Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Saltsyra, hvarå taxan nu stadgar 1 sk. införsels-tull pr skålp., vöre en artikel, som i ymnighet erhölles såsom biprodukt vid soda-tillverkningen, samt värdet derå ej utgjorde mera än 2 sk. pr skålp., har Herr Hjerta föreslagit, att införsels-tullen mätte nedsättas till likhet med den å svafvelsyra, eller 4 rst. pr skålp.
Hufvudsakligen instämmande med Herr Hjerta, rtien med afseende derå, alt råvaran för svafvelsyre-beredningen åtnjuter tull-frihet, då deremot råämnet för saltsyran, efter Utskottets förslag, skulle komma att draga tull, hemställer Utskottet, att införsels-tullen å Saltsyra må nedsättas till 6 rst. pr skålp.
Den å Saxar, andra slag, (än öfverskärare-) nu stadgade införsels-tull, 1 R:dr 24 sk. pr skålp., är, både i allmänhet och särdeles med afseende å vissa derunder hänförliga slag, alltför hög, samt har derföre ock framkallat en ganska betydlig oloflig införsel; och har Utskottet, för beredande af rättvis och verklig tull-behandling af denna artikel, funnit sig böra föreslå den i bilagde taxe-förslag för artikeln Saxar intagna förändrade klassifikation, med derå utförda tull-bestämmelser.
Till sjöfartens befrämjande bar Herr Grape föreslagit, alt Segel, som nu draga lika lull nied väfnaden, hvaraf de bestå, med tillägg af 10 procent, måtte från all tull befrias.
Genom nedsättning af införsels-tullen å segelduk och tältduk har Utskottet sökt bereda all den med Herr Grapes förslag afsedda uppmuntran, som för närvarande skä - Beviltnings-Vtskotlets Betänkande, S:o 3. 51’ ligen kail ifrågakomma, oell hemställer derföre, att införsels—tullen å Segel må förblifva oförändrad.
Lika med Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag, och tili undvikande af vär- Siktar. de-förtullning, som nu är stadgad för Siktur, föreslår Utskottet, att inlörsels-lullen å Siktar och Såll må bestämmas till 12 sk. pr skålp.
Då Färg ad t
Silke utgör ett bal f-fabrikat, behöfligt för llere näringar äfvensom Silke, för husslöjden, samt ofärgadt silke nu njuter tull-frihet, vid hvilka förhållanden den, Jörgadi. äfven med hänseende till varu-värdet, öfverdrifna tull-satsen 2 R:dr pr skålp., för färgadt silke håde torde höra och, ulan fara för inhemska färgerierne, kunna betydligt nedsättas, så föreslår Utskottet, att införsels-tullen å Färgadi Silke må bestämmas till 1 R:dr 16 sk. pr skålp.
Angående å Sirap yrkad tull-nedsättning vill Utskottet i sammanhang med arli- Sirap. keln Socker här nedan sig yttra.
Då verkliga värdet å Skomakare-arheten, hvilka nu förtullas, dels efter par och Skomakaredels efter värde, närmast bestämmes af rudimateriernes art, i förhållande lill det fär- ar^>eten diga arbetets vigt, har Utskottet, i öfverensstämmelse med de vid 1847—48 årens, samt sistlidne riksdag af Bevillnings-Utskottet gjorda förslag, älven nu funnit sig höra indela skomakare-arbetcu i klasser efter ämnet, hvaraf de bestå, med åsatt vigl-förtullning.
Från denna allmänna regel måste dock de äfven i nu gällande tax^ särskildt upptagne »Becksöms och s. k.
Sjöstöflor» undantagas.
Dessa skodon tillverkas i Finland till billigt pris och af så god beskaffenhet, att något dermed jemförligt icke inom landet åstadkommes; och den med fiskeri sig närande skärgårdsallmogen kan icke undvara dessa sjöstöflor, men tvingas, genom den, nu lill 1 R:dr paret stadgade, höga tull-sats, att på oloflig väg fylla sitt behof.
Endast ett par blef nemligen år 1852 införtulladt.
, Herr Hjerta har ock i sin motion tillstyrkt, att införsels-tullen måtte å sistnämnde artikel nedsättas lill 24 sk. paret.
Med godkännande af detta förslag och i öfrigt förnyande hvad Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag angående artikeln skomakare-arheten tillstyrkte, hemställer Utskottet, alt Rikets Ständer mätte godkänna den redaktion och de tullsatser bilagde taxe-förslag för artikeln Skomakare-arbeten innehåller.
I stället för den nu å »Slöjdevaror, eller Fabriks-, Handtverkeri- samt Manufak-S/ö/dcraror. tur-varor, i taxan ej nämnde» till 33j- procent stadgade värde-tull, hemställer Utskottet, att Slöjdevaror må förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå; samt att endast i de fall, der detta ej kan bestämdt urskiljas, värde-förtullning må varda bibehållen, dock med nedsättning af införselstullen till 25 procent.
Maj:l har föreslagit nedsättning i införsels-tullen å Smör från 1 R:dr 16 sk. Smör. till 1 R:dr pr lisp.; hvaremot Herrar Hjerta och Schwan samt Riksdags-fullmäktigpn J.
Nilsson yrkat tullens nedsättning, Herr Hjerta till 24 sk. och de öfrige lill 32 sk. pr lisp.
Det är bekant, att, intill år 1845, då den Finska handelstraktaten, hvarigenom »mör tilläts till införsel mot 32 sk. pr lisp., upphörde, högst betydliga qvantiteter utgjorde föremål för loflig införsel från Finland, och gåfvo statsverket en årlig inkomst 52 Bevillnings-Vlskotlets Betänkande, N:o 3.
Socker. af emellan 30 och 40,000 R:dr; hurusom derefter, då tullen bestämdes till 2 R:dr 24 sk. lispundet, förtullningen nedgick till och med under 200 lispund, samt hurusom med år 1849, då tullsatsen åter bestämdes till 1 R:dr 16 sk. lispundet, eller den nu gällande, införtullningarna ånyo tilltogo, så att de sistnämnde år utgjorde nära 9,000 lisp.
Men för de följande åren utvisa import-tabellerne en ständigt aflagande förlullning.
Denna uppgick år 1852 till icke mera än 1,253 lisp., och under diskussionen hos Ridderskapet och Adeln har Herr Friherre Palmstjerna anfört, bland annat, att qvantiteten af det nu insmuglade smöret förmodas motsvara den före år 1845 förtullade; hvarförutan Herr Friherren förmält, alt den af Kongl. Maj:t föreslagna tullsatsen beräknats ungefärligen motsvara smuglingskoslnaden, samt på intet vis kunde menligt inverka på land tmanna-in tresset.
Med afseende å dessa förhållanden låter behofvet af ytterligare nedsättning uti införsels-tullen å smör icke förneka sig, så vida man vill bereda Statsverket den ganska betydliga inkomst, som nu genom den ololliga införseln går förlorad.
Att den före år 1845 stadgade lullsatsen af 32 sk. betryggade Statsverkets rätt bevisa de då verkställda förtullningarne; och den prisstegring, som sedermera inträdt, torde kunna medföra samma resultat, äfven med den af Kongl. Maj:t nu föreslagna högre tull.
Under en sådan förutsättning och vid betraktande af det menliga inflytande, som större tullnedsätlning på en gång möjligen skulle på landtbruket utöfva, instämmer Utskottet i Kongl. Maj:ts förslag, att införsels-tullen å Smör må bestämmas till 1 R:dr pr lispund.
Herr Grefve Taube har föreslagit, att rubriken »Socker» mätte förenklas och de derunder förekommande tull-bestämmelserna upptagas på följande sätt: raffineradt, eller med ra/fineradt lika, topp-, kandi- och Ieak- eller kros sadt 1 skålpund .
, 5 sk. orajjmeradt 1 skålpund 2 sk. 3 rst.
Herr vice Talmannen Brinck åter har yrkat, att införsels-tullen måtte nedsättas å topp-, kandi- och kaksocker från 5 till 4 sk., å krossadt lump- samt havanna terrestill 3 sk. 6 rst., och å sirap till 1 [sk. 6 rst. skålp.; •—äfvensom Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson hemställt, att då den nuvarande tullen af 5 sk. skålpundet å nyssnämnde sockerslag visat sig innefatta ett indirekt förbud, hvarigenom, utan ringaste vinst lör Statsverket, allmänheten på ett högst kännbart sätt beskattades af sockerbruks-idkarne, denna tullafglft mätte nedsättas lill 3 sk. pr skålp.
Då den af Herr Grefve Taube föreslagna förändring i rubrikernes uppställning genom de i afseende å vissa sockerslag obestämda begreppen »raffineradt» och »oraffineradt» möjligen skulle föranleda missförstånd vid taxans tillämpning, samt de nu gällande tullsatserne 5 sk. per skålp. å topp-, kandi- och kaksocker med liera sockerslag destomiudre kunna anses innefatta förbud, som under år 1852 icke mindre än 852,309 skålpund af dessa sockerslag blifvit förtullade, oberäknadt 199,802 skålpund diverse slag socker, som såsom strandadt förtullats, hvarmed jemväl ett likartadt förhållande eger rum i afseende å socker-sirap, då deraf under nämnde år blifvit emot nu stadgad tull införde 256,730 skålp.; så, och med afseende både å den korta tidrymd som förflutit, sedan inhemska sockertillverkningen, emot nu stadgade tullsatser, berölvades förbudsskyddet, och å den införsel som ifrån Norrige kan verkställas, emot endast hälften af den i taxan stadgade tull, finner Utskottet sig böra hemställa, att nu gällande tulltaxas bestämmelser i afseende å Socker och Sirap må oförändrade bibehållas.
Beviltnings-Vlskottets Betänkande, N:o 3. 53 Herrar Hjerta och Schvan samt Riksdags-fullmäkligen Johannes Nilsson hafva Spanmäl. föreslagit, att införsels-tullen å Spanmäl alla s/a" skulle till hälften af nuvarande belopp nedsättas, hvarifrån Herr Schwan dock undantagit tullen ä hvete.
Ehuru Utskottet fullkomligt delar den åsigt, som framkallat nämnde förslag, har Utskottet likväl, vid betraktande af den stora förändring i jordbruks-näringens förhållanden, sorn' genom den, vid innevarande riksdag ifrågasatta, bränvins-lagstiftning torde komma alt inträda, ansett försigtigheten bjuda, alt icke samtidigt uti tull-lagstiftningen för jordbrukets förnämsta produkt, spanmålen, vidtaga en förändring, som, om ock utan giltiga skäl, jordbruks-idkarne föreställa sig vara för dem äfventyrlig; och hemställer Utskottet derföre, att tullen å Spanmäl må vid innevarande riksdag bibehållas oförändrad.
Lika med Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag, anser ock Utskottet, Speglar och Speglar och Lampetter böra i stället för värde-förtullning, såsom Lampetter. nu är stadgadt, åsätlas 8 sk. införsels-tull pr skålp.
Såsom här ofvan vid artikeln Ljus är omförmäldt, har Herr Hjerta, under för- Stearin. utsättning att tullen å talg blefve nedsatt till hälften af nu stadgade belopp, föreslagit nedsättning å Stearin från 5 lill 4 sk. skålp.; hvaremot Riksdags-fullmäkligen Johannes Nilsson vrkat, att, äfven med bibehållande af tullen å talg, stearin måtte åsättas 2 sk. tull.
Utskottet, som ansett tull-nedsättning å råvaran icke höra bifallas, föreslår, att Stearin må vid nu stadgad tull bibehållas.
Maj:t har föreslagit, att Slipstenar, såsom för näringarne behöflige, måtte Sten. från nuvarande tullsats, 15 procent af värdet, upptagas till lika tull med Bryn- och Olje-stenar eller 24 sk. pr 100 stycken.
Af Herr Schenström åter är yrkadt, att slipstenar af sådant gryt, som i riket cj finnes, måtte, såsom för manufakturerne i Eskilstuna oumbärlige, medgifva? tullfrihet.
Då både bryn-, olje- och Slipstenar äro så beskaffade materialier för flere näringar, att de skäligen böra från all tullsats befrias, samt den inkomst som, serdeles om slipstenar skulle komma att behandlas lika med bryn- och olje-stenar, kunde Statsverket beredas, blefve så obetydlig, att den icke uppginge till mer än några få riksdaler, föreslår Utskottet, att Bryn-, Olje- och Slip-stenar må lemnäs fullkomlig tull-frihet.
Lika med hvad i Norska och
Danska tull-taxorne är för arbetad sten stadgadt, anser ock Utskottet den för rubriken »al! annan Sten, ej specificerad, arbetad», nu stadgade värde-förtullning böra, emot förtullning efter vigt, utbytas, och föreslår, alt, med rubrikens förändring lill Sten, arbetad, ej specificerad., derå må bestämmas en införsels-tull af 6 rst. pr skålp.
För beredande af en enklare och i förhållande till de olika slagens värden rik- strumpor. tigare indelning och förtullning af de under hufvud-rubrikcn »Strumpor» upptagne artiklar, förnyar Utskottet det af BevillningsUtskottet vid sistlidne riksdag gjorda förslag, att »Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten» må indelaé i:
. helsiden med 3 R:dr halfsiden med 2' „ och andra slag med 1 „ införsels-tull pr skålp.
Å Strumpstickor har Herr Hjerta föreslagit nedsättning i införselsAullen^från> Strumpa ti*- 30 sk. till 16 sk. pr skålp. kor• Strängar, Stål.
Slå/arbeten.
Sågblad. 54 Bevillnings-tJlskotlets Betänkande, A’.o 3.
Både i Kongl. Maj:ts vid 1847—48 årens riksdag afgifna lulltaxe-förslag och i Bevillnings-Utskottets vid de hegge sistförflutna riksdagarne a (gillia belänkanden anmärktes orimligheten af den nu stadgade tuilsatsen, då värdet å strumpslickor endast utgjorde 32 sk. eller högst 1 R:dr pr skålp. och varan vöre lätt smugglingsbar.
Vid förstnämnde riksdag föreslogs 8 sk. och vid den sistnämnde 12 sk. införsels-tull pr skålp., men den höga tull-satsen bibehölls dock af Rikets Ständer.
Verkan deraf är ögonskenlig, då, år 1852, 599 skålp. blifvit införlullade, men 899 konfiskerats.
Utskottet förnyar förslaget, alt införsels-tullen å Strumpslickor må bestämmas till 12 sk. pr skålp.
Då Strängar, andra slag, (än af metall) icke tillverkas inom landet och äro lätt smuggelbara, samt förbrukningen deraf icke är af beskaffenhet att böra genom hög beskattning inskränkas, föreslår Utskottet, alt införsels-tullen å Strängar, andra slag, må nedsättas till 24 sk. pr skålp.
Gällande taxa indelar artikeln »Stål» i »gjut-» med 1 R:dr 16 sk., »garf-» med 5
R:dr och »andra slag» med 3 R:dr införsels-tull pr 100 skålp. st. v.
Af dessa slag utgör gjutstål icke föremål får någon egentlig tillverkning inom landet, men är deremot ett oundgängligt råämne för den inhemska finare smidesfabrikalionen.
För alt sätta denna fabrikation i stånd att uthålla tällan med utlandets tillverkningar, hvilket, såsom ofvan är visadt, icke kan åstadkommas genom höga, af den olofliga importen gäckade tullsatser å fabrikaten, måste afgifter, som fördyra råämnena, lindras eller alldeles afskaffas.
Sistnämnde åtgärd kan i förenämnde fall utan all fara vidtagas, då någon inhemsk handtering derigenom icke förnärmas och Statskassans förlust af tullafgiften, enligt 1852 års import, icke utgör mera än omkring 700 R:dr; och Utskottet tillstyrker derföre, att införsels-tullen å Gjutstål må helt och hållet upphäfvas.
De öfrige slagen stål utgöra deremot föremål för ganska betydlig export och ifrågakomma således till införsel endast i de fall, der Svenska stålberedningen lemnar mindre godt material för den inhemska smidesmanufakluren.
Med afseende härå och i konseqvens med Utskottets, angående artikeln Jern, här förut gjorda förslag, hemställer alltså Utskottet, att införselstullen å Garfstål och andra slag, sammanförde i en rubrik, må bestämmas till det å »andra slag» nu stadgade belopp, 3 R:dr pr 100 skålp. st. v.
Likasom smidesmanufakturen i allmänhet äro också »Slålarbeten, ej specificerade», i nu gällande taxa upptagne till en i förhållande till varuvärdet alltför hög och den lofliga införseln derigenom hämmande tullsats, nemligen 1 R:dr pr skålp.
Maj:ts förslag vid 1847—1848 årens riksdag upptog denna tullsatts till endast 24 sk. pr skålp., som då äfven af Bevillnings-Ulskottet föreslogs, men vid sisth riksdag åter upptogs till 32 sk.
Såsom en, med hänseende lill varuvärdet lämplig, medelväg emellan nu gällande och de sålunda föreslagna tullsalserne, hemställer Utskottet, alt införsels-tullen å Stå/arbeten, ej specificerade, må nedsättas till 36 sk. pr. skålp.
Då Sågblad utgöra ett nödvändigt redskap, hvaraf tillverkningen inom landet icke fyller behofvet, föreslår Utskottet, att införsels-tullen å Sågblad må nedsättas från 9 till 6 sk. pr skålp. Bevillnings-Ulskoltets Betänkande, N:o 3. 55 Dea nu å Såpa stadgade införsels-tullen, 36 sk. pr lisp., har hittills gjort all införsel deraf omöjlig, hvarföre Utskottet, som å pottaska och olja, hvilka utgöra material för såp-tillverkningen, föreslagit väsendtliga tull-nedsättningar, och då Såpa utgör en allmänt behöflig konsumtionsartikel samt tillika såsom väsendtligt beredningsämne ingår i flera fabrikationer, finner sig, i nära öfverensstämmelse med Herr Hjertås derom vilkorligt gjorda framställning, höra tillstyrka, att införsels-tullen å Såpa må nedsättas till 24 sk. pr lisp.
Herrar Hjerta och Schwan hafva föreslagit nedsättning af införsels-tullen å Talg från 24 till 12 sk. pr lisp.; och ehuru Utskottet, med afseende å denna varas egenskap af ett ytterst behöfligt råämne, hvarpå erforderlig tillgång inom landet icke finnes, skulle önskat att nedsättning i införsels-tullen derå kunde beredas, har Utskottet likväl, med afseende ä den ganska betydliga statsinkomst, som nu gällande införselstullen inbringar, och då denna i förhållande till varuvärdet icke är högre, än Utskottet sett sig nödsakadt att föreslå för andra likartade artiklar af boskapskötselns produkter, funnit sig för närvarande böra afstyrka förändring i den å Talg stadgade införsels-tull, lill förekommande af tvetydighet vid tullbehandling, har Utskottet, vid artiklarne »Tenn, arbetadt, nytt:» »olackeradt» och »lackeradt», tillagt beslämmelserne omåladt vid den förra och målaclt vidden sednare. i samma ändamål är ock vid rubriken »Thermometrar» tillagdt: med eller utan fodral.
Då terpentin-olja eller terpentin-spiritus icke äro belagde med högre inlorselsafgift än 1 sk. 6 rst. pr skålp., torde det vara olämpligt att, såsom nu gällande taxa innehåller, för råämnet, hvaraf nämnde artiklar beredas, eller Terpentin, stadga en högre tullsats, hvarföre ock Utskottet hemställer, all införsels-tullen å Terpentin må nedsättas från 2 sk. till 1 sk. 6 rst. pr skålp.
Under åberopande af åtskillige tobaksfabrikanters och importörers till Kongl. Maj: t ingifna underdåniga petition om nedsättning af införsels-tullen å »Tobaksblad och Stjelk», så att denna tull, med tillägg af handels- och sjöfarts- med flera afgifter, icke uppginge till högre belopp för blad än 4 sk. 6 rst. eller hvad i Norrige är stadgadt, och för stjelk 2 sk. 8 rst. pr skålp., har Herr Brinck föreslagit en så beskaffad förändring i nu gällande tullbestämmelse för nämnde artiklar; äfvensom Herr Schwan uti sin motion erinrat om angelägenheten både för stals-inkomstens betryggande och för en vigtig inhemsk (örädlings-närings fortfarande bestånd och utveckling, att egna allvarlig uppmärksamhet åt innehållet af nämnde underdåniga petition.
Då samma petition af trycket utkommit och äfven blifvit lill Rikets Ständer utdelad, anser
Utskottet obehöfligt att här ingå i närmare redogörelse för dess innehåll.
Deraf visar sig emellertid, bland annat, hurusom de, i Sverige och Norge betydligt skiljaktige, tullsatserne å tobaksblad skola hafva framkallat en, för Svenska stats-kassan likasom för våra tobaks-fabrikanter, högst betänklig smuggling öfver riksgränsen.
Genom nedsättning å den här på tobaksblad stadgade, högre införsels-afgiflen, till likhet med Norges, vill det väl synas, som berörde förhållande skulle kunna afböjas; men en sådan nedsättning åter från 7 sk. till närmare 4 sk. pr skålp. å en artikel, hvaraf införseln uppgår till omkring 2j millioner skålp., skulle medföra en stalsförlust, hvarföre det torde vara problematiskt att Statsverket genom den omförmälda smugglingens upphörande kunde vinna godtgörelse.
Men härvid förekommer tillika, alt Kongl. Majit möjligen genom underhandling med Regeringen i de stater, hvarifrån införseln af tobak Såpa.
Tenn.
Thermome trar.
Tobak. 56 Bevillnings-Utskottets Betänkande.
Tryffel.
Tråd, jernoch stål-. hoppar- och Messings-, Bomulls-.
Linne-. till största delen eger runi, skulle kunna, emot nedsättning af var nu stadgade boga tullsats å tobak, bereda motsvarande förmåner för våra exportartiklar.
Vid betraktande af dessa förhållanden, bär Utskottet funnit sig böra föreslå, att Rikets Ständer, lemnande tullsatserne å Tobaksblad och Stjelk oförändrade, lill Kongl. Majit ingå med underdånig hemställan, alt Kongl. Majit täcktes i afseende å tullbestämmelserna för nämnde artiklar vidtaga de förfoganden, hvartill, å ena sidan, Norska tull-lagstiftningen, och å den andra, diplomatiska underhandlingar 1 ornförmälda hänseende må kunna föranleda.
Jemte en allmän rubrik för ätbara svampar upptager gällande taxa under särskild rubrik, men med lika tullsalts, ett specielt slag af sådane svampar, nemligen Tryffel.
För beredande af rättelse i denna origtiga redaktion, förnyar Utskottet det vid de 2me sistförfluten riksdagarne gjorda förslaget, att »Tryffel» må uteslutas ur texten och i noten hänvisas till Svampar, ätbara.
Likaledes förnyande Beviilnings-Utskottens, vid 2:ne riksdagar gjorda, förslag, hemställer Utskottet, att den till 6 sk. pr skålp. för Jern- och Stål-tråd nu stadgade tull må nedsättas lill 25 proc. af verkliga värdet, eller 4 sk. 6 rst. pr skålp.
Äfvensom Utskottet, till undvikande af den nu å utländsk »ståltråd», som med Kbromers-kpllegii tillstånd får, för vissa tillverkningar, införas, stadgade värdeförtullning af 10 proc., och med godkännande ,af Riksdags-fullmäktigen G.
Hullmans i särskild motion gjorda förslag, att icke blott »stål-» utah äfven jern-lråd måtte i detta undantägs-stadgande upptagas, hemställer, att inlorsels-tullen å Jern- och Stål-tråd, sorn för nämnde särskilda behof, med Kommers-kollegii tillstånd, intages, må bestämmas till 2 sk. pr skålp.
Tid rubriken »Koppar- och Messirigs-tråd, försilfrad», har Utskottet ansett äfven förgylld böra upptagas och rubrikens lydelse blifva: förgylld eller försilfrad.
Förnyande Beviilnings-Utskottens vid de 2:ne sistförllutna riksdagarne gjorda förslag, hemställer Utskottet, att den i gällande taxa gjorda skillnad emellan Bomullstråd, »nystad», med 21 sk. och »i härfvor» med 16 sk. införsels-tull pr skålp., må upphöra, och bomullstråd, alla slag, åsättas sistnämnde tullafgift.
För »Linnetråd», nu indelad r »oblekt» med 24 sk., »blekt, hvit», med 1 R:dr, och »färgad», med 32 sk. införsels-tull pr skålp., har Herr Hjerta föreslagit, att, då dessa tullsatser voro alltför höga och försvårade tillgången på denna förnödenhetsvara, införsels-tullen å linnetråd måtte bestämmas till 10 proc. utöfver den tull, som blefve för garnet fastställd.
En så beskaffad tullbestämmelse anser Utskottet väl icke lämplig; hvaremot, med afseende å de lör linnegarn här ofvan föreslagna tullsatser, och trådens värde i förhållande till garnet, Utskottet, som, lika med hvad Kongl. Maj:ts förslag vid 1847—48 årens riksdag innehöll, funnit linnetråd, alla slag, böra upptagas under en rubrik och tullsats, ehuru denna icke torde böra på en gång nedsättas så betydligt, som då föreslogs, eller till 16 sk. pr skålp., hemställer, alt Bevilinings-Utskoltels Betänkande, N:o 3. 57 att införsels-tullen å Linnetråd, alla slag, må bestämmas till 24 sk. pr skalp.
Herr Hjerta har i sin motion föreslagil, att alla de råämnen oell halffabrikaler, Trädvaror. som förekomma under rubriken »Trädvaror», från och med första artikeln »Virke» till och med artikeln »Tunnband», måtte medgifvas tullfri införsel.
Den för alla dessa artiklar influtna tullafgiften hade icke uppgått till mera än omkring 3,604 R:dr, hvilken iinga tull-uppbörd alls icke motsvarade allt det besvär och den kostnad, som dessa artiklars särskilda uppmätande och bokförande förorsakat Tullverket, oberäknadt den långt större förlusten, som af lulibehandlingen härrörande hinder och dröjsmål vid lastningen åstadkoinmo.
För lillverkarne af finare trädvaruarliklar likasom för skeppsbyggeriet vore det en lindring att erhålla tullfrihet; och om äfven mahogny och andra utländska trädslag, som begagnades-till lyxarbeten, kunde från tullfriheten undantagas, vunne dock Staten indirekta mera genom den lättnad, sorn tullfriheten beredde slöjdidkarne, än att man borde se pä den inkomst af endast 1,160
R:dr, som dessa trädslag gifvit.
Tullfrihet är vidare yrkad: af Herr Grape för master, bogspröt och spiror, lill fartygs utrustning, samt af Herrar Brinck och Schwan för ved, alla slag, i hvilket hänseende Herr Schwan anfört, hurusom den allmänt uttalade faran för våra hvar dag dyrbarare skogars framtid i främsta .rummet kräfde iakttagande af den stats-ekonomiska klokheten, att, så mycket som möjligt, underlätta införseln af den ojemförligt mest skogsödande artikeln ved, hvilken, utom den derå stadgade tull-satsen och ganska betydliga fvrbåks- och lots-pénningar m. m. för fartygen, hvari införseln sker, tillika droge i handels- och sjöfarts-afgifler och tolag en ganska betydlig tunga, uppgående, tillsammans med de nu nedsatta tullafgifterna, till icke mindre än omkring 30 sk. pr famn.
Maj:ts förslag innefattar, att införsels-tullen på ved ej borde utgöra mera, än för ek- och bok- *8 sk., för björk- 12 sk. samt för andra slag 8 sk. pr famn, eller de genom Kongl. Kungörelsen den 13 December nästlidet år, till hälften af hvad tull-taxan innehåller, nedsatta belopp.