Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Lappbefolkningens nödställda belägenhet obestridligen fortfarande påkallar hjelp från Statens sida, har Utskottet, med anledning af den väckta motionen, trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.
Majit täcktes af förslags-anslaget för fattigvården i allmänhet fortfarande under nästa stats-reglerings-period till Stais-lJtskoltels Utlåtande, A':o 460.
17 till utfattige Lappars försörjning meddela det understöd, sorn af Kongl. Majit i Nåder pröfvas skäligt. 23:o.
Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å en af Herr L. II .
Henschen väckt motion, innefattande hemställan, . dels att Rikets Ständer måtte anslå medel till premier för ölbryggeriers anläggande, hvarigenom en ersättning för bränvinsdrycken kunde erhållas och missbruket af densamma i betydlig mån minskas, äfvensom till understöd för nykterhets-skrifters utgifvande och nykterhets-talares kringsändande, dels ock att kommunerne finge af afgiflerne för tillverkning och försäljning af bränvin derstädes använda en viss del, icke allenast till befordrande af en säkrare kontroll i detta afseende, utan ock till förbättrande af deras fattiges undervisning och uppfostran.
Hvad angår frågorne om premier för ölbryggeriers anläggande och understöd lill åtgärders vidtagande för nykterhetens befrämjande, anser sig
Utskottet här endast böra åberopa 29 punkten i dess betänkande N:o 158, angående Gite Hufvud-titelns extra statsreglering, samt 14 punkten i förevarande utlåtande, hvaruti likartade framställningar blifvit af Utskottet, på anförda skäl, afstyrkte, samt får, i öfverensstämmelse härmed, jemväl å förevarande motion i dessa delar afstyrka Rikets Ständers bifall; Och då, beträffande frågan om anvisande af en del af bränvins-afgiften till vissa föremål inom kommunerne, det icke synes Utskottet lämpligt att föreslå någon sådan fördelning, har Utskottet funnit sig äfven böra afstyrka Rikets Ständers bifall å motionärens framställning i detta afseende.
Vid 7 punkten : af Herr IVcern J:or, som ansåg Stals-Utskottet hafva bordt fästa mera afseende på den af Professor Carlson väckta motion, och, till deruti anförda vackra och för forskning i fäderneslandets häfder angelägna ändamål, tillstyrka Rikets Ständer, alt med 4,000 R:dr för 3 år, eller 1,333 Ridr 16 sk. årligen, öka det af Kongl.
Majit för utgifvande af äldre skrifter och handlingar begärda anslag.
Vid 14- punkten: af Friherre Cederström, R.
»Då detta ärende eger en obestridlig vigt för det allmänna, och billigt synes vara, att försäljningen och förbrukningen af rusgifvande drycker må lemna medel att, på ändamålsenligt sätt, genom bibringad inverkan å allmänhetens öfvertygelse om ett nyktrare lefnadssätts värde och gagnelighet i både moraliskt och ekonomiskt hänseende, motverka det länge och allt mer och mer allmänt öfverklagade dryckenskaps-begäret, anser jag Utskottet hafva egt skäl tillstyrka, att Rikets Ständer måtte genom underdånig skrifvelse till Kongl. Majit öfverlemna att, af de genom beskattningen å bränvins-tillverkning och försäljning inflytande medel, använda ett belopp af 1,000 R:dr Biko om året, under åren 1854, 1855 och 1856, till det i högslberörda Nådiga Proposition afsedda ändamål.»
Häri instämde Herr Lilliehöök, C. B., och Kontrakts-prosten Melander.
Prof. 1833 & 4851. i Sami. 4 Afd. 2 B.d 43 Häft. 3 STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854.
Extra anslag (utom Riks-Staten) samt Lån i'ivo,, vid behandlingen af Hufviid-Titlarne, af Statsutskottet tillstyrkte, nemligen Anslag.
Enligt Utlåtandet N:o 150.
Till Länsfängelser efter Cellsystemet utdikningar, aftappning af sjöar etc sänkning af sjön Långhalsen m. fl Styrelsen öfver Väg- och Vattenbyggnader: Aflönin, Läroverket vid Marieberg Stipendier åt Elever vid d:o Afvittringars fortskyndande i de norra Länen .
Premier vid Landtbruksmöten Slöjdexpositioners befrämjande Resestipendier at Fabriks- och Handlverks-arbelare Enligt Utlåtandet JV;o i51 bestyckning af Waxholms Fästnin d:o af Carlstens d:o . . . anskaffande af Enligt Utlåtandet N:o 159 Enligt Utlåtandet N:o 160.
Folkskole-Lärares aflöning
Seminarier för d:o Stipendier för d:o .
Reseunderslöd åt Grefve Rudenschöld fortsättning af Nalionalmusei-byggnaden nytt Barnbördshus i Stockholm Kongl. Biblioteket samt Upsala och Lunds Akademiers Bibliotheker .
. ulgifvande af äldre historiska skrifter fortsättning af Svenskt Diplomatarium inköp af Svenska konstnärers arbeten byggnader vid Institutet för Döfstumma och Blinda inköp af inventarier för d:o Ordbok öfver Svenska språket understöd för Seraphimer-Lazarellet reparation af ganda Upsala kyrka ersättning lör de med Fregatten Eugenie hemförde naturhistoriska samlingar fortsättning af Thcrsners arbete: fordna och närvarande Sverige . . . Enligt Utlåtandet N:o 152. istandsättande af Flottans fartyg och etablissementer Sjöbeväringsmanskapets beklädnad Enligt Utlåtandet N:o 158.
Linköpings hamnbyggnad och Slångåns upprensning Hamnbyggnad vid Borgholm Brobyggnad öfver Ilelgcån Sjöars ultappning i Jönköpings Län Uppmuddring af Ystads hamn ' Rötning af segelleden genom Stångån Kanalanläggning vid Eskilstuna .
Uppmuddring af Arboga å . . . d:o af Köpings å Vägars förbättrande m. m Slussanläggning vid Deijeforss och Forsshaga Rese- och undcrsökningskostnader m. m. för allmänna arbeten Transport Summa Summarum \ - ' - '• ' * - ■ • ‘ ' ' ' '- ■ ■ . BP? . ■ • - . « % *, II ' - Stat»-U/skotte/s Utlåtande, A:o 16i. 1 N:o 161.
Ank. till Exp.-Utsk. dea 13 Juni 1854, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Folkskole-lärares pensionering.
Genom Nådig Skrifvelse af den 19 November nästlidet år (införd under N:o 22 i Irsta samlingen af hillänget till Riks-ståndens protokoller) har Kongl. Majrt gifvit
Rikets nu församlade Ständer tillkänna, att sedan, till följd af Rikets Ständers vid sednaste riksmöte meddelade beslut, utaf besparingarne å de vid föregående riksdagar till folk-undervisningens befrämjande anslagna medel, en summa af 80,000 rrdr blifvit i Riksgäids-kontoret tills vidare afsatt, för att af Kongl. Majrt användas till stiftsvis inrättade pensions-anstalter för folkskolelärare, under vilkor, att desse lärare, likasom församlingarna, till sådana anstalter lemnade bidrag; så bade Kongl. Majrt, genom cirkulär till samtlige
Domkapitlen af den 1 Oktober 1851, meddelat vederbörande underrättelse om hvad Rikets Ständer sålunda beslutat, samt anbefallt de åtgärder, som för ändamålets vinnande voro erforderliga; och hade derefter, med hänsigt till de af Rikets Ständer i sådant afseende bestämda vilkor, förslag till dylika pensions-anstalter blifvit uppgjorda och till Kongl. Majrt inkommit från nio stift, nemligen:
Linköpings, Strengnäs, Wexiö.
Lunds, Götheborgs, Kalmar, Carlstads, Hernösands och Wisby; men dessa förslag hade Kongl. Majrt icke funnit vara af den beskaffenhet, att de kunnat i Nåder fastställas.
Dessutom hade från skole-lärarne inom Westerås stift inkommit underdåniga framställningar, åsyftande pensionering af afskedade folkskole-lärare i hela riket, hvilka framställningar Kongl.
Majrt dock ansett sig icke kunna till noggrannare pröfning företaga, innan sig visat, huruvida ändamålet kunde på det af Rikets Ständer beslutade sättet vinnas.
Prof. 1853 $ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 14 Haft. 1 2 Sta/s- Ut sko llels Utlåtande, N:o 161. liela det beviljade anslaget vore derföre ännu obegagnadt; oell hemställde Kongl. Maj:f, att Rikets Ständer vid nu uppgifna förhållanden mätte medgifva det samma anslag ytterligare linge förblifva i Riksgälds-kontoret innestående, för att af Kongl. Maj:t användas pä det sätt ocii med de vilkor, som Rikets Ständer kunde linna för ändamålet lämpliga.
Md besvarande af de från samtlige Riks-stånden erhållna remisser å, Kongl. Maj:ts till sitt hufvudsakliga innehåll här anförda Nådiga Skrifvelse, anser sig Stats-UtskottcH upplysningsvis böra erinra, hurusom Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af väckta frågor om beredandet af tillgångar för afskedade folkskole-lärares framtida pensionerande, beslöto, att, utaf de vid slutet af år 1851 uppkomna besparingar å de medel, som under föregångna riksmöten blifvit anvisade tiil folk-undervisningens befrämjande, en summa af 80.000 ridr skulle afsätfas och tills vidare blifva i Riksgälds-kontoret innestående. på det att, derest före innevarande riksdag sådana åtgärder i ett eller flera stift blefvc vidtagna, i följd hvaraf en fond, genom folkskole-lärarnes och församlingarnas bidrag, inom hvarje särskildt stift bildades för de förres pensionering samt ställdes under förvaltning af en utaf folkskole-lärarne stiftsvis utsedd och under stifts-styrelsens öfverinseende och kontroll stående direktion, och så vida på vissa allmänna grunder byggda reglementen i sådant afseende upprättades och af Kongl.
Majit fastställdes, — Kongl.
Majit då måtto ega att, med beräknande af omförmälda summas billiga fördelning mellan rikets alla stift, deraf tilldela hvarje sålunda tillkommen pensions-anstalt, såsom grund-fond för densamma, ett proportionerlig! bidrag för en gång.
Då Rikets Ständer under sistförfluten riksdag sålunda för omförmälda ändamål anvisat den anslagssumma, hvarom nu är fråga, så och ehuru någon med Rikets Ständers härom då meddelade beslut öfverensstämmande disposition af större eller mindre del utaf denna summa hittills icke kunnat ske, tillstyrker Utskottet likväl, att densairi-mas hela belopp må, under den tid nuvarande riksdags stats-reglcring kommer att omfatta, fortfarande på det sätt samt under de vilkor och förbehåll, sorn förut äro stadgade, hällas Kongl. Majit af Riksgälds-kontoret tillhanda, för beredande af framtida tillgång till afskedade folkskole-lärares pensionering; hvarjemte och för vinnande af det med ifrågavarande anslag åsyftade ändamål, Utskottet anser sig tillika böra hemställa, huruvida icke Rikets Ständer, med afseende å de i Kongl.
Majit» ofvanberörde Nådiga Skrifvelse uppgifna förhållanden, finna skäl hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, att, derest hinder skulle fö - Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 161. 3 rekomma emot tillämpningen af de utaf
Ständer för samma anslags användande fastställda vilkor och förbehåll. eller om dessa skulle i ett eller annat hänseende befinnas mindre ändamålsenliga.
Maj:t. i sädant fall. täcktes, elter vede: hörandes hörande, till Rikets näst sammanträdande Ständer afgifva Nådigt förslag med hänsigt till de förändrade grunder och bestämmelser, sorn kunna erfordras för ett framtida ordnande af denna vigtiga angelägenhet samt ett syftesenligt användande af dertill disponibla medel. i Från Bonde-ståndet har Stats-Utskottct dessutom fått till sitt yttrande emottaga ett, med anledning af högstberörde Nådiga Skrifvelse, utaf riksdagsfullmäktigen Carl Dahlgren från Elfsborgs län vackt förslag, att det till Kongl. Maj:ts
Nådiga dispositon för folkskole-lärarcs pensionering afsatta belopp måtte från 80.000 r:dr till 150,000 r:dr förhöjas, under vilkor att skole-lärarne förbinda sig att med viss andel af sina löner årligen bidraga till sagde ändamål; hvilket förslag Utskottet, i sammanhang med denna Nådiga Skrifvelse tagit i öfvervägande, men dervid icke funnit någon anledning att tillstyrka ytterligare anvisning utaf allmänna medel till förhöjning af omförmälda pensionerings-fond, utan hemställer, att det härom väckta förslaget må förfalla. ■ Stockholm den 12 Juni 185-1. I! e s e r v a t i o n: af herr Berger, A. A., som ansåg olämpligt att af allmänna medel bilda en fond lör folkskole-lärarcs pensionering, dä denna omsorg rätteligen tillhörde för.-amlingarna sjelfva, och Stats-vcrket icke borde betungas med sådana kostnader, som bero af kommunala förhållanden; och af riksdags-fullmäktigen Henri!'
Andersson från Örebro län, sorn instämde i förestående reservation och derjemte yttrade, att, enär församlingarne varit i denna fråga hörde, men icke velat åtaga sig de bidrag, som Rikets Ständer, för vinnande af ifrågavarande ändamål, ansett'dem böra utgöra, så funnes icke något skäl att vidare för samma ändamål reservera statens medel. 4 Stata-Utskottet» Utlåtande, N:o 162.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Juni 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om ett lån till Skredsviks församling i Götheborgs och Bohus län. (R:GS Afd.)
Med åberopande af dertill erhållet uppdrag, liar riksdags-fullmäktigen 0- laus Eriksson från Götheborgs och Bohus län, genom derom hos Bondeståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, anhållit, att ett räntefritt lån å 3,000 r:dr måtte af Rikets Ständer beviljas Skredsviks församling och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisas, emot förbindelse för församlingen att, efter 5 års förlopp, återbetala samma lån, medelst erläggandet till detta verk af 500 r:dr årligen under en tid af 6 år.
Enligt de handlingar motionären -till Utskottet aflemnat, skulle den sålunda begärda låne-summan erfordras för den kyrkobyggnad, som nämnde församling under innevarande år måste företaga.
Med hänsigt till denna kyrkobyggnad, för hvilken kostnaden, enligt det deröfver uppgjorda förslag, komme att uppgå till 12,315 r:dr IG sk. banko, hade Skredsviks sockens hemmansegare, sedan slutet af 1830-talet, åtagit sig en särskild årlig afgift; men oaktadt sagde afgift, hvilken först bestämdes till 4 r:dr utaf hvart och ett af de inom socknen befintliga 44 J mantal, sedermera ökats till 8 r:dr och numera utginge med 16 r:dr, allt riksgäld för hvarje helt hemman, skulle kyrkobyggnads-kassans tillgång för närvarande endast utgöra 4,933 r:dr 24 sk» 7 r:st, sagde mynt.
Enär, så vidt Utskottet af berörde handlingar kunnat inhemta, den angående ifrågavarande lån gjorda framställning icke är föranledd hvarken af nå - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163. gon inträffad olyckshändelse eller af någon annan sådan omständighet, som skäligen skulle kunna anses påkalla särskildt understöd från Stats-verkets sida åt ofvannämnde församling, vid fullgörandet af dess i allmänna lagen stadgade skyldighet att hygga den nya kyrka, församlingen beslutat uppföra, har Utskottet, med afseende derjemte å de mångfaldiga anspråk på dylika lån, som genom det nu begärda lånets beviljande, ©tvifvelaktigt skulle framkallas, funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till den derom gjorda framställning.
[S:o 163.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Juni 1854, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående låns beviljande för sänkningen af och en båt o led mellan sjöarne Asunden, Jernlunden samt Stora och Lilla Iiengen i Östergöthland.
Till Stats-Utskotfet hafva Preste- och Bonde-Stånden remitterat härom väckta motioner af Kontrakts-prosten Cnallingius och riksdags-fullmäktigen Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län, öti hvilken sednares motion vice Talmannen A. IV.
Svartling från samma län, till alla delar sig förenat;, innefattande dessa 2:ne motioner enahanda hemställan, eller att
Rikets ^Ständer måtte anvisa ett lån af 100,000 r:dr åt de strandegare vid sjöarne Asunden, Jernlunden, Öfra och Nedra (Lilla och Stora) Rengen samt Emmern, Striern och Nimmern, som förenade sig om nämnde sjöars sänkning och tillvägabringandet i sammanhang dermed af en båtled mellan de 4 först uppgifna 6 Stats-Utskoltets Utlåtande. N:o 163. sjöarne. hvilket lån borde, efter 5 års förlopp från dess lyftning, återbetalas med 8 proc. årligen, deraf räntan skulle beräknas efter 2 proc. och återstoden utgöra kapital-afbetalning; hvarjemte för detsamma borde tillämpas, de vilkor,, som, med hänsigt till dylika låns liqviderande tillika med krono-uiskylderna, voro föreskrilna, samt låntagarne vara skyldige, att, emot en lindrig sluss-afgift. underhålla kommunikationen från Äsunden till Nedra (Stora) Rengen.
Dessutom har Stats-Utskottet, genom Kongl.
Majits Nådiga remiss af den 17 sistlidne Mars, fått emottaga af Chefen för Östra väg-och vatten-byggnads-distriktet, Majoren Friherre G. G. De Geer, efter anställda undersökningar, upprättade kartor, planritningar, kostnadsförslag och arbets-plancr för ifrågavarande båtleds och sjösänknings-arbetes utförande, äfvensom kommissionslandtmätaren E. T/i.
Marins beräkningar och värderingar i afseende på den jord, sorn genom detta arbets-företag skulle komma att vinnas eller förbättra?; hvilka alla handlingar Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands län, — med anledning af ofvan omformälda 2:ne motioner och i anseende till det deruti uppgifna arbets-företags synnerliga vigt för en stor del af länet, helst om nämnde vattendrag framdeles komme att genom en kanal-anläggning sammanbindas med sjön Roxen, — i underdånighet insändt till Kongl, Maj:t, för att, vid behandlingen och pröfningen af den väckta läne-frågan, kunna' Rikets Ständer tillhandahållas.
Enligt hvad Utskottet af dessa jemte andra, med afseende å ifrågavarande lån, Utskottet tillställda handlingar samt för öfrigt erhållna upplysningar inhemtat, väcktes redan för mer än 100 år tillbaka fråga om åstadkommande af en båtled från sjöarne i södra delen af Kinda härad, till norra ändan af sjön Rengen i Hanekinds härad, hvilket företags befordrande till skyndsam verkställighet, deremot några synnerliga hinder eller svårigheter icke skulle förekomma, också bl ef, uti en den 7 Mars 1752 af Kongl. Maj:ts dåvarande
Befallningshafvande härom i underdånighet gjord framställning, ifrigt förordadt. såsom en för denna landsort särdeles vigtig angelägenhet, i anseende till den för staden Linköping och kringliggande skoglösa härader bekymmersamma och i framtiden än mera hotande bristen på ved och byggnads-ämnen. samt omöjligheten att genom landväga transporter från de stora skogarne inom Kinda härad framskaffa dessa både för orten och rikets handels-rörelse högst nödvändiga effekter.
Efter det Rikets Ständer vid 1752 års riksdag erhållit kännedom om Kongl. Maj:ts Bcfallningshafvandes sålunda gjorda framställning och, med hänsigt till de fördelar, sorn voro förenade med åstadkommandet af den föreslagna farleden, tillstyrkt Kongl. Majit att derom gå i författning, förordnades genom Kongl.
Brefvet af den 12 Aug. samma år, att, sedan ytterligare undersökningar föregått, ren ordentlig dessein» till denna kommunikationsanstait, jemte kostnadsförslag skulle uppgöras och till Kongl. Majit i undcrdå - S/a/s-Utskott ela Ullätande, N:o 16 3, 7 nighet insändas.
Vid dessa ytterligare undersökningar, som anställdes under September månad 1754, bekräftades, enligt hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånig skrifvelse af den 27 Mars 1756 anmälde, både verkställbarhetcn och fördelaktigheten af den ifrågasatta båtleden, till hvars utförande underdånigt förslag dä äfven ailcmnades.
Sedermera, och i anledning af riksdags-fullmäktigens från Kinda och ^ dre härader under 1792 års riksdag hos Kongl.
Majit i underdånighet gjorda ansökning om tillåtelse till anläggningen af en kanal mellan sjöarne Åsunden och Jernlundcn, anbefalldes oell verkställdes under nästpåföljde år ny undersökning i detta afseende samt höllos sammankomster med ortens innevånare, bland hvilka egaren till Brokinds säteri, Riks-rådet grefve Malcher Falkenberg, fran hvars sida redan år 1754 vissa vilkor och förbehåll blifvit gjorda i afseende å meranämnda arbets-företag, anmälde sin protest emot den föreslagna kanal-anläggningen jemte några dermed sammanhängande arbeten, samt framställde tillika åtskilliga yrkanden och ersättnings-påståenden m. m.
Vid öfversändandet af handlingarne angående denna förnyade undersökning, anförde Kongl.
Majit* Befallningshafvande i underdånig skrifvelse af den 25 Juli 1794, bland annat: att derigenom iner än förut ådagalagts, att den högst förstörande och ständigt tilltagande skada, som menigheten måste vidkännas å flera 100 tunnland ej mindre åker än äng, vållades dels af ett ålfiske vid Eimforssa, der A sunden slutar och genom ett trångt sund är sammanbunden med Jernlunden, och dels af vatten-verken vid ändan af sistnämnde sjö, der den s. k.
Brokindsjön vidtager, saint att således vattenskadan för strandegarne icke förorsakades genom det naturliga läget, utan genom konstgjorda uppdämningar.
Det syntes derföre visserligen mest billigt och rättvist att, till afhjelpande af julen lidande och tryckta» menighetens »elände», botten af det sakta vattendraget under Eimforssa fiskverk upprensades och jemnades samt de tilldämmande verken vid Brokind, som icke kunde visas vara efter laglig ransakning och tillstånd uppsatta, utrefvos, hvarigenom äfven den långt förut ifrågasatta högst nyttiga och oskattbara båtfarten från Småland till mellersta delen af Östergöthland lätteligen skulle kunna åstadkomma*; men då denna upprensning och utrifning icke skulle kunna ske förrän efter anställd rättegång, som, enligt hvad erfarenheten i andra dylika mål visat, förmodligen aldrig komme att taga slut; så tillstyrkte Kongl. Majits Befallningshafvande Nådigt bifall till den i underdånighet gjorda ansökningen om tillåtelse till en grafs upptagande genom ett smalt, hemmanet Linnäs tillhörigt, land på sidan om det naturliga vattendraget mellan meranämnde 2:ne sjöar.
Uppå »Direktionens för Kinda kanalverk i Östergöthland» underdåniga ansökning om åtskilliga förmåner och rättigheter till detta kanal-arbetes befordrande, meddelades en Kongl. Resolution härom under den 5 Oktober 1802; 8 S/mJg- [Jtakottet* UtWmndc, N:o 163. hvarefter arbetet också påbörjades, men blef snart öfvergifvet.
Under den sednaste tiden hafva ånyo vidtagits förberedande anstalter och åtgärder, med hänsigt till ifrågavarande arbets-företags utförande efter förändrad plan, samt på ett sätt, att derigenom vunnes det dubbla ändamålet: att erhålla en betydlig jord-förbättring och landvinning inom nedannämnde socknar, samt dessutom få en oafbruten sjö-kommunikation mellan skogsbygden och slättlandet inom en af rikets bördigaste och folkrikaste provinser.
I sådant afseende har, efter dertill af utsedde kommitterade erhållet uppdrag, och i öfverensstämmelse med de af dem härför uppgifna grunder, nemligen: sjöarnes sänkning med omkring 6 fot, vatten-verkens bibehållande så vidt möjligt vore, samt sjö-sänkningarnes och båtIcdens gemensamma utförande, distrikt-chefen, majoren, friherre De Geer under sistlidet års sommar och höst uppgjort här ofvan omförmälda Utskottet nu tillställda arbetsplaner och kostnadsförslag.
Enligt det sålunda, med iakttagande af dessa grunder, uppgjorda förslag till sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Åsunden, Emmern, Striern och Nimmern, efter hvilken sjösänkning blott ett enda af de nu befintliga fallen, eller det vid Brokind, komme att återstå och utgöra 3,7 fot, skulle kostnaderna för detta ar bets-företag, med tillägg af den approximativt beräknade ersättningen ej mindre flir en qvarn, som måste utrifvas, än för de öfrige vatten-verkens förändring och stillastående under en del af arbetstiden, uppgå till ett sammanräknadt belopp af r:dr 143,300: — — och kostnaderna för båtleden genom sjöarne Åsunden och Jernlunden samt Rengen jemte en lastbrygga vid Labbenäs, beläget vid norra ändan af stora Rengen, på ett afstånd af omkring 1{ mil från Linköping, komma att utgöra . . . 25.300: -— —r af hvilken sistnämnde kostnads-summa största delen skulle erfordras för slussbyggnaden vid Brokind; varande de, med hänsigt till båtleden, erforderliga grälningar vid sjöarnes utlopp, inberäknade i förslaget öfver kostnaderna för sjösänkningarne.
\ Tillsammans r:dr 168,600: — — Dessutom och med afseende å det ansenliga belopp, hvartill kostnaderna för sänkningen af sjöarne Rengen uppginge, och hvilket icke motsvarades af den landvinning och jordförbättring, som derigenom komme att beredas, och då vederbörande vatten-verks egare måhända icke kunde lagligen tillförbindas att medgifva förändring, utan endast utlösning af dessa verk. har friherre De Geer, utöfver sitt erhållna uppdrag, uppgjort ett annat alternatift kostnadsförslag, en - S/ah-Uinkolfei» UllåtmnJe.
Avo 163. 9 ligt lr,iiket Stora Uengen skulle komma att sänkas endast !.<> fot oell Lilla Hellgén .'
La fot. men deremot ej blott Qville qvarn, utan äfven alla vatten-verken vid Brokind utrifvas; upptagande detta sednare förslag, hvilket jemväl afser tillvägabringandet af den föreslagna båtleden mellan nyssnämnda 2:ne sjöar, samt sjöarne Jernlunden och Asunden, ett kostnads-belopp af r:dr 75,300:
•—• häruti likväl icke inbegripna inlösnings-summorna för vatten-verken, för hvilkas inlösning utgiften ansetts icke ens approximativt kunna uppgifvas.