Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Julii afgaf Stats-Utskottet Utlåtande öfver Herr M. Bagges Motion att alla som lios Kongl. Maj:t och Kronan egde godkände fordringar , enligt General-Krigs - Commissariatets vid f. d. Armeen mot Norrige åren i8i5 och 1816, utställde fordringsbevis för levererade persedlar, hvilka, i anseende till bristande anslag på medel ej blifvit infriade förr än i Junii månad sisll. år derföre måtte tillgodokomma 6 proc. årlig ränta från den dag hvarje fordringsbevis blifvit utstäldt och till dess det blifvit infriat.
Hessa fordringsbevis hafva varit ställde till inlösen af Kongl.
Krigs-Committeen utan att viss betalningstid och ränta blifvit utfäst samt vunnit den accept af Kongl. Committeen, att betalning der - 4:deSaml. 4*de Band. 33 * 522 Sta's-Utskottets Belänkanden, löre skulle erhållas på sätt och i den ordning Kongl. Maj:t framdeles derom kunde i Nåder förordna.
Utskottet har derföre erindrat att enligt Allmänna Lagen och särskilde
Författningar hvarje förbindelse hör mötas efter dess ordalydelse och ränta, der den ej föreskrifven. är, samt någon viss förfallotid icke finnes utsatt ej 1 leiler ega rum, äfyensom obestyrkt vore, att Invisningarnes Innehafvare vägrats betalning i den män tillgångarne det med gi fy j t, hvaraf syntes att Staten å sin sida ej brustit uti åtagne förbindelser; dertill äfven borde läggas, alt detta ärende icke egentligen vore af egenskap att kunna blifva föremål för Riksens Ständers profning- och ej heller till särskildt Stats-anslag föranledande.
Häremot hafva anmärkningar blifvit; gjorde hos Högloflige Riddérskapet och Adeln, Högyördige Präste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet, hvaruti dels blifvit anfördt förloppet med en innehafvare af sådane fordringsbevis, de svårigheter honom mött och den tids utdrägt som egt rum innan lian erhållit penningar, hvarföre förmodas att han egde rättighet å sin fordran erhålla ränta ifrån den dag Fordringsbevisen blifvit af Kongl, KrigsCommitteen accepterade till betalning, eli Stats-Utskottels Betänkan den.
5a 3 ler åtminstone ett halft år derefter; dels att ea sådon räntersättning borde komma alla innehafvare af dylika fordringshevis till godo, såsom grundad både på billighet och rättvisa, samt närmast instämmande med Statens både värdighet och fördel.
Med åberopande af dess förra yttrande, såsom innefattande egentligen de skäl hvilka Utskottet anser böra föranleda Riksens Höglofhge Ständer att afslå Motionelr och dem Utskottet icke finner vara uti anmärkmngarne vederlagde får Utskottet ytterligare anföra, att innehafvarne af Krigs-Commissariatets uthändigade fordringsbevis, hvilka icke voro betalningsgiälde förr än de blifvit till inlösen af Kongl. Krigs-Commitle^n accepterade och i enlighet med då föreskrifne betalningsyilkor, samt i grund af fordrings bevisens och acceptens lydelse ieke egde någon laglig rätt till ränta, hafva öppet i Laga ordning söka sin ersättning hos den eller dem som genom ett obehörigt uppehåll i betalningens utgifvande kunnat vållat deni förlust, äfvensom att, om de förmena sig ega rätt till åtnjutande af ränta enahanda utväg kan begggnas för att söka tillförbinda Stats-Vcrket en sådan betalningsskyldighet; men något undantag härutinnan 5?
Sta t s-U t slottets Betänk anden. för en fordringsegare, lan Utslottet desto mindre tillstyrka, som sådant antingen skulle innefatta en orättvisa emot de öfrige eller, om en dylik förmån utsträcktes till alla som innehaft fordringsbevis af enahanda beskaffenhet kunde föranleda lill vidsträckta och betänkliga efterräkningar.
Med hemställan häraf till Riksens Höglofl.
Ständers pröfning får Utskottet anmäla att dess förra Utlåtande i denna fråga Blifvit bifallet af Hedervärda Bonde-Ståndet den i i näslidne Månad.
Stockholm dén 3 September i8a3.
N:o 4%* Ankom den 9 September 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Z/tskottets Stats-Utskottets Betänkanden.
5a5 yttrande i frågan om hyra för Landshöfdinge-Residencet i Hernösand.
Med anmärkningar vid Stats Utskottets den 16 nasti.
Julii afgifae
Utlåtande, i anledning al’ Kongl. Maj:ls Nådiga Remiss uppå Riksdags - Fullmägligens för Hernösands
Stad underdåniga ansökning om, antingen inlösen för Stats-Verkets rakning af Landshöfdinge-Residence-Huset derstädes» eller ock att Staden måtte derföre eahålla förhöjd hyra, hafva Högvördige Presle-Ståndet och Yälloflige BorgareStåndet återremitterat ärendet till förnyad åtgärd af Utskottet, hvars Betänkande deremot blifvit bifallet af Högloflige Ridderskapet och Adeln den 2.*dra och af Hedervärda Bondet-Ståndet den i:sta i sistledne månad.
Till besvarande af de gjorde anmärkningarne, som hafva tili ändamål, antingen att den Hernösands
Stad försäkrade årliga hyra för Landshöfdinge-Residencet derstädes måtte beräknas i Silfver » Värde och efter 120 sk.
Cours utgå med 5 2Ö St a ts-Uts kottets Betänkan den.
5öo R:dr i Banco-Sedlar, eller oek Staten inlösa Residence-Huset för 20,000 R:dr, fär Stats-Utskottet åberopa hvad uti dess förra Utlåtande blifvit antydt och jemn-» väl någre Ledamöter inom Preste-Siåadet anfört, alt frågan om Hushyrans belopp samt Residence-Kusets inlösen för StatsYerkels räkning blifvit i Nåder pröfvad af Kongl. Maj:t, och att Stats-Utskottets åtgärd är inskränkt endast dertill att utse och föreslå tillgång till den HushyresSumxna, som Kongl. Maj:t funnit Hernösands
Stad berättigad att erhålla.
Hen erindran torde likväl böra göras, att det var Stadens Borgerskap, som, då Vester-i\Torrland blef ett särskildt
Län, af dervid förekomne anledningar, erbjöd sig att förse Landshöfdinge - Ämbetet med Ämbetsoch Boningsrum, och att Staden genom det erhållna förskottet af 4o års Iiyresmedel njutit vida större fördelar, än deli från början sig betingat, samt att för ostridigt lärer kunna antagas, att genom de lemnade 8,000 R:dr i godt mynt och nödigt virke från Kronans Allmänning, Staten till slörre del, än Hernösands Stad bidragit till Residence-Husets uppförande, hvaraf allt synes följa, att Staden tid den begäran dess Riksdags - Fullmägtig fra mburit icke skäligen bör åberopa någon billighets-grund, än mindre någon rättighet.
S tat s-U t sk o t tets Betänkande». 527
Detta varder vördsamligen öfverlemnadt till Riksens Högloflige Ständers vidare bepröfvande.
Stockholm den G September j8a3.
Nio 4G0.
Anlcom den 9 September 1823.
Riksens Höglofl, Ständers Statsoch Bevillnings - £/tskotts .Memorial i anledning af återremiss uti frågan om tryckning af handlingarne i Bevillnings - frågan vid 1815 års Riksdag.
Till Stats- och Bevillnings-Tjtskotten har Högloflige Ridderskapet och Adeln, genom 5a3 Stals-Utskottets Betänkanden.
Protocolls-Utdrag af den ii i förliden Månad, ålerremitteradt den af Herr Ing.
Atig.
Ankarsparre väckta fråga om redovisning af de för tryckningen af Haudlingarne i Bevillningsfrågan vid i8i5 års Riksdag aiislagne medel, hvarom Utskotten afgifvit yttrande den 3i nästlidne Julii; men som de öfrige trenne Riks-Slånden den 6 i sistförflutne
Månad bifallit hvad Utskotten sig derutinnan utlåtit, och frågan alltså, likmätigt 6g §.
Regeringsformen, är afgjord; Så få Utskotten sådant, i anledning af återremissen vördsamligen anmäla.
Ankom den 11 Sept. 1833.
Betänkande öfver gjorde motioner angående Hemmansrän * r - tor-* . 3 ta ts-Uts kottets Betänk ali den.
5a$ tornes utgörande efter ert förenklad beräkning eller sammanslående af Jorde* bokS'persedlarne«..
Uti till Högloflige Riddetskapet och Adelfi afgifvet Memorial har Herr Grefve C. Fä Cronstedt, i anseende till olägenheterne vid hemmartsräntornes debitering och utgörande, då desafnmä nu bestå af en mängd titlar# så alt något! hemmansegare af Bonde-Ståndet svårligen kan uträkna be* loppet af persedlarnes värde efter hvarje års markegång oell hvaraf uppkomme ett misstroende som minskade den skattskyldiges beredvillighet att utgöra denne skatt, föreslagit, att desse persedlar, efter niarkegångspriserrte per medium af Tio år värderades och derefter finge utgöras i motsvarande Spannmål eller Jern, SonA i orten producerades, deii skattskyldig^ dock förbehållen lösningsrätten efter markegång, hvaremot all den Spannmål söm levererades in natura borde, vara torkad, och Räntegifvaren derföre fä fyra kappar# afdrag på Tunnan sig beräknad t; Och hal* 4:de Sami.
4 Band, 34 5'3o Stats-Utskottets
Betänkandei» jemnväl hos Välloflige Borgare-Sländel blifvit af Herr Commerce-Rådet Santesson frarnstäldt, huruledes det skulle förenkla LandsContoirs, Landt-Ränteriers samtHäradsskrifvares och Uppbördsmäns göromål, förkorta tiden för deras redovisning, öfvertyga den skattskyldige att honom ej sker orätt m. m., om de så mångfaildige och besynnerlige Jordeboksränte - persedlarne, sora utgå af hemmannen kunde förenklas till någre få af sådane allmänne slag, som livar ort, producerar, till exempel Råg, Korn, Smör och dagsverken; samt derföre föreslagit, att sådant måtte till vä— gabringas på ett sätt, alt hvarken Slaten eller jordegarne blefve lidande, hvartill visserligen utväg funnes, hälst försök af beräkningar i detta hänseende äro gjorde, som dervid skulle lemna mycken upplysning och hjelpreda; Öfver hvilke till StalsUtskottet remitterade Moitoner, Utskottet nu får afgifva dess yttrande.
Redan i början af i^Sodalet har fråga Varit om Hemmansräntornes sammanslående, samt Jordebokens och Räkenskapernes förenklande; deröfver en i sådant afseende förordnad Commission afgaf ett yttrande och förslag, som finnes tryckt bland publike handlingarne för $tats-Utskattets
Betan ka nelen S3i *753, och hvaruti Comissionen på anförde skäl samt med undanrödjande af de betänkligheter som kunde anses möta verkställigheten, tillstyrkte berörde förändring, hälst någon ny jordrefning eller skattläggning dervid icke fordrades:
Hvarefter flere förslag i detta ämne blifvit gjorde, deröfver Kongl.
Kammar-Collegium sig utlåtit:
Och sedan Riksens Ständer vid 1809 och 1810 årens
Riksdag väckt fråga härom med anhållan i underdånig skrifvelse den z5 October 1809, att de skattskyldige måtte blifva liörde, till utrönande af hvilke räntepersedlar de skulle kunna lättast använda till sine utlagors afbördande, har Kongl.
Kammar-Collegium under den 16 October 1810 i ämnet afgifvit ytterligare underdånigt yttrande, samt deruti utvecklat svårigheterne vid utförandet af en sådan omsättning och reduetion af bemma n sräntor ne till ett mindre antal, men tillika uppgifvit grunderne och sättet dertill, med iakttaride, att hvarken kronan eller de skattdragande blefve lidande eller skattläggnings-verket rubbadt.
Derefter bär Kongl. Maj:t, i Nåder låtit genom Dess Befallningshafvande höra Länens Inbyggare, hvilka i allmänhet yttrat den önskan att blifva bibehållne vid räntornes utgörande sådane de nu finnas bestämde; ^Hvaremot likväl åtskilliga Hemmansegare 53a Stats-Utskottets Betänkanden. förklarat sig vilja ingå uti förändringen, så vida den kunde tillvägabrirvgas utan deras förnärmande; Men de fleste Kongl, Majit» Befallningshafvande hafva dervid uppgifvit det hinder sorn mötte af brist på skicklige personer, sorn kunde åtaga sig utarbetandet af räntornes uträkning och förvandling på föreslaget sätt, hvartill Häradsskrifvarne i anseende till deras mångå göromål saknade erforderlig tid.
Och har Kongl. Majit i anledning häraf yti Dess Nådiga förordning af den 20 Sept. 1S r 5, §. 7, förklarat: att sorn upplyst blifvit icke allenast den bästa methoden för de mångahanda särskildte räntepersedlarnes sammanslående är svår att utfinna, utan ock att ett sådant sammanslående i många orter skulle strida emot de skattskyldiges egen vilja och önskan samt att bibehållandet af de flere smärre persedlarne ki .1 bidraga till både Räntegifvares och Rdntetagares förmån vid lösandet, enär Mar-r kegångspriset å en persedel kan ersätta hvad genom detsamma å en annan möjligen skulle lända till förlust, så fanne Kongl, Maj:t det utgörandet af Jordeboks-i l-äntorne efter flerfalldige benämningar borde åtminstone tills vidare förblifva Qföråndradt.
Då nu fråga åter blifvit väckt om.
Räntepersedlarnes minskning eller omsättning till antalochbeskaffenhet, anser StatsUtskottet gagneligheten deraf icke tarfva någon vidlyftigare bevisning, än att sådant, på sätt 1753 års Commission ådagalagt och Riksens Ständer i deras ofvanåberopade skrifvelse framsläldt samt Motionärerne nu ytterligare anfört, skulle medföra förenkling i Beskattnings- och Redogörelse-Verket, som otvifvelagtigt är invecklat och försvåradt, genom de af ålder åsatle och vidare tillkomne mångfalldige Räntepersedlarne, hvilka dfi de lill stor del hvarken produceras eller kunna in natura utgöras, sålunda egentUgen innefatta en beräkningsgrund för skattskyldigheten; Och skulle ett sådant räntepersedlarnes sammanslående, utom den sålunda åsyftade större reda och enkelhet i Kronans Räkenskaper samt lätthet för de skattskyldige att sjelfve beräkna sine utskylders belopp efter Markegångarne, jemnväl utgöra ett steg till befordrande af den eftersträfvade förminskning i antalet af de Tjenstemän, hvilka nu för Upbörds- och Redogörelse-Verket erfordras.
Utskottet har likväl icke lemnat utan uppmärksamhet, att svårigheter möta yid verkställigheten af en sådan förändring; 534 Stat#-Utsko ttets Betänkande». med den »oggranhet, att
Statens ej mindre än de skattdragandes ömsesidiga rätt Bevaras uti ett oförkränkt bibehållande vid de fordne skättläggnings-grunderne; men bvilke svårigheter, efter hvad förenämnde Commission ulredt samt Kongl.
Kammar-Collegii utlåtande år 1810 äfven föranleder, möjligen slå att öfvervinna samt alltså genom blotta föreställningen derom icke måga tillbakahålla ett förslag af väsendtlig vigt och nytta:
Varande det otvifvelagtigt af farhåga för en ökad beskattningstunga, som räntegifvarne i allmänhet vid deras hörande önskat förblifva vid nu gällande beräkningsgrunder, ehuru de ieke äro i tillfälle att sjelfve beräkna eller controllara hvad dem påföres till utbetalning; Och ■ Utskottet anser med anledning häraf, ej mindre, än på grund af det anförde förhållandet, att den ena Räntepersedlens pris nu kan ersätta hvad på en annan förloras någon förändring icke heller böra vidtagas förr än sådane förslag öfver verkställigheten blifvit upprättade, hvarigenom ådagalägges, att vid Uträkning; af både de gamla och blifvande nya eller färre Räntepersedlarnes värde efter Markegång för Tio år, någon skillnad i skattens belopp ej uppstår.
Men då sådant efter Utskottets på ofvannämnIde handlingar grundade öfvertygelse må Stats-Utskottets Betänkan den.
535 kunna verkställas samt på sätt Herr Cornmerce-Rådet Santesson uppgifvit, äfven Blifvit till verkställbarheten försökt uti elt af trycket utgifvet arbete under benämning af Statistisk Calcul af Skaraborgs Län; har Utskottet på ofvanberörde skäl ansett sig böra föreslå, det Riksens Ständer genom underdånig skrifvelse anhålla att Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes låta efter de af Kongl. Kammar-Collegium i dess Betänkande af den 16 October 1810 föreslagne grunder, utarbeta förslag till ifrå^> gavarande förenkling och ReducLion af Hammansräntorne för de
Län der desamma nu i en mängd persedlar finnas upptagne, samt derefter meddela sådane förslag till kommande
Riksdag till närmare öfvervägande i afseende på deras antagande.
Hvilket dock vördsamt öfverlemnas till Riksens Högloflige Ständers bepröfyande.
Stockholm den 8 September i8a3. 536 Stats-Utskottets Be t ii lika uden.
N:o Ankom elen ii September 1823* Utlåtande* öfver Herr Prosten Doctor Stenhammars motion, rörande de för örloggsFlottans behof disponerade Stats-medel.
Under anförande, att ovanliga Summor* i senare tider, Blifvit påkostade ÖrgloggsFlottan, hvilken, vid föregående Riksdagar, skall ansetts mindre nödig för Riket, samt att Kongl. Maj:ts sist aflåtne Nådiga Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit icke innehåller upplysning, hvartill de Byggnader och reparationer Bestått, som vid Flottorne egt rum, och hvad Båtnad särdeles Örloggs-Flottan haft af de dit lemnade Bidrag, har Herr Pro - sten S ta ts-U t skottets Betänk anderi. 53^ sten Doctor Stenhammar, uti ett till StatsUtskottet remilteradt Memorial, bcgäi’1 underrättelse i:ö till hvad belopp Ulgifterne för floLtornes behof stigit sedan sisik Riksdag 2:0 hvad med den häraf för örlogsflottan särskildt anslagna summa till dess och Rikets nytta blifvit uträttadt; och 3:o om, i anledning af det härvid beful niia förhållandet, någon revision eller undersökning på stället ina finnas nödig, sami huru den i sådant fall, tjenligaSt trtå kurtrta anställas; I afseende härå, hat StätsUtsköttet sköiat meddela, att de af Kongl. Majit för flottöriie i Nåder utfärdade Extra Ordinarie Staterne för nedannämnde åf upptaga följande Summor nemi. för år 1819 519,750: 10. 4- 1820 564,941- 16. 3. 1821 540,498: 20. 6; 1822 4^1,368: 45’. 9. 1820 4S6,-95o: 6. 8, Summa 2,598,509: 4- 6.
Utvisande närlagde Sammandrag e| allenast huru detta anslag emellan ÖrloggsFlottail och Armeens Flotta blifvit för - 4:deSamL 4-dc Band. f>38 Stkts-Uts ko ttets Betänkande», deldt, utan äfven livad deraf särskildt till Flottornes reparation och nybyggande, samt särskildt för andre behof blifvit dis* poneradt.
Ben uti ardra punden här ofvati framställda fråga är Stats-Utskottet icke i tillfälle att besvara, enär Utskottet, till upplysning härvid, endast haft att tillgå de öfver Örloggs-Flottans medel afgifntr Räkenskaper, hvilka, efter vanligheten, icke upptaga annat, än Redogörelsens uppbörd, å ena, och Utgifternes belopp, å andra sidan.
Af ornfÖrmälde Räkenskaper, sorn, * föreskrifven ordning blifvit uti Kongl. Kammar-Rätten granskade, och hvilka Stats-Utskottet äfven, så vidt liden det medgifvil, genomgått, har Utskottet icke funnit anledning .till erinran vid Förvaltningen af de anslag, Örloggs-Flottan erhållit; Hvadan Utskottet, för sin del, anser någon särskilt undrsökning på stället,, i sådant afseende, icke vara af nöden; Och är Utskottet öfvertygadt, att, örn något missbruk eller mindre noggranhet i denna vigliga del af Administrationen skulle förspörjas, Kongl. Maj:t icke lärer underlåta att derå fästa Nådig uppmark-»
S ta ts-Uts kottets Be tänk an den. 53r> s<anihet, och i Nåder vidtaga sådane åtgärder, att det felaktiga till skyndsam rättelse befordras.
Till Riksens Högloflige Ständer Iiem£tälles detta vördsamligen.
Stopkholm den 8 September i8a3.
Ankom flen n September 1S23; [£/tskottets hemställan,' angående Riks-Ståwdens särskildta beslut i frågan om Liöntillökning, för, Secrete - 54° Stats-TJtskoltels
Be tänkande n. raren och Cancellisten vid öfver-Intendents - Äm
Sedan Stats-Utskottet uti dess den 27 sist].
Juuii afgifne Utlåtande, angående Stats^Begleiingen i hvad den rörer RiksStatens q:d?a Hufyud-Titel, samt uti den 8 näst].
Augusti meddeldte yttrande öfver de vid nämnde Utlåtande gjorde anmärkningar, föreslagit en lönetillökning för Secreteraren och Cancellisten vid Öfyer-Intendents-Ämbetets Cancellie, så att dessa Tjenstemän blefyo försatte i enahanda Köpevilkor, som Departements-Secreterare inom Kongl, Krigs-Collegium och Copister i Kongl. Cojlegierne åtnjuta, och den förre således erhålla 5oo R:dr med derunder begripne 55 Tunnor Spannmål i stället för innehafvande 34o R:dr med 37 Tunnor Spannmål, samt den senare, som nu åtnjuter jo5 R:dr 11 Tunnor Spannmål derunder, skulle erhålla 154 R:dr med derunder beräknade 17 Tunnor Spannmål:
Så hafva enligt ankomne Protocolls-Utdrag, Högvördige Preste-Slåndöt den i8:de och Yälloflige Borgare-Ståndet den 27 nasti, Stats-Utskottets B e t ii n k a n .d e n. 541 Augusti bifallit- denna Lömåillö klling , hvaremot Högloflige Ridderskupet och Adehi sistnämnde dag, samt Hedervärda Bonde-Ståndet den i i denna månad densamma afslagit.
Enär liu tvenne
Stånd alltså slädnät emot hvarandra härom i så olika beslut, alt någon jemnkning deraf icke kan företagas, utan så vida något Riks-Stånd icke skulle finna godt frånträda sin yttrade tanke och med de tvänne andre sig förena, denna fråga, såsom rörande Statens reglerande, likmätigt 69 §. i Regeringsformen synas böra öfverlemnas till afgörande utaf förstärkta Siats-Utskottet, medelst omröstning, får Stats-Utskottet med anmälan af förhållandet, vördsamligen föreslå följande voterings proposition.
Den som bifaller att, såsom StalsUtskottet, föreslagit Secrelercren och Cancellisten vid Öfver-Intendents - Åmbelets Cancelli måge från nästa års början erhålla förhöjda Löner, den förre till lika belopp med Departements-Secreterare i Kongl.
Krigs-Collegiuui eller 5oo R:dr med derunder begripne 55 Tunnor Spanmål, och den senare lika med Copister Hti Kongl.
Gollegierné eller i54 H:dr med 54^ S tat s-U t sko t tets Betänkan den. ij Turnor Spannmål derunder, voterar Ja, den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer ingen lönförhöjning för dessa Tjenstemän att ega rum, utan Lönerne för dem att förblifva oförändrade vid enahanda belopp, sorn hittills i Stat bestås.
N:o 461 Ankom den 1?
Sept. 1833* Utskottets anmälan af Riksstånden särskildte beslut» Sta ts-Utsk ottéts Bp.tänk and en.
543 i fråga om understöd af Staten till någre Inqvarterings-skyldige Städer. tjti det af Stats-Utskoltet cenora Betan . . O tande under JY:o 143 och 343 till.
Riksens Högloflige Ständers bepröfvande' hemställde arrende, sora af ålskiliige Motioner blifvit föranledt, angående lindring uti Inqvarterings-besväret för SLäderne i allmänliet, samt för Götheborg, Malmö, Varberg och Vadstena särskidit, hafva RiksStånden, beträffande de förekomne frågorne om Malmö och Vadstena Städers Inqvarterings-skyldighet, slädnät uti olika beslut, sålunda, att Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Vällpflige BorgareStåndet, enligt Protocolls-Utdrag af den 2 nästlidne Augusti, förklarat Malmö
Stad, intill dess andre utvägar lill lindring i Inqvarterings-besväret för Staden blifva vidtagne, höra ifrån och med innevarande år i8a3 och intill nästa Riksdag befrias från den stadgade årliga 2 procents afbetalningen på dess till Cassorna af Stallbyggnaders uppförande från RiksgäldsContoiret erhållne
Lån 5o,ooo R:dr Banco, samt från och med 1824 års början och intill nästa Riksdag njuta befrielse 544 Sta t s-U Iskottets Betänkande!*. från Räntebetalningen å samma lån, med förbehåll, att, om Kongl. Maj:t i Nåder skulle täckas inom nästa Riksdag mildra Stadens Inqvarlerings-tnnga genom förflyttande af minst En Sqvadron utaf de derstädes förlaggde Trupper till annan ort, räntebetalnings-skyldigheten då genast vidtager, äfvensom att Vadstena Stad må ifrån "den tid, då det öfverklagade Inqvartörings-besväret för Staden vidtagit, och allt framgent, så länge detta besvär i och för Corrections - Inrättningen derstädes lortfar, af anslaget för samma Inrättnings underhåll, tillgodonjuta 200 R:dr Banco årligen, till ersättning för Inqvarteringen:
Alen Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva åter under den 4:de och urte förlidne Augusti beslutat, att på sätt Stats-Utskottet tillstyrkt, Malmo Stads skyldighet, att, jemte ränta, erlägga två Procents afbetalning på dess från Eiksgalds-Contoiret erhållna Lån, fortfar till innevarande års slut, men derefter och intill nästa Riksdag upphör, så framt ej lindring i Inqvarterings-besväret af minst en Sqvadron för Staden inträffar, samt att Vadstena
Stad skall ifrån nästa års början, och så länge Inqvarte - rings - S t a ts-U ts kotte ts Betänkande!!. 544 terings-besväret i och för Corrections-inl-ättningen fortfar, njuta ersättning nied 200
R:dr om året af anslaget för samina inrättning.
Då sålunda arne Stånd stad nät emot arne härutinnan, och desse frågor, efter Stats-Utskottets tanka, såsom dels rörande Riksgälds-Gontoirets inkomster, dels egande sammanhang med dispositionen af Statens medel och ingående under den allmänna regleringen derom, likmätigt 6g §.
Regerings-Formen, alltså böra vid detta förhållande öfverlemnas till afgörande utaf förstärkta Stats-Utskottet, meddelst omröstning, så framt ej något Riks-Slånd frånträder dess beslut och förenar sig med arne af de andra; så har Utskottet skolat sådant vördsamligén anmäla, och, för sådan händelse att sammanjemnkning icke skulle komma att ske, tillika föreslå följande voterings-propositioner: 1:0