Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande åter Hr Montans bestridande, att Centonal icke må utgå af Städernas Embetmäns löner, så länge de ej äro delägare i Civile PensionsFonden, så utgör frågan derom ett ämne, hvarom motion icke blifvit väckt inom den i Riksdagsordningen föreskrifne tid, och kan således icke till pröfning vid denna Riksdag förekomma.
St:rs år 1823 fattade beslut samt K.Mrts i anledning deraf utfärdade Nåd.
Utskottet först ingått i pröfning af det utomordentliga större Anslag som fordrats för FörsvarsVerkets iståndsättande, samt derefter, under förutsättning att inga nya Anslag borde bereda Statens skuldsättning, taga i öfvervägande om och i hvad mohn tillökning i årliga StatsAnslagen nu borde kunna äga rum.
St:rs pröfning nnderställdta, tillika med en fullständig utredning, N:o i54, af förhåilan - Betänkande!), N:o 235.
xiii det nied Öfverskolten på StatsVerkets inkomster, och de disponible tillgångar som deruti kunna påräknas, tror Utskottet, under åberopande af dess förut afgifne Förslager, angående beräkningen af StatsVerkets inkomster, sig, kanske fullständigare än någonsin tillförene ägt rum, hafva för B.
, af de mångfaldiga sorn vid Riksdagen väckts, än de sora Utskottet fnnnit med StatsRegleringen äga gemenskap och bordt bifallas, och hvaröfver yttranden då kunnat afgifvas.
De svårigheter, som dessutom ännu möta för uppgörandet af en så beskaffad StatsBudget, hvilken Hr Grefve Gyllenborg äskat, och hvars beskaffenhet förutsätter nödvändigheten att Utlåtanden och Förslag, i alla de ämnen för hvilka densamma är föremål, tillika bör på en gång afgifvas, hafva till största delen blifvit af Utskottets Ordförande Hr Grefve v. Schwerin i dess reservation uppgifne; och Utskottet får således äfven nu till ofvanberörde handlingar hänvisa.
Utom det Utskottet ansett den rätta ordningen för upptagandet af de med Statens reglerande sammanhang ägande frågor vara, att i första rummet uppgöra och föreslå, hvad till StatsVerkets årliga utgifter och inkomster behöfvas, och att sedan pröfva, hvilka extra ordinarie Anslag derutöfver kunna er - xiv Stats-Utsko t tets fordras samt medgifvas, har Utskottet till en sådan behandling hemtat anledning jemväl af K. M:ls Nådiga Proposition, hvaruti, helt och hållet afskild från regleringen af de urliga iitgifterne och sedan behofven i afseende på desamma blifvit anmäldte, frågan rörande de serskildte anslagen till FörsvarsAnstalternes iståndsättande är framställd.
M:t blifvit föreslagne, så att, äfven af det skälet pröfningen af berörde behof kunnat serskildt företagas, och deslohäldre bordt det, som undeisökningar om KrigsMaterielens tillstånd varit nödvändige och bordt förslagen i detta hänseende förutgå, under verkställigheten hvaraf Utskottet, som ifrån R.
Af Hr GommerceRådet Santesson.- Enär StalsUtskottet uti dess nu afgifne förnyade Betänkande med förslag till bestämmande af StatsVerkets Ordinarie Utgifter intill nästkommande Riksdag, ej behagat fästa afseende vid mine med Heres inom RiksStånden gjorde anmärkningar, att tillstyrkte löneförhöjningar ej måtte komma att utgå, innan stadga i Myntvärdet vore återställd, och i följd deraf löneförhöjningarnes belopp först beräknas i RiksStaten från och med det år, då enligt R.
xv ntvexlingen från Banken vidtager, så anser jag mig högst påkallad, att nu förnya min vid förra Betänkandet härom gjorda Reservation.
Utskottets yttrande, om nödvändigheten af de föreslagne nya StatsUtgifterne, synes hafva den vidsträckta syftning, att samma utgifter böra äga rum, ehvad myntvärdet vid denna Riksdag kommer att af R.
St:r regleras eller ej; men då jag, i ett beslut om deras fastställande på sådant vilkor, icke kan förena mig, emedan jag anser all löneförhöjning, eller godtgörelse till Statens Embetsoch Tjenstemän för den försämring
Riksdag icke måga förekomma och ständiga tillökningar i Embetsmännens löner, under en fortsatt oreda i myntförhållanderne, blifva föremål för Ständernes öfverläggningar och föranleda Skatternes ökande; måste jag emot Utskottets yttrade omdöme i Usta Puncten reservera mig och i öfrigt åberopa min motion, det UtgiftsTitlarne icke måga till afgörande företagas förr än Myntfrågan blifvit definitivt afgjord.
För min del, anser jag
Utskottet hafva bordt tillstyrka en bestämd tidj då den nya StatsRegleringen skall vidtaga, och att denna tidepunct bordt blifva början af är l83o.
Skälen äro, att StatsRegleringen icke kan anses fulländad, och att inga beräkningar öfver blifvande tillgångar kunna göras, förr än dessa bestämmandet! ägt rum, hvilka nu synas vara desto angelägnare, som föga mer än ett qvartal af innevarande år återstår.
StatsUtskottets Betänkanden, N:o a36. i N:o 256.
PresteStcindet och Vällofl.
BorgareStändti lill alla delar bifallne, nu afgifva yttrande i anledning af de dervid inom H. R. o. A. samt Hederv.
Åtskillig?
Ledamöter af H. R. o. A. hafva ansett den af Utskottet uti 3:dje Puncten föreslagne tillökning med 20,000 B;dr i H. K. H.
Kronprinsens HofhållningsSumraa, i anseende till Ökade utgifter för D.D. K.K. H.H.
ArfFurstarne dels icke böra äga rum, dels att anslaget om det beviljas, bör uppföras under annan rubrik än den Utskottet föreslagit; men som de öfrige 3:ne RiksStånden ultryekeiigen bifallit samma förslag och vidare pröfning af denna fråga, jemlikt 6g §.
Reg.- formen således ej vidare kan ske, har Utskottet, vidblifvande sitt redan afgifne yttrande, ansett sig icke kunna deruti föreslå någon förändring. i Stats-Utskottets 2:0
Hofstallet borde förblifva vid förra AnslagsSumman, linder förmodan tillika, att densamma skulle blifva än mera tillräcklig, genom minskning af det stora hästantalet och StallBe t jeni ngs-Per sona len.
St:r bestämde hö-qVantum, sorn uppkommit genom utarrenderandet, efter förändrade grunder, af åtskillige KronoÄngar, derifrån höet förut utgått; så, och jemte det Utskottet får upplysa, att minskningen af höet, emot hvad 1823 års Statsreglering utsätter, utgör för K01 sängs Kronoäng 1810 Lisp. — Hernö dito i585 — — Wiksängs dito 243 —- — Gorsingeholms och Stubb ängs KronoÄngar 1900 — 5533 L;Sp. derifrån dock afgå de från Ängsholms
PresteStandet och Vallöf!. BorgareStdndet hafva beviljat, hvaremot Hederv.
BondeSlandet afslagit uppförandet å Stat af nämnde tillökning; och har hos H. R. o. A.
Hr Rosenqvist, F. L., anmärkt; att enär Brandredskapen förut i många år varit vårdad af nuvarande SlottsBetjening, borde den sålunda föreslagne tillökningen icke eller nu aga rum.
Som vården af den dyrbara Slottsbyggnaden fordrar all omtanka, och K.
Slottet i sådant afseende nyligen blifvit försedt med ytterligare Brandredskap, hvars behöriga efterseende, enligt hvad vitsordadt blifvit, fordrar ökning i Slottsknecktames antal; så har Utskottet icke ansett sig böra frånträda dess förra förslag om anslående af Löner åt ifrågavarande fyra Slottsknektar, enär denna utgift är af nödvändigheten påkallad och al densammas indragning mehn och vada för K.
Slottets tillräckliga bevarande från brandskada, skulle kunna uppkomma. 4-o I anledning af de i gtde, io:de, litte, i2Jte, i3:de och i4:de Puneterne upptagne Anslagen för åtshi 1 lige K.
BondeSldndet RiksdagsFullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Då de af Utskottet infordrade Räkenskaper fö’r samtelige ifrågavarande Lustslott ej upptaga några PenningeLöner för Ståthållarne, samt efter hvad deraf inhämtas, styrelsen vid de K.
Beträffande serskildt i4:de Puncten, eller Anslaget för Ärga.
Lustslott och Park, har Hr Rosenqvist, F. Lyrkat, dels att Utskottet bör uppgifva skälet för dess hemställan om tillökningens fortfarande samt dels, att då i8a3 års Ständer endast intill denna Riksdag förhöjt Anslaget, förhöjningen ock bör nu upphöra.
Utskottet får i anledning häraf tillkännagifva, att redan vid i8a3 års Riksdag, på sätt dåvarande StatsUtskottets d. 7 Junii samma år afgifne Utlåtande närmare innehåller, ådagaiades icke allenast, att till ett fullkomligt iståndsättande af alla Byggnader vid nyssberörde K.
Slott erfordrades icke mindre än 12,124 R:dr 4< sk* 10 rist., utan äfven att derjemte en tillökning i StatsAnslaget med i5oo R:dr årligen skulle vara oundgängligen nödig.
Varande afHr Danckwardtj M. G.j åtskillige upplysuingar i en del af desse ämnen afgifne.
Beträffande sedermera sjelfva beloppet af reparations-utgiften; så och då Kostnads-förslagen upptaga icke mindre än 12,400 R:dr för Broarnes uppförande af gjutet Jern samt 8820 R:dr för desamma af Jern med beläggning af Tiädplankor, och Utskottet i dess Förslag afsett den betydliga besparing, sora uppkommer genom Trädbroars begagnande, då ock förmodeligen någon del af de förut befintelige materialierue äfven lära kunna användas; torde anmärkningen om Jernbroars anskaffande böra lemnäs utan afseende.
I öfrigt och enär meranärunde af behofvet påkallade utgifter grundas på behörigen uppgjorde Kostnadsförslag och Utskottet icke har anledning förmoda, att desse blifvit för högt beräknade, samt det dessutom åligger Vederbörande, att vid arbetets utförande iakttaga ali den inskränkning i utgiften som ernås kan, hvaraf ock följer, att den möjeliga besparingen i Anslaget blifver öfverskott, till användande på sätt Utskottet föreslagit; anser Utskottet sig icke äga skäl att afvika från dess Betänkande ii, JV:o 236, 7 förra yttrande i frågan, utan får detsamma till alla delar åberopa.
Uti Anförande, som hos H. R. o. A. blifvit uppläst och till Utskottet remitteradt samma dag, som återremissen af förevarande HufvudTitel beslutades, liar Hr Friherre Fochj B. FF., föreslagit, dels ökning i Anslaget för Strömsholms K.
Sluteligen får Utskottet vördsamt anmäla, att dess uti Utlåtandet N:o 126 gjorde hemställan om uppförande på Allm.
Indr.-Staten af 800 R:dr årligen för nuvarande Ståthållaren å Stockholms Slolt, Friherre Klingspor, är vorden af H. R. o.
BcrudeStåndet afslagen.
St:r finna godt, att godkänna, hvad, i afseende på regleringen af RiksStatens Första HufvudTitel, Utskottet nu ytterligen andragit, någon förändring, i den af Utskottet förut för Titeln föreslagne Summa, 71 g,203: 4^. 3., således icke all äga rum.
Utlåtande, i anledning af återremiss från de respective RiksSlånden af Utskottets Betänkande N:o 128, angående regleringen afUtgifterne under RiksStatens 2:clra HufvudTitelj jemte dervid bilaggde Utlåtanden Nrs i3o och 131.
(U.-Ag Enligt de från RiksStånden Utskottet tilfhandakomne anmärkningar vid de af Utskottet föreslagnc tillökningar i Anslagen å denna HufvudTitel, har Utskottet funnit: 1:0
I afseende på den tillstyrkta förändringen i löuerne för: Justities-Stats Ministern från 5849R.’dr till 65oo R:dr StatsMinistern för Utrikes Ärenderne ... —- 684g ,, — y5oo n samt hvardera af de 6 StatsRåden .... i — 4>8a: zf — 5ooo „ att, u ena sidan, denna tillökning blifvit ansedd icke böra äga ruin, inom R. o. A. af Hr Rosenqvist af Akers hult, samt af Hederv. BondeStändet, sorn redan a fs ia - git Utskottets tillstyrkande i denna del.
Grundande sig detta bestridande hufvudsakligast derpå: att förhöjningen i lönerne för Statens Embets- och Tjenstemän skulle vara nödvändig blott för medelclassen och de lägre saint lägsta graderne, hvilka i synnerhet voro vanlottade: att ingen af StatsRåden eller Ministrarne klagat öfver för ringa löne-anslag; samt att Landets Betänkande n, Nio 2B7. g ställning i anseende till aftagande handel, aftynande näringar och ett otacksamt jordbruk icke skulle tillåta några nya pålagor.
Hvaremot, å andra sidan, så väl inom R. o. A. flere Ledamöter, Hr von Hartmansdorff', August, Frilierrarne Ridderstolpe, F., och Boije, Ludvig, samt Hrr Cederschöld, P. G. och Ribbing, Arvid, samt hos Vällofl.
BorgareStåndet Hrr Noreus, Santesson, Montan, Ståhle, Landgren och Helsingius yrkat större förhöjning i desse löner, än Utskottet tillstyrkt, enär de högste Embetsmännen proportionaliter voro de sämst Jonte bland hela EmbetsmannaCorpsen , oaktadt att deras befattningar ägde till föremål Nationens angelägnaste garantier i sjelfva Regeringssättets utöfning; hvarjemte vidare blifvit åberopadt, att Regeringen eljest, för lönernes ringa belopp, dermed Embetsmännen icke kunde lefva såsom deras värdighet kräfde, utan att hafva egen förmögenhet eller audre befattningar som medförde inkomster, måste sättas i nödvändighet att inkalla de rikaste Medborgarne, utan afseende hvarken på förtjenster, kunskaper eller erfarenhet; samt att det icke vore under strid medbehofven, sora Einbetsmannen med lugn lemnade sin odelade omsorg åt uppfyllandet af sine pligter, och att det icke eller vore derunder sorn Konung och Folk, utan all slags eftergift, kunde hos Embetsmännen göra de fordringar gällande som Samhällets väl påkallade.
Det har derföre ansetts nödigt, dels att ifrågavarande löner borde bestämmas för Justitia; SlatsMinistern ifrån de af Utskottet föreslagne 65oo R:dr till lo S t a t s - U t s k o 11 e t s 7,8 a 10,000 R:dr för Utrikes Statsministern ifrån yåoo R:dr till 8, g ä 12,000 R:dr samt för StatsRåden ifrån 5ooo R:dr till 6 å 8000 R:dr, dels ock att, i afseende på StatsRåden, löneförhöjningen borde inskränkas till dera, som icke i egenskap af Militaire-personer kunde derjemte innehafva något annat Embete, hvarigenom en större tillökning för de Civile StatsRåden skulle kunna åstadkommas, utan Statens ytterligare betungande på det hela.
Utskottet har redan tillkännagifva den öfvertygelse, att Rikets högste Embetsmän måste vara så Jonte, att de, utan afseende på egen förmögenhet kunna använda tid och nit till Statens bästa.
Hvad de Militaire StatsRåden angår, så uppbära de, hvilka andre löner bibehålla, icke mera än Taffelpenningar, och då för öfrigt det icke kan förutses, att personer, som andre löner innehafva och kunna bibehålla, alltid varda till de Militaire StatsRåds-platserne utsedde, synes ej eller någon disposition om de för dem anvisade löner, till förmon för de Civile, kunna vidtagas. a:o De af Utskottet för Justities-Räder ne upptagne löner från 3ioo R:dr lill 4000 R^dr, med deruti inbegripne iooo R:dr i Taffelpenningar hafva likaledes ansetts otillräckliga af någre Ledamöter inom R. o. A.j Hr Friherre Boije, Ludvig, samt Hrr Puke, Eric, >von HartmansdorffA., och Ribbing, Arvid, emedan Utskottet icke i tillämpningen följt den likväl erkände principen, att ekonomiskt oberoende hos Rättvisans Skipa re vore ett oeftergiflig! vilkor för Statens fordran på oväld och nit hos dess Tjenare, samt att den ådagalaggde svårigheten i senare tider, att finna skicklige personer, som velat åtaga sig desse Embets-platser, tillräckligen visade missförhållandet emellan de juridiska Erobetsmännens löner, då flere af dem, som redan blifvit JustitiasRåd, sökt sig till andre Embeten; och för alt motverka detta menliga förhållande, eller att, i anseende till lönevilkorens otillräcklighet skicklige män, utan egen förmögenhet, hvarken vilja söka eller bibehålla desse platser, har en ytterligare förhöjning af iooo R:dr eller lönens beräknande till sammanlaggdt 5ooo R:dr, påyrkats.
BondeStändet afslagit den i förevarande punct ifrågaslällde lönetillökning. 3:o I frågan om löneförhöjningen för SlatsSecreterarne samt HofCancellcren och JustiliceCancellercn är ia S t a t s - U t s k o 11 e t s blifvit anmärkt: inom R. o. A. af en Ledamot, Hr Crusenstolpe, M.
Jatt Utskottet skall utan anledning och emot 37 §.
Riksdagsordningen föreslagit löneförbättring för de a:ne sistnämnde Embetsmännen; men då billigheten deraf medgåfves och för att gå Utskottet tillhanda, gjordes af Hr Crusenstolpe Motion derom, på det saken måtte i grundlagsenligt skick komma under pröfning: af flere andre Ledamöter, Hrr Rosenqvist af Akershult ^ von Hartmansdorffj August j Hjerta; Gustaf samt Friherrarne Ridderstolpe s F.j Sparre> Sixtenoch Boije, Ludvigj att StatsSecreterarne, hvilkas befattningar voro ibland de vigtigaste och ansvarsfullaste i Riket och äfven de mest mödosamma samt förenade med större magt, än StatsRådens, i skyldigheten och rättigheten att vägra contrasignation, bordt uppföras till större löner, hvilka ansetts böra bestämmas, af någre till 5ooo R:dr, eller lika med hvad för Stat&Råden är tillstyrkt, af en Ledamot till 45oo R:dr och af en annan till rj 182 I 24., eller hvad ett StalsRåds lön för närvarande utgör: af en del Ledamöter, att HofCancellerens och JustitiacCancellerens löner i öfverensstämmelse härmed skulle förhöjas: af en Ledamot att sådant borde äga rum blott för JustitiasCancelleren, men ej för BofCuncelleren, hvars Embetsbefattning ansetts icke inverka på Riksärendernes gång och förvaltning, hvarjemte en annan funnit någon tillökning för desse 2:ue sistnämnde Embetsman ej nödig: samt sluteligen att, då Utskottets förslag, att löneförbättringen för StatsSecreterarne skulle få tillgodokomma blott de Ordinarie men icke Betänkan den, N:o 237. i3 de på obestämd längre eller korrtare tid oonstituerade, endast skulle föröka svårigheten för K.
St:r i dess ställe borde hos K. M:t hemställa, att, ehvad StatsSecreterarne voro blott tillförordnade eller med fullmagt försedde, de måtte få åtnjuta StatsSecreterare-lönen under den tid de Embelet förrättade.
BorgareStåndet hafva åtskillige Ledamöter, Hrr Noreus, Rydström, Montan, Santesson och Stahle yrkat, att ifrågavarande löner matte bestämmas, såsom i Hr Le/rens reservation föreslagit blifvit, till 4ooo R:dr; äfvensom Hederv.
Riksdagsordningen åligger det StatsUtskottet, att utröna, pröfva och föreslå det, som till Stats- och RtgtsVerkens behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagne.
I intetdera fallet har Utskottet, vid den föreslagne Statsregleringen, underlåtit, att pröfva så väl nödvändigheten af det ena som möjligheten af det andra; och då, i afseende på tillökning i lönerne för HofCancelleren och JustitiaeCancelleren Utskottet ansett, hvad jemväl Hr Crusenstolpe 14 Stats -Utskottets medgifvit, att billigheten fordrar, vid bestämmandet af löneförhöjning åt StatsSecreterarne, att icke förbigå de 2tne Embetsman, hvilkas befattningar med de förres äro lika upphöjde och vigtige, tror Utskottet sig till förslaget om förändrade löner äfven för HofCancelleren och JuslitiaeCancelleren hvarken hafva saknat anledning af behofvet, eller genom framställningen deraf, på sätt som skedt, felat emot Grundlagens föreskrift.
Hvad angår beloppet af lönen för den ene och andre af desse Embetsmän, har äfven Utskottet funnit det föreslagne nog ringa, ehuru Utskottet, af skäl som i det föregående blifvit anförde, ansett det dertill böra inskränkas.
I anledning af den anmärkning, som förekommit vid Utskottets, i sammanhang med förevarande lönefråga, gjorda tillstyrkande, att den föreslagne förhöjningen för StatsSecreterarne bör få tillgodonjutas blott af de Ordinarie, men ej af de på korrtare tid tillförordnade, har Utskottet funnit sig destomindre böra Retänkanden, N:o iZj. i5 frånträda dess berörde tillstyrkande, som de, hvilka till desse
Embetens förvaltande på obestämd tid kunna constitueras, äga rättighet att bibehålla den lön de förut innehafva, och det i öfrigt icke synes lämpligt, att, om på korrtare tid en Ordinarie StatsSecreterare skulle komma i behof af tjenstledighet, han derföre skall sakna den lön, som för honom blifvit på Stat anvisad. 4:o
Under åberopande af Re visionsSecreterarnes maglpåliggaude befattningar, genom utarbetningen, beredningen och föredragningen i Högste Domstolen af de till K. M:t inkomne talrike JustitiseÄrenderne, har, inom R. o. A. Hr Rosenqvist af Akershult föreslagit, att desse Embetsmäns löner borde ifrån deras nu varande belopp 1260 R:dr förhöjas till 3ooo R:dr, med förut under lönen begripet Spannmåls-anslag; hvarjemte blifvit anfördi: af Hr von Hartmansdorffatt då mål ifrån KrigsHofRätten i Högste
Domstolen föredragas nu äfven voro tillstädes Militaire-Ledamöter, hvilka icke beklädt DomareEmbetet, likasom under Riksens Råds tid, och att, i alla fall, man måste inse nödvändigheten, att Ledamöterne kunde lita ej blott på Föredragandens sannfärdighet, utan ock på hans juridiska kunskaper och förmåga att utreda målen oell framdraga de hufvudfrågor, på hvilka målens afgörande berodde; hvarföre, då en hvar kunde finna otillräckligheten af den lön af 1600 R:dr, som Utskottet tillstyrkt, lönen borde till 2000 R:dr B:co förhöjas; af Hr Ribbing; Arvid; att löner för alla 8 RevisionsSecreterarne borde på Stat uppföras; samt af Hr Pukej Eric; att den af K.
M:t föreslagne tillökning icke bordt nedsättas. 16 Stats-TJtskottets Hos Vällofl. BorgareStåndet liar vid Utskottets yttrande i denna punct
Hr Noreus erinrat, att Embetsmannens skicklighet pä samma plats alltid vore lika vigtig: att det syntes omöjligt, att mäta graden af skicklighet efter olika tidsförhållanden, men att nian likväl borde kunna antaga, att åtminstone mödan att söka kunskap om de mångfalldiga Lagbud och Författningar, som i senare år tillkommit och hvarje år tillkomma, vore större nu, än i förra tider, utom det att rättegångarnes mängd ansenligen tilltagit och uti då okända former framträdt: att grundlighet uti insigter och deraf härledd skicklighet voro goda att vidkännas nu, likasom fordom, hvadan, och enär det ej syntes möjligt, att uppställa jemförelsen emellan de fordna Riksens Råds juridiska kunskaper och Högste
Domstolens, man ej eller derpå borde grunda en nedsättning uti den of K.
BondeStåndet är vordet anmärkt: af flere Ledamöter att Rev.Secreterare-lönen borde ökas endast till i4oo R:dr och göromålen bestridas af endast 5 personer, så att, genom indragning af en R.ev.Secreterare-tjenst, tillgång lemnades till löneförbättring för de öfrige; hvarjemte en Ledamot förmält, att, sedan den 6:te RevisionsSecreterare-befattningen blifvit tillsatt, med afgörandet af Ägo-skiftesmålen ändock skall kommit att fördröja mera än ett år, och att, Betänkande n, N:o 237. 17 alt, då förhållandet således vore nära detsamma som förut, skal icke skulle vara alt tillstyrka den ifrågaställde tillökningen; hvaremot åter flere Ledamöter instämt i nödvändigheten, i och för nämnde mål, af lön åt en Sjette RevisionsSecreterare; derefter Ståndet, så i afseende på lönernes antal som beloppet af desamma, förevarande Punct återremitterat.
Hvad åter angår den inom samma RiksStånd väckta fråga om nedsättning afRevisionsSecreterare-Iönens belopp, under det af Utskottet föreslagne, har Utskottet dertill så mycket mindre anledning, som anmärkningar af ofvanberörde stridiga beskaffenhet inom 2tne andra RiksStånd blifvit gjorda vid den mindre summa Utskottet föreslagit, emot hvad K.
Kunnande Utskottet icke eller åt flere, än de aF K, M:t i Nåder uppgifne 6 RevisionsSecreterare, före4 B. a x 8 Stats-Utskottets slå löner, hälst mera än 5 sådane löner förut icke funnits på Stat uppförde. 5:o Åtskillige anmärkningar hafva blifvit framställda emot Utskottets förslag i denna Punct, angtde dels til löka d t antal Ledamöter och Betjening inom Rikets HofRätter, dels förbättring af desse Embetsoch Tjenstemän® löne vilkor ; hvilka anmärkningar, i fräsan om Ledambternes antal, innehålla; Inom Ridd. och Adeln af Friherre Leijonhufvud A., att, på sätt Utskottet bedömt Svea och Götha HofRätters behof af större personal, det ville synas som en föga billig grund blifvit följd för serskildta beslut i 2 likartade ämnen, enär Götha HofRätt genom senare tiders förändringar, likasom Svea Ho/Ratt, fastän i ringare måtto, fått göromål, hvilka icke förut tillhört den, och dess arbetsskyldighet, bestämd efter ziffror, således skulle kunna jemföras med göromålen i Svea.
HojRättj äfvensom Götha HofRätt vore i lika behof att arbeta på 4 Divisioner, för att icke samla en årligen stigande balance, hvarförutan en rättvis enhetsprincip fordrade, att lika mångå ständige Ledamöter nemi. 5 såsom det minsta antalet voro fördelade på hvarje Division, antingen de dömde i Stockholm eller i Jönköping: att Utskottets Förslag, att Staten skulle till 8 IIofRättsRåder i Svea IiofRätt lemna fulla löner till 6, men endast 4 dylika till lika antal i Götha HofRätt, skulle innebära en uppenbar obillighet, samt att derföre, med bifall till K. M:ts Nåd.
Proposition, HofRättsRåds lön erne i Götha HofRätt borde förhöjas Betänkande!), N:o 137. ig till 6, utan afseende på den löneförbättring sorn i allmänhet blifvit i fråga ställd.
Herr Puke, Eric har anfort: att, om Utskottet folden åberopade besparingen af Statens medel icke kunde bifalla K. Mits j\'åd.
Proposition, hvad HofBätterne rörde, i sin helhet, Utskottet dock borde finna billigheten af bifall Götha HofPiätts underd. anhållan om 1 nya HofRättsRåds löner, i likhet med hvad Svea HofRätt länge ägt, samt uppgifva de skäl, på hvilka Utskottet stridt sitt förkastande af K. M:ts Nåd.