Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständers Riksgälds-kontors inkomster, utom allmänna Bevillningen och Kreditiv-afbetalningar samt tills vidare förräntade medel och särskilda, enligt Rikets Ständers beslut, till detta Yerk öfverlemnade tillgångar.
Räntor och kapital-afbetalningar å meddelade län för nedbrunna städers ätemppbyggande, jernvägsanläggningars samt hamnanläggningars och odlingsföretags befrämjande jemte andra särskilda föremål Räntor å Riksgälds-kontorets tills vidare förräntade medel Skatteköpeskillingar , , , f t .
Ekeskogslösen , ; ; . . . .
Afgifter för tidningsstämplingen s ; . ä < , . . , Kortstämpelafgifter
Anmärkningsmedel ; Samma R:dr R:mt Hafva utgjort:
År 1860. 430,554 159,043 8,784 2,009 47,716 83,240 3,724 714,852 63 11 50 55 26 7 73 63 År 1861. 558,649 55,030 12,818 839 47,251 68,515 9,525 752,650 66 15 48 74 1 65 79 48 År 1862. 679,121 64,786 13,174 1,377 50,790 82,941 4,820 897,013 64 89 93 76 52 99 75 Summa under åren 1860—1862. 1,668,105 258,860 34,776 4,227 145,758 234,697 18,071 2,364,496 93 15 98 3 24 51 Från den 1 Januari till och med den 20 Oktober 1863.
Från den 20 Okt. till och med den 31 December 1863. 320,928 196,475 8,004 872 42,953 56,854 7,293 633,362 29 46 41 19 60 82 69 46 150,000 50.000 3.000 200 7.000 17.000 800 Under åren 1864—1866. 2,250,000 300.000 35.000 4,000 145.000 235.000 18.000 228,000 2,987,000 Slals-Utskottets Memorial M 236.
\:o 236.
Ank. til! Eip.-Ulsk. den 18 Nov. 1863, kl. 10 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks Stdndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga med statsregleringen gemenskap egande frågor.
Sedan, enligt Stats-Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, Riks-Stånden godkänt de i Utskottets Memorial N:ris 216, 219 och 227 loreslagna voteringspropositioner rörande Irenne med Stats-regleringen gemenskap egande frågor, har, jemlikt föreskriften i 69 § Regeriugs-formen, Förstärkta Stats-Utskottet vid sammanträde denna dag öfver dessa propositioner verkställt omröstning, hvars resultat härmed för Rikets Ständer anmäles: l:sta Voteringen: (enligt Stats-XJtskottets Memorial M 216.) »Den som, i likhet med Borgare- och Bonde-Stånden, anser, att Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag gjorda nådiga framställning i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer godkänt Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets i denna fråga fattade beslut, att Rikets Ständer, jemte det de medgifva att den ersättning, som uti ifrågavarande hänseende bör af allmänna mern lill B.
Prol. 1862 A 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 32 Häft. 1 2 Slats-Utskoltels Memorial M 230. del bestridas, utgår af rese- och traktamentsanslaget å den Riks-statens Hufvudtitel, hvars rätt och fördel kan anses hafva varit af förrättningen beroende, uti underdånig skrifvelse ej mindre tillkännagifva, dels att Rikets Ständer funnit ersättning för tillsyn vid nybyggnad eller reparalion af karaktershus å militieboställen ej böra af ofvannämnda anslag bekostas, dels ock att Rikets Ständer för sin del beslutat, att ersättning till ifrågavarande tjenstemän må, derest Ständernas beslut om förhöjning i skjutslegan vinner Kongl. Majits nådiga bifall, utgå med 1 R:dr 30 öre för hvarje mil, men i motsatt fall fastställas till 1 R:dr 2S öre för milen, än äfven anhålla, det Kongl. Majit måtte låta tillse att, der krigsrältssammanträden vid andra tillfällen än under mötestiderna eller inom garnisonsort finnas nödiga, de måtte med minsta möjliga kostnad anordnas.»
Denna votering har, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 51 Ja och 67 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ae/-propositionens lydelse. 2:dra Voteringen: (enligt Stats-Utskottets Memorial M 219).
Den, som vill att till kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen antages Ridder skåpet och Adelns beslut, »att Rikets Ständer skola till svar å Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Krigs-kollegii ombildning till en Armé förvaltning, i underdånighet meddela, att Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigs-kollegium i flera hänseenden olämplig och bristfällig, och att Rikets Ständer medgifva, att Krigs-kollegium förändras till en Armé-förvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda aldelningar, hvardera ställd under en militärchef, och att åt dessa chefer uppdrages att, hvar inom sin afdelning, på eget ansvar, med nödigt biträde handlägga och afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militäriskt—tekniska insigter; hvaremot åt en särskild, af militärcheferne oberoende, af endast civila ledamöter bestående och kollegialt arbetande afdelning uppdrages, dels vården och inseendet af arméens boställen, dels förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, dels kontrollen öfver dispositionen af Armé-förvaltningens kassa, dels den bokföring, som afser att redovisa för embetsverkets hela förvaltning, dels ock slutligen alla de ärenden, som, enligt den instruktion, som af Kongl. Majit för Armé-förvaltningen kommer att utfärdas, icke äro hänförliga till militäriskt-tekniska frågor; hvarjemte Rikets Ständer förklara, att om Kongl.
Majit finner lämpligt, att före nästa riksdag gå i författning om inrättande af en Arméförvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder, det nuvarande anslaget till Krigskollegium må för sådant ändamål användas, dock under förbehåll, att
Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk af de nu der anställde embetsoch tjenstemän», röstar Ja; Ståls-Utskottets Memorial J\S 236.
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej. antages till kontraproposition Preste-Ståndets beslut, »att Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Majit uti högslberördo nådiga Proposition äskat, uti underdånig skrifvelse förklara, att Rikets
Ständer lör sin del godkänna grunderna för det al 1861 års Landtfiirsvars-komité afgifna förslag till Krigs-kollegii ombildning, enligt hvilket detta Kollegium skulle förändras till en Armé-förvaltning, der ärendena efter sin olika art pröfvas och afgöras utaf särskilda af hvarandra oberoende afdelningar eller embeten under hvar sin ansvarige chef, i vissa mål allena beslutande, i vissa mål samfäldt med embetsledamöter; men att Rikets Ständer, som funnit svårighet för sig möta att ingå uti fullständig pröfning af förslagets enskildheter, ansett sig böra i underdånighet anhålla, dels att Kongl.
Majit täcktes låta tillse alt uli den nådiga instruktion, som kan blifva för den nya Armé-lörvaltningen utfärdad, så noggrannt som möjligt skiljes emellan de ärenden, uti hvilka embets-chef mä ega ensam beslutande rätt och dem, hvilka böra genom omröstning afgöras, på det ingen tvekan må uppstå om sättet för hvarje förekommande måls behandling, dels att ändamålsenliga och betryggande kontroller i afseende på de under Krigs-kollegii disposition ställda medels och fonders förvaltning icke mätte saknas; — samt att Rikets Ständer medgifva, att, derest Kongl.
Majit skulle finna skäligt att före nästa riksdag förordna om Krigs kollegii förändring till en Arméförvaltning, det för Krigs-kollegii aflöning nu på Riks-staten uppförda anslag må för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stat kan i sådant afseende varda i behörig ordning antagen.»
Denna omröstning har utfallit med 82 Ja och 37
Nej, hvadan lill kontraproposition vid hufvudvoteringen antagits Ridderskapet och Adelns beslut. 3:dje Voteringen: (enligt nyssberörda Memorial M 219.)
Deri, som godkänner Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, »att Rikets Ständer till svar å Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Krigs-kollegii ombildning till en Armé-förvaltning, underdånigst meddela, att Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigs-kollegium i flera hänseenden olämplig och bristfällig, och att Rikets Ständer medgifva, att Krigs-kollegium förändras till en Armé-förvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera ställd under en militär-chef, och att åt dessa chefer uppdrages att, hvar inom sin afdelning med nödigt biträde, på eget ansvar handlägga och afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militäriskt-tekniska insigter: men att alla öfriga mål och ärenden öfverlemnas till en särskild af militär-cheferne obe - 4 Sia/s-Ulskotte/s Memorial M 236. roende afdelning, som utgöres al endast civila medlemmar och med kollegialt ar betssätt, åt hvilken afdelning tillika uppdrages den omedelbara dispositionen af Armé-förvaltningens kassa och kontrollen deröfver jemte den bokföring, som afser att redovisa för embetsverkets hela förvaltning; samt att Rikets Ständer dels anhålla, att Kongl. Majit ville från Armé-förvaltningen skilja såväl värden och inseendet öfver arméens boställen, som förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, äfvensom ock tillse att kassaförvaltningen bringas i öfverensstämmelse med den reglering af Statens allmänna penningeförvaltning, som kan blifva en följd af Rikets Ständers derom särskildt gjorda underdäniga framställning; dels förklara, att om Kongl.
Majit finnér lämpligt att före nästa riksdag gå i författning om in rättande af en Armé-förvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder.
Rikets Ständer medgifva, att nuvarande anslaget till Krigs-kollegium må för sådant än damål användas, dock under förbehåll, alt Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk af de nu der anställde embets- och tjenstemän; dels ock slutligen uttrycka den åsigt, alt alia frågor om tjenstetillsättningar, transporter och afsked samt åtal rörande fel eller försummelse i tjensten, för så vidt krigsförvaitningens egna tjenstemän angår, bör af embetena vid gemensamma sammanträden afgöras», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Riktis Ständer godkänt Ridder skåpet och Adelns i denna fråga fattade beslut, »att Rikets Ständer skola till svar å Kongl.
Majits nådiga Proposition, angående Kiigs-kollegii ombildning till en Armé-förvaltning, i underdånighet meddela, att Rikets Ständer finna den nuvarande organisationen af Krigskollegium i flera hänseenden olämplig och bristfällig, och att Rikets Ständer medgifva, att Krigs-kollegium förändras till en Armé-förvaltning på det sätt, att inom densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera ställd under en militärchef, och att åt dessa chefer uppdrages att, hvar inom sin afdelning, på eget ansvar, med nödigt biträde handlägga och afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militäriskt-tekniska insigter; hvaremot åt en särskild, af militärcheferne oberoende, af endast civila ledamöter beslående och kollegialt arbetande afdelning uppdrages, dels vården och inseendet af arméens boställen, dels förvaltningen af de landtförsvaret tillhöriga fonder, dels kontrollen öfver dispositionen af Armé-förvaltningens kassa, dels den bokföring, som afser alt redovisa för embetsverkets hela förvaltning, dels ock slutligen alla de ärenden, som, eldigt den instruktion, som af Kongl. Majit för Armé-förvaltningen kommer att utfärdas, icke äro 'hänförliga till militäriskt-tekniska frågor; hvarjemte Rikets Ständer förklara, att om Kongl.
Majit finner lämpligt, att före nästa riksdag gå i författning om inrättande af en Arméförvaltning, i enlighet med nu uppgifna grunder, det nuvarande anslaget till Stats-Utshottets Memorial M '236.
5 Krigs-kollegium må för sådant ändamål användas, dock under förbehåll, att
Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas lill följd af anspråk af de nu der anställde embets- och tjenstemän.»
Enär vid denna votering rösterna utfallit med 64 Ja och 55 Nej, hafva alltså Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Va-propositionen. 4:de Voteringen: (enligt Stats-Utskottets Memorial N:o 227.) »Den, som vill, att till kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen antages Preste-Ståndets beslut, enligt hvilket Rikets Ständer till svar å Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka, meddela, »att Rikets Ständer, med antagande af den utaf Kongl. Maj:t framlagda plan för Westgöta regementes -återförvandling till kavalleri och Smålands husar-regementes öfvergång till infanteri, till Kongl.
Maj:ts disposition, för vidtagande af åtgärder till samma plans genomförande, ställa dels den vaka ris—afgift, som kan komma att erläggas för tillfälliga karlvakanser från den tid Kongl. Maj:ts beslut om Westgöta regementes uppsittning kungöres och intilldess uppsittningen sker, och dels de besparingar, som på befälets allöningsmedel under samma tidrymd uppstå,» röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Bonde-Ståndets beslut, »att Rikets Ständer måtte i svar å den Kongl. Propositionen meddela, att Rikets Ständer väl finna rusthållarne vid Smålands husar-regemente företrädesvis berättigade att komma i åtnjutande af de förmåner, som regementets afsittning medförer; men att Rikets Ständer likväl, med afseende å nuvarande förhållanden, icke anse lämpligt att nu vidtaga några bestämmelser för tillvägabringande af nämnda åtgärd, samt att Kongl. Maj:t måtte täckas låta på lämplig kortare tid af 5 eller 10 år förnya de kontrakt rörande kavalleri-regementenas afsittning, som tilländalöpa åren 1870 och 1871; äfvensom att, i händelse Kongl. Maj.t finner
Sig icke kunna lemna bifall till denna Rikets Ständers framställning, utan pröfvar erforderligt att kavalleristyrkan ökas med SOO man, sådant måtte ske genom
Smålands husar-regementes afsittning och uppsättning ånyo af Östgöta kavalleri-regemente, men att i alla händelser denna åtgärd icke måtte leda till förändring i de förfoganden af räntors och boställens indragning, som skett till följd af regementets afsittning, samt att Rikets
Ständer icke eller fiona skal att till förändringens genomförande till Kongl.
Maj:ts disposition ställa andra medel, som till Statsverket böra ingå, utan anhålla om nådig Proposition rörande de anslag, som för ändamålet erfordras.» Jlih. till II.
Prut. 1862 & 186-3. 4 Sami. 1 Afcl. 4 Band. 32 Häll. 2 6 Siats-Utskottets Memorial M 236.
Som voteringen utfallit med 64 Ja oell 55 Nej, har lill kontraproposition vid hufvudvoteringen antagits Preste-Ståndets beslut. 5:te Voteringen: (enligt nyssnämnda Memorial JVs 227). »Den som vill, att, i enlighet med hvad Ridderskapel och Adeln samt Borgare-Ständet beslutat, Rikets Ständer å Kongl. Maj.ts ifrägavararide nådiga Proposition meddela följande svar: »Erkännande behöfligheten af en tillökning i kavalleriets nuvarande styrka, föreställa sig Rikets Ständer att en dylik förändring bör kunna åstadkommas, utan att någon del af det redan alltför fåtaliga kavalleriet blifver till infanteri förvandladt, och kunna för sin del icke godkänna förslaget om Smålands husar-regementes afsiltande.
Rikets Ständer anse äfven, att kavalleriets förstärkande genom indeld eller värfvad trupp bör kunna med största fördel åstadkommas i förening med vakans-kontrakternas förnyande med de afsutna rusthålls-regementena och vakans-afgifternas förhöjande till ett belopp, närmare motsvarande värdet af den skyldighet de äro beräknade att ersätta,» röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Preste- Ståndets mening, beslutat att till svar å Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka meddela,1 »att Rikets Ständer, med antagande af den utaf Kongl. Maj:t framlagda plan lör Westgöta regementes återförvandling till kavalleri och Smålands husar-regementes öfvergång till infanteri, lill Kongl.
Maj:ts disposition, för vidtagande af åtgärder till samma plans genomförande, ställa dels den vakansafgift, som kan komma att erläggas för tillfälliga karlvakanser från den tid Kongl. Maj:ts beslut om Westgöta regementes uppsittning kungöres och intilldess uppsittningen sker, och dels de besparingar, som på befälets aflö ningsmedel under samma tidrymd uppstå.»
Då denna omröstning, dervid en sedel måst kasseras, utfallit med 79 Ja och 39 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-proposi tionens innehåll.
Rättelser: i Siats-Utskottets Memorial JK 225, sid. 23, rad. 2 nedifr., står: 340,878: — läs: 340,878: 33. » » » 1 » » 4,398,441: 80; n 1,598,442: 15. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1863.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 237. 1 N:o 237.
Ank. till Exp.-Utsk, åen 24 Nov. 1863, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag till en remonleringsfond för Smålands husar-regemente. (U. A.)
Med anledning al Rikets Sländers i Förstärkt Stats-Ulskott den 17 i denna månad fattade beslut, enligt hvilket Rikets Ständer komina att till svar å Kongl. Maj:ts den 28 sistlidne April aflålna nådiga Proposition, angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka, meddela, Iliand annat, alt Rikets Ständer för sin del icke kunna godkänna det af Kongl. Maj:! framlagda förslaget om Smålands husar-regementes afsittande, liar Riksdagsfullmägtigeri Daniel Danielsson från Jönköpings lån, med hvilken Riksdagsfullmägtigen J.
Erickzon från samma län instämt, uti en, med stöd af 50 <§ Riksdags-ordningen, väckt motion anfört, hurusom, under den föregående behandlingen af ofvanherörda nådiga Proposition, tvenne Riks-Stånd erkänt behöfiigheten för provinsen Småland af den lindring i ruslningsbesväret, hvilken varit i den nådiga Propositionen alsedd, — en lindring, hvaraf provinsen med så mycket mera skäl bort kunna hoppas komma i åtnjutande, som den blifvit ej blott af flere enskilde motionärer förut påyrkad, utan äfven af Landllörsvarskomitéen förordad; och då denna provins, allt från indelningsverkets uppkomst, varit hårdare berustad, än någon annan del af riket, samt endast för remonteringen måste vidkännas en årlig utgift af omkring 20,000 R:dr, har motionären föreslagil, att Rikets Ständer måtte till bildande af en remonteringsfond för Smålands busar-regemente anvisa ett belopp af 100,000 I\:dr Runt, hvaraf räntan årligen linge användas till remonteringshjelp, på sätt Rikets Ständer och Kongl. Majit kunde närmare bestämma.
Då under 1855—1854 års riksdag åtskilige rusthållare vid Smålands husarregemente uti en, genom deputation af riksdagsfullmägtige för allmogen i de SmåJBih. till Ii.
Prof. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afä. 4 Band. 33 Häft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 237. ländska länen, till Kongl. Maj:t öfverlemnad ansökning i underdånighet anhållit, att nämnde husar-regemente måtte få afsitta eller ock, genom bidrag från andra provinser, lindring i rustningsskvldigheten ruslhållarne beredas, inhemtade Kongl. Majit häröfver yttrande af Krigs- och Kammar-kollegierna, hvilka den 19 Juni 1854 afgåfvo gemensamt underdånigt utlåtande, deruti de, under hufvudsakligt afstyrkande af bifall till ansökningen, bland annat anlört, hurusom, enligt en pä grund af då sednast inkomne eller 1852 års landsboksräkenskaper och samma års markegångstaxor upprättad beräkning, rusthålls- och augmenlsräntan i allmänhet för ett rusthåll vid ifrågavarande regemente uppginge, eller markegångsförvandling, till 105 H:dr 45 sk. 5 rst.
B:ko, så att, då roteringskostnaden beräknades till 58 Ridr 4 sk. 7 rst., sammanlagda ersättningen för rustningsbesväret uppginge till 204 Ridr 2 sk. eller ett ersättningsbelopp, som med 53 Ridr 0 sk. 8 rst. öfverskjöte. den al sökanderne sjelfve uppgifna rustningskostnaden eller 170 R:dr 45 sk. 4 rst., allt banko.
För Smålands husar-regemente hafva några sednare officiela uppgifter icke varit för Utskottet tillgängliga, men enligt en nyligen gjord uträkning på rusthålls- och augmentsräntorna för nästlidet år vid Smålands grenadier-bataljon, utgjorde dessa, som i allmänhet äro lägre än vid husar-regementet, i medeltal för hvarje rusthåll 275 R:dr 44 öre Rimt.
Dessa uppgifter synas icke gifva anledning till antagande att rustningen för provinsen Småland i allmänhet är mera betungande, än med hemmanens natur ölverensståmmer.
Visserligen lärer vä! genom rustningsslammarnes och augmentsräntornas ojemnhet denna skyldighet kunna för åtskilliga hemman vara mera tryckande, under det andra med mera lätthet fullgöra densamma, och Kongl. Majit har derföre vid flera tillfällen framlagt förslag till bildande af föreningar mellan samtlige rusthållarne vid hvarje särskildt rusthållsregemente för ersättande af rustningspersedlar och hästar, men dessa föislag hafva icke blifvit af rusthållarne antagna.
Enär sålunda den belysning af frågan, Utskottet varit i tillfälle åstadkomma, icke antyder behölligheten af det utaf motionären äskade anslag, samt då någon tillförlitlig utredning af de nuvarande förhållandena uti ifrågavarande hänseende hvarken blifvit af motionäreu förebragt eller kunnat, med hänseende till riksdagens snara afslutuide, af Utskottet anskaffas, tillstyrker Utskottet, alt Riksdagsfullmägtigen Daniel Danielssons ifrågavarande motion måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 237. 3 Reservation: af Riksdagsfullmågtigen Daniel Danielsson från Jönköpings län: ”Alt min motion inom Stats— Utskottet koni att röna det öde, som skett, var icke oväntadt, elnira i min tanke det varit lika nödvändigt att bistå den, sorn i svett och möda både vill och mäste bidraga till sitt fäderneslands försvar, som åt bättre lottade samhällsklasser tillstyrka löneförhöjningar och dylikt, som ofta skapar lyx oell öfverilad, hvilket är ett lands största förderf.
Meningarna finner man i detta lall vara olika, och man måste låta sin mening falla, äfven om man skulle tycka den lider orätt.
Hvad sora likvisst förefaller mig besynnerligt, är, att Utskottet kommit till det resultat, som skulle rusthållarne vid Smålands busar-regemente på rustningen hafva öfverskott.
Den derför åberopade ofllciela uppgillen visar, att mathällen i medeltal, inberäknadt hemmanets egen grundskatt, skulle i så fall till rustningen vara anslaget 165 lt:dr 45 sk. 5 runstycken Banko eller i Riksmynt 2411 R:dr 95 öre, deri dock salpeterhjelpen, som nu är borttagen, iriberäknad, som på hvarje rusthåll utgjorde omkring 16 å 19 R:dr Runt, hvaraf visas, att rustningen nu icke kan beräkna mera än omkring 230 R:dr R:mt, deraf icke fullt 100 R:dr erhålles som augment.
Lålom oss derföre se efter hvad öfverskott deraf kan uppkomma.
Jag vill derföre uppgifva rusthållens årliga utgifter.
Inköp af remont går i medeltal till 450 R:dr; i lyckligare fall kan den antagas vara tjenstbar i tolf år, således åtgår årligen dertill 5 7
R:dr 50 öre. årliga räntan på inköpssumman gör 25 ,, — „ hästens skötsel och underhåll 150 „ — ,, karl och muuderingspersedlars underhåll m. m 50 ., — „ husarens löneförmåner sammanlagd! 100 ., — „ Summa 302 R.dr 50 öre.
Aidrages derifrån hvad som vid indelningsverket varit för rustningen beräknadt, eller förenämnde 250 R:dr, har hvarje rusthåll en årlig utgift derutöfver al 152 R:dr, ehuru hemmanets egen grundränta deri är ganska högt beräknad.
Jag är öfvertygad alt den beräknade rustningskostnaden är snarare för lågt än för högt upptagen, och kan endast i lyckligare fall derföre bestridas.
Jemför man delta med roterings-indelningen, som i Småland utgöres med 1‘ hemman til! hvarje rote, der roteringskostnaden kan beräknas lill 100 R:dr Runt, utgör den på helt hemman endast 66
Rdr 67 öre, hvaraf synes att hvarje rusthållshemman öfverstiger dessa i en kostnad af 65 R:dr årligen, utöfver de hårdast roterade inom provinsen.
Ville man vidare uppdraga en jemförelse med öfriga provinser, blefve skilnaden säkert fördubblad.
Det må derföre ej anses öfverdrifvet, att Staten, på sätt jag begärt, i någon mån komme de rustande till hjelp i den för dem så hardt tryckande remonteringen.
Jag vågar på grund häraf hemställa hvad jag inom Utskottet framställt, att på så sätt bifalla rao - 4 Stdts-Ulskoltets Utlåtande ffio 231. tionen: alt Rikets Ständer, tili bildande af remonteringsfond för Smålands nuvarande kavalleri-regemente, ville anvisa ett belopp al 100,000 ll:dr R:mt, mot vilkor att denna fond ställes under en direktions förvaltning, som på förslag af Regementschefen och ruslhållarne tillsattes af Kongl. Maj:t, och att denna fond göres fruktbärande tills den genom ränta och tillskott uppgår lill 200,000 R:dr, då försl, enligt förut af ruslhållarne uppgjordl och af Kongl. Maj.l gilladt reglemente, räntan årligen finge användas lill fördelning ål dem, sorn under året skola tillsätta nya remonter.