Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-kollegium, med öfverlemnande af underdåniga yttranden i ämnet af Upsala stads Magistrat och Borgerskapets Äldste samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsala län, hvilka icke haft något att erinra mot Chefs-embetets framställning, afgifvit underdånigt utlåtande i ärendet och, efter meddelade upplysningar rörande ifrågavarande lägenhets areal och natur samt de lägenheten åliggande skatter och besvär, ansett att, om än de derå belöpande, Kronan behållna boskapspenningar och båtsmans-vakansafgift, i händelse lägenheten komme att utläggas till exercisfältet, kunde eftergifvas, regementsbcfälet dock borde ansvara för kronobonden deraf, äfvensom för kommunal-utskylder och stängselskyldighet; och har Kongl. Majit, på grund af hvad Chefs-embetet vid Uplands regemente och Krigs-kollegium härvid anfört och upplyst, ansett den föreslagna utvidgningen af regementets mötesplats Polacksbacken vara af verkligt behof påkallad, och då tillfälle dertill sig nu erbjuder utan någon synnerlig uppoffring å Statens sida, föreslagit Rikets Ständer, att för berörda ändamål må få användas den ifrågaställa, Kronan tillhöriga marken, 39 tunnland 4,3 kappland, motsvarande 219 qvadratrefvar 15 qvadratstänger, med vilkor att de för denna jordrymd nu utgående allmänna utskylder eller besvär genom Krigs-kollegium i vanlig ordning ersättas.
Stats-Utskottet, som från samtliga Riks-Stånden erhållit remiss å högstberörda nådiga framställning och under ärendets handläggning jemväl tagit kännedom af dertill hörande handlingar, får, med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, tillstyrka, att hvad Kongl.
Majit i berörda hänseende behagat i nåder föreslå, måtte af Rikets Ständer bifallas.
Rättelser t Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66: Sid. 62 rad. 6 nedifrån och följ. står:
Då Utskottet funnit sig — — — — — — — — icke må beviljas.
Läs:
Och då dessa lönetillökningar, i händelse ännu ett Sappörkompani kommer att upprättas, synas af behof påkallade, får Utskottet till desamma tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Sid. 63 rad. 6 uppifrån och följ. står:
Under åberopande af sin — — — — — — — — af Rikets Ständer bifallas.
Läs. 1 sammanhang med hvad Utskottet under 12:te punkten härofvan tillstyrkt, hemställer Utskottet, att ifrågavarande anslag må med äskade 3,064 R:dr 6 öre förhöjas. lith. till R.
Prat. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 26 Haft.
Rumstedt, !SC3. Siats-Utskottets Memorial M 77. 1 ftsO »f.
Ank. till Exp -Etsk. den SO Mars 1863, k).
T s. m.
Memorialmed åtskilliga upplysningar och utredningar, rörande jernvdgarnes ekonomi och anlaggningssdtt.
(R .A) Sedan den Afdelning inom Utskotta), hvilken haft sig uppdragen den förberedande handläggningen af de under innevarande riksdag väckta framställningar i fråga om jernvägsbyggnaderna, dels i sistlidne
December månad från dåvarande Chefen för Stålens jernvägsbyggnader, Herr Öfversten Friherre Ericson infordrat åtskilliga upplysningar, angående det i och för Statens jernvägsbjggnader redan utförda arbete samt de derpå nedlagda kostnader, äfvensom angående trafiken å de färdiga bandelarnu m. m, dels, i ändamål alt söka utreda åtskilliga förhållanden, som röra jernvägarnes ekonomi och anläggningssätt, anmodat vissa föreslagne sakkunnige personer att inför Afdelningen närmare utveckla de skäl och omständigheter, som, å ena och andra sidan, borde i denna vigliga och invecklade fråga Ingas under Öfvervägande, samt de sålunda äskade upplvsningarne blifvit uii Åfdelningens protokoll antecknade, har Stats-Utskottet funnit sig böra härjemte öfverlemna berörda protokoll, pä det Rikets Ständer derigenom må erhålla fullständig kännedom om den utredning, frågan på sådant sätt erhållit.
Stockholm den 20 Mars 1863, Bik till R.
Prot. 18(i2 & 1863.
4 Sami, 1 Afd. 27 Haft. i Ståts-Utskottets Memorial M 77.
Utdrag ur Protokollet, hållet hos Siats-Utskottets Afdelning för Riksgälds-verket rörande ärenden den 13 Januari 1863. S. I).
Sedan Afdelningen, för ali, så vidi ske kunde, söka utreda åtskilliga förhållanden, sorn röra jernvägarnes ekonomi och anläggningssätl samt hvad dermed eger gemenskap, uppdragit åt Herr Friherren och Ordföranden att anmoda vissa föreslagna sakkunnige personer alt inför Afdelningen person'igen komma tillstädes, i ändamål att under muntligt samtal närmare utveckla de skäl och omständigheter, sorn å ena och andra sidan borde vid frågans bedömande tagas under öfvervägande, tillkäonagaf Herr Friherren och Ordföranden, att han anmodat Herr Öfversten Grelve A. E. von Rosen, Herr Majoren C. Adelsköld, Herr Kapitencn L. M.
Nordenfelt och Herr Kapitenen Grefve R.
Cronstedt att uti ofvan antydda ändamål med nödiga upplysningar gå Utskottet tillhanda; och hade af bemälde Herrar, hvilka samtlige förklarat sig beredvillige att efterkomma afdelningens härutinnan yttrade önskan, Herr Grefve von Rosen, Herr Kapitenen Nordenfelt och Herr Grefve Cronstedt, uppå Herr Friherrens och Ordförandens anmodan, lofvat, att denne dag hos Afdelningen komma tillstädes, hvaremot Herr Majoren Adelsköld, som från hufvudstaden vore bortrest, nu icke kunde sig infinna, men dock benäget åtagit sig, att efter sin hemkomst lemna de upplysningar, som det stod i hans förmåga att meddela.
Herr Friherren och Ordföranden tillkäonagaf ^derjemte att, på det förevarande särdeles mångsidiga och invecklade ämne må kunna punktvis diskuteras, Herr Öfversle-Löjtnanteri Leijonancker skriftligen uppsatt åtskilliga frågor, hvilka det vore önskligt att, så vidt ske kunde, få besvarade, och hade ett exemplar af dessa frågor blifvit tillstäldt hvar och en af ofvanbemälde Herrar, hvarförutan särskilda exemplar deraf blifvit utskrifna och bland Afdelningens Herrar Ledamöter utdelade.
1 sammanhang härmed anmälde Herr Friherren och Ordföranden, att Afdelningen denna dag från Herr Öfversten m. m.
Friherre N. Ericson fått emottaga skriftligt svar å Afdelningens den i8 sistlidne December till Chefen för Statens jernvägsbyggnader aflåtna skrifvelse, angående det i och för Statens jcrnvägsbyggnadcr redan utförda arbete samt de deipå nedlagda kostnader, äfvensom angående trafiken å de färdiga bandelarne m, m , hvilket svar, med dervid fogade bilagor, var af följande innehåll: »Hvad först beträffar kostnad för utförda arbets-qvautileter vid hvar och en af de särskilda bandeiar, Afdelningens skrifvelse upptager, får jag meddela, att redovisning och bokslut uppgöras endast för hvar och cn af de stambanor
I sin helhet, hvartill Rikets Ständer lemnat särskilda anslag, och för hvilka särskild redovisning af Ständerna äskats, men icke för vissa delar af hvarje stambana; och torde Herrar Ledamöter af Riksgäls-Afdelningen således inse, att uppgifter med afseende Stats-UlskoUels Memorial M 77. 3 å ifrågavarande kostnad icke kunna, med något slags anspråk på tillförlitlighet, meddelas, och då hvarken Rikets Ständer eller Rikets Ständers Revisorer ifrågasatt en sådan redovisning, har jag icke heller haft någon anledning att derom gå i författning, desto mindre sorn jag, för min enskilda del, icke ansett en fördelning af utgifterna för vissa delar af samma stambana landa till något gagn, hvarken i ekonomiskt elier statistiskt afseende, om det också varit möjligt att med stora kostnader och ett otroligt besvär komma till ett resultat i detta afseende
De enda sträckor, för hvilka särskilda, ehuru endast approximativa, beräkningar blifvit gjorda med afseende å kostnaden, aro linierne emellan Stockholm och Södertelge samt mellan Jonsered och Alingsås, såsom varande de arbetsdrygaste af Vestra stambanan, och jag har i det af mig, med anledning af Rikets sednast församlade Ständers underdåniga skrifvelse, angående åtgärder till beredande af besparing i anläggnings-, samt drift- och underhålls-kostnaden för Statens jernvägar, afgifna underdåniga utlåtande, uppgifvit nämnda kostnadssummor, nemligen för iinien Stockholm—Södertelje med mer än 1,400,000
R:dr, och för linien Jonsered—Alingsås med omkring 1.100.000 R:dr, båda per mil räknade; hvarjemte jag ansett mig kunna bestämma kostnaden per mil för vissa delar af jernvägslinierna genom Nerike och Westergöthland til! omkring 300,000 ä 330,000 Riksdaler, äfvensom jag uppgifvit, att kostnaden för banan mellan Finjasjön och Nässjö endast är beräknad tili omkring 640.000
R:dr pr mil.» »Bokföringen vid ett arbete af den mångsidiga beskaffenhet, som Statens jernvägsbyggnader, kan för ett förflutet år icke vara afsiutad förr än de sista dagarna af det påföljande.
Den vidlyftiga redovisningen för förrådernas uppköp af inventarier både inom landet och utrikes, de gemensamma utgifternas rätta fördelning, nedsättning i förrådernas värden samt de invecklade transaktionerna, de särskilda stambanorna emellan, visade genast efter de första årens arbete, att bokslutet icke kunde medhinnas på kortare tid, och till följd deraf blef del äfven af Kongl. Majit medgifvet, att hvarje års räkenskaper icke behöfde inlemnas förr än, såsom nyss är nämdt, vid slutet af det påföljande.» »Då totalkostnaden för hvarje stambana i sin helhet icke kan bestämmas förr lin efter fullbordandet, och sedan då i behåll varande arbetsförråder blifvit realiserade eller till värdet uppskattade, och då, hvad beträffar Westra stambanan, åtskilliga kompletteringsarbeten ännu under år 1863 återstå att utföra, och kostnaden härför icke kan i bokslut fullständigt upptagas förr an mot slutet af år 1864, så kan icke heller totalkostnaden för denna bana förr än vid sistnämnde tid med anspråk på tillförlitlighet meddelas.» »Ehuru, såsom jag nu upplyst, totalkostnaden för Westra stambanan icke kan uppgifvas förr än mot slutet af 1864, så torde jag dock under loppet af nästk narrande Februari månad, sedan nu pågående förråds-inventeringar samt liqvider för in- och utrikes beställningar blifvit verkställde och kassorna afslutade, kunna upp - SMx-Vtsikottets Memorial .V 77. stalla en beräkning
Öfver nämnda totalkostnad, som icke allt för mycket skall skilja sig frän den verkliga, genom ett blifvande bokslut utrönta; och skall jag, så snart nämnda beräkning hunnit afslutas, ofördröjligen till Afdelningen meddela resultatet.» »Sodan vederbörande Ofver- och Distrikt-ingeniörer under nästkommande
Januari månad hunnit till mig ingifva de tekniska redogörelserna för arbetet, kan j«g komma i tillfälle att afgifva svar å Riksgiiids-Afdelningens frågor, rörande qvan - titeter jord- och berg-schaktning saint längderna för olika lutningar och kurvor, i hvad dessa frågor röra liela Vestra stambanan; men för de öfriga endast hvad kurvor och lutningar angur, — icke beträffande qvantiteler jord och berg, emedan dessa qvantiteler endast upptagas in summa för hela stambanorna, utan att någon särskild beräkning göres för hvarje fullbordad eller under arbete varande del.
Emellertid får jag, beträffande de begärda uppgifterna å de olika bandelarnas längder, meddela nedanstående tabell: Stockholm—Göteborg, 42 mil 21,927 fot.
Stockholm — Södertelje, 3 » 13,077 » Södertelje— Katrineholm , 9 » 8,009 » Katrineholm — Hallsberg, 6 » 4,235 » Hallsberg—Örebro, 2 » 11,536 » Hallsb e rg—Töre bod a, 7 » 129 » Töreboda — Alingsås, 12 » 32,145 » Alingsås—Göteborg, 4 » 9,262 » Falköping—Mullsjö, 5 » 19,112 » Malmö—Fin jasjön, 7 » 13,000 » Finjnsjön — Elmhult 5 » 7,000 » »Beträffande frågorna om den rörliga materialen, får jag hänvisa lill vidlagda Promemorior, Litt.
A och B, hvaraf inhemtas, att kostnaden för de vid Vestra stambanan och dess utgreningar lill örebro och SI villsjö befintliga lokomotiver och vagnar af alla slag uppgår [iil en summa af 2.897,095 Riksdaler, och då till denria summa lägges kostnaden för 2 lokomotiver, som i dessa dagar anlända från Mo tala, eller 100,000 Riksdaler, och för ytterligare en sådan machin från Nyköping under nästkommande Februari månad, eller 50,000 Riksdaler, samt för 30 godsvagnar, som äro under leverans från Hellefors bruk, eller 68,130 Riksdaler, så uppgår kostnadssumman för lokomotiver och vagnar, afseende ofvannämnda, nu trafikerade banor, hvilkas sammanlagda längd utgör 48,S mil, ett belopp af 5,115,745 ftiksdalcr, hvartill ytterligare bör läggas kostnaden för af arhelskassan bestridd upp sättning af reservpjeser och inventarier af åtskilliga andra slag, tillhörande materielen, uppgående till, så vidt densamma före förråds-redogörelsens afslutande approximativt kan beräknas, ett belopp af omkring 80,000 R:dr. då bela kostnadssumman för anskaffandet af rörlig material för Vestra stambanan och ufgreningarne till Orebro Siats-Utskottets Memorial JW 77. och Mullsjö kan uppskattas till 3,198,743 Riksdaler, eller till nära 66,000 Riksdaler per mil.» »I kostnadsförslngen hafva utgifterna per mil för uppsättning af rörlig materiel, telegrafer och signaler sammanlagdt upptagits till 60,000 Riksdaler, hvari kostnaden för materielen ingår med omkring 88,000 Riksdaler.
De nu här ofvan nämnde trafikerade banorna hafva således blifvit försedda med en större uppsättning af materiel, än hvad från början beräknats.» »Med den tillökning af materiel, som sedan November månad egt rum genom intagande på trafiken af det betydliga antal godsvagnar, som vid arbetet varit använde och vidare, enligt ofvanstående, kommer att ske, torde det närvarande behofvet vara tillgodosedt.
Den nu befintliga materiel är i godt skick och hvarje ytterligare tillökning, åtminstone under nästa år 1863, skulle bevisa att rörelsen öfver förväntan tilltoge.
Utgifterna för den nya materiel, som en tilltagande rörelse förorsakar, blifva snart återgäldade och kunna egentligen anses sorn ett på kort tid utgifvet förskott.» »Beträffande
Södra stambanans materiel, får jag hänvisa till bilagan Litt.
B.» »Med anledning af de begärda upplysningarna om »till hvad belopp värdet af såväl den lil!
Södra stambanan skänkta jord, som de kontanta bidrag till jordinlösen, hvarmed åtskillige intill stambanan angränsande orter erbjudit sig vilja bidraga, uppgår, får jag härjemte bifoga en afskrift af de sockenstämmoprotokoller, rörande ifrågavarande bidrag, hvilka Rikets sednast församlade Ständer i underdånig skrifvelse den 6 Juni 1860 till Kongl. Majit öfverlemnade, äfvensom en afskrift af Konungens Befallningshafvandes i Kronobergs län den 18 dennes aflåtna skrifvelse till Herr Stats-rådet och Chefen för Kongl.
Civil-departementet, af hvilka handlingar det synes att de utlofvade bidragen till minskning i expropriationskostnaderna för
Södra stambanan äro jemförelsevis af ringa betydenhet.» »Konungens Befallningshafvandes nyss åberopade skrifvelse upplyser nemligen att för den del af Södra stambanan, som genomgår Allbo härad från lånegränsen till Alfvesta på en längd af nära 8 mil och hvilken linie är lagd under arbete, uppgå de kontanta bidragen endast till 4,880 Riksdaler Riksmynt.
Häiförutan hafva, enligt de bifogade sockenstämmoprotokollerna, visserligen Wirestads socken och Alfvesta församling erbjudit sig lemna jord kostnadsfritt för den del af banan, som genomskär nämnde sockens och församlings egoområden, men stambanan kom mer endast ali på en ganska kort sträcka genomgå Wiresta socken, hvilket äfven är förhållandet vid Alfvesta, så att äfven detta bidrag, hvilket icke förr än banbyggnaden blifvit fullbordad och stängsel uppsatta samt laga landtmäle.iförräUniog derefter hunnit afslutas kan tili ziffra» uppgifvas, kommer att uppgå tili ett högst ringa belopp.» »De begärda uppgifterna angående trafiken skola under första hälften af nästa månad blifva till Afdelningen afiemnade för tiden till och med innevarande års utgång.
Stockholm den 31 December 1862. N. Ericson» 6 Stats Utskottets Memorial M 77.
SAtt. A. P. JU. öfver befintlig Rörelse-ma(eriel å Vestra Stambanan och dess ulgreningar tili Örebro och Mullsjö vid slutet af år 3 862.
Medelpris med >■ Antal Vigt i tillägg ; f fralc- Kostnad.
Summa kostnad. £ platser Centner. omliostnader R:mt.
Rent. m. ra. pr. 8t.
Lokomot iver: 2f Lokomotiver med Tendrar, alla af samma vigt och konstruktion (häraf 17 tillverkade af Beijer, Peacock & Comp. i Manchester, och 4 vid Nyköpings 1 vfaO C* 550 50,000 — 1.050,000 — 2 Tank-I.okomotiver | tillverkade af Beijer y 550 36,300 — 72,600 — 2 d:o d:o ( Peacock & Comp. . 550 41,000 — 82,000 — 1 Tender-Lokomotiv, tiliverkadt af Fair- bairn i Manchester . . 648 41,700 — 41,700 — 1,246,500 __ S:n ~26 Passager ar e-vagnar: 4 Stats-vagnar (2 läckta och 2 öppna) 7,000 28,000 — 16 Litt. A. I klassens passagerare-vagnar 384 138,5 6,740 107,840 — 4 » A & B I &
It kl. il:o d:o 128 158,5 5,875 23,492 35 » B. 11 klassens dro d:o S .400 158,0 5,227 — 182,945 61 » C. II! klassens dro dro 2,196 149,5 4,225 — 257,725 5 » D. postvagnar 158,0 5,200 — 26,000 — 2 » E. fångvagnar 1.4 149,5 3,390 6,782 — 632,784 S7a 127 4.122 Godsvagnar: 22 Litt.
F. bagage-vagnar 132,0 3,090 — 67,980 — 45 » G. täckla godsvagnar 125,0 2,757 — 124,065 - 4 » H. häst-vagnar 121,5 4,000 — 16,000 — 1 202 n I. öppna godsvagnar (IB fot länän) 99,0 2.240 452,480 — 44 » K. limmervngnar 95,0 2,240 — 98,560 — 22 » L. boskapsvngnar 107,0 2.307 — 50,754 — 110 » M, öppna godsvagnar (14 fot långa) 94,0 1,897 — 208,670 — 1.018,509 — S^ 449 R:dr Rnnt 2.897,595|— ^n/^^Godsvt^ utan olägenhet draga en last af 140 ä 160 Centner och deröfver.
Slats-Olskotlets Memorial M 77. 7 U<t. B. P. M. öfver befintlig Rörelse-materiel å Södra Stambanan från Malmö vid slutet af år 1862. a £ Antal plat- ser.
Vigt i Centner.
Medelpris med tillägg af frakt- omkostnader m. m. pr st.
R:mt. Summa kostnad R:mt.
Lokomotiver: 6 Lokornotiver med tendrar, alla af samina tyngd och konslruktion, till- verkade af Beijer, Peacock & Comp. i Manchester ..
525 50,000 300,000 __ 1 Gods-Lokoinoliv med tender, liilver- kadt i Creu i England 560 50 000 50,000 _ 1 Tank-Lokomotiv, tillverkadt af Beijer, Peacock & Comp. i Manchester . . . 550 41,000 — 41,000 — 391,00 .
S:a 8 Passagcrare-vagnar: i Statsvagn, täckt 138.0 8,000 — 8,000 — 5 Litt. A. 1 klass., passagerare-vagnar.
120 138,5 6,740 — 33,700 — 2 » A. & B. I &
II kl. d:o d:o 64 158,5 5,873 — 11,746 10 » B. 11 ld. d:o d:o 400 158,0 5,227 — 52,270 18 » C.
Ili kl. d:o d:o 648 149,5 4,225 — 76,050 — j o » D. postvagnur 158 5,200 — 10,400 2 » E. fångvagnar 14 149,5 3,390 — 6,780 — 198,946 S:a 40 Godsvagnar.
6 Litt.
F. bagagevagnar 132,0 3,090 — 18,540 13 » G. täckta godsvagnar 123,0 2,757 — 35,841 2 » H. hästvagnar 121,5 3,600 — 7,200 — 72 » I, öppna godsvagnar 99,0 2,240 — iöl 280 — 39 » K. timmervagnar 95,0 2,240 — 87,360 — 44 » L. boskapsvagnar 107 2,307 — 101,508 — 411,729 •
R:dr R:mt 1,001,675 — sorn för 14 mil gör 71,548 R:dr pr mil. nm Godsvagnarna kunna utan olägenhet draga en last af 140 å 160 ceniner och deröfver 8 Siats-Utskottets Memorial M 77.
Efter uppläsning häraf anmäldes, alt Harr Grefve von Rosen, Herr Kaptenen Nordenfelt och Herr Grefve Cronstedt nu vore tillstädes; och lemnades dem företräde, dervid under en förberedande diskussion, rörande ämnet i allmänhet, de af Herr Ofverste-Löjtnanten Leijonancker uppställde frågor punkt för punkt gcnomgingos; varande dessa frågor så lydande: 1) Då de färdiga statsbanorna kosta i medeltal 840,000 R:dr per mil, huru bör denna summa approximativ fördelas på följande poster:
Banvallens terrassering, Broar, kulvertar och trummor, Öfverbyggnader, Stationer, Verkstäder, Expropriation, Diverse arbeten, Rörelse-materiel ? 2) Huru beskaffad rörelse-materiel begagnas på Statens jernvägar såsom:
Lokomotiver, Passagerare-vagnar, Lastvagnar, samt hvad är dessa vagnars kostnad, tyngd och nyttiga last? 3)
Är den nu befintliga rörelse-materielen tillräcklig, eller huru mycket bölden ökas? 4)
Om en svag bana anlägges för samma spårvidd, som Statens, hvilka besparingar uppkomma då å de på första frågan uppräknade poster? 3) Hvilka besparingar å samma poster uppstå vid anläggning af banor med 4 eller 3'/o fots spårvidd? 6) Huru bör rörelsematerielen för dessa 3:ne sednast uppräknade banor vara beskaffad lill tyngd, kostnad och nyttig belastning? 7) Hvad är, på grund häraf, relativa anläggningskostnaden för banor med:
Statens spårvidd och byggnadssätt, D:o men svagare d:o, 4 fots spårvidd, fullgoda, 3V2 d:o d:o, d:o? 8) Huru beskaffade lokomotiver anses böra finnas på dessa slags vägar för olika transportbehof ? 9)
Huru stor last kunna dessa lokomotiver draga på de särskilda banorna, på jemn bana, bana lutande I ;60 eller 1:400 med en hastighet af 2, 3, 4 och 8 mil i timman?
Huru mycket af denna last är i de olika fallen död?
Ståls-Utskottets Memorial M 77. 9 11) Kai) hastigheten, utan fara, uppdrifvas pä en smalspårig bana till samma storlek, som på en bredspår ig; och, i annat fall, hvad är gränsen för spårets bredd för olika erforderliga hastigheter? 12) Hvad bör underhållskostnaden pr mil årligen beräknas till för de olika slags banorna?
13) Huru stor kan den administrationskostnad, som är oberoende af trafikens storlek, antagas vara?
14) Kunna administrations-kostnaderna anses olika för dessa banor?
15) Huru mycket kan transporten af en full train på de olika banorna anses kosta per mil, med antagandena i frågan 9?
16) Hvad skilnad göra starka lutningar på banan och dessas ojemna fördelning på kostnaden pr tågmil? 17) Hvad inflytande på bestämmande af spårvidden har banans längd?
18) Du transportbehofvet uppgår till en viss qvantitet, måste naturligen en större mängd lokomotiver och vagnar anskaffas och trainernas antal ökas på en smalare, än på en bredare bana, och följaktligen relativa fördelen för transporterna på den smalare banan förminskas och vid någon gräns öfvergå till olägenhet.
Vid hvilket transportbehof kan denna gräns anses hunnen för de smalare banorna, vid en längd å dem af t. ex. 10, 20, 30, 40 och SO mil, dervid afseende fästadt ej blott på den direkta transportkostnaden, utan å öfriga kostnaden för underhåll, administration, m. m. 19)
Huru hög kan omlastningskostnaden beräknas pr centner? 20) Om alia föreslagna statsbanor byggas med lika spår, kan då någon betydlig förminskning af den totala rörelse-materielen eller andra besparingar för dem alla uppstå?
Beträffande härvid de under Ntris 2 och 3 upptagna frågor, ansåg Afdelningen, att, då desamma vore utaf Herr Friherre Ericson besvarade, någon vidare utredning derom nu icke vore erforderlig.
I anledning af den under JV2 IS framställda frågan önskade Herr Hierta få lemna den upplysning, att, enligt en rörande Söderhamn—Bergviks jernväg till Herr Major Adelsköld lemnad uppgift, på nämnde jernväg, som har en längd af l8/s mil, funnos 2 lokomotiver, som i inköp kostat omkring 2S.000 R:dr hvardera, och af hvilka hvart och ett droge 13 vagnar med 200 centner gods eller tillsammans 2,600 centner; att passagerarevagnarne, hvardera rymde 38 personer, deraf 8 i första och 30 i andra klassen, men saknade 3:dje klassen, samt att sammma lokomotiv således, med antagande af lika vigt på passagerare- och godsvagnar, skulle kunna föra tillsammans 494 personer; att, hastigheten vore 2 mil i Bih. lill It.
St, Prot. 1862 & 1863.
4 Sami, 1 A/d. 27 Haft. 2 to Stals-Ulskottets Memorial JM 77. timman; att tågmiieri är 1861 voro 2,520 mil; att det transporterade godset upp - gick år 1861 lill 854,000 centner, deraf 760,000 centner lör gods till Söderhamn och 94,000 centner för gods till Bergvik; att år 1862 driftkraften, med inberäkning af bränsle, talg, lokomotivför; es och eldares aflöning pr tågmil uppgått till 2 R:dr 64 öre; och att om 10 procent tillädes för lokomotiveruas slitage och reparationer, eller 2 R:dr pr mil, så uppginge hela kostnaden till blott 4 R:dr 67 öre, oaktadt det ofördelaktiga deri att på 1% mils våglängd begagna 2:ne lokomotiver.
För ledning vid besvarande af den under JV2 20 framställda frågan ville Herr Hierta lemna den upplysning, att Trafik-chefen vid Söderhamn—Bergviksbanan, på grund af omlastningskostnaden från båt lill närbelägen vagn, beräknat omlastningen från vagn till vagn, till följande belopp pr centner, nemligen: malm £ öre, stångjern \ öre eller något derunder, plankor 0,42 öre eller för 3-tums x 9-tums 14 löts plankor pr tolft 5 öre, för spanmål i säckar f öre, s. k. rullgods och våtvaror i fat 0,2 öre, collys och annat styckegods 1 öre pr centner; allt under förutsättning att arbctarne äro jemnt sysselsatte.