Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o2i2,213- 503 å StatsVerkets inkomster samt dispositionerne derå, funnit någon utbetalning icke böra ega rum utaf de öfverskott, hvilka, sedan nu skeende Statsreglering ifrån och med år i83o vidtagit, kunna uppkomma, och, i sammanhang härmed, ansett lämpligt, att, derest några utbetalningar framdeles under innevarande Riksdag af R.
St. beslutas, hvilka icke blifva åStat uppförda, desamma må hänvisas att af R.
Ständers RiksgäldsContoir bestridas, för fullgörandet hvaraf nödigt är, att öfverskotten på StatsVerkets inkomster varda derifrån till RiksgäldsContoiret Öfverlemnade, så snart ungefärliga beloppet, som öfverskjuter uppkommande brister på anslagen, kan beräknas; så få härmed, hos E. K, M., R.
St. sådant i underdånighet anmäla, med anhållan, det täcktes E. K.
M. vederbörande derom till behörigt iakttagande i Nåder förständiga.
N:o '213.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 2 Nov. 1829» Preste-Ståndet d. 2 — — Borgare-Ståndet d. 3 — — Bonde-Ståndet d. 3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning a.f Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om, Pension för numera aflidne Herr 504 Exp. Utah.-Förslag till'und.
Justitice-Stats-Ministern m. in. Grefve Gyllenborg. S. A. Tv.
Iv. Majrts, under den 8 sisth Augusti, till R.
St. aflåtne Nådiga Proposition om Pension^ beviljande för Herr JustitiaeStatsMinistern m. m.
Grefve Fredrik Gyllenborg, i händelse han lomme att inom uppnådd 65 års ålder lepma Rikets tjenst, hafva R.
St.', i betraktande af Herr Grefve Gyllenborgs många och utmärkta Embetsmannaförtienster samt, uppå öfrige uti den Nådiga Propositionen anförde skäl, ansett sig böra till den i Nåder föreslagna Pensionen lemna bifall, utan afseende på den tid, som ännu återstode för hans laga berättigande att af sådan förmon till ett emot hela lönen svarande belopp komma i åtnjutande; hvilket R. St., ehuru, genom Herr Grefvens och Jus ti tiae-StatsMinisterus den 18 i ofvänberörde månad timade död, frågan om Pension förfallit, härigenom skolat till underdånigt svar å den Nådiga Propositionen meddela.
N:o 214. 505 IV:o 2/4•
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 2 Nov. 1829* Preste-Ståhdet d. 2 — — Borgare-Ståndet d. 4 — — Bonde-Ståndet d. 6 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående af åtskilliga Tjenstemän vid LandtStaten i Westerbottens Skäne och Westmanland sökt tillökning i deras lörängsförmoner.
S. Ä. K. Medelst Nådig Remiss har E. K. M. till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnatt iio E. K. Maj:ts Befallningshafvandes i Westerbottens
Län underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af HäradsSkrifvarnes t Länets 3:ne Fögderier gjorda ansökning, att, för deras arbete vid BevilluingsTaxerings-förrättniilgarne, få uppbära högre ersättning så väl för de förflutna åren sedan sista BevillningsStadgan utkom, som för framtiden, emedan den för kostnaderne vid dessa förrättningar anslagna En Procent å BevilIningsbeloppet i Länet, då PröfningsComitens Ledamöters Skjutskostnads-ersättning äfven deraf bör bestridas, lemnade en så ringa tillgång, att hvad HäradsSkrifvarne fingo uppbära icke ens motsvarade deras contanta utgifter för resorna i Bihang t. R. S\s Fröt. 506 Exp. TJtsk.
N:o 214- 2:0
En af HäradsSkrifvarne i Skåne till E, K. M. ingifven Skrift, deruti, under åberopande af den försämring Sökandernes löner, genom förändringar i mynt- och varuvärden, undergått sedan år 1688, nämnde Tjenstemän i underdånighet anhållit, att ej mindre med afseende derå , än å andra anförda skäl, hvaribland hufvudsakligast tillökade arbeten och utgifter i tjensten för resor och Skrifvarebiträden m. m., ökade löner, i förhållande till hvad andra Statens Tjenstemän åtnjuta, måtte dem i Nåder beviljas ; samt 3:o Kronofogdens samt HäradsSkrifvarens i Strömsholms Fögderi af Westerås
Län underdåniga ansökning om ersättning, för deras förflutna tjenstår, af uppgifven skillnad emellan deras och andra Kronofogdars samt HäradsSkrifvares lönevilkor.
Dessa till R.
St. remitterade underdåniga ansökningar hafva R.
St., efter af desamma från Stats-Utskottet erhållen del, i öfvervägande tagit, och, med afseende å det förhållande, E. K. Majrls Befallningshafvande i Westerbottens
Län uti dess ofvanberörda underdåniga Skrifvelse framställt, att den till ersättning för Taxeringsförrättningarne anslagna Procent af Bevillningens belopp i Länet lemnade en så ringa tillgång, att, sedan PröfningsComitens Ledamöters Skjutskostnads-ersättning deraf utgått, hvad HäTadsSkr ifvar ne fingo uppbära icke ens motsvarade deras contanta utgifter för resorna, funnit sig på enahanda grund, som, enligt 3 Art. 5 §. ix mona. i BevillningsFörordningen, inom Exp. Utsi.
Skrif o. N:o 214,215.
507 Norrbottens
Län 220 R:dr till Taxeringskostnadernes bestridande blifvit bestämda, böra för samma ändamål åt de Tjenstemän inom Westerbottens Län, som med BevillningsTaxeringarne hafva befattning, bevilja, till fördelning dem emellan, 200
R:dr årligen af inflytande Bevillningsmedel, oberUknadt den Procent, hvilken till nämnde Tjenstemän nu utgår.
Hvad åter den af HäradsSkrifvarne i Skåne samt Kronofogden och Häradsskrifvare» i Strömsholms Fögderi af Westmanlands
Län sökta löneförbättring beträffar, så, enär dessa Tjenstemän uti löner och resepenningar, jemte de dem tillagda provisioner och procenter, åtnjuta dels högreK dels lika inkomster med deras vederlikar i andra orter, hafva R, St. icke funnit skäl bifalla, att någon partiel löneförbättring eller tillökning i de å Stat nu uppförda resepenningar må meranämnde Tjenstemän tilläggas.
Majrts ofvan högstberörda Nådiga Remiss, R.
St. få i underdånighet meddela.
N:o 2/5.
Uppl. o. gotik, hos Ridd. och Adeln d.
2 No v. 1829* Preste-Ståncfet d. 2 — — Borgare-Ståndet d. 3 — —- Bonde-Ståndet d. 3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, an~ 508 Exp. Utsi.
N:o 215, gående Afvittringsverket inom Luleå Lappmark m. m, S. A, K.
I anledning af väckt fråga, dels om tillägg i föreskrifterna, rörande Afvittringsverket inom Luleå Lappmark, och dels om behofvet af åtskilliga åtgärder till förekommande af Lappska Folkstammens undergång, så, enär Bergshandteringens bestånd och fortkomst i de nedra delar ne eller kustlandet af Norrbottens
Län till betydlig del beror på möjligheten af dit-transporten af de rika malmförråd, som förefinnas i landels öfra delar, men hvarest, i anseende till den tröga Skogsväxten derstädes, Bruksanläggningar icke med fördel kunna företagas, nämnde transport åter hufvudsakligen endast afLapparne med deras Renar kan verkställas, men, efter hvad upplyst blifvit, det är att befara, det Lappska folkstammarne, som redan betydligen sig förminskat , skulle omsider blifva alldeles utrotade, så vida icke genom en skyndsam afvittring af Nybyggena och odlingslägenheterne, med afskiljande dervid af nödiga vinter-stamliåll för Lapparne, dessa försättas i oqvaldt åtnjutande af den betes-rättighet, som för underhållet af deras Renar, såsom deras enda egendom och enda medel till uppehälle och förkofran, oundgängligen erfordras; hafva R.
St. fördenskull , och då E, K. M. redan, uti Nådigt Bref till Dess och Rikets Kammar- och BergsCollegier af samma dag, som 1834 års Afvit - Exp. Utsi.
N:o 215. 509 trings-Stadga, anbefallt dem inkomma med underdånigt Utlåtande om de föreskrifter, jcmkningar och tillägg, som , i afseende på Nybyggens anläggande i Lappmarken, kunna finnas nödiga, ansett sig böra i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M,, sedan vederbörandes yttranden i ämnet blifviL inhemtade, låta vidtaga verksamma anstalter till afvittring i Luleå Lappmark, oberoende utaf Alvittringsverket j den öfriga delen af Norrbottens Län; öfverlemnande R.
St. till E, K. M. i underdånighet, att af det anslag, sorn till egodelningsverket varder vid innevarande Riksdag å Nionde HufvudTileln anvisadt, för afvittringens skyndsamma bedrifvande i Luleå Lappmark, disponera så stor del, som omständigheterna eller Afvittringsarbetets behöriga fortgående på andra orter möjligen må kunna medgifva.
Till afhjelpande åter af den skada, som tillskyndas Nybyggarne derigenom, att Lappallmogen med deras Renhjordar ofredar Nybyggarnes odlade ängsmark, och att de deraf samlade höförråd varda af Renarne förtärde eller nedtrampade, hafva R. St., i sammanhang med förevarande ärende, samt för att, vid det förhållande af en beständig strid och täflan, som emellan Lapparne och Nybyggarne finnes rådande, anledningar ne till ofredande, split, tvedrägt och rättegångar dem emellan, så vidt möjligt är, genom serskilda besläpida föreskrifter och stadganden må förebyggas, härigenom velat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att det Nådiga Stadgande, som E. K. M., i afseen - 510 Exp. Vtsh.
N-o 215* de på gärdesgårdshägnader omkring det hö, som af Nybyggarne icke förvaras i lador, redan under den i3 Maji i8a5 meddelat till efterlefnad uti LappmarksSocknarne inom Westerbottens
Län, äfven mätte till de öfriga Norra Provincerna utsträckas; likväl med det Nådiga förklarande dervid, att, der gärdesgårdar icke anses uppfylla ändamålet, eller icke kunna utan svårighet uppföras, andra lämpliga hägnader må, till stackhöets förvarande emot åverkan af Renarne, uppsättas efter de föreskrifter och förordnanden, som af E. K. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande kunna i detta afseende varda meddelade.
Vidare, och enär det icke sällan händer, att, då starka frostnätter inträffa i öfra fjällen, innan snön betäcker marken, jorden så tillfryser, att Renarne icke kunna erhålla föda derstädes , vid hvilka tillfällen det är för Lapparne af största vigt, om de icke skola möta sin undergång, att de då få begagna nedra landets Kronoskogar, hafva R.
St. skolat frambära dea underdåniga önskan, det E. K. Maj:ts Befallningshafvande mätte anbefallas, att, intilldess afvittringen i Lappmarken hunnit för sig gå och nödiga vinter-stamhåll för Lapparne dervid blifvit utsedde, tillhålla KronoBetjeningen, att vid sådana tillfällen icke allenast utse de trakter, der Lapparne kunna begagna Renbetet, utan äfven väl bevaka ömsesidig rätt emellan Lappar och Nybyggare, sa att de å ingendera sidan förfördela hvarandra.
Slutligen, och som det är nogsamt bekant, Exp, Utsi.
N:o 215, 216• 511 att Lappallmogen har en lika allmän som för densamma förderflig fallenhet för omättligt bruk af brännvin, samt alt Nybyggar ne, drifne af vinningslystnad, allmänt nog begagna alla medel att de förra dertill förleda, få R.
St. i underdånighet anhålla, det E. K. M., efter inhemtande af vederbörande Dess Befallningshafvande» underdåniga utlåtanden, i Nåder läcktes, derest beholvet skulle finnas det påkalla, för Lappmarkerne förordna om sådan skärpning och tillägg i den om bränn vinsförsäljning och bruk gällande Författning, som för dessa orter må kunna anses lämplig och till ändamålet ledande.
N:o 2/6.
Återremitterad af Ridd. och Ad. d. 11 Noy. 1829- Uppl. o. godk. hos Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om anslag för Undervisningsverken i Riket. S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag lxos E. K. M. anhållit, att en undersökning om Militaire-Undervisningsverket i Riket måtte åt sakkunnige män uppdragas, och E. K, M.,med 512 Exp. Utsk.
N:o 216* bifall dertill» ansett ämnets grundliga utredning endast kunna
Lill vägabringas i förening med en allmän revision af Uppfostringsanstalterna i Riket, samt i sådant ändamål förordnat en Comité, att» under H. K. H.
Kronprinsens ledning, desamma i ett sammanhang öfverse och förslag till förbättringar dervid afgifva; så, och efter det bemälde Comité med underdånigt Betänkande i ämnet inkommit» har E. K. M., medelst den 27 Februarii detta år aflåten j\Tådig Proposition, behagat 11.
St. meddela: att, då tänkesätten, beträffande de föreslagna förändringarne till Läroanstalternas förbättring, varit inom Comitens Ledamöter i flera afseenden betydligen delade, och vissa förslag af många ansetts innebära väsendtliga, äniiu icke af erfarenheten gillade förändringar i det hittills bestående UndervisningsSystem, E. K.
M. funnit ämnets vigt fordra, att med förslagets liufvudsakliga granskning och slutliga afgörande uppskjuta, intilldess allmänna tänkesättet, isynnerhet öfver vissa mycket omtvistade punkter, hunnit stadga och uttala sig; i hvilket afseende E. K. M. ock redan låtit Comitens Betänkande, med Bilagor och Reservationer, af trycket utgå; att emedlertid, och då Comiten enhälligt funnit» att den offentliga undervisningen kräfver flera och snara förbättrings-åtgärder, samt såsom en grundläggning för det ändamål, som sökes, uppställt nödvändigheten» dels att åt
Lärarebefattningarne förvärfva och fästa skicklige och nitiske* män, hvilket ansetts svårligen kunna - Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 216- 513 na ske, så länge lönerna för alla Lärare vid ElementarLäroverken, för de flesta vid Univera siteten oell för åtskilliga vid de i senare tider tillkomna Uppfostrings- och Undervisningsanstalter, befinnas vara alldeles otillräckliga* dels ock att till vägabringa nödiga undervisningsmedel, hvilka för det närvarande antingen saknas, eller äro alltför ringa och ofullständiga, Comité», i följd häraf, anmält behofvet af förökade Statsanslag för de flesta nuvarande Läroverken, och nya för de Tillämpnings-och SpecialScholor, hvilkas inrättning Comité» i underdånighet tillstyrkt; utgörande, enligt upprättade Calculer, årliga TotalSumman för dessa behof 168,000 R:dr Banco, nemligen: till ElementarLäroverken 42,000 R:dr, till Upsala Academie 4»,000 R:dr, till Lunds Åcademie 34,ooö„ till SpecialScholorna 4i>oooR:dr, samt till Fond för utgifvande af Läroböcker och lärda Verk samt till 2:ne ReseStipendier 11,000 R:dr.
M. likväl ansett denna Summa uppgå till ett större belopp, ali Statens tillgångar vid denna Riksdag medgifva, har E. K.
Mi inskränkt Sig, att hos R.
St. för det närvarande föreslå beviljandet af ett årligt anslag af de i första rummet äskade 42>ooo R:dr, för att användas till den af behofvet så högt och så länge påkallade löneförhöjning för Lärare vid ElementarLäroverken , hvarigenom densamma, till dessa sistnämndes hufvudsakliga båtnad, genast kunde verkställas; och har E. K.
M. så mycket mera tillförsett Sig Rikets Ständers beredvilligBihang t. R. S;s Prot. 10••de Sami• 65 514 Exp- Ut sk.
Fårslag till uml.
Skrif v. N:o 216. hefc, att detta anslag af 42,000 R:dr årligen,eller 7000 Tunnor Spannmål ä 6 R:dr Tunnan beräknade, bevilja, som detsamma blefve oberoende af de ifrågasatta förändringarne i Läromethoder och i ElementarLäroverkens organisation, helst Lärarepersonalen i alla fall komme att blifva nära densamma som förut, och E. K.
M. derigenom skulle komma i tillfälle att bereda upphörandet af den både för Undervisnings-verket och Presterskapet i allmänhet så menliga beräkningen af dubbla tjensteår.
För öfrigt, hvad angår Comitens underdåniga förslag rörande nödvändigheten deraf, att till en början nuvarande Professors-lönerne vid Upsala Universitet, der de högsta utgöra 215 Tunnor hvardera, åtminstone måtte bringas till likhet med dem i Lund, som utgöras af 3oo Tunnor; så, ehuru E. K.
M. funnit detta behof, såsom egande närmaste sammanhang med det förenämnda, vara lika nära förtjent af Rikets Ständers omtanka, har E. K. M. dock endast velat, med öfverlemnande af Comitens underdåniga framställningar så väl härom, som rörande de öfriga behofven ej mindre för Universitetens, än Tillämpnings-Scholornas fullkomnande, i Nåder hemställa, om icke R.
St. skulle finna lämpligt, att, för ett småningom beredande af dessa ändamål, till E. K.
Majrts disposition och reglering, oberäknade de ofvan ifrågaställde 42,ooo R:dr, anslå en ytterligare Summa af 18,000
R:dr, utgörande tillsammans ett årligt anslag af 60,000 R:dr.
I förmodan af bifall härtill, har E. K. M. Exp. Vt ib.
Förslag till lind. Sbrif t>.
JN:o 216- 515 slutligen förmält
Sig hoppas, att, med användande af besparingar, som å detta anslag, innan den första regleringen hinner verkställas, kunna vara användbara, jemte dem, som på RiksStatens \:de HufvudTitel kunna blifva att tillgå, de efter ett, den Nådiga Propositionen bilagdt* förslag till 6800
R:dr beräknade årliga kostnader för den af Comiten tillstyrkta och af E. K. M. i Nåder bifallna Scholas-Inrättning efter Ämnesläsnings-method, hvilken redan bär i Ilufvudstaden blifvit inrättad, äfven kunna bestridas, och E. K. M. således undgå, att, enligt hvad Dess afsigt varit, detta ytterligare anslag af R.
St. till öfvervägande och pröfning förehaft, och dervid, lika med E. K. M., funnit, att, innan de af Comiterade till granskning af Uppfostrings- och Undervisningsanstalterne i Riket föreslagna större och mera vidt omfattande reformer varda gillade och vidtagna, allmänna tänkesättet derom bör lemnäs tillfälle att sig närmare stadga; hvadan ock de för detta ändamål af Comiterade uppgifna betydligare Summor för närvarande icke bordt under pröfning komma; men då R.
St. emedlertid ansett en af högsta billighet påkallad förbättring i lönevilkoren för Lärarepersonalen vid ElementarLäroverken och Scholorna, oberoende af dessa Läroverks, i afseende å läromethoderne, framdeles ifrågakommande reorganisation, nu genast böra, på sätt E. K. M. jemväl i Nåder hemställt, af allmänna medel beviljas, så framt duglige Lärare vid Gym - 516 Exp. Utsk.
Skrifva N:o 216,217. nasier och Scholor skola kunna för en längre tid fästas eller ens för en kortare vara att påräkna, samt den af E. K.
M. till de öfriga behofveu ej mindre för Universitetens än TilJämpningsScholornas fullkomnande förslagsvis begärda nedsätta Summa af 18,000 R:dr Banco årligen ingalunda funnits för betydlig i jemförelse med det dermed åsyftade angelägna ändamål, hafva R.
St. E. K. Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition bifallit, i följd hvarafRiksStatens HufvudTitel kommer att, intill nästa Riksdag, ökas med en Summa af 60,000 R:dr Banco årligen, under förbehåll likväl dervid, att den Summa, stor 6800 R:dr, som till underhållande af en på försök inrättad ElementarSchola för ämnesläsning inom Hufvudstaden årligen erfordras, bör af 4;de HufvudTitelns tillökade anslag oafkortad utgå, och således icke, på sätt den Kongl.
Proposition synes föranleda, blifva beroende af möjliga, men likväl ovissa besparingar å denna HufvudTitels tillgångar.
JV:o 2/7, Uppl. 0. godk. hos Ridd. och Adeln d, 4 Nov, 1829, Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse_, angående ett beviljadt serskildt anslag för Exp. Etsk.
N:o 217. 517 den nya Elementar- ellert ProfScholan i Stockholm. S. A. K.
Uti aflåten underdånig Skrifvelse af denna dag, till svar å E. K. Maj:ts Nådiga Proposition den 27 sistlidne Februarii, angående anslag till förmon för Läroverken i Riket, hafva R. St., vid beviljandet af det begärda anslaget, 60,000 R:dr årligen, fästat det förbehåll, alt de för underhållet af den nya Elementar- eller ProfScholän i Stockholm erforderlige ansedde årliga kostnader, till belopp af 6800 R:dr, böra af Fjerde HufvudTitelns tillökade anslag oafkortadt utgå, och icke af möjliga besparingar derå blifva beroende; hvadan nödiga medel för samma Scholas underhåll, från och med det år den nu pågående Statsregleringen vidtager, alltså äro anvisade; men sorn ifrån den 1 Julii innevarande år, till hvilken tid kostnaderne för Scholan ansetts kunna bestridas af de medel, E. K.
M. dertill i Nåder beviljat, anslag saknas för samma ändamål, hafva R, St. funnit för godt, att till Scholans underhåll, ifrån sistnämnda tid och intilldess verkställigheten af den nya Statsregleringen vidtager, ett belopp af 34oo R:dr Banco må utaf nu befintliga öfverskott på Statsverkets inkomster afsättas och af RiksgäldsContoiret utbetalas; med underdånig anmälan hvarom R.
St. framhärda etc. 513 Exp. Utsi:.
Skrifv, N:o JI8. iV.-o 218.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 4 Nov. 1829.
Preste-Ståndet d. 6 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse an gående f. d. Allmänna Magazins - Inrättningens förvaltning och utredning.
St. hafva ej mindre deras åren i8a5 och 1827 församlade Revisorer, uti afgifna berättelser, rörande förrättad granskning af StatsVerkels tillstånd, Styrelse och Förvaltning, anmält åtskilliga, vid hvartdera gransknings-tillfället, gjorda anmärkningar, i afseende på f. d.
Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning och utredning, med hvad dertill hörde, än äfven Rikets Ständers Statsutskott, i serskildt aflåtet yttrande, dels öfver de af Revisorerne sålunda väckta frågor lemnat de upplysningar, hvilka af räkenskaper och öfriga handlingar, intill närvarande tid, kunnat erhållas, dels ock afgifvit berättelse om den af Utskottet verkställda revision af Magazins-Inrättningens förvaltning och räkenskaper, för år 1826, samt tillika framställt de åtgärder, hvilka, sedan det af R.
St. vid senaste Riksdagen, anvisade Crcditiv, för Spannmåls-upphandlingar, å En million R:dr, nyssnämnde år, i anseende till då inträffad miss - Exp. Utsi.
Förslag hilgund.
Skrifvelse N:o 2ig. 519 växt, blifvit lyftadt, äro vordne till Landets bispringande vidtagne, resultaten af dessa åtgärder samt det skick, hvaruti liquiden öfver de använde Creditiv-medlen för närvarande befinnes* Detta, med hvad af vederbörande, uti afgifne förklaringar, anfördt blifvit samt handlingarne i öfrigt innehålla, hafva R.
St. i öfvervägande tagit; och hvad först angår de af Rikets Ständers Revisorer i ofvannämnde afseende gjorda anmärkningar, så hafva desamma, med undantag af dem, som gemensamt med väckta enahanda frågor blifvit handlagde och hvaröfver Rikets Ständers beslut komma att serskildt i underdånighet anmälas, lill större delen, antingen funnits vara nöjaktigt utredde eller, vid uppgifne förhållanden, ansetts till någon åtgärds vidtagande, å Rikets Ständers sida, icke kunna föranleda.; dock, som härvid förekommit, att E. K. M. godtfunnit, genom Nådigt Bref den 18 Februarii 1824 > Gunst och Nåd befria förre Notarien C. M.
Elfstedt från honom ådömd återbäring af 283 R:dr 11 sk. 3 rst., som han af Magazins-Inrättningens medel förskottsvis uppburit, hafva R. St., som, lika med Revisoreriie, icke kunna inse, hvarför denna eftergift drabbat nämnde Inrättnings fond, trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, i alla frågor, rörande Kronans tillständiga rätt uti etteller annat afseende, verkan af derom meddelade beslut icke må förringas genom inblandning af ämnen, som dermed icke ega oskiljaktigt sammanhang, samt alt, då serskilda Gratificationers 520 Ekp. Utsi:.
N:o 215* beviljande i fråga kommer, sådana må anvisas å behörig Titel.
Beträffande åter dispositionen ocb redovisningen af det så kallade Spannmåls-Creditivet; så hafva R.
St. af handlingarne, bland annat, inhemtat: att E. K. M., under den 7 Julii i8b6, i Nåder förordnat, att, af anförda orsaker, 20,000 Tunnor Råg, 5ooo Tunnor
Kom och 5ooo Tunnor Hafre skulle, genom Presidenten m. m.
Grefve Adelsvärds försorg, från utrikes ort införskrifvas, och kostnaden till denna upphandling förskjutas af Magazins-fonden, emot ersättning af de medel, som, genom Kronoräntornes lösen, efter Markegång, komme att inflyta; att, i följd af korrt derefter inkomna » bestämda uppgifter om Spannmåls-behofven och Landshöfdingarnes allmänna bedömande öfver resultatet af skörden inom hvarje Län, E. K.
M. icke allenast, uti Skrifvelse den 8 Augusti samma år, meddelt Dess och Rikets Stats-Contoir Nådig föreskrift om lyftning af Spannmåls-Creditivet samt, tid efter annan, i Nåder anbefallt Stats-Contoiret, att deraf till E. K. Maj:ts Befallningshafvande öfversända erforderliga Summor, för att, på fastställda vilkor, till anskaffning af Spannmål användas, utan ock i Nåder tillåtit Läns-Styrelserne att till undsättning använda Magazins-fondens qvarliggande Spannmåls-behållningar i Krono-Magazinen samt, under tidens lopp, i afseende på betalningssättet af denna Spannmål, ytterligare medgifvit nödiga modificationer; att, efter erhållen del af E„