Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kardmaschiner å systéme continue, mule Jenny-spinnmaschiner, Jacquard-väfstolar och ångpannor samt förbättrade appreteringsredskap införas mera och mera, så väl till påskyndande af de 50 särskilda behandlingar ullen skall genomgå innan deraf blir fint och färdigt kläde, som till bibringande af den vackra yta, hvilken numera erfordras för att göra varan begärlig.
Häruti nedläggas årligen betydliga kapitaler, hvaraf mycket tid efter annan måste afskrifvas alltefter som nya uppfinningar träda fram och göra sig gällande framför de gamla, hvilka då måste alläggas såsom ogagneliga.
Endast under den korta tidrymd, hvilken egentligen utgör föremål för denna underdåniga berättelse, visar sig nogsamt, hurusom osäkerheten om
Riksdagarnes beslut i afseende på tullstadgandena omedelbart inverkar på klädesfabrikernas verksamhet.
Efter hvarje Riksdag, då frågan om tillåten införsel af kläde varit allvarsamt bragt å bane, men afslagits, har ylle-manufakturen hastigt ökats.
Efter Riksdagen 1841 utvidgades fabrikationen så, att den från 569,651 alnar för år 1842, med värde af 3,484,198 Riksdaler, uppgick påföljande år till 636,940 alnar med värde af 3,968,980 Riksdaler, hvarefter vidare anmärkningsvärd ökning ej ägde rum förr än efter 1845 års Riksdag, då villrådigheten åter upphörde och tillverkningen från 661,446 alnar, som den var år 1845, med ett värde af 4,028,521 Riksdaler, år 1847 uppgick till 738,848 alnar, med ett värde af 4,249,203 Riksdaler, samt är 1848 ytterligare till 865,500 alnar, med 4,794,859 Riksdalers värde, hvilken fabrikation troligen detta år ännu mera förökas.
Säkerhet och bestående system uti lagstiftningen för näringsförhållandena är ett vilkor, hvarförutan ingen näring ger de Fördelar åt samhället, som den kunde gifva.
Förutom klädesfabrikerna med ullspinnerier och färgerier, m. m., funnos år 1847 uti staden 1 pappersbruk med ett tillverkningsvärde af vid pass 100,000 Riksdaler; 1 sockerbruk med 25 arbetare och tillverkningsvärde af 240 å 250,000 Riksdaler; 1 snusfabrik med omkring 80,000 Riksdalers tillverkning; 1 större mekanisk verkstad, med 130 å 140 arbetare och 60 å 70,000 Riksdalers tillverkning, samt 1 mindre.
Dessutom funnos åtskilliga smärre inrättningar, nemligen 1 fabrik för bomullsväfnader och 2 kattuns-tryckerier, 1 fabrik för spelkort, 2 för lack, 1 för såpa, 4 för stärkelse, 2 för speglar, 4 för strumpor och mössor, 2 för linneväfnad, 3för knappnålar, 2 för lackerade blecksaker, 2 för talgljus, 1 kemisk tecknisk fabrik uti liten skala, och 2 för tobaksberedning.
För raspning af färgträd funnos 3 inrättningar; 1 benqvarn och 9 mjölqvarnar, samt dessutom åtskilliga handtverkerier.
Berättelse öfver Östergölhlands län jör åren 1842—1847. m 4 26 Summa tillverkningsvärde af stadens fabriker och inrättningar, förutom qvarnarna, är uppgifven att hafva utgjort är 1847 vid pass 4,920,000 Riksdaler.
Om härifrån afräknas värdet af utifrån importerade rudimaterier, och värdet af sådana tillverkningar, som ingå uti summan af andras, så visar sig att man med säkerhet kan beräkna den i Norrköping skeende förädlingen af inhemska alster till en summa af 4 millioner Riksdaler banko.
Oanmärkt bör icke lemnas, att 1847 begynte anläggningen af ett bomullsspinneri inom staden, ämnadt för 6000 spindlar med tillverkning af 100 skålpund garn årligen på hvarje spindel.
Den till Motala verkstad hörande afdelningen uti Norrköping utgör i och för sig en ej obetydlig verkstad, der jcrnfartyg byggas, ångmachinspannor förfärdigas och ångfartyg ofta repareras.
Den sysselsätter omkring 300 arbetare, hvilka, jemte sin bergning för tillfället, förvärfva en konstfärdighet, som gagnar dem igenom hela lifvet och äfven torde spridas i samhället.
Äfven handelsrörelsen har ökat sig år efter år, hvaruppå tullen, är en tillförlitlig mätare.
Tullmedlen utgjorde; År 1842 .....R:dr 226,016, „ 1843 ...... 237,222, „ 1844 ...... 234,580, „ 1845 . .... „ 248,610, „ 1846 . i . . . „ 304,527, ,, 1847 ...... 284,446 (hvaraf för ull 72,191: 6.)
De import-artiklar, som under denna tid hufvudsakligast ökat sig, äro kaffe, från 122,555 skålp:d till 355,313, och ull från 357,196 skålp:d till 746,965, och saltad fisk från 14,213 tunnor till 27,876.
Bland exporten har spannmål begynt att blifva af mera vigt än förr, då föga eller intet deraf utskeppades.
År 1847 utskeppades 54,600 tunnor, för det mesta hvete, råg och ärter.
Antalet ankommande och afgående fartyg har fördubblats.
På Stockholm gående ångfartyg lemna bolaget god vinst af passagerare och varor.
Staden ägde år 1847 26 egna fartyg om något utöfver 1,000 läster, oberäknadt 4 ångfartyg om 212 hästars kraft och 8 däckade lastpråmar dertill.
Den ökade sjöfarten och handelsrörelsen har väckt tankan pa anläggandet af en reparations-docka vid ett varf, som tillhör ett särskildt bolag, och hvilket arbete år 1847 sattes i verket med bolagets egna tillgångar utan bidrag från statens sida, till stor nytta för ögonblicket genom en mängd sysslolösa arbetares sysselsättande 27 och till mycken förmån i framtiden vid skeppsréparationer.
Dockan rymmer 2 ångfartyg af de vanliga dimensionerna på en gång, och vattnet har 10 fots djup.
Ullmagasinet uppfyller sina bestämmelser på det sätt, att det emottagit ull:
År 1842 — — „ 1843 177,037 Skålp:d, „ 1844 . 198,674 „ 1843 161,168 „ 1846 182,389 „ „ 1847 246,890 Skolväsendet i staden är fortfarande på en god fot.
Lärdoms- och Apologistskolan är i sitt af staden byggda och väl underhållna stenhus mera besökt än förr.
Lärdomsskolan har bevistats af 60 lärjungar och Apologistskolan af nära 100. Swartziska Friskolan, Gustavianska Barnhuset med sin skola för gossar, Läse- och arbetsskolan för llickor med dertill hörande Elementar- eller såkallade Abc-skola, Söndagsskolan för flickor och Mobergska skolan äro i samma förhållande, som uti den 1839 underdånigst afgifna berättelse omförmäles.
Ebersteinska läroverkets Vexelundervisningsskola besökes vanligen af 200 lärjungar; dess Söndagsskola vanligen af 200 och dess Teckniska afdelning af 20 till 30 stycken.
Ilärförutan öppnades år 1846 deri 1 April stadens Folkskola, beräknad för 120 gossar och 80 flickor, och i sammanhang dermed är inrättad en Slöjdeskola för 24 st. ynglingar, beräknad att ökas till 48.
De fromma stiftelserna, Reuterskiöldska Barnhuset, gamla Fattighuset och Fattigarbetshuset samt Sjömanshuset, fortfara oförändrade.
Det nya fattig-arbetshuset, som kom i verksamhet år 1842, och om hvars tillkomst och organisation nämndes uti senast afgifna underdåniga Femårsberättelse, uppfyller sitt ändamål att förekomma och hindra tiggeri, till både de behöfvandes och de betalandes belåtenhet.
Det är endast sjelfsvåldet, som deraf finner sig besväradt.
Omsorgsfull verksamhet hos fattigvårdsstyrelsen, uppoffrande nit och vaksamhet hos tillsyningsmännen, äro vilkoren för detta, här lyckade, resultat.
Försörjningsutvägar erbjudas af fabrikerna, varfven och handeln, åt hvar och en, som har helsa och krafter.
Arbetarne äro väl hållna, och många bland dem spara tillsammans för äldre dagar eller för bättre utkomst.
Ijugufyra personer, som sjelfve varit fabriks-arbetare, äga jiu klädesfabriker; ett par hundrade sådane hafva egna gårdar, och uti Sparbanken hafva, förutom enkor och barn, 1,007 arbetare uti staden kapitaler insatte.
Sammanräknas hvad personer af tjenande och arbetsklassen hafva uti Sparbanken insatt, uppgår det till mera än 100,000 Riksdaler banko af de 139,000 Riksdaler Sparbanken nu innehar.
Stadens Lazarett är rymligt, väl beläget och ordnadt. 28 Hvad angår härvarande Korrektions-anstalt för qvinnor, så hörer den ej uteslutande till staden eller till länet, och lärer erhålla rum uti den underdåniga berättelse Styrelsen för Fängelser och Arbets-inrättningar i Riket afgifver, hvarföre det här uteslutes.
Förutom enskilda årligen skeende hus- och fabriksbyggnader, ske alltjemt arbeten för stadens allmänna beqvämlighet och dess försköning.
I sistnämnde afseende bör i främsta rummet nämnas en staty, som på stadens största torg år 1846 restes åt den Segersäll Hjelten, som förenade Skandinaviens båda riken, och den Fridsälle Konungen, som med vishet och högsinthet förde fäderneslandet på den jemna ocli säkra bana, hvars värde Norrköpings idoge invånare veta uppskatta.
Äfven denna stad har tillväxt uti folkmängd, om än ej i förmögenhet, och rörelsen har ökat sig i förhållande derefter.
Invånarnes antal, som vid 1842 års början, enligt mantalslängderna, utgjorde 2,032 af mankön och 2,685 af qvinkön, tillsammans 4,717 personer, ägde vid 1847 års slut 2,180 af mankön och 2,931 af qvinkön, tillsammans 5,131.
Tillökningen på 6 år är således 416, eller öfverhufvud årligen 69 personer.
Männernes antal förhåller sig till qvinnornas såsom 100 till 155.
Staden utvidgas icke genom nya byggnader i förhållande till folkmängdens tillväxt, hvilket är ett säkert tecken att tillväxten utgöres af den fattigaste folkklassen.
Denna är också härstädes sammanpackad uti alltför trånga boningar, och härutinnan lår man troligen också söka en af de orsaker, som verksammast föranleda den tidiga bortgången af späda barn, hvilken här är, jemförelsevis, utomordentlig.
En annan lika verkande orsak torde ligga deruti, att ett så betydligt antal af de födda äro oäkta, hvilkas mödrar icke under hafvande tillståndet iakttaga den försigtighet, som hos modren fordras för barnets bevarande till lif och helsa.
Af de 146 barn, som per medium årligen hafva blifvit i staden födde under ifrågavarande tidrymd, äro 27 procent oäkta; nära 16 procent af dem dö under första året, nämligen af de äkta 124 procent och af de oäkta 24^ procent.
På de tre första åren dö 23TV pro cent, nemligen af de äkta 19tV procent och af de oäkta 34? procent.
Fattigvården är betungande.
Sedan Fattigarbetshuset inköptes för 7,000 R:dr banko, har det merendels varit upptaget af 60 till 80 personer, hvilka der in natura erhålla allt hvad till deras försörjning hörer, och hvarföre kostnaderna, jemte avgifter för huset och dess underhåll, år 1847 uppgingo till 3,733 R:dr 25 sk. banko.
Dessutom utbetaltes 470 R:dr 42 sk. till fattiga, som ej bodde der, samt 140 till sådana, som herbergerades uti Mörnerska stiftelsen.
Utgifter för underhåll och uppfostran af sådana stadens barn, som ej af föräldrarna försörjas, uppgick till 1,765 R:dr 29 sk.; summa 6,110 R:dr banko.
Fattighjonens å inrättningen till fallande arbetsförtjenst uppgick till den betydliga summan af 1,346 R:dr, och försälj - 29 ning af sådanas qvarlåtenskap till 234; men i anseende till de många barnen, som ligga fattigvården till last, äro kostnaderna kännbara.
Uti den så välgörande Friherrliga Mörnerska stiftelsen lemnas husrum och eldning åt något öfver 30 orkeslösa personer, hvilka derjemte af fonden erhålla gratifikationer vid Jul och större högtider, efter bepröfvande af den medlem utaf Friherrliga Mörnerska ätten, som äger rättighet härtill.
Härförutan är en förening stiftad för förbättrad föräldravård, hvilkens ädla och omsorgsfulla verksamhet lindrar, tröstar och hjelper uti åtskilliga eländets boningar.
En snus- och tobaks-fabrikation drifves med framgång.
Handel och handtverkerier äro uti lika ställning, som de voro då sednaste underdåniga Femårs-berättelse afgafs; sjöfarten har icke ökats i någon betydlig mån sedan dess, ehuruväl staden har 3 egna fartyg, som segla på utrikes orter.
Undervisningsverken hafva icke heller undergått någon märkbar förändring; men folkskola har inrättats, hufvudsakligen utan stadens egen bekostnad.
Sparbanken, som år 4842 ansvarade för 63,727 R:dr, insatte af 1,047 personer, hade år 1847 uppgått till 117,067 R:dr 43 sk.; insättarnes antal utgjorde vid det årets slut 1,844 personer.
På 10 år har insättarnes fond fyrdubblat sig och derutöfver.
Staden är uti tillväxt, ehuru långsamt, och denna synes mera vara att tillskrifva brunns- och bad-anstalterna än Götha kanal.
Sjöfarten på kanalen har blott uti ganska ringa mån begagnats till sjelfständig handel af stadens egna handlande eller till ökande af stadens rörelse; det hufvudsakliga som går på kanalen går staden förbi.
Vid 1842 års början utgjorde folkmängden 470 af mankön och 680 af qvinkön, tillsammans 1,150 personer.
Vid 1847 års slut utgjorde den 1,169, hvaraf 486 mankön och 683 qvinkön.
Antalet männer förhåller sig här till antalet qvinnor såsom 100 till 140.
— Vid stadens
Tullkammare
Mem har tulluppbörden utgjort:
„ Deraf Dessutom summa.
Exporttull. Stadens Tolag.
År 1842 ..... 34,378: 25- — 4,266: 25. -- „ 1843 ..... 5,632: 14- 3. 422: 22. 996: 43. 3- „ 1844 ..... 7,498: 25. 4. 245: 15. 1,094: 20. — „ 1845 ..... 13,714: 15. 10. 426: 8. 1,469: 44. 3. „ 1846 ..... 8,178: 34. — 702: 27. 1,146: 31. — „ 1847 ..... 15,096: 23. 4. 494: 2. 1,735: 39- 6. 30 Alun-skeppningen på Ryssland har helt och hållet upphört, hvaremot i länet malen krita och skiffermjöl exporteras dit.
År 1846 exporterades från Mem till England vid pass 20,000 Sleepers tillhörande jordägare i orten; i öfrigt är exporten högst inskränkt.
Skol-inrättningarna hafva ej undergått någon väsendtlig förändring och fattigvården är omsorgsfull.
Brunn och bad besökas mycket af långväga resande äfvensom af närboende.
Vattenkur-anstalten, hvilken egentligen tog sin första början år 1840, inrättad efter Gräfenberger-sättet, har alla år haft många badgäster och vunnit mycket förtroende.
Antalet, som det första året inskränkte sig till 2, ökades snart till 100 af Ståndspersons-klassen, samt utgjorde År 1844 248 personer, „ 1845 325 d:o ,,1846 351 d:o „ 1847 ......., . 276 d:o Derförutan voro de af allmogen, som begagna S?:t Ragnhilds brunn, 2 å 300, alla så kallade Gräfenbergare, Sedan nu sådane anstalter äro inrättade på 6 å 7 ställen inom fäderneslandet, och äfven i Finland, hvarifrån många badgäster förut bevistat baden i Söderköping, måste antalet naturligtvis här minskas.
Stadens folkmängd, som, hospitalshjonen oberäknade, vid 1842 års början, utgjorde 1,738 personer, hvaraf 685 mankön och 1,053 qvinkön, besteg sig vid 1847 års slut till 1,711, hvaraf 660 man- och 1,051 qvinkön; männernes antal förhåller sig till qvinnornas såsom 100 till 159, hvilket icke är något godt kännetecken på välståndet i allmänhet.
Härvarande
Kurhusets journaler ådagalägga att den gamla ärftliga smittan nu synes mera sällan förekomma än fordom, hvaremot öfriga veneriska åkommor tidtals iiro både talrika och svåra.
Handel och handtverkerier äro uti enahanda ställning, som då sednastc underdåniga Femårs-berättelse afgafs.
Utsigterna att erhålla en hamn väcka hoppet på framtida lifligare rörelse, Spetsknypplingen fortfar att sysselsätta många händer i staden och äfven uti några socknar i grannskapet, såsom en binäring, ehuru föga lönande.
Sparbanken här har haft den framgång, att vid 1847 års slut utgjorde det för 432 insättares räkning deruti innestående kapitalet en summa af 17,358 Riksdaler 42 sk. banko. 31 Stadens Lärdomsskola har bevistats:
Adelns barn.
Presters d:o.
Borgares d:o.
Bönders d:o.
Andre per- soners d:o.
År 1843 af . . . . 4. 6. 13. 2. 11. 36. „ 1844 . • . . . 4. 8. 13 — 12. 37. „ 1845 ■ • . . . 4. 12. 15. 2. 13. 46.
„ 1846 . . . . . 4. 13 17. 4. 13. 51.
„ 1847 . . . . . 4. 11. 17 3. 13. 1 48.
Stadens folkmängd, som vid 1842 års början utgjorde 1,006 personer, hvaraf 428 mankön och 578 qvinkön, uppgick vid 1847 års slut till 495 mankön och 656 qvinkön, tillsammans 1,149 personer.
Således tillökning af 148 eller fulla 14 procent, som utgör 2y procent om året.
Antalet män förhåller sig till antalet qvinnor såsom 100 till 133.
Stadens tillstånd i öfrigt fortfar att vara temligen oförändradt.
Jordbruket sysselsätter hufvudsakligast dess invånare, och marknadsrörelsen utgör en källa till förvärf, som väl icke grundlägger förmögenheten, men dock utgör ett medel till inkomst och försörjning för ett antal personer, som icke äga något bättre.
Denna köpings folkmängd uppgick vid 1842 års början till 275 personer och vid 1847 års slut till 430.
Rörelsen der beror ännu ej så mycket af sjöfarten, som icke mera af köpingens belägenhet nära Motala verkstad och vid den punkt, der skogsbyggden och slättbyggden stöta tillsammans med sina olika behof och sina olika afsättningsgrenar.
Der finnas 4 Handlande, 6 Bagare, 2 Bryggare, i Byggmästare, 4 Skomakare, 6 Skräddare och 26 öfrige Handtverkare, hvilka alla tyckas hafva sin bergning.
Denna plats fortfar att idka en icke obetydlig rörelse.
Åren 1842 till och med 1847 har, öfverhufvud taget, årligen derifrån utskeppats vid pass 2,000 Skepprd Stångjern, förutom Spik samt 10,000 tolfter bräder och plank.
Stångjerns-exporten minskas genom sämre konjunkturer, men deremot torde den af koppar framdeles ersätta minskningen, enär ett i grannskapet, inom Calmar län beläget, kopparverk har begynt drifva» med insigt och verksamhet.
Årligen ökas antalet af hus, och på förbättring af hamnplatsen arbetas till större beqvämlighet för rörelsen. 32 Förutom tvänne Handelshus finnas här 3 öppna handelsbodar, 1 Kopparslagare, 1 Gelbgjutare, 1 Färgare, 2 Garfvare; dessutom Bagare, Bryggare, Smed, Skomakare.
Linköpings Slott den 1 September 1849- C. O. PALMSTJERNA.
(Just.
Norden.
Fr. Holmquist.
III i* ILasBilct inom Östergöthlaiids ILS as. från oci» meil år 1843, till orla sned ar l@4f. -É - Hemmantal. < H O “ -J —•
O W O Q U t sä d e a f j Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Underhållna kreatur. £ cn P? *1 Ot —t 3 o o- P eu 0 O: 1 CO D- p c- 1 f" - oj: ° <0 s-: § 3. o CfQ -j P - r* a co co S3 po cyq W O a m P p g ST a Cu Cfi p: eu {►S -5 O -J 0 P CO tn W < CO CO JÖ po Cjq W O 3 w P P g ST a eu S: Cu >■ . —1 CO ►t?
O P5 CO rji tia Ca: C/J ca O X P w 0 a a CJQ o- 0 p V P3 m < a* <7J CO CO pT 0- p: e-3 O- P Mantal.
Mantal, jj St. T:r. T:r. T:r. T:r.
T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. j T:r, T:r. T:r.
T:r. T:r. St.
Kungs- och Kungs-ladugårdar............... ... 35| 35| _ 61 169 190 48 254 29 315 336 890 1,020 248 1,476 140 1,560 118 210 390 100 1,900 122 — 168,200 j Derunder lydande Lägenheter 14, Trädgårdar2, Angår 6, Parker 8, Holmar5,Torp8,skattlagda . . — 43 j „
Fisken................. „ Mjölqvarn med 3 par stenar 1, Väder-mjölqvarn med 2 par stenar G — — 15 3 13 12 1 21 1 13 17 66 57 4 124 4 62 — 16 13 24 36 38 — 38,742 Vatten-sågqvarn med 1 blad 1, Tegelbruk 1, Kalkugn 1 . . . — — 5 ) Andra Kronan särskildt förbehållna och för dess räkning utarrenderade hemman, nämligen: 50 84 32 90 indragna boställen samt Johannesborgs Borggård och 4 strömmar . . • • • i 8f\ 9} 6 10 39 27 9 58} 9 55 58 213 170 50 344 45 270 23 46 — 36,450 Krono-Säterier....................
, . , 91 9| _ 20i, 55 25 15 81 9 59 105} 290 145 63 405 52 351 38 60 97 26 95 63 — 54,095 Frälse-Säterier....................
. . , 367” 420} _ 457} 2,560 1,183 794 1,195 310 3,067 2,626' 14,027 6,558 3,625 5,472 1,565 16,938 1,297 1,958 4,231 1,368 6,148 2,116 20 2,035,420 Säteri-Rusthåll, deraf krono 26 och skatte 112| mantal...... • • • 138| 166 _ 182| 1 829 410} 228 638 122} 868 1,043 4,455 2,377 1,183 3,590 655 4,226 486 647 1,221 406 1,451 769 42 723,090 Säteri-Ladugård och Augment............... • • 1 1 4 5 2 10 1 8 6 24 35 12 60 5 32 4 4; 10 4 10 6 — 5,000 Rå- och Rörs-hemman................. • • • 53| 64} _ 62i, 334 98 103} 218 42} 300 353 1,745 508 V 518 1,183 218 1,202 174 278 448 160 460 294 5 236,980 Frälse-hemman.
• • 1,555” 2,006” - 1,491' 9,411 3,951 2,517 5,312 1,128 11,627 7,898 51,314 20,537} 11,504 39,181 5,777 59,324 5,408 7,118 14,462 5,012 17,812 8,012 428 7,008,076 Frälse-Skatte-hemman.................. • • • 133" 145}} _ 95.} 49} 797 220 190 270 77 842 572 4,698 1,148 927 1,469 400 3,559 503 698 1,309 489 1,708 624 54 657,480 Krono-hemman.
................... • • • 45” 56A} _ 227 100} 82 210 30Tn6 234} 285} 1,261} 592} 415 1,100 177 1,543! 129 212 401 128 450 227 — 155,320 Krono-Rusthåll.................... 54A 73} _ 56} 246} 225} 88} 457} 48 282 309 1,312 1,302} 468} 142' 2,612 266} 1,565 206 258 446 158 498 351 12 230,419 Krono-Augments-hemman................
• • i. 207t 28} _ 19} 99 55 28 184' 21 86 106} 530 317 1,044 115} 474 65 90 155 43 141 78 — 78,972 Krono-Skatte-hemman................. 1,366£§ 1,688} 1,154} 6,846 4,457 1,971 5,907 1,000} 8,518 6,427 37,450 26,542 9,155 32,683 5,044 40,044 4,932 5,317 10,835 3,796 12,157 6,518 278 5,013,050 D:o särskildt under bruk skatteköpt, derå åboen har besittningsrätt £ 1 _ 3 4 5 1 653| 2 2} 25 -- 20 5 1} 6 2 2 6 3 8 3 — 1,260 Krono-Skatte-Rusthåll.
. 814i 1,007} _ 764 4,206} 3,022 1,371 5,293 4,715 4,344 23,191 18,004} 6,918 29,838 3,549 27,541 2,957 3,684 6,932 2,265 7,810 4,487 127 3,482,719 Krono-Skatte-Augments-hemman.............. • 5l6£f 645}} _ 459.1 2,759} 1,537} 820} 2,541} 369} 3,361 2,646} 15,428 8,676} 4,178 14,052 2,041 20,723 1,926 2,409 4,357 1,396 5,630 2,834 80 2,070,795 Militie-boställen.................... 151# 187} — 125} 48j 782 443} 318 972 123 897 718 4,398 2,679} 1,605 5,411 678 5,024 564 755 1,449 459 1,638 959 — 658,548 Civila boställen....................
# , 51& 65?
1 293 145} 125 308} 45 344 28 H 1,622 861} 618 1,730 242 1,637 181 262 502 168 515 277 — 231,900 Ecklesiastika boställen, krono............... . , 114| 197f, 7 175 883 524} 244} 667 126} 1,140 1,021 4,845 3,082 1,230 3,647 675 5,812 557 762 1,530 517 1,980 978 — 754,669 Gymnasii- och Skole-hemman, frälse............
, , 2 2} — 15 2 10 9 n 41 12 91} 10 44 45 10 129 8 8 25 13 33 21 — 10,058 D:o krono............ f , 4} 5£ — 2 20 30 2 50 4 30 12 120 210 12 300 20 120 18 18 30 12 30 20 — 15,000 Hospitals-hemman, frälse................. . . l| 3 i — 3 8 3 3 10 2 9 16 41 17 14 52 12 54 4 8 13 4 15 8 — 7,862 D:o skatte................. • • 21 4| — 3 18 6 4 25 3 25 17 93 26 24 150 17 150 8. 12 25 12 30 16 — 19,240 D:o krono, hvartill höra lägenheter, deribland en Mjöl-qvarn med 3 par stenar 11# 13» 10 11 72} 46} 19 97 11| 89 644 398} 296} 104 573 601 453 32 50 93 39 74 71 — 51,250 Kyrko-hemman, frälse..................
• • \ 1 — I 2“ X 1 1 5 2 12 3 5 5 H 15 2 — 5 2 5 3 — 1,370 D:o krono................. 3 3 — 4 — 1 2 4 — 21 — 5 10} 18 — 4 4 2 6 6 — 1,400 Krigsmanshus-hemman, frälse............... 1 1 _ 1 1 1 X } I 2 H 6 3 3 14 14 20 1 — 2 — 5 2 — 290 D:o skatte............... 31 ..... 5 15 7' 62 30 3} 20 25 75 42 24 150 20' 120 10 20 25 5 30 10 — 12,500 D:o krono............... • • • 2 2 3 10 7 2 18 2 8 16 51 36 8 100 12 48 2 12 16 7 10 10 — 9,100 Lots-hemman, frälse..................
• • • 1 1 - _ _ 1 1 1 — — 7 — 5 2} 5 _ _ 21 2 — 6 2 8 6 — 9,000 D:o skatte.................. 5} 5} 1 13} 1 9} 4 1 23 4 55} 4} 39} 16 4 69 9 8 28 15 44 14 — 17,874 .
Skattlagda, bebyggda Torp, Utjordar, Urfjellar, med flera lägenheter utan antal som ej 149 163 under något hemmans ränta äro inbegripna, frälse. . . —— 239 37} 147 85 46} 80 23 210 216 793 430 240 445 122 1,278 93 353 612 296 85 130,056 D:o skatte..................
. • • • — _ 468 6H 22} 265} 222 84 245 51 355 346 1,477} 1,255 444 1,377} 276 1,986 170 253 558 231 810 481 135 269,115 D:o krono................... • • • _ _ 168 66' 25 46 54 16 125 121 342“ 135} 226 276 86 547 52 64 163 68 235 123 15 57,507 D:o obebyggda ..................
Oskattlagda, bebyggda dito, deraf ryttare-, soldat- och båtsmans-torp 1,31 27 /i‘24 1 1,658 10,370 1 3 04 100 1,348 116 460 1,620 14,536 — —— _ __ —— KAT Q/-Ä . . . _ 8,384 74 1,929} 1,021 G6 1,875 82 2,764 438 5,950 364 9/155 1,145 1,120 9,259' 1,019 13,197 4,894 213 35,955 D:o obebyggda.................. • •
• _ _ 89 6 90 43 — 50 — 80 34 530 256 — 300 — 240 — — — — — — — 8,460 Backstugor.
.................... • • • J.. - — 8,039 _ _ _ _ 490 — _ — — _ 3,200 — — — -- “ 682 — — Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt . • « • ,, ■ — 57 4 24 7 11 31 1 8 63 24 138 41 64 180 46 418 24 23 82 52 122 85 20 27,060 D:o på viss tid eller lifstid............... ... . -- 482 12 1 118 54 13 69 7 243 68 671 276 67 344 36 1,461 63 55 228 78 214 104 — 67,995 Skattlagda Fisken och Fiske-lägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans ränta äro inbegripna, frälse............
. • • • — — 3( — — — — — -- — — — — — — — —— — — — — — 9,080 D:o skatte ••••••••••••••••■••■ . • • — — 1( — — — — — — — — — — — — — — — — — -- — — — 6,490 D:o krono..................... — — L i — — — — _ — _ — — — — — — — — — -- — — — 2,650 Tull-mjölqvarnar med 676 par stenar............
• • — —• 27 2 — -- — — — — — — — — — — — 48 — 10 16 180 — 632,338 Tull-sågqvarnar, grofbladiga................ . . — — 19 S — — — — — — — — — — — — — — — 108,763 Husbehofs-mjölqvarnar . ................. . — — 366 — — — — — — — — — — — — *-- — — Husbehofs-sågqvarnar..................