Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 40 öre kunde påräknas blifva staden godlgjordt, och då omförmälda lilla samhälle saknade utväg till tomtregleringens verkställande, E. K.
M:t måtte lill Rikets Ständer aflåta Nådig
Proposilion om beviljande för den nya tomtregleringen af ett statsbidrag af 99,408 R:dr 29 öre, af hvilken summa 0,765 Rulr 46 öre skulle utgå såsom lån och det öfriga såsom anslag utan ålerbelalnings-skyldighet: varande dessutom al Magistraten i underdånighet anmäldt, bland annat, att genom det ersättningsbelopp, 83,702 R:dr 28 sk. banko, sorn för den uppbrunna fasta egendomen medgifvits, i medeltal icke. större godtgörelse än 3,600 R:dr R-.mt erhållits för hvar och en af de 35 brandförsäkrade gårdarne; alt den af eldsvådan uppkomna skadan kunde beräknas till minst 200,000
R:dr sistnämnda mynt utöfver den ersättning, som tomternas egare bade att för brandlörsäkrad fast och lös egendom uppbära; samt alt, derest understöd af allmänna medel icke erhölles, måste den nedbrunna stadsdelen, ä nya byggnadsplanen utlagd till 57 tomter, och för hvars bebyggande kostnaden beräknats till minst 650,000 R:dr, under en lång följd af år, till skada för både staden och kringliggande landsort, förblifva obebygd, enär de fleste tomtegarne saknade tillgångar till nya byggnaders uppförande, hvadan Magistraten, å stadens invånares vägnar, tillika anhölle om Nådig framställning till Rikets Ständer, angående ett byggnadslån å 450,000 R:dr Runt, med rättighet för låntagarne ali, i anseende till bristen å legel och isynnerhet ä kalk, få bebygga de nyindclade tomterna med trädhus, utom rådhuset, hvilket antingen borde uppföras af slen eller, om del bvggdes af träd, förses med tegelbeklädnad.
Jemte Nådigt gillande af det inlemnade tomtreglerings-IÖrslaget, har E. K. M:t, med hänsigt till de känbara förluster, som genom ofvannämnda eldsvåda tillskyndats en stor del af Eksjö innevånare, samt de ansenliga kostnader, som för den nya tomtregleringen och den nedbrunna stadsdelens återuppbyggande erfordrades, uti högslberörda Proposition, Nådigst föreslagit: att Rikets Ständer, för åstadkommande af gatu- och tomtreglering inom den sednast albrända delen al staden Eksjö, enligt den af E. K.
M:t fastställda plan, mätte bevilja nämnda stad dels ett anslag ulan återbelalningsskyldighet af 30,000 R:dr, dels ock, emot gemensam ansvarsskyldighet af stadens invånare, ett amorteringslån å 30.000 li:dr, allt Riksmynt, under enahanda vilkor, som fastställdes för de under sistförfluten Riksdag lill tomt-regleringarne uti Orebro och Jönköping beviljade lönebidrag; och att
Eksjö stad dessutom måtte för den afbrända stadsdelens återuppbyggande erhålla ett län af 250,000 R:dr samma mynt, emot de för dylika lån vid senaste Riksdag stadgade vilkor och förbindelser i afseende på ej mindre lånemedlens lyftning och användande, än deras återbetalning, äfvensom räntans beräkning, dock utan förbehåll af skyldighet för tomtegare, som begagnade låne-understöd af dessa medel, alt uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarlig! ämne; — i sammanhang hvarmed E. K. M:t tillika i Nåder äskat, att Rikets Ständer måtte anvisa godtgörelse för ett, med E. K. M:ts Nådiga tillåtelse, från Jönköpings läns landtränteri utanordnadt förskott å 1,000 R:dr b:ko, till lindrande af närmaste behofven för de i följd af eldsvådan nödlidande inom meranämnda stad, för' hvilket förskott behörig redovisning redan vore till E. K. M:t algifveu.
Då, vid pröfning häraf, hos Rikets Ständer i betraktande kommit, huruledes, med anledning af de större eldsvådor, som i sednare lider öfvergåtl åtskilliga bland Rikets släder, särskilda bidrag af allmänna medel, dels med och dels utan återbetalnings-skyldighet, beviljats för utförande af föreslagna nya lomlregleringar inom de dervid ödelagda stadsdelarne; och då likaledes förslag till en förändrad reglering af tomterna inom den 224 Expediiions-Utskottels Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o '10i. del af staden Eksjö, som någon tid efter innevarande Riksdags början afbrunnit, blifvit uppgjordt och af E. K.
M:t i Nåder gilladt, samt verkställigheten af denna tomlreglering, hvarigenom den återuppbyggda stadsdelens invånare komma att betryggas mot så vidsträckt ödeläggelse vid framdeles inträffande eldsvådor, som vid den der senast utbrutna, och del uu betrvckta samhällets framlida förkofran samt utvidgade och leidel allmänna gagnande verksamhet befrämjas, enligt hvad E. K.
Mits Befallningshafvande i länet jemväl vitsordat, är förenad med ganska betydliga kostnader, hafva Rikets Ständer, som lika med E. K.
Mit anse de vid beviljandet af fåne-understöden för t omt-regleringarne inom de afbrända delarne af städerna Lidköping, Orebro och Jönköping, under sednasle (vänne Riksdagar stadgade vilkor äfven böra iakttagas för det tomlreglerings-lån, hvarom nu är fråga, funnit skäligt alt, för åstadkommande af en sådan reglering af gatorna och tomterna inom den i November månad sistlidet år afbrända delen af staden Eksjö, som öfverensstämmer med den af E. K.
Mit för denna reglerings utförande fastställda plan, bevilja, dels ett anslag ulan återbelalnings-skvldighel å Trettio Tusen R:dr Runt och dels ett amorteringslån å samma belopp, eller likaledes Trettio Tusen R:dr, samt att i alseende på utbekommandet och återbetalningen af detta lån föreskrifva följande vilkor: a) för nyssnämnda lånesumma, jemte derå upplöpande ränta, skall stadens Drätselförvaltning, efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, i stadens namn och ä dess vägnar afgifva en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd skuldförbindelse, hvilken bör innefatta de af Rikets Ständer för lånets användande och återbetalning stadgade vilkor; b) hvad utaf lånet icke blifvit hos Riksgälds-kontoret uttaget före slutet af innevarande år 1857, får derefter icke utbekommas; c) det i Riksgälds-kontoret Ivftade låne-beloppet får, ulan ränta och kapital-afbetalning, innehafves lill 1860 års slut, hvarefter och intilldess länet är till fullo godlgjordt, sex procent å dess ursprungliga belopp böra till Riksgälds-kontoret årligen återbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt ölverskoltet utgör kapital-afbelaining; d) den uti näst ofvanstående punkt omförmälda årliga ränte- och kapital-inbetalning bör af
Drätsel-förvaltningen vid hvarje års slut verkställas : dock må, derest denna inbetalnings belopp före den 16 Januari näslpåföljande år lill Riksgälds-kontoret inkommer, samma betalning anses vara inom behörig tid fullgjord; hvadan, i sådant fall, den sedan nyssnämnda månads böljan å kapital-afbetalnings-beloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves.
Bland de, vid 1850 och 1851 årens Riksdag, af Rikets
Ständer fastställda allmänna bestämmelser och vilkor, i afseende på användandet och återbetalningen af derefter sökta och erhållna län i och för nedbrunna städers återuppbyggande stadgades äfven, att låne-understöd i anledning af städer öfvergångna eldsvådor i allmänhet endast borde meddelas åt de tomtegare, som uppförde byggnader af sten eller annat icke eldfariigl ämne, dock att i orter, der lokala förhållanden påkallade uppförandet af andra byggnader, lån äfven för sådant ändamål borde lå beviljas, samt alt för de lån, hvilka erhölles lill uppbyggande af vanliga trädhus, den årliga afbetalningssumman och räntan skulle särskildt bestämmas till ett jemförelsevis högre belopp, än för lån lill byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne.
Rikets Ständer hafva således, vid lastställandet af berörda vilkor och bestämmelser, antagit, alt sådana låneunderstöd, som det, hvarom nu är fråga, kunde erhållas för trädbyggnaders uppförande; och då E. K.
Mits vederbörande Befallningshafvande vitsordat det af Eksjö Magistrat uppgifna förhållande, alt, i anseende till den i stadens Expeditions-Utskottets Förslug lill underd.
Skrifvelse N:o JOE 225 stadens granska)) saknade tillgäng på de lör stenhus och andra dylika byggnader erforderliga materialier samt denna stads aflägsenhet från hamn- eller lastage-plals, sådana hus oell byggnader icke ulan alltför dryg kostnad skulle kunna der uppföras, äfven om det blefvc möjligt att anskaffa hela den qvantitet af byggnadsämnen, som härtill skulle erfordras, synas de ofvan antydda lokala förhållanden, hvilka medgåfvos böra föranleda undantag från det allmänna stadgandet om lånemedlens uteslutande användande till stenbyggnaders uppförande, förekomma i afseende å det af staden Eksjö begärda byggnadslån; hvadan Rikets Ständer ansett nyssnämnda, vid de under senaste och nästföregående Riksdag beviljade enahanda låne-underslöd åt släderne Lidköping, Orebro och Jönköping iakttagna stadgande, angående lans meddelande endast lör uppbyggande af hus utaf slen eller annat icke eldfarligt ämne, icke böra tillämpas i fråga om detta lån.
Beträffande åter den af E. K.
M:t föreslagna lånesummans belopp, så enär vid förevarande såsom vid andra likartade fäll låne-understödet synes böra lämpas efter den timade eldsvådans omfattning och kostnaderne för de derigenom ödelagda tomternas ändamålsenliga bebyggande, hafva Rikets Ständer, jemväl med särskildt afseende å den mindre kostnad, som är förenad med uppförandet af trädhus än med stenbyggnader, pröfvat delta låns belopp lämpligen kunna och böra något under den äskade summan nedsättas.
I öfverensstämmelse härmed halva Rikets Ständer, för återuppbyggande af den vid meranämnda eldsvåda nedbrunna del af staden Eksjö, beviljat denna stad eli lån å Två Hundra Tusen Riksdaler Riksmynt, emot nedanstående vilkor och iakttaganden, nemligen: a) den beviljade lånesumman får i Riksgälds-kontoret lyftas af den myndighet, som har förvallningsbestvret med stadens drätsel sig uppdraget, och hvilken myndighet skall ombesörja lånemedlens fördelning emellan vederbörande tomtegare; börande vid denna fördelning iakttagas: att låne-underslödens belopp icke i något fäll få öfverstiga trefjerdedelar af brandförsäkringssumman lör stenhus och hälften af försäkrings-beloppet för andra hus; samt att för öfrigt låne-summorna lämpas efter de nya byggnadernes i kostnadsförslagen beräknade värden och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; b) på grund af dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag skall drätsel-förvaltningen, å stadens vägnar, för hela låne-summan afgifva sin till Riksgälds-kontoret eller Ordres ställda skuldförbindelse, innefattande de af Rikets
Efter denna förbindelses aflemnande lill och godkännande af Fullmäktige, eger drätsel-förvaltningen utbekomma låne-medlen, i den mån desamma, enligt derom hos förvaltningen gjorda och bifallna ansökningar, skola vederbörande tillhandahållas; c) hvad af sagde medel före slutet af år 1861 ej kunnat till behörige låusökande ullemnas, får derefter af dräldel-förvaltningen icke ulgifvas; d) det i Riksgälds-kontoret Ivilade och på föreskrifvet sätt begagnade lånebeloppet må, utan ränta och kapital-afbetalning, innehafvas intill 1861 års utgång; hvarefter och intilldess länet är till fullo godtgjordt, för erhållna låne understöd till uppförande af byggnader utaf sten eller annat icke eldfarligt ämne, sex procent af sådant låns ursprungliga belopp böra till Riksgälds-kontoret årligen återbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskoltet utgör kapital-afbetalning, och för lån till uppförande af vanligt trädhus sju procent utaf den ursprungliga lånesumman, af hvilka 7 procent det belopp, som, efter godtgörandet af fyra och en half procent årlig ränta å del dessförinnan icke liqviderade lånebeloppet, återstår, anses utgöra afbetalning å detsamma; e) den uti ofvanstående punkt omförmälda årliga ränte- och kapital-inbetalning bör af drätsel-förvaltningen vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest denna inbe Bih. till 11.
Prut. 4856 & 4857. 40 Sami 4 Afd. 29 226 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 10F talnings belopp före den 16 Januari nästpåföljande är lill Riksgäids-kontoret inkommer, samma inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd; hvadan, i sädant fall, den sedan nvssnämnda månads början å kapital-afbelalniiigs-beloppet ytterligare upplupna ränta ellergifves; f) iöre den 1 Juli 1862 bör drälsei-fölrvaltningen, medelst insända handlingar, inför Riksgäids-kontoret styrka, att de byggnader, lör hvilkas uppförande understöd utaf ifrågavarande lån meddelats, blifvit inom föreskrifveu tid fullbordade och hos städernas allmänna brandstodsbolag eller annan i stadgad ordning bildad och med vederbörligen faststäldl Reglemente lörsedd brandförsäkrings-inrältning emot brandskada försäkrade; g) från Riksgäids-kontoret utbekomna lånemedel, hvilkas behöriga användande icke stvrkes på det i nästföregående punkt stadgade sätt, böra inom den der bestämda tid vara till kontoret återställda, hvarjemte drätsel-förvaltningen för det belopp, som skall af nyssberörda anledning återbetalas, bör godtgöra Riksgäids-kontoret fern procent årlig ränta från slutet af året näst elter det, derunder samma belopp blifvit af kontoret utbetaldt.
Vidkommande slutligen den af E. K.
M:t i Nåder äskade godtgörelse för det belopp af 1,000 R:dr banko, som i anledning af den sistlidet år i Eksjö utbrutna vådeld blifvit till derigenom nödlidande förskottsvis utbetaldt från Jönköpings läns landtränteri, så enär, enligt hvad E. K. M:t Nådigst tillkännagifva, behörig redovisning redan aflemnats för denna lill lindrande af de närmaste behofven efter branden använda förskotlssumma, hafva Rikets Ständer medgifvit att ifrågavarande förskotls-belopp, Eli Tusen Fem hundra Riksdaler Riksmynt, må genom
Riksgäids-kontoret i vanlig ordning nämnda landtränterie ersättas.
, Under behandlingen af detta ärende hafva Rikets Ständer, med afseende å de vid alla Riksdagar förekommande frågor om byggnadshjelp ål brandskadade städers invånare, funnit någon lämplig åtgärd böra vidtagas för att framdeles kunna minska behofvet af Statsverkets anlitande om låne-understöd vid hvarje tillfälle, då en stad varit af betydligare eldsvåda hemsökt.
För sådant ändamål och på det att de brandskadade städernas invånare måtte, ulan statens mellankomst, kunna uppföra sina nedbrunna byggnader, få Rikets Ständer, enär genom lid efter annan inrättade brandförsäkrings-anslalter tillfällen blifvit för husegare beredda att med i allmänhet löga känbara uppoffringar erhålla ersättning för de genom brandskador förorsakade förluster, hos E. K.
M:t i underdånighet anhålla, att då städernas invånare synas i väsentlig män kunna minska de svåraste följderna af timade brandskador äfvensom behofvet att anlita staten om erhållande af lånemedel för de nedbrunna sladsdelarnes bebyggande, derest vederbörande uti de för sådant ändamål bildade inrättningar till ett verkliga värdet närmare motsvarande belopp än hittills vanligen skett, brandförsäkra sina egendomar, E. K.
M:t täcktes på lämpligt sätt låta dertill uppmana husegarne inom Rikets städer, samt tillika låta erinra dem, att de icke kunna påräkna att utaf-allmänna medel allt framgent erhålla enahanda byggnadslån, som under senare tider elier större eldsvådor blifvit deraf hemsökta städer tilldelade.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 22 Augusti 1857. Expeditions-Utskottets Förslag till tinderd.
Skrifvelse N:o 102. 227 i\:0 109.
Presle-Slåndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 19 — — Bonde-Slåndet den 22 ■— — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, anledning af väckt fråga om vissa friheter och förmåner för de till komministrars och kapell-predikanters aflöning i sednare tider anslagna hemman och lägenheter.
LJ (Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 84). S. A. K.
Med anledning deraf att, ehuru, jemlikt presterskapets privilegier och åtskilliga äldre stadgandet), alla preslgårdar och stommar, som presterskapet sjelfva bruka, äro befriade från kronotionde och alla Kronans besvär, en sådan förmån likväl icke åtnjutes af de i senare lider tillkomna boställen för Kyrkoherdar, Komministrar och Kapellpredikanter, enär nemligen de, efter Konung Garl XI:s reduktion, till prestgårdar anslagna hemman och lägenheter ansetts i allmänhet ej kunna från kronotionde och andra ulskylder fritagas, hvilket förhållande jemväl inträffade med de pastors- och komministersboställen, sorn i sednare lider af församlingarne blifvit inköpta och dervid voro med ränta och kronotionde belagda, har hos Rikets Ständer framställning förekommit derom, att alla för presterskapets aflöning i sednare lider tillkomna, anslagna eller inköpta, hemman och lägenheter, af hvad jordnatur som helst, äfvensom alla hädanefter tillkommande preslgårdar, vare sig för Kyrkoherdar, Komministrar eller Kapell-predikanter, måtte förunnas samma friheter och förmåner, som alla af ålder varande dylika boställen enligt förlä tillingarne tillkomma.
Rikets Ständer, som funnit den sålunda antydda skattefriheten, såsom varande för kyrkoherdarne mindre behöflig, icke böra till de för dessa tjenstemäns aflöning afsedda hemman och lägenheter utsträckas, hafva deremot, med kännedom, hurusom det lägre presterskapet åtnjuter i allmänhet ringa och olla otillräckliga löneinkomster, ansett Statsverkets uppoffring genom afslåeudet af ifrågavarande räntor och kronotionde, från Kom - 228 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 102. ministrars oell Kapell-predikanters aflöningshemman, icke vara af någon betydenhet, i förhållande till det vigtiga. ändamål, som derigenom skulle befordras: en mera betryggad ställning för en stor del af religionslärarne inom riket.
Då emellertid denna fråga saknar närmare utredning i afseende på ej allenast antalet och beskaffenheten af ifrågavarande boställshemman och lägenheter inom hela Riket, utan äfven beloppet af deraf utgående räntor, tionde och andra afgifter, samt öfriga förhållanden, som på frågans bedömande kunna inverka, få Rikets Ständer, för att kunna noggrant pröfva lämpligheten af den väckta frågan, att i sednare tider lill presterskapet anslagna eller inköpta hemman och lägenheter, hvilka användas till aflöning åt Komministrar och Kapell-predikanter, må, till underlättande af en förbättrad lönereglering för dessa tjenstemän, erhålla samma frihet från utgörande af räntor, kronotionde och andra afgifter, som de af ålder varande prestboställe!! enligt förfaltningarne åtnjuta, i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t antingen måtte åt den Kommitté, som, med anledning af Rikets Ständers särskilda underdåniga hemställan, torde blifva af E. K.
M:t utsedd för att afgifva underdånigt förslag till allmänt ordnande af presterskapets aflöning, i Nåder uppdraga, att vid uppgörande af samma förslag jemväl taga denna fråga i öfvervägande, eiler ock liiektes på annat sätt förordna om en fullständig utredning af detta ärende; samt alt E, K.
M:t derefter behagade till Rikets Ständer aflåta den Nådiga framställning i ämnet, hvartill anledning må kunna förefinnas.
Slockholm den 22 Augusti 1857. Expeditions-Utskottets Förslag till linderd.
Skrifvelse N:o '103.
229 Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 15 Aug. 1857.
Preste-Slåndet " den 19 — — Rorgare-Slåndet den 19 — — Bonde-Slåndet- den 82 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående befrielse från kronotiondes utgörande af en del Komministers-boställen i Stockholms län, sorn efter J850 års jordransakning blifvit med denna utskyld belugde.
(Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 85.) S. A. K.
Sedan E. K. M:ts Befallningshafvande i Sfockholms län forordnat om tionde-sättning å de komministers-boställen, hvilka vid deri inom länet år 1850 förrättade jordransakning befunnits icke hafva sig åsatt krono-tionde, men ansågos, jemlikt de i detta hänseende gällande författningar, böra sådan tionde utgöra, samt, i följd af denna under Kammar-kollegii pröfning dragna och genom dess utslag gillade åtgärd, berörda boställen blifvit ålagda alt, jemväl med efterräkning för de 3:ne sislförflulna uppbördsåren, till kronan utbetala hvardera 1, 2 å 3 tunnor krono-tionde-spanmål årligen, så har hos Rikets Ständer framställning förekommit derom, att ifrågavarande boställen eller åtminstone deras nuvarande innehafvare måtte från erläggande af denna nya utskyld varda befriade.
1 afseende å denna sak hafva Rikets Ständer af tillgängliga handlingar vidare inhemtat: att de utaf E.
Mits Befallningshafvande rörande omförmälda boställen meddeldta och af Kammar-kollegium fastställda särskilda utslag hufvudsakligen grundat sig derpå all, då kapellans-boslällen, enligt åberopade äldre författningar, icke voro befriade från krono tionde, men dessa boställen vid 1850 års jord-ransakning befunnits ej hafva sådan afgift erlagt, borde de följaktligen i behörig ordning krono-tionde åsättas; alt boställsinnehafvarne, deribland åtskilliga äfven hos E. K.
M:t i underdånighet anmält missnöje i ämnet, å sin sida erinrat, att dessa boställen, hvilka vid den i Stockholms län redan på 230 Expeditions-Utskoltets Förslag till anderd.
1730-talel verkställde tionde-sättning dermed ej blifvit belagde, numera, på grund af Kongl. Försäkran den 4 April 1789 samt Kongl. Brefvet till Kammar-kollegium den 1 Februari 1825, borde vara derifrån befriade; att.
Kammar-kollegium emot detta klagandernes påstående i underdånighet genmält-, dels att 1789 års Kongl. Försäkran endast förklarat fastställda tionde-sättningar för orubbliga, dels att ett förslag till ständig tiondesättning visserligen vore för denna ort upprättadl, men aldrig blifvit i behörig ordning faststäldt, utan endast tillsvidare fält eflerlcfvas, dels ock att högstberörda Kongl. Bref, i tillämpning af 1789 års Nådiga föreskrift, innehölle alt sådana hemman, som vid ständiga tionde-sättningar blifvit förbigångna, skola fortfarande vara från krono-tinnde fritagna, så vida ej vid tionde-sättningens fastställande förbehåll derom blifvit gjordt, hvadan och enär ifrågavarande boställen, enligt Kongl. Resolutionen den 20 December 1697, bordt draga krono-lionde, oell tionde-sättningen lör orten ej blifvit fastställd, Kollegium ansett sig oförhindradt att om krono-liondes åsättande derå förordna; alt förslag till tionde-sättning för alla härader af Stockholms län, med undantag af Färentuna härad eller Svartsjö län, redan under åren 1726—1730 blifvit upprätladt och ifrågavarande tionde-längder i December månad 1740 af Kongl. Majlis Befallningshafvande till Kammarkollegium insände; att denna tionde-sättning alltifrån nämnde tid gällt och ännu gäller till efterrättelse för alla de hemman och lägenheter, hvilka dervid lått sig krono-tionde åsatt; samt alt fastställelse af de för särskilda orter uppgjorda tionde-sättningar i allmänhet blifvit af E. K. M:t, uppå anmälan af Kammar-kollegium eller af E. K. M:ts Befallningshafvande, meddelad.
Då nu ifrågavarande ständiga tionde-sättningar för Stockholms län kunnat, ehuru saknande formel fastställelse, under en så lång Fdsföljd tillämpas och lända till efterrättelse för så väl tiondegifvarne som kronan, och då de skallskyldige säkerligen icke skulle lyckas undandraga sig att utgöra berörda afgift, pä den grund att tionde-sättningen ej blifvit fastställd, hafva Rikets Ständer ansett denna omständighet deslomindre utgöra skäl för att ålägga ifrågavarande komministers-boställen en ny beskattning, hvarifrån de, om fastslällelsen egt rum, obestridligt varit befriade, som komministrarne i Stockholms län derigenom i sjelfva verket skulle på ett ganska känbar! sätt lä vidkännas följderna af en uraktlåtenhet, hvilken icke i något afseende kan dem tillskrifvas.
Härtill kommer vidare att K. M:L uti Nådiga Brefv et den 1 Februari 1825 dels förklarat
Sig anse det icke vara med billighet och grunderna för åsätta beskattningar förenligt, att uti de orter, hvilka långt före detta ständig tionde-sättning undergått, hemman och lägenheter, som dervid icke blifvit upptagne, nu skulle sådan tionde påföras, i motsats hvartill K.
M:t omförmält de orter, der ingen ständig tionde-sättning ar införd, samt all den af Kammar-kollegium åberopade fastslällelsen uti samma Kongl. Bref återfinnes endast sålunda, alt K.