Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Assessors-lönen måtte få till lika andel fördelas emellan Collegii 2:ne Medicinal-Råd, 3:ne Assessorer och Collegii Notarie; likväl som Kongl. Majit under den 4 November 1818, uppå Pensions-Stalen för Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningen Hedvig Elisabeth Charlottas Hof, i Nåder tillagt Assessoren, Förste Lif-Medicus m. m. af Pontin en årlig pension af Bihang till R.
Prot. 1834* 4 Sami. 1 Af del. n:te Häftet. 2 IO Stats-Utshottets Utlåtande 2V.-0 42' 4oo R:dr för lifstiden, så framt han ej å annan Stat undfinge lön, arfvode, pension, eller förbättring i redan innehafde inkomster, i hvilka fall berörde pension skalle, i nion deraf, antingen med motsvarande belopp förminskas eller ock alldeles upphöra, och Collegium alltså befarade, att bemälde Assessors löneförmoner, genom den föreslagne fördelningen af den lediga Assessorslönen, möjligen icke skulle komma att förbättras, har Collegium till Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande hemställt, om ej den andel af merberörde lön, som skulle af Pontin tillfalla, kunde i sådant fall komma de öfrige Ledamöterne jemte Notarien lill godo, enär äfven derigenom deras löneförbättring icke ansåges vara fullkomligen tillvägabragt.
Uti serskild afgifven skrift har Förste Lif-Medicus af Pontin i underdånighet anfört, alt, då fråga uppstått om afdrag på den pension, honomför tjenstgöring vid Kongl. Hofvet blifvit tillagd, förmodade Förste Lit-Medicus sådant vid detta tillfälle så mycket mindre böra blifva tillämpligt, som den föreslagna fördelningen af en Assessors lön inom Sifndhets-Collegium icke åsyftade en lönreglering, hvilken syntes icke kunna tillvägabringas i ett Embetsverk, hvars nya organisation afvaktas, utan snarare borde betraktas såsom en gratificalion på obestämd tid, hvarigenom någon rubbning i pensionen icke borde föranledas; och har Förste Lif-Medicus af Pontin derjemte, al flere framställde skäl, i underdånighet anhållit, att den pension, honom Nådigst blifvit tillerkänd, äfven för framtiden mätte blifva oberoende af de honom möjligen tillfallande löneförmoner; till hvilken underdåniga anhållan han hoppades bifall, äfven om Kongl. Maj:t skulle finna för godt att deröfver höra Rikets Ständer.
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande har Kongl. Stats-Contoret anfört, att, om Lif-Medicus af Pontius pension koinme alt indragas eller förminskas, någon sådan förändring med fördelningen af den odisponerade Assessors-lönen, som Sundiiels-Collegium föreslagit, dess mindre torde berra ega rum, som Collegii öfrige Ledamöter och Notarien skulle derigenom tillskyndas en större förmon, än de eljest erhållit, om af Pontin ej innehaft denna pension och de således komma alt njuta frukten af en annans iörtjenster.
Men då Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref afdon 27 Mars i81 p, angående Högstsalig Hans Maj:t Konung Cam. XIILs Hof- och Pensions-Stat, jemte förklarande, alt Förste Lif-Medicus af Pontin, som ej allenast bibehållits vid dess på Enke-Drottningens
Stat innehafde lön, utan ock uppbar en sådan i egenskap af Assessor i Sundhets-Collegium, skulle från förstberörde pensionsreglering uteslutas, tillika bifallit Rikets Ständers hemställan, att Öfver-Kammarherren Grefve Strömfeldt, Stats-Secreteraren af Leopold och Hof-Medi - Slats-Utskottels Utlåtande IV;o 4-2. eus
Ekman matte för lifstiden varda bibehållne vid deras lönings-förmoner såsom pension, äfven i den händelse de åtnjöto eller erhöllo lön på Rikets eller något, publikt Verks Stat,, har Stats-Contoret underdånigst hemställt, huruvida Kongl. Maj:!, af berörde förhållande, funne anledning att af Pontius underdåniga ansökning till Rikets nu församlade Ständer öfverlemna.
Och har Kongl. Majit, på grund af hvad Stats-Contoret yttrat, under den 22 nästlidne Februarii i Nåder förordnat, att handlingarne skulle lill Stats-Utskottet öfverlemnas, till det afseende af Pontius ifrågavarande ansökning kunde finnas förtjena.
Hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehålla har Utskottet tagit i öfvervägande, och ehuruväl, med lemnadt behörigt afseende å Herr af Pontius erkända förljenster både såsom Läkare och Vetenskapsman samt å öfrige för honom talande omständigheter, Utskottet skulle trott sig böra för honom tillstyrka enahanda förmon, vid tillgodonjutandet af den honom lillagde Hof-Stats pension, sorn blifvit ofvannämnde 3:ne personer förunnad; likväl och då Rikets Ständer, uti deras underdåniga skrifvelse af den i5 Julii 1818 om pensions-regleringen för Hennes Majit Enke-Drottningens Hof-Stat, till Kongl.
Nådiga afgörande öfverlemnat ”alla vid ”nämnde pensions-reglering förekommande frågor i hela sin vidd, utan hin”der af serskilda grunder och föreskrifter, endast under förbehåll, att det för ”ändamålet anslagne belopp ej blefve öfverskrida,” anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att afgöra denna till deras behandling öfverlemnade fråga, enär den, på grund af Rikets Ständers vid en föregående Riksdag fattade, nyss anförde beslut, beror på Kongl. Maj:ts egen Nådiga pröfning.
Stockholm den 4 April 1834- N:o 43.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Apr. kl. 3 c. m.
Utlåtandej i fråga om anslag af allmänna medel till bevarandet af Kyrko-ruiner vid Wisby. (U. A.) Stats-Utskottet bar i öfvervägande tagit den af Lector J. Eneqvist väckta och af Prosten Nordin understödda motion, att, till förvarande från full - IS Stat s^Ut skottets Utlåtande N:0 44• komlig förstöring af de få återstående, nära Wisby belägna, dyrbara Tempel-ruiner, Rikets Ständer måtte bevilja erforderligt understöd med 2,23g R:dr sk.
B:co för en gång samt i5o R:dr att årligen utgå för Ruinernes vårdande hädanefter.
Men då, efter hvad motionen tillika innehåller, frågan om dessa Ruiners bevarande, såsom ett dyrbart minnesmärke från förflutna tidehvarf, varit föremål för Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet och, på Dess Nådiga befallning, den senast verkställda undersökningen om kostnaden för Ruinernas bibehållande i deras nuvarande skick blifvit gjord; så och då någon serskild framställning i ämnet icke af Kongl. Maj:t blifvit till Rikets Ständer aflåten, hyser Utskottet den säkra öfvertygelse, att Kongl. Maj:t, så vida deLta företag finnes' förtjena ett understöd af allmänna medel, dertill äfven, vid passande tillfälle, anvisar hvad som kan erfordras af det till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition å åttonde Hufvud-Titeln, i och för extra utgifter, uppförde årliga anslag.
På grund häraf afstyrker Utskottet bifall å Herr Eneqvists ifrågavarande motion.
Stockholm den 4 April 1834- N:o 44.
Auk. till Exp.-Utsk. d. 4 Apr. kl. 3 e. m.
Utlåtande, i frågan om Warbergs fästnings-byggnaders användande till Corrections-hus. (U. A.) Luder förutsättning, att nuvarande
Corrections-änstalter behöfva ytterligare utvidgas, har Riksdags-Fullniägtigen Petter Andersson från Hallands Län uti en, af Bengt Gudmundsson från samma
Län understödd motion föreslagit, att en dylik inrättning må anläggas på f. d. Warbergs fästning, der åtskillige för detta ändamål tjenlige, nu obegagnade byggnader skola finnas; men som Stats-Utskottet saknar all tillförlitlig upplysning om lämpligheten af Warbergs fästnings-byggnaders användande till Corrections-inrättning och, om äfven sådant vore ådagalagdt, icke är i tillfälle bedöma, huruvida ytterligare utvidgning af så beskaffade inrättningar kan vara behöflig, samt Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 4$- 13 på Kongl. Maj:t i öfrigt ankommer alt pröfva hvilka åtgärder, som i sådant fall äro de lämpligaste, — finner Utskottet sig böra tillstyrka, att Petter Anderssons ifrågavarande motion må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 4 April 1834- N:o 45.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 4 Apr. kl. 3 e. m.
Utlåtande, i frågan om be gärdt anslag till uppförande af Curdus- och Lazar etts-byggnad i Skellefteå m. m. (U. A.)
Uti ett från Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitteradt memorial har Piiksdags-fullmägtigen Anders Normark från Westerbottens
Län föreslagit, att, då en del af Socknarne i Länet hafva 3o ä 4o mil till Umeå Lazarett, men icke sällan smittsamma sjukdomar i desse aflägsne orter inträffa, en ny Lazaretts- och Curhus-byggnad måtte i Skellefteå få uppföras, och, då Länets invånare redan vidkännas Curhus-afgift, något allmänt understöd beviljas till det nya Curhusets uppbyggande och inredning, eller, om detta icke skulle kunna bifallas, någon lön-tillökning för den i Skellefteå statione-, rade Provincial-Läkaren beviljas. Då Curbus-anstalterne inom hvarje Län skola bestridas med de bidrag, som invånarne sig sjelfve åtaga under namn af Curhus-afgift, hvars belopp, i mon af behofvet, kan bestämmas högre eller lägre, och då några skäl för beviljande af lönetillökning serskildt för Provincial-Läkaren i Skellefteå icke förekomma, tillstyrker Utskottet, att Atiders Normarks ofvanberörde framställningar må lemnäs utan afseende.
Stockholm den 4 April i 834- >4 Stats-Utskottels Utlåtande N.-o 4.6. N:o 46.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 4 A pr. kl. 3 e. m.
Utlåtande, i frågan om uppförandet af Magasins-hus vid Mörbylånga Köping och i Strömstad. (U. A.)
Uti serskilde memorial, å hvilka Stats-Utskottet från Bonde-Ståndet erhållit remiss, hafva Riksdags-fullmägtige Per Jönsson från Ölands södra Mot och Hans Hansson från Bohus Lån föreslagit, att, på Statens bekostnad måtte uppföras magasins-hus, ett vid Mörbylånga Köping på Öland och ett i Strömstad, och Lill hvilket förslag såsom skäl uppgifvits, af Per Jönsson: att den Allmogen i Ölands södra
Mot åliggande skyldighet att leverera Krono-tionde-spanmålen till Krono-magasinet i Calmar vore för Allmogen förenad med svåra olägenheter genom den farliga öfverfarten, hvarvid icke sällan spanmålen blifver. af väta bortskämd och äfven någon gång, såsom i år handt, både folk och farkost af vågorne uppslukas; och af Hans Hansson: att afståndet från norra delen af Götheborgs- och Bohus Län till Götheborgs och Uddevalla Krono-magasin är så betydligt, att de skattskyldige icke utan allt för stor tidspillan och möda kunna ditforsla sin tionde-spanmål; att de derföre nu, för hvad pris som helst, måste i Strömstad föryttra sin säd, men att denna för orten känbara olägenhet skulle undanrödjas, om
Allmogen finge leverera sin tionde-säd i sistnämnde stad.
Enär, till följd af Rikets Ständers vid senaste Riksdag fattade beslut, räntegifvare ega rättighet att, hvilketdera de för sig finna förmonligast, antingen in natura leverera sin ränte-säd till Kronan, eller ock densamma efter gällande markegång utan forlön lösa, samt Kongl. Maj:t nu definitivt fastställt den, på grund af Rikets Ständers yttrade underdåniga önskan, vidtagne reglering af de för förvaltningen af Statens spanmåls-intrader fortfarande nödiga upplags- och utgifts-magasin, och vid hvilken reglering desse magasiner ansetts böra i möjligaste måtto till antalet inskränkas, finnér Utskottet icke skäl att, i motsatts häraf, tillstyrka de af Per Jönsson och Hans Hansson väckte förslag om nya magasins-byggnaders uppförande vid Mörbylånga och i Strömstad.
April 1834- Stats-Utskottets Utlåtande IV.-o 47• i5 N:o 47.
Ankom till Exped.-U Iskottet d. 4 A pr. kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag för underhållet af Långebro vid Christianstad. (U. A.) .t* rån Bonde-Ståndet bär Siats-Utskottet erhållit remiss å ett af Nils Månsson från Malmöhus Län och Pehr Nilsson från Christianstads
Län gemensamt afgifvet memorial, deruti de framställt obilligheten af den tryckande börda, som, sedan längre lid, fem Härader af Christianstads Län och a Härader af Malmöhus
Län fått vidkännas, genom dem ålagd skyldighet att underhålla den så kallade Långebro vid staden Christianstad; och hvilken underhållsskyldighet så mycket mindre borde ensamt drabba dem, som bron vore oumbärlig för transporterne från och lill fästningen samt, i och för denna senares säkerhet, icke finge, lill en längd af 3oo alnar, uppföras af annat än träd, hvilket åter gjorde brons- vidmagthållande midt på Skånska slättbygden tili en den kännbaraste och mest tryckande prestation, hvilken kunnat en menighet påläggas.
Hemställande Motionairerne, på desse med lieie anförda skäl, att ett årligt
Stats-anslag må beviljas till framtida underhållet af Långebro, eller ock att, genom Rikets Ständers verksamma bemedling, en lämplig afgift elier tull må för öfverfarten bestämmas.
Detta med hvad memorialet i öfrigt innehåller har Stats-Utskottet tagit i öfvervägande, men finnér icke skäl att för underhållandet af Långebro vid Christianstad, mera än för någon annan af de i flere af Rikets provincer befintlige större broar, tillstyrka något anslag af Statens medel.
Beträffande åter sökandernes hemställan i afseende på stadgandet af en viss afgift för öfverfarten af nämnde bro; så kan Stats-Utskottet icke undgå erkänna billigheten deraf, alt dé trafikerande äfven i sin mon bidraga till dess underhåll, hvilket otvifvelaktigt måste vara förenadt med mycken både kostnad och möda.
Men då frågan härom, efter det samtlige vederbörande blifvit hörde, tillhör Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning och afgörande, och hvarom underdånig ansökning bör till Kongl.
Maj:t ingifvas, anser Stats-Utskottet sig icke ega anledning att någon åtgärd i berörde hänseende å Rikets Ständers sida tillstyrka.
Stockholm d. 4 April 1834- i6 Stats-Utskottets Utlåtande N.-o N:o 48.
Utlåtande j i fråga om rättighet för Fätng-Gevaldiger ali,, under fångtransport, begagna serskild ridhäst.
(U. A.) Riksdagsfullmägtigen ./. L. Wiklund från Westerbottens
Län har, uti ett till Stats-Utskottet remitteradt memorial, föreslagit, att då de brottslingar, som inom norra otterne gripas, merendels äro Fjell- eller Lappmarkernes infödingar och hvilka, om ej alldeles nakna, vanligen ega endast några få smutsiga och med ohyra besvärade klädespersedlar, Fång-Gevaldigerne måtte befrias från skyldigheten att med sådane brottslingar begagna samma åkdon ocb förklaras berättigade taga serskild ridhäst, helst man icke skäligen kan begära, att nämnde svagt lönade tjenstemän skola äfventyra att vid dylika transporter få sina kläder bortskämde eller till och med löpa fara för sin helsa.
Och har Wiklunds motion blifvit understödd af Johan Bengtsson från Wester Norrland-; hvarjemte Nils Månsson från Malmöhus
Län tillagt, att, såvida förslaget vunne bifall, billigheten fordrade detsammas utsträckning jemväl lill de södra orterne.
Då, på sätt Rikets Ständers Revisorer uti deras åren i83o och i83a afgifne berättelser redan uppgifvit och Utskottet i dess förslag till 8:de Hufvud-Titelns reglering framdeles kommer att ytterligare ådagalägga, kostnaderne för fångars transport och underhåll uppgått till en högst betydlig, det vid sista Riksdag calculerade anslaget vida öfverstigande summa, samt utgifterne i detta hänseende skulle komma att än vidare, i betydlig nion, förhöjas, om, på sätt RiksdagstidImägtigen Wiklund föreslagit, Fång-Gevaldiger, under bevakningsresa, blefve berättigad begagna serskild ridhäst, och hvilken förmon skäligen icke kunde undantagsvis beviljas för ett och annat Län, utan innan kort mäste utsträckas till alla, — så kan, på dessa skäl, Utskottet icke tillstyrka bifall å J. Z.
Wiklunds ofvanberörde motion.
Stockholm den 4 April 1834- STOCKHOLM, 1834.
Söner, Kongh Boktryckare. Stats-Utskottets Utlåtande N.o 49•
Ankom till Exp.-Utsk. d. \
April, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Trolins motion om anslag af Statsmedlen till en brobyggnad öfver sundet emellan Sigtuna och Steninse-landet. (U. A.) Stats-Ulskotlet har till öfvervägande föreliaft den af Herr J.
Trolin hos Borgare-Ståndet väckte, till Utskottet remitterade motion, deruti han, på anförde skäl hemställt, att ett bidrag af allmänna medel, med 3ooo R:dr banco, måtte lemnäs
Tor anläggandet af en bro öfver sundet emellan Sigtuna och Steninge-landet; men som Siats-Verkets alla tillgångar äro påräknade och behöfvas för Riks-Statens allmänna utgifter, hvaremot Herr Trolins ifrågavarande motion afser beredandet af en serskild fördel åt en viss menighet, kan Utskottet till densamma icke tillstyrka bifall.
Stockholm den 4 April 1834- N:o 50.
Ankom till Exp.-Utsk. den 4 April kl. 3 e. m.
Vtlutande, i anledning af väckt fråga om årligt anslag åt Loka Helsobrunn. (U. A.) Riksdagsfullmägtigen för Carlskoga och Lekebergs Bergslager af Örebro Län Anders Eriksson har, uti en af P.
Persson från nämnde
Län biträdd motion, föreslagit, att Loka Brunns-inrättning, hvars gagnelighet och välgörande syfte ingen lärer kunna bestrida, men hvars tillgångar icke förslå till oundgängliga utgifter i och för inrättningens fullkomliga iståndsättande och till underhåll af det betydliga antal Lazarettshjon der årligen samlas, utgörande ofta 6o å 70, aldrig under 5o, om året, måtte erhålla ett årligt bidrag af iooo R:dr banco intill nästa Riksdag.
Men enär, efter hvad Motionairen Bihang, till R.
Prot■ i834j 4 Sami. 1 AJd. 1 is:te Häftet. \ 2 Stats-Ut skottets Utlåtande N.-o Si. sjelf uppgifvit, Brunns-inrättningen dels i och för Lazarettets underhåll, från Kongl.
Seraphitner Ordens Gillet årligeu erhåller ett bidrag af 200 R:dr, dels ock för uppförandet af ett nytt Brunnshus, Kyrka m. m., i några år uppburit ett af Kongl. Maj:t å extra utgifts-medlen anvisadt anslag samt Loka Brunn således, framför de fleste andra djdika inrättningar, redan hugnats med allmänt understöd, finner Utskottet sig ega skäl att afstyrka bifall till Anders Erikssons förslag, om anvisandet utaf serskildt bidrag af Statsverkets medel till Brunns-inrättningen vid Loka.
Stockholm den 4 April 1834- N:o 51.
Utlåtandej i anledning af vackt fråga om anslag till inköp af vissa exemplar utaf den nja upplagan af Tunelds Geograf. (U. A.) Inom Preste-Ståndet har Prosten Bruzelius, uti en till Stats-Utskollet remitterad motion, föreslagit, att ett exemplar af den nya upplågan utaf Tunelds Geografi öfver Sverige måtte för hvarje Moder-kyrka i Riket, på Statens bekostnad, inlösas emot en lämplig nedsättning i priset, såsom ett medel, att, genom dess utlåning, sprida kunskapen om fäderneslandet i allmänhet och dess historiska minnen, natur- och konst-märkvärdigheter i synnerhet; och har Motionairen såsom ytterligare skäl härföre uppgifvit, alt arbetet, som korarne att utgöra 8 band, hvaraf 5 redan lemnat pressen, blefve för dyrt för den enskilde och måhända skulle afstanna eller blifva iticomplett, i fall Förläggaren icke derå finge afsättning.
Efter Utskottets tanka äro geografiska ai beten af det allmännare interesse, att, såvida de till plan och utarbetning äro rätt uppfattade och skickligt utförde, deras afsättning ingalunda är tvifvelaktig; och då, hvad ifrågavarande nya upplaga af Tunelds Geografi serskildt beträffar, det förhållande icke bör lemnäs ur sigte, att, om hela arbetet af den enskilda anses nog dyrtj serskilde delar, såsom hvardera omfattande vissa af Rikets provincer, och sålunda utgörande ett helt för sig, kunna erhållas, samt då Kongl. Stats-Utskoltets Utlåtande N.o 52. 3 Maj:t redan förunnat
Utgifvaren af detta arbete ett årligt understöd af 4oo R:dr B:co, kan Utskottet icke, på sätt H:r Bruzelius föreslagit, tillstyrka beviljandet af anslag utaf allmänna medel för inköp af vissa exemplar utaf ifrågavarande Geografi.
Stockholm den 4 April 1834- N:o 52.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Apr. kl. 3 e. m.
Utlåtandej i frågan om Medelpads inbyggares befrielse ifrån underhållandet af Läns-häktet. (U. A.)
Vid sistlidne Riksdag väcktes fråga om befrielse för inbyggarne uti Norrbottens, Westerbottens och Wester-Nori lands
Län ifrån skyldigheten att bygga och underhålla Läns-fängelsena; och med fästadt afseende å det härvid förekommande förhållande att, med undantag endast af de norra Länen, i n vå öarne i Rikets öfriga Län blifvit befriade ifrån byggande och underhållande af Läns-häkten, funno Rikets Ständer billighet och jernlikhet i rättigheter medborgare emellan påkalla, att enahanda befrielse komme de förstnämnde Länens inbyggare lill godo.
På sådan grund beslutade äfven R. S., efter hvad deras d. 25 Sept. 1829 aflåtne underdåniga skrifvelse innehåller, att, emot det allt anspråk å ersättning för uppförandet af sjelfva fängelse-husen uti ifrågavarande trenne
Län förfölle och hvarken då eller framdeles vidare finge väckas, Staten må öfvertaga och ensamt bekosta underhållet af lands-fängelsena i samma
Län, på sätt med de i Rikets öfriga Län varande dylika byggnader egde rum.
Då delta beslut är tillämpligt på alla i omnämnde
Län befintliga landsfängelsen, har Stats-Utskottet, efter tagen kännedom af den till dess handläggning ifrån Bonde-Ståndet remitterade motion, af J.
Dahlberg, om Medelpads invånares befrielse ifrån skyldigheten att underhålla Läns-häktet i Sundsvall, funnit denna motion, såsom genom ofvanberörde beslut redan afgjord och bifallen, icke kunna föranleda någon vidare åtgärd å R.
S. sida.
April 1834- 4 Stats-Utskotteli Utlåtande N.o 53.
Ankom till Exp-Utsk. d. 4 Apr. kl. 3 c. m.
Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts JVädiga Proposition om Civil-Statens Pensions-Cassas anspråk på nådår s-besparing af pensioner å allmänna Indragnings-Staten. (U. A.) Sedan Kongl.
Majit, vid pröfningen af delta ämne, under den 11 Februarii i833, i Nåder förklarat nådårs-besparing tills vidare ej böra Civil-Statens Pensions-Cassa tillkomma efter sådane Einbets- och Tjenstemän, hvilke erhållit afsked med pension å Rikets allmänna Indragnings-Stat, har Kongl. Majit, enligt Dess då tillika fattade beslut, genom d. 8 sisllidne Februarii till Stats-Utskoltet aflåten Proposition, (införd i i Sami. i Afd.
Nio 2-7) lill Rikets
Ständer nu öfverlemnat denna fråga med den anmärkning: att Civil-Statens Pensions-Cassa, som redan af Staten njuter betydliga bidrag, icke har oundgängligt behof af den serskilda tillgång, hvarå anspråk blifvit väckt; att en dubbel utgift skulle genom dess beviljande Stats-verket tillskyndas; samt att, då Rikets Ständer vid 1S23 års Riksdag medgåfvo och Kongl.
Majit under den 2 September samma år biföll anvisning till förmon för Pensions-Cassan af hvad under vncance- och liggemånader å Civila Ernbets- och Tjenslemäns löner besparades, skälet dertill uttryckligen hemtades ifrån Cassans åliggande, att till delegare utbetala begrafnings-hjelp, hvilket åliggande ej för Cassan eger rum i afseende på de Embets- och Tjenstemän, som på allmänna Indragnings-Staten öfverflyttas.
På de skäl, som grundlagt Kongl. Majlis högstberörde, d. 11 Febr. 1833, fattade beslut, och hvilka i den Nådiga f Propositionen finnas införde, och med ytterligare fästadt afseende å hvad den, vid handlingarnes öfverlemnande, bifogade anmärkningen innehåller, tillstyrker Utskottet, att.
R. S., med instämmande uti det af Kongl. Majit i frågan gifne beslut, må förklara, det Civil-Statens Pensions-Cassa icke är berättigad lill nådårs-besparing efter sådane Embets- och Tjenstemän, hvilke, efter uppnådde 65 års ålder, erhållit afsked med lönens bibehållande såsom pension å Rikets allmänna Indragnings-Stat.
April 1834- Rättelse: -:dc Häftet, Sid 4°, aäst ofvanför § Cxj tillägges:
SiIlata: Corttoret.
STOCKHOLM, 1S34.
Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 54- x N:o 54.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 14 Apr. kl. i e. m.
Utlåtande} angående beräkningen af Stats-Verkets inkomster.
(I. A.) Stats-Utskottet, som behörigen utredt hvad Stals-Verket under de senare åren elier till och med för år 1831 tillflutit, får nu, efter tagen kännedom af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof, samt Kongl.
Stats-Gontorets i samma ämne afgifne underdåniga skrifvelse, jemlikt 3o § Riksdågs-Ordningen, till Rikets Ständers pröfning öfverlemna:
Förslag till Stats-Verkets inkomsters beräknande i Riks-Staten för 1835 och följande är, intill dess den vid nästa Riksdag skeende Stats-reglering blifver gällande; hvarjemte Utskottet, för att göra förhållandena, hvilka grunda beräknandet af inkomsterne, mera åskådliga och lätt fattliga efter ordningen i senast fastställde Stäts-reglering, uppställt dem uti bilagde Tabell, som utvisar, för hvarje inkomst-titel, ej allenast hvad senaste Ständer påräknade, och hvad för åren 1822 med 183 r varit Riks-Staten behållet, jemte medium deraf för samma tio år, utan jemväl hvad Kongl. Stats-Contorets underdåniga förslag och Kongl. Maj:ts högstberörde Proposition upptaga samt hvad