Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Reparation af den höga chausséen. i den för flera år tillbaka omlagda landsvägslinien vid Snickarkrogen, nära Fittja gästgifvaregård.
Till detta arbete, som blifvit föranledt i följd af att chausséemurarne lidit skada igenom underskärning vid 2;tie ovanligt häftiga regnflöden, anvisade Kongl. Majit från Riks-Statens 6:te Hufvud-Titel 3,000 Ridr Kunt; och reparationen, hvilken verkställdes år 1838 med rättelse efter gillad plan samt antaget kontrakt, är redan fullbordad, afsynad och godkänd.
För en genom enskildt bolag anlagd ny väg mellan Offerdals kyrkoby och Rönne,forss i Jemtland har Kongl. Majit, sedan vägen blifvit fullbordad, från Riks-statens Gite Hufvud-Titel i Nåder meddelat en summa af 4,000 Ridr Runt, utgörande ungefärligen hälften af den kostnad som användts till företagets utförande, under vilkor, att inga vägpenningar ina af Bolaget uppbäras för den 2V2 mil långa liniens begagnande utaf allmänheten.
Till anläggning af ny väg från Svartby till Bro och Vibby byar i Ö/ver-Luleå socken af Norrbottens län, enligt plan och förslag som gillades den 6 Augusti 1838, har Kongl. Majit från Riksstatens öite Hufvud-Titel anvisat ett bidrag af 2,300 Ridr Runt; börande företaget, hvilket är beräknadt att kosta 8,518 Ridr, och igenom hvars utförande en väglängd af 1 mil 10,000 fot åvägabringas, enligt kontrakt sorn Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader antagit den 13 November nämnde år, fulländas inom den 1 Oktober 1801.
Till reparation utaf Lidingöbro, sorn förstördes af storm och isgång under vintern 1838 och i reparationskostnad erfordrade omkring 27,000 Ridr Runt, meddelade Kongl. Majit, sedan arbetet blifvit i det närmaste fulländadt på våren nyssnämnde år, ett understöd från Riks-statens 6:te Hufvud-Titel af 2,200 Ridr Runt.
Till verkställande af en strandskoning utefter Ljusne elfs strand 4 0 inom Färila socken af Gefleborgs län, för att skydda Valla by’s ägor från utskärning vid flöden, hvilket arbete uti upprättad och gillad plan beräknats kosta 7,440 R:dr Runt, har Kongl. Majit från Riks-statens 6:te Hufvud-Titel i Nåder anvisat ett bidrag af 3,750
R:dr och bör företaget fullbordas af interessenterna till den 1 Oktober 1862, derom Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader afslutat kontrakt den 6
Maj 1859.
Till fullständigande af dessa anteckningar om allmänna arbeten för tiden sedan nästföregångne riksmöte, har jag, i anledning af att Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader dels afgifvit underdåniga utlåtanden rörande de årliga arbetsplanerne för Statens jernvägsanläggningar, dels ock emottagit och inför Kongl. Majit i underdånighet anmält qvartalsrapporterne och årsberättelserna rörande dessa företags fortgång, ansett lämpligt att här anföra,:
Ständer bestämde följande anslagssummor att utgå till och med 1860, i och för fortsatt bearbetande af Statens jernvägsstamleder, nemligen: a) för påbörjande och fortsättning af arbeten å vestra stambanan, med utgångspunkt från Stockholm, öfver Södertelje mot Cathrineholm. 5,670,000 Hulr Runt; b) för fullföljande af samma stambanas förut ifrån Götheborg bearbetade och till Jonsered färdiga anläggning, genom Westergöthland till och. förbi Götha kanal, 7,610,000 Ridr Runt; c) för fullbordande af bangården jemte verksläderne vid Götheborg, 465,000 Ridr Runt; d) för den till Lund färdiga södra stambanans fortsättning till norra ändan af Finja sjö, 4,565,000 Ridr Runt; e) för påbörjande af sådana arbeten å södra stambanans norra del från Falköping till Jönköping, som fordra längre tid för t sin fulländning, 1,500,000 Ridr Runt; f) för fullbordande af bangården och verkstäderna i Malmö, äfvensom till återstående bangårdsarbelen vid Lund. 260,000 Ridr Runt; samt 41 g) för anläggning af bangård å Södermalm ock reparationsverkstad här i Hufvudstaden, 521,000 K:c!r K:mt.
Sammanräknade beloppet af de sålunda till Stats-jernvägsanläggningarnes fortsatta bearbetande vid nästlidne riksmöte anvisade summor, uppgår till 20 millioner Kalr [tunt.
Derutöfver anvisade Rikets Ständer, enligt § 125 i RiksgäldsKontörets Reglemente, (ill Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, »ett sär»skildt- anslag af 150,000 Hulr, för bestridande af de kostnader, »som voro förenade med anställandet af noggranna och fullständiga »icke blott tekniska, och topografiska, utan äfven statistiska, landets »industri och rörelse i synnerhet omfattande undersökningar, rö»rande de för Statens räkning ifrågaställde jernvägsanläggningar».
Hufvudsakliga resultatet af de fortgående arbetena å Stats-jernvägarne är för, närvarande: att linien från Stockholm, öfver Södertelje, till Cathrineholmvär högst betydligt vidgjord, så att banvall, å många och långa sträckor, är. genom sprängning, jordgräfning eller fyllning, färdig samt afplanerad och på åtskilliga delar til! och med försedd med ballast eller grusfyllning; alt linien från Götheborg blifvit fortsatt med den drift, att sträckningen till Falköping, utgörande i längd 102/3 Svenska mil, kunde öppnas för allmän trafik 1 September 185!!. och sträckan från Falköping till Töreboda vid Götha kanal, 6V2 Svensk mil i längd, har blifvit för allmänna rörelsen upplåten vid början af September månad innevarande år; alltså är en längd af 17V6
Svenska mil för daglig trafik färdig af vestra stambanan från Götheborg ; att bangården med verkstäderna vid (lötheborg blifvit sä vida fulländade som nu till en början erfordras för den dagliga trafiken ; att linien från Ma! mö öfver Lund tili Finja sjö fortgått så, att sträckan till Höör, ä Svenska mil i längd, kunde öppnas för allmän trafik i September 1858, och har ytterligare, under nu tilländagå ugna sommaren detta år, sträckan från Höör till Sösdala station, tVg mil i längd, fulländats och för allmän rö - 42 reise blifvit upplåten; följaktligen är en längd af 6V3 Svenska mil för daglig trafik färdig af södra stambanan från Malmö; att linien från Falköping bearbetats emot Jönköping, på ungefär halfva längden, eller till sjön Stråken, medelst sprängning, gräfning och banvallsfyllning; att bangård med verkstäder i Malmö, äfvensom bangården i Lund, äro, i likhet med hvad ofvan anförts om bangården vid Götheborg, så fulländade sorn för den dagligen pågående rörelsen erfordras; samt att arbete för bangårdsplatsen å Södermalm är under verkställighet förmedelst fyllning och planering vid Fateburs-sjön nära Götbgatan.
I och för verkställigheten af undersökningar rörande de vid senast förlidna riksmöte ifrågaställde Stats-jern vägsanläggningar, samt för utredning af alla dermed sammanhang ägande förhållanden, har en särskild jernvägsundersöknings-kommiUé blifvit utaf Kongl.
Majit förordnad, hvilken kommitté upprättat och till Kongl. Majit aflemnat underdånigt betänkande med ritningar etc., för att lända till ledning vid den Nådiga proposition, som lärer till Rikets Ständer komma att aflåtas om fortsatt bearbetande utaf jernvägssträckningar inom landet.
Såsom här ofvan blifvit visadfc, har utaf statens vestra och södra stambanor en sammanlagd längd af 231/,, mil redan hunnits så färdig, att daglig rörelse derå äger rum.
Erfarenhet har härigenom vunnits derom, att, när jernvägar i stor skala anläggas och trafikeras genom Statens försorg, blir det ock oundgängligen nödigt, att handhafvandet utaf allt som angår dessa kommunikations-anstalter, — såsom underhållet af den för dem erforderliga rörliga materialen, trafikens skötsel med dertillhorande vidlyftiga redogörelser, samt befälet öfver den stora mängden tjenstemän och betjente som vid de nya kommunikationerna måste vara anställde, m. m., — uppdrages åt en särskild styrelse för stats-jernvägarne, på sätt som äger rum i andra länder, hvarest en del jernbanor blifvit anlagde samt fortfarande trafikeras genom s-taternas försorg. 43 Visserligen torde många hysa deri åsigt, att Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader kan och bör öfvertaga samtliga de i och för skötseln af stats-jernvägariie och rörelsens bedrifvande derå nödiga göromålen; men förmodligen lärer ingen numera vara så helt och hållet utan begrepp om hvad det vill säga att handhafva och rätt sköta dylika detaljer, att påstående skulle fortsatt göras derom, att öfvertagandet utaf den genom stats-jernvägarnes anläggning nödigblifna vidlyftiga administrationen vore möjlig utan betydlig tillökning uti Väg- och Vatlenbyggnads-Slyrelsens Embelsmanna-personal.
Då följaktligen ett förökadt antal tjenstemän således påkallas för stats-jernvägarnes administrerande, och då de göromål, hvilka måste utaf dessa tjenstemän ombesörjas, äro utaf en helt och hållet olika natur med de åligganden, som i allmänhet tillhöra Väg- och Vattenbyggnads-Styreisen i afseende .på alla andra allmänna arbeten, der ekonomien och förvaltningen ankomma på de af bolag eller menigheter valde Direktioner, och Väg- och Vattenbyggnads-Styrelsen endast kontrollerar det tekniska vid företagens utförande och vidmakthållande, så lärer det också lätt kunna inses, att den fullständigaste och ändamålsenligaste förvaltning af stats-jernvägarne ernås, om dessa, hvilka måste behandlas efter egna grunder, ställas under en särskild Styrelse, hvarigenom utomdess inga andra ökade kostnader för Statsverket uppstå, än sådana, som äro föranledda just deraf, alt Svenska Staten sjelf öfvertagit byggnaden utaf samt trafikens skötsel å jernvägs-stamlederna inom landet.
Det sammandrag som lemnades uti de vid nästförflutne riksmöte upprättade anteckningar om Allmänna Väg- och Vattenbyggnadsföretag, för att visa hvilka arbeten som ifrån 1840—4 841 årens riksdag och till 1836 års slut erhållit statsunderstöd, samt huru stora belopp till hvarje anläggning utgått, har jag ansett mig bora här fortsätta; och får jag i anledning deraf meddela efterföljande Tablå, redogörande för tiden från 1840 till 1860.
Jernvägs r.
Statsbidrags-belopp i R:mt. Stats-Slambanor mellan Stockholm och Götheborg, samt mellan Malmö och Falköping, 251/2 mil färdiga.
Arbetet pågår . . .~ 27,800,000: — Jernbanan för ångkraft från Ervalla (på Köping-Hult-linien) till Nora.
Full- . „ borrlåd i *I2000: ~ *™Iag.
I 228,000: — lån.
Dito mellan städerna Gelle och Fallin.
Fullbordad p,000,000:-— lån.
Dito från Smedjebacken, vid sjön norra Barken, till sjön Vessman.
Fullbordad 400.000: — lån.
Dito från Norbergs grufvor vid sjön Åmän ningen.
Fullbordad 300,000: — lån.
Dito mellan Clara eif och sjön Fryken i Wermland.
BIHANG TILL äåiUMO iimm&QiDnDB PROTOKOLL VID Iiagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1853 och 1854. • J -. * - ™ w FJERDE §AMJIGEi. 1* Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Slals-Utskol/els Memorial, Näs 1 och 2. 1 N:o 1.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Dec. 1853, kl. 5 e. m. Stats-Ulskottet, som denna dag fått emottaga Kongl. Majits
Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, liar, enär, jemlikt 27 § i Riksdags-ordningen. riksdagens början räknas från dea dag, högstberörde Nådiga proposition aflemnas, skolat sådant i nämnde afseende anmäla; blifvande härjemte ett exemplar af densamma hvarje Riksstånd tillstalldt samt Expeditions-Utskottet anmodadt att skyndsamt gå i författning om tryckningen af nämnde proposition med tillhörande Stockholm den 1 December 1853. bilagor.
På Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar Carl Åkerhielm.
På Borgare-ståndets Ledamöters vägnar J. F.
På Preste-ståndets Ledamöters vägnar C. /.
På Bonde-ståndets Ledamöters vägnar M. Pehrsson.
Bruno Johansson. f:o 2.
Ant. till Exp.-Utsk.'d. 2 Dec. 1853, kl. 5 e. m.
Memorial, angående tillökning af Utskottets tjenstemannapersonaf.
I anseende till mängden och beskaffenheten af de till Ståts-utskottets handläggning hörande göromål, såsom omfattande både Stats-verkets och Riksgäldskoutorets ärenden, har, vid föregångna riksdagar, detta Utskott, utöfver den i Miks— dao-s-ordningens 24 § bestämda tjenstemanna-personal, nemligen en sekreterare och för hvarje afdelning en kanslist, haft af nöden och fått begagna en särskild sekreterare till biträde vid de Riksgälds-verket rörande frågor, en kamererare för räkenskaps-göromålen i afseende på statsregleringens olika delar, samt en tillökad kanslt Bih. till R.
Proh 4853 § 1854. 4 Sami. 1 Afd. 1 Höft. i Stats- Utskottets Memorial, N:o 3- betjening; och då göromålen inora Utskottet äfven under innevarande riksdag sannolikt blifva mariga och maktpåliggande, får Utskottet, med stöd af hvad nyss åberopade § vidare innehåller, till Rikets Ständer hemställa: det Utskottet mä tillåtas att, för ärendenas behöriga och skyndsamma behandling, i mån af behofvet, ytterligare antaga en sekt et maro för riksgalds-afdelningeu, en kamererare och två notarier.
I\:o 3 , Änk. till Esp.-Utsk. d. 6 Dac. 1883, kl. 3 e. m.
Memorial, med den till Rikets nu /ör samla de Ständer af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret afgifna berättelse.
(R:gs Afdela.)
Stats-utskottef, som vid sitt första sammanträde emottog och sedermera genomgått den af fullmäktige i Riksgälds-kontoret, enligt 202 § af det för detta verk gällande reglemente, afgifna berättelse angående Riksgälds-kontorcts ställning och förvaltning sedan början af sednast förflutna riksdag, får härmedelst, på sätt under förutgångne riksdagar iakttagits, denna berättelse till Rikets Höglofl.
Ständers kännedom öfverlemna.
Stockholm den 6 December 1853. Stats-Utskotlets Memorial, N-.o 3. 3 Berättelse till Rikets innevarande år 1858 församlade Ständer, angående
Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning sedan 1850 och 1851 års riksdag.
Jemte de berättelser, som, enligt stadgandet i 202 § af det för
Riksgälds-kGntoret vid sednaste riksdag utfärdade reglemente, blifvit afgifna till Rikets Ständers derefter sammankallade Revisorer, hafva fullmäktige, genom samma §, äfven fått sig ålagdt, att, vid nuvarande riksdags början, till Rikets Höglod.
Ständer afgifva en fullständig berättelse om Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning under hela den tid, sorn förflutit sedan enahanda berättelse till Rikets åren 1850 och 1851 församlade Ständer afgafs.
Då fullmäktige nu gå att fullgöra detta åliggande, få fullmäktige, med hänsigt till den sålunda föreskrifna berättelsens uppställning, anmäla, att dervid följts samma, efter föremålens beskaffenhet lämpade, ordning, som under de sednare riksdagarne iakttagits vid sammanfattningen och utfärdandet af de för
Riksgäldskontorets förvaltning dä beslutade eiler bibehållnc reglementariska stadgandeu.
Dessutom tordo fullmäktige härvid böra tillägga den anmälan, att enär Rikets Ständers Revisorers, sedan sistförlidna riksdag, afgifna berättelser angående detta verk innehålla fullständiga upplysningar om dess skulder och tillgångar samt utgifter och inkomster, hafva fullmäktige, i afseende på hvarje särskild skuld eller fordringspost samt inkomst- och utgif ts-summas belopp och beskaffenhet, trott sig kunna och böra i allmänhet hänvisa till samma berättelser samt deruti förekommande uppgifter och utredningar.
(Re glcmeutets 2;dra—21:sta §§)•
Utan beräkning af de inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskaper förda skuldposter, utgjorde detta verks skulder, som vid 1849 års slut uppgingo till ............
R:dr 7,41(5,383: 15. 4. vid slutet af år 1850 „ 5,778,890: 23.
1. vid slutet af år 1851 7,264,643: 4.
7. och vid slutet af år 1852 ............. „ 6,770,29S. 16. 9. 4 Stals-U/skolfets Memorial, N:o 3.
Skulderna hafva således minskats: under år 1850 med . . .
R:dr 1,637,492: 40.
3. och under år 1852 med . „ 494,344: 35.
10. eller under begge dessa år med tillsammans R:dr 2,131,837: 28. 1.
Deremot har skuldernas sammanlagda belopp ökats under år 1851 med ^ 1,485,752: 29. 6. så att skuldförminskningen under de (ronne år, för hvilka Riksgäldskontorets räkenskaper, sedan sistförlidna riksdags början, blifvit afslutäde, endast utgjort R;dr- 646.084: 46. 7. Till förklarande af otsaken till den under år 1851 uppkomna ansenliga tillökning i det belopp, Iliksgälds-kont orets bokförda skulder vid samma års början utgjorde, torde fullmäktige endast behöfva erinra om de många och betydliga anslag, som vid sednaste riksdag anvisades till utgående från Riksgälds-konforet och följaktligen måste i räkenskaperna för sägde är uppdebiteras bland detta verk åliggande utbetalningar.
De sålunda uppdebiterade anslagssummorna uppgingo nemligen till ett belopp af 1,593,120 r:dr 44 sk. 4 rist, hvaraf under 1851 års lopp allenast utbetaldes 257,220 r:dr 23 sk. 2 rist, så att, vid slutet deraf 1,335,900 r.dr 21 sk. 2 rist återstodo såsom Riksgälds kontorets utbalanseradc skuld: hvarförutan nästan hela den till statsbehofvens fyllande för meranämnde år anvisade summa, då var i Riksgälds-kontoret inneslående och alltså jemväl inräknad i ofvauuppgifua skuld summa.
Dc räntebärande skaldernas belopp, hvilket vid 1849 års slut utgjorde , . . .
R:dr 4,382,628: 43.
7. hade minskats vid 1850 års utgång till „ 3,323,359: 1. 6. vid 1851 års utgång till 3,238,331: 2.
4. och vid 1852 års utgång till „ 3,149,659: 12. 11.
Förminskningen af dessa skulder har således under nu ifrågavarande Irenne år oafbrutet fortgått och utgjort ett saramanräknadt belopp af R:dr 1,232,969: 30. 8.
Till liqviderande af upplupna och förfallna räntor å samma skulder hafva fråu Riksgälds-kontoret utbetalts
Under år 1850
H:dr 178.039 „ år 1851 140.375 och „ år 1852 „ 136,298 4. 3. 2. 9. 26.
9. eller tillsammans R:dr 452,712: 33. 9.
Stafs- Utskottets Memorial, N:o 3- Enligt den af Riksgälds-kontorets kommissariat för innevarande urs l.-s/a halft afgifna berättelse, uppgingo detta verks sladder, utom dem, som voro förda inom linien i räkenskaperna, vid slutet af nyssberörde halfår tili R.dr 8,212 601: 23. 2» nemligen: räntebärande skulder R:dr 3,146,450: 39.
2. deponerade undsättningsmedel innestående anslag, beviljade vid 1840 och 1841, 1844 och 1845, 1847 och 1848 samt 1850 och 1851 års riksdagar, den till folkskolelärares pensionerande afsatta fond häruti inberäknad . . . .'
. det outtagna beloppet utaf 1852 och 18c3 års stntslyllnaris-summor ränte-anslaget till Hans Maj:t Konungen för år 1853 upplupna räntor och andra jemförelsevis mindre betydliga skuldposter R:dr 8,212,601: 23. 2. „ 954,179: 39. — „ 1,942,558: 8. 5.
„ 1,867,760: „ 200,000: „ 101,652: 32. 7.
De sladder, sorn tid efter annan blifvit förda inom linien i Riksgälds-konlorets räkenskaper, hafva, sedan 1849 års slut, då desamma utgjorde R:dr 4,486,153: 37. 5. endast ökats genom de äldre depositions-medel, som derefter blifvit ytterligare från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret öfverlemnade och på sådant sått hos sistnämnda verk. bokförda, .eller med . ,, 5,824: 43. 11. hvadan dessa skulders belopp för närvarande uppgår till . .
R:dr 4,491,878: 33. 4.
Beträffande särskildt sådana skulder, för hvilka Riksgälds-kontorets räntebärande obligationer blifvit utfärdade (Reglementets 2. §-), så anse sig fullmäktige böra upplysa: att alla de för vpplånade medel lill 1848 års krigsrustning s-kostnader afgifna obligationer, hvaraf vid slutet af år 1849 voro utelöpande:
Obligationer med 4^ procents ränta å R:dr 500,000 * 4 „ „ * - 321,000 » och jr 3 „ ve 151,000 eller tillsammans å R:dr 972,750 Stats- Utskottets Memorial, N:o 3. sedermera, efter skedda uppsägningar, blifvit till inlösen hos Riksgälds-kontoret företedda och infriade, nemligen: under ftr 1850 under år 1851 och under år 1852 4-J- procents obligationer å R:dr 500,000 279.750 137.750 4 3 ?> )> v » -917,500 4 procents obligationer å R:dr 37,250 3 „ „ å - 14,000 4 procents obligationer å 51,259 4,000 Summa R:dr 972,750 Utaf Riksgälds-kontorets, till följd af Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års riksdag, under den 30 September sistnämnde år, utfärdade 938 stycken obligationer med 4 procents ränta å 4000 r:dr hvardera för Slals-verkets då återstående skuld till Rikets Ständers Bank, i anledning af dess försträckningar til! krigskostnaderna under åren 1808 och 1809 (Reglementets 5 §) innehade Banken vid 1849 års slut 770 obligationer å ett sammanlagdt kapital-belopp af R:dr 3,080,000 Genom den derefter fortsatta årliga iulösningen af 22 obligationer, hafva tillsammans 66 stycken obligationer å ..... „ 264,000 blifvit infriade i slutet af åren 1850,1851 och 1852; hvadan de återstående obligationerna för närvarande utgöra ett antal af 704 stycken och lyda å ett sammanruknadt belopp af ....... . „ 2,816,000
För inlösen af 11 stycken, sedan längre tid tillbaka förfallna och i Riksgäldskontorets räkenskaper balanserade obligationer med 5 procents ränta å tillsammans 3,633 s:dr 21 sk. 4 rst., har, i enlighet med Rikets Ständers vid sednasle riksdag fattade beslut, en preskriptions-tid af 10 år blifvit stadgad genom Kongl. Maje s nådiga kungörelse af flen 12 Docember 1851; kommande, efter denna tids förlopp, iuuehafvarne af berörde obligationer, jemte åtskilige i samma kungörelse uppgifna attester och asaiguationer att anses hafva förlorat all rätt till betalning för dem. Stäts-Ulskolfets Memorial, N:o B. 7 Sedam kapital-beloppet, 32,833 r:dr 16 sk., af de för tillskott till Trollhätte slussverks byggnad,under den 1 Mars 1750, utfärdade lottsedlar, enligt.
Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års riksdag, blifvit fördt inom linien i lliksgälds-kontorets räkenskaper, och dessa lottsedlar, hvilkas innehafvare skulle “de 3 första åren njuta 6 procenttnn årligt intresse och sedan, från den 1 Mars 1753, i ett hundra år 12 procentum årligen"
,,— vid samma besluts fattande förklarats, enligt sitt innehåll, icke kunna betraktas annorlunda än som annuiteter, för hvilka någon kapital-betalning icke skäligen borde kunna ifrågasättas; så och enär ordningen synes fordra, att ifrågavarande förbindelser vid slutliqviden, varda af innehafvarne återställda, hafva fullmäktige föreskrifvit, att någon utbetalning från Riksgäids-koutoret af det å nämnde lottsedlar upplupna belopp, efter ingången af Mars månad detta år, icke får verkställas, med mindre den lottsedel, för hvilken sådan utbetalning äskas, till Riksgälds-kontoret afiemuas, för att öfverkorsas och lika med andra af detta verk infriade förbindelser förvaras.
Det vid sednaste riksdag, enligt reglementets 7:de §, vidtagna beslut, angående öfverflyltningcn till Rikets Ständers Bank af bestyret med koppar-skiljemynts-poletlernas utvexling, blef före 1851 års utgång befordradt till verkställighet, hvartörmnan återstoden af den för denna invexlings besörjande afsatta fondafRiksgälds-kontorct till Bankeus Låue-afdelniug utassignerades med 70,893 riksdaler 44 sk. 10 rst.
Efter erhållen kännedom derom, att ytterligare 2:ne af de vid Götha kanals öppnande, icke fullbordade arbeten i hamnbyggnads-vcig, för hvilka en summa, motsvarande dubbla beloppet af de derför beräknade kostnaderne, i Riksgälds-kontoret innehållits (Reglementets 9 §), blifvit utförda och vid anställd besigtning godkända, hafva Fullmäktige, i slutet af år 1851, låtit med 760 r:dr utbetala den del af de innehållna och härstädes, mot 5 procents årlig ränta, innestående medlen, som afsåg dessa arbeten, anseende Fullmäktige sig böra särskildt Underställa Rikets Ständers afgörande frågan oin utbetalning; af det jemväl innestående beloppet, 780 r:dr, för ett arbete, från hvars utförande Götha-kaiml-direktion blifvit af Kongl.
Maj:t i Nåder befriad.
Genom den redan skedda utbetalningen, har Riksgälds-kontorets räntebäiande skuld för ifrågavarande medel, som vid sednaste riksdag utgjorde 1,942 r.di) sedermera minskats till 1,212 r:dr. 8 Stats-Ulskottels Memorial\
Under åberopande af hvad Rikets Ständers Revisorers sednast utgifna berättelse innehåller, angående förrantningeri af fonden förHjelmare kanals och slussverks framtida underhållande (Reglementets 11 §), få Fullmäktige endast tillagga, att denna fond, som vid 1829 års utgång utgjorde R:dr 24,433: 20.
2. genom upplupna räntor under åren 1850, 1851 och 1852 ökat sig med „ 3,851: 15.
4. och uppgick vid slutet af sistnämnde år till II:dr 28,284: 35.6.5 kommande densamma att under innevarande års lopp ytterligare ökas med 5 procent å denna summa och att således vid årets slut nära motsvara dubbla beloppet af det ursprungligen afsatta, i Kanal-bolagets fastigheter intecknade, kapital af 15,000 r:dr.
Det belopp, som vid 1849 års slut återstod^ utaf Slfömholms kanals och slussverks byggnads-fond (Reglementets 12 §) eiler II:dr 350,000 har, genom de i början af åren 1850, 1851, 1852 och 1853 verkställda utbetalningar af tillsammans „ 200,000; minskats till R:dr 150,000 hvilken summa, enligt Rikets Ständers beslut, skall i Januari månad nästa och derpå följande 2:ne år, till Strömsholms kanal-bolag med en tredjedel eller 50,000 r:dr hvartdera året utbetalas.