Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till följd af Regeringsformens 96 § skall hvarje Lagtima Riksdag förordna en för lagkunskap och utmärkt redlighet känd man att hafva tillsyn öfver lagarnas efterlefnad af domare och embetsmän samt att inför den Riks-Rätt, som i Konstitutions-Utskottels Memorial JY? 2. 23 beraälda Grundlags 102 § till dess inrättning och göromål beskrifves, eller vid andra vederbörliga domstolar, i laga ordning tilltala dem, som i sina embetens utöfning anses af väld, mannamån eller annan orsak hafva någon olaglighet begått eller underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra.
Denne Riksdagens Justitie-Ombudsman, hvilkens rättigheter och åligganden ytterligare såväl i Regeringsformen som genom särskild instruktion utstakas, väl— jes af fyratioåtta för tillfället nämnde valmän, af hvilka hvardera Kammaren inom sig utser tjugofyra
Falla dervid rösterna till mer än hälften på en man, är han behörigen vald.
Aro åter rösterna så delade mellan liera, att sådan pluralitet för någon icke eger rum, anställes ny omröstning med slutna sedlar till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som näst honom blifvit af de flesta kallad o. s. v. Skulle, sedan alla omröstningarna sålunda försiggått, likväl ingen hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid den första omröstningen blifvit satte i fråga; skolande den, som erhållit de flesta rösterna, anses behörigen vald.
Valmännen böra vid samma tillfälle, då Justitie-Ombudsman utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, för att honom efterträda, ifall han, innan nästa Lagtima Riksdag anställt nytt val af Justitie-Ombudsman, skulle med döden afgå, samt att utöfva embetet under den tid Justitie-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad.
1 händelse Justitie-Ombudsmannen, under det Riksdag är församlad, afsäger sig förtroendet, eller med döden afgår, insätter Riksdagen genast i embetet den man, som blifvit till hans efterträdare utsedd.
Skulle Justitie-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet eller i Justitie-Ombudsmansembetet insättas eller med döden afgå, utväljes på ofvan stadgade sätt en annan behörig man i hans ställe.
Inträffar något af dessa fall mellan Riksdagarna, skall Riksdagens rätt härutinnan genom dess Fullmäktige i Ranken och Riksgäldskontoret utöfvas. § 69.
Lagtima Riksdag skall hvart tredje år tillsätta en Nämnd af fyratioåtta personer, deraf hvardera Kammaren genom sluten omröstning inom sig utser tjugofyra, och hvilken Nämnd, i den ordning 105 och 104 Regeringsformen stadga, eger att döma huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjenta 24 Konstitutions-Utskotlets Memorial JYi 2. att i deras vigtiga kali bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regeringsformens 102 § handlar, likväl kunna anses böra från utöfningen af Konungens domsrätt skiljas.
Denna Nämnd träder samma dag, den blifvit vald, tillsammans Nämndens samtlige ledamöter rösta först, man för man, öfver den frågan:
Skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta
Besvaras denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med nej, blifva Högsta Domstolens samtlige ledamöter bibehållne.
Besvaras den åter med ja, uppgör hvar och en af Nämnden en sluten lista på dem af Högsta Domstolens ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas.
De tre bland dessa, som då fått det största antal röster emot sig, ställas hvar efter annan under ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara från Riksdagens förtroende uteslutne; och förhålles derefter såsom i Regeringsformens 103 § vidare föreskrifves. § 70.
Lagtima Ifiksdag skall hvart tredje år förordna sex för kunskaper och lärdom kända män att, jemte Juslitie-Ombudsmannen, som bland dem förer ordet, utöfva vård öfver tryckfriheten.
Desse komiterade, af hvilka två, utom Justitieombudsmannen, skola vara lagfarne, väljas medelst omröstning genom tjugufyra valmän, deraf hvardera Kammaren inom sig utser tolf.
Afgår mellan Riksdagarna någon bland komiterade, välja de öfrige till det lediga rummet en behörig man. § 71.
Hvarje Lagtima Riksdag skall genom fyratioåtta valmän, af hvilka hvardera Kammaren inom sig utser tjugofyra, välja Fullmäktige att, jemlikt särskilda reglementen, Riksbankens och Riksgäldskontorets medel och tillhörigheter förvalta.
Desse Fullmäktige skola i hvartdera verket vara sju; egande ordföranden afgörande röst, derest i frågor, som hos Fullmäktige komma under omröstning, rösterna för två skiljaktiga meningar utfalla lika.
Valen ske medelst slutna sedlar sålunda, att för hvartdera verket först utses den, som bland Fullmäktige skall blifva ordförande, och sedan de öfrige sex; tillkommande Fullmäktige för hvartdera verket att sjelfve bland sig välja en vice ordförande att föra ordet, när hinder för ordföranden inträffar. § 72. Å hvarje Lagtima Riksdag förordnas Revisorer till ett antal af tolf för hvart år, hvilka till halfva antalet af hvardera Kammaren utses, att enligt Regeringsformen och särskild instruktion granska Statsverkets, Riksbankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Hvarje revision skall omfatta ett års af - Konstitutions-Ulskotlels Memorial M 2. 25 afslutade räkenskaper.
Revisionsförrättningen tager årligen sin början den 15 Augusti eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter, och skall inom två måuanaders tid vara fullbordad.
Revisorerne välja sjelfve inom sig ordförande, hvilken eger afgörande röst, derest, vid omröstning, rösterna i något fall äro lika.
Revisorerne finna sig befogade att i sin berättelse till Riksdagen framställa, skola, sedan förklaringar deröfver inkommit, af nästföljande Lagtima Riksdag öfverlemnas till vederbörande Utskotts granskning och vidare behandling. § 73.
På samma gång och på lika sätt, som Fullmäktige och Revisorer enligt föregående två §§ utses, tillsättas jemväl Suppleanter, att, vid inträffande förfall för dem, träda i deras ställen, nemligen för Fullmäktige i Riksbanken tre, för Fullmäktige i Riksgäldskontoret likaledes tre och för hvarje års Revisorer sex. § 74.
Riksdagens Nämnder och Valmän utse sjelfve inom sig ordförande. § 75.
Vid alla val ia Uttages, att namnsedlarne, så framt de skola blifva gällande, böra vara enkla, slutna, hoprullade, omärkta och fria såväl från all tvetydighet i anseende till personernas namn, som från oriktighet i anseende till deras antal.
Riksdagsman, som varit frånvarande då något beslut fattats inom den Kammare han tillhörer, skall ega att derefter till protokollet anmäla, det han ej i berörda beslut deltagit, men icke hafva makt att tala å deras beslut, som dervid närvarit.
Prot. 1865 & 1866. 3 Sami. 2 Haft. 4 26 Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. § 78.
De reglementariska föreskrifter, som för riksdagsgöromålen och ordningen hos Kamrarna och Utskotten anses till iakttagande jemte Grundlagarna nödiga, eger Riksdagen eller i ämne, som angår Kammare enskildt, denna Kammare att fastställa.
Ej må något deri införas, som mot Grundlag eiler annan gällande lag strider.
Å Konungens propositioner i frågor om stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag, skola Riksdagens svar, derest beslutet innefattar bifall till Konungens förslag, på Rikssalen å dag, som Konungen utsätter, öfverlemnas. § 80.
I mål, som blifvit af ständigt eller i dess ställe särskildt tillsatt Utskott handlagda, skola de från Riksdagen utgående skrifvelser uppsättas och expedieras af Kansliet hos det Utskott, som ärendet beredt.
Uppsättandet och expedierandet af andra för begge Kamrarna gemensamma skrifvelser, äfvensom af riksdagsbeslutet, besörjes genom ett särskildt Riksdagens Kansli under inseende af två inom första och två inom andra Kammaren dertill utsedda ledamöter, hvilka jemväl, tillika med Kamrarnas Talmän och vice Talmäu, tillkommer att utse och förordna de tjenstemän, som Riksdagen anser för detta Kansli erforderliga.
Öfriga från Riksdagen utgående expeditioner undertecknas endast af Talmännen. § 81.
De allmänna städgar och förordningar, hvilka Konungen och Riksdagen gemensamt beslutit, skola endast i Konungens namn och med Dess underskrift utfärdas. § 82.
De i Kamrarna förda protokoll och öfriga riksdagshandlingar skola på Statens bekostnad, så tidigt ske kan, af trycket utgifvas, de sednare fullständigt och protokollen i den mån Kamrarne hvar för sig förordna.
Konstitutions-Ulskottets Memorial M 2. 27 sions Kongl. Maj:ts Nådiga Förslag tiHl ändringar i Regerings-F ormen, från Riksdagen åren 1862—1865 hvilande till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. § * Sveriges
Rike — — — Arfrike med den arfsföljd, som i fastställd Succes-Ordning stadgad är. § 2.
Konungen skall — — — förklarad är. § 3.
Konuugens Majestät — — — åtal fredade. § 4.
Konungen eger — — — Evangeliska läran. § 3.
Stats-Rådet skall — — — Stats-Rådet. § 6.
Af Siats-Rådets — — — civil beställning. 28 Konsiitutions-Utskotlets Memorial M 2. § 7.
Alla Regerings-ärenden, — — — der afgöras. § 8.
Ej må — — — dylik beskaffenhet. § 9- Uti alla mål, — — — det beslut fatta. § 10.
Innan ärendena — — — beredas. § 11- Ministeriel mål, — — — Stats-Rådet finnas. § 12.
Konungen eger — — — Ledamot. § 13.
Vill Konungen — nyttigast finner. § 11- Öfver Rikets krigsmakt — — — befälet. § 15- Kommandomål, — — — godt synes. § 16."
Konungen bör — — — lyder. § 17.
Konungens domsrätt — — — såvida ej Konungen och Riksdagen, i den ordning 87 § 1 mom. stadgar, — bestämda. § 18.
Denna Högsta Domstol — — — försuten är. § 19.
Inkomma — förklaringar gifva.
Konstitutions-Ulskottets Memorial M 2. 29 § 20.
Uti fredstider — — — efter krigsartiklarna. § 21.
Konungen eger — — — derom deltagit. § 22.
Alla — — — Dess Secret. § 24.
Uti Konungens — — — Högsta Domstolen. § 25.
Konungen eger — — — blifvit dömd. § 26.
Då justitie-ärenden — — — föreskrifver. § 27.
Till Justitie-Kansler — — — begångna blifva. § 28. l:o.
Konungen eger — — — på deras börd.
Till civila tjenster inom Riket ocb till domare-embeten må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran; härifrån dock undantagna lärarebeställningar och öfriga tjenster vid inrättningar för slöjd och skön konst, äfvensom läkarebefattningar, till hvilka jemväl andre, än bekännare af den rena Evangeliska läran, kunna utnämnas.
Hvarje Departements-Chef — — — Departementet höra. 2:o.
Konungen eger — — — de vilkor, som bestämmas genom särskild lag, stiftad i den ordning 87 g 1 mom. stadgar.
Sålunda naturaliserad utnämnas. § 29.
Till Ärkebiskop — — — föreslagne blifvit. 30 Konstitulions-Utskottets Memorial M 2. § 30.
Konungen eger — — — valrätt bibehållna. § 31.
Städernas till deltagande i riksdagsmannaval berättigade innevånare ega att till borgmästaretjenster — — — Stockholm. § 32.
Enär — — — påminnelser göra. § 34.
Stats-Ministrarne — — — innehafva eller utöfva. § 35.
Stats-Rådets ledamöter — — — skäl ega. § 36.
De som — — — Hyttas. § 37.
Konungen eger — — — berättigad är.
Riddarhus-Ordningen, som fastställes af Konungen samt Ridderskapet och Adeln gemensamt, bestämmer huru Ridderskapet och Adeln må sammanträda, för att örn sina gemensamma angelägenheter besluta. § 38.
Alla ifrån — — — icke må återtaga förr, än Riksdagen hans förhållande pröfvat och gillat.
Vill Konungen — — — sina Riken vistas, utan föres Riksstyrelsen under Konungens frånvaro, i Hans namn, af den till thronlöljden närmast berättigade Prins, om han uppnått den ålder, som i 41 § sägs.
Han styre såsom Regent med all Konstilutions-Ulskotlets Memorial JW 2. 31 Konungslig makt och myndighet, enligt denna Regeringsform; dock må han ej adeligt stånd och värdighet förläna, eller till grefligt och friherrligt stånd upphöja, elier riddarevärdighet utdela; äfvensom aila lediga förtroendesysslor endast tillsvidare kunna förvaltas af dem. som Regenten dertill förordnar.
Finnes ej till thronföljden berättigad Prins, eller har den dertill närmast berättigade ej uppnått den i 41 § för myndighet stadgade ålder, eller är han af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norrige hindrad att Riksstyrelsen öfvertaga, före Stats-Rådet styrelsen med samma makt som Regent.
Blifver Konungen — — — vårdar, förhålIes med Riksstyrelsen såsom i föregående § bestämmes. § 41.
Lag samma vare för den till thronföljden närmast berättigade Prins. Dör Konung, innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af Stats-Rådet, enligt 59 §, i Konungens namn, intilldess Riksdagen sammankommer, och den Förmyndarestyrelse, Riksdagen förordnar, Regeringen tillträdt; ställande sig Stats-Rådet denna Regeringsform till ovilkorlig efterlefnad. § 42.
Skulle den — — — Stats-Rådet Regeringen med den makt, 59 § stadgar, intill dess Riksdagen hinner sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, då enligt denna och föregående tre §<§ Riksstyrelsen föres af Stats-Rådet, skola dess samtlige ledamöter vara närvarande och rösta. § 45.
Hvad nu om Konung sagdt är, galle ock i afseende på Regent, då Rikssty relsen af honom utöfvas. § 44.
Ingen Prins — — — efterkommande. 32 Konstitutions-Utskottets Memorial JU 2- § 45.
Hvarken Svea — de bara. § 46.
Landet skal! — — — hädanefter förordnas.
Rikets Hofrätter — Konungens hof § 48. derifrån afsätta. § 49.
Den fördelas i två Kamrar, hvilkas ledamöter väljas, på sätt Riksdags-Ordningen stadgar.
Kamrarne ega i alla frågor lika behörighet och myndighet,- skolande Riksdagen i kraft af denna Grundlag sammankomma till lagtima möte hvarje år den 15 Januari, eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter; Konungen dock obetaget att, emellan Lagtima Riksdagar, Urtima Riksdag sammankalla.
Hos Urtima Riksdag må endast förekomma ärende, som föranledt Riksdagens sammankallande eller af Konungen eljest lör densamma framlägges, så ock hvad med dylikt ärende står i oskiljaktigt sammanhang.
Riksdagen skall sammanträda i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då fiendes framträngande eller pest eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt eller för Riksdagens frihet och säkerhet vådligt.
1 dessa fall tillkommer Konungen att, efter samråd med Riksdagens Fullmäktige uti Banken och Riksgäldskontoret, annan riksdagsort utsätta och kungöra.
I de fall, då Konungen eller Regenten eller Stats-Rådet sammankallar Riksdagen, fastställes tiden för dess sammanträde efter 20:de och inom 30:de dagen från den, då kallelsen blifvit uti hufvudstadens kyrkor kungjord. § so. § SI. § 52.
Konstilutions-Utskollets Memorial M 2. 33 §52' » Kamrarnas Talmän och vice Talmän utnämne Konungen. § 53.
Lagtima Riksdag skall för ärendenas beredning tillsätta dessa Utskott: ett Konstitutions Utskott — — — yttranden deröfver till Riksdagen afgifva — utreda och för Riksdagen uppgifva —■ — — Banko-förvaltningen gifva; samt ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Kamrarna remitterade — — — förbättring.
A Urtima Riksdag skola ej flera Utskott tillsättas, än som erfordras för beredning af dervid förekommande ärenden. § 84.
Askar Konungen af Riksdagen särskilda
Deputerade att med — — — ärenden, dem Han prölvar böra hemliga bållås, utväljas desse Deputerade af Kamrarna; dock ege desse Deputerade icke makt — — — Konungen dem meddelar.
Ej må Riksdagen, Kamrarne eller något Riksdagens Utskott i Konungens närvaro öfver något ämne rådpläga eller besluta. § 56.
I hvilken ordning
Konungens propositioner, så ock af Riksdagsmän inom Kamrarna väckta frågor, må till afgörande företagas, derom stadgas i Riksdagsordningen. § 87.
Svenska folkets urgamla rätt alt sig beskatta utöfvas af Riksdagen allena.
Huruledes särskilda menigheter må för egna behof sig beskatta, bestämmes genom kommunal-lagarna, hvilka af Konungen och Riksdagen gemensamt stiftas. § 58.
För hvarje Laglima Riksdag läte Konungen — — — fordringar och skulder.
Skulle genom — — — redovisas.
Prat. 1865 & 1866. 3 Sam!. 2 Haft. 5 34 Konstitutions-Utskottets Memorial Jtä 2. § 59.
I sammanhang med uppvisandet af statsverkets tillstånd och behof läte Konungen för Riksdagen framställa förslag rörande sättet att genom bevillningar fylla hvad Staten kan utöfver de ordinarie inkomsterna erfordra. § 60.
Till bevillningar räknas tull- och accis-medlen, — — — husbehofs-bränneri-medlen samt hvad hvarje Riksdag dessutom särskildt såsom bevillning sig åtager.
Ej må — — — utan Riksdagens samtycke — monopolier fastställa. § 61.
Alla afgifter, som Riksdagen under de •— — — bevillningen af Riksdagen fastställd blifver. § 62.
Sedan statsverkets behof blifvit af Riksdagen pröfvade, ankommer det på Riksdagen att en deremot — — — anslå. § 65.
Dessutom böra, utbetalning å Riksgäldskontoret anvisas; — Stats-Rådet in pleno hört och Riksdagen sammankallat.
Såväl Rikets — — — till statsverket af Riksdagen anslås, — — — till de af Riksdagen pröfvade behof — — — anordnas. § 65.
Dessa medel — — — anföra hvad Riksdagen i denna del förordnat. § 66.
Riksgäldskontoret förblifver under Riksdagens styrelse, inseende och förvaltning; och då Riksdagen ansvarar för den Rikets gäld, kontoret ombesörjer, så kommer Riksdagen, sedan kontorets tillstånd och behof blifvit i vederbörlig ordning utredda, att genom särskild bevillning — — — och vårdad. § 67.
Konungens ombud — — — öfverlägga. Konstitutions-Ulskottels Memorial M 2. 35 § 68.
De till Riksgäldsverket — — — behof än dem, Riksdagen bestämt.
Allt — —■ — kraftlöst. § 69.
Då — — — till pröfning hos Riksdagen förehafves, — — — stadgas.
Fatta Hamrarne stridiga beslut, som ej varda sammanjemkade, skola Hamrarne hvar för sig rösta om de olika beslut, hvari hvardera förut slädnät; kommande den mening, som dervid erhåller de flesta ledamöters af båda Kamrarna sammanräknade röster, att gälla såsom Riksdagens beslut. § 70.
När i fråga om Riksbankens styrelse och förvaltning, inkomster och utgifter, Hamrarne stadna i stridiga beslut, skola Hamrarne derom hvar för sig rösta, såsom i nästföregående § sägs. § 71.
På enahanda sätt förfares jemväl der Hamrarne sig icke förena om grunderna — — — fördelning till utgörande. § 72.
Riksbanken förblifver under Riksdagens egen garanti och vård, så att — — — Fullmäktige, Hamrarne dertill förordna, — — — vidare af Riksdagen göras kunna.
Riksdagen allena eger rätt att — — inlösas. § 73.
Inga nya — — utan Riksdagens fria vilja — — fordras. § 74.
Konungen ege — — — varda försedde. § 73.
De årliga — — — Deputerade, valde på sätt af Riksdagen särskildt stadgas.
Hvad desse i afseende på markegångssättningen fastställa, tjene — —• — vinnes. 36 Konstitutions-Utskottets Memorial JY$ 2. § 76.
Utan Riksdagens samtycke kan — — — belasta. § 77.
Kungsgårdar och — — — Konungen icke utan Riksdagens samtycke genom — — — efter de grunder, Riksdagen derom föreskrifver; dock att — — — — — skatte försäljas, § 78.
Ej må ■— — — — dylikt sätt. § 79.
Ingen förändring — — — ega rum utan Riksdagens bifall; Konungens — — — oförkränkt. § 80.
Krigsmakten till — — — intill dess Konungen och Riksdagen finna nödigt utan genom Konungs och Riksdags sammanstämmande beslut, tdlkomma. § 81.
Denna Regeringsform samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke andras eller upphäfvas, utan genom Konungens och två Lagtima Riksdagars beslut.
Riksdagens beslut i grundlagsfråga, väckt af Konungen, skall hos Honom anmälas, på sätt Riksdags-Ordningen föreskrifver.
Riksdagen ett inom densamma väckt grundlagsförslag, skall beslutet derom Konungen underställas.
Konungen inhemte då, förr än Riksdagen åtskilts, hela Stats-Rådets tankar i ämnet och meddeie Riksdagen, på Rikssalen, sitt samtycke eller de orsaker, lör hvilka Han beslutet ej godkäuner. § 82.
Hvad till ändring af Grundlagarna uti föreskrifven ordning Riksdagen beslutit och Konungen gillat, eiler Konungen föreslagit och Riksdagen antagit, ege kraft af Grundlag. § 85.
Ej' må någon — —• — det sätt, som vid ändringar i dem iakttagas bör. § 84.
Grundlagarne skola efter deras ordalydelse i hvarje särskildt fall tillämpas. Konstitutions-Utskottets Memorial J/S 2. 37 § 85.
Såsom Grundlagar — — — den Tryckfrihets-Förordning, hvilka i öfverensstämmelse — — — bestämmas, Riksdagen och Konungen gemensamt fastställa. § 86.
Med tryckfrihet — — — hemliga hållas. § 87. l:o.
Riksdagen eger gemensamt — — — civil- och kriminallag och att må i Riksdagens Kamrar kunna väckas och skola, sedan Lag-Utskottet deröfver blifvit hördt, af Riksdagen afgöras.
Reslutar
Riksdagen för sin del någon ny lag eller gammal lags upphäfvande eller förändring, aflemnas förslag derom till Konungen, — — — beslut fattat, meddele Riksdagen antingen sitt samtycke till dess åstundan eller sina skäl att det vägra.
Kan Konungen icke förr, än Riksdagen åtskiljes, fatta — — — underrätte då Riksdagen vid dess nästa sammankomst — — — någon lagfråga för Riksdagen framställa, — — — samt meddele sin — — yttranden åt Riksdagen, som med frågan vidare förfar, såsom i Riksdags-Ordningen sägs. 2:o.
Riksdagen ege ock gemensamt med Konungen stifta, förändra eller upphäfva kyrkolag; dock att dervid erfordras samtycke jemväl af allmänt kyrkomöte.
Ofver förslag angående dylik lag skola, på sätt i mom. 1 sägs, Stats Rådets och Högsta Domstolens tankar inhemtas och jemte Konungens proposition, då sådan göres, Riksdagen meddelas.
Har ej förslag, hvarom nu fråga är, före början af Riksdagen näst efter den, som framställt eller antagit förslaget, blifvit såsom lag genom allmän kungörelse utfärdadt, vare det förfallet, och Konungen underrätte då Riksdagen om de skäl, som hindrat förslagets antagande. § 88.
Med förklaring — — — gifver, kunna ogillas af först derefter sammanträdande Riksdag, så ock, om förklaring angår ämne, som till kyrkolag hörer, af det allmänna kyrkomöte, som efter förklaringens meddelande först hålles, och må dylika förklaringar, der de sålunda ogillade blifvit, ej längre gälla eller af domstolarna iakttagas och åberopas. § 89.
Riksdagen ege dock icke makt — — finnér.
Vill Konungen åt Riksdagen öfverlemna — — angående lagfrågor är i 87 § I mom. stadgadt. 38 Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. § 90.
Under Riksdagens, dess Kamrars eller Utskotts öfverläggningar — — — annat sätt, än Grundlagarne bokstafligen föreskrifva, komma frågor — — — inrättning. § 91.
I den händelse — — — sammankalle Regenten eller Stats-Rädet, då det Riksstyrelsen förvaltar, genom öppet påbud Riksdagen, och late — — — återkommit, tage Riksdagen den författning om Rikets styrelse, hvilken Riksdagen nyttigast finner. § 92.
Då Konung — — — kallelse å Riksdagen, hvilken kallelse — kungöras.
Riksdagen ege — — förordna en, tre eller fem Förmyndare — — — må utöfva. § 94.
Skulle den olyckliga — — utginge, sammankalle Stats-Rådet död, Riksdagen, som då skall ett nytt Konungahus utkora, — — — Regeringsform. § 95.
Sådan Riksdag sammanträder å tretionde dagen efter den, då Regenten eller Stats-Rådet kuugöra. § 96.
Hvarje Lagtima Riksdag skall förordna en — — man, att såsom Riksdagens Ombud, efter den instruktion Riksdagen för honom utfärdat, hafva tillsyn — olaglighet begått, eller underlåtit att sina — — aktörer utstaka. § 97. Denne Riksdagens Justitie-Ombudsman, som, så länge han embetet innehafver, skall i alla afseenden anses lika med Konungens Justitie-Kansler, väljes Eonstitutions-Utskotlels Memorial JVs 2. 39 pä sätt Riksdags-Ordningen stadgar; och bör dervid jemväl utses en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, att honom efterträda, ifall han, innan nästföljande Lagtima Riksdag anställt nytt val af Justitie-Ombudsman, skulle med döden afgå, samt att utöfva embetet under den tid Justitie-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad. § 98.
I händelse Justitie-Ombudsmannen, under det Riksdag är församlad, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skall Riksdagen i embetet genast insätta den man, som blifvit till hans efterträdare utsedd.
Skulle Justitie— Ombudsmannens utsedde efterträdare, under Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitie-Orobudsmans-embetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarna, skall Riksdagens rätt härutinnan genom dess Fullmäktige i Banken och Riksgäldskontoret utöfvas. § 99.
Justitie-Ombudsmannen åligge att till hvarje Lagtima Riksdag aflemna redogörelse för — — — deras förbättring. § 101.
Skulleden egendom, vare Justitie-Ombudsmannen pligtig, befordra. § 102.
Denna domstol, — — — Rikets tjenst. § 103.