Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förutan 1 Läderfabrik, der tillverkningsvärdet år 1837 uppgick till något öfver 31,000 R:dr Banko samt 1 Oljeslageri, der den samma år uppgick 54 till något öfver 23,000 R:dr Bauko, äro de öfrige manufakturer och såsom fabriker angifne inrättningar, af föga vigt.
På varfvet har bjgts ett och annat mindre fartyg, men konsten de förra åren ej varit tillitad i större skala, ehuru flere goda ångfartyg der löpt af stapeln.
Nu är köl der sträckt till större hrig^ar om 120 till 160 läster.
Stadens handel är inrikes och utrikes.
Den förslnämde består förnämligast uti afsättningen af de i staden tillverkade fabriksvaror samt derefter mest uti uppköp och försäljning af • konsumtions-artiklar, hvaraf någon afskeppning äger rum åt Stockholm och Norrland, när priserna sådant medgifva.
Hvete förmales till mjöl och beredes äfven tili stärkelse; korn förmales till gryn, och afyttras håda delarne i temlig betydlig mängd.
Närmast kringliggande orten har äfven betydlig bodhandel uti staden.
Utrikes handeln är numera i det närmaste inskränkt till de hufvudsaklig» importvarorna socker, tobak, ull och viner, samt till de för stadens egel dagliga bruk, samt kringliggande ortens, nödige varor.
Af viner synes införseln vara i tilltagande och förtullades år 1837 deraf utöfver 48.000 kannor; äfvenså har införseln af galanteri-varor mycket ökat sig; men öfrige utrikes produkter införas till ringare qvantiteter.
Från Bergen kommer årligen 8 å 10,000 tunnor sill; något hvetemjöl och råg tages i retour.
Exporten af koppar, kanoner, gjutgods, manufaktureradt jern och stångjern, från närbelägna bruk som härifrån sker, går vanligtvis ej för härvarande handlandes räkning.
Af papper torde i framtiden export komma att äga rum; varan är god, priset billigt och stränderne intill södra delen af Östersjön sakna denna artikel.
Tullafgiflerna i Norrköping hafva uppgått:
År 1833 till Tullmedel 123,318 Convojmedel 9,411. „ 1834 „ 111,179 „ 9,219.
„ 1835 „ 134,624 „ 9,390.
„ 1836 „ 123,547 „ 11,288.
„ 4837 „ 138,601 „ 12,523.
Uti staden äro åtskillige, till största delen genom enskilte donationer grundade, undervisnings-anstalter, hvilka med omsorg och skicklighet hand - 55, % .'
" liufde, tora uppfylla de angelägnaste behofven af elemenlar-undervisningen.
De aro: l:o Allmänna. a) En lägre lärdomsskola, på 3 afdelningar med 3 lärare, inrättad redan under katolska tidell varfvet, och i Drottning Christinas regeringstid organiserad sådan den ännu är.
Den Ilar ett bibliotek af 3,000 volumer.
Antalet lärjungar sednast 36 stycken.
Tvenne privata donationer, den af grossliandlanden Nyström 6,230 R:dr Banko, och den af Rektor Thilander 2,033 R:dr 16 sk.
Banko, lemna ej allenast något lönebidrag samt arfvoden för undervisning i teckning och musik, utan ock stipendier och prasmier åt ungdomen. b) En lägre Apologist-skola, på två afdelningar med 2 lärare, i samma hus, som den nyssnämda. 2:o Stads-skolor för gossar: <7) Gustavianska skolan, förenad med Barnhus-anstalt, der, under 1 lärare, 18 å 20 stycken medellösa gossar njuta husrum, föda, vård och undervisning.
Fonden, grundlagd genom sammankomst af stadens invånare 1771, utgör nu 19,220 R:dr Banko, samt har vunnit tillökning af 11 tunnland jord genom donation af Handlanden Cederling, och har Rikets Ständers bank årligen lemnat ett bidrag af 100 R:dr.
Skolan har eget hus. b) Svartziska friskolan, grundlagd 1772, och sedermera tillagd åtskilliga donationer, allt af Svartziska slägtens medlemmar; har nu till fond 22 tunnland jord och 2,000 R:dr Banko, samt ett eget skolhus.
Der njuta 50 å 55 medellösa gossar fri undervisning i vanliga ämnen. / c) Ebersteinska inrättningen, grundad af Brukspatron Eberstein, äger en fond af 22,000 R:dr Banko, bebyggd tomt, samt i årlig inkomst 200 tunnor råg och 100 tunnor korn förutan ränta på utlånte penningarne.
Inrättningen består af 3 afdelningar, hvardera med en lärare nemligen:
Vexelundervisningsskolan för 150 gossar och derutöfver, öppnad 1825; Söndags-skolan för äldre, hvaraf vanligen omkring 70 st. densamma begagna, öppnad 1825; Technologiska skolan, hvaruti lemnäs undervisning uti mekanik, matematik, fysik,, kemi samt naturalhistoi ien, med dessa vetenskapers tillämpning för fabrik och slöjd, öppnad 1838. 56 3:o Stads-skolor för Flickor. a) Läse och Arbels-skolan, grumlad år 1819 på donation af Hans Maj:t Konungen, med tillökad fond genom donation af Krigsrådet v. Scheven 3,333 R:dr 16 sk.
Banko; underhålles i öfrigt af faltigmedlen.
Åldermannen Eggers och dess fru hafva testamenterat inrättningen deras ägande hus, hvarest skolan redan är inrymd, samt all deras qvarlåtenskap när de med döden afgå.
De värnlösa harn, hvilka genom stadens fattig vårdsanstalter, njuta understöd, få här undervisning i läsa och i qvinnoslöjder.
Lärjungarnes antal nu 40. b) Elementar-skolan underhålles af fattigmedlen, såsom en förberedande anstalt till Läse och Arbetsskolan.
Lärjungarnes antal nu 20. c) Söndagsskolan, för äldre, hvilka i yngre åren försummat alt inhemta undervisning, underhålles af fattigmedlen.
Lärjungarnes antal nu 40 a 50 stycken. d) Mobergska skolan, förenad med en underhållsanstallt, hvars fond nu utgörande 28,233 R:dr Banko blifvit först donerad år 1808 af Grosshandlaren Moberg, och sedermera utaf flere gifvare tillökad.
För närvarande erhålla 46 medellösa flickor häraf 25 R:dr Banko hvardera samt derjemte undervisning uti läsa, skrifva, räkna och qvinnoslöjder.
Till Stadens fromma stiftelser höra: a) Reutersköldska Hiltebarnshuset, grundlagt genom donation af ÖfversteLöjtnanten Reutersköld, som stadfästades 1825, sedermera genom enkan Solenii donation tillökad; och utgör fonden nu 30,174 R:dr Banko.
Der lemnäs ett visst årligt underhåll åt medellösa harn af båda könen.
År 1837 hafva 19 gossar och 23 flickor åtnjutit penningeunderstöd eller uppfostringshjelp från inrättningen. b) Fattighuset, först enkhus, grundlagdt 1754, har eget hus, hvarest nu vårdas och underhållas 31 ålderstegne qvinnor samt 18 gossar. c) Fattig-arbetshuset eger eget hus, doneradt af Öfverste Aminoff år 1827.
Der åtnjuta nu omkring 60 personer fri bostad och- sysselsättas der med nyttiga arbelen. d) Sjö - 57 d) Sjömanshuset, hvarest ålderstegne, och till tjenst oförmögne
Sjömän samt sjömäns nödställde enkor och harn, njuta understöd, utaf en fond, som tillkommer dels genom frivilliga gåfvor, dels genom vissa afgifter.
Stadens fattigpersonal uppgår nu till omkring 265 stycken och utgifterne för fattigvården till vid pass 10,000 R:dr Banko Stadens Lazarett är på det sorgfälligaste ombesörjdt och försedt med särskildt läkare; kostnaden bestrides af från staden utgående medel.
Sjukanlalet har uppgått lill vid pass 200 på året, en del längre tid qvarliggande och andre kortare.
Den uti staden år 1824 stiftade Sparbank hade den 30 Juni 1838, att ansvara för insatte medel till ett belopp af något mera än 62,000
R:dr tillhörande ett antal af 1,634 delägare.
Bank har uti staden en afdelning med kassa, hvarest så väl lån utlemnas, som ock inbetalningar emotlagas och kreditiv samt upp- och afskrifningsräkningar föras.
Bankens fond är ej beräknad derpå alt den skall träda upp som förläggare åt fabrikerne eller handeln, utan blott såsom befordrande den dagliga rörelsen; och i sådant afseende varit af nytta för staden, i det den emottager öfverskottet af de penningar, hvilka söka, men ännu ej funnit, utväg för' att användas, samt tillhandahåller de summor, hvilka dagens behof göra behöflige för fabrikanten och affärsmannen.
En sådan anstalt, en gång inrättad, blir nära nog såsom en nödvändighet för framtiden, och år 1838 har redan låtit en million gå ut från denna afdelnings kassa till allmänhetens händer.
Stadens invånare äga 32 fartyg, hvaraf sednaste år 6 stycken användts till fraktfart uti aflägse liaf, 11 stycken hafva seglat på utrikes ort inom Östersjön, 10 stycken på inrikes orter, och 5 stycken äro ångfartyg.
Ångfartygen äro att anse vara så väl pakett- och passagerare-fartyg som ett slag af handelsfartyg, hvilkas hastighet och säker beräkning underkastade framkomst till destinations-orten, uttränger de seglande fartygen från fraktandet af gods i mindre partier emellan inrikes orter.
För Norrköpings rörelse äro de af särdeles nytta, derigenom att reqvisitioner af hvarje slag kunna med dem expedieras på dagen.
God vinst har äfven belönat det förutseende Ångfartygs-Bolagen ådagalagt genom deras välberäknade företag, Fcmårs-Berättelse fr.
Östergötlands Län. 8 58 Stadens inkomster hafva sednare åren öfverhufvud varit för år: af Handel och Sjöfart 13,000 R:dr Banko.
— Donerade jorden 11,000 — — Diverse under många titlar . . 6,000 — Genom uttaxerade medel ....
20,000 — Summa 50,000 R:dr Banko.
Utgifterna hafva deraf blifvit bestridde för alla årliga behofver, och äfven för de betydliga nya byggnader som verkstälts.
Enighet i syfte, omsorgsfull och driftig, med sparsamhet verkställd, förvaltning har utan betydlig skuldsättning åstadkommit mycket till stadens gagn och prydnad.
Bland utgifter, hvaraf staden har ingen, eller åtminstone ganska ringa nytta, är skjutsningen.
Med skjutslega af 20 sk. milen för hvarje häst, har årligen förlusten varit 3,550 R:dr Banko.
Från och med den 1 Januari 1838 är skjutslegan förhöjd lill 24 sk.
Banko milen för hvarje häst, men härigenom kan blott minsta delen af förlusten förekommas.
Om Corrections-huset är förut nämnt.
Staden, som från äldsta tider varit en landsortens medelpunkt, och nu är säte för Läns- och Stifts-slyrelserne ägde vid 1837 års slut, enligt mantals-långderne, en folkmängd af 4,501 personer, och har den således sedan 1832 års slut, på de fem förflutna åren, ökat sig med 538 personer, eller 131 procent, af dåvarande folkmängden.
Då denna större befolkning nu finner lika god utkomst härstädes som förut den mindre fann, så ådagalägges deraf att rörelsen ökat sig sedan år 1832.
Hus- och tomters antal är 261 inom stadens egentliga gränsor; men åtskilliga tillbyggda platser äro derintill så närbelägne, alt de i sjelfva verket utgöra en tillökning af staden.
Årligen uppföres ett och annat nytt boningshus, allt af träd, och utan anspråk på prydlighet eller större varaktighet; undantagandes nya skolhuset, son"! är af sten och mera smakfullt utseende. 59
Slö ista uppmärksamhet förtjenar
Domkyrkan, såsom eli skönt minne af medeltidens byggnadssätt.
Till staden hörer 1,216 tunland jord, hvilken brukas på vanligt landtmannasätt, och hvarigenom en betydlig del af slädens invånare äro åkerbrukare.
Benägenheten och anledningarne härtill ökas ytterligare, derigenom alt donations-jorden hittills så användts, att borgarne, eller deras enkor, deraf fått begagna 1 tunland hvardera, den rikaste likasom den fattigaste,- och bafra stadsinkomsterne på sådant sätt varit förminskade utan nödtvång, ehuruväl angelägne behof kräft ökandet af utgifterne.
Slädens hufvudnäring är emedlertid handel och bandtverk.
Den talrika tjenstemanna-personal, som här ständigt uppehåller sig, så väl af militärsom Civil- och Ecclesiastik-staterne, det antal ståndspersoner, som här liar sin vistelse-ort, för större delen af året, samt kringliggande ortens ansenliga, i allmänhet välmående och förmögna befolkning, hafva hinge gjort handeln med dagligen förbrukade varor ganska betydlig.
På sednare åren har den ökat sig, och all anledning är för handen, alt slädens rörelse mera och mera skall tilltaga, derigenom alt den blir en mera och mera säker afsältningsort för landlinanna-produkter, hvilka härifrån framgent kunna afskeppas med största lätthet, när den nu påbegynte uppmuddringen af Slångs-ån blifvit verkställd, och hamnbyggnaden vid Nyqvarn, 1,000 alnar från staden, blir fullbordad.
Stadens borgerskap har åtagit sig denna byggnad, med tillhjelp af ett statsanslag, 1,080 R:dr årligen uti 19 år, och arbetet fortgår, enligt det af Öfverste Lagerheim uppgjorde förslag, beräknadt till 24,000 Rrdrs kostnad.
De största fartyg, som kunna gå genom Göta-kanal, skola äfven kunna inlöpa i hamnen.
Seglationen har redan begynt öka sig, ehuru hvarken lastbrygga eller andra nödiga anstalter finnas, der fartygen lägga lill, och knappast en eländig väg leder lill stället.
Staden äger likväl blott 8 seglande fartyg.
Ångfarlygs-färder till Stockholm reglera förbindelserna med rikets största handelsstad, och Linköping blir troligen snart nog hufvudsakliga stapelplatsen för varu-afsättningen från södra och med lersta delarne af Länet, samt i följe deraf äfven det ställe, der dessa trakters invånare fylla sina behof af stadsmanna-varor, såvida de handlande här insigtsfullt veta att begagna sig af sina fördelar, och äga kapitaler nog dertill.
De fleste finare utrikes varor, som här afsättas, förtullas nu uti Westervik, hvarifrån de komma landvågen; de gröfre köpas mestadels ur andra hand från Stock - 60 holm och Göteborg, hvarifrån de bomma sjövägen, stundom ock vintertid land vägen.
Något förtullas uti Norrköping, föga i Söderköping.
Af inhemska fabrikater köpas socker, bomullsgarn, snus &c. från Norrköping, Stockholm, Göteborg, Carlshamn, allt efter olika pris och lägenhet.
Härifrån förläggas sedermera många af de handelsbodar hvilka äro spridde på landsbyggden.
Minuthandel drifves af 10 handlande, och man kan, ofverslagsvis beräknadt, förmoda att varuomsättningen uti deras rörelse uppgår till ett värde af 8 å 900.000 R:dr Banko.
Stadens handtverkerier äro temligen betydande, och sysselsätta utöfver 100 mästare med deras gesäller.
Två sadelmakare afyttra färdiggjorda vagnar, och har den ene af dem på året försålt sådane till mera än 20,000 R:dr Banko.
Kopparslagare äga god förtjenst genom de täta förändringarne på bränneri-redskap, som årligen ske, helst näst efter en riksdags jemkning på bevillningsgrunderne.
Snickare hafva fullt med beställningar, och deraf finnas flere ganska skicklige.
Skräddare och Skomakare hafva ständigt arbete genom det stora antal tjenstemän, som bo här, den mängd ungdom här studerar, o. s. v. Färgare och Garfvare klaga öfver minskning af förra tiders rörelse, sedan så många färgeriet’ och garfveriet- tillkommit på landsbyggden, samt andre städers färgare och garfvare resa omkring i socknarna för att emottaga arbete och aflemna hvad som kan vara färdiggjordt.
Emedlertid äga alla, som med flit förena sparsamhet och omtanka, deras bergning.
För dem, hvilka af ålder och sjukdom eller motgångar och olyckor förlorat helsa och krafter, finnas i staden 2:ne fattighus; det Mörnerska, stiftadt genom enskild donation år 1812, bestående af ett trädhus, hvarest 29 fattige erhålla fritt husrum och hvartill 6? tunland jord, för inrättningens underhåll, äro anslagne; samt stadens fattighus, af sten, inköpt år 1831 för 7.000 R:dr Banko och hvarest 48 fattige hafva fritt husrum.
På sistnämde inrättning äro äfvenväl sängar afsedde för sjuka tjenstehjon.
Läns-Lazarettet består af 3 särskildte stenhus med godt utrymme för 56 sjuke, hvilka der hysas och vårdas och födas mot 8 sk. banko om dagen, om de äga tillgång att betala, men medellösa erlägga intet.
Antalet sjuke der understiger sällan 50.
Kostnaderne för inrättningens och de sjukas underhåll, läkares och nödig betjenings aflönande m. m. uppgå nu årligen till yid pass 5,500 R:dr Banko, i medeltal beräknadt. 61 Härvarande Gymnasium, nu hufvudsakligen organiseradt på samma sätt, Som det ordnades, straxt efter dess stiftelse år 1628, med de förändringar, som af 1820 års skolordning blifvit en följd, har 6 lärare på stat, 1 tills vidare förordnad, samt derutöfver särskildt anställde 1 Adjunct och 1 Bibliotekarie, hvilka undervisa uti de lefvande språken , 1 lärare uti Naturalliistorien, 1 för Gymnastik, 1 för Musik.
De studerandes antal, som icke längesedan afvexlade emellan 100 och 150, har de sednare 5 åren icke uppgått högre än emellan 80 och 100 och sednast derunder.
Högre lärdomsskolan är organiserad på 4 afdelningar med 5 lärare på stat, samt 1 sånglärare.
Antalet lärjungar har minskats mot förr, och under sednaste 5 år i medeltal utgjort 115 stycken.
Lägre Apologistskolan, organiserad år 1821 på två afdelningar, med två lärare, som ambulaloriskt undervisa, har varit begagnad af 80 å 90 ynglingar, på terminen.
Märkligt fenomen är det minskade antalet studerande ungdom, nu mot för tjuge år sedan.
År 1818 studerade vid Linköpings Gymnasium 161 ynglingar, och vid Trivial-skolan 279, summa 440.
År 1838 studerade vid Gymnasium 76 ynglingar, vid Lärdoms-skolan 114 och vid Apollogist-skolan 91 summa 281.
Man kan icke söka orsakerne dertill uti bristande förtroende hos allmänheten, utan måste de finnas uti flere andra förhållanden, hvilka samtidigt verka i afseende härpå.
År 1818 voro af de studerande 31 adel, 90 prestsöner, 219 söner af borgare, och ståndspersoner, samt 100 af Bondeståndet; år 1838 voro 18 adel, 45 prestsöner, 186 söner af borgare och ståndspersoner, 32 af bondeståndet.
Deraf synes att af bondsönerne kommer nu blott en tredjedel till skolan mot förr, af prestsöner blott hälften, af adel ej fullt två tredjedelar, af de öfrige fem sjeltedelar.
Förminskningen af bondesöner låter förklara sig deraf, alt bonden numera finnér sig nöjd i sitt stånd och hedrad nog, då han der har godt namn, samt att hans son uti de numera talrikare sockenskolorne kan erhålla den undervisning, som för bonden erfordras; — men hvad förklarar minskningen af prestsöner?
— Måhända kan en orsak dertill finnas uti dyrheten att nu underhålla en son vid undervisningsverken, der husrum, föda, klädsel och särskildte utgifter nu erfordra långt större tillgångar än förr, utan att undervisningen i lika förhållande stigit.
Till stort gagn för dessa undervisningsverk är gymnasie-biblioteket af 22,000 band, till större delen enskildte donationer; och med hvilket är förenadt samlingar af mynt, naturalster och foglar, samt åtskilliga sällsamheter och fysikaliska instrumenter. 62 Ljungstedtska fi iskolan, grundlagd 1824, genom donation af Gen.-Consul Ljungstedt, äger bebyggd tomt, en landtegendom, inköpt för 43,500 R:dr Banko, samt kontant fond af något utöfver 3,000 R:dr Banko, förutan hvad som vidare, genom tvist underkastadt testamente, kan skolan tillfalla.
Utrymme finnes för lillräcklige lärosalar, boningsrum åt lärare, uthus och en smides-verkstad.
Vexelundervisningsmetoden begagnas, och något utöfver 100 barn njuta bär daglig handledning uti de elementar-kunskaper, som erfordras för enkel, allmän bildning, äfvensom undervisning uti linear-ritning, sång, gymnastik, simning.
Framdeles skall undervisningen sträcka sig till öfning uti vissa handtverk, och är början nu gjord med handsmidet.
Jemte denna anstalt är sedan 1836 förenad en söndagsskola, hvarest, under de tvenne åren, 327 gesäller och lärgossar varit inskrifne', och hvaraf en och annan gjort hastiga framsteg.
Flickskolan, stiftad år 1832, genom frivilliga bidrag, lemnar fri undervisning åt 50 fattige flickor, uti läsning och uti de handaslöjder, hvilka tillhöra qvinnokönet.
Skolan äger en fond af 3,000 R:dr Banko, men emotser dess förökande genom en donation, hvarefter undervisningen skall med flere ämnen ökas.
Barnens arbeten försäljas, och deraf bestrides en stor del af kostnaderne.
Linköpings sparbank har nu att ansvara för en fond af 27,350 R:dr Banko med 743 delägare.
Östgöta bank, oktroyerad den 24 Februari 1837, öppnades den l:sta påföljande Juli med en fond, af 655,000 R:dr Bauko, hvilken sedan är ökad till 750,000.
Dess direktion sammanträder uti Linköping, och der är dess hufvudsakliga kassa och största rörelse, ehuru en afdelning är uti Norrköping.
Bankens syftemål är att ordna ett för orten passande kredit-system, hvarigenom de tillgänglige kapitalerne indragas uti dagliga rörelsen och hvarigenom denna biträdes och underlättas med en ständigt tillhandahållen tillgång af bytesmedel, som är så vigtig och angelägen för ortens förkofran.
På upp- och afskrifnings-räkning emotlagas penningar mot 3 procents ränta; på kreditiv-räkning, eller med diskontering, utlånas penningar mot 5 procents ränta.
Ehuru en sådan anstalts hufvudsakligaste nytta blott efter en längre tids förlopp kan visa sig, sådan den i sjelfva verket är, så ådagalägges likväl redan, genom bank-affärernes gång och beskaffenheten af rörelsen i orten, att banken vunnit förtroende, att den bidragit att lifva handel och rö - » 63 reise, och alt elen framgår uti en riktning, som bör leda till det åsyftade målet, för så vidt det kan vinnas med en så inskränkt fond, som den nuvarande.
Första halfåret, från 1 Juli 1837 till sista December, biträdde Östgöta bank allmänheten med mera än 600,000 R:dr Banko, och på året 1838 har dess rörelse uppgått till närmare 2,370,000 R:dr Banko, hvaraf i , runda tal, 1,156,000 R:dr utgått genom diskontering och 600,000 R:dr på kreditiv-räkningar, samt 613,000 R:dr Banko emotlagils på upp- och afskrifnings-räkning.
Denna kreditrörelse har varit anlitad af närings-och fabriksidkare samt handtverkare lill 71 procent, af handlande till 20 procent och af tjenstemän, m. fl. i likartad ställning till 9 procent.
Förutan den besparing, som godtgjorts på de summor, hvilka blifvit på upp-och afskrifningsräkning insatte, har besparing af kostnad och tid ägt rum, derigenom att kreditiv-tagare eller lånesökande kunnat sjelfve på nära båll draga försorg om dessa affärer, och den oberäkneliga fördelen har derjemte tillskyndats allmänna rörelsen, att penningar hafva varit alt tillgå samma stund näringsidkaren eller den handlande haft behof att anlita sin ägande kredit.
Folkmängden i denna stad utgjordes, enligt mantals-längderne, vid 1837 års slut af 1,059 personer, och har således sedan sednaste 5 års berättelse afgafs, ökat sig med 178 personer eller med 20 procent af den dåvarande.
Häraf inses att staden är uti tillväxt, och hvilket måste tillskrifvas fullbordandet af Göta kanalen.
Hus och tomter äro 169 hvaraf åtskillige på sednare åren blifvit salle uti förbättradt skick, äfvensom torg och gator begynt behandlas med mera omsorg.
Till staden hörer en jordrymd af 743 tunland, som brukas på vanligt landtmannasält.
Stadens bandel, hvilken har varit inskränkt lill någon minuthandel, har på sednare åren begynt upplifvas genom hoppet om ökad rörelse på kanalen.
Antalet handlande är fördubbladt och utgör nu 11 st. hvaraf en bedrifver grosshandel såsom förläggare åt minuthandlare i denna och andia städer.
Rörelsen har mycket ökats sedan landlboerne söder om staden funnit sig numera oftare kunna afsätta sina egna varor härstädes, utan att forsla dem till Norrköping, och till följe hvaraf de äfvenväl numera härstädes köpa det mesta af deras sladsmannavaror.
Likväl är denna bod-handel i det hela icke betydlig och fördelad på alltför många händer för att vara lönande. 64
Dea af staden egande stapelstadsrätt har ej föranledt till aktiv sjöfart'; staden äger intet fartyg, men med främmande liar de sednare åren inkommit varor direkte från utländsk ort, så att tulluppbörden, som år 1833 utgjorde 1,597 R:dr och 1834 blott 1,272, år 1835 uppsteg till närmare 17,000 R:dr, år 1836 till nära 8,000 R:dr och år 1837 lill nära 9,500.
Inrikes sjöfarten bedrifves lika inskränkt; men daglig förbindelse med större handelsplatserne kunde genom de ständigt förbigående ångfartygen underhållas, om ej vidtagne författningar lade hinder i vägen för mindre varu-qvantiteters lossning uti Söderköping.
Ett stort hinder för stadens handel ligger ock deruti att tullkammaren är på \ mils afstånd vid Mern, hvarest mycket saknas af det, som eljest gör upplags-rältigheten till en fördel, och dit ej en gång någon direkt väg härifrån leder.
Der saknas tillräckligt och tjenligt utrymme för varors uppläggning, och der är lossningen förenad med större kostnad, än den vore vid staden.
Derjemte ökas kostnaderne, derigenom att fartyg, som kanalvägen ankomma med last till handlande i Söderköping, skola först gå förbi staden genom slussarne ned till Mern, der tullbehandlas och lossas, samt derefter åter lastas och åter förpassas och gå uppföre slussarne tillbaka till staden att för andra gången lossas; samt att fartyg från Östersjön, som till Mern ankomma, der skola tullbehandlas och lossas, samt åter-lastas för att gå till staden och der åter lossas.
Med så många svårigheter att bekämpa, går stadens förkofran långsamt.
Härvarande lägre lärdomsskolan har numera blott 2 lärare på stat, och dess fordna anseende har sjunkit till blott 10 lärjungar.
Uti en genom donation af Forssman stiftad särskildt Apologist-klass, är antalet större.
Fattigskolan, till hvilken första grunden lades genom en gåfva af II.