Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Innehållet af Högstberörde Nådiga Skrifvelse, och ofvan upptagne motioner, samt deraf föranledda yttranden inom nyssnämde Riks-Stånd, hafva Utskotten på det nogaste öfvervägt, äfvensom Utskotten tagit kännedom om de förhandlingar, hvilka, under föregående Riksmöten, i ämnet egt rum; och som Utskotten vunnit orubblig öfvertygelse, att i första rummet afseende bör fästas å det orättvisa förhållande med voteringen, som eger rum i Jemtland, jemfördt med Rikets öfriga landskap, och att detta bör afhjelpas, äfven om någon minskning i Rikets krigsmagt deraf komme att blifva en följd, samt Utskotten äfven således fullt insett nyttan, behofvet och rättvisan af de förfoganden, Rikets senast försam lade Ständer, i deras skrifvelse af den 5 Januari 1835, i underdånighet tillstyrkt, så hafva, under åberopande för öfrigt af de skäl, som för nyssnämnde skrifvelses innehåll ligga till grund, Utskotten ansett sig böra hemställa, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående lindring i ' rustnings- och roterings-besväret i Jemtland, icke måtte an tagas; samt att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t för - Stats- samt Allm, Besv,- och Ekon.-Ulskoltens Betänkande, N',o, 25 nya deras underdåniga anhållan, att, jemte det Jemtlands soldater åläggas samma skyldigheter, som Kronans indeldla manskap i det öfriga Riket, roteringen i Jemtland måtte jernnäs till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundränta och öfriga utskylder blifvit mellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning; hvarefter de nya hemman, som i Jemtland tillkomma, må öka den gamla roteringen med ny; samt alt de sålunda för Jemtlands Fält-Jägare-Regemente tillstyrkte vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-JägareEsquadron, så att rusthåliarne dervid måtte få komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kan varda rote-hållarne inom provinsen beviljad; lärande roterings-förrättningen i Jemtland, såsom å andra orter, komma att på Statens bekostnad verkställas; och att Rikets Ständer, i händelse Kongl. Maj:t täckes i
Nåder bifalla det nu gjorde förslag om ny rotering i Jemtland och under vilkor, att, intilldess densamma hinner verkställas, roteringen och rustningen prassteras, på sätt nu eger rum, måtte till lindring för rote- och rust-hållarne i nämnde provins bevilja ett årligt anslag af 4,000 R:dr, att ifrån Riksgälds-Contoiret utgå, under 3:ne år, inom hvilkas förlopp afvitlrings-verket i Jemtland, enligt derom meddelda uppgifter, lärer hinna fullbordas.
Slutligen hafva Utskotten icke ansett sig sakna skäl till hemställan: att, i den underdåniga skrifvelse, som till Kongl.
Majit kommer att i förevarande ämne aflålas, Rikets Ständer ville anhålla, det Kongl.
Majit täckes fusta Nådigt afseende å deras nu åter förnyade önskningar och tillstyrkanden i detta mål samt dertill lemna bifall, enär fara är, att Jemtländska provinsen eljest till undergång utarmas.
Stals- samt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskoltens Betänkande> N\o 26, 9 N:o 26.
Auli. till Exp. Utsli. d. 12 Sept., kl. 2 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om befrielse frun rotering för Torps Fresigård å Dahlsland.
Från Uögvördiga Preste-St ån det har blifvit till Stats-Utskollet remitterad en motion af Herr Prosten halin, hvaruti anföres: att, vid indelningsverkets början, Torps Prestgård på Dalsland blifvit roterad, utan tvifvel af den orsak, att den då var indelningsstat» till Pastor i Färgelanda; att Torp sedermera blifvit Pastorsbol, men likväl icke kommit i åtnjutande af den rotefrihet, som tillkommer Pastorsbolen i Riket, samt alt likväl rotefrihet derför blifvit hos 1826 års Rotejemknings-Comité ifrågastålld, men afslagen af det skäl, att Hyllning »f annan rotering, ån den, som besvärar Capellans-bostållen, nämnde Comilés befattning icke tillhörde, hvarföre Herr Prosten nu velat draga berörde ärende under Rikets Ständers pröfning, med anhållan, att, om Rikets Ständer anse nämnde Prestbol böra befrias från den åsätta roteringen, underdånig skrifvelse härom lill Kongl. Majit, med begäran om Dess Nådiga fastställelse derå, matte afgå.
Vid remiss af denna motion, har Herr Biskopen m. m.
Hedrén förklarat sig så mycket heldre instämma i motionen, som Herr Biskopen Ilade sig bekant, att Pastoratet, med 1800 invånare, år till loin förmonerne, sorn bestå al 55 tunnor kom, ett bland de minsta, sorn finnas; hvarförutan ett skål till den sökta befrielsen vore, att, då Torp afskiijdes från Färgelanda att utgöra ett eget Pastorat, det Stomhemman, som anslogs till Prestgård i Torp, bordt blifva från roteringsskyldighet frikändi, hvilket dock då sfglömries; och halva Herr Biskopen 111. 111.
Agardh och Professorn 111. 111.
Morén häruti instämt.
Sedan Stats-Utskottet ansett denna fråga böra behandlas gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten densamma i öfvervägande tagit; och alldenstund Kongl. Majit, uti Dess Naciga Bref den 2 November 1835, angående af dertill utsedde Committerade förrättade dels jenikningar i 1811 års extra rotering, dels af dem förslagsvis uppgjord ny indelning i ståndigt Soldat- och Båtsmans-håll af oroterade Skatte-, Krono- och Frålse-hemman m. m., gillat och fastställt Committerades tillämpning af Förfaltningarne, då de, med befriande lör Kyrkoherde Bih, till R, St, Brot, 1840.
4 Sami. Q A/d. 11 Haft, 2 10 Stats- samt Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Betänkande, N\o 27. boställen från ständigt knektehåll, ålagt dem extra rotering, så och då det dessutom år stridande mot Presterskapets privilegier, att Kyrkoherdeboställen finnas indeldte till ordinarie rotering, anse Utskotten sig böra tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Torps Kyrkoherde-boställe må varda från dess nu utgörande ordinarie roteringsskyIdighet befriadt, samt, i likhet med öfriga sådane boställen, endast tiil extra rotering förbindasj men att, om Kongl. Majit skulle finna Sig förhindrad att härtill meddela Nådigt bifall, i anseende till den rubbning uti Indelningsverket, sorn deraf skulle uppkomma, Kongl. Maj:t måtte i Nåder tillåta, alt berörde boställe, i likhet med hvad för Capt Hans-boställen egt rum, befriades från rotering, genom densammas flyttning på andra närbelägna och oroterade, men icke privilegierade, hemman och lågenheter, eller ock, i händelse det i roteringen måste qvarstå, i brist på tillgängliga hemman för flyttningen, det malte få sig t i 11 d e 1 c i t rotefrihets- eller vacance-afgift såsom vederlag.
Stockholm den io September i84o.
Ank. till Exp. Ulsfc. den 13 Sept., kl. 3 e. ro. Betänkande, i anledning af väckt fråga om anläggning af en Köping i Wittsjö By af Vestra Göinge Härad och Christianstads Lun, samt inrättande af ett Fost-Contor derstädes.
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad!
Memorial, liar Riksdagsfullmågtigen Håkan Nilsson från Skåne anfört: ali från öfre delarne af Göinge Härader vore ett afstånd till närmaste städer af 5 till 8 mil, hvaraf stora olägenheter uppstodo för dessa orters invånare, dels i anseende till svårigheten för dem att så långväga afsätta sina landtmannaprodueter samt isynnerhet skogs-effecter, hvilka utgöra deras förnämsta in - Stais- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N\o 27.
II komstkälla, dels derföre, alt de, hvarje gång som de skola utbetala eller emottaga penningar annorstädes ån i bernot ten, af brist på postgång, åro nödsakade att företaga långa resor, för hvilka kostnaden ofta uppgår tili högre belopp ån det, hvarför resan måst företagas, samt slutligen derföre, att Sparbankerna i kringliggande ståder, hvilkas välgörande inflytelse visat sig å andra närmare dertill belägna ställen, äfvenledes, i brist af postgång, ej kunna begagnas till någon fördel för dessa från ståder aflägsna orter.
För af hjelnandet af dessa olägenheter, har motionåren föreslagit, dels anläggandet af en Köping i Wittsjö by, som år belägen 51 mil från Christianstad intill landsvägen uti den folkrikaste delen af Vestra Göinge Härads skogsbygd, dels äfven inrättandet af ett Post Conior derstädes, hvarigenom, utom de fördelar, som dermed tillskyndades ortens invånare, äfven till det allmännas nytta bereddes en direct postgång emellan Christianstad och Halmstad; och har vid motionen blifvit fogadt ett Utdrag af sockenståmmo-prolocoH, hållet i Åkarps och Wittsjö kyrkor, hvaruti finnes ett uppdrag af dessa socknars invånare för motionären att till Rikets
Ständer göra framställning i ofvanberörde fråga; hvarförutan, vid remiss af motionen, Riksdagsfuilmågtige David Andersson från Halland samt Påhl Påhlsson och Christen Andersson från Skåne deruti instämt.
Rikets Ständer vid nåslförfliitne Riksdag hafva förklarat denna fråga, sorn då var deras pröfning underställd, böra förfalla; dock anse Utskotten, enär Göinge Häraders invånare funnit sig befogade att i detta ämne nu åter till Rikets Ständer göra enahanda framställning, hvaraf synes, att de betragta anläggandet af en Köping och ett Post-Contor i Wittsjö by såsom varande af stor fördel för orten deromkring, att Utskotten böra, i likhet med hvad vid sistförflutne Riksdag af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i detta ämne anfördes, under erkännande af den stora vigt, som ligger derå, alt åt hvarje landsort beredas ökade tillfällen till afsättning och rörelse, men derjemte, under förklarande, att i närvarande fråga flere skål, ån de anförda, torde böra visas vara för handen, innan berörde anläggningar kunna tillstyrkas, hemställa, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl Maj:t täcktes i Nåder anbefalla undersökning om lämpligheten af en Köping jemte Post-Contor i Wittsjö, och i afseende på sig dervid företeende omständigheter Dess Nådiga beslut å ämnet meddela.
Stockholm den 10 September i84o. lä Stats- samt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskoltens Betänkande, JV;o 28, N:o 28.
Ani», till Exp. Ulsfc. den 1?
Sept., lil. 2 c. ra.
Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i föreskrift erne, angående ut ar render ing af Kronolägenheter, Uti en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, till Utskottens gemensamma handläggning remitterad, motion, liar Anders Larsson från Westerås Lån anfört, hurusom det sått, som iagttages vid Kronolägenheter— nes utarrenderande, eller att de på Trettio år upplåtas till den, som bjuder högst öfver den årliga minimi-sumina, som för lågenheterne år bestämd, ganska ofta skulle hafva lill följd, att arrendatorerne, i anseende till det vanligen alltför höga arrendet, i förhållande till lågenheternes goffin t, råkade i obestånd; att de, som ingått borgen för arrende-vilkorens fullgörande, och som, för att komma skadeslösa från saken, ofia sjelfva öfvertoge arrendet, jemväl ruinerades; och att Staten sedermera icke ottinge sitt arrende.
Och har motionären, i anseende härtill, föreslagit, att auetioner å arrenden af Kronolägenheter borde för sig gå på det sått och under de vilkor, ait årliga arrendet skulle utgöras af den stipulerade ininimi-surnman, och att derjemte en städjepenning genom auction bestämdes, hvilken skulle erläggas af den mestbjudande vid lågenhetens mottagande; förmenande motionären, att härigenom många medborgare skulle råddas från undergång, och alt flen ränta, som af de inflytande konnne alt erhållas, om de gjordes fruktbärande, skullo lill fullo motsvara, om icke öfverstiga, den minskning i ärliga arrendet af lågenheterne, som af den föreslagne åtgärden blefve en följd.
Detta hafva Utskotten i öfvervägande tagit; men enär Stats-Utskottet uti dess Utlåtande N:o ltiii, i anledning al en utaf Riksdagsfulhnågtigen Eric Marmén väckt motion, åsyftande hufvudsakligen enahanda förändring i vilkoren för utarrendering af Kronans lågenheter, som af Anders larsson år yrkad, funnit sig på anförde skål icke kunna tillstyrka bifall till en sådan förändring, samt detta Utlåtande blifvit af Irenne Riksstånd bifallet; alltså och då de af Anders Larsson gjorda framställningar i ämnet icke åro af den beskaffenhet, alt de kunnat föranleda Utskotten Stats- samt Allm, Desv,- och Ekon,-Utskottens Betänkande, N.o 29.
13 alt frångå Stats-Ulskottets salunda meddelade Utlåtande i frågan, få Utskotten tillstyrka, att Anders Larssons ifrågavarande motion måtte förfalla.
Ani;, lill Eip. Utsi;. <1. 12 Sept. , kl. 2 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga otti Statsanslag till inrättande af ett Stam Holländeri.
Ridderskapet och Adeln til!
Stafs- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad motion, har Herr vort Schildt, Axel Ludvig, anfört, att Landt brukets förkofran och åkerjordens högsta möjliga productivitet endast kan vinnas genom en rigtigt organiserad ladugårdsskötsel, hvartill åter fordras goda krealurs-racer, och af sådan orsak hemställt, att medel måtte anslås tili införskrifivande från Holland eller England af ett Stam-holländeri, bestående til! en början af 2:ne tjurar och 2,ä å 5o kor, samt dessutom föreslagit såsom tjenligt etablissement för detta Holländeri antingen en eller tvärni® af de Kungsgårdar i Westmanland, hvilkas arrende-contract tilländalöpa den i4 Murs i84s, med förbindelse för blifvande arrendatorer, icke allenast att på bästa sått sköta kreaturen, utan ock att för dem ansvara, samt efter viss lid och i mon af tillgången hålla allmänheten tjurar och drägliga qvigor tillhanda, emot en fixerad betalning efter årets gångbara pris, med 5o procents förhöjning.
Utskotten inse visserligen, likasom motionären, nödvändigheten deraf, ali landet eger goda och för detsammas beskaffenhet lämpade boskaps racer, men då de flesta Landfhushållnings-Sållskap bestämt preemier för boskaps-förådling, samt dessutom enskilda industrien i senare tider på mångfaldigt sått beredt förbättringar i denna gren of landthushållningen samt med allvar vändt sig deråt, så hafva likväl Utskotten ansett
Staten ej behöfva för närvarande göra några uppoffnngar för ett sådant ändamål; hvadan Utskotten hemställa, att hvad i berörde motion blifvit framståldt och föreslaget, icke må till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 10 September i84o. 14 Stats- arnt Allm, Besv,- och Ekon.-lTtskotlens Betänkande, N\o 30.
Utsk. d. Sept., hl. 2 e. m.
Betänkande, i anledning af vackt fråga om understöd af Statsmedel till upphjelpande af fisket i Bohus Lätis skärgård.
Från Höglofliga Ridderskapet och Adeln har lill Stats-Utskottet blifvit remitterad en motion af Herr Edenhjelm, Gillis, hvaruti anföres: all Fiskrarne i Bohus Laus skärgård, sedan ej allenast den större sillfångsten derstädes upphört, ulan äfven storfisket under- de senare åren börjat aftaga, härigenom blifvit försatte uti en mycket torftig belägenhet, så mycket mera tryckande, som fisket utgör deras enda näringsfång, enär de kala klippor, hvarå de hafva sina bostäder, ej lemna den ringaste afkastning; att, efter hvad redan förut blifvit erkändt, de enda medel, hvarigenom deras usla belägenhet kan förbättras, äro anskaffandet af tjenligare fiskredskap samt en ändamålsenligare behandling af fångsten, hvartill åter fordras större däckade fartyg, som tillåta fiskens ansning och insaltning om bord och hvarigenom äfven de olyckor, som nu ofta uppkomma genom begagnandet af mindre odäckade skutor, till en stor del kunde undvikas.
Och har motionären föreslagit, att, enär de utfattiga Fiskrarne sjelfve ej äro i stånd att dessa förbättringar åstadkomma, Slaten måtte härtill anslå nödiga medel, hvilka borde användas, dels Lill praemier för dem, som begagna däckade fartyg vid fisket, dels lill understöd åt deni, som, under utöfvandet af detta vådliga näringsfång, träffades af synnerliga förluster eller olyckor, dels till anskaffning af nya skulor åt sådane för omtanka och nykterhet kände Fiskare, som, då deras gamla fartyg casseras, äro af fattigdom urståndsalte alt förskaffa sig nya, och dels till uppköp af hampa, koijekrok och små bålar till sådane utfattige, som ej kunna bedrifva annat, än koljekroks-fiske; för hvilka ändamål motionären begärt ett årligt Stats-anslag af 2000 R.dr Banco, jemte Kongl. Majlis och Kronans andel i strand vraks-gods inom Götheborgs och Bohus Län.
Härjemte har från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit till Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad en af Riksdagsfullrnägligen Johannes Johansson från Götheborgs och Bolius Län väckt motion, hvaruti, under vitsordande af nyssnämnde ömande förhållanden, rörande Fiskrarne i länets skärgård, samt under förmenande, att de lill lindring häraf på Stålens bekostnad redan vidtagne åtgärder icke vore emot Siats- samt Allm, Desv.- och Ekon.-Ulskottens BetänkandeN',o 30.
15 ändamålet svarande, motionären föreslagit, allen lika summa, som Jiitlills, eller 1,000 R:dr, malle från näslkommande års början och intill näsla Riksdag årligen af Stals-medlen utgå lill understöd ål de Fiskare, som inrätta sina fartyg så, alt de kunna verkställa insallningar af fisken ombord och derigenom sältas i stånd alt längre lid uppehålla sig vid fisket, som nu afbryles hvarje gång, som de måste återvända hem och salla fångsten, samt att förvaltningen af desse medel mätte uppdragas åt Commillerade, som borde till hälften utses af Konungens Befallningshafvande och till hälften utgöras af Fiskare samt jordbrukare i orten.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten hafva ansett dessa båda motioner böra af Utskotten gemensamt och på en gång handläggas, samt i sammanhang dermed äfven en af sistnämnde motionär väckt fråga, som blifvit till Stats-Ulskotlet remitterad, nemligen, alt stadgandet i 1 Cap. Sjöskade-Balken, angående Kongl. Maj:ts och Kronans rätt lillstrandvrak, matte upphäfvas, samt den inkomst, som härigenom uppkommer, deremot användas till fiskeriens upphjelpande, på det sätt, att inom hvarje härad bergadt strandvrak på lämpligt sätt och genom
Commitlerade komme att fördelas bland de inom samma härad boende Fiskare.
Efter noggrannt öfvervägande af hvad uti ofvanberörde motioner blifvit framslälldt, rörande afhjelpande eller lindring af den nödställda belägenhet, som Fiskrarne i Bobus Läns skärgård iråkat, hafva Utskotten, med afseende å de upplysningar, som motionerne jemväl i ämnet innehålla, samt enär erfarenheten visat, att denna af fattigdom och nöd hardt tryckta folk-class är ur stånd att utan främmande hjelp arbeta sig ur sitt elände, och det äfvenväl är bland Statens högre åligganden att skydda och från undergång bevara de medborgare, som genom tillfälliga och oförvullade olyckor dermed hotas, ansett Statsbidrag härvid vara af nöden, samt föreslå derföre, alt Rikets Ständer måtte, för afhjelpandet af den nöd, som trycker Fiskrarne i Bohus
Läns skärgård, bevilja ett årligt anslag af 1,500 R:dr, att ställas till disposition af Konungens Befallningshafvande och Bushålls-Sällskapet i Länet, hvilka ega att, i samråd och på det sätt, som kan synas dem snarast till ändamålet ledande, fördela detsamma emellan de behöfvande, till förbättring af deras fiskredskap, fiskeri-melhod eller af deras fiskare-fartyg. 16 Stats- samt Allm, Besv- och Ekon.-Utskottens Betänkande2Y:o 30, Vidkommande deremot förslaget, alt strand vraks-medlen skulle härtill användas, så och i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut i della ämne år 1834, samt då den 22 § af Kongl. Majlis Nådiga Kungörelse den 23 Sept. 1830 innehåller: ”att, lill bergning af strandvrak, hvar”med förstås sådant gods utan känd egare, som är vräkt eller kastadt på ”landet, så att det af hvar och en kan lagas i förvar, vare den berättigad, ”sorn sådant gods först linner, samt att med delta gods för fa res, på sätt Sjöslagen och gällande Författningar derom föreskrifva;” och någon vidare utsträckning af denna rättighet icke allenast skulle föranleda till minskning af Kronans inkomster, utan äfven, efter Utskottens tanka, kunna leda till den menliga påföljd, att hafskusternes invånare, med afseende på egen vinning, undandraga sig att lemna nödigt biträde vid inträffande sjöskador; få Utskotten hemställa, att berörde förslag ej må af Rikets Sländer bifallas.
Reservation af Herr Friherre Sprengtporten: ”Emot Utskottens förslag att å stat uppföra eli årligt anslag af 1,509 R:dr, i ändamål att derigenom afhjelpa den nöd, som trycker
Fisk rame i Bohus Läns skärgård, anmäler jag min reservation i så måtto, att jag anser delta anslag hafva bordt, uppföras å 9;de Hufvud-Titeln och ställas till Kongl.
Majis disposition, för att derigenom befordra fisket i-näringen i allmänhet, hvarigenom motionärens ändamål kunnat vinnas, riten det undvikits att gifva detta anslag egenskapen af en från Stäls-Verket utgående fortfarande fattig-hjeip för någon viss del af riket, hvilken i längden kunde komma att medföra mera skada än gagn för de understödstagande.”
Denna reservation biträddes af Herr Grefve Horn, A. F., Herr Anckarsvärd, A., Herr Ribbing, B., Herr Prosten Astrand,, Professoren Herr Doctor Thomander samt Herr Conlracts-Proslen Sylvan.
N:o Stats- samt Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N.o 31., 32. 17 N:o 31.
Ank till Exp. Utsk. den 1?
Sept., kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Landtbruks-Acadtmiens indragning, m. m.
Frun Hedervärda Bonde-Sländet har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten blifvit remitterad en motion afRiksdagsfullmägligen från Skaraborgs Län Fredrik von Zweigbergk, hvaruti yrkas, alt Landtbruks-Academien, som, enligt motionärens förmenande, helt och hållet förfelat sitt ändamål, måtte indragas, samt dess fonder till RiksgäldsContoret ingå och användas till landtbrukets upphjelpande efter den anordning, Rikets Ständer finna för godt att stadga.
Och har, vid remiss häraf, större delen af Hedervärda Bonde-Ståndet uti motionen instämt.
Utskotten hafva denna fråga i öfvervägande tagit; men enär motionären icke förebragt några skäl, som synas Utskotten af den vigt, att de böra föranleda nämnde Academies indragning; så hemställa UlskotLen, att ifrågavarande motion icke må till någon åtgärd föranleda.
Ank. till Exp. Utsk. d. 1 % Sept., lsl. 2 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om Smålands HussarRegementes af sittning, emot erläggande af häst-vacance-afgift.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet har till Utskotten blifvit remitterad en af Riksdagsfullmägtige frun Småland Peter Persson, Jonas Johansson, Per Petersson, Per Mårtensson, Nils Magnusson, Mäns Mänsson, Jonas Andersson och Peter Gabrielsson väckt motion, hvaruti begäres, alt Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet göra hemställan derom, att Smålands IIussar-Regemente måtte få afsitta, i likhet med hvad för den del af samma Regemente, som nu utgör Grenadier-Bataillon, egt rum, och emot erläggande af samma hästvacance-afgift, eller 7 tunnor spanBih, till R, St, Prat, 1840, 4 Sami. 8 A/d, ii Haft, 3 18 Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskotlens Betänkande, N',o 33, mål årligen för hvarje nummer; och hafva motionärerne, till stöd för denna anhållan, anfört, bland annat, att hästar, tjenlige till remonter, i allmänhet icke uppfödas i Småland, utan måste med stor kostnad anskaffas från andra orter, och att det understundom händer, att de ändock casseras, då tyngden af en sådan fördubblad kostnad blifver alltför stor att af svaga Rusthåll kunna bäras; samt att provinsen är fattig och har brist på spanmål, sora ofta måste köpas från närgränsande bördigare trakter,, hvarföre äfven, isynnerhet vid inträffande svagare årsväxt, stor svårighet uppstår för
Rusthållarne att på tjenligt sätt utfodra hästarne.
Utskotten hafva tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande, och, med afseende derå, att Småland är ett af de hårdast roterade bland Rikets landskap, enär det underhåller, utom Hussar-Regementet, trenne Infanteri-Regementen samt en Grenadier-Bataillon, ansett den lindring uti roteringsbördan, som för provinsen kan åstadkommas, äfven böra densamma beredas; hvarföre, och då Riksdagsfullmägtige från Småland inför Rikets Ständer nu uttryckt Rusthållarnes i orten önskan, i afseende på sättet för lillvägabringandet af en sådan lindring, Utskotten trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl.
Majit göra den underdåniga hemställan, att Kongl. Majit måtte, i sammanhang med den förändrade organisationen af Rikets försvarsverk, hvarom Rikets Ständer vid innevarande
Riksdag gjort underdånig framställning, och derest Kongl. Majit sådant finnér lämpligt, i Nåder tillåta, att Smålands Iiussar-Regemente får, i likhet med hvad för Smålands Grenadier-Bataillon förut egt rum, afsitta, mot erläggande af hästvacance-afgift.
Ank. till Erp. Utsi;, den 14 Sept,,'.kl. 10 t. ra.