Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon ofelbar grund, enligt hvilken kostnaden för dylike persedlar skulle fördelas och de särskilda byggnaderne påföras, lärer väl svårligen stå att utfinna, och det torde böra såsom alldeles omöjligt anses att annorlunda än på höft bedomina proportionen af den slitning å besagde instrumentalier, som af hvarje hus blifvit föranledd.
Härtill kommer, i närmaste rummet, att mångfaldiga materialier och effecter understundom i ganska ringa qvantiteter begagnas, såsom då en tillfälligtvis behöflig lagning kan verkställas med några stycken spik, förmedelst någon obetydlig por Lion limm och så vidare.
Då skulle naturligtvis en förlägenhet uppstå vid uträknandet af det consumerades värde; och dylika exempel skulle kunna till oändlighet anföras.
Föga mindre svårighet möter ändteligen och vid arbetskostnadernes fördelning mellan de olika busen, hälst det hvarken låter sig alltid göra, ej heller skulle alltid vara med Kronans fördel förenligt, att genom handtverksmästare, eller efter beting, besörja reparations-åtgärderne.
Under de för dessa arbeten tjenlige årstider användes på en gång ett större antal arbetsfolk såsom murare, timmermän samt hustrur till handtlangning, hvilka, efter arbetenas föranledande, icke sällan flere gånger på samma dag måste förflyttas från en station till en annan.
Desse personer aflönas efter vissa dagars förlopp, enligt upprättade handtverksrullor, emedan personerne vanligtvis icke kunna sjelfve afgifva räkningar för deras arbeten.
Skulle dagsverks-aflöningen påföras hvarje hus särskildt, så måste deraf blifva en följd, att Rullornes antal Liefve lika med husens, uti hvilka reparationerne samtidigt fortgå.
Deraf skulle åter följa, att tilläfventyrs mer än en Material-förvaltare behöfdes, i hvilken händelse såle 6* - ( 44 ) des äfven en större kostnad uppkomme.
Af hvad jag sålunda i underdånighet anfört torde Eder Kongl. Maj:t täckas Nådigst inse, att den af Rikets Ständers Revisorer åsyftade nya uppställning af räkenskaperne vid Öfver-Intendents-Embetet, enär den lomme att sakna en tillförlitlig grund för fördelningarna, skulle ofta medföra blott approximativa, stundom alldeles godtyckliga påföranden samt aldrahögst leda till en ungefärlig, icke till en positiv och ofelbar uppgift, motsvarande det af Revisorerne åsyftade ändamålet.
I följd häraf tror jag det vara min Embetspligt, att hos-Eder Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, det måtte den hittills nyttjade räkenskaps-methoden få framgent bibehållas, såsom ofelbar i beräkningarne och såsom obestridligen ledande till enahanda resultat med elen nu föreslagna, i afseende på slutsummor, total-utgifter och controller.
Hvad angår Revisorernes förmenande, att de under Öfver-Intendents-Embetets förvaltning ställde medel icke borde bekosta underhållet af Eder Kongl. Maj:ts Lif-Gardes till häst Cassern med dertill hörande Stall, får jag i underdånighet anföra huruledes, likmätigt Kongl. Brefvet till den fordna Slottsbyggnads-Direclionen under den 16 April 1817 samt den Nådiga Skrifvelsen till Öfver-Intendents-Embetet af den i5 December 1818, besagde byggnadernes reparationer bordt uti de underdåniga General-förslagen årligen upptagas, hvadan ock samma reparatiouer alltsedan blifvit af Embetet ombesörjde.
Det lärer ej tillkomma detta Embete, att öfver den här förebragta principfrågan sig i underdånighet yttra.
Men enär Revisorerne för deras del funnit, det dessa åtgärder icke borde, såsom det heter, belasta anslaget för de öfrige byggnadernes underhåll, synes väl detta uttryck afse nämnde anslags större tillräcklighet; och i händelse en förflyttning af merbemälte reparationer på medel, som voro ämnade till underhållet af Garnizons-Regementernes Casserner i allmänhet,skulle hafva en sådan påföljd, är det min pligt likmätigt, att i underdånighet tillkännagifva, det de öfrige byggnaderne visserligen skulle dymedelst blifva betydligt skyndsammare försatte i det goda skick, sorn med deras anslag är åsyftadt, men ännu blott ganska långsamt kan uppnås.
Mig återstår slutligen, att underdånigt utlåtande afgifva, öfver det 3:dje bland Revisorernes yttranden.
Att domina af uttrycken, vill det synas, som skulle Revisorerne hafva förmodat, det vissa förändringar och förbättringar i och för den Kongl. Theaterns sceniska behof skulle kunna bekostas af anslaget, för de publika byggnadernes underhåll ( 45 ) här i liufvudstaden.
På denna anledning får jag underdånigst omförmäla, huruledes, under den längre följd af år, hvilken framlupit sedan besagde anslag, till mindre och större belopp, äger sin tillvarelse, det aldrig handt att någre förändringar eller förbättringar, af nu ifrågaställde egenskap, blifvit, hvarken af Eder Kongl. Maj:t på nämnde anslag särskildt anvisade, ej heller uti de af Öfver-Intendents-Embetet underdånigst afgifna Förslag till Nådigt gillande intagne.
Den Nådiga Remissen varder härmedelst i underdånighet återställd.
Stockholm af Öfver-Intendents-Contoret den 19 Mars i833. FR. S. SILFVERSTOLPE.
Till Konungen underdånigst angående Rikets Ständers Revisorers vid granskningen af Öfver-Intendents-Einbetets Räkenskaper för åren 1829 oeh 1800 gjorde anmärkningar. ( 46 ) Underdånigt utlåtande af Stats-Contoret i fråga örn Underhållskostnaderne för ett Garnizons-Regementes Cassern och Stall i Stockholm.
Stormägtigstc Allernådigste Konungl Sedan Rikets Ständers år i832 församlade Revisorer, i deras rörande verkställd granskning af Stats-Verkets Räkenskaper och förvaltning för åren 1829 och i83o afgifna Berättelse, anmärkt, i anledning af erhållne redogörelserne för användandet af det till Öfver-Intendents-Embetets disposition ställda Stats-Anslag, ibland annat, ”att. af Anslaget ”för publika husens underhåll äfven o (gått kostnaden för underhållet ”af ett Garnizons-Regementes Cassern och af Stallets inredning, hvilka ”kostnader Revisorerne ansett icke böra belasta ifrågavarande Statsanslag, utan utgöras efter samma grunder och utgå på enahanda sätt, ”sorn kostnaden för Garnizons-Regementernes Casserner i allmänhet”, och Öfver-Intendents-Embetet, som afgifvit underdånigt utlåtande öfver den del af nämnde Revisions-Berättelse, hvilken angår bemälte Verks redovisning, i afseende på nyssomförmäldte förhållande upplyst, huruledes, likmätigt Kongl.
Brefven den 16 April 1817 och den j5 December 1S18, berörde för Eder Kongl.
Maj:ts Lif-Gardes till Häst Cassern med dertill hörande Stall, utgångne kostnader bordt upptagas i de årliga General-förslagen öfver utgifterne af ofvanberörde Stats-Anslag, samt af Öfver-Intendents-Embetet besörjas; men tillika, i anledning af Revisorernes nu gjorde erinran, som syntes afse Anslagets större tillräcklighet, i underdånighet yttrat, att i händelse deraf skulle följa förflyttning af ifrågavarande reparations-utgifter på medel som voro ämnade till underhållet af Garnizons-Regementernes Casserner i allmänhet, de öfrige byggnaderne visserligen derigenom kunde blifva betydligt skyndsammare försatte i det goda skick, som med deras anslag är åsyftadt, men ännu blott ganska långsamt skall kunna uppnås; så har Eder Kongl. Majrt genom Nådig Remiss den 2 ( 47 ) i denna månad, öfver livad Revisorerne sålunda anmärkt jemväl infordrat Stats-Contoirets underdåniga utlåtande.
Till följd häraf får Stats-Contoiret underdånigst anföra: att enligt Nådigt Bref den 27 Februari 1816, har Kongl. Maj:t ansett en sorgfälligare vård af den till Lif-Garclet till häst öfverlåtne Stallbyggnad befordras, och med Kronans förmon vara öfverensstämmande, att Byggnadernes vidmagthållande, utom hvad det yttre till tak, väggar och fensterbågar anginge, tills vidare uppläts åt Regementet på Passevolance emot en bestämd årlig underhållsafgift, samt derföre fastställdt vilkoren för en sådan Passevolance till 2 R:dr Banco för hvarje spiltås underhållande, samt 33 R:dr 16 sk.
Banco för alla öfriga invändiga reparationer i hvarje Esquadrons Stall, och anbefallt att Passevolanceafgiften derefter skulle utbetalas, med en 4:dedel hvarje Qvartal af året, af de till publika Husens i Stockholm underhållande å Stat anslagne och till dåvarande Slotts-Byggnads-Directionens disposition anordnade medel; hvarjemte, uppå derom gjord underdånig framställning, Eder Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den g October 1821, bifallit, att efter enahanda grunder, som genom högstberörde Nådiga Bref blifvit stadgade, för underhållandet af de åt Regementet upplåtlie 5 Stall, äfvenledes den vid Regementets Cassern ytterligare tillkomne af Piegementet då redan begagnade 6:te Stallbyggnad finge till underhåll på Passevolance emottagas från sistnämnde års början, och hvilken tillökning i passevolance-utgiften skulle, i anseende till bristande tillgång å anslaget för publika Husens i Stockholm underhåll, för sistnämnde år godtgöras af de på Tredje Hufvud-Titeln till oförutsedde
Militaira utgifter af satte medel j men deremot, lika med det öfriga uti sådant ändamål bestådde beloppet, från och med påföljde är af förstnämde Stats-anslag utbetalas.
På grund häraf, tillika med hvad serskildt lärer vara föreskrifvet i de af Öfver-Intendents-Embetet åberopade Kongl.
Brefven den 16 April 1817 och den i5 December 1818, har bemälte Embete, som från 181 g års början öfvertog uppsigten och vården öfver alla de publika Byggnaderne i Hufvudstaden, utom Kongl. Slottet, med hvilka då upplösta Slotts-Byggnads-Directionen förut egt befattning, af ofvannämnde Statsanslag utbetalt till Regementet den fastställda passevolancen, som, enligt de i Öfver-Intendents-Embetets Räkenskaper upptagne belopp, för hvardera af åren 182g och i83o utgjort io3o R:dr.
Revisorerne hafva väl ansett ifrågavarande kostnad böra utgöras efter samma grunder och utgå på enahanda sätt, som kostnaden för ( 48 ) Garnizons-Regementernes Casserner i allmänhet; men härvid förekommer, att, då Städerne, der Garnizoner äro förlagde, i allmänhet tillhör att bestå inqvartering eller underhålla Casserner samt äfven Stallrum, Stockholms Stad deremot, enligt i afskrift bifogade Kongl. Bref af den 29 Januari 1773 och den 10 Juni 1776, endast är skyldig att, för den härvarande värfvade Cavalleri-Troupp, betala inqvarteringspenningar för Befäl och Manskap efter enahanda förhållande, sorn för Gardes-Regementerne till Fot eger rum, samt uttryckligt blifvit befriad från Stallhyrors godtgörande.
Och då likväl Lif-Gardet till Häst, lika med öfrige Garnizons-Cavalleri-Corpser, måste vara försedt med nödige Stallrum, och dessa på Statens bekostnad alltså underhållas, synes den i detta hänseende beviljade utgiften, å anslaget för publika Byggnaderne i Hufvudstaden, böra derutaf fortfarande utgå, enär någon erinran härvid tillförene af Rikets Ständer eller deras Revisorer icke blifvit gjord.
Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss bifogas i underdånighet, och Stats-Gontoiret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eder Kongl. Maj:ts underdanigste, tropligtigstc tjenare och undersåter P. WESTERSTRAND. G. E. af Tuneld. L. G. af Sillén.
Stockholm den 23 April 1833. 77».
Till Kongl. Majit underdånigst angående Rikets Ständers Revisorers anmärkning i fråga om underhållskostnadernes för ett Garnizons-Regementes Gassen: och Stall, bestridande af anslaget för publika husen i Stockholm. *«* ( 49 ) Transumt af Kongl.
Maj:ts Skrifvelse till H. K. H. Hertig Carl af Södermanland den 29 Januarii 1773.
V idkommande den sökte befrielsen för inqvarteringens utgörande in Natura till de här i Staden förlagde Batailloner utaf Lätta Dragonerne af Vårt Lif-Garde och Hennes Majit EnkeDrottningcns Lif-Regemente, sfi anse Yi billigt att dertill i Nåder samtycka; och kommer härmed att förfaras på lika sätt som med Inqvarteringen för Vårt Lif-Garde till fot.
Jonas Arntll.
Hertigen förestod Öfvcr-Stäthållnre-Einbetet vid ofvan anförde tid. ( 5o ) (Afskrift.)
Gustaf med Guds Nåde, Sveriges Göthes och Wendes Konung &c. &c. &c. Vär synnerliga ynnest och Nådiga benägenhet med Gud alsmäktig; Troman, Herr Baron, Vårt och Rikets Råd, Öfverståthållare och Commendeur med Stora Korset af Vår Svärds-Orden.
Sedan InqvarteringsCommission här i Staden ifrån Martii månad 1773 upphört att för Lätta Dragone-Corpsens Hästar betala Stallhyra med 100 Daler Knnt årligen; Så har hos Oss tjenstgörande Kammarherren, Öfversten och Riddaren af Vår Svärds-Orden Baron Taube gjort underdånig förfrågan, huruvida Inqvarterings-Commission från Stallhyrans utbetalande sedan den tiden, kan varda befriad, hälst Officerarne vid Corpsen derigenom blifvit mycket lidande, och sjelfva af deras löner nödgas använda en del till berörde Stallhyror; Men som Vi icke funnit skäligt, att ålägga Inqvarteiängs-Commissionen meranämnde Stallhyror för Corpsen, utan i dess ställe anbefaller Stats-Contoiret, att sedan Martii månad 1773 ersätta Officerarnes vid Dragone-Corpsen utbetalte Stallhyror; Så låta Vi Eder sådant i Nåder veta till underdånig efterrättelse.
Befallandes Eder Gud Allsmäktig synnerligen Nådeligen.
Lägret på Ladugårdsgärdet den 10 Junii 1776.
GUSTAF. G. von Carlson. ( 51 ) Allmänna Barnbördshus-Directiorrens underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse år i832.
Stormägtigste Allernädigste Konung] liiders Kongl. Maj:t liar under den 6 dennes till Allmänna Barnbördslius-Directionens underdåniga utlåtande i Nåder behagat remittera ett af Dess Sundhets-Collegium den 25 sistl.
Februarii i underdånighet afgifvet yttrande, i anledning af den utaf Rikets Ständers Revisorer bos Eders Kongl.
Maj:t uti deras Berättelse om år 1882 verkställd granskning af Stats-Verkets förvaltning åren 1829 och i83o gjorda hemställan, att ett af Barnbördslius-Directionen för Inrättningens Räkning år 182.5 a»f Medicinal-Fondens besparingar uppburet förskott 5oo R:dr Banco borde återbetalas eller afskrifvas.
I anledning häraf får Directionen i underdånighet anföra: att då Eders Kongl.
Maj:t år 1825 täcktes bifalla utbetalningen af omförmälte Förskott, Inrättningens utlånte Capital-Fond, sedan dess skuld derifrån afgått, utgjorde 49,800: — — och Cassa-beliållningen 777: 44- 1 eller tillsammans Banco Riksdaler 80,877: 44- IT* att Directionen under den 19 sisth December, genom en ädelmodig gifvares frikostighet fått emottaga en Donation stor 2000 R:dr Banco, utaf hvilka Gåfvo-medel Directionen likväl nödsakats använda 747 R;dr 29 sk. 7 rst. samma mynt till betäckande af den brist, som, ehuru den största möjliga besparing uti Barnbörds-Inrättningens utgifter blifvit iakttagen, under de senare åren, i anseende till Inrättningens större anlitande, uppkommit; att Barnbördshusets tillgångar uti Capital efter afdrag af dess skuld vid sistförflutne års slut utgjorde 81,716: 32. — och uti Cassabehållning 118: 3i. 4* tillsammans Banco R:dr 81,830: i5.
4- f ( 52 ) eller »,252 Rrdr 18 sk. 5 r:st. större tillgång än förstnämnda år; att samma förhållande, som Directionen uti dess underdåniga Skrifvelse af den 9 Februarii 1825 bade nåden anmäla, ännu äger rum, nemligen att å en del af Barnbördshusets Capitaler Lifräntör årligen under gifvarenas lifstid utbetalas, hvilka Lifräntör för närvarande utgå med 700 R:dr Banco.
Directionen nu haft nåden anföra, täcktes Eders Kongl. Majrt i Nåder inhämta, atti framtiden, då omförmälte
Lifräntör upphöra att utgå och således komma att Inrättningen besparas, en större inkomst är att påräkna, oberäknadt hvad möjligen genom den enskildta välgörenheten kan tillfalla denna som Undervisningsverk och Välgörenhetsanstalt allmänt gagneliga Inrättning, samt att Directionen, då denna tidpunkt inträffar, torde komma i tillfälle ifrågavarande Förskott Statsverket återgälda, men att för närvarande
Directionen icke, ulan anlitande af Inrättningens Capital-Fond, hvarigenom dess Inkomster skulle minskas, detta Förskott kan återbetala.
På grund häraf vågar Directionen hos Eders Kongl. Majrt i djupaste underdånighet anhålla, att oftanämnde Förskott 5oo Rrdr Banco mätte tills vidare få räntefritt innestå och för Inrättningens behof disponeras.
Directionen framhärdar med djupaste vördnad trohet och nit S t 0 r m ä g t i g s t e, Äller 11 ådigste Konung!
Utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse i83-2.
Eders Ii 0 11 g 1.
M a j: t s. underdånigste, tjenare och underså ter C. E. v. WEIG EL.
Jo ii.
Hoffman D:son.
Alex. Widell. J. F. Schröder.
Stockholm den 20 Mars 1833. /.
F Thunman. ( 53 ); Stil teri-Öfver-iS ty reisen» underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Rerätlelse år 1882.
Stormiigtigste Allernådigste Konung!
Uti Nådig Remiss af den 16 sistlidne Februarii har Eders Kongl. Maj:t täckts infordra Stuteri-Öfver-Styrelsens underdåniga utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers år i83a afgifna Berättelse, angående verkställd granskning af Statsverkets samt andra af Allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och. förvaltning, hvaruti bland annat för Stuteri-Öfver-Stjrelsen förekommit, att: enligt Öfver-Styrelsens Räkenskaper, som för år 1829 blifvit granskade i Kongl.
Kammar-Rätten, med anmärkningar, men för år i83o ännu ej kunnit till fullo redovisas, utgjorde åren Utbalancerade till år 1831 såsom för skott för Ottenby Sluterij, men för hvilka medels användande redovisning ej blifvit aflemiiad, enär förvaltningen derstädes ej tagit sin början förr än mot slutet af året r83o och detta Stuteris Räkningar afslutats förslå gången med år i83i; för Strömsholms Stuteri: att Redogörelser hafva visat Inkomsterne . .
Utgifterne Behållningen 1829. 1 8 3 o. 11,238: 38. 3. 12,492: 24. 8. 11,078: 38. 3. 10,152: 24. 8. 460: — - 2,540: — - eller för bägge åren tillsammans 2,300: — 4,108: 34. 8. 4,348: 24. 3. 20,832: 29. n. 52,510: 39. r. År 1829.
År 183o. i Debet ingående Bålance » . Uppbörden .......
Summa 24,961: 16. 7. 57,059: i5. 4* i Credit utgifterne ......
Utgående Balance i behållning och fordian ......... och 20,412: 40. 4. 22,250: dg. 5. 4,548: 24. 3. 14,808: 23. n. Summa 24,961: 16. 7. 57,059: i5. 4.
( 54 ) att i förteckningen öfver diverse utgifter för år i83o, 5 R:dr 28 sk., Blifvit afförde såsom utbetaldt arfvode till vederbörande i KamarRätten för anmärkte poster, som i 1825 års Räkning icke funnits debiterade, men med hvilken utgift Revisorerne ej funnit att Stuteriets tillgångar bordt betungas, enär det synes hafva tillhört Redogöraren personligen, att densamma vidkännas; samt för Flyinge Stuteri:
Debet. 1829. 1 8 3 0.
Ingående Balance 655: 44*io* Uppbörden . . . 5,698: 37. — 10,297: 46. 5.
Utgifter 8,706: 1. — Utgående Balancebehållningar . . . . 655: 44.10. 2,245: 42. 3.
Summa 6,577: 16. 6. 10,951: 43. 3. att af Styresmannen de Byggnadsmedel ej äro redovisade, som blifvit från Stuteri-Öfver-Styrelsen för Flyinge Stuteri anordnade med 3ooo R:dr Banco, hvardera af åren 1829 och i83o.
Till förklaring härå får Stuteri-Öfver-Styrelsen i underdånighet anföra, att, hvad först angår de vid Stuteri-Öfver-Styrelsens Räkningar anmärkte, balancerade Summor, desamma blifvit i sednare årens till Kongl.
Kamar-Rätten ingifne Räkenskaper upförde, samt i enlighet med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrifter redogjorde; äfvensom de vid Strömsholms Stuteries Räkenskaper anmärkte BalanceSummor blifvit i följande årets Stuteri-Räkningar observerade och redoviste.
Hvad deremot beträffar de i i83o års Räkenskaper för detta Stuteri anmärkte 5 R:dr 28 sk. afförde såsom utbetaldt arfvode till vederbörande i Kamar-Rätten, har denna afföring skett till följe af Kamar-Rättens till Öfver-Styrelsen af Stuterierna aflåtne skrifvelse, hvilken, jemte Redogöraren, Intendenten Sundells i ämnet afgifna förklaring, härhos i Transsumt underdånigst bifogas.
Hvad slutligen beträffar de från Stuteri-Öfver-Stju-elsen för Flyinge
Stuteri anordnade byggnadsmedel för åren 1829 och i83o, hafva desamma, genom misstag, ej blifvit i nyssnämnde års Räkenskaper upptagne, hvilket likväl sedermera, till följe af Öfver-Styrelsens ordres ( 55 ) är så vida rättadt, att de anmärkte Summorna blifvit i 1831 års Räkningar observerade, ocb hafva dessa Byggnadsmedel, som med 3ooo R:dr Banco årligen i 7 år, räknadt från och med år 1829, för Flyinge Stuteri utgå, blifvit utbalancerade, för att framdeles, vid Byggnadernas fullbordan enligt ingångne Entreprenad-Contracter, redovisas.
Stuteri-Öfver-Styrelsen framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Aller n ådig s te Konung!
Eders Kongl. Maj:ts uliderdånigste och tropligtigstc tjenare och G. A. HJERTA.
Stockholm den 16 April 1833. J. A.
Till Kongl. Maj:t underdånigst, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Stuteri-Räkenskaperna. ( 56 ) Transund af Kongl. Kammar-Rättens Skrifvelse till Kongl. Öfver-Styrelsen af Stuterierna, daterad Stockholm den i3 Maj 1828.
Och uti elen sednare punkten, att vid Inventarii-Redo görelsen följande Persedlar, hvilka uti 1824 års redogörelse blifvit halaucerade såsom behållning till ifrågavarande år icke funnits uti i8a5 års Räkning upptagne: nemligen 7 R:dr Ridkyssar, 66 st.
Vigter och en under året utlemnad Sädesharpa, hvarjemte till förfärdigande af Inventarie- och Förhrukningspersedlar i Sadelmakare-verkstaden och till 32 sk. nya viskdukar genom miss-summering å sammandragen fol. 862 och 947, 10 st.
Söljor och 20 alnar Valmar blifvit uti Redogörelsen för mycket afförde; Och emedan dessa anmärkningar äro nied det i Räkenskapen förefunne förhållande öfverensstämmande, hvilket jemväl blifvit å förklarandens sida medgifvit; Ty anmodas Stuteri-ÖfverStyrelsen förständiga vederbörande Redogörare, att de sålunda anmärkte poster, uti näst afgifvande Räkning, med åberopande af detta beslut, till redovisning debitera, under Titel: till följd af Kongl. Kammar-Rättens observation, samt a5 procent af posternas värde, utgörande den Kongl. Kammar-Rättens Betjening, enligt i5 §. af Kongl. Maj:ts den 21 Junii 1814» för Kongl. Kammar-Rätten utfärdade Nådiga Instruction, anslagne andel af anmärkningsmedlen åter afföra och Contant hit insända, emot 5:te Revisions-Contoirets meddelade qvitto, hvilket sednare såsom Verification Räkenskapen bifogas bör.
Slockholm den i3 Maji 1828.
, CLAES FLEMING. Å. G. OsiENGius. G. Uggla. B. Ekholm. J. G. Florell. L. S. C. Printzenskjöld.
Uti skrifvelse af den ao sistlidne Jannarii tiar Kongl.
Stuteri-Öfver-Styrelscn insändt till Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt Fem It:dr 28 sk.
Baoco, utgörande Observations-arfvode af medel, som uti högbemälte Rätts Bref af den i3 Maj 1828 blifvit ålagde till Redovisande, uti Strömsholms Stuteri-Räkenskaper, i anledning af Anmärkningar för år 1825, hvilka Fem R;dr 28 sk.
Banco härmed qvitteras.
Stockholm och Kongl. Kammar-Rättens 5:te Revisions-Conloir den 16 April iSåi.
Holmbergsson. '( 57 ) Ödmjukaste Memorial!
Med anledning af hvad Riksens Ständers Revisorer anmärkt vid Strömsholms Stuteri-Räkenskaper för år i83o, rörande Fem R:dr 28 sk.
Banco, som i a*märknings-arfvode blifvit till Kongl.
Kammar-Rätten utbetalte och i Räkenskaperne afförde, får jag ödmjukast nämna: att detta skett i stöd af Kongl. Kammar-Rättens Instruction och i följd af dess i afskrift bilagde skrifvelse.
Lagstiftaren har med mycket skäl stadgadt, att de a5 procent som tillkommer Kammar-Rätten för hvad som anmärkes och fastställes bör utgå af Kronans medel, emedan det saknade ali rättsprincip, att ålägga Uppbördsman ett sådant straff, blott för det han mången gång, utan någon slags afsigt, kan af misstag, glömska eller förhastande begå ett fel, vare sig antingen genom miss-summering, genom afföring eller debitering, i hvilka fall det icke skäligen bör fordras mer än rättelse, i hvad som kan vara felagtigt; ty motsatsen eller att utom det dryga Uppbördsmanna-ansvaret, vilja belägga honom med så svåra böter, skulle onekeligen hafva till påföljd, att ingen som hade erfarenhet och kännedom örn cle menskliga brister och ofullkomligheter skulle våga handhafva Kronans medel, då hela hans timmeliga välfärd derigenom oskyldigtvis skulle sättas på spel.
I det privata lifvets affairer fordras ej eller mer än rättelse i hvad som kan finnas origtigt och Kronan bör derföre ej begära mera.
Klokheten har dock bjudit att med Statens bästa förena någon belöning åt Anmärkaren för att derigenom än mera styra hans uppmärksamhet och nit för dess rätt, till hvars bevakande det egna intresset ofta är ett pålitligt drifhjul.
Af hvad sålunda anfört är, har i frågavarande 5 R:dr .28 sk.
Banco ej kunnat i Räkenskaperne uppdebiteras.
Strömsholm den 2 Mars 1833, E. Sandell. ( 58 ) Krigs—ColIegii underdåniga Utlåtande till Kongl. Maj:t, i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelse af år i832.