Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till förbättring af allmänna landsvägarne inom Länet äro dels 7,500 R:dr B:ko anslagne, att användas å vägan emellan Westerås och Fahlun, samt, efter fastställd plan derför och upprättadt kontrakt med vederbörande menigheter, arbetet innevarande år företaget, att fullbordas nästa år; dels undersökningar hällne: l:o om några backers borttagande invid tvänne flottbroar öfver Dalelfven inom Gagnefs socken; 2:o angående omläggning af landsvägen från Fahlun till Gefle, för undvikande af de svåra backarne emellan Fahlun och Lumshedens gästgifvaregård; 3:o angående omläggning af vägen emellan Säters 6tad och Gustafs socken, samt vidare till Smedjebacken uti Norrbärkes socken samt derifrån till Grangärdes kyrka.
I afseende på de båda förstnämnde företagen kommer, enligt Kongl.
Maj:ts Nådiga beslut, Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader att, då medel saknats lill de statsbidrag, sora af menigheterne blifvit begärde för dessa arbetens utförande, efter de dertill fastställde planer och kostnadsförslag, hes Kongl. Majit göra underdånig anmälan, om behof af Nådig proposition, till Rikets Ständer, angående anslag af allmänna medel till dessa företag.
I afseende på det tredje af ifrågaslällde vägomläggningsaibeten fortgå ännu vid domstolarne i orten undersökningar, rörande menigheternes bidrag och åtaganden derför. ö § 4.
I Länets Kammarverk har sedan sista berättelsen afgafs, icke inträffat annan förändring än att 5 3- rekognitionsskogshemman tillkommit, äfvensom 8 nya qvarnar.
Genom laxfiskets upplåtande till åtskillige strandägare inom Kopparbergs och Näsgårds fögderier, uppbäres en årlig arrende-afgift af 7 L# 15 & sallad lax efter årlig markegång.
Till jordbrukets upphjelpande i de delar af Länet, som lidit genom ea obegränsad hemmansklyfning och deraf uppkommen ägoblandning, hafva de med olika bidrag af staten socknevis före tagne storskiften under ifrågavaran - 14 de år blifvit fullöljde.
Af de så beskaffade förrättningar, hvilka finnas omnämnde i sista berättelsen, har den då pågående skogsdelningen i en af socknarne i Öster-Dalarne blifvit fullbordad, men i anseende till anförde besvär öfver det utslag, hvarigenom Landtmätarnes åtgärder dervid blifvit godkände, har vid den afvittrade markens skattläggning någon åtgärd ännu icke kunnat vidtagas.
Den då anmälde tvisten om grunderne för skogens delning i en socken nedom Dal-laget har blifvit dragen under Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, och Dess utslag afbidas innan ärendet kan komma till vidare behandling.
Det derförinnan började skiftet i en lill den nyssnämnde gränsande socken fortgår ännu, äfvensom, sedan det då nyligen föietagne skiftet i en af socknarne i Öster-Dalarne blifvit till inägorna fullbordadt och genom nu mera laga kraftägande utslag fastställdt, förberedande åtgärder till skogens delning och afvittring derstädes blifvit under tiden begynte, likasom sloiskiftet i en af de tillgränsande större socknarne hörjadt.
De fördelar som för orten vinnas genom dessa förrättningar äro stora, då derlörinnan någon möjlighet icke finnes, att ernå en väsendtlig förbättring i jordbruket, hvilket en till och med icke besuten jordägare ofta nog nu ses nödsakad, alt idka på en otrolig mängd särskilte små skiften, spridde på flere från hvarannan skiljde trakter af socknen, samt enär derförutan en ändamålsenlig vård af de samfällige skogarne icke kan påräknas eller en lämplig reglering verkställas, angående äganderätten lill de å vissa trakter •vidt kringspridde, oftast ohägnade slog eller slotter-lägenheter, hvilka i sitt närvarande skick föranleda till många tvister.
För att säkrare ernå det med dessa förrättningar åsyftade ändamål äro behöflige ansedde ändringar och tillägg uti derom gällande föreskrifter till Kongl.
Maj:ts nådiga bepröfvande anmäldte; men älven, om desamma vinna Kongl, Majas nådiga bifall, erfordras, på sätt ofvan är omformäldt, ett ökadt statsanslag för dessa förrättningars lortskyndande, om de dermed afsedde fördelar skola förr än i en oviss framtid kunna beredas åt de trakter af Länet, hvarest de samfällige skogarne, i anseende till aflägsenheten icke kunna, genom behörig tillsyn af tillförordnad tjensteman fredas från den förödande misshushållning dermed, hvaruti allmogen, eller egentligen flere löse personer blifvit inledde af en del trävaruhandlande eller deras utskickade.
I öfrigt vore det äfven på det högsta önskvärdt, alt, för ett skyndsammare uppnående af ett bland ändamålen med dessa storskiften, något penningelån af allmänna medel kunde blifva tillgängligt, med småningom skeende amortering på flere år, för att begagnas af de jordägare, hvilka, i de af ilere små lägenheter samman - 15 satte besulenheter, innehafva hufvudnummern, men sakna utväg att utgifva lösen för de mindre jordlotterne, då sådan 20 år efter storskiftets slut i någon socken skall erläggas, så att med verkställigheten af föreskriften derom, redan flerestädes måste anstå, i följd af en del utaf allmogens i dessa socknar oförmåga att dertill anskaffa penningar.
Utaf de i tabellen upptagne hemman och lägenheter äro Kongl. Maj:t och Kronan tillhörige mantal, en mjölqvarn och ett fiske, hvarförutan hemman tillhöra fromma stiftelser.
De i förra tabellen upptagne, oskattlagde, bebyggde torp och lägenheter hafva under dessa åren icke undergått någon förändring.
I Länet äro 14 posthemman samt 36 gästgifvaregårdar och 16 skjutsombylesställen.
Det förut uppgifne förhållandet emellan sjelfägande jordbrukare och arrendatorer fortfar att vara såsom femton till en, älvensom arrendenas be skaffenhet och landtböndernes utkomst är oförändrad.
Af desse är visserligen roteringen mindre jemnt fördelad, men sä väl hemmansräntorne sorn fastighelsbevillniugen hafva alltid varit derefter lämpade.
Med nu inträdde ofördelaktiga konjunktur för jernhandteringen, blir det i nu gällande bevillningsförordning stadgade minimum, för beräkning af brukens vinst, alltid tryckande för näringsidkaren, sorn, efter hvad sig visar, möjligen måste åtnöja sig med att afyttra varan utan någon egentlig vinst.
Det i tabellen införde värde å onera grundar sig på vederbörandes uppgifter, jemförde med kronoräkenskaperne och tillgänglige handlingar.
Diverse Onera, omfattar kurhusmedel, riksdagsmannaarfvode, Brandstodsmedel, allmänna byggnaders underhåll, skottpengar och premier för rofdjurs fällande utom skallgång, m. m.
I enlighet med hvad i förra berättelsen blifvit anmärkt, är uppskattningsvärdet och bevillningen af jordegendom, bergverk och särskildta lägenheter, så vidt möjligt, enligt formulärets föreskrift, i tabellerne utfordt; men öfrige skatter, såsom på de fleste ställen inom Länet utgående på rote, hafva måst i ett sammanhang upptagas.
I mån sådant kunnat verkställas, 16 är den personella beviilningen specifikt upptagen, derunder 1842 års räkenskaper blifvit följde.
Länets ungdom äger att njuta undervisning vid Fahlu högre lärdomsskola, hvarest i medeltal under hvarje termin af ifrågavarande fem år omkring 128 lärjungar begagnat denna vigliga läroanstalt, som fortfarande njuter ett rältvist förtroende.
Lärarestaten vid denna skola innehar, såsom tillförene, i löneanslag 425 tunnor spannemål, u 6 R:dr tunnan, bestående af 250 tunnor kronotionde spannemål, ersättning för indragne djeknepenningar 100 R:dr, räntor af donerade medel, samt ett fyllnadsanslag af statsmedel, hvilket sista året utgått med 577 R:dr 47 sk. 5 r:st.
B:ko. I anseende till lärjungarnes ökade antal uti apologistklassen har underdånig hemställan blifvit gjord om anslag af lön för en ytterligare lärare derstädes.
Maj:t, som förklarat sig icke kunna, i brist på medel, berörde hemställan om ständig lön då bifalla, har likväl åt den vid berörde klass anställde duplikant från hösten 1841 anvisat en årlig gratifikation af 150 R:dr B:ko.
Då ifrågavarande klass af läroanstalten mera anlitas, än tillförne, i följd af näringarne och öfrige förhållanden inora orten, vore det önskeligt alt ion åt förenämde nya lärare dervid kunde anslås, hälst i Länet icke finnes mera än tvenne mindre stadsskolor, utom denna lärdomsskola, hvilket är mindre än i tillgränsande icke så vidsträckta
Län, med icke så stor folknummer.
Förut uppgifne förnållanden i afseende på undervisning för allmogens barn inom socknarne samt ungdomens öfning i slöjder fortfara ulan förändring, äfven hvad angår den presterliga tjenstgöring, hvarigenom på en del ställen sockneskollärare med äldre löneanslag af kronotionde, hafva sin tid deraf mera upptagen, än afsedt varit vid inrättningen af deras barnalärarebefattningar.
De nya folkskolorne, hvartill anslag af staten nyligen äro beviljade, hafva ännu icke hunnit komma till verksamhet.
Till praktiska bergsskolan i Fahlun utgå dels af staten dels af Brukssocieteten, anslagne medel med ett sammanräknadt belopp af 10,500 R:dr B.ko årligen för aflöning åt föreståndaren och andra Läraren samt arfvoden till extra lärare, stipendier och understöd för elever, inköp af böcker, materialier mekaniska modeller och redskap m. m.
Under de trenne lärokurser, 17 kurser, hvardera af tvenne år, hvilka slutades med år 1842, hafva tillsammans 7 stipendiater och elever samt 45 extra elever, deribland 9 Norrmän, 2 Ryssar och 2 Finnar begagnat undervisningen vid denna läroinrättning.
Ordning och sedlighet har blifvit vidmakthållen på vanligt sätt af uppsyningsmännen inom byarne och kyrkoråden.
Tillika med desse vaka äfven presterskapet och kronobetjeningen enligt gällande föreskrifter öfver hälsovården.
Provincial-läkare-distrikten hafva undergått den förändring, att läkarevården å landet nu mera bestrides af tvenne ordinarie provincial-läkare, boende den ena i Fahlun och den andra i Hedemora, af tvenne extra provincial-läkare, hvaraf en bor i Öster-Dalarne och en i Vesterdalarne, samt af en inom vesterbergslagen på enskildes bekostnad anställd läkare, hvilken efter vederbörandes medgifvande derstädes tillika ansvarar för provincialläkaregöromålen, Länets lazarett och kurhus finnes fortfarande i Fahlun, der äfven en djurläkare, likasom en sådan i vesterbergslagen, är boende, åtnjutande särskilte lönebidrag af några få socknar och enskilte personer, samt den förstnämnde jemväl af staten anslagne 50 R:dr B:ko.
Inom Socknarne bestrides fattigförsörjningen såsom i föregående berättelser finnes uppgifvet.
Af de medel, som för ändamålet äro att tillgå, kunna likväl icke alla behöfvande understödjas, i synnerhet efter missväxtår eller då andra missgynnande förhållanden öka deras antal och svårigheten att afhjelpa deras nödställda belägenhet.
Den nödhjelps-kassa, som i sista berättelsen anmäldes då hafva blifvit bildad utaf behållningen af de gåfvomedel, hvilka, förnämligast genom framlidne Erkebiskopen, Doktor J. 0.
Wallins uppmaningar och bemödanden, år 1838 insamlades i de fleste orter af riket till understöd för de, i följd af föregående årets missväxt, i ovanlig mängd nödställde och behöfvande bland Dalallmogen, förvaltas på jemväl förut uppgifvet sätt.
Denna kassas behållning utgjorde vid 1842 års slut 30,207 Riksdaler 25 skillingar 9 runstycken Banko, oberäknadt behållningen 5,449 R:dr 35 sk. af de medel, hvilka, såsom i sista berättelsen är upptaget, redan år 1813 i Skåne samlade till nödlidandes understöd i Rikets norra provinser, särskilt blifvit ställde under nödhjelps-kassa-direktionens vård.
Af de tillgångar, som inflytande räntor årligen lemnat till dl O Fern års-Berättelse fr Stora Kopparbergs
Län, I 18 lektionens disposition, hafva genom utdelning af mjölunderstöd till sådane fattige i socknarne, hvilka af sjukdom eller dylika hinder äro oförmögne att sig sjelfve försörja och sakna anhöriges vård, blifvit bekostade; äfvensom lån utan eller emot nedsatt ränta utlemnade till binäringars befrämjande, samt premier meddelade till uppmuntran åt nitiske och skicklige barnalärare bland allmogen; hvarförutan direktionen dels genom tillhandahållandet af utsädesråg och foderväxtfrö åt allmogen mot nedsatt betalning, i förhållande till inköpspriset, sökt befordra dessa sädens allmännare begagnande, dels ock genom utdelning af ett större antal exemplar utaf skriften ”Läsning för folket” bland allmogen sökt befrämja nyttiga kunskapers spridande.
Vid Gästgifverierne i Länet handhafves allmänna lagens och gällande författningars föreskrifter, i enlighet med den sammanfattning deraf, som är meddelad i utfärdad kungörelse.
Sedan belöningar för rofdjurs dödande, utom skallgång, i de fleste socknar, ehuru till olika belopp, utgå efter fastställde öfverenskommelser, förekomma sällan skallgångar inom Länet.
Yid slutet af år 1842 funnos i släderne 27 och å landet 2 tillåtne krogar, hvarjemte bränvinsminuteringsrätt, enligt gällande författningar, begagnades vid 45 gästgifverier och skjulsombytesslällen, så att antalet af brännvinsminuteringsställen minskats med 14 stycken, sedan förra berättelsen afgafs.
Sockne- och fjerdings.magasinerna innehade vid 1842 års slut en spannemålsbehållning af tillsammans 14,107 tunnor ålskillige sorter säd, deraf likväl största delen bafra.
Den i Fahlun år 1825 stiftade sparbank bar till slutet af år 1842 utgifvit 2,288 stycken motböcker.
Insättarnes antal utgjorde vid sistnämnde tid 941 stycken och det insatte penningebeloppet 47,607 R:dr 6 sk. 13;ko, hvarförutan Banken ägde en hjelpfond af 3,808 R:dr 25 sk. 6 r:st.
Under dessa ftin åren hafva 372 stycken nya insättare tillkommit och de insatte medlen blifvit ökade med 24,493 R:dr 35 sk., samt bjelpfonden med 1,110 R:dr 13 sk. 11 r:st.
Det visar sig häraf, alt fördelarne af denna inrättning först på sednare åren blifvit mera allmänt insedde och man bör hoppas, att arbetarens håg, en gång väckt på nyttan af en besparing för framtiden, 19 skall tilltaga med vissheten, att härigenom se sin ålderdom betryggad emot armodet.
Under loppet af år 1836 meddelades oktroj för en i Fahlu stad inrättad privatbank för Länet.
Denna bank, med elt tecknadt kapital af 626,000 R:dr B:ko, bedrifver sin lånerörelse jemnlikt reglementet, dels genom diskontlån, dels medelst kassakreditiver, hvarförutan kontanta penningar få insättas så väl å depositionsräkning, som i upp- och afskrifningsräkning.
Bankrörelsen var under året 1842 följande:
Diskontlån, beviljade til 1 ett belopp af 978,860 R:dr, deraf dock, vid årets slut, endast utestående 563,970 R:dr.
Kassakreditiver, till en summa af 498,600 R:dr, lemnade åt 88 serskildte personer, och hvarå utgifvits tillsammans 1,418,800 R:dr, utgörande det utestående beloppet, vid årets slut, endast 76,800 R:dr.
På upp- och afskrifning samt depositräkningarne voro under året insatte 347,400 R:dr, men vid årets slut innestående endast 83,000 R:dr.
De, jemnlikt reglementet, bildade reserv- och besparingsfonder uppgingo, vid årets utgång, till 32,359 R:dr 25 sk. 3 r:st.
Tablå öfver bankens ställning ingifves i öfrigt för hvarje månad till finansdepartementet och allmängöres derefter i Statstidningen.
Under loppet af nu ifrågavarande lidrjmid har en enskild person, numera aflidne Handlanden J.
Hasgtedt på Smedjebacken, genom testamentarisk disposition, anslagit en summa af 53,333 R:dr 16 sk.
B:ko till en arbetsinrättning för Norrbärkes sockens fattige, så väl äldre, som yngre, hvilka deraf kunde vara i behof.
Byggnaden för denna inrättning har likväl först med delta år börjat och stadgar för inrättningens styrelse blifvit uppgjorde, som komma att till Kongl. Maj:t
Nådiga fastställelse öfverlemnas. § 5.
Bevillningen af den borgerliga rörelsen inora hvarje af Länets tre stärn-, Fahlun, Hedemora och Säter, är till beloppet upptagen i tabellen för sillerne. 20 Borgerskapel i dessa städer hemta sin utkomst af enahanda näringsfång, som tillförene blifvit uppgifna.
Handeln derstädes sträcker sig icke till landels produkter af boskapsskötsel och konstflit, hvilka allmogen sjelf utför och afyttrar inom eller utom orten, och brukens effekter, likasom koppartillverkningen i Fahlun, kunna icke eller räknas till föremål för handeln i dessa städer.
Antalet af handlande och handtverkare har icke undergått någon hufvudsaklig förändring, äfvensom icke eller inkomsten af handtverksnäringarne.
För de handlande har deremot rörelsen lemnat en till siffran mindre vinst än tillförene kunde beräknas på den då öfverdrifvet utsträckte kredithandeln.
Denna förändring torde till någon del härleda sig derifrån, att handeln i allmänhet nu drifves med mera försigtighet, och kan, i följd deraf, snarare anses såsom en återgång till ett ändamålsenligare förhållande, än såsom en menlig verkan af en missgynnande konjunktur.
Beskaffenheten af städernes jord oeh begagnandet af densamma, hafva icke undergått någon förändring, och dessa städer fortfara alt icke vara gynnade utaf några för landsorten menliga prohibitiva författningar.
I Hedemora och Säter lemnäs åt ungdomen undervisning uti så kallade lägre lärdomsskolor, samt i Fahlun, utom i högre lärdomsskolan derstädes, äfven uti en Lancasterskola, som hvarje termin har varit besökt af omkring 190 barn.
Uti släderne besörjes sjukvården af der boende läkare, nemligen i Fahlun, oberäknadt provincialläkaren i distriktet, af en grufläkare och en lasarettsläkare, hvilken nu jemväl är stadsläkare; uti Hedemora, af provincialläkaren, såsom tillika stadsläkare, och i Säter har regementsläkaren sin bostad.
Direktionens öfver fattigvårdsinrättningen i Fahlu stad afgifne berättelse, var inrättningens ställning år 1842 följande:
Behållning i ka pital och kassa utgjorde, vid årets ingång, 8,492 R:dr 2 sk. 4 r:st., och årsafgifterne, med öfrige inkomster, uppgiDgo till 4,703 R:dr 42 sk. 2 rist. eller tillsammans 13,195 R:dr 44 sk. 6 rist.
Deremot voro till staders fattige, till ett antal af 100 stycken, under året utdelade 35,174 portiour mat, full beklädnad lemnad till sju serskildte personer och skor lill 18 stycken stycken, hvilket, i förening med ved, halm och sängkläder, sjukhjelp, medikamenter och begrafningshjelp, samt omkostnader för Lancaster- och söndagsskolorne, medfört en utgift af 3,235 R:dr 33 sk. 5 r:st.
Derjemte hafva 47 stycken barn, i saknad, af nödig föräldravård, blifvit utackorderade hos fosterföräldrar på landet, emot en afgift, uppgående för året till 1,122 R:dr 34 sk. 8 r:st, så att inrättningens behållning vid 1842 års utgång utgjorde 8,837 R.dr 24 sk. 5 rist Biko.
Af medel, tillhörige framlidne brukspatronen P. Forsslinds Stiftelse, för uppfostran af i Fahlu stad födde fattige barn, underhölls vid 1842 års slut dessutom 26 barn hos fosterföräldrar på landet. jju tauu^vi Stiftelsen i Hedemora stad för fattiga barns vård och uppfostran är i fortfarande verksamhet till samhällets gagn.
Några serskildta fattigförsörjningsanstalter i släderne Hedemora och Säter äro icke inrättade, utan de behöfvande åtnjuta understöd, dels utur församlingarnes fattigkassor, dels af andra medel.
De i förra berättelsen omnämnde särskildte inkomster för släderne utgå fortfarande och utgöra för Fahlun:
Ströms-afrad och skutefraktsmedel 718 Ridr 47 sk. 6 rist.; för Hedemora: vågpenningar ungefär 300 Ridr, och för Säter:
Ströms-afrad omkring 3 R:dr 32 sk., allt
Banko, efter medelberäkning för nu ifrågavarande fem år.
ITC. 1.1. t <1pn 6 .Tuni 1844.
P. D. LORICHS.
« , r • j/ P. J. de Laval. P. J. Lindbom. Femårs-Berättelse fr. Stern Kopparbers•
Bon, BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI Gefleborgs Län TILL KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRS - BERÄTTELSE för Aren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. —wrnw STOCKHOLM, 1844.
TUYCKT HOS P. A.
Storm äg ligste Allernådigste Konung! Xjandshöfdinge-Embetet får, till åtlydnad af föreskriften uti Eders Kongl. l\laj:ls Nådiga Circulair-Bref af den 17 April 1821, i underdånighet afgifva berättelse om tillståndet i Gefleborgs
Län i ekonomiskt och statistiskt hänseende under de från och med år 1838 lill och med år 1842 förflulne fern år. §. 1.
J afseende å Länets läge, vidd och beskaffenhet, får LandshöfdingeEmbetet i underdånighet åberopa de beskrifningar, som uti förut afgifne berättelser blifvit i underdånighet afgifne.
Af Länets stora yta, uppgående till 172-| qvadratmil, är ännu blott en mindre del elier ungefärligen -Aidel till åker och äng odlad och begagnad.
Å utmarkerue finnas stora myr- och mosslrakter, som äro till odling tjenlioe men ännu obegagnade, celi en längre tid torde sannolikt förflyta innan kostnad och arbete derå blifva nedlagde.
Deremot har inom de Lill bosläderne närmare belägna trakter odlingen årligen med ökad ifver fortgått, Femårs* Herätttise fr.
Gefleborgs Län. 1 ehuru det ej kan bestämdt uppgifvas huru mångå tunneland derigenom blifvit upptagne.
Äfven inom de odlade trakterne finnas likväl i flere socknar ännu högst betydliga myr- och kärrängar, hvilka i deras närvarande skick lemna en högst ringa inkomst, men kunna till stor båtnad i bördigt skick försättas, om de vatten, som nu förhindra deras odling, sänkas och afledas, hvarigenom äfven den fördel kunde emotses, att den odlade jorden blefve mindre besvärad af de ofta tidigt, innan den växande säden hunnit till mognad, inträffande froster, hvilka anses uti dylik vattendränkt mark hafva sitt förnämsta upphof, samt tillika befriad från öfversvämningar, hvaraf den nu å mångå ställen skadas.
Till upprensning och sänkning af de strömmar och valten, som åstadkomma öfversvämningar och förhindra odling har uppmärksamheten mera än tillförene blifvit fästad genom de af Rikets sednast församlade Ständer för understöd af sådane företag anslag ne medel.
Häraf hafva, genom Rikets Ständers beslut, till upprensning af Landaforssen i Ljusne eif, hvilken förorsakat öfversvämning af ofvanliggande till åtskillige byar i Segersta socken börande jord, blifvit beviljade 6000 R:dr Banko, hvaraf ortens innevånare blefvo till företaget så uppmuntrade,att arbetet, genast efter Riksdagsbeslutets kungörande och innan medel dertill fingo lyftas, börjades och bedrefs med den ifver, att dess fullbordan innan kort kan emotses.
Af de till Eders Kongl. Maj:ts jMådiga ' disposition af Rikets Ständer ställda medel för befordrande af utdikningar och vattenaftappningar i norra delen af Riket hafva dessutom blifvit
Nådigst beviljade försänkning af Bysjön i Thorsåkers socken 1,825 R:dr, af Kyrksjön och Harsjön i Harmångers socken 6,350 Rtdr, af Kyrksjön i Jeltendalils socken 1,000 R:dr samt af Wanntjern i Hanebo socken 800 R:dr, allt Banko.
Af dessa ai beten, alla åsyftande alt bereda nya odlingstilllällen och förbättring å den gamla jorden, hafva de uti Harmångers, Jettendabls och Hanebo socknar blifvit, innan något af anslagen dertill emottagils, började och fortsatte med en drift och omtanka, som nogsamt ådagalägga behofvet och nyttan deraf.
Åtskilliga andra större valtenaftappningsarbeten äro ifiågaställde samt undersökningar derom äfven hällne, ehuru de uppgjorde föislagen ännu icke hunnit till pröfning öfverlemnas och ännu mindre statsanslag dertill beviljas; och är all anledning att förvänta, det många och stora företag i denna rigtning, som på landets ekonomiska förkofran utöfva ett så mägligt inflytande och bereda utkomst och bergning för en ökad folkmängd, blifva inom detta Län verkställde, allenast genom fortfarande statsanslag deråt lemnäs samma understöd och uppmuntran. 3 §■ 2.
Enligt de år 1842 författade mantals- och skatlskrifningslängder utgjor - de befolkningen:
Skattskrifne af Mankön * . , . 7,537 af Qvinkön 8,112 Skattfrie af Mankön 7,282 af Qvinkön . 7,795 30725 Uti södra Helsinglands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön 7,792 af Qvinkön 8,685 Skattfrie af Mankön 8,288 af Qvinkön 9,138 33^3 Uti norra Helsinglands Fögderi.
Skattskrifne af Mankön 8,740 af Qvinkön 9,889 Skatlfrie af Mankön 7,537 af Qvinkön 8,114 34 280 Uti Gefle Stad.
Skattskrifne af Mankön 2,371 af Qvinkön ............ 3,017 Skattfrie af Mankön ............ 1,423 af Qvinkön 1,611 8 422 Uti Söderhamns Stad.
Skattskrifne af Mankön 495 af Qvinkön 507 Skattfrie af Mankön 291 af Qvinkön 324 1,617.
É Uti Hudiksvalls Stad.
Skattskrifne af Mankön . , J ♦ ♦ ♦ 570 af Qvinkön 659 Skattfrie af Mankön * ♦ * , * ' , V!' ♦ ♦ . ♦ . 321 af Qvinkön ♦ 360 1,910. eller tillsammans ...... f ♦ . 110,858 personer, som utgör hela Länets folkmängd, hvilken sedan år 1837, dåden uppgick till 107,878, således blifvit ökad med 2,980.
Tillökningen uti folkmängden i Länet utgjorde under åren 1822 till och med 1827 . . . 7,110 1828 ....
1832 . . . 5,001 1833 ....