Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kläder, tillhörige Sjöfarande eller Resande, när de synbart äro brukade, antingen medförde af dem sjelf me eller införde med annan lägenhet, fria från tuil vid in- och utförsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer contra-propositionen att bestå af Borgare-Ståndets beslut, att, med antagande af tull-frihet vid in- och utförsel, lydelsen bör blifva sådan, som Utskottet i Betänkandet N:o 21 föreslagit, nemligen:
Kläder, tillhörige Sjöfarande eller Resande, när de synbart äro brukade ”och” prof vas icke öfverstiga egarens behof.
Prat. 1840 och 1841.
5 Sami» 1 Afd. 37 Häftet. 4 Bevillnings-UtsloUets Utlåtande, N:o 48. 18:o. b')
Den, som godkänner Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden antagne, förslag, att redactionen .och öfrige bestämmelser å den ifrågavarande artikeln böja blifva :
Tillhörige Sjöfarande eller Resande, när de äro synbart brukade ”eller” pröfvas icke öfverstiga egarens behof, fria från in- och utförsels-tull, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, (itsta alternativet') antages Ridderskapets och Adelns beslut, (aldra alternativet) antages Borgare-Ståndets beslut.
Pag 91.
Prop. fl;o »83:
Sorn trenne Riks-Stånd stadgat förbud mot införsel af Kort, spel-j kominer, olan afseende å Boude-Ståndets derifrån skiljagliga mening, nämnde artikel att anses vara tili införsel förbjuden , hvarigenom jemväl i83:dje voterings-piopositronen förfaller.
Png. 94.
Prop. N:ris 190 Unar Bonde-Ståndets beslut, alt Likörer borrie med och ’9 • införsels-förbud beläggas, icke, emot de 3:ne öfrige Stån dens mening, att varan skall till Riket få införas, till någon åtgärd kan föranleda, kommer berörde artikel att anses såsom till införsel tillåten och, i stället för votei'ingarne under Ntris 1 po och 191, endast att röstas, angående införsels-afgiftens belopp på följande sätt. 19:o.
Den, som godkänner, att, på sätt Utskottet föreslagit, och Ridderskapet och Adeln samt Pieste-Siåndet Pag. i Bevillningn-Ut&holtets Utlåtande, N:o 48. 37 ovilkorligen och Bonde-Ståndet eventuell antagit, Likörer böia få införas mot 3 R:dr 34 sk. tull per kanna, voterar ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner
Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att införsel-tullen å Likörer skall bestämmas till 1 R;dr 24 sk. kannan. o. Piop. N;ris 2ä<i Sorn, på sätt ofvan är omförinäldt, Ridderskapets och lii, och Adelns af de öfriga Stånden biträdda beslut, att söitsta propositionen skulle inbegripas i den allmänna voteringen, angående utförsels-afgifler å en mängd serskilda artiklar, torde komma att förfalla, hemställer Utskottet, att öfver 23i:sta och 'a32:dra propositionerne, sådune de i Memorialet N:o 4i finnas uppställde, må röstas, i hvilket afseende de likasom den i54:de och 1 55:te bär intagas: 20:o. a)
Den, som anser, att till contra-proposition bör antagas Ridderskapets och Adelns beslut, att Pelsverk och Pelterier: alla andra slag, skola, med antagande af det utaf Utskottet föreslagna förlullningssätt, värde och införsels-tull, vara från utförsels-afgift frie, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer Preste-Ståndets beslut, att denna rubrik bör förtullas efter värde med 10 Rjdr vid in- och 1 R:dr vid utförsel för hvarje 100
R:drs värde, att utgöra contra-proposition. 2I:o. b"j Den, som godkänner Utskottets förslag, att Pelsverk och Pelterier: alla andra slag, böra förtullas efter vigt med 1 R:dr 12 sk:s värde, 6 sk. införsels- och 6 rst. utförselstull per skålpund, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej: vinner Nej, 28 Bevillnings- TJtskotlets
Ull ätande, N:o 48. (i:sta alternativet) antages Ridderskapels och Adelns beslut, (ardra alternativet) antages Preste-Ståndets beslut. Pag. i5.
Prop. Knis 242 Sedan Bonde-Ståndet afstått från dess beslut om 6 oeh 243. sk. införsels-tull å andra pjesér af oäkta, hvitt Por cell aine, och derigenom, enligt hvad redan ofvanföreär omnärnndt, voterings-propositionen under N:o 242, samt anira alternativet i den under N:o 243 förfallit, kommer den sistnämnde att få följande förändrade lydelse: a/ Den, som gillar Utskottets, i Utlåtandet N:o 3o, afgifna, af 3me Stånd godkända förslag, alt å Porcellaine: oäkta, Sten- eller Fayance: hvitt, gulaktigt eller omåladt: andra pjeser, bör antagas 16 sk. värde och 5 sk. införsels-tull per skålpund, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, på sätt Borgare-Ståndet stadgat, värdetå denna artikel att bestämmas till 18 sk., och införsels-tullen tili 4 sk. 6 rst. per skålpund.
Prop. Nais 244 Sorn derjemte, beträffande Porcellaine: oäkta, Stench. 245. eller Fayance-, måhult eller tryckt'.
Tal/rickar och an dra pjeser.
Preste- och Borgare-Stånden bibehållit det tillförne derå gällande införsels-förbud, kommer, utan afseende å de begge andra Riks-Ståndens åtgärd, att så beskaffadt Porcellaine till införsel tillåta, den nämnda förbuds-bestämmelsen att, så vidt på Rikets Ständer ankommer, fortfarande tillämpas, i följd hvaraf voterings-propositionema under Ntris 344 och 245 förfalla.
JBevillnings- Utskottets Utlåtande , JYlo 4 8.
Pag 20.
Prop. N;o 253.
Vid det förhållande, att 3:ne Riks-Stånd stadgat förbud mot införsel af Strup:
Socker-j brun eller hvit, och endast Ridderskapet och Adela denna artikel till införsel medgifvit, kommer vid förbuds-bestäinmelsen att förblifva och :i53:dje voterings-propositionen att såsom förfallen anses.
Pag. 27. Prop. N:o 26G.
Enär Preste-Ståndets åtgärd atta Stål: andra slag, stadga införsels-förbud, icke, emot de öfrige Riks-Ståndens beslut att artikeln emot tull till införsel medgifva, kan leda till någon påföljd, lärer nämnde slags Stål mot de af Utskottet åsätta bestämmelser böra få till Riket införas; kommande följaglligen266:te voterings-propositionenatt förfalla. pa«. 28.
Prop. Nåås Derigenom, att Ridderskapet och Adeln frånträdt 270-och 271. dess serskilda beslut, rörande förtullnings-sättet af Sågblad, bar, enligt hvad ofvan är anmärkt, voterings-propositionen N:o 270 och irsta alternativet i 271, förfall i t, samt följande förändrade lydelse å den sistnämnde blifvit föranledd: 23:o.
Den, som godkänner Utskottets af 3:ne
Stånd antagne förslag att å Sågblad bör bestämmas 3o Rrdr tull på hvarje 100 R:drs värde vid införsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att Sågblad byra vid införsel åsättas endast 20 R:drs tull på hvarje 100 Rrdrs varuvärde.
Paj. 3o.
Prop. N:o 276.
Utskottets af 3:ne Riks-Slånd gillade förslag, att Tjcirbcirma eller Loraktjära borde emot 44 sk. tull per tnn - 3o Bevillnings-Utshottets Utlåtande, N:o 43. na, få lill utförsel tillåtas, kommer, oagtadt Ridderskapet och Adeln derå stadgat utförsels-förbud, att lända till efterrättelse, och 2^6:te voteringspropositionea i följd deraf att förfalla.
Pag. 4;.
Prop. Na-is Bonde-Ståndet, som först godkänt Utskottets uti Ut ai3 och »14. låtandet N:o 3o aflåtne förslag, angående .Vagnar och Åkdon, har, vid föredragning af Memorialet N-.o /\i, detta sitt beslut frånträdt; och lärer af sådan anledning dels 3i3:de och 3i4:de voterings-piopositionerne böra förändras till en enda så lydande omröstning: 24:o.
Den, som lika med Borgare- och Bonde-Stånden, gillar Utskottets förslag i Betänkandet N:o 21 til! redaction och tulfbestämmelser å Resevagnar, nemligen:
Vajnar och Åkdon:
Rese-, Resandes, synbart brukade, sorn af deni sjelf ve begagnas, tullfria vid införsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets beslut härom, lydande sålunda:
Rese-, Resandes, synbart brukade, som af dem sjelf ve begagnas eller blifvit ur Riket bevisligen utförde, fria från tull vid införsel: dels 3r 5:de voterings-propesitionen komma att belt * och hållet försvinna och vid hvad Utskottet i Be tänkandet Nio 21, angående öfriga slags vagnar och åkdon, föreslagit, de 3:ne första Stånden antagit och Bonde-Ståndet numera jemväl biträdt, att förblifva.
Bag. !
Pag. Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 48. 3i rio—54.
Piop. N:ris Som Presle-, Borgare- och Bonde-Stånden stadgat 3ao oell 3ai. infrirseis-förbud A artikeln Väfnader'.
Helsiden’.
Alngods, Taft, Kypert eller Levantin, etc., ehuru redaclsonen blifvit af de begge förstnämnde Stånden förändrad, kommer, utan afseende å Ridderskapels och Adelns åtgärd, att detta varuslag till införsel tdlåta, detsamma att med förhud mot införsel beläggas; men då Utskottet, genom den nyssnämnde, af Två Stånd beslutade, redactions-förändringen, hvilken afser att åt rubriken gifva en större utsträckning, anser skil laglighet i tullintraden kunna föranledas, får Utskottet föreslå, att, med borttagande af 32o;de och 3?. 1 :sta volerungs-propositionen, derom må röstas på följande sätt: 25:o
Den, som bi fidler den för ifrågavarande, bland Väfnader: Helsiden, Alngods, förekommande, artikel, af Utskottet föreslagna och af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända lydelse, nemligen: Taft, Kypert elter Levantin, Satin eller Sidensarge, enfärgade eiler skiftande, rutiga eller randiga, genom olika färgad t silke, men ej genom väjnads sältet, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages den af Preste- och Borgare-Slånden uppställda redaction, så lydande: alla släta Sidentyger, såsom Taft, Satin, L, evan ti n eller af hvilken annan benämning sorn helst, enfärgade, skiftande. rutiga elter randiga, hvaruti någon inväfd blomma eller figur icke befihnes.
S4_s7.
Prop. Nnis Enligt hvad i Memorialet N:o 4> år omförmäldt, 323 ocl. 324. angående de bland Väfnader.
Helsiden, Schawlar, Schawlet. ter och andra dukar upptagne a:ne rubriker, den ena, af Gaze eller annan gles väfnad af så kalladt bourre de Soie, samt genom tryckning eller prässning Jarone - Bevillnings-Ulshottets Utlåtande, N:o 43. rade, och den andra, alla andra slag, ej mindre släta och enfärgade, än, genom ■väfnadssättet eller olika färgadt Silke faconerade, hafva alla fyra Riks-Ståuden godkänt de at Utskottet å den förra rubriken föreslagne tull-bestämmelser, ehuru Borgare-Ståndet varit af skiljaktig mening, i afseende å redaclionen, samt vid den senare Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet medgifva, men Preste- och Bonde-Stånden förbjuda densamma till införsel.
Hvad nu först angår sistberörde rubrik, så, enär densamma tillförne vant till införsel förbjuden, kommer jemväl hädanefter dervid att förblifva; och sora, beträffande den första rubriken, den omnämnda skiljagtigheten, angående dess lydelse, hvilken Borgare-Ståndet icke velat frånträda, är af beskaffenhet att kunna inverka på tull-intradens belopp, hemställer Utskottet, att deröfver må, med ändring af 323:dje och 324:de voterings-propositionerne, sålunda röstas: 2S:q.
Ben, som, på sätt Utskottet föreslagit och 3:ne Stånd gillat, anser redactionen å den bland Väfnader'.
Helsiden, näst efter alngods, alla andra slag, ej specificerade, förekommande rubrik böra blifva följande: Schaw lar, Schawlelter och andra dukar: af Gaze eller annan gles väfnad, af så kalladt bourre de Soie, samt genom tryckning eller prässning faconerade, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. vinner Nej, kommer, med godkännande af de utaf Utskottet åsatte värdes- och tall-afgifter, redactionen att lyda sålunda : Schawlar, Selia wletter.
Halsdukar och Näsdukar, af Gaze eller annan Jlorsväfnad, genom tryckning faconerade.
Deraf Sevillrängs- Ut slottets Utlåtande , Äöo 48. 33 Deraf, att Rikets Ständer före delta bifallit’, hvad Utskottet i dess Betänkande N:o 33 hemställt om intagande uti Tnll-taxan i form af anmärkning af det stadgande, att alla till införsel förbjudna Siden- och Bomulls-väfnader skulle få inkomma directe från Ostindien mot io procents tull af värdet, följer, att serskild åtgärd numera icke kan föranledas af Fiidderskapets och Adelns beslut, att Helsiden: Schawlar, Schawletter, &c., skulle vid slik införsel bära 3 R;dr tull på 3o R;drs värde per skålpund , så vidt rubriken: alla andra slag, ej mindre släta och enfärgade, än, genom väjnadssättet eller olika Järgadt Silke, fagonerade, angår, enär densamma blifvit med införsels-förbud belagd; men beträffande den andra, på sätt nyss nä rand t är» till lydelsen ännu oafgjorde rubriken, angående hvars medgifvande till införsel directe från Ostindien, mot den lägre tull-afgiften, mäste, såsom i allmänhet tillåten, serskildt afgöras; så, ehuru del sk;'.i för uppskof med ett slikt afgörande, som Utskottet i Memorialet N:o 4ä anfort, eller att redactionen vore obestämd, ännu qvarstår, har Utskottet, på det icke ett serskildt
Memorial må för denna enda artikel komma att erfordras, velat hemställa, om icke det kunde tillåtas Utskottet att uppställa den för denna frågas afgörande nödiga voterings-proposition i så allmänna ordalag, att tillämpning deraf kan ega rum på hvilkendera lydelsen, som genom aö.-te voteringen blifver antagen, och får i sådant afseende föreslå: O J 27:o.
Den, som gillar Utskottets åsigt, att de slag af Väfnader-.
Helsiden-.
Schawlar, Schawletter, &c., som inbegripas i den rubrik, hvilken genom utgången af nästföregående votering N:o 26, kommer att tili sin lydelse närmare bestämmas, skola, utan afseende å orten, hvarnth. till n. St.
Prot. 1840 och 1841.
5 Sami. 1 Afd. 37 Häftet.
5 Bevittnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 48. ifrån varan inkommer, draga 7 R; Ir tull på 33 R:dr ]G sk. värde per skålpund, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Ridderskapets och Adelns beslut, att vid denna rubrik skall tilläggas, att varan, då den införes directe från Ostindien,, skall, med ett tullvärde af 3o R;dr per skålpund, bära en införsels-tull af 3 R:dr.
Päg. % Projj, N;o 327.
Oagladt Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet medgifvit Halfsiden, Schawlar, Schawletter och andra dukar: af under 10 R:drs värde stycket, till införsel, kommer likväl,, enär denna artikel förut varit med införsels-förbud belagd, samt Preste- och BondeStånden samma förbud bibehållit, varan alt anses såsom af Rikets Ständer lill införsel förbjuden, och 327:de voterings-propositionen bortgå.
Vid detta förhållande, och då artikeln följagtligen,, jemlikt nyssom förm alda allmänna stadgande, bl ifver, till direct införsel från Ostindien, mot i o procents tull af värdet, tillåten, påkallar Ridderskapets och Adelns derom serskildt fattade beslut numera icke någon åtgärd.
Psgv 61.
Prop, N:o 33o. Väfnader'.
Alingods: tryckta eller prås sadel andra slag, hvilka, enligt i835 års Taxa, varit till införsel förbjudne, komma, sedan Preste- och Borgare-Stånden förbuds-beslämmelsen bibehållit, oagladt Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet desamma till införsel medgifvit, att med införsels-förbud beläggas, och 33o:de voteringen alt således utgå; I följd hvaraf Ridderskapets och Adelns beslut, alt de, vid införsel från Ostindien, skulle åsältas 25 sk. 8 rst. lull per skalp. Bevillnings-UtsTcottets Utlåtande , N'.o 48. 35 förfaller, och den allmänna bestämmelsen af 10 procent utaf värdet kommer vid slik införsel att för denna artikel tillämpas.
Prop. N:o 332.
Sorn trenne
Stånd stadgat förbud mot införsel af Väfnader: Ylle-.
Alngods-.
Boj, bör, utan afseende å Ridderskapets och Adelns beslut, alt Boj skall till Riket få införas, sagde artikel med införsels-förbud beläggas; och förfaller alltså 33a:dra voterings-propositionen.
Pag. 64.
N.ris 334 Enär Bonde-Ståndet frånträdt dess serskilda beslut och 335. viii Väfnader:
Ylle: Alngods: Fris., Frisad, Böffel och Kalmuck, hvarigenom, enligt hvad förut blifvit anmärkt, 334:de och a:dra alternativet i 335:te propositionen förfallit, men Borgare-Ståndet vidblifvit sin skiljagtighet, i afseende å denna artikel, kommer sistnämnde voterings-proposition alt få följande förändrade lydelse: 28:o.
Den, som godkänner Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, äfvensom af Bonde-Ståndet biträdda förslag, alt Väfnader-.
Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck, böra åsättas 2 R:dr 24 sk. värde och 3o sk. införsels-tull per skålpund, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, alt derå skall bestämmas 3 R:dr värde och 36 sk. införsels-afgift per skålpund.
Pag 65 Prop.
Genom trenne Stånds beslut, alt Väfnader: Ylle'.
Alngods'.
Kläde, Dråp, Halfkläde, Vadmal, Ratin och Corderoy, äfvensom Casimir af andia än nyss förut 36 Berillnings-Utslolfets Utlåtande, N:o 48. uppräknade färger (b vitt, svart, galt och rödt), skola vara till införsel förbjudne, anses Rikets Ständer hafva ett slikt förbud derå bestämt; kommande alltså, utan afseende å Ridderskapets och Adelns åtgärd att medgifva varan till införsel, den 336:te propositionen att förfålla.
Pag, 68.
Prop. N;o 33c>, För Väfnader: Ilaljylle'.
Flanell, hafva väl två Stånd bestämt tillåtelse lill införsel, men som de 2:ne andra, nemligen Preste- och Bonde-Stånden, ansett artikeln, hvilken förut varit till införsel förbjuden, böra vd denna förbuds-bestämmelse bibehållas, kominer dervid att förblifva och 33c>:de voteringen förfaller.
Som Bonde-Ståndet frånträdt dess serskilda beslut, alt en del Ylle- och Halfjlle-väfnader skulle förtullas per aln, förfaller Utskottets framställning i Memorialet N:o 4 f, pag 69, angående ljdelsen af den ”anmärkning som borde näst efter Halfylle-väfnader: alla andra slag, i Tull-taxan intagas, och lärer vid hvad Utskottet, i Betänkandet JV:o2i, härom hemställt, komma att förblifva.
Pag. 6<j.
Piop. N:o 34r.
Enär Preste- och Bonde-Stånden bibehållit förut gäliancle införsels-förbud å Schawlar, Schavrletter och andra dukar af Ull, eller Ull och Bomull tillsammans', under 6 R.dr 3z sk. värde stycket, så och oansedt de 2:ne andra Stånden lill import medgifvit denna tillförne med införsels-förbud belagda artikel, blir förbuds-bestämmelsén äfven hädanefter gällande och 341 ista voterings-proposilionen utgår.
Hevi 11 nings-Ul.slottets Utlåtande, IV:o 43. 37 Pag. jo, Pjop. N;o 342.
Utan afseende å Ridderskapets och Adelns beslut, att Väfnader'.
Linné- och Hamp-:
Lärft?
hvaraf en avadr at-aln väger till och med 3 lod , bör till inför sel tillålas, kommer, vid det af de 3:ne Öfrige Stånden å denna artikel stadgade införsels-förbud att förblifva; vid hvilket förhållande voteringen under N:o 34 2, förfaller.
BIHANG till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1828 och 1829. jFierire Samitnflen, anöra äföclnliigeu, innehållande Stats* samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie* m. fl.
Stats- och Banco*tJtskottens gemensamma Utlåtanden och Betänkanden igenfinnas under Nummerföljd med de af Siats-Utskottet ensamt afgifna.
Stats' samt Allm.
Besv. o. Oec.* ZJtsk.
N:o i. 5 N:0 I.
Ank. till Exp.-Utskottet d. J, April i8sg.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotts Utlåtande, i anledning af väckt fråga om lindring i vissa onera, som för närvarande åligga Militise-Boställen H öglofl.
Bidderskapet och Adeln har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens gemensamma handläggning remitterat ett Memorial af Herr von Hedenberg, C. A., deruti han, under framställning af de olägenheter, hvilka Bostallshafvare tillskyndas derigenom, att Boställen måste deltaga i kostnaden till nya Kyrkors byggande och nya vägars anläggande, anhållit, att Boställen mätte derifrån varda befriade, helst de derigenom, serdeles i Rikets Norra Provincer, uppstående kostnader ofta skola öfverstiga hela Boställets afkastning.
Vid öfvervägande häraf och då Utskotten funnit, att, om de ifrågavarande, genom 1684 års Militise-Boställs-Ordning, föreskrifne Kyrkobyggnads- och Väghållnings-skyldigheterne för Militis-Boställen upphörde, sådant skulle leda till den påföljd, att andra Hemman blefvo ää meia betungade, hvilket åter är smidande mot 4 Stats- sa^ntAllm.
Besv.o.Oec.-Utsk.Utl.
N-o i, den grundsatts, att hvar och en Medborgare, i mön af sin förmåga, bör lika deltaga i allmän» na skyldigheters utgörande, samt härtill kommer, att uti 2 6 Cap. \ §.
Byggninga-Balken är stadgadt: att alla, som i Socknen bo, skola.
Kyrkio bygga och uppehålla; och 8 §. i *5 Capitlet af samma Balk innehåller: att alla, som å landet Hemman ega eller bruka, skola vägac rödja och broar bygga, Konungens gårdar och ladugårdar derifrån icke undantagne, anse Utskotten Herr von Hedenbergs Motion vara af den beskaffenhet, att något afseende derpå icke bör fästas; hvadan ock Utskotten till hvad deri hemställdt blifvit afstyrka Bikels Ständers bitall.
Stockholm den 28 Mars 1829, På Stats-Utskottets vägnar, På Högloft.
Ridderskapets och Adelns Beda» möters vägnar, F B. v Schwerin•
På Högvördige Pre» ste-Ståndets Ledamöters vägnar, M< Wallenberg.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar, På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar, Jean Noréus. P. Pehrsson.
Besv■ o:Occ.~
Utsk.Vtl. N:Q 1,2.
5 På Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets vägnar, På Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar, Arv. Arv.son Posse, På Vällofl.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar, C, Fr.
Lundman, På Högvördige Preste-Ståndets Ledamöters vägnar, Es.
På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar, Nils Mänsson.
Carl D. Forsberg.
Ank. till Exp.-Utskottet den 2 April 1829.
Utlåtande, i anledning af gjord framställning jorn Fross-patienters emottagande till vård och underhåll vid Allmänna GarnizonsSjukhuset i Stockholm.
Till Stats- samt*AIlmänna Besvärs-och Oeconomie-Utäkattens gemensamma Utlåtande hac 6 Stats- samt Allm.
Besv, o.
Oec.* UtsL Uti. N:oz.
Ridderskapet och Adeln öfverlemnat ett Memorial af Herr P. Estenberg, som, under förutsättande, att Allmänna Garnizons-Sjukhusbyggnaden i Stockholm skulle blifva tillräcklig till emottagande jemväl af det stora antal Frosspatienter, som hvarje år insjukna uti Hufvudstaden, och för det mesta består af medellösa personer, som begifvit sig dit att söka tjenst eller lära sig något handtverk, föreslagit, att, för dylika patienters förseende med nödig Läkarevård och underhåll, en förhöjd Capitations-afgift af .6 rist. måtte af hvarje person erläggas.
Utskotten få, i anledning häraf, yttra, att, då Stockholm, lika så väl som hvarje annan Stad i Riket, är förbunden att underhålla och skaffa Läkarevård åt sådane inom dess område befintlige sjuke, hvilka, i anseende till deras medellöshet, icke sjelfve mägta dertill bidraga, och Stadens Styrelse icke lärer underlåta att, vid slika tillfällen, vidtaga de åtgärder, som för ändamålet finnas lämplige, Utskotten, uppå sådane skäl, icke kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall för hvad af Herr Estenberg hemställdt blifvit.
Stockholm den a8 Mars i8ag.
STOCKHOLM, tryckt i MAftgtfARDSKA Boktryckeriet, i8*g.
Stats samt Allm. Besv.o. Oec.-XJtsk, Utl.N:o$. i N:o Ani. tili Exp.-Utskottet den so April iSag.
Utlåtande, i fråga om sättet .och vilkoret för Kruts transporterande genom landet för Bergslagernes behof.
Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats, samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ufskotlens gemensamma handläggning öfverlemnat ett memorial af Riksdagsfullmägtigen från Stora Kopparbergs Län Ct G.
Fahlander, deruti begäres, att, sedan, efter Motionairens förmodan, Nya Kopparbergs och Wermlands samt flere Bergslager skola, vid någon af de sist förflutna Riksdagarne, hafva erhållit rättighet att få sitt krut-, behof från Klosters Krutbruk med Kronoskjuts hemforsladt, Vester.
Bergslagen antingen måtte undfå enahanda rättighet, vore det än med förbindelse att betala den erhållande Kronoskjutsen i likhet med Vägfarande och således med Gästgifvarelega, eller ock lemnäs tillåtelse att sitt krutbehof sjelf tillverka. 13ih.tiil Riks.St, Prot. 1828och 1829, a:a H;t. 1 a Stats-samt AlJm.Besv.ö. Oec.-Utsk.