Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N.o tyS - kunna största delen af året låta sina barn begagna Lärdoms-Skolan och Gymnasium i Calmar, helst dessa Läro-imättningar erbjuda tillfälle att mottaga flere lärjungar, än derstädes för närvarande linnas; så hafva Rikets Sländer trott, att inrättning af en Skola i Borgholm, sorn sattes i samband med nyssnämnde Läroverk i Calmar, skulle uppfylla det närvarande behofvet af en undervisnings-anslalt å ön; och som öns invånare, efter de upplysningar, Rikets Ständer erhållit, sjelfve icke utan svårighet kunna tillvägabringa en sådan anstalt, utan dertill behöfva bidrag, hafva Rikets Ständer funnit skäligt alt till aflöning åt en Lärare i den Skola, som kan komma att inrättas å ön, bevilja ett årligt anslag af Fyra Hundra R:dr Banco, att å Tionde HufvudTiteln utgå.
Hvilket Rikets Ständer få härmed hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 December 1840.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2g Dec. 1840.
Preste-Ståndet den 3o — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den tullafgift, sorn af Kongl. Danska Regeringen uppbäres för Svenska fartyg, hvilka passera Öresund.
N:ris 31 och 112.) S. A. K.
Af den anledning, alt E. K. M. behagat, uti Dess vid början af nuvarande Riksmöte aflåtna Berättelse om hvad i Rikets Styrelse sig tilldragit sedan sista Riksdagen, i Nåder meddela, hurusom framställningar i ministeriel väg blifvit gjorda hos Kongl. Danska Regeringen, för vinnande af rättelse i upp - Expeclitions-ULskollets Förslag till und.
SkrifvclsCj N.o 1~j8.
3g3 uppbörds- och beräknings-sättet af tull-umgälderne i Öresund, hafva Rikets Ständer, efter inhemtad fullständig kännedom om hvad härutinnan förekommit, denna vigtiga national-angelägenhet under noggrant öfvervägande förebaft; och ehuru Rikets Ständer emotse, att de underhandlingar i ämnet, hvilka sålunda redan äro hragte å bane, skola till ernående af den åsyftade rättelsen ändamålsenligt medverka, likväl och då en från Nationens Representanter uttalad bestämd åsigt om behofvet att skyndsamt vidtaga de kraftigaste medel för hämmande af de ingripande förluster, som tid efter annan vederfarits Svenska Handels-rörelsen, genom godtycklig tolkning å Danska sidan af de med Sverige, rörande Sundska tull-umgälderne, ingångne tractater, ostridigt bör lemna än mera stöd åt de förhandlingar, som hitintills egt rum, få Rikets Ständer inför E. K. M. i underdånighet förklara sig vara beredda att, i allt hvad på dem ankommer, understödja de kraftigaste och msst ändamålsenliga åtgärder, som E. Ii.
M. kan i Nåder pröfva nödigt vidtagas, för att, i afseende å beräkningssättet af tull-umgälderne i Öresund, få detta, Svenska handeis-intressels rättmätiga anspråk förnärmande och, emot gällande tractater godtyckliga förfarande snart undanröjdt; så att Danska Regeringen hädanefter må åtnöjas med sin tractats-enliga rätt, och Svenska undersåler blifva tryggade vid helgden af ingångna fördrag; äfvensom Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K.
M. frambära den underdåniga anhållan, att E. K.
M. täcktes på det allvarligaste bereda
Dess undersåtare full ersättning för umgälder, hvilka, i strid med ingångna tractater, tid efter annan blifvit dem affordrade, denna ersättning beräknad åtminstone från och med den tid, då protester af Svenska sjöfarande blifvit vid Sjö-lullskammaren i Helsingör afgifna.
Stockholm dc-n 30 December 1840.
Prot. i8/£o. lo Sami. t Afd. 5© 394 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o ijg.
Preste-Slåndet den 3o — — Borgare-Ståndet den ;g — —•
Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse j angående Arme ens för• seende med byxor af blått med hvitt meleradt kläde.
(Stats- samt Allm, Besv. och Ekon.
Bet. N:u 56.) S. A. K.
Jemte förmälan, hurusom vid beklädnaden af de flesta utländska Armeer, såsom Ryska, Preussiska, Danska, m. fl., byxorna föi färdigas af kläde med olika färg mot lifplaggtn, hvartill orsaken borde sökas deruti, att en mindre dyrbar, men lika ändamålsenlig, färg kan användas för byxklädet, samt ett olikfärgadt kläde uti lifplaggen och byxorna dessutom medförer den fördel, att persedlarne längre kunna brukas, enär deras genom olika slitning uppkommande skiljagtiga utseende då ej så snart föranleder till det ena eller andra plaggets cassation, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord derom, alt, för beredande af en dylik förändring i Svenska Armeens beklädnadssält, Rikets Ständer måtte hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att byxor af blått med hvitt meleradt kläde, såsom bäst förenande fördelarne af minsta tillveiknings-kostnad och längsta varaglighet, mätte inom hela Arméen anläggas i den 111011, som nya byxor böra vid hvarje Regemente eller Corps anskaffas, hvarigenom en betydlig besparing, för hvar gång Arméen komme att med nya byxor förses, förments kunna för Staten uppkomma, enär I\lides-fabrikanterne, i sådan händelse och då hela Arméen erhåller byxor af lika kläde, kunna förfärdiga serskildt byxkläde till betyd 1 i gt nedsatt pris, med afseende dels å den mindre bredd, sådant kläde behöfver, och dels å den mindre dyrbara färg, sorn dertill erfoidias.
Ständer hafva detta förslag i öfvervägande tagit; och sorn detsamma synes kunna leda till besparing i afgifterne för Arméens beklädnad, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, så vidt E. K.
M. skulle i Nåder finna lämpligt, det
Arméen förses med byxor af olika Expeditions-Utskottets Forslag till lind.
Skrifvelse, N;0 180. 3<j5 färg mot lifplaggen, E. K.
M. måtte läckas, på sätt och i den ordning, E. K. M. i Nåder finner tjenligt, en sådan förändring anbefalla.
Riket Ständer framhärda &c. Slockholm den 30 December 1840.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 29 Dec. 1840, Preste-Ståndet den 3o — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående nedsättning i försäljnings-priset ä Svensk Författnings-Samling.
Bet. N:o 61.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit yrkadt, att, till befrämjande af Lagars och Författningars kännedom hos den obemedlade allmänheten, Rikets Ständer måtte hos E. K.
M. anmäla den underdåniga önskan, att
Svensk För fattnings-Samling måtte tillhandahållas allmänheten föä ett pris, som allenast obetydligt öfverstege sjelfva papperets värde, för verkställighet hvaraf svårighet så mycket mindre ansetts förefinnas, som tryckningen i alla fall måste för Statens räkning verkställas, och då det ostridigt är af nytta, att försäljnings-priset för enskilda Författningar, i synnerhet de mera allmänt be höllige samt dem, som innehålla ett större arktal, så mycket sig göra låter, nedsättes, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. måtte i Nåder täckas, i händelse att sådant sig göra låter, tillvägabringa en öfverenskommelse med utgifvaren af Svensk Författnings-samling, alt dels hela årgångar deraf, samt dels de serskilda Författningar, sorn företrädesvis af den större allmänheten behöfyas, och bland dessa ser - 396 Expeditions-Ulskottels Förslag lill tind.
Skrifvelse , N.-o 181. deles sådane. sorn innehålla större arktal, må kunna blifva för enskilde köpare tillgänglige, för elt så nedsatt pris som möjligt.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3o Dec. 184©.
Preste-Ståndet den 3o — — Borgare-Ståndet den 3o — -— Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående lindring i roterings- och rustnings-skyldigheten i Jemtlands Län.
Ulk.
N:ris 25 och 76.) S. A. K.
Under den 24 sistlidna Februari har E. K. M. behagat till Rikets Ständer aflåta en Nådig Skrifvelse, af innehåll, alt, sedan genom den provisionella rotejemkning, som. till följd af E. K. M:s Nådiga Bref den 21 Juni 1825, blifvit verkställd, Jemtlands Fält-Jägare-Regementes styrka blifvit nedsatt från 1,000 till 800 man, ech de derigenom uppkomna vacanta rotar, jemte förut oroterade hemman, anslagna tili de qvarblifna stam-rotarnes understöd, med ett bidrag af 8 R:dr för tunlaudet, samt det upprättade interims-roterings-verket, med den dervid föreslagne afgift, under vilkor af Regementets skyldighet till activ tjenstgöring, blifvit af E. K. M. under den 21 November 1827 faststäldt att gälla från och med år 1828 intilldess, efter afvittringens afslutande i orten, en fullständigare och på mera bestämda grunder byggd rotering i provinsen kunde för sig gå; så och med anledning af Riksdags-fullmägtiges från orten, vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag, gjorda framställning, hade Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 18 Februari 1830, i afseende å de allmänna grunder, hvarefter ifrågavarande Expeditiöns-Utskottets Förslag till und■ Skrifvelse , N.-o 181. 097 rote-jemkning skulle verkställas, innan den grundlags-enligt till Rikets Ständers pröfning förekom, yttrat: att, om Jemtlands Regemente, efter Norriges förening med Sverige, skulle kunna uppfylla det ändamål, att till Rikets allmänna försvar bidraga, så måste det gamia vilkoret för ortens rotering, eller manskapets användande endast inom provinsen, upphäfvas och Jemtlands soldater följaktligen åläggas samma skyldigheter, som Kronans indeldta manskap i det öfriga Riket, vare sig i krig eller i hänseende tili arbetscommenderingar under fredstid; samt att, enär således contractet med Rotehållarne å statens sida upphäfdes, någon annan grund för det nya förhållandet dem emellan icke syntes böra fastställas, än den redan i Kongl. Brefvet den 2 October 1806 uppgifna, eller jemlikhet med roteringen i det öfriga Riket, utan afseende å den möjliga minskning, sådant kunde verka i Regementets påförhand lill 800 man bestämda styrka; i öfverensstämmelse med hvilka åsigter, i händelse desamma vuono E. K. M:s Nådiga bifall, Rikets Ständer i underdånighet anhållit, dels att E. K. M. täcktes, till efterrättelse vid den skeende nya roteringen inom Jemtland, i Nåder förordna, det Jemtlands soldater åläggas samma skyldigheter,
sorn öfriga indeldta manskapet i Riket, men att, utan att fastställa den provisoriska regleringen af rotehåliet derstädes för längre tid, än de 8 år, för hvilka densamma blifvit af Länets invånare anlagen, roteringen derefter måtte, oberoende af den måhända aflägsna tidpunkten för afvittringens fullbordan, jernnäs till likhet med det öfriga Sveriges, sedan hemmanens godhet,grundränta och öfriga ulskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning, hvarefter de i Jemtland tillkommande nyhemman borde öka den gamla roteringen med ny, dels ock att de sålunda lör Jemtlands Fält-Jägare regemente tillstyrkta vilkor jemväl måtte sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Sqvadron, så aLL ruslhållarne dervid linge åtnjuta all den lindring i deras skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kunde varda rotehållarne inom provinsen beviljad. E. K.
M. har, efter det Kongl. Krigs- och Kammar-Collegiernes underdåniga Utlåtanden öfver ofvanberörde Piikels Ständers hemställan inkommit, i belragtande af de llere, i nämnde Utlåtanden, framställda olägenheter, hvilka skulle uppstå af en före afvittringens fullbordan företagen definitiv rotejemkning i Jemtland, icke kunnat samma hemställan bifalla, utan i
Nåder pröfvat det så mycket hellre böra emedlertid förblifva vid E. K. M:s den 21 Nov. 1827, rörande interims-roteringen derstädes fattade beslut, som ali anledning vore att förvänta , det afvittrings verket kunde afslutas inom förrberörde tid af 8 år, räknadt från och med år 1828, samt emedlertid tillagt rusthållarne i ruslningsbördan ett understöd till belopp af 1,000 R:dr årligen, alt från och med 1832 till och 3<)8 Expedllions-VtsJwltcls Förslag till und Skrifvelse, N.o l8t. 1834 af Stats-medlen utbetalas och i nion af bördan vederbörande tilldelas; hvarefter E. K. M:s Befallningshafvande, i följd af erhållen Nådig befallning, uti underdåniga skrifvelser den 1 Februari och 14 Augusti 1833, hemställt, att vid omförmälde förslags upprättande måtte få hafvas afseende på hemmanens godhet, grundränta och utskylder, deraf hemmansvärdet säkrast utröntes, samt att icke allenast taxerings-värdet, utan äfven Härads-Rätternes uppbuds-förteckningar för flere år, hvilka utvisade det pris, hvarföre hemmanen frivilligt såldes, borde undersökas, då ett medium af det hemmansvärde, hvarföre en soldat eller ryttare hålles i Rikets öfrige 23 Län, borde utgöra grunden för bestämmandet af roteringen i Jemtland, så att en soldat eller ryttare derefter borde hållas för samma hem mans-värde, som det medeltal utgjorde, hvarföre soldat hålles i Rikets öfrige provinser; hvaremot Krigs- och Kammar-Collegierne, uti häröfver afgifne underdåniga Utlåtanden af den 13 Maj och 21 October 1833, på anförde skäl, icke ansett sig kunna dela Landshöfdingen åsigter.
Uti derefter till Rikets Ständer aflåten Nådig Skrifvelse af den 22 Fehruari 1834, har E. K. M. behagat förklara: att, enär de af Landshöfdingen i Jemtland för rotejemkningen i provinsen föreslagne grunder skulle i lillämpningen leda till en ytterligare minskning i numer-styrkan, utöfver den redan medgifna, hvilken minskning hvarken vore förenlig med E. K.
M:s omsorg om landets försvar, ej eller påkallad af provinsens verkliga behof och ställning, då afseende fastades icke allenast å hemmanens taxerings- eller försäljningsvärden, jemförda med hemmanens i andra orter, utan äfven, på sätt skäligen borde ske, å de serskilde förhållanden, hvarigenom tungan af roterings-skyldigheten i Jemtland utfölle vida lättare, än annorstädes i allmänhet, E. K.
M. alltså icke kunde berörde grunder antaga, utan funne, med godkännande af Krigs- och Kammar-Collegiernes åsigter, att vid regementets till 800 man förut nedsalta styrka borde tills vidare förblifva; alt hvad rustningen vidkomme, E. K.
M. väl funne någon nedsättning deruti icke kunna medgifvas, eller någon förändring i sjelfva indelningen böra ega rum; men som nedsättning i provinsens rotering blifvit med |:del i Nåder bifallen, samt billigheten fordrade, att en motsvarande lindring äfven i rustningen bereddes, pröfvade E. K. M. skäligt i Nåder föreslå Rikets Ständer att, utom ersättning för de 444 R:dr 42 sk. 2 rst., som rusthållet! hittills i augmentsräntor, utan förvandling, uppburit, men hvilka räntor, då augmentshemmanen komrao att i roteringen deltaga, borde af dem sjelfve få innehafvas, de rustande måtte, med bibehållande för öfrigt för hvarje numer af Expeditions-Utskottcls Förslag lill und.
Skrifvelsej N.o 181.
399 hittills varande rustnings-underslöd, tilldelas i contant ett sammanlagdt årligt bidrag af 2,000 R:dr, i sammanhang hvarmed E. K.
M. jemväl föreslagit Rikets Ständer att vidtaga det beslut, att de ny-hemman, som hädanefter kunde i Jemtland upptagas, borde, efter tilländalupen frihetstid, till Stats-Verket erlägga årlig vacance-afgift för roteringen, beräknad efter 40 R:dr för hel rote, intilldess E. K. M. med Rikets Ständer kunde besluta om denna praestations utgörande ined manskap.
Rikets Ständer, som uti underdånig Skrifvelse af den 5 Januari 1835, på anförda skäl, förklarat sig icke kunna antaga E. K. M:s Nådiga Proposi— tion, angående en sådan ny rotering och rustning i Jemtland, att med nedsättning af Infanteri-Regementets numeraire lill 800 man och bibehållande af Häst-Sqvadronens styrka af 100 man, Stats-anslag måtte beviljas, för att sätta de roterings- och ruslningsskyldige i tillfälle att draga nämnde tunga, hafva deremot funnit sig öfverlygade, alt den lindring för Jemtlands roleoch rusthållare, som så högt af behofvet påkallades, kunde lika enkelt som billigt och rättvist till väga bringas på det sätt, Rikets Ständer förut föreslagit, eller att roteringen och rustningen jemnades till likhet med densamma i det öfriga Sverige; och hafva Rikets Ständer, utan att vara i tillfälle att uppgifva till hvad belopp nedsättning i numertalet derigenom, under viss lid eller för alltid, inträffade, och således utan att kunna ingå i pröfning om nödvändigheten af Infanteri-Regementets och Häst-Jägare-Sqvadronens bibehållande vid deras närvarande numeraire, utan afbidan på den tid , då roteringen och rustningen kunde ökas med nya hemman, som deruti ingingo, eller om lämpligheten och behofvet af att fylla antalet genom uppsättandet af värfvad trupp, destomindre dragit i betänkande att ånyo framställa sistnämnde förslag, som detsamma vore öfverensstämmande med Kongl. Brefvet den 2 Oclober 1806; hvadan Rikets Ständer, under åberopande i öfrigt af de skäl, Rikets Ständer vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag i ämnet utlåtna un lerdåniga Skrifvelse innehölte, hos E. K.
M. förnyat den underdåniga anhållan, att, jemte det Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter, sorn Kronans indelta manskap i det öfriga Riket, roteringen i Jemtland måtte jernnäs till likln-t med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grun Iränta och öfriga utskylder blifvit emellan Länen behörigen jernförda och tagna i beräkning, hvarefter de nya hemman, som i Jemtland t i 11— kommo, skulle öka dtn gamla roteringen med ny; samt att de sålunda för Jemtlands Fält-Jägare-Regemente tillstyrkta vilkor jemväl malte få stiaekås till Jemtlands Häst-Jägare-Sqvadron, så att ruslhållarne dervid kunde kom - 4oo Expeditions-ZJtskoltets Förslag till tind.
Skrijvelse j N.o lSt. nia i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kunde varda rotehållarne inom provinsen beviljad; äfvensom att roteringsförrältningen i Jemtland, såsom å andra orter, malte komma alt på Statens bekostnad verkställas. E. K. M., som, efter Nådigt öfvervägande af hvad Rikets Ständer uti nyssberörde
Skrifvelse i underdånighet anfört, funnit det af Rikets Ständer deruti framställda förslag, rörande roteringen i Jemtland, icke kunna af E. K. M. i Nåder gillas och fastställas, enär sådant skulle leda nära nog till upplösning af hela Jemtlands Fält-Jägare-Regernente, eller nedsättning till en numerslyrka af 300 man, och således lill en för Rikets försvar vådlig minskning i den i de nona oi terne indelta, förut oti II läck liga nrilitaii styrka, har detta ärende till Rikets Ständers bepröfvande nu ånyo öfverlemnadt, med förklarande, det E. lv.
M. anser den definitiva regleringen af roteringsoch rustningsbesväret i Jemtland böra verkställas, enligt de af E. K.
M. redan gillade och Rikets Ständer vid senaste Riksdag meddelade grunder, samt att, då E. K. M:s Nådiga vilja och önskan är att bereda de roterings-skyldige all den lindring i deras besvärs utgörande, som med landels försvar är förenlig och öfriga omständigheter kunna medgifva, E. K.
M. förmodar, det Rikets Ständer, efter noggrant öfvervägande häraf, samt al hvad E. K. M:s Nådiga Skrifvelse i ämnet vid förra Riksdagen innehåller, cj längre dröja alt för deras del antaga E. K. M:s nu förnyade Nådiga förslag, angående lindring uti roterings- och rustnings-besväret i Jemtland, destomindre, som af en sådan tvekan å Rikets Ständers sida måste blifva en följd, alt .roleringsbesväret återförsättes i dess före år 1827 varande skick, så att Jemtlands regemente blifver uppsatt lill dess ursprungliga styrka af 1,000 man.
För öfrigt har E. K. M. till Rikets Ständers kännedom täcktes i Nåder meddela, alt, då den vacance-afgift af 8 R:dr B:co årligen af hvarje tunnland skatt, eller | gärs mantal, som, vid 1827 års rotejemkning, de 200 vacante rotarne, de oroleradp hemmanen och inqvarterings-hemmanen till en del, såsom ytterligare understöd för de bibehållne 800 rotarne, sig åtagit, icke skulle, efter öfverenskommelse!!, utgöras för längre tid än 8 år, eller till och med 1835 års slut, har E. K. M., genom Dess Befallningshafvande i Länet, låtit höra rotehållarne och öfrige vederbörande roterings-skyldige, huruvida de, emot det att Regementet tills vidare förblefve nedsatt till 800 man, ville från 1836 års början fortfarande utgöra den, genom Kongl.
Brefvet den 21 November 1827, lill lindring i roteringen bestämda vacaneeafgiften; och hafva de roterings-skyldige på denna Nådiga framställning ingått, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.-o 181. gått, sålunda, att det genom högstberörde Nådiga Bref fastställda interimsroterings-verk fortfarande skulle gälla till innevarande års början; vid hvilket antagande E. K.
M. äfven låtit bero.
Hvad i detta ämne sålunda och i öfrigt, ej mindre vid innevarande Riksdag än under föregående Riksmöten förekommit, hafva Rikets Ständer på det nogaste öfvervägt, och som Rikets Ständer vunnit orubblig öfvertygelse, att i första rummet afseende bör fästas å det orättvisa förhållande med roteringen, sorn eger rum i Jemtland, jemfördt med Rikets öfriga landskap, och att detta hör afhjelpas, äfven om någon minskning i Rikets krigsmagt deraf komme att blifva en följd, samt Rikets Ständer äfven således fullt insett nyttan, behofvet och rättvisan af de förfoganden, Rikets senast församlade Ständer, i deras skrifvelse af den 5 Januari 1835, i underdånighet tillstyrkt, så hafva, med stöd för öfrigt af de skäl, som för nyssnämnde skrifvelses innehåll ligga till grund, Rikets Ständer ansett sig icke kunna E. K. M:s Nådiga Proposition, angående lindring i rustnings- och roterings-besväret i Jemtland, antaga; hvaremot Rikets Ständer få hos E. K.
M. förnya deras underdåniga anhållan, att, jemte det Jemtlands soldater åläggas samma skyldigheter, som Kronans indeldta manskap i det öfriga Riket, roteringen i Jemtland måtte jernnäs till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundränta och öfriga utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning; hvarefter de nya hemman, som i Jemtland tillkomma, må öka den gamla roteringen med ny; samt att de sålunda för Jemtlands Fält-Jägare-regemente tillstyrkte vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Sqvadron, så att rusthållarne dervid måtte få komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kan varda rotehållärne inom provinsen beviljad; lärande roteringsförrättningen i Jemtland, såsom å andra orter, komma att på statens bekostnad verkställas; och hafva Rikets Ständer, för den händelse E. K.
M. täckes i
Nåder bifalla det nu gjorda förslag om ny rotering i Jemtland och under vilkor, att, intilldess densamma binner verkställas, roteringen och rustningen pnesteras, på sätt nu eger rum, pröfvat skäligt, till lindring för rote- och rusthållarne i nämnde provins, bevilja ett årligt anslag af 4,000 Ridr, att ifrån Riksgälds-Contoiret utgå, under 3:ne år, inom hvilkas förlopp afvittrings-verket i Jemtland, enligt derom meddelda uppgifter, lärer hinna fullbordas; anhållande Rikets Ständer slutligen, det E. K. M. täckes fästa Nådigt afseende å deras nu åter förBih. till R.
Prol. 1840. 10 Sami 1 d/d. 5i 4o2 Expeditions-Utskottets
Skrifvelse , N.-o 182. nyade önskningar och tillstyrkanden i detta mål samt dertill lenina bifall, enär fara är, att Jeintiändska provinsen eljest till undergång utarmas.
Hvilket Rikets Ständer få härmed, till svar å Högstberörde Nådiga Skrifvelse, hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkandt hos Ridd. och Adeln den 3o Dec. 1840.
Preste-Ståndet den 3o — — Borgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående dag s v er kssky ledighet ers utgörande till Kungsgårdar och Boställen. (Stats-Utsk.
N:ris 288 och 362.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord, huruledes allmogen i åtskillige provinser i Riket, sedan längre tid tillbaka, fått vidkännas tryckande bördor, i följd af sådane hjelpedagsverken och tjensteskyldigheter till Kungsgårdar och boställen, hvilka icke grunda sig på hemmanens skattläggning och indelningsverket; i afseende å hvilket ämne förekommit, att, sedan Rikets Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag beslutat, det allmogens dagsverks-skyldigheter till Kronan behållne Kungsgårdar och Kronolägenheter skulle upphöra att in natura utgöras, när dåvarande arrende-contract upphörde att vara gällande, men lösen derför erläggas till Stats-Verket efter markegång, och hvilket beslut genom Kongl. Brefvet den 3 December 1812 bragtes till verkställighet, en skiljagtighet i dessa ulskylders afbördande uppstått emellan sådane hemman, som voro dagsverksskyldige till Kronans så beskaffade fasta egendomar och dem, hvilka till boställen eller indelningshafvare yoro anslagne, hvilken skiljagtighet ännu fortfar, ehuru sedermera, vid flere ExpedUions-Utskoltels Förslag till und Skrifvelse, ff.o 182.