Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande dernäst det ifrågaställa anslaget för uppförande af en ny läroverks— byggnad i Uddevalla, utvisa handlingarne, att nuvarande skolhus, beslående, utom boställsrum för Rektor och äldste Kollega, endast af tro skolrum, hvaraf det största, 15 alnar långt och 8 alnar bredt samt de öfriga endast 6 ä 7 alnar i fyrkant hvartdera, dels är alltför trångt och inskränkt för det antal af omkring 80 lärjungar, som för närvarande der åtnjuta undervisning, dels genom sitt läge vid foten af ett berg, hvarifrån en jemn fuktighet underhålles så väl å skolans gårdsplan, sorn isynnerhet i sjelfva skolhuset, är i högsta måtto osundt och menligt för lärarnes och lärjungarnes helsa, dels ock att byggnaden är mycket bristfällig och tarfvar ständiga reparationer.
Härigenom måste anses vara fullt ådagalagdt, att nuvarande skolhus befinnes för sitt ändamål alldeles oljenligt och att ett nytt, mera rymligt lärohus, uppfördt å en dertill passande, sund och välbelägen plats, är af högsta behof påkallad t, och, i händelse Rikets Ständer bifalla Utskottets förut af gifna förslag, att skolan må utvidgas och erhålla 5 klasser, hvarigenom flera skolrum, utom ett särskildt samlingsrum, komma att erfordras, blifver en sådan nybyggnad än mera nödvändig.
Hvad angår kostnaden för den nya skolbyggnadens uppförande, hvilken, enligt det uppgjorda kostnads-lörslaget, skulle uppgå till 36,500 R:dr, så enär, såsom af handlingarne äfven upplyses, mer än halfva antalet af lärjungar, som besöka skolan, tillhör den omkring Uddevalla stad liggande landsorten, samt, efter hvad Utskottet jemväl inhemtat, Stiftets byggnads-kassas tillgångar icke lära medgifva något bidrag till nybyggnaden, torde Staten icke böra undandraga sig att med det belopp af 20,000 R:dr, som motionärerne begärt, i kostnaden deltaga.
Då emellertid den nu upprättade ritningen till nämnda byggnad icke blifvit af vederbörande embetsmyndighet granskad och dessutom en ny ritning torde böra uppgöras, mera lämpad efter den utvidgning, skolan, såsom föreslaget är, skulle erhålla, bar Utskottet funnit sig böra i sa måtto tillstyrka bifall å motionärernes framställning, att, såsom bidrag till uppförande, efter behörigen granskad och godkänd ritning, af en ny, rymlig och ändamålsenlig skolhus-byggnad af sten i Uddevalla stad, en summa af 20,000 R:dr R:mt må af Rikets Ständer beviljas att, i mån af behof, utgå, med förbehåll, 24 Stals-Ulskoltels Ullålande M 148.
(Fortsättn.) att några kostnader för byggnadens underhållande icke komma att drabba Stats-verket.
Hvad slutligen beträffar de föreslagna nya läroverks- och gymnastik-byggnaderna i Götheborg, har Utskottet, af de motionen bifogado handlingar, bland annat, inhemtat, att, efter upphörandet af den Tyska församlingens skola i Götheborg och den derstädes sednare inrättade apologist-skolans sammanslagning med gymnasium _ och trivial—skola, nu ifrågavarande läroverks-byggnad blifvit, till följd af del betydligt ökade antalet lärjungar, alldeles otillräcklig i afseende såväl å rummens storlek, som dessas antal, så att, då af de 7 egentliga läsrummen endast 4 vore någorlunda rymliga, det varit nödvändigt att nästan hvarje termin låta vissa klasser byta rum, hvarförutan den s. k. festivitets—salen dagligen måste begagnas till läsrum för en klass och för öfrigt hade så inskränkt utrymme, att lärjungarne icke kunde hålla gemensamma bönestunder.
Dertill komme, att rummen, i anseende till bristen på tamburer eller korridorer, vore kalla och för lärjungarnes helsa menliga samt dessutom helt och hållet saknade lämpliga anstalter för luftvexling.
För öfrigt kunde gårdsplatsen, såsom både trång och stensatt, icke tjena till lekplats för lärjungarne, och det dyrbara gymnasii- och stifts—bibliotheket vore nära nog oanvändbart, emedan böckerna, i brist på plats, ej kunde ordnas eller åtkommas.
1 afseende åter å behofvet af ny gymnastik-byggnad är upplyst, att läroverket hittills icke haft egen sådan byggnad, utan måst i en enskild persons bus för ändamålet förhyra ett rum, hvilket, i anseende till husets osunda läge, vore i sanitärt hänseende olämpligt och dessutom hade så trångt utrymme, alt 2 klasser af lärjungarne, utgörande två femtedelar af kela lärjunge-antalet, måste helt och hållet sakna undervisning i gymnastik, och af de öfriga lärjungarne blott en afdelning kunde erhålla två timmars gymnastik-öfning i veckan.
Vidare får Utskottet anmäla, att Chefen för Ecklesiastik-departemenlet under den 12 sistlidne Maj till Utskottet aflåtit en skrifvelse, innefattande tillkännagifvande, att underdånig framställning hos Kongl. Majit äfven blifvit gjord af Götheborgs stifts konsistorium om nådig proposition till Rikets Ständer, angående beviljande af anslag för ofvannämnda ändamål till belopp af 200,000 R:dr, men att Kongl. Majit, efter vunnen kännedom, att frågan redan blifvit gjord till föremål för Rikets Ständers behandling, funnit den underdåniga framställningen icke föranleda till annan åtgärd, än att handlingarne i målet lill Stats-Utskottet öfverlemnades.
Utskottet, som jemväl tagit del af dessa, Utskottet tillställda handlingar, har dervid erfarit, alt, vid den genom Öfver-Inlendents-embetets försorg anställda granskning af de dit insända ritningarne till ifrågavarande tvänne byggnader, åtskilliga anmärkningar förekommit, bland annat, att trappor och förstugor i den nya skolbusbyggnaden, innehållande de förra 853 och de sednare 474 qvadrat-alnar, upptoge allt för stor areal i jemförelse med de egentliga rummen, hvilka innehålla 1,926 qvadrat-alnar; Slals-Ulskotlels Utlåtande JYs 1S8.
(Fortsättn.) 23 qvadral-alnar; att en af trapporna, placerad i särskild utbyggnad åt gården, bordt kunna, till minskning af kostnaden, alldeles umbäras, och, med anbringande af 2:ne ingångar å husets fatjad, den inre anordningen, utan uppoffring af erforderligt utrymme, i enlighet dermed förändras, och att gymnastik-byggnaden kunnat på en lämpligare plats å tomten förläggas, samt dess rum och förstugor mera ändamålsenligt indelas; varande af Ofver-intendents-embetet, sedan vederbörande öfver anmärkningarne sig yttrat, underdånig hemställan gjord, huruvida Kongl. Majit, då desse syntes ovilkorligen vilja bibehålla plan-dispositionen, funne skäl medgifva, att ifrågaställa byggnader finge, i enlighet med de insända ritningarna, utföras.
Yid öfvervägande af denna fråga har Utskottet funnit ådagalagdt, icke allenast att den byggnad, som för skol-undervisningen nu begagnas, saknar tillräckligt utrymme för det stora antal lärjungar, som besöker läroverket, samt, utom det alt densamma eger ett osundt läge, är efter en mindre ändamålsenlig plan uppförd och icke inedgifver den förändrade inredning, som erfordras för att byggnaden skall kunna blifva ett emot tidens fordringar svarande och för ändamålet lämpligt lärohus, utan ock att den nuvarande förhyrda gymnastik-lokalen, äfven i anseende till dess osunda belägenhet och trånga utrymme, är för sitt ändamål alldeles otjenlig.
Häraf är således uppenbart, att ifrågavarande läroverk tarfvar nya och ändamålsenliga skol- och gymnastik-lokaler.
Beträffande åter de föreslagna nybyggnaderna, hvilkas uppförande, enligt de uppgjorda kostnads-förslagen, skulle komma att kosta, skolbusbyggnaden 212,000 R:dr och gymnastik-huset 50.000
R:dr, så synas, äfven med beräkning af de höga arbetsprisen i Götheborg, dessa kostnader vara nog stora och kunna tåla någon inskränkning.
Hvad skolhus-byggnaden särskildt angår, bör sådant desto hellre kunna ske, som, efter hvad Utskottet erfarit, den vackraste och rymligaste af dylika, i sednare tider uppförda byggnader, nemligen Westerås’ skolhus, kostat endast 150.000
För öfrigt kan Utskottet, efter skärskådande af ritningen till skolbyggnaden, icke annat än instämma i den vid densammas granskning hos Ofver-intendents-embetet gjorda anmärkning, att alltför stor areal upptages af trappor och förstugor, äfvensom det synes Utskottet, som rummen i den nya byggnaden i allmänhet blifva väl små samt tillräckligt utrymme kommer att saknas för bibliothek och samlingar.
Den föreslagna byggnads-planen. torde således vara i behof af åtskilliga jemkningar, innan byggnads-arbetet sättes i verket.
Då emellertid någon betydligare minskning af den uppgifna kostnaden sannolikt icke är att påräkna och, efter hvad upplyst blifvit, de för ändamålet disponibla medel endast i ringare mån förslå till kostnadens betäckande, fordrar billigheten, att Staten med sin hjelp understödjer företaget, och anser sig derföre Utskottet, under förutsättning att till bristens betäckande utväg må utan Stats-verkets vidare anlitande beredas, böra föreslå, att Rikets Ständer må på det sätt bifalla den väckta motionen, att, såsom bidrag för uppförande af nya skolhus- och gymnastik-byggBih. lill R.
Prot. 1836 & 1837. i Sami, 1 Afd. 3 Band.
5 Häfl. 4 26 Slats-Ulshotlets Utlåtande JU. 148.
(Fortsättn.) nader i Götheborg, en summa af 190,000 R:dr Riksmynt beviljas, ali, i ruan af behof, utgå, med förbehåll, att några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma att drabba Statsverket. 4 05:o.
Uti den motion af Herr Schwan, hvarom uli 7lista punkten af detta Utlåtande förmäles, har motionären äfven anfört, att
Serafimer-lasarettets nuvarande lokal vore otillräcklig för det stora antal sjuke, som lill intagning derstädes anmälas, och alt tvänne särskilda förslag till lasarettets utvidgning blifvit väckta, det ena att bostadshuset skulle förses med en öfvervåning, hvarigenom ett mindre antal nya sjuksängar kunde uppsättas, och det andra, alt en ny byggnad skulle uppföras, hvilken, jemte mera lämpliga lokaler för kök, bad och förråd, än de nuvarande, borde i tvänne våningar innehålla sjukrum, derigenom utrymme kunde beredas för ytterligare 80 å 90 sjuksängar, eller iner an dubbelt det antal, som genom boställs— husets påbyggnad erbölles.
Med upplysning derjemte, dels att kostnaden blifvit beräknad att uppgå, enligt det förra förslaget, till 24,000 R:dr och, efter det sednare, lill 65,900 R:dr R:ko, dels att lasarettet år 1853 erhållit en donation af nu mera aflidne Expedilions-sekreteraren Sederholm, till belopp af 36,455 R:dr 13 sk. 2 r:st., under vilkor alt med afkastningen deraf skulle underhållas ett ökadt antal sjuke, men att, derest nödig tillbyggnad icke annorledes kunde åstadkommas, afkastningen tillsvidare borde kapitaliseras och för byggnad användas, har motionären begärt, att Rikets Ständer måtte anvisa de, enligt sistnämnda förslag, erforderliga medel, 65,900 R:dr, att utgå med en tredjedel eller i jemnt tal 22,000 R:dr B:ko under hvartdera af nästkommande tre år; och skulle derigenom lasarettet komma i tillfälle att använda den under tiden samlade afkastningen af Sederholmska fonden till anskaffande af inventarier för de nya sängarne.
Hvad bebofvet af Serafimer-lasarettets utvidgning angår, så är detsamma äfven vitsordadt af Rikets Ständers år 4855 församlade Revisorer, hvilka uti sin afgifna berättelse anfört, att, i följd af det otillräckliga utrymmet, det icke varit för inrättningen möjligt att emottaga alla de sjuke, som till intagning derstädes anmälts.
Då likväl det nu väckta förslaget om anstaltens utvidgning icke varit åtföljdt af någon uppgjord plan eller ritning till den ifrågavarande byggnaden, i följd hvaraf Utskottet saknar all ledning för bedömande af denna byggnads beskaffenhet eller ändamålsenlighet, har Utskottet, med derjemte fästadt afseende å Statsverkets redan hårdt anlitade tillgångar, funnit sig i frågans nuvarande skick, böra afstyrka bifall å Herr Schwans i ämnet gjorda framställning. 106:o.
Riksdags-fullmäktigeu Anders Jansson från Wermlands län har uti en genom remiss från Bonde-Ståndet Utskottet tillställd motion anfört, alt i anseende till det ständigt stigande, under nästlidet år lill icke mindre än 187 uppgående antalet af patienter vid del i Philipstad för Fernebo och Nyeds härader inrättade lasarett, det varit nödvändigt att utvidga lasarettets gamla lokal, som innehållit endast 6 mindre sjukrum; att då denna inrättnings skulder alltjemt öfverstigit dess Slats-Utshollcis Utlåtande M tA8.
(Fortsättn.) tillgångar och bristen måst betäckas af inflytande kurhusmedel, någon kapital-fond för byggnadens utvidgning icke kunnat samlas, men att genom härtill donerade medel, dels af en enskild person till belopp af 6,666 R:dr 32 sk.
B:ko, dels af Pbilipstads bergslag med 4,000 R:dr samma mynt, det blifvit möjligt att uppföra en ny och rymligare byggnad, hvilken nästlidet år blifvit till största delen färdig, innehållande, —• utom läkarens emottagningsrurn, trenne ruin för betjeningen, badrum oell kök, — i 3:ne våningar 10 större sjuksalar, 1 mindre sjukrum samt 4 rum för kurhus-patienter; att emellertid, i anseende till de stegrade prisen å dagsverken och byggnads-materialier, kostnaden för byggnaden vida öfverstigit tillgångarna och kunde, med inberäkning af utgifterna för de återstående arbetena, antagas komma att uppgå till 18,000 R:dr B:ko, samt att
Lasaretls-direktionen derföre varit nödsakad att genom lån anskaffa skillnaden emellan denna summa och ofvanuppgifna tillgångs—belopp, 7,333 R:dr 16 sk.; varande af motionären nu föreslaget, att då något vidare kostnads-bidrag från orten skäligen icke vore att förvänta, Rikets Ständer måtte anslå en summa af 6,666
R:dr 32 sk. nämnde mynt till betäckande af dels redan gjorda, dels återstående omkostnader för ombyggandet af ifrågavarande lasarett.
Som, enligt Utskottets tanke, det allmänna icke bör vidkännas utgifter af förevarande beskaffenhet, hvilka måste anses åligga kommunerne sjelfve, samt, om en annan bana af Staten beträdes, sådant sannolikt komme att medföra oberäkneliga kostnader för Statsverket, hemställer Utskottet, att den väckta motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 107:o.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad motion, har Grefve v.
Rosen, A. E„ under åberopande af de lyckliga resultater homöopathien i en mängd sjukdomsfall frambragt, den fördel densamma framför den mera allmänt begagnade allopathiska behandlingen af sjukdomar egde, och hurusom denna läkemetbod för närvarande utöfvades af 6,000 till namnet kände läkare i alla delar af verlden, anhållit, att, ehuru något afseende icke fästats vid motionärens vid sistlidne
Riksdag gjorda framställning om inrättande af ett homöopathiskt sjukhus, Rikets Ständer, enär det, i motionärens tanke, ej mindre vore Statens skyldighet att bereda tillfälle för de många tusende, som önska homöopalbisk läkarevård, att deraf få sig begagna, än äfven dess pligt att föranstalta om inrättande af en institution för danande af homöopathiska läkare, antingen malte bevilja ett anslag af 50,000
R:dr för anläggning af ett homöopathiskt sjukhus, eller, om detta ej bifölles, anslå nödige medel till en polyklinik för homöopatbisk sjukvård, eller en inrättning, der icke ständigt sängliggande, men med långvariga sjukdomar behäftade personer behandlades och der jemväl undervisning åt yngre läkare meddelades; och bar motionären, jemte meddelande af åtskilliga upplysningar om den verksamhet en i Leipzig varande inrättning af det sednare slaget ådagalagt samt det stora förtro - «8 Slats-Ulsliollels Utlåtande M 148.
(Fortsättn.) ende densamma åtnjuter, uppgifvit, att till en sådan anstalt erfordrades en lokal af G å 8 rum, deraf 2 ä 3 för mottagning af sjuka på vissa timmar, 2:ne till bostad för under-läkaren och de öfriga för laboratorium och vaktmästare, hvartill komme aflöning åt 2:ne läkare, jemte nödig betjening samt utgifter för medikamenters anskaffning och beredning, hvilka samtliga kostnader beräknats uppgå till 8 ä 10,000 Ridr R:mt årligen.
Utskottet kan icke vara i tillfälle att bedöma nyttan och fördelarne af den homöopathiska läke-melhoden vid sjukdomars behandling; men då kändt är, att denna slags kurinelhod i liera främmande länder både theoretiskt studeras och praktiskt utöfvas samt att äfven inom fäderneslandet läkare finnas, hvilka med framgång begagna densamma, anser Utskottet tillfälle genom
Statens mellankomst böra beredas jemväl för denna läkekonst att söka ådagalägga sin praktiska användbarhet.
Utom nyttan häraf för den fria vetenskapliga forskningen, skall sådant åstadkomma en täflan mellan de olika läke-methoderna, hvilken icke kan annat än gagna läkare vetenskapens utveckling, och en stor fördel af den ifrågavarande kurmethoden, i fall dess nytta kommer att af en mera vidgad erfarenhet bekräftas, är onekligen den stora besparing i utgifter för medikamenter, som skulle uppstå genom användandet af de enkla medel, densamma erfordrar.
Efter hvad upplyst är, hafva i flera andra civiliserade länder genom Statens försorg blifvit, för användande af den homöopathiska läke-melhoden, inrättade dels sjukhus med sängar för qvarliggande patienter, dels så kallade polykliniker, eller anstalter, der råd och undervisning meddelas i sjukdomars behandling.
Innan likväl erfarenheten ådagalagt ett mera allmänt behof af methodens användande i en större utsträckning, tror Utskottet sig icke böra understödja motionärens alternativt gjorda framställning om anslag til! inrättande af ett homöopathiskt sjukhus; hvaremot Utskottet, i enlighet med det andra förslaget, anser medel för nästkommande tre år böra anvisas för inrättande af en poly klinisk anstalt för homöopathisk sjukvård uti någon dertill lämplig lokal i hufvudstaden, hvarest, under skickliga homöopathiska läkares inseende, ej mindre råd och läkemedel på vissa tider dagligen må kunna gratis meddelas åt dem, hvilka önska rådfråga dervarande läkare, än äfven tillfälle beredas för medicine studerande, som sådant önska, att kostnadsfritt erhålla undervisning i den homöopathiska medicinens studium och praktiska utöfning.
Då Utskottet förmodar, att en summa af 8,000 R:dr R:mt årligen blifver tillräcklig för bestridande af de med en sådan stiftelse förenade utgifter, såsom hyra för en tjenlig lokal, aflöning för läkare och betjening, medikaments-kostnader m. in., har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte, för hvartdera af nästkommande tre år, til!
Maj:ts disposition ställa en summa af 8,000 R:dr
Rimt, för att användas till inrättande i hufvudstaden af en poly k linisk anstalt för homöopathisk sjukvård, samt tillika bos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, efter vedecbörandes hörande, Stäls-Ulskollels Utlåtande M 141!.
(Fortsättn.') 29 täcktes iåla utfärda stadgar eller reglemente för en dylik anstalt, hvilken torde höra ställas under Kongl.
Sundhets—kollegii inseende, med skyldighet frir polyklinikens föreståndare att lill bernäfda Kollegium årligen aflemna berättelse om anstaltens verksamhet. 108:o.
Uti en den 31 nästlid ne Mars till Rikets Ständer afbiten och af samtlige Riks-stånden till Utskottet remitterad Nådig Proposition (införd under JVå 87 i 1 Sami. af Bihanget lill Riks-ståndens Protokoller) har Kongl. Maj:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, alt, ehuru det jemlikt Rikets arén 1844—1815 församlade Ständers beslut för en summa af 100,000 R:dr B:ko inköpta, vid hörnet af Slottsbacken och Skeppsbron bär i staden belägna s. k.
Ridderstolpeska huset, hvilket Uiks-arkivet fått sig upplåtet, innehölle (lera ljusa och prydliga arbetsrum, denna lokal likväl i andra afseende,n lemnat mycket öfrigt att önska.
Till följd deraf, att en hel våning måst upplåtas ål Vitterhets-, Historie- och Antiqvilets-akademien, hade nemligen icke fullt hälften af Arkivets samlingar kunnat i huset inflyttas, utan hade den öfriga delen, hvartill man naturligtvis sökt hänföra de mera sällan anlitade och bshöfliga handlingarne, måst fortfarande inrymmas i Kongl. Slottets källarhvalf.
Icke ens genom nämnda Akademis och dess samlingars för flyttning ur Riks-arkivets hus, skulle detta blifva för Arkhels nuvarande behof tillräckligt och ännu mindre funnes der något utrymme att påräkna för den mängd af samlingar, hvarmed ej mindre de historiska, än i synnerhet do administrativa samlingarne nu och framgent årligen ökades.
Dessa förhållanden, jemte den omständigheten att ifrågavarande byggnad, redan vid öfverlemnande! till Kronan, fanns behäftad med sättnings-skador, som, efter de tunga handlingarnes ditflyttning, på ett betänkligt sätt tilltagit och vid undersökning visat sig vara ursprungligen uppkomna derigenom, att de under husets murar befintliga pålnings- och rustverken, ämnade att städse förblifva liggande under vatten, till någon del befinna sig öfver Saltsjöns yla, då denna är låg, och till följd häraf blifvit af röta angripna, hafva utgjort tillräckliga skäl för Kongl. Majit, som årligen genom Ofver-intendents-embelet låtit undersöka och nödtorftligen afhjelpa sättnings-skadorna, hvilkas förebyggande för framtiden skulle erfordra en ytterst svår omläggning af en del af husets grund och hvilken omlägg ning, enligt en redan år 1895 uppgjord kostnads-beräkning, ansetts komma att uppgå till 93,324 R:dr B:ko, att söka anskaffa en tjenligare plats för Riks—arkivet och do dyrbara samlingar, detta hus innesluter.
Hvad Antiqvitets- akademiens samlingar beträffade, så vore plats för dem afsedd i den blifvande National-musei-byggnaden, men för Riks-arkivet hade annan lokal ännu icke blifvit bestämd.
Yäl hade
Ofver-intendents-embetet uti underdånigt memorial den 1 Juli förlidet år ifrågasatt, huruvida icke den södra och äldsta byggnaden å den s. k.
Geijerska tomten JVs 1 i qvarteret Riddareholmen vid Birger Jarls torg, skulle kunna, om den för Kongl.
Maj:ts och Kronans räkning inlöstes, med någon tillbyggnad och förändring användas till Riks-arkiv, på samma gång den 30 Stats-Ulskoltels Utlåtande M 148.
(Fortsättn.) öfriga tomten begagnades af Stockholms stad för anläggande af en strandgata och en öppen plats vid Riddareholmskyrkans kor; men då sistnämnda ändamål endast på ett ofullkomligt sätt skulle vinnas, så vida icke äfven den till Riks-arkiv ifrågasatta gamla byggnaden blefve bortröjd, samt Kongl. Maj:t nu mera jemväl antagit och för Rikets Ständer framlagt den af Öfversten m. m. N. Ericson uppgjorda plan till vestra och norra jernvägs-stambanornas förening i Stockholm genom en väg, som, bland annat, borde från södra mynningen af Riddareholms-kanalen föras utmed samma kanals vestra sida öfver Geijerska tomten, syntes den dervarande gamla byggnadens användande till Riks-arkiv icke längre böra ifrågasättas.
Vid sådant förhållande hade Kongl. Maj:ls Nådiga uppmärksamhet ånyo fästats vid ett redan för några år tillbaka väckt förslag om uppförande af ett nytt hus, uteslutande afpassadt och inredt för de vigtiga behof, som ett Riks-arkiv hade att uppfylla; och då första vilkoret för ett sådant företag, enligt Kongl. Maj:ts tanke, vore att finna en tomt med tillräckligt utrymme och tjenlig belägenhet, der en byggnad, afsedd för en maktpåliggande bestämmelse, må kunna fylla dennas fordringar äfven i det yttre och lemna af konstens hand ett bidrag, värdigt motsvarande den naturskönhet, hvarmed Sveriges hufvudstad blifvit så rikt begåfvad, syntes norra delen af Carl XIlI:s torg vara den plats, som, genom sitt läge och sin omgifning, bäst vore beredd och ordnad för emottagande af ett sådant byggnads-monument.
Jemte erinran om de flera förslag, som blifvit framställda för bebyggandet af ifrågavarande plats, hvilken äfven är nog rymlig alt medgifva byggnadens förläggande på tillräckligt afstånd från omgifvande hus, så att de mest tillfredsställande anordningar kunna träffas för rummens upplysning och för säkerhet mot eldfara, och återkallande i Rikets Ständers minne, hurusom de kommitterade, hvilka erhållit nådigt uppdrag alt yttra sig angående den för National-musei-byggnaderi lämpligaste plats, efter del grundens beskaffenhet blifvit undersökt och närmare bestämd genom pålningsprof, förordat denna del af Carl XIII:s torg såsom den mest passande till plats för ett sådant museum, samt med förmälan att, sedan dels nämnde museum blifvit förlagdt på ett annat lämpligt ställe, dels (lere personer, som derefter sökt tillåtelse att använda den ifrågavarande byggnadsplatsen för åtskilliga uppgifne ändamål, försummat att fullgöra vilkoren för dylik öfverlåtelse, dels ock slutligen den gamla f. d. arsenals-byggnaden, som icke längre kunde underhållas, blifvit från stället bortröjd, Öfver-intendents-embetet redan uti underdånigt memorial af den 12 April och den 20 September 1853 framställt de fördelar, som den oftanämnda platsen erbjöd för ett nytt Riks-arkiv, men att Kongl.