Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Omsorgen och inseendet öfwer Rikets sa Ordinarie som Extra-Ordinarie LandtRäntor, Tullmedel, och hwartehanda flere uppbörder och inkomster, sa att de behörigen beräknas och indrifwas, deribland alwen Koppar.-Röman och Koppar-Tullen samt öfrige Intrader af Bruk och Bergwerk; art afgöra Skatteköps-mal och utfärda Skatte-Bref; att draga försorg, det Kronans Gods lill Rikets nytta och pa bästa sätt blifwa förwaltare, samt om dem, som stola föracrenderas, upprätta och utförda Arrende-Contracter och halla hand öfwer deras fullgörande; att afaöra mål, som anga förmedlingar a Hemman; om indragne Säteriefrihcters aterwinnande; twister om Mantals rätta storlek; mål om Säterie-frihekers flyttning och om Säteriers sammanläggande; vin Kronans Jordebok, dest inrättning och rättelser deruti; att pröfwa och fastställa Skattläggningar; att afgöra twister om bättre rätt till besittmna af Krono-Nustball; om Båtsmanshåll och Loks-Hemman; om Bestttningstid a uppodlmgar af oländig Mark ä Boställen; Den 9 Julik. l297 om öfverloppsjord wid Militie och Civile Boställen; om orätt uppburne och i Stats-Castan influtna medelö Restitution; om Posthemman och deras friheter; om Sagars anläggande; om intagor och uppodlingar a Krono-Aiimänningar; om jemnkningar och flyttningar af Soldate-roteringar; om Arrenden a Militie Boställen; om wisa Procent till Kronan af deras Egendom, som flytta mur Riket; om wista ro:de sättninga-'; om Kronans Nybyggen och frihets-ar dera; om tö?es Hemmans upptagande; om Lön och fordrings-ligvidationer; om Kronopantningar; om Reductions-Werket med mera, som Kronans Gods och Räntor angas, eller tt t afkortning och afstrifning i Räkenstapcrne komma ma; om Hemmans Boken emellanKronan och Private; om Bytesbrister och deras ärsaltande; om ärsättningar till Private i Jord och Ranta för skatterätts- och räntesordringar; vm Jndelningswerket samt efterlefwande af de med Stadcrne och Allmogen uprättade Contracter; Widare: inseendet öfwer Tull-Werket; wärdén och inseendet öfwer Kongl Myntet och Myntningen; Inseendet och Styrelsen öfwer Charte SigillateWerket; Uppsigten öfwer Landtmäteri-Contoirct samt dest och LandtmäterieStatens göromål; Att tillsatta Lands,Kamererare och flere Lands-StatsBetjente; att dömma öfwer Sjö-Tulls- och LandtTulls-Betjentes fel och förbrytelser i stensten; att upptaga och afgöra mål om Tullhus-Byggnader; samt att pröfwa och afgöra Beswär öfwer Landstzöfdingarnes Utstag i mål, angående Kyrko, PrestegardsSockne-Faltigstugu- och Tmgs-Byggnader, Kronokörflor, Kronofljutningar, Garder, Jnqwarterinaar, och i öfrigt alla andra allmänna eller enffildta Economista mäl,
som kunna begripas under de genom Bihang.
N;» 82.
In - i-98 Den 9 Julli.
Jnstructkon och flere Författningar
Colleamm i allmänhet uppdrar ne ärendcr.
U af denna koma öswersigt as Kammar-Collcgii göromål, sm, icke blott kill sin mängd, utan aftven med flore andre ivas i sednare tider bl sivik ansenligen ttllökte, lara R k e k Högloft.
Stander täckas sinna, ha ad Committern alwen med gansia goda skäl sökt wisa, art det ar aldeles omö:e!iot bestrida alt detta, bade till Statens och ensiildtas gagn, utan tillökning i ankalet af sa »val Collegii Ledamöter som Betjening, och att de achalia sa förbättrade Löningswilkor, att de i möjeligastr matto kunna uppoffra sin tid odelad pa de deias Embeten och Tjenster tillhörande göromål.
En sadan tillökning i Personalen blifwer desto nödigare, som efter hwad Committeen upplyst och Stats Utskottet för desi del finner gansia grundadt, Collecium hädanefter mäste arbeta pa 2:ne
Divisioner, om att i behörig tid och ordning stall kunna medhinnas.
Ehwad reglering som hälst ma »vidtagas, ar, »vid ett sadank förhållande, ingen besparing inom Collega egen Stat att fönväl.ta, utan mäste lersiilde medel härtill ansins.
Da det ej kan tillhöra R.ksens Slandc.s åtgärd, akt taga befattning med reglerandet af Personalen inom de publique Morken, utan sadan.t bör och mäste tillhöra Konungen ensamt, såsom utösivare of den »verkställande Mig ten, och hwilket Riksens Stander uti deras underdånige» skrift weise af den z Januarii -8-o, angående en förbättrad reglering af Coilegierne och de Publique Morken, lennval i underdånighet begärt; sa lära Riksens Högloft.
Ständer pröfwa skäligt, att för Kongl. Majtt l u. deedanighet framställa de för Kammar-Collegium sig söreleeude sersiildte omstan . dig« Den 9 Juli!. 1209 digheter i detta anine; men som Kongl. Maitt utan att medel ansiös, ej är L tillfälle, att efter besinnande omständigheten och behff widtaaa den regering af detta Collegii Smt, som för Wcrkcts upprätthållande är nödig; sa heurställer Stats-Urkotttt, att, remke de det pa Allmänna JndraHings-Staten upptärde 2: e Kammar-Rads Löner pä Collegii Stat inflyttas; en ärlig summa af ;ooc> Riksdaler ma pa Stak ansins, att efter Radig pröfning anwändas till omförmaldte behof; denna sununa ar efter uppgjord Calcul, den minsta, som synes bliftva af nöden, om afsigten dermed i någon matto stal! »vinnas: kommandes dock aftöningen för det Economisia eller Evile Departement, hwstket Stars-illsioktel anser »ned mycket skäl döra flyttas ifra i Krigs- kill Kammac-Coliegium, icke att häruti inga, emedan samma aflöning utgår af de under Departementets redowisning stående Casior. Hwad deremot Stats Contoiret angar; sa ehuru desi göromål och aligganden äro af en helt annan hesiaffenhet än Kammar-Collegil, aro de, i afseende pa Rikets Drätsel-Weck, icke mindre »vigtige och ansivarslulle samt för Werkcts Enrbctsmän och Betiening sa trägne och beswärliqe, att de medtaga hela deras tid och arbetsförmåga, om de till Statens garm och båtnad siola tillbörligen stötas.
Efter Jnstmction och Författningar aligger bet Stats-Contoiret: att upprätta de arliga Stater och Dispositioner för alla Rikets Utgifter sa cili Militaire son» Civile Werk och Stater bade i Huswudstaden och Landsorterne; att emottaga och redovisa alla Stats-Werkets Znkoinsier, som till RänteKainmaren inflyta; att a aila Lönings- och andre utgifter, som ej efter Disp 'sition i Lönen utgå, >,t * * ' sär - iZoo
Den 9 Julik färda anordningar; att till Contrsll a Uppbörden gransta de inkommande Manadtelige Rapporter, Calculationer och FSrsiagcr ifrån Landt-Ränterierne, Lands-Eontoiren, Regements-Skrifware och BergsFogde, Contoiren samt Magazins - Förwaltare; att gransta Laads-Contoirens arsattnings-rcqttisitioner för af Kronans medel gjorde förstotter, och tillse det ingen ting warder obehörigcn förstjum, utan Stats, Merkel erhåller ärsauning för hwad som anmärkts, samt att i öfrigt icke meddela afstrisnings,orders a andre förstotter, an de, som med Stat och Försatt.- ringar instämma; att halla nogasic tillsyn deröfwer, att Statens medel icke warda kill andre behof dispo, nerade, än som med den fastställde Staten och Dispositionen samt andre gisne Nr diga Förestrifter öfwerensstämma; att ärligen uppgföra underdånigt förstag till Pensions-regleringen för Militaire och Civile Embets- och TjenstemänS i fattiadom esterlemnade Enkor och Barn, som sig till Pension anmäla; att beswara alla nästan dageligen inkommande Requisitioner och förfrågningar fran Ccklegier, Landshöfsingar, Regements,Chefer och andre publique Werk; att utom den wanliga Nante KanrmareHufwudbokens uppgörande, gransta alla inkommange StatS-försiaa, lili beredande af det andefalldte Rikö-Hrifwudboksiuret, med de flere mål och ärender, som i öfrigt kunna förekomma och mi Jnstruction och scrstildte Stadganden äro Stats,Contoiret alagde.
Om alt detta stal!. med säkerhet för Kongl. Mast.t och Kronan wederbörligen iakttagas och fullHiöras, fordrar det ^ä mycken bade tid och möda för bade Werkets Swresman och Betjening, att ingen ledighet kan päräknas till anwändande pä andre - Den 9 Julik. zo-rr dre göromål, som kunna bidraga till förbättrande af deras knappa Löningswilkor.
Da wid alla andra Collegier och publique Werk wanlioen njutes wista manaders ferier om äret, är tjenstgöringen i StatsContoiret jemn och oafbruten under alla Söcknedagar hela aret igenom, cch ärs icke Helgedagav undantagne, enär expeditioner förekomma, som icke tala det minsta uppskof utan fordra en promt werkställighet.
Wid de fleste öfrige Collegier kanäfwen Betjeningen påräkna någon inkomst af sa kallade Sportler; men tet ligger i sjelfwa Werkets natur och organisation, att i Stats-Contoirct och RänteKaminaren näara sädane aldeles icke gifwas.
StatsConroiret är äfwen i saknad af en Registrator; en Svstla, som icke wid något af de öfrige pubuque Werlen saknas, och som är af sa mycken nödwändighet sa wal för Werket som enstildte Personer till handlingars emottagande och införande i Diarium samt underrättelsers meddelande ät sökande m. m» Denna StatS,Conloirets belägenhet i afseende pä en trägen och beswärlig tjenstgöring, m. ,n. har hwarken bordt eller kunnat undfalla Srats-Utstottets uppmärksamhet; och Riksens Högl.
Ständer lära upplyst täckas finna, alt om det är af högsta angelägenhet för ärendernas jemna och oafbrutna gäng wid Rikets Collegier och publique Werk i allmänhet, att Werkens Embetsman och Betjening icke nödgas för sin nödtorftiga utkomst anwända en tid pä andra yrken, som för göromälens bestridande är nödwändig; sa är det wid Rikets Stats-Werk och dermed förenade bctydeliga uppbörd och redogörelse ännu mera magtpäliggande, att Tjcnstemännen och Betjeningen under de trägnaste och answarigaste göromål icke tryckas af bekymrande näringsomsorger, ZVO3 Den 9 Julli. som arfarenheten wisat efta wallal stadeliga följder' för ^et allmänna.
Wid betraktande af alla desta förekommande stal och omständigheter, har llkstotter hwarke^ bordt eller kunnat undgå, att till Riksens Höa!.
Skan, der wördsammeligen hemställa, det en Summa af Zovo NikSd. om äret matte i Stat anstäs, ait xf, ler Kongl. Majus Eget Nädigste oodtsinnande an, wändas till förbättring i Stats-Contoirets Cmbelsmäns och Betienings knappa Löningswilkor.
CtatS-lltssoktet inser nogsamt, alt hwad som för Kammar.
Cvllegium bliswit föreftaojt, hwarken ar eller kan bliswa t.llrackeliat akt sa förbättra en talrik Betjenings lwaga inkomster, att behofwet till alla delar dermed ashielpcS; men tä Statens kill, gängar för narw.arande icke simas medgifwa något ytterligare understöd, ehuru behösweligt det än wara ma; sa har Utskottet trott sig skyldigt, att foresta en annan utwäg, som till någon del skulle kunna bidraga, att fylla beisten; och denna wore, att sa wäl uti Kammar-Collegium som uti de öfrige Ri, krts Collegier den nu gällande Taran a lösen för Ulstag med fiere Expeditioner marte höjas med ;o Procent, samt att mi de öfrige Colleaierne, utom Stats-Contoiret, matte, i likhet med hwad i Kaiuniar-C'llegium nu ster, ärläggas insinuations penringar, och att dctza tillika imd den fallande Utstags, vch Expeditionslösen matte insa i en gemensam Sportel Cafta, till fördelning Betjeningen emellan, ester Collcgiernes eget bepröfwande samt hwars och ens sticklighet vch förtjenst.
Men som det ar Ko, uungens ensak, att förordna om förhömina eller minskning uti Taxorne a Expeditivns-losen; sa lärer delta ämne ej annorlunda än önstningswis kunna Den 9 Julik. zvOz ak Riksens Högloft.
Ständer tift Kongl. Majus Nådiga ompröfwande och Höga bifall i underdånighet framställas.
Stats-Ur skottek har wid detta tillfälle icke eller bordt förbigå, att hos Riksens Högloft.
Stander anmäla den swarighet och olägenhet för de Evile Werken, som derutaf uppkommer, att de nödgas wara i saknad af de Löner Staten bestar, wid de tillfallen da Embeks- och Tjensteman, som uppnatt 70 ars alder, erhrlla alsted med hela Lönens bibehållande , och E.ttctträdaren alisa mäste tiena utan den Embetet eiler Timsten tillhörande Lön.
Redan genom Kanal.
Resolutionen af den 2z September 1668 aro Ttänsteman sam trogtt tient haswa, försäkrade, att de för Sjukdoms och Älders skull icke skola fran Timsten tränaaS eller mista sin Lön och annan rättighet, utan sadant oafkortad! åtnjuta, sig och de sina till hjelp och understöd; och genom Kongl.
81 S 45.
Vid Landstingets början läte ordföranden för detsamma framlägga en af Räkenskapsföraren upprättad beräkning öfver så väl de utgifter, hvilka, på grund af föregående Tings beslut, skola under det nästföljande året af landstingskassan bestridas, som den behållning, hvilken vid årets slut kan vara att påräkna, och de inkomster, hvilka enligt föregående
Landstingsbeslut eller på annan grund böra under det nästföljande året inflyta. § 46.
Med ledning af denna beräkning och de under Landstingets sammanvaro fattade beslut skall Tinget, innan det åtskiljes, upprätta fullständig utgifts- och inkomstslat för det nästföljande året, utvisande, å ena sidan, de särskilda utgiftsposterna och, å den andra, de tillgångar och inkomster som äro alt påräkna samt det belopp, hvilket skall hos länets skattskyldige innevånare uttaxeras. § 47.
De afgifler, som af Landstinget blifvit till uttaxering beslutade, utgå i förhållande till den bevillning för egendom, rörelse, lön eller annan inkomst, som af en hvar skattskyldig till Statsverket erlägges, på det sätt, att den summa som af Landstinget blifvit till uttaxering bestämd, jemföres med hela det för ofvannämnda föremål från länet till Statsverket utgående bevill— ningsbelopp, då sig visar huru många ören riksmynt i landstingsskatt belöpa sig på hvarje riksdalers bevillning.
Slutar sig det sålunda bestämda öretalet med ett bråk, bör detta till helt öre höjas.
De särskilda afgifter, som utgå för tillverkning eller försäljning af bränvin, eller andra brända eller dislillerade drycker, äfvensom bevillning, som pålagts utan hänsigt till motsvarig inkomst, må vid bestämmande af landstingsutskylder ej i beräkning tagas. n 82 § 48.
Till ledning för landstingsskattens bestämmande böra Häradsskrifvarne på landel, hvarje år, efter slutade laxeringsförrättningar till Landstingets ordförande genom Konungens Befallningshafvande insända förteckningar, som för hvarje socken summariskt upptaga beloppen af åsatt bevillning, särskildt för i mantal satt jord, för annan fast egendom, samt för rörelse, lön eller annan inkomst.
Genom Konungens Befallningshafvande insände
Magistraterna dylika uppgifter för städerna och Regemenlsskrifvarne uppgifter å löntagares vid regementena lönebevillning; hvarefter Landstingets ordförande låter genom räkenskapsföraren deraf upprätta sammandrag, upptagande hela länets bevillningssumma samt huru mycket sig belöper å hvarje stad eller socken. § 49.
Konungens Befallningshafvande ombesörjer, på Landstingets derom framställda begäran, att de till uttaxering beslutade medel varda genom vederbörande Häradsskrifvare, Magistrater och Regementsskrilvare, i sammanhang med kronoskatterna, under benämning landsting smedel debiterade och af vederbörande uppbördsman indrifna, samt i landtränteriet insalta inom den lid och med det ansvar, som är för kronans uppbörd stadgadt. § 50.
Den 4 Maj skall fullständig redovisning öfver uppbörden af landstingsmedlen till Konungens Befallningshafvande aflemnas, för alt till Landstingets ordförande insändas, och böra de nämnda dag utestående rester på enahanda sätt inom den 1 September redovisas. § 54.
Landstingets ordförande låte genom räkenskapsföraren upprätta sammandrag öfver redovisningen, att Tinget vid dess första sammanträde föreläggas. 85 § 52.
Landstinget beslutar om afskrifning af sådana medel, som, i anseende till bristande tillgång, icke kunnat indrifvas. § 55.
Såsom ersättning för så väl upprättande af de i § 48 nämnda handlingar, som debitering och uppbörd, innehållas i landtränteriet tre procent af inlevererade landstingsmedel, hvaraf beräknas en och en half procent för debiteringen, en procent för uppbörden och en half procent att lika fördelas emellan Landskamreraren och Landträntmästaren. § 54.
De i landtränteriet för landstingskassans räkning insatta medel skola, på ordförandens i Landstinget af sekreteraren kontrasignerade invisning, af Konungens Befallningshafvande utanordnas, och böra, så vidt ske kan och på sätt Landstinget beslutar, fruktbargöras till dess de för afsedda ändamål blifva behöfliga. § 55.
Landstingets räkenskaper skola ställas på kalenderår. § 56.
Landstinget utser hvarje år tre inom länet boende revisorer och ett lika antal suppleanter för granskning af det löpande årets räkenskaper och den från Tingets beslut bärflytande förvaltning, ltevisionen bör vara så tidigt fulländad, att berättelsen derom må kunna inom den 4 derpåföljande
Maj vara genom tryck offentliggjord och länets kommuner tillställd. llevisorerna ega beräkna reseersättning på sätt, som för Landstingsman i § 24 sagdt är. 84 § 57.
Revisionsberättelsen skall föreläggas det lagtima Landsting, sorn näst efter revisionen sammanträder, och eger detta afgöra, huruvida ansvarsfrihet må meddelas, eller, i anledning al förekomna anmärkningar, laga anspråk väckas. § 58.
Maj:ts godkännande erfordras för att gifva bindande kraft åt beslut, som afse: a) påläggande af afgifter, som erfordra uttaxering för längre tid, än fem år; b) upplagande af utländskt lån, eller annat, på längre återbetalningstid, än fem år, släidt lån; c) försäljning, pantförskrifning eller utbyte af någon sådan länskommunen tillhörig fastighet, som antingen genom gåfva, testamente eller annat laga fång länskommunen tillfallit och till underhåll för vissa dess gemensamma nytta afseende ändamål blifvit anslagen, äfvensom förlikning, som medför ändring uti länskommunens i sådan fastighet egande rättigheter; samt d) bildande af två Landsting i ett län. § 59.
Konungens Befallningshafvandes godkännande erfordras för att gifva bindande kraft åt Landstingets beslut i alla öfriga ämnen, med undantag likväl för följande, som ankomma ensamt på Landstingets afgörande; nemligen: a) fråga om behörighet att taga säte och stämma i Landstinget; bj tillämpning af de i §§ 22 och 23 stadgade bötcsbestämmelser; c] arbetsordning för Landstinget och ordningsreglor till efterrättelse vid Tingets sammankomster; d) till- och afsättning af Landstingets tjenstemän och betjente samt uppgörande af instruktioner för deras tjenstgöring; ej underdåniga framställningar till Kongl. Maj:t; och 85 f) beslut, som innebära en ovilkorlig, på Landstinget beroende, verksläliigbetsåtgärd i följd af Tingets förut fattade, fastställda beslut. § 60.
De beslut, sorn erfordra Konungens Befallningshalvandes godkännande, skola genast efter det de blifvit justerade, anmälas hos Konungens Befallningshafvande, som bör hvarje särskildt beslut oförändradt antingen godkänna eller ogilla.
Konungens Befallningshafvandes svar skall, så vidt ske kan, påföljande dag Tinget meddelas, men eljest i länskungörelserna offentliggöras, sednast fjorton dagar efter Tingets afslulande.
Vägrar Konungens Befallningshafvande sitt godkännande, uppgifve skälen dertill, och ege Tinget, om det är tillsammans, men i annat fall det Ting, som näst derpå sammanträder, afgöra huruvida frågan skall Kongl. Maj:ts pröfning underställas. § 61.
Innan Landstinget åtskiljes, skola samtliga protokollen vara justerade.
Ett sammandrag af protokollen, innehållande de fattade besluten, jemte uppgift på antalet ledamöter, som i hvarje beslut deltagit, oell, der omröstning egt rum, på antalet af dem som röstat för och emot, äfvensom öfversigt af de för det nästkommande året beslutade utgifter och beräknade inkomster, tillika upptagande den summa, som skall på länets innevånare uttaxeras, och huru många öre riksmynt sig belöpa på hvarje riksdalers bevillning, — bör vid Tingets afslutande vara uppsatt och af Tingets ordförande och ledamöter underskrifvet.
Dessa handlingar böra på Landstingskassans bekostnad skyndsamligen tryckas och ett exemplar af dem till en hvar af länets kommuner utdelas, samt der från predikstolen kungöras. § 62.
Besvär emot Landstingets beslut må icke ega rum, såvida den klagande ej tilltror sig kunna visa, att hans enskilda rätt blifvit genom beslutet Kränkt; och må han i thy fall, inom tretio dagar från den dag, då beslutet blifvit, på sätt i § 61 sägs, kungjordt, till Konungens Befallningshafvande ingifva sina till Kongl. Maj:t ställda underdåniga besvär.
Vinnes ändring i beslutet, galle den till förmån för honom som klagat, och stånde beslutet i öfrigt, så vida ej Kongl.
Majit tillika finner skäligt beslutet i dess helhet upphäfva. $ 63.
Der, i anseende till läge eller andra skiljaktiga förhållanden, ett för hela länet gemensamt Landsting icke anses medföra de med denna Förordning alsedda fördelar, må inom samma län två Landsting kunna bildas.
(Bilagor till Förordning om Landsting.') 87 Tabeller, utvisande det antal ledamöter ifrån hvarje stad och härad eller tingslag, hvaraf, enligt stadgandet i § 4 af förslaget till Förordning om Landsting, först sammanträdande Landsting, skulle komma att utgöras efter hvarje läns folkmängd den 31 December 1855.
Härad eller Tingslag.
Folkmängd den 31 De- cember 1855.
Antal Landstings- man.
Hela anta- let Lands- tingsman för Länet. för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag.
Öregrund . 6G6 1 Östhammar 568 1 Norrtelge . 1,046 1 Sigtuna . . 415 1 Waxholm . 1,010 1 Södertelge. 1,332 1 Frödsåker 12,750 •* 3 Wäddö och Häfverö 5,526 2 Bo och Wälö . . . 3,741 1 Sjuhundra 3,997 1 Lyhundra 4,653 1 Frötuna och Länna 5,748 2 Närdinghundra . . 7,278 2 Färentuna 5,390 2 Sollentuna .... 3,884 1 Danderyd 5,138 2 Åker 3,923 1 Wermdö 6,698 2 Erlinghuodra . . . 5,572 2 Seminghundra . . 4,276 1 Långhundra .... 6,028 2 Wallentuna ....
2,929 1 Sotholm 11,662 3 Öknebo 5,628 2 Svartlösa 8,511 2 6 33 39 88 N:o 2.
Upsala Län.
Siad.
Upsala . . 8,006 • 4 Enköping . 1,410 1 Norrunda 4,903 1 Örbyhus med Wen- del 2,610 1 Tierp 6,088 2 Wessland och Elf- karleby 5,816 2 Öland 7,363 2 Löfsta 6,074 2 V Films och Danemora 4,543 1 Trögds 8,242 2 Asunda 5,368 2 Håbo 4,354 1 Bro 2,404 1 Ulleråker ..... 3,598 1 Hagunda 4,881 1 Waksala 2,962 1 Bälinge 3,545 1 Båsbo 4,000 1 Lagunda 4,704 1 5 23 28 89 N:o 3.
Hela anta- let Lands- tingsmän för länet. för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag.
Nyköping . 5,956 2 Trosa . . . 466 1 Mariefred . 629 1 Strengnäs . 1,409 1 Thorshälla . 685 1 Eskilstuna . 4,051 2 Malmköping 537 1 Jönåker 14,389 5 Oppunda 28,793 6 Willåttinge ....
9,729 2 Hönö 11,719 5 Rölebo 6,001 2 Daga 6,351 2 Aker 6,871 2 Selebo 7,719 2 Wester-Rekarne. . 8.566 2 Oster-Rekarne . . . 12,257 3 9 27 36 12 90 N:o 4.
Norrköping Söderköping Wadstena .
Skenninge .
Härad eiler Tingslag.
La ldslings- in.
Folkmängd den 31 De- cember 1855. lil Hela anta- let Lands- tingsman för Länet. för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag. 5,755 _ 0 1 7.116 7 1,566 1 2,256 1 1,542 1 Kinda 19,280 4 Ydre 10,0 ! 1 5 Björkek ind .... 5,2 17 2 Oslkerid 6,665 2 Lösing 5,069 0 - Bråho 5,125 2 Memm ing 2.854 1 Lysing 11,754 5 Höstning 12,509 5 Åkerbo 4,542 1 Bankekind 15,111 r?
O Hanekind 8,528 2 Wifolka 9,664 2 Walkebo 7,952 2 Gullberg 7,2 75 2 Finspånga och Bi- singe 12,089 5 Hellestad och Tjell— ko 10,774 5 Aska 15,545 4 Dahl 4,545 1 Boberg 7,994 1 Skärkevid - 5,52 I 2 Hammarkind . . . 14,557 5 Stegeborg 5,226 1 15 55 66 91 N:o 5.
Härad eiler Tingslag. O ' O -2 Ii' Folkmängd den 81 De- cember 1855.
Hela anta- let Lands- tingsman för Länet. för Stad. för Hä- rad eller Tiugs- lag.
Jönköping . 6,684 r? ö Eksjö . . . 1,981 1 Grenna . . 1,068 1 Norra Wedbo . . . 16,78 1 4 Södra Wedbo . . . 14,940 3 Tveta 15,960 4 Mo 7,992 2 Wista 8,094 2 Wester härad . . . 28,189 6 Oster d:o . . . 22,181 5 Westbo 25,902 5 Ostbo 18,795 4 5 55 40 92 N:o 6.
Hela anta- let Lands- tingsman för Länet. för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag. Wexiö . . 2,9 60 2 Uppviddinge.... 2 1,685 5 Konga 29,827 6 Norrviddinge . . . 8,411 2 Kinnevald 17,9 78 4 Albo 25,92 1 6 i Sunnerbo 36,925 8 2 31 n rr 00 95 N:o 7. Calmar Län.
Hela anta- let Lands- tingsmän för Lånet. för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag.
Calmar . . . 7,554 4 Oscarshamn circa 5,000 1 Westervik . 5,058 5 Wimmerby 1,551 1 Norra Tjust.... 20,89 1 5 Södra Tjust.... 18,156 4 Tunaläu 12,512 5 Sefvad 14,750 5 Aspeland 14,542 5 Norra Möre ....
14,171 5 Stranda 14,455 5 Handbörds .... 16,577 4 Södra Möre .... 58,105 8 Öland.
Borgholm . 675 1 Åkerbo 7,780 2 i Slättbo 4,490 1 Runsten 5,200 2 Algutsrum 6,405 2 Möckleby 4;425 1 Gräsgård 5,580 2 10 46 56 94 N:o 8.
Gotlands Län.
Härad elier Tingslag, '
Hela anta- let Lands- tingsman för Länet. för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag. Wisby . .
Gotlands södra hä- rad Gotlands norra hä- rad 4,852 21,722 20,411 2 5 5 2 10 12 t N:o 9.
Carlskrona . 14,515 6 Carlshamn . 5,214 5 Sölvesborg . 1,525 1 Lister 22,556 5 Bräkne 18,871 4 Ostra härad ....
20,608 5 Medelstad 28,080 6 10 20 50 N:o 10.
Folkmängd dén 31 De- cember 1855.