Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ingen bafve makt att sådan dom ändra; Konungen dock obetaget att göra nåd, hvilken likväl icke mä sträcka sig till den dömdes återinsättande i rikets tjenst. § 84.
F. § 105. föreskrifver, en Nämnd, som eger att dömma, huruvida Högsta Domstolens samtlige R.
O. § 64. ledamöter gjort sig lörtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom föregående § handlar, likväl kunde anses böra från utöfningen af Konungens domsrätt skiljas.
I den ordning, som för omröstningar inom Utskott är genom Riksdags-Ordningen stadgad, rösta samtlige ledamöterne man för man, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens ledamöter?
Resvaras den åter med ja, så uppgöre hvar och en af Nämnden en sluten lista på dem af Högsta
F. § 104- beslut, eller någon allmän öfverläggning derom uti Nämnden förefalla. § 85.
Å hvarje lagtima riksdag förordnar Riksförsamlingen, på sätt i Riksdags-Ord- R.
O. § 68 68 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. ningen är stadgadt, revisorer, att, enligt serskild instruktion, granska Statsverkets, Riksbankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, likväl, hvad Statsverket angår, utan rättighet alt meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Revisionsförrättningen, till hvilken revisorerne böra af Konungen kallas, tager årligen sin början den 15 September eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter, och skall inom två månaders tid vara fullbordad.
R. O. § 30 Vid granskning af Statsverkets räkenskaper böra revisorerne efterse, huruvida mora.
2. gjorda eller förordnade utbetalningar af statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de hufvudtitlar, hvilka uti nästförflutna riksdags statsreglering blifvit fastställda, samt om de äro grundade på behörigen upprättade stater, eller å Konungens med vederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar och styrkta med behöriga qvittenser af dem, som medlen emottagit.
Skulle, emot Riksförsamlingens beslut, någon af de till en bufvudtitel anslagna summor befinnas dragen till annat ändamål, än som under hufvudtiteln hörer, eller något af Riksförsamlingen faststäldt anslag vara öfverskridet, skola revisorerne, i sin berättelse till Riksförsamlingen, härom göra anmärkning mot den embetsman, som anordningen kontrasignerat.
Statsråd förda protokoll, med undantag af dem, som angå ministeriella ärenden och mom.
2. kommandomål, hvilka endast i det, som rörer kända och af utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras.
Efter tagen kännedom af förenämnde protokoll, tillkommer utskottet alt afgifva mom.
Finner utskottet härvid, att någon Statsrådets ledamot, eller någon för till— R.
O. § 29. fjj||e(; förordnad föredragande, eller den embetsman, som i kommandomål Konunmom.
2. gen gjfyit, uppenbarligen handlat emot rikets grundlag eller allmän lag eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar mot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. 69 upplysning, elier bäfver den föredragande underlåtit att, i de fall, som 58 § af denna Regeringsform förutsätter, sin kontrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall utskottet ställa den Konungens rådgifvare, mot hvilken anmärkning skett, under tilltal af Justitieombudsmannen inför riksrätt, hvaruti, för sådan händelse, i stället för Statsråd, fyra de äldste Justitiasråd komma att säte taga; och förfares härvid i öfrigt, på sätt i 83 § om lilltal emot Högsta Domstolen föreskrifves.
Då Konungens rådgifvare finnas hafva, på sätt ofvanberördt är, gjort sig till ansvar skyldige, döme dem riksrätten efter allmän lag och den ansvarighetslag, som för detta ändamåf blifvit af Konungen och svenska folkets representanter antagen. § 87.
Skulle Granskningsutskottet anmärka, att Statsrådets ledamöter samfäldt, eller R.
F. § 107. en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit r. o. § 29 rikets sannskyldiga nytta, eller att någon föredragande icke med oväld, nit, skick- mom.
2. lighet och drift sitt förtroende-embete ulöfvat, äger Utskottet sådant tillkännagifva för Riksförsamlingen, som, i fall den finner rikets väl det kräfva, kan hos Konungen skriftligen anmäla sin önskan, att Han ville ur Statsrådet och från embetet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. § 88.
Allt, hvad Riksförsamlingen efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, R. o. § 76. skall anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny till ansvarighet förbindande granskning af senare Riksförsamling i samma mål vara tillåten.
Till tryckfrihetens vård skall Riksförsamlingen, å hvarje lagtima riksdag, på R-F. § 108. sätt Riksdagsordningen stadgar, förordna sex för kunskaper och lärdom kände män, R. O. § 63. jemte Justitieombudsmannen, som tillkommer att bland dem föra ordet.
Skrifvelse, N:o 85. klara de deruti, att skriften må tryckas, vare då både författare och boktryckare från allt ansvar frie och ligge det på kommitterade. § 90. U.F. §109.
Ej må lagtima riksdag, utan Konungs och Riksförsamlings sammanstämmande R, O. § 80. beslut, upplösas, innan fyra månader förflutit från den dag, då Konungen låtit till Kamrarne öfverlemna
Är åter bevillningens bela belopp bestämdt, men Riksförsamlingen icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda bevillningssummans förhållande till den, som vid föregående riksdag blifvit fördelad, de i den sista bevill— ningsförordningen stadgade artiklar jemlikt ökas eller minskas; tillkommande, i slikt fall, Riksförsamlingens fullmäktige i banken och riksgäldskontoret att en ny bevillningsförordning, på sådan grund, uppgöra och utfärda.
Urtima riksdag kan af Konungen när som helst upplösas. § 91. ft. F. § 113.
Riksförsamlingens bevillningsföreskrifter å dess vägnar till lämpa, skola ej för debitering eller taxering kunna till något ansvar ställas. § 92. R. F. § 114.
N:o 83. Jemförelse-Ta!) eli. 71 Nuvarande Förslaget Regeringsform. till ny Rege- ringsform. §§ 1—45 äro vid sin numer-ordning bibehållne. § 44 tillhörer Successions-Ordningen. § 45 motsvaras af § 44. § 46 » » g 45. § 47 » » § 46. § 48 • » » § 47. § 49 » » § 48. § 50 » » . § 49. § 51 » » § 55. § 52 » » § 58. §§ 53-56 tillhöra lliksdags-Ordningen. — § 56 motsvaras älven af .§ 77. § 57 motsvaras af g 59. § 58 » » § 61. § 59 » » g 60. § 60 » » . . . . § 64. § 61 » » g 65. § 62 » » g 62. § 63 » » g 63. §§ 64, 65 » » :. ..
g 66. <ss 66—68 » » 67 §§ 69—71 tillhöra Riksdags-Ordningen. o) • § 72 motsvaras af g 68. § 73 » » g 69. § 74 » » § 70. § 75 » » § 71. § 76 )) » § 72. § 77 » » § 73. § 78 » » § 74. § 79 )) o - § 75. 72 Kongl.
Nuvarande Regeringsform. § 80 §§ 81—83 § 84 § 85 § 86, per. 1 » » 2 §§ 87, 88 § 89 § 90 § 91 § 92 § 93 § 94 § 95 § 96 § 97 § 98, mom. tl » » 2 §§ 99, 100 §§ 101, 102 §§ 103, 104 §§ 105, 106 , J 107, mom. 1 » » 2 108, per.
1—5 » » 4 109, per. 1, 2 » » 3, 4 §§ 110—112 § 113 § 114 motsvaras af. utgår. motsvaras af. » » tillhör Tryckfrihets-Förordningen. motsvaras af » » tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af » » » » » » , » » » » tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhör Riksdags-Ordningen. motsvaras af tillhöra Riksdags-Ordningen. tillhöra Riksdags-Ordningen. motsvaras af Förslaget till ny Regeringsform. § 76. § 77. § 78. § 79. § 80. § 81. § 30. § 81. § 32.
S 33. § 34. § 82. § 82. § 82. § 83. § 84- S 86. § 87. § 89. § 90. § 91. § 92.
STOCKHOLM, tryckt hos Jou.
Beckman, 1848.
IKongl■ Moj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 84. 1 N:o 84.
Majus Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, örn anvisandet af ett serskildt kreditiv till betäckande af kostnaderne för de rustningar, sorn af närvarande politiska förhållanden kunna påkallas; Gifven Stockholms Slott den 4 Maj 1848.
Då Kongl. Majit nogsamt inser och högt uppskattar det välgörande inflytande på samhällets inre utveckling och förkofran, som fredens lugn utöfvar, har det varit och är Kongl. Majits lifliga önskan, att den närvarande politiska ställningen i Europa icke måtte för de förenade rikena medföra någon rubbning af dessa fördelar.
En nödig försigtighet fordrar dock, att ej vara oberedd på de händelser, som tilläfventyrs deraf föranledas; och synnerligast kunna de sed naste tilldragelserne inom ett grannrike, hvilket utgör föremål för Svenska nationens varma deltagande, påkalla att Sverige, för skyddandet jemväl af egna, dyrbara intressen, icke underlåter att lemna det understöd, som derifrån blifvit begärd t.
Sig likväl icke uti en så magt på liggande fråga böra fatta beslut, Torr än Rikets nu församlade Ständer, såsom Svenska folkets ombud, lemnats tillfälle att, efter noggrann pröfning, uttrycka sina ås i g ter, huruvida nationen må vara Villig att underkasta sig de uppoffringar, som dermed måste blifva förenade.
Det är af sådan anledning, som Kongl. Majit, efter att hafva inhemtat Hemliga Utskottets underdåniga yttrande, med fullt förtroende till Rikets Ständers bedömande af hvad Sveriges ära och sanna intresse fordrar, härmed framställer den begäran alt, ej mindre för nödige förberedande rustningar, än på det Kongl.
Majit måtle blifva i tillfälle att vidtaga de åtgärder, som ornsländigheterne kunna påkalla, Rikets Ständer, oberoende af de uti 63 § Regeringsformen omförmälde kreditiv, vid hvilkas bestämmande Kongl.
Sig förvissad att de nuvarande politiska förhållandena tarn till R.
Fröt. 1S47 ock iS43. t Sami. 1 Afd. 24 llä/t. 2 Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse, Klo Sk. gas i behörigt öfvervägande, måtte till Kongl, Maj:(s disposition ställa ett serskildt kreditiv af Två millioner r:dr b:ko.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stals-utskott med all Kongl, nåd och ynnest väl bevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-rådet ä Stockholms Slott den 4 Maj 1848.
Närvaran d e: Hans Excellens Juslilie-Slalsministern, herr Grefve Sparre, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, herr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Ehrenstam} Gunther , Genberg och Gripenstedt.
Chefen f >r Finanse-departementet, Stats-rådet Sandströmer anförde i underdånighet att, då, uppå föredragning al Hans Excellens herr Slats-ministern för utrikes ärendena och sedan Rikets nu församlade Ständers Hemliga utskott blifvit bordt, Kongl. Majrt, med afseende å nu inträffade politiska förhållanden och synnerligast de händelser, som limat i Danmark, hvarifrån af sådan anledning begäran om Sveriges understöd blifvit framställd, full - Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse, N:o 85. 3 nit
Sig föranlåten vara betänkt på sådana åtgärder, att någon del af armeen och flottan, derest behofvet det fordrar, måtte skyndsamt kunna användas, så vore, till betäckande af kostnaderne, ej mindre för nödige förberedande rustningar, än de ytterligare åtgärder, som omständigheterna tilläfventyrs komma att påkalla, serskilda tillgångar af nöden; hvadan och då de beslut, som i sådant hänseende kunna af Kongl. Majlis vidtagas, i väsendtlig mån syntes böra blifva beroende deraf, huruvida Rikets Ständer äro villige alt anvisa dertill erforderlige medel, depai teinents-chefen, med ledning af de utaf vederbörande rnilläre
Departementschefer vid ofvannämda serskilda föredragning afgilna beräkningar, i underdånighet tillstyrkte, det Kongl. Maj:t, i enlighet med förslag, som nu tillika upplästes, måtte uti skrifvelse lill Rikets Ständers Stats-ulskol.t begära ett serskildt kreditiv af Två millioner r:dr b:ko, oberoende af de anvisningar, som, enligt 63 § i Regeringsformen, för oförutsedda händelser böra, på vanligt sätt, meddelas.
Denna af föredragande deparlements-chefen gjorda underdåniga hemställan, hvaruti jemväl
Stals-rådets öfrige ledamöter instämde, täcktes Kongl. Maj:t i nåder bifalla; och skulle, i enlighet med Kongl.
Maj:ts sålunda fattade beslut, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, sådan densamma finnes protokollet bilagd, under denna dag aflåtas. Ex prokollo Z. Z.
Ank. tilt Exp.-Utsk. d. 13 Maj, kl. 1 e. m. Kong/.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående Öfverste-löjtnanten m. m.
Grefve A. E. von Rosens underdåniga ansökning om understöd från Statens sida till anläggning af en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern; Gifven Stockholms Slott den 9 Maj 1848.
Sedan, i anledning af Öfverste-löjtnanten vid Kongl. Maj:ts Flottas mekaniska korps, Grefve A. E. von Rosens underdåniga ansökning om till - * Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse, N:o 85. stånd alt i förening med in- och utländska män, genom aktiebolags bildande, anlägga jernvägar uti serskilda riktningar inom fäderneslandet, Kongl. Maj .•t, medelst nådig resolution den 27 November 1845, för klarat, att, derest för ofvan uppgifna ändamål ett eller flera- bolag bildades och genom aktietekning erforderlig kapilalstyrka blefve alt påräkna, samma bolag skulle undfå rättighet att, under loppet af tjugu år, från och med, år 1846 räknadt, anlägga jernvägar, här i riket, under vilkor, bland annat, att, innan vederbörlig oklroy derför eller erforderliga förordnanden om jords afträdande meddelades, lill Kongl. Maj:t skulle, jemte anmälan om hvad i afseende på bolags bildande och försättande i verksamhet blifvit tillgjordt samt om beloppet af aktieteckningen, i underdånighet aflemnas fullständiga planer och kostnadsförslag för hvarje hufvud- och sidobana, jemte beskrifning å den mark, hvarå jernvägarna skola framgå, rn. to., Ilar Grefve von Rosen, uti en sistlidne April månad till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven skrift, redogjort för den utveckling, berörde fråga liillils vunnit, samt härvid hufvudsakligen anfört: att, hvad' angick bestämmandet af den jernvägslinie, som först borde till undersökande företagas, grefven utgått fränden synpunkt,, att den bana, hvaraf landet i det hela måste hemta största nytta, borde forst anläggas; alt följaktligen, då en jernvägslinie till sammanbindande af rikets två största släder, Stockholm och Götheborg, skulle icke blott underlätta den inrikes rörelsen, söm har sin hufvudsakliga rigtning till de betydligaste haudelsptetserne, utan äfven bilda en nära föreningslänk emellan rikets medlersta och södra delar och, genom åstadkommandet af en hastig och lätt gemenskap mellan nordsjön och östersjön, sålunda bereda fäderneslandet stora fördelar i så väl äfven möjligtvis i framtiden leda derhän, att en del af vestra Europas handel på Ryssland komme att taga denna väg, grefven af dessa skäl föranstaltat derom, alt utstakning och afvägning af liela jernvägsiinien emellan Stockholm och Götheborg, med riktning öfver Upsala, Sala, Westerås, Köping, Örebro och vidare, öfver Gullspångs-elfven inuti Westergöthland, öfver Sköfde, Falköping och Alingsås, blifvit, under inseende af en bland Englands utmärktåste ingeniéurer Sir John Rennie, fullbordad; att likväl grefvens afsigt att med biträde af engelska kapitaler kunna sälta hela denna linie på en gång i verket blifvit hindrad genom den redan år 1846 i England inträffade kris i penningemarknaden,
hvadan han ansell rådligast att lills vidare inskränka sig till utförande af allenast den del af förenämnde linie, hvilken företrädesvis bort komma i fråga, nemligen den, som förenar landels stora insjöarv emedan fullbordandet deraf måste rycka de båda stäf Kongl. Majils Kåll. Skrifvelse, Nio 85'. $ derna Slockholm och Götheborg, äfvensom alla mellanliggande orter, mycket närmare hvarandra genom jernvägens sammanhang med redan befintliga ångbålskommunikalioner; ali då visserligen en jernväg mellan Wenern och Mälaren bäst skulle uppfylla detta ändamål, men längden af en dylik väg måste göra etl större kapital för anläggningen erforderligt, än om jernvägen inskränktes till ett sammanbindande af Wenern och Hjelmaren, grefven ansell det första jern vägsförelaget böra omfatta- endast linien mellan stadenörebro och den närmast derintill belägna hamn vid Wenern, nemligen vid Hults lastageplats, hvilken hamn erbjöde flera väsentliga fördelar åt sjöfarten; all rörelsen vore beräknad alt på hela linien underhållas medelst ångvagnar eller så kallade lokomotiver; att, ehuru sjelfva banan anlades för djjbbla spår, likväl endast afsetts utläggning af en enkel bana, intilldess rörelsens tillväxt påkallade användandet af en dubbel; alt, i afseende på linien mellan Örebro och Hult, väl inga öfverenskommelse!1 med jordegarne om marks afträdande blifvit träffade i den form, som kunde innefatta en laglig öfverlåtelse, men deremot flere af de mest betydande egendoms-egare, öfver hvilkas jord linien är utstakad, erbjudit sig alt afstå den för jernvägen erforderliga mark på de billigaste vilkor; att, sedan en priliminär aklietekning egt rum vid 1847 års fästingsmarknad i Christinehamn, grefven under sisllidne
Frebrnari månad utfärdat en offentlig inbjudning till aktieteckning, hvars resultat dock ännu icke hunnit visa sig; samt att grefvens afsigt vore, alt arbetet vid ifrågavarande jernväg mellan Örebro oell Hult skulle börja- instundande sommar och fullbordas år i85o.
Då emedlertid ett kraftigt understöd ftån Statens sida skulle utgöra den säkraste borgen för en lycklig utgång af detta vigtiga företag, samt något verksammare medel till national välmågans höjande icke gåfves, än jernvägar, har grefve von Rosen, med hemtadt stöd deraf, alt flere andra större arbetsförelag, såsom ombyggnaden af Trollhätte och Strömsholms kanalverk, blifvit understödda med betydliga statsbidrag, i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit måtte hos Rikets
Ständer göra framställning om beviljande af något understöd från Statens sida för anläggningen af jernvägen emellan Örebro och Hult, i hvilket afseende han alternativt föreslagit, antingen att Staten måtte blifva aktieegare i jernvägen för den summa, som af allmänna medel lill densamma anslås, och deraf, lika med de enskilde dellagai ne, njuta en framtida inkomst, i hvilket fall, om Rikets Ständer ville anslå ett lämpligt belopp att årligen utgå, detsamma kunde användas till ränta och amorlissement å ett motsvarande kapital, som för Statens räkning uti jernvägen insattes, eller ock alt staten måtte försäkra aklie-egarne om en viss. 6 Kongl.
Majlis Nåd Skrifvelse, Nio 85. i iinla å deras kapital under vissa år, på det sätt att ilo Statens ansvarighet för lauta icke gällde någon högre summa, än den, som i koslnadsförslaget upplages, eller 3,a4o,ono riksdaler banko, hvadan aktie-egarne, i händelse denna summa skulle vid arbetets utförande öfverskridas, icke egde något anspråk på stalén i hänseende lill ränta på öfverskoltet, och ett maximum af statens ansvarighet derigenom klefve bestämdt; 2:0
Slaten godlgjorde ingen ränta förr än jernvägen blifvit fullbordad, och endast fyllde hvad i den bestämda räntan möjligen icke af den blifvande inkomsten beläcktes, hvarigenom staten egde en borgen för arbetets skyndsamma verkställande och rörelsens ändamålsenliga bedrifvande; 3:o statens ansvaiighel för räntan fort före i tjugu år, läknadl från den dag, då banan för allmän trafik definilivt öppna les; och 4:o den ränta, som af staten garanterades, bestämdes till 4 procent, hvilken ränta vore hvarken så hög, att deruti läge en frestelse att draga kapilalerna från andia vigtiga näringar, eller så låg, att ju icke kapitalister skulle, med afseende å säkerheten för räntans punktliga utfallande, äfvensom å befrielsen från omsorgen med bevakningar, uppsägningar och omsättningar af kapitalet, finnas benägne alt insätta sina penningar i jernvägsföretaget, hvilket i synnerhet skulle gälla om utländska kapitalister, sorn i sina egna länder under vanliga förhållanden hafva en lägre räntefot, än den i Sverige i allmänhet gängse.
På sådant sätt skulle det högsta belopp, som kunde komma i fråga alt något år af Staten till jern vägsbolaget utbetalas, uppgå till 129,600 riksdaler banko, hvilken utgift likväl komme att i samma mån, som rörelsen på jernvägen och deraf härflytande inkomst lilltoge, successivt förminskas samt sålunda kunde efter få år helt och hållet upphöra.
Öfvertygad att Rikets Ständer, lika som Kongl. Maj:t, inse hvilka väsentliga fördelar skulle tillskyndas fäderneslandet genom ett väl ord nåd t jernvägssystem, vill Kongl. Maj:t, med kännedom deraf, att under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till befrämjande af jern vägsföretag i Sverige, ännu äro beroende på Rikets Ständers handläggning, härhos lill Stats-Ulskottet i nåder öfverlemna grefve von Rosens ifrågavarande underdåniga framställning,jemte de densamma åtföljande plan-kartor, profiler, kostnadsförslag, m. m, på det Rikets Ständer må komma i tillfälle alt närmare öfverväga, hvad åtgärd å det allmännas sida i afseende på detta för den inhemska handeln och industrien serdeles vigliga ärender må vara att vidtaga.
7 Kongl: Maj:t förblifver Rikets Ständers Siats-utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCA II. J. F. Fåhreeus.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj-.t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den p
Maj 1S48.
N ä r v a rande: Hans Exellens Juslitie-Slatsminislern, Ilerr Grefve Sparre, Hans Exellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Fi iherre Stjerneldj Statsråden:
Fåhraeus, Sandströmer , von Hohenhausen, kVallensteen , Ehrenstam, Gunther j Genberg och Gripenstedt.
Departementschefen, Statsrådet Fåhreeus, föredrog i underdånighet en af Ölverste-löjtnanten vid Kongl. Maj:ls flottas mekaniska korps, grefve j4.
E. von Rosen ingifven underdånig ansökning om nådig framställning lill Rikets Ständer rörande åtgärder från statens sida till underlättande af en tillämnad jernvägsanläggning mellan Ötebro och Hults lastageplats vid Wenern, Med afseende å de väsentliga fördelar, som genom ett väl ordnadt jernvägssyslem skulle tillskyndas fäderneslandet, och med kännedom deraf, att under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till Kongl.
Skrifvelse, N:o 85. befrämjande af jern vägsförelag i Sverige, ännu vore beroende på Rikets Ständers handläggning, hemställde departementschefen, alt grefve von Rosens ifrågavarande underdåniga framställning, jemte de densamma åtföljande plankartor, profiler, kostnadsförslag, m. m., mätte i nåder öfverlemnas till Statsutskottet, på det Rikets Ständer måtte komma i tillfälle alt närmare öfverväga hvad åtgärd å det allmännas sida i afseende på detta förden inhemska handeln och industrien serdeles vigliga ärende må vara att vidtaga; och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, denna departementschefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla.
Härefter uppläste departementschefen ett, i enlighet med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stals-utskolt i förevarande ämne, hvilket förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Majit fann godt, jemväl uppå Statsrådets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning att, i öfverensstämmelse dermed, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskolt skulle .under denna dag expedieras.
Ex. ProloeoHo. C. F. Ström. STOCKHOLM, f. d. Schultzes B o kt r y eko ri, 1348.
INNE HÅLLS-FÖRTECK NING öfver Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelser och Propositioner till Rikets Ständer, åren 1847—1848, intagne i Sami AJd. 1} af Bih. till Riks-Ståndens Protocoll. K:o 1.
Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af Roterings-verken för den tillökade ordin, båtsmans-roteringen.
4. — — — i fråga om Butsmans-beklädnadens öfver ta ga lide af kronan. 5.
6. — — indragning af Hof-jaktvarfvet. 7. —- —- upphörande af nådårs-och liggetids-besparingar m.m. 8. — — köpeskillingen (tu. m.) för Mynt- och Kontroll verkens nya lokal. 9.
—- — nedsättning i kopparräntan af Stora Kopparbergs bergslag. 10. — — upphörande af rotehållarnes vid Bohus läns båtsmans \ håll skyldighet i afseende på uppfordringskosten.
11. — — vissa lagbestämmelser i afseende på Enskildta banker. 12.
Skrifvelse, angående förordnande af en Statsråds-ledamot för frågor rö rande lliksdags-ordningens 36 och 42 §§. 13. — — förnyadt anslag åt Lagberedningen.
14. — — pension för åtskillige tjenstemän vid Fångvården.
13. — med förslag till förordning angående Förlags-iuteckning.
Proposition, angående förändrade grunder för beväringsmanskapets tjenst göring. 21. —■ — Skogsplanterings-kassan och Häradsallmänningar.