Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nm 66. — — Motion Nm 122, angående särskildt anslag till anläggning eller för bättring af vägar i de fyra nordligaste länen i riket samt till vägunder sökningar derstädes.
Nm 175. 41 Staaff, F., Motion N;o 123, om inrättande af oell löneanslag för en ny lektorstjenst vid högre elementarläroverket i Hernösand.
N o 169, — — Motion N:o 167, angående föreskrifter i afseende å antagande af under visningsböcker för läroverken samt anslag för uppmuntran till goda läroböckers utgifvande.
N:o 174 — Motion N:o 168, om tillökning i anslagen till lärarelöner och de materiella behofven för navigationsskolorna i Kalmar, Hernösand, Westervik och Carlshamn. Stats-Utsk.
— — Motion Nio 169, om antagande och användande, särskildt för hvarje för samling. af tryckta eller lithografierade formulärer till prestbetyg, m. m.
N:o 79. — — Motion N o 272, angående årlig gratifikation för förste Landtmätaren i Wester-Norrlands län August Welckewitz. Stats-Utsk.
StJld. angående dess förening med landsbygden till gemensamma samhälligheter.
Se Landsbygd.
Stambana, angående vissa bestämmelser i afseende å Statens södra från Sjöberg, norr om sjön Salen, m. fl ifrågasatta jernvägssträckningar.
Motion N:o 289. Stats-Utsk Utlåt.
N:o 29. __ _
Om antagande för norra stambanans anläggning mellan Stockholm och Upsala af sträckningen öster om Sigtuna-fjärden.
Motion No 294. Stats-Utsk.
N.o 87 saint Mein.
N:is 117, 143 och/145. R. St. underdån.
— — Norra, om anslag till påbörjande af dess anläggning i enlighet med äldre förslag öster om Sigtuna-fjärden direkt till Upsala, samt derifrån i utstakad rät riktning till Sala.
Motion N:is 231, och 299. Stats-Utsk.
" N:o 87 samt Mern N:is 117, 143 och 145.
N:o 121 — — Nordvestra, angående förhöjning i det af Kongl. Majit äskade anslag till den del af, som utgöres af linien Porla—Christinehamn.
Motion No 221. Stats-Utsk.
Utlåt N:o87 samt Mern N:is 117, 143 och 145. R.
— — Nordvestra angående de för en sammanbindningsbana genom Stockholm från Jernvägen till Clara sjö afsedda medels anvisande tili Motion N;o Iö6. Stats-Utsk.
Niis 117, 143 och 145.
N :o 121. — — Östra, om anvisande, utöfver' det af Kongl Majit äskade anslag till dess påbörjande, af särskilda medel för anläggning af sträckan mellan Norrköping och Linköping.
Motion N:o 223. Stats-Utsk.
Statskontoret, angående lönetillökning för Kammarskrifvarne i.
Motion N.o 163. Stats-Utsk Utlåt ivo 100 R St. underdån.
Skrifv N:o 168.
Sterbhus, angående uppteckning och skiftning af.
Se Ärfda-Balken Stål-effekter, angående sättet för utförsel af, m. m.
Se Jern- och Stål-effekter.
Stämning', angående tillämpning på byalag af det i Kongl.
Resolutionen den 29 6 42 Maj 1752 föreskrifna sätt för stämnings delgifvande åt hel menighet.
Mo* 1 _ li°n N:o 44 Lag-Utsk Utlåt.
N;o 43. R.
N:o II9.
Slämpclpappers-.irgifteil ■ angående ändring i gällande förordning derom.
Motion N:o 155. Bevilln.-Utsk Betänk.
N:o 7 samt Mern N:is 11, 15 och 20. R.
N:o 135. — — angående förändrad bestämmelse i afseende derå för bouppteckning.
Mo tion N:o 220.
Bevilln-Utsk Betänk.
IVo 7 samt Mern.
N:is ii, tö och 20.
Sldmpelpenmntfar, Se Våg- och Stämpelpenningar Stängsel-slij Iriisliet ■ angående ändring i 5 i; 2 mom i Kongl, förordningen den 21 December 1S57 om egors fredande mot skada af annans hemdjur samt om.
Motion N:o 131.
Betänk N.o 4. Sundin, i\., Motion N:o 113, om löneanslag för anställande af en Provincial-läkare 1 Carlskoga härad.
N:0 1G9.
SlMlI Vallson, J. 0., Motion N:0 61, om förbud mot användande af kroppslig aga vid skolungdomens undervisning, eller ock särskild ansvarsbestämmelse för sådan agas utdelande i annan än föreskrifven ordning.
N:o 118 och Mern, N:o 127.
N:o 174 — — Motion N o 62, om vilkorligt förbud mot undergången bestraffnings om förmälande i prestbetyg, som för straffad person utfärdas.
Lag- samt allmän. Besv.- och Ekon.
N:o 209. — — Motion N:o 118, om inskränkning af universitetern as disciplinära myndig het öfver de studerande. Lag-Utsk.
N:o 58. — — Motion N:o 119, om total eller partiel förändring af 9 kap. och 12 kap. 2 g Ärfda-balken.
N:o 18 och Mern.
N.o 24. R.
N:o 34. — — Motion Ko 230, angående pension för Kamereraren J A.
Furstenhoff. Stats-Utsk.
N:o 186. — — Motion N:o 231, om anslag till påbörjande af norra stambanans anlägg ning i enlighet med äldre förslag, öster om Sigtuna-fjärden direkte till Upsala, m m. Stats-Utsk.
Ko 87 samt Mern. ivis 117,143 och 145. R.
St. underdån Skrifv. N:o 121. — — Motion N:o 300, om anvisande af statsmedel till en teknisk läroanstalt i Upsala. Stats-Utsk.
Utlåt N:o 99.
Sundsvall och I]liicke gästgifvaregård i Jemtland, om anslag utan återbetalningsskyldighet till åvägabringande medelst jernväg, båtled och landsväg af en fullständig kommunikationsled mellan.
Motion N:o 66 Stats-Utsk.
St. underdån. Skrifv. iVo 175.
SVfiflZ, J. 11., Motion N:o 290, angående vissa ändringar i Kongl, förordningen om kommunalstyrelse i stad den 21 Mars 1862.
Allin. Besv.- och Ekon.
Utsk, Betänk.
II St. underdån.
Svensk Författningssamling, angående upplåtelse å entreprenad åt den minstbjudande af tryckning utaf.
Motion N:o 302.
Allm. Besv.- och Ekon - Utsk.
Sverige, fordna oell närvarande, om understöd för lifgifvande af.
Se Planchverk Sydfrnkter, om nedsättning i tullen å, och annan lindring i afseende å deras förtullning.
Motion N:o 199.
Bevilln.-Btsk.
No 8 och Mein N:o 13. II.
Söderlianill angående utvidgning till fem-klassigt af elementar-läroverket i, samt tillökning i anslaget för lärarepersonalen.
Motion N:o 115.
Stats-UtskUtlåt.
B, St. underdån.
Södertelje, angående dess befrielse från erläggande af kronotionde för dess donerade jord.
Motion N:o 157. Stats-Utsk.
Utlåt N:o 7.8..
Teknisk samling, om anslag till vårdande och förökning af en i hufvudstaden till' den inhemska industriens främjande grundad s. k.
Motion N:o 287.
Telegraf-ledning, undervattens, om anläggande af en mellan Skåne och Preussiska kusten samt bestridande af kostnaderna derför.
Motion N:o 207.
Sammans. Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Telegraf-Iinil* angående anläggning på Statens bekostnad af en från Jönköping till Westervik, med stationer i Ekesjö och Wimmerby.
Motion N:is 73 och 172. Stats-Utsk.
N:o 100. — — om anslag för anläggning af en från Westerås till Sala, Avesta, Hedemora, Säter och Falun, med stationer å alla dessa ställen.
Motion N;o 285.
Theorell, om pension åt enkan efter Rikets Ständers Justitie-ombudsman, Kammar-rådet S. L. Motion N:o 60. Stats-Utsk.
N.o 153..
B- St. underdån.
Thersner, om understöd för utgifvande af plancliverket, »fordna och, närvarande Sverige».
Se Planchverk.
Tjeiistehjons böcker, angående införande af s. k. och andra bestämmelser i afseende å förhållandet mellan husbönder och tjenare.
Motion N:o 246.
Besv,- och Ekon.-Utsk. Betänk, N:o 2.
Tinnerholm, om pension åt enkan efter Post-inspektoren i.
Umeå Axel Fabian.
Motion N:o 104. Stats-Utsk.
Ii St. underån.
Tiöllde, angående förändradt sätt för uppbörden och redovisningen af.
Se Räntor. 44 Topografiska korpsen, om anslag till inköp af embetslokal för.
Motion N:o 227 Stats-Utsk.
Trägårdh, R., Motion N:o 83, om nedsättande af särskildt
Utskott för behandling af alla frågor angående elementar-läroverken. Konstitutions-Utsk.
N:o 51. — — Motion N:o 84, om upphörande af ett utaf Carlshamns stad hitti!ls"erlagdt lönebidrag till stadens eleinentar-läroverk. Stats-Utsk.
Skrifv, N:o 169. — — Motion N:o 262, om användandet af vissa Riksbankens medel till beredan de af återstående försträckningar till filialbankerna i Carlshamn, Orebro, Wisby och Borås, företrädesvis till förstnämnda filialbank.
N:o 23. — — Motion N:o 263, angående nedsättning i skyddstullen för porslin. Bevilln.- Utsk Betänk.
N o 8 samt Mein.
N:is 13 och 19. R.
N:o 148 — — Motion N;o 264, om anslag till inrättande af en teknisk läroanstalt i Carlshamn. — — Motion N:o 296, angående förhöjning i lönen för Öfver-fältläkåren vid Kongl. Majrts Flotta. Stats-Utsk.
Utlåt N:o 81.
Trägårdh, Sv >, Motion N:o 101. om anslag för anläggning af jernväg från Eslöf vid södra stambanan till Ystad. Stats-Utsk.
N o 120. — — Motion N:o 268, angående förhöjning i Regements- och Sqvadrons-häst läkares löneförmåner.
N;o 66 — — Motion N:o 269, angående ett bestämdt anslag, att användas till åtgärder för betryggande af seglationen i Kalmar sund och dess grannskap, företrädesvis med afseende å de i samma sund belägna grunden Dämman och Utgrunden.
N:o 81. R. St. underdån.
N:0 144 Trildgårds-illfreniörcr, örn anslag till löner för två.
Motion N:o 91. Stats-Utsk.
Utlåt N:o 99 samt Mera.
Niis 130 och 143.
Tullbevakning, angående förändrade bestämmelser i fråga om personalen hörande till den inre.
Motion N o 58 Ållin. Besv.- och Ekon.-Utsk.
N:o 74 — — om upphörande af skyldighet för fartyg att erlägga någon afgift för.
Motion N:o 258 Sammans.
Sevillu - samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Utsk.
N:o 7, Tull lagstilluhlg', om bibehållande utan förändring under den statsregleringsperiod, som innevarande Riksdag omfattar, af nu gällande.
Motion N:o 228.
Tlliisläliipiing, af varor, inkomna från utrikes orter’, angående upphäfvande af föreskrifterna om.
Motion N:o 108.
Beviiln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Tlllitaxa, angående revision af nu gällande till afskaflande af ännu bibehållna skyddstullar samt. förtydligande af vissa rubriker i.
Motion N:o 291. 45 Bevilln.-Utsk. Betänk.
Niis 13 och 19. R. St. underdAn.
N:o 148 Tändsticksfabrik, om periodiska undersökningar af lielsotillståndet i, till förhindrande af sjukdomen fosfornekros.
Motion- N:o 50.
N:o 32. R.
Töreboda och Mariestad- om låneunderstöd för anläggande af ny väg i rak sträckning till Wenerns hamn emellan.
Motion N:o 192. Stats-Utsk.
N:o 141. u. Uddevalla och Herrljnilga, om anläggande af jernväg mellan.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Blekinge län för åren 1843, 1844, 1845, 1846 och 1847. § 1- Länets allmänna beskaffenhet.
Fullständig uppgift härom är lemnad uti den berättelse, som år 1833 blifvit afgifven för de då sistförflutna fem år, och några väsendtliga förändringar hafva sedermera icke inträffat, hvarföre hlott de hufvudsakligaste omständigheterna här må återgifvas.
Blekinge län, med ett område af endast 25a qvadialmil, begränsas i öster och söder af Östersjön, i norr af Calmar och Kronobergs län samt i vester af Christianstads län.
Den delen af länet, som närmast gränsar lill Calmar län, och hela den öppna östra kusten, intilldess den vid Thorhamns udde böjer sig i en annan rigtning och inneslules af öar eller skärgård, nämligen Christianopels och större delen af Thorhamns socknar, beslår af mindre bördig sand- och klapperjord; stränderna äro kala och marken i allmänhet slät, men i den mån den aflägsnar sig från kusten, innehåller den mera skog, beslående af blandad lall- och löfskog, fordom särdeles ymnig, men nu mera blott undantagsvis al någon större betydenhet; ifrån och med Jemjö är landet mera kuperadt och jorden bördigare, hvilket fortfar till och med Asarum vid Carlshamn, hvarefter slättlandet åter öppnar sig emellan den skog beväxta bergåsen i norr och den öppna hafskusten i söder.
De största slätterna utgöras af ägorne till Ysane socken, Sölvesborgs stads- och landtförsamlingar samt den i hafvet utskjutande landltunga, som innefattar Mellby socken.
Denna beskrifning af landels yttre gäller dock hufvudsakligen den så kallade strandbygden och till en del mellanbygden.
Den så kallade skogsbygden eller länets norra del är i allmänhet mera skogbeväxt och jorden der jemförelsevis mindre bördig; dock finnas äfven der bördiga trakter, särdeles uti Fridlefstad, Böcleby, Tving, Backaryd och Jemshög, hvilka utgöra särskilda i 4 socknar uti länets norra delar, då deremot aila öfrige socknarne, som ej mötas af de nyssnämnde, genomskära hela länet från dess norra gräns till hafvet.
I samma rigtning genomskäres provinsen af ett icke ringa antal strömmar eller åar, sorn bilda flere vattenfall, särdeles der de nalkas kusten, och lemna tillfällen lill anläggning af vattenverk, hvilka tillfällen äfven äro begagnade, dock hufvudsakligen för qvarninrättriingar.
I det inre af landet, der dessa strömmar framgå inom mera låga och släta bäddar, förorsakas derigenom betydlig uppdämning å ängs- och betesmarkerna, hvaraf så kallade mader och kärr uppkomma: så genomlöper Lyckeby å, på en sträcka af 1 å 2 mil, släta marker, som till flere tusen tunnlands vidd lida af vattenstånd; på samma sätt Nettraby å, vid dess lopp genom Tvings och Fridlefstads socknar, och Silltorps å inom Rödeby socken; äfvensom hela trakten omkring insjön Wesan i gränsen emellan Ysane och Gammaltorps socknar är i hög grad vattensjuk; oberäknadt alla smärre kärrtrakter vid mindre bäckar och sjöar.
Klimatet liknar i det närmaste Skånes: strängare vintrar äro sällsynta och våren börjar tidigare, än i det högre liggande Småland.
Länet innefattar 4 härader, nemligen Östra, Medeistad, Bräkne och Listers härader, utgörande, i kameralt och administratift hänseende, två fögderier, af hvilka det ena omfattar Östra och Medelstads härader, samt det andra Bräkne och Listers härader.
I afseende på lagskipningen, har länet hittills varit på enahanda sätt fördeladt i två domsagor; men sedan vacauce i begge domsagorna numera inträffat, kommer, till följd af Kongl. Maj:ts derom fattade beslut, delning att äga rum, så att hvartdera häradet hädanefter skall utgöra särskild domsaga; och antalet af domsagor blir således fyra.
Landtsocknarnes antal är 30 och utgöra 18 pastorater, oberäknadt Asarums socken, som är förenad med Carlshamns stadspastorat, samt Sölvesborgs landtförsamling, hvilken har gemensam kyrka med Sölvesborgs stad. § 2.
Länets invånare.
Folkmängden, som, enligt 1842 års mantalslängd, utgjorde å landet 76,147 och i städerne 16,719, eller tillsammans 92,866 personer, utgör efter 1847 års mantalslängd: 5 På landet.
Skattskrifna .... 19,577 . . . 21,320.
Skattfri» 20,629 . . . 21,390. 40,196. 42,720.
Uti släderne.
Skattskrifna .... 3,481 . . . 5,915.
Skilttflia 3,993 . . . 3,665. 7,474. 9,580.
Summa Skattskrifna.
Mankön .... 23,058.
Qvinkön .... 27,235.
Summa Skattfria.
Mankön .... 24,622.
Qvinkön .... 25,055. 50,293. 49,677.
Summa 99,970.
Bland de skattfrie äro här äfven räknade gemenskapen vid flottan, som njuta befrielse från personella utskylder och år 1847 ulgjorde å landet 1,268 samt i städerne 1,033.
För de 5 år, denna berättelse omfattar, visar sig en tillväxt i folkmängden af 7,104 personer eller i medeltal närmast 1,421 om året.
Är 1827 utgjorde länets folkmängd 78,789 personer och tillökningen under en tidrymd af 20 år är således
Örn denna visserligen betydliga tillväxt af folkmängden inom länet må anses innefatta en fördel eller dess motsats, ankommer naturligtvis derpå, huruvida utvägarne till bergning äro tillräckliga och om dessa utvägar rätt begagnas.
Den hufvudsakligaste näringsutvägen är jordbruket, och oaktadt odlingsarbeten under sednare åren betydligt framskridit och allljemnt fortgå, finnas ännu inom länel högst betydliga ägovidder att upparbeta.
I den mån så sker och brukningssättet derjemte förbättras samt afkastningen äfven sålunda ökes, bör tillfälle icke saknas för den å landet bosatta befolkning att hafva sin bergning af och vid jordbruket.
Sällan inträffar, åtminstone under vanliga förhållanden, att en flitig och ordentlig arbetare saknar sysselsättning och en emot hans behof svarande ersättning för sin möda, ehvad denna nedlägges pä egen eller andras jord.
Men ty värr är antalet af dem, hos hvilka idoghet och ordentlighet brista, icke ringa, och omtanka för framliden är en egenskap, som icke 6 ofia förekommer hos den arbetande klassen, minst hos den egentliga daglönaren:
Han beflitar sig således icke derom, att under det goda året, då tillfället till daglig förtjenst står öppet och priserne på lifsförnödenheler ii ro låga, bespara något för elt annat svårare år: i stället antingen minskar han qvantiteten af sitt arbete eller använder han illa hvad han förljennr, och den naturliga följden deraf är fattigdom och nöd då missväxt inträffar samt af sådan anledning priserne å lifsmedel höjas.
Till stegrandet af denna nöd bidrager ock den omständighet, att arbetet lika med hvarje annan vara, i hänseende till priset derå, beroende på tillgång och behof icke sällan faller i värde, just då andra varor stiga, enär samma orsak, som vållat höjningen i värdet å de sednare, eller minskad tillgång, äfven minskar behofvet och förmågan, att använda arbetet.
På en gång blir både tillfället till arbete och ersättningen för hvad som lemnäs mindre, samt arbetaren sålunda i dubbelt afseende beröfvad medlet till bergning.
Häruti ligger den största vådan af bosättningar, som tillkomma uteslutande eller hufvudsakligast med beräkning på de medel till bergning, som skola bernias från arbetsbiträde vid andras* jordbruk; och sådana bosättningar inträffa visserligen inom detta län mera ofta än önskligt och nyttigt är.
— Sedligheten är i tilltagande och bränvinssupandet aftager.
Det anses numera skamligt, alt vara rusig.
Vid allmogens gillen finnes visserligen ännu bränvinet såsom en nödvändig artikel, men rict hvarken bjudes eller njules i öfvermått.
Den måttlighet som sålunda redan iakltages, förnämligast af de förmögnare bland allmogen samt deras barn och husfolk, skall småningom, genom exemplets verkan, äfven mera allmänt vinna insteg hos de fattigare klasserna och, i förening med den bättre upplysning och bildning, som ett ordnadt folkskoleväsende måste medföra, otvifvelaktig! återlifva hågen för ordning och arbetsamhet, dessa oeftergifliga vilkor för trefnad och välstånd.
Välståndet hos allmogen är visserligen mindre än det fordom varit och månsa äro fattiga och skuldsatta; alt ett tillbakaskridande uti den ekonomiska • » n ställningen under de sislförflutna fem åren ägt rum, kan dock icke såsom säkert antagas: faslheldre synes ställningen vara något förbättrad, helst om man mäler densamma efter förhållandet med lagsökningsmål och utmätningar.
Landskansliels diarium öfver utsökningsmål upptog för 1842 ett antal af 7,208, men för 1847 blott 4,30G, och hvilken minskning, som äfven under innevarande år fortfarit, är så mycket mera anmärkningsvärd, som 1846 års missväxt och deraf under det följande året föranledda skuldsättningar för lifsförnödenheler synas hafva bort medföra ett motsatt resultat.
Antalet af verkställde 7 utmätningar liar på lika sätt aflagil, särdeles i afseende på fast egendom, hvaraf executiv försäljning numera sällan äger rum.
Det är dock möjligt, att dessa förhållanden hafva sin grund i den större och lättare tillgång på penningar, som uppkommit sedan icke allenast ett afdelningskontor för Smålands Privatbank här blifvit inrälladt, ulan provinsen jemväl vunnit delaktighet i Hypoteksföreningen för de Småländska länen; äfvensom en ytterligare betydlig tillgång blifvit beredd genom de af Kongl. Majit beviljade lån, för anläggning af salpeterlador; Således kan något säkert omdöme, rörande den verkliga ställningen, icke fallas förr, än framdeles visar sig, huruvida ingångna förbindelser blifva ordentligen fullgjorda.
En af de i föregående femårsberättelser uppgifne orsaker lill allmogens skuldsättning synes emellertid hafva aftagit, eller kontraklerne. om leverering af större bränvinspartier, med utsatta vitén för underlätet fullgörande, hvilka kontrakter, åtminstone i lagsökningsväg, mera sällan förekomma; och en annan omständighet, som bör verka lill den ekonomiska ställningens förbättrande för jordbrukaren, finnes deruti, alt, oaktadt^ produktionen af jordbrukets alster ökats, försäljningspriserna här i orten stigit högst betydligt, utöfver de förr vanliga.
En särskild klass af befolkningen finnes emellertid, hvilkens ställning är ytterst svår och synes nära ohjelplig, nämligen de vid kusterna och i skärgården bosatte fiskare, som idka fiske såsom hufvudnäring och icke tillika hafva jordbruk, eller hafva det i så liten skala, alt det icke kan komma i beräkning:
Om dem skall nedanföre vidare nämnas.
Förhållande! i afseende på antalet af hegångne brott under sistförflulne 5 år, torde vara ungefärligen enahanda som under de nästförutgångne.
Blekingsbocns lynne är sådant, att han lätt retas lill vrede, hvarigenom uppkomma slagsmål och våldsamheter emot person, helst då den medfödda retligheten ökas genom förtäring af rusgifvande drycker: dråp och misshandel i bråd skillnad förekomma således ofta: mord eller annat öfverlagdt och uppsåtligt våld emot person mera sällan.
Brotten emot ägande rätt, såsom rån och särdeles stölder, synas här som annorstädes till en stor del hafva sin orsak i nöd och svårigheten alt erhålla arbetsförtjenst: i den mån medlen till lifsbergning ökas eller minskas, i samma mån, fast i omvändt förhållande, minskas eller ökas jemväl dessa brott.
Så visar sig en märklig skillnad emellan förhållandet härutinnan under 1847 och innevarande är.
Förstnämnde år, då, i följd af det näslförutgångna årets felslagna skörd och det särskilda förhållandet med årsväxten inom nästan hela Europa, lill en början blist och sedermera ovanligt höga priser på span mål uppkommo, fylldes alla häkten med brotts - 8 lingar, långt utöfver det antal, för hvilka utrymme varit beräknadt; hvaremot fångantalet under innevarande år, sedan ymnigare skördar inträffat och tillfälle till arbetsförtjenst icke saknas, mången gång utgjort mindre än hälften och sällan mer än f:delar af hvad det var vid samma tider under förra året.
Tillfälligtvis stiga brotten i antal äfven af den orsak, alt straff-och korrektionsfångar frigifvas, hvilka antingen till följd af egen oförbätterlig böjelse till det onda, eller i brist på utväg lill ärlig försörjning, den man inom kommunerna icke eller är särdeles benägen att dem bereda, begå förnyade brott och dervid icke sakna deltagare och anhängare på landsbygden, helst inom vissa socknar; ty äfven i dessa afseenden är förhållandet högst skiljaktigt inom olika delar af länet, så att brott både till större antal och af svårare art förekomma, mera i den ena än i den andra socknen.
Ett föränd rädt straff- och fängelsesystem, i förening med den moraliska förbättring, som är att förvänta af redan vidlagne åtgärder, skulle otvifvelaktig! bidraga till brottens förminskande; och mycket kan redan vara att hoppas, då det nya länsfängelset med celler, som nu är under byggnad härstädes, kan komma att användas. § 3.
JXäringarne.
Jordbruket har under sednare åren vunnit förkofran, både genom fortsatta nyodlingar och genom ett förbättradt brukningssätt, medelst användande af växelbruk och trädesjord, hvilket, ehuru ännu långt ifrån allmänt, dock synes vinna allt mer och mer förtroende.
Erfarenheten har visat nödvändigheten, att äfven här i länet lemna en större del af den jord i träde, som hösttiden skall besås, eller åtminstone under föregående sommar blott begagna den för sådana sädén, hvaraf tidig skörd erhålles, ty om än sådant, med afseende å den Blekingska jordens i allmänhet ovanliga bördighet, icke är ovilkorligen nödigt, för att erhålla en någorlunda god afkastning, få dock de jordbrukare, som följa det hittills vanliga brukningssättet, att hafva vårsäd eller potates å samma åkrar, som om hösten skola besås, till egen skada erfara trädens behöflighet, när, såsom förhållandet vanligen är, de förra sädesslagen icke hinna mogna och skördas, innan tiden för höstsåningen är inne och regnig väderlek eller köld sedermera försvårar eller alldeles hindrar sådden.