Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om denna drifvande kraft till en mångfaldig idoghet saknades, så skulle länet omöjligen kunna underhålla sin folkmängd; och den vida mindre, som en föga fruktbar jord allena kunde föda, skulle hvarken äga förlag till dess skötsel eller den omtanka och arbetsdrift, sorn detta jordbruk fordrar.
Man kan, säger en utmärkt författare, räkna en folkstock, men icke bestämdt i siffror uttrycka dess fysiska kraft, ännu mindre dess moraliska.
En ovedersäglig erfarenhet bevisar ock, att denna i nordiska länder är störst, der den minst under vintermånaderne ligger i dvala, och der den då genom flerfaldiga olikartade förrättningar och mödor mångsidigt öfvas.
Skulle af en eller annan orsak dessa näringar tillbakahållas, så komme följderna deraf att snart utsträcka sig till jordbruket och öfriga näringsgrenar, att hindra deras framsteg och att hämma den vidare utvecklingen af den allmänna idoghet, hvaraf folkmängdens tillväxt ökat behofvet.
Jemte väfnadsindustrien, som på sätt redan blifvit anfördt, företrädesvis sysselsätter de sju häraderne, men äfven i de öfriga bedrifves till husbehof, idkas af den företagsamma befolkningen mångfaldiga •olika näringsgrenar.
Så tillverkas i norra delen af Kinds härad kardor i stöi're mängd jemväl till afsättning å andra orter.
Trädarbeten af Jat, tallrickar och askar tillverkas inom Rångedala pastorat af As härad; srnidesarbeten inom Toarps socken af samma härad.
I Wedens och Bollebygds härader, såsom skogbeväxta, sysselsätta sig många med laggning och korgfläining.
Med ett ord: olika lokalförhållanden framkalla olika näringsgrenar till följd af allmogens idoghet och näringsflit, som uppmuntras genom lätt afsättning, medelst den Elfsborgs län.
Allmänna vägar.
17 böjelse för handel och spekulationsanda, som utmärker befolkningen och framkallar ett lif och en rörelse, som mångenstädes saknas, och hvarförutan tillfälle till utkomst skulle försvåras.
Inom en del af Ale och Bjerke härader åter idkas timmermansyrke af en icke obetydlig del utaf befolkningen, som för bedrifvande deraf utvandrar till andra orter.
Jemväl i den norra delen af Dalsland, der en mindre god jordmån nödgar befolkningen att sysselsätta sig med binäringar, intaga dessa ett vigtigare rum.
Sålunda tillverkas äfven här linne- och ylleväfnader, merändels af gröfre beskaffenhet, som afsättas på Norge och Wermland.
Äfven tillverkas laggkärl och andra trädarbeten.
I Mo och Åmåls socknar äro timmerarbete, jemväl å aflägsnare orter, och utvandringar att söka arbetsförtjenst, företrädesvis i Norge, allmänna.
I öfrigt sysselsättes befolkningen här med kolning och körslor för bergverken, timmerutdrifning och flottning för sågverkens behof m. m.
Äfven fiske har, icke allenast i de orter, som angränsa Wenern och Göta eif, utan äfven i de öfriga delarne af detta med sjöar och vattendrag uppfyllda län, bidragit till folkets närande, men till följd af den ovårdsamhet, hvarmed det bedrifvits, väsentligen aftagit, då fisken på en del ställen helt och hållet utrotas.
Maj:ts Befallningshafvande har till följd häraf med stöd af 27 § Fiskeristadgan, efter att hafva sammankallat strandägare i orterne, åstadkommit öfverenskommelse!' till fiskens fredande under lektiden äfvensom till ynglets bevarande, och härom för de särskilde delarne af länet utfärdat stadganden. 4.
Kommunikations-anstalter och varubyten, A) Landskommunikationer.
De inom länet befintliga allmänna lands- och häradsvägar, hvilka varit i Tab. N:o ett mindre godt skick, till följd af dels markens lösa beskaffenhet och dels svårigheten att erhålla godt vägfyllnadsämne, äro i senare tider väsentligen förbättrade och befinnas nu, med få undantag, i temligen godt skick.
Dessa undantag afse endast vissa kortare sträckor, till exempel en del af vägen mellan Borås och Alingsås, hvarest, till följd af jordmånens lösa beskaffenhet på vissa ställen, och den starka trafik, som efter vestra stambanans öppnande hastigt uppstått mellan dessa städer, det icke varit möjligt att alla årstider hålla vägen i fullgodt skick.
Maj:ts Befallningshafvande vitsorda de väghållningsskyldiges bemödanden att förbättra vägarne.
Till följd af landets i allmänhet mycket kuperade beskaffenhet, hafva landsvägarne varit besvärade af en stor mängd backar, af hvilka likväl åtskilliga blifvit borttagna, hvarjemte nya vägar blifvit anlagda.
Bland dessa sistnämnde förtjenar i första rummet nämnas den, som, med understöd af statsmedel till belopp af 36,000 R:dr, blifvit anlagd från hemmanet Hakerud i Torrskogs socken af Wedbo härad till gränsen emot Norge vid Allingeinon, ledande till Fredrikshall.
Inom Nössemarks socken af samma härad äro jemväl betydande väganläggningar gjorde.
En större brobyggnad är inom samma härad med en kostnad af 12,000 R:dr verkställd öfver strömdraget vid Billingsfors bx-uk.
I södra delen af Walbo härad är en ny väg om 11 mils längd af ett bolag med en kostnad af 13,000 R:dr anlagd, för att ernå en genare utfart till Uddevalla; och uppbäras af de vägfarande för dess begagnande vägpenningar.
Vägen från Wenersborg till Dalsland är omlagd på bekostnad af staden med bidrag af Sundals härad samt anslagne 1,200 R:dr af statsmedel, hvarigenom svåra backar undvikits.
Inom Ale härad hafva på en sträcka af 1^ mil landsvägar blifvit omlagda till undvikande af backar, hvartill erhållits understöd af statsmedel till belopp af 29,460 R:dr, hvarjemte tre större broar af sten blifvit uppförde, nemligen vid Lerum och vid Bryggum i Wäne härad samt å häradsvägen mellan Lerums och Agnesbergs gästgifvaregårdar i Wedtle härad.
I Kullings härad har vid Hjelmared ett vägstycke, på bekostnad af några bland häradets innevånare, blifvit omlagdt till undvikande af backar, och en ny bro af sten på häradets bekostnad uppförd.
I Marks härad äro två nya häradsvägar anlagda, nemligen: från öxnevalla sockens gräns till Kongsäter, och från Carl Gustafs kyrka till Hallands länsgräns, hvarjemte en större bro öfver Wiska-ån samt en väg från hemmanet Wiskebacka till vägen vid Öxnevalla Landsh.-Emb. uti Elfsborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 3 18 Elfsborgs län.
Skjuts. kyrka blifvit anlagd.
Dessutom har af enskild man blifvit omlagd en betydlig sträcka af landsvägen emellan Borås och Ramslätts gästgifvaregård, hvilken väg, sedan Kongl. Maj:t numera i nåder beviljat anslag till omläggning af ytterligare ett stycke af denna väg, kommer att upplåtas till begagnande af allmänheten, och hvarigenom denna hittills särdeles backiga väg betydligt förbättrats.
Inom Wedens härad är ett stycke af o häradsvägen från Borås till As häradsgräns omlagd.
I Redvägs härad omlägges en väg emellan Hyssna och Ulricehamn, hvilken, vid periodens slut nära fullbordad, numera är afsynad och upplåten till begagnande.
I Kinds härad är öfver Fästereds sund en större bro i stället för den hittills begagnade färja uppförd af enskilde, som derföre uppbära bropenningar, och sedan Kongl. Maj:t täckts för omläggning af vägen mellan nämnde sund och Borås stad, hvilken väg redan till en del är färdig, anvisa understöd af statsmedel, samt i sammanhang härmed vägen emellan nämnde stad och Svenljunga utan tvifvel blifver omlagd, äro en stor del af de för trafiken mest hinderliga backar undanröjda.
Inom Walbo på Dalsland återstå likväl ännu några svåra backar, rörande hvilkas omläggning, efter fulländad undersökning, underhandlingar pågå.
Häraf torde inhemtas med hvilken ifver förbättrande af landskommunikationer, detta vilkor för rörelsens utveckling i denna bygd, bedrifvits och hvarigenom, i förening med den under perioden beslutade jernvägsanläggningen mellan Borås och vestra stambanan, de svåraste hindren för denna idoga orts framåtskridande skola undanrödjas.
Nämnde jernväg utgör likväl endast början af den led, som ofelbart måste utsträckas till Wenerns stränder vid Wenersborg och Lidköping; och hvarigenom öppnas en väg, icke allenast för den företagsamma befolkningen i de sju häraderne till de inre delarne af Skaraborgs län, hvilka för närvarande af stambanan hafva ringa gagn, äfvensom till hamnar vid Sveriges största insjö, utan ock för Wenersborg, denna, genom sitt läge vid nämnde sjös utlopp i Göta eif och ändan af det sädesrika Westergötland, till en icke obetydlig handelsstad bestämda ort, -— för Trollhättan, denna genom den omätliga vattenkraften till fabriksort framför hvarje annan lämpliga plats, -— för Westergötlands och Södra Dalslands efter kalken från Hunneberg längtande jordbrukare, och för det Norra Dalslands och Wermlands sädesbehöfvande bergsbruksidkare; hvarigenom, med ett ord, åt hela denna trakt af riket skall gifvas en knappt anad utveckling.
Oberäknadt de bro- och färjpenningar, som vid ofvannämnde ställen äga rum, uppbäras sådana endast vid Nyebro öfver Göta eif nära Wenersborg, samt vid Köpmannebro öfver utloppet i Wenern af de å Dalsland belägna vattendrag, äfvensom vid en omlagd del af landsvägen mellan Borås och Fläskjums gästgifvaregård.
Såsom följd af de flera inom länet verkställda broanläggningar finnas numera icke andra färjor, än några öfver Göta eif, hvaribland en vid indelad allmän väg och de öfriga tillhörige enskilde personer.
Maj:ts Befallningshafvande, på sätt redan blifvit anfördt, förbjudit de allmänna vägarnes afstängande genom grindar, der ej särskilde omständigheter föranleda undantag, hafva af 2,585 sådane, som tillförene funnits i länet, de allraflesta blifvit borttagna, så att vid periodens slut återstodo: i Sundals härad inga, i Nordals 4, i Walbo 72, i Wedbo 96, i Tössbo 30, i Wäne, Flundre, Bjerke, Ale och Wedtle härader o 24, i Kullings, As och Gäseneds 21, i Marks, Wedens och Bollebygds 20, samt i Kinds och Redvägs härader 200, således endast 467, af hvilka likväl en del redan jemväl försvunnit.
Efter jernvägens öppnande och sedan skjutslegan blifvit höjd till dess nuvarande belopp, hvarigenom allmogen i allmänhet anser sig godtgjord för skjutsning en, har antalet af de hästar, som vid gästgifverierne utgå, nedgått till det belopp tabellen N:o 8 utvisar.
Då å gästgifverierne i länet ej finnes indelad håll- utan endast reservskjuts, sedan hållskjutsen å Agnesberg till följd af den efter jernvägens öppnande minskade rörelse å denna väg blifvit indragen, samt, till följd af den ökade skjutslegan, de vägarne närboende bland allmogen villigt skjutsa, så har skjutsens öfverlåtande å entreprenad på högst få (endast 9) ställen kunnat åvägabringas, ehuru Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sökt bestämma vilkoren till de lindrigast möjliga.
Elfsborgs län.
Seglande och ångfartyg. 19 Postskjutsen utgöres på
Dalsland i allmänhet och på några ställen i Westergötland af dertill anslagno hemman, men i öfrigt enligt af Poststyrelsen upprättade kontrakter eller med gästgifveriskjuts.
Jemte de i länets fem städer befintliga Postkontor, finnas sådane: å Sollebrunn i Bjerke härad; Trollhättan i Wäne härad; Lilla Edet i Flundre härad, och Svenljunga i Kinds härad, samt en postexpedition i Kolslätt i Wedbo härad, hvartill under perioden kommit en i Skene af Marks härad.
Kronobrefbäringén, hvaraf tungan minskas genom de i senare tider inrättade poststationer, utgöres i Wäne, Flundre, Bjerke och Wedens härader af dertill anslagne hemman, men i öfriga delen af länet efter öfverenskommelse och emot ersättning af de dertill förbundna.
Varutransporter landvågen hafva till följd af skjutslegans förhöjning och andra sammanträffande omständigheter betydligt fördyrats.
Efter vestra stambanans öppnande har varuforslingen från Alingsås till Borås och från Foglaviks station vid vestra stambanan till Ulricehamn ökats; hvarjemte en mängd varor ännu forslas från Göteborg till Borås samt från Kinds och Redvägs härader till Jönköping.
Afven till Wenersborg forslas, särdeles vintertiden, en mängd varor från Lagmansholms eller Wårgårda stationer vid vestra stambanan, och från Göteborg. B) Sjökommunikationer.
För den vestliga delen af Dalsland och för Wäne härad af Westergötland erbjuder Wenern, och för nämnde härad, äfvensom Flundre, Bjerke, Ale och Wedtle härader, Göta eif med Trollhätte kanal under omkring hälften af året en förträffiig, af en ofantlig mängd ång- och segelfartyg flitigt begagnad farled.
Segelleden mellan Wenersborg och Göteborg är 7 mil, deraf f mil utgöres af Carlsgraf 6 med 2 slussar vid Brinkebergskulle, Stallbacka kanal, Trollhätte kanal med 11, Åkerströms kanal med 1, och Ströms kanal med 2 slussar.
Fem passagerare-ångbåtar och tre lastångare, gående med bestämda turer mel lan Göteborg och Stockholm, 13 ångbåtar gående jemväl med bestämda turer mellan Göteborg och hamnarne vid Wenerns stränder, 4 emellan Göteborg och Jönköping samt 14 emellan Göteborg och hamnar öster om Wenern, underhålla jemte hundradetals segelfartyg denna storartade trafik, som passerar Wenersborg och gjort o det för denna stad öfverflödigt att förskaffa sig egna ångfartyg.
Åmåls stad äger deremot ett ångfartyg, som jemte ängarne Arvika, Byelfven och Sälboda underhålla trafiken på nämnde stad och anlöpa vanligen hamnen vid Köpmannebro, stundom äfven Sunnanå och Dalbergså, för emottagande och aflastning af varor.
Jemte dessa hamnar, med ett djup: den vid Köpmannebro eller Hattefura af omkring 10 fot, Sunnanå 10 fot och Dalbergså 13 fot, finnas på Dalsland följande hamnar: vid Bodane med 13 fots djup, Mölnvik med 13, Rögen 8, Tufven 8, alla i Bolstads socken, vid Sikhall med 12 och vid Timmervik med 13 fot, begge i Gestads socken, Wingen eller Wingershamn, Frenningen, Kroksbacken, lossöbäcken och Näsviken, alla i Tossbo o hörad och af 10 fots djup, samt Åmåls, som, efter periodens slut, ombygges, med en kostnad af 24,000
R:dr, deraf 8,000 erhållits af statsmedel såsom understöd och 8,000 R:dr såsom lån.
Af de 151 fartyg om 4,922 läster, som tillhöra innevånare inom länet, äro 50 om 2,288 lästers Tab. N:o o drägtighet hemma i Wenersborg, 10 om 337 läster i Amål, 43 om 1,123 läster i Wäne fögderi, 20 om 244 bister i Sundals och 28 om 930 läster i Wedbo och Tössbo fögderi.
Två bland de å Dalsland belägna insjöar, Stora Lee, som till en del utgör gräns mot Norge, och Lelången, befaras hvar af sin ångbåt, tillhörande den å Stora Lee, som bär sjöns namn, om 25 hästars kraft, ett bolag, och den å Lelången, om 6 hästars kraft, benämnd Lennartsfors, Gustafsfors och Lennartsfors bruks o bolag.
A Stora Lee, sorn är mycket djup, gå derjemte två jakter och tre så kallade storbåtar.
På ångfartyget Stora Lee transporteras spanmål till och jern från Wermland, samt stenkol till och salt samt andra köpmanna varor från Fredrikshall.
Den senare ångbåten är hufvudsakligen afsedd för transport af tackjern till och jerntillverkningar från berörde bruk.
I Lelången uppgifvas 6 fot djupgående fartyg kunna gå.
I o sjön Animmen finnas flera farkoster, som med tillhjelp af segel och rodd transportera rudimaterier och till - 20 Elfsborgs län.
Bakar.
Handel. verkningar från Christinedals och till en del Gustafsfors bruk, från lastageplatsen Snäcked till norra ändan af sjön Erran, emellan hvilka sjöar är gräfd en kanal med sluss.
För de öfriga jernverken i Wedbo härad är transporten särdeles betungande.
Oberäknadt den otillräckliga hamnen vid Hattefura, som rymmer högst 10 fartyg, och hvarifrån inloppet vid lågt vatten är omöjligt till Köpmannebro, der ganska ofta en stark ström och lågt vatten i Wenern jemväl hindra genomfarten, hvarföre omlastning der måste företagas, möter ett nytt hinder i ett fall vid Upperud, der aflastning måste ske.
Efter att sedan hafva genomgått en mindre sjö, o stöter den trafikerande på ett nytt hinder vid Hofverud, der sjön Aklången utfaller, och efter att hafva passerat denna sjö, äfvensom en annan benämnd Rörvarpen, som åter genom ett långt fall skiljes från en annan, Laxsjön, måste han från denna, antingen genom en svår passage vid Billingsfors och Bengtsfors söka sig fram till Lelången, eller genom en annan förbi Skåpaforsfallen till vestra Silen och från denna vid Gustafsfors till Lelången och derifrån vid Lennartsfors till Stora Lee.
Plan och kostnadsförslag äro redan uppgjorde att för den jemförelsevis ringa kostnaden af 1,200,000 R:dr genom slussar sammanbinda dessa vattendrag, hvilket icke allenast för Dalsland och en betydlig del af Wermland utgör vilkoret för framtida utveckling, utan hvarigenom äfven en ny kommunikationsled för Norge och Fredrikshall öppnades till 12 mils längd, och med insjöar af den betydenhet, som de här nämnda.
För det närvarande begagnas dessa vattendrag, oberäknadt den nämnda fartygstrafiken, endast till flottled, med hvilken äro sammanbundna: en sådan i Rölanda-ån, efter transport ett stycke öfver land; en från sjön Artingen till Lelången; en från sjöarne Gran och Ifväg utför o Steneby-elfven till Laxsjön; samt en från Edslan, Bräckekärnet, Knarrebysjön och Erran till Animmen.
Derjemte begagnas flottled i Käppsjön till Hanebols såg och från sjöarne Omeln samt Stora och Lilla Kalfven till Hanefors.
Bland dessa har vattendraget i Rölanda-ån under perioden blifvit upprensadt till en sträcka af 3 mil och försedt med dammar vid fallen.
Jemväl i Sundals härad finnes flottled i Dalbergs å från Örs sjö till Wenern samt i Walbo-ån, som genomgår Walbo härad och Bohus län, utfallande i Kattegat.
I södra delen af länet finnas icke andra vattendrag, än Wiska-ån, af mindre betydenhet; tvenne mindre vattendrag i Bollebygds härad, som användas till flottning af något trädvaror till Göteborg och Hallands län, samt Ätran, hvilken enligt uppgjord plan och kostnadsförslag kunde för en kostnad af 1,200,000 R:dr göras segelbar, och hvarigenom en farled öppnades ända från Ulricehamn till Westerhafvet, en fråga som för denna ort är af mycken vigt.
Sjöfarten på Wenern är förenad med betydliga faror.
Icke mindre än 14 Wenersborgs stad tillhöriga fartyg hafva under den tid berättelsen omfattar förolyckats, 6 vid kusten af Sundals härad, och enahanda antal sjömän tillsatt lifvet.
Äfven ett ångfartyg, Chapman, har i stadens grannskap förolyckats genom påsegling af annat fartyg.
Fyr- och båkinrättninqar finnas vid Wenern inom länet följande:
Bastungsfyr, vid inloppet till Weners *■ o borg, Hjortens fyr i Gestads socken samt Fogden vid inloppet till Amåls-viken.
C) Handel.
På sätt redan blifvit anfördt, är handels- och varuomsättningen inom orten särdeles liflig.
Till följd af länets vidsträckthet och olikheten i dess naturbeskaffenhet delas det i flera särskilda handelsterritorier, hvilkas gränser skulle kunna sålunda uppdragas:
Sundals, till en liten del Nordals och Wedbo samt Wenersborg angränsande delar af Wäne härad äfvensom en del af Skaraborgs län hafva sin handel på Wenersborg, som, efter att hafva erhållit stapelstadsrätt, under den tid perioden omfattar, exporterat, förnämligast på England, icke obetydligt spanmål och något trädvaror samt återfört förnämligast stenkol till afsättning vid Wenerns hamnar, och hvilken sålunda började handel för denna stad lofvar en vacker framtid.
För den sydvestra delen af Walbo härad är Uddevalla och för den återstående delen af samma härad äfvensom för en stor del af Nordals och stundom äfven för Sundals härad Bäckefors bruk i Bäcke socken af Wedbo härad afsättningsplats.
Vid de å sistnämnde ort bestämda tory dagar, en i hvarje vecka, uppköpas för nämnde Elfsborgs län.
Hemmantal m. m. 21 harad äfvensom för Nordmarks härad af Wermlands län och Norge högst betydliga partier spanmål, som under sommaren föras på ångfartyget Stora Lee öfver sjön af samma namn till Wermland.
Till Fredrikshall afsättes någon del af jern och andra produkter från Wedbo härad.
Den sydligaste delen af Wäne härad äfvensom Bjerke och Flundre härader tinna för en del af sina varor afsättning vid Trollhättan, men i öfrigt, likasom Ale och Wedtle härader, i Wenersborg eller Göteborg, dit transporten gynnas af Göta eif.
För den större delen af länets öfriga härader utgör Borås rörelsens centralpunkt, dit varor i stor mängd föras jemväl från angränsande Skaraborgs och stundom jemväl från Bohus län.
De sydligaste delarne af Marks och Kinds härader åter, såsom aflägsnare från Borås, hafva ännu till en del sin rörelse på Hallands län.
I öfrigt ombesörjes afsättningen af väfnader till allra största delen dels genom gårdfarihandlande af allmogen, hvilka, ehuru deras antal emot slutet af den tid perioden omfattar nedgått, likväl derigenom att de, som idka denna handel, bedrifva den i vida större skala än fordom, äro tillräckligt många, dels genom handelsborgare och gårdfarihandlande i städerna Borås och Ulricehamn.
Genom dessa gårdfarihandlande afsättas jemväl andra af ortens tillverkningar, till exempel från Limmareds och Bollsjö glasbruk, och tillföras orten vissa råämnen för tillverkningen, äfvensom andra varor, till exempel skinn, fjäder, tagel m. m., uppköpas och omsättas.
Slutligen finnes i orten en mängd så kallade uppköpare, hvilka hopsamla och till afsättningsorterne afföra och föryttra landtmannaprodukter, såsom smör, ost, ägg och jemväl spanmål, hvilket, särdeles för allmogen, betydligt underlättar afsättningen af deras alster.
Afven utaf dem som idka landthandel och hvilkas antal inhemtas af hosföljande tabell N:o 9, af hvilka den större delen derjemte sysselsätter sig med jordbruk, uppköpas allmogens varor, oftast i utbyte mot köpmansgods.
Förhållandena i afseende å vmmterings- och utskänkningsstäUen för spirituösa drycker, afgifterne Tab. Litt.
a. derför samt dessas disposition inhemtas af tabellen Litt. A. å följande sida.
Marknader hållas årligen i länets alla städer, deraf i Wenersborg tre, Borås tre, Alingsås fyra, Ulrice o hamn fyra, och Amål tre gånger om året, samt i Wäne fögderi å Genneved två gånger och Lilla Edet en gång, vid Vestra Ed i Wedbo härad en gång, å Mörlanda-platsen i Gäseneds härad två gånger, å Svenljunga och Trädet i Kinds härad hvardera två gånger, samt å Skene, Kinna och Björketorp i Marks härad hvardera en gång om året.
Med undantag af kreatursmarknader synas dessa sammankomster blifva alltmera öfverflödiga.
Under senare delen af den tid berättelsen omfattar har en tryckning i penningeställningen i allmänhet hämmande inverkat på rörelsen.
De betydliga lånesummor, som erhållits från länets Hypoteksförening, hafva icke förmått afhjelpa denna brist, och den lyftning, som under den förflutna tiden erfors i nästan alla näringar, har efterträdts af en jemförelsevis svårare ställning.
Den goda skörd, som året 1860 gaf Dalsland, beredde likväl åt denna ort en lättnad, som i mindre mån kom öfriga delar af länet till del.
I Borås har under perioden uppstått en Filialbank, som i denna ort verkat välgörande.
I Wenersborg deremot, hvarest endast finnes en afdelning af Wermlands Enskilda Bank, hvilken icke på långt när tillfredsställer behofvet af den derstädes betydligt tilltagande rörelsen, kännas olägenheterna af bristen på en större kreditanstalt särdeles. 5.
Itameralforhållanden.
Redogörelse för antalet af hemman och lägenheter inom länet, deras natur och brukningsdelar jemte Tai>. n:0 io. uppskattningsvärdet inhemtas af bifogade tabell N:o 10.
Till skatte hafva blifvit köpte 13JJ mantal krono, hvarmed antalet af skattehemman, under den tid berättelsen omfattar, blifvit ökadt; deremot är hemmantalet i länet minskadt med J mantal, som blifvit i jordeboken uppfördt såsom lägenhet.
Intet hemman är från ödesmål upptaget.
Nyskattlagde med åsatt ränta äro, inom Kullings fögderi: nybygget Orrholmen, 1859 fastställdt till i mantal, samt ödeshammaren Stålarp i Ås härad, 21 mantal, genom Kongl. Maj:ts Befällningshafvandes utslag den 5 November 1860, fastställdt af Kongl.
Kammar-Kollegium 1861; medgifne rätt till skatteköp utan ny skattläggning, emot gamla räntans utgörande, 22 Elfsborgs län.
Marks fögderi:
Kaggesbo, skattlagdt 1861; Kinds fögderi: Wegby, tre kronotomter, skattlagde 1861; och ytterligare i Kullings fögderi: allmänningarne Gälaveden och Trehörningen, skattlagde år 1861.
Hemmansklyfning en fortgår inom Södra Dals fögderi, efter hvad som uppgifvits, så, att der finnas lägenheter som blott innehålla 4 å 5 tunnland.
Jordafsöndring ar, som blifvit af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställda, äro: under år 1856 6 stycken; under år 1859 7 stycken; 1857 2 » 1860 2 » 1858 17 » tillsammans 34 stycken.
Anmärkas bör likväl, att en stor mängd jordafsöndringar ske, som icke anmälas till fastställelse.
Tab. n:o ll.
Af hosfogade tabell
N:o 11 inhemtas upplysning om fortgången inom länet af laga skiften under perioden och kostnaderne derför.
Från Provins-Landtmäteri-Kontoret har derjemte infordrats motstående uppTab.