Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 30 öre utgå i kontant samt återstoden 38,354 R:dr 40 öre motsvarar värdet af 19,177 kub.-fot 2 kannor oindelt spanmål, efter 2 R:dr pr kub.-fot, inhemtas af
Departements-chefens ofvan åberopade betänkande, hurusom Förvaltningen af Sjöärendena, som undfått befallning uppgöra noggranna beräkningar öfver de utgifter, hvilka under nästa statsregleringsperiod borde af berörda anslag bestridas, anfört, att, vid den väsendtliga förändring, som syntes förestå i sjökrigsmaterielens beskaffenhet, Förvaltningen lika med den Komité, som haft i uppdrag att afgifva förslag till ett tidsenligt ordnande af Rikets sjöförsvar, ansåge att med "Flottans underhåll” nu icke borde förstås annat än underhåll i inskränktare mening eller af dem bland be - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81. 7 fmtligä fartyg, sorn under nämnda tidrymd borde i tjenstbart skick bibehållas samt af de vid Flottans Stationer befintliga bus och byggnader, verkstäder, m. m., men att nybyggnad af krigsfartyg eller verkstäder samt anskaffning af maskiner, då för dessa byggnader och anskaffningar erfordras betydliga summor deremot skulle bekostas af dertill särskildt anvisade model eller af extra statsanslag, i öfverensstämmelse hvarmed Förvaltningen, som föreställt sig bebofven för ett sådant underhåll i inskränktare mening lämpligen kunna och böra hänföras under nedannämnda hufvudrubriker, uppgjort följande beräkning angående utgifterna under berörda anslag, dagsverkskostnaden deri inbegripen, för hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, nemligen: a) Underhåll af fartyg och låtar: vid Carlskrona Station R:dr 226,120:
„ Stockholms d:o 45,060: samt särskildt: till underhåll af obevärado roddfartyg, lastdragare vid såväl sistnämnda som Göteborgs Depot 2,730: „ underhåll af Flottans bevärade roddfartyg, enligt Sjöför svars-komitéens beräkning 29,000: gQ2 gjQ. b) Underhåll af hus och byggnader: vid Carlskrona Station 42,500:
Stockholms d:o 19,500:
„ Göteborgs Depot 4,000: 66,000: c) Diverse arbeten och anskaffningar:
Såsom för verkstäders, maskiners förbättrande, anskaffning och underhåll af en del utredningseffekter, handvapen, ammunition m. m 19,332: 70. häruti likväl icke inräknadt de betydligare anläggningar af reparationsverkstäder samt anskaffning af kostsammare maskiner, som den nya materielen kunde erfordra. d) åtskilliga behof: Enligt
Sjöförsvars-komitéens beräkning utgörande 143,000: eller tillhopa 531,242: 70. hvarjemte och under förutsättning att anslaget komme att oförändradt bibehållas, Förvaltningen hemställt att återstående beloppet deraf eller 100,000 R:dr måtte under nästa statsregleringsperiod årligen få användas till anskaffande af ny sjökrigsmateriel.
Och har på grund af hvad såväl Förvaltningen som Sjöförsvarskomitéen sålunda beräknat och antagit, Kongl. Maj:t enär likväl, såsom bemälda Embetsverk äfven utredt, sistnämnda summa ej kunde i kontant från underhållsanslaget afskiljas, utan till betydlig del måste utgå i arbete, lomnadt af den arbetspersonal, som af anslaget aflönas, samt då detta för öfrigt erfordrades för uppgifna behofs fyllande, begärt, att ifrågavarande anslag måtte till oförminskadt belopp å Hufvudtiteln upptagas. 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81.
I sammanhang härmed har Utskottet förehaft till pröfning en af Herr Brakel, Maur., hos Ridd. och Adeln väckt och till Utskottet remitterad särdeles vidtomfattande motion, intagen under N:o 20 i 11 Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, deruti motionären, uti 13 särskilda momenter, framställt åtskilliga förslag till ordnande af Rikets sjöförsvar samt uti mom. l:o och 2:o, beträffande förevarande ämne, hemställt, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes tillsvidare låta underhålla af Rikets ångflotta alla tjenstbara fartyg; af Rikets seglande flotta endast de fartyg som behöfvas till exercis af flottans bemanning, till kolupplag, sjukkasern och ytterskepp m. m.; af Rikets roddflotta endast ett inskränktare antal slupar och jollar, beröfvade segel, tackling och större delen af årorna och endast afsedda att förtöjas såsom positionsbatterier; samt att anslaget till flottans underhåll måtte minskas till jemt 600,000 R:dr, genom att derifrån utbryta, på 942 R:dr 71 öre när, anslaget till inqvartering för matroser och båtsmän, stort 2,653 R:dr 26 öre, äfvensom hela aflöningsanslaget för uppfordrade båtsmän stort 29,532 R:dr 15 öre.
I afseende å motionärens framställning rörande de fartyg, hvilka, enligt hans förmenande, tillsvidare böra underhållas, får Utskottet erinra, att Departementschefen dels förklarat att den af Kongl. Maj:t föreslagna förminskningen i det ordinarie statsanslaget till flottans underhåll endast föranledts deraf att hela den nuvarande materielen ej behöfver underhållas, dels, yttrat att, med undantag tillsvidare af 2:ne med skruf försedda linieskepp samt de mindre fregatterna, korvetter och briggar, som ännu någon tid komme att underhållas, för att begagnas vid expeditioner för öfning och handelns skyddande, alla fartyg af hvad storlek och beskaffenhet som helst, hvilka af ett eller annat skäl icke äro till krigsbruk eller för personalens öfning fullt användbara, böra utan tidsutdrägt, genom slopning eller på annat sätt utrangeras och derigenom inflytande medel afsättas, för att, i och för anskaffande af en ändamålsenlig, tidens fordringar motsvarande, materiel, vara att tillgå, samt att, under tiden och intill dess sådana fartyg utgå, icke på deras underhåll komme att användas mera kostnad eller arbete, än som oundgängligen behöfdes för att hålla dem i flytande tillstånd; vid hvilket förhållande och då således det kan antagas att åtgärder i den af motionären föreslagna syftning antingen redan blifvit eller komma att vidtagas, Utskottet hemställer, att motionärens framställning härutinnan må lemnäs utan afseende.
Likaledes och då några förändringar, utöfver dem Kongl. Maj:t behagat föreslå, i afseende å personalens vid flottan underhåll och aflöningar, icke blifvit af Utskottet vidtagne samt Utskottet icke är i tillfälle att bedöma lämpligheten af motionärens förslag så vidt detsamma afser nedsättning af nu ifrågavarande anslag, hemställer Utskottet att icke eller denna del af Herr Brakels motion må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Deremot och då Utskottet anser det icke blott lämpligt att, på sätt Kongl. Maj:t begärt, 100,000 R:dr utaf tillgångarne på anslaget till flottans underhåll under nästa statsregleringsperiod användas till anskaffning af ny sjökrigsmateriel, utan ock önskvärdt att öfriga besparingar, som möjligen å berörda anslag under sagde Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81. 9 sagde tid uppstå, uteslutande komma flottans nybyggnadsanslag tillgodo, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Kongl.
JVIaj:ts nådiga framställning beträffande anslaget för flottans underhåll må vinna Rikets Ständers bifall. 3:o. Flottans nybyggnad.
Enligt den af Sjöförsvars-Kommittéen uppgjorda plan för anskaffande af ny sjökrigsmateriel skulle härtill under nästa statsregleringsperiod erfordras en summa ai 3,980,000 R:dr, för hvars tillvägabringande följande tillgångar blifvit beräknade, nemligen: a) dot vid sednaste riksdag beviljade anslag
R:dr 400,000: till börjande nybyggnad af en ångtregatt utaf bästa modell, hvilket arbete likväl Kongl. Majk, med hänseende till förestående förändringar i krigsfartygsmaterielen, funnit lämpligt att inställa; b) det till samma ändamål å 5:te Hufvud-Titelns anslag till flottans nybyggnad för åren 1861 och 1862 af Kongl.
Mai:t anvisade belopp af R:dr 104,000: samt hela det nämnda anslaget för innevarande år . . „ 162,000: jpj,. 266 000' c) fartyg, afsedda att under ifrågavarande tid slopas „ 150,000: d) från flottans materialförråd i effekter eller deras värde vid försäljning „ 150.000: e) från flottans virkesförråd „ 20,000: /) från anslaget till flottans underhåll, årligen 100,000
R:dr, på sätt förut är antydt, för 3:ne år „ 300,000: eller tillhopa R:mt R:dr 1,286,000.
Och enär i den af Sjöförsvars-Kommittéen föreslagna summan, 3,980,000 R:dr, brister ett belopp af 2,694,000, har Kongl. Majk, som ansett do medel beinälda Kommitté sålunda föreslagit, böra för sagde ändamål anvisas, begärt, att Rikets Ständer, till fyllande af denna brist, dels måtte å Hufvudtiteln låta till oförändradt belopp upptaga ordinarie anslaget lill flottans nybyggnad med 162,000
R:dr årligen,- utgörande för statsregleringsperioden 486,000 R:dr, dels ock, såsom extra anslag, för åren 1864, 1865 och 1866, bevilja en summa af 2,208,000 R:dr, att med en tredjedel, eller 736,000 R:dr, under hvartdera året utgå och, tillika med öfriga för ändamålet beräknade tillgångar, på anslaget till flottans nybyggnad ötverföras, för att samfäldt med detta redovisas på sätt i Departements-chefens betänkande (pag.
35) närmare omförmäles.
Beträffande åter den af Kommittéen föreslagna nyb,yggnadsplan i öfrigt, eller sättet att använda de deri för ändamålet påräknade tillgångar, har Kongl. Majk förklarat, att, under ännu rådande ovisshet om företrädet af den ena eller andra bland de i sednaste tider utomlands uttänkta och försökta konstruktioner af krigsfartyg, Kongl.
Majk desto heldre funnit olämpligt att nu, innan nödiga försök till pröfvande af den utländska erfarenheten i berörda afseende hunnit här i landet anställas, bestämma angående beskaffenheten af den sjökrigsmateriel, hvilken, enligt de af
Departements-chefen uti oftanämuda betänkande framställda allmänna åsigter, dem Kongl.
Majk förmält
Sig gilla, bör under instundande statsregleriugsperiod med derför påräknade medel åstadkommas, som, enligt Kongl. Majks tanke, antagas måste att, vid alltjemt fortgående förbättringstörsök med ifrågavarande materiel, det som nu obestridt anses för bäst, möjligen vid den tid, Bih. till B.
1862 Sf 1863. 4 Sami. 1 Afd. 23 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81. då, anskaffningen böv ske, kan af något annat ännu bättre vara undanskjutet; hvadan Kongl. Maj:t, på grund af dessa förhållanden, tillika föreslagit, att ofvanberörda för flottans nybyggnad eller anskaffande af ny krigsfartygsmateriel beräknade medel och tillgångar måtte af Rikets Ständer ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att, enligt de af
Departements-chefen uppgifna grunder samt, efter sorgfällig pröfning af det vid hvarje anskaffningstillfälle för sjöförsvaret i främsta rummet behöfliga och då erkändt bästa, efter sig företeende omständigheter användas.
I fråga om anslagsbeloppen för flottans nybyggnad hafva jemväl inom RiksStåndon särskilda förslag blifvit framställda, dervid helt olika åsigter i detta ämne uttalats.
Så har uti 3:dje mom. af ofvanomförmälda motion Herr Brakel, M., på anförda skäl, yrkat, att Rikets Ständer måtte till nybyggande af Rikets flotta äfvensom till i och för densamma behöfliga verkstäder och dockarbeten, höja nybyggnadsanslaget från 162,000 R:dr till
En million R:dr och dessutom tillsvidare bevilja ett årligt extra anslag af En million ll:dr, hvaremot Friherre Stjernstedt, J. W., uti särskild hos Ridderskapet och Adeln väckt motion, föreslagit, att, utom anvisande af de tillgångar, som uti Sjöförsvars-kommittéens betänkande bil.
N:o 7 omförmälas, Rikets Ständer måtte bevilja en tillökning i det af Kongl. Majit äskade årliga extra anslag till det af Departements-chefen alternatift ifrågaställda årliga belopp af 1,104,000
R:dr, eller för nästkommande 3 år 3,312,000 Ridr, under det att Riksdagsiullmägtigen C. A. Larsson från Östergöthlands län, uti ett inom Bonde-Ståndet afgifvet memorial, hemställt, huruvida Rikets Ständer icke skulle finna skäl att, under afbidan på närmare upplysningar om verkan af de nya pansarfartygens ändamålsenlighet, låta såväl den i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition såsom tillgång uppgifna summan 1,286,000 R:dr, som de för flottans nybyggnad ytterligare äskade 2,208,000 R:dr få under nästa statsrcgleringsperiod betjena allmänna rörelsen och industrien, heldre än att dessa medel reserveras för ändamål, som ännu icke kunnat bestämmas.
Bland de många frågor, som vid denna riksdag blifvit till Utskottets handläggning öfverlemnade torde knappt någon vara svårare att på ett fullt tillfredsställande sätt afgöra, än den, som angår Rikets sjöförsvar.
I samma mån åsigterna om lämpligaste sättet lör ordnandet af detta försvar befinnas skiljaktige, i samma mån måste det blifva svårt att bestämma sig för det ena eller andra af de förslag, som i sådant hänseende kunna framställas.
Derom torde man likväl i allmänhet vara ense, att med afseende å det skick, hvari flottan för närvarande befiunes, redan nu något måste göras för att, så långt tillgångarne det medgifva, ofördröjligen söka anskaffa en ändamålsenlig sjökrigsmateriel, någorlunda motsvarande dc behof, densamma är afsedd att uppfylla; och Utskottet föreställer sig således att Riksdagsfullmägtigen O. A.
Larssons framställning om uppskof med anvisandet af härtill erforderliga medel af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Huru beskaffad den krigsmateriel bör blifva för hvilkens anskaffning medel nu måste beviljas, lärer emellertid ingen för närvarande kunna med fullkomlig visshet afgöra.
Hvarken Regeringen eller män af yrket hafva härutinnan kunnat uttala något bestämdt omdöme och förmodeligen lärer materielens beskaffenhet till väsendtlig del blifva beroende af den utveckling, denna materiel i andra länder kan erhålla under nu pågående krig och de förbättringar, som deri kunna åstadkommas, så väl med hänsigt till fartygens konstruktion, som deras bestyckning.
Väl äro dc anslagsbelopp, som nu af Kongl. Majit för flottans nybyggnad äskats, upptagne i enlighet med den utaf Sjöförsvars-kommittéen i berörda Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81.
11 hänseende uppgjorda plan, hvilken, bland annat, förutsätter att under instundande statsregleringsperiod en bepansrad ångfregatt m. m. skulle nybyggas, men att vid den nya flottans anskaffning denna plan icke i allo kommer att följas antyda nogsamt
Departements-chefens i denna fråga meddelade yttranden, likasom Utskottet vågar antaga att rikets sjöförsvar icke kommer att ordnas på det sätt Hr Brakel föreslagit, om det ock må medgifvas att vissa delar af berörda förslag äro förtjente af uppmärksamhet.
Då det ej vidare torde för oss ifrågakomma att mod ett större antal skepp i öppen strid i sjön möta en fiende, synas stora och dyrbara pansarfartyg icke vara de, som företrädesvis böra anskaffas, ehuru det kan blifva nödigt att vid flottans ordnande ett eller annat fartyg af större cert bygges, på det att Sverige ej må blifva underlägset de magter, med hvilka det hittills varit såsom sjömagt jemförligt och för att vi må kunna, i förening med andra magter, uppträda äfven utom egna kusters omedelbara grannskap.
Delande den vid flera tillfällen uttalade af Departements-chefen upprepade åsigt att planen för vårt sjöförsvars ordnande bör hvila på den grundsats, att detsamma är att anse såsom en länk i kedjan af våra försvarsanstalter, af hvilka landtförsvaret utgör hufyudbeståndsdelen, synes det Utskottet som vore det nu, då frågan gäller att från grunden nybilda vårt sjöväsende, af aldra största vigt att, med bibehållande af denna grundsats och med fästadt afseende å de lokala förhållanden, som vårt land och våra skärgårdar förete, i främsta rummet anskaffa starka, snabbgående och kraftigt bevärade, med ångkraft försedda fartyg af jern, så konstruerade att de med lätthet kunna användas och manövrera i alla de vatten, som närmast omgifva våra kuster samt äfven kunna uppträda utom skärgårdarne, då omständigheterna dertill äro gynnande.
Detta synes vara vårt behof och bör utgöra den väsendtligaste och starkaste delen af vårt sjöförsvar.
Att närmare angifva beskaffenheten af denna sjökrigsmateriel, äfven om sådant Amre för Utskottet möjligt, torde icke vara behöfligt, då dessa åsigter hufvudsakligen öfverensstämma med den mening
Departements-chefen härutinnan yttrat.
Föröfrigt och då, enligt hvad kändt är, Regeringen redan afsändt en både i skeppsbyggeri och maschinväsende kunnig officer till Amerika, hvarest för närvarande sannolikt försök i alla rigtningar anställas, för att bringa denna materiel till den högsta fulländning, torde det kunna antagas att de upplysningar, som dervid erhållas, och de iakttagelser, som derunder göras, blifva af väsendtligt gagn och jemväl komma att noga öfvervägas vid bestämmandet af planen för vårt sjöförsvar, helst detta lands lokala förhållanden förete åtskilliga likheter med våra egna.
Det är ock under sådan förhoppning och i den öfvertygelse att de grunder, hvilka här ofvan blifvit framhållna, jemväl blifva de, som af Regeringen slutligen komma att följas vid ordnandet af denna angelägenhet, äfvensom att icke någon del af de medel, som nu till flottans nybyggnad anvisas, kommer att användas för anskaffning af fartyg egentligen afsedda för öfningsexpeditioner, som Utskottet anser sig kunna tillstyrka, att, på sätt Kongl.
Maj:t begärt, de belopp, som härtill af Rikets Ständer beviljas, jemte öfriga påräknade tillgångar, utan några dervid bestämdt fästade vilkor ställas till Kongl.
I afseende å den erforderliga summan för flottans nybyggnad, hafva visserligen, på sätt här ofvan omförmäles, 2:no af motionärerne begärt att anslaget måtte bestämmas till högre belopp än Kongl. Maj:t ansett vara härtill behöfligt; och Herr Brakel har derjemte föreslagit en särskild utväg till erhållande af ökade tillgångar för sjöförsvarets ordnande genom höjande af tullen på socker.
Men, utan att vilja bestrida att det ändamål, eller flottans reorganisation, för hvars er - 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81. nående medel nu böra af Rikets Ständer beviljas, är särdeles vigtigt, anser Utskottet likväl det kunna med skäl ifrågasättas huruvida, då, enligt Utskottets tanke, en sådan beskattning, sorn här blifvit föreslagen, icke bör utan efter den sorgfälligaste pröfning af dess nödvändighet åläggas, det kan vara lämpligt att vidtaga en dylik åtgärd just vid en tidpunkt, då de vigtigaste frågorna rörande sjöförsvaret ännu äro oafgjorda, äfven om man icke vill taga i betraktande att de föreslagna beloppen icke allenast äro högst betydliga, utan ock till en del afse byggande af fartyg större än några andra, som hittills varit ifrågasatte att anskaffas.
Dessa framställningar har Utskottet således icke kunnat till alla delar understödja, likasom
Utskottet icke eller ansett sig kunna förorda anvisandet af de medel, Kongl.
Majit i berörda hänseende äskat.
Det torde nemligen icke böra förbises att den summa Kongl. Majit för detta ändamål nu begärt, grundar sig på beräkningar, uppgjorda af Sjöförsvars-kommittéen och under förutsättning att stora pansarfartyg borde anskaffas; men att den nya sjökrigsmaterielen, med afseende å de förändrade förhållanden, som inträdt efter det Komiléens arbeten blifvit afslutade, kommer att ordnas på ett annat sätt, än det bemälda Komité föreslagit, lärer väl med temlig visshet kunna antagas.
Yid sådant förhållande och då Utskottet således icke har någon bestämd grund, på hvilken Utskottet kan stödja sin framställning beträffande anslagsbeloppet, måste det förslag, Utskottet härutinnan kommer att afgifva, hufvudsakligen bestämmas dels med afseende å Statsverkets tillgångar, dels med hänsigt till den öfvertygelse Utskottet hyser att de medel, som härtill af Rikets Ständer beviljas, komma att användas till anskaffning af den för vårt försvar mest ändamålsenliga sjökrigsmateriel; och då tillök n i n ga r n e å 5:te Hufvudtitelns anslag redan uppgå till omkring 2 millioner R:dr samt, utom ofvannämnda behof, jemväl flera andra finnas, hvilka icke heller kunna afvisas, anser Utskottet inskränkning i den af Kongl. Maj:t äskade summan böra ske och det extra anslaget kunna nedsättas till det belopp, Utskottet här nedan föreslår och hvilket synes böra i det närmaste motsvara behofven under nästkommande 3 år, eller intill den tid vid nästa riksdag, då Rikets Ständer hinna pröiva och yttra sig om den plan för sjöförsvarets framtida ordnande, som då kan komma att för dem framläggas.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer, jemte bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning i hvad den afser beredandet af nödiga tillgångar för ny sjökrigsmateriels anskaffande under nästa statsregleringsperiod, måtte dels å Riks-staten låta uppföra nuvarande anslag till flottans nybyggnad till oförminskadt belopp, eller 162,000 R:dr årligen, dels ock såsom extra anslag för åren 1864, 1865 och 1866 anvisa en summa af 1,800,000 R:dr, att med en tredjedel, eller 600,000 R:dr, under hvartdera året utgå och tillika med öfriga för ändamålet beräknade tillgångar på anslaget till flottans nybyggnad öfverföras, för att samfäldt med detta redovisas, och att samtlige dessa medel och tillgångar ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för att, enligt de af nuvarande
Departcments-chef uppgifna allmänna grunder för anskaffande af ny krigsfartygsmateriel, användas.
Varande härigenom, äfvensom till följd af Utskottets yttrande i nästföregående punkt, jemväl besvarad Hr Brakels, uti 6:te mom. af dess motion gjorda Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81.
13 framställning, angående användandet af de tillgångar, som knnde beredas af slopado fartyg m. m. till påskyndande af flottans nybyggande. 4:o.
Båtsmännens beklädnad.
Yid det förhållande att genom den i ofvan omförmälde Statsråds-protokoll intagne utredning af förhållandena med det för båtsmännens beklädnad i Riksstaten uppförda förslagsanslag vore ådagalagdt, att, i stället för ännu blott skenbar, innan kort verklig brist skulle på anslaget uppstå, så framt detsamma icke snart blefve förstärkt med det i sådant afseende uppgifna belopp af 13,695 R:dr, har Kongl. Haj:t* då den härför erforderliga tillgång förefunnes inom Hufvudtiteln på reservationsanslaget till gemenskapens vid Flottans korpser natura-underhåll, föreslagit att, medelst öfverföring derifrån, den behöfliga tillökningen af 13,695
R:dr årligen måtte tilldelas anslaget till båtsmänuens beklädnad, hvilket derigenom blefve från 74,505 R:dr till 88,200 R:dr förnöjdt.
Af Statsråds-protokollct (pag. 36) iuhemtas, hurusom vid ärendets föredragning
Departements-chefen anfört, bland annat, att redan under de första åren efter det
Kronan öfvertagit bestyret med båtsmännens beklädnad visat sig, att det till bestridande af Kronans andel i kostnaderna derför beviljade anslag, hvilket från början bestämts till 28,000 R:dr B:ko eller 42,000 R:dr Runt årligen, att användas i förhållande till det antal rusthåll eller rotar, som på det nya beklädnadssättet ingick, ej motsvarade behofvet.
Anslaget hade derföre vid 1850—1851 årens riksdag blifvit förhöjdt till 63,000 R:dr Ruut; hvarjemte vid sistförflutna riksdag å anslaget uppförts ytterligare 11,505 R:dr, hvilket belopp, såsom endast utgörande vederlag för den minskning i beklädnadsafgiften, som med 5 R:dr för hvarje rusthåll beviljades båtsmansindelningen i Blekinge och Södra
Möre till lindring i rustningsbestyret, följaktligen icke ökat tillgången för beklädnadsutgifter.
Den summa af 63,000
R:dr, hvilken således härtill varit från 1852 års början att påräkna, hade likväl äfven befunnits otillräcklig och såsom anledning till ett sådant förhållande hade nu Förvaltningen af Sjöärendena, vid anmälan derom, uppgifvit, hurusom vid uppgörandet af de beräkningar, sorn lagts till grund för anslagets bestämmande, blifvit förutsatt, att högst en tredjedel af båtsmanshållet skulle årligen uppfordras; men som ökade anslag till materielen samt större byggnadsföretag och rustningar emot förr föranledt till större årlig uppfordring af manskap, än den sålunda beräknade, hade ock beklädnadsutgifterna icke kunnat inskränkas inom tillgångarna, hvilka derföre öfverskridits med ej obetydliga belopp, så att, enligt räkenskaperna, vid 1860 års slut bristen utgjorde 265,0S2 R:dr 32 öre Förvaltningen ansåge derföre, att för anslagsbeloppets bestämmande en annan grund borde följas, och att, då under åren 1858, 1859 och 1860, af uppgifna skäl, antalet af uppfordrade båtsmän för tjenstgöring å stationerna och till exercis å utrustade fartyg kunde anses hafva varit sådant, som det under vanliga förhållanden komme att framgent förblifva, samt såframt beklädnadsanslaget vid utomordentliga rustningar blefve af dertill särskildt anvisade medel gödtgjordt för båtsmansbeklädnadernas derunder ökade slitning, beklädnadskostnaden för nämnde 3:ne år lemnade en någorlunda säker ledning vid beräknandet af den summa, som under framtiden skulle för ändamålet blifva tillräcklig.