Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t med underdånig anmälan derom: hvilket vördsammeligen unner* ställes Riksens Höglofl.
Stockholm den *8 Maji 1818- N:r 285.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående Controll - stärnpel-afgiften Jör Guld3 Silfer och Tenn.
Uti det förslag ti l beräkning af Stats-Verkets intrader, som Stats-Utsotiet under den 26 sistledne Februarii till Riksens Höglofl.
Ständer afgaf; ansåg Utskottet Controll.Stämpel-afgiften för Guld, Silfver vch Tenn kunna påräknas till 2400
R:dr i stället för 2 000 R:dr; hvartill den förut i Stat varit upptagen.
Till denne högre a7* o Stats-Utskottets Betänkanden.' beräkning hem tade Stats-Utskottet anledning af den Inkomst, denne afgift, enligt Räkenskaperne, under de föregående arén fanns hafva lern* nät Stats - Verket.
Siats-Utskottet har sedermera ifrån Controll-Verket erhållit en närmare upplysning om denne afgifts förhållande, i jemförelse till de utgifter, Stats - Verket i och för Controll - Inrättningen måst vidkännas; Denne uppgift föranleder väl icke till någon förändring i den föreslagne beräkningen af denne Stats-intrad; Men Stats-Utskottet har dock funnit den, hvad sjelfva afgiften angar, innefatta sådane omständigheter, hvilka Utskottet ansett sig böra Riksens Högloll.
Ständers egen pröfning hemställa.
I anledning af JustitireCnntzIers-Embetets hos Kongl. Majit gjorde underdåniga anmälan; huruledes, tvert emot de tid efter annan utgangne Kongl. Förordningars innehåll, uti GuldSilfver- och Tenn-Arbeten ej allenast en märJtelig olikhet till finheten och halten af stämplade Arbets-stycken befunnits, utan jern väl Guldoch Silfver - Arbeten , så hos Guldsmeder som flere, utan Mästarens stämpel blifvit försålde, täcktes Kongl.
Maj t till en s!ik oredas förebyggande samt till Creditens styrkande så In- som Utrikes, under den 7 December 1752 utfärda Dess Nådiga stadga, angående en Controll-stämppels sättande på allt Guld, Silfver och Tenn, tom thädanefter blefve i Riket förarbetadt, med hvad mera till det åsyftade ändamålets vinnande fans nödigt.
Enligt denna Förordning skulle Guldet arbetas af 3:ne sorter, nemligen: Ducat •
Guld af 23 cay t 5 gtains halt, Pistoleu - Stats-Utskottets Betänkanden'. 1721 Guld till 20 carat och 4 grain samt Krono-Guld till 18 carat och 4 grain, dock med 2 grains remedium på hvardera sorten; Siifverhalten skulle blifva 135 lod fint på en mark af 16 lod med fidels tillåtit remedium ; Elvad Tenn-Arbetet angick, så blef tvastärr.pladt alldeles förbudet, utan skulle endast göras fyrastämpladt af 97 af Hundrade fint, så att tillsattsen klefva 3 på Hundrade, samt trestämpladt till 8 3 af Hundrade fint, så att tillsattsen derpå blef 17 på Hundrade, enligt 1694 års Kongl.
Förordning; — Under denne halt skulle ingen få arbeta af Guld, Silfver och Tenn, vid det ansvar och straff, som 3 §. utsätter.
Till så mycket bättre ordning, uppsigt och säkerhet om Arbetets tillbörliga halt och säkerhet, förordnades en Öfver-Directeur, hvilken med biträde af en Controlleur och annan nödig Betjening skulle besörja Controll - Inrättningen 3 Och skulle allt det arbete, som thädanefter förfärdigades af Guld, Silfver och Tenn, tecknas med en Kongl. Controll-stampel af 3 Kronor, för hvars påsätttande skulle betalas på hvart Qvintin arbetadt Guld 2 öre, på hvart lod Silfver 3 öre och på hvart #, Tenn -k öre SilfverAiynt; Hvilket allt, enligt Kongl.
Commerce - Collegii under den 3 November 1753 derom utfärdade Kungörelse, skulle taga sin början med den 1 Januarii 1754.
I afseende på halten, och straffet för dem, som derunder arbetade, förklarades genom Kongl, Brefvet af den 18 Julii 1758, att det thädaneftfer väl skulle vara tillåtit, att stämpla Verk Guld Ducat till 23 Carat 3 grain, Pistolett till So Carat, Kron-Guld till 18 Carat, Verk-Silf - Stats-Utskottets Bttånkanden. ver til! 13 lod, lenn fyr-stämpladt till 96 och Tre-stämpladt till 82 delar i fint på 100, men »ned det vilkor oell sådan gravation för vederbörande Mästare, att 011 och när något arbete finnes ringhalligare, än de i Controll - Stadgan tillåtne halter med deras reijdier, dock med och inom förenämnde lägsta halt, borde tillverkaren för sådane Arb&ts stycken erlägga dubbla stämpel-penningar, och det utan a!t sedan, vid varans försäljande, få beräkna köparen iner än den vanliga Controll-afgiften; hvarförutan stadgades, att Controll stämpel afgiften skulle ifrån och med 1759 ars början förhöjas på Guld ifrån 2 till 3 öre för Qvintinet, på Silfver ifrån -j till 1 öre för Lodet, ock på Tenn ifrån -jtdels till ^tdels bie på marken, allt Silfvermynt räknadt.
Majit behagade derefter genom Nådigt Bref af den 22 Januarii 1799 förordna, att Controll-afgiften å Guld Si fver- och Tenn Arbeten, hvilken efter Riksens Ständers vid 1756 års Riksdag gjorde tillstyrkande, faststäldes till o * Procent af Metallens värde, eller 1 öre Silfvermynt för 1 lod Silfver, som den tiden gälde 40 öre samma mynt, skulle thädanefter betalas med Riksgäids-Sedlar, samt, i afseende på Metallens sedermera förändrade värde peli till vinnande af nödig säkerhet för Afgiftens rätta beräkning i större och 6rnärre delar, erläggas för Guldet med 1 skilling på Qvintinet, för Silfret med 4 runst. på lodet och för Tenn med 3 runst. på skålpundet, hvilka afgifter Kongl. Majit derefter uti Nådigt Bref af den 20 December 1803 förordnade skulle ifrån 1804 Stuts-Ulskottets Betunkanden. *723 års början erläggas i Banca-myi.t oafkortadt och till lika belopp, som de dittills i Riksgäldssedlar utgått, hälst desse afgifter, äfven i Banconiynt erlagde, ändock voro j.del mindre, än hvartill de efter den år 2758 faststälde grund eller 2| procent af Metallens värde, jemförd med det Silher, efter 2776 ä,s mynt-evalvation, åsatte värde, sig belöpo, samt det i öfrigt år 1799 icke annorlunda, än tills vidare, blifvit tillåtit, att den då stadgade afgiften med Rifcsräldssedlar erlägga.
Utaf de ifrån Controll - Verket erbållne uppgifter har Stats-Utskottet inhämtat, att den inkomst, som.
Controll-afgiften till Stats-Verket inbringar, på långt nar icke är tillräcklig, att ersätta alla de utgifter, Staten i och för Contr oll-In rät t ningen måste årligen vidkännas, hvilket dock vid Verkets första Inrättning varit påräknadt; Och synes det äfven vara billigt, att en anstalt, som egentligen har Allmänhetens säkerhet i handel med de ädlare Metallerne ti l föremål, bör genom lämplige afgifter, åtminstone bära siri egen kostnad.
Den år 2758 faststälde grunden för Controll-afgiftens beräkning var 2§ procent af Metallens värde; Men, efter hvad nu erlägges, uppgår denna afgift ej mera än ti l omkring -Ldel af hvad deri efter nyssnämnde grund borde utgöra.
För Verkets upprätthållande anser derföre Stats-Utskottet nödigt, att Controll-afgifterne varda i någon lämplig mån förhöjde, i jemförelse till myntets och metallernes förändrade värde, och i synnerhet tror Utskottet dejn sä 17:4 Stäts-Utsbottets
Betänk anden. kallade knapphalts - afgift en bör en sådan förhöjning undergå, emedan i annat fall en obillig vinst skulle på köparens bekostnad tillfalla säljaren vid försäljningen af knapphallige Arbeten, oell Kronan jemväl betydigen förlora i den inkomst hon af srämplingen på sådane arbeten liar rätt att erhålla.
Siats-TJtskottet hemställer fördenskull vördsamt, att Riksens Högloft.
Ständer måtte hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit Nådigst måne täckas låta öfverse ConfrollFörfattningarne i denne del, samt efter
Nådig pröfning of detta ämne fastställa en skälig förhöjning, > jemförelse emot nu varande mynt-och metall-värde, sä väl uti de Ordinaira Controllafgifterne, som knapphalts afgiften:
Hvilket dock vördsam!igen underställes Riksens Högloft.
Ständers Egen pröfning.
Suckholm den 26 Maji 1818» N:r 284.
Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts JSudiga Remiss, angående medels uppförande ä Stat, till bestridande af Inquarterings-Penningarne för Götheborgs Escadren. läfter det Riksens Högloft.
Ständer vid denne Riksdag, i anledning af Fulimägtiges för Götheborgs
Stad motion om befrielse från utgörande af inquaitering åt någon del af Arméen» Stat-Vtsiottets Beiilnianden. *785 Flottas Götheborgs Escadre, ansett denna Stad böra sådan befrielse tillgodonjuta, och att alltså nödige medel till afgiftens bestridande borde vid regleringen af g:dje Hufvud-Titulns anslag, å Stat uppföras, men för öfrigt öfverlemna! pröfningen och afgörandet utaf förevarande ämne till Kongl, Maj:ts, Nådiga åtgärd; så hafva i detta hänseende Fullmägtige från nämnde Stad Herrar Sam.
Arvidsson, Zach.
Videberg och Eric M.
Leffler i underdånighet anmält ärendet hos Kongl. Maj:t, som deruppå i Näder låtit genom Hess Förvaltning af Sjö-Ärenderne infordra uppgift på deri Personal vid Götheborgs Escadren, sorn till inqvartering är berättigad och uti Kronans hus icke kari, inrymmas; hvilken uppgift Kongl. Förvaltningen uti underdånig skrifvelse den 24 nästledne April insändt; Och har Kongl. Maj:t derefter genom Remiss den 2 8ule i samma månad, tackt» öfverläinna handlingarne härom till Riksens Ständers Stats-Utskott.
Af omförmäldte Uppgift har Stats-Utskottet inhemtat personalen, sota vid Götheborgs Escadren saknar rum i Kronans hus eller inqvartering in natura samt alltså, i följd af Riksens Högloft.
Ständers ofvanåberopade yttrande^ skulle af Kong!. Maj.t och Kronan och ej såsom hittills skedt af Götheborgs Stad njuta Con-j tant inqvartering; Bestigande denne utgift efter den beräkningsgrund, sorn Stats-Utskottet i. dess utlåtande öfver 3:dje Hufvud-fuuln föreslagit och Riksens Högloft.
Ständer äfven bifallit, till 2,622 R:dr 16 sk.
Och, som nödige medel dertill, genem ett förhöjde anslag und^g 1726 Stats-Utskottets Betänkamhn. nämnde Hufvud-Titul blifvit uppförde till Kongl. Majus Nådiga Disposition; så återstår i denne del ingen vidare åtgärd, an alt sådant hos Kongl. Maj:t i underdånighet anniäles af Etik» sens Höglofl.
Ständer, i afseende på verkställigheten af Götheborgs Stads befriande från ifrägavarande Inqvarterings utgörande:
Hvilket Stats Utskottet till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen öfveiletnnar.
Stockholm den 28 Maji iSiS N:r 285.
Ständers Stats-Ut skot's Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets Betänkande, angående Skånska Roteringen.
T JL följd af erhållne återremisser från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige PresteStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, uppå Stats-Utskottets, under ilen 24 sistl.
Aprill afgifne Betänkande, angående Skånska Roteringen, får Utskottet, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, nu afgifva förnyadt utlåtande i detta ämne.
De inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar bestå egenteligen deruti: n:o
Att de, som vid Roterings - Förrättningen icke varit närvarande och Extra Roterings permanence bifallit, äfvensom de, för hvilka Förmyndare i Permanenta Roteringen ingått, måtte äga frihet, att, lika med dem, sorn bestämdt Ståls- Utskottets Betunkarnlen. 1727 vägrat, att Permanencen utgöra, få vid ipixtraRoieringen förblifva; 2:0
Att utredas måtte, huruvida de vid 180g års Riksdag för ExtraRoteringen i Skåne af Konung och Ständer gemensamt faststälde grunder blifvit rubbade eller icke, samt orri denna rubbning, i fall den existerat, tillkommit genom Konungs och Ständers gemensamma Beslut, emedan, om den genom Executiva Magtens åtgärd ensamt tillkommit, utan deltagande af Eagstiftande Magten, den skedt på ett sätt, som rakt skall strida emot Regerings-Formen och deri Riksens Ständer då skola äga rätt, att begära och få ändring; 3:0
Att hela Roterings - frågana återförsättes i det skick, hvari den vai, innan den sista Roteriugs-Förrättningen tillkom; samt 4:0 Att Hemmantalet, och icke Afkastningen, matte, enligt 180g års Riksdags Beslut, tagas till grund för Roteringens utgörande.
Stats-Utskottet har uti dess förra Betänkande uppgifvit all3 de omständigheter, derutinnan, vid ifrågavarande Roterings-Förrättning, icke blifvit följde de vid Roterings-Förrättningar förut vanlige och föreskrifne grunder; StatsUtskottet har derigenom visat, att sådane olikheter härvid uppkommit, som icke instämma med en jemn fördelning af Roterings-Besväg ret; Och, då både rättvisa och billighet härut” innan synts påkalla jemkning och rättelse, hemställde Stats-U tskotiet, att, till vinnande af detta ändamål, Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, efter förnyad Instruction för Roteringens verkställande i Skånska Uänen, täck - Siats-Utskottets
Betänk and eril tes i Nåder anbefalla en ny undersökning oclt Roterings företagande der6iädes, pä det dervid utrönas måtte livad jernkningar och rättelser skäligen kunde och borde äga rum i ile delar, der den ene Rote Skyldige kunde finnas lidande och mera betungad, än den andre, sä att eli hvar mätte tillkomma en läfvad och pä räknad lättnad i denna skyldighet, samt dymedelst vinna den liklottighet i tunga och besvär, som bör utgöra det hufvudsakligaste vilkoret för ett sä vigtigt varfs framtida bestånd.
Då Kongl. Majit härtill täckes lemna Nådigt bifall; så anser Stats-Utskottet, såsom ert ofelbar följd deraf, att de rättelser, hvarå de nu gjorde anmärkningar syfta, skola vinnas.
Att ingå uti speciel eller partiel pröfning af flere enskildte omständigheter härvid, eller grunden huru denna Rotering tillkommit, har Utskottet ansett både utom gränsen för dess befattning och äfven mindre lämpeligt, enär i alla fall, efter Utskottets förslag, förrättningen i det hela skulle komma att undergå en förnyad undersökning och rättelse i de delar, den finnes felagtig och afvikande från de gifne grunderne.
Vid ett sådant tillfälle anser ock Stats-Utskottet den rättelse äfven vinnas, som uti anmärkningarne från Högvördige Preste - Ståndet blifvit yrkad, nemligen ätt Boställs-Innehafvare af Ecclesiastique-Staten måtte få hafva sina ombud närvarande och dymedelst bereda sig den lindring uti Roterings-Resväret, som de kunna äga skäl att få till godo njuta.
Hvad inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit anfördt emot Utskottets Betänkande; kar Ut» Stats-Utskottets
Betänkandeni a729 skottet icke funnit föranleda till någon förändring uti hvad Utskottet förut och jemväl nu yttrat och föreslagit.
Detta allt underställes Riksens Höglofl.1 Ständers egit, ompröfvande vördsamligen.
N:r 286; Riksens Höglofl.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande 9 öfver Riksdags Fullmägtifren Pehr Bengtssons frän Halland Me O ■ a ^ f 71 •» moria/, angående 'i ullveds - Uppbär den i Halmstad.
Gren om Protocolls-Utdräg af den 23 sisth Maji har Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat Riksdags-Fullmägtigen Bihr Bengtsons från Halland Memorial af samma dag, deruti anföres, ätt, ehuru han skall hafva, i afseende pä afskaffande utaf den Tullveds-tägt, sorn sker i Halmstad, förenat sig uti RiksdagsFullmägtigens Nils "Månssons vid Riksdagens början gjorde Motion otti slik Tull-tägts upphörande uti öfrige Städerne, der den verkställes, hade dock Stats- Utskottet i dess- härom afgifns' utlåtande förbigått Pehr Bengtssons begäran och icke nämnt något om Tullveds - Uppbörden i Halmstad; i anseende hvartill han nu yrkat, att utlåtande äfven härom matte Stats-Utskottet; affordras.
Lihatig till Riks-St.
Tröt. 1S17 rgtS-d-de Sami.
N:r *17. 17'3° Stats-Utskottets Beiänianden.
I anledning häraf får Sta(s-Utsko'tet upp. lysa: att, enligt Hedervärda Bonde Ståndets Protocolls - Utdrag af den 27 December nasti, år, innefattande Remiss af Nils Månssons från Malmöhus Rån Memorial, om Tull-vedens afskaffande i de Städer der densamma ännu verkställes, hade väl, jemte flere andre Riksdags - Fullrnägtige från Skane och Calmare Län, Börje Börjesson Från Halland, men icke Pehr Bengtsson, förenat sig uti Nils Månssons framställning, utan att likväl uppgifva, det någon Tulfveds-intägt sker i Halmstad.
Och då sådant icke ^ller t berörde Memorial var anmält, ,ägde Utskottet ingen anledning att derom sig yttra.
Efter hvad Utskottet uti dess utlåtande den 6 sisth April, angående Stats-Regleringen unä der Åttonde Hufvud-Tituln utredt så val i följd af Kongl. Majus Nådiga Proposition och serskildte Remiss i detta ämne, sorn ock till besvarande af Nils Månssons Motion, har ifrågavarande Ved-intägt endast ägt rum i Städerne Calmar, Carlscrona, Carlshamn, Malmö, Jönköping, landscrona och Christianstad; och har Utskottet tillstyrkt ett ytterligare anslag å Stat till ersättande af den härigenom af ålder påräknade inkomst för Vedhållningen i berörde Fästningsorter, så att Tullveds-tägten, likmätigt Kongl. Majus genom Resolution den 9 Januarii 181b förklarade Nådiga afsigt, må såsom en ojemn och tryckande beskattning kunna afskaffas, så snart de ännu gällande Arrende - Contracterne för någre Städer löpa till ända.
Hvad åter nu Halmstad beträffar, så, emedan denne Stad icke finne» upptagen bland dem, Stats-Utskottets Betnnkanden.
1 7 3 1 der denne uppbörd ägt rum, hvarken uti Högstberörde Nådiga Resolution eller uti den Förteckning, sorn Kongl. Majus och Rikets KrigsCo legium på nåtlig befallning afgifvit och Kongl. Maju till Utskottet täckts låta öfverlemna att tjena ti l upplysning för handläggningen af detta ärende; samt Ved-tägten i Halmstad, som Pehr Bengtsson nu öfverklagat, alltså skulle vara ett missbruk, hvilket ej kan föranleda tiil någre medels anslående till ersättning vid detsammas afskaffande; ty, och då for öfrigt frågan härom, såsom ett denne ort särskildt rörande ämne, hvilket allena ankommer på verkstäl ande Magtens åtgärd, synes endast tillhöra Fullinägtige från orten, att i underdånighet anmälas; har Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att i någon befattning härmed ingå: hvilket dock vördsammeligen hexnställes till Riksens Högloft.
Stockholm den, 4 Junii i8t3.
N:r 287.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande öfver Herr Jac.
Linströms Motion och Förslag, att
Statens alla intrader skulle uppbäras och redovisas af Riksgälds -Contoiret.
Uti till Vällofl. Borgare-St andet ingifvit samt derifrån till Stats - Utskottet remitteradt Merao« rial har Riksdags-Fullmägtigen från Stockholm Herr Jac.
Linström, med åberopad anledning i 73® Ståts-Utskottets Betankanden". deraf, att, enligt de till Stats-, Banco- och Ritsgälds-Verkens öfverseende senast församlade Revisorers Berättelse, någon Riks-Hufvudbok ännu icke blifvit afslutad, och då det dessutom skulle leda till en säkrare Controll och Redovisning samt lätta öfve- sigren af Stats-Iritrader, ne, föreslagit, det alla bade Ordinarie Inkomster och Bevillningar, äfvensom Saltpeter-Skatten och Passevolans-afgiften. m. m., kunde uppbära; och redovisas på ett ställe, hvarti l H err L nsirötr. på anfördt skäl ansåge UiksgäldsContoirsi tjenligast; dock skalle Kong!.
StatsContoirst hädanefter, nas -m hittills, fortfara med bestridan,det af Stats-Uigifterne ertes de IVio Hufvud - Titlsrne i Rij: -Staten ock' dertill erhålla medel från Riisgälds-Contoiret, Ffter det Stats-Utskottet öfver detta Förslag inhämtat Riksén; Cläcdars Fullmägtiges i Riksgälds Contoire. yttrande, cam t derefter under öfvervägande tagit hvad bade med och emot Herr Linström9 Motion blifvit anfördt, har Stats Utskottet funnit, huruledes, RiksgäldsContoiret är inrättade endast tik Uiqvideiande af Riket; gäld och således med tiden må kunna upphö,?, oell förstinna, det icke skall vara lämpeligt att derstädes införa befattningen med Hufvud-lTppbirder. af Stålens ctändige intrader, hvarförutan deremot förekemma lige be tänkligheter, i afseende pä den rubbning sådant skulle medföra
Bti nu faststälde ordningen för Stats-bestyrelser på det hela, och den sammanblandning af Lagstiftande och Verkställande Magiens åtgärder, som derigenom uppkomme, och hvilken med grundlagen ej står att förena; hvar-.
Stats-ZJtskottets Betiinkanden. före StatsUtskottet, sorn ej eller kan inse nyttan eller behofvet af den ifcSgästälde förändring,' men för öfrigt finner att densamma skulle åtminstone till en början förorsaka större StatsUtgifter, ansett sig böra omförmäldte Förslag, såsom oanvändbart, vördsammeligen afstyrka.
Stockholm den 4 Junii 18lii.
M:r 288.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid dess yttrande, angående Gott ländska National- Reväringens aflöning.
I anseende till gjorde Anmärkningar vid StåtsUtskottets den 7 nästledne Maji afgifne yttrande, angående Gottländske Natioaal-Bevärlngens aflöning, har Höglofl.
Ridderskapet och Allein återremitterat detta ämne till Utskottets åtgärd.
Men, som berörde Utlåtande är bifallit af de öfrige t,:ne Stånden, nemligen: af Högvöidige Präste-Ståndet den -af Välloff, Borgare-Ståndet samma dag och af Heder värda Bonde Ståndet äfven den 10 näsfledne Maji, samt frågan alltså likmätigt 69. §. ii c ger ines-For men är afgjord; så kan densamma till någon ytterligare handläggning nu icke upptagas; hvilket Utskottet skolat vördsammeligen anmala.
Stockholm den 4 Junii r518, 1734 Stats-Utskottets Betänkanden.
Na- 289* Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande i anledning af gjord anmärkning i fråga om medels anslående jör Elementar -Scholan i Askersund.
Som Höglofl Ridderskapet och Adeln den 25, Högvördige Präst-Ståndet den 21 och Hedervärda Bonde-Ståndet den 19 sist!.
Maji, bifallit
Stats-X)tskottets utlåtande af den 12 i samma månad öfver Herr Borgmästaren Norström^ Motion om understöd af Statens Medel för Elementar - Scholan i Askersund; och denne fråga alltså, likmätigt 6g §. i Regerings-Formen, är afgjord; så kan Utskottet ej till handläggning upptaga de hos Vällofl. Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande; men får sådant vördsammeligen tillkännagifva.
Stockholm den 4 Junii 18x8.
N:r 2 q o.
Stunders Stats -Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid dess Betänkande, angående Lära-Verkens förbättring.
Vu Stats-Utskottets den 24 sistl.
April afgifne Utlåtande, angående tillökte anslag i Spanitemål till Eönernes förbättrande vid de Allmänna Schols- och Läro - Vérken hafva Anmärkningar blifvit gjorde hos Hedervärda Bonde-Ståndet, sorn derföre återremitterat detta Ståts-Utskottens Betänk anden.
1735 ämne till Utskottets åtgärd ; men, som de 3:ne öfrige Stånden, nemligen: Höglofl.
Ridderskapét och Adeln den 4 och Högvördiga PrästStåndet den 2 samt Vällofl.
Borgare-Ståndet den 16 sisth Maji bifallit Utskottets yttrande, samt ärendet alltså, enligt 6g §. i RegeringsFormen är afgjordt; så kan någon vidare handläggning deråt icke lemnäs; hvilket Utskottet vördsammeligen får anmäla.
Stockholm den 4 Junii 18x8. 291.
Ständers Stats-Utksotts Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Academi ce- med flere Hemmans före slagne försäljning till Skatte.
Genom Protocolls-Ufdrag af deD 13 sistledne Maji, har Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning af åtskilige Anmärkningar, återremitterat frågan, angående Academise- liom1 yrko- Wisingsborgs Scho'se-Gods.
Prebende- Annexe- och ad pios usus anslagne Hemmans, jemte Militiae Boställens försäljande till Skatte: hvaröfver StatsUtskottet, den nästföregångne, sig yttrat; och, som de öfrige Respective Riks-Stånden, under den 16 i samma månad, bifallit Utskottets Utlåtande, hvadan frågan, likmätigt 69- §. i Regerings.
Formen, redan är afgjord, har Utskottet *fy3 ^ Stats- Utskottets Betänk amien. skolat sådant, (ill svar* uppå återremissen, vördsammeligen anmäla.
Stockholm den 4 Junii i 818.
N:r 292.
Stätt ders Stats .
Utskotts Utlåtande, i anledning af Rikets Högloft.
Ständers tili Siats- Banco- och Riksgälds Verkens öfverseende för ordnade Revisorers Berättelse om Riksgälds-Verket, i den dcl9 som angår det under sistnämnde Verk lydande General-Assistance-Contoir • såsom ock öfver de hos Riks - Stunden väckta Motioner i samma ämne.
Icikets Höglofl.
Ständers tili Stats- Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende senast församlade Revisorer hafva uti deras under den 19 uästledne November till Rikets Höglofl.