Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid erhöll den person, som i Paris haft bestyr med upphandlingen, 245 Francs i discretion. §. 12.
Af räkenskaperna inhemtas, att Fortifikations-redogöraren vid Carlsborgs fästning till Kronan försålt det å fastningsvallarne skördade hö och uppburit: år 1848, för lefvererade 2,555 Lii 12 #.
R:dr 567: 43. 9. „ 1849, „ „ 3,637 L# 12 #, å 12 sk. 10 rst.
L#:det, „ 972: 22. 6.
Revisorerne, som inliemtat, att Kongl.
Majit, genom nådigt bref af den 10 Juni 1817, tillagt fortifikationsbefälet och tjenstemännen fri dispositionsrätt öfver ifrågavarande fodertillgång, kunna icke undgå att anmärka, att entreprenadauktion för upphandling af det för fästningen år 1849 erforderliga hö icke, enligt författningarne, ägt rum.
Och hafva Revisorerne, vid granskningen af Styrelsens öfver ekeplanteringarne räkenskaper för år 1849, funnit, att 880 Sk# å Wisingsö skördadt hö, nämnde år, blifvit, för Kronans räkning, å auktion i Grenna försåldt för 2 ll:dr 25 sk.
Sk#:det eller 6 sk. 1 rst. för L#:det, och således för mindre än hälften af hvad Kronan för det å Carlsborg samma år upphandlade hö fått betala. §. 13.
Oaktadt den för år 1848 af Kongl. Majit fastställda stat för Carlstens fästning icke anvisar någon aflöning till kontorsvakter, hafva likväl arfvoden för 2:ne sådane — 84 — till fortifikationsbefälet blifvit utbetalda och i räkenskaperna afförda med tillsammans 203 R:dr 16 sk., och är jemväl under år 1849 enahanda belopp för samma ändamål utgifvet. §• 14.
Enligt Kongl. Maj:ts nådiga stater, har, för Christianstads f. d. fästning, af Fortifikationsafdelningens tillgångar blifvit anvisadt: år 1848 R:dr 7,300: „ 1849 „ 9,670:
Vid granskningen af de härför afgifna redogörelserna har förekommit, att upphandlingarne, i strid mot gällande författningar, till stor del skett under hand, sä att dels varornas beskaffenhet är obestyrkt, enär desamma icke i behörig ordning blifvit besigtigade, och dels prisena synas betydligt uppstegrade, såsom t. ex. för rödfärg 8 sk. ti, svafvel 12 sk., kimrök 1 ll:dr ti, allt r:gs o. s. v.; hvarjemte åtskilliga betydliga arbeten, utan föregången entreprenadauktion, blifvit af privata personer verkställda, så att t. ex. för timmermansarbete blifvit, enligt afgifna räkningar, utbetald arbetslön till ett belopp af 897 R:dr 16 sk. 10 rst., hvaribland förekommer, att arbetslönen för golfinläggning blifvit beräknad till 8 sk. banko qvadratalnen. §• 15- Räkenskaperna utvisa, att för Kungsholms fästning vid Carlskrona blifvit utgifvet: år 1848 - - R:dr 10,247: 35. 2. „ 1849 „ 8,415; 6. 1.
Af dessa utgiftsbelopp hafva, såsom arfvoden till fortifikationsbefälet, blifvit utbetalda, år 1848, 1,399 R:dr 44 sk. och år 1849, 449 R:dr 16 sk., tillsammans 1,849 ll:dr 12 sk.; hvarjemte till skrifmaterialier blifvit år 1849 ntgifna 43 R:dr 38 sk. 9 rst., enligt räkning å 3 böcker postpapper, 3;j ris fint papper, 7 ris konseptpapper, 19 bundtar skrifpennor, 3J ti lack, 1 ti sömtråd och 7 kannor skrifbläck m. m.
Förenämnde arfvodesbelopp, uppgående till 10 procent af hela arbetskostnaden, synes vara alltför höga, i förhållande till det mindre betydliga arbete, som vid denna fästning, under nämnde 2:ne år, blifvit verkstäldt; och då en lika stor inspektions personal torde vara tillräcklig för att leda ett vida större arbetsföretag, vore det önskligt, om ej mindre vid Kungsholm, än på andra ställen, der sådant utan olägenhet kan ske, anslagen så fördelades, att ett arbete i sänder kunde, så snart möjligt är, fullbordas och derigenom besparing vinnas uti kostnaden för inspektiönsbefälet. §• 16.
Af den uti 1849 års hufvudbok intagna balansrelation och i öfrigt tillgängliga Carls39 sk. _ . . D 12 sk. 8 rst., kommendantskapsmedel, tillsammans 28,785 R.dr 6 sk. 4 rst., inhemtat: det förberörde balansbelopp blifvit, genom Kongl.
Kammarrättens utslag af den 11 Juli 1850, fastställda att, jemte ränta å de 2:ne förstnämnde beloppen, Kongl. Maj:t och Kronan af Hallströms tillgångar återgäldas, med den rätt, som genom laga konkursdom blifvit bestämd; att sedan upplyst blifvit, det Hallström, den 19 December 1845, i Norra Amerika afiidit, det emot honom väckta åtal för förfalskningsbrott, hvilket hos Kongl. Krigs-hofrätten varit anhängigt, i följd deraf förfallit; att Hallströms konkursmassa, som numera är utredd, icke lemnar någon vidare tillgång; samt att, sedan balansbeloppen blifvit genom ofvanberörde utslag bestämda, rättegång- ånyo är bos Kongl. Kammarrätten anhängiggjord emot de personer, hvilka för Hallström ingått uppbördsborgen, under yrkande att för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning utbekomma samma borgens belopp, 2,000 R:dr, till afbetalning å ilen uppbördsbalans, Hallström sig ådragit, hvilken rättegång för närvarande är på Kongl. Kammarrättens pröfning beroende. §. 17.
Den i föregående revisionsberättelse omförmälda skuld till Kongl. Statskontoret för, under åren 1835 med 1845, från Kronans förråd utlemnadt bröd till arbets- och betäcknings-kommenderingar å Carlstens fästning, utgörande, vid 1847 års slut, 3,801 R:di- 1 sk. 11 rst., bar under loppet af år 1848 blifvit liqviderad.
Räkenskaperna, som för båda revisionsåren blifvit granskade i Kongl.
Kammarrätten utan anmärkning, utvisa följande förhållande:
BBtilicf. år 8.S-4S. år Balans frän föreqående året:
Tillgångar 18,519: 2. 7. 19,255: 34. 7. Uppbörd:
Intressemedel 118: 7; S: Summa 19,297: 2. 7. 20,033: 34. 7. Credit.
Arfvode för fondens räkning i Banken 3: — — o: — Hänt a i förskott 38: 16. 4: 40.
S:r 41: lti. — 7: 40.
Kontant behållning 676: 34. 7. 666: 42. 7. Utlånta medel ^’q7q: ooq Upplupna räntor 37J: o89: — S:r 19,255: 34. 7. 20,025: 42. 7. Summa 19,297: 2. 7. 20,033: 34. 7. §. 1.
Af diverse omkostnaderna äro 3 Rdr hvartdera året utbetalda, såsom arfvode till den tjensteman i Rikets Ständers Bank, som haft besvär med fondens iler insatta kontanta medel, och resten utgöres af upplupen ränta å inköpta obligationer, — 86 — hvilken ränta bordt uppdebiteras å intressemedels konto, hvarigenom räkenskaperna tydligare utvisat verkliga förhållandet. §• 2.
Denna fond har tillkommit på grund af Kongl, förordningen den 22 Maj 1794 och Kongl, brefvet den 18 September samma år, hvarutinnan blifvit föreskrifvet, att, i följd af den staden Götheborg medgifna nederlagsfrihet af utländskt gods, en per mille borde erläggas i afgift vid inkommandet och utgåendet af dylika varor, samt utaf dessa medel hildas en fond för allmänna byggnader i Götheborg, hörande till militära behof och stadens försvar.
Sedan, i följd af den förnyade Nederlagsförordningen den 5 Maj 1813, berörde afgift upphört, hafva fondens inkomster bestått ensamt i räntor å från densamma meddelade lån.
Enligt hvad af 1841 års revisionsberättelse inhemtas, hade fonden de sednare åren varit anlitad för följande utgifter, nemligen: a) en årlig pension åt Krigsrådet A. F. Kock, på grund af Kongl, brefvet den 14 Maj 1838; hvilken utgift, sedan bemälte Krigsråd aflidit, redan år 1841 upphört, b) år 1837, på grund af Kongl, brefvet den 18 Maj 1836, utbetalda 500 lldr till Elfsborgs fästningsverks försättande uti ett för utseendet bättre skick.
Då sedermera några utbetalningar icke varit å fonden anvisade, ehuru, enligt hvad af Fortifikations-afdelningens' räkenskaper inhemtas, utgifter årligen äga rum för underhållande af byggnader i Götheborg för militära behof och medel till staden Götheborgs försvar eller befästande, i fall sådant skulle ifrågakomma, utan tvifvel komma att på annan väg tillhandahållas; anse Revisorerne lämpligast, att fondens behållning till Riksgäldskontoret aflemnas, hvarigenom den för berörde fond nu verkställda särskilda bokföring för framtiden kunde undvikas. §. 3.
Fondens säkerhetshandlingar befunnos vid anställd inventering i god ordning.
Särskilda anslaget lill stall- och magasinsbyggnader i Ystad.
Räkenskaperna för denna, af Kongl Krigs-kollegii Fortifikations-afdelning förvaltade, fond äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för år 1848 utan anmärkning och utvisa: 08>eliet. år 184».
Baluns frän är JS17: Fordran af Malmö stad 16,537: 28. 10.
Intressemedel 324. j2. io. Från Riksgälds-kontoret, till afbetalning å ett af Fortifikations-afdelningens ordinarie statsmedel upptaget lån, O 92.T- 15 t? ° ’ ta. b. 2 547. 28. 4.
Summa 19,085: 9.
2. — 87 — / Credit.
Balans frän år 1S47:
Skuld - - 2,223: 15. 6.
Rikets Siänders Riksgäldskontor öfvertagit, jemlikt Kongl, brefvet den 9 Maj 1848, fordran af Malmö stad: kapital 16,213: 16. — ränta - - 648: 25. 8. i^ggi.- 41. 8.
Summa 19,085: 9. 2.
Sedan, jemlikt Rikets Ständers beslut och Kongl. Maj:ts nådiga bref den 9 Maj 1848, Fortifikations-afdelningens, vid 1847 års slut, återstående fordran, 2,223 R:dr 15 sk. 6 rst., för det, utaf ordinarie statsanslaget, till uppförande af ifrågavarande stalloch magasinsbyggnader förskjutna belopp, nämnde år blifvit från Riksgäldskontoret till Fortifikationsafdelningen utbetald, och den skuldförbindelse, hvarpå ofvan omförmälda fordran hos staden Malmö sig grundar, jemväl blifvit till Riksgäldskontoret öfverlemnad, har denna räkenskap med samma år upphört.
Anslaget för Excrcis-sqvadronerna.
Räkenskaperna för detta, af Kongl. Krigskollegii Utrednings-afdelning förvaltade, anslag hafva uti Kongl. Kammarrätten undergått granskning utan anmärkning och utvisa följande förhållanden: lieliet. år A848. är 1849.
Tillgångar 31,336: 21. 10. 26,011: 29. 5.
Statsanslag - - 37,500: — — 37,500: — — Diverse inkomster 43: — 1. 10: b. 7.
S:r 37,543: — 1. 37,510: 5. 7. Balans till påföljande året:
Skulder 19,014: 3. 8. 19,000: - 2.
Summa 87,893: 25. 7. S2,521: 35. 2.
Skulder - - - - 19,975: 11. 10. 19,014: 3. 8.
Marschkostnader .. ... 931: 23. 11. 834: 35. 2.
Underhåll på mötesstället 32,476: 42. 8. -^4/0: 4a. 10.
Sjukvårdskostnader — 1,459: 24. o. l,a_l: -8. 8.
Transport: 34,867: 42. 10. 29,827: lo. 8- — 88 — Rese- oell traktamentspenningar Inqvarterings- och hyresmedel — Balans till ‘påföljande äret:
Kontant behållning Fordringar :: 34,867: 42. 10. 29,827: 13. 8. 167: 45. — lil: 41. 6. 290: — — 290: — — - 5,682: 20. 11. 1,243: 15. 10. 898: 19. 7. 745: 28. 8. :r 41,906: 32. 4. 32,218: 3. 8. 7,435: 16. 1. 14,607: 40. 5. 3. 11. 16,681: 35. 5. 21: 9. 5. — — :r 26,011: 29. 5. 31,289: 27. 10. a 87,893: 25. 7. 82,521: 35. 2. §. 1.
I 1848 års räkenskaper allöras 4,237 R:dr 25 sk. II rst., såsom ersättning till förenade mötespassevolans-fonderna, för ^ af den utaf dessa fonder bestridda reparationskostnad för en kasernbyggnad vid Drottningholm, uppgående till 12,712 Rulr 29 sk. 8 rst.; grundande sig denna utbetalning på Kongl, brefven af den 18 April 1847 och deu 13 November 1848, hvaraf inhemtas: att den af Lifregementets Dragoncorps, under de årliga exercis-sqvadronsmötena, begagnade kasernbyggnad blifvit från Drottningholms Kongl. lustslott, för detta ändamål, upplåten till Kongl. Krigskollegium med nyttjanderätt, emot ersättning för en gång af 666 Rulr 32 sk.; att, ehuru byggnaden ditintills varit för samma ändamål begagnad i sitt dåvarande skick, en reparation till ofvannämnde kostnadsbelopp ansetts nödig och blifvit anbefalld; samt att kostnaden derför skulle utgå med ± af anslaget till exercis-sqvadronerna och med § af förenade mötespassevolans-fonderna.
Sedan denna reparation blifvit verkställd, utbetaldes för ytterligare reparationer samma år 277 Rulr 46 sk., och deribland för klädhängare 103 Rulr 6 sk.; hvarförutan i samma räkning afföras de på detta anslag belöpande 100 Rulr utaf den Löjtnanten Nycander, enligt Kongl, brefvet den 25 Februari 1848, för öfverinseendet vid kasernens reparation tillagda gratifikation, 300 Rulr.
Då staten tyckes redan äga nog många byggnader af ifrågavarande slag, hvilka medtaga betydliga underhållsbelopp, hafva Revisorerne ansett sig härå böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, i synnerhet som endast nyttjanderätten af byggnaden blifvit för det afsedda ändamålet upplåten.
I öfrigt hafva, vid granskningen af redogörelserna för de särskilda exercis-sqvadronernas möten, förekommit flera anmärkningsvärda förhållanden, som synas vittna om en mindre god hushållning, hvarpå följande exempel må nämnas:
Uti Lifregementets husarcorps’s räkenskaper afföras, för år 1848, 368 Rulr 8 sk samt för år 1S49, 174 Rulr 12 sk. för diverse artiklar, hvaribland talglj us, å 7 Rulr 32 sk. lispundet, lampolja, å 2 Rulr kannan, terpentin, å 10 Rulr 32 sk. kannan, 500 qvastar, å 4 sk., salt, å 10 Rulr tunnan, ättika, å 1 Rulr kannan, 5-tums furuspik, å 36 sk., och 4-tums, å 28 sk. 100:det, samt karduspapper, å l Rulr boken.
Likaledes afföras uti Smålands husar-regementes redogörelser, för år 1848, 8 Rulr 7 sk., samt för år 1849, 13 ltulr 32 sk., för hästskor och söm, ehuru denna utgift bordt af rusthållarne godtgöras. — 89 — §. 2.
Uti redogörarens vid Lifregementets husarcorps räkenskaper hafva förekommit flerfaldiga felaktiga hänvisningar till verifikationerna, hvarigenom granskningen försvårats. §. 3.
Af räkenskaperna inhemtas, att betydligare belopp förskottsvis lyftas utaf detta anslag och längre tider innehafvas, utan att i Landtränterierna insättas; hvilket Revisorerne, till rättelse för framtiden, velat erinra. §. 4.
Uti 1849 års hufvudbok förekomma åtskilliga misskrifningar, vittnande om mindre noggrannhet hos räkenskapsföraren.
Såsom exempel må nämnas : dels att de i kapitalräkningen, såsom skuld till följande år 1850, balanserade 250 Rulr 2 rst. uppgifvas i den bifogade balansutredningen vara godtgjorda år 1S49, dels att ett i konto för Skånska husar-regementet till 1850 utbalanseradt förskott af 3,800 R:dr upptages såsom utbetaldt för 1849 års möten.
Räkenskaperna, hvilka äro för båda åren granskade i Kongl. Kammarrätten utan anmärkningar, upptaga: Uel»et. år 1848. år 1849.
Tillgångar 4,069: 45. 7. 760: 35. 4.
Statsanslag för året 80,000: — — 120,000: — — Ersättning för brist i föregående års anslag 63,768: 35. 7. 50,200: 32. 11.
Diverse inkomster 532: 37. 3. 177: 25. 2. S r ~144,301: 24. 10. 170,378: 10. 1.
Skulder - 50,961: 20. 3. 42,632: 47. 1.
Summa 199,332: 42. 8. 213,771: 44. 6.
Skulder 67,838: 33. 2. 50,961: 20. 3. 12. — 90 — Utgifter:
Löner och arfvoilen 1,266: 32. — 1,323: 35.
— Mönstringskostnader 11,260: 36. 5. 9,614: 29. 8.
Marschkostnader 41,509: 23. 9. 44,436: 36. 3.
Underhåll på mötesstället 66,783: 14. 5. 72,942: 34.
— Sjukvårdskostnader - 3,0S4: 22. 6. 2,752: 45. 10.
Extra förplägning 433: 32. 7. 534: 18. 9.
Rese- och traktamentspenningar 3,185: 28. — 2,585: 46. 3.
Planering af mötesplatsen 2,444: 16. — — — Diverse utgifter 668: 13. — 561: 18. 5.
Utgifter för föregående år 96: 43. 6. 134: 26. 10.
S:r Balans till påföljande året:
Kontant behållning Förskotter Fordringar S:r 130,733: 22. 2. 134,887: 3. — 411: 38. 4. 27,561: 38. — 55: 21. 5. 81: 32. 8. 293: 23. 7. 279: 46. 7. 760: 35. 4. 27,923: 21. 3.
Summa 199,332: 42. 8. 213,771: 44. 6. §. 1.
Vid 1844 och 1845 års riksdag blef förslagsanslaget till beväringsmanskapets vapenöfningar bestämdt till 80,000 Kalr, hvilket belopp, i anseende till dess otillräcklighet, vid 1847 och 1848 års riksdag förhöjdes till 120,000 U:dr, men, oaktadt denna förhöjning, uppstod likväl för år 1849 en brist af 14,887 R:dr 2 sk. 11 rst.
Med anledning af hvad som vid flera riksdagar blifvit erinradt, har det synts Revisorerne angeläget att efterforska orsakerna, hvarföre beväringsmanskapets öfningar, som blott upptaga 12 dagar om året, skola erfordra så dryga kostnader.
Detta förhållande synes, bland annat, vara föranledt isynnerhet af dryga reseoch traktainentsräkningar för öfver- och underbefäl, kronobetjening, kommissarier m. 11. vid mönstringar och marscher till och från mötesplatserna.
Räkenskaperna upptaga: år 18-18. år 18141.
Mönstringskostnader 11,261): 36. 5. 9,614: 29. 8- Marschkostnader 41,509: 23. 9. 44,436: 36. 3- Rese- och traktamentspenningar 3,185: 28. — 2,585: 46. 3.
R:dr 55,955: 40. 2. 56,637: 16. 2.
Således hafva dessa utgifter medtagit mera än §:delar af anslaget för år 1848 och nära hälften af det förhöjda anslaget för år 1849.
Mönstringskostnaderna, hvilka uppgått till ofvannämnde betydliga belopp, ehuru beväringsynglingarne vid mönstringarne icke erhålla den ringaste ersättning för sitt underhåll, hvarken under marschen eller under vistandet på mönstringsstället, innefatta alltså endast rese- och traktamentspenningar till dem, som verkställa mönstringarne, hvilka kostnader också äro mycket olika vid olika regementen.
Så hafva t. ex. dessa utgifter utgjort: år 1848. år 1849.
Vid Smålands grenadierbataljon - 77: 20: — , 70: 11. — „
Nerikes regemente 803: 38. 6. 599: 35. 2.
„ Norra och Södra Skånska infanteri-regementena — 838: 13. 5. 665: 45. — „ Westernorrlands läns beväring 1,009: 37. — 926: 9. 6.
Anledningen till de större utgiftsbeloppen synes vara att söka uti de högst betydliga reseräkningar för Mönsterherrar och Regementsbelälhafvare m. fl., hvilka deruti ingå; hvarvid tillika synes anmärkningsvärd!, att åtskillige Landshöfdingar, för hvilkas embetsresor kostnadsersättning ingår uti deras löneinkomster, icke sjelfve hafva uppfyllt åliggandet att verkställa beväringsmönstringarne, utan låtit andra dertill förordnas.
Så har t. ex. 1848 års mönstring med Nerikes regementes beväring blifvit, på nådig befallning, verkställd af Majoren Printzensköld.
Nu äga, efter 1827 års reglemente, Majorer att resa efter 3:ne hästar och åtnjuta 2 R:dr 16 sk. i dagtraktamente.
Enligt 5:te underrättelsen i samma reglemente, äger väl en lägre tjensteman att beräkna skjuts och traktamente efter den högre förrättningen; dock har Kongl.
Sig vilja för sådana fall bestämma, efter hvilken klass beräkningen får ske.
Ett sådant bestämmande saknas likväl uti Major Printzenskölds erhållna ordres, likasom för öfrige här nedan omförmälde, men i reseräkningen beräknas 4 hästar och 28 dagars traktamente å 3 R:dr 32 sk.
Bland 1848 års verifikationer igenfinnas för Landshöfdingarnes ombud vid bevä - ringsmönstringarne följande reseräkningar:
Nerikes läns beväring, Majoren Printzensköld 228: 11. — Kronobergs dito, Öfversten Friherre Wrede — 183: 16.
— Östergöthlands dito, Landssekreteraren Nordström — 139: 37. — Elfsborgs dito.
Majoren Cneiff - - 210: 21. — Götheborgs och Bohus dito, Öfversten Friherre Åkerhjelm 117: 40.
— Jemtlands dito, Landssekreteraren Thomée 61: 11. 6.
Westernorrlands dito, Öfverstelöjtnanten Gussander 363: 19.
— Hallands dito, Landssekreteraren Hane - 81: 9.
— Malmöhus dito, Öfversten Ström 67: 18. — Christianstads dito, General-Adjutanten Friherre Cederström 142: 13.
— Södermanlands dito, Öfversten Kuylenstjerna 94: 41. — Westerbottens dito, Majoren Brömsen 224: 11. — Helsingland, Landssekreteraren af Geijerstam —. 123: 16.
— Norrbottens län, Landskanireraren Halleen 232: 40.
— Det måste förefalla anmärkningsvärdt, att så många Landshöfdingar år 1848 skulle haft laga hinder att uppfylla detta sitt embetsåliggande, om man också icke vill sätta i fråga, att Landshöfdingen af den i lönen ingående resekostnadsersättningen bör ersätta resekostnaden till den, som förrättar ett honom åliggande göromål.
På den grund, att Regementschef, som i 4:de klassen åtnjuter skjuts efter 4 hästar och 3 R:dr 32 sk. 0111 dagen, anses böra öfvervara beväringsmönstringarne, har Chefen för 2:dra Lifgrenadier-regementet, Generalmajoren Boij, beordrat Löjtnanten C. G. Törnebohm att fullgöra detta uppdrag och tillagt honom skjuts efter 4 hästar och 3 R:dr om dagen, då en Löjtnant eljest reser med 2 hästar och åtnjuter 1 R:dr 16 sk. om dagen.
De tillförordnade
Mönstringskommissariernes rese- och traktamentsräkningar uppgå också till ej obetydliga belopp.
Sålunda har, till exempel, Länsnotarien Wijkander, för mönstringen af Nerikes regementes beväring, år 1848 beräknat skjuts och — 92 — vagnpenningar till 59 R:dr 14 sk., samt 27 rese- och förrättningsilagar och 10 expeditionsdagar för upprättande af förteckning, förslag och brefvexling, eller tillsammans 37 dagar, å 1 R:dr 16 sk., 49 Rulr 16 sk., utom för rullors upprättande m. m. öfver 1,704 man, å 2 Rulr för lOOule, 34 R:dr 4 sk., eller tillsammans 142 R:dr 34 sk.
Hvad marschkostnaderna rörer, så ingå deruti så väl rese- och traktamentskostnader för befäl och spel, som underhåll åt manskapet, å 13 sk. 6 rst. banko om dagen för hvarje man.
V id närmare granskning synes också här den förstnämnde rubriken, eller rese- och traktamentspenningar, medtaga en ganska dryg del i jemförelse med manskapets marschkostnad.
Då mönstrings- och marschkostnaderna jemföras med kostnaderna för sjelfva vapenöfningarne, sä visar sig förhållandet, exempelvis, sålunda:
Inom Westernorrlands län: år 184S, mönstringskostnader 1,009: 37. — „ marschkostnader 1 4,575: 9. 4.
S:r 5,584: 46.
4. då deremot kostnaden för underhållet på stället under vapenöfningarne utgör 2,819 R.dr 13 sk., eller blott hälften af nyssnämnde summa. år 1849, mönstringskostnader 926: 9. 6. „ marschkostnader 5,010: 8. 2.
S:r 5,936: 17. 8.
Häraf utgjorde marschkostnaden för sjelfva manskapet 1,627: 13. 10.
S:r 4,309: 3. 10. hvadan rese- och traktamentskostnader till öfver- och underbefäl m. m., dels vid mönstringen, dels till och från mötesplatsen, utgjorde ej mindre än 4,309 Rulr 3 sk. 10 rst., då deremot underhållet under vapenöfningen, inberäknad både sjukvård och extra förplägning, uppgick till 2,585 Rulr 7 sk. 6 rst.; och således icke till hälften af mönstrings- och marschkostnaderna.
För Lifbeväring en:
År /848 utgjorde marschkostnaden 1,317 Rulr 35 sk. 1 rst., hvaraf manskapet åtnjutit endast 540 Rulr 36 sk., men de öfrige 776 Rulr 47 sk. 1 rst. utgjort reseoch traktamentspenningar till befäl och musik, hvaraf för musiken ensamt 736 Rulr 29 sk. 1 rst.
Till kronobetjeningen är utbetaldt för manskapets införande till vapenöfning på Ladugårdsgärdet och återförande derifrån, för år 1848, ett belopp af 238 Rulr 2 sk. 9 rst.
Endast uti ett af de åberopade qvittenserna finnes anteckning på det manskap, sorn sålunda fördes från Wallentuna härad, utgörande 10 man, för hvilkas förande blott under inmarschen till mötesplatsen utbetaldes 8 Rulr 24 sk.
Ar 1819 uppgick marschkostnaden till 1,730 Rulr 21 sk. 6 rst., deraf truppen erhållit 1,019 R:dr 36 sk. 9 rst, men befäl och musik 710 Rulr 33 sk. 3 rst., hvaraf musikens resekostnad utgjort 670 Rulr 35 sk. 9 rst. j — 93 — Elfsborgs regementes beväringsmanskap:
År 1848, mönstringskostnader - 304: „ „ marschkostnader 1,293: 18. 9. samt dessutom rese- och traktamentspenningar 1,090: 33.
— S:r 2,688: 3.
9. då deremot hela underhållskostnaden under öfningsmötet uppgick till 2,416 R:dr 1 sk.
År 1849, mönstringskostnader 268: 41. 9. „ „ marschkostnader 1,298: 43.
3. samt ytterligare 45: 17. 3.
S:r 1,613: 6.
3. hvaremot kostnaden för första öfningsmötet blott utgjorde 604 Rulr 44 sk. 2 rst.
Sammanräknas årets båda öfningsmöten, så utgöra mönstrings-, marsch- och resekostnader 2,122: 33. 6. samt underhåll och sjukvård under båda öfningsmötena 2,742: 13. 11.
Westgöthadals reg ementes beväringsmanskap:
År 1848, mönstringskostnader - 413: 27. 9. „ „ marschkostnader : 1,774: 45. 6. samt derutöfver rese- och traktamentspenningar 902: 2. 10. S:r 3,090: 28.
1. då deremot hela underhållskostnaden under öfningsmötet uppgått till 2,668 Rulr 45 sk. 8 rst.
År 1849, mönstringskostnader - 447: 43. 10. „ „ marschkostnader 1,905: 46. 6. „ „ rese- och traktamentspenningar 222: 19. 1.
S:r 2,576: 13.
5. då hela underhållskostnaden under öfningsmötet, jemte sjukvården, uppgått till 3,110 Rulr 21 sk. 3 rst.
West g otlia regementes beväringsmanskap:
År 1849, mönstringskostnader - 232: 47. 10 „ „ marschkostnader 1,164: 39. 8 och dessutom rese- och traktamentspenningar 1,144: 37. 2 S:r 2,541: 28. 8. hvaremot hela underhållskostnaden under öfningsmötet, med sjukvård, extra förplägning och diverse utgifter, utgjorde 1,996 Rulr 7 rst. §• 2.
Sedan förordnadt blifvit, att beväringsmanskapets i Westernorrlands län vapenöfningar skulle flyttas från Wiks mo till
Sånga mo, och denna sednare plats för ändamålet planeras, uppgick, vid anställd entreprenadauktion, kostnaden för planeringen m. in. till 2,444 R.dr 16 sk. i enlighet med uppgjordt kostnadsförslag; men dessutom förekommer bland utgifterna för apteringen af sistnämnde plats, utöfver kostnadsförslaget, som dock icke skulle få öfverskrida», en reseräkning af Regementskommissarien Gyllander, hvaruti upptagas bland annat följande poster:
En resa, för att biträda vid entreprenadauktion om byggnaden 6: 29.
Sju resor till Sånga mo, för att efterse arbetet, å 7 R:dr 31 sk., 53: 25.
— En resa, för att inpacka persedlarne å Wiks mo 12: 44.
— En resa till Wiks mo, för att utlemna packlårarne 11: 26.