Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brefvet den 26 October 1833 afskrifne äldre fordringar, för hvilka, efter såväl låntagarnes som revers-utgifyarnes frånfälle, all utsigt till framtida återbetalning saknades, till ett belopp af. . 6,734: 12. 5. 4:o det, jemlikt Kongl.
Brefvet den 18 Maj 1825, till ÖfverDirectören och Riddaren Schwartz utbetalde, behörigen redovisade förskott till inköp af böcker och modeller för berörde Institut å 2,000: — —- Tillsammans 37,060: 10. 5. och då denna summa afdrages från ofvannämnde 48,112 R:dr 34 sk. 11 r., har ManufacturDiscontfonden under åren i833 och i834 ökats med endast 1 i,o52 R:dr 24 sk. 6 r., och Fondens behållning, som vid i832 års slut utgjorde '789,156 R:dr 28 sk. 10 r., således vid slutet af år i834 uppgått till 800,209 R:dr 5 sk. 4 r* Under granskningen af ManufacturDiscontens räkenskaper hafva Revisorerne, lika med i832 års Revision och StatsUtskottet vid sistförflutue Riksdag, funnit angelägenheten deraf, att, då Fondens egentliga ändamål är Fabriksnäringarnes understödjande genom lån , samt, i följd af en alltjemt tillväxande production inom dessa näringar, låneprocenten år från år förminskats, så att den vid repartitionen af Discontens tillgångar innevarande år endast utgjorde 19! procent af tillverkningsvärdet, Fonden hädanefter, så vidt möjligt är, må till sin förstärkning oafkortadt få använda dess genom lånerörelsen tillkomna vinstmedel, hvilka äro Fondens enda inkomst.
Af förestående beräkning visar sig dock, att Technologiska Institutets underhåll årligen medtager nära -§-:delar af ManufacturDiscontens behållna räntevinst, samt att detta anslag, som numera i 10 år utgått, tillskyndat Fonden en förlust i capital af 140,000 R:dr, oberäknadt förlorade räntor; och ehuru
Revisorerne visserligen inse det vigtiga inflytande, en anstalt, ( 5 ) sådan som Teclin olo "iska Institutet, bör på fabriks- och slöjdenäringarnes utveckling och förkofran kunna utöfva, samt dessutom, för deras del, icke tro, att fabrikernes fortkomst bär i Riket hufvudsakligen beror af de ökade lånetillgångar, som för desamma kunna beredas, helst erfarenheten under de sednare åren ådagalagt, att productionen af inhemska fabricater, oaktadt låneprocentens årliga minskning, varit i jemnt tilltagande, så, och då det likväl, i Revisorernes tanka, icke bör förbises, att, vid productionens sannolikt fortfarande stigande och Fondens relativt obetydliga ökning, det förhållande förr eller senare måste inträffa, att det för fabrikerne af Fonden påräknade lånebiträde till den grad nedsättes, att fabrikanten icke af sin lånrätts begagnande kan hemta någon fördel och ändamålet med Discontens inrättning således förfelas, anse Revisorerne sig böra till Rikets Höglofl.
SLänders bepröfvande hemställa, huruvida icke anledning må vara för handen att, i likhet med hvad som redan äger rum för Chalmerska slöjdeskolan i Götheborg, till hvars understöd Kongl. Maj:t af Nionde Hufvudtitelns medel i Nåder beviljat ett årligt anslag från och med innevarande år af 3,ooo R:dr, genom medels anvisande på annat håll befria ManufacturDisconten från utgörandet af det till Technologiska Institutets underhåll beviljade årliga anslag af i4>ooo R:dr.
I afseende på dispositionen af ManufacturBiscontfondens vinstmedel förekommer vidare, att sedan, efter föreningen af Eskilstuna gamla stad och fristad till ett samhälle med gemensam benämning af Eskilstuna Fristad, genom Kongl. Brefvet den 2 Mars 1833 i Nåder blifvit förordnadt, dels att den allmänna tillsynen och vården öfver Fristadens handel, manufactur-inrältningar och andra näringar, som förut tillhört Directionen af Carl Gustafs Stads Gevärsfactori och Eskilstuna Fristad, borde från och med den 1 Juli samma år af Kongl. CommerceCollegium handhafvas, dels ock att förvaltningen af Extra Licentfonden, hvarå dittills aflöningen för Fristadens Embets- och Tjenstemän med flera andra utgifter för Fristaden och Gevärsfactoriet hufvudsakligen utgått, komtne att till Kongl. Collegium öfverlemnas, för att, så långt Fondens tillgångar medgåfve, användas till de redan derå anvisade utgifter, samt bemälde Direction, i följd häraf, till Kongl. Collegium öfverlemnat såväl anvisning å fondens behållning, utgörande 877 R:dr j3 sk. g r.
Banco, som förteckning å de adöningar och andra utgifter, hvilka dittills af Extra Licentmedlen utgått med ett sammanlagdt belopp af 2,5a8 R:dr 4° sk-, och hvaribland upptagits lön och arfvode till f. d. FristadsDirectören, Öfversten J. A. Palm, 900 R:dr, samt pen - ( G ) sion till förre FristadsDirectören, ÖfversteLieulenanten Nordevvall med 5oo 11:dr; så liar Kongl. Majit, med anledning af Kongl. CommerceOollegii underdåniga anmälan, att den särskilda afgift, som under namn af Licent vid Jernvägarna i Riket utgår af alla främmande, i Sverige oprivilegierade fartyg, hvilka derstädes inlasta jern, numera, sedan de liesta handlande Nationers fartyg i Svenska hamnar behandlas lika med Rikets egna fartyg, icke kunde beräknas till högre belopp än 200
R:dr årligen och att Extra Licentfondens af denna afgift ensamt bestående tillgångar alltså blefve otillräckliga for bestridandet af de derå anvisade utgifter, samt efter det Rikets sist församlade Ständer, uppå Kongl. Majits derom till dem aflåtna Nådiga proposition, vä! bifallit, att olvanomförmälda, ÖfversteLieutenanten Nordevvall tillagda pen ion, linge A Allmänna Indragningsstaten uppföras, men deremot förklarat sig icke kunna medgifva uppförandet på samma stat af de 900 R:dr, ofverste Palm såsom FristadsDirectör uppburit, genom Nådigt Eref af den 27 September sistl. år befallt, att bemälde Öfverste, som medelst Nådig fullmagt blifvit 0111 bibehållandet af sina löneinkomster försäkrad, skall, på sätt dittills jemlikt Kongl. Brefvet af den 19 April nämnde år ägt ruin, tills vidare af ManufacturDiscontfondens vinstmedel, för så vidt Extra Licentfonden och anslaget för Manufacturernas befrämjande icke dertill lemna tillgång, uppbära ifrågavarande årliga expeetance-arfvode af 900 R:dr Banco.
Revisorerne hafva icke kunnat undgå att härvid anmärka, att, oberäknadt ManufacturDiscontfondens betungande med en årlig, i Revisorernes tanka, för Fondens ändamål alldeles främmande utgift, Öfverste Pahn, sedan, genom Eskilstuna Fristads skiljande från Carl Gustafs Stads Gevärsfactori, FristadsDirectörs-befattningen och med detsamma hans tjenstgöring i sådan egenskap upphört, likväl fått oafkortadt bibehålla hela sin under tjenstetiden innehafda aflöning, ehuru Kongl. Brefvet den 18
Maj 182b uttryckligen tillägger FristadsDirectören en årlig liin af 600
R:dr jemte ett särskildt arfvode af 3oo R:dr årligen, så länge Fristaden och Gevärsfactoriet förblefve under en gemensam Styrelse.
Då vilkoret, hvarunder arfyodet beviljades, numera förfallit och, enligt hittills gällande grunder, arfvoden endast varit beviljade och ansetts kunna uppbäras för effectiv tjenstgöring, synes det Revisorerne, att Öfverste Palms pension skäligen bort nedsättas till det belopp, hvartill FristadsDirectörens egentliga lön var bestämd, eller 600 R:dr, och Revisorerne få alltså fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å det sålunda anmärkta förhållandet.
C 7 ) Likaledes hafva Revisorerne hort anmäla, hurusom de af Kongl. Maj:t för granskning af ManufacturDiscontens räkenskaper år 1834 utsedde Revisorer uti deras underdåniga berättelse föreslagit, alt, sedan Kongl.
Maj:t genom Nådigt Bref af deri 7 Juni nämnde år förklarat, att Kongl.
CommerceCollegii å Riddarholmen belägna hus med tillhörande tomt och lägenheter är att anse såsom en ManufacturDiscontens tillhörighet, värdet af samma egendom, som, med undantag af de å tomten befintliga träbyggnader, blifvit på Fondens bekostnad brandförsäkrad för 60,000 R:dr Banco, må uti innevarande års hufvudbok uppdebiteras och sedermera bland Fondens tillgångar allt framgent upptagas; hvarjemte bemälde Revisorer i underdånighet framställt den fråga, huruvida icke, enär egendomen till största delen hyresfritt begagnas af åtskilliga allmänna Verk och Inrättningar, dessa borde, i förhållande till de rum och lägenheter, som af dem innehafves, åtminstone deltaga såväl uti kostnaderne
För husets underhåll, som ock i de årligen utgående fastighcts-onera, hvilka kostnader hittills ensamt drabbat ManufncturDisconten.
För egen del hafva jemväl Revisorerne funnit, att Kongl. CommerceCollegii hus bör till det egendomen åsätta brandförsäkringsvärde bland ManufacturDiscontens tillgångar upptagas och bokföras, äfvensom Revisorerne anse, att de uti huset inrymda allmänna Verk och Inrättningar böra, i förhållande till de åt dem upplåtna lägenheter, bidraga att hålla Fonden skadeslös förhusets underhåll m. 111.; men i afseende på formen för ett dylikt bidrags erläggande skilja sig Revisorerne från del af de Kongl.
Revisorerne uppgifna förslag och tro sig böra hos Rikets Ständer i stället föreslå, att å RiksStaten liv res medel till lämpligt belopp må, såsom ersättning för de af förenämnde Verk och Inrättningar begagnade rum och lägenheter, anvisas och årligen till ManulacturDisrontfonden utbetalas, hvaremot Fonden, såsom husägare, skulle för reparationer och öfriga förefallande utgifter ansvara.
I sammanhang härmed få Revisorerne anmärka, att, efter hvad Revisorerna inhemtat, den för egendomen fastställda brandskadeersättning kommer att, i anseende till de å tomten uppförda, Fonden icke tillhöriga träbyggnader, förminskas med procent, i händelse huset skulle genom vådeld förstöras, sä att den Fonden ti lilly tande ersättning endast blefve 45,ooo R:dr; och hafva Revisorerne såväl häraf som af.' den eldfarlighet, hvilken genom närbelägenheten af berörde träbyggnader, som begagnas till vagnshus och föderskullar, förefinnes ej blott för Kongl. CommerceCollegii utan äfven andra Kronans hus och byggnader, funnit sig föranlåtna att härpå fästa Rikets Ständers uppmärksam - ( 8 ) liet, på det ifrågavarande för MannfacturDiscontens samt omkringliggande allmänna hus och archi ver vådliga träbyggnader må undanrödjas och lill annat lämpligt ställe flyttas.
Följande särskilda
Nådiga förordnanden hafva under åren i833 och i834 blifvit meddelade i afseende på rättigheten att i ManufacturDisconlFonden upptaga lån i vanlig discontväg, nemligen: 1:0 Kongl.
Brefvet den a5 Januari 1833, hvarigenom Kongl. Maj:t, i anledning af Fabriksbolaget Gibson &
Keillers underdåniga ansökning om lånrätt i ManufacturDisconten för tillverkningarne vid deras nära Götheborg anlagda mechaniska spinneri-inrättning för lin och hampa, i Nåder förklarat innehafvare af mechaniska spinneri-inrättningar för lin och hampa i allmänhet berättigade att i berörde Fond upptaga lån i förhållande till värdet af de tillverkningar, som de behörigen styrka sig hafva det föregående året åstadkommit, dock under iakttagande, på sätt i afseende på bomulls- och yllespinnerierna genom Kongl.
Brefvet den 20 April 1827 blifvit föreskrifvet, att, då spinneri och väfnad äro vid samma fabrik förenade, värdet och disconträttigheten för garn afräknas från värdet och disconträttigheten för den färdiga väfnaden; 2:0 Kongl.
Brefvet den 2 Februari i833, hvarigenom åt numera aflidne GarfvareÅldermannen, Capitainen Johan Westin Jacobson medgafs att för egen del begagna den lånrätt i ManufacturDisconten för de af honom åstadkomna sålläderstillverkningar, som han förut i egenskap af interessent uti Garfveribolaget Jacob Westin &
Son åtnjutit; 3:o Kongl.
Brefvet den 2 Mars i833, som tillägger Fabriksidkaren C. G. Franck lånrätt i merberörde Fond för de garfveri-tillverkningar, han vid sitt nära Carlshamn anlagda lädergarfveri efter Engelska sättet åstadkommer.
Revisorernes underdåniga berättelse, rörande granskningen af ManufacturDiscontens räkenskaper år 1833, förekommer den anmärkning, alt Kongl.
CommerceCollegium för Fondens crediliv på Rikets Ständers Bank, utgörande En million Rrdr, begagnar arne räkningar under Nrris 5 och 8, samt att å den förra bokföras den ManufacturDisconten från äldre tider tillbaka intill år 1779, under discontvilkor och emot 3 procents ränta, anslagna summa af 202,185 R:dr 6 siv. 1 r. jemte de af Rikets Ständer vid Riksdagarne 1815 och 1818 mot ( 9 ) mot lika ränta beviljade tillökningar å detta creditiv med tillsammans 708,713 R:dr 36 sk. 7 r., samt å den sistnämnde det, jemlikt Kongl.
Brefvet den 20 Juli 1786 till Kongl.
Collegium utbetalda discontlån å 89,101 R:dr 5 sk. 4 r. äfven mot 3 procents ränta, som hvarje halft år borde erläggas, samt på 9 månaders uppsägningstid å Bankens sida; och hafva bemälde Revisorer hos Kongl.
Maj:t i underdånighet hemställt, om icke, enär de å begge räkningarna upptagna summor disponeras under alldeles enahanda vilkor, och Manuläctui DisconlContoret numera äfven vid hvarje halfl års slut betalar den då upplupna räntan å allt hvad af credilivet blifvit på begge räkningarna begagnadt, dessa räkningar kunde, för att åstadkomma enkelhet och lättnad i bokföringen, sammanslås och endast den äldsta räkningen N:o 5 för ManufacturDisconten hädanefter begagnas.
CommerceCollegium har uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande upplyst, att äfven YexelBanken och LåneBanken emellan alltid 2:ne särskilda räkningar under N:ris 5 och 8 öfver ifrågavarande lånförsti äckningar varit förda, i följd hvaraf Kongl. Collegium jemväl nödgas vid insättningen af räntebeloppen iakttaga denna skillnad, samt att Kongl. Collegium å alla före år 1818, såsom lånetillgång för ManufacturDiscontfonden, lyftade summor till Rikets Ständers Bank hvarje gång afgifvil till ordalydelsen alldeles oförändrade skuldförbindelser, hvilka, med undanlag af Kongl. Collegii den 22 November 1786 afgifna förbindelse å 89,101 R:dr 5 sk. 4 r., blifvit, jemlikt Kongl. Brefvet den 9 September 1818, utbytte emot en ny, till alla delar lika lydande revers för de på creditivsumman återstående 910,898 R:dr 42 sk. 8 r., och af hvilket Nådiga förordnande Kongl. Collegium hemtat ytterligare anledning alt i sina hufvudböcker, lill motsvarighet med Bankens, fortfarande upptaga de af Kongl. Revisorerne anmärkta 2:ne särskilda räkningarna för credilivet; men ehuru Kongl. Collegium, på de af Kongl.
Revisorerne uppgifna skäl, icke funnit något hinder mot räkningarnas sammanslående i öfrigt förekomma , har Kongl. Collegium likväl icke velat föreslå ändring i detta ringa besvär medförande bokföringssätt, förrän äfven Bancoräkningarne undergå, enahanda förändring, hvilken dock utan Rikets Ständers särskilda förordnande icke lärer kunna tillvägabringas.
Revisorerne, som äfven för deras del finna det leda till enkelhet i bokföringen, om begge de ifrågavarande räkningarna sammanföras, få så mycket hellre underställa Rikets Ständer, huruvida icke denna B C !0 ) algard må kunna vidtagas, som något hinder deremot i öfrigt icke möter.
Af StatsUtskottets ofvan om för mälda Revisionsberättelse inhemtas, alt ManufacturDiscontens osäkra fordringar vid 1802 års utgång utgjorde 143,55g R:dr 11 sk. 1 r.
Detta belopp ökades väl under år 1833 med 4>ö8o R:dr 3$ sk. 5 r., men år i834 ingingo åter bland säkra fordringar 2,067 R:dr g r., så att concurslistan vid sistnämnde års slut endast upptog 146,172 R:dr 36 sk. g r.; hvarvid dock bör ihågkomjnas, att, på sätt förut blifvit nämndt, år i833 afskrifning ägde rum af åtskilliga äldre fordringar med tillsammans 6,734 R;dr 12 sk. 5 1*.
Då räkenskaperne öfver ManufaeturDiscontfonden icke upptaga någon redovisning för användandet af det till Technologiska Institutets O c3 Cr ^ m underhåll anvisade årliga anslag af i4,ooo R:dr, hafva Revisorerne infordrat och granskat
Institutets redovisningshandlingar för åren i832 och 1S33, hvilka undergått revision uti Kongl. KammarRälten och hvaraf Revisorerne funnit, att för Institutet årligen äro anslagne: 1:0 å ManufacturDisconten 14,000.
2:0 å RiksStalens g:de HufvudTitel till Mechaniska Skolan . . 100. 3:o Stipendie-medel: från Kongl. SlatsContoret å f. d. Mechaniska Skolans stat 100. från Kongl. CommerceCollegium af Manufacturmedlen 240.
Summa 14,440.
Åflöningariies årliga belopp under åren i<832 och iS33 utgjorde 6,100 R:dr samt
Institutets contanta behållning vid 1833 års slut omkring 11,000 R:dr.
Ä det af ManufaeturDiscontfonden, till förlagslån för nya, här i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar i' slöjdeväg, afsatt» anslag af 200,000 R:dr Banco voro, vid i833 års ingång, dylika lån meddelade till ett belopp af 198,155: 6.
4* hvaraf under åren iS33 och 1834 infiöto genom förfallna capital-afbetalningar . .......... 70,006: 16. 4- På sätt uti Höglofl.
StatsUtskottets förberörde Revisionsberättelse är omförmäldt, voro vid i83a års slut till Rytt mästaren Fr.
Rosenborg och Fäbriksidkaren J.
Ekenmark utbetalda 18,000 R:dr å det dem genom Kongl. Brefvet den 26 April samma år beviljade förlagslån al 3o,ooo R:dr; men sorn Ekenmark kort efter utbetalningen atled i eon - ( 11 ) curstillstånd samt äfven Ryltrnäslaren Rosenborg under året 1833 kom på obestånd, förföll utassigneringen af de å lånet återstående 12,000 I»:dr, och hafva af de å Förjagslånefonden derefter uppkomna tillgångar följande lån blifvit utgifna, nemligen till 1:0 Grosshandlaren C.
Fr. Liljewalch, enligt Kongl. Brefvet af den C
Juli 1831 R:dr 25,000. — — 3:0 Klädesfabriks-Bolaget i Norrköping C.
Vougt och C. M. Wetterling, jemlikt Kongl.
Brefvet af den 5 November 1831 15,000. — 3lo Rörstrands Porcellainesfabriks Interessenter, enligt Kongl. Brefvet af den 26 April i832, sedan en af Interessenterne afsagt sig begagnandet af sin fjerdedel i det beviljade lånbeloppet 15,000. — <—. 4:o Fabriksidkaren A. Felling, i följd af Kongl.
Brefvet af den 14 December 1833 till utvidgande af hans i Stockholm anlagda fabrik för fabriksredskaps och ina chiners förfärdigande. 2,000. — — 5:o Handlanderne Winberg &
Meijer i afräkning å det, genom Kongl. Brefvet af den 12 Maj i832, dem tillagda förlagslån af 3o,ooo R:dr för deras nära Carlshamn anlagda Bomullsspinneri 14,800. — — Tillsammans 71,800.
— —. hvadan totalbeloppet af utgifna förlagslån vid slutet af år 1834 upP“ gick till 199,948 R:dr 38 sk.
Under åren i833 och r834 bär Kongl. Majit, utom ofvanberörde till Fabriksidkaren Felling redan utbetalda lån, i Nåder beviljat lån å Förlagslånefonden åt följande personer, nemligen: i:o Capitainen E. A. Panchéen för anläggning af en fabrik för tillverkning af fernissade tyger enligt Kongl. Brefvet af den ifi Februari \ 833. ....... 6,000. 2:0 Machinbyggmästaren G.
Bernhardt för en i Nyköping anlagd verkstad för hjultillverkning, enligt Kongl. Brefvet af den a5 Februari 1833 10,000. — — 3:o Grosshandlande!! G. F. Hennig, till understöd vid ett af honom inom Götheborgs
Län aulagdt Bomullsspinneri, enligt Kongl.
Brefvet af den 5 October i833 15,000.
Transport 31,000. — —■ B * ( I2 ) Transport 4:o Fabriksidkaren B. L. Nagel, för tillverkning af salmiac, berlinerblått och blåsyrad t kali, enligt Kongl. Brefvet af den 19 October r833 5:o Bergsrådet J. J.
Munktell, för införande och begagnande af förbättrade redskap och machiner vid hans nära Fahlu stad anlagda Pappersbruk, enligt Kongl. Brefvet af den 21 December 1833 6:0 J. E. Cardon, för anläggande i Stockholm af ett lithographiskt Tryckeri, enligt Kongl.
Brefvet af den 12 April 1834 7:0 Guldsmeden A. Lenholm, till drifvande af hans härstädes anlagda Pläterfabrik, enligt Kongl. Brefvet af den 19 April 1834 • • 8:0 Fabriksholaget Gibson &
Keiller, i anseende till de betydliga kostnader Bolaget nedlagt å dess mechaniska Spinneri för lin, hampa och bomull samt å en Segelduksfabrik vid egendomen Jonsered nära Götheborg, enligt Kongl. Brefvet af den 14 Juni i834 Summa R:dr 100,000. — — och då härtill lägges återstoden af det Handlanderne Winberg §'
Meijer beviljade lån med i5,2oo R:dr samt de likaledes vid i832 års slut icke utbetalda lånen till Fabriksidkaren J. R.
Wallberg, till utvidgande af hans i Halmstad anlagda Klädesfabrik, å 6,666
R:dr 3a sk., och till hemmansägaren Peter Guslafsson för det af honom vid Hemmanet
Quarnaberg i Jönköpings Län anlagda Tråddrageri för finare eller så kallade claver-strängar, å 2,000 R:dr eller tillsammans 23,866: 32. — så visar sig, alt vid slutet af sisth år å Förlagslånefonden voro anvisade lån lill ett belopp af ... 123,866: 3a. — utöfver fondens disponibla tillgångar, samt att således, äfven under förutsättning att capital-afbetalningarna å de äldre lånen i behörig ordning verkställas, en lid af omkring tre år kommer att förflyta, innan samtliga förenämnde förlagslån blifvit lill låntagarne utlemnade.
I afseende på ofvan omförmälda, Fabriksidkaren Felling beviljade förlagslån hafva Revisorerne fästat särskild uppmärksamhet dervid, att 31.000 5.000 25,000. 3.000 6.000 ( i3 ) Kong!.
Maj:t, uppå gjord underdånig framställning om angelägenheten deraf att
Felling snart komme i åtnjutande af berörde lån och såmedelst sattes i tillfälle att i större scala drifva sin machintillverkning, hvarigenom den stora fördel tillskyndades Stockholms Fabriksidkare i allmänhet att bär på stället kunna blifva försedde med de för dem mest erforderliga machiner och redskap, hvilket dittills, i brist af en större Macbinverkstad, icke kunnat påräknas, samt enär den omständigheten inträffat, att af det Rörstrands Fabriks-interessenter tillagde förlagslån å 20,000 R:dr Banco endast i5,ooo R:dr komme att af dem uttagas och en opåräknad tillgång å Förlagslånefonden af 5,ooo R:dr således uppstode, i Nåder förklarat, det ifrågavarande lån å 2,000 R:dr borde af först till Fonden inflytande medel till Felling utbetalas.
I följd af detta Kongl.
Maj:ts Nådiga beslut utgick äfven Fellings lån näst efter lånet till Rörstrands Fabriksdelägare, ehuru förlagslån tili ett sarnmanlagdt belopp af 74,666 R:clr 32 sk. blifvit, förrän Fellings låneansökning bifölls, i Nåder beviljade, att i mån af Förlagslånefondens tillgångar utbetalas till låntagarne, hvilkas rätt altså, i Revisorernes tanka, genom den Felling tillerkända förmån eftersattes; och då dessutom, med hänseende till det med anslaget till förlagslån åsyftade ändamål, det torde böra förutsättas, att dylika understöd icke medgifvas för andra än sådana fabriksanläggningar, af hvilkas uppkomst det allmänna kan hemta några större fördelar, synes ock något bedömande af dessa anläggningars relativt större eller mindre värde, sedan deras anspråk på låneunderstöd af allmänna medel en gång blifvit erkända, icke lämpligen kunna eller böra äga rum, helst, vid sådant förhållande och i betraktande af Förlagslånefondens inskränkta tillgångar, det blefve omöjligt för redan lånberättigade Fabriksidkare att ens approximativt beräkna tiden, då de kunna af de dem beviljade lånen komma i åtnjutande, hvaraf åter följden möjligen blefve, att mången tillämnad, högst vigtig fabriksinrättning för det allmänna ginge förlorad.
Bland de rörande äldre förlagslån meddelade Nådiga föreskrifter förekomma: 1:0 Kongl. Brefvet af den 27 Juli 1833, hvarigenom Kongl. Maj:t, sedan Klädesfabriksidkaren
André i Örebro gjort cession och lagsökning af sådan anledning blifvit anställd för återstoden, 4j7^o R:dr, å det honom tillagde förlagslån, i Nåder tillåtit hans borgesmän, Prosten Hagg ren och Hemmansägaren Olof Larsson, att inom 6 år med en sjettedel årligen inbetala förberörde vid 1833 års slut i räkenskaperne qvar - { '4 ) stående 4>75o R:dr; i följd hvaraf bemälde personer sisth år å länet afbetalt 1,000 R:dr, så att detsamma vid årets utgång var förminskådt till 3,750 R:dr; och 2:0 Kongl.
Brefvet af den 22 Februari t 834» hvarigenom Kongl.
Majit, uppå ansökning af Majoi’en P. U.
Gussander, i Nåder bifallit, att Ilofkamereraren Ahlmarks på Gussander och dess hustru öfverflyttade lån, hvaraf vid 1833 års slut återstodo 5,5 09 R:dr, finge öfver fly
It as på nuvarande innehafvaren af Säthers Manufacturverk, Bruksidkaren J. E. Kronberg Elson, under vilkor att Kronberg, inom 2:ne månader efter erhållen del af Kongl. Majlis bög.stberörde nådiga beslut, afgåfve sin förbindelse alt åren iS34—i838 årligen den 1 Juli inbetala 1,000
R:dr samt återstoden i Juli 183;).