Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Borgare-Ståndet d» 8 — — Bonde-Ståndet d. 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med Förslag till ändring af 5 15 Cap. Ärfda-Balken.
S. A. K. X anledning af gjord framställning om ofullständigheten i åtskilliga hänseenden af nu 16 Exp.-Utsk.
N.-o 3og. gällande stadgandet i 5 §. i5 Cap, ÄrfdaBalken, angående Inländsk mans arfsrätt, ther han frånvarande är, hafva R.
St. tagit detta ämne uti öfvervägande, och dervid, på ena sidan, funnit icke allenast angelägenheten deraf, att, då för närvarandesaklias föreskrift om sättet, huru den frånvarande Arfvingen skall om arf-faliet kungöras, en sådan föreskrift måtte varda meddelad, utan ock att nödvändigt vöre att bestämma, hvem vården om Arfvingen9 rätt skall åligga; i hvilket senare hänseende han, genom sin frånvaro, synes kunna betraktas lika med en omyndig, den der ej kan sjelf bevaka sin rätt ellet förvalta sin egendom, och hvars tillgångar fördenskull böra af Förmyndare, till Myndlingens nytta, frugtbare göras; men ock, på den andra sidan, icke kunnat lemna obemärkt de olägenheter, som, genom nyssåberopade Lagrum , i hvad det rörer pi aescriptionstiden för arfs-anspråket, uppstå såsom följder af en alltför långvarig ovisshet om eganderätt till art-fallen egendom; till hvilka olägenheters undanrödjande R.
St. desto hellre anse lämpligt, att, i likhet med hvad, genom Kongl. Förordningen d. i3 Junii 1800, är stadgadt om förkortning af den i g Cap. 12 §.
Handels-Balken utsatta tid för fordringars bevakande enskilde - Exp.-Utsk.
N.-o 3og, irf skilde emellan, ifrågavarande arfs-anspråk må, vid talans förlust, så ovilkorligen inskränkas inom Tio år, att förfall, som derefter anmäles och åberopas, ej får gälla, som en sålunda till Tio år inskränkt praescriptions-tid, vid de nu mera förändrade förhållandena, medelst lättade communicationer emellan serskilda Länder, synes för ändamålet lika så tillräcklig, som 20 år vid de förhållanden, då 1734 års
Lag stiftades.
I följd af hvad sålunda ofvan anfördt blifvit, hafva R.
St. trott sig böra i underdånighet till E. K.
M. framställa följande Förslag till förändrad lydelse af 5 i5 Cap., Ärfda-Balken:
Nu vet man hans inländska Arfvinge, men ej hvar han är; låte då Domaren i allmänna Tidningarna tre gånger, minst en månad emellan hvarje gång, och första gången sist inom tre månader från den dag, då Bouppteckningen till Rätten ingifven är, kungöras, att Arf fallit honom till.
Vilja fjermare det Arf lyfta; vare det tillåtet, der de för Arfvet och dess afkomst ställa borgen, som af Rätten god - Bih, till R- St'
Trot. 1828—1830, Häftet 15 e 18 Exp.-Utsk.
Skri/v. ff.o 3io. kännes. Begagna de ej lyftnings-rätten $ förordne
Domaren god man, som Arfvet vårdar och förvaltar, till dess den frånvarande
Arfvingen sin rätt bevakar eller tiden dertill ute är.
Kommer ej den frånvarande
Arfvingen inom Tio år från den dag, då kungörelsen tredje gången i Tidningarna infördes , vare från Arfvet skiljd, ehvad han laga förfall visar eller ej.
N:o 3io. Uppl. o. godk. liosjRidd och Adeln d. 4 Jan. i83o.
Preste-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d. 11 — — Rikets Ständers underduniga Skrifvelse j angående ett föreslaget tillägg i Cap.j i §.j GiftermålsBalhen.
Med anledning af vid innevarande Riksdag hos R.
St. gjord framställning om lämpligheten och behofvet af vederböran - Exp.-Ulsk.
Förslag till und. Skrif v. N.o 3to. ig de Autoriteters berättigande, att tillåta oeniga Makar flytta från hvarandra, under den tid Rättegång dem emellan eger rum, och ehuru R.
St. icke finna, med bevarandet af Ägtenskapets helgd och sedlighetens vård, förenligt att medgifva lättade utvägar till Ägtenskaps-skillnads vinnande, så, enär det onekligen är bland Lagstiftningens ädlaste föremål, att skydda den svagare emot den starkares förtryck och våldsamhet, samt att ej, genom underlätet lemnande af detta skydd, bringa den lidande i förtviflan, och derigenom förleda den att hämnas brott med brott; hvilket likväl icke sällan skall inträffa, om den våldförda Makan nödgas qvarblifva hos våldsverkaren under den olyckligaste tidpunkten af deras sammanlefnad, då deras husliga förhållanden blifva föremål för Domarens ransakning, och, under Makarnes ömsesidiga och offentliga bemödande att bevisa hvarandras brottsliga uppförande, bitterheten i hög grad ökas, samt den svagare tvingas, antingen att hårdare lida, eller alt äfven blifva brottslig; hafva R.
St., uppå dessa skäl, samt då erfarenheten vitsordat, att Makars osämja, vid början af den i i4 Gap., i §., Giftermåls-Balken medgifna Rättegång, starkast visar sig, och bos de ringare folk-classerna, vid ett häftigt lynne och öfverlastande med starka ao Expcditions-Ut sko Itets Memorial N-o 3lt, drycker, ofta öfvergår till så våldsamma handlingar, att den ena Makans lif och helsa blottställas, fördenskull, och i betraktande jemväl af det olyckliga inflytande, Makars så heskaffade sammanlefnad måste medföra på deras barns uppfostran och hildning, ansett si g böra i underdånighet föreslå det tillägg i 14 Cap., i Gifterroåls-Balken: ”Att derest, under tvist om ”skillnad till säng och säte, Makarne fortfarande lefva i kif och osämja, samt oe”nigheten öfvergår till så våldsamma handlingar, att endera eller bägge Makarnes ”lif och helsa derigenom äfventyras, Do”maren må vara berättigad, att, vid derom ”gjordt påstående och laglig bevisning af ”ofvannärande förhållande, tillåta endera ”Makan att, under Rättegången, flytta från ”den andra, eller vidtaga andra åtgärder ”för skyddande af den våldförda Makans ”lif och helsa.” Rikets Ständer framhärda etc.
N:o 3i i.
Memorial, i anledning af dter-remiss utaf Förslaget, N:o zg3.
Emot Expeditions-Utskottets, af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt llögYÖrdiga Expeditions-Utskottets Memorial N.o 3it. 21 Preste-Ståndet godkända, Förslag till underdånig Skrifvelse, angående förhöjdt hyresanslag för Landshöfdinge-residencehuset i Hernösand, har, inom Vällofl. BorgåreStåndet, anmärkning af Hr Westman blifvit gjord, hufvudsakligen af innehåll, alt, som Stats-Utskottet uti dess i ämnet afgifna, och af R.
H. St. bifallna, Betänkande, N:o 329, efter den värde Anmärkarens förmenande, skall helt och hållet hafva frånträdt sitt i ett föregående, till sislbemälde Utskott åter-remiLteradt, Betänkande, N:o 112, lemnadt tillstyrkande; ifrågavarande
Förslag alltså borde upprättas i öfverensstämmelse med förutnämnda Betänkande, N:o 329, med uteslutande af sådana i Förslaget befintliga tillägg, hemtade ur Betänkandet N:o 212, hvilka skola blifvit ogillade, och nu icke borde komma i fråga; och har, på grund häraf, Expeditions-Utskottets Förslag blifvit af Välloflige Borgare-Ståndet åter-remitteradt.
I anledning häraf får ExpeditionsUtskottet vördsamt fästa R.
H. Sl:s uppmärksamhet derpå, att uti Stats-Utskottets, af 3:ne Riks-Stånd bifallna Betänkande, N:o 329, någon annan förändring i Utskottets, uti Betänkandet N:o 212, lemnade tillstyrkande icke egt rum, än i afseende på hyres-anslagets belopp, som, från 4oo R:dr, blifvit föreslaget till 533 R:dr 22 Exp.-Ulsk.
Förslag lill urul.
N.o 312.
16 sk. årligen, ”under förbehåll och vil”korj som uti förra Utlåtandet, N:o 2/2 ”innefattas
Då dessa förbehåll och vilkor, hvilka R. II.
St. alltså beslutit, blifvit icke allenast i hufvudsaklig, utan jemväl ordagrann öfverensstämmelse med hvad derom i StatsUtskottets sistberörde Betänkande, N:o 21 2, p. 3g3, finnes anfördt, uti Expeditions-Utskottets Förslag iakttagna , anser Utskottet, vid sålunda utredda förhållanden, någon förändring icke kunna, med anledning af åter-remissen, ega rum uti meranämnde Förslag, såsom fullkomligen och till alla delar öfverensstämmande med R.
St:s i ämnet fattade beslut; utan varder Förslaget nu å nyo till R.
Sirs justering och godkännande vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm den 2 Januarii i83o.
Nro 3 r 2.
Uppl. o. godk hos Ridd. och Adeln d. 7 Jan. i83o.
Preste-Ståndet d. 8 — — Borgai-e-Ståndet d. 1 1 — — Bonde-Ståndet d. 11 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse j angående beviljadt an - Exp.-Utsk.
Förslag tilt tind Skrifv.
N.o 3i2. *3 slag af allmänna medel till Götha Canal-bjggnads fullbordande. S. A. K.
Efter öfvervägande af hvad så väl uti E. K.
M:s den 10 December 1828 till R.
St. aflåtna Nådiga Proposition om ytterligare anslag af allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, som äfven af hvad föröfrigt i ämnet förekommit, hafva R.
St. stannat i följande beslut, det de nu få, till svar å den Nådiga Propositionen, i underdånighet meddela, nemligen; 1:0
Ått endast, under följande vilkor, något ytterligare bidrag till Götha Canalbyggnad af R.
St. beviljas: a) Att detta bidrag skall användas uteslutande till Canal-arbetets fullbordande, samt segel fartens öppnande till Östersjön, och således hvarken till Motala mechaniska verkstad , eller andra främmande ändamål; F) att, till säkerhet för Canal-byggnadens fullbordande för det beräknade kostnadsbeloppet inom 1833 års utgång , Bolaget genom ny teckning af Actieegarne, skall anskaffa, och, under åren i83o, 183r, i832 och i833, uti Riksgälds- Contoiret insätta en summa, motsvarande tredjedelen af det bidrag, Exp.-UtsJc.
N.-o 3/2.
Staten under denna Riksdag, till Canalens fullbordan, beviljat, af hvilket insättningsbelopp skall inbetalas en fjerdedel inom Junii månads utgång, under b vartdera af förenämnde år.; att, i händelse Canalen ej inom år i833 blifvit med det af Staten lemnade bidrag färdiggjord, det skall åligga Bolaget, att, under år 1834» densamma med egna tillgångar fullborda, hvartill de af Bolaget, på föreskrifvet sätt, insatta medel skola, i första rummet, användas, med undantag utaf en tredjedel deraf, hvilken under alla händelser kommer att i Riksgälds-Contoiret innestå såsom fond till säkerhet för Canaiens framtida underhåll, utan minskning derigenom af den skyldighet, Reglementet af den ri April i8ro, Art. 9, Mom. 3, stadgar, angående bildandet af reparations-cassor; och att Bolaget, för bela det vid denna Riksdag erhållande lånebiträde, skall lemna R.
St. rättighet att genast taga första intecknings-säkerhet uti Canalverket, dess område och egande fastigheter, Motala verkstads anläggning dock derunder ej inbegripen; men att, när Bolaget detta vilkor antagit, och förbundit sig till uppfyllande > EXp.-Utsk.
Förslag till und. Skri/a).
N.-o 3/2. äS lande af alla öfriga utaf R.
Bolaget gifna föreskrifter, den uti tredje Afdelningen af nu gällande Banco-Reglemente, Art. 4, §. 14, sista Momentet, första Punkten, nämnde panträttighet kommer att förfalla. 3:0 Att R.
St. härvid tillika för» Ordnat: u) att Bolaget å de, till Säkerhet För Canaiens fullbordan och underhåll, uti Riksgälds-Contoiret insatta medel, skall af Contoiret, så lange medlen, till större eller mindre belopp, der innestå, få uppbära årligen 5 procents ränta ; b\ att hvad efter CanåleUs fullbordan äf det insatta beloppet återstår, Utöfver ofvanberörde eil tredjedel deraf, eller1 93,926 Rtdr, skall Bolaget återställas; men skulle något arbete i hamnbyggnadsväg, i anseende till under tidell befintligt högt vatten, eller annat dylikt naturhinder, icke kunna fullgöras inom den tid här ofvan, för Canalarbetets fullbordande, blifvit föreskrifven, inneliålles jemväl, af Bolagets insättning, dubbla beloppet emot hvad för samma arbete, i kostnads-förslaget, £ih. till R, St.
Prot. 1828-30. io Sami, 3 Band. 4 Häftet I5 e a6 Exp.-Utsk.
Forstag till und.
N.o 3n. är upptaget, intilldess allt blifvit fullgjort; samt c) att, till ytterligare säkerhet för Canalens underhåll, de till Bolaget redan donerade skogar, jordegendomar och stenbrott skola fortfarande förblifva en Canalverkets tillhörighet, hvilken ej någonsin får detsamma afhändas. 3:o Att, under dessa vilkor och stadganden, en summa af 745,334 R:dr Banco, oberäknadt det förskott af 100,000 R:dr, som under innevarande Riksdag redan blifvit beviljadt', och af Directionen lyftadt, nu, såsom ett ytterligare biträde till Canal-arbetets slutliga fullbordande, varder af framdeles anvisande tillgångar anslagen. 4:o Att, i afseende så väl på sättet och liden för utgörande af denna summa, som ock uppsigten och controllen öfver användandet deraf, R.
St. funnit godt föreskrifva: a) att, innan första utbetalningen af detta Statens nya bidrag får ske, Canal-Directionen, genom Äctie-egarnes sammankallande till allmän Bolags-stämma, skall hafva anskaffat och, till R.
St:s Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, aflemnat en Bolagets förbindelse, att, emot erhållande af detta bidrag, uti den af R.
St. stadgade ordning, och tillgodo— njutande af de öfriga af R.
St. förunnade förmoner, Bolaget, å dess sida, Exp.-Ulsk.
IV-o J/a. 27 med all noggrannhet skall uppfylla de vilkor, hvarunder R.
St. samma bidrag beviljat; dertill jemväl bör tilläggas Bolagets medgifvande, utan dess vidare hörande, af den ofvan förbehållna intecknings-säkerheten; b) att, sedan denna Bolagets förbindelse blifvit af Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret pröfvad och godkänd, bidraget, efter den af Canal-Directionen nu meddelade uppgift om årliga beliofvet för Canal-arbetets oafbrutna bästa gång, må från Riksgälds-Contoiret utlemnas, enligt följande fördelning, nemligen:
För.År i83o - - - R:dr 3oo,ooo. — — 1831 - - - „ a5o,ooo. — — i832 - - - „ 130,000. — — i833 - - - „ 75,334.
Summa R:dr 745,334* c) att Canal-Directionen skall ega, att, uppå hvarje års anslag, hösten nästföregående år, förskottsvis uttaga en femtedel till förberedande arbets-åtgärder; d) att genast, vid hvarje års början, den andra femtedelen af års-anslaget skall Canal-Directionen tillhandahållas; Exp.-Utsk.
Skrifv. N.O 3i2, att, utaf återstoden af års-anslaget, första hälften må utbetalas, så snart BancoFullmägtige, efter årligen förrättad inspection af arbetsför val tningen och revisionen af räkenskaperna för det nästföregående året, meddelat Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret underrättelse örn förbållandet, och intygat, att för utbetalningen något hinder icke uppstår; men den andra och sista hälften ej förr, än Bolaget uti Riksgälds-Contoiret gjort den för året fögeskrifna insättningen; att, om revisionen för år 1831 vittsordar all anledning vara, det Canalarbetet så kunde fortskyndas, att Canalen, redan år i833, kunde blifva öppnad och fullt segelfärdig ända till Östersjön, jemväl bela anslaget för år i833 må år j832, så snart den för året föreskrifna insättning blifvit fullgjord, Canal-Directionen tillhandahållas; att uppsigten oeh controlen öfver användandet af detta Statens nya bidrag till Canal-arbelet skall fortfarande tillhöra R.
St:s Banco-Fullmägtige; att en af Banco-Fullmägtige vald Ledamot må, å Bankens vägnar, deltaga i Canal-Directionen, hvartill nytt val hvarje år skall anställas, dervid den .JUtsk.
Skrifv. N.O 3/2.
29 förut varande
Directeuren kan åter inväljas ; att till de årliga revisionerna ett Ombud må af Banco-Styrelsen utses; att Banco-Styrelsen skall vara förbehållet, ej mindre att erhålla fullständiga upplysningar och förslag öfver det verkställda och tillämnade arbetet, än ock att anmärka allt, som synes stridande emot de vilkor, hvarunder bidraget blifvit beviljadt, eller afvika från den af E. K. M., för hvarje år, fastställda byggnadsplan, äfvensom allt, hvaruti misshushållning kunnat förspörjas;—'med rättighet för Banco-Styrelsen att låta inställa bidraget, intilldess förklaring, som af Banco-Styrelsen god kännes, blifvit afgifven, eller nödigt afseende lemnadt å det, som till rättelse uppgifvits; att, vid alla hos Götha Canal-Directio-. nen, eller bos Canal-Bolaget, förekommande frågor om företag eller utgifter, hvarom anmälan hos Banco-Fullmägtige, genom Bankens ombud, med någon slags reservation, blifvit gjord, eller hvaröfver Fullmägtige, i anledning af inkomna berättelser och handlingar, sjelfve kunna finna skäl till någon erinran, Banco-Fullmägtige icke allenast äro berättigade, utan jemväl pligtige, att bestämdt antingen gilla eller förkasta be - 3o Exp.-Utsk.
N.o 3/2. slutet, och sådant inora en tid af tre månader från den dag, de deraf erhållit del, samt att, i händelse afseende å ett sådant deras förklarande ej göres, begagna den uti nästofvanstående Moment, Litt.
K, dem tillagda rätt, att innehålla utbetalning af anslagen, intilldess rättelse följer; och /») att, sedan
Directionen, på sätt förut nämndtär,fåttiRiksgälds-Contoiret lyfta de första två femtedelarna af hvarje års anslag, Banco-Fullmägtige ej må bevilja utgifvandet af års-anslagets första återstående hälft förr, än revisionen för det nästföregående året intygat byggnadens fortsättning med full drift, efter den af E. K. M. fastställda arbetsplan. 5:o
Att den i öfrigt uti 14 §• af nu varande Banco-Reglemente lemnade föreskrift varder, till dess väsendtliga innehåll, sålunda förnyad: att Canal-Bolaget skall ega, liksom hittills, att för nödiga ansedda pensioner vid Canalverket använda de medel, som hittills influtit, och vidare inflyta, uti köpeskilling för dödade och försålda actier, samt straff-räntor för försummade insättningar på actierna; men att Bolaget deremot, till följd af ofvan upptagna första hufvud vilkor, ej må, tili dylikt ändamål, begagna några af de till arbetets be - Exp.-Utsk.
Skrifv, N.o 3/2. 3* drifvande af Staten anslagna medel, och att således, hvad, utöfver summan af nyssnämnda tillfälliga intrader, kan till några förr eller senare beviljade pensioner erfordras, icke får, såsom en Canalverkets utgift, beräknas, utan bör tagas af de inkomster, som af den redan färdiggjorda Canalen inflyta; hvilka inkomster hädanefter, i likhet med hvad R. St., vid i823 års Riksdag, beslutit, komma att tillfalla Actie-egarne; i följd hvaraf dessa inkomster icke må till Actieegarne utdelas, eller annorlunda af dem användas förr, än deraf afgått hvad till fyllnad i pensionsbeloppet erfordras. 6:o
Att, så väl till uppmuntran för Bolaget, att åtaga sig den ytterligare insättning, som af Actie-egarne nu äskats utöfver det tecknade actie-beloppet, som ock till lättnad för detsamma, att de föreskrifna vilkoren noggrann t uppfylla, R.
St. vid dessa vilkor fästat följande förmoner, nemligen: a) att Bolaget, tills vidare, skall bibehållas vid den belåningsrätt i Banco-Disconten af deras actier till i6-| procent af primitiva Actie-capitalet (B:co R:dr ioo), som af R.
St. blifvit beviljad; att denna belåningsrätt skall ökas till 20 procent, sedan Bolaget insatt halfva beloppet af hela den äskade insättnings-summan, samt till 25 procent jemväl å primitiva actie-capitalet, då 3a Exp.~Vtsk.
N<o 312- Canalen blifvit fullbordad, — alla dessa belåningar under vilkor, att antaglig borgen tillika erfordras, dock endast för den brist, som vid hypothekenS försäljande, till lånets liqviderande, möjligen skulle kunna uppkomma; med den föreskrift tillika, att, efter hvarje af här ofvan för insättningen bestämda terminer, icke några andra actier få belånas, än de, för hvilka den för året förfallna actie-insättning, efter ni procent å gamla actierne, blifvit, enligt Canal-Directionens bevis, fullgjord; samt att Bolaget, om Canalen blifvit inom 1834 års slut fullbordad, må erhålla afskrifning och eftergift för ej mindre det vid innevarande Riksdag beviljade bidrag af 845,334 Rrdr B:o, än ock för Statens hela äldre fordran hos Bolaget, emot det, att Canal-Bolaget, å sin sida, dels afsäger sig alla anspråk på ersättningar från Stats-Verket, af hvad namn och beskaffenhet de vara må, dem Bolaget möjligen kan förmena sig ega, dels ock förbinder sig att allt framgent Canalen underhålla, utan något Statens bidrag dertill; men skulle Bolaget antingen vägra att uppfylla de vilkor, R.
St. sålunda funnit godt att Exp-Vtsk.
Skrifv, N-o 31 a. 33 att BolageCföreskrifva, eller ock underlåta, att intill i834 års slut, utan något Statens vidare betungande, bringa Canalen till fullbordan, på sätt ofvan stadgadt är, skall Statens fordran, för så väl det nu beviljade yttersta understöd af 845,334 R:dr B:o, som för alla de summor, hvarmed Staten tillförene till Canal-arbetet bidragit, oförändradt qvarstå; Staten, i bägge fallen, för all framtid förbehållen den andel i utdelningen af Canalens blifvande inkomster, som 22 §. i Bolagets privilegium försäkrar och bestämmer.
Kommande de här ofvan upptagna föreskrifter, i afseende på controllen för medlens användande, och de för deras utgifvande lemnade stadganden, att iakttagas uti nu blifvande Banco-Reglemente, samt Instruction för R.
St:s Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret.
Bilu till R- St- Fröt. 1828—1830, Häftet ii c 34 Expecliuons- Ut skottet a Memorial N-o 3i3. . r ^ tdMc* . ..
'"V». J\.
Memorial, med öfverlemnande af Förslag till underdånig Skrifvelse j N:cr"3i2.
Dä Expeditions-Utsköttet liärhos till R.
St:s justering och godkännande vördsamt öfverlemnar Förslag till underdånig Skrifvelse, i anledning åf K.
M:is, under den io December i8^8, till R.
St. aflåtna Nådiga Proposition om .ytterligare anslag af allmänna medel till Götha Canal-byggnads fullbordande, får Utskottet' såsom skäl, hvarföre sädant förslag är vordet uppgjordt, innan R.
Stts beslut blifvit fattadt, angående de tillgårfigar,' af hvilka döt utaf R.
St., genom lemnadt bifall lill Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande;'N:o 23, för berörde ändamål beviljade ytterligare anslag skall utgå, nu vördsamt anföra, att Utskottet, på det att, ehvad Götila Canal-Bolag kan komma att ingå på de af R.
St., för detta anslags beviljande, fastställda vilkor, eller icke, Canal-bj^ggnadsarbetets fortsättande ej må fördröjas, fördenskull ansett angeläget, det underdånig Skrifvelse till K. M., med tillkännagilvande af R.
St:s i ämnet redan fattade beslut, så fort ske kan, må afgå, samt Bola - Expcditions-Uiskoltcts Memorial IV-o 3i3. 35 get derefter, i omförmälde afseende, horas och sig utlåta: då, i händelse R. H. St., såsom Utskottet vågar förmoda, gilla denna dess åtgärd, serskild underdånig Skrifvelse från R.
St. framdeles bör till K. M. aflåtas, med tillkännagivande af R.
St:s beslut om den fond, hvarifrån det nu beviljade ytterligare anslaget må komma att utgå.
Serskildt får Utskottet vördsamt anmäla, att, då den vid slutet af Stats- och Banco-Utskottens tryckta Betänkande, N:o 2o, införda rättelse vid p. XXVII, rad. 9, från orden: ”utöfver ofvanberörde 100,000 ”R:dr,” till orden: ”utöfver ofvanberörde "en tredjedel deraf, som utgör g4,000 R:drJ’ innebär en missräkning, Utskottet, i dess Förslag till underdånig Skrifvelse, uti 2:dra Punkten, Mom. bj), infört nämnde tredjedels rätta belopp: 93,926 R:dr.
Stockholm den 2 Jan. i83o.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet, ,83* Exp.
Nio 314. i N:o 3i4.
Uppl. o. gotik, hos Ridd.
Och Adeln d. 11 Jan. 1830» Preste-Ståndet d. 13 —•
Borgare-Ståndet d. 13 “ “ Bonde-Ståndet d. 15 *— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > i anledning af yrkadt tipphäfvande af den > vid fördelningen af Utmarken å öland j samma Utmark åsätta Ränta. S. A. K. Sedan E. K. M. > i Nådig Resolution den p
Mars 1824» förklarat
Sig icke kunna bifalla Fullmägtiges från Öland, vid sista Riksdag, gjorda anhållan om befrielse från den Spannmålsränta, som blifvit bestämd att utgöras för den å Hemmanen på Öland fördelade Utmark, eller den så kallade Alfvaren, på den grund, att samma Ränta blifvit vid Statsregleringen upptagen och påräknad, har enahanda begäran hos R.
St. blifvit framställd af Fullmägtige, vid innevarande Riksdag, från Calmare Län, dervid, såsom hufvudsakligt skäl för samma yrkande, blifvit uppgifvet, och hvilket genorn bifogade handlingar, rörande skedda förmedlings-sknttläggningar af serskilda Hemman på Öland, sökt styrkas, att Allmogen derstädes, från urminnes tider, å ifrågavarande Utmark egt betesrättighet, sorn vid skattläggningar blifvit bland Hemmanens så kallade lierrligheter upptagen och Bihang t. R< S:s Brot. 10-de Samt. 2 Band. 2 Haft. 1 % Exp. Utsi.
Får stei g till urul.
Skrif v. N:o 314. ingått i beräkning vid Hemmantalets bestämmande, af hvilket förhållande den slutsatis blifvit hemtad, att, genom den nu tillkomna Spannmålsräntan, dubbel skatt, för en och samma förmon, blifvit Hemmanen ålagd, hvarjemte ytterligare blifvit andrnget: att Allmogen aldrig skall begärt, utan snarare bestridt Allvarens fördelning, och icke eller blifvit hörd öfver eller samtyckt till den dervid bestämda skatt, som dock blifvit till utgörande påförd, utan föregående lillgodonjutande af tillbörlig frihetstid ; att, enligt Comiterades för Utmarkerires fördelning, den 6 April 1816, afgifna Berättelse, för. hvarje halft