Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
5:o att taxor å allmänna afgifter undergå skälig jemkning till öfverensstämmelse med det nya mynt-systemet, så att, på sätt i nästföregående punkt är föreskrifvet, bråktal af öret, der sådant utan olägenhet kan ske, undvikes.
Utskottets hemställan, sid. 7, afslogs, och beslöt Ståndet, att 10-öre-stycket skall, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, utmyntas åtta-lödigt, eller hälften silfver och hälften koppar.
Ståndet, som ogillade Utskottets yttrande å sistnämnde sida, angående prägling af ^-öre-stycken, ansåg prägling af denna myntsort böra ega rum.
Rubriken nederst å 7:e sidan ändrades till denna lydelse:
Förslag till allmänna räknesättet för penningar, äfvensom till utmyntning af silfver och koppar.
l:a punkten i berörde förslag gillades, med den ändring, att orden: ”mynt- ocA”, som på 2:ne ställen förekomma, uteslötos, samt efter sista ordet ”Riksdaler” tillädes ordet ”Riksmynt”.
2:a punkten godkändes, med uteslutande af orden: ”mynt- och”, som å första raden förekomma. (3:e, 4:e och 5:te punkterna.
Ståndets beslut rörande dessa punkter, se ofvan}. 6:e punkten.
Med afseende å Ståndets beslut, rörande den nuvarande mynt-enhetens oförändrade bibehållande, beslöt Ståndet, att de sista raderna å sidan 8 borde erhålla den förändrade ordställning, att hvad Utskottet upptagit i 3:e kolumnen, sättes i l:a, så att de skulle lyda som föijer:
Ett st. om 1 R:dr silfver eller 4 R:dr Riksmynt eller 400 öre
Alla ofvanuppräknade silfvermynt skola, med undantag af 10-öre-stycketi i enlighet med etc. etc. bj i stället för raden å samma sida ’1,000 st. om 10 öre
Till hvad Utskottet föreslagit, rörande utmyntningen af kopparmynt, ansågs ' böra läggas: ”Ett st. af \ öre dito, 600 dito,
”Blifvande således af 100 skålpund viktualievigt myntmetall utmyntade: i-öre-stycke . 30,000 st.
Derjemte beslöt Ståndet, att ordet ”koppar” å raderna 7, samt 13 och 14 skulle utbytas mot ordet ”mynt-metall”, äfvensom att Utskottets förklaring, rörande värdet och storleken af de nya kopparmynten, borde erhålla följande lydelse: Prot.-Utdrag den 19 Augusti 1854. 375 ”De nya kopparmynten komma i följd häraf att i värde nära motsvara 24, 1, 4 och J skillingar riksgälds.
Utskottets förslag, angående kopparmyntets legering, bifölls. 7:e punkten godkändes, med uteslutande af ordet ”koppar” framför ordet ”skiljemyntet” samt med tillägg af ordet ”Riksmynt” efter ”Riksdaler”. 8:e punkten, äfvensom Utskottets förslag, sid. 11, till underdånig skrifvelse, biföllos.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, N:o 244, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till Stats-regleringen hörande frågor, hvarvid förekommo följande punkter i Memorialet N:o 244.
Inbjudningen blef icke antagen och voterings-propositionen godkändes.
Den andra, tredje, fjerde och femte.
Den sjette.
Inbjudningarne afslogos, den första voterings-propositionen förföll och de tvänne sednare voterings-propositionerna godkändes.
Den sjunde och åttonde.
De voterings-propositioner, som här vilkorligt voro uppställda, godkändes.
Den elfte, tolfte och trettonde.
Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 239, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 158, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Civil-departementets handläggning.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, N:o 245, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om afiöningen för Presidenterne i vissa af Rikets kollegier; och voterings-propositionen godkändes.
Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 24, angående bestämmandet af tullvärden å vissa artiklar i Tulltaxan.
Härvid förekommo: l:o Yttrandet, pag. 2.
Ståndet lät dervid bero. 2:o
Den första framställningen, pag. 3.
Godkändes. 3:o
Den sednare hemställan å samma sida.
Med godkännande af Utskottets förslag lade
Ståndet denna punkt till handlingarne; och 4:o Yttrandet, pag. 4.
Föredrogos ånyo och biföllos Särskilda Utskottets Betänkanden: N:o 16, i anledning af motion om konsumtions-afgift för alla, som icke afsäga sig bruket af bränvin; och 376 Prot.-Utdrag den 19 Augusti 1851.
Nio 17, i anledning af motion om förlängd bränvins-tillverkningstid under instundande höst. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 39, till Rikets Ständer med infordradt Utlåtande, angående Talmannens i Bonde-ståndet vägran af proposition på ett inom Ståndet väckt yrkande i alseende på behandling af Särskilda Utskottets Memorial, N!o 11. S. D. Kongl.
Maj:ts denna dag ankomna nådiga Propositioner till Rikets Ständer remitterades till nedannämnde Utskott, nemligen: till Konstitutions- Utskottet:
Om ändringar i åtskilliga §§ af Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen i afseende på sättet för Riks-Styrelsens förande i vissa fall; tiil Lag-Utskottet:
Med förslag till förordning, angående handels-böcker och handels-räkningar; och till StatsUtskottet'.
Angående beviljande af ett byggnadslån åt de brandskadade i staden Jönköping, samt af anslag och lån för tomtregleringen i nämnde stad; angående upplåtande till staden Malmö af Kronan tillhörig mark; angående afsöndring af jord från Ultuna kungs-ladugård och krono-parken Asen; och angående anslag af vinsäd till Ulrika församling.
S. D. Föredrogs ånyo Expeditions-Utskottets, på Ståndets bord hvilande förslag, N:o 98, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående fiskets vid Trysunda hamn, med dertill hörande lägenheter, försäljning till skatte.
Herr Kerger: N:o 1, „ Palander: N:o 2, „ Gråå: Nio 3, „ Björck: N:o 4.
Diskussionen ansågs slutad och Ståndet fann för godt att, i anledning af de nu gjorda anmärkningar, till Expeditions-Uiskottet återremittera dess förevarande skrifvelseförslag, Nio 98.
Nio 1, Herr Berger:
Uti sitt första utlåtande, N:o 94, i anledning af ifrågava rande motion, har Stats-Utskotiet föreslagit, ’’att Rikets Ständer måtte, uti allåtande underdånig skrifvelse meddela, att de för deras del medgifva, att Nätra och Själevads socknemän må ega att till skatte lösa fisket vid Trysunda fiskehamn med dertill hörande skär, holmar och fiskevatten.”
Detta tillstyrkande har två Riks-Stånd antagit, men ett Stånd afslagit och Borgare-ståndet återremitterat.
Efter den sednare behandlingen af frågan, i anledning af nämnda återremiss, har Utskottet, i dess Utlåtande N:o 195, jemte förklarande, ’att ehuru någon särskild föreskrift icke finnes för skattläggning och skatteköp af krono-fisken i allmänhet, hinder likväl icke borde möta för förevarande fiskes försäljning åt Nätra och Själevads socknemän efter enahanda grunder, som vid tillförene skedd försäljning af krono-fisken blifvit tillämpade,’’ ansett sig böra sitt förut afgifna Utlåtande i denna fråga vidblifva.
Genom Rikets Ständers bifall till detta sednare yttrande, har den omförmälda skatteförsäljningen blifvit medgifven.
Men jag anser det vara af väsendtlig vigt, att vid expedierande af detta Rikets Ständers beslut upptages äfven det af Stats-Utskottet för dess sednare yttrande anförda skäl, som innefattas i Utskottets nu citerade förklarande, ”att hinder icke borde möta för fiskets försäljning efter enahanda grunder, som förut tilllämpats;” emedan just detta skäl torde föranledt till Ständernas slutliga och odelade bifall.
Annars, om Rikets Ständers beslut helt naket, utan anförande häraf, expedieras, skulle kunna hända, att det icke kunde af Regeringen sättas i verkställighet, enär någon grund för skatteförsäljningen icke vore angifven.
Af Prot.-Utdrag den 19 Augusti 1864. S7T Af dessa skäl, yrkar jag återremiss å Expeditions-Utskottets förevarande skrifvelseförslag, pa det att nu omnämnda skäl till Utskottets och Ständernas beslut må varda i skrifvelsen till Kongl. Maj:t upptaget.
N:o 2, Herr Palander; Stats-Utskottets första Utlåtande i denna fråga Nio 94, har bifallits af tvänne, afslagits af ett och återremitterats af ett Riks-Stånd.
Stats-Utskottet har derefter i dess sednare Utlåtande, N:o 195, endast med en liten förändring i motiveringen, vidblif- it dess förra yttrande.
Detta sednare har fortfarande antagits af de 2’ne Stånden, äfvensom af Borgare-Ståndet, så att det blifvit Rikets Ständers beslut.
Vid sådant förhållande, kan jag ej finna annat, än att förevarande skrifvelse-förslag står i full harmoni med Rikets Ständers nämnda beslut och följaktligen bör godkännas, hvarå jag anhåller om propositions framställande af Herr Talmannen.
Nio 3, Herr Gråå:
Första gången, då frågan om skatteförsäljning af Trysunda krono-fiske förevar, fattades af Borgare-Ståndet ej annat beslut, än att Stats-Utskottets Utlåtande skulle till Utskottet återremitteras.
Då ärendet sednare gången förekom i detta Stånd afgjordes detsamma sålunda, att bifall lemnades till Stats-Utskottets hemställan i Betänkandet N:o 195.
Enär uti motiveringen till denna hemställan anfördes, att vid den medgifna skatteförsäljningen skulle följas enahanda grunder, som förut i dylika fall blifvit tillämpade, anser jag denna mening äfven böra uti den underdåniga skrifvelsen upptagas helst, mig veterligen, någon bestämd lag icke finnes, som i afseende på köpeskillingens bestämmande kan tillämpas.1 Jag instämmer derföre i yrkandet om återremiss uti den af Herr Berger antydda syftning.
# Nio 4, Herr Björck:
Äfven jag instämmer uti Herr Bergers yrkande om återremiss af förevarande skrifvelse-försjag.
Det visar sig nemligen af Stats-Utskottets i frågan afgifna sednare Lfclåtande, N.o 195, att den deruti innefattade hemställan med motiverandet deraf föranledts af återremissen från detta Stånd å Betänkandet Nio 94 och att således detta Betänkande icke varit fullständigt, utan att tvertom den utredning ’ fattats, sorn motiverna till sednare Utlåtandet innehålla, nemligen derom, huru ifrågavarande skatteförsäljning skulle verkställas.
Då det, i följd häraf, är nödvändigt att den i Utlåtandet, Nio 19o omförmälda grund för skatteförsäljningen likaledes omnämnes i Rikets Ständers beslut i frågan, på det hinder för tillämpning deraf ej måtte möta, måste enligt min åsigt, törevarande skrifvelse-förslag, i sådant ändamål, oundgängligen återremitteras.
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, Nio 39, med infordrat utlåtande angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af Proposition på ett inom Ståndet väckt yrkande i afseende, på behandlingen af Särskilda Utskottets Memorial Nio 11. S. D. Sedan Konstitutions-Utskottet, på sätt dess Memorial Nio 39 utvisar, godkänt Bonde-Ståndets Talmans vägran af proposition på Ståndets yrkande att Särskilda Utskottets Memorial Nio 11, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande Nio 8, med förslag till förordning angående vilkoren för bränvins tillverkning, mätte afslås och läggas till handlingarne, förekom nu ånyo till afgörande sistnämnde Memorial, dervid, efter det proposition på bifall till Memorialet blifvit med blandade ja och nej besvarad samt votering blifvit äskad, Talmannen, i fråga om kontraproposition, på anförde grunder förklarade, att den utaf åtskillige bland Ståndets ledamöter yttrade mening, att Memorialet borde ovilkorligt afslås^ eller förkastas, icke kunde såsom kontraproposition framställts, hvadan han enligt oo & Riksdags-Ordningen funne sig föranlåten, att vägra en sådao proBih. till B.
Protl 1868—44. t Somt 4g 378 Prot.-Utdrag den 19 Augusti 1854. position.
Då Ståndet ändock sådant påyrkade, förklarades öfverläggningen, jemlikt föreskriften uti nyssnämnde 55 8 hvilande, och blef ärendet hänskjutet till Konstitutions-Utskottet, hvilket det skulle åligga, att, inom åtta dagar efter erhållen del af protokollet, inkomma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med grundlagen. S. D. Föredrogos följande Stats-Utskottets Utlåtandeo: N:o 238, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 151, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Landtförsvars-Departementets handläggning: l:a punkten, momenten: Litt. d. Ståndet lät bero vid Utskottets anmälan.
Litt. e.
Under vidblifvande af sin förut fattade mening härutinnan, beslöt Ståndet, för sin del, att för hvartdera af nästkommande 3:ne.år måtte anvisas, till anskaffande af nya gevär, en summa af 66,666 R:dr 32 sk. banko.
Litt. f, g och h lades till handlingarne såsom icke erfordrande någon Ståndets åtgärd.
2:dra punkten, momenten: Litt. a.
Med vidblifvande af sin förut fattade mening i förevarande fall, beslöt Ståndet att till fortsättande af Carlsborgs fästnings-byggnad för nästkommande år skulle anvisas en summa af 30,000 R:dr årligen, Litt. c, lades till handlingarne såsom icke erfordrande någon vidare åtgärd. 3:dje punkten, sednare momentet.
Det af Utskottet i detta moment förordade anslaget afslogs.
I öfrigt lades
Utlåtandet till handlingarne.
, N:o 239, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 158, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Civil-Departementets handläggning.
Vid Uskottets anmälanden rörande de af Bonde-ståndei återremitterade 10 punkten l:a morn., 11, 13 och 24 punkterna af Betänkandet N:o 158, lät Ståndet bero; och lades Utlåtandet i öfriga delar till handlingarne, med undantag af Utskottets yttrande i fråga om 12:te punkten af Betänkandet, hvilket yttrande ogillades.
N:o 240, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 159, angående extra Stats-anslag till föremål tillhörande Finans-Departementets handläggning.
I fråga om l:a punkten af nämnde Betänkande, beslöt
Ståndet för sin del, att ett anslag af 27,000 R:dr skulle till ombyggnad af vestra delen af Nockeby bro beviljas hvarjemte
Ståndet jemväl för sin del godkände
Utskottets i sednare delen af berörde punkt gjorda och af tre Stånd gillade hemställan.
I öfrigt lades Utlåtandet till handlingarne.
N;o 241, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 160, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Ecklesiastik-Departementets handläggning. 5:te punkten.
Ståndet lät bero vid Utskottets anmälan.
7:de och 14 punkterna.
I afseende på dessa punkter vidblef Ståndet sina förut fattade beslut och lade Utlåtandet till handlingarne.
16:e punkten.
Med frånträdande af sitt förut fattade beslut i ämnet biföll Ståndet den af Utskottet härutinnan i Utlåtandet gjorda hemställan. 21:a punkten.
Utskottets tillstyrkan bifölls. 1 öfriga delar lades Utlåtandet till handlingarne.
S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial N:o 244, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till Stats-regleringen hörande frågor, beslöt Ståndet att, med vidblifvande af Ståndets förut fattade beslut i fråga om Hof-rätter - Prot.-Utdrag den 22 Augusti 1854.
379 nas tjenstemäns och vaktbetjentes lönevilkor och befrämjande i öfrigt af göromålens behöriga gång, godkänna den derom framställda voterings-proposition; hvarförutan Ståndet, som lade till handlingarne hvad Utskottet yttrat angående pension till Landshöfdingen Grefve Ridderstolpes enka, Carolina Kolbe, gillade alla öfriga i detta Memorial framställda voterings-proposi tioner.
Den i samma Utskotts Memorial N:o 245, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om aflöning för Presidenterne i vissa af Rikets Kollegier, framställda voterings-proposition, blef äfven af Ståndet godkänd. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 24, angående bestämmandet af Tullvärden å vissa artiklar i Tulltaxan. S. D. Vid skedd föredragning godkändes Särskilda Utskottets Betänkanden: N:o 16, i anledning af motion om konsumtions-afgift för alla, som icke afsäga sig bruket af bränvin; och - , N:o 17, i anledning af motion om förlängd bränvins-tillverkningstid under instundande höst. S. D. Föredrogs och remitterades till Konstitutions-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ändring i 39, 40 med flere §§ Regerings-Formen och 4, 6 med flere §§ Riksdags-Ordningen, i afseende på sättet för Riks styrelsens förande i vissa fall. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades, efter skedd föredragning, Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, med förslag till Förordning, angående Handelsböcker och Handelsräkningar.
S. D. Efter skedd föredragning remitterades Kongl. Maj:ts nedannämnde nådiga Propositioner till Stats-Utskottet: l:o Angående väckt fråga om upplåtande till staden Malmö af Kronan tillhörig mark, för dels utvidgning af stadens begrafningsplats och dels sammanbindande af tvenne gator derstädes m. m.; 2:o Angående beviljande dels af ett byggnadslån åt de brandskadade i staden Jönköping, dels ock af anslag och lån i och för tomt-regleringen i nämnde stad; 3:o
Angående skatte-försäljning af åtskillige lägenheter under Elfsborgs kungsladugård i Götheborgs och Bohus län; 4:o
Angående afsöndring af jord från Ultuna kungsladugård och kronoparken Åsen, till utvidgning af Upsala Central-hospitals område; 5:o
Angående anslag af vinsäd till Ulrika församling; samt 6:o Kongl.
Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående begärdt understöd för fullbordandet af Norbergs jernväg. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till underdåniga Skrifvelser N:is 97, 99, 100, 101 och 102. S. D. En af v. Talmannen A. W.
Svartling väckt motion, om rättighet för fastighetsegare i köpingar, att, emot inteckning, erhålla lån i Banken, remitterades till BankoUtskottet.
Ridder skåpet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets den 16 och 18 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 48, öfver gjorda anmärkningar vid åtskilliga framställningar i Betänkandet N:o 34, med förslag till reglering af Bankens låne- och kreditiv-rörelse, stadnade Rid - 380 Prot.-Vtdrag dm 11 Augut ti 1864.
^ 2 '■ derskapet och Adeln, i fråga om nedannämnde punkter af Betänkandet N:o 34, uti följande beslut: l:o Utskottets vidhållna afstyrkande i 27:de punkten lades till handlingarne, med förklarande, att Ridderskapet och Adeln vidblef sitt i ämnet förut fattade beslut. 2:o Den nu af Utskottet föreslagna lydelse af afdelningen litt. f. i Ira mom. af 45:te punkten bifölls, likväl med förbehåll om den förändring, som föranledes af det i nämnde mom. af Ridderskapet och Adeln beslutade tillägg, ”att Fullmäktige erhålla rättighet att höja räntan till tre procent för medel, som insättas på viss tid, eller att lyftas viss tid efter uppsägning;” hvarom, likasom i fråga om afdelningen litt. g. i samma morn., Ridderskapet och Adeln, med vidblifvande af sina förut fattade beslut, lade Utskottets nu afgifna yttranden till handlingarne. 3:o Hvad Utskottet nu, i afseende på 55:te och 59:de punkterna samt 1 mom. af 86:te punkten, hemställt och tillstyrkt, bifölls, med frånträdande af Ridderskapet och Adelns derom förut fattade beslut. 4:o
I fråga om 71:a punkten, blefvo Utskottets nu, i afseende på 2:a morn., ingressen och afdelningarne litt. b. d. och b. af 3:e mom. samt ila delen af 4:e morn., afgifne förslag afslagne, med förklarande, att Ridderskapet och Adeln vidblef sina derom förttt fattade beslut; hvaremot Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af förut fattade beslut, biföll hvad Utskottet, i fråga om afdelningarne litt. c. e. f. och i. af 3:e mom. föreslagit, samt jemväl godkände såväl den i afdelningen litt.
I. af samma mom. förekommande redaktions-förändring, som den nu föreslagna 2:a delen af 4:e mom.
1 öfrigt ansågs förevarande
S. D. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets den 18 dennes på bordet lagda Memorial ' N:o 32, i anledning af återremisser af Memorialet N:o 22, innehållande förslag til! ändring af 35 § Regerings-Formen, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med frånträdande af förut gjorda anmärkningar, i öfverensstämmelse med Utskottets inbjudning, foga sig efter Preste- och Bonde-Stånden, samt till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaga det förslag, som blifvit framstäldt i nu förevarande Memorial, hvilket i öfrigt icke ansågs föranleda annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
S. D. Föredrogos Könititutiom-Utskottets nedannämnde den 18 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 33, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialen N:is 12 och 23, afgifna förslag till ändring af 28 § Regerings-Formen; N:o 34, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 13, afgifna förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdagsordningen; N:o 35, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets förslag, uti Memorialet N:o 15, till ändring af 39 § Riksdags-Ordningen; N:o 36, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 16, väckta förslag till ändring i 69 § Regerings-Formen; samt N:o 37, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 17, afgifna förslag till ändring af 14 8 Riksdags-Ordningen.
Föredrogos och biföllos Stats-Uiskottets den J8 dennes på bordet lagda Utlåtanden: Prot.-Utdrag dm 23 Augusti 1864. 381 N:o 226, i anledning af väckt motion om upplåtelse åt staden Köping af en del utaf krono-lägenheten Hushagen; N:o 227, i anledning af väckta motioner, angående dels rättighet för krono-tiondeskyldige inom Uppvidinge och Konga härader af Kronobergs och Westra härad af Jönköpings län, att få leverera tionde-spanmålen in natura eller ock lösa densamma med penningar efter markegång, dels ock enahanda rättighet för räntegifvare i afseende å räntepersedlar; N:o 228, i anledning af väckt motion, angående rätt för tiondegifvare till ersättning af Statsverket i följd deraf, att Rikets Ständers beslut om upphörande af tiondegifvares forslings-skyldighet icke ännu blifvit till verkställighet befordradt; N:o 229, i anledning af väckt motion om förändrad reglering af kronoparken och allmänningen Mösseberg; samt N:o 235, i anledning af väckt fråga om understöd för Riksgälds-kontorets Enkeoch Pupill-kassa. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats Utskottets den 18 dennes på bordet lagda Memorial och Utlåtande: N:o 231, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 149 i angående väckta frågor om förändrade beskattnings-grunder för mjöl- och såg-qvarnar samt om ödes-qvarnars befriande från grundskatt; och N:o 232, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 128, angående väckt motion om förändring i tiden för utgörande af den till Marstrands kyrka och skola anslagna kronobonden i Tjörns härad.
Från Högv. Prests-Ståndet.
Vid ånyo skedd föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 24, angående bestämmandet af tullvärden å vissa artiklar i Tulltaxan, lade Ståndet Utskottets hemställan i sista morn., sid. 4, till handlingarne samt gillade hvad Utskottet i öfrige delar af detta Memorial yttrat och föreslagit. S. D.
Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Utlåtande N:o 48, öfver gjorda anmärkningar vid åtskilliga framställningar i Betänkandet N:o 34, med förslag till reglering af Bankens lane- och kreditiv-rörelse.
Vid yttrandet sidan 2, i fråga om underdånig skrifvelse derom, att oktrojen för Privat-banker icke vidare må af Kongl.
Maj:t meddelas, lät Preste-Ståndet bero.
Ståndet biföll och godkände: l:o Utskottets i 5:te punkten af Betänkandet N:o 34 afgifna och här förnyade förslag; 2:o Utskottets yttrande i 27:de punken af Betänkandet N:o 34; 3:o hvad Utskottet, med anledning af Rikets Ständers beslut öfver 32:dra punkten, sidan 4, hemställt, rörande föreskrifterna i 180 § af Banko-reglementet; 4:o Utskottets hemställan i början af 8:de sidan, i afseende på ifrågasatt redaktions-förändring af 55:te punkten; 5:o tillstyrkandet å sistnämnde sida, i afseende på 59:de punkten; 6:o förslaget, sidan 9, till förändrad redaktion af 66:te punktens lista moment; och 7:o Utskottets, med hänseende till 71:sta punkten, å sidorne 42—16 i förevarande Utlåtande, afgifna förslag tili föreskrifter, motsvarande 210 och 211 i nu gällande Banko-reglemente. 382 Prot.-Utdrag den ii Augusti 1854.
Beträffande 45:te punkten gillade Ståndet hvad Utskottet, å o sidan i detta Utlåtande, yttrat och tillstyrkt, med undantag af Utskottets hemställan rörande föreskriften i mom. lit. g, hvilken hemställan afslogs, och beslöt Ståndet, i öfverensstämmelse med det i Professor Agardhs reservation framställda förslag, att nyssberörde moment bör erhålla denna lydelse: ”Ränta beräknas, för hvarje kalender-månad, på det minsta belopp, som räknings-hafvare under månaden i Banken haft innestäende.