Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BondeStändet Casper Wijkman ansett så mycket besynnerligare, som nästan alla varuvärden varit i fallande; hvadan närmare upplysning härom blifvit äskad och emedlertid ali tillökning i Anslaget bestridd, med yrkande, att, ifall sådant vore nödigt, Pensionsbeloppet för hvarje betalande Cadett i stället kunde okas; och har Hr Rosenqvist af~ Åkershult, F.
Lansett, att, då B..
Redan före år 1824 hade så - io8 S t a t s - U t s k ot t e t s dane tillskott för Krigs Academien erfordrats, ehuru detta ej vid 1823 års Statsreglering beräknades.
Vid Utskottets hemställan, att hvad genom framdeles skeende indragningar å denna stat kan besparas, må blifva eu tillökning i anslagen för UndervisningsVerken i allmänhet, har hos IL R. o. A., Hr Friherre af Nordin, C. anmärkt, att en af Statsregleringens liufvudgrunder derigenom skulle rubbas, örn detta anslag å Tredje HufvudTiteln skulle dragas till föremål, som tillhörde en annan, nemligen den Fjerde; och som för öfrigt It.
109 till den HufvudTitel, som deraf knnde pröfvas vara i Lehöf, har Hr Friherren trott, att den summa, som för ett eller annat år kunde blifva bespard, icke förtjenade det afseende, att derigenom inskränkning göres i den Konungen hittills lämnade rättighet, att fritt och obehindradt för Tredje HufvudTitelns föremål disponera alla å densamma uppkommande Besparingar; hvadan Hr Friherre» yrkat, alt det af Utskottet föreslagne tillägg mätte uteslutas; och har, hos V. BorgareStändet Herr Cronius ansett det lämpligare och med ändamålet, hvartill medlen äro disponerade, mera enligt, att uppkommande besparingar u detta anslag användas till flere FriCadetters underhållande; äfvensom Hr Stahle yrkat, att sådane besparingar måtte användas till Garnizonsbarnens undervisning, på det att serskildt anslag till detta ändamål kunde undvikas.
Då Utskottet ej kan bestrida, att, enligt hvad Hr Frih. af Nordin anfört, redovisningen för StatsMedlen skulle invecklas, om emellan Biksdagarne besparingar på en HufvudTitel skulle användas till föremål under en annan, instämmer Utskottet i så måtto i Hr Friherrens yttrade mening, att först viden skeende Statsreglering den ifrågasatte öfverflyttningen må verkställas, och att hvad da af Anslaget för KrigsAeademien må befinnas öfverflödigt, må komma Undervisningsverken i allmänhet och ej Tredje HufvudTiteln tillgodo; hvaremot och då Utskottet anser det nuvarande antalet af Fri-Kadetter ej vidare böra ökas, samt fråga ej förekommit om anslag af medel till Garni - iio Stats-Utskottets zonsbarnens undervisning, med undantag af de 390 Pitdr, som till Svea LifGardes 'Barnhuslnrättning redan utgå , de af II:rr Cronius och Ståhle yttrade meningar ej kunnat af Utskottet understödjas. 9:0 Vid Utskottets förslag, att uti den för Allmänna GarnizonsSjukhuset vid förra Statsregleringen uppförde Anslagssumma någon tillökning ej må beviljas, har, hos II. R. o. A., Herr Grefve Brahe, 1)1., anmärkt; att det i Kongl. M:ts Nåd.
Proposition beräknade sjukantal af 200 Man per medium dagligen, eller 4° man mera, än som vid förra Statens uppgörande påräknades, ej borde anses för högt tilltaget, då under i års tid, eller från och med den 1 October 1828 till och med den sista Mars detta år sjuknuniern per medium utgjort 217 man dagligen, oberäknadt det antal lindrigare sjuke, som vårdats i Regementernes Gazerner; att desse sednares medicamenter afven bekostas af GarnizonssjukhusFonden; att sjukligheten bland Garnizonen någon gång varit så stor, att ÖfverCommendanten för bristande antal Sängar å Sjukhuset nödgats förbjuda de sjukas dittransporterande; att vid inträffad större sjuklighet inom Hufvudstadens eller granskapets Militaire, eller genom Garnizonens förökande, eller genom arbetscommenderingars hitbeordrande, en betydligare sjuknummer uppkomme, som gjorde ett högre anslag behöfligt; att den större kostnad, som, vid jeranförelsen emellan SeraphimerLazarettet och Allra.
GarnizonsSjukhuset visat sig a sjuksäng vid det sednare emot det förra, härledde sig ej allenast derifrån, att åtgångssummorne Betan kand en, W:o 23g. 111 till grund för Calculerne voro tagne på ett år, då GarnizonsSjukhuset hade nödgats vidkännas högst betydliga Utgifter för upphandling af InventariepersedJar af olika slag, utan äfven från den skiljaktighet, som emellan desse bägge Inrättningar nödvändigt måste uppstå; enär vid SeraphimerLazarettet intogos circa 144 personer, deraf hälften troligen kunde anses sängliggande, och deraf minst en tredjedel Qvinnor, som nyttjade lika ofta sina egna som Lazareltets persedlar; de sjuka derstädes vårdades i circa 27 rum och eldstädernes antal vore omkring 47; 2 Underläkare bodde på stället och 6 tjenstgörande
R:dr 9 sk. 4 r:st. till 37,5oo R:dr måtte förhöjas.
Utskottet kan visserligen ej neka, att kostnaden för en Sjuksäng per medium bör blifva något högre vid GarnizonsSjukhuset än vid Seraphiroei-Lazarettet; men då sjuknummern år 1825 per medium dagligen \ 712 Stais-Utskottets vid det förra utgjorde endast i45 och år 1826 i53, ehuru den sedermera varit större; får Utskottet, under förmodan, att densamma åter skall kunna förminskas till det förut påräknade antalet af 160 och derunder, erinra, att, sedan ifrån Anslaget R:dr 31,3ig: 9.
4- afgått generela Utgifter, som till sjuksärigskostnaden ej kunna hänföras, nemi.
Aflöning för SjukhusDirectionens Tjenstemän, Commissarie!!, SjukhusSkrifvaren, 2 SjukhusLäkare och 8 Underläkare samt en Vaktmästare hos Directio nen R:dr 2,58o: — — Medicarnenter för Convalescenterne, och sjuka af Regementerne utom Sjukhuset „ 2,5oo: 5,080:
Återslå .
R:dr 26,239: g. 4- hvaraf lör 160 sjuksängar belöper på hvarje omkring 164 R:dr och således mera än vid SeraphimerLazarettet, der en sjuksäng kostaromkring i55f R:dr årh; hvadan Utskottet anser sig böra vidhålla dess förra förslag, under åberopande af hvad dervid i öfrigt blifvit anfördi, och hvilket af H.
BondeStåndet blifvit bifallet. 10:0 Löneregleringen för Indeldta Arméens Befäl sådan den af Utskottet är föreslagen, har gifvit anledning till många och vidlyftiga anmärkningar. d) Hvad hos II.
Ridd. och A. blifvit anfördt, af Hr Friherre af Nordin> C. J.j Hrr Thanij IV., Dorchimont - Betänkandet), N:o a3g.
113 elli mont j TV. A., och Kuylenstjerna, Gangtde indragning till StatsVerket af Indelta räntor och KronoTionde samt Arrenden af öfverflödigt Boställen och Iitdeldta Arméens förseende med Contanta löner, äfvensom af Hr Frih. Sparre, S., ang:de afdrag afEmbetsoch Tfenstemäns löner till Bevillning m. m. är genom Betänkandet N:o 235 serskildt besvaradt. b) Utskottet har föreslagit, att Löneregleringen för "hela Indeldta Arméen borde göras generel, så att de Bättre lottade Regementerne-s indelningar minskades, för att bereda någon tillgång till de sämre lottades förbättring, samt att, der localen sådant medgåfve, omflyttning af Boställen måtte ske, till vinnande af mera öfverensstämmelse emellan deras godhet och motsvarande grader.
Hr Grefve Horn, C. F., Hrr Tham IV., Nordenankar G., Anckarsward A,, och Rosenqvist af Akershult, F. L.; hos V.
BondeStändet Casper TVijkman anmärkt, att öfverflyttning från ett Regemente till ett annat af Räntor och Boställen skulle cj mindre leda till total rubbning af Indelningsverket, än äfven blifva högst svåv, om icke omöjlig att verkställa, samt ansett, att hvarje Regemente borde få behålla hvad detsamma, enligt Indelningsverket tillkomne, hvarmed, i Heres tanka, i fall af fullkomlig återgång till de primitiva grunderne och det rya tillkomne Befälets indragning, Regementet kunde vara belåtet, deremot andre ansett, i likhet med hvad Herr ÖfversteLieutenanten v. Heijnes reservation vid 4 B. 8 114 Stats-Utskottets Utskottets förra Betänkande innehåller, att de mest vanlottade Regementerne borde erhålla nödige tillskott i Contant.
Emot den af Utskottet föreslagne nedsättning af löner ne för vissa grader, under hvad K. M:ts Nådiga Förslag upptager, hafva ock, med yrkanden, att det vid K.
Propositionen måtte förblifva, i allmänhet anmärkningar blifvit gjorda, hos Kidd. och Adeln af Hr Grefve Brahe M., Hr Grefve Posse C.H., Hr Frih. af Nordin C. J., Hr Frih. Stjerncrona D., Hr Frih. TVrcde C., Hr Frih. Duben C., Hr Frih. Sparre S., Hrr Leijonflycht C. A, Dorchimont IV. A., Liljenstolpe C., Nordenankar G., Knylenstjerna G. von Schantz J., och Stjerngranat, H.l saint hos TT.
PrcstcStändet af Hr Professor Geijer och Hr LifMedicus
Ekströms och speeielt rörande Skånska Infanteri Regementerne af Hr Friherre af Nordin, som påstått, att nedsättning skedt i hvad desse Regementer redan innehafva, af Hr von JVcigel, Ch. E., och af LifMedicus Ekström, som yrkat, alt RegementsLäkare borde erhålla lika löner här som vid andre Regementer , af Prosten Peterssonj hvilken förmält, det RegementsPastorerne borde erhålla lika lön med andre Regementspastorer; samt hos V.
BorgareStändet af Hrr Hemberg och Stahle, som ansett alt desse borde aflönas helt och hållet lika med andre indeldta Regementer; — rörande LifRegementets och Smålands GrenadierBatailloner af Hrr af TVetterstedt. j J. E.; Liljenstolpe, C., Kuylenstjerna, G.y samt rörande Cavalleriet och Ryttmästarne i synnerhet af Hr Friherre Stjerncrona, D., Hr von Schantz, J., Hl* Bctänkanden, JV:o a3g. n5 Munckaf Rosensköld, E,, samt Hrr Noreus, Ståhle och Eckerman.
De af Utskottet gjorda nedsätlningar äro grundade i allmänhet så väl på jemföreisen emot hvad Civile Embets- och Tjenstemän i motsvarande grader åtnjuta som på ett noga beräknande af Statens förmåga, att de äskade lönetillökningarne åstadkomma; dock har Utskottet, i afseende på Infanteriet ansett sig i så måtto böra frångå dess förra förslag, att Utskottet nu hemställer: det lönerne för RegementsLäkarne och RegementsPastorerne vid Skånska InfanteriRegementerne må få ökas till enahanda belopp med lÖnerne för dylike Tjenstemän vid andre Regementer, och således med 100 R:dr hvardera förhöjas; hvaremot Utskottet ej funnnit skäl, att i öfrigt föreslå någon ytterligare tillökning för dessa Regementer, vid hvilka når gra accorder ej äga rum, såsom vid de andre Regementerne, der större löneförmonér blifvit tillstyrkta; och kan Utskottet ej medgifva riktigheten af Hr Frih. af Nordins, anmärkning, enär de af Utskottet föreslagne AllöningsSummor för hvardera Regementet öfverskjuta gamla Staten med 3868
Hvad GrenadierBataillonerne beträffar, har Utskottet ansett, att Cheferne och Majorerne vid desse Corpser, såsom ägande mindre befäl, än Chefer och ÖfversteLieutenanter vid Regementer af 2lne Batailloner, äfven med mindre löner kunna åtnöjas. u6 Stats -U tsLottets
I afseende på den yrkade förhöjningen af Cavalleriets föreslagne lönevilkor, kan Utskottet ej annat än erkänna angelägenheten utaf att aflöna Befälet vid Cavalleriet på ett sätt som motsvarar dess för Hästars och sadelmunderingars underhåll oundvikeliga kostnader, samt derjemte dess billiga anspråk pa en tarflig bergning; och Utskottet anser sig på desse skäl böra frångå de, emot K. M:ts Nåd.
Vid uppgörandet af det Förslag Utskottet, uti Betänkandet N:o i32, till Armeens lönreglering afgaf, fann Utskottet sig uti första rummet böra göra afseende på de af K. M:t uti Dess Nåd.
Proposition framställda skäl till regleringens verkställande, så att fullkomlig likhet öfver hela Armeen derigenom vunnes, hvilket sätt äfven Utskottet ansåg vara det som närmast öfverensstämde med rättvisans fordringar, äfvensom med den sparsamhet, hvilken med Statens tillgångar måste iakttagas; och i hvilket senare afseende Utskottet beräknat, att vid åtskillige Regemente!' funnos tillgångar utöfver hvad Utskottet då ansåg nödigt till dem anslå, till ett sammanräknadt belopp af vid pass 54,5oo R:dr, hvilken summa således kunde anslås, till fördelande på andre sämre lottade Regementer, och hvarigenom serskildt anslag af Statsmedel till desse senare blef bespardt.
Emedlertid har, med anledning af de gjorda anmärkningarne och de inom Utskottet sedermera inhämtade tillförlitlige upplysningar, Utskot - Betänkande!!, N.‘o 23g.
Dragoner och Hussarer, hvilka fördela tillgångarne till likhet inom sig, skall behålla de Boställen och Indelta Räntor, hvilka, enligt företedde uppgifter, dit räknas och ej till Kronan redan äro indragne. 2:0
Det belopp af löne-vilkor, som för hvarje InfanteriRegeraente (de Skånska uudantagne) anses tillfyllest, är, enligt förut afgifne Stater, 37,370 R:dr, för hvarje GrenadierBataillon 17,880 R:dr och för Jemtlands Jägare 28,760 R:dr.
De Regementer, hvilka inom sig äga tillgångar, att fylla denna summa, behålla beloppet, men hvad af Contante anslag eller Corporals-löner densamma öfverskjuter, ingår till löne-regleringens allmänna fond. n8 S t a t s - U t s k o 11 e t s 3:o De Skånska InfanteriRegementerne föreslås till 3i,i3o R:dr hvardera, och bekomma ifrån Skånska Cavallerierne erforderlige Boställen, hvilkas belopp afkortas på Contanta anslaget; kommandes denna afkortning Cavallerierne till godo, 4'.o
Utbyte af Boställen sker, der K, M:t så pröfvar lämpligt, emot beräkning i Contant.
M:t finner lämpligt, till de Norra Escjvadronernes Befäl, och resten aflcmnas, i den mohn Vacance blir, till Allmänna Löne-regleringsFonden, 6:0 CavalleriBelälets
AdelsfaneRegeraentet; samt alla de nu för löneregleringen skeende Contante anslag. 8:0 Behofvet af Contante anslag utvisas af Tabellen: för Cavalleriet . . . 10,640: — — „ Infanteriet . . . 2i5,i53: 23. 6. „ „ 220,793: 2J. 6. Betänkande n, N:o 214, 23g. i ig Tillgångarne: uti i8a3 års anslag; i43,45g: 43. 10.
Fyllnaden som nu tillstyrles 48,000: ^ &
St:r: att, jemte underdånig framställning deraf, hos K. M:t i underd. anhålla, det K.
M:t täckes hufvudsakligen bifalla detta Förslag till Indeldta Armc'ens löne-reglering och låta detsamma, på sätt K.
M:t i Nåder finner lämpligast, gå uti verkställighet i den mohn de påräknade tillgångarne för afsedde andamål kunna disponeras.
Utskottet har visserligen, för att kunna å ena sidai motsvara den tämligen allmänt yttrade önskan alt liufvudgrunderne för Indelningsverket måtte varda bibehållne, och å den andra att kunna sätta K.
Utskottet har dock icke tvekat i valet emellän att föreslå denna tillökning, och att lemna reglerin gen af Arme'ens lönevilkor ofulländad, till ny omsorg fcr kommande Ständer.
Utskottet för sin del öfvertygadt, att, livad nu fcreslagit blifvit, bör, för en längre följd a f år, fylla frchofvet för denna gren af Statsförvaltningen samt att 120 Stats-Utskottets ett större anslag för Arnaeens befäl skalle öfverstiga Nationens förmåga, förestår att II.
St;r uti anderd, skrifvelse till K. M:t angående Löneregleringen, för Armeen uttrycka en, sådan öfvertygelse. c) Beviljandet af ali slags tillökning, för att verkställa den ifrågavarande löneregleringen har helt ock hållet blifvit bestridt hos H. R. o..
A. af Hr Grefve Horn , C. F.j och Hr Ankar syvard ^ A.s, hos H. Pr'dsteStändet af Hr Prosten Afzeliussom derjemte ansett, att alla lönerne borde bestämmas i Spannemål; hos, V. BorgareStändet af Htrr Helsingivs och Matsson samt hos H. BondeSlåndet af Casper Wijkman och Eric Carlsson från Upsala Län m. fl., under förutsättande att de gamla indelningarne skulle, i fall de rätt användas, blifva tillrä.cklige, och med yrkandf dels att Tredje Bataillonens, Befäl vid hvarje Regemente måtte indragas,, dels att annars någon minslning i Befälet måtte äga rum; i hvilken tanka äfves. instämt Hr Tersmeden, G. It.j och Hr von Troilx E% samt H:rr IVoreus och Eckerman..
Ehuru Utskottet är öfvertygadt, att i och fiv Beväringsmanskapets Exercice ett tillökadt
Befäl är nödigt och att således hela Tredje Bataillonens Edal ej kan indragas , samt alt till detta JBefäls aflöning erfordras serskildta medel, antingen den på Regeraenternes Stater är uppförd, eller, såsom Eric Carlsson föreslagit, utgår af anslaget till Beväringsmanskapet; Vapenöfningar, tror Utskottet dock att någon minskning uti den i K. M:ts Nåd.
Förslag upptagne Perso - Betänkande n, N:o 23g.
St:r härutinnan må göra underdånig framställning, Emedlertid kau resultatet af en möjligen skeende minskning uti Befälets personal ej nu tagas i beräkning. dj
Rörande tiden för löne-regleringens verkställande har Hr Grefve Brahej anmärkt, deruti flere Ledamöter af H. R. o. A. hufvudsakligen instämt, att regleringen, i stället för att, enligt hvad den Nåd.
Propositionen innehåller, ske genast samt nästan ptl en gäng, är, enligt Utskottets förslag, lemnad till Yerkställighet först i en mycket aflägsen framtid.
Utskottet har visserligen insett, att intill dess Innehafvare af de, den nu antagne löningsgrunden öfverstigande löner, hinna afgå, en brist uti tillgången till löneregleringens verkställande genast i hela sin vidd skall uppstå; men då detta inträffar med alla Löneregleringar som på föregående reductioner skola grundas, i följd hvaraf de nya lönerne till en början med mindre belopp måste utgå, och då den af K, M:t i Nåder föreslagne utväg, att till fyllande af denna brist en del Boställen, som till Statsverket skulle indragas, tills vidare finge vid Regementerne bibehållas, utan afseende på den derigenom förorsakade brist i StatsVerkets inkomster, ej kan användas, då hela frågan om Boställenas indragande till Staten förfaller; har, utöfver den förslagne tillökningssuuiman på det hela . . 4®>ooo; — 122 Stats-Utskottets de tills vidare besparde Generalslönerne 37,5oo: —• samt nuvarande Corporalslönerne, som, enligt planen, med tilldelande af Ro telöner, ersättas 28,733: 37. 8.
Arrendatorer mindre noggranhet eller oförmåga att utgifva det stadgade arrendet, till större eller mindre del beröfvas de Jöneförmoner Staten försäkrat dem; äfvensom Regementschef eller Direction, som hade uppsigt öfver Boställena, deras utarrendering och uppbörden af inflytande arrenden, icke hade något eget interesse alt bevaka, då öfverflödige BoställsArrenden skulle till annat Regemente lefvercras; att afkastningen af de Boställen, som ej kommo att användas till Indelningshafvares verkliga besittning och således borde utarrenderas, vore beräknad till en Summa af 240,000 R:dr, hvilken skulle utgöra en ganska betydlig del af det yngre och lägre Befälets löne-anslag, på hvilken de högst ombytliga Spannemålsprisen komme att till den betydenhet inverka, att de i sig sjelfve förut nog knappa Lönerne icke skulle uppgå till mer än hälften af hvad de utgjort ett föregående år, att det vidare syntes af stort interesse för Samhället på det hela, att odlad jord, till ett Capitalvärde af icke mindre än 6 Millioner, blef brukad och skött på det mäst ändamålsenliga sätt; att dertill fordrades en längre besinningstid, helt andra grunder för utarrendcringen, än de hittills stadgade, och Arrendatorns befrielse från underhåll af andre Hus och Byggnader, än de som oundgängligen äro erforderlige; att arrendebelop - 124 Stats-Utskottets pet bör utrönas och bestämmas på det nogaste, med fästadt afseende på den blifvande Arrendatorns framtida bestånd, och hvaröfver det årliga arrende sedermera icke får höjas, utan Auction endast afse den Städja, sorn för hela Arrendetiden på en gång vid tillträdet skulle erläggas; samt att en sådan hushållning med Kronans Jord svårligen låter förena sig med det yngre och lägre Befälets intresse, som hufvudsakligen måst afse den största möjliga Löneinkomst under de år, det ijenade inom de grader i Arme'en, som af Arrendeinkomsten erhålla sina löner.
Och har Hr Frih. af Nordin föreslagit, på dessa skäl, attutarrenderingen af alla öfverblifvande Boställen måtte verkställas för Statens räkning och deremot den af dessa Boställen i och för Löneregleringen påräknade Inkomst af StatsVerket utbetalas; kunnande visserligen härigenom inträda, att
Staten ett och annat år härpå hade förlust; men medium af 5 å 6 års beräknad och verkligt influten inkomst skulle blifva skiljaktig endast med några få procent, hvilket likväl ej borde medföra betänkligheter, då det på Samhällets trefnad och förkofran på det hela hade ett direct inflytande, att Regementernes samtlige yngre
Spannmåls-inlägt beträffade kunde den vid de efter hand uppgörande ArrendeContracter förekommas derigenom, att Arrendet bestämdes att efter Markegång utgöras; och vore det otvifvelaktig!, hvad nu gällande Contracter angår, att, om Staten Betänkanden, N:o alg.
Då Utskottet således fortfarande föreslår, att, till löner för Suballerner och andre med Boställen in natura ej försedde Tjenstemän vid indeldta Begementerne, vissa andelar af BoställsArrenden må anvisas, har Utskottet förbisett hvarken desse Tjenstemäns eller det allmännas fördel.
Att lönerne ett och annat år kunna, genom Spannemålsprisernes fall förminskas, har ännu ej ansetts för ett hinder att i Spannemål bestämma löner, hälst de ett annat år, genom Spannemålsprisernes stigande tillökas och då. ersätta ett föregående års förlust.
St a't s-Utskottets något hinder i vägen för en äridamålsenligare författning härutinnan ; derom Utskottet gemensamt med Allm.
Då nu varande innehafvare af Boställen eller arrenden deraf tillträdt desamma med rättighet, att derå njuta laga fardag, kan visserligen en sådan förmån dem ej ifråntagas; meri ehuru härigenom inträffar, att deras första efterträdare en längre tid an vid vanligt Lönetilllräde, få afvagta sin blifvande högre inkomst, anser Utskottet, att de, tillsatte på sådant vilkor, härmed utan ersättning böra få åtnöjas; kommande sedan i ytterligare succession, då af- och tillträde bör ske, såsom Författningarne om Löner stadga, en sådan förlusts beräknande ej mera i fr åga.
Hos H. R. o. A. har Hr Ribbing, A., och hos H. PrästeStändet H:rr Professorerne Geijer och Gravander samt H:rr Prostarne Nordin och Bromé yrkat, att så val Subalterner, som öfriga Befälet, med Boställen till bruk och besittning borde förses; tilläggande Herr Professor Geijer, att Boställens innehafvande och deras afkastning borde af sjelfva åflöningen vara oberoende och ifrån densamma ej afräknas; emedan de värderingar, sora skulle ligga denna beräkning Betänkandet), N:o 23g.
127 lill grund, voro högst osäkra och otillfredsställande håde i sig sjelfva och i förhållande till lefnadens olika dyrhet på olika orter, och följakteligen den likhet, som genom fördelningen skall tillvägabringas, långt mera skenbar än verklig oeh komme att föda mer missnöje än belåtenhet, samt emedan derigenom sönderslets det band, som fästade Boställsinnehafvaren vid sin jord, och gåfve honora trefnad och fördel af dess odlande, då han långt mindre än förr deraf finge njuta frukterna5 ty ett landtbruk, sorn han ej för egen räkning, utan endast såsom ett i den stora Löneregleringen lottägande inhyseshjon finge drifva, skulle för honom hvarken mer bli en omedelbar fördel eller en angenäm sysselsättning; och Verkningarne häraf på enskild lycka och moralitet inom Armeen bli ej de fördelaktigaste; hvaremot för begge det gamla Svenska Boställssystemet vore gynnande.
Då derjemte onekligen unge Militairer bättre använda sin tid, om de arbeta på att inhemta nyttiga kunskaper och fullkomna 128 Stats-Utskottets na sig i sitt egentliga yrke, än om de genast börja att blifva jordbrukare; har Utskottet, som äfven i denna del följt det af K.
Boställen till bruk och nyttjande ej måga anvisas. —- Hvad Herr Professor Geijers anmärkning beträffar, får Utskottet tillkännagifva, att redan vid Indelnings» Verkets första införande
Boställenas mer eller mindre godhet blef vid deras tilldelande tagen i beräkning, emedan den derå, enligt Skattläggning, åsatte Ränta ifrån de Indelte Lönerne afdrogs, och har nu ett nästan lika förhållande ägt rum, då den genom hållen undersökning uppskattade behållne afkastningen af hvarje Boställe linder Lönen tagits i beräkning, en åtgärd så mycket nödvändigare, som det ej later sig göra att efter ett visst förhållande utfinna Boställen som till godhet svara mot hvarje grad, eller inom en och samma grad äro lika; varande likväl vid Löneregleringen så afpassadt, att, så vidt sig göra låtit, det anviste Boställets afkastning ej fullt uppgått till Lönens belopp, samt således någotLöne-tillskott kommit att Bostället åtfölja. gj Det Pris d Spanmdletij efter Medium af de näst före Ar 1827 förflutne 10 årens Markegångar tagit och uppgående till 7 å 8 R:dr Bico T:n, hvilket ingår uti uppskattningen så väl af Indelte Lönerne som af Boslällsafkastningen hafva, hos H. R. o. A.j Herr Friherre Stjerncrona, D. , Herr Friherre WredeC,t Herr Betankanden, N:o 23g. 129 Herr Frih.
Duben, IL, Herr Frih. Sparre. S., Herr Tham, W., Herr Leyonflyckt, C. A., Herr Platen j A. C., Herr Liljenstolpe, C., Herr Nordenankar, Q., Herr Kuylenstjerna, G., och Herr v. Schantz, J.y hos H.