föregående års taxeringslängd, endast 755, ocii deribland 412 af qvinkön, voro i ställning att hafva fått personlig skyddsafgift sig påförd; dess stora årliga utgiftsstat af närmare 10,000 R:dr, då de årliga intraderna endast utgjorde 5,000
R:dr; och dess hardt betungande fattigvård, som, till en del, ännu kunde anses såsom ett arf från den tid, då dervarande krono-gevärsfaktori indrogs, hvarigenom pauperismen steg i hastig fart.
Staden hade icke destomindre, under det sista årtiondet, i och för allmänna företa.', underkastat sig utgifter till omkring 60,000 R:dr.
Toges vidare i betraktande att staden, på de sednaste 5 åren, för undervisningsverket bekostat folkskolans fördelande i en afdelning för gossar och en för flickor, hvilka sistnämnda undervisades af dertill antagen, lönad och kosthållen lärarinna, uppförande af läro- och bostadshus för en slöjdskola, hvars årliga utgiftsstat uppginge till mer än 1,200 R:dr, samt allönande tills vidare af elementarläroverkets 5:dje och 4:de lärare, med hittills sammanskjutna närmare 4,000
R:dr; så ansåg motionären kunna medgifväs, att en Stats-Utskottets Utlåtande IS:o 139.
(Fortsättning.) 23 för elementarläroverkets bättre ordnande ytterligare åsamkad skuld af 50,000 R:dr, skulle, i en eller annan form, allt för hård t trycka, om icke alldeles nedtrycka staden, i fall ej Rikets
Ständer välvilligt beredde staden tillfälle alt få ofvannämnda gäld, på möjligen billigaste vilkor, så ställd, att jemväl stadens nuvarande innevånares efterkommande finge draga en tillständig del af den börda, som tillkommit i beräkning på frukter, som till betydligaste delen komme att af dem och landet skördas.
Ehuru visseriigen de stora uppoffringar staden Norrtelje gjort i och för underdervisnings-väsendets befordran förtjena allt erkännande, har
Utskottet ej ansett sig deraf kunna hemta anledning att förorda det begärda låneunderstödet.
Att bevilja understöd åt kommuner till lättnad i ådragna kostnader för företag, hvilkas behöflighet icke på förhand blifvit af Rikets Ständer pröfvad, vore att inträda på en betänklig väg, betungande för det allmänna och vådlig för kommunerna, hvilka lätteligen derigenom skulle kunna förledas att, i förhoppning af Rikets Ständers framtida mellankomst, inlåta sig i företag, öfverstigande deras krafter, förhoppningar, som af lätt insedda skäl förr eller sednare måste blifva svikna.
Af denna anledning hemställer Utskottet, att förevarande framställning ej må af Rikets Ständer bifallas. 114:o.
Till uppförande i Wenersborg af skol- och gymnastiklokaler för det der inrättade elementarläroverket, har Herr J.
Börjeson, uti en inom Borgare-Ståndet under N:o 77 väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion, hemställt, att Rikets Ständer måtte bidraga med ett anslag af 150,000 R:dr, då staden å sin sida skulle förbinda sig att icke allenast dertill upplåta i alla afseenden tjenliga tomtplatser, utan äfven anskaffa de medel, som utöfver berörda anslag erfordrades till byggnadernas uppförande och inredning i enlighet med af Ofver-intendents-embetet fastställda ritningar.
Med omnämnande af eldsvådan 1854, som lade staden och lärohuset i aska, hvilket sistnämnda åter uppbyggdes utan bidrag från stiftsbyggnadskassan eller af statsmedel, har motionären till stöd för sin hemställan, bland annat, anfört, att den närvarande byggnadens otillräcklighet tvingat staden att i privat egendom förhyra ej mindre än sex rum för att begagnas vid undervisningen af det alltjemt tilltagande antalet lärjungar.
Då emellertid icke heller dessa uppoffringar varit på långt när tillräckliga att undanrödja hindren för undervisningens jemna gång, samt stadens innevånare saknade utvägar att uti denna sak, som endast till en underordnad del vore deras egen, göra allt hvad som erfordrades, hade staden slutligen vändt sig till Ofver-intendents-embetet för erhållande af ritning och kostnadsförslag till ett nytt skolhus med gymnastiklokal, i afsigt att få för statsmagterna framlagd en fullständig utredning om hvad ifrågavarande angelägenhet kräfde.
Nämnda, motionen bifogade, ritningar och kostnadsförslag utvisade, att för uppförande af . berörda skolhus, beräknadt att inrymma 450 lärjungar, tillika med erforderlig gymnastiklokal, erfordrades en summa af 206,054 R:dr 25 öre, oberäknadt inköp af tomter.
Att Wennersborg ej saknade anledning till statsmagternas välvilja, vitsordade föregående riksdagars historia, som H Stats-Utskottets tillåtande N:o i3(). (fortsättning.) gåfve vid handen att nämnda samhälle städse med beredvillighet i sin mån dragit tungan af de betydliga anslag, som tid efter annan blifvit för enahanda ändamål, som det nu ifrågasatta, beviljade, samt den omständigheten att Wenersborg, hitintills hänvisadt till egna krafter, nu för första gången framträdde med begäran om ett kraftigt biträde från statsmagternas sida, och detta uti en angelägenhet, som icke uteslutande vore dess egen, utan till en väsendtlig del tillhörde ett betydligt landtområde.
Under behandlingen af denna motion och vid granskning af densamma åtföljande ritningar, kostnadsförslag och öfriga handlingar hafva följande anmärkningar blifvit gjorda, nemligen: att hvarken af motionen eller bilagda handlingar framginge, hvad kommunen ämnade göra med det gamla skolhuset, eller hvarföre detta ej tillåtit någon tillbyggnad eller annan utvidgning; att ritningarne tycktes utvisa en i allt för stor skala tilltagen byggnad, beräknad för 450 lärjungar, då för närvarande blott funnes 191; att platsen för nybyggnaden ej vore bestämd; att ekonomi- och andra nödvändighetslokaler enligt förslaget skulle komma att förläggas midt inuti skolhuset, hvilket hvarken kunde vara lämpligt eller helsosamt.
I anledning häraf, och då dessutom Wenersborgs skolas utvidgning till fullständigt läroverk vid sednaste riksdag beviljades med dervid uttryckligen fästadt förbehåll, att
Statsverket hvarken borde betungas med lärohusens uppbyggande eller deras underhåll, utan dessa utgifter bestridas af staden med de bidrag, som kunde erhållas af stiftets byggnadskassa äfvensom af innevånarne i orten, får Utskottet, som äfven anmärkt att rektorsbostad är inrymd uti den föreslagna nybyggnaden, hemställa, att Herr Börjesons ifrågavarande motion ej må vinna Rikets Ständers bifall. 115:o. Tdl Stats-Utskoltet har blifvit remitterad en inom Bonde-Ståndet under N:o 335 väckt motion, hvaruti Olof Olsson från Olebyn i Wermland fästat uppmärksamheten på behofvet af en ny skolliusbyggnad i Arvika, som hittills åt sitt läroverk förhyrt en enskild lägenhet.
Då olägenheterna häraf hade gjort sig mera kännbart gällande, bade det lilla samhället dels dragit försorg om uppgörandet af erforderliga ritningar och kostnadsförslag, hvilka blifvit af Kongl.
Majit gillade och stadlastade, dels äfven börjat anskaffande af nödige medel.
Då emelle!tid inom kommunen tillräckliga medel ej kunnat åstadkommas till det ifrågaställa, för hela orten b.höfliga, byggnadsföretaget, har motionären föreslagit, alt Rikets Ständer måtte till ett skolhus i Arvika med bostad för rektor anslå 10,000 R:dr, utgörande icke fullt hälften af beräknade kostnaden efter det fastställda kostnadsförslaget, emot erforderlig garanti för arbetets behöriga verkställande i enlighet med den godkända ritningen och förbindelse för kommunen att, i händelse nu väckt fråga om anslag till en tredje lärare skulle bifallas, och således en större byggnad blifva af nöden, vidkännas alla de ökade utgifter, som deraf kunde blifva en följd.
Då närmare upplysning saknas om storleken af den fond, som i motionen om nämnes - Stats-UtskotteLs Utlåtande N:o 139 (Fortsättning.) nämnes vara samlad och dä vederbörande
Domkapitel ej varit i fräsan hörd, har Utskottet, vid sakens ofullständiga och outredda skick, ej kunnat tillstyrka Rikets Ständers bifall till Olof Olssons berörda motion. 116:o.
Uti en inom Borgare-Ståndet (under N:o 146) väckt, till Ståts-Utskottet remitterad, motion, har Herr G. C. Witt, bland annat, anfört, att Carlskrona samhälle frän äldre tider tillbaka helt och hältet, pä egen bekostnad, inredt och underhällit stadens publika skolhus.
När elementarläroverket, till följd af i näder anbefalld utvidgning från 4 tiil 8 klasser, hehöfde en utvidgad lokal, ifrågasattes det att begära statsanslag till en storartad byggnad, men motionären och flere med honom, som ansett Statsverket nog betungadt, hade dä yrkat förändring och påbyggnad af det äldre huset, hvilket ock skedt.
Förändringen hade kostat 33.702 R:dr, hvartill 10,000 R:dr erhållits af stiftets byggnadskassa, men för det öfriga hade staden blifvit skuldsatt.
Ytterligare hade staden fått åtaga sig en ärlig beskattning af 500 R:dr till hyresersättning åt rektor, som förut haft bostad i skolhuset.
Nu erfordrades likväl för laboratorium, bibliotheksrum och samlingar af naturalier m. m, en tillbyggnad, som, enligt uppgjord beräkning, komme att kosta 23,618 R:dr 50 öre, hvilken sistnämnda summa motionären föreslagit att Rikets Ständer måtte af statsmedel anslå.
Af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående anslag till åtskilliga elementarläroverk inhemtas, att Kongl.
Maj:t ej funnit anledning hos Rikets Ständer förorda Carlskrona stads
Drätselkommissions underdåniga framställning om anslag för läroverket derstädes, hvilken framställning äfven, såsom synes af Utskottet tillhandahållna handlingar, blifvit i underdånighet alstyrkt af Domkapitlet i Lund, som vid handlingarnes granskning dels funnit hela saken ofullständigt utredd, dels ansett de framställda anspråken på ett anslag af 23,600 R:dr till lokaler för laboratorium och bibliothek, hvilket sednare år 1861 bestod af endast 234 band, vara allt för högt tilltagna.
Med anledning häraf hemställer Utskottet, att förevarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 117:o
Uti en inom Borgare-Ståndet (under N:o 187) väckt, till Utskottet remitterad, motion, har Herr /.
A. Bovin, bland annat, anfört, att, sedan rektor vid det treklassiga lägre elementarläroverket i Sala, af skäl att lärjungarnes antal vid läroverket på sednare tider så betydligt till vext, att ingen af de nuvarande lärosalarne vore nog rymlig, att utan stor olägenhet kunna begagnas vid undervisningen derstädes, gjort framställning om behofvet af utvidgad lokal för läroverket, så hade en i behörig ordning uppgjord ritning, med åtföljande kostnadsförslag, till uppförande af ett nytt lärohus, blifvit under den 28 December 1861 af Kongl. Maj:t gillad och fastställd.
Nyssnämnda kostnadsförslag upptoge en summa af 22,875 R:dr 80 öre, deruti likväl icke vöre inberäknade ersättning för ritningens uppgörande samt kostnaden för inköp af erforderlig byggnadsplats, äfvensom för uppförande af ett i kosten Ull Ii St.
1862 * 1803. 4 Sami. 1 Af dl 3 Band.
I Haft 4 26 Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 130.