Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Eilers Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers Revisorers sednast afgifna berättelse, angående granskning af statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse oell förvaltning för åren 1848 och 1849, genom remiss af den 30 nästlidne Januari, i nåder behagat infordra Direktionens öfver
Danviks hospital underdåniga utlåtande, får
Direktionen öfver hvad Revisorerne i berörde berättelse framställt rörande hospitalet och dess förvaltning i underdånighet anföra:
Hvad först vidkommer det anmärkta inköpet af fasta egendomen N:o 4 i qvarteret Sparfven af Johannis församling, torde Direktionen i underdånighet få meddela, 42. - 330 — att, sedan Kopisten Carl Christian Strandbergs syster, enkan Anna Elisabeth Hagel, år 1833 inkommit å Danviks enkhus, emot en årlig betalning af 100 R:dr banko, hvilka Strandberg åtagit sig att erlägga, samt Strandberg, för att betrygga systerns vård å enkhuset, i händelse af hans död eller obestånd, år 1842 hos Direktionen anhållit att få öfverlemna sin i ofvanberörde egendom intecknade skuldförbindelse å 1,000
R:dr banko, såsom medgifts- eller inköpssumma för enkan Hagels fortfarande vård under hennes lifstid, i stället för förutnämnde årliga betalning; så biföll Direktionen, den 2 Februari sistnämnde år, Kopisten Strandbergs härom framställda begäran, hvarefter egendomen af honom försåldes till Klensmedsmästaren Johan Gustaf Löfvendahl, vid hvilkens sedermera år 1848 inträffade konkurs
Direktionen, för att bevaka
Danviks hospitals berörde fordran, nödgades samma år (ej år 1849, såsom Revisorerne uppgifvit) låta inropa egendomen för 5,200 R:dr banko; ett belopp, som, betäckande hospitalets intecknade fordran, ingalunda öfverstiger egendomens värde, och hvarå ränta erhållits, på sätt i bestyrkte afskrifter i underdånighet bilagda redogörelser utvisa, hvaraf den för år 1848 finnes i hospitalets räkenskaper för samma år. under titel: “hyres- och arrendemedel“, intagen; och vågar
Direktionen hysa den underdåniga förhoppning, att Eders Kongl. Majit häraf i nåder behagade finna, att Direktionens företagna åtgärd varit påkallad af nödvändigheten, samt att hospitalets fördel blifvit behörigen iakttagen och bevakad; hvarjemte
Direktionen begagnar tillfället i underdånighet förklara, att Direktionen är betänkt hos Eders Kongl. Majit göra underdånig framställning att framdeles få afyttra ej mindre denna egendom, än några andra smärre fastigheter inom hufvudstaden, hvilka tillfallit hospitalet efter der intagne personer.
Rikets Ständers Revisorers vidare gjorda framställning, att revisorer för Danviks hospitalsinrättning måtte utses att årligen granska och närmare följa samma inrättnings förvaltning, får Direktionen till Eders Kongl. Majits nådiga pröfning öfverlemna, med den underdåniga förklaring, att Direktionen är lika villig som pligtig att underkasta sina åtgöranden vid hospitalets förvaltning all den granskning och revision, Eders Kongl. Majit i nåder kan behaga föreskrifva, förvissad, att berörde granskning skall ådagalägga, att Direktionen gjort allt hvad i dess förmåga stått för att, i afseende på hospitalsinrättningens förvaltning i enlighet med gällande nådig instruktion och öfriga föreskrifter, söka motsvara Eders Kongl. Majits
Direktionen lemnade nådiga förtroende.
I anledning af Revisorernes slutliga yrkande, att i räkenskaperna ett särskildt fastighetskonto måtte varda upplagdt, får Direktionen i underdånighet tillkännagifva, att vederbörande räkenskapsförare, i följd af berörde yrkande, redan erhållit föreskrift om upprättande i räkenskaperna af ett dylikt fastighetskonto.
Eders Kongl. Majits underdänigste och tropligtigste tjenare och undersåter, C. F. UNGBERG.
M. M. Af PONTIN.
J. J. SCHÖNMEYER. L. BORN.
Redovisning öfver medel, inkomna och utgifva för egendomen N:o 4, qvarteret Sparfven, vid Lutterus gränd. 1848.
Ingångna hyror från den 1 April detta år, då egendomen af hospitalet tillträddes: a) ./. S. Westerholm, två qvartals hyra till ultimo September 55: — — b) F. L. Cederqvist, qvart-års hyra till ultimo Juni 12: 24.
Vidare afbetalning å qvart-års hyra till ultimo September - 7: 32. 20: 8. c) Anna hagerström, 2 qvartals hyra till ultimo Sept. 26: — — d) Catharina Eriksson, qvartal till ultimo Juni 5: 16.
Vidare afbetalning å qvartal till ult.
September 2: — 7. ig. e) Johanna Nauclér, 2 qvartals hyra till ultimo Sept. 13. 16. — f) Joli.
Löfvendahl afbetalt å förfallen hyra till ultimo September 9: 16. — jgj. § Vidare hyror, influtna å qvartalet från den 1 Oktober: a) J. G. Westerholm, enligt annat kontrakt, qvart-års hyra till ultimo December — 35: — — b) Johanna Nauclér, enligt annat kontrakt, afbetalning å qvartalet till ultimo December 4: 16. — c) Christina Catharina Schultz, qvartal till ultimo December - 12: 24. — d) Charlotta Molin, qvartal till ultimo December 15: — — e) Samuella Ahlberg, qvartal till ultimo December 5: 16. — f) Per Gustaf Blomgren, qvartal till ultimo December 8: 16. — g) Andeias Hybinette, qvartal till ultimo
December 20: — — h) Anna.
Lagerström, qvartal till ultimo December 13: — — J13. 04 Ogiddna hyror: af F. L. Cederqvist, å qvartalet till ultimo September 4: 40. — af Catharina Eriksson, å samma qvartal—. 3: 16. — af J. G.
Löfvendahl, å qvartalen från den 1 April till ultimo September 91: 32- — 99: 40.
— Summa banko 344: 24.
— Utgifter: Febr. 18.
Lösen för protokoll vid auktion den 27 Januari — 30.
Mars 16.
Dito för dito från Brandförsäkrings-kontoret ........ 1: 12.
Betalt för kallelse i Öfverståtliållare-embetets Kansli till inställelse, i och för liqvid med inteckningsägare, — 4: 32.
Transport: 6: 26.
Transport 6: 26.
— Maj.
— Lösen för protokoll öfver liqviden i Öfverståthållare-embe tets Kansli 6: — — — Reparation å golf, enligt nota, 3: 19 r:gs 2: 12. — Juni. — Inqvarteringsafgift för äret — — 26. — Juli. — Stämplailt papper till köpebrefvet 26: 36.
— Aug.
— Gatulyshållningsafgift för året 4: 27. — Sept. — Lagfartskostnad, enligt A.
Danelii räkning å 18 R:dr 9 sk. 8 rst., utföres här, efter afdrag af 6 R:dr 32 sk., med 11: 25. 8.
— Brandvaktsafgift för året 2: 18. — Balans: omstående oguldna hyror 99: 40.
— Att i Banken insättas - 184: 5. 4. 283- 45 4 Summa banko 344: 24.
— Stockholm den 16 November 1848. W. Ingelotz.
Vidimeras ex officin Carl Telander.
Redovisning öfver medel, inkomna och utgifna för egendomen N:o 4, qvarteret Sparfven, vid Lutterus gränd.
Novo konto från den 16 November 1848. 1849.
Af balanserade oguldna hyror, utgörande, enligt räkning af den 16 November 1848, 99: 40. — äro endast af F. L. Cederqvist albetalda 1: 24. — hvaremot nu afskrifvas: för samme Cederqvist 3: 16. „ enkan Eriksson — 3: 16. „ smeden Löfvendahl ...... 91: 32. g§. jg ^() och utföras här ofvan inbetalda - 1: 24.
— Vidare ingående hyror:
Februari 7, Anders Hybinettes qvartal till ultimo Mars 20: — — Mars 2, Christina Catharina Schultz, dels liqvid för samma tid 12: 24. — och dels albetalning å qvartal till ultimo Juni. 11: 16. — ^3.
Maj 9, Samuella Ahlberg betalt qvartal till ultimo Mars ... 5: 16- — och särskilda albetalningar å qvartal till ultimo Juni 3: 32. — 9.
Juli. — Anna Elisabeth Lagerström, för tre qvartal till ultimo September 39: — — Transport: 93: 16. — — 333 — Transport: 93: 16. Juli. —J. G. Westerholm, liqvid för samma tid 105: — Charlotta Molin, för samma tid 45: — Johanna Nauclér betalt lill fullo qvartalet till ultimo December - L och afbetalning å qvartalet till ultimo Mars 3: — — 4. — Samma Nauclér betalt till fullo qvartalet till ult.
Mars 2: 16. — och afbetalning å qvartal till ultimo Juni 1: 16- — 3; 32.
September 28, Samuella Ahlberg betalt till fullo qvartalet till ultimo Juni - L 32. — och afbetalning å qvartal till ultimo September 1: 32. — 3. 43.
Anders Hybinette betalt två qvartals hyra till ultimo September 40: Oktober 1, Westerholms qvartal från dato till ultimo December .... ... 100: — December.
Oguldna hyror, att i nästa räkning redovisas: af Christina Catharina Sehnltz, a) återstod å qvartal till ultimo Juni 1: 8. — b) qvartalet Juli, Augusti och September 12: 21. — 43. 32. _ af Johanna Nauclér, a) återstod å qvartalet till ultimo Juni 4: — — b) qvartalet Juli, Augusti och September 5: 16. — 9. 16.— af Samuella Ahlberg, återstod ä qvartal till ultimo September 3: 32. — af Per Gustaf Blomgren, qvartalen från 1849 års början till och med September 25: 51; 32.
Summa banko 446: — 1849.
Kallelsekostnad i 3 lagsökningsmäl, med afgift för utmät ningsförsök, - 3: — Muraren Bergström, enligt nota, 4: ob O.
Sandelin, enligt 4 särskilda notor, 4: 24 G.
Holm, för soplårs tömning, enligt nota, 2: —- Glasmästarearbete, enligt nota, 2 R:dr 18 sk. rgs 1: 28 „ 27, Kontributioner för år 1847 ------ 13: 08 Samma års fattighus- och gatulyshållnings-afgifter - 4: -7 „ 29, Till Brandkontoret, ränta å länet N:o 637, inteck nadt i egendomen,. - - 18: 9- !•
Ka pitalafb clain ing ä samma lån - 10: — 28: 9 Transport: 62: 18 — 334 — Transport: 62: 18.
Kontributioner för år 1848 17; 3.
För erhållande af fastebref å egendomen, betalt, enligt nota, 3: 36.
Wadstena Krigsmanshus-kassa-afgift 5: 9. G. Rydahl, enligt nota, - — 20.
Läs lagade, enligt nota, — 32.
Halft års sotning till ultimo Mars 8: 16.
Ränta till dato a revers, 1,400 R:dr, utgifven till H. C.
Kjellén eller ordres, 70:
Ränta till dato å revers, 1,100 R:dr, utgifven till Skräddare embetets begrafningskassa eller ordres, —- 55: — Maj 22.
Ränta till dato å revers, 500 R:dr, till Enkefru Bagge eller ordres 25: — Enligt nota, för en fastsatt spjellram - — 24. A. Sellbergs enka, för 3 kakelugnars lagande 1; 24.
Broman, för en tömd soplår, enligt nota, 2:
— Lås anskaffade och andra lagade — 1: 16.
Juni 28.
Ytterligare ränta till dato å förestående revers, 1,400 R:dr, till H. C. Kjellén 17: 5. „ 30. lnqvarterings-afgift 1: 5.
Brandvakts-afgift : 2: 25.
Fattighus- och gatulyshållningsafgifter för innevarande år 5: 33.
Bätsmanshållsafgift för år 1848 — - 1: 4.
Till Westerholm, för renhållning 2:
— Augusti.
Samuel Westerholm, nota å 9 li:dr rgs 6: — P. S. Dubois, enligt nota, — 12: 16.
Kakelugnsmakaren Sellbergs enka, enligt nota, 34 R:dr 40 sk., betald med 33: 16.
Oktober 1.
Halft års sotning till dato 8:
— Diverse reparationer, enligt 3 notor af J.
Nyström, A. Moberg och J. E. Westerholm, å tillhopa 27: 44.
November 22.
Hallt års ränta till dato å revers, 500 R:dr, till Fru Bagge eller ordres 12: 24.
Baluns: omstående oguldna hyresmedel 51: 32.
— Behållning, som öfverlemnas, 11: 28. 8. gg. ^ Summa banko 446: — Stockholm den 31 December 1849. Wilh. Ingelotz.
Granskad J. U. Landin.
Transport: 269: 45. 8. — 335 — Transport: 269: 45. 8.
Lagfarts- och utsökningskostnader 11: 45. 8.
Reparationer m. m - 100: 40.
Oguldna hyror 51: 32. — Behållning -—— 11: 28. 8. gg. j2. 8. 44g.
Med originalet lika lydande bestyrker J. U. Landin, Kontrollör vid Danviks hospital.
Redovisning öfver medel, inkomna och ulgifna för egendomen N:o 4, qvarteret Sparfven.
Novo konto. 1850.
Inkomster: Jan.
— Dec. .1.
Westerholm betalt 4 qvartals hyra, från och med Januari månad till och med December, 400: — Summa banko 400: —. — 1850.
Januari 7.
Till Brandförsäkrings-kontoret hetalt ränta 19: 40. 5.
„ Ka p i tal -af bet al n i n g 10: — — 29: 40. 5.
Februari 27.
Kontributioner för 1849 — 41: 1.
Mars — Kallelse- och utmätningskostnad 2:
— Diverse reparationer, enligt nota å 10: 42 r:gs, 7: 12. — April 1.
Halft års sotning till dato - 8: — „ 25.
Diverse reparationer, enligt nota å 15: 7. r:gs, med 10:
Kakelugnar lagade, enligt nota, 2: — „ 22. Inqvarteringsafgift - 7- 3/.
— Augusti 16.
Gatulyshållningsafgift — - 5: 33.‘ „ 26.
Transport af sopor m. 1: 32.
Brandvaktsafgift. 2: 25.
Bätsmanshållsafgift - 4: 4.
— Utmätningskostnad rörande P. E. Blomgren 1: — — „ 31.
Diverse reparationer, enligt nota å 20: 36 r:gs, 13: 40.
Behållning, som här öfverlemnas, o05: 13.
Summa banko 400: — — Stockholm den 10 December 1850. Wilh.
Ingelotz.
Med originalet lika lydande bestyrker J. U. Landin, Kontrollör vid Danviks Hospital. — 336 — Direktionens för Stockholms allmänna Barnhus underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af Barnhusets räkenskaper för åren 1848 och 1849.
Maj:ts nådiga befallning uti remiss å Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående granskning af statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1848 och 1849, i hvad samma berättelse angår allmänna Barnhuset i Stockholm, får Direktionen härmed underdånigst afgifva utlåtande.
Uti 3 §. af revisionsberättelsen förnyas den vid föregående statsrevisionen gjorda anmärkning, såsom ej nöjaktigt förklarad, att en stor del utbetalningar till fosterföräldrar och inlemnade kläder till utackorderade barn icke voro tillförlitligt verificerade; äfvensom, såsom ännu mera anmärkningsvärd^ omförmäles, att, oaktadt derom förut gjorda erinringar, den foreskrifna inventeringen icke uti behörig tid blifvit verkställd, så att en fullständig redovisning för det förråd af klädespersedlar och andra effekter, som tillhöra Barnhuset, kunnat biläggas räkenskaperna.
Direktionen, sorn först i Mars månad nästlidet år, och således efter den tid ifrågavarande statsrevision omfattar, fått. styrelsen och förvaltningen af Barnhuset sig anförtrodd, anser sig emellertid höra, i anledning af om förm ähle anmärkningar, underdånigt upplysa, att
Direktionen ej allenast vidtagit sådana förfoganden, hvarigenom den anmärkta bristen af verifikationer för utbetalda fosterlöner och utlemnade kläder för framtiden må varda afhjelpt, utan ock, så snart dertill erforderliga förrädsräkenskaper kunnat erhållas, företagit och, efter flera månaders träget arbete, afslutat. inventering af Barnhusets vidlyftiga beklädnads-, sängpersedel- och inventarieförråd, samt att inventerings-instrumenten, med afseende ä deri anmärkta öfverskott och brister, för närvarande äro redogöraren delgifna för förklarings afgifvande inom viss förelagd tid.
Med tillkännagifven afsigt, icke sa mycket att klandra hvad redan skett och vidare ej kunde hjelpas, som icke mera att framkalla någon förändring hädanefter i vissa allmänna förvaltningsprinciper, sä att de tillgångar, som finnas eller kunna beredas för stora och samhällsvigtiga föremål, mätte i framtiden bättre och nndamålsenligare användas, hafva Rikets Ständers Revisorer vidare, i 4:de §. af sin berättelse, upptagit till granskning det till Eders Kongl. Maj:t, angående Barnhusets finansiella ställning, af Direktionen den 27 Mars nästlidet år afgifna underdåniga utlåtande, och, med underkännande af viglen utaf de orsaker till Barnhusets hrydsamma ställning, hvilka Direktionen anfört, i stället, såsom dertill hufvudsakligen bidragande, anmärkt uppförandet af dyrbara, för Barnhusets egentliga ändamål främmande eller åtminstone mindre angelägna och i utförandet misslyckade, byggnader och inrättningar samt höga förvaltningskostnader m. m., hvarigenom en stor del af Barnhusets tillgångar ginge förlorad; och hafva Rikets Ständers Revisorer, med afseende å det anmärkta liushållningssättet samt. den menliga inverkan, som kasernering alltid måste medföra isynnerhet på barn och ungdom, ansett sig böra fästa kommande Ständers uppmärksamhet pä den frågan, huruvida det icke tilläfventyrs vöre mera fördelaktigt för vinnande af barnhusinrättningens väsendtliga ändamål, — 337 — att förvandla inrättningen hufvudsakligen till ett emottagnings- och utackorderingskontor, hvarest utfattiga och värnlösa barn finge anmälas, för att genom kontorets försorg ofördröjligen till fosterföräldrar utackorderas.
Sannolikt har det icke varit Rikets Ständers Revisorers mening, att
Barnhuset skulle helt och hållet tillslutas och barnhusinrättningen undandraga sig att, intilldess fosterföräldrar erhöllos, taga vård om de värnlösa barnen, samt endast så skyndsamt som möjligt åt dem anskaffa fosterföräldrar; ty genom en sådan förändring blefve i sanning barnens lif allt för ofta äfventyrade, då, såsom dagligen härstädes inträffar, den fattiga, under barnsbörden ytterligare utarmade, modren dör, sjuknar eller eljest blir oförmögen att vårda och nära barnet, samt hvarken någon enskild person i följd af slägtskaps- eller andra förbindelser är villig, eller allmänna fattigvården kan vara i tillfälle att lemna den ögonblickliga hjelp, som ett spädt barns tillstånd kräfver.
Direktionen antager således, att Rikets Ständers Revisorer afsett, icke Barnhusets fullkomliga tillslutande, utan endast att Barnhuset skulle utgöra en tillfällig tillflyktsort, hvarifrån barnen ofördröjligen borde till fosterföräldrar utlemnas; och detta innefattar åter ingen förändring i barnhusinrättningens nu utstakade verksamhet, enär Barnhuset ännu, enligt gällande nådiga reglemente, likasom det alltsedan år 1785 varit, hufvudsakligen utgör endast ett emottagnings- och utackorderingskontor, hvilket ock nogsamt utvisas af de uti särskilda delar af revisionsberättelsen omfÖrmälda förhållanden, nemligen att, under åren 1848 och 1849, antalet af utom Barnhuset, med fosterlöner från denna inrättning, underhållna barn utgjorde det förra året 3,699 och det sednare 3,852, då deremot, vid Revisorernes besök å Barnhuset, de derinom vårdade barnens antal uppgick till endast 105.
I öfverensstämmelse med gällande nådiga reglemente, har ock
Direktionen, inseende den stora vigten både för barnhusinrättningen i ekonomiskt hänseende och för barnen ur sanitär synpunkt af dessas tidiga utlemnande till fosterföräldrar, helst pa landsbygden, åt denna gren af Barnhusets förvaltning egnat största uppmärksamhet, och sökt att, i möjligaste mån främja den äfven af Rikets Ständers Revisorer antydda riktning för Barnhusets verksamhet; hvaraf ock hufvudsakligen förklaras det ovanligt ringa barnantal, som, vid Revisorernes besök å Barnhuset, derstädes vårdades; men flera förhållanden, sorn lätt undgå den med barnhusinrättningens förvaltning mindre bekanta, lägga hinder i vägen för ett fullständigare uppnående af det önskvärda målet, inrättningens befrielse från annan än tillfällig vård af barn inom sjelfva Barnhuset.
Till dessa förhållanden kunna räknas isynnerhet: att de späda barnen, delande de utarmade mödrarnes öde, oftast vid intagningen å Barnhuset äro särdeles svaga och sjukliga, stundom äfven behäftade med följder af föräldrarnes sedeslöshet, samt i sådant tillstånd behöfva både i allmänhet en omsorgsfullare tillsyn och isynnerhet en daglig läkarevård, som af vanligen obemedlade fosterföräldrar icke kunde dem beredas, äfven om, hvad dock naturligen icke är händelsen, fosterföräldrar funnos benägna att uttaga sådana harn; att många späda barn af dessa orsaker först måste någon längre tid vårdas inom Barnhuset, innan de kunna eller böra utlemnas; att utlemnandet af äfven de äldre barnen under den kallare årstiden måste inskränkas till Stockholm och den närmast belägna landsbygden, der åter mängden af redan uttingade barn, mer än annorstädes, minskar tillgängen pa lämpliga fosterföräldrar; att., da, isynnerhet under nämnde årstid, fösterföräldrarnes bergningsvilkor ofta blifva otillräckliga, Barnhuset icke kan undgå att fran sådana fo 4,‘t — 338 — sterföräldrar återtaga förut utlemnade barn, — ett Bambusets åliggande, sorn jemväl af andra orsaker, såsom fosterföräldrarnes frånfälle och isynnerhet barnen akommande sjuklighet eller lyten, icke sällan tages i anspråk; samt slutligen att, äfven under sommarmånaderna, då barnen till aflägsnare orter utackorderas, sjukliga eller lytta barn, för hvilka fosterföräldrar icke kunna erhållas, måste å Barnhuset qvarstadna.
Och är dessutom vid den väsendtl igaste, till Barnhusets förmån af enskild person gjorda, stiftelse fästadt det vilkor, att ett visst mindre antal barn alltid skola inom Barnhuset njuta vård.
Dessa omständigheter torde tillräckligen ådagalägga oundvikligheten afBarnhusets ordnande på sådant sätt, att Barnhuset alltid är beredt att emottaga och vårda ett större antal barn, och att en förändring, hvarigenom Barnhuset befriades från denna del af sin verksamhet, huru fördelaktig den ock blefve i ekonomiskt hänseende, likväl icke vore med Barnhusets ändamål förenlig.
Huruvida åter barnhusinrättningens förvaltning under den tid, revisionsberättelsen egentligen omfattar, varit mer eller mindre ändamålsenlig, tillkommer det icke Direktionen att bedöma; och då Direktionen, uti sitt ofvannämnde utlåtande af den 27 Mars nästlidet år, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet framställde omständigheter, som, efter
Direktionens tanke, i synnerhet bidragit till den brydsamma finansiella ställning, hvari barnhusinrättningen vid Direktionens tillträde af förvaltningen sig befann, bade
Direktionen dermed för afsigt hvarken att försvara eller klandra den föregående förvaltningen.
Direktionen nödvändigt att utreda och känna orsakerna till det onda, för att, så vidt möjligt, kunna för framtiden undvika detsamma.
Och bland dessa orsaker, hvilka Rikets Ständers Revisorer ansett icke nöjaktigt förklara den beklagansvärda minskningen i Barnhusets tillgångar, anförde Direktionen den, efter dess tanke, förnämligaste, men af Rikets Ständers Revisorer helt och hållet förbigångna, nemligen: en, i förhållande till tillgångarne, “allt för stor utsträckning af Barnhusets verksamhet;" hvarjemte Direktionen, utom andra anförda omständigheter, hvaribland stigande varupris, ansåg sig isynnerhet, med stöd af den minskade dödligheten bland de späda barnen, böra vitsorda, att. barnens vård inom inrättningen vunnit nödvändig och väsendtlig förbättring, ehuru mycket derutinnan än återstode att. önska.
Endast få dagar bade förflutit efter det
Direktionen inträdt i förvaltningen, då
Direktionen af omständigheternas kraf fann sig uppmanad att sålunda inför Eders Kongl.
Maj:t underdånigst göra framställning om Barnhusets ställning; och snart ett års erfarenhet vid denna förvaltning bar icke rubbat
Direktionens först, uttalade öfvertygelse, att en allt, för stor utsträckning af Barnhusets verksamhet förnämligast våilat Barnhusets brydsamma belägenhet; hvilken öfvertygelse
Direktionen grundar, ej mindre på den betydliga tillökningen under de sista 10 åren af antalet intagna barn, än på den, utan förhöjning i fosterlöns-beloppen, under samma tid uppkomna tillväxt med omkring 33J procent i underhållskostnaden för barn, vårdade utom barnhuset; och om äfven, såsom Hikets Ständers Revisorer anmärkt, varuprisenas stegring endast varit öfvergående, hvilket dock, hvad de väsendtligaste iornödenhets-artiklarne, såsom matvaror, ved m. m., angår, icke torde vara förhållandet, så är det likväl icke mindre sannt, att denna stegring ägt rum och menligt inverkat på Barnhusets inomhus-stat, likasom det är visst, att. dödligheten bland de späda barnen inom Barnhuset under de sista 10 åren betydligt, nedgått, ehuru densamma, under ett eller annat af samma år, såsom t. ex. åren 1847 och 1848, i följd af epidemier och dylika orsaker, oaktadt en förbättrad vård, tillfälligtvis åter stigit, dock icke till den höjd, sorn tillförne, — då, såsom Rikets Ständers Revisorers berät - — 339 — telse om granskningen af 1840 och 1841 ars räkenskaper gifver vid handen, dödligheten bland de späda barnen nyssnämnde år uppgått till omkring 40 och derutöfver ända till 47 procent.
Detta allt oaktadt, vill
Direktionen icke hafva sagt, att icke en del byggnadsföretag bidragit till försämring af Barnhusets ställning; men billighet och rättvisa kräfva, att man icke på dessa företag vältrar hufvudsakliga skulden till det bekymmersamma förhållande, som synbarligen har sin grund mera i en allt för långt drifven välgörenhet, än i misshushållning.
Ar det åter sanning, att
Barnhusets verksamhet gått för vida, så lärer det ock vara riktigt, att denna verksamhet inskränkes inom gränsorna af inrättningens tillgångar, och att Barnhuset i första rummet blir tillflyktsort för värnlösa späda barn.
Den mycket klandrade åtgärden, att böja inlösningspriset för oäkta barn, hvilkas föräldrar lefva och kunna draga försorg om barnens vård, till ett Barnhusets kostnader motsvarande belopp, har häri, såsom Direktionen föreställer sig, fullt gilltig grund, äfven om man eljest, hvad icke är att förmoda, skulle anse föräldra-ansvaret för sådana barn böra, der behofvet sådant ej kräfver, i någon mån lindras af allmänna välgörenhetsanstalter.
Och om man icke förbisett den, i sammanhang härmed, mindre bemedlade mödrar medgifna tillåtelsen att, emot hälften af nämnde kostnad, inlösa sina barn, så skulle klandret öfver förhöjningen af inlösningspriset måhända uteblifvit.