Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som bifaller, att, å sammanhang med anvisningen af anslaget för Indelta Arme'ens Befäl, i underd. skrifvelse till K. M:t uttryckes: ”att R.
St:r hy”sa den öfvertygelse, att med de nu beviljade anklagen för Indeldta Armeen en fullständig reglering ”af lönerne för dess Befäl bör kunna äga rum; och ”anhålla underdånigst, att E. K.
M:t lämpligast linner, och i den molin Eetänkanden, N:o 325. i5 ”dertill anviste tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan löne-reglering, som, uti närmaste öfverensstämmelse med Indelningsverket, bringar löne”vilkoren till möjligaste likhet inom samma grad vid ”hvarje Regemente eller Corps, voterar Ja.
Nej; kommer samma underd. skrifvelse att innehålla: ”att R.
M:t i underdrhet ”anhålla, det K.
M:t täckes med de sålunda beviljade ”Anslagen för Tndeldta Armeens Befäl: låta på sätt ”K.
M:t lämpligast finner, och i den mohn anviste ”tillgångar dertill blifva disponible, verkställa en löne”reglering, med syftning till återförande af Befälets ”loner i öfverensstämmelse med Indelningsverket och ”medförande den möjligaste likhet uti lönevilkor för ”hvarje Grad inom samma Regemente eller Corps.” Voteringen härom utföll med 77 Ja och 42 Nej.
Och som Ja vunnit, alltså är bifallet, att i sammanhang med anvisningen af anslaget för Indeldta Arme'ens Befäl, i underd. skrifvelse till K. M:t uttryckes; ”att R.
St:r hysa den öfvertygelse, att med de ”nu beviljade Anslagen för Indeldta Armeen en fullständig reglering af Lönerne för dess Befäl bör kun”na äga rum; och anhålla underdånigst, att E. K. ”M:t täckes, på det sätt E. K.
M:t lämpligast finner ”och i den mohn dertill anvista tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan Lönereglering, som, ”uti närmaste öfverensstämmelse med IndclningsVer - i6
St a t s - Utskottets ”ket, bringar lönevilkoren till möjligaste likhet inom ”samma grad vid hvarje Regemente eller Corps.” Hvilket allt Förstärkta StatsUtskoltet härmed skolat hos R.
Utlåtande, angående yrkad befrielse för Kihls, Axbergs och Hofsta FriSocknar från utgörande af åtskillige Praestationer till Dylta Svafvelbruk.
(U.-A.) (jenom ProtocollsUtdrag af den 17 December näsll. albar II.
BondeStåndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsfullmäktigen Olof Olofsson från Örebro Län, deruti, under framställning af de tryckande tjenstbarheter och hembudsskyldigbetcr af skogsproducter, som Kihls, Axbergs och Hofsta såkallade FriSockneHemmansägare inom nämnde Län, emot Roteringsfrihets åtnjutande, blifvit ålagde att utgöra till Dylta Svafvelbruk och af hvilka genom uppgifne åtskillige missbruk och öfverträdelse!’ å BruksFörvaltningens sida af Författningarne rörande Svafvelbrukets och FriSocknarnes ömsesidiga rättigheter och skyldigheter än mera försvårade och till ständiga stridigheter föranledde praestationers vidare utgörande
Ilemmansägarnes utarmande och undergång oundvikligen skola beredas, Motionären hemställt, det FriSockneHemmanen måtte få, i likhet med andre Skatte Ilemman - Betänkan den, N:o 326. \j
Hemman i Riket antingen undergå Rotering eller erlägga så kallad RotefrihetsAfgift och deremot befrias från alla tjenstbarheter och all heinbudsskyldighet till Dylta Svafvelbruk; men i händelse oförmodade hinder för denna frågas afgörande vid detta Riksmöte skulle inträffa, att då, intill dess frågan blefve sluteligen afgjord, FriSocknelJemmanen förunnades en sådan minskning i tjenstbarheternc till Svafvelbruket, att desamma ej i värde öfverstego roteringskostuaden, och i synnerhet antingen fullkomlig befrielse från all hembudsskyldighet af Kol och Ved till Svafvelbruket eller ock ett sådant bestämmande af hembudsskyldigheten, att Svafvelbrukslnnehafvaren förpligtades, att antingen betala de hembudne skogsprodueterne efter samma pris, som annor man för dem vill gifva eller meddela FriSedel.
Och har sedermera uti Memorial af den 5 näst].
September, som jemväl blifvit till Utskottet remitteradt, Motionären under åberopande af 77 §.
Reg.Formen, yrkat, att då Dylta Svafvelbruk vore en Kronans Egendom som hufvudsakligen på allmän bekostnad skötes och icke Brukslnnehafvarens enskilta tillhörighet, i följe hvaraf det enligt berörde §. i Reg.Formen, tillkomme R.
St:r, att föreskrifva på hvad sätt denna Kronans Egendom skall förvaltas, upphörandet af Svafvelbrukets nuvarande betjening af FriSocknarne ock äga rum, hvarvid Motionären tillika förklarat, att om en fullkomlig befrielse för FriSocknarne från så väl alla tjenstbarheter som hembudsskyldighelen af Skogsproducter till Svafvelbru5 B. 2 18 Statsutskottets ket, emot rotering eller rotefrilietsafgifts erläggande icke för det närvarande kunde verkställas, oell ej heller en sådan, i afvaktan på förenämnde förändring, af FriSocknarne önskad lindring i deras tryckande belägenhet, kunde erhållas, hans önskan vore, att R.
St:r åtminstone måtte besluta: 1:0
Att den gamla för Staten och FriSocknarne mer än behöfligt kostsamma Svafveltillverkningsmetlioden vid Dylta måtte afskaffas och tillverkningssättet af denna vara, i likhet med hvad vid de enskilte Svafvelbruken redan för längesedan skedt, lämpas efter de i Svafvelprocessen gjorde förbättringar, som, på vetenskap och konst grundade, af många års erfarenhet skola blifvit mer än tillräckligt godkände. 2:0
Att sedan genom en undersökning af dertill behörigen qvalificerade personer blifvit utrönt hvad som erfordrades för Dylta Svafvelbruks innehafvare, för att på denna mindre kostsamma tillverkningsmethod, utan förlust och med någon skälig vinst tillverka Kronans Svafvelbehof, det måtte, med hänsigt till den bättre Svafvel-processens mindre behof af FriSocknarnes prasstationer blifva bestämdt, så väl hulu många dagsverken efter denna reglering borde af FriSocknarne utgöras, som ock huru många stafrum ved derefter å de svafveltillverkningen anslagne Kronoskogarne af Frisocknellemmansägarne borde huggas och vid Svafvelbruket lefvereras. 3:o Att då den FriSocknarne åliggande andel i kostnaden för Kronosvaflets tillverkning sålunda blifvit fixerad, denna andel så fördelades, att ett
Fri - Betänkanden, N:o 39.6. jq SöckncIIemman ej, såsom förhållandet nu ar, belädes med större Prestationer än som kunde motsvara elt dylikt Hemmans rotering. 4:o
Att då genom den mindre kostsamma ti 11veik— ningsmethoden, icke alla FriSockneHemmanen behöfde betjena Dylta Svafveltillverkning, de Hemman som från denna betjening befriades, i stället skulle underkastas rotering eller rotefrihetsafgifts erläggande; och 5:o
Att den FriSocknarne hittills åliggande hemlmdsskyldigheten af Kol och Ved till Dylta Svafvelbruks innehafvare kommc att upphöra, såsom för svafveltillverkningen öfverflödig, och FriSocknarne mer än allt annat betungande; såsom stöd hvarför blifvit anfördt, att behörigen upplyst blifvit, att äfven roed den vid Dylta nu brukliga skogsödaude svafvelprocessen, de för svafveltillverkningen derstädes anslagne Kronoskogarne lemna mer än öfverflödig tillgång för svafveltillverkningen; att vid de Svafvelverk, der den bättre och mindre skogsödande svafvelprocessen en längre tid varit begagnad, beräknas ej mer än en famn ved på tillverkningen af ett Skeppund Svafvel victualievigt eller i| Skeppund Stapelstadsvigt, och denna famn, som håller icke mer än 3 alnar i höjd och längd, och hvart vedträd sällan mer än 5 qvarter* längd, således är mindre än af ett Stafrum, som för Dylta Svafvelbruk måste hålla 3i aln i cuhik, hvaraf följer, att den vedtillgång, som Kronoskogarne Kolahult och den så kallade Östra Allmänningen med deras framtida bestånd årligen lemna eller y34 Stafrum, vid ett Svafvelverk, der den mindre skogs - 20 Stats -Utskottets ödande processen användes, skulle vara tillräcklig för tillverkning af en 14 ä i5 gänger större qvantitet svafvel än den K. M:t och Kronan nu påräknar att från Dylta erhålla; och att, när FriSocknarnes herabudsskyldighet, under den skogödande till verkningsinethoden, såsom för svafveltillverkningen öfverflödig, tjenat blott till bedrifvande af Svafvelbrukslnnehafvarens enskilt tillhörande tillverkningar, så skall denna hemlmdsskyldighet, under en mindre skogödande tillverkning, såsom då ännu mera öfverflödig i mångfaldigt högre grad befrämja dylika missbruk å Svafvelbrukslnnehafvarens sida.
Utskottet har vid bedömandet af detta ämne inhemtat, att sedan den undersökning blifvit verkställd, hvilken K.
M:t under den i4 Juni 1814 anbefallt att hållas vid Dylta Svafvelbruk, i anledning af R.
St:rs vid 1809 och i8io årens Riksdag gjorde underd. hemställan om lindring eller befrielse för ifrågavarande FriSocknar, från de dem till berörde Svafvelbruk åliggande tjenstbarheter; så har K. ]\
I;t genom Resol. af den 5 September i8i5 i Wäder föreskrifvit de jemkningar i samma tjenstbarheter som borde och kunde äga rum, utan att K. M:t och Kronan, med högre betalning än dittills för det svafvel, som Brukslnteressenterne åligger att lefverera, varder betungad; Och har K. M:t sedermera, uppå gjord underd.
Ansökning om närmare förklaring af Högstberörde K.
Resolution i afseende på FriSockneHemmansägarnes hembudsskyldighet af Ved och Kol lill Bruket, under Betänk anden, N:o 323. 21 den 22 Maji innevarande år förklarat sig vilja deröfver framdeles i JVåder utlåta.
Då B..
St:r uti anderd.
Skrifvelse af den 2q
Mars jSio ibland annat äfven anhållit att få pröfva och fastställa de förslag till FriSocknarnes roterande eller beläggande med Rotefribetsafgifl, sorn R.
Sl:r förmodade en då begärd UndersökningsCömmite' skulle afgifva; och R.
St:rs mening, att FriSocknarne borde roteras, i beröide lind.
Skrifvelse blifvit framställd; sä, enär något sådant RoteringsFöi slag icke ännu blifvit R.
St:r meddeladt, och med fästadt afseende å hvad lör öfrigt vid denna Riksdag i denna fråga förekommit, får Utskottet hos R.
M. S.Ur föreslå : att R. JI.
St:r genom underd.
Skrifvelse lins K.
M:t täcktes förordna en undersökning på stället af dertill skicklige, kunnige och erfarne personer, hvilka ägde, att, efter nödige upplysningars inhemtande, till K.
M:t inkomma med Förslag så väl till skälig ersättning åt Dylta Svafvelbruks innehafvare för hvad de genom upphörandet af FriSocknarnes genom K. M:ts Nådiga Resolution d. i5 Sept. 1815 bestämde tjenstbarheter och liembudsskyldighet af dess skogsproducter, kunde komma att förlora, som ock till FriSocknarnes roterande eller RotefrihelsAfgifts erläggande, livilket underd.
Förslag jemte K. Mtts Nådiga Proposition i ämnet R.
St:r utbedja sig måtte vid nästa Riksdag till R.
St:rs Grundlagsenliga behandling öfverlemnas.
Den 7 Nov. 1829. 22 Stats-Utskottets N:o 327.
Utlåtande, rörande liqvidationen af åtskillige Medborgares i de förente Nordamerikanska Staterna fordringsanspråk bos Svenska StatsYerket, (I--A.)
Med tillkännngifvande ali K. M:t nti Nådig Skrifvel se den 21 Juli 1820 anbefallt K.
StatsContoiret, nit för berörde ändamål, af under händer hafvande vexe 1 ti 1 Igång, såsom förskott emot ersättning den K.
M:t framdeles ville bestämma, till StatsSecreleraren för Ilandels- och Financeärenderne aflemna Vexlar på 60,000 R:dr Hamb.
St:rs år 1827 församlade Revisorer anmält, det de rörande detta ämne icke erhållit annan underrättelse, än den som innefattas uti ett dem tillställt K.
Bref af den 5 Julii 1827 hvaraf inhemtats: att ofvanberörde ersättningsanspråk härledt sig från seqvestrerade och försålde varor i f- d. Svenska Pomern åren 1810 och 1811: att ersättningen för den forsk ju tne Summan, beräknad till i52,5oo R:dr Svenskt Banco anvisats på den del af mindré Creditivet, som blifvit anslagen för andra högst vigtiga och angelägna föremål, än utomordentliga anstalter för Rikets försvar, samt att K. M:t tillika i Nåder befallt, att Räkenskaper bestyrkande ofvannämnde medels användande skulle vid nästa Riksdag lill R, Stirs Stats-Utskott öfvcrlemnas.
Detta har nu skett, hvadan Utskottet, rörande ferdiiugsanspråkets uppkomst samt delsummus slut - Betänkanden, N:o 327.
23 liga liqviderande får afgifva följande, på Handlingarne grundade, i korrlhet sammanfattade berättelse.
Sedan Sverige, genom Fredstractaten i Paris 1809 nödsakats ingå på det så kallade ContincntalSystemet yrkades väl å Franska Regeringens sida den utsträckning häri, att alla Golonialvaror, ankommande med hvilken Nations fartyg som helst, skulle anses förbrutne, men, då en så vidsträckt tydning af de i Fredstractaten upptagne stadganden stod i strid med Sveriges sannskyldiga intresse, blefvo, under loppet af år 1810, Amerikanska Fartyg lastade med Colonialvaror i Svenska hamnar öppet och i Pomern, med Svenska Regeringens tysta begifvande, emottagne och laddningarne förtullade.
Till följd af en hotande Note från Franska Hofvet, hvars uppmärksamhet fästats å denna handelsrörelse, blefvo i November månad 1810 de med vederbörligt tillstånd i Stralsund förtullade och , till större delen, i enskiltes Magaziner redan upplagde Amerikanske Medborgare tillhöriga varor, för Franska Regeringens räkning med seqvester belagde.
Lifliga framställningar gjordes om upphäfvandet af denna seqvester och varornas återlemnande, så väl af ägarne och deras i Stralsund varande ombud sorn af Amerikanska beskickningen vid Svenska hofvet, hvarå till svar lemnades, att man nödgats gifva vika för ett yttre våld i en afskild del af Riket, som genom sitt läge var blottställdt för ett mera direct inflytande af de Franska fordringarne, men hopp gafs derjemte alt, i händelse dispositionen öfver de seqvestrerade 24 StatsIJ tsltot tets varorna Liefve till Pomerska regeringen öfverlemnad, ägarne skulle återfå livad dem blifvit fråntaget.
I Augusti månad år 1811 tillkännagafs af Franska Ministrrn häistädes, att ifrågasatte varor blifvit öfverlernnode till Svenska Regeringens disposition under vissa vilkor och rinder bifogande af den önskan, alt försäljningssumman blefve använd till Pomerns försättande i nödigt försvarsstånd mot England.
Genast efter inhändigandet af delta medgifvande vidtogs nödige åtgärder i afseende på varuförsäljningen, hvilken äfven för sig gic.k innan de förändrade föreskrifterna rörande denna affär ankommo till Franska Ministern från dess Hof, syftande derpå att försäljningsbeloppet skulle nedsättas i Franska Consulns värjo, för att delas imellan bägge Regeringarne.
Försäljningssumman i5i,5oo R:dr Pom.
C:t disponerades på det sätt, att en tredjedel anslogs, på grund af Franska regeringens yttrade önskan , till Pomerns försvarsanstalter, en tredjedel till uppköp af Spanmål, som af MagazinsDirectionen öfvertogs och godtgjordes och återstoden hitremitterades samt har jemte hvad MagazinsDirecliunen inbetalte blifvit använde dels alt godtgöra de, under Pomerns sedermera inträffade oecupation af Franska Trupper, derifrån öfverkomma Embets- och Tjens,temäns löner och pensioner dels att under Campagnen , åren 1813 och 18r4, till någon del bestrida då förefallne diplomatiska utgifter och negociations-omkostnader.
Emellertid fortsattes dels genom Amerikanska härvarande Beskickningen dels ock genom serskildt hit - Bela i) kan den, N:o 327. 25 sände Ombud för varuägarne de genast efter seqvester-åtgärder började, och, sedan Svenska Regeringen fatt dispositionen af det seqvestrerade, med ifver fullföljda reelarnationerne om varornas återlemnande eller motsvarande ersättnings meddelande, utan att Svenska Regeringen, under den långa diplomatiska skriftvexling hvartill frågan gifvit anledning, hvarken bestämdt förnekat eller erkänt rättmätigheten utaf de framställde fordringsanspråken.
— Om sommaren år 1824 hitkom åter ett nytt Ombud, Hr Joh. Connel, å de Amerikanske medborgarnes vägnar försedd med nödig fullmagt att afsluta denna då på i5:de året fortgående liqvidfråga, och, uppå gjord underd. framställning förklarade K.
M:t att detta fordrings-anspråk borde definitift pröfvas och afgöras.
Vid ärendets föredragning inför K. M:t d. 1 Junii i82Ö afgafs af StatsMinistern för Utrikes ärenderna, Hr Grefve af Wetterstedt en underd.
Promemoria rörande detta ämne, hvilken , i afseende på frågan om ersättning bolde meddelas eller ej, hufvudsakligen innehöll: att, då handlingarne utvisade både varornas belopp och försäljningspris, äfvensom att de på god tro och med Regeringens begifvande blifvit i Pommern införde och förtullade samt att penningarne vid försäljningen tillfallit Svenska Regeringen, reclamationen vore både billig och rättmätig och att den derföre borde af Svenska Kronan godtgöras: att, äfven i politiskt afseende, frågans vänliga biläggande vore af stor vigt, helst, vid medletaf år 1826, IlandelsTractalen emellan Sverige och Amerika tilländalöpte och ett bestämdt afslag 26 Stats-Utskottets af Reclamationerne skulle, om ej gifva anledning till ett fiendtligt förhållande Länderna emellan, likväl nödvändigt verka på Sveriges framtida afhandlingar och förbindelser med NordAmerikanska FriStaterne, då deremot ett godtgörande af reclamations-anspråket, innan underhandlingen om tractatens förnyande börjades, skulle möjligen hafva ett förmånligt inflytande på de vilkor, som dervid kunde för Svenska handeln och sjöfarten på Norra Amerika bestämmas: att, ehuru Amerikanske Medborgarne uppgifvit sin primitiva förlust till no å iao,ooo R:dr Hamb.
B:co samt med fraktförlust och den å penningar förlorade ränta till omkring 200,000 R:dr s. m., de, efter all anledning, skulle åtnöjas med vida mindre belopp: att genom framställningen af ett sådant anbud dessutom, såframt det icke gjordes så lågt att det synbarligen bar stämpeln af någon afsigt att få detsamma förkastadt, Svenska Regeringens ställning emot den Amerikanska blefvejbelt skiljaktig, äfven om det med billighet gjorda anbudet icke antogs, emot hvad den skulle blifva, om ett bestämdt yttrande i frågan fortfarande vägrades, samt slutligen att för tillvägabringandet af en sådan ersättning, hvilken ansågs kunna i ett för allt tiilbjudasmed5o, ooo R:dr H. B:co, 2:oe utvägar erbjödo sig; nämligen antingen att förklara Amerikanska Ombudet att ärendet skulle vid nästa Riksdag hos R.
St:r anmälas och serskildt anslag till reclamenternes förnöjande dervid begäras, eller ock att med berörde summa genast på en gång godtgöra fordringen , hvilken senare utväg äfven tillstyrktes såsom den rälta och lindrigaste.
Betänka n Jen, !\T:o 327. 27 Med hufvudsaklig! gillande af dessa skäl liar K.
M:t derefter förordnat, att Amerikanska Medborgarnes förberörde fordringsanspråk skulle utan afvaktan af R.
St:rs sammankomst godtgöras, oell sedan Ombudet, Hr J.
Connel, uttryckligen förklarat, det han icke kunde ingå på mottagandet af nyssberörde summa och att den yttersta nedsättning han kunde medgifva vore ersättningens bestämmande till 60,000 R:dr H.
B:co i vexlar att betalas inom 3:ne månader, har K.
M:t genom högstberörde Nåd.
Skrifvelse d. 21 Julii 1825 anbefallt StatsContoiret utgifva sistnämnde belopp samt derefter under d. 5 Julii 1827 anvisat ersättningen till StatsVerket, beräknad efter d. 19 Julii i8a5 gällande kurs, å det mindre Creditivet med 102,5oo R:dr B:co.
Efter att sålunda hafva redogjort för tillkomsten, behandlingen och slutliga afgörandet af denna ersättningsfråga, får Utskottet upplysningsvis ytterligare meddela att Hr Joli.
Connel funnits vara behörigen befullsnägtigad att, å de fordringsägande
Amerikanske medLorgarnes vägnar afsluta denna liqvidation och att hau vid medlens emottagande, afgifvit vederbörligt, Svenska Kronan från allt vidare kraf i berörde hänseende tryggande qvittance, äfvensom att NordAmerikanske medborgares hos flere andra Europeiska Stater väckte ersättningsfrågor blifvit af deras Regering understödde och att en del deraf redan godtgjorts samt andre äro under afslutande.
Beträffande den å Mindre Creditivet verkställda disposition, sorn i Utskottets tanka utgör enda före - 28 Stats-Utskottets målet för dess yttrande i denna liqvid!
Våga; så enär, med Rikets fördel flinnits mest öfverensstämmande att densamma ulan vidare uppskof eller afvaktan af R.
St:rs sammankomst uppgjordes samt någre andre medel icke funnits att anvisa till StatsVerkets ersättande för hvad från detsamma förskottsvis till berörde ändamål utbetalats, får Utskottet vördsamt tillstyrka: att det å Mindre Creditivet anvisade belopp till godtgörande af NordAinerikanske medborgares fordringar med i52,5oo R:dr må af R.
Sttr till afskrifning beviljas.
Utskottet får derjemte yttra sig öfver dispositionen af de genom den år 1811 i Stralsund verkställda försäljningen influtne medel.
Utom den tredjedel af försäljningssumman, som anslogs till Pommerns försvarsanstalter och för hvilken annan redovisning icke finnes, eller, i Utskottets tanka, kunnat komma i fråga, än 2:ne skrifvelser af Pomerska Regeringen och HufvudCommissionen rörande anslagets emottagande för det uppgifne ändamålet, inflöt genom afvttrandet af de Amerikanska varorna dels en contant summa 5o,5oo Pom.
Cour:t sora förvandlad i Svenskt B:co uppgick till 84,069 tl:dr 32 sk. 6 r. samt ett belopp af 85,908 R:dr 26 sk. 2 rest. som f. d. MagazinsDirectionen inbetalt efter verkställd försäljning af den för en tredjedel uppköpta och hitskickade spannmål, eller tillsammans 169,978 R:dr 10 sk. 8 r:st.
Utskottet har äfven emottagit en af numera StatsMinistern för Utrikes Ärenderna Hr Grefve af Wetterstedt inför K.
M:t afgifven och godkänd redogörel - Betänkanden, N:o 327. 2g se pä 172,190 R:dr 22 sk. hvilken specifikt upptager hvarje utgift, och enligt hvilken berörde summa, på sätt redan blifvit omnämndt, åtgått i aflöningar och pensioner åt Pomerska Embets- och Tjenstemän som till Sverige öfverkommit då Pommern occuperades af Franska Trupperna , samt till tractamenten åt de personer som å Svenska Regeringens vägnar dels deltagit i fredsunderhandlingarna å serskilte orter, dels åtföljt de allierade Monarkerna under Fältlåget, och till Kurirkostnader m. m.
Betraktad ur samma synpunkt som redogörelser för bestämda anslag, lemnar berörde räkning visserligen rum för den anmärkning, att densamma icke är egentligen hvad resekostnader beträffar, nog fullständigt verificerad.
Men då i betraktande tages svårigheten och någon gång omöjligheten att under krigsförhållanden anskaffa vederbörlig verification för hvarje utgift samt då med nu antaget redovisnings- och bokföringssätt, medel icke vidare kunna för Statens räkning inflyta och användas utan att tillika å behöriga ställen ingå och synas både såsom inkomst och utgtft, och ovedersägligt är att, utan den genom varuförsäljningen i Stralsund beredda tillgång, de utomordenslige kostnaderne i diplomatisk väg under åren 1813 onh i8r4 måst genom anskaffning i annan väg fyllas, lära R.
St:r finna oftaberörde försäljningsmedels användande till nämnde utomordentliga behof samt den öfver deras förvaltning afgifna och af Utskottet nu granskade Redogörelse icke föranleda till någon anmärkning.
Den 7 November 182g. 3o Stat sU t skottets N:o 523.
Memorial, angående skiljaktiga Beslut i frågan om de serskilde tillgångar som erfordras, då RiksMarkegångspriset på den noder lönerne inberäknade Spannemål öfversliger 6 R:dr B:co Tunnan.
BondeStändetj genom ProtocollsUtdrag den g innevarande månad, meddelat Utskottet dess samma dag fattade beslut, att förena sig med H. R. o. A. om det förordnande, att, i händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerue inberäknade'
Spannemål skulle något år öfverstiga 6 R:dr B:co Tunnan, den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverstjuter Kronans behållna Spanmål, skall af RiksgäldsContoiret StatsVerket ersättas; så, enär genom H. PriisteStändets samt Y.
BorgareStändets lemnade bifall till Utskottets tillstyrkande, att i nämnde ändamål ett lörslags-anslag, beräknadt till 4°>68i R:dr 4l sk- 5 r:st. i penningar, må å Stat uppföras, 2 Stånd stannat emot 2 i frågan om denne serskilda tillgång för lönefyllnader, har Utskottet skolat föreslå R.
H. St:r, att öfverlemna afgörandet deraf åt Förstärkta StatsUtskoltet, som i sådant fall torde böra anställa omröstning öfver följande proposition:
Den som bifaller, att, i enlighet med hvad Statsutskottet tillstyrkt, ett FörslagsAnslag, till godtgörande af den Utgift, som RiksMarkegångens möjeliga
Bet änkan den, N:s 3^8, 3?.g. 3 j uppstigande öfver 6 B:dr B:co p:r Tunna kan förorsaka för den del af Spannemål under lönerne, hvartill saknas tillgång, må på Stat uppföras och beräknas till 4o,68i B:dr 4t sk. 5 r:st. i penningar, voterar Ja.
Nej; skall, i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannernål något år öfverstiger 6 R:dr B:co, den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål som öfverskjuter Kronans behållna Spannemål, afRiksgäldsContoiret StatsVerket ersättas.