Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Länets Jägeristat utgöres af en Öfverjägmästare, fyra Öfverjägare, sex Bevakare å kronoparkerne samt trettiosju Bevakare vid häradsallmänningarne; och aliönas Öfverjägmästaren med 2,000 R:dr, öfverjägarne med tillsammans 4,000 R:dr, Bevakarne vid kronoparkerne med sammanlagdt 1,550 R:dr samt Bevakarne å häradsallmänningarne med tillsammans 5,197
R:dr, an slagne boställens afkastning inberäknad. o Intressenterne i häradsallmänningarne uti Lösings, Hammarkinds, Memmings, Åkerbo, Hanekinds, Walkebo, Gullbergs, Bobergs, Göstrings och Lysings härader deltaga i förvaltningen af allmänningarne genom en för hvarje härad inrättad Komité, sammansatt af ett ombud för en hvar af socknarne i häradet, hvilken Komité emottager och fördelar eller, efter träffad öfverenskommelse intressenterne emellan, annorledes disponerar de årliga utsyningarne samt utöfvar kontrollerande tillsyn å allmänningarnes bevakning och vård, som af jägeribetjeningen bestrides, och handhafver allmänningskassorna.
Öfrige häradsallmänningar, eller de inom östkinds och Kinda härad belägna, stå under jägeristatens förvaltning utan medverkan af någon Komité.
Allmänningskassornas behållningar vid periodens slut utgjorde sammanräknadt 13,323 R:dr 62 öre.
På kronoparken Omberg är Skogvaktareskola inrättad, och hafva derstädes sex frilärlingar åtnjutit undervisning.
Omkostnaderna för skolan uppgå till 3,000
Mullbärsträdsplantering finnes på Omberg å en areal af 2,16 qvadratstänger samt ekeplanteringar dels på afverkade hyggen å nämnde park, dels ock på förra kronoparken Östra Malmskogen å en areal af 39 qvadratstänger.
Flygsandsfält förekomma icke inom länet.
I närheten af inrättade större sågverk äro betydande skogstrakter afverkade, och årligen hafva ej ringa qvantiteter af skogseffekter blifvit utskeppade.
Fullständig upplysning angående beloppen af dessa skeppningar har icke för Konungens Befallningshafvande blifvit tillgänglig, men torde af tullverkets räkenskaper erhållas.
Större delen af skogsafverkningarne åtgår emellertid för slättbygdens i länet behof af skogseffekter.
Ännu har länet fullt tillräcklig tillgång på skog för sitt behof, men synbart är, att slättbygdens gränser årligen utvidgas, och att saluskog allt mer och mer aflägsnas från ursprungligare slättlandet, hvarigenom skogseffekternas dyrhet derstädes ökas i förhållande till den längre transporten.
Vid försäljningar från kronoskogarne hafva priserne på skogseffekter vexlat emellan 3 och 12 öre per kubikfot.
Tillförlitlig uppgift angående skogseldar å enskildes skogar har icke kunnat erhållas.
Den enda af större betydenhet under perioden inträffade sommaren år 1857, och förorsakade mycken skada å skogen till några hemman i Rumskulla och Svinhults socknar af Ydre härad.
Den areal af länets allmänningar, som af sådana eldar härjats, utgör 1011 tunnland.
Orsaken till de timade skogseldarne är i allmänhet svedjande, som egentligen förekommer inom Kinda och Ydre härader samt Risinge, Hellestads och Tjellmo tingslag, men numera begagnas till ringa omfång, hufvudsakligen inom hagar.
Tillgången på torfmossar är ringa, och deri befintlig torf är icke heller af synnerligen god beskaffen*het.
Inom Bråbo härad vid hemmanet Hillersta har utaf ett bolag anlagts en torfberedning i stor skala, hvilken såväl till följd af torfvens beskaffenhet som mängd lofvar att blifva af stort gagn.
Angående dödade rofdjur, af rofdjur dödade husdjur, äfvensom beloppet af utbetalde skottpenningar, lemna tabb.
Niis 5 och 6 tillgängliga upplysningar.
E) Bergs- och brukshandtering, fabriker, manufakturer och handtverk.
Dessa näringar hafva under perio o den i allmänhet jernnt fortgått.
Ar 1857 yppade penningekris verkade likväl å dem, här likasom annorstädes, synnerligen menligt, och konjunkturerne för bergs- och brukshandteringen hafva i öfrigt under perioden varit mindre gynnsamma.
Hufvudsakligaste bergverksrörelsen idkas inom länet nu, likasom tillförene, vid Åtvidabergs kopparverk; och i fråga om jernhandteringen intaga Motala mekaniska verkstad och Finspongs styckebruk främsta rummen.
Angående dessa och öfriga verk och inrättningar inom länet af dylik art torde ej erfordras att i denna berättelse afgifva närmare utredning, enär sådan lärer af annan embetsmyndighet i underdånighet meddelas.
Vägar, broar.
7 Ehuru förhållandet äfven är sådant i fråga om fabriker, manufakturer och handtverk, anser sig Konungens Befallningshafvande likväl böra angående länets förnämsta fabriksort, Norrköping, här anmärka: att under perioden blifvit derstädes nyanlagda, år 1856 två fabriker för ylleväfnader, år 1857 sju fabriker för ylleväfnader, en fabrik för trikotväfnader och en för linne- och damastväfnad, år 1858 tre fabriker för ylleväfnader och två stärkelsefabriker, år 1859 fem fabriker för ylleväfnader och en fabrik för tillverkning af manufaktursmiden, samt år 1860 tio fabriker för ylleväfnader och en för tillverkning af tumstockar; att stämpelbara tillverkningarne af ylle, bomull, trikot och strumpstolsväfnaderne skattats till följande värden, år 1856: 9,759,890 R:dr, år 1857: 9,880,848 R:dr, ar 1858: 7,074,953 R:dr, år 1859: 7,913,054 R:dr, år 1860: 9,610,354 R:dr, allt Runt, äfvensom att tillverkningsbeloppen af ylle- och bomullsväfnader utgjorde år 1856: 2,609,254 fot ylleväfnader och 3,484,249 fot bomullsväfnader, år 1857: 2,634,644 fot ylleväfnader och 3,161,529^ fot bomullsväfnader, år 1858: 1,714,139 fot ylleväfnader och 4,545,495 fot bomullsväfnader, år 1859 : 1,775,838 fot ylleväfnader och 7,224,5521 fot bomullsväfnader samt år 1860: 2,180,1171 fot ylleväfnader och 9,269,901 fot bomullsväfnader.
Såsom bildningsanstalt för arbetarne i Norrköping finnes den så kallade Eberstein ska söndags- och aftonskolan, hvilken öppnades i November månad 1857, och hvarest undervisning åt fabriksarbetare, handtverksgesäller och lärlingar meddelats i geometri, arithmetik, algebra, konstruktions- och frihandsteckning, kemi och fysik, mekanik samt Svenska språket.
Till och med 1860 kunde för bristande utrymme allenast omkring 60 lärjungar samtidigt till undervisning i anstalten upptagas, men med 1861 års början erhöll skolan en rymligare lokal, hvarefter lärjungarnes antal högst betydligt ökats.
I Linköping är inrättad en söndagsskola för gesäller och lärlingar, af hvilka omkring 114 årligen erhållit undervisning i ämnen, som näringarne angå.
Fabriksarbetarnes ekonomiska ställning är i den egentliga fabriksorten, Norrköping, i allmänhet god.
Länets befolkning har icke mera allmänt egnat sig åt binäringar.
De hufvudsakligaste bland dessa äro fisket i skärgården, kalkstensbrytning, tegelberedning, spik- och nubbsmide i Godegårds, Hellestads och Tjellmo socknar, humleodling i Regna och Skedevi socknar samt tillverkning af trädkärl och andra husgerådssaker.
Vid och i närheten af Borghamn äfvensom vid Berg bedrifves kalkstensbrytningen i större skala.
Den husslöjd, spetsknyppling, som sedan äldre tider varit för staden Wadstena egendomlig, utöfvas der fortfarande, men lemnar idkarne knapp inkomst.
Sedan bränvinsbränningen i mindre brännerier med periodens sista år upphört, är bränvinstillverkningen icke vidare att till binäringarne hänföra.
På sätt tabellerne upplysa i fråga om bränvinsbränningen, har denna under perioden i betydlig mån varit inom länet utöfvad.
N:o 7 innefattar hvad Konungens Befallningshafvande i öfrigt har att angående Tab. N:o 7 denna afdelning i berättelsen anföra. 4.
Koiiiniuiiikations-anstalter och varubyten.
Rörande länets vägar och gästgifveriet' åberopas tab. N:o 8.
Landsvägarne, som enligt nämnde Tab. N:o 8 tabell blifvit omlagde, äro belägne dels i Bankekinds, dels i Aska härader och dels i Risinge tingslag.
Omläggning af socknevägar har blifvit verkställd inom Gullbergs, Walkebo saint Skärkinds härader.
Vägpenningar uppbäras icke någonstädes inom länet.
o A vägen emellan Linköping och Bergs gästgifvaregård finnes en större bro öfver Svartån anlagd, Nybro kallad, till hvars underhåll, hvari kommunerna deltaga, bropenningar jemväl af trafikerande erläggas.
Fäijimrättningar finnas för ombesörjande af öfverfart vid Qvarsebro af Bråviken, vid Stegeborg af Slätbaken och vid Ulfvesund af Äsunden, allt emot erläggande af färjpenningar.
g Östergötlands län.
Diligens.
Göta kanal.
Efter vederbörande väghållningsskyldiges hörande har under perioden tiden för allmänna väglagningen inom de flesta härader utbytts från den dittills i allmänhet vanliga, nemligen högsommaren, till våren eller hösten, hvarjemte Konungens Befallningshafvande meddelat föreskrifter i öfrigt rörande sådan lagning af hvad för vägarnes försättande i laggildt skick eljest iakttagas bör.
De väghållningsskyldige hafva på de flesta ställen med berömligt nit sökt efterkomma nämnde föreskrifter, hvaraf jemväl följt, att allmänna vägarnes tillstånd förbättrats.
I skogstrakterna, hvarest vanligen fast grund för vägarne finnes, äro dessa i allmänhet i godt skick.
På slättbygden äro ej vägarne allestädes så fasta, att de icke efter starkare nederbörd blifva djupa och tungkörda, och flerestädes på slätten saknas också tillgång på godt väglagningsäinne, hvarigenom nödig fasthet åt vägarne kunde beredas.
De jernvägar för hästkraft dels från Lotorps bruk till Finspong och dels från Fiskeby till Norrköping, hvilka vägar uti sist afgifne berättelsen omförmälas, hafva mycket anlitats för forsling, hufvudsakligen af bruks- och skogseffekter.
Emellan dessa vägars ändpunkter vid sjöarne Dofvern och Glan ombesörjes godsoch varutrafiken öfver nämnde sjöar af ångfartyget »Finspong».
Under perioden har innehafvaren af Adelsnäs fideikommissegendom fullbordat af honom på enskild bekostnad anlagd, omkring en mil lång jernväg för o lokomotiv emellan Bersbo grufva och Åtvidabergs kopparverk, å hvilken väg forslas hvad hufvudsakligen för nämnda verks drift af malm erfordras.
Till underlättande af persontrafiken emellan städerna Norrköping, Linköping och Wadstena har bildats ett bolag, som ombesörjer daglig cliligensfart nämnde städer emellan.
Bolaget har träffat enskilda aftal med personer om tillhandahållande af nödige hästar för diligensernes fortskaffande.
På linien emellan Norrköping och Linköping är diligensinrättningen ganska mycket anlitad, men motsatt förhållande har visat sig i afseende på linien emellan Linköping och Wadstena, hvadan med skäl kan befaras, att bolaget kommer att in skränka diligensinrättningens verksamhet till linien emellan Norrköping och Linköping.
Varuforsling kan ej anses i högre mån ingå såsom näringsgren för länets innevånare.
Emellan städerna och vid de större bruken är dock sådan forsling af ej ringa betydenhet.
Sjökommunikationerna, synnerligen medelst ångfartyg, äro ganska lifliga.
Till Wadstena hafva ångfartygen Wadstena, Birger Jarl, Motala Ström, B.
IL Santesson och Amiral von Sydow på resor emellan Stockholm och Göteborg, ångfartygen Askersund, Wettern och Oscar på resor emellan städerna Askersund och Göteborg samt ångfartygen Esaias Tegnér och Per Brahe på resor emellan Jönköping och Stockholm gjort regelbundna turer.
Motala anlöpes af de ångfartyg, hvilka begagna kanalen der förbi.
Enahanda är förhål landet med Söderköping.
Emellan Linköping och Stockholm underhålles regelbunden kommunikation medelst ångfartyget Linköping, hvarjemte ångfartygen Motala Ström, B. H.
Santesson och Amiral von Sydow anlöpa Linköpings hamn på resor emellan Stockholm och Göteborg. Angbåtsfarten till Norrköping ombesörjes deremellan och Stockholm af fartygen John Swartz, Blixten, Norrköping, samt från och med 1859 äfven af Norden, på linierna Norrköping, Stockholm och Göteborg samt mellanliggande stationer af fartygen Amiral von Sydow, B. H. Santesson och Motala Ström, på linien Norrköping, Oscarshamn, Borgholm och Calmar af ångfartyget Cometen, som likväl år 1859 slutade sina turer, på linien Norrköping, Stockholm, Calmar, Ystad, Lubeck af fartyget Lennart Torstenson, på linien Norrköping och Norrländska orterna till och med Haparanda från och med år 1858 af fartyget Bråviken, samt på linien Norrköping—Arboga från och med 1857 af fartyget Louis De Geer.
På insjöar, hvilka med Göta kanal ej stå i förening, är ångbåtsfart icke inrättad i vidare mån, än å sjöarne Glan och Dofvern medelst ångfartyget Finspong, på sätt ofvan är uppgifvet.
Göta kanals östra och mellersta linier, hvilka äro inom Östergötland belägne, hafva en längd af 4 mil 12,309 alnar.
Kanalens djup är 10 fot.
Den har för seglationen varit öppen år 1856 från den 2 April till Östergötlands län.
Kameralförhållanden. 9 den 31 December, 1857 från den 20 April till den 31 December, 1858 från den 1 Maj till den 17 December, 1859 från den 1 April till den 31 December och år 1860 från den 10 April till den 30 November.
Postinrättning arne inom länet voro vid periodens slut 12, nemligen i Waldemarsvik, Finspong, Tjellmo, Ödeshög, Boxholm, Motala, Kisa och i länets fern städer.
Telegrafstationerna utgjorde 6, af hvilka två inrättades år 1856, nemligen i Wadstena och Motala, samt o en år 1857 vid Åtvidaberg.
Angående länets
Handel och sjöfart innefattar tab.
N:o 9 de hufvudsakligaste uppgifter, som äro Tab.
N:o att meddela.
Länets landtmannaprodukter afsättas till större delen i städerna Wadstena, Linköping och Norr * köping, från hvilken sistnämnde stad den betydligaste skeppning så väl deraf, som af bergs- oeh brukseffekter äger rum dels till inländske och dels till utrikes orter.
Marknader hållas årligen 23 i länets städer, 3 i Motala köping och 14 å landsbygden, hvarest torgdagar flerestädes jemväl äro inrättade.
Förhållandet angående minutering och utskänkning af bränvin åskådliggöres genom nedanstående Tab. Litt. tab. Litt. C. 5.
Kaincralforliållaiiden.
Med åberopande af tabb.
N:is 10 och 11 samt Litt.
D och E (se följande sida), får Tabb.Nås 10o. 11, Litt.Do. Konungens Befallningshafvande beträffande denna afdelning i öfrigt anföra, att genom köp år 1856: 4ff mantal, år 1857: 5^f mantal, år 1858: f mantal, år 1859: 5J§ mantal, och år 1860: 1 mantal, tillsammans 17 mantal, bestående af 30 särskilda hemmansdelar, öfvergätt frän krono till skatte; att år 1859 genom ny skattläggning tillkommit l mantal krono; att, enligt särskild föreskrift af Kongl.
Kammar-Kollegium, år 1860 i mantal, förut i jordaboken upptaget under kronotitel, blifvit omfördt till 1 mantal frälse; att Konungens Befallningshafvande fastställt afgäld för afsöndrade lägenheter, nemligen år 1856 i afseende å fyra, år 1857 sex och under hvartdera af åren 1858 och 1859 beträffande en, att, på sätt tab. Litt.
E närmare visar, restantier å allmänna utskylderne äro, vid jemförelse med de skattskyldiges antal, mindre betydande, och att laga skiftena synas hafva å jordbruket utöfvat godt inflytande, enär den utskiftade jorden i allmänhet blifvit både bättre brukad och bebyggd än den var, innan skifte derå verkställdes, hvaremot genom laga skiftena ofta stor förödelse å skiftes lagens skog vid liqviderne angående densamma uppkommit. 6.
Till hvad förut angående Landtbruksskolan vid Haddorp är anfördt må här tilläggas:
Under perioden har undervisning derstädes begagnats af 56 lärjungar, af hvilka 38 åtnjutit undervisning fritt och 18 för Tab. Litt.
Bi ’änvinsutskänkning och -minutering.
Antal utskänknings- och minuterings- ställen i städerna.
Antal utskänknings- ställen å landet.
Debiterad afgift.
Afkortning och uppbörds- provision.
L e Städernas andel.
R:dr R:mt. e r e r i n g Östgöta Hushållnings- sällskaps andel.
R:dr R:mt. a r.
Landtförsam- lingarnes andel.
R:dr R:nit.
År 1856 70 33 57,891,75 252,36 35,527,32 12,144,42 9,967,65 57,891,75 » 1857 81 35 82,624,4 5 288,55 53,765,64 16,211,14 12,359,12 82,624,4 5 » 1858 66 33 106,366,58 368,30 69,220,76 21,174,37 15,603,15 106,366,58 » 1859 68 31 108,811,10 215,39 71,137,48 21,154,19 16,304,04 108,811,10 » 1860 64 28 97,606,14 190,31 64,799,34 19,386,83 13,229,66 97,606,14 Landsk.-Emb. uti Östergötlands län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Östergötlands län.
Statsbidrag. densamma betalt tillhopa 3,300 R:dr.
Undervisningen meddelas af en lärare i theoretiska och en i praktiska landthushållningen, af en lärare i skogsskötseln och af en lärare i veterinärkunskapen, äfvensom af en slöjdmästare, en smidesmästare och en ladugårdsföreståndare.
Större delen af de från skolan utgångna lärlingar hafva erhållit anställning inom länet.
Tekniska skolan i Norrköping öppnades den 1 November 1857.
Uti denna skola lemnäs undervisning i alla de ämnen, som föreskrifvas i de af Kongl. Maj:t under den 12 Mars 1856 fastställde stadgar, införde i Författningssamlingen för nämnde år under N:o 19.
Skolans elever hafva i medeltal utgjort 30 årligen.
Lärokursen är treårig, och lärarne åtta till antalet.
Skolhuset äfvensom skolans samlingar äro hufvudsakligen bekostade af den så kallade Ebersteinska donationsfonden.
Med åberopande af hvad angående söndagsskolorna i Norrköping och Linköping blifvit anfördt, må anmärkas, att i sistnämnde stad är inrättad en flickskola, som underhålles genom en af enskildes sammanskott bildad fond och genom elevernas arbeten.
Två lärarinnor äro vid skolan anställda.
Elevernas antal uppgår till omkring 50 årligen.
Egendornarnes fördelning mellan ständsklasser.
A) å landel.
Ridderskapet och adeln Presteståndet Borgareståndet Bondeståndet Ståndspersoner Boställen m. m Summa Således landets taxeringsvärde ökadt nied B) i städerna.
Ridderskapet och adeln Presteståndet Borgareståndet Bondeståndet Ståndspersoner Löningsjord Summa Således städernas taxeringsvärde ökadt med 1856. 1860.
Egendomsvärdet således:
Taxerings- värde.
Mantal Taxerings- värde.
R:dr R:mt. ökadt med miuskadt med Mantal.
R:dr R:mt. 1.1B4ÄV 27* QOI17 3 3 3 31517 Q 1 2 6 4 2 3 - Oji-ootfouöTj; 399** 43Hj 9,814,039 198,207 5,004,620 21,042,771 3.310,341 2,950,344 1,0774» 19* 337*"* 3,241*»* 363$f4 432|f 9,052,325 149,780 5,787,130 21,990,180 3,240,025 2,961,830 00 8 0 104in?
R rr 1,V 722,510 947,409 11,486 76** 81 36 t lo 761,714 48,427 70,316 5,471* 42,380.322 5,470?
43,181,270 ror 7 44 1 ^XTTrriiiT 1.681,405 800,948 56,155 3,506,591 155,040 570,684 313,109 121HB tV 880,457 7,779 236,546 81,055 6,343,858 791,491 1,203.845 2,094.800 292,701 73,276 9,850,449 946,531 1,774,529 2,407,909 10,751,595 15,345,395 h" 4.601,579 4,593,800 —— 7,779 Talf. Litt. 15.
Uti kronoräkenskaperne upp - Statsmedel Riksgäldsmedel Diverse verks medel 1 8 5 6. 1 8 5 7.
Afkort- ning.
Anordning.
Leverering.
Restan- tier.
50,838,04 3,720.80 2,511,20 563,131,86 100,62 1,912,71 1,244,247,72 152,872,90 83,234,32 7,409,60 1,338,4 9 403,88 1,865,626,72 158,032,81 88,062,11 32,185,80 3,621,75 2,501,77 594,330,28 32,91 2,153,65 1,337,580,55 162,094,16 81,974,98 9,025,4 0 1,007,56 508,73 1,973,121,53 166,756,38 87,139,13 41,872,77 5,076,68 2,678,10 Summa 57,070,041565,144,69 1,4S0,354,94 | 9,151,971 2,111,721,64 38,303,82 596,516,84 1,581,649,69 10,541,69 2,227,017,04 49,627,55 Östergötlands län.
Hypotheksförening.
Sjukvård. 11 Östgöta Eypotlieksförening, Östergötlands Enskilda Bank och Enskilda Bankerne i Norrköping och Wadstena bereda såväl jordägarne som affärsmännen inom länet tillgång på penningelån, till båtnad för jordbruket och affärsverksamheten.
Angående sparbankerne i länet och der inrättade lifränte- samt kapi talför.sä kringsanstalten hän- Tab. N:o visar Konungens Befallningshafvande till innehållet af tab. N:o 12, med anmärkning, att inom åtskilliga församlingar finnas inrättade särskilda sparkassor med antagna reglementen för deras förvaltning, hvarjemte underafdelningar af sparbanken i Linköping bildats inom flera socknar, sedan en sådan utsträckning af sparbankens verksamhet uti dess år 1860 utkomna nya reglemente blifvit medgifven, att delegarne i sparbankerne godtgöras 5 procent ränta, och att räntefoten för utlåning derifrån är 6 procent.
F åskådliggör förhållandet med länets Brandstodsbolag.
Offentliga sjukvärdsanstalterne inom länet äro länslasarettet i Linköping, lasarettet och kurhuset i Wadstena och centralhospitalet i Wadstena.
Länslasarettet hade år 1860 femtio sängplatser, och hafva under perioden i medeltal 38 sådana platser varit upptagne.
Lasarettsinkomsten utgjorde år 1856: 9,632 R:dr 60 öre, 1857: 10,576 R:dr 33 öre, 1858: 10,395 R:dr 25 öre, 1859: 10,400 lt:dr 70 öre, 1860: 14,629 R:dr 28 öre.
Utgifterna uppgingo år 1856 till 9,783 R:dr 66 öre, 1857 till 10,642 R:dr 81 öre, 1858 till 10,250 R:dr 72 öre, 1859 till 10,609 R:dr 83 öre och 1860 till 14,688 R:dr 19 öre.
Utgifterna bestridas hufvudsakligen af lasarettet tillkommande andel i kurhusmedel.
I medeltal har lasarettet årligen erhållit gåfvo- och kollektmedel till belopp af 450 R:dr.
Underhållsersättning erlägges endast af förmögna personer, hvilka å lasarettet söka vård, och beräknas sådan ersättning efter gällande dagportionspris 34 öre.
Lasarettet och kurhuset i Wadstena har 62 sängplatser, af hvilka i medeltal 29 varit upptagne.
Inkomsterna, bestående af lasaretts- och kurhusinedel, utgjorde år 1856: 13,460 R:dr 50 öre, 1857: 12,140 R:dr 92 öre, 1858: 11,369 R:dr 50 öre, 1859: 11,319 R.dr 50 öre, 1860: 11,465 R:dr 69 öre; och uppgingo utgifterne år 1856 till 13,308 R:dr 20 öre, 1857 till 12,185 R:dr 6 öre, 1858 till 11,557 R:dr 18 öre, 1859 till 11,396 R:dr 77 öre och 1860 till 11,406 R:dr 33 öre. Ta!». Litt.
Östergötlands med Wadstena läns Brandstodsbolags ansvarighetssumma och uttaxerade ersättningar.
Ansvarighetssumma.
Brandskadeersättningar.
För hus.
För lösegendom.
Föl- lösegendom.
År 1856 36,082,385 23,385,960 8,437,31 3,344,99 » 1857 37,117,395 23,474 125 23,731,20 12,971,76 » 1858 38,671,835 24,425,740 24,114,80 14,067,79 » 1859 40,605,930 25,772,420 19,363,80 12,209,04 » 1860 )) 42,769,255 27,080,795 20,309,27 12,887,06 tagne allmänna utskylder. 1 8 5 8. 1 8 5 9. 1 8 6 0. | | Anordning.
Afkort- , , . Lning.
Afkort- |.
, . ning.
(Oordning.
R?stan- !
Summa, tier. j i 618,372,53 137,39 2,144,73 1,587,993,90 173,906,04 84,630,58 13,223,26 644,39 308,49 2,261,462,4 6 179,764,50 89,761,90 29,356,32 563,019,11 3,944,18 9,17 2,686,06! 74,049,92 1,223,920,95 169,721,63 124,917,4 5 9,013,80 4,212,05 474,27 1,825,310,18 177,887,03 202,127,70 45,468,9 9 553,047,14 4,084,37 8,05 2,338,82 67,321,32 1,506,492,59 176,330,20 129,264,09 8,487,89 2,113,496,61 7,489,63: 187,912,25 672,19; 199,595,92 ^620,651,65 1,816,530,52 14,176,14 2,530,988,86 35,986,56 '637,078,2 o| 1,518,560, o 3 13,700,12 2,205,324,91 51,891,68 620,376,51 1,812,036,88 16,649,7i| 2,501,004,78 12 Östergötlands län.
Fattigvård. o A Centralhospitalet i Wadstena finnas 290 sängplatser, deraf i medeltal 288 varit upptagne.
Hospitalets inkomster, bestående af kronotionde, hemmansräntor, arrendemedel och stadgade afgifter för patienterne, utgjorde 1856: 31,505 R:dr 54 öre, 1857: 28,144 R:dr, 1858: 23,058 R:dr 71 öre, 1859: 28,853 R:dr 16 öre, 1860: 29,774 R:dr 19 öre; hvaremot utgifterna uppgått år 1856 till 68,302 R:dr 72 öre, 1857 till 69,843 R:dr 11 öre, 1858 till 48,820 R:dr 37 öre, 1859 till 69,424 R:dr 77 öre och 1860 till 67,369 R:dr 2 öre; varande skilnaden emellan inkomster och utgifter af Kongl. Serafitner-Ordensgillet tillhandahållen.
Inkomsten af kronotionde, hemmansräntor, tomtören och arrendemedel, som till Söderköpings indragne hospital ingått, utgjorde 1856: 9,070 R:dr 96 öre, 1857: 9,078 R:dr 95 öre, 1858: 8,853 R:dr 96 öre, 1859: 9,464 R:dr 92 öre och 1860: 9,470 R:dr 54 öre, hvilka medel till Serafimer-Ordensgillet blifvit redovisade.
Enskilda sjukvårdsinrättningar äro lasarettet i Norrköping samt sjukvärdsanstalterne vid Ramfall i Ydre o härad och vid Åtvidaberg.
Bland helsöbrunnarne äro de i Medevi och Söderköping belägne hufvudsakligen anlitade.
Badinrättning finnes i sistnämnde stad.
I länet äro tre Provinsialläkare, tre Distriktläkare, en Lasarettsläkare, två Hospitals- och Kurhusläkare, sex Stadsläkare, fyra Fältskärer, sex Djurläkare, sextionio Barnmorskor.
— För helsovården å landet äro flere
Distriktläkare äfvensom Barnmorskor erforderlige.
Apothekens antal äro elfva, hvarjemte under brunnstiden i Medevi apothek derstädes finnes.
Tab. N:o lä Upplysning angående fattigvården innefattar tab. N:o 13.
Linköpings Slott i Lands-Kansliet den 30 Augusti 1862.
GUST. AF UGGLAS.
Gust. Nordén. ' A. G. Lignell.
t Östergötlands län.
N.is 1—3. 13 Tab.
\:o 1.
FOLKMÄNGD. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Enligt de mantalslängden, som upprättats vid slutet af Den 31 December enligt motstående ar.
Q. viri kori.