Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A. eller Bikupan å 15 R:dr per ris 3.180 10 » dito N:o 2 å 7 » » 70 Transport 5,893 50. 50. I i 83,306 ! 15 Transport 5,893: 50. 83,306 ! 15 69 ris notpapper 846: 50. 9,621 st. eller 461 bundtar papp å 5: 10 per bundt om 30 « 2,351: 10. 30 ris regalpapper ä 36 R:dr per ris 1,080: — 10,171 (i) För Brukets behof. 35f ris omslagspapper å 10 R:dr per ris 681, 23 » mellanläggspapper » 6 » » bindblader »12 » 357: 50. 410: — 287: 50.
Summa 1,055 -i 94,532 25] § 74.
Enligt ofvan intagna räkenskaps-sammandrag, utgjorde vinsten ä bruksrörelsen under år 1863 R:dr 17.515: 49.
I tryckta öfversigten af Bankens hela ställning efter 1863 års bokslut upptages den summa, som bruket under året lemnat utöfver erhållna förskott, till 9,641: 05.
Skillnaden R;dr 7,873: 84. återfinnes pa följande sätt:
I ingående balans-konto äro brukets bokförda tillgångar upptagna till .i R:dr 547,172' 36.
Efter det dom i rättegången emellan Byggmästaren C. Wallman och Banken, angående reparation af maskineriet i nedre verkhuset under sistlidet år fallit, har i kapitalkonto afskrifvits den hittills såsom kostnad för denna reparation i räkenskaperna balanserade summa af 64,823: 13. till följd hvaraf värdet utaf brukets bokförda tillgångar skolat i utgående balansen utföras med 482,349: 23. men är upptagen till 490,223: 07.
Skillnaden häremellan och nyssnämnde 482,349: 23. utgöres af ofvan berörde ,. J. . .. 7 873: 84. som användts till ökande af förråden och sålunda höjt brukets bokförda tillgångar, samt tillika med hvad bruket lemnat utöfver erhållna förskott 9,641: 65. utvisar den i räkenskaperna upptagna vinsten af 17,515: 49.
Vinst å bruksrörelsen.
Värdet af papperstillverkningen under året har utgjort R:dr 94,532: 25• dsrttf påförts r ningen. 64 — Banken : för sedel- och annat papper till Bankens eget behof R:dr 45,866: 39. stämpelpapper och vexelblanketter 27,932: 16. papper till Filialbanks-assignationer 900: — 74,698: 55.
Åtskilliga verk och inrättningar samt enskilde personer 18,778: 70.
Bruket för eget behof 1,055: — 94,532: 25.
Reglementen § 7 6. för brukets folkskola och För vid bruket befintliga folkskola och sparbank hafva reglementen blifvit af sgai «ni .
Fullmäktige pröfvade och antagna. § 77.
Om bet/agnan-
I anledning al den i 85 § utaf 1801 års revisionsberättelse väckta fråga om till ge af brann■ godogörande vid bruket af å dess egor befintlig bränntorf, har undersökning verkställts å brukets sumpiga mosstrakter af sakkunnig person, som förklarat, att den intill bruket närbelägna ^ sumpiga ängsmarken vore, i anseende till vattensjuka, till torftägt otjenlig, hvaremot sådan kunde ske å en bruket tillhörig skogsmark.
Då likväl dels det till torftägt tjenliga området utgjorde endast 4 tunnland, dels trakten vore otillgänglig och endast med vinterfordon åtkomlig, dels ock denna skogsmark vore odelad eller tillhörde skifteslaget gemensamt, hafva Fullmäktige ansett, någon åtgärd för begagnandet af derstädes befintlig torftillgang icke för närvarande vara att vidtaga. § 78.
Förändring å
Vid brukets gasverk har, till besparing i kostnaden för bränn materiel, vidtagits gasverket, den förändring, att, i stället för förut befintliga tre ugnar med allenast en retort i hvarje, inrättats två ugnar, af hvilka den ena innehåller två och den andra en retort; varande den förre afsedd att begagnas under den mörkaste årstiden, den sednare deremot under den tid af året, då gasåtgången är mindre. 8 79. [nköp af en Då en starkare bykning af lumpen, än som kunde åstadkommas med brukets ny bykapparat. förut varande bykinrättning, väsendtligen bidroge till en fördelaktig beskaffenhet utaf det tillverkade papperet, hafva Fullmäktige, på hemställan af Bruksförvaltaren, låtit inköpa en dubbel roterande bykapparat af engelsk tillverkning. § 80.
Angående Sedan Banko-Fullmäktige, till förberedande handläggning af Tumba bruks För Jly‘t™n9 dt valtare remitterat det af sistlidet års Revisorer väckta, i 72 j$ af revisionsberättelsen såliverkenVid framställda förslag, om utvidgning af papperstillverkningen vid Tumba, samt att för detta Tumba. ändamål brukets qvarn och såg borde nedläggas eller flyttas, på det att nedre pappersbruket måtte ensamt få begagna vattentillgången samt dymedelst drift- och underhållskostnaden å den nu begagnade ångmachinen besparas, har Bruksförvaltaren hos Fullmäk - 65 - tige anmält, att han, såsom förberedelse till de åtgärder, hvilka kunde komma att vidare beslutas, låtit genom brukets sumpiga äng, som väl behöfde uttorkas, men hvarifrån vattnet endast med svårighet bortrunne genom en i många bugter slingrande å, påbegynna upptagandet i rak riktning af en afloppsgraf, hvilken kunde nedanför landsvägen tagas så djup, att ett fall af omkring 4 fot vunnes, samt att detta fall, som dock torde vara för lågt för att med den tillgängliga ringa vattenmängden drifva något större vattenverk, kunde ytterligare ökas genom åns sänkning eller upprensning nedanför brukets egor, hvarpa jordegarne för ängsodlings skull vore betänkta, eller hvartill de annars möjligen kunde på laglig väg förbindas; hvarjemte Förvaltaren hemställt att den påbegynta gräfningen må få fortsättas och fullbordas innan definitivt förslag rörande förändring af qvarnens läge framställdes; och har inspekterande Fullmäktigen vid Tumba i detta ämne anfört att, som nuvarande qvarn- och sågverksbyggnad snart måste antingen ombyggas eller i de flesta delar repareras, det i alla händelser syntes lämpligt att, om qvarn och såg borde bibehållas, desamma flyttades nedanför den nära bredvid dem gående landsvägen, för hvilket ändamål det blefve nödvändigt att Tumbaån nedanför fallet leddes i rak riktning medelst en graf af det djup, som alfallet till Tullingesjön medgåfve, en fråga, som redan vid 1856- 1858 årens riksdag varit underställd Högloft.
Banko-Utskottets pröfning, men då förfallit hufvudsakligen genom obenägenhet hos jordegarne på ömse sidor om Tumba å nedanför bruket, hvilka deremot nu syntes benägna att sjelfva upprensa ån nedom brukets egor.
Sedan emellertid det blifvit ifrågasatt, om icke det .med qvarn- och sågverkens flyttning afsedda ändamålet att kunna för dessa begagna samma vatten, som drefve nedra pappersbruket, möjligen stöde att ernå, utan någon flyttning, i händelse fallet å det ställe, der nämnde verk nu äro belägna, kunde tillräckligt sänkas, hvilket skulle ske genom fortsättande upp till sistnämnde ställe af den påbörjade gräfningen, hafva Fullmäktige beslutat att, innan frågan om flyttning af qvarn- och sågverken slutligen företoges. dels bemyndiga Förvaltaren att låta fortsätta den påbörjade gräfningen nedanför landsvägen, dock icke längre än att hvilketdera af de ifrågasatta alternativen som helst kunde antagas, dels uppdraga åt honom att, med undvikande likväl, så vidt sig göra läte, af onödiga kostnader, verkställa undersökning huruvida å det ställe, der qvarn och såg nu äro belägna, ett så tillräckligt fall kunde erhållas, att för vinnande af det åsyftade ändamålet någon flyttning ej blefve behöflig, samt att med yttrande och förslag angående båda de ifrågasatta alternativen till Fullmäktige inkomma. § 81.
Angående tillverkning af stämpelpapper är nytt kontrakt, under den 7 nästlidne Juli, afslutadt med Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor. § 82.
Jemlikt 7 § i Revisorernes instruktion, har denna berättelse, af Revisorerne underskrifven, blifvit tillställd Banko-Fullmäktige, för att till trycket befordras och sedermera med allmänna tidningarne utdelas. § 83.
För öfverensstämmelsen mellan de i denna berättelse förekommande sifferuppgifter och räkenskaperna samt de till Revisorerne aflemnade räkenskapssammandrag ansvarar den Sekreterare, som under granskningen af Banko-verket Revisorerne biträdt.
Tillverkning af stämpelpapper.
Ansvarighet för siffer-uppgifterna.
Revisorernes Berätt. ung.
Bankoverk^t. 9 Decharge. — 66 — Revisorerne, som vid den verkställda granskningen funnit, att Banko-Fullmäktige, vid styrelsen och förvaltningen af Rikets Ständers Bank, med sorgfällig omtänksamhet och synnerligt nit befrämjat
Bankens säkerhet och förmån, under fästadt behörigt afseende å myntvärdets orubbliga bibehållande, få, på grund häraf, hos Rikets Ständer tillstyrka, att åt Fullmäktige må meddelas full decharge för Bankens förvaltning till och med 1863 års utgång, äfvensom för de beslut och åtgärder, Fullmäktige till och med den 15 Augusti detta år vidtagit och hvarför redovisning innefattas i Fullmäktiges protokoll.
Ridderskapet och Adelns vägnar: FR v.
MOSEN. J. NORDENFALK. GUST. LAGERHJELM C. A. BOGEMAN. E. ODELSTJERNA. G. W. von FRANCKEN.
Preste-ståndets vägnar: JOH. ER FORSSELL. A. SJÖDING.
ARVID MOBERGER. A. BERGMAN. J. LUNDBERG.
E M TEGNÉR.
På Vällofl. Borgare-ståndets vägnar: C. E. LJUNGBERG. JULIUS LINDSTROM. G. C. WITT. A. A. BERGER.
L. F. ASCHAN.
GUST E. WIDELL.
Bonde-ståndets vägnar: E. M. FALCK. G. HULTMAN. A. J. SANDSTEDT.
NILS ANDERSSON. NILS OLSSON. C. J. SVENSÉN. C. G. Carlquist. 67 Reservationer:
Utdrag af protokollet, hållet hos Herrar Revisorer af Banko-verket den 16 Augusti 1864. S !.
Ånyo föredrogs dea i i 2 af protokollet för gårdagen omförmälda skrifvelse från Herr t. f Chefen för Kongl. Maj:ts Finans-departement, deri för Herrar Revisorer tillkännagifvits att Kongl.
Kommers-Kollegium den :;0 sistlidne Juli hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält hurusom, sedan de till bergsbrukens tredje valdistrikt hörande bruks- och bergverksegare blifvit genom Kongl.
Kollegii kungörelse den 8 nästlidne
Juni kallade att den 13 Juli, sjelfve eller genom ombud, inställa sig inför Magistraten i Carlstad för att ibland sig utse en Revisor och en Suppleant till deltagande i den nu påbörjade revisionen af Stats-, Bauko- och Riksgälds-verken; så hade, vid berörde ärendes företagande, sistnämnde dag hos Magistraten icke någon af de valberättigade låtit sig afhöra
I anledning häraf uppstod öfverläggning rörande den åtgärd, som borde af Herrar Revisorer vidtagas, för att Revisor måtte blifva för bergsbrukens tredje valdistrikt utsedd; hvarvid skiljaktiga meningar yttrades huruvida framställning i ämnet borde ske antingen, med föranledande af 4 § i Instruktionen den 17 April 184 för Rikets Ständers Revisorer i hvad som rörer deras befattning med Statsverket, till Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern, eller till Borgare-Ståndets Kansli-Direktion, eller till Kongl.
Kommers-Kollegium, eller direkte till Magistraten i Carlstad, äfvensom af en ledamot ifrågasattes huruvida icke det tillkomme de vid revisionen tillstädeskomne Herrar ledamöter af Borgare-Ståndet att vidtaga erforderlig åtgärd.
Sedan de Herrar ledamöter, hvilka framställt de tre sist omförmälda meningarne, afstått från yrkande af proposition pä desamma,, och diskussionen förklarats slutad, samt af Herr Grefven’ och Ordföranden gjord proposition derom, att framställning i ämnet måtte till Borgare-Ståndets Kansli-Direktion aflåtas, blifvit med öfvervägande ja besvarad, uppsattes och justerades sådan skrifvelse af innehåll, som bilagde concept utvisar; skolande denna skrifvelse ofördröjligen till bemälde Kansli-Direktion expedieras.
Mot Herrar Revisorers beslut anmäldes reservationer af Herr Grefven och Ordföranden, Herr Friherre Nordenfalk, Herr Ryttmästaren Lagerhjelm samt.
Herr Doktor Forssel, hvilka ansågo att framställning i ämnet bordt, pä grund af 4 i ofvan omförmälda Instruktion för Herrar Revisorer af den 17 April 1841, ske till Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern.
Herr Kapten von Francken ville hafva anmäldt, att han vid fattandet af förevarande beslut icke närvarit.
Ur protokollet C. G. Carlquist. — 68 — Transund af protokollet, hållet hos Herrar Revisorer af Banko-verket den 7 Oktober 1864. § Härefter npplästes 3:e afdelningens förslag till yttrande att i Revisions-berättelsen intagas.
I !:a punkten hade föreslagits att, med anledning af sistlidet års församlade Herrar Revisorers anmärkning i 19 g af deras berättelse angående mäkulering af sedlar, i Revisions-berättelsen skulle intagas ett yttrande af följande lydelse: »Efter det den i 19 § af nästlidet års Revisions-berättelse förekommande anmärkning, att en stor del sedlar å 10, 5 och :
R:drs valör, hvilka, såsom förslitna makulerats, vid anställd inventering af Revisorerne befunnits vara sä litet slitna, att de inga lunda bordt annuleras, utan kunnat åter i rörelsen utlemnas, blifvit Banko-Fullmäktige delgifven och, sedan yttrande i anledning häraf fran vederbörande inhemta ts, beslöto Fullmäktige, under förmälan att de ansågo en förändring i sättet för sortering af till Banken inkommande sedlar val vara erforderlig och kunna verkställas, men lämpligast böra ske i samband med det tilläinnade upprättandet af nya instruktioner för Bankens serskilda kontor, emellertid förständiga vederbörande tjenstemän att med mera noggrannhet och urskiljning verkställa sorteringen af inkommande sedlar.«
Vid föredragning häraf begärde Herr Kapten von Francken ordet och tillstyrkte, att detta yttrande måtte i berättelsen inflyta med ett så lydande tillägg.
»Vid en så betydlig sedel-rörelse, som Riks-bankens, mäste det öfverhufvud utgöra en icke ringa svårighet att, ibland den stora mängden dagligen inkommande sedlar, synnerligen af de lägsta valörerne. med full nöjaktig noggrannhet bestämma hvilka må anses så beskaffade, att de icke vidare böra i rörelsen användas.
För sin del anse sig nu församlade Revisorer böra yttra den åsigt, att, vid verkställande af sedel-sorteringen, afseende vida mindre bör fästas på den i någon ringa män ökade kostnad för Banken, hvilken blifver en följd deraf, att en eller annan sedel, sora möjligen ännu kunde vara användbar, makuleras, än derpå att de sedlar, hvilka från Banken utlemnas, hvarken äro smutsiga, eller i öfrigt så medfarna, att icke en och hvar må kunna med någorlunda säkerhet granska huruvida de äro äkta eller icke.
Betydelsen af sistnämnde omständighet har under den sednaste tiden blifvit af erfarenhet bestyrkt, i det att uti allmänna rörelsen förekommit eftergjorda sedlar å 100 R:dr samt sedlar, som blifvit förfalskade från en till 5 R:drs valör, hvilka, med ganska stor skicklighet eftergjorda och förfalskade sedlar, det varit desto svårare att till deras falska beskaffenhet urskilja, när de, sjelfve något smutsade och tillskrynklade, förekommit bland äkta, men likaledes smutsiga, tillskrynklade och slitna sedlar.
Revisorerne kunna derföre icke annat än uttala sitt gillande af den utaf Fullmäktige, med anledning af dessa förhållanden sednast vidtagna åtgärd att förständiga Bankens Kassörer, bland annat, att icke från Banken åter utgifva andra sedlar, än sådana, hvilka kunna till alla sina delar af allmänheten granskas.
Under den öfverläggning, som i afseende på denna fråga uppstod, yrkades bifall dels till afdelningens, dels till det af Herr Kapten von Francken gjorda förslag samt dels att ifrågavarande punkt alldeles skulle frän berättelsen uteslutas.
I anledning af dessa serskilda meningar framställdes proposition först på bifall till afdelningens förslag, hvilken proposition med blandade ja och nej besvarades, och då votering begärdes, uppstod fråga hvilken af de 2:ne öfriga under diskussionen yttrade åsig - ter skulle till kontra-proposition antagas, hvarom jemväl votering begärdes och anställdes enligt en så lydande proposition:
I öfverensstämmelse med detta beslut, framställdes derefter följande voteringsproposition :
BIHANG TILL !ASa^M©H PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1§59 oell 1§60. tredje saimliigek, Konslilutions-Uts/iottcts Memorialer.
B J J 0 A 0 T 0 J! ‘I HiIoiN mti* i utsiilMilfli (I ssj ©ciöÉ' is-st: 0 ,'i:>s k>#:*j wam s. ta?! srr .V\\\\VWUV\\i, V.VU\0’<\v.\ \-?auVv\\\V\V/.WiÄ tfeiMsUtulions iJtskaltcts Memorial Nx» 1 K :© 1.
Ank till Bxp.-Utsk. den 7 Nov. 1859, kl. 2 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer om arfvoden för en Notarie och en Kanslist, I likhet med hvad vid föregående Riksdagar egt rum, har Konstitutionsutskottet, för goro målens ordentliga och skyndsamma bestridande, funnit nödigt att, utom den Kansli-personal af en Sekreterare och en Kanslist, som 24 § 1 momentet Iliksdags-Ordiimgcn i allmänhet bestämmer, ytterligare antaga en Notarie och en Kanslist} hvilket Utskottet, till följd af den uti beronia fj gifna föreskrift, får hos Rikets Ständer anmäla, med vördsam anhållan att äfven Teir desse sistnämnde tjenstemän måtte beviljas arfvoden i enlighet med de grunder, hvilka komma att vid rikdagen tillämpas för Kansli-beljen ingens allön ande. istockholm den 7 November 1859.
På Högloft. Ridd. och Adelns vägnar:
Th, Mluick af Rosenschöld.
På Högv. Preste-Ståndcts vägnar: J. A. Butsch.
På Hederv. Bonde-Ståndets vägnar Joli.
Persson. G. Cederschiöld.
Sl. Vrot. 18SO $ 1860. 3 Sami. 1 tläfl. 1 9 Kon&lilutiovs-UlskoUcls Memorial A:o 2.
Hfro 2. •
Alik. till Exp.-Utsk. den 14 Nov. 1859, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, med uppgift på de från sisllidne
Riksdag hvilande förslag lill ändring i Grundlagarne.
Du af llikets
Ständer vid sednast hållna riksdag, enligt 67 och 68 §§ Riks dags-Beslutet den 10 Mars 1858. till slutlig behandling vid innevarande riksdag antagna förslag till ändringar i nu gällande Grundlagar, får Konstitutionsutskottet härmed vördsamt till Rikets Ständer öfverlemna.
Förslag till ändringar i Grundlagarne, af Rikets Höglo!!.
Ständer vid Riksdagen 1856—1858 liäiiskjutne till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. 1 :o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 6 Oktober 1857, angående ändring af 5 och 6 §§ Regerings-Formen, i afseende å Stats-Rådets sammansättning.
Jfcegcrissg^-Formen. § ®
(Nu gällande lydelse, hvaruti äro med kursiv stil ut- (F örslagens lydelse, hvaruti ändringarne eller tiTIag märkte de delar, hvilka blifvit föreslagna att ändras gen äro med kursiv stil utmärkte.) eller utgå.) Stats-Rådet skall bestå af Tio Le- Stats-Rådet skall bestå af Tolf Ledamöter, hvilka äge att alla der förekom- damöter, hvilka äge att alla der före - Konslitulions-Utsliollets Memorial A'--o 2. 3 mande ärenden öfvervara: ej må fader och kommande ärenden öfvervara: ej må fason eller bröder på en gång vara Leda- der och son eller bröder på en gång möter af Stats-Rådet. vara Ledamöter af Stats-Rådet. § 6.
Af Stats-Rådets Ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, för JustitieDepartementet; Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, fiir Utrikes-Departementet; En Chef och föredragande Stats-Råd C1 för Lamltförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Kommandomål för Arméen; En för Sjöförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Kommandomål för Flottan; En för Civil-Departementet; lån för Finans-Departementet, sami lån för Ecklesiastik-Departementet.
Af Stats-Rådets Ledamöter skola Atta vara Chefer för hvar sitt Departetement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern för — — En för Ecklesiastik-Departementet, samt En för Departementet för Allmänna Arbeten och Kommxmikationsanstalter.
Den närmare fördelningen — — stadga.
Bland de Fyra Stats-Råden utan
Kongl. Maj:ts Nådiga Propos.
Bihang till Riks-St:ns prot. 3 Sami. Konstitutions-Utskottets Mern.
Ridd. o. Adelns prot.
Preste-Ståndets prot.
Borgare-Ståndets prot. d. 18 Nov. 1857.
Bonde-Ståndets prot. d. 24 Nov. 1857. d. 25 Nov. 1857.
4 Konstiliaiont-Vltkntlet.i Memorial N:o 2- 2:o.
Förslag till ändring i 5 och 6 §§ Regerings-Formen, angående eft nyR Stat »-Departement.
(Anin.
Maj:ts ofvan omförtnälda Nådiga Proposition, angående ändring af 5 och 6 §§ Regerings-Formen, i afseende å Stats-Rådets sammansättning, varder af Rikets Ständer antagen, kommer det under detta N:o upptagna förslag att förfalla.)
Tiegeriiig-: § Stats-Rådet skall hesta af Tio Ledamöter, hvilka äge att alla der förekommande ärenden öfvervara: ej må fader och son eller bröder på en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet. § Åf Stats-Rådets Ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, för JustitieDepartementet; — — — — — En för Finans-Departementet, saini En för Ecklesiastik-Departernentet.
Den närmare —■ — — stadga.
Bland de Tre Stats-Råden — — Civil Beställning. s-Formeii. 5, Stats-Rådet skaN bestå af Elfva Ledamöter, hvilka äge att alla der förekommande ärenden öfvervara: ej ina fader och son elfer bröder på en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet. e. Af Stats-Rådets Ledamöter skola Atta vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, för JustitieDepartementet; — — — — — En för Finans-Departementet; En för Ecklesiastik-Departernentet, samt En för Departementet för Allmänna Arbeten och Kommunikationsanstalter.
Den närmare— —■ — stadga.
Bland de Tre Stats-Råden — — Civil Beställning.
Ilänvisni ng:
Bihang till Riks-Ståndens prof. 3 Sami. Konst.-Utsk:s Meni.
N:ris 54 och 60.
Konstiluliom-Utskotlcts Memorial N:o 2. 5 Ridd. o. Ad:s prot. )d. 28 Nov. 1857 och Preste-Ståndetsprot. ) d. 5 Jan. 1858.
Borgare-Ståndets prot. d. 28 Nov. 1857 och den 4 Jan. 1858.
Bonde-Ståndets prot. den 21 Nov. 1857 och den 5 Jan. 1858. 3:o.
Förslag till ändring i 12 § Regerings-Formen, angående Stats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter.
Regerings-Formen. § 12.
Konungen äger att i Afhandlingar Konungen äger att sluta afhandlin och Förbund med främmande Makter in- gar och förbund med främmande makter, gå, sedan Han, enligt föregående §, der- sedan, enligt 8 §, Stals-Rådet deröfver öfver hört Ståts-Ministern för Utrikes blifvit hördt.
Ärendena och någon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot. llän visning:
Bihang till Riks-St:ns prot. 3 Sami. Konst.- Utsk:s Mern.
N:ris 13, 23, 38 och 64.
Ridd. och Adelns prot. den 25 Juli, 19 Aug., 26 Sept. 1857 och d. 13 Febr. 1858.
Preste-St:ts prot. den 25 Juli, 15 Aug., 23 Sept. 1857 och d. 13 Febr. 1858.
Borgare-St:ts prot. den 25 Juli, 19 Aug., 30 Sept. 1857 och d. 13 Febr. 1858.
Bonde-St:ts prot. den 25 Juli, 22 Aug., 30 Sept. 1857 och d. 13 Febr. 1858. 4:o.
Förslag, angående det tillägg till 12 § Regerings-Formen, att Konungen icke tnå utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat.
6 Kotisiiluliont-Llskoilels Memorial Klo 2. Regerings-Formen. § 12.
Konungen äger att — — — Konungen äger att — — — Ledamot.
Ledamot.
Ej må Konungen utan Riksens Slängers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat.
Bihangtill Riks-St:ns prot. 3 Sami.
Konst.- Utsk:s Mern.
N:ris ld, 24, 39 och 64.
Ridd. och Adelns prot. den 2ö Juli, 19 Aug., 26 Sept. 1857 och den 13 Febr. 1858.
Preste-St:ts prot. d. 25 Juli, 15 Aug., 23 Sept. 1857 och ilen 13 Febr. 1858.
Borgare-St:ts prot. den 25 Juli, 15 Aug., 30 Sept. 1857 och den 13 Febr. 1858.
Bonde-St:ts prot. d. 25 Juli, 22 Aug., 30 Sept. 1857 och den 13 Febr. 1858. 5:o.
Förslag till ändring uti 17 och 22 §§ Regerings-Formen, åsyftande förstärkning uti antalet af flogsta Domstolens ledamöter.
Regcriiigs-Formcii. § Konungens Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige
Män, hvilka fullgjort hvad Författningarne föreskrifva dem, som uti DomareEmbeten rnå nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet.
De kallas Justitie-Råd och utgöra Konungens Högsta Domstol. 17.
Konungens domsrätt skall uppdragas minst Tolf, högst sider ton af Honom utnämnde lagkunnige
Män, hvilka fullgjort hvad Författningarne föreskrifva dem, sorn uti Domare-Embeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet.
Konnilulions UlsicoUefs Memorial N.-o 2. r
Deras antal må ej Ökas utöfver Tolf, sä vida ej Konungen och Riksens Ständer, i den ordning 87 § stadgar, besluta att Högsta
Domstolen skall pä af delningar arbeta; och varde i sadan t fall så väl Justitie-Rädens antal inom ofvan föreskrifrie grånsor, som ärendenas fördelning mellan afddrängar ne i samma ordning bestämde. § 22.
Uti Hogsta Domstolen kunna ringare Uti Högsta
Domstolen kunna ringare mål pröfvas och afgöras af Fem Leda- mål pröfvas och afgöras af Fem Ledamöter, så ock af Fyra, der alla fyra äro möter, så ock af Fyra, der alla fyra äro om slutet ense.
Öfver vigtigare saker om slutet ense.
Ej må liera än skola minst Sju döma.
Ej må flera än Atta Ledamöter på en gång tjens/go- Atta Ledamöter på en gång i pröfnin rande vara. gen af något mål deltaga.
Bihang till Riks-St:ns prot. 3 Sami. Konst.-Utskits Mein.
N:ris 34 och 48.
Ridd. och Adelns prot. d. 10 Okt. och 7 Nov. 1857.
Preste-St:ts prot. den 14 Okt. och 11 Nov. 1857.
Borgare-St:ts prot. den 10 Okt. och 11 Nov. 1857.