Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfvenledes skulle Stats-Contoret förständigas om verkställande af hvad Rikets Ständer beslutit, angående afskrifning af åtskillige, åren 1818 med 1821, på öfverskotten anordnade utgifter, samt ersättning för några andra dylika utgifter, äfvensom angående vissa på öf - (S/| Dil. t. R.
Just. Ombi/is Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. vi lotten för 1822 och följande åren af Bi ts Ständer nu anvista utbetalningar.
Majit bilÖll i allmänhet Rikets
Ständers anhållan i afseende på hädanefter skeende dispositioner å öfverskotten, med det, vid beslutet om 8:de Hufvud-Titelns reglering, gjorda förbehåll, samt med förklarande, att nya utgifter, föranledda af Rikets Sländers underdåniga hemställanden, må jemväl på öfverskotten anvisas, när serskilda tillgångar för sådana utgifter icke finnas eller blifvit af Rikets Ständer anvista.
I öfrigt förordnades, att Stats-Contoret skulle besörja tryckningen af Riks-IIufvudBokens Capital-räkning för år 1821 och kostnaden dervid utgå af öfverskotten ; att de Adier i Götha Canal, som förut tillhört Enke-Drottningen Hedvig Elisabeth Charlotta , skulle öfverlemnas till Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, samt att Slats-Contoret skulle afgifva underdånigt utlåtande angående de af Rikets Ständer anmälda anmärkningar vid Stats-Verkets förvaltning år ' 1821.
Stats-Contorets utlåtande föredraget deri 26 Maji 1824, hvarvid Kongl. Majit förklarade Dess Nådiga vilja vara, att, när Statsmedel förskottsvis utbetalas, redovisning: alltid må af den, som anordningen emottagit, genom verificationers företeende afgif - Bil. i. R.
Just. Omb.ns Emb.-Bev. d. 4 Nov. 1828. 85 vas, med undantag af de fall, då medel för serskildta, af Kongl. Maj:t kända, behof anvisas, och då redovisningen sker inför Kongl. Maj:l.
Äfvensom Kongl. Maj:t biföll Rikets Ständers hemställan, att den för anslaget för oförutsedde militaire utgifter afsätta Summan å fri-Cadetters underhåll må, såsom förskott, emot framdeles ersättning i räkenskaperne balanceras.
Hvad Rikets Ständer i öfrigt anmärkt fann Kongl. Maj:t ej löranieda till någon åtgärd. 155.
Angående Svenska Sjöfartens skyddande emot Spanska Kapare.
Anmäld den 8 Januarii 1824» och lagd till Ilandlingarne. 156.
I fråga om inrättande af ett Handels Låne-Contor i Götheborg.
Anmäld den 8 Januarii 1824, och lagd ad acta. 107.
Angående Höganäs Stenkols-Verk.
Anmäld den 8 Januuarii, och communicerad delegarne i Stenkols-Verket lill un - 85 Bil. t. /?
Just• Oml:n& Emb.-Ber* d. 4 Nov. 1828. derdåiligt yttrandes afgifvande.
Bolaget har sedermera hos Kongl. Maj:t anmält, att det med tacksamhet einottagit Rikets Ständers anbud, och att den föreskrifna nya Actie-teckningen i behörig ordning för sig gått.
158- Angående fortfarande af Convoij Commissariatets Creditiv.
Anmäld den 8 Jan., och Convoij-Commissariatet underrättadt om innehållet. i5g.
Angående begärd ersättning af Allmänna medel för kostnaderna vid tryckningen af Landshöfdingarnes Embetsiungörelser.
Aflemnad den 19 Dec. till KammarExpeditionen. 160.
I anledning af Landshöfdingen af TVibeli s
Enkas underdåniga ansökning att få bibehålla hälften af den pension, hennes man på Indragnings-Staten innehaft.
Bil. t. /?■
Just. Ombtlis Emb.-Bey. cl. !\ Nov. 182S. 87 Anmäld den 8 Jan. 1824, dä upplysning infordrades från Landshöfdingen, i Carlstad om Enkans omständigheter, 111. m. 1824 den 10 Mars ytterligare anmäld, hvarvid bemälda
Enka tillädes en pension af 5oo R:dr, att, på sätt Rikets Ständer medgifvit, af Allmänna Indragnings-Staten utgå. 161.
Angående förändrade föreskrifter om Allmänna Indragnings-Statens ingifvande af trycket.
Anmäld den 8 Jan. 1824. och StatsContoret anbéfaldt, att ombesörja denna Stals tryckning för år 1823, hvartill kostnaderna borde af anslaget för Riksdags-ulgifterna bestridas. 162.
Om prägling af runslycks-mynt, lämpadl efter senast ulgifne hela, halfva och fjerdedels skillings-stycken.
Ka mm a rCollcgii och Slats-Contorels utlåtande infprdradt i afseende på verkställigheten af denna utmynlning.
Rikets Ständers hemställan bifallen den i4 Sept., men sedan förslag till prägel å 88 Bil. t. R.
Just. Omb.-ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. det nya runstycks-myntet blifvit afgifvet, uppsköts tills vidare frågan om prägling af dylika runstycken, den 10 Nov. s. å., hvaremot vederbörande anbefalldes, att låta prägla några fjerdingar af förut vanliga runstycken. 163.
Angående medel, att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade folkclasserne till productiva yrken.
Anmäld den 11 Febr. 1824.
Frågan om högre kunskaps-prof för ynglingar, som vilja ingå i Statens tjenst, öfverlemnades till Ecclesiastik-Expeditionens föredragning.
Commerce-Collegium och VetenskapsAcademien skulle höras, angående den föreslagna Tecbnologiska inrättningen, och Förvaltningen af Sjö-Ärendena afgifva utlåtande, rörande frågan om ett Central-Handelsoch Navigations-Institut. 1825 den i3 Maji förordnade Kongl. Maj:t i Nåder, att ett Technologiskt Institut skulle, enligt de af Vetenskaps-Academien uppgifue grunder, i Hufvudstaden anläggas, samt att kostnaden dervid borde bestridas af Manufactur-Discont-fondens vinst - iiil. t. R.
Just. Omb:ns Emb.-Rer. cl. \ Nov. 1828. 89 medel, hvarjemte åtskilliga förberedande åtgärder för Institutets organisation anbefalldes.
Maj:t härefter tid efter annan förordnat om tjenlig local för Institutet och om dess framtida organisation och förvaltning, om anslag dertill, samt om Lärares tillsättande m. m., har delta Institut nu mera kommit i full verksamhet.
1827 den 17 Jan. föredrogs vederbörandes utlåtande i frågan om ettCenlral-Handels- och Navigations-Institut.
— Kongl. Maj:t fann då, att undervisningen i Handels- och Navigations-vetenskapen icke kunde blifva föremål för en enda gemensam Läro-anstalt.
Utan att nu ingå i pröfning af frågan om ett Central-Handels-Inslitut, ville Kongl.
Maj:t endast öfverlemna åt Comiterade för granskningen af Rikets undervisningsverk att tillse, huruvida ApologistSkolorne kunde vinna en så beskaffad organisation, att undervisningen derstädes må varda utsträckt äfven till • de clemenlaira läroämnen, som för handels-yrket erfordras.
Vidkommande åter anstalterne för undervisning i Navigations - vetenskapen , fann Kongl. Maj:t ändamålet ej kunna vinnas genom ett enda Central-Navigations-Institut för hela Riket, utan förordnade, att, till en början, 5 Allmänna Navigations-Skolor borde inrättas på serskilde ställen, hvartill Förvaltningen af Sjö-Ärendena och Commer - go Bil. t. E. St.
Omb:ns. Emh.-Ber. d. 4 Nov. 1826. ce-Collegiurn skulle upprätta förslag, och höra vederbörande Skepps-Rederier ochHandels-Societeter, i hvad mon de till dessa Skolor ville bidraga; kommandes det infordrade förslaget att Rikets Ständer föreläggas.
Maj:t förordnade i öfrigt, att ifrån och med 1829 en hvar sorn söker vinna burskap, såsom Coopvserdie-Skeppare, dessförinnan skall undergå Examen i närvaro af en Sjö-Officer eller annan i Navigations-vetenskapen kunnig man, samt en Magistrats-person, och en CoopvEerdie-Skeppare. 164.
I fråga om upphörande af Extra Grufvuhjelpen i Stora Kopparbergs
Anmäld den 8 Jan. 1824, samt Kammar-Collegium och Landshöfdingen i Fahlun om innehållet färständigade. 165.
Angående en jemnare fördelning af postförings-skyldighefen m. m.
Anmäld den 8 Jan. 1824, och remitterad lill Kammar-Collegium, att efter Öfver-PostfDirecteurens och öfrige vederbö - Bil. t. R> St. /list.
Omb.ns Emh.-Bcr. d. 4 Nov. 1828. 91 randes hörande öfver de af Rikets Ständer nppgifne omständigheter, inkomma med utlåtande i sammanhang med det förut infordrade förslaget till posternes fortskaffande med Gästgifvare-skjuts. 166.
I fråga om en ny författning, angående mått, mål och vigt.
Anmäld den 20 Jan. 1824- Öfver-Directeuren för Landtmäteriet uppdrogs att inkomma med underdånigt förslag till en fullständig författning om mått, mål och vigt, i enlighet med de af Rikets Ständer antagna grunder, och att vid samma tillfälle föreslå, hvad i afseende på justeringen borde iakttagas.
Maj:t befallte tillika, att Vetenskaps-Academien skulle, i de små Almanachorne för år 1825, meddela tydliga och korrta Taheller öfver den gamla fördelningens reduction till den nya och den nyas till den gamla, jemte några underrättelser om Decimalräkning.
Hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder förordnade, att försök med det uti Rikets Ständers skrifvelse omnämnda galler för mätning af spannmål borde, genom Allmänna Magazins-Directionens försorg, anställas. ga Bil. t. R.
Omlms Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. i8a/(. den 24 Mars meddelades, uppå Vetenskaps-Academiens förslag, närmare föreskrift angående beskaffenheten af de omförrnälda Tabellerne, hvarjemte elt nytt mål för torra varor antogs under namn af mått eiler ~:s kanna. 1826 den 5 Maji anmäldes i underdånighet de på Nådig befallning upprättade förslag till stadga m. m. angående Rikets mått, mål och vigt; men Kongl. Maj:t fann godt, att tills vidare uppskjuta pröfningen deraf, och befallte emedlertid, att handlingarne skulle på allmän bekostnad af trycket utgifvas. 167.
Angående arfvoden till de inom vissa Utskott antagna extraordin.
Cancellister.
Anmäld den 27 Dec. 1823.
Stats-Contoret anbefaldt, att utbetala dessa arfvoden af anslaget för Riksdags-kostnaderne. 168.
Om Post-Inrättningen och de deraf till Statsverket inflytande inkomster.
Öfver-PostDirecteuren anbefalld alt upprätta och till Kongl.
Majrt innan nästa Riksdag insända Bil. t. R.
Omlms Eml.-Rer. cl. \
TSov. 1828. g3 underdånigt förslag till Post-Taxa för Inrikes gående Bref, lämpad efter de grunder, som Rikets Ständer framställt, samt att hos Kongl. Maj:t anmäla de förändringar i Taxorna för brefporto för utrikes orter, som af omständigheterne kunde påkallas; hvarjemte Öfver-Post-Directeurens utlåtande infordrades öfver de omständigheter, sorn Rikets Ständers skrifvelse i öfrigt innehåller.
Detta senare utlåtande afgifvet den 28 Febr. och föredraget den 5 Maji, hvarvid Kongl, Majit, med bifall af hvad ÖfverPost-Directeuren i öfrigt anfört, till framdeles pröfning uppsköt frågan om fribrefs rättighet för Riddarhus-Cancelliet och Rikets Ständers Cancellie-Expeditioner.
Denna fråga å nyo föredragen den 8 Mars 1825, och den begärda fribrefs-räU tigheteu i Nåder bifallen. 169.
Angående det, för uppköp af Spannmål, vid inträffande svårare missväxt, i Banken afsatte Creditiv.
Anmäld den jo Mars 1824 i sammanhang med Rikets Ständers under N:o 212 upptagna skiifvelse om Magazins-Inrättningcns upplösning, då Kongl. Majit förklara - g4 Bil. t. Ii.
Just. Omh:ns Emh.-Ber. d. 4 Nov. i8a8. de sig vilja vid förekommande fråga om lyftning af ofvanberörde Creditiv, använda det på det sätt, som till allmän och enskild nytta finnes säkrast befrämja det åsyftade ändamålet. 170.
Angående förändringar och tillägg uti Instructionen för Banco- och lliksgäids-verkens Revisorer.
Anmäld den 14 Jan. 1824, och Allmän Kungörelse i ämnet utfärdad. 171.
Angående närings-friheten och dermed gemenskap egande ämnen. 172.
Angående Fabriks-Gesällernas ställande under tjenstehjons-stadgan.
Förslag till författningar i ämnet äro utarbetade och bero på Kongl. Maj:ts slutliga Nådiga pröfning. 173.
Angående Privilegia Exclusiva.
Förslag till författning är utarbetadt, och beror på slutlig Nådig pröfning.
Just. Oml:ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. tp *74- Angående Pension för Dykeri-Commissarien Westbäck.
Anmäld den Januarii 1824.
Pensionen bifallen att utgå af allmänna Jndragnings-Statens besparingar.
Frågan om försöks anställande med en af Westbäck uppfunnen vattenlykta, afgjord den 20 April, då 800 R:dr ansiogos af g:de Hufvud-Titeln till Förvaltningens af Sjö-Ärendena disposition för detta ändamål. 175.
Angående en utvidgad handels-frihet. 176.
Angående den af Stora Sjö-Tullen utgående bevillning, samt andra dermed gemenskp egande ärenden.
Dessa skrifvelser föredragna i ett sammanhang den 19 Maji 1824, dä CommerceCollegium anbefalldes att, såsom pradiminair åtgärd för Tullafgifternes bestämmande, inkomma med uppgift på Tullvärdena i öfverensstämmelse med Rikets Ständers föreskrifter.
Samma Skrifvelser föredragne ytterligare den 17 November. cp Bil. t. R.
Maj:t fann både det Allmännas nytta och rättvisan emot enskilde kräfva, att endast .småningom öfvergå till det af Rikets Ständer, i motsats med deras öfverläggningar vid föregående Riksdagar, yrkade friare Handels-system, och lemna de Närings-Idkare, som, i följd af serskilda omständigheter, ej kunna ega bestånd vid en fri täflan, lämpligt rådrum, att på tjenligare föremål öfverflytta sin verksamhet och sina Capitaler; och Kongl. Maj:t fann så mycket mera skäl, att å en del varor bibehålla hittills gällande förbud, som den frihet i handel, Rikets Ständer förklarat sig hafva såsom en allmän grundsats antagit, och till följe hvaraf alla förbud emot varors in- och utförsel skulle upphöra, till en stor del blott kunde anses såsom skenbar i betraktande af de höga Tullafgifler, hvarmed flere inkommande och utgående Artiklar blifvit af Rikets Ständer belagde.
Majrt, som, i kraft afRegeringsFormen, fann sig ega den allt sedan år 1809 utöfvade rätt, att besluta, huru Tull-Taxorne må utfärdas, och hvilka Reglementariska föreskrifter till Statens säkerhet och handelns båtnad må vid afgifternas beräkning och uppbärande vara af nöden, äfvensom att förordna hvilka varor må in eller - Bil, t. B.
St, Just, Omb:ns Enil,-Ber, d, ^ Nav. 1828, 97 eller utföras, bes löt * att den nya TullTaxan skulle, såsom de hittills grillande, utfärdas i form af en Kongl. Författning, och att de förbud emot in- eller utförsel af vissa varor, som kunna finnas nödige, skulle i Taxan utsättas.
Den nya Tull-Tariffen skulle, så snart den blifvit i Nåder gillad, öfversändas till Kongl.
Maj:ts Minister i London, i afseende på beredandet af reciproque förtöolier för Svenska handeln i.
Det af Rikets Ständer bestämda satt för Tull-afgifternas beräkning efter varorlies värde, uträknadt i vissa fall af Cornmerce-Collegium, efter infordrade pris-couranter, och i andra bestämdt efter Godsegarnes uppgift, ansågs medföra flerfaldiga svårigheter i verkställigheten.
Sig derföre vilja härutinnan vidtaga nödiga modificationer.
Rikets Ständers framställning, att införseln af alla hittills förbjudna, men nu lofgifna varor, skulle inskränkas lill de Stapel-Städer, der Tull-uppbörden uppgick lill en Summa af 14000 R:dr om året, fann Kongl. Majit ej skäl att bifalla.
St, Just, Omb.ns Eml.-BeT4, 7 3,-cle Jl t. g8 Bil. t. R.
Just. Oml:ns Emb.-Ber. cl. 4 Nov. 1828.
Den föreslagna Credit-upplags-rättigheten ansågs kunna beviljas för vissa Städer, utan förändring i deras nederlagsrätt.
Ilikets Ständers hemställan, att helfrihet skulle ega rum för Svenska Klinkfartjg, ansågs för det närvarande ej böra bifallas, äfvensom Kongl. Maj:t fann, att ofria afgifter i allmänhet borde sorn hittills ega rum för varor, som med främmande fartyg in- eller utföras, så framt ej serskilda öfverenskommelser härutinnan verkade undantag; Men deremot ansåg Kongl. Maj:t giltig anledning icke för närvarande förekomma, att bibehålla den ofria tull på vissa varor, hvilken stadgas i 1826 års TullTaxa, då dessa varor icke directe från productions-orten med Svenska fartyg inkomma.
I underättelserna till Tull-Taxan ansågs lämpligast kunna införas de i serskilda conventioner och författningar spridda stadganden om vissa förmoner för handeln på Ostindien m. ra.
Vid beräkningen af Tolag i Städerne skulle tills vidare förhållas som förut. 1824 den 2 December förekom frågan om Tull-Taxan å nyo i sammanhang med Commerce-Collegii skrifvelse angående Tull - Bil. t. R.
Ombins E mb -Ber ct. 4 Nov. 1828.
99 värdena å inkommande och utgående varor för år 1825, sammanfattad uti en af Collegium upprättad Tariff'.
Åtskilliga svårigheter hade förekommit vid verkställigheten af de för Tull värdenas bestämmande föreskrifne prseliminaira åtgärder, hvilka Kongl. Majit fann
Sig nödsakad, att genom serskildle stadganden för framtiden undanrödja.
Emedlertid reglerades Tull-afgifterJia, och befallning meddelades om Tull-Taxans utfärdande.
Majit förklarade härvid, alt, då alla genom Sjötullen inflytande afgifter nu voro i Banco-sedlar bestämda, och Siats-Verkets återstående inkomster i redbart mynt äro dels obetydliga dels tillfällige, hvaremot utgifter i dylikt mynt lill större belopp årligen utgå, Stats-Verkets så väl utgifter som inkomster skulle hädanefter i räkenskaperna upptagas efter gällande vexel-cours, då i sådant mynt inkomst inflyter eller utgift eger rum.
I sammanhang härmed förekom lill pröfning sättet att controllera godsegares uppgifter å sådana varor, för hvilka tullvärdeu i Taxan icke äro bestämda, hvarvid det af Rikets Ständer uppgifna sätt antogs på försök.
Sig likväl för - ioo Bil, t. R.
Ombins Erno,-Ber, d. \ Nov. 1828. anlåten, att vid utfärdandet af 1826 års Tull-Taxa i detta afseende meddela förändrade föreskrifter.
Slutligen fastställdes en förnyad redaclion af underrättelserna tili Tull-Taxan.
J77* Angående Landttull-bevakningen af Gränse-Tullarne emot Norrige.
Anmäld den 3 Junii 1824» och uppskjuten.
Dito den 16 Dec., då Kongl. Maj:t befallte General Tull-Directeuren att afgifva underdånigt utlåtande i ämnet och dervid jemväl yttra sig öfver ett upprättadt förslag till förnyad förpassnings-stadga.
Frågan om Gränse-Tullarne emot Norrige afgjord genom Kongl. Förordningen om Sveriges och Norriges inbördes Handels förhållanden den 24 Maji 1825; och den nya förpassnings Stadgan utfärdad den 10 Augusti samma år. 178.
Med förnyad förordning om stämplade pappers afgiften.
Omb:ns Emb.-Ber. cl. (\
101 Anmäld den 8 Januarii 1824.
Författningen utfärdad på sätt sorn förut, i form af en Kongl. Kungörelse, med bibehållande till alla delar af Rikets Ständers beslut rörande sjelfva afgiften, men med några ändringar i de administrativa föreskrifterna. *79* Angående Bevillningen i allmänhet samt med förordningen om Allmänna Bevillningen för år 1824 och till nästa Riksdag.
Anmäld den 8 Januarii 1824.
Maj:t befallte, xatt bevillnings-förordningen skulle skyndsamt promulgeras och alt serskildt förslag skulle upprättas till den Kongl. Majrts Nådiga Kungörelse, hvarom Rikets Ständer i underdånighet anhållit, i afseende på vissa i Bevillnings-förordningen förekommande Reglementarisk» och administrativa åtgärder.
Kungörelsen utfärdad den 20 Januarii 1824. 180.
Angående frågan öm Lånerätt i Banken för Allmänna Brandförsäkringsverket.
Anmäld den 14 Jan. 1824, och lagd till handlingarna, 181 I fråga om ei’sättning för Svenska medborgares förluster genom uppbringliingar.
En Comité" förordnades, att med tillämpning af de grunder Rikets Ständer fastställt, utreda och granska berörde ersättnings-frågor, samt i underdånighet föreslå hvarje reclaments ersätlnings-belopp; och Kongl. Maj:t uppdrog åt denna Comité, att förordna en lämplig praascriptions-tid för ingifvandet af ytterligare handlingar och bevis, samt att inkomma med serskildt utlåtande öfver de reclainations-mål, SOm redan funnes cpmplette.
Alla dessa mål äro sedermera af Kongl. Maj:t afgjorde, med undantag af några få, hvilka Kongl. Maj:t funnit
Sig böra lill Rikets Ständers pröfning öfverlemna.
1183, Angående arfvoden för sure vid Stats-Utskottet serskildt antagna Secreterare, samt för Henri.
Utskottets Betjening, m. m.
Bil. t. II.
Ombms Erni.-Ber. d. 4.
Nov. 1808. roS Anmäld den 20 Jan. 1824, och StatsContoret förständigadt att utbetala beloppet af anslaget för Riksdags-kostnaderna. 183.
Angående Liqvidation af f. d. Kongl.
Familjens här i Riket qvarvarande förmögenhet.
Sedan en öfverenskommelse om sättet och vilkoren vid denna Liqvid blifvit träffad, och Kongl. ,Maj:t uppdragit åt serskiide Comiterade, att förvalta de till Liqvidationen bestämda fonder och bestyra deras omsättning i erforderlig utländsk myntsort, har nämnde Liqvid blifvit på ett tillfredsställande sätt afslutad, hvarefter den samma blifvit af dertill utsedda personer granskad och jemväl utgjort ett af föremålen för Rikets Ständers senast församlade Revisorers pröfning. 184.
Angående den tid, inom hvilken betalnings-skyldigheten af anmärkta bevillnings-medel upphörer.
Anmäld den 20 Jan. 1824.
Rikets Ständers beslut skulle intagas i den serskilda Kungörelsen om åtskilliga vid Allmänna Bevillningen förekommande omständigheter.
104 Bil. t. R, St, Just, Ombtns Emb.-Bcr. d, 4 Nov, 1828. 185.
Med öfverlemnande af egde Artikeln i Instructionen för Fullmägtige i Riksgälds-Coutoret.
Anmäld den 20 Jan. 1824, och lagd till handlingarne såsom icke fordrande någon åtgärd, i följd af Kongl.
Majtts redan fattade Beslut om vilkoren för Låne-understöden för Norrköping och Borås.
(Se N:o i3g.) 186, Angående Landt-Räntmästaren Rönströms ansökning, i afseende på 2.'ne
Malmö Discont-Verks obligationer.
Anmäld den 20 Jan. 1824, och lagd ad acta. 187, Angående Salpeter-fonden.
Den 17 Jan. 1824 öfverlemnad tHl Krigs-Expeditionen. 188.
Angående ett arfvode åt Öfver-Com* missarien Ek. Bil. t. R.
Just. Ombnis Emb.-Bcr. d. 4 Nov. 1828. io5 Anmäld den 20 Jan. 1824, oell StatsContoret förständigadt att utbetala arfvodet af anslaget för Riksdags-kostnaderna. 189.
Angående Brännvins-pannors mätning och stämpling m. m.
Anmäld den 4 Febr. 1824 i sammanhang med Rikets Ständers skrifvelse, angående Brännvins-bränningen.
(Se nedanföre N:o 213.) 190.
Angående ansvarighets-lag för sö‘dra och vestra Låne-Contoren.
Anmäld den 20 Jan. 1824, och till Justitiac-Revisions-Expeditionens underdåniga föredragning öfverlemnad. 191.
Angående Bankens utlåning på guldoch silfver-panter.
Anmäld den 20 Jan. 1824, och beslutet till efterrättelse kungjordt. 192.
Angående Öfverste-Lieutenant Hjertås ansökning, angående inlösen af åt - / io6 Bil. £. II- St.
Just. Omb:ns Eml.-Ber. d.\
Nav. 1828. skillige Gotha Canal-Bolags och Götheborgs Discont-Verks Assignalioner.
Anmäld den 20 Jan. 1824, och lagd till handlingarna. 193.
Angående skyldighet för Kronofogdarne, att afgifva redogörelse för utestående undsättnings - spannmålsmedel.
Anmäld den 29 April 1824, och Rikets Ständers hemställan bifallen, samt vederbörande derom till iakttagande förständigade. *94- Angående grunderne för de ifrån Banken utgående fastighets-lån. 195.
Angående odlings-lån, och grunderne derför.
Anmälde den 20 Jan. 1824» och befallning meddelad om kungörelsers utfärdande i ämnet.
Just. Omb:ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. 107 I<)6.
Om upphäfvande af böter och vitén för dem, som förfallolöst uteblifva från Uppbörds - stämmor och aflöningsmöten.
Anmäld den 3o Jan. 1824, och serskilte utlåtanden i ämnet infordrade från lirigs-Collegium samt Kammar-Collegium och Stats-Contoret.
Målet å nyo föredraget den 18 Aug. och uppskjutet. »97- Angående Schäffericrs anläggning i de Norra Länen.
Anmäld den 3o Jan. 1824» då Kongl. Maj:t i anledning deraf förordnade, att ett lämpligt antal får af grofullig race skulle aflemnas från Schäfferierne i Jemtland till dylika anläggningar i Yester-Norrlands samt Vester- och Norr-Bottens Län. 198.
Angående Lands-Contorens åtgärd med insändandet af Summariska Räkningarne öfver Riksgälds-Contorets fonder m. m. 108 Bil. t. R.
Just. Omb:ns Emb.-Rcr. d. 4 IVov. 1828.
Anmäld den 3 Junii 1824, och Rikets Ständers hemställan hifallen. !99- AngåendeTractamente för arne Vaktmästare vid Constitutions- och Bevillnings-Utskotten.
Anmäld den 11 Febr. 1824, och StatsContoret anbefäldt att utbetala beloppet af anslaget för Riksdagskostnaderne. 200.
Med anhållan om undersökning i fråga om ersättning för uppburne medel till tryckning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1818 års Riksdag. 1824 den 11 Febr. remitterad till Stats-Contorets utlåtande.
1824 den 7 April å nyo anmäld, då Kongl. Majrt förordnade, att ifrågavarande trycknings-kostnad skulle förskottsvis utbetalas af anslaget för 1823 års
Riksdags utgifter och att handlingarne skulle öfverlemnas åt Justitias Cancellers-Embetets åtgärd.
Om inrättande af Correctionshus i Stockholm; öfverlemnad i transsumt från Justitiae Revisions Expeditionen.
Ombms Emi.-Ber. d. 4 Nov. 1828. 10g Anmäld den 10 Mars 1824 i sammanhang med frågan om Allmänna MagazinsInrättningens upplösning, hvarvid Kongl. Maj:t biföll Rikets Ständers anhållan, att Tanto f. d. Krono-bränneri må för ifrågavarande Corrections-Inrättning tillhandahållas.
1825 den 23 Junii.
Sedan Styrelsen för Rikets fängelser och arhets-inrättningar upplyst, att Tanto f. d.
Krono-Bränneri icke lämpligen kunde användas till Correctionshus, förordnade Kongl. Maj:t, att denna Egendom, som är för Magazins-Inrättningen umbärlig och tarfvade kostsam reparation, må på offentlig auction försäljas. 202.
I fråga om Post- och Forvagns-Inrättningen.