Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Commerce-Rådet Santesson erindrade, att Borgare-Ståndet redan tillförene väckt fråga om StatsSecreterarens för Finance-Ärenderne hörande vid dylika tillfällen; och Utskottet beslöt att, med antagande af den redaction Konungen föreslagit, efter densamma tillägga: »Vid Handels-Tractaters afslutande höres tillika den Embetsman, som öfver Ärender rörande Allmänna hushållningen och Handeln äger högsta inseendet eller deraf är Föredragande.» 13 §. skulle i början sålunda förändras: »Vill Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då till ett utomordentligt Stats-Råd samtelige Ledamöterne af Stats-Rådet och Stats-Secreterarne, framställe för» etc. lika som i Regerings-Formen.
Efter proposition af Herr Grefven och Ordföranden biföll Utskottet, att 15 § må ur Regerings-Formen försvinna.
Vidare biföll Utskottet det tillägg i 28 §, hvilket Konungen föreslagit, af orden: »eller Chefer för de särskildte
Departementerne i Konungens Canzli», efter StatsSecreterare. 35 §.
Då olika meningar uppstodo om den tillökning i Förtroende-sysslor, hvilken Konungen äskat, skulle hvar och en af dem komma under särskild öfverläggning.
I anseende till Folitie-mästare var Utskottets enhälliga tanka att bifalla Konungens Proposition.
Angående Advocat-Fiscaler voro meningarne delade.
Herr Biskop Tingstadius yttrade:
Emedan hvarken Advocat-Fiscaler eller de Embetsmän, som höra till Justitise-Revisionen i Konungens Canzli, innehafva Domaresysslor, böra de, efter det begrepp, jag kan göra mig om verkan af sådane Embetsmäns försummelse på Ärender - 23 580 Riksdagen 1812. nes gång. icke undantagas ifrån deras antal, som Konungens Proposition i denna § innehåller.
Votering yrkades och anstäldes med slutna sedlar öfver följande proposition:
Den, som bifaller, att alla Advocat-Fiscalstjenster inbegripas bland Förtroende-sysslor, skrifver Ja; Den, det ej vill, skrifver Nej.
Nej, blifver förhållandet dermed såsom förut.
Vid sedlarnes öppnande befunnos rösterna hafva således utfallit:
Preste-Ståndet: Ja 2 Nej 4.
Meningen om Departements-Chefer i Konungens Canell bifölls.
Angående den så kallade Landt-Eegeringen tvekade åtskillige
Ledamöter både om uttryckets bemärkelse och sjelfva förändringens nytta.
Herr Borgmästaren Ullberg yttrade:
Om det ifrågavarande uttrycket i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innefattar blott Lands-Secreterare och -Camererare, Räntmästare, Häradsskrifvare och Krono-Fogdar, så kan jag för min del intet aDse nödigt att sätta desse personer i större beroende än förr, då de efter närvarande inrättning ej kunna hindra verkställigheten af Landshöfdingens befallningar, men väl de 2:ne förstnämde till Bilaga F till Mern.
Skrifvelse, J\:o i 49. 45 Befrämjande i allmänhet af Bergsbruket. 41 :o. Under erinran om de särskilda förslag, som vid sednaste riksdag blifvit framställda i ändamål att bereda besparing i landets omkostnader för brännmaterials anskaffande och Rikets Ständers med anledning deraf uti underdånig skrifvelse af den 24 Oktober 1860 gjorda anhållan, att sådana åtgärder måtte vidtagas, som pröfvades lämpliga för allmännare utbredande inom landet af dels en förbättrad och till större besparing ledande kolningsmethod, dels oek kännedom om torfjords ändamålsenliga beredande till godt brännmaterial, samt att de kostnader, som för nämnda åtgärder till en början kunde ifrågakomma, måtte bestridas af det anslag, 3,700 R:dr, som till “befrämjande i allmänhet af bergsbruket" funnes å Riks-stateu uppfördt, har, jemte förmälan, att, sedan Föreståndaren för Teknologiska Institutet, Bruks-societetens fullmägtige i Jernkontoret, Kommers-kollegium samt Landtbruks-akadeiniens Förvaltnings-komité öfver denna nådiga framställning sig yttrat, ett belopp af 1,500 R:dr blifvit under den 19 September förlidet år utaf ofvannämnda anslag anvisadt till belöning för författandet af en ändamålsenlig och populär afhandling om kolning och de tjenligaste methoderna för dess verkställande samt om bränntorf och dess beredning, — E. K.
Majit, enär berörda anslag, från hvilket dessutom, jemlikt nådiga Brefvet den 16 September 1859, årligen utginge 1,600 Ridr till aflönings förbättring åt lärare vid Fahlu Bergsskola, följaktligen, så framt någon tillgång för bestridande af tillfälliga utgifter för bergsbrukets gagn skulle finnas, icke blefve tillräckligt för ytterligare anvisningar derå, begärt, att Rikets
Ständer måtte bevilja on förhöjning i detta anslag af 5,000 R:dr, för att auvändas till årsarlvoden samt rese- och traktamentsersättningar åt två i kolning och bräuntorfs-beredning kunniga personer, hvilka skulle ega att, uppå reqvisition från bruks- eller skogsegare, mot ersättning efter enahanda grund, som för agronomer vore fastställd, meddela nödig praktisk anvisning för tillämpningen af de härvid begagnade bästa methoder; och hafva, med bifall till denna nådiga framställning, Rikets Ständer funnit skäligt bevilja ifrågavarande anslagstillökning, 5,000 R:dr årligen. 42:o.
Vid sistlidne riksdag, då, i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust i händelse skatteförenkligen komme att tillämpas på de till silfververket anslagne räntor af det så kallade Salbergs län, E. K.
Majit, bland annat, föreslog, att, till beredande af ränteförenklingens fördelar jemväl åt do skattdragande i nämnda lån, Rikets Ständer måtto bevilja ett förslagsanslag, motsvarande värdet af 185 tunnor spannmål, hälften råg och hälften korn, att sednast den 21 December årligen Bergslaget, efter ett, hvarje år för de nästförflutna 10 åren bestämdt, medelpris, tillhandahållas i ersättning för Bergslagets förlust å grufvedrängs-sädons och dagsverkspenningarnes förvandling, beslöto Rikets Ständer, att, enär Sjette Hufvudtiteln, å hvilken det erforderliga anslaget rätteligen bort uppföras, redan vore till större delen reglerad, dessa medel måtte från Riksgälds-kontoret utbetalas; i följd hvaraf ett belopp, motsvarande värdet af 185 tunnor eller 1,165,B kubikfot spannmål, hälften råg och hälften korn, efter ett antaget pris af 2 Ridr kubikfoten, men i rundt tal förvaridladt till 2,400 R:dr, blef för hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863 för berörda ändamål å Riksgälds-kontoret anvisadt till E. K.
Majits nådiga disposition; och har då, på sätt ofvan blifvit förmäldt, ifrågavarande ersättning egentligen bör af Sjette Ilufvudtitelns an - 46 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o '140. slagsmedel bestridas, B. K. Maj:t föreslagit, att vid nu skeende statsreglering nämnda belopp, 2,400 R:dr, måtte såsom förslagsanslag å denna Hufvudtitol uppföras under ofvanstående rubrik: “befrämjande i allmänhet af bergsbruket".
För vinnande af mera redighet i stater Och räkenskaper hade Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer hemställt, utom annat, att från denna, iöv jordbrukets, handelns och näringarnas förkofran afsedda.
Afdelning å Hufvud titeln måtte, vid uppgörandet af ny Riks-stat, uteslutas och efteråt bland diverse anslag upptagas de på Afdelningen då qvarstående frenne förslags-anslagen till utflyttningssjelp efter laga skiften, till odlingshjelp för krononybyggare och till ersättande af jordförluster genom kanal- och väg anläggning ar.
Vid nästpåföljde 1856—1858 årens riksdag blef ock, i följd häraf, Riks-staten ordnad i enlighet med denna Revisorernes hemställan, så att, efter den skedda omflyttningen, samtliga anslagen för jordbruk, handel och näringar varit af en och samma natur, nemligen reservationsanslag.
Efter hvad Rikets Ständer erfarit, har jemväl denna förändring verkligen medfört mera reda i bokföring och stater, äfvensom en lättare öfversigt af de för omförmälda ändamål anslagna eller reserverade tillgångar; men då den fördel, som sålunda vunnits, åter skulle omintetgöras, i händelse förslagsanslag ånyo på förstnämnda Afdelning af Hufvudtiteln upptoges, hafva Rikets Ständer, då vidtagande af en sådan åtgärd i förevarande fall ej heller är nödvändig, funnit skäligt medgifva att det, till ersättande af Sala Bergslags förlust å grufvedrängs-sädens och dagsverkspenningarnes förvandling, erforderliga förslagsanslag af 2,400 R:dr årligen må bland diverse anslagen på Sjette Hufvudtiteln upptagas.
Fiskerinäringens understöd. 43:o
I fråga om fiskerinäringen och medlen för dess befrämjande innehåller Statsråds-protokollet, bland annat, att Landtbruks-akademien, under hvars ledning, i bredd med de vetenskapliga undersökningarne lörande fiskerierna, äfven andra åtgärder i syfte att befordra fiskodlingen inom riket vidtagas, jemte anmälan om hvad i sådant afseende blifvit under nyssförflutna åren åtgjord t och de vigtiga upplysningar i afseende å denna näringsgren, som derunder vunnits, till E. K. Maj:t öfverlemnat ett af Akademiens ledamot, Professorn S.
Lovén uppgjordt förslag, hvilket efter Akademiens åsigt i väsendtlig mån borde kunna leda till fiskeriernas förbättring.
Enligt detta förslag skulle vården och tillsynen öfver fisket i rikets sötvatten och vid kusterna, med undantag af det egentliga hafsfisket vid Bohuslänska kusten, uppdragas åt en Intendent, hvars verksamhet borde omfatta att utföra en vetenskaplig undersökning af fiskerierna, samt att föreslå och vidtaga åtgärder till fiskets förbättrande, särdeles genom fiskodling i förening med fiskens fredande, genom plantering oller ledning af värdefulla fiskslag i passande vatten, genom anläggning af fiskparker och fiskdammar, samt genom införande af förbättrade fiskdon och redskap; en närmast under denne Intendent stående Assistent, som särskildt skulle hafva sig anförtrodd ledningen af en hufvudstation för fiskodling, hvarest personer från olika delar af riket kunde erhålla praktisk handledning i anläggning och skötsel af sådana anstalter samt undervisning i bedrifvande af olika slags fiske, med hvad till dess vård och förbättring hörer; samt en annan vid sidan af denne ställd Assistent eller medhjelpare, med uppdrag att resa till de orter, der hans närvaro för dylikt ändamål önskades; hvarjemte, bland de vid hufvudstationen undervisade eleverne de skickligaste ansåges kunna, efter Expeditions-EIskottets Förslug till underd.
Skrifvelse, !S:o 74.9. 47 reqvisition utsändas, för att anlägga kläckningsanstalter, plantera fiskrom, o. s. v., äfvensom, enligt samma förslag, en årlig summa borde vara disponibel för försöks anställande vid andra fisken än sådana, som kunde ifrågakomma vid hufvudstationen, exempelvis ålfisket, samt för vidtagande af åtgärder för att pröfva nya, ännu oförsökta medel till fiskets förbättrande; hvarjemte Akademien, som till ledningför bedömande af de kostnader, hvilka för ifrågavarande åtgärder kunde erfordras, upplyst, att de belopp, hvartill utgifterna för dylika anordningar i Norrige uppginge, utgjorde årligen tillsammans 2,750 speciedaler eller i Svenskt mynt 11,000 Ridr, hade, i enlighet med Professoren Lovéus förslag, dels upptagit de årliga omkostnaderne på sätt som följer:
En Fiskeri-intendent, lön 2,000.
Ersättning för resekostnader och traktamente 1,500. 3^599 Föreståndaren för hufvudstationen, lön 1,500.
Ersättning för resor 500. 2 000 Medhjelparen, lön 1,000.
Ersättning för resor 500. q 599 Till försöks anställande 1,000. eller tillsammans 8,000 R:dr, dels ock beräknat, såsom för en gång erforderliga, till uppsättande af en kläckniugsanstalt 500 Ridr; dock skulle, efter hvad Akademien vidare förmält, ifall förslaget bifölles, genom afdrag från den förstnämnda Summan af tvenne belopp, som hittills blifvit för fiskeriernas understödjande utaf Rikets Ständer beviljade, dessa omkostnader kunna nedsättas och till ifrågavarande fullständiga reglering af åtgärderna för de inhemska fiskerierna endast behöfva anvisas, utom det extra anslaget för en gång å 500
R:dr, ett nytt årligt anslag af 5,500 R:dr; och har E. K.
Majit, som godkänt de af Landtbruks-Akademien i berörda hänseende föreslagna åtgärder, äskat att anslaget till “fiskerinäringens understöd" måtte ökas ej mindre med de nu å Riksgälds-kontoret till vetenskapliga undersökningar anvisade 1,000 R:dr, än ock med ytterligare 5,500, eller tillhopa med 6,500 R:dr årligen, hvaremot E. K.
Majit ansett tillgång till de af Akademien för en gång jemväl äskade 500 Ridr böra från befintliga tillgångar inom Hufvudtiteln beredas.
Då fiskerinäringen, om den ändamålsenligt bedrifves, bör blifva en synnerligt god inkomstkälla för en stor del af landets befolkning, och det således synes vara Statens pligt att söka understödja denna vigtiga näringsgren, hafva Rikets Ständer, som erfarit att för närvarande inom landet finnas personer, särdeles skicklige och lämplige för verkställande af de utaf Landtbruks-Akademien i sådant afseende föreslagna anordningar, hvilka synas komma att hafva ett fördelaktigt inflytande på fiskerinäringens utveckling, beviljat den för ifrågavarande ändamål af E. K.
Majit äskade årliga tillökning 6,500 Ridr i anslaget för Fiskerinäringens understöd, hvarigenom berörda anslag kommer att utgöra 16,100 Ridr. ■Illo.
Yidkommande aflöningen åt Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader samt dess tj ens tebiträden så väl i hufvudstaden som i landsorten, hade, enligt hvad i Statsråds-protokollet omförmäles, bemälda Styrelse, med afseende derå att göromålen för Kanslitjenstemännen vid Styrelsens byrå betydligen ökats, samt enär de aflöningsbelopp, Staten hittills bestått såväl en del af dessa tjenstemän som Distrikts-cheferne och Distrikts-adjutanterne, ingalunda kunde anses motsvara den tjenstgöring, som af dem måste fordras, hemställt, att aflöningstillökning 48 Exy editions- il ts k o t te Is Förslag■ lil/ underd.
Skrifvelse, N: o 4 49. måtte ifrågavarande tjenstemän beviljas och nuvarande anslag för Styrelsen och dess biträden följaktligen höjas från 27,550 till 33,000
R:dr årligen, jemlikt följande aflöningsstat:
En Öfver-direktör, hvilken tillika är Chef för Väg- och Vattenbyggnads korpsen , . . . 0,000.
En Byrå-chef för tekniska detaljer, tillika Öfverste-löjtnant i nämnde korps 4,500.
En Kamererare och Kansliledamot 2,500.
Tekniska biträden vid Styrelsens byrå:
En å 1,200.
En å 1,000.
En ä 8QQ- 3,000.
En förste Kanslist och Registrator 2,000.
En andre Kanslist 1,000.
En Vaktmästare 500.
5 Distrikts-chefer, tillika Majorer i Väg- och Vattenbyggnads-korpsen, å 1,800 9,000.
6 Distrikts-adjutanter, hvaraf 2 i norra och 1 i hvartdera af de öfriga 4 di strikten, å 750 4,500.
Summa R:dr 33,000.
Majit, sorn funnit den af Styrelsen föreslagna förhöjning i aflöningen för åtskilliga af Styrelsens tjenstemän och biträden af billighet påkallad, men ansett aflöningsförhöjningen för Eörste Kanslisten kunna inskränkas till 600 R:dr, så att hans lön komme att utgöra 1,800 R:dr eller lika belopp med en Kanslistlön inom Siats-departementets Kansli-expeditioner, begärt att, med denna inskränkning, Rikets Ständer måtto bestämma anslaget för bemälda Styrelse och tillhörande personal för nästa statsregleringsperiod till 32,800 R:dr årligen.
Vid granskning af den föreslagna staten, hafva Rikets Ständer icke funnit annat att erinra, än att. då efter hvad kändt är, Distrikts-cheferne och
Distriktsadjutanterne i allmänhet äro i tillfälle att, genom utförande af större eller mindre arbeten åt enskilde, förskaffa sig extra inkomster, som åtminstone för en del af dem torde uppgå till icke obetydliga belopp, någon lönetillökning för bemälde tjenstemän icke synes vara af behofvet påkallad, samt att således från den nu äskade anslagssumman, 32,800 R:dr, bör afdragas hvad som i löneförhöjning för dem blifvit upptaget, eller 3,900 R:dr; i följd hvaraf Rikets Ständer till aflöning för bemälda Styrelse samt dess tjenstebiträden så väl i hufvudstaden som i landsorten under nästa statsregleringsperiod anvisat ett belopp af 28,900 R:dr årligen. 45:o.
Till arfvoden åt Lärare vid Mariebergs Artilleri-läroverk för undervisnings meddelande åt Civil-ingeniörer, äfvensom till stipendier åt elever, som genomgå den för Civil-ingeniörer bestämda kurs, har E. K. Majit äskat enahanda belopp, som vid förra riksdagen beviljades, nemligen 3,000
Ridr årligen för hvart och ett af omförmälda föremål, eller för nästkommande frenne år tillsammans 18,000 R:dr.
Dessa anslag hafva Rikets Ständer beviljat; men då uti E. K. Maj:ts nådiga Proposition antydes att den undervisning, som nu af Lärare vid Marieberg meddelas i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, möjligen komme att derifrån till annat läroverk öfverflyttas, hafva Rikets Ständer, i sammanhang härmed, ansett sig böra uttrycka deu underdåniga önskan, det E. K.
Majit, i fäll en dylik Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o '149. 49 dylik förändring vidtages, täcktes låta tillse, huruvida icke förstnämnda anslag då må kunna indragas. 46:0.
Beträffande anslaget till rese- och inspektions- samt undersöknings- och expens-kostnader för allmänna arbeten, för hvilka behof vid sednast förflutna riksdagar anvisats 25,000 R:dr årligen, är af B. K. Maj:t äskadt, att detta anslag måtte ökas och för nästa statsregleringsperiod utgå med 30,000 R:dr om året.
I afseende å denna fråga har Väg- och Yattenbyggnads-styrelsen anfört, hu rusom det vore naturligt, att, i ett land af den utsträckning som Sverige, behofven af och fordringarne på lättade kommunikationer skulle stiga i samma mån som nya eller förbättrade transportanstalter åvägabragtes; att i sammanhang härmed ökade anspråk jemväl gjordes på företagande af undersökningar angående utförbarheten och ändamålsenligheten af de förslag till anläggningar, som i berörda afseende kunde varda framställda; samt att, äfven med fortsatt tillämpning af den hittills följda grundsats, att den orts innebyggare, som al en ny kommunikations öppnande komme att draga hufvudsakliga fördelar, böra deltaga i kostnaden för undersökningar och plans utarbetande rörande samma företag, äfvensom att undersökningars anställande och upprättandet af förslag i afseende på vattenaftappningar bör i allmänhet fullt bekostas af jordegarne sjelfve, komme likväl ännu under åtskilliga år större tillgångar att behöfvas för resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten, än som hittills erfordrats, enär det vore af vigt att tillräckliga medel icke saknas för de årligen i omfång och vigt tilltagande inspektionsresorna, hvilka voro oundgängliga för handhafvaude af vederbörlig kontroll derå, att under utförande befintliga arbeten med noggrannhet verkställas, äfvensom att äldre anläggningar behörigen vidmagthållas.
Och halva, med alseende å hvad sålunda blifvit anförd t, Rikets Ständer beviljat den af E. K. Maj:t i ofvanberörda hänseende äskade tillökning i nämnda anslag, hvilket alltså kommer att för nästa statsreglerings-period utgå med 30,000 R:dr årligen. 47:o. E. K.
Maj:t har derjemte begärt, att här ofvan uti punkterna N:o 43, 44 och 45 omförmälda utgiftsposter måtte, för de tre år nästa statsreglerings-period omfattar, uppföras bland Sjette Hufvudtitelns ordinarie anslag till Jordbruket, Handeln och Näringarne; men enär berörda utgiftsposter äro af beskaffenhet att förändringar uti dem icke sällan torde ifrågakomma, samt, hvad särskildt angår anslaget till arfvoden åt lärare vid Marieberg, detsamma för framtiden möjligen Olifver obehöfligt, hafva Rikets Ständer icke funnit skäl att denna nådiga framställning bifalla, i följd hvaraf samtliga dessa anslag hädanefter såsom hittills varda ställde tili E. K.
Maj:ts disposition, att från Riksgälds-kontoret i vanlig ordning utbetalas.
Diverse anslag. 48:o.
Med erinran om hvad i den Kongl. Kungörelsen den 18 Februari 1859 angående förändrade föreskrifter i afseende å besutenhets- och skiftesväsendet i Stora Kopparbergs län blifvit stadgadt, eller att, i afseende på de utflyttningar, hvilka i sammanhang med storskiftesförrättning bestämmas, och hvarvid grunderna i 1827 års Skiftes-stadga i allmänhet äfven borde följas, för öfrigt skulle lända till efterrättelse hvad angående understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af laga skiften inom länet blifvit förordnadt, dock att understöden till utflyttningar Bih. till B.
Brot. 18fl2—18 63, 10 Sami. 1 Afd. 13 Haft. ' 7 50 Expeditions-Utkotle.ls Förslag lill underd.
Skrifvelse, i\:o 149. i följd af stor-skiften icke borde intagas i de ingående årsiörslagen å dylika understöd i följd af laga skiften, utan särskildt i deD ordning, som i allmänhet vore stadgad, hos E. K.
Majit föreslås till anordnande af medel, sorn E. K.
Majit då ville anvisa, har, — sedan numera, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Rikets sednast församlade Ständer föreslagna grunder, Kungörelse den 27 September 1861 blifvit utfärdad rörande understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af laga skiften samt inom nämnde län verkställda stor-skiftesförrättningar, och ytterligare gemensamma föreskrifter sålunda blifvit meddelade för utflyttningsunderstöden efter såväl den ena sorn andra arten af skiftes-förrättning, - E. K.
Majit, då någon giltig grund icke förefunnes att för utflyttningar i följd af storskiftesförrättningar i Dalarne anvisa medel från annat anslag, än för öfriga utflyttningar, föreslagit, dels att utflyttnings-understöden i följd af storskiftesförrättningar inom nyssberörda län måtte, likasom understöden för laga skiften, få utgå af det på Sjette Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till “Utflyttningshjelp efter laga skiften11, hvilket anslag i sådant fall E. K.
Majit, ansett böra hädanefter benämnas “Utflyttningshjelp efter skiften"; dels ock att detta anslag, i nu gällande Riksstat upptaget till ett belopp af 69,000 Ridr, måtte, i öfverensstämmelse med den utaf Rikets Ständers år 1861 församlade
Revisorer lemnade utredning om dess otillräcklighet, ökas med 41,000 Ridr, eller till 110,000 Ridr årligen.
Sedan Rikets Ständer inhemtat, att utgifterna å ifrågavarande förslags-anslag, emot hvars föreslagna förändrade benämning icke något synes vara att erinra, under de fem åren 1855—1859 i medeltal utgjort 118,196 Ridr, hafva Rikets Ständer E. K.
Majits förevarande nådiga framställning så i ena som andra hänseendet bifallit. 49:o. E. K.
Majit har likaledes, med ledning af den berättelse 1861 års Stats-revisorer meddelat, rörande deras granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859 och i hufvudsaklig öfverensstämmmelse med Revisorernes afgifna förslag, hemställt, att Rikets Stäuder måtte bevilja årlig förhöjning såväl i förslags-anslaget till '‘Skrifmaterialier och expenser, ved, m. rn." med 22,434 Ridr 9 öre, som ock uti det till "Rese- och traktaments-p enning ar" uppförda förslags-anslag med 6,000 Ridr.
Uti nu gällande Riks-stat upptages förstnämnda anslag till 27,565 Ridr 91 öre och det sednare till 9,000 Ridr, hvadan, genom bifall till nu ifrågaställda förhöjning, det förra skulle upptagas till 50,000 Ridr och det sednare till 15,000 Rdr; och enär, enligt hvad räkenskaperna gifva vid handen, bristerna å dessa anslag varit ganska stora och i medeltal under de fem år, som föregått nämnda revisionsförrättning, uppgått till de af E. K.
Majit såsom tillökning i berörda anslag nu äskade belopp, hafva Rikets Ständer bifallit E. K.
Majits berörda nådiga framställning, dock att, för jemnande af Hufvudtitelns slutsumma, anslaget till skrifmaterialier och expenser, ved m. m. varder bestämdt till 50,047 Ridr 16 öre. 50:o.
Eör vinnande af en åskådlig och mera fullständig uppställning vid beräknande och bokföring af Statsverkets inkomster och utgifter, har E. K.
Majit, i öfverensstämmelse med hvad Stats-kontoret härutinnan i underdånighet hemställt, begärt att på Sjette Hufvudtiteln måtte uppföras under titel 11 Konvoj-kommissariatet, Förslags-anslag", den Handels- och Sjöfärts-fonden tillkommande andel af tullmedlen med det derför nu bestämda, men, i jemnbredd med tullmedlens ökande utöfver 15 millioner Ridr, efter stadgad proportion stigande belopp, 750,000 Ridr årligen, att utgå direkte af tullmedlen, och har denna al Rikets sednast församlade Ständers beslut föranledda framställning blifvit af Rikets Ständer bifallen.
Expeditions-Visko Itc Is Förslag tilt underd.
Skrifvelse, N:o 149. 51 51:o. Jemte det E. K.