Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afgår emellan riksdagarne någon bland de kommil terade, välje de öfriga till det lediga rummet en behörig man. §. 58.
Ständer välje vid hvarje riksdag, genom slutna sedlar, hvart Stånd för sig, samfäldt och ej medelst elektorer, sina Banko-fullmäktige, tre af hvarje Stånd; börande valet förrättas så tidigt, att desse Fullmäktige må kunna, medan 54 Förslag till ändring i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
Ständer ännu äro församlade, sin befattning tillträda.
Dem åligger, att, jemnlikt vid hvarje Riksdag af BancoUts/iotlet ulfärdadt Reglemente, förvalta Bankens medel och tillhörigheter, samt inför Riksens Ständer, eller af dem förordnade Revisorer, redovisa.
Yppas vid deras öfverläggningar skiljaktighet i meningarne, höra de till Protokollet afgifva sina röster, hvilka per Capita beräknas; i de läll då rösterna äro lika, äge Ordföranden afgörande röst. §• 67.
Efter förenämnda grunder, så i afseende på valsätt, som tid, må, vid alla Riksdagar, Fullmäktige i Riksgälds-Contoret af Riksens Ständer utses.
Desse Fullmäktige skola likaledes vara Tre af hvarje Riks-Stånd, med åliggande att uti allt ovilkorligen sig rätta efter de Instruktioner, Riksens Ständer för dem utfärda; och gälle för dem, i händelse af skiljaktighet, hvad i nästföregående §. för BancoFullmäktige stadgadt är. §. 08.
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvar för sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, att emellan Riksdagarne, enligt af Riksens Ständer utfärdad Instruktion, öfverse och granska Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Conlorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Siats-Verket angår, ulan rättighet att meddela föreskrifter, eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, som sko - Riksens Ständer ännu äro församlade, sin befallning tillträda.
Dem åligger, 'att, jemlikt det reglemente, sorn ett dertill enligt zg: §. valdt Utskott vid hvarje riksdag- utfärda kor, förvalta Bankens medel och tillhörigheter, samt inför' Riksens Ständer, eller af dem förordnade Revisorer, redovisa.
Yppas vid deras öfverläggningar skiljaktighet i meningarne, böra de Lill protokollet afgifva sina röster, hvilka per capita beräknas; i de fall, då rösterna äro lika, ege Ordföranden afgörande röst. §. 59.
Efter förenämnda grunder, så i afseende på valsätt, sorn lid, må, vid alla riksdagar, fullmäktige i Riksgälds-Kontoret af Riksens Ständer utses.
Desse Fullmäktige skola likaledes vara tre af hvarje Riks-Stånd, med åliggande alt uti allt ovilkorligen sig rätta efter de instruktioner, Riksens-Ständer för dem utfärda; och gälle för dem, i händelse af skiljaktighet, hvad i nästföregående §. för Bancofullmäktige stadgadt är. §. 60.
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvar för sig, lämpligast finna, vid hvarje riksdag förordna om Revisorer, att emellan riksdagarne, enligt af Riksens Ständer utfärdad instruktion, öfverse och granska Stats-Verkéts, Bankens och Riksgälds-Kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Stats-verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter, eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, som sko - Förslag till ändring i Grundlag. — Riksdags-Ordn.
55 la vara Sex af hvarje Riks-Stånd, böra emellan Riksdagar,ne sammanträda sfi ofta, att hvarje Revision må kunna omfatta tvänne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den '15.
September; skolande så väl Riksens Ständer, sorn afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till nästpå följande Revision, lill hvilken Revisorerne böra af Konungen kallas.
Och må ingen Revision (öfverskrida en tid af tre månader.
Med Revisorernas röstberäkning förhålles enligt de uti 66.
§. utstakade grunder. §. 69.
De genom dödsfall eller af andra tillfälligheter uppkomna ledigheter af Fullmäktige eller Revisorer må, när så fordras, emellan Riksdagarne ersättas genom nva val af de Stånd, der ledighelerna inträffat, på det sätt Stånden, hvart för sig, lämpligast finner. t;o.
Till Fullmäktige för ett Stånd 'i Banken och Riksgälds-Contoret samt till Revisorer öfver Stats-Verket, Banken och Riksgälds-Contoret, skola ej andre väljas, än sådane af Ståndets Ledamöter, hvilka kunna i detsamma vara Riksdagsmän och Ledamöter af Utskott.
Ej eller må dertill utses någon person, som, vid ett eller flere af dessa Verk, är redovisande, njuter lön eller annan inkomst.
Sker vid Revisors val annorlunda, skola Revisorerne om en annan persons utseende, i föreskrifven ordning, skyndsamt föranstalta. la vara sex af hvarje Riks-Slåod, böra emellan riksdagarne sammanträda så ofta, att hvarje revision må kunna omfatta tvänne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid revisions-förrättningen sin början den 15 September; skolande så väl Riksens Ständer, sorn afgående revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till nästföljande revision, till hvilken revisorerne böra af Konungen kallas.
Och må ingen revision öfverskrida en tid af tre månader.
Med revisorernas röstberäkning förhålles enligt de uti 58: §. utstakade grunder. §■ 01.
De genom dödsfall eller af andra tillfälligheter uppkomna ledigheter af fullmäktige eller revisorer må, när så fordras, emellan riksdagarne ersättas genom nya val af de Stånd, der ledigbeterna inträffat, på det sätt Stånden, hvart för sig, lämpligast finner. §. 62. l:o.
Till Fullmäktige för ett Stånd i Banken och Riksgälds-Kontoret samt till Revisorer öfver Stats-Verket, Banken och Riksgälds-Kontoret, skola ej andre väljas, än sådane af Ståndets ledamöter, hvilka kunna i detsamma vara riksdagsmän och ledamöter af Utskott.
Ej eller må dertill utses någon person, sorn, vid ett eller flere af dessa Verk, är redovisande, njuter lön eller annan inkomst.
Sker vid revisors val annorlunda, skola revisorerne om en annan persons utseende, i föreskrifven ordning, skyndsamt föranstalta. 56 Förslag till ändring i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 2:o.
Fullmäktige och Revisorer kunna ej, i och för -deras befattning, emottaga befallningar utan af Riksens Ständer allena, och enligt de Instruktioner desse stadgat hafva; ej eller till redo och ansvar ställas, utan efter Riksens Ständers beslut och i laglig ordning.
De njuta för sina gerningar och yttranden, under samma befattning, den säkerhet, som no. och m. §§. af RegeringsFormen Riksdagsmän tillägga. §. 71.
Vid alla tillfällen, då personer komma under omröstning, iaktlages, att Namnsedlarne, så framt de skola blifva gällande, böra vara enkla, slutna, hoprullade, omärkta och fria så väl från all tvetydighet i anseende till personernas namn, som från oriktighet i anseende till deras antal. §• 72.
Ingen expedition öfver något Rikssens Ständers Reslut må utgå förr, än densamma först blifvit vppsalt af Expcditions-Utskottet och derefter uti Stånden behörigen justerad och underskrifven.
De från samtliga Ständer utgående Akter och Handlingar undertecknes af Landlinarskalken och Talmännen allena, undantagande Riksdags-Reslutet, hvilket af samtliga Riksens Ständer underskrifves och, besegles.
Expeditioner från Utskotten underskrifves af den främste, närvarande Ledamoten af hvarje Stånd. 2:o.
Fullmäktige och Revisorer kunna ej, i och för deras befattning, emottaga befallningar ulan af Riksens Ständer allena, och enligt de instruktioner desse stadgat hafva; ej eller till redo och ansvar ställas, utan efter Riksens Stunders beslut och i laglig ordning.
De njuta för sina gerningar och yttranden, under samma befattning, den säkerhet, sorn 102: och to3: §§. af RegeringsFormen riksdagsmän tillägga. §. 63.
Vid alla tillfällen, då personer komma under omröstning, iaktlages, att namnscdlarne, så framt de skola blifva gällande, böra vara enkla, slutna, hoprullade, omärkta och fria så väl från ali tvetydighet' i anseende till personernas namn, som från origtighet i anseende lill deras antal. §. 64.
Ingen expedition öfver något Riksens Ständers beslut må utgå förr, än densamma blifvit enligt Riksnämndens förslag, uti Stånden behörigen justerad och underskrifven.
För uppsättande och ,expedierande af Riksens Ständers skrifvelser och beslut samt af riksdagsbeslutet, tdlsälles af Riksniimnden ett Utskott i den ordning, som i 2g: §. sägs.
I detta Utskott ege en ledamot af StatsRädef den Konungen dertill förordnar, rättighet att öfvervara riksdagsbeslutets justering i de delar deraf., som röra honungens yttranden.
De från samtlige
Ständer utgående akter och handlingar undertecknas af Landtmarskalken och Talmännen allena, dock undantagande riks - Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 57 dagsbeslutet, hvilket af samtliga Riksens Ständer underskrifves och besegles. öfriga expeditioner underskrifvas af Landtmarskalken, Talmannen eller Ordföranden. §• 73.
Stadna Riks-Stånden i sina beslut öfver någon fråga uti hufvudsakligen eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje Stånds beslut getiom Protokollsutdrag remitteras till det Utskott, som med målet befallning haft, hvilket åligge, att mening arne, så nära möjligt är, sammanjemka och med Förslag Öfver denna jemnkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitift beslute.
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Ständer i sina särskilda Plena, genom allmän omröstning, till en Nämnd, att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så alt Ledamöterne blifva Tretio af hvarje Stånd, hvilka samfäldt röste, såsom 33 §. föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och äge att densamma med Riksens Ständers rätt ajgura. 74.
De allmänna Stadgar och Förordningar, hvarom Konung och Ständer under Riksdag gemensamt beslulit, skola dock endast i Konungens namn och med Dess underskrift utfärdas. (§. 73 uti nu gällande Riksdagsordning skulle utgå.) §. 65.
De allmänna stadgar och förordningar, hvarom Konung och Ständer under riksdag gemensamt beslutit, skola dock endast i Konungens namn och med Dess underskrift utfärdas. §. 66. l:o.
Riksniimnden bör, i den mån ärendena utarbetade blifva, till Ståndens Plena hemställå de beslut, i hvil - Bih.
Prot. 1833 & 1834. 3 Sami. 1 Häft. 8 58 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. §. 75.
Till Grundlags stiftande, upphäfvande, förändring eller förklaring fordras alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut och Konungens sanktion.
För beslut i alla öfriga ärenden, de mål undantagna, hvarom i Regerihgs-Formens 66, 69, 70, 71 och 7% §§. särskildt för or dnadt är, galle, jemte Konungens samtycke, Tre Stånds mening; men skulle Två Stånd stadna emot Två, forfalle frågan och för hl ifve vid det, som tillförne stadgadt varit, utan att samma fråga må kunna vid den Riksdagen å nyo väckas eller upptagas.
Ar åter frågan af sådan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, gånge såsom i 73 §. stadgadt är. ka Nämnden stannat Öfver allmänna frågor.
Ulan sådan hemställan skall Riksnämndens beslut såsom Riksens Ständers anses, då väckt förslag af Riks' nämnden nedlägges eller af slås, då någon af Konungen af gifven grundlagsproposition titl hvilande anlages, och då sådan fråga, som enligt tre Stånds mening afgöres, blifvit af Riksnämnden bifallen antingen ulan omröstning, eller med en pluralitet, som utgör minst två' tredjedelar af de röstandes antal.
För af slag, ulan hemställan till Stånden, å.
Körningens propositioner, erfordras likväl, all minst två tredjedelar af de röstande uti beslut derom sig förenat, så vida af slaget ej på beslut ulan omröstning grundas. 2:o. Såsom Riksens Ständers beslut i alla ärenden, med undanlag af dem, om hvilka uti yf och 106 §§.
Regerings-Formen annorlunda stadgadt är, galle tre Stånds mening.
Stanna två Stånd emot två uti beslut Öfver Riksnämndens hemställan af frågor, som angå beloppet af statsreglering och bevillning, eller Rankens och RiksgäldsKontorets förvaltning, inkomster och utgifter, eller andra f rågor, hvilka, lill följd af förut fattade beslut, icke kunna förfalla', då skall den mening gällande blifva, som med Nämndens öfverensslämmer.
Der så händer, all öfver andra frågor två Stånd uti beslut stanna mot två, forfalle frågan och förblifve vid det, som tillförene stadgadt varit. 3:o.
Allmän fråga, sorn i följd af derom fatladt beslut blif vit nedlagd eller af slagen, eller förfallit, må ej kunna vid samma riksdag ä nyo väckas eller upptagas.
Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 59 §• 76.
Allt hvad Riksens
Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samina mål vara tillåten ; dock bör, oaktadt den af Riksens Ständers Utskott eller Revisorer förrättade generella öfversigt af Stats-medlens utdelning, det åligga vederbörande Embetsman att verkställa den speciella Revision, som dem i kraft af deras Embetsbefattning tillkommer. §• 77.
Blifver någon Riksdagsman, under påstående Riksdag eller under dess resor till och ifrån Riksdagen, med oFd eller gerningar ofredad, sedan lian tillkännagifvit, att han i sådant ärende stadd är, eller ock efter Riksdagen, på våldsamt sätt, i och för Riksdagsgöromålen antastad, då skall sådant, enligt m §.
Regerings-Formen, såsom Edsöres-brott anses och straffas; börande detta stadgande .uti Riksdagskallelsen intagas.
Man eller någon Corps, Militär eller Civil, eller ock någon Menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift, eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens ' Ständer eller deras Utskott eller enskilde Riksdagsmän, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, vare sådant, jemlikt Regerings-Formens tto §., ansedt som förräderi, och aukomme på Riksens Ständer, att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. §. 67. Allt hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara tillåten; dock bör, oaktadt den af Riksens Ständers Revisorer förrättade generela öfversigt af Statsmedlens utdelning, det åligga vederbörande embelsmän att verkställa den speciela revision, som dem i kraft af deras embetsbefattning tillkommer., §. 68.
Blifver någon riksdagsman, under påstående riksdag eller under dess resor till och ifrån riksdagen, med ord eller gerningar ofredad, sedan han tillkännagifvit, alt han i sådant ärende stadd är, eller ock efter riksdagen, på våldsamt sätt, i och för riksdagsgöromålen antastad, då skall sådant, enligt io3 §.
RegeringsFormen, såsom edsöres-brott anses och straffas; börande delta stadgande uti riksdagskallelsen intagas.
Skulle någon enskild man eller någon corps, militär eller civil, eller ock någon menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift, eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksens Ständer, deras Nämdcr eller Utskott eller enskilde riksdagsmän, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, vare sådant, jemlikt Regerings-Formens 102 §., ansedt som förräderi, och ankomme på Riksens Ständer, ett slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. 60 Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. §. 78.
Ej må Riksdagsman någon tid kunna under tilltal ställas, eller sin frihet beröfvas för dess gerningar och yttranden uti ifcVfo-SlåndeK eller något Riksens Stunders Utskott, utan att det Stånd, lill hvilket hail hörer, sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, deruti minst fern sjettedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno tillstädesvarande Ledamöter instämt.
Tage sig dock ingen häraf anledning till frikallelse från det Författare-ansvar, som Regerings-Formens Si §. och 2 moni. i 29 §. af denna Riksdags-Ordning utsätta.
Men öfverfaller någon inom Stånd eller Utskott den andra med hugg och slag, eller nyttjar emot honom vapen, håfve den angripande förverkat lifvet; och må han, utan att vidare njuta Riksdagsmannaskydd, till behörig domstol öfveriemnas.
Beskylles Riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej i häkte kunna inmanas förrän, efter anställd ransakning, Domaren sådant skäligt pröfvat, så vida han ej å bar gerning funnen varder.
Gälle likväl, om han, efter
Domstolens kallelse, sig ej inctäller, hvad allmänna Lagen i thy fall ctadgar.
Icke eller kan någon Riksdagsman från annan ort, medan lian för Riksdagens skull sig å Riksdagsorten uppehåller, utom i omförmälda svårare fall, dragas derstädes för Rätta, med mindre han sökes för gäld, som han under den tiden sig der åsamkat.
Ingen vare tillåtet, att ifrån dem, som .till Riksdagen från Landsorterna anländt, utom Husbondens lof och minne, till krigstjenst värfva något Tjenstehjon. §. 60.
Ej må Riksdagsman någon lid kunna under tilltal ställas, eller sin frihet beröfvas, för dess gerningar och yttranden uti Stånd, Nämnd eller Utskott, utan att det Stånd, till hvilket han hörer, sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, deruti minst fem sjettedelar af Ståndets vid omröstningen in Pleno tillstädesvarande ledamöter instämt.
Tage sig dock ingen häraf anledning lill frikallelse från det förfatlareansvar, som 47 §• af denna Riksddgs-Onlning utsätter.
Men öfverfaller någon inom Stånd, Nämnd eller Utskott den andra med hugg peli slag, eller nyttjar emot honom vapen, håfve den angripande förverkat lifvet; och må han, utan alt vidare njuta riksdagsmannaskydd, tilt behörig domstol öfveriemnas.
Beskylles riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej i häkte kunna inmanas förrän, efter anställd ransakning, domaren sådant skäligt pröfvat, så vida han ej fi bar gerning funnen varder.
Gälle likväl, om han, efter domstolens kallelse, sig ej inställer, hvad allmänna lagen i thy fall stadgar.
Ej må riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller för skuld insättas; vare dock hans egendom ej från laga utmätning frikallad.
Icke eller kan någon riksdagsman från annan ort, medan han för riksdagens skull sig å riksdagsorten uppehåller, utom i omförmälda svårare fall, dragas derstädes för rätta, med mindre han sökes för gäld, som han under den tiden sig der åsamkat.
Ingen vare tillåtet att ifrån dem, som till riksdagen från landsorterna anländt, utom husbondens lof och minne, till krigstjenst värfva något tjenstehjon.
Förslag lill Utläring, i Grundlag. — Itiksdags-Ordn. 61 §• 79.
Ingen af Ridder skåpet och Adeln, som, enligt Riddat'hus-Ordningen, till säte och stämma berättigad ur, icke eller någon lagligen kallad eller vald Riksdagsman för annat Stånd, må kunna, af hvad anledning sorn helst, förmenas, att Riksdagen bivista;, dork galle under krigstider undantag härutinnan för Militär-personer, då de i Rikets tjenst af Konungen beordras.
Riksdagsman af P?'esle-, Borgareoch Bonde-Stånden må ej från Riksdagsorten afresa, eller från Riksdagsöfverläggningarne sig afhålla, med mindre han dertill undfått, genom Protokollsutdrag, tillåtelse of det Ständ, hvartill han hörer.
Ar han Ledamot i ett eller flera Utskott, anmäle sig först derstädes lill ledighets erhållande, och gifve sådant derefter i sitt Stånds Plenum tillkänna, hvarest, om ledigheten beviljas, nytt val till Utsi; o lis-Le damo t genast förrättas.
Sådant må äfven för sig gå, dä Ledamot, flera än tre gånger å rad, från Utskottets sammanträden utan laga förfall, sig afhåliit, hvilket den främste derstädes varande Ledamoten af hvarje Stånd åge, att i vederbörande Stånds Plenum gifva tillkänna.
Utan gällande skäl må ej längre ledighet, än af två, högst tre veckors tid beviljas.
Ridderskapet och Adeln ställe sig, i dessa sednare fall, Riddarhus-Ordning en till efterrättelse. §. 80.
Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Siats-Utskott underrätta.
Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, an - §. 70.
Ingen lagligen kallad och vald riksdagsman må kunna af hvad anledning som helst förmenas att riksdagen bivista; dock gäfle under krigstider undantag härutinnan för militärpersoner, då de i rikets tjenst af Konungen beordras.
Ej må riksdagsman från riksdagsorten afresa, eller från riksdagsöfverläggningarne sig afhålla, med mindre han dertill undfått tillåtelse, pä säll uli riksdagens Arbels-ordning Jöreskrifves.
— Huru förhållas bör, då ledamot flera än tre gånger å rad från sammanträde sig utan laga förfall afhåliit, derom stadgas uti riksdagens Arbels-ordning. §. 71.
Riksdag må ej räcka längre, än tre månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Gander underrättelse meddela.
Skulle likväl, vid nämnda lids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, anmäle Riksens Ständer 62 Förslag till Ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. mäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen matte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter; börande minst Trenne Riks-Stånd hafva sig om denna Önskan förenat.
Händer sig, att, vid den sålunda förlängda tidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 409 §. stadgadt är.
Tre månader till ända gått, enär samtliga Stånden sådant begära. §. 81.
Då Riksdag, i öfverensstämmelse med nästföregående §., fulländad är, träde Landtmarskalken och Talmännen, efter föregånget beslut i sina Stånd, till Ko' nungen och anhålle, det Han ville låta aflysa Riksdagen och Ständerna på Rikssalen uppkalla.
Sedan, efter förrättad Gudstjenst, Ständerna sig å Rikssalen infunnit, och Landtmarskalken och Talmännen, hvar i sin ordning, inför Konungen nedlagt Ståndens tacksamhet och välönskningar, uppläses Riksdags-Beslutet.
Deruppå förkiare Konungen Sjelf, eller genom Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Dess bifall till Riksdagens slutande och hemförlofve Ständerna. §. 82.
Innan Riksens Ständer åtskiljas, gore de medelst
Deputationer, sina underdåniga afskedsuppvaktningar hos Konungen och det Kongl. Huset, samt tage äfven genom
Deputerade afsked från hvarandra.
Till yttermera visso etc. det hos Konungen, och äske, alt riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter, börande minst trenne Riks-Stånd hafva sig om denna önskan förenat.
Händer sig, alt, vid den sålunda förlängda tidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge, som i Regerings-Formen 101 §. stadgadt är.
Riksdag må äfven slutas innan tre månader till ända gått, enär samtliga Stånden sådant begära. §. 72.
Då riksdag, i öfverensstämmelse med nästföregående §., fulländad är, träde Landtmarskalk och Talmännen, efter föregånget beslut i sina Stånd, till Konungen och anhålle, det Han vilie låta aflysa riksdagen och Ständerna på Rikssalen uppkalla.
Sedan, efter förrättad Gudstjenst, Ständerna Sig å Rikssalen infunnit, och Landtmarskalken och Talmännen, hvar i sin ordning, inför Konungen nedlagt Ståndens tacksamhet och yälönskningar, uppläses riksdags-beslutet.
Deruppå förkiare Konungen Sjelf, eller genom Stats-Ministern för utrikes ärendena, Dess bifall till riksdagens slutande och hemförlofve Ständerna. §. 73.
Innan Riksens Ständer åtskiljas gore de medelst deputationer, sina underdåniga afskedsuppvaktningar hos Konungen och det Kongl. Huset, samt tage äfven genom, deputerade afsked från hvarandra.
Till yttermera visso etc.
Förslag till lindring, i Grundlag. — Regerings-Formen. 63 Regeriugs-Formeu.
(Ingressen.)
(Ingressen.) ■— — — — — Förbehållande
Oss der- — — — — — förbehållande
Oss derjemte, att de öfriga Grundlagar, hvilka i jemte, att de öfriga Grundlagar, hvilka i 8S §. af denna Regerings-Form uppnämn- 77 §. af denna Regerings-Form uppnämn - §• i Sveriges
Rike skall styras af en Konung och vara ett Arf-Rike med den Successions-Ordning för en afliden Konungs Manliga efterkommande, som af Riksens Ständer fastställd varder. §• 2.
Konungen skall alltid vara af den rena'
Evangeliska Läran, sådan som den uti den oförändrade Augsburgiska Bekännelsen samt Upsala Mötes Beslut af år 1593 antagen och förklarad är. §• 3.
Konungens Majestät skall hållas i helgd och vördnad ; Hans gerningar vare emot allt åtal fredade. §. 4.
Konungen äger alt allena styra
Riket på det sätt, denna Regerings-Form föreskrifver; Inhemte dock, i de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen §• 1- Sveriges Rike skall styras af en Konung och vara ett Arf-Rike med den Successions-Ordning för en afliden Konungs manliga efterkommande, som af Riksens Ständer fastställd varder. §. 2.
Konungen skall alltid vara af den rena Evangeliska Luran, sådan som den uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen samt Upsala Mötes Beslut af år 1593 antagen och förklarad är. §. 3.