Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet skulle ansett så mycket obehörigare att med visshet räkna derpå, alt Konungen vid 1843 års Stor-Thing skulle velat föreslå en sådan Grundlagsändring, som Konungen om Conslitutions-Utskottets förslag på officiell väg icke erhåller någon underrättelse; och den indirecta anhållan om Nådig Proposition till Norrska Stor-Thinget, som man skulle vilja finna i ett sådant förslag, sedan det. af Riksens Ständer blifvit antaget till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag , synes åtminstone Utskottet ega ett ganska tvetydigt företräde framför den öppna, sorn Utskottet föreslagit.
Utskotttet har i Memorialet N:o 63 också vidrört en mellan Svenska och Norrska Grundlagarne, i fråga om Förmyndareval, befintlig skiljaktighet, hvilken, enligt Utskottets tanka, lämpligast torde kunna afhjelpas genom en sådan ändring i Norrska Grundlagen, sorn i denna punkt bragte den till likhet med den Svenska.
Denna skiljaktighet angår antalet af omyndig Konungs Förmyndare.
I denna fråga torde Utskottet kunna bespara sig sjelft och Riksens Ständer beviset på olämpligheten af att föreslå den nödiga öfverensstämmelsens tillvägabringande genom en ändring af Sveriges Grundlag, så länge ovisst är, huruvida icke de i båda Rikenas Grundlagar härom gällande stadganden på ett ändamålsenligare sätt kunna bringas till öfverensstämmelse.
Utskottet tror Kongl.
Maj:t vara i tillfälle att säkrast bedöma, hvad i detta afseende är möjligt att åstadkomma, och Utskottet •vågar äfven tro, att det i sitt Memorial iakttagit all den grannlagenhet, som Utskottet ålegat.
Hvad åter angår de i Riksacten af Utskottet nödiga ansedda ändringar, anhåller Utskottet att få fästa uppmärksamheten derpå, att denna Act icke får, emot dess 12 §, i anseende till Norrige, ändras i annan ordning, än den Norrska Grundlagens 112 §. stadgar; d. v. s., att beslutet, huruvida en föreslagen ändring skall ega rum eller icke, först tillkommer det lagtima Stor-Thing, som närmast följer alet, hvarå förslaget blifvit framstäldtj Constitutions-Utskottets Memorial, N.o roj. 5 hvaremot ändring af sama Riksact, i anseende till Sverige, kan bifallas eller afslås å sama Riksdag, då den blifvit föreslagen.
Så vida Riksens Ständer nu fattade och till Konungen öfverlemnade ett beslut om sådan ändring, skulle det således icke vid innevarande Riksdag kunna af Konungen sanctioneras, med den verkan, att ändringen genast i Riksacten kunde införas.
Sanctionen måste antingen blifva vilkorlig eller ock uppskjutas till annan Riksdag.
Hvad angår Utskottets ifrågasatta behörighet alt föreslå , det Riksens Ständer hos Konungen måtte anhålla om Nådig Proposition rörande omförmälda, i Grundlagarne och Riksacten nödiga, förändringar, tror Utskottet sig blott behöfva yttra, att den rättighet, sorn i Riksdags-Ordningen, 3y §. 2 morn., finnes stadgad att väcka frågor till afgörande i Ståndens plena , måste anses angå sådant väckande i allt, som med Grundlagarnes förbättring står i ovilkorligt samanhang och , i följd deraf, ligger inom området för Conslilutions-Utskottets verksamhet.
Hit hör, vid ofvan anmärkta förhållande, äfven frågan om anmälan af den underdåniga önskan , som Utskottet i Memorialet N:o 63, på der utvecklade grunder, förklarat sig anse lämplig.
Riksens Ständers rätt Lill sådan anmälan är försäkrad i RiksdagsOrdningens 6o §.
Utskottet har visserligen i Memorialet N:o 63 framställt alternativa förslag; och Utskottet erkänner riktigheten af den anmärkning, att, vid sådant förhållande, Proposition af Talman till Stånd, alt bifalla detta Utskottets Betänkande, icke skulle uttrycka någon mening.
Men Utskottet har vid af gifvande af Memorialet N:o gy förfarit på sama sätt, utan att hvarken Riddeiskåpet och Adeln eller Borgare-Ståndet, i anledning deraf, stannat i villrådighet om propositionernes form ; och Utskottet vågar tro , att de i Memorialet N:o 63 framstapla alternativ icke sialia större svårigheter i vägen för propositionernes bildande.
Regeringsformens 56 § bjuder icke , att Utskottens Betänkanden, utan att deras Förslag_, af hvilka flera kunna innehållas i ett Betänkande, skola först i Slåndens plena framställas till antagande eller förkastande.
Tillämpningen af denna Grundlagsparagraf på Memorialet N:o 63 synes Utskottet så mycket lättare, som Utskottet, vid hvarje af de två i sama Memorial innehållna senare förslagen, uttryckligen angifvit det förhållande, hvaruti hvartdera står till det, som i sama Memorial är först framstäldt.
Till svar å anmärkningen, att Utskottet orätt förfarit, då det till förslaget, att Riksens Ständer skulle till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan om Nådig Proposition, tillagt en bestämd mening, torde den 6 Conslitutions-Utskottets Memorial, N.-o 107. erinran göra tillfyllest, att, om Utskottet än uti den sid. rr gjorda hänvisning till det sid. i5 framstälda förslaget nyttjat bestämdare oidaiag, sådant icke bör kunna föranleda missförstånd, enär sjelfva förslaget, sådant det sid.
15 läses, endast uttrycker en önskan, att Kongl. Majrt täcktes 1 det afseende, som förut blifvit namndt, föreslå, hvad Kongl. Majrt linner böra under Konungs minderårighet lända till Thronens säkerhet; och enär det måste vara de ord, med hvilka förslaget blifvit till Riksens Ständers antagande eller förkastande framstäldt, icke de, med hvilka det i en annan del af Memorialet omtalas, som böra upptagas i den underdåniga skrifvelse, hvilken skulle blifva en följd af Riksens Ständers bifall till Utskottets hemställan i denna punkt.
Utskottet torde ock i det anförda hafva besvarat de i Borgare-Ståndet gjorda anmärkningarne om Memorialets dunkelhet i pramisser och otydlighet i tillämpning: anmärkningar, hvilka förmodligen afse samma förhållanden, hvilka här ofvan blifvit utredda.
Hvad angår det emot den ovanliga formen riktade klandret, förmodar Utskottet, att detta egentligen åsyftar underlåtenheten att med serskildt tr\rck utmärka sjelfva förslagen.
Utskottet har 1 detta afseende iakttagit sama förhållande i Memorialet N:o 63 , som förut i Memorialet N:o 5o , der Utskottet likaledes till Riksens Ständer hemstälde, huruvida Riksens Ständer skulle finna lämpligt att till Kongl. Majrt ingå med en underdånig skrifvelse.
Utskottet ansåg sig genom denna förm ytterligare kunna fästa uppmärksamheten derpå, att hvad Utskottet föreslog, icke borde behandlas såsom förslag till Grundlagsändring.
Då anmärkning likväl blifvit gjord emot denna afvikelse från en form, som lättar uppfattningen, har Utskottet ännu en gång velat i samandrag framställa , hvad Utskottet i Memorialet JST;o 63 mera utförligt and t agit.
Utskottet har nemligen i sistnämnda Memorial föreslagit, såsom ett alternativ, att Riksens Ständer måtte, under framställning af de vådor, hvilka kunna befaras af ett mångårigt öfverlåtande af Konungslig magt åt enskilde medborgare, hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, det Kongl. Majrt täcktes för Svea Rikes Ständer och Norriges StorThing i nämnda afseende föreslå , hvad Kongl. Majrt finner böra , under Konungs minderårighet, lända till Thronens säkerhet; samt, såsom ett serskildt förslag, att Riksens Ständer, derest de skulle besluta en underdånig anhållan af förenämnda beskaffenhet, uti sama anhållan måtte tillägga den Constitutions-Utskottets Memorial, iV.-o 10J. 7 underdåniga önskan,, att, i fall de svårigheter och vådor, hvilka vid val af omyndig Konungs Förmyndare kunna uppkomma, i följd af det lösliga sätt, hvarpå denna fråga i Riksacten den 6 Augusti 1815 behandlas, icke redan utgjort föremål för Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet, Kongl. Maj:t täcktes laga i Nådigt öfvervägande, samt lill Svea Rikes Ständer och Norriges Stor-Thing göra Nådig Proposition om, allt, hvad Kongl. Maj:t finner nödigt till afbjelpande af bristerna i Riksactens stadganden i omförmälda fråga: brister, bland hvilka Riksens Ständer i underdånighet borde anföra, att Riksacten , för händelse af Konungs minderårighet, icke bestämmer, när och huru frågor mellan Svenska och Norrska folkens Representanter skola afgöras, om det antal Förmyndare, som för omyndig Konung väljas må; om hvilken bland flera sådana Förmyndare må föra ordet, och om förhållandet , då rösterna i en af flera samansatt Förmyndarestyrelse blifva lika delade; äfvensom att sama Riksact, lika litet som Norrska Grundlagen, stadgar något om det högsta antal Förmyndare, som för omyndig Konung väljas må: i följd hvaraf Norriges Stor-Thing kan välja ett antal, som Svenska Grundlagen förbjuder.
Såsom ett annat alternativ har Utskottet föreslagit, att Riksens Ständer måtle hos Kongl. Maj:t anhålla om Nådig Proposition til!
Svea Rikes Sländer och Norriges Stor-Thing om allt, hvad Kongl. Majrt finner nödigt till afbjelpande af de i Riksactens stadganden, rörande Förmyndareval för omyndig Konung, befintliga brister: brister, bland hvilka Riksens Ständer i underdånighet borde anföra, att Riksacten, för händelse af Konungs minderårighet, icke bestämmer, huru och när frågor mellan Svenska och Norrska folkens Representanter böra afgöras, om det antal Förmyndare, sorm för omyndig Konung väljas må; om hvilken bland flera sådana Förmyndare må ordet föra, och om förhållandet, då rösterna i en af flera samansatt Förmyndarestyrelse blifva lika delade; äfvensom, att sama Riksaet, lika litet som Norrska Grundlagen, stadgar något om det högsta antal Förmyndare, som för omyndig Konung väljas må; i följd hvaraf Norriges Stor-Thing kan välja el t antal, som Svenska Grundlagen förbjuder.
Slutligen får Utskottet till Bonde-Ståndet hemställa, huruvida Ståndets mening med dess å Utskottets Memorial N:o go afgifna svar är alt god - 8 Conslilatiuns-Ötskottcls Memorial, N.-o 108. känna de två i Memorialet N:o G3, s. i5, radd. 3a — 35 och s. t n, radd. i 4 — 20, fVamstähla för slagen.
Stockholm deli 4 M°j i^4r* N:o 108.
'Aok. till Exp. Utsk. den 5 Maj s84*> th 1 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af Riks-Ståndens Yttranden, rörande Constilutions-ötskottets Memorial N:o 88.
Det i Constitutions-Utskotlels Memorial N:o 88 framstälda förslag till ändring af Riksdags-Ordningens i5 §. t morn., liar af Preste- och BondeStånden blifvit antaget till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot Ridderskapet och Adeln, vid pröfningen af sama förslag, förklarat, såsom sin gemensama tanka, att å första raden i förslaget böra utgå orden: inom sig, och att, efter ordet innehaft, på 5:te raden bör införas följande mening:
Ej mci någon i sådant val deltaga, sorn icke sjelf är valbar.
Borgare-Ståndet bar återremitterat förenämnda Memorial , med den af Ståndet uttryckta gemensama tanka, att den förändring af i5 §. 1 mom. Riksdags-Ordningen, som vid denna Riksdag blifvit af Riksens Ständer antagen, icke lemnar något tvifvel om den mening, att Kronohemmansåbo eger sama rätt till Riksdagsmannaval, som Skattebonde, och att derföre det af Constitutions-Utskottet i Memorialet N:o 88 uppgjorda förslag till förändring af omförmälda § och moment af Riksdags-Ordningen hvarken är nödigt eller nyttigt.
I anledning af Ridderskapets och Adelns först omförmälda anmärkning, bör Utskottet erinra, det de anmärkta orden: inom sig, äro upptagna utur den af Riksens Ständer vid innevarande Riksdag antagna redaction, och att deras intagande deruti, enligt Utskottets tanka, utgör en verklig förbättring af i5 §. 1 mom.
Riksdags-Ordningen, så vida man anser dess mening verkligen vara, att ingen, som icke tillhör Allmogen, skall kunna till Riksdagsman - Conslitutions-Utskoltets Memorial, N.-o 108. 9 man för Bonde-Ståndet väljas.
Utskottet hemställer således, att Ridderskapet och Adeln behagade denna anmärkning Irånträda.
Ridderskapets och Adelns yrkande om införande af en ny mening näst efter ordet innehaft uti 15 §. 1 mom.
Riksdags-Ordningen innehåller ett nytt förslag lill Grundlagsändring.
Då detta förslag icke blifvit väckt i den ordning, som Regeringsformens 81 §. föreskrifver, kan det icke af Utskottet lill behandling upptagas.
Med anledning af Borgare-Ståndets yttrade gemensama tanka, torde det tillåtas Utskottet att anföra följande:
Till d ess bevist blifvit, att Kronohemansåbo är hemanets egare, lär man ock blifva skyldig beviset för den mening, att i i5 1 mom.
RiksdagsOrdningen, med den af Riksens Ständer vid innevarande Riksdag antagna redaction, någon anledning finnes att tillerkänna Kronohemansåbo rätt att väljas till Riksdagsman i Bonde-Ståndet.
Rätt till Riksdagsmannaval omtalas, så vida detta uttryck skall betekna rätt att välja till Riksdagsman, deremot i Riksdags-Ordningens förenämnda § och moment, likasom i 1723 års Riksdags-Ordning, såsom tillerkänd Allmogen.
Detta namn är så vidtomfattande, att inrymmande i sjelfva § af en antydning om sama namns der egande betydelse svårligen kan anses öfverflödigt.
En sådan antydning innehålles, inom §, uti bestämmelsen om det slags rätt lill jord, som medför valbarhet.
Då utur denna bestämmelse, genom den af Riksens Ständer vid innevarande Riksdag antagna redaction, skulle uteslutas, hvad der nu nämnes om Kronoheman, saknas således icke fog till det påstående, att äfven en antydning om Kronohemansåboars valrätt skulle gå förlorad, om sama redaction skulle blifva sanctionerad.
Utan att hysa någon fruktan, det Kronohemansåboarnes, i häfd, i den Försäkran, som Memorialet N:o 88 omförmäler, samt i 22 §.
Riksdagsordningen tryggade rätt skulle råka i någon verklig fara genom den, enligt Utskottets tanka, mindre lyckade ändringen af Riksdags-Ordningens i5§ i morn., har Utskottet trott sig böra, i hvad på Utskottet beror, verka dertill, att det Grundlagsrum, hvars egentliga föremål är utstakandet af Bonde-Ståndets representationsrätt, må blifva fredadt från sådana anmärkningar, som nu blifvit deremot gjorda; och Utskottet hemställer alltså, huruvida icke Borgare-Ståndet ville, med frånträdande af sin anmärkning, förena sig med Preste- och Bonde-Stånden att till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antaga Constitutions-Utskottets i Memorialet N:o 88 framstälda förslag.
Bih,. till R.
Fröt. 1840 och l8fn 3 Sami.
Haft. 2 10 Constitutions-Utskottets Memorial, N.o 108.
För rlen händelse, att hvarken Ridderskapet och Adeln eller Borgareståndet skulle finna för godt att till Utskottets här ofvan gjorda hemställanden lemna bifall, får Utskottet, för den vid sådant förhållande nödigblifvande omröstningen i Förstärkt Constitutions-Utskott, föreslå nedanstående voterings-propositioner, i afseende på hvilka Utskottet anmärker, att, der Ridderskapet och Adeln allena skulle frånträda sin anmärkning, den under litt.
B. upptagna Nej-proposition i sama egenskap ingår uti den enda, då nödiga omröstningen; men att, om Borgare-Ståndet allena skulle frånträda sin anmärkning, Nej-propositionen vid den enda, då nödiga omröstningen kommer att lyda:
Nej, kommer, under de i Constitutions-Utskottets Memorial N:ris 68 och 88 frarastälda förbehåll, följande förslag till ändring af Riksdags-Ordningens i5 §. i mom. att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag: Allmogen (etc„ såsom Ja-prop. litt. B.) Ä. Den, som till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, under de i Constitutions-Utskottets Memorial N:iis68 och 88 framstälda förbehåll, god känner följande, i Constitutions-Utskotteis Memorial N:o 88 föreslagna, ändrade lydelse af Riksdags-Ordningens 15 §. i morn.:
Allmogen i hvart Härad välje inom sig,, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet En, inom Häradet boende och besuten, Hemmansägare,, hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmagt derå innehaft.
Hvad om Hemnansägare nu är sagdt, gä!le ock om sådan Kronohemmans-åbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver.
Vilja — — — — sig förena, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer ny omröstning att anställas öfver en så lydande voteringsproposition: B.
Den, som till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, under de af Constilutions-Utskottet i Memorialen N:ris 68 och 88 fram - Constitulions-Ulskottcts Memorial, N.o tog. 11 stälda förbehåll, godkänner följande ändrade lydelse af RiksdagsÖrdningens i5 i morn.:
Allmogen i hvart Härad välje, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet En, inom Häradet boende och besuten, Hemmansägare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Slånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå innehaft.
Hvad om Hemmansägare nu är sagdt_, gälle ock om sådan Kronohemmansåbo, som med stadgad åborätt hemmanet innehafver.
Vilja — — — sig förena, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nejj kommer icke något förslag om ändring af Riksdags-Ordningens |5 §. i mom. att, i anledning af Constitutions-Utskotiets Memorial N:o 88, hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Änk. till Exp. Utsk. den 5 Maj 184» > kl. 2 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af äter remiss af Constitutions-Utskoltets Memorial N:o 8g.
Det af Constitutions-Utskottet i Memoria let N:o 8f) framstälda förslag, om ändring i Riksdags-Ordningens §., har af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden blifvit antaget till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Borgare-Ståndet har ock, alt hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, antagit det af Utskottet 1 (Virenamnda Memorial, pag. 24. under N:o 1, uppgjorda förslag till förändrad lydelse af i 'j §. 3 moni. 2 perioden Riksdags-Ordningen; hvaremot Memorialet, i hvad det angår tillstyrkande, under N:o 2, att i berörde § och moment må införas en ny, lill redactionen jemväl uppgifven, mening, återremitterats, med uttryck af Ståndets gemensama tanka , alt Ståndet ej kunde detta senare förslag till hvilande för Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänna, enär detsarna af Ståndc-t ansetts hvarken nödigt eller nyttigt. 12 Conslilutions-Ut skottets Memorial, ISI.-o 110.
Då Tre Riks-Stånd till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagit båda de af Utskottet i Memorialet N:o 89 framstälda förslag, hemställer Utskottet till Borgare-Ståndet, huruvida icke Ståndet, med frånträdande af dess först yttrade mening, vill tillåta att äfven det andra af dessa förslag må hvila lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
För den händelse, alt Ståndet icke till denna hemställan lemnar bifall, föreslår Utskottet, till omröstning i Förstärkt Conslitutions-Ulskott, följande voterings-proposition:
Den, som vill, att i Riksdags-Ordningens 17 §. 2 morn., näst efter orden: ”nytt val” skall, på sätt Constitutions-Utskottet i Memorialet N:o 89 föreslagit, införas en så lydande mening: Riks-Ståndj, till hvars ledamot den Riksdagsman vald blifvity anmode om nytt vals anställande dem} som vederbör. röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer Constitutions-Utskoltets i Memorialet N:o 89 gjorda förslag om anförda menings intagande i Riksdags-Ordningens 17 §. mom. 2, icke att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Ank. till Exp. Utsk. d. 5 Maj t84i, kl. a e. m.
Memorial till Riksens Ständer y i anledning af Riks-Ståndens yttrande j rörande Constitutions-Utskottets Memorial N:o 97.
Efter pröfning af Constitutions-Utskottets Memorial N:o 97, med förslag till upphäfvande eller ändring af Tryckfrihets-Förordningens 5 §. i3 morn., har Bonde-Ståndet till behandling vid nästa Riksdag, enligt 56 §.
Regeringsformen, antagit den i berörde Memorial föreslagna Grundlagsändring; hvaremot de öfriga Stånden, rörande sama Memorial, yttrat sig på följande sätt: Constitutions-Utskotlets Memorial> N:0 110. 13 Borgare-Ståndet liar, hvad angår förslaget pag. 5, att 5 §. i3 mom.
Tryekfrihets-Förordningen måtte upphäfvas och att ordnings-numrorna på de tre följande momenterna af sama §. måtte ändras, återremitterat Memorialet i denna del, med förklarande af Ståndets gemensama tanka, att Ståndet icke ansett sig kunna godkänna berörde förslag, att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; men deremot har Ståndet förklarat det pag. 7, alternatift framstälda förslaget till förändrad lydelse afTryckfribets-Förordningens 5 §. i3 mom. antaget alt till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag hvila.
Ridderskapet och Adeln har, såsom sina gemensama tankar, förklarat, att det af Utskottet i förenämnda Memorial algifna första förslag, nemligen om uppliäfvande af Tryckfribets-Förordningens 5 §. i 3 morn., ogillas, och att de i det senare föreslagna förändringar af sama mom. icke vore bland dem, som 8i §.
Regeringsformen benämner ”högst nödiga och nyttiga”.
Preste-Ståndet har ogillat, ”att 5 §. i3 mom.
Tryckfrihets-Förordnin”gen måtte upphäfvas, och med detsama den föreslagna förändringen i "numerföljden på de 3 följande momenterna af sama §”, samt återremitterat ”den för nyssnämnda fall uppgifna förändrade lydelsen af 5 §. i3 ”morn., med förklarande, såsom Ståndets gemensama tanka, att de deri föreslagna förändringar icke vöre bland dem, som 8i §.
Regerings-Formen ”benämner ””högst nödiga och nyttiga.””
Då Utskottet den oförenliga skiljaktigheten mellan de af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvart för sig, yttrade gemensama tankar, å ena, samt de öfriga två Riks-Ståndeus, å andra sidan, nu till samtliga RiksStåndens behandlande anmäler, måste Utskottet fästa Bonde-Ståndels uppmärksamhet derpå, att Utskottet icke med visshet kan yttra, huruvida någon skiljaktighet förefinnes mellan Borgare- och Bonde-Ståndens meningar.
Utskottet har nemligen, i Memorialet N:o 97, framstält två förslag af den beskaffenhet, att det enas antagande omedelbart medför det andras förkastande.
Då nu Bönde-Ståndet godkänt den i sama Memorial föreslagna Grundlagsändring, synes deraf ej, hvilkendera Ståndet menar, antingen uppliäfvandet af Tryckfribets-Förordningens 5 §. i3 morn., samt ändring af de i sama § följande momenlernas ordningsnumror , eller den ändrade lydelsen af förstnämnda moment.
I fall den första meningen är Bonde-Ståndets, får Utskottet till samtliga Riks-Ståndens behandlande äfven anmäla denna skiljaktighet mellan Borgare- och Bonde-Ståndens tankar, samt, för den händelse, att samtliga Riks-Stånden vidblifva sin ytrade mening, för omröstning i Förslå) k t Conslilutions-Utskott, föreslå nedanstående voteringsproposilioner. 14 Constitutions-Utskottets Memorial, N.o no. Skulle Bonde-Ståndet antingen förklara sin mening hafva varit densaina som Borgare-Ståndets, eller sig nu efter Borgare-Ståndet foga, förfaller den under litt.
A. upptagna propositionen, och voteringen sker genast öfver den proposition, som är föreslagen under litt. B. A. Den, som vill, att 5 §. >3 mom.
Tryckfribets-Förordningen må upphäfvas och ordningsnumrorna på de tre följande momenterna al sama § ändras till 13, 14 och i5, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer icke något förslag om upphäfvande af TryckfrihetsFörordningens 5 §. i3 morn., och om ändring af de i sama § följande momenternas ordningsnumror, att till nästa Riksdag hvila; men anställes ny votering öfver en så lydande proposition: B.
Den, som vill, att 5 §. i3 mom.
Tryckfrihets-Förordningen skall erhålla följande, ändrade lydelse:
Varder någon — — — äge Konungen att derom efter omständigheterna förordna, samt, om Han så nödigt aktar, låta genom Justitia1-Stats-Ministern föranstalta om skriftens sequestrerande och indragning, både hos Boktryckare och Försäljare eller andra utspridare, på sätt om qvarstad här ofvan stadgas.
Så vida Justitice-Stats-Ministern ej öfverlemnar skriften till Justitia-Canzleren för åtalande vid laga domstol, skall han genast ovägerligen inhemta Tryckfrihets-Comitéens utlåtande.
Finner Comileen, som ej äger afse politiska förhållanden, att skriften, efter Lagens bokstaf, ej åtalaskan, eller har åtal skett, men skriften genom laga kraftvunnen dom blifvit obrottslig förklarad, utan att ersättning till den frikände parten i domen blifvit åklagaren ålagd, ankomme det, sedan Stats-Rådet blifvit hördt, på Konungens pröfning, huruvida af Statsmedlen, till Boktryckare, Förläggare eller Försäljare må anordnas ersättning för deras omkostnader och förluster. röste Ja ; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kummer Constilutions-Utskottets, i Memorialet N:o gy Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 111. 15 gjorda, förslag Lill ändring af Trjrckfrihets-Förordningens 5 §.
13 morn. icke att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Slockholm den i Maj 1841 •
Ank. till Exp. IJtsk. den 5 Maj i84r, kl. 2 e. m.
Memorial till Riksens Ständer ,■ i anledning af Riks-Ståndens yttranden, rörande Constitutions-Utskottets Memorial JS:o g8.