Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr betydligt mera än förr tagits i anspråk för dylika arbeten, hvilka, till vinnande af befordringskompetens, enligt 51 §:n j Landtmäteri-instruktionen, åstadkommas af yngre, i orterne tjenstgörande Landtmätare, Kongl. Maj:t funne skäligt bifalla Öfver-Direktörs-embetets Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket, 185S. 3 underdåniga hemställan, att bemälde trenne rekognoscörs-hefattningar finge, upphöra — hvarjemte Kongl. Maj:t förklarade
Sig vilja, efter skeende förnyad underdånig anmälan, då nästa Riksdag tillstundade, taga i öfvervägande, huruvida, för soeken-karteverkets befrämjande, tillökning i anslaget å General-Landtmäteri-Kontorets stat borde hos Rikets Ständer genom nådig proposition äskas.
Med anledning af sistberörda Nådiga förklarande har Ofver-Direktörs-embetet vid General-Landtmäteriet nu, under den 5:te nästlidne September, till Kongl. Maj:t inkommit med förnyad underdånig framställning i ämnet, hvarvid Ofver-Direktörs-embetet jemväl ansett sig böra redogöra för sooken-karte-verkets närvarande ställning och det sätt, hvarpå de dertill anvisade medel blifvit använda, samt i sådant afseende hufvudsakligen anfört: att från och med den 12 December 1845, då Kongl. Maj:t i nåder förordnade, att och huru föreskrifterna i 50 och 51 §§ af Landtmäteri-Instruktionen skulle till verkställighet befordras, intill den 5 sistlidne September hade, för vinnande af kompetens till befordran såsom Kommissions-Landtmätare, eller efter redan vunnen sådan befordran, föreskrifna socken-karte-arbeten blifvit upprättade och godkända angående 95 socknar, uppgående i areal från 1,222 till och med 600,000 tunnland hvardera, hvarförutom med de till sockenkartors upprättande anslagna medel, tolf af Landtmätare i orterna utarbetade karteverk blifvit inlösta, så att, om dertill lades icke blott fullständiga, utan äfven i det närmaste kompletterade, dugligare kartearbeten, hvilka dels i sednare åren blifvit verkställde af General-Landtmäteri-Kontorets tjenstemän, dels under åren 1828—1845 utförts af Landtmätare i orterna, och hvilka tillhörde General-Landtmäteri-Kontoret, det visade sig, att karteverk derstädes funnes att tillgå öfver 167 af rikets 2,490 socknar, men att GeneralLandtmäteri-Kontoret deremot saknade dylika karteverk öfver 2,323 socknar, och att, om dervid äfven skulle tagas i beräkning de mer eller mindre användbara materialier till sådana arbeten, hvilka förefunnos dels i nämnda kontor, dels i orterna, det i allt fall återstode att bearbeta kartor med beskrifningar öfver mer än 2000 socknar; — — — Beträffande derefter utsigterna för socken-karte-verkets framtida utförande har Öfver-Direktörs-embetet, — — — — — — — —• — —• i underdånighet yttrat: att någon märkligare verksamhet i afseende på sockenkartors upprättande icke kunde förväntas af andra än dem, som söka att till Kommissions-Landtmätare befordras; — att då, enligt hvad en lång tids erfarenhet gifvit vid handen, under vanliga förhållanden i medeltal högst nio sådana befordringar hvarje år inträffa, och derest det nuvarande anslaget af 3000 R:dr årligen komme att användas endast till gratifikationer åt sådane Landtmätare, som, jemlikt 51 § 2 mom. i Landtmäteri-Instruktionen, upprättade sockenkartor, hvilket dock, såsom af ofvanberörda redovisning syntes, under de föregående åren icke varit händelsen,
nämnde anslag visserligen skulle dertill blifva mera än tillräckligt, hvaremot, i sådant fall, de ännu icke bearbetade 2000 socknarne, för hvilka gratifikationerna, efter hittills följd grund, likväl komme att uppgå till 236,000 R:dr, icke skulle blifva kartelagda och beskrifna på flera mansåldrar, enär, i allmänhet taget, ej mer än en socken kunde hvarje Landtmätare tilldelas; — att, om åter gratifikationerna för dessa arbeten blefve så förhöjda, att de ej alltför mycket understege arbetenas värde, det emellertid vore ganska troligt, att flera socken-karte-arbeten, än hittills, årligen skulle blifva upprättade; — samt att, då till en sådan förhöjning så mycket större skäl nu syntes vara för handen, som Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 11 sistlidne Juli, förklarat att Landtmätarne, efter Landtmäteri-Instruktionens ordalydelse, icke kunnat förpligtas att till Provins-Landtmäteri-Kontoret aflemna koncept till sina socken-karte-arbeten, men likväl 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket, 1853. sådant till framtida, iakttagande föreskrifva och sålunda ökat Landtmätarnes skyldigheter till det allmänna, Öfver-Direktörs-embetet, i betraktande af hvad under föregående åren utgifvits för inkomne karte-arbeten, funne sig böra i underdånighet föreslå omförmälda anslags förhöjning till 4000 R:dr, — — — — — — — — Men då emellertid, äfven om en sådan anslagsförhöjning blelve beviljad, sockenkarte-verket likväl, i anseende till detsammas stora omfång, ingalunda kunde antagas blifva så skyndsamt afslutadt, som det dermed afsedda vigtiga ändamål fordrade, och då, enligt Öfver-Direktörs-embetets förmenande, för detta ändamåls vinnande ingen annan utväg skulle återstå, än att, jemte det Landtmätarne på redan föreskrifvet sätt sysselsattes med socken-karte-verket, en_ särskild rörlig korps blefve för nämnde karteverks bearbetande uppsatt, har slutligen Öfver-Direktörs-embetet trott sig, i sammanhang härmed, böra ånyo framställa underdånigt förslag om inrättande af en sådan korps, och såsom grunder derför hemställt: —• —• — — — — — — — — Stats-Rådet fann väl Öfver-Direktörs-embetets underdåniga förslag vara förtjent af uppmärksamhet; men då den särskilda större Landtmätare-personal, som här blifvit ifrågasatt, syntes med ännu större nytta kunna användas till fortskyndande af Afvittringsverket, hvilket dessutom i vissa orter borde för socken-karte-arbetena ligga till grund, ansåg StatsRådet sig för närvarande böra inskränka sitt tillstyrkande dertill, att hos Rikets Ständer måtte i Nåder föreslås förhöjning af årliga anslaget ”för socken-kartors upprättande” med 1000 R:dr Banko; och hemställde Stats-Rådet, att, i händelse af Nådigt bifall härtill, Kongl.
Maj:ts i ämnet fattade beslut, måtte få meddelas Finans-Departementet till iakttagande vid den proposition om Statsverkets tillstånd och behof, som till Rikets näst sam manträdande Ständer komme att af Kongl. Maj:t i Nåder aflåtas.
Hvad Stats-Rådet i afseende å förestående tjugutvå mål i underdånighet yttrat och hemställt, behagade Kongl. Maj:t i Nåder gilla. t Ex protocollo Joh. Rob. Bergin.
Prop. om Statsverket, 1853.
5 Utdrag af Protokollet öfver Civil-är enden f hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 44 Oktober 1853, dervid Hans Kongl.
Kronprinsen jem väl var tillstädes.
Hans Excellens Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre; Statsråden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhraeus, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe.
Efter föregången justering af Protokollet öfver Civil-ärenden för den 4 innevarande månad och sedan anmäldt blifvit, att Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Stjerneld, samt Stats-rådet Wallenstien voro af fortfarande sjukdom hindrade alt i Stats-rådet tillstädeskomma, föredrog
Departements-chefen, Statsrådet Fåhreeus, i underdånighet: l:o.
Kommerse-kollegii underdåniga skrifvelse af den 14 sistlidne September, i fråga om erforderliga statsanslag till vissa här nedan upptagna Navigations-skolor, nemligen: Stockholms Navigationsskola, hvars Direktion, uti en till Kongl. Maj:t ställd, af Kommerse-kollegium insänd skrift, i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t måtte, genom aflåtande af nådig Proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer, ej mindre förskaffa nämnda läroverk, för hvilket ett årligt anslag af 2,800 R:dr blifvit endast för tiden intill nästa Statsreglering å Handels- och1 Sjöfarts-fonden anvisadt, en för framtiden betryggad ställning, än ock bereda följande tillökningar i berörda Navigations-skolas hittills varande anslagsbelopp, nemligen dels af 300
R;dr till förstärkande af årsanslaget för instrumentaliers, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, äfvensom till reparationer, ved, ljus, städning m. m., dels af 600 R:dr såsom arfvode åt en särskild lärare för skolans Andra Afdelning; varande till stöd 6 Kongl.
Prop. om Statsverket, 1853. för dessa anslagstillökningars beviljande hufvudsakligen anfördt: alt af det nuvarande årliga anslaget för skolans materiela behof, utgörande 300 R:dr, årligen åtginge till ved, ljus och städning en summa af 211 R:dr 32 sk., så att allenast 88 R:dr 16 sk. återstode till instrumentaliers, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande samt reparationer, annonser, renhållning m. m.; att detta ringa öfverskott ieke ens vore tillräckligt för behörigt underhållande af befintlige samlingar, an mindre medgåfve deras förökande; att skolan, af sådan anledning, vore i saknad af flera behöfliga in- och utländska läroböcker i navigationen och dermed gemenskap egande ämnen: att sedan
Direktionen låtit mot eldfara försäkra skolans dyrbara materiel, hvars värde, enligt 1852 års räkenskaper, uppginge till 10,654 R:dr, underhållsstaten blifvit för framtiden belastad med en ny årlig, utgift af försäkrings-premier; att den besparing i utgifter, hvilken alltsedan skolans första organisation egt rum derigenom, att skolans ordinarie lärare frivilligt bestridt sekreteraretjensten och låtit ombesörja vaktmästaregöromålen, numera komme att upphöra; alt då denna Navigations-skolas lokal vore betydligt rymligare än någon af de öfriga Navigations-skolornas, hvadan åtgången af ved och ljus, hvilka nödvändighets-artiklar dessutom i Stockholm vore betydligt dyrare, måste vara större, blefve häraf en följd, att Stockholms Navigations-skola icke kunde underhållas med anslags-belopp, som för de öfriga Navigations-skolorna kunde vara tillräckliga, hvarförutan en större materiel nödvändigt kräfde ett kostsammare underhåll; att, i anseende till elevernas stora antal, hvilket under läsåret 1852—1853 utgjordt 75 eller mera än under något föregående läsår, det icke vore möjligt för de vid skolan anställda tvänne lärare att åt alla meddela lika nöjaktig undervisning; att, i Direktionens tanke, med tillgång på tre lärare, undervisningen skulle kunna inrättas efter ämnesläsning, samt att för öfrigt i sådant fall skyldighet att vissa dagar i veckan på skolans dertill inrättade auditorium hålla offentliga föreläsningar i de delar af Fysik och Meteorologi m. m., som med navigationen eger gemenskap, kunde fördelas på de tre lärarne.
Kommerse-kollegium, som, enär Kongl. Majit, enligt Dess under den 9 December 1851 till Kollegium allåtna bref angående anslag af Handels- och Sjöfarts-fonden till Navigations-skolan i Stockholm, redan förklarat sig vilja till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta förnyad nådig proposition om anslagets återförflyttande på Riks-statens Sjette Hufvudtitel, ansett något yttrande i anledning af Skol-direktionens framställning i denna del icke från Kollegii sida erfordras, hade deremot, beträffande först den vid flere föregående tillfällen väckta frågan om behofvet af förhöjning i Stockholms Navigations-skolas anslag för instrumentaliers, kartors, böckers och möblers underhåll m. m., under åberopande af de skäl, som blefvo lagda till grund för Kongl. Maj:ts till Rikets sednast församlade Ständer, enligt Kollegii hemställan, allåtna, men af Ständerne då icke bifallna förslag om förenämnda anslags förhöjning från 300 till 600 R:dr, samt med afseende tillika å de af Skoldirektionen nu ytterligare anförda förhållanden i underdånighet tillstyrkt, det Kongl. Majit måtte täckas hos Rikets Ständer i nåder äska den af Direktionen nu ånyo ifrågaställde tillökning af 300
R:dr i årsanslaget för Stockholms Navigations-skolas materiela behof; äfvensom Kollegium, med hänsigt till det af Kollegium redan tillförene vitsordade och af Direktionen nu ytterligare ådagalagda behofvet af ökadt lärarebiträde vid denna skola, i underdånighet tillstyrkt aflåtandet af förnyad nådig framställning till Rikets Ständer om anslags beviljande till aflöning åt en andre underlärare vid ifrågavarande skola, hvilket anslag
Kollegium likväl ansåge kunna inskränkas till det af Kongl. Maj:t vid sistlidne
Riksdag i enahanda afseende äskade belopp eller 400 R:dr, att utgå under vilkor att offentliga föreläsningar vid skolan i de delar af Fysik, eller andra vetenskaper, som med navigationen ega sammanhang, från medlet af Oktober till medlet af December samt från medlet af Januari till slutet af Mars komme att, vare sig af den ordinarie läraren eller någondera af de begge underlärarne, hållas en timme dagligen eller två timmar hvarannan dag.
7 Derjemte, och under åberopande hurusom, med afseende derå, att den lärare, hvilken vid Stockholms Navigationsskola meddelar undervisning rörande ångmachiners konstruktion och behandling, till följd af de uti Kongl. Förordningen den 16 November 1849 och Kongl. Kungörelsen af samma dag meddelade stadganden angående dels vilkoren för behörighet att till befälhafvare och machinist å ångfartyg varda antagen, dels rättighet för en hvar, ehvad han vore vid skolan till elev antagen eller ej, att af undervisningen derstädes sig begagna, fått vidkännas en ansenlig tillökning i tjenstegöromål, Kongl. Maj:t, jemlikt Nådigt Bref af den 9 November 1852, funnit godt att i bemälde lärares förut till 200
Riksdaler för året bestämda arfvode bevilja en årlig tillökning af 100 Riksdaler, att tillsvidare af Handels och Sjöfartsfonden utgå, hade Kollegium i underdånighet hemställt, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle finna skäligt att hos Rikets Ständer i nåder föreslå uppförandet på Riks-Statens Sjette Hufvudtitel af jemväl nu ifrågavarande arfvodes-tillökning.
Götheborgs Navigationsskola, i afseende å hvilken skola förekomme, att sedan Rikets sednast församlade Ständer icke bifallit Kongl. Majlts då framställda nådiga förslag om förhöjning med 200 Riksdaler i arfvodet för Underläraren vid nämnda skola, men
Direktionen för skolan uti en af Kommerse-kollegium, uti skrifvelse den 11 Maj 1852, i underdånighet anmäld ansökning ånyo framställt angelägenheten af berörde lönetillökning, utan hvilken Direktionen ej såge sig i stånd att fortfarande bibehålla dåvarande Underläraren, elier att dertill erhålla någon annan lämplig person, så hade Kongl. Maj:t, under den 15 Juli samma år, i betraktande af hvad till stöd för nämnde framställning blifvit anfördt, tillåtit, att ett årligt belopp af 200 Riksdaler finge, såsom tillökning uti Underlärarens vid Götheborgs Navigationsskola arfvode, för nyssberörda och derpå följande tvänne år af Handels- och Sjöfartsfonden utanordnas; vid hvilket förhållande och enär behöfligheten af denna anslagstillöknings fortfarande äfven efter utgången af den tid, för hvilken sednast fastställda statsreglering vore gällande, icke syntes Kollegium vara tvifvel underkastad, Kollegium i underdånighet tillstyrkt förnyad nådig framställning till Rikets Ständer, att, till förhöjning i arfvodet för Underläraren vid Götheborgs Navigationsskola en summa af 200 Riksdaler måtte varda å Riks-staten uppförd; hvarjemte Kollegium hemställt, att hos Rikets Ständer måtte ånyo äskas uppförande å Riks-staten af det vid sistlidne Riksdag utaf Kongl. Majit föreslagne, men af Rikets Ständer då icke beviljade anslag, 200 Riksdaler, till arfvode åt den lärare, hvilken, enligt föreskrifterne i Kongl, kungörelsen den 16 November 1849, vid Götheborgs Navigationsskola meddelar undervisning angående ångmachiners konstruktion och behandling.
Gefle Navigationsskola; Jemte anmälan, att ej mindre Ordinarie läraren, än Direktionen vid nämnda skola gjort framställning om behofvet af tillökning i det för Underläraren vid skolan nu anslagna arfvode, 200 Riksdaler, lill förekommande af svårighet, om ej omöjlighet att framdeles för nämnda tjenst erhålla någon skicklig person, hade Kommerse-kollegium, som, lika med ordinarie läraren och Direktionen, ansåge förhöjning i Underlärare-arfvodet vid Gefle Navigationsskola, uti hvilken läroanstalt, enligt till Kollegium inkomna uppgifter, under de sistförflutna fem läsåren i medeltal 44 elever årligen åtnjutit undervisning, vara af billighet och behof påkallad, i underdånighet tillstyrkt, det Kongl. Majit, med förnyande af sin vid sistlidna riksdag aflåtna, men af Rikets Ständer icke bifallna, framställning, måtte hos Rikets Ständer äska anvisandet af ett årligt anslag af 133 R:dr 16 sk. såsom tillökning i meranämnde Underlärares hittills varande arfvode.
Tillika och enär, i samma mån äng - 8 Kongl. Majlis Nåd.
Prop. om Statsverket, 1853. kraftens begagnande ej mindre för passagerares förskaffande, än ock för varutrafiken till in- och utrikes orter tilltagit, angelägenheten jemväl ökats att å skiljda orter inom riket bereda tillfällen till inhemtande af de för ångfartygsbefälhafvare och machinister nödiga kunskaper, hvadan och iKollegii tanke det otvifvelaktigt vore önskligt och särdeles gagneligt, om den för närvarande endast uti Stockholms och Götheborgs Navigationsskolor förekommande undervisningen i ångmachin-lära kunde utsträckas åtminstone till de öfriga fyra större Navigationsskolorna i riket, hade
Kollegium ansett sig ega skäl att understödja den i förevarande afseende, hvad Gefle Navigationsskola angick, särskildt väckta fråga, samt alltså i underdånighet hemställt, att hos Rikets
Ständer måtte i nåder föreslås beviljandet af ett årligt anslag till belopp af 166
R:dr 32 sk. såsom arfvode för undervisnings meddelande vid nämnda skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling.
Malmö, Calmar och Hernösands Navigationsskolor.
Med förmälan hurusom Direktionen för Navigationsskolan i Malmö, vid insändandet af berättelse rörande undervisningens fortgång i nämnda skola under sistförflutna läsår, anhållit om förnyande af Kongl. Maj:ts vid 1850—1851 årens Riksdag gjorda nådiga framställning angående förhöjning till 333 R:dr 16 sk. af det för skolans Underlärare bestämda arfvode, hvars nuvarande belopp, 200 Riksdaler, ingalunda kunde anses motsvara det mödosamma arbete, som bemälde lärare under sju månader af året måste vidkännas, hade Kollegium, i betraktande af det utaf
Direktionen åberopade förhållande, och då, efter hvad erfarenheten visat, ringheten af det för Underlärarne vid Navigationsskolorne hittills i allmänhet fastställda arfvode af 200 Riksdaler för året, vid åtskilliga tillfällen medfört svårighet att till tjensternas bestridande erhålla fullt skicklige personer, funnit sig böra förorda
Direktionens ofvanberörda anhållan, samt, enär de i detta fall förekommande skäl syntes ega lika tillämplighet i fråga om Underlärarnes vid Navigationsskolorne i Calmar och Hernösand aflöningar, i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, att för hvardera af dessa trenne Navigationsskolor måtte, till förhöjning af Underlärarens arfvode från 200 till 333 R:dr 16 sk., å stat anvisas ett årligt belopp af 133 R:dr 16 sk. eller för alla tre tillsammans 400 Riksdaler; utgörande sålunda den tillökning i anslaget för samtliga Navigationsskolorne, hvarom Kommerse-kollegium ansett nådig proposition böra till Rikets nästsammanträdande Ständer afgå, 1,900 Riksdaler, eller tillsammans med de 2,800 Riksdaler för Navigationsskolan i Stockholm, um hvilkas återflyttande på Riks-Statens Sjette Hufvudtitel Kongl. Majit redan den 9 December 1851 förklarat sig vilja hos Rikets Ständer göra dylik framställning, en summa af 4,700 Riksdaler.
Statsrådet tillstyrkte f underdånighet, att Kongl.
Majit, jemte framställning om den åtgärd, som å Kongl. Majits sida måst vidtagas, i anledning af Rikets sednast församlade
Ständers vägran att å Riks-Staten återuppflytta anslaget för Stockholms Navigationsskola, 2,800 Riksdaler, täcktes, i enlighet med Nådiga förklarandet den 9 December 1851, ånyo hos Rikets Ständer äska det ifrågavarande årliga beloppets återflyttande på Sjette Hufvudtitelns anslag till4”undervisnin{5sanstalter för handel och sjöfart,” äfvensom föreslå, att de af Kommerse-kollegium nu tillstyrkta förhöjningar i årsanslagen för Navigationsskolorna i Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö, Calmar och Hernösand, mätte varda å samma Hufvudtitel och anslag uppförda; hemställande Stats-rådet i underdånighet, att, vid äskandet af de sålunda erforderliga tillökningarne, uppgående sammanräknadt till 4,700 Riksdaler, Kongl. Kongl.
Prop. om Statsverket, 1853. 9 Kongl.
Majit måtte i Nåder förklara, att 4000 Riksdaler deraf kunde betäckas genom öfverflyttning till nyssnämnda anslags-titel från samma Hufvud-titels anslag till ”befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart,” så att på det hela, genom bifall till nu ifrågavarande förslag, en stats-förhöjning af endast 700 Riksdaler skulle uppkomma.
1 sammanhang härmed hemställde Stats-rådet, att Kongl. Majit, i enlighet med vederbörandes derom gjorda och redan den 11 sistlidne Juni inför Kongl. Majit i underdånighet anmälda begäran, måtte af Rikets Ständer äska, att det för Slieppsbyggeri-Institutet i Carlskrona nu från Riksgälds-kontoret utgående årliga anslag af 3,333 Riksdaler 16 sk. finge under den tid, nästa Stats-reglering komme att omfatta, än vidare fortfara, med rättighet för Kongl. Majit att använda nämnda årliga belopp till lärares aflönande, elevers underhåll och andra för Institutet erforderliga utgifter.
Majit täcktes i Nåder bifalla hvad Stats-rådet sålunda, i afseende å anslag, för så väl Navigations-skolorna, som Skeppsbyggeri-Institutet i underdånighet tillstyrkt och föreslagit, samt befallte, att utdrag af Protokollet i dessa delar skulle till Finans-Departementet öfverlemnas, för att iakttagas vid författandet af Kongl. Majits Nådiga Proposition om Stats-, verkets tillstånd och behof. lolo. Bergs-kollegii underdåniga skrifvelse af den 18 December 1851, deruti, sedan Kongl. Majit, i sammanhang med Dess under den 5 Juni 1850 fattade Nådiga beslut angående upphörande af Bergs tings-rätterne, samt öfverflyttande, från och med 1852 års början, af så väl desse Tings-rätters, som Sala och Stora Kopparbergs
Grufve-rätters domsrätt till de allmänna domstolarne, anbefallt Bergs-kollegium att, med anledning deraf, inkomma med förnyadt underdånigt förslag till ordnande af Bergslags-staten samt de dervid anställde tjenstemäns befattningar och åligganden, samt Kongl. Majit derefter, uppå underdånig framställning af Kollegium om behofvet deraf att, innan förslag afgåfves till reglering af grufve-förvaltningen vid Sala silfververk och Stora Kopparberget, närmare undersöknipg i ämnet föreginge på dessa ställen, hvarefter Bergslagerne jemväl borde få tillfälle att sig yttra, i Nåder tillåtit, att, i anseende till den tidsutdrägt, som häraf skulle föranledas, frågan om Bergslags-staten i öfriga orterne finge af Kollegium särskildt behandlas, Kollegium i underdånighet afgifvit förslag till ordnande af berörde Bergslags-stater, äfvensom till tjenstemännens aflöning.
Sedan, uppå derom gjord anhållan, Bruks-Societeten erhållit del af Bergs-kollegii ofvan omförmälda förslag till ordnande af Bergslags-statens tjenstebefattningar och aflöning, samt berörda förslag derefter utgjort föremål för öfverläggning vid Bruks-Societetens under innevarande år i hufvudstaden hållna allmänna sammankomst, hvarvid Societeten funnit väsendtliga anmärkningar deremot förekomma, så hade Fullmägtige i Jern-kontoret, jemlikt Bruks-Societetens beslut, medelst underdånig skrifvelse den 28 sistlidne Juni, som Bil. lS-.o 5 till Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. om Statsv., 1853. 1 Sami. 1 Åfd. 1 Baft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prof. om Statsverket, 1853. nu af
Departements-chefen jemväl anmäldes, till Kongl. Maj:t öfverlemnat berörde anmärkningar, i ändamål att desamme måtte vid frågans afgörande komma under nådigt öfvervägande. 16:o.
Bergs-kollegii underdåniga skrifvelse af den 4 April innevarande år, deruti, sedan, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, Grufve-rätterne i Fahlun och Sala till Kollegium inkommit med yttranden och förslag i fråga om förenkling af Bergs-styrelserne och tjenstemanna-staterne vid Stora Kopparberget och Sala silfververk, samt vederbörande Bergslags-korporationer derefter blifvit öfver dessa förslag hörde.
Kollegium, med bifogande af samtliga till ärendet hörande handlingar, afgifvit underdånigt förslag till förändrad organisation af omförmälde Bergslags-styrelser och tjenstemanna-stater, äfvensom, i sammanhang dermed, lill nya adönings-stater.