Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Andra vigtiga frågor, såsom den af Herr Generalen Lefren väckte, att Banken skulle, i fall af mindre silfverbehof lill utvexlingens bedrifvande, kunna förränta en del af silfver-fonden uti goda Utländska papper, som vore realisabla, när helst man ville, i ädlare metaller, synas då äfven förtjena att begrundas; ty det är alltid stor vinst för ett land, som likt Sverige redan af climatet möter hinder för en jordens större afkastning, att kunna för fortgången af sin Industrie använda alla Capital fruktbärande och äfven reproduclivt, samt att följaktligen, så litet sorn möjligt, för sin inre och yttre rörelse, belasta sig med ett -lillaliggande Inventarium af ädlare metaller, de der mindre erfordras, ju inerä liqvi Dihang till R, St. rrot. 18j4. 6 Sami. i Ajrl. 4 io:de Häftet. 3* Btinco-XJtshttert U//.
N:» 14. dationérne ske i inre handeln med Credit-mynt och i den utrikes handeln genom vexeltransactioner.” Riksdagsfullmägtigen Brisman från Skaraborgs Län åberopade sin vid Betänkandet N:o 7 afgifne reservation, uti hvilken reservation äfven Riksdagsfullmägtige Eric Swanberg från Wester-Norrlands Län och A. Nordmark från Westerbottens
Län sig förenade.
STOCKHOLM, i834; hos J. A. Wallda.
B<wco-Utskottets Bet, K:o i5.
I !N:o i5.
Ankom till Exp.-Utsk. den 3 Juli.
Betänkande j angående en af Herr Friherre Kantzow framställd, och till Utskottets handläggning öfverlemnad motion att enskilde Actie-egare måtte inbjudas till deltagande i Rikets Ständert Bank och dess rörelse.
Ridd. och Adeln har XJLsliotlet den i3 sisll.
Mars fått emottaga en af Herr Friherre Kantzows Johan Albert} väekt motion, att enskilde Actie-egare malle af Rikets Ständer inbjudas till deltagande i Rikets Ständer* Rank oell dess rörelse; hvarmed Motionairen förklarat sig hafva till ändamål: alt, genom enskilde Actie-egares upplagande och delaktighet i Bankens Styrelse, Bereda en gnranlie emot ensidighet i administrationen •arnt hana väg till inträde i samma Styrelse åt män, hvilkas enskilda interesse, förenadt med fullständig och practisk kännedom af affairer och vana vid deras behandling, kunde i framliden hilda en Bankförvaltning, enligt grunder allt mer och mer lämpade efter den, för förvaltningen af andre Länders national-Banker; alt genom denna magt, småningom utvidgad, uppställa en verklig motvigt och control mot Rikets Ständers möjliga hugskott alt försämra mynUt och såmedelst borttaga Sländernes öl verk lagade envälde i Rank-styrelsen, •arnt slutligen att genom enskilde Actie-egares tillskott af silfver ej allenast förstärka Rankcns rcela Fond, ulan äfven öka Rörelsc-Capitalet och således jemväl medlen till Lånerörelsens utvidgning.
Motionairen har trott, att ifrågavarande inbjudning kunde ske före silfvcr-utvexlingen, med skyldighet för den, som deraf ville sig begagna, att inom någon viss prsescriplionstid anskaffa Acliens silfverbelopp, samt att till säkerhet för detta åtagande genast i Ranken insätta en mot Acliens halfva siifver-värde svarande summa, som der reserverades intill -si-lfrets aflemnande, då sed lar ne skulle återställas; att Aetierne borde ställas å t. ex. 5oo R:dr eller, om så skulle finnas lämpligare, 100 R.'dr silfvcrspecie hvardera, till viss nian eller Ordres, samt lili följd häraf alla Actie-egare inmat liculeras efter Acliens numer och transport af Actie icke gälla utan föregången anmälan hos Rank-styrelsen, deröfver bevis skulle utfärdas; B i hung till 11, St.
Vrot i834. C Sorni, x AfJ. i n:te Häftet. å jBfiuco-u tmtttt Bet.
A’:» i5- att Actie-egarcns utdelning skulle beräknas i förhållande till der» genom lians tillskott i silfver, enligt Rikets Ständers medgifvande, ökade penninge- oell lånerörelsen samt den deraf, enligt serskildt Conto, erhfdlne netto inkomst, dock så, att, i händelse denna vinst uppginge till och öfver 5 o/b å Actiens Capital-belopp, allenast a/"3:delar af det öfverskjulande belopp skulle Actic-egaren tillfalla, men återstående tredjedelen ingå till Bankens reier v-fond ; att 0111, emot förmodan, förlust å låne-rörelsen, för ett eller annat år.uppstode, eller Bankens styrelse funne reela fonden fordra en ytterligare förstärkning af silfver, actic-egarne skulle hafva åliggandet att, - pro rata parte, i mou af det insatta Capitalels förhållande tillden derpå grundade sedelstocken, lemna tillskott i silfver af hvad som erfordrades, dock med rättighet för Actie-egarne att det sålunda lemnade tillskott återtaga sedan erisen blifvit öfverstånden; och att det primitiva Actie-Capitalet i silfver aldrig skulle kunna uppsägas, utan Actien endast berättiga lill ränta, på sätt ofvan nämndt är, efter andel i vinsten, men att actierne skulle kunna i Banken belånas till deras lulia belopp, i enlighet med de vilkor, som för öfrige publike pappers belåning kunde stadgas.
Hvarjemte Molionaircn yttrat den åsigt, alt ehuru Aclie-egares framtida delaktighet i Bankens öfverstyrelse icke kunde ega rum utan förändring af Grundlagen, Rikets Ständer likväl torde vara oförhindrade att emedlertid i Banco-Reglemenlct föreskrifva sine Fullmäglige, att, med Ombud uf en eller flere Actic-egare, sig rådföra i afseende på Låne-rörelsens bedrifvande.
Och har Motionairen föreställt sig, alt uppå de sålunda framställde grunder ett enskildt Actie-bolag al både in- och utländske
Capitalister ganska lätt komma att sig bilda till deltagande i Banken.
I sammanhang med denna motion äro till Utskottet remitterade åtskilige i anledning deraf inom Höglofl.
Ridd. och Adeln afgifne yttranden, hvaraf inhemtas, ali Förslaget blifvit understödt af Herr Grefve Gronhjelm, dock med erinran, att missbruk syntes kunna uppkomma deraf, attActierae, för gjorde silfver-insättningar, skulle få lill fulla beloppet belånas och det ville förefalla såsom skulin man derigenom kunna utan Capital förvärfva sig adier i Banken, samt af Herr Dalman, att han väl ej, för sin del, kunde inse de stora vådorne af den ifrågasatte belånings-rälten, men att denna clausul kunde borttagas, om så ansåges nödigt och likafullt allt det öfriga af förslaget qvarstå; men att Herr Friherre Boye, Herr Friherre Bancc-Uts kottets
A'lo 15, S Cederström j Herr Friherre Ehrenborgh_, C. JV.j Herr Hegardt C. \B.} Herr Reenstjernaj N. S.j Herr Rosenblad 11._, och Herr von Hohenhausen j M.
S.j emot förslagets antagande sig yttrat.
Utskottet inser och erkänner fullkomligt vigten deraf, att sundare principer i afseende på förvaltningen af Rikets Ständers Bank komma att för framtiden göra sig gällande, än de, som under en förfluten lid legat till grund för förvaltningen af detta Verk; men om än enskilde Actie-egare nu skulle kunna lemnäs del i Banken och dess styrelse, hvilket, enligt hvad Molionairen insett, icke för närvarande, eller utan föregången ändring af Reg:s Formens 72. §., låter sig göra, vore dock delta, elter Utskottets öfvertygelse, icke ledande till förenämnde dermed åsyftade ändamål, så vida ej lämpligare föreskrifter för Bankens förvaltning, än hitlils varda af Rikets Ständer meddelade.
Iaktlages åter detta, kan Utskottet desto mindra Betvifla, alt samma ändamål lika väl skulle vinnas, utan den redan nog talrika Banco-styrelsens förökande med af enskilde Aclie-egare valde Ombud, som Utskottet är förvissadt, alt, ehuru fullkomlige insigter i ämnet och vana med affairers behandling icke torde kunna förväntas hos hvar och en, som, enligt nu gällande Grundlag, kan al Rikets Ständer utses lill Ledamot i Banco-styrelsen, Rikets Ständer likväl icke skola sakna tillfälle att lill den vigtiga och -ansvarsfulla Banco-förvallningen utse flere Personer, de der i lika hög grad, som någre af enskilde Aclie-egare valde Ombud, innehafva alla härtill erforderlige egenskaper samt sålunda säkerligen komma att på förvaltningen i det hela utöfva ett lika lyckligt inflytande, som möjligen vore att af de sistnämndes deltagande i styrelsen förvänta; helst det mäste antagas, att Rikets Ständers öfrige Fullmäglige icke skola underlåta att rätt värdera de råd och upplysningar, dem meddelas af Med-Fullmägtige, egande i ämnet djupare insigter, eller sakna redlighet, att, utan fremmande afsigter, desse råd efterfölja, då de finnas med sunda principer öfverensstämmande och till ändamålet förande, samt de af enskilde Aclieegare valde Ombud ej heller voro i tillfälle alt annorlunda på styrelse-å tgärdcrne inverka, enär dem icke rimligen kunde tillerkännas större andel i Bankens styrelse, än Rikets Ständers Fullmäglige, så att besluten i alla händelser skulle blifva af de sistnämnde beroende.
Beträffande det andra med förslaget åsyftade ändamål, eller att genom enskilde Aclie-egare uppställa en verklig motvigt och control mot Rikets
Ständers möjliga hugskott alt försämra myntet samt på 4 Banco-TJeskottets Bet.
N:o i5. detta sätt borttaga
Stä tule ines öfverklagade envälde i Bankslyrelsen, får Utskottet erinra, alt nu mera-, och sedan den hemlighet, hvarmed Banken fordom slått omgärdad, och under hvars skydd allenast de hiltills, lid efter annan, vidtagne åtgärder lill myntets försämrande kunnat vågas, försvunnit, befinner sig Banken redan, till följd af de förändrade förhållanden, hvilka inträdt i och med densammas ställande under publiciteten, uti sådan ställning, att dylike missbruk icke för framtiden låta sig tänka, utan ett uppenbart våld, hvarigenom Bankens bela credit skulle i grund förstöras och följderne ovilkorligen blifva Bankens fullkomliga och snara upplösning; men tänker man sig möjligheten, alt så beskaffade missbruk äfven framdeles, oaktadt vunnen bättre upplysning, skulle kunna af Rikets Representanter utöfvas, måste man också medgifva, alt den Statsmagt, som sådant sig tillät, visserligen icke skulle draga i betänkande
Btt denna åtgärd vidtaga, jemväl i händelse enskilde Actie-egare vöre uti Banken och dess styrelse delaklige; ty den ene medborgarens rättigheter kunde, under sådant förhållande, icke anses heligare och för, våldet mera fredade än den andres eller hvarje innehafvares af en Bankens sedel.
Hvad dernäst vidkommer det med förslaget åsyftade tredje ändamål, elter alt medelst enskilde Aclie-egares tillskott af silfver förstärka Bankens fond samt öka rörelse-capilalet, och således medlen till Lånerörelsens utvidgning, så är det UtskolleLs öfvertygelse, att derest Banken erhölle fri disposition öfver sin bela årliga vinst, samt finge tillgodonjuta sine öfrige tillgångar, och Styrelsen derjemte berättigades å utrikes ort förskaffa sig crediliv, att lill myntvärdets upprätthållande disponeras, på sätt och i den ordning Utskottet uti dess afgifne Betänkande, angående grunderne för Bankens rörelse och förvaltning, föreslagit, erfordras icke i och för siifverutvcxlingens betryggande och fortgång den förstärkning i Bankens metalliska fond, som genom silfvertillskott af enskilde Actie-egare uppslode, i händelse det silfver, sorn på sådant sätt samlades, finge uteslutande an vändas till den fria silfverutvexlingens betryggande; och skulle åter.
Bankens credit- och lånerörelse förökas i den nion nya tillskott af siifverskedde, ligger det för hvar och en klart, att detta väl bidroge lill förökande af rörelsecapitalet och Bankens förmåga, att sin lånerörelse utsträcka, men att, i sådan händelse, eller genom utgifvandc af nytt sedel belopp, i proportion af det insatta silfvret, icke vunnes det ändamål, alt tillskynda Banken någon verklig förstärkning.
Biimo-Vrs fottet t Bit.
N:o 15, S Ingår man härefter i undersökning, huruvida förslaget innefattar någre så beskaffade fördelar för blifvande Äctie-egare i Banken, att man kunde påräkna detsammas omfattande med begärlighet af dem, som dertill inbjödos, förekommer, att Banken, med en contant rassa af 6,587,000 B:dr i silfver, motsvarande, efter myntbestämnings-grunden, 17,565,333 R:dr 16 sk. i Banco-sedlar, på sin hela lånerörelse icke har större netto behållning än 4oo,ooo R:dr, eller endast 2 1 fZ pr:ct; så att, med tillämpning af den princip, att Bankens lånerörelse blefve proportionaliter ökad, i förhållande till den af enskilde Aclie-egare verkställde insättning, förslagsvis beräknad till 1,000,000 R:dr i silfver, icke större utdelning, än nämnde 2 ij3 pr:ot kunde antagas tillfalla de enskilde Actie-egarne, som, derest med Actieteckningen endast åsyftades förstärkning af Bankens metalliska cassa, och således icke, genom det af Actie-egarne insatte silfver, någon utvidgning i Bankens lånerörelse skedde, naturligtvis erhöllo än mindre utdelning, eller allenast 2 priet af deras insatte capital, under hvilka föga lofvande utsigter det ej är sannolikt att många, eller ens någre, skulle vilja såsom Actie-egare i Banken inträda.
Hvaremot, i händelse Actie-egarne på deras insatte, här ofvan förslagsvis till 1,000,000 Rrdr i silfver beräknade capital, borde garanteras 5 priet årlig ränta, under förutsättning att det af dem insatte silfver användes uteslutande till-förstärkning af Bankens metalliska fond, Banken komme att vidkännas en ränteförlust af 133,333 R:dr 16 sk.
Banco, eller motsvarande i/3 delen af dess netto-behållning, ulan att dock det sålunda beredda silfvertillskott i högre grad betryggade utvexlingens bestånd, än anskaffandet för Bankens räkning af creditiv i utländskt mynt å samma belopp, med hvilket senare är förenad den förmon, att ränta ej ifrågakomma-, utan så vida någon del af samma creditiv skulle, i och för silfverutvexlingens fortgång, behöfva att anlitas, eller för större summa, än som då för tillfället kunde derå lyftas.
Af nu anförde skäl, och enär alltså ifrågavarande förslag, efter Utskottets Öfvertygelse, icke skulle uppfylla de vigtiga ändamål Motionairen dermed åsyftat, eller ens troligen, utan uppoffring å Bankens sida, låta sig verkställa, samt slutligen ett Reglementariskt stadgande, hvarigenom Ri Bihnng till R, St, Fröt, l83/j. 6 Sami. 1 A fdel. 3 1 vte Iläjtet. 6 Banco-fjtskouttt Bit.'Nio i5» tets Ständers Fullmägtige i Banken ålades, att, i Båga om bedrifvandet af Bankens lånerörelse, sig rådföra med af enskilde Aetie-egare valde Ombud, intiils de sistnämnde, vid en kommande Riksdag, genom ändring i 72 §. af nu gällande Regerings-Form, möjligen erhölle del i Bankens styrelse, synes Utskottet icke vara lämplig eller ändamålsenlig, anser Utskottet sig ej kanna tillstyrka Rikets Ständer, att till ifrågavarande förslag lemna bifall.
Stockholm den 27 Junii i83/p i STOCKHOLM*. i834; hos J. A. Walloch. Banco-Utskottets Utlåtande N;0 16.
I N:o 16.
Ankom till Banco-Utsk. den 3 Julii.
Utlåtande, till svar å de inom samtlige Riks-Stånden framställdej till Utskottet remitterade anmärkningar vid dess under N:o 6 afgifne Betänkande med förslag till Hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning.
Sedan Utskottet, uti dess under N:o 6 afgifne Betänkande, framställt förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning, men nämnde Betänkande blifvit af samtlige Riks-Stånden till Utskottet återremitteradt samt Utskottet, under den 10, 17, 22 och 29 Maji och den 2 Junii, fått emottaga alla tili återremissen hörande yttranden, uppgående till omkring 5oo ark, har Utskottet numera under pröfning tagit hvad emot Betänkandet hufvudsakligen anmärkt blifvit och vill,med all den korthet, som vidlyftigheten af de gjorda anmärkningar tillåter, desamma upptaga och besvara.
I lörsta rummet förekommer den af en Ledamot vid sjelfva ingressen till Utskottets Betänkande gjorde anmärkning, att den af Utskottet åberopade 6 §. uti dess Instruction syntes icke afse något åliggande för Utskottet eller uppdrag att afgifva Förslag till en ny plan lör Bankens förvaltning och rörelse, utan att, så vidt han kunnat fatta Inslructionen, vore det i 5 §. och icke i den 6, som föreskriften härom funnes, uti hvilken §. åter vore föreskrifvet, icke att Banco-Utskottet skulle till Rikets Ständer inkomma med något eget Förslag, utan med utlåtande öfver det förslag till reglering, som Banco-Fullmägtige fått sig uppdraget för Rikets Ständer framlägga, hvarföre denne Ledamot trott, att Utskottet skulle, enligt Instructionens tydliga föreskrift, hafva upptagit till granskning det Förslag Bankens Secreterare, efter uppdrag af Fullmägtige, utarbetat, samt med sitt utlåtande deröfver till Rikets Ständer inkomma, men att då icke något afseende kunnat af Utskottet fästas på §. 5 af dess Instruction, hade Utskottet åtminstone bort upplysa och för Rikets Ständer förklara af hvad anledning
Ständernes föreskrift ej kunnat följas.
Utskottet får i anledning häraf erinra, att, på sätt Betänkandet äfven upplyser, var det, under de af Utskottet, till följd af RegeringsBih. till R.
Brot. l834• 6 Sami. 1 Afd. 1 ixte Häftet.
Banco-Vtskotlets Utlåtande N.-o 1G.
Formens 53 Riksdags-Ordningöns 3a §. och den i sistnämnde § åberopade 6 §. af Instructionen, företagne egentlige
Revisions- och gransknings-åtgärderne för den förflutna tiden, som Utskottet, hvilket, enligt Riksdags-Ordningens 3n har motions-rätiighet sig tillagd, börjat jemväl under pröfning taga hufvudgrunderne för Bankens framtida förvaltning, hvarigenom Utskottet kommit i tillfälle att långt förr till Rikets Ständer ingå med dess ganska nära inbördes sammanhang egande Betänkanden N:ris 6 & 8, än sorn möjligen kunnat ske, i fall Utskottet antingen afvaktat samtlige inom Riks-Stånden väckte och till Utskottet remitterade motioner i ämnet eller behandlat hvarje motion serskildt för sig, och det är denna iakttagna ordning Utskottet, medelst citation of 6 velat i korthet antyda.
Utskottet har dock ingalunda förbisett det i 5 §. gifne stadgande och skall ej heller underlåta alt ställa sig detsamma till efterrättelse, men får fästa uppmärksamhet å, alt ehvad de der förekommande orden ”definitiv reglering i afseende å Banco-Verkets Organisation i det hela” skola anses åsyfta en Lagstiftning för Banken i ett allmännare omfång, efter hvilken åsigt de af Banco-Secreteraren på Fullmägtiges anmodan upprättade, och af Fullmägtige till Utskottet öfverlemnade Förslag gemensamt syfta, eller allenast inre regleringen af det Departementala, hvartill Förslag i vissa détailer äfven blifvit genom Fullmägtiges föranstaltande utarbetade och Banco-Utskottet förelagde, har det i sakernes nuvarande skick, då Silfver-utyexlingen ej under tiden från sistlidne Riksdag gått i fullbordan, synts Utskottet alldeles oundgängligt, att grunderne för Bank-rörelsen varda, i samband med Silfverutvexlings-frågan, af Rikets Ständer bestämde, innan Utskottet vid dessa förslag lagger sista handen, och med utlåtande i anledning af dena till Rikets Ständer inkommer.
Utskottet går dernäst att till pröfning upptaga de anmärkningar, hvilka blifvit gjorde vid några af Utskottet serskildt meddelade yttranden, i afseende på åtskillige inom Riks-Stånden väckte, till Utskottets handläggning öfverlemnade motioner, rörande hufvudgrunderne för Bankens förvaltning och rörelse samt garantierne för Silfver-utvexlingen* oafbrutna fortgång.
Desse anmärkningar finnas rigtade emot: a) Det å Herr Santessons motion, om in- och utvexling af Silfver för Bankens räkning, jemväl i Götheborg, meddelade svar, hvarigenom Utskottet förklarat sig desto mindre kunna tillstyrka samma för - Banco-Utsfiottets Utlåtande N.-o 16. 3 slag, som det skulle blifva för Banken omöjligt att såsom bestämd pligt åtaga sig
Silfverutvexling pä mer än ett ställe.
Dervid är anmärkt: af Motionairen: dels att då Utskottet ej här besvarat hans motion i hvad den anginge invexling af Silfver, förmodade han med desto större anledning, det Utskottet ej haft för afsigt föreslå någon rubbning i det stadgande, rörande, sådan invexling vid Bankens bägge Låne-Contor, hvilket innefattas uti 12 §.
1 Afd. 4 .Art. af nu gällande Banco-Regleniente, som man ej kunde undgå inse, att denna rättighets fortfarande vore af högsta vigt för befordrande af Silfver-införseln, då Götheborg och Malmö voro de närmaste hamnar dertill, dels ock att, då Utskottet, i fråga om Silfver-utvexlingen från Låne-Contoren, inskränkt sig lill det förklarande, att
Banken ej kunde såsom bestämd pligt sig åtaga att å flere ställen än i Stockholm hålla Metallisk Gassa för ulvexlingen, förmodade han, att Banco-styrelsen skulle i blifvande Reglemente berättigas och uppdragas alt härmed förfara, efter hvad förhållandena anvisade blifva nyttigt och nödigt för befordrande af realisationens underlättade gång, samt att han, under denna öfvertygelse, ej för närvarande ville yrka vidsträcktare utvexlings-anstalt i Götheborg, än att det silfver, som genom den större handeln frivilligt inkommit i Landet, jemväl på denna ort, samt vid Låne-Contoret invexlades, mätte få åter hållas der tillhanda åt dem, sorn eljest skulle med drygare kostnad behöfva taga det från Stockholm; — af en annan Ledamot inom Vällofl Borgare-Ståndet , att, enligt hans öfvertygelse, tillgång på silfver nödvändigt borde finnas jemväl i Götheborg, såsom det ställe, hvarest näst Stockholm egenteligeu vexelslut skedde; att allt hvad som Lunde behöfvas för Silfver-utvexling i Götheborg vore en Metallisk Gassa af E11 å
En och en half million R:dr, samt att Bankens utgifter icke, genom inrättandet af en dylik vexlingsanstalt i Götheborg, syntes kunna i betydlig nion ökas, då Banken redan på stället eg le en aktad man, som derstädes ombesörjer belåningen af Metaller och säkert ej skulle anse för svårt alt äfven 0111 händer taga ifrågavarande bestyr; — af en Ledamot inom Höglofl.
Ridd. och Adeln, att han, i afseende på möjligheten att införskaffa Silfver för bästa köp, ansåg det skola vara en lättnad, om Banken vid sina håla Filial-Gonlor hade Deposilionsoch Invexlings-Contoir, enär det syntes bättre och fördelaktigare i alla afseenden, att
Silfver finge inlemnas på flere punkter, än blott i Stock - 4 Banco-Utskottcts Utlåtande N.o 16. holm, som vore långt aflägset från de Europeiska Handels-marknaderne, der Silfret funnes.
I sammanhang hvarmed, dels en Ledamot inom sistnämnde Stånd föreslagit Calmar, såsom tjenlig ort för inrättande af Vexlings-Contor, dels ock en annan Ledamot inom samma Stånd, med erkännande utaf de fördelar, som för Banken skulle uppstå deraf, att Depositions- och Invexlings-Contor på flere ställen bildades, hemställt, om icke en sådan åtgärd borde i allmänhet vidtagas vid Landt-Ränterien Utskottet har tagit desse anmärkningar under öfvervägande och får till en början tillkännagifva, det Utskottet ingalunda haft för afsigt att föreslå någon inskränkning i den rättighet, som, enligt ofvan åberopade ratte §. af Banco-Reglementet, redan finnes medgifven till in vexling af Silfver vid Låne-Contoren, utan, vid uppgörande af förslag till blifvande Banco-Reglemente, vill tillse, att de härom redan gifne Stadganden måga så jemkas och förändras, att de blifva mot ändamålet i möjligaste måtto svarande.
Men enär Utskottet befarar, att inrättandet af Vexlings-Contor å flere ställen skulle leda till alltför kännbar kostnad för Banken samt dylike Contors inrättande vid Landt-Ränterien icke skulle medföra tillräcklig säkerhet för Banken och i verkställigheten måste möta svårigheter, då det icke hilligtvis skulle kunna åläggas de Tjenstemän, som vid Landt-Ränterien fingo härmed befattning, att anskaffa borgen, motsvarande de summor, som kunde komma att i denna väg åt dem anförtros, kan Utskottet till en så beskaffad utsträckning af dylike vexlings-anstalter ej tillstyrka bifall.
Hvad åter beträffar yrkandet, att Banken för utvexling af Silfver jemväl skulle hålla en Metallisk Cassa vid Götheborgs Låne-Contor, finner Utskottet ej skäl frångå sitt förut häröfver afgifne yttrande.
Hvarigenom dock icke afses någon inskränkning i hvad §. i3 af nu gällande Banco-Reglementes 4 Art.
1 Afd. stadgar rörande Silfver-utvexling vid Låne-Contoren. b) Utskottets yttrande, (pag. i4) i anledning af dels förslag om förlängde betalningsterminer för Banco-Discont-Län, dels af annan Ledamot väckt motion om borttagande af all omsättningsrätt för ej redan beviljade Discont-Län.
Hvarvid är anmärkt: af någre Ledamöter inom Hederv.