Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det biträde, sorn samhällets kraft och Den 13 April. och styrelsens omsorg deråt kan lemna, kommer således visst icke att saknas. Allmänna Magazins-] Inrättningen har ingått bland de beräknade medlen för detta föremål; men dels sakens vidt omfattande beskaffenhet, dels ock inträffade krig, Statsvälfliingar och ombytta förvaltningsgrunder, hafva haft till följd, att denna inrättning hittills föga kunnat komma till den fullkomligare stadga, som den bordt hafva, för att svara mot ändamålet.
En närmare granskning af ämnet och den upplysning, som erfarenheten lemnar, ådagalägga dessutom nogsamt alla de svårigheter, som sig härvid förete.
Uti ett land, der sädes-productionens omväxling mellan de bägge ytterligheterna af ymnighet och total brist är så helt beroende af clirnatets verkan, sorn uti Eders Kongl.
Maj:ts bägge Riken, der tillika den ena provinsens rikare afkastning icke utan de drygaste omkostnader
Iean blifva tillgänglig för den andras behof, och der ingendera har en ständigt god eller ständigt klen produetion, der kan ej heller, emot sakens natur, existera den säkerhet för beräkningar och den jemna rigtning för åtgärder, som böra ligga till grund uti Statshushållniogsmål af sådan vigt.
Dessa ytterliga ombyten kräfva dessutom större fonder, för att tillvägabringa samma verkan, som vinnes med ett. vida mindre belopp, der det ena årets afkastning af jordbruket någorlunda jemnar sig med det andras; och de skaknitigar uti Svenska Landtbrukarens välstånd, hvilka häraf uppkomma,' återverka i samma förhållan - Den i 3 April. lande p! de dermed sammanhängande allmänna inrättningarnes lill ständ och försvaga dem.
Der den delen af Samhället, som icke brukar jorden, det ena året icke allenast till höga pris och ofta fåfängt söker sitt sädesbehof hos den producerande, utan äfven denne då mäste ålita utländningen, och åter det andra året, den producerande fåfängt utbjuder sitt öfverskott, der är näringen ännu icke kommen till den jemnvigt och det oberoende, som för dess trefnad och välstånd kräfves; der är den ännu i behof af hjelpmedel, utöfver den individuella förmågan, oaktadt den kraft, sorn frihet i näringen för öfrigt deråt gifvit; och således gälla just samma de skäl och omständigheter, som äga rum i afseende på de förekommande svårigheterna för allmänna Magaz in s-inrättningars fullständiga verkan och nytta, till bevis på deras större nödvändighet i detta Land, än der sädes-productionen icke i allmänhet är underkastad så stora skiljaktigheter det eria året mot det andra.
Ty af dessa häftiga omväxlingar och af myntets varierande värde uppkomma de härstädes utöfver allt vanligt förhållande i andra länder hastigt- skeende förändringar uti Spannmåls-prisen; Och må den anmärkning dertill äfven kunna läggas, att Landtbruket bär i Riket ännu ej hunnit till den fullständiga ordning och noga beräkning, som i de flesta andra länder; så att mindsta delen landtbrukare till äfventyrs ens lära kunna uppgifva rätta productions-kostnaden för den säd de skörda; hvilket allt ytterligare lägger hinder för en tillräcklig öf - Deri 13 April. öfversigt af ämnet och för en systematisk behandling deraf.
Efter den uträkning, som af Tabell - Verket erhålles, har Sveriges jordbruk uti en märklig progression vunnit tillväxt, sorn, flera år tillsammans tagrra, i medeltal deraf kan beräknas till 13 a 15,000 Tunnors årligen forökadt utsäde, genom odling och circulations-bruk.
Men emellertid äro omväxlingarne så starka, att, då år 1 809 efter 1,170,000 Tunnors utsäde skördades 6,530,000 Tunnor säd, och år 1810 efter j,2 3-8,0.60
Tunnors utsäde 6.630.000 Tunnor, erhölls .deremot år 1812,efter 1.272.000 Tunnors utsäde, allenast 5,060,000 Tunnor.
Om man alltså besinnar, att, oaktadt 34,000 Tunnors ökadt utsäde, med all den arbetskostnad sorn dervid ägt runi, uppkom dock en minskad afkastning mellan åren 1810 och 1812, af icke mindre än 1,570,000 Tunnor Spannmål i brist för det sednare, som efter då varande höga pris kan antagas till mi rid st 6 R:d öfver hufvudet, och således i penningar till 9,420,000 Riksdaler Banco för ett år; så erhåller man mycket närmare, men dock naturligare upplysningar om bidragande orsaker tili en bekymmersam ställning, än dem man vill hämta af främmande förhållanden, sorn, åtmindstone endast uti en mycket ringare mon, dertill kunna hafva bidragit. 1812 års
Växt var så ringa, att, öfver det hela beräknad, gaf Vårsäden icke fullt 3:dje kornet, och i Riket det året utsådda 40,000 Tunnor arter gåfvo ej samma qvantum tillbaka.
Uti *54 Den 13 April.
Uti ungefärlig beräkning torde man kunna antaga minimum af sädes-behofvet i Riket, vid en inskränkt Brännvins - bränning, till 6 Millioner Tunnor, utsädet inberäknade och då visar sig i differencerna mellan 1810 års goda och 1812 års felslagna skörd, omkring en half Million Tunnor Säd det förra året i öfverskott, och omkring En Million det sednare året i brist; sorn alltså kräfde en fond af mindst 5 Millioner Riksdaler, för att balancera å deri ena sidan producenternes öfverskott, och å den andra den uppkomna bristen.
Om man jemförer dessa stora, men verkliga, differencer från det ena året till det andra, med beloppet af de disponibla fonder Allmänna Magazins-Inrättningen haft under sin förvaltning, under det Staternas och Krigsmagtens förseende med Spannmål densamma tillika ålegat, så erlär man snart, i huru ringa man Inrättningen kunnat verka för sitt ändamål, att bidraga till jemnvigt uti Sädesprisen; och upplyst derom, är man förmodligen billig nog, att icke lägga densamma till last, hvad som varit utom gränsen för dess möjliga verksamhet.
I stället att Allmänna Magazins-Förvaltningen egentligen borde vara verksam och kunna göra nytta, da Spannmålri faller under sitt rätta värde, sorn är productions-kostnaden, med tilläggning af jordbrukarens skäliga vinst, har dess fond vanligen varit så medtagen af föregångna upphandlingar, gjorde i nödens stund till höga pris, och af utestående fordringar hos undsättningstagarne, att den vid sådana tillfällen icke haft något öfrigt.
Detta är alldeles detsamma i stort, sorn hvarje jord - Den 13 April. jordbrukaren egen hushållning visar sig under dylika skakningar; de olyckliga åren sätta honom hastigt tillbaka; men endast småningom kan han afbetala sina skulder, återhämta sitt förra välstånd och, varnad af de bekymmer han burit, upplägga något öfverskott från den goda dagen, till mildring vid ett nytt missöde* Nu varande Magazins-Ifirältningen har dessutom icke haft sig detta föremål allena till åliggande.
Direction här ofvan haft tillfälle i underdånighet anföra, visar sig, huru betydligt behofven för krigen verkat på Directionens åtgärder.
Arméen och Flottorna hafva ständigt blifvit försedd© med Bröd och Spannmål, egentligen genom Directionens omsorg, och tidiga samt säkra anstalter måste vid sådana tillfällen äga rum, utan att man med visshet får öfverlåta sig till hoppet på den skörd, som ännu ej blifvit inbergad.
Af samma skäl voro förmodligen de befarade anledningarne till en vintercampagne emot Norrige , orsaken till de betydliga reqvisitioner och upphandlingar, som förliden sommar och höst för Arméen gjordes.
Dessa dispositioner föranleddes af en billig omtanka; men då behofvet emellertid ilpphörde, ligga nu högst betydliga behållningar till last, och kunna ej föryttras, utan till vanvärde; Staten får således derå vidkännas stora förluster, men vederbörande kunna likväl icke med billighet för dem klandras.
Allt detta gäller för den förflutna tiden; och i mer eller mindre mon, samt under flerfaldig skiften, för alla tider.
• Al - 156 Den 13 April.
Allmänna Magazins-inrätthingar åstadkomma nytta i den man de äga tillräcklig fond; men å Svenska Jordbrukarens sida återstår .äfven ett vigtigt vilkor, om denna nytta skall kunna blifva fullständig oell verksam; det är nemligen, att den säd, som han har att aflåta, dessförinnan undergar en sådan torkning, att den utan förskämning kan öfverligga mindst trenne år.
Om denna anstalt mera allmänt kan äga rum, hvaremot bristen på bränn-ämne uti Rikets sadesproduetivaste provinser likväl alltid lärer blifva ett betydligt hinder, så är ett. stort steg vunnet till det oberoende, sorn i detta ämne måste sökas.
Kunna sedermera genom allmänna anstalter, såsom de nu existerande Sockne-Magazins-Inrättningarne uti en mera utvidgad form, och större sådana för hela Provinser, under ungefärligen dylik administration; särskildta upplag ijordbrukarnes egna Magazin, emot förskott eller Lån, samt uti Kronans förråd, tillsammans uppbringas ett reserv lager, beräknadt till En Million Tunnor Säd, och motsvarande fond således blifvet anvist och ingår uti rörelsen för jordbrukets vidmagthållande och Sädesprisens stadga; då har man nått den fullständighet uti inr.iittiintjen, sorn utgör vilkoret för en verksam, nytta deraf, ej allenast som värn emot nöd och behof, utan ock till rnodernäringens upphjelpande och säkerhet samt den oafbrutna jemnhet uti husbehofs-brännvins - bränningen och andra till Landtbruket hörande bi-näringar, hvarutom de upphöra att vara af fullständig nytta för Landt nian - Deti 13 April. »57 mannen, utan tvärtom genom förändringarna ofta bidraga att öka hans förlägenhet.
Då (lenna grund ärlaggd, kunna många helsosamma författningar i följd deraf tagas.
Då kan någorlunda säkert och tidigt förutses, om och i hvad mon man behöfver tillita främmande länders Spannmåls-förråd.
Då kan en Tull-Tariff å utländsk Spannmål af Eders Kongl. Maj:t och Riksens Ständer gemensamt stadgas för en fixerad tid, exempelvis för 5 år, dervid Spannmålnsmedelpris öfver hela Riket vid viss tid tages till gru,nd, så att, i den mon detta pris är högt, är tullafgiften låg, och tvärtom.
Om stor brist inom Riket uppjagar
St despriset öfver ett utsatt maximum, bör den utländska Spannmåln vara till införsel fri, om en särdeles förmonlig skörd nedsätter prisen under ett utsatt minimum, böra deremot export-premier bestås; och må hända således Tullinkomsten för utländsk Spannmål i Räkning särskildt föras, i anseende till de Statistiska upplysningar, som deraf vinnas, och för att i viss tid reserveras till fond för sådana premier.
Då skulle Eders Kongl.
Maj:t icke så ofta, sorn nu sker, finna föremålet för sina omsorger hastigt förflyttadt från den Spannmål - behöfvandes klagan om brist och öfverdrifna pris, till den Spann mål försäljandes framställning om moderuäringens förfall genom felande afsättning, eller en productions kostnaden understigande ringa betalning: bägge till äfventyrs någon gång lifligare kännande sina behof och Ögonblickets förlägenhet, än. lugnt beräknande tillfälligheterna, som sådant bered t
Den 13 April. redt, och gränsen för möjligheten att det hastigt afhjelpa, samt för öfrigt ofta utan den skonsamhet mot hvarandra, som en nödig varsamhet borde påkalla. vt den moa omständigheterna för närvarande icke skulle medgifva så tillräckliga anslag, som dem, hvarom här fråga är, bör man vara billig nog att anse såsom följd af en sådan brist, att verkan af de allmänna inrättningarna för detta ändamål i samma förhållande blifva mindre kraftiga, ehuru de visserligen i nion af medlen i alla fall blifva, och äfvenledes hittills varit, —
Directionen vädjar i denna del till alla oväldiga medborgare — af väsendtlig nytta.
Staten har hittills, med små tillgångar och stora behof, nödgats betrakta Magazins-Inrättningen såsom en källa till inkomst, och derefter ställa dess administration, under det den tillika skulle uppfylla öfriga bestämmelser; får Inrättningen anvisning på tillräckliga fonder, så torde dess föremål kunna vinnas, utan en omedelbar befattning med hushållsmål, som rättare synas böra vara förbehållna åt den enskildta industrien allena; och Directionen vågar, ledd af denna öfvertygelse, i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t täckes till Riksens Ständer Nådigst öfverlemna att tillse, huruvida tillgångarne må kunna medgifva anvisning af de till MagazinsInrättningens utvidgande erforderliga fonder, i sammanhang hvarmed äfven de förändringar uti Verkets administ ration s-grunder då torde af Rik sens - Den 13 April. 159 Stander höra hos Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet föreslås, som Riksens Ständer ansåge blifva en följd af Inrättningens förändrade och utvidgade skick.
Directionen framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet, Stomägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majus underdänigste och tropligtigste tjenare och undersåter C. F. Wirsén. E. Widegren. ; G.
F. Tidblom. J. B.
Redin. J. F.
Agrell. L. Holmblad. C. M. Elfstedt.
Med Original-Conceptet lika lydande intygar Ludo.
Neyber, Kongl. Directionens Registrator.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden d. i3 April.
Maj:ts Kådiga Proposition till Rikets Ständer om en närmare reglering af den under namn af Gernings - Oren kände afgift.
I anledning af den vid Riksdagen 1 809 ochi8iot igenom Riksdags-fullmägtige ifrån en del af Ö. re.
I Den 13 April. rebro
Län väckta fråga om befrielse för Sockenhandtverkare ifrån de så kallade Gernings-örens erläggande, har Kongl. Majit, för att uti detta ämne erhålla fullständig upplysning, låtit från alla orter i Riket infordra uppgifter om förhållandet med denna afgift och om orsaken till de skiljaktigheter , sorn deruti sig yppat.
Så väl Commerce-Gollegium, som Rikets Ärenders Allmänna Beredning hafva öfver samma ämne inkommit med underdåniga utlåtanden, och Kongl. Majit, som vid föredragningen af detta mål funnit detsamma röra både Kongl.
Majits och Kronans rätt, i afseende på en påräknad ordinarie inkomst, och enskildtas samt samhalligheters, i anseende till hitills utgjorda afgifter och påräknade inkomster, har derföre beslutat att afgorandet deraf uppskjuta, för att deröfver inhämta Rikets Ständers tanka, och det är i följd af detta beslut, som Kongl.
Majic nu vill till det Utskott, dit detta ärende af Rikets Ständer hänvises, låta öfverlemna, så väl Kammar-Collegii framställning och utlåtande i ämnet , som det förslag till reglering deraf, hvilket Allmänna Beredningen, i stöd af författningar och med afseende på allmänna billighets-grunder, uppgjort.
Majit, som i detta, liksom i andra fall, icke har annat föremål, än att det beslut måtte tagas, som med det allmänna bästa och enskildtas rätt är närmast öfverensstämmande, tror sig hafva fullgjort sitt åliggande, då Kongl. Majit igenom öfverlemnande af de således insamlade upplysningar, sätt Riks-Stånden i Den 17 April. i tillfälle att med full sakkännedom pröfva ämnet, och sitt beslut deröfver fatta.
Maja förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut Supra. CARL. A. G. Mörner.
Ridder skåpet och Adeln, den 17 April 1815.
S. D. "Vid förnyad föredragning blef af Ridderskapet och Adeln enhälligt och till alla delar bifallet Constitutions-Utskottets hvilande Betänkande af den i Augusti iSt2, rörande förslag till en tilläggning i 56 §.
Regertngs-forrnen, angående sättet till Constitutionella frågors behandling och afgörande, hvilket beslut skulle de öfriga respectiva Ståpden genom en Deputation vänligen meddelas.
Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe. S D. Beslöt Ridderskapet och Adelnatt »emittera Kongl.
Majus Nådiga Proposition angående Gösta B. N:o <31., Den 17 April.
Götha-Canal-arbetes fortgång och ytterligare be» främjande, till OeConomie-, Stats och Banco-Utskotten, hvilka skola äga att forst öfverse och granska Canal-Verkets närvarande tillstånd samt de för dess fortgång uppgjorda planer och calculcr, och skyndsamt med sitt utlåtande deröfver till Riksens Ständer inkomma.
Silfverstolpe. 8. D. Biföllos ttedannämnde Uag-Utskottets den 13 April på bordet lagde Memorial, af den 22 och den 30 Marst • 1:0 Angående en af Herr Borgmästaren Kjellander yrkad författning, om rättighet for Magistraterna att förrätta Bouppteckningar efter i Städerna aflidne personer af hvad Stånd de Vara maj 2:0 Angående en af Herr Reutersköld, Carl, väckt fråga, ora en Uag, som skulle sätta alla förbindelser, så val uti Pennirige-Tiansactioner, sorn handel, i likhet med vaxlar.
Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe. S. D. Remitterades till Det Särskildta Utskottet.
Ett Memorial af Grefve Mörner, Carl Stellan, angående tillsättande af ett särskildt Utskott, för
Hen 17 April. för att behandla frägorna om pennin.ge-ställnin?en, cm industriens upphjelpande, ocii om öfverflödets hämmande.
Ett Memorial af Hans Excellence Herr Grefve Ruuth, Eric, om tillsättande af ett särskildt
Utskott för att föreslå'medlen till inskränkande af öfverflödig import, och i sammanhang dermed öppnandet af en l åneinrättning pä fast egendom till tredjedelen af dess värde, hvarigenom myntstocken skulle jemnt hållas vid samma belopp, sorn den var vid 180g och .1810 årens Riksdag.
Ett Hietainen af Friherre* Höije, Rudvie, i anledning af nästföregående Memorial.
Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe. S. D. A nsåg Högloft.
Ridderskapet och Adeln för sin del tjenligt, att et särskildt Utskott, bestå» ende af sex Uedamöter af hvarje Riks-Stårtd, mätte förordnäs, hvilket skulle åligga att till Riksens Ständer inkomma, för att sedermera till Kongl. Maj :(s Nådiga afgörande öfverlemna*!, med öfversigt af orsakerna till den i alla orter af Riket öfverklagade förlägenhet i allmänna rörelsen same förslag att densamma afhjelpa, pl ett med landtbruks och näringars upprätthållande samt sedelmyntets bibehållna anseende, svarande sätt, hvarjemte Utskottet, efter en noggrann' undersökning, huruvida flera eller färre af nu tillåtna utländska - 164 Den 17 April. sl<a varor må kunna i Riket umbäras, afgifver förslag till en inskränkning af deras införsel och förbrukning, äfvensom i allmänhet till hämmande af den tilltagande skadliga yppigheten; likväl att, då till Allmänna Besvärs- och OeconomieUiskottet redan blifvit remitterade flera Memorial, som vidröra ämnen, hvilka ingå i den befattning, sorn blifvit det särskildta Utskottet uppdragen, bör, till förekommande af all collision, genom ett sammanträde mellan bägge Utskotten ett gemensamt utlåtande af dem till Riksens Ständer öfver dessa sålunda redan remitterade Memorial afgifvas; och skulle detta beslut med de öfriga Respectiva Stånden communiceras, med vänlig anmodan, att de måtte sig i delta beslut med Ridderskapet och Adeln förena.
Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe. S. D. R emitterades till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotiet ett Dictamen af Hans Excellence Herr Grefve Adlercreutz, Carl Johan, i anledning af Herr von Heynes med fleres Dictamina rörande Estra Roteringen.
Utdrag af Högvördig a. Prest-Ståndets Protocoll, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 17 April 1815.
S. D. f^öredrogos å nyo efterföljande på Bordet livilande Betänkanden, nemligen: i:o Lag-Utskottets Memorial, i anledning af Borgmästaren Kjellander^ förslag, att Rådstufvu-Rätterne må vara berättigade att efter aflidne Petsoner i städerna, utan afseende på särskildta stånd och classer, verkställa Bouppteckningar och Arfskiften. 2:0 Samma Utskotts yttrande, i anledning af Ofverste-Lieutenanten Reuterskölds Dictamen, angående ändring uti nu varande Executionsoch Concours-fötfattningar. 3:0 Stats-Utskottets Betänkande öfver Prosten Pal ms Memorial, örn någon aflöning för Landsfiscalerna, samt förbättring i Länsmännens Lönevilkar. 4:0 Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottets Memorial, rörande Riksdagsmannen Elof Håkanssons Motion, om upphäfvande af förbudet för tjeristedrängar inom Calstads
Län att gå utom Länet för att söka sig arbete; Och blefvo dessa Betänkanden uti alla delar bifallna.
Ex protocollo J. U. Almqvist. S. D - Den 17 April, g. D. konstitutions - Utskottets den 1 Augusti , 181-2 afgifne, oell den 34 i samma månad till nästa Riksdag på bordet lagde förslag till tillägg uti Regerings-formens 56 §, rörande Grundlags.
Frågors behandlingssätt, blef ånyo föredraget och 'bifallet, Ut Supra. S. X). J-Vongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, örn en närmare reglering af den under namn af Gerningsören kände afgift, föredrogs ånyo, och remitterades till Statst-TTtskottet.
Kongl Maj:ts Nådiga Proposition, angående Gotha Canal-arbetes fortgång och ytterligare be* främjande.
Till Stats-Uiskottet. litt Memorial af Doctor Fåhreus, angående Fourage för de Kongl, Stallen.
Ex Protocollo J. U. Almqvist Ex Protocollo J. U. Almqvist. emitterades till Stats- samt Banco-TJtsiotten.
Ett Den 17 April.
Ett Memorial af Lector Arenander, rörande anslag af Statsmedlen, till ingifvande af Samlingar uti Svenska Historien.
Ex Protocollo J, U. Almqvist. S. D. JLfter uppläsande af Högloft.
Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den ,j:de dennes, innehallande anmodan till StatvUtskottet, att efter ihan Hans Excellence Herr Grefven och Landtmarskalken samt Herrar Talmän, äfvensom ifrån Utskottens Herrar Ordförande erhållande Promemorier, rörande Ståndens och Utskottens Cantaliers och Vaktb.etjenings aflönarrde, med sitt yttrande och förslag i detta ämne till Riksens Ständers Plena inkomma, beslöt PrestStåndet att uti denna anmodan till Stats-Utskqttet instämma.
ICfter erhållen del af Herr Landshöfdingen Johan af Wingårds från Högloft- Ridderskapet och Adeln till Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottet remitterade Memorial, om inrättande af Forvagnar emellan Stockholm och Christiania, beslöt Prest-Standet att uti berörde remiss deltaga.
Ex Protocollo J. LT. Almqvist. S. D. 168 Den 17 April. S. D.
Vi d ytterligare föredragning af Stats-Utskottets den 13 i denna rnänad på bordet lagde förnyade utlåtande, om kostnadens bestridande till Iryckningen af Riks-Ståndens Protocoll, med dertill hörande Bihang, beslöt Ståndet, under förklarande , det Prest-Ståndet, som redan åt dess Secreterare uppdragit att oin tryckningen af detta Stånds Protocoll besörja, för denna Riksdag icke fann sig böra Staten med några afgifter eller förskott till tryckningen af Prest Ståndets Protocoll betunga, att i öfrigt lemna sitt bifall till Utskottets förnyade utlåtande, i så måtto, att kostnaden till tryckning af de Respectiva Medstånderis Protocoll och Bäti änget må, emot framdeles skeende redovisning, af Stats-medlen förskjutas och bestridas; anseendes Ståndet "upplagan af Bihandet lämpligen kunna nedsattas till 1000 Exemplar.
Ex Protocolio J. U.
Almgvist* S. D. Då Allmänna Besvärs- och OeeonomieUtskottets den 13 i denna månad uppläste utlåtande i anledning af flera till Utskottet remitterade Memorial, angående ändring i Presterskapets aflöning, nu å nyo föredrogs, pröfvåde PrestStåndet skäligt, att med bifall till hvad Utskottet i hufvudsaken yttrat, i afseende på Utskottets hemställ - Den 17 April. stal
Ian, rörande förändring af sättet för Likstols afgiftens erläggande, förklara, att sorn berörde slags inkomst endast utgör vanligen en mindre betydlig del af de löneförmåner, om hvilka Pastorerne och deras åhörare, jemte Prest-Ståndets den 28 Juni 1809 vidtagne samt af Konung och Ständer fastställde beslut, hlifvit uppmuntrade att ingå i frivilliga öfverenskommelser, hvilka ock på flera ställen blifvit träffade,' ehuru de på manga orter ifrån åhörarenas sida mott flera svårigheter. än Ståndet hade väntat; alltså och emedan förhållandet med denna inkomst, på olika ställen, är så högst olika, att något allmänt stadgande derom icke ens är verkställbar^ samt enär dertill kommer, att Presterskapets ersättning för Uikstolsinkon, -.terna i de församlingar, der öfverenskommetsen om Pastoralierna kunnat vinnas, redan blifvit deruti inbegripen ; linner Prest Ståndet, med den uppiigtigaste önskan, att berörde äfven för Presterskapet mindre behagliga uppbördssätt må kunna bringas på en lämpligare fot, sig likväl icke kunna några allmänna stadganden härom besluta, utan må på hvar och en Pastor och dess församling bero, att efter billighet och sig företeende omständigheter; härom, likasom angående de öfriga Presträttigheternas utgörande, sinsemellan öfverenskomma, hvilket genom Utdrag af Protocollet skulle de öfriga Uespectiva Stånden vördsamt och vänligen tillkännagifvas.
Ut. ayo Den 17 April.
Utdrag af Vällofl. Borgare-Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riks-* dagen i Stockholm, den 17 April 1815* S. D. F öredrogs å nyo Constitutions-Utskoftets, den 1 Augusti 1811, vid Urtima Riksdagen i Orebro afgifne och den 14 i samma månad tilj nästa Riksdag på bordet lagde förslag, angående tillagg i 56 §. af Regerings-Forrnen, rörande sättet till Grundlagsfrågors behandlande; och blef detta, förslag af Val loll.
RorgareStåridet nu bifallet.
JJt Supra,- Ex Protocollo Carl Magn.
Robsahm S. X).