Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Läroverks-Comiteen, uti hvars underdåniga Betänkande, den 20 December 1828, anföres:
"att följderne af dubbla årsberäk"uingen varit menlig både för Läroverken och Församlingarne, synnerligen "de senare, enär unge män, ehuru skicklige och duglige för öfrigt, dock ”utan fallenhet och lust för skolundervisning, likväl, lockade af utsigten ”till en hastigare fortkomst, sökt denna genväg till befordran; och då dea 'undervisning, desse gifvit, således endast varit ett medel att erhålla för”monliga prestlägenheter, har man icke kunnat vänta, att den skolat annorlunda, än såsom bisak behandlas, eller med serdeles nytta för läroverken idkas; alt, enär, å andra sidan, Skollärarne, genom deras dubbla ”tjenstår, betagit det i församlingarne arbetande Presterskapet utsigt till befordran och Pastorats erhållande, vilja ynglingar med utmärkta naturs”gåfvor sällan från begynnelsen egna sig åt den presterliga tjenstgöring, ”för hvilken blott enkel tjenstårsberäkning eger rum; att således Lärarne "vid den vetenskapliga undervisningen blifvit till en del aflönade på reli”gions-vårdens bekostnad, utan gagn för den förra, och till skada för den "senare; hvilket förhållande Comiteen ansett vara lika orättvist emot sjelfva ”personalen, sorn förderfligt i sjelfva saken; att om deremot inga dubbla ■'tjenstår funnos, utan åren i bägge Ijenstebanorna räknades lika, samt fri ”öfvergång från den ena till den andra endast vöre lika öppen, så borde ”hvarje utbildad yngling, vid valet af yrke, naturligtvis föredraga det för ”hvilket han egde mesta fallenheten; utur hvilka skäl och under åberopande af Revisionens för Elementar-Läroverken underdåniga utlåtande i ”samma ämne, Comite'en underdånigst hemställt: att sedan Elementar-Lä”roverken fått den jöreslagna löneförbättringen_, ali.dubbel drsberäkningx ”vid ansökning till ecclesiastika sysslor, bör för dem upphöra, med uttryck”ligt vilkor, att denna beräkning, vid alla slags embeten och befattningar Allm.
Desv. och Öccon.
Betänkande N:o g3. 3 ”inom Preste- och Läro-Ståndet, må försvinna_, samt presterlig befordrings”rättj, i alla hänseenden, endast räknas efter enkla år;” vid hvilket förhållande, och sedan den i berörde utlåtande uttalade åsigt så mycket hellre måste anses vara af Kongl. Maj:t i Nåder gillad och godkänd, som Kongl. Majit, i Dess Nådiga Proposition till Rikets Höglo fl. Ständer, den 27 Febr. 1829, angående anslag till förmon för Läroverken, i Nåder yttrat: ”att ''Kongl.
Majit så mycket mera tillförsåg Sig Rikets Höglofl.
Ständers beredvillighet att bevilja tletta anslag af 42.000
R:dr årligen, eller 7000 tunnor ”spanmål, å 6 Ridr tunnan, som detsamma blefve oberoende af de ifrågasatte "förändringarne i läromethoder och i Läroverkens organisation, helst
Lärarepersonalen i alla fall kom att blifva nära densamma som förut, och ”Kongl.
Maj.t derigenom skulle komma att bereda upphörandet af den, ”både för Undervisningsverket och Presterskapet i allmänhet så menliga ”beräkningen af dubbla tjenstårsamt Rikets Höglofl.
Ständer, enligt hvad i3 §. i i83o års Riksdags-Beslut innehåller, beviljat 60,000
Ridr att årligen utgå, deraf det belopp, som Kongl. Läroverks-Comiteen föreslagit och Kongl. Majit begärt, kommit Elementar-Läroverken till godo, Motionairen föreslagit, alt all dubbel årsberäkning måtte upphöra, så snart någon lesnnar en tjenstebefattning, med hvilken en dylik förmon är förenad, deraf också borde följa, att vid de nya Elementar-skolor, som nyligen blifvit inrättade eller härefter inrättas, allenast enkla tjenstår beräknas, på sätt Kongl. Comitéens underdåniga förslag innehåller.
Serskildt har Motionairen, såsom ytterligare stöd för sin framställning, bifogat en lill Dom-Capitlet i Carlstad ingifven, af 121 yngre obefordrade Prestman och Comministrar samt 25 Pastorer undertecknad ansökning,hvaruti, efter en kort öfversigt af dubbla tjenstårsberäkningens menliga inflytande och obillighet, omförmäles, ä.tt af Stiftets 38 Pastorat, 4 Praebenden oberäknade, innehafvas 22 af sådane män, hvilka räknat dubbla år, deremot endast 16 tillfallit enkla års beräknare, hvilka likväl sistlidet år inom samma Slift utgjorde ett antal af i33; och som deras utsigter lill befordran nu äfventyrade att än vidare inskränkas, genom tillsättande af 6 Lärare vid de nyligen inrättade Skolorna i Philipstad och Åmål, dertill fullt löneanslag, i likhet med Kongl.
Läroverks-Comite'ens förslag, blifvit beviljadt; så funno Sökanderne sig föranlåtne anhålla om Dom-Capitlets förord hos Kongl. Majit till deras underdåniga hemställning, att dubbel årsberäknin» ej måtte förunnas Lärarne vid förenämnde Skolor, eller Predikanten vid Billingsfors bruk, hvilken sistnämnde befattning för närvarande vore ledig, och hvars sedan 1761 innehafda, åtföljande fördel af dubbelårs-beräkning', '4 'Allm.
Betänkande N.-o $3. uti en förut till Dom-Capitlet ingifven ansökning, blifvit öfverklagad, och till rättelse, innan tjensten återbesattes, anmäld; yrkande Motionairen, att sistomförmälde skole- och predikants-sysslor i främsta rummet måtte afses; och den dubbla årsberäkningen blifvande innehafvare deraf ej tillgodo komma, 2:0
Jr än Hedervärda Bonde-Ståndet?
Riksdagsfullmägtigen Hans Janssons från Elfsborgs Län memorial, deruti, med åberopande af den i Kongl.
Majrts Nådiga Proposition, om anslag till Läroverken, d. 27 Febr. 182g, uttryckta åsigt, i afseende på dubbla tjenstårsberäkningens menliga inflytande, och af det kända förhållande, att skicklige unge män, icke utan i högsta nödfall, så länge nu gällande befordringsgrunder följas, inträda i tjenstgöring vid Församlingarne, ehuru deras rätt att med duglige Lärare och Embetsman förses, är lika helig och magtpåliggande, som Skolverkets, yrkas, att den dubbla årsberäkningen måtte genast varda upphäfven och icke vidare blifva någon tillerkänd, och således icke heller tilldelas Lärarne vid de nya Skolor, som, i anledning af Kongl. Läroverks-Comitéens förslag, äro stiftade; varande Hans Janssons förslag biträdt af Nils Strindlund från Westernorrlands Län, Bengt Ericsson från Wermlands Län, Anders Ericsson från Örebro Län, Lars Ifarsson från Elfsborgs Län, m. fl.; hvaremot Nils Månsson från Malmöhus Län, med hvilken sig förenat Nils Insulin från Stockholms Län, Per Jönsson och Jöns Jönsson från Christianstads Län, m. fl., yttrat, alt de •vid sista Riksdag till Läroverken anslagne medel endast tills vidare äro beviljade, och att den föreslagne åtgärden, om den än på rättsgrunder vöre verkställbar, torde föranleda dertill, att skicklige Lärare skulle komma att saknas vid Läroverken, der tjenstgöringen, efter talarens tanka, vöre mera besvärlig och tröttande, än i Församlingen; hvadan Nils Månsson ansett framställningen ej förtjena afseende innan Skollärarnes lönevilkor blifvit ej blott interimsvis bestämde, utan så förbättrade, att personalen kunde påräkna anständig utkomst.
Herr Prosten Lignells motion har, innan den till detta Utskott Öfverlemnades, blifvit behandlad af Högvördiga Preste-Ståndets EcclesiastikUtskott, som, i afgifvet Betänkande, föreslagit: alt dubbel årsberäkning icke må tillerkännas
Lärarne vid de lägre Lärdoms- och Apologist-skolorna, som hädanefter inrättas, hvarunder äfven inbegripas de, som, ehuru beslutade, ännu icke trädt i verksamhet, och hvarest Lärare icke blifvit tillsatte, och detta så mycket hellre vid de, genom Kongl. Brefvet denar September sistl. år förordnade Skolor, som Lärarne vid desamma genast komma Allm.
Betänkande TF.-o Q 3. 5 i åtnjutande af och äro för framtiden försäkrade om de löne-inkomster, som.
Läroverks-Comiteen ansett tillräcklige för Lärare, som sakna rättighet till dubbel årsberäkning; hvarvid likväl den inskränkning blifvit föreslagen, att om, för att organisera en ny Skola med två eller tre Lärare, Biskop och Consistorium pröfva oundgängligen nödvändigt, att till Rectors-beställningen utnämna en Lärare, hvilken vid ett annat Läroverk njuter dubbel tjenstårs-beräkning, densamma måtte, för honom personligen, fortfara, men, sedan han afgålt, hans efterträdare blott tillgodonjuta enkel årsberäkning; 2:0 att all dubbel eller förhöjd tjenstårsberäkning, som tillkommit på den grund, att de härmed försedde Embetsman njuta en obetydlig, Embetet icke motsvarande löne-inkomst, bör, såsom en på det tjenstgörande Presterskapets bekostnad lemnad och således tredje mans rätt förnärmande förmon, upphäfvas och successivt vid innehafvarnes afgång upphöra; 3:o, att, i stället för den dubbla tjenstårsberäkningen, enär densamma, så väl öfverallt annorstädes, som vid Rikets Läroverk, varder upphäfven, Academiernes, Gymnasiernes samt de förenade högre Lärdoms- och Apologist-skolornes Lärare tillerkännas en i så måtto förhöjd befordringsrätt, att, sedan de såsom Ordinarier, eller med fullt ansvar vicarierande, derstädes i samfälda tio år tjenstgjort, de vid ansökning till Pastorat anses ega företräde framför dem, som femton år tjenstgjort inom Församlingen; och räkne de sedan, intill femton års tjenstetid, hvarje år för ett och ett halft: vid femton års tjenstetid ege de företräde framför alla dem, som räkna tjugofem enkla tjenstår, och beräkne derefter, och intill dess de tjugo år i Läroverket tjenstgjort, dubbla tjenstår; men sedermera, ehuru länge de än vid Läroverket qvarstanna, endast enkla år; och skulle, för att komma i åtnjutande af den föreslagne högre tjenstårs-beräkningen, som icke under något vilkor borde få vid ansökningar till sacellanier tillgodonjutas, årlig öfning erfordras uti de
Prest-embetet tillhörande göromål och förrättningar, i likhet med hvad uti nu gällande Skol-ordning finnes föreskrifvet; hvarjemte blifvit förklaradt, att förslaget till upphäfvande af dubbel tjenstårsheräkning vid Läroverken alldeles icke afser någon rubbning i nuvarande innehafvares rätt, icke heller ifrågasattes till antagande, utan i ett sammanhang, med upphäfvande och förändring af ali slags förhöjd tjenstårs-beräkning.
Emot detta Ecclesiastik-Utsköltets förslag har en Ledamot, Herr Contracts-Prosten Lignell, sig reserverat, och, med åberopande af hvad bans motion i ämnet innehåller, vidare yttrat: att den farhåga man framställt, att
Läroverken skulle lida genom den åsyftade förändringen, vöre öfver - 6 Allm.
Ulsh.
Betänkande N.-o p3. drifven oell endast grundad i vanan af dubbel tjenstårsberäkning, enär den skicklige Läraren alltid måste kunna påräkna rättvis befordran, och Läroverken befrias från mindre tjenlige ämnen, sorn, utan lust och fallenhet för yrket, endast af bevekelsegrunder, hvilka stå i strid med Skolans och Embetets sanna bästa, beträdt en bana, hvarifrån åter den skicklige Läraren, efter nu gällande befordringsgrunder, alltför tidigt aflägsnas; alt Skollärare, utom den dubbla årsberäkningen, ega 2.‘ne förmoner för Prästerskapet i Församlingen, hvilka böra bereda honom företräde vid befordran, nemi. dels att, genom sin dagliga sysselsättning med endast vetenskapliga yrken och sin ledighet under en del af året att deråt odeladt kunna egna sin tid, vara i tillfälle att förvärfva sig de högre kunskaper, som medföra bättre Pastoral-examens betyg, och i löljd deraf äfven företrädesrätt till förslag vid i:sta och 2;dra Classens Pastorat; dels ock extra ansökningsrätten hos Kongl. Maj:t lill regale Pastorat; att således dubbla årsberäkningen för Läroverken är hvarken behöflig eller gagnelig, men födt af sig företräden, icke den djupare lärdomens och den högre bildningens, utan lycksökeriets, som, i vissheten att med blotta år undantränga den presterliga skickligheten och förtjensten, föga bekymrar sig om de pligter, PresteStåndet tillhöra, eller det lidande, sorn enskilde eller Ståndet i allmänhet deraf måste vidkännas; att då Kongl. Läroverks-Comileen, såsom vilkor för dubbla tjenstårsberäkningens afskaffande, ansett lönebeloppen böra bestämmas, för en Lector till i5o tunnor, för Rector vid Skolor med tre Lärare till 80 tunnor, för äldsta Collega lill 5o, och för yngsta Collega till 4° tunnor spanmål årligen, och de nya Skolorna i Åmål och Philipstad, m. fl., erhållit sådant fullt löne-anslag, samt löne-regleringen för Elementar-läroverken i öfrigt, genom Rikets Höglofl.
Ständers förväntade Beslut, istället för interims-stal lärer förvandlas till ständig; så vore Motionairens syftning med sin framställning, att de dubbla tjenståren böra försvinna, så snart desse förhållanden inträdt, hvilket vid de ofvannämnda nya Skolorna bör genast ske och vid de gamla successivt: att hvad de utom Läroverken befintlige dubbla tjenstår beträffar; så enär de förmodligen tillkommit i anseende antingen till trägnare tjenstgöring, eller såsom surrogat för sämre lön, men det torde vara nogsamt kändt, att Presterskapet, serdeles i större församlingar, har lika ansvarsfullt och mera träget arbete, än mängden af Regements-, Bataillons- och Hof-Predikanter, Docenter, Amanuenser, Skolmästare, Slotts- och Fångprester, Vice-Pastorer och Comministrar i Hufvudstaden och annorstädes, Cantorer, Lärare vid Söndags-skolor, m. fl., sorn räkna dubbla år{ samt det icke kan vara med rättvisa öfverensstäm - Allm. Besv.- Och Occon.-Utsk. Betankande N.o 93. 7 mande att församlingarnes Presterskap skall, genom minskning i befordringsrätt, ersätta hvad i andras lönevilkor brister, och dymedelst uppoffra det dyrbaraste en Tjensteman eger till deras fördel, som böra njuta vedergällning af dem, sorn draga nytta af deras tjenstebefattningar;—■ borde, i likhet med hvad Kongl Läroverks-Comiteen föreslagit, alla dubbla meriter vid tjenster utom Elementar-Läroverken, under hvilken benämning som helst, vid första inträffande ledighet, försvinna.
Under discussionen inom Högvördige Preste-Ståndet hafva med Contracts-Prosten Lignell sig förenat Professorn Doctor More'n och Contracts-Prosten Östberg, äfvensom den dubbla tjenslårsbei äkningen blifvit erkänd såsom i allmänhet orättvis och för det i församlingen tjenande Presterskapet högst menlig och förnärmande; hvarjemte blifvit yttradt, å ena sidan, att om än nämnde årsberäkning afskaffas vid tjenster utom Läroverken, bör den inora Läroverken bibehållas, antingen oafbrutet, enär man ej kan förvänta en löneförhöjning, motsvarande fördelen af dubbel årsberäkning, eller tills de af Kongl. Comiteen föreslagne löneförmoner komma Läroverken för beständigt tillgodo, emedan, i annat fall, erforderligt antal skicklige sökande skall komma att saknas och det med Presterskapets sanna interesse och anseende ej kan vara förenligt att offentliga Läroverken försämras eller betagas nationens förtroende, hvilket likväl af mindre skicklige Lärares användande skulle blifva en följd ; och, åandra sidan, att vid striden emellan 2:ne så vigtiga interessen, som litteraturens och religionens, borde man erinra sig att tvenne principer genomgå preslerliga befordringslagarne, då deri stadgas prerogativ ej blott på snarare befordran genom högre tjenslårsberäkning, utan äfven på bättre befordran genom högre lärdom; och då Skollärare, genom föreningen af bägge dessa företräden, ega allt för stor öfvervigt, bör förlusten af dubbel årsbeFäkning anses mindre kännbar: att det lidande, sora genom nämnde beräkning tillskyndas hela Svenska Prester-' skåpet ej kan jemföras med den brist af några tusende H;dr, som förefinnes i skolstatens fullständiga lönreglering, hvarföre denna omständighet ej borde föranleda uppskof med den, till sjelfva sitt begrepp orättvisa dubbla årsberäkningen, och att principen för Ecclesiastik-Utskottets förslag alt
Skollärares årsberäkning bör progressivt ökas, synes oriktig, enär de härigenom nog länge vid skolverket qvarhållas, hvarföre det ansetts lämpligare att för de io eller 12 första åren ii år räknades för hvarje års tjenstgöring.
Detta allt har Utskottet sorgfälligt öfvervägat och anser sig till en 8 'Allm. B c sv.- och Oecon.-Utsk.
Betänkande N.o 9 3. början, med afseende på behofvet af en allmän öfversigt af den ifrågaiomne befordringsgrundens uppkomst och utsträckning, böra meddela de upplysningar, som utur Kongl.
Skol-ordningarne, serskilde Kongl, Resolutioner och andra Handlingar samt genom enskilde uppgifter kunnat inhemtas.
Utskottet har icke funnit förhöjd tjenstårsberäkning vid ecclesiastika sysslor vara medgifven förrän genom Kongl.
Skol-Ordningen den 4 Februarii 1724; mea i 4 Cap. 1 §. af samma Författning föreskrifves, att ett år vid en Gymnasii- och Skolbetjentssyssla bör räknas mot en annans tvänne, hvilket beräkningssätt, enligt nu gällande 1820 års Skol-ordning, ännu fortfar.
Någon utsträckning af samma förmon till andra tjenster förekommer icke allt ifrån 1724 intill inS'], då den genom Kongl. Brefvet den 12 Januarii samma år tillädes Capeilanerne i Hufvudstaden och andra Rikets städer, hvarest otte- och aftonsångs jemte vecko-predikningar hållas hela året; men ifrån och med 1760-talet intill närvarande tid har ett sådant förhållande inträdt, att nästan intet, åtminstone ganska få år förflutit, utan att någon ecclesiastik syssla eller ock enskild person fått ett slikt företräde i befordringsväg sig beviljadt.
Deraf har händt, att de privilegierades antal är nog betydligt, när härtill komma alla Vicarier vid Läroverken, som med fullt ansvar förestått eller förestå lärare-sysslor.
Utskotlet vågar icke försäkra alt de sysslor, med hvilka denna befordrirgsrätt är förenad, icke möjligen äro flera, än som bär nedan upptagas, helst antalet är svårt att få noggrant utredt; dock anser Utskottet sig emedlertid böra uppgifva att, enligt af Utskottet kända Kongl. Bref och Resolutioner, för närvarande dubbla eller annorlunda förhöjda tjenstår innehafvas, oberäknade alla Vicarier vid Läroverken och sådane, hvilka blott personell njuta denna förmon, af 333 Lärare vid de lärda Undervisnings-Verken, 11S Lärare vid Krigs-Acaderaien, Apologistier, Fattig- och Barn-skolor, samt 156 andra Tjenstemän, såsom Consistorii-Notarier, Ilofpredikanter, Amanuenser vid Kongl. Bibliotheket, Regements-, Slotts- och Fång-Predikanter, Stads-Comministrar, m. fl., eller tillsammans mer är 600 personer.
Befordringslagarne inom Svenska Kyrkan utgå hufvudsakligen från de 2’.ne principerne af lärdoms- och tjenstårs-meriter.
De senare, så vidt de åtföljas af bepröfvad och erkänd skicklighet, kunna blott vara af ett slag.
Den dubbla årsberäkningen, såsom tillhörande vissa verk, embeten och personer, är således något i sig sjelf origtigt samt i tillämpningen obilligt och förnärmande det i församlingen tjenstgörande Presterskapets - 'Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-o g3. 9 skåpets rätt.
Det skadliga och orättvisa deri har ock länge varit insedt och öfverklagadt.
Ändtligen har den allmänna rösten höjt sig deremot och Kongl. Maj;t har, i öfverensstämmelse härmed, vid sistförflutne Riksdag till Nationens Representanter yttrat Sin Nådiga vilja att den, både för Undervisnings-Verket och Presterskapet i allmänhet så menliga beräkningen af dubbla tjensteår borde upphöra.
Utskottet kan ännu tillägga ett skäl af vigt för en sådan förändring.
Fordringarne på blifvande
Pr esters bildning, så allmän humanistisk, som serskild theologisk, äro, på grund af Kong!.
Brefven den 12 Maji samt den 10 och 17 September 2831, angående förändrade stadgar, i afseende på Seminarii-inrättningen i Upsala och Lund, ganska betydligt stegrade.
Utskottet tvekar ej att anse detta såsom en välgerning och ett utmärkt prof af Kongl.
Maj:ts visa och nitfulla omvårdnad om Svenska Kyrkan, och skulle ej önska den ringaste nedsättning af dessa fordringar; men kan dock icke undertrycka den öfvertygelsen, alt högst få unge män af grundliga insigter skola inträda på adjunctsvägen, der de sällan eller aldrig hinna något ljusare mål, så länge de allestädes och oupphörligen undanträngas eller förbigås af dem, som njuta dubbel årsberäkning.
Att denna hädanefter må öfverallt försvinna, är således hvad Utskottet tror sig böra antaga.
Men då Utskottet erkänner nödvändigheten af en sådan åtgärd i hänseende till det vid församlingen tjenstgörande Presterskapet, kan Utskottet likväl ej för sig dölja farhågan för det äfventyr, som för vissa af de offentliga Undervisnings-anstalterne möjligen skulle uppstå, om deras Lärare frånkännas all förhöjd Ijenstårsberäkning, den vigtigaste fördel de för sitt mödosamma arbete åtnjuta.
För att vinna förslag till andra classens Pastorat, till" hvilka för Skollärare, om de ej ega utmärktare lärdomsmeriter, vägen egentligast är öppen, skulle de då behöfva nära trettio enkla tjenstår; och denna tid, liilbragt inom Skolans murar, torde vara mer än tillräcklig att hafva gjort en man mindre tjenlig åtminstone för Elementar-undervisningen.
Att Läroverken skola lida genom i tjensten utnötte och åldrade Lärare, är otvifvelaktigt, äfvensom att denna följd skall inträffa om allt företräde i tjensteväg dem beröfvas.
Väl hafva Skolans Lärare vunnit någon interims-förböjning i deras löner; men, äfven om denna skulle komma att fortfara, uppväger den ej tyngden af det trägna och enformiga skolarbetet och ersätter ej förlusten af en förhöjd befordringsrätt.
Att på en gång helt och hål Bihang till R.
Prot. i83/f. 8 Sami. 2 iy:de Häftet. io Allm.
Besvoch Oecon.-Ulsh.
Betänkande IV.-o $3. let borttaga all sådan befordringsrätt vid Läroverken, skulle således vara att sätta deras bestånd i fura.
Fruktansvärdt är, att derigenom äfven skulle borttagas den verksammaste uppmuntringen för största delen af unge skicklige män att vid Universiteten vinlägga sig om högre bildning och lärdom, der uppoffra kostnad och tid, för att vinna den filosofiska graden, enär inträdet i Prest-embetet vid 23 års ålder då blifver både för utkomsten och befordrings-utsigterne förmonligare.
Utskottet önskade derföre, att, heldre än en alltför hastig och radical reform, välja en medelväg, hvarigenom ett billigt afseende fastades både på kyrkans och de vetenskapliga undervisnings-nnstalternes behof af insigtsfull och nitiske män och anser derföre lämpligt, att ordinarie Lärare vid nuvarande offentliga Lärdoms-skolorna tills vidare må för ett tjenstår få räkna ett och ett halft.
Att den förhöjda tjenstårsberäkningen inom denna gräns måste stanna, tror Utskottet rättvisan och billigheten mot det vid församlingarne tjenstgörande Presterskapet ovilkorligen kräfva.
De utom dessa Lärdoms-skolor liggande Läroverk och befattningar, hvilkas innehafvare hittills varit hugnade med mer än enkel årsberäkning, äro antingen af en mera enskild beskaffenhet, eller ega de ej den stora vigt för det allmänna, eller äfventyras icke deras bestånd, om de af äldre personer bestridas, eller är för vid dem anställde
Lärare förhöjd årsberäkning icke egentligen af nöden.
— Denna förmon bör ej heller tillerkännas Lärarne vid de Elementar-Skolor, som hädanefter inrättas, hvarunder äfven inbegripas de, som, ehuru beslutade, likväl ej äro med Lärare besatte, helst i annat fall inom de Stift, der nya Skolor tillkomma, man skulle öka deras antal, som njuta förhöjd tjenstårsberäkning.
Såsom en följd af ofvannämnde förslag, anser Utskottet Apologistiernes Lärare från denna rättighet böra uteslutas.
Dessa Läro-anstalter, ehuru af vigt, äro icke i det nära förhållande till Kyrkan, att de af dennas Lärare kunna göra anspråk på någon uppoffring.
Hvad slutligen angår Universitets-Lärarne och Gymnasiernes Lectorer, så böra hos dem förutsättas de lärdomsmeriter, hvarigenom tjenstårsberäkning, vid ansökning till ecclesiastik» lägenheter, för dem ej är behöflig.
På grund af hvad sålunda anfördt blifvit, får Utskottet, under förutsättning att den vid sista Riksdag Eleinentar-Läroverken beviljade löneförhöjning kommer att förfara, vördsamt föreslå: att Rikets Höglofl.
Ständer i underdånighet anhålla det Kongl. Maj:t täcktes låta utfärda Dess Nådiga Stadgande derom att Allni.
Bcsv:- och Oecon.-Ulsk.
N.o 11 dubbel eller förhöjd tjenstårsberäkning må i allmänhet upphöra, nuvarande innehafvares rätt dock oförkränkt; men att likväl Ordinarie Lärare vid Rikets
Lär doms-skolor* de ofvannämnde nya Skolorna undantagna, må tillsvidare för ett tjenstår räkna ett och ett halft; dock att denna förhöjda tjenstårsberäkning endast tillgodokommer dem, som förete vederbörligt betyg öfver årligen utöfvad presterlig tjenst, samt dessutom, efter erhållen befordran och afgång från Läroverk, kommer att upphöra.
Hvilket, jemte flere Ledamöters serskilda mening, till Rikets Höglofl.
Ständers närmare granskning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den 26 Junii 1834- Reservation af Herr Prosten Lignell: "Mot Utskottets Beslut måste jag reservera min mening.