Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om så händer, att kamrarne ej inom tre dagar, sedan riksdagen blifvit å rikssalen öppnad, om förmyndarnes antal åsämjas, förordnas på enahanda sätt och till lika antal, som angående nämnden här ofvan sagdt är, ett serskildt utskott, att medelst omröstning per capita denna fråga, med samma kraft och verkan, som Riksförsamlingens beslut, inom två dagar afgöra; skolande sedermera den utsedda nämnden, likaledes inom två dagar, hafva valet förrättat, så att i alla händelser förmyndarevalct, inom sju dagars förlopp från riksdagens öppnande å rikssalen, må vara verksläldt. § *36.
Till följd af regeringsformen, 82 <§, skall Riksförsamling, å hvarje lagtima K. O § 63 riksdag, förordna en för lagkunskap och utmärkt redlighet känd man att, såsom l!- F. § 96 Riksförsamlingens ombud, hafva tillsyn öfver lagarnes efterlefnad af domare och ' °' ' embetsmän, samt att inför den riksrätt, som i bemälde grundlags 83 § till dess inrättning och göromål beskrifves, eller vid andra vederbörliga domstolar, i laga ordning tilltala dem, som i sina embetens utöfning anses af väld, mannamån idler annan orsak hafva någon olaglighet begått, eller underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra.
Denna Riksförsamlingens justitiae-ombudsman, hvars rättigheter och åligganden ytterligare, så väl i regeringsformen, som genom serskild instruktion utstakas, väljes af fyratioåtta för tillfället nämnde valmän, af hvilka hvardera kamaren inom sig utser tjugufyra.
Desse valmän, hvilka böra till valförrättningen sammanträda summa dag, då de blifvit utsedda, och ej må åtskiljas, för än valet är fulländadt, skola först samfäldt, medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den man, som de anse böra komma under omröstning.
Varda åter rösterna så de - 40 Kongl. Maj:ts Nihl. Skrifvelse, N:o 85. lade mellan flera, att sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes ny omröstning med slutna sedlar till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som näst honom utaf de flesta valmän blifvit' kallad, o. s. v.
Inträffar den händelse, att två eller flera personer, öfver hvilka röstas bör, undfått lika röstetal, skall först votering företagas om den ordning, hvaruti de böra till omröstning framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda försiggått, likväl ingen hafva erhållit ofvan föreskrifna pluralitet, bör ny omröstning anställas öfver alla dem, som vid den första blifvit satte i fråga, och skall den, som dä erhåller de liesta rösterna, anses behörigen vald.
Enär någon af de i denna ordning under omröstning ställde blifvit af valmännens pluralitet antagen, upphör valförrättningen, och varder han af Riksförsamlingen förordnad.
Valmännen böra vid samma tillfälle, då justitioe-ombudsroan utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denne embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande lagtima riksdag, skulle med döden afgå.
I händelse justiliae-ombudsmannen vid samma riksdag, under hvilken han blifvit vald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, insätter Riksförsamlingen genast i embetet den man, som blifvit till hans efterträdare utsedd.
Skulle justitim-ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i justito-ombudsmansembetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan 6tadgade sätt, en annan behörig roan i hans ställe.
Inträffar något af dessa fall mellan Riksdagarne, skall riksförsamlingens rätt härutinnan genom dess fullmäktige i Banken och Riksgäldskontoret utöfvas. % 137.
R. 0. § 64.
Å hvarje lagtima riksdag skola fvratioåtta medlemmar af Riksförsamlingen, F- §§105 nemligen inom hvardera kamaren tjugufyra, genom sluten omröstning, utväljas till och 104. en nämn(]t soni) j (jen ordning 84 § Regeringsformen stadgar, eger att döma, huruvida högsta domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regeringsformens 85 § handlar, likväl kunde anses böra från utöfningen af Konungens domsrätt skiljas. § 138.
Maj:la Xåd.
Skrifvelse, Xo SÖ. .41 i 138.
Till tryckfrihetens vård skall Riksförsamlingen, å hvarje lagtima riksdag, för- R. o. § 65. ordna sex lör kunskaper och lärdom kände man, jemte justitise-ombudsmannen, som R.
F. § löfbland dem förer ordet.
Desse kommitterade, af hvilka två utom justitia3-ombudsmannen skola vara lagfarne, valjas medelst omröstning genom tjugufyra valmän, $f hvilka hvardera Kamaren inom sig utser tolf.
Afgår mellari riksdagarnc någon bland kommitterade, välja de öfrige till det lediga rummet en behörig man. § 139.
Riksförsamlingen väljer, å hvarje lagtima riksdag, sina fullmäktige i rikets R.
O. 66. bank, till ett antal af sju, genom fvratioåtta valmän, af hvilka hvardera Kamaren inom sig utser tjugufyra.
Desse fullmäktige åligger att, jemlikt serskildt reglemente, förvalta bankens medel och tillhörigheter; egande ordföranden algörande röst, derest i frågor, som hos fullmäktige komma under omröstning, rösterna för tväpne skiljaktiga meningar utfalla lika.
— Valet till bankofullmäktige sker medelst slutna sedlar sålunda, att först utses den, som bland fullmäktige skall blifva ordförande, och sedan de öfrige sex; tillkommande fullmäktige att sjelfve, bland sig, välja en vice ordförande, att föra ordet, när hinder för ordlöranden inträffar.
,§ *40.
Riksförsamlingens fullmäktige i riksgäldskontoret, hvilka böra vara fem, väl- r. o. § 67. jas, å lagtima riksdagar, af samma valmän och på enahanda sätt, som nästföregående g föreskrifver; gällande äfven i afseende på ordförande och vice ordförande lika stadgande för fullmäktige i riksgäldskontoret, som för bankofullmäktige enligt nämnde § eger rum. [§ 141.
Riksförsamlingen revisorer till ett antal ar R.
O. § 68. tolf för hvart år, hvilka till halfva antalet af hvardera Ivamaren utses, att, enligt regeringsformen och serskild instruktion, granska statsverkets, riksbankens och riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Hvarje revision skall omfatta ett års alslutade räkenskaper.
Revisionsförrättningen tager årligen sin början jden 15 September eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter, och skall inom två månaders tid vara fullbordad.
Trot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afl. 23. HilfU 6 42 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. R. 0. §) 70 mora. fl. R. 0. § 69. R. 0. § 71.
Revisorerne välja sjelfve inom sig sin ordförande, hvilken tillkommer afgörande röst, derest, vid omröstning bland revisorerne, rösterne för tvänne skiljaktiga meningar utfalla lika.
De anmärkningar, som revisorerne finna sig befogade alt i sin berättelse till Riksförsamlingen framställa, skola, sedan förklaringar deröfver inkommit, å nästföljande lagtima riksdag öfvcrlemnas till vederbörande utskotts granskning och vidare behandling. § 142.
Till fullmäktige i riksbanken och riksgäldskontoret samt till revisorer af statsverkets, bankens och riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, skola ej andre väljas, än sådane, som kunna vara riksdagsmän och ledamöter af utskott.
Ej eller mä till revisor utses den, som vid något af desse verk är redovisande eller löntagande.
.§ 143.
På samma gång och på lika sätt, som fullmäktige och revisorer enligt förestående fyra §§ utses, tillsättas jemväl suppleanter, att, vid inträffande förfall för dem, träda i deras ställen, nemligen för fullmäktige i riksbanken tre suppleanter, för fullmäktige i riksgäldskontoret två, och för hvarje års revisorer sex, hvilka sistnämnde väljas till halfva antalet af hvardera Kamaren. § 144.
Riksförsamlingens nämnder och valmän utse sjelfva bland sig sina ordförande. § 143.
Vid alla tillfällen, då personer komma under omröstning, iakttages, att natnnsedlarne, så framt de skola blifva gällande, böra vara enkla, slutna, hoprullade, omärkta och fria så väl från all tvetydighet i anseende till personernes namn, som från origtighet i anseende till deras antal. E. Meddelande af Riksförsamlingens beslut. § 146.
De framställningar till Konungen, hvilka Riksförsamlingen besluter, skola, äfvensom svaren på Hans till Riksförsamlingen afiåtne förslag, genom skrifvelser till Konungen allemnas.
Skrifvelse, A:o #5. 43 Å
Konungens propositioner i frågor om stiftande, ändring, förklaring eller upp- r. f. §§ 81 häfvande af grundlag, eller af allmän civil-, kriminal- eller kyrkolag, skola Riks- och 87. församlingens svar, derest beslutet innefattar bifall till Konungens förslag, på rikssalen, å dag, sora Konungen utsätter, öfverlemnas. § 147.
Ingen expedition öfver något Riksförsamlingens beslut må utgå, förr än den r. o. § 72. blifvit i Kamrarna justerad och behörigen underskrifven.
I mål, som blifvit af något bland de ständiga utskotten handlagde, skola de från Riksförsamlingen utgående skrivelser uppsättas och expedieras af kansliet hos det utskott, som ärendet beredt.
Uppsättandet och expedierandet af andra för bägge Kamrarna gemensamma r. o. § 36. skrifvelser, äfvensom af riksdagsbeslutet, besörjes genom ett serskildt Riksförsam- mom.
1. lingens kansli, under inseende af två inom Första och två inom Andra Kamaren dertill utsedde ledamöter, hvilka jemväl, tillika med Kamrarnes talmän och vice talmän, tillkommer alt utse och förordna de tjenstemän, som Riksförsamlingen anser för detta kansli erforderlige; — egande den ledamot af statsrådet, som Konungen dertill förordnar, rättighet att öfvervara riksdagsbeslutets justering i de delar, som röra Konungens yttranden.
Riksdagsbeslutet skall af Riksförsamlingens ledamöter underskrifvas och be- R.
O. § 72. seglas.
Öfrige från Riksförsamlingen utgående expeditioner undertecknas endast af talmännen. § 448.
De allmänna stadgar och förordningar, hvarom Konungen och Riksförsamlin- R. o. § 74. gen under riksdag gemensamt beslutit, skola dock endast i Konungens namn och med Dess underskrift utfärdas. § 149.
De i Riksförsamlingens kamrar förda protokoller samt öfriga riksdagshand- R. o. § S9. lingar skola, på statens bekostnad, så tidigt ske kan, af trycket utgifvas, de sednare fullständigt och protokollerne i den mån, Hamrarne hvar för sig förordna.
Riksdags af slutande. § iso.
Ej må lagtima riksdag, utan Konungs och Riksförsamlings sammanstämmande R. o. § 80. beslut, upplösas, innan fyra månader förflutit från den dag, då Konungen låtit till R.
F- § 109. \\
Maj:ts JScld.
Skrifvelse, X:o 80.
Kamrarne öfverlemna
Efter denna tid eger Konungen makt att riksdagen upplösa, nar Han sä för godt finnér.
Derest, när riksdagen upplöses, Riksförsamlingen icke staten reglerat eller ny bevillning till bestämdt belopp sig atagit, förhållös, såsom i 90 g
Regeringsformen för slikt fall stadgadt är.
Urtima riksdag kan af Konungen när som helst upplösas. § 151. R. 0. § 81. riksdag fulländad är, infinna sig, på Konungens kallelse och efter förrät tad gudstjenst, Riksförsamlingens ledamöter, under talmännens anförande, på rikssalen, och framföra, genom Första Kamarens talman, till Konungen sin tacksamhet och sina välönskningar; hvarefter riksdagsbeslutet uppläses.
Konungen förklarar deruppå sjelf, eller genom någon af statsministrarne, riksdagen vara afslutad och hemförlofvar Riksförsamlingen.
Riksdagsmäns personliga rättigheter. § 152. R. 0. § 1.
Riksförsamlingens ledamöter kunna, i utöfningen af deras riksdagsmannabe fattning, icke bindas af andra föreskrifter, än rikets grundlagar och de för riks— dagsärendens behandling gällande ordningsstadganden. § 133. R. 0. § 77.
Varder riksdagsman, under påstående riksdag, eller under resa till eller från R.
F. § lil. riksdagen, med ord eller gerning ofredad af den, som känner, att han i sådant ärende stadd är, eller sedan han sjelf det tillkännagifvit, eller varder han efter riksdagen, för riksdagsgöromålens skull, Så behandlad, skall sådant enligt allmän lag anses och straffas. R. F. § 110.
Skulle någon enskild man, eller någon korps, militär- eller civil-, eller ock någon menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift, eller med anledning af befallning, försöka att våldföra Riksförsamlingen, eller dess afdelningar, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, skall sådant anses som förräderi; ankommande på Riksförsamlingen att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta.
Kbntjl.
Skrifvelse, \:o 83. $ iS4.
Ej må någon, lör sina gerningar eller yttranden, i egenskap af riksdagsman, R. o. § 78. kilHHa linder tilltal ställas, öller sin frihet beröras, utan att den Ramare, till K- l7- S *10. hvilken han hörer, sådant tillåtit geiiom uttryckligt beslut, deruti minst fem sjette— delar df Kdttiaréns vid ötnröstningen tillstädesvarattde ledamöter instämt; egande dock ingert att häraf taga
Sig anledning till frikallelse från författare-ansvar enligt Tryckfrihetsförordningen.
Mert öfverfallet- någon, inom Riksforsärtilingen eller dess afdelningar, den andre med hugg och slag, eller nyttjar emot honom vapen, häfver den angripande förverkat lilvet; Och må han, ulan att vidare njuta riksdagsmanna-skydd, till behörig domstol öfverlemnas.
Beskylles riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej kunna i häkte inmanas förr än, efter anställd ransakning, domaren sådant skäligt pröfvat, så vida han ej å bar gerning funnen varder; gällande likväl, om han efter domstolens kallelse sig ej inställer, hvad allmänna lagen i slikt fall stadgar.
Ej må riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller, under påstående riksdag, för skuld insättas.
Icke heller kan någon riksdagsman ifrån annan ort, medan han för riksdagens skull sig å riksdagsorten uppehåller, utom i ofvan omförmäldle svårare fall, dragas derstädes för rätta, med mindre han sökes för gäld, som han under den tiden sig der åsamkat. § loa.
Ingen riksdagsman må kunna förmenas att riksdagen bivista; dock gäller un- R- 0. § 79 der krigstid undantag härutinnan för militärpersoner, då de i rikets tjenst af Ko- § 110 nungeu beordras.
S 156.
Riksdagsman må ej från riksdagsorten afresa, eller frun riksdagsöfverläggnin- R. 0. § 79 garne sig afhålla, med mindre han dertill undfått, genom protokollsutdrag, tillåtelse af den Ramare, hvartill han hörer.
Är han ledamot i utskott, skall han först derstädes anmäla sig till ledighets erhållande, och derefter gifva sin åstundan i Kamaren tillkänna; börande, ifall ledigheten beviljas, en suppleant utses alt under tiden intaga hans plats i utskottet.
Den, som ulan lof frän riksdagsoiten afreser, eller utöfver undlången tillåtelse från riksdagen uteblifver, skall ansvara, på sätt 74 <§ för likartadt fall stadgar. 46 Kongl.
R. 0. § 17. inom. 2. R. 0. § 70. inom. 2. R. 0. § 24. f § 157.
Af statsmedel skola arfvoden utgå till Riksförsamlingens samtlige ledamöter, äfvensom resekostnadsersättning åt de riksdagsmän, som icke äro i riksdagsorten bosatte.
— För hvarje lagtima riksdag anordnas dessa arfvoden och ersättningar till de belopp, som å föregående lagtima riksdag blifvit bestämde, och hvilka äfven böra gälla för urtima riksdag, som under mellantiden inträffar. § 158.
Fullmäktige i riksbanken och riksgäldskontoret samt Riksförsamlingens revisorer kunna ej, i och för deras befattning, emottaga befallningar, utan af Riksförsamlingen och i enlighet med dess instruktioner; ej eller till ansvar och redo ställas, utan efter Riksförsamlingens beslut och i laga ordning.
De njuta för sina gerningar och yttranden, under samma befattning, den säkerhet, som riksdagsmän enligt denna grundlag tillkommer. § 159.
De hos Riksförsamlingen eller dess afdelningar anställde tjenstemän och betjente njuta, under riksdagen, samma säkerhet som riksdagsmän, och erhålla af statsmedlen en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning, som af Riksförsamlingen för hvarje riksdag bestämmes.
Kontjl.
Skrifvelse, N:o So. 47 Serskild Artikel till iakttagande vid det riksmöte, dä den föreslagne Riksdags-Ordningen varder af Bilaga till Konungen och Rikets Ständer slutligen antagen, äfvensom derefter till nästa Riksdags. j , Ordningen. riksdag.
,§ 1.
Å den riksdag, då ofvanstående Riksdagsordning varder af Konungen och Rikets Ständer antagen och fastställd, utsätta Rikets Ständer tiden för Riksförsamlingens första lagtima sammanträde. § 2.
Rikets Ständer upprätta, under samma riksdag, den reglementariska ordningsstadga, som kan för riksdagsgöromålen och ordningen vid riksdagarne anses till iakttagande, jemte grundlagarnes föreskrifter, nödig. § 3.
Å samma riksdag tillkommer Rikets Ständer: a) att besluta, huru många ledamöter i Riksförsamlingens Andra Ramare hvart läns röstberättigade på landet inom afdelningen för omedelbara val skola, af det för denna afdelning bestämda riksdagsmanna-antal utse; b) att fastställa indelningen af rikets sjuttio landtdistrikter för riksdagsmannaval till Andra Kamaren genom elektorer; c) att förordna, huru det antal riksdagsmän i Andra Kamaren. som rikets studer ega utse, skall på dem fördelas, och i sammanhang dermed, huru städernc skola indelas i valdistrikter; d) att på rikets samtlige län och Stockholms stad fördela det bestämda antalet ledamöter i Riksförsamlingens Första Ramare; och e) att bestämma de arfvoden och den resekostnads-ersättning, som riksdagsmännen å nästföljande lagtima riksdag, enligt 157 § riksdagsordningen, må af statsmedel tillkomma. § 4.
Sedan det för Första Kamaren bestämda antal ledamöter blifvit på valdistrikten fördeladt, skola Rikets Ständer besluta, i hvad ordning inom de serskilda valdistrikten, Första Kamarens ledamöter skola vid början af andra eller tredje riksdagen derefter afgå, så att, enligt 5 § riksdagsordningen, vid hvardera tillfället utgår en tredjedel af Kamarens hela antal.
Om detta beslut göres af rikets Ständer hos Konungen anmälan, för att, jemte erinran om de i riksdagsordningen föreskrifna åtgärder för valens verkställande i behörig tid före nästa riksdag, genom Konungens befallningshafvande meddelas vederbörande valnämnder, hvilka då skola till fullo tillsätta det antal ledamöter i Första Kamaren, ■4b Kongl. Maj:!s Nåd.
Skrifvelse, N:q
So. som för valdistriktet belöper, oell tillika, der desse ledamöter äro flere, besluta om ordningen dem emellan för afgång vid påföljande riksdagar, efter hvad af Rikets Ständer blifvit för distriktet bestämdt. § 5.
De val, som enligt den nya riksdagsordningen böra af representationen å hvarje riksdag förrättas, skola af Rikets
Ständer vid deras sista riksmöte verkställas på det sätt, att, der serskilde valmän eller valnämnder erfordras, desse tillsättas till en fjerdedel af hvartdera riksståndet, och att revisorer till stadgadt antal, samt för hvarje revisionsår åtta suppleanter, i och för granskningen af statsverkets, riksbankens och riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, omedelbart genom riksstånden väljas, till en fjerdedel af hvartdera; börande, i afseende på valbarheten i ena och andra fallet, iakttagas hvad i nämnde riksdagsordning stadgadt är.
De förordnanden, som till följd af dessa val varda af Rikets Ständer utfärdade, skola gälla med samma kraft och verkan, som den nya riksdagsordningen tillerkänner Riksförsamlingens förordnanden i lika fall.
•9 emförelse-Talicll. 49 Nuvarande Riksdagsordning. § 2 period. 1 „ 2 11 11 ^ § 5 period. 1 »i n 2 §§ 4-10 . . §11 mom. 1. ** „ 2.
j 12—15 . . § 16 period. 1 » i> 2 § 17 mom. 1 „ 2 § 18 . . S ™ ■ ■ § 20 . . § 21 . • „ sista § 22 . . § 25 . . § 24 perioc ; 25, 26 11 11 motsvaras af. 11 11 • förfaller motsvaras af. tillhör Reg:s-Form. (enl. Förslaget § 49).
„ Reg.-Formen (enligt Förslaget §§ 50—55, 57). motsvaras till en del af förfaller i öfrigt, förfaller, förfalla, förfaller. motsvaras af tillhör Ordn.-St. motsvaras af . , tillhör i vissa delar Ordn.-St. motsvaras af tillhöra i öfrigt Ordn.-St. motsvaras af § 27 . . § 28 . . Bih. lill R.
Prol 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 23 nä fl.
Förslaget till ny Riksdags-Ordning. § *• §2. § 76. 57. 1, 152. § 74. §§ 70, 71. §§ 46, 66, 69, 157. §§ 10, 13, 25, 26. § 67. § 133. % 77. § 72. § 78. §§79,89, 131,149. § 80. 106, 127. 83, 86. 50 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N: 83.
Nuvarande Riksdagsordning. § 29 morn. 1 mora. 2 § 30 mom.
1 och 2 mom. 3 § 31 § 32 § 33 § 34 motsvaras af sista perioden förfaller. motsvaras af utgår. motsvaras af tillhöra i öfrigt R.-F:n (enl. försl. 60, 61, 85). motsvaras af sista per. tillhör Ordn.-St. motsvaras af §35 förfaller. § 36 mom. 1.
, . motsvaras af »> » 2.
. . förfaller. o » 3.
. . motsvaras af »> »» 4, . . 1» 11 § 37 mom. 1 . . . 11 V „ 2 . . . 11 11 §38 1» 11 §39 11 11 §40 11 §41 11 1» §42 11 11 § 43 per. 1 . . . 11 11 „ „ 2 och 3 förfalla. § 44 mom. 1. .
. motsvaras af sista per. tillhör Ordn.-St. motsvaras af mom.
1 tillhör i öfrigt R.-F:n (enligt Förslaget § 81).
Förslaget till ny Riksdag s-Ordning. »§ 95, 124. »§ 94, 110. (§ 96, jemf. med § 94 mom. 1 § 126. §§ 96, 126. § 97. § 95. § 84. § 1.47. § 84. § 90. § 93. § 98. §§ 103, 104. § 87. § 102. §§86,101,128,129. § 99. §'100. § 109.
Skrifvelse , N:o 83. 51 Nuvarande Riksdags- Förslaget till ny ordning.
Riksdags-Ordning. § 44 mom. 4 .
. sista per. utgår.
„ „ 2och3 utgå. § ™ § 46 sista per .
. motsvaras af % 130. »» det öfriga tillhör Ordn.St. § 130. § 47 tillhör Ordn.St. 8 48 motsvaras al § 108. § U2. § 49 mom. 1. . . ii ii andra per. förfaller. „ 2. .
. motsvaras af sista per. tillhör Ordn.-St. § 114. 3 o. 4 motsvaras af....
, §§ 118, 125. 8 50 § 115. § 51 första per.
. »1 § 107. » sen.
,9 . . förfaller. § 52 tillhör Ordn.St. <S 33 motsvaras af « 116. § 118. § 54 11 11 § 55 il sista per. förfaller § H9. § 56 första per. motsvaras af § 109 sen. mom. h sen. 99 . ii § 107. § 57 mom. 1 . 11 §§ 104, 120. 2 H 91 M perioderna 1 och 3 tillhöra Ordn.St. — per. 2 motsvaras af § 120.
58 motsvaras af § 132. § 149.
S S 59 5 tillhör i öfrigt Ordn.St. § 60 tillhör R.F:n (enligt Försl. § 81). 61 motsvaras af « 134. § 135. s § 62 »» 52 Kongl. Maj:ts Nåd.
Nuvarande Riksdagsordning. § 63 morn.
1 „ 2 »» >» 3 >! 1» 4 § 64 § 63 § 66 § 67 § 68 § 69 § 70 mom. 1.
„ 2. § 71 § 72 § 73 § 74 § 73 § 76 § 77 § 78 § 79 § 80 § 81 § 82 >motsvaras af tillhör R.F:n (enligt § 82). motsvaras af tillhör R.F:n (enligt Förslaget § 88). motsvaras af sista per. förfaller, motsvaras af. . .
Förslaget till ny Riksdag s-Ordning. tillhör Ordn.-St. § 136. § 136. § 137. § 138. § 139. § 140. 141. § 143.
« 142. § 158. § 145. §§ 105, 147. §§ 123, 126. § 148. \ 122, 123. § 153. § 154. ) 91, 92, 155,156. § 150. § 151.
Skrifvelse, N:o 83- 53 Förslag till Regerings-Form. $ i Sveriges rike skall styras af en Konung, och vara ett arfrike med den arfsföljd, som i Successions Ordningen är stadgad. § 2.
Konungen skall — — förklarad är. § 3- Konungens Majestät — — åtal fredade. § 4.
Konungen eger — — Evangeliska läran. § 5.
Statsrådet skall bestå af tio ledamöter, hvilka ega att — •— af Statsrådet. § 6.
Af Statsrådets — — civil beställning. § 7.
Alla Regeringsärenden —
Ej må — — dylik beskaffenhet. § 9- Uti alla mål, som hos Konungen i Statsrådet förekomma, skall protokoll föras.
Statsrådets tillstädesvarande ledamöter böra, under ansvarighet för rådslagen, [till den påföljd, hvarom i 86 och 87 §§ vidare stadgas — — — beslut fatta. 54 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. § 10.
Innan ärendena — — Föredragande beredas. § 11 Ministeriella mål — — Statsrådet finnas. § 12- Konungen eger — — Statsrådets ledamot. § 13- Vill Konungen — — den ansvarighet 87 § bestämmer nyttigast finner. § Inöfver Rikets — — högsta befälet. § 15.
Kommandomål, hvarmed — — godt svnes. § 16.
Konungen bör rätt och sanning styrka och befordra, vrångvisa och orätt hindra och förbjuda, ingen förderfva eller förderfva låta till lif, ära, personlig frihet eller välfärd, utan — — och lyder. § 17.
Konungens domsrätt — — Högsta Domstol § 18.
Denna Högsta — — försuten är. § 19- Inkomma till — — förklaringar gifva. r § 20.
Uti fredstid skola de — — efter krigsartiklarne. § 21.
Konungen eger — — derom deltagit.
Skrifvelse,, N:o 83. 55 § 22.
Uti Högsta — —• tjenstgörande vara. § 23.
Alla Högsta — — Dess sekret. § 24.
Uti Konungens — — Högsta Domstolen. § 23.
Konungen eger — — blifvit dömd. § 26.
Då Justitiae-ärenden — — 9 § föreskrifver. § 27.
Till Justitiae-kansler •— — begångne blifva. § 28 Konungen eger — — deras börd.
Till civila embetsman inom riket och till domare må endast sådane män nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Hvarje departements-chef — — departementet höra. § 29.
Till Ärkebiskop — — föreslagne blifvit. § 30.
Konungen eger — — valrätt bibehållna. § 31.
' Städernas borgerskap — — i Stockholm. § 32.
Sändebud hos — — Statsråds-ledamots närvaro. § 33.