Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers pröfning wördsammeligen öfwerlemna.
Och som 18 ro ars Riksdags-Beslut samt Riksens Högloft.
CtänderS Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utskotts
Betänkande af den zi Mars samma ar, hwarpa det förra sig grundar, icke bestämdt alägger Rotehållare wid Extra Noteringen att förse sina Soldater med Kapotter, och Utskottet för öfrigt är af den tanka, att meningen med den Beklädnad, hwarmed Riksens Högloft.
Ständer da atvgo sig förse Extra Noteringen, bör sa förstas, alt sadant skulle sse i lika förhållande och pa samma grunder, som för den gamla Noteringen af indelta Infanteriet, hwars aliggande det aldrig warit att halla Soldater med Kaootter eller annan beklädnad än den allmänna siäpmunderingen, sa anser Utskottet att sadant icke eller kan aläggas Rotehållare wid Extra Noteringen, och tillstyrker derföre, att bcmälde Rotehållare matte erhålla ersättning för de Kapotter, hwarmed Extra Noteringen af dem redan blifwit försedd, och att Riksens Högloft.
Ständers Stats,Utskott ma uppdragas föreslå nödige medel till bestridande af denna ersättning, hwilken lämpeligast torde kunna beräknas efter Kongl. Krigs-Collegii för sistlidne är a Kapotter fastställde pris.
Örebro d. 12 Maji 1812.
Ridderss. och Pä Hvgw.
Prest-Stän Adelns magnar, dets magnar, , lo Ii. H. 0^11enkor§. 6. v.
Ido sons te in.
Pä Walloff.
Borgaros Pä Hcderw.
Bonde Ständets wägnar, Ständ, wägnar, Olot Ljösteät. OI.
Ii., tiesiäre. i^Isx, L.a§er2rvll. ZsO Den 2Z Maji.
Uppläst hos Ridt>. och Adeln d. 2Z Mast. - - - - Prestc-Ständet den 2; - - s - - » - Borgai e-Ständet d. 2; » - - - - - - Bondc-Sländet den 2z - - - wsrdsamt Memoria!!
Ständers Allmänna Beswärsoch Ekonomie-Utstott har under öfverläggning färehalt det fran Hederwärda Bonde-Stander till Utstottet remitterade Memorial af Riksdags-FullmägtigarnePer Larsson och Nils Swensson fran Calmaee Län, och funnit detsamma innefatta ame omständigheter, som
Riksdaosfullmägtigarne önsta blifwa förbundne med den i Författningal ne Skatteman förunnade rättighet att, utom inägor och rätter beteshage, inrätta och afbränna Swedicland, nämligen: att
Landtmannen bleswe tillåtit swedja när han funne sadant för sig gagneligt, ulan hinter as någon förcstrift i hänseende till tiden, och att till swcdjelands inrättande, utom rätter Beteshage, åtminstone fa begagna sakane ställen, hwarast förr warit swedjat, om ock derinom någon del af marken bestode af sandmo och stenbunden jord, utan att i sadane fall befara aklagan af Krono- och JägeriBctjente.
Uri detta ämne har Utstottct stadnat uti följande Betänkande: Hwad först angar rättioheten för Landtman ven, att, utan hinder ak något stadgande, i anseende till tiden, fa afbränna ett i Laglig ordning tnrätladt svedjeland, har Utstottet icke funnit bwarken Allmänna Lagen uri 14 och is Cap. BMnmsa, Balken, Skogs-Ordningen åsbern Auausii Den 25 Majk. gsr igo;, eller andre nu gällande Allmänna Stadganden lagga annat hinder i wägen för Landrmanncns frihet i denna delen, an det förbud mot fwedrelands afbrännande da starkt wäder eller stor torka och hetta inträffar, som 15 Cap. i §.
Byggninga-Balken stadgar; hwadan ock, enär denna förestrist iagttages sa wäl som allt hwad Allmänna Lagen i öfrigt, till förekommande af stogseld, wid swcdjelands afbrännande, i samma §. innehåller, Utstottet anser Landtmannen berättigad, att hwad årstid som häldst, och han finner förmonligt, befi i Laga ordning tillredde swedieland afbränna.
Beträffande sedan fragan om rättighet att äfwen utom inägor och rätter beteshage' fa swedja, der förr warit swedjat; finner Utstottet, till förekommande af det stadliga mifibruk, som den i sa matto sökte utsträcktare friheten kunde medföra, betänkligt, att tillstyrka annat stadgande i denna omständighet, än det allmänna förbud, Kongl. Skogs-Ordningen mot svedjelands inrättande och afbrännande a bergig och stenbunden mark och sandmo i 53 §. förestrifwer.
Orebro den is Maji 1812.
Prest-StanAdelns wägnar, dets wägnar, äoli. lil. 6) l1enborZ. 6. v. liosensrsin.
Borgare- Pa Hcderw.
BondeStänders wägnar, Ståndets wägnar, lL,.
Lellman.
OI. kk. Letiäre. ^.jex. I.2ZerZrea.
Stor - Zs2 Den Lz Maji.
Uppläst hos Ridd. och Adcln dcn 23 Maji. - - ?
- Prest -Ständ't den 23 - - ----- Borgare-Ständet d. 23 - - - - - - Bonde-Ständet den 23 - - Stsrmägtigste AliernnöiZste Ronung!
E^encm Nådig Proposition af dm 22 sistl.
April har Eder Kongl. Maut till Riksens Stander öfwerlcmnat, huruwida den uil sölje af Rlcfms Ständers Bistut genvin Kongl.
Förordningen den 23 Januari!'
18ii, angående förökade afgis,er till Wadstena Krigsmanshus-Casia pabudne Centonal-afgift as Skatteköpcstlilingar borde ana ruin »vid Skatteköp af Krono-Rusthäll samt Qwarnar och andra sadana lägenheter, hwarpa ieke finnas mantal, hunt »vid de tillfällen, da åborätt elle? besittning erhalles a lägenheter af samma beskaffenhet.
Riksens Stander, som redan wid 1309 och r8io arenS Nstsdag fannö en tillökning i Wadstena Krigsmanshus-Casias inkomster nödig och'bewiljade denna afgift af 6 procent af Skattekäpestiklingen för Kronohemman, undantogo da endast de till Batsmansindelningen i Blekinge och Södermöre anstagne Hemman, hrvilka till Amiralitets-Krigsmans-Cafian erlägga en siik afgift, samt alla de Hemmansdelar, hwilka en dylik afgift förut åtföljer.
I sammanhang med detta stadgande finna de äfwen nu med billigheten öfwerenöstämmande, att för alla Kronolägenheter, hwara »visit mantal ej finnes fftt, en lika afgift wid Skatteköp, i de fall, der förenämnde undantag ej äga rum, betalas, i synnerhet som Hemmantalet ej ligger till beräkninasgrund för denna afgift, utan densamma utgår efter Skatteköpeskillingens belopp, saint Kronolägenheter utan mantal A)en 2Z Majfi zsz
Mantal finnas af lika och äfwen större betydlighet vch wärde, an Kronohemman i allmänhet, wid hwilka Lägenheters Skattelösen enahanda willor, soM för Hemmanens, böra fästas.
NrksenS Ständer hafwa pa besia skäl bestulit och achalia nu hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet, att den utsträckning ma göras af författningen i detta ämne af den 23 Ian- i8rr, 6 punkten, att wid Skatteköp af Kronolägenheter , de ma inbegripas under namn af Qwarnar, Rusthäll, Utjordar, Urfjällar eller af hwad bestaffenhet som hälst, hwilka ej äro till mantal satte, lika Centonal, som för Kronohemmans inlösande ar stadgad eller 6 procent af Skatteköpeskillingen hädanefter mä warda erlagk Riksens Ständer framhärda kc.
Uppläst hos Ridd och Adeln den 23 Majk----- Prest - Ständer den 23 - s ----- Norgare-Gtändetd. 23 s s - - - - Bonde-Ständet den 23 - - Gtsrmägtigste 2lllernädigste Lonung! 9os Eder Kongl.
Måill fa Riksens Ständer härmed i underdånighet anmäla deras Befiut, rörande dagtractamenten och rcsepenningar för samreliga RiksStandens och deras Utstötts Seercteeare, Canziiek vch Waktbetjening.
Det förstag, söm enligt 24 §.
Riksdagsordningen till Riksens Ständers Stars-Utstött bliswir af Herr LandtMarstalken och de öfriee Ståndens Taleman ingifwit och sedermera till Riksens Ständer öfwekiemnadt, har warit stödt pa enahanda allmänna Bihang N:o sz. .
Sttin^ 354 Den 2z Maji. grunder, som det, hwilket wid ststfärledne
Riksdag gillades och följdes.
I anledning deraf hafwa Riksens Stander, rörande Riksståndens Secreterare, Canz, lister och Waktbetjening, bestutit, art jemte fri in, qwartcring under mistandet wid Riksdagen och resepenningar ifrån och till Stockholm samt dagtraktamente under resan, enligt de i Rcsereglcmentet stad, gade grunder, tillerkänna dem i tratt mente om da, gen ifrån och med fyra dagar före Riksdagens början till och med 8 dagar efter dest stut:
Hmarje Stånds Secreterare - z R.dr B-co.
Hrvarje annan wid hwart Stand nödwandigt tjenstgörande Tjensteman - , - 2 R:dr Btto.
Och Waktmästarena, 2:ne för bwart Stand, hwardera såsom Traktamente, arswode och resekostnad tillsammans , rN:dri6§.— Utom fri inqwartering.
Och böra berörde Embets-- och Tjensteman och Waktbetjening genast fa uppbara ofwanbestämde Tractamenten ifrån den y:de sistledne
April eller fjerde dagen före Riksdagens början till och med 2 ma, uader derefter eller den 8 nästkommande JunitBeträffande ater Utskottens Secreterare, Canzlister och Waktbetjening hafwa Riksens Ständer be, slutit att dem i Traktamente om dagen tillägga:
För hwar Utskotts Secreterare z R-dr B:co.
För hwar annan hos Utskotten tjenstgörande Tjensteman, som pa grund af Riksdagsordningen eller med Riks-Standens bifall är antagen 2 R:dr B:co.
Och för Utskottens Waktbetjening hwardera - - , iR:drr6st. — hwarwid bör iakttaga-: i:o Den 2Z Maji. zss r:o Att tiden för hwilken deste Tjenstcmäns wedergällning ma uppbäras, utsattes ifrån och med antagningsdagen och altonde dagen efter hwarje Utskotts upplösning. 2:0
Att inqwarteringskostnäden beräknas
Under del dac-traktamente, som hwar och en T-ensteman wid Uiskotten bcstas under dest wistande i O-edro och således ej ma falla Staten särskildt kill lall. z:o
Akt deremot resekostnaden och dagtraktamente under resan ma hwar och en Tjensteman enligt Resereglementet bewiljas, men endast beräknas ifrån och till hufwudstaden, såsom den egenkeligen förcssrifne RiksdagSorten, till och ifrån hwilken, da Riksmöten der hallas, ersättning för nagra dylika kostnader icke bestas. 4:0
Att för de Tjensteman, som i twenne Utskott kunna wara nyttjade, beräknas traktamente till hälften pa hwardera stället; afwensom attoni en wid Utskott antagen Tjensteman tillika är tjenstgörande och berättigad till traktamente hos något af NiksCtanden, ma han äga att uppbära det traktamente antingen i Ståndet eller Utskottet, som är det högsta, men icke njuta traktamente pa begge stallen. sw Att Waktbetjeningens hela wedergällning beräknas under rubriken af traktamente, men de Waktmästare, som göra tjenst i rune Utskott eller hos något af Riks-StandeN och tillika t Utskott, mage a ena stället uppbära fullt traktamente med 1 R:dr 16 tz. och ä del andra halst med 52 ff eller tillsammans L R:dr Banko om dagen, samt 6:0 All
Utskottens Set i le are, Canz'iek och Waktbetjening, ma likasom SlandenS strän antagdinqsdagarne till den 8 instundande Junii genast Uppbära traktamentet samt dec återstående af tracta ? * mem 356
Den sz Maji. mer-tet jemte resekostnaden, sa snart tjenstZörlngen Upphör.
Stander fa således med underdånig anhållan, det täcktes Eder Majestät i Näder alla defia medels utbetalning af Statswerket a Riksdags, kostnaderne anordna, följande uppgift pä Stånds, och Utstötts-Canzliernas Betjening såsom Bilagor i underdånighet öfwerlemna.
Sluteligen anhälla äfwen Riksens Stander i underdänighet om en dvlik Nådig anordning om er, sättning för utgifter till skrifmaterialier och andra uödwändiga behof för Standens och Utstottens Canz, lier enligt afgifwande verificerade räkningar, som al Herr Landtmarstalken och Talemannen för Standens vch af H:r Ordförande i Nbotten för deras Canz, lier till rigtigheten böra bestyrkas.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2z Mai,'. s - - - Preste-Ständer den LZ - - - - Borgare-Ständet d. 2; - - , - - - - Bonde-Ständct den 2; - »« Stsrmägtigste Allernädigste Ronung! ^enom Nådig Proposition af d. 22 sistledne April har Eder Kongl. Maj:t täckts till N kstns Ständers öfwerläggning hänstjuta, huluwida någon än, dring borde widtagas uti hwad hittills bliswit för, vrdnadt om accordsersältningakne til!
Officerarne aj f. d. Finsta Armeen.
Wid 1829 och i8»o arens Riksmöte, hade Riksens Stander ej allenast i Riks, staten anslagit en ärlig
Summa till fördelning emel, jan Ve Officerare as Fmsta Armeen, som stod» t waman att införlifwas med den pä stat »varande Swensta Krigsmakten, utan afwen i afseende !>'
Den rz Maji. zry Finsta Armeens upplösning af Statswerket bewiljak accordsersätlningar till dem, hwilka enligt AccordsReglementet äro för sine tjenster dertill berättigade, med förbehåll likwäl, att de åtminstone z:ne är k
Rikets tjenst qwarbleswe; i sammanhang härmed hade Eder Kongl. Majst i Näder förordnat att för de Finsta Officerare, som genom transport eller befordran lill sädana Militaira beställningar, hwarföre accord erlägges frän erfpectance-lönen afgä, stulle accordssumman förstjutas, med de »villkor, att vin den befordrade eller transporterade afginge frän stensten innan Statswerket genom den indragna exspectance, lönens besvaring, wunnit full ersäkting för För? stöttet, Statswerket borde medelst inteckning försäkras, att genom det ester honom utfallande accord, erhålla fyllnad i sadan bristande ersättning.
Dä sedermera wid sistförflutna Urtima Riksdag Riksens Stander ansägo ändamälet af det förrut wid accordsersättningarnes utbetalande fästade willkor, zme ärs qwarblistvande i Rikets tjenst, hafwa upphört, sedan endast de af Finsta Arineens befäl qwarstadnat, hwilka ämnade framgent bofasta sig mom Riket, och i följd deraf stadgade, att alla Finsta Officerare, svin da wörö qwar i Riket och ägde accordsrätt, boede utan afseende pä »villkoret af zme ärs tjenstetid wid afstedStagandet genast fa uppbära ersättningen för utgifne accordssummor, har Eder Kongl- Maj:t ansett defia sarstildta stadgande»» hafwa medfört en allkfört bewdelig olikhet nti de i tjenst qwarblifwande och de afstedst»gandes Finsta Officerares fönnäner, sä wida de frän Fil», sta Armeen omedelbart afskedade tillägges rättighet, att utan någon ersättningsförbiädelst utbekomma iulia beloppet af dem tillkommande accord; da de ej pä z;8 Den 23 Maji.
Kejserliga Ryssa sidan uppburit motswarande förmåner, hwaremot de stin berömligen fortfarit i Riktts tjenst mäste i händelse af dödsfall eller afsked, in, an deras utbekomna accord blifwit genom expectance-lönens besparing Starswerket gvdtgjord, äterbära hwad i ersättningen kan brista och >ä'unda i det accord, hwartill de förrut före sina pa
Stat innehafde tjenster äaa rättighet.
Ester inhämtade upplysningar rörande det s m Förfatlningarne i afseende pa accorden i Armeen stadga, lemförelie med ofwanberörde Riksens Ständers fattade Vestm och undersökning om hwad redan ifrån äldre tider w,d dylika tillfällen östigt warit, stafwa R.kstns Ständer ansett billigt att lemna sa olika stadganden för -personer af lika anspråk och genom sitt enhälliga bifall till Eder Kongl. Majus Nadina Proposition staga, akt alla de Officerare af f. P. Finska Armeen, hwilka innehaft ordinarie beställningar med Lön pa Stat och derföre erlagt ac' cord, samt således äga ratt till accordsersaltning, ma utan något willkor af inteckning eller ersättning till Smlswerket i deras framdeles tillkommande accord. genast w,d transport eller befordran till annan Militaire-befallning med Lön.pa Stat, ehwad det Regemente eller CorpS, hwartill de winna befordran eller transport, ager ackordsrätt ever ej, utbekomma det dem efter AccordSreglememet tillkommande accord pa sätt Riksens Stander om desta accorders utbetalande i öfrigt föressrifwit; hwilket allt Riksens Stander härmedelst hos Eder Majestät i underdånighet fa anmäla.
Stor - Den -g Maji. 359 Uppläst hos Ridd. och Adeln den 2; Mail. - - - - Preste-Ständet den 2Z - - - - - - - Borgare - Ständct d. 2; - - - - - - - Bonde-Ständet den 2; - - - StormägtiZste Allernadigste Ronung! ^ anledning af Eder Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets
Ständer om en förändring i Utssrifningssättet af det faststälda Förstärknings-Manskapet, fa Riksens Ständer härmedelst afgifwa deras dertill gifna underdåniga bifall, med de närmare bestämningar och obetydliga förändringar här ne^ dansöre ssola anmälas.
Enighet och full öfverens stämmelse hafwa ledt deras besiut.
Ständer hafwa listigt känt, att ingen uppoffring är för stor, da fragan är att förswara Fäderneslandet; de hafwa känt sig williga till desta uppoffringar as kärlek för Konungen, tillgifweohet för Lagarna och fullt förtroende till den Kron-Prins, som i fall af ett krig, säkert skall föra Swenssarna till seger och lugn, och de hafwa ej ett ögonblick twckat att bifalla den första puncten af Eder Majus Nådiga Proposition, att 1:0
Skyldigheten till deltagande i bewäringsmanssapets utgörande ma börja med fyllda 20 och vwilkvrligen upphöra med fyllda 25 ar.
Men da Eder Kongl. Maj:t till Riksens Ständers afgörande öfwerlemnat, huruwida denna pligt att förswara Fäderneslandet, af hwar och en yngling inom den bestämda aldern af 20 till 2? ar, personligen bör uppfyllas eller det bör tillatas den, som i sin ordning utssrifwes, att genom legning sätta fullgod karl i sitt ställe, hafwa Riksens Ständer wäl insett, att den sanna kärleken till Fädernesland Pen 2Z Maji. det, da den lifligt brinner i ynglingens bröst, mäste gilwa styldigheten ett högt warde akt för
Fäderneslandets skull gäl striden:
Att mod »Hen högre National-anda skulle säkrare födas i ynglingens hjerta om denna styidighet förestrefwes såsom owiskorlig:
Akt den friwillige
Soldalen strider utan delade interetzen: 2ftt ordning, sedsghct och discipline swärare bland dg lgqda underhällas:
Riksens Ständer hade bö .e af grundsats och af förutseende af en nyttig werkön för framtiden pä den Swensta National, caracleren trott sia se det rätta deri, att hwar och pn yngling inom den utsatta aldcrn, mätte förplig» tas, att sjelf utan; Men wid betraktande of sakens nyhet, da erfarenheten lärt, att allt »ant och godt af en stor och kraftia inflytelse endast småningom f werster» sprides och stadgaS, da wid cit möjligen of, werhängande behof Riksens Ständer trott sig böra aflägsna allt, som, mä wara as fördom elier mindre tydliga begrepp om sakens förhållande, elier af hwad orsak som halst, stulle kunna göra Nationen mindre böld, q:t statligt ga Eder kongl.
Måms Nådiga afstgtcr till mösts, haswa RikienS Stander trm: sig b na medgstwa, att legning ma warda tilläten.
De haswa trott, alt nar ett fritt wal lemnäs at hwar och en, att utgå eller genom legning sylla sitt rum, det behösliga antalet af Stridsman alltid lättare stall fyllas, i fum förlitande, att de osägenheler. som legningen atföster, genom uppmärksambet wid Manstaprts antagande och Befälets omtänksamhet, i det mästa matte kunna asböjas, intill desi det allmänna tankesättet, ledt af erfarenheten, säkrast gfgör hwad i detta afseende bordt stadgas; skolg.ndeS dyck denna legoingsfrihtt, i afseende pä de Wlkor dkMid, som f de följande puncterna Vewä, Den sz Maji. z6» ringsmanstapet förestrifwas, pa intet wis förändra den förut stående Swensta Armeens rättigheter i detta afseende.
?:o
''Att Kongl. Maj:t, i män af behofwet "til!
Rikets förswar äger att detta Manskap, klatz "efter klatz uopbada och till krigstjenst knöfwa/'hofwa Riksens Ständer allmänt bifallit i öfwertygelse, att i den författning öfwer detta ämne kommer att utfärdas, Eder Kongl- Maj:t täckes lata sa noga bestämma uttrycket klatz efter klatz, att den der, med asyftade indelning efter astern af alla mä kun, na inses och fattas z:o "Att Bewarings-Manskapet antingen stall "förstärka den indelta Armeen eller Batsmanshallet, "eller ock utgöra särskildta Corpser under särskildt "Befälhafwa Riksens Ständer till alla delar bifallit, i den öfwertygelse, att i alla detza fall en fri dispositionsrätt ofelbart bör wara Eder Mant för-- warad.
Da Riksens Ständer trott, att orden i den §:de punkten under den tid tjenstgöringen warar, kunde möjligtwis pa ett einor afsigten stridande satt förklaras, hafwa de, jemte sitt bifall till berörde punct, deraf, med detza ordS utesiutande, antagit en sä lydande redaction: 4:0 Att Bewärings-Manskapet är befriadt frän alla arbets, commenderingar, undantagande sädana, som under tjenstgöring i fält förefalla, äswenson: frän erläggande af ärliga Mantalspenningar.
I den öfwertygelse, att allt, hwad som angar Bewärings - Manskapets rätt att idka hanktwerk, bör bero af de reglementarista författningar Eder Kongl. Majtt
Sjelf lärer utgifwa, hafwa Riksens Gränder under z:te vuncten deraf riresiutit hwad z6s Den 25 Majk. som derom förut är nämndt och deraf gillat en fä lydande redaktion; 5:0
Att Bewärings-Manskapet äger kika rätt till pension och underhall som ordinarie Soldater och Sjömän i lika belägenhet.
För att något närmare bestämma de undantag, som i den 6:te puncten förekomma, antogs deraf följande redaktion: 6:0
Att inga andra undantag frän skyldigheten, att i Bewärings, Manskapet deltaga ma äga rum, än för dem, ftin redan äry i krigstjenst; dem, som genom sjuklighet elier lyten äro till krigstjenst oförmögne; dem som redan tjent wid förra Landtwärnel och ej friwilligt wilia äter inga i tjenst; Lotsar, Lotsdrängar och Lotslärlingar pä Stat; Postförare med beställningsbrcf och Postiljoner, samt stuteligen Kronans, Städers och af Kongl. Maj:! erkända allmänna Inrättningars nuwarande Ordinarie Embelsvch Denstemän.
Orden jemte Arbetare i Rronans förräd och werkstäder hafwa blifwit utesiutne, emedan Lesie redan förut äro i Kronans tjenst och stående under Eder Kongl.
Majtts ordres.
Al den y-de puncten hafwa Riksens Ständer gillat följande redaction: 7:0
För hwar och en som wid denna författnings antagande ej ännu fyllt 20 är eller är emellan so och se ärs alder gälle, art han ej till något Statens eller af Kongl.
Majtt erkände allmänna inrättningars ordinarie
Embete eller tjenst befordras, eller erhåller Bur,kap eller Borgarerätt, eller i något Handtwerkeri till Mästare antaaes, utan att wara intill fyllda 25 ärs älder wjknfwen i National, bewäringen och pä ettdera sältet hafwa fullgjort alla der - Den 2z Maji. z6z med förenade ssyldigheter, eller ock enligt denna stad ga behöri-n biifwit derifrån undantagen.
T>ll den 8 de puncten hafwa Riksens Ständer till alla delar gifwit sitt underdäniga bifall, sa ly, dande: 8:0 Att oin Riksens Ständer såsom allmän Regel antaga, att hwar och en till utskrifning förbunden person, inom de faststälda ; arén, äger rättighet, att > sitt ställe satta tjenstbar och behörigen approberad ersättningskarl, som i detta fall ikläder sig den förres rättigheter och ssyldigheter; dessa ersättningskarlar likwäl ej fä fokas inom de för Nationalbewäringcn bestämde äldrar, utan deremot endast tagas bland de Medborgare, ftin äro mellan fylda 25 och z/ ärs älder.
Sedan Riksens Stander stadgat, att hwar och en mä äga frihet att wäija, antingen han sjelf mä utgå eller lega en annan i sitt ställe, fä de hos Eber Kongl.
Majtt anmäla den 9 puncten att såsom numera öfwerstödig alldeles borttagas. io:o Act Bewärings-Manskapet af Kongl. Majit och Kronan förses med beklädnad, bewäring och nödige ntrcdningseersedlar, och -oill Kongl. Majtt till Riksens Ständer öfwerlemna, att till undwikan. de af betungande forslingar genom landet, sarssitta förwarft.gvställen för dessa effccter, ware sig Häradseller Socknewis i orterna mä upprättas. n:o Att den indelta Armeen wid utbrottet af ett krig, bör, enligt för densamma nu gällande författningar, complettcras; hwarestee Rust- och Rothällarcs Recruterings-skyldighet förswinner, endast under sä lang tid kriget warar, och widtager, efter äterstäld fred.
Tre mänader sedan Trupperne återkommit till hemorten. rr:y 364 Den -z Maji. 12:0
Att den i kraft af Kongl. Förordningen as den rz,April
,8n redan uppbädade delen af Förstärkningsmanskapet, enligt derom afstutade con, tracter eller ingängne förbindelser, i tjenstgöring fortfar.
I händelse af fred och detta Manskaps deraf följande upplösning, inträda de personer, som möjligen kunna wara inom Bewäringsaldern, i aliade skyldigheter, som i denna Lag komma att stadgas. iz:o Att den pä Gottland antagna allmänna Bewäring i dest närwarande stick färblifwer. 14:0
Att om någon, som är skyldig att förstärka Armeen, i afsigt att sia derifrån undandraga, antingen rymmer eller afstympar sig någon lem, han med wanäea mä anses och desiutom straffas elter Krigslagarna.
A er han förmögenhet, anwändcS deraf sä stor del, som erfordras, att anskaffa duglig elsättningskarl i desi ställe. isto Och stuteligen, att alla realementariska författningar och stadganden, som wid besia allmänna grundens werkställighet och tillämpning pröfwas nödiga, mä till Kongl.
Masits Eget bestämmande öfwerlemnas
Till dessa sista sex puncterna hafwa Riksens ständer utan någon förändring lemnat sitt underdåniga bifall.