Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Yid föregående riksdagar har, i anseende till mängden och beskaffenheten af de till Stats-Utskottets handläggning hörande göromål, såsom omfattande både Statsverkets och Riksgälds-kontorets ärenden, detta Utskott, utom den i Riksdags-ordningens 24 g bestämda tjenstemannapersonal, nemligen en Sekreterare och för hvarje afdelning, hvarå Utskottet sig fördelat, en Kanslist, behöft och äfven fått begagna en särskild Sekreterare till biträde vid behandlingen af de frågor, som angå Riksgäldsverket, en Kamererare för räkenskapsgöromålen i afseende å statsregleringens olika delar samt en tillökad kanslibetjening; och då, efter ali anledning, äfven under denna riksdag, göromålen inom Utskottet blifva många och vigtiga, får, med stöd af hvad Riksdags-ordningens nyss åberopade § vidare innehåller, Utskottet hos Rikets Ständer hemställa, det Utskottet må tillåtas, att, för ärendenas behöriga och skyndsamma behandling, i mån af behof, antaga en Sekreterare för Riksgälds-afdelningen, en Kamererare och till en början två Notarier.
Stockholm den 31 Oktober 1862. Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 3 \ o 3.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Nov. 1862, kl. 12 midd.
Memorial, med den till Rikets nu Jörsamlade Ständer af Fullmågtige i Riks gälds-kontoret afgifna Berättelse.
(Riksgälds-Afdeln.)
Sedan Stats-Utskottet fått emottaga den af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, enligt 263 § af det för detta Yerk gällande Reglemente, afgifna berättelse, angående Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning från början af sednast förflutna riksdag, varder samma berättelse till Rikets Ständers kännedom härmed öfverlemnad; och skall Utskottet framdeles under riksdagens lopp afgifva sitt utlåtande om Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning under den tid berättelsen omfattar.
Berättelse till Rikets Höglofliga Ständer, angående
Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning sedan början af 1859 och 1860 års riksdag.
Genom de utförliga berättelser, angående Riksgälds-kontorets utgifter och inkomster samt skulder och tillgångar, som vid de numei'a årliga statsrevisionerna afgifvas, erhålla Rikets Höglofliga Ständer fullständiga upplysningar ej allenast om de under loppet af hvarje år från Riksgälds-kontoret verkställda utbetalningar och dit influtne medel, utan äfven om detta verks vid årets slut återstående skulders och tillgångars belopp och beskaffenhet.
Då nu sådane revisions-berättelser för de 3 sistförflutna åren komma att i tryckta exemplar inom Riks-Stånden utdelas, hafva Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ansett sig i den berättelse, hvilken det, enligt gällande Reglementes 263 §, åligger
Fullmägtige att för tiden mellan sednaste och nyligen öppnade riksmötes början till Rikets Ständer afgifva, kunna 4 Stats-Utskottets Memorial N:o och böra i allmänhet hänvisa till de ur Fullmägtiges protokoller och Riksgäldskontoret» räkenskaper hemtade uppgifter, som genom revisionsberättelserna redan blifvit Rikets Ständer meddelade, rörande de årliga förändringarne af hvarje särskild skuld- och fordringspost samt det belopp, hvar och en Riksgälds-kontoret ålagd utbetalning eller anslagen inkomst under ifrågavarande tidrymd utgjort.
I likhet med alla andra under sednaste årtionden angående Riksgälds-kontoret afgifna riksdagsberättelser, har äfven vid denna berättelses uppställning samma ordningsföljd för de särskilda räkenskapsförhållandenas och förvaltningsåtgärdernas omförmälande bibehållits, som i Riksgälds-kontoret» Reglemente finnes iakttagen.
Riksgiilds-koutorets skulder.
(Reglementets §§ 2—23.)
Utom de i särskild räkenskap upptagna skulderna för de medel, som efter 1858 års början upplånats till fortsättningen af statens jernvägsbyggnader, och utan beräkning af de, enligt derom meddelade beslut, tid efter annan inom linien förda skuldposterna utgjorde Rilcsqälds-kontorets skulder vid ingången af år 1859 ....
R:dr 10,269,490: 82, och blefvo under sistnämnde år minskade med 1,231,232: 77, samt följaktligen till R:dr 9,038,258: 5.
Under år 1860 minskades de ytterligare med • g 248,412: 32, eller till R:dr 8,789,845: 73.
Deremot ökades skulderna under år 1861 med ej mindre än . „ 2,911,840: 49, så att desamma vid sistlidet års slut uppgingo till ....
R:dr 11,701,686: 22, hvilken summa med „ 1,432,195: 40 öfverstiger ofvanuppgifna skuldbelopp vid 1859 års början .
R:dr 10,269,490: 82.
De till utgående från Riksgälds-kontoret i mån af behof eller under redan förflutna år anvisade, men icke utbetalda och derföre uti nu uppgifna skuldsummor inbegripna, anslag utgjorde vid 1859 års ingång R:dr 3,801,938: 89.
, 1860 „ , 2,816,307: 21. „ 1861 „ * 2,830,912: 29. och „ 1862 „ „ 2,678,023: 51.
Riksgälds-kontorets räntebärande skuld uppgick vid 1859 års början till 4,621,408: 56.
„ 1860 ,. „ 4,589,596: 68. • „ 1861 ,. ,. 4,441,744: 36, „ 1862 „ „ „ 7,352,213: 27.
Den räntebärande skuldens betydliga tillökning under sistlidet år, oaktadt de vanliga utbetalningarne å äldre skulderna äfven under detta år fortgingo, har föranledts genom det då emot fonderade 4|-procents-obligationer upptagna inhemska lån å 3,000,000 R:dr.
Utan beräkning af det årliga ränteanslaget å 300,000 R:dr till Hans Majk Konungen samt de till ränteliqvider för jernvägslånen anvisade och utbetalde årliga anslagssummor, hafva Riksgälds-kontorets utgifter för liqviderande af de å detta Verks skulder upplupna och till betalning förfallna räntor utgjort: Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 5 under år 1859 „ år 1860 „ år 1861 R:dr 211,509: 79. ,, 183,981: 78. , 178,405: 86.
Såsom tillägg till nu meddelade, på afslutade räkenskaper grundade uppgifter öfver Riksgälds-kontorets skulder, hafva Fullmägtige ansett sig jemväl böra upplysningsvis anmäla, att, enligt den i härvarande Bokslutskontor uppgjorda beräkning öfver tillgångarne och skulderna vid slutet af innevarande års förra hälft, utgjorde då den räntebärande skulden R:dr 7,315,896: 85. innestående statsanslag „ 3,765,169: 3. återstoden utaf årets ränte- och amorteringsanslag för 1860 års jernvägslån 977,333: 33. afsatta eller deponerade fonder och medel „ 1,711,692: 54. upplupna räntor m. m „ 501,504: 66. eller tillsammans R:dr 14,271,596: 41.
Under loppet af ofvannämnda halfår hafva, ränte- och amorteringanslagen för jenvägslånen oberäknade, Riksgälds-kontorets ränteutgifter utgjort R:dr 80,410: 24.
Efter det den, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers under 1850 och 1851 års riksdag fattade beslut, fastställda och af Kongl.
Majt kungjorda preskriptionstiden för inlösningen af 11 st. sedan många år tillbaka i Riksgäldskontorets räkenskaper balancerade, förfallna obligationer å ett kapitalbelopp af 5,450 R:dr 17 öre vid sednast förlidna års slut tilländagått, utan att under denna tid någon enda af ifrågavarande obligationer blifvit hos Riksgäld s-kontoret till inlösen företedd, hafva alla dessa obligationers kapitalbelopp, jemte derå till föriallodagarne upplupna räntor, utgörande tillsammans 6,480 R:dr 33 öre, afskrifvits i 1861 års hufvudbok.
Utaf de under år 1854 utgifna obligationer för då upplånta medel till utbetalningar å det vid 1853 och 1854 års riksdag anvisade särskilda kreditiv för upprätthållande af rikets neutralitet, hafva, efter å obligationsinnehafvarnes sida verkställda uppsägningar, förfallit och infriats under år 1859 17 st, obligationer å R:dr 9,750: — „ år 1860 5 st, „ å „ 1,875: — samt under förra hälften af innevarande år en obligation å . . „ 1,500: — eller tillsammans obligationer å R:dr 13,125:
De vid denna tid utfärdade och ännu utelöpande obligationerna, hvilka bära 4 procents ränta och skola inlösas 6 månader efter skedd uppsägning utgöra ett antal af 224 st., hvaraf 218 st. lyda å 1000 R:dr och 6 st.
å 250 R:dr Banko hvardera. 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
Enligt de af Rikets Ständer vid 1853 ock 1854 års riksdag föreskrifna betalningsvilkor för det fonderade lån, som under år 1855 upptogs till då företagna jernvägsanläggningars bekostande och understödjande, få de för detta lån utgifna och å innehafvarens sida icke uppsägbara obligationerna ej keller af Riksgälds-kontoret till inlösen uppsägas förr, än efter 10 års förlopp från obligationernas utgifningsdag.
Under den tid denna berättelse omfattar, har således någon uppsägning af dessa obligationer icke kunnat ske och någon annan fråga om inlösning deraf har icke förekommit, än en i början af innevarande år hos Fullmägtige gjord framställning om 3 sådana obligationers infriande med iakttagande af den utaf obligationsinnehafvaren dervid föreslagna kapitalrabatt.
Sedan de sålunda erbjudna obligationerna, som voro utfärdade å ett belopp af 2,300 R:dr, då blifvit inlösta, återstå af de för omförmälda lån utlemnade obligationerna 365 st., hvaraf 233 st. lydande tillsammans å 223,200 R:dr, bära 4 procents och 132 st. å tillsammans 54,400 R:dr, 3j procents ränta.
Genom det till ränte- och amorteringsliqvider för detta lån anvisade och liqvidations- eller amortissements-fonden tillgodoförda årliga anslag af 13,655 R:dr, har denna fond, å hvars behållning vid hvarje års början Riksgälds-kontoret hittills godtgjort 5 procents årlig ränta, oafbrutet ökat sig, och uppgick densamma vid medlet af innevarande år till 39,509 R:dr 30 öre.
På sätt Fullmägtiges vid sednaste riksdags början afgifna berättelse innehåller, utfärdades för det till statens jernvägsbyggnader under år 1858 i Tyskland upptagna och under samma samt nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret indragna lån å 7,600,000 Thaler Preuss.
Courant 24,381 st. fonderade statsobligationer å ett sammanlagdt kapitalbelopp af 8,190,500 Thaler.
I öfverensstämmelse med det angående detta lån afslutade kontrakt och den för detsamma fastställda amorteringsplan, hafva under den hittills förflutna lånetiden 1,094 st. utlottade obligationer å tillsammans 368,300 Thaler förfallit till inlösen och blifvit infriade, i den mån de för sådant ändamål företetts å de i obligationerna angifna ställen.
Utaf de för ifrågavarande lån utgifna obligationer är följaktligen ett antal af 23,287 st. ännu räntebärande och oinlösta, nemligen: 2,866 obligationer af serien A, utfärdade å 1000 Thaler hvardera eller tillsam - mans å . . . •
Thlr 2,866,000: — 6,091 obligationer af serien B, dito å 500 Thlr, eller tillsammans å » 3,045,500: — 4,777 obligationer af serien C, dito å 200 Thlr eller tillsammans å » 955,400: — 9,553 obligationer af serien D, dito å 100 Thlr, eller tillsammans å „ 955,300: — Summa 23,287 st. obligationer å Thlr 7,822,200: — bommande efter nästa års ingång det nu uppgifna antalet utelöpande obligationer att ytterligare minskas med 136 st. utlottade och då förfallande obligationer å ett sammanlagdt kapitalbelopp af 45,700 Thaler, för hvilkas inlösen erforderlig tillgång i meranämnde myntsort redan är anskaffad.
Till förräntande af det för Riksgälds-kontoret då tillsvidare disponibla kontanta beloppet utaf influtne jernvägslånemedel blefvo, på sätt i Fullmägtiges vid sednaste riksdags början afgifna berättelse för Rikets Ständer anmäldes, 1,400 st. 1858 års jernvägslån tillhörande obligationer, å tillsammans 300,000 Thaler, under sagde år öfvertagna af Riksgälds - Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 7 kontoret, som fortfarande innehar samma obligationer; dock hafva under den derefter förflutna tiden 44 st. utaf dem, lydande å ett belopp af 10,400 Thaler, blifvit utlottade och vid förfallotiderna såsom inlösta annullerade; hvadan de ännu räntebärande, Riksgälds-kontoret tillhöriga obligationerna utgöra 1,356 st., af hvilka 385 äro utfärdade å 500 Thaler och 971 å 100 Thaler hvardera.
Efter afräkning af dessa i Riksgälds-kontorets förvar sålunda befintliga obligationer, äfvensom af de nyligen utlottade och den 2 nästkommande Januari till inlösen förfallande obligationerna, hvilkas kapitalbelopp Riksgälds-kontoret redan utbetalt, utgör det återstående obligationsantalet 21,800 st. och det obetalda lånekapitalet 7,487,400 Thaler.
Den för inlösningen af förfallna, till samma Jervägslån hörande obligationer och räntekuponer, bildade serskilda liqvidations- och amortissementsfond, som vid 1859 års början hade en behållning af R:dr 519,225: 43; har under den derefter förflutna tiden årligen ökats, och uppgick samma fonds behållning vid sistlidet års slut till R:dr 624,474: 89.
1 öfverensstämmelse med Fullmägtiges före afslutandet af 1859 års räkenskaper fattade och hittills tillämpade beslut, angående ränteberäkningen för nämnde fonds medel, har under de 3 sednast förflutna åren 4l procents årlig ränta af Riksgälds-kontoret godtgjorts för denna fonds vid hvarje års början egande behållning.
Genom den tillgång å Thaler Pr. Cour., Riksgälds-kontoret under och efter sednaste riksdag erhållit vid indragningen af det år 1860 för fortsättningen af statens jernvägsbyggnader upptagna ytterligare lån, äfvensom genom de anvisningar å samma myntsort, som Allmänna Hypotheksbanken i följd af dess verkställda upplåningar varit i tillfälle hålla Riksgälds-kontoret tillhanda, hafva både under de 2 sistiörflutna åren och under innevarande år förfallna ränte- och amorteringsliqvider för 1858 års jernvägslån kunnat fullgöras, utan att
Riksgälds-kontoret dervid behöft vidkännas de provisioner och öfriga myntförvandlingskostnader, som äro förenade med skeende upphandlingar af härstädes tillgängliga vexlar, enär dessa endast undantagsvis utställas å den myntsort, hvarmed sagde liqvider skola fullgöras.
Jemte den sålunda åstadkomna besparingen af de, efter hvad erfarenheten visat, icke obetydliga myntförvandlingskostnaderna, har dessutom genom de från Allmänna Hypotheksbanken erhållna anvisningarne å Thaler Pr. Cour. särskild kursvinst för Riksgälds-kontoret uppkommit, emedan vid godtgörelsen för dessa anvisningars belopp
Thalern fått beräknas till lägre värde i Riksdaler Riksmynt, än det vid bokföringen af Riksgälds-kontorets ränte- och kapitalskuld för jernvägslånen antagna, enligt hvilket hvarje Thaler anses motsvara 2| Riksdaler.
Den, enligt Reglementets 12 §, hos Riksgälds-kontoret afsatta fond för Hjelmare kanal- och slussverks framtida underhållande, — hvilken fond bildats genom en i Hjelmare kanalbolags fasta egendomar intecknad, med 5 procents ränta löpande, skuldförbindelse å 15,000 R:dr Banko, och genom den vid hvarje års slut upplupna räntans läggande till kapitalet samt det sammanlagda beloppets fortsatta förräntande med beräkning af samma ränta — har, sedan 1859 års början, ökat sig från 56,856
R:dr 39 öre till det belopp, 65,818 R:dr 38 öre, hvarmed nämnde fond i Riksgälds-kontorets hufvudbok för sistlidet år utbalanceras.
Med tillägg af den å nämnde fonds behållning vid detta års början der - 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. efter ytterligare upplöpande ränta, kommer densamma att vid årets slut uppgå till 69,109 Riksdaler 30 öre.
För ifrågavarande fond, hvars förräntning ombesörjes af Hjelmare kanaldirektion, har Riksgälds-kontoret tid efter annan och sednast kort efter slutet af sistlidne riksdag fått emottaga sådana låne- och säkerhetshandlingar, som öfverensstämma med det rörande dessa medels utlåning uppgjorda och af Kongl. Haj:t fastställda särskilda Reglemente.
Sedan Kongl. Maj:t underrättat Fullmägtige derom, att Strömsholms nya kanal- och slnssled under loppet af år 1860 blifvit till alla delar fullbordad, hafva Fullmägtige, i öfverensstämmelse med stadgandet uti Reglementets 13 §, låtit till
Direktionen för nämnda kanal- och slussverk återställa de, såsom säkerhet för ombyggnadens fullbordande med dertill beviljadt statsanslag, hos Riksgäldskontoret deponerade aktierna i Strömsholms gamla slussverks bolag; hvarjemte bemälda direktion tillika utbekommit den till Riksgälds-kontoret inbetalda lösen för de felande aktierna.
Enligt föreskriften i 5 § af Strömsholms nya kanal-bolags privilegium, hafva låne- och säkerhetshandlingar ej allenast för den utaf kanalinkomsterna under sistlidet år till reparationsfond afsatta summa, 4,500 Riksdaler, utan äfven för 500 Riksdaler, i afräkning å hvad som utaf detta års kanalinkomster skall för samma ändamål afsättas, blifvit till Riksgälds-kontoret vid 1861 års slut öfverlemnade, för att härstädes förvaras.
Efter fullbordandet af Strömsholms kanal- och slussverks ombyggnad, uteslöts vid utfärdandet af nu gällande Reglemente för Riksgälds-kontoret det uti flera föregående Reglementen intagna stadgande: att "under byggnadstiden skall af Fullmägtige, genom årligen anställande val, utses ett ombud att i den årliga revisionen af kanal- och slussverkets räkenskaper deltaga."
Men då, enligt 28 § i de af Kongl. Maj:t under den 28 April 1842 fastställda reglor för Strömsholms nya kanalbolag, Direktionens förvaltning och kanalverkets räkenskaper skola årligen granskas af 2 Revisorer, af hvilka den ene bör utses af Fullmägtige i Riksgäldskontoret; och då, jemlikt 6 § af det nämnda bolag meddelade privilegium, ali den inkomst af Strömsholms kanal- och slussverk, som efter byggnadstidens förlopp öfverstiger kostnaderna för detta verks vidmagthållaude jemte erforderliga aflöningar och andra aktieegarne tillerkänd utdelning samt andra medgifna utbetalningar, "skall tillfalla staten såsom godtgörelse för hvad af allmänna medel blifvit till kanalbyggnaden förskjutet", hafva Fullmägtige, med bifall till derom å bolagets vägnar gjord framställning, fortfarande utsett ombud till deltagande uti sistlidet och innevarande års revisioner af meranämnde kanal- och slussverks räkenskaper.
Genom föreskrifven beräkning af 4 procents årlig ränta å de till Riksgäldskontoret influtna och der innestående medel, hvilka blifvit erlagda för medgifven dispositionsrätt öfver de på skattejorden vexande ekar, och genom ytterligare levereringar af dylika medel, har den hos Riksgälds-kontoret afsatta, till kostnaden för ekplanteringars anläggning och underhållande anvisade tillgång ökat sig under år 1859 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 9 år 1859 med R:dr 14,356: 88- och under år 1860 med ,. 13,950: 76. samt under år 1861 med , 12,861: 54.
Den sålunda af influten lösen för ekeskog jemte iör ekeskogsmedlen beräknad ränta bildade fond. hvilken under sednare åren icke beköft vidkännas någon utbetalning. uppgick vid innevarande års början till ej mindre än R:dr 457,272: 67.
Utaf de för undsättningar vid nvissvexter och felslagna skördar afsedda och till Riksgälds-kontoret öfverlemnade medel hafva, för att användas till sådana dels utan och dels med återbetalningssk eldighet beviljade undsättningar, efter Kongl.
Stats-kontorets gjorda reqvisitioner, utanordnats under år 1859 R:dr 70,000: — .. år 1860 155.000: — „ år 1861 40,000: — och innevarande år „ 60,000: — elior tillsammans Rd:r 325,000: — Deremot har Riksgälds-kontoret fått från Kongl.
Stats-kontoret emottaga dit influtna undsättningsmedel tilt följande belopp, nemligen: under år 1859 R:dr 30,000: — - år 1860 r 25,000: — „ år 1861 „ 100,000: — och under år 1862 „ 65,000: — samt alltså en sammanräknad summa af R:dr 220,000:
De undsättningsmedel, som för närvarande uti Riksgälds-kontoret innestå och vid framdeles inträffande behof kunna i föreskrifven ordning till dermed afsedda ändamål användas, utgöra Rxlr 1,358,731: 66, Kiksgälds-Koiitorets fordringar.
(Reglementets §§ 24—76.')
Tnnestående jern vägslånemedel och de till förräntande af sådane medel samt amortissementsfondernas behållningar tillsvidare utgifna lån eller uppköpta obligationer oberäknade, utgjorde
Riksgälds-kontoret» fordringar och öfriga tillgångar vid 1859 års börjau ."....
.' . . \ .
R:dr 15,927,608: 37. vid samma års slut 18,718,472: 18. vid 1860 års slut 15,175,101: 58. och vid 1861 års slut .
r 15,240,186: 66. tordringarnes och tillgångarnes belopp hafva således under år 1859 ökat sig med . . . i R:dr 2,790,863: 81. och under år 1861 med n 65,085: 8. eller under dessa 2 år med tillsammans R:dr 2.855,948: 89.
Denna summa understiger dock med B 687,421: 71. den under år 1860 uppkomna minskningen i fordringarne och tillgångarne, hvilken uppgick till ej mindre än ....
R.;dr 3,543,370: 60.
Bih, till 11.
St. Prof. 18U2 S)' 1833. 4 Sami I Å/d. 1 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
Sammanräknade kapitalbeloppet af de räntebärande fordringarne, hvilket vid 1859 års början utgjorde B: dr 5,858,330: 3. ökades under samina år med „ 3,404,119: 04.
Sagde betydliga tillökning föranleddes hufvudsakligen derigenom, att den dittills medgifna råntefriheten för lånen till anläggandet af Gede—Dala, Hudiksvalls och Norbergsjernvägarne samt till brobyggnaden öfver Helge å upphörde under år 1859.
De räntebärande fordringarnes belopp, som alltså vid 1859 års slut uppgick till R:dr 9,262,449: 67. minskades under år 1860 med „ 1,291,405: u8. eller till B:dr 7,971,044: 9. men ökade sig åter under 1861 med ,, 3,016,409: 97. så att dessa fordringar uppgingo vid sistlidet års sint till .
R:dr 10,987,454: 6. hvaraf de tillsvidare föräntade medlen, hvilkas belopp vid årets början endast var 216,590 R:dr 67 öre, utgjorde 3,046,199: 44.
Sådana fordringar, som först efter förloppet af viss bestämd tid komma att medföra ränta, egde
Riksgälds-kontoret vid 1859 års början å ett sammanlagdt belopp af „ 3,962,261: 16. och vid slutet af samma år å ,. 1,977,930: 33. vid 1860 års slut utgjorde dessa fordringar ,. 1,053,846: — och vid 1861 års utgång 956,766:
— Riksgälds-kontorets fordringar af Kongl. Ståts-kontoret för dels till bestridande af det förra Verket åliggande utgifter anvisade medel utaf de till det, sednare ingående statsinkomster och dels Riksgälds-kontoret, enligt afslutad riks hufvudbok, tillkommande behållna öfverskott å Statsverkets ordinarie och extraordinarie inkomster utgjorde tillsammans vid 1859 års början R:dr 2,466,200: — och vid samma års slut ,. 4,332,400: — samt vid 1860 års slut „ 1,932,400:
- Vid utgången af sistlidet år egde Riksgälds-kontoret icke någon så beskaffad fordran al Kongl. Stats-kontorct.
Den å Riksgälds-kontorets från äldre tider begagnade samt för dess vanliga inkomster och utgifter afsedda räkning i Rikets Ständers Bank innestående kon - tanta behållning uppgick vid början af år 1859 till .......
R:dr 1,248,477: 86. och vid samma års utgång till „ 567,021: 9. samt vid slutet af år 1860 till 1,694,540: 72. och vid slutet af år 1861 till 419,531: 28.
Med tillägg af behållningen å den för jernvägslånemedlen samt anslagen till
Statens jern vägsbyggnader öppnade särskilda bankoräkning, utgjorde sammanlagda beloppet af de på Riksgälds-kontorers räkningar i Bankens
Depositions-afdelning innestående medel, utom det för Riksgälds-kontorets utgifter anvisade och på en egen bankoräkning afsatta kreditiv å 1,500.000 R:dr, Stats-Utskottets Memorial lY:o 3.
11 vid 1859 års ingång R:dr 1,518,988: 35. vid samma års slut 595,214: 4. vid 1860 års slut „ 3,088,014: 96. och vid 1861 års slut „ 1,978,288: 29. varande de betydliga behållningarne vid de 2 sistförflutna årens utgång till hufvudsaklig del föranledda genom de af Rikets Ständers Bank i slutet af samma år verkställda inbetalningar å den andel utaf 1860 års jeru vägslån, som Banken öfvertagit.
Ofvanuppgifna fordringar och tillgångar innefatta jemväl de emot föreskrifven redovisningsskyldighet beviljade och från Riksgälds-kontoret utbetalda förskott, hvilka, intilldess desamma blifvit vederbörligen redovisade eller Rikets Ständer modgifvit, att de få afföras, fortfarande balanceras i Riksgälds-kontorets räkenskaper.
Sammanräknade utgjorde dylika förskott: vid ingången af år 1859 R:dr 165,832: 12. vid samma års slut „ 86,528: 34. vid 1860 års slut „ 3,453: 16. och vid 1861 års slut „ 83,934: 24.
Enligt förut åberopade, i härvarande Bokslutskontor sammandragen, uppgift å Riksgälds-kontorets skulder och tillgångar vid medlet af innevarande år, uppgingo tillgångarne då till ett belopp af R:dr 18,703,353: 52. hvaraf de räntebärande fordringarne ut - gjorde R:dr 11,963,754: 39. de fordringar, som framdeles komma att hära ränta „ 979,656: — 1862 års Allmänna bevillniugs påräknade belopp „ 2,192,047: 83. det till Riksgälds-kontorets utgifter anvisade bidrag utaf innevarande års statsinkomster „ 2,059,790: — återstoden af den Riksgälds-kontoret tillerkäuda andel utaf Rikets Ständers Banks behållna vinst 333,333: 34. i Banken innestående kontant behållning „ 418,554: 64. upplupna obetalda räntor jemte åtskilliga andra tillgångar „ 666,122: 8. utgifna icke redovisade förskott och emot redovisningsskyldighet utbekomna statsbidrag ,, 90,095: 24.
Summa R:dr 18,703,353: 52. 3- Stats-Utskottets Memorial N:o 3.