Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 104. 1 104.
Alik. till Exp.-Utsk. den 19 Mars 1863, kl. lä midd.
Betänkande, i anledning af väckt motion derom, att, vid blifvande reglering af presterskapets löne-inkomster, tionde icke måtte beräknas af tullmjöl qvarnar, åtminstone ej i de förra Danska provinserna Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län.
Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt samt till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad motion (N:o 351) har Carl Ifvarsson från Hallands län, med hvilken Anders Gudmundsson från samma län sig förenat, andragit, att som stridiga åsigter uppstått i fråga om presterskapets rätt till tionde af tullqvarnar inom vissa pastorater i Halland, der dylik tionde icke förr än under sednare åren varit hvarken känd eller ifrågasatt, så skulle, med anledning häraf, utan tvifvel tvister och tidsutdrägt uppkomma vid blifvande reglering af presterskapets löne-inkomster, derest ej något bestämdt stadgande i ämnet derförinnan tillkom.
Meningen med nämnda reglering vore ej att åvägabringa en tillökning uti presterskapets inkomster; men detta blefve dock händelsen, om tionde skulle utgöras af qvarnar, hvilka icke tillförene erlagt sådan.
Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän, vore presterskapet i dessa provinser genom fredsfördragen emellan Sverige och Danmark den 18 och 26 Februari 1658 samt den 27 Maj 1660, Malmö recess den 18 September 1662 och presterskapets privilegier den 16 Oktober 1723 försäkrade om bibehållandet af sina under Danska tiden hafda förmåner, hvilka således borde utgå efter Konung Christian IV:s af Danmark stora recess den 27 Februari 1643; men som denna recess icke innehöll, att någon qvarntionde skulle till presterskapet erläggas, så borde den lika litet, som några andra nya onera till presterskapet, kunna åläggas allmogen i nämnda län.
Med anledning häraf, har motionären föreslagit: »att Rikets Ständer måtte — med förklarande, det de för sin del anse, att alldenstund någon löneförhöjning icke åsyftas hvarken med ofvanåberopade lagrum eller mod den sist utfärdade ttih. till B.
Prof. 1862 & 1863. 8 Samt. 24 Haft. t 2 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 105. nådiga förordningen om reglering af presterskapets löner, inga andra inkomster af församlingarne böra vid blifvande löneregleringar, räknas presterskapet till godo, än sådana, som, enligt gammal bäfd och grundlagsenlig! tillkommen lag, förut blifvit till presterskapet utgjorda — hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes i ämnet meddela nådig förklaring och dervid särskildt tillkännagifva, att tionde icke bör beräknas af tullmjölqvarnar, åtminstone inom de fordna Danska provinserna, Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän, der sådan tionde ej förut blifvit erlagd och åtagen.» Kongl. Brefvet den 10 April 1811 till Kongl.
Kammar-kollegium stadgar, att för qvarnar skola afgifter till presterskapet utgöras, antingen efter de föreskrifter, som gälla för vissa län, der öfverenskommelse!- blifvit ingångna och vissa grunder fastslällda, eller, der sådana saknas, efter sig företeende omständigheter, billighet och rättvisa; och Utskottet har jemväl inhemtat, att tionde af qvarnar å dera ställen inom de fordna Danska provinserna, i synnerhet i Skåne, till presterskapet utgifves, samt att, då tvist härom uppstått, pastorernas rätt till dylik tionde genom utslag, hvilka vunnit laga kraft, blifvit förklarad obestridlig.
Vid dessa förhållanden lärer det ej tillkomma Rikets Ständer att, pä sätt motionären yrkat, förklara, det presterna inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän icke skulle vara berättigade till tionde af tullmjölqvarnar; hvarföre ock Utskottet vördsamt hemställer, att motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
M:o 105.
Ank. till Exp.-Utsk, den 19 Mars 1863, kl. 12 midd.
Betänkande, i anledning af väckt motton om nedsättande af en kommitté för uppgörande af förslag till omorganisation af straffanstalterna i riket.
I en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt samt till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad motion (N:o 468) har Sven Heurlin från Kronobergs Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottels Betänkande N:o 105. 3 län, till förekommande af eller åtminstone minskning uti de ofta upprepade återfall till brott, hvartill en gång straffade personer merendels gjorde sig skyldige, föreslagit, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Majit ingå med underdånig anhållan om utfärdande af cirkulär till
Dess samtlige Befallningshafvande i länen och Öfverståthållaren i hufvudstaden, med befallning att sammankalla hvarje läns samt nämnda stads innevånare genom deputerade, för att med dem öfverlägga om inrättande af arbetshus i hufvudstaden och i hvarje län, eller åtminstone uti Malmöhus, Calmar, Jönköpings, Wenersborgs, Linköpings, Carlstads, Westerås, Upsala och Gefleborgs län.
Vården och förvaltningen af dessa inrättningar, med hvilka slöjdskolor kunde förenas, borde uppdragas och öfverlemnas' till länens hushållningssällskap i samråd med landshöfdingen, som dock i polismål hade öfverinsigten och beslutanderätt.
Stockholms stad finge för sitt arbetshus bestämma särskild grund och ordning.
Uti dessa arbetshus skulle frigifna fångar, så vida de icke vore i tillfälle att på enskild väg bereda sig arbete och ärlig utkomst, ega rättighet att blifva intagne för att användas till lämpligt arbete, intilldess de kunde skaffa sig annan sjelfständig bergning eller hos enskild vederhäftig person erhölle tjenst eller stadigt arbete.
Till inrättande af dessa arbetshus kunde den till hushållningssällskapen utgående andelen af bränvinsskatten användas.
Arbetshuset skulle jemväl emottaga välfrejdade personer, hvilka, enligt nu gällande författning, behandlas såsom försvarslöse, samt i öfrigt så inrättas, att personer af begge könen, fastän sinsemellan åtskiljda, der kunde intagas.
I sammanhang härmed skulle nuvarande arbetsfängelset äfvensom krono-arbetskorpser, med undantag af soldatklassen, indragas, samt i stället två eller tre så kallade tukthus inrättas på Statens bekostnad och ställas under Fångvårds-styrelsens öfverinseende och förvaltning.
Fångarne, hvilka der ej erhölio någon betalning för sitt arbete, skulle för högst tre år ådömas tukthusarbete, som dock kunde förlängas, när fångens uppförande dertill gaf anledning.
Till tukthus med arbete skulle försändas frigifna, straffdömda fångar, hvilka å arbetshus visat ett opålitligt uppförande, eller efter frigifningen beträddes med sysslolöst kringstrykande, samt de fångar, hvilka i straffängelse eller gemensamhetslangelse, minst tre gånger blifvit straffade för disciplinära brott af gröfre beskaffenhet.
Till religionslärare vid straffängelser och tukthus, borde endast erfarne prestmän utnämnas, samt deras aflöning lämpas efter deras embetes stora vigt och betydelse, så att de längre tid kunde vid fängelset bibehållas.
Men, som en dylik omreglering af fängelserna icke torde vid innevarande riksdag kunna blifva afgjord, så har motionären hemställt, att skrifvelse måtte afgå till Kongl. Majit med underdånig anhållan, att Kongl. Majit täcktes, efter riksdagens slut, nedsätta en kommitté af sakkunnige personer, med uppdrag att uppgöra ett i allo detaljeradt förslag, som skulle aflemnas, för slutligt afgörande, till nästsammanträdande Ständer.
4 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial N:o lött.
Innan någon ny, mera genomgripande åtgärd uti den af motionären antydda rigtning beslutas, torde några mera bestämda resultater af del först under sed naste åren fulländade cellfängelse-systemet böra afvaktas.
Att återfall i tjufnadsbrott under sednare åren betydligt aftagit, hvilket inhemtas af Kongl.
Fångvårds-styrelsens årsberättelser, lärer med rätta böra tillskrifvas nämnda system; och detta glädjande förhållande från en så kort tidrymd, hvarunder systemet ännu icke varit till fullo genomfördt, berättigar till än större förhoppningar af dess allmänna tillämpning.
Utskottet, som i öfrigt icke nu är i tillfälle att afgöra, hvilka åtgärder må, till fullkomnande af det straff-system, som för närvarande hr föremål för lagstiftningsarbetet, i vårt land, kunna blifva erforderliga, och hvilket först framdeles lärer kunna med tillförlitlighet bedömas, hemställer fördenskull, att motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
M:o iflö. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Mars 1863, kl. 12 midd.
Memorial till Högvördiga Preste-Ståndet, t anledning af dess återremiss af Utskottets Betänkande N:o 44.
Vid behandlingen af berörda Betänkande, uti hvilket Utskottet meddelat yttranden öfver särskilda motioner, rörande vidtagande af åtgärder med afseende på uppförande af grindar öfver allmänna vägar, har inom Högvördiga Preste-Ståndet den mening uttalats, att ärendet borde handläggas af Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hvarest frågor af likartad beskaffenhet snart skulle komma under pröfning; och har, i anledning deraf, Betänkandet blifvit till Utskottet återremitteradt.
Då likväl ärendet blifvit af de öfriga Riks-Slånden behandladt utan anmärkning med hänseende till Utskottets behörighet att, utan sammanträde med Lag-Utskottet, pröfva de väckta motionerna, lärer den inom Preste-Ståndet yppade mening i berörda formfråga ej grundlagsenlig! kunna vinna afseende; men då Utskottet, som i anledning af skiljaktiga beslut inom de öfriga Riks-Stånden, åligger att afgifva förnyadt, utlåtande Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial M:o 107. utlåtande i ämnet, saknar kännedom om den inom Högvördiga Preste-Ståndet rådande mening beträffande sjelfva saken, föranlätes Utskottet — med tillkännagifvande för detta Stånd, att dess återremiss i ofvanberörda ändamål ej kan till dermed åsyftad åtgärd föranleda — vördsamt anhålla, att Högvördiga Preste-Ståndet. måtte i sjelfva saken sig yttra.
Mo flO?.
Ank. tiii Exp.-tJtsk. den 19 Mars 1863, kl. 12 midd.
Memorial, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 87.
Omförmälda Betänkande, uti hvilket
Utskottet besvarat väckta motioner angående ändringar i nu gällande taxa å expeditionslösen, har, enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag, blifvit af Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt, men af de öfriga trenne Riks-Stånden godkändt; vid hvilket förhållande Utskottet för Bonde-Ståndet skolat tillkännagifva, att återremissen ej kan till vidare åtgärd föranleda.
— 251 — Credit.
Skuld: Konsistorium . 217:81.
Konsistorium 92,196: 57.
Umeå • dito 15,867:60.
Haparanda dito 9,242:77. 180,993:88.
Byggnadskassan 3,467: 2. 3,467: 2.
Piteå enskilda bygg- nadskassa 620: 45. 1,800: — 46: 50. 2,466: 95.
Haparanda dito 475: — 3,000: — 75: — 3,550: — Premie- och fattig~d:o 87: 4. . 87: 4.
Hernösands läroverks bibliotheks-fond .... 565: 55. 4,000: — 136: 45. 4,702: — Jemtlands läns dito 247: 51. 3,000: — 550: — 3,797: 51.
Emeriti-kassan 883: 53. 52,250: — 3,022: 82. 56,156: 35.
Ramsele öfverskotts- medel 399: 92. 2,400: — 72: 67. 2,872: 59.
Lappska ecklesiastik- medels-kassan 1,255:12. 1,255:12.
Elementarläroverkens aflöningsmedel 15: — 15: — Folkskolelärare-semi- narium 2,590: 76. 2,590: 76.
Stipendier för folk- skolelärare - elever 1,955: — 1.955:
— Aurenska stipendie- fonden 5,200: — 473: 89. 5,673: 89.
Bergmanska dito 116: — 1,800: — 25: — 1,941: — Kommunitets dito 17: — 600: — 30: — 647: -- Gulickska dito 59: — 630: — 25: — 714: — Norbergska dito 1,500: — 200: — 1,700: — Transport: 12,753: 90. 76,180: — 4,657: 33. 93,591: 23.
Thunmarkska dito .... 33: — Turdfjällska dito .... 18:75.
Ullbergska premiefonden Bergman - Millerska donationsfonden .... 3: 59.
Olivenbaumska dito 4:10.
S:r 12,813:34.
Terminsafgifts- dito .... 340: 19.
Premie-och fattig-d:o 89:49.
Bibliotheks- d;o 598: 6.
Egna kassan 11:80.
Premie- och fattig-d:o 130: 75.
Bibliotheks- d;o 29: 15.
S:r 171:70. r» Östersunds elementarläroverk:
Egna kassan 250: 40.
•Terminsafgifts- dito 20:20.
Inventarie-fonden 132: 85.
Premie- och fattigkassan 45:87.
Burmanska fonden.... 169: 59.
Bredmanska stipen die-fonden ' 24:24.
Bibliotheks-kassan .... 195:13.
Transport: 838:28.
252 Utlånta medel. 76.180: — Fordringar. 4,657: 33. Summa. 93,591:23. 3,000: — 675: — 900: — 1,500: — 400: — 57: 50. 37: 50. 50: — 3,400: — 732: 50. 970: 50. 1,568: 75. 7,500: — 866: 4. 8,366: 4. 750: — 360: — 20: 79. 7: 90. 774: 38. 372: — 90,865: — 6,097: 6. 109,775: 40. 188:84. 340: 19. 245:78. 89:43. 365:84. 598: 6. 1,828: 20. 11:80. 130:75. 29:15. 171:70. 250:40. 20; 20. — 132:85.
L 45.. 87.
,187: — 104:98. 4,461:57. 750: — 32:95. 807:19. 195: 13. ,937: — 137:93. 5,913:21. 181,211:69. 181,211:69.
— 253 — Transport:
Jemtlands bibliotheks- kassa Wikströmska bokpre- mie-fonden Hambrmiska stipendie- fonden Kontant behållning. 838: 28. 784: 13. 1:48.
Summa. 5,913:21. 1 784:13. 1:48. 69:81.
S:r 1,623: 89. 5,006:81. 137. 93. 6,768: 63.
Egna kassan Premie- och fattig-d:o C. M. Munthes sti- pendie-fonden 0. Wiklunds dona- tionsfond In ventarie-fonden Bibliotheks-kassan .... 37: 40. 24: 26. 55. 19: 17. 500: — 208:91. 150: — 28: 50. 37: 40. 24: 26. 528: 50. 208:91. 150; 55. 19: 17. S:r 81: 38. 858: 91. 28: 50. 968: 79.
Piteå elementarläroverk.:
Terminsafgifts-kassan Bibliotheks- dito .... 94: 31. 160: 23. 27: 20. 67: 10. 309: 50. 495: 30. 94: 31. 160: 23. 336: 70. 495: 30. 67: 10. S:r 348: 84. 804: 80. — ■■ ' 1,153: 64.
Premie- och fattig- kassan Inventarie- och bi- bliotheks-kassan.... 141:40. 295: 31. 141:40. 295:31.
S:r 436:71. 436:71.
Egna kassan Premie- och kassan Bibliotheks-kassan .. fattig - Kontant behållning.
Fordringar. 20:41. 39: 22.
S:r 370:35. 3,561:12. 566: 24.
Sima 17,674: 41. 101,096: 64. 6,829: 73.
Transport: Summa. 310:72. 3,561:12. 566:24. 4,438: 8. 20: 41. 39: 22. 4.497: 71. 181,211:69. 125,600: 71 Summa 306,812:47.
Revisorerne få vid denna redogörelse endast erinra, att den i Kongl, cirkulärbrefvet den 17 September 1856 påbjudna uppgift å de gåfvobref, testamenten och andra urkunder, som grundlagt donationsfonderna, ej är vid räkenskapen fogad.
Elementarläroverket 16,246: 84. 53,695: 4-9.
Konsistorium 12,088: 43.
Byggnadskassan 22,289: 86.
Skuld: Konsistorium . 11,200: — Utgifter:
Emeriti- dito 1,580: 18. 28,350: — —. 29,930: 18.
Folkskolelärare- seminarium 1,099: 51. — — 1,099: 51.
Stipendier åt folkskolelärare-elever. 325: — — — 325: — Kyrkornas kollekter 441: 27. — — 441: 27.
Stipendia kollek tanea 108: 42. — — 108: 42.
S:r 3,613: 65. 30,150: — 19: 87. 33,783: 52.
Egna kassan 434: 87. 7,975: — — 8,409: 87.
S:r 1,173: 30. 14^650: — 15,823: 30.
Sima 4,786: 95. 44,800: — 19: 87. 49,606: 82.
Summa 117,488: 7. Stockholms stads Konsistorium.
Denna räkenskap, som ännu ej undergått granskning i Kongl.
Kammar-rätten, redovisar för inkomster och utgifter på följande sätt: — 256 — Debet.
Renströmska testaments- dito 12,463: 81.
Renströmska testaments- dito 597: — 51,069: 18. 2,452: 4.
Summa 53,521: 22. Credit.
Possiethska stipendiefonden Soopiska donationsfonden ••••
Renströmska testamentsfonden Kontant behållning.
Utlånta medel. 35: 26. 21,653: 91. 708: 24. 16,177; 59. 572: 19. 11,850: - Fordringar.
Summa. 86: 79. 21,775: 96. 101: 54. 16,987: 37. 19: 52. 12,441: 71. S:r 1,315: 69. 49,681: 50. 207: 85. 51,205: 4.
Räkenskapen, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisar förhållandet med inkomster och utgifter, på sätt som följer: — 257 — D ebet.
Stockholms stads undervisningsverks fond.— 80,304: 58. F. d. kathedralskolans fond 13,360: 2.
Aleniska dito 44,579: 88:
Boströinska dito 1,725: —< Bergman-Mullerska dito 1,260: — Petreijiska dito 1,687: 50.
Nicolai dito 4,081: 85.
Hedvig Eleonora dito S6: 50.
Adolf Fredriks dito 261: 20. 21,807: 10. Uppbörd'.
Stockholms stads undervisningsverks fond 126,396: 16. F. d. kathedralskolans fond .'. 636: 13.
Boströmska dito 75: — Bergman-Mullerska dito 60: — Petreijiska dito 75: — Åleniska dito 2,115: 87, Stockholms Gymnasii fonder 1,527: 91.
Clara elementarläroverk 2,289: 50.
Nicolai dito 238: 32. Hedvig Eleonora dito 127: — Adolf Fredriks dito 2,5&3: 79.
Stockholms stads undervisningsverks fond 98: 47. F. d. kathedralskolans fond 147: 26.
Nicolai elementarläroverk 3; 43.
Summa 167,832: 83. 141,474: 49 1,716: 25 311,023: 57 33 — 258 - Credit.
Stockholms stads undervisningsverks F. d. kathedralskolans fond Kniggeska dito ....
Boströmska dito Bergman-Miillerska dito Petreijiska dito Aleniska dito Stockholms Gymnasii fonder Utgifter:
Stockholms stads undervisningsverks fond F. d. kathedralskolans fond Kniggeska fonden Boströmska dito Bergman-Miillerska dito Petreijiska dito Aleniska dito Stockholms Gymnasii fonder Clara elementarläroverk Maria dito Jacobs dito Catharina dito Nicolai dito Hedvig Eleonoras Adolf Fredriks 2,519: 2,087 86. 73 63.
305 — 150 — 30 — 37 50. 332 81. 255 81. 127,259 54. 628 63. 784 — 225 — 90 — 150 — 1,340 24. 1,218: 48. 2,572 35. 1,207 25. 1,692 39. 1,220 24. 105 53. 28 — 2,519 96. 3,272: 61. 141,041: 61.
Kniggeska fonden ..... — 7,500: — 281: 25. 7,781: 25.
Boströmska dito 375: —• 1,500: — — 1,875: — Bergman - Möllersta fonden — 1,200: — ——■ — 1,200: —- Petreijiska dito 337: 50. 1,500; — — 1,837: 50.
Aleniska dito 1,643: 58. 42,225: — 1,154: 12. 45,022: 70.
Transport: 5,674: 40. '138,728: 5. 4,206: 96. 14S,l!09: 41. 144,314: 22. — 259 — Kontant Utlånta behållning. medel.
Summa. * Transport: 5,674: 40. 138,728: 5. 4,206: 03. 148,609: 41. 144,314: 22.
Stockholms Gymnasii fonder 1,150: 5. 2,650: — - 3,800: 5.
Clara elementarläroverk
Maria dito 532: 80. 1,500: 315: 73. 2,350: 1,426: 1. — — 2,032: 80. 2,665: 73. 1,426: 1. 41: 76. 3,476: 75. 4,218: 7. — — 185: 50. 295; 3.
Jacobs dito Catharina dito Nicolai dito 834: 99. 2,600: — 74: 88. 4,143: 19.
Hedvig Eleonor® dito Adolf Fredriks dito.. 185: 50. 295: 3.
Samma 311,023: 57.
Af sistlidet års Revisorer anmärktes, att de af Kongl. Maj:t i nådigt bref den 17 beptember 1856 meddelade förskrifter i fråga om sättet för uppgörandet af elementarläroverkens räkenskaper ingalunda kunde anses rara iakttagna derigenom, att vid 1858 års räkenskap varit fogade särskilda promemorier å lönebelopp för lärarne vid de olika läroverken i hufvudstaden, helst dessa promemorier, som voro skrifne med förkortningar, derjemte saknade underskrift af dem, som desamma afgifvit. v
Vid granskning af 1859 års räkenskap befinnes förhållandet vara enahanda med de räkenskaper, som uppgjorts vid hufvudstadens undervisningsverk för sagda år. med undantag af de för Catharina, Hedvig Eleonor® och Adolf Fredriks lägre elementarläroverk afgifna redogörelser, deruti Kongl. Maj:ts i berörda hänseende meddelade föreskrifter blifvit till hufvudsakliga delar följda.
Revisorerne hemställa derföre, att vederbörande^ läroverkskollegier må förständigas, att ställa sig dessa föreskrifter tiil efterrättelse, på det enhet och ordning i räkenskaperna må vinnas.
Denna olikhet härleder sig dels derifrån, att räkenskaperna för flera både donerade fonder och elementarläroverk, som icke futmos upptagna i 1858 års sammandrags-redogörelse för Stockholms undervisningsverk, blifvit intagna i den för revisionsåret afgifna redogörelse, dels deraf, att i sistnämnda års redovisning för Aleniska fonden å eria sidan blifvit från tiilgångsbalansen utesluten en i nästförutgångna årets räkenskap utbalanserad post å 2,635 R:dr 68 öre, hvilket belopp, enligt hvad det hos
Direktionen öfver nyssnärnsda undervisningsverk den 14 Oktober 1859 förda protokoll gifver vid handen, bort föras inom linien, hvaremot i samma balans uppförts en räutefordran å § 2. 260 — Q 1,050 R:dr 13 öre, hvilken i stället bort tagas till uppbörd för året.
A andra sidan har deremot tillkommit en skuldbalans å 332 R:dr 81 öre, som ej har någon motsvarighet i 1858 års räkenskap; och lärer slutligen orsaken få sökas deruti, att skuldbalansen för Stockholms stads undervisningsverks fond blifvit ökad med 3 R:dr, hvarmed, enligt näsllidet års Revisorers berättelse, redogörarens fordran hos fonden rätteligen öfverstiger det i räkenskapen upptagna belopp.
Då emellertid vid uppgörandet af räkenskaper särdeles angeläget ar, att ingående balansen för det år redogörelsen omfattar, olifver fullt öfverensstämmande med föregående årets utgående balans, men, på sätt här ofvan omförmäles, detta icke är förhållandet med räkenskaperna för Stockholms stads undervisningsverk, hafva Revisorerne ansett sig böra härom erinra. § 3.
Säkerhetshandlingarne befunnos vid anställd granskning i god ordning.
YexelundervisniDgens normalskola.
Direktionen i Sällskapet för vexelundervisningens befrämjande aflemnade redogörelse för såväl normalskolans i hufvudstaden enskilda tillgångar, sorn ock de åt Stockholms folkskolelärare-seminarium samt till stipendier åt elever derstädes anslagna medel, hvilken redovisning, såvidt den rörer statsmedel, blifvit i Kongl.
Balans från år 1858: Tillgångar v —• 43,160: 12.
— Dito till folkskolelärare-seminarier 1,725:
— Dito till folkskelelärare-elever 900: — Räntemedel 2,152: 43.
Försäljningsmedel 4,427: 80.
Årsafgifter af ledamöter 50: — Hyresmedel 150: 12,405: 23.
— 261 — Credit.
Löner och arfvoden 4,675: — Pensioner 87: 43.
Reparationer, onera m. m 1,192: 72.
Ved, ljus och renhållning , 1,396: 20.
Stipendier 900: •— Premier, skolmaterialier m. m 339: 49.
Diverse utgifter 93: 7. 11,186:58.
Utlårita medel 43,318: 31.
Summa 55,565: 35. § I - Ä Direktionens i aflidne Bokhandlaren Bagges konkursmassa egande fordran, 1,124 R:dr 32 öre, har under revisionsåret blifvit afbetaldt ett belopp af 63R:dr 86 öre, som massan lemnat i utdelning. § 2- Emot räkenskaperna har någon anmärkning hos Revisorerne icke förekommit, och vid anställd inventering befunnos säkerhetskandlingarne i behörig ordning.
Kammar-rätten granskad utan anmärkning, redogör räkenskapeu på följande sätt för inkomster och utgifter:
Tillgångar 15,951: 41.
Transport: 15,951; 41. — 262 — Transport: 15,951: 41.
Ordinarie statsanslag 28,085: 41.
Extra d:o 18,175: — Afgifter af lärjungar 5,505: — 51,765: 41.
Credi t. Utgifter'.
Löner och arfvoden 27,574: 86.
För skolhusbyggnaden 14,255: 50.
Diverse omkostnader 5,025: 78. 46,856: 14.
Balans till år ISBO:
Kontant behållning 927: 48.
Inventariers värde _ 19,933: 20. 20,860: 68.
Någon anmärkning emot räkenskapen har ej hos Revisorerne förekommit. 'o:v 1. och Hvitfeldtska stipendie-fonden.
Denna räkenskap, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätt en och från Revisorernes sida icke föranledt till anmärkning, visar följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter:
Jordeboks- och grundräntor m m 2,450: 69.
Arrendemedel . 5,168: 90.
Arbetsbefrielse-afgift 9,166: — Skjutsfärds-befrielse- d:o 1,248: — Räntemedel 5,515: 33.
Diverse inkomster 266: 94. 23,815: 86.
— 263 - Cr edit.
Af skrifningar och ajkortningar :
Kleresiets friheter ..i 27: — Till fattiges understöd 45: — » Hvitfeldtska grafkassan 17: 12.
Stipendier >.. 11,870; — Extra utgifter 1,976: 79. 16.454: 81.
Utlånta medel 103,450: — Fordringar 1,039: 27. 107.052: 55.
Kammar-rätten blifvit granskad utan anmärkning, visar, att dispositionerna å detta anslag utgått enligt nedanstående 2:ne tabeller, hvaraf den ena innehåller summarisk redovisning för utgifterna från byggnadsårets början till revisionsårets utgång och den andra en specifik förteckning deröfver under sistberörda år. l:o.
Summarisk redovisning öfver anslaget tili Nationalmusei-byggaadeu ifrån byggnadsarbetets början intill IS5S års slut.
Från och med år 1846 till och med år 1859 äro af anslaget lyftade .... 1,330,000: •— Diverse inkomster af hyres- och försäljningsmedel 24,942: 38.
Summa 1,354,942: 38. — 264 — Gr e d i t.
Utgifter för byggnaden till och med år 1859 Balans till år 1860: 1,212,437: 37.
Kontant behållning Förskott Materialier och instrumenter 4,307: 78. 107,543: 66. 30,653: 57. 142,505: 1.
Summa 1.354,942: 38. 2:o.
Redovisning för inkomster och utgifter under år 1859.
Uppbörd: Statsanslag 215,000:
— Diverse inkomster 3.640: 13. SI,789: 81. 218,640: 13.
Summa 300,429: 94, Credit.
Upphandling af inventarier in. m.
Biarbeten Diverse utgifter Balans till år 1860:
Kontant behållning Förskott 4,307: 78. 107,543: 66. 3,235: 70. 104.657 30. 67,635 51. 4,515 8. 8,534 91. 185,342: 80 111,851: 44..
Summa 300,429; 94. § 1.
Vid besök å stället hafva Revisorerne funnit