Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln har ansett något beslut öfver denna §. ej vidare ega rum, sedan Ståndet, på sätt vid nästföregående §. är anfördt, redan antagit 106 §. i 1835 års Bevillnings-stadga; men som Preste- och Bonde-Stånden bifallit Utskottets förslag, som äfven blifvit godkändt af Borgare-Ståndet, så vidt §:n afser husbönders ansvarighet för tjenstehjon, stattorpares och arbetsfolks krono-utskylder: så, enär Borgare-Ståndets beslut icke innefattar anpan ski I jagtig het emot Preste- och Bonde-Ståndens, än i afseende på husbondes ansvarighet för landtbönders och jordtorpares kronoutskylder, vid biistande tillgång, hvilken ansvarighet äfven innefattas uti den af Ridderskapet och Adeln godkända 106 §. uti i835 års Bevillningsstadga, motsvarande 138 §. af Utskottets förslag, anser Utskottet nu ifrågavarande §. vara genom 3:ne Riks-Stånds beslut godkänd. §. i3o. Pag. 67. Öfver denna §. har Ridderskapet och Adeln ansett något beslut ej vidare ega rum, sedan Ståndet, af den anledning, som vid 137 §. blifvit anmärkt, redan antagit 107 §. i 1835 års Bevillnings-stadga; hvaremot Borgare-Ståndet ansett redactionen böra rättas, i öfverensstämmelse med beslutet angående nästföregående ; men som Preste- och Bonde-Stånden godkänt Utskottets förslag, med rättelse af ett skrif-fel, i enlighet med Utlåtandet N:o 27, så, enär den af Ridderskapet och Adeln antagne 107 §. i nu gällande Bevillnings-stadga, motsvarande i3y §. af Utskottets förslag, anser Utskottet detsamma* vara genom 3:ne Riks-Stånds beslut bifallet. §. i43.
Pag. 68.
Utskottets förslag är godkändt af Borgare- och Bonde-Stånden; mert sorn Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet ansett 3:dje punkten böra utgå, så lärer votering komma att anställas öfver följande proposition: 3o:o.
Denr sorn bifaller Utskottets förslag i 3:dje punkten af 143 att från 40 Bevillnings-Utskotlels Memorial, N:o 3f. afgift efter första Artikeln befrias personer för det året, då de beredas till Herrans Nattvard, om de än fyllt 18 år, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ofvannämnde 3:dje punkt, att från denna §. utgå* §. i45.
Pag. 6g och 70. a:dra morn.
Detta moment är godkändt af samtlige Riks-Stånden, men skulle, enligt Borgare-Ståndets beslut, blifva det tredje uti denna emedan Ståndet, som, vid pröfning af i5 ocb 27 §§ uti förslaget, stadgat att arbetsfolk a( mankön i städerna och på landet fortfarande skola, fastän till nedsatt belopp, erlägga bevillning efter 2:dra Artikeln, funnit det vara nödigt, att i den nya Bevillnings-Förordningen intaga en deraf föranledd föreskrift , motsvarande srdra momentet uti i36 §. af nu gällande Bevillnings-Författning, hvilket utur det nya förslaget uteslutits, under förutsättning att alla afgifter, som nu ega rum för arbetsfolk, skulle försvinna, och hvilken föreskrift, med afseende äfven derå, att lärlingar i handel borde njuta samma befrielse , som lärlingar i handtverk, Manufacturier och Fabriker tillkommer, Ståndet ansett böra införas uti ett nytt 2tdra moment, så lydande:
"Lagstadde drängar på landet och i städerna, torpare, lärlingar i handel, handtverk eller Manufacturier och Fabriker, allmogens hemmavarande söner och magar, så vida de ej drifva sudan handtering, rörelse och näring, för hvilken bevillning eger rum.
Dock njute drängar, äfvensom hemmavarande söner och må gar, som på landet mantalsskrifvas hos inhyses- eller backstuguhjon, stat-torpare, förr varande bönder, eller så kallade fördelstagare, tjenstgörande eller afskedade krigsmän icke denna befrielse till godo, utan taxeras enligt 27 med mindre vid Taxerings-Comiteerne utredes och styrkes, att de af lagliga orsaker är o skattfrie, eller att de, för husbönders och aiihöriges oundgängliga biträde, vård och skötsel, äro behöflige, hvilket Comitéernas intyg bör i Protocollet intagas till verification för befrielsen Så vida Bevillnings-Utshottéts sSfemorialj Wto 3$.
Så vicia genom votering i Förstärkt Stats-Utskott blifver bestämdt, att serskilde afgifter efter 2:dra Artikeln för arbetsfolk komma att fortfarande utgå, synes det blifva nödigt, att en sådan föreskrift, som Borgare-Ståndet på ofvannämnde sätt beslutat; uti denna §. intages, hvadan Utskottet tili Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden vördsamt hemställer, att i sådan händelse, ofvannämnde nya moment må efter itsta momentet införas, samt numer-ordningen å derefter följande moment rättas i öfverensstämmelse dermed , på sätt Eorgare-Ståndet vid dessa moment jemväl beslutat; hvaremot i annat fall nyssnämnde moment lärer få förfalla. 3:dje mom.
Bonde-Ståndet har gillat Utskottets förslag; hvaremot de öfrige Stånden beslutat, nemligen : Ridderskapet och Adeln, alt utur 3:dje punkten, borde uteslutas orden: ”hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta”; Preste Ståndet, att de i 4:de raden förekommande ord: ”är anslagen”, utbytas emot ”utgår”; samt Borgare-Ståndet, att 3:dje momentet skulle undfå denna lydelse: ”Kronans och Statens, jemte andra till allmänt behof anslagne hemman och lägenheter, byggnader , verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilda personers eller corp orationers förmon inflyta, den del af städernes jord, hvaraf inkomsten utgår till lön för vederbörande Einbets- och Tjenstemän, eller till betäckande af andre efter Stat och vederbörandes förordnande fastställde behof; district- och söcken-magazin, boställshus, och sådana hus i städerna och på landet, sorn begagnas till boställen för barmhertighets-inrätthingar, antingen boställsinnehafvaren desamma bebor eller icke”.
Då fyra skiljaktiga meningar bär gjort sig gällande, öfver hvilka votering icke lärer kunna undvikas, hemställer Utskottet, att, till utrönande af eontraproposition uti hufvudsakliga voteringen, följande votering må anställas. 3i:o, Den, som vill, att contra-propositionen skall upptaga Ridderskapets och Adelns beslut, att utur 3:dje punkten borde uteslutas orden: ”hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller an - B ib. lill R.
Fröt. 1840■ S Sami. 1 Afd. 25.1c Haft. 6 42 Bevillnings-Vt skottets Memorial, N.o 3^. nan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta'”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ytterligare votering att anställas om, huruvida Preste-Ståndets beslut, att de i /pde raden af 3:dje momentet förekommande ord: ”är anslagen’'’, utbytas mot ”utgård; eller Borgare-Ståndets beslut, att 3:dje momentet skulle undfå denna lydelse: ”Kronans och Statens, jemte andra till allmänt behof anslagne hemman och lägenheter, byggnader, vei k och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane , hvarigenom hyresroedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta, den del af städernas jord, hvaraf inkomsten utgår till lön för vederbörande embets- och tjenstemän , eller till betäckande af andre efter Stat och vederbörandes förordnande fastställda behof, district- och socken-magazin, boställshus och sådana hus i städerna och på landel, som begagnas till boställen för barmhertigliets-inrättningar, antingen boställsinnehafvaren desamma bebor eller icke”, skall blifva contra-proposition vid den hufvudsakliga voteringen.
För den händelse att Nej vinner, föreslås en så lydande voteringsproposition: 32:o
Den, sorn vill, att contra-propositionen skall innefatta Preste-StåndeU beslut, att de i 4:de raden af 3:dje momentet förekommande ord: ”är anslagen”, utbytas mot ”utgår”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej y Vinner Nej, blifver contra-propositionen, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, att 3:dje momentet skulle undfå ofvan intagne lydelse, Hufvudsakliga voteringen blifver derefter: 33:o Den, som bifaller Utskottets, af Bonde-Ståndet godkända, så lydand# förslag: ”Kronans och Statens, jemte andra till allmänt behof anslagne byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller Bevillnings-Utskottets Memorial, N.-o 34•
43 eorporationers förmon inflyta; den del af städernes jord, hvaraf inkomsten är anslagen lill aflöning åt de städernes tjenstemän, hvilka till bevillning för deras löne-inkomst sjelfve taxeras; district-och socken-magazin, boställshus och s dane hus i städerne och på landet, som begagnas till boställen för barmhertighets-inrättningar, antingen boställs-innehafvaren desamma bebor eller icke”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages: (usta alternativet) Ridderskapets och Adelns beslut; (2:dra alternativet) Preste-Slåndets beslut; (3:dje alternativet) Borgare-Ståndets beslut. 5:te mom.
Ulskoltets förslag är godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden; men som Preste-Ståndet endast godkänt 5:te momentet från början till och med orden: ”af desammas egare betalas’’, hvarefter, nied ogillande af det öfriga, Ståndet ansett att slutet af momentet borde erhålla denna lydelse: ”samt att de tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma vara från bevillning befriadeså, i händelse detta beslut ej frånträdes, lärer votering böra anställas öfver följande proposition: 34:0.
Den, som bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden godkände förslag, så lydande: ’-’Skol-inrättningar för den afkomst, som de, i följd af gåfva eller testamente, åtnjuta från jordegendomar på landet, så länge den, för dessa egendomars fulla värde belöpande, bevillning af desammas egare betalas; dock att ej tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön , böra för densamma erlägga bevillning, då den öfyerstiger 200
R:dr, efter stadgad förvandlingsgrund”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, slutet af 5:te momentet, efter ordet: ”betalas”, att erhålla denna lydelse: "samt att de tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma vara från bevillning befriade. 44 Bévillnings-Utskottets Memorial, N.-o 34. 8:de mom.
Utskotlels förslag i Utlåtandet N:o 27, pag- 66, att uti 145 §. må såsom ett nytt moment införas följande tillägg: J’8:o Lärlingar i handtverk, manufacturier och Fabriker’, är godkänd t af Bonde-Ståndet; hvaremot de öfrige Stånden beslutat, nemligen:
Ridderskapet och Adeln, alt 8:de punkten skulle erhålla följande lydelse: ”Lärlingar i handel, handtverk, manufacturier och fabriker, till fyllda 18 år”; Preste-Ståndet, alt, med tillägg af ”Lärlingar i handel”, momentet sålunda skulle erhålla denna lydelse: ”Lärlingar i handel, handtverk, manufacturier och fabriker”; samt BorgareStåndet, att föreskrift om den medgifne befrielsen för lärlingar i handel , handtverk eller manufacturier och fabriker, skulle införas uti det af Ståndet, på sätt ofvan anfördt är, beslutade nya andra moment.
Då således Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Ståndens
Beslut endast skilja sig deruti, alt förstnämnde
Stånd tillagt orden: ”till fyllda 18 år”, hvilket tillägg, om det af Rikets- Ständer godkändes , skulle nästan helt och hållet tillintetgöra förmonen af den medgifna befrielsen för ifrågavarande lärlingar, hvilkas läro-år ofta icke förr än vid nämnde ålder taga sin början; så anser Utskottet sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln att med Preste- och Borgare-Stånden sig förena; men för den händelse att Ridderskapet och Adeln vidblifver sitt beslut, lärer, till bestämmande af contra-propositionens innehåll,, votering först höra företagas öfver följande proposition:. 35:o.
Den, som vill, att contra-propositionen uti hufvudsakliga voteringen skall upptaga Preste- och Borgare-Ståndens beslut, att
Lärlingar i handel , handtverk, manufacturier och fabriker befrias från bevillning efter mdra Artikeln, voterar , Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Tinner
Nej, kommer contra-propositionen att innefatta Ridderskapet* och Adelns beslut, att lärlingar i handel, handtverk, manufacturier oeht fabriker, till fyllda 18 år, befrias från bevillning efter a:dra Artikeln.
För hufvudsakliga voteringen föreslås en så lydande proposition: 36:o.
Den, som bifaller Utskottets, af Bonde-Ståndet godkända, förslag, att Bevillni/tgs-Ulskottets Memorial, JV.o 34■ 45' 1 lärlingar i handtverk, manufacturier och fabriker befrias från bevillning efter 2:dra Artikeln, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Tinner Nej, antages:
(Arsta alternativet) Preste- och Borgare-Ståndens beslut; (^2:dra alternativet) Ridderskapets och Adelns beslut. §• !46- Pag. 70.
, Ridderskapet och Ådeln samt Preste- och Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets förslag, med den förändring, som Utlåtandet JNT:o 27, pag 68, utvisar; hvaremot Borgare-Ståndet beslutat, att i:sta momentet borde undfå denna lydelse: ”Sedan i 35 §. allmänna Bolag blifvit bevillning ålagde genom föreskrifven afgift å utdelningen, följer deraf, att i sådant fall vidare bevillning ej kan påföras de synbara tillhörigheterne under dessa Bolag, såsom redan beskattade’’; samt att då föreskriften uti nu gällande och föregående Bevillnings-stadga, rörande afkortning å bevillning för Academiehemman och lägenheter, gifvit anledning till en mångårig tvist emellan Academien i Upsala och Kammar-Rättens Revisions-Departement om bevillning å sagda fastigheter, Ståndet ansett denna olägenhet lättast kunna bäfvas derigenom, att 3:dje momentet af i^5 §. i första perioden, erhåller den lydelse, sorn Ståndet, enligt hvad ofvan nämnrlt är, för densamma beslutat, och hvarigenom all tvätydighet, så väl för Rikets Academier, som för andra allmänna Stiftelser, i fråga om bevillnings utgörande af deras hemman, verk och lägenheter, skulle förfalla; i följd hvaraf 2.‘dra momentet uti denna §. borde uteslutas.
Då i:sta momentet, hvaruti Borgare-Ståndet icke beslutat annan ändring, än införandet af orden: ”i sådant fall”, före ordet ”vidare”, är bifallet af de öfriga 3:ne Riks-Stånden, hvilka äfven antagit 2:dra momentet, hvars innehåll destoheldre bör anses vara godkändt jemväl af BorgareStåndet, som detta Stånd uti den förändrade redactionen af 3:dje momentet i ,45 §. utsträckt afkorlningen till andra allmänna Stiftelser, än Rikets Academier; så får Utskottet endast anmäla, det Utskottet anser ifrågavarande §. vara i sin helhet af Rikets Ständer gillad. 46 Bevillnings-Ut skottets Memorial, IY;o 34- §• '47- Pag. jo och j\.
Utskottets förslag är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som PresteStåndet ansett, att början af irsta momentet borde erhålla följande förändrade lydelse: ”De af allmogen, som ega eller bruka hemman _, hvilkas värde icke öfvarstiger Ett Tusende R:dr”; samt att 8:de raden , i stället för orden: ”hvarjemte de”, borde insättas ”hvarjemte föräldrarneså, i händelse detta beslut ej frånträdes, lärer votering böra anställas öfver följande proposition: 3j:o.
Den, sorn bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgareocli Bonde-Stånden godkände, förslag uti irsta mom. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, i:a mom. af ifrågavarande §. att eihålla följande lydelse: ”De af allmogen, som ega eller bruka hemman, hvilkas värde icke öfverstiger Ett Tusende R:dr”; samt att på <S:de raden, i stället för orden: ”hvarjemte de”, insättes ”hvarjemte föräldrarne”.
Derjemte har Pieste-Ståndet beslutat , att till denna §. foga ett 3:dje moment af denna lydelse: ”hvarjemte mantalsskrifven person af de mindre bemedlade fölk-classer, som i denna §. omförmälas, jemte gesäller, tjenstedrängar och lärjungar, samt allmogens hemmavarande söner, om hvilka det vid mantalsskrifningen intygas, att de då minst ett år icke supit bränvin och djdika spritdrycker, erhålla afkortning för hälften af den personliga skydds-afgiften, hvarom anteckning sker i mantalslängden”.
Och äro de öfrige
Stånden inbjudne, att om sistnämnde beslut med Preste-Ståndet sig förena; men hvilken inbjudning likväl, enligt ankomne Prolocolls-uldrag af den q, 14 och 16 November, icke blifvit af de öfrige Stånden antagen.
Så vida Preste-Ståndet, vid sådant förhållande, icke skulle vilja frånträda sistnämnde beslut, lärer votering böra anställas öfver följande proposition :
Be viffnings-Utskottets Menwriatj N.o 3'^f. 47 38:o.
Den, som bifaller, att till 147 §• må fogas ett 3:dje moment af denna lydelse: ”hvarje mantalsskrifven person af de mindre bemedlade folkclasser, som i denna omförmälas, jemte gesäller, tjenstedrängar och lärjungar samt allmogens hemmavarande söner, om hvilka det vid mantalsskrifningen intygas, att de då minst ett år icke supit bränvin och dylika spritdrycker, erhålla afkortning för hälften af den personliga skyddsafgiften, hvarom anteckning sker i mantalslängden”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej Vinner Nej, kommer ofvannämnde tillägg att förfalla.
Dessutom har Ridderskapet och Adeln förklarat r att de hänvisningar till andra §§., som uti en del §§. finnas intagne, böra rättas efter de förändringar i §§:nes numerering, sorn blifva en följd af Ridderskapets och Adelns fattade beslut; men hvilket förklarande numera, sedan Utskottets förslag jemväl, i afseende på taxerings-åtgärderne å landet, blifvit godkändt, icke föranleder till någon serskild åtgärd.
Stockholm den 3o November i84°- TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 1840.
Rättelser uti B evilhiings-U t skottets Memorial N:o 34.
Sid. 4, råd. 25, står: taxerade läs: taxerad int w 21, står: som resa omkring i landet, efter eller läs: som resa omkring i landet och, efter eller 3a, „ s5, står:
Utlåtandet N:o 24, läs:
Utlåtandet N:o 27, „ 38, „ 29, står: intagande läs: antagande 3o 25, står: motsvarande 189 §. af Utskottets förslag, läs: motsvarande i3g §. af Utskottets förslag, är af huf vndsakligen lika innehåll med detta förslag, ,, 4o, „ 16, står: i36 §. läs: 163 §. 46, „ 22, står: ”hvarjemte mantalsskrifven läs: ”hvarje mantalsskrifven Bih. lill R- St.
Trot. tS4o. 5 Sami. 1 a5.te flit./1- T1VYCKT HOS J. A. WAI.L I>É Bt,, 18 4 0. Bevillnings-Utskollels Betänkande, N;0 35, 1 N:o 35.
Ani;, till Exp. Utsi;. J. 4 Dec., kl. 2 e. ra.
Betänkande, angående stämplade pappers-afgijten.
Till fullgörande af Bevillnings-Utskotlets i Grundlagen sladgade pligt att, bland annat, afgifva förslag till de grunder, hvarefter afgiften för stämpladt papper lämpligast bör utgå, bar Utskottet ej mindre granskat nu gällande Kongl. Förordningen af d. 16
Maj 1835, angående berörde afgift, med hvad vid controllen och' uppbörden deraf iagttagas bör, än äfven tagit i noggrant öfvervägande de motioner och yttranden, som uti detta ämne blifvit till Utskottets handläggning remitterade; och som Utskottet, på säLt här nedan vidare förmäles, efter den sålunda verkställda granskningen, icke funnit några hufvudsakliga förändringar uti högstberörde Förordning vara af behofvet påkallade, anser Utskottet något utarbetande af nytt förslag härutinnan hvarken vara erforderligt, eller, med afseende å nödig besparing af tid och Statens medel, tillständigt; hvarföre Utskottet, med förbigående af de §§ i merberörde Nådiga Förordning, hvilka blifvit lemnade utan anmärkning, endast uppehåller sig vid sådane, deruti ändringar eller tillägg blifvit i Utskottet tillhandakomne yttranden föreslagne, eller eljest af Utskottet ansetts böra ega rum, nemligen vid 2 §.
I afseende hvarå Olof Lindbäck från Halland, uLi en från Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad motion, föreslagit, att, tillvinnande af besparing i Statsverkets kostnader samt mera säkerhet och lättnad vid controllen å charteringen af rättegångs- med (lere handlingar, stämpel-valeurerne å cliartor måtte så bestämmas, i förhållande till Chartae-Sigillalae-afgifterne, att icke flera än en charta behöfde användas till biläggningar under 100 R:dr.
Då ett ytterligare förökande af de värden, hvarunder stämpladt papper skulle finnas att tillgå, utöfver hvad i förevarande § redan finnes stadgadt, otvifvelagtigt skulle i hög grad försvåra räkenskapsföringen och, till följd deraf, äfven controllen öfver redovisningen för det stämplade papper, som till försäljare deraf i alla Rikets orter öfverlemnas, samt någre serdeles olägenheter icke böra kunna uppkomma derigenom, att en och annan handling måste med flera chartor beläggas; fördenskull anser Utskottet sig Bih. till R.
Prot, 1840. 5 Sami. i A/d. 26 Haft. 1 2 Bevillning* -Utskottets Betänkande, N\o 35, icke hafva skäl alt å berörde motion fästa afseende, ulan tillstyrker Rikets Höglofl.
Ständer att bibehålla 2 § uti nu gällande Författning oförändrad. 4 §. 1 morn.
Enligt hvad Utskottet har sig bekant, hafva vid frågor om chartering å handlingar, som af Landtmätare expedieras, skil jagliga meningar och, till följd deraf, äfven olika förfaranden , på olika orter, i detta hänseende ofta förefallit; hvarföre Utskottet, till förekommande af missförstånd, anser lämpligt, att vid slutet af den i detta moment förekommande första afdelning orden: äfvensom Landtmätare, tilläggas.
Då, i sammanhang med den under innevarande Riksmöte vidtagne förändrade organisation af Stats-Rådet, Hof-Canzlers-Expeditionen upphört, har Utskottet funnit densamma böra från 5:te afdelningen af detta moment uteslutas och förstås under 6:te afdelningen, hvilken likväl, till följd af samma förändrade organisation, torde böra erhålla följande redactions-fÖrändring:
Justitice- och öfrige Departementen af Kongl. Maj:ts Canzli, Hof-Expeditionen samt Riddare-SyneRätter.
Till förenkling af Författningen och en deraf följande lättnad för rättsökande, utan att likväl någon egentlig rubbning i totalbeloppet af de nu sladgade afgifterne deraf uppkommer, har Ulskottet trott sig böra föreslå, att senare delen af detta moment måtte, i stället för föreskrifterna pag. 6, 7 och 8, erhålla följande lydelse:
Vid dessa nu uppräknade Verk, Embets-ställen och Myndigheter skola alla handlingar, under hvad benämning som helst, och hvilka ej finnas här nedan eller serskildt i detina Förordning omförmälde, charter as som följer: Bevillnings-Utskoltcts Betänkande, N-.o 35, 3 usta Afdel- ningen. 2:dra Afdel- ningen. 3:d jc Afdel- ningen. 4:de Afdel- ningen. 5:te Afdel- ningen. 6: te Afdel- ningen.
Handlingar, som inlemnas ....
R:dr sk. 4 R:di’ sk. 4 R:dr sk. 6 R:dr sk. 6 R:dr sk. 8 R:dr sk. 12 „ som utgifvas — 4 6 6 6 12 — 12 Afskrifter af Domar, Utslag och Cons ti tu toria 1, som utlemnas från 4 4 4 —— 4 6 -■ 8 Constitutorial och Förordnanden . 4 4 6 8 12 1 24 Deductioner och Contra-Deductio- ner samt Domar och Utslag . 4 _ 6 6 6 12 1 24 3 morn.
Emot åtskillige uti detta mom. befintlige stadganden hafva anmärkningar blifvit uti följande till Utskottet remitterade motioner framställde, nemligen af: a) Herr Stuart, Carl, som hemställt, att afgiften för stämpladt papper å Testamenten och Fidei-Cornmiss-bref samt andra dylika förordnanden måtte upphöra och anses inbegripen i den allmänna bevillning, hvilken i enahanda afseende är uti 39 § af 1835 års Bevillnings-Förordning föreskrifven, helst dessa afgifter, i afseende å tiden och vilkoren, för hvilkas erläggande nästan lika föreskrifter vore meddelade, nu ingå tili olika Verk och måste, lill dubbelt besvär för Uppbördsman och deras controllanter, serskildt redovisas och verificeras; b) Herr Halling, som — jemte det han föreslagit, att, då gällande Författning om stämplade pappers-afgiften icke vid dess tillämpning medfört någre' olägenheter, som kunde föranleda till Författningens omarbetande, Rikets nu församlade Ständer måtte inskränka deras åtgärd, i afseende å berörde afgift dertill, att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla dess bibehållande till oförändradt belopp och på grund deraf begära, att Kongl. Majit genom Allmän Författning täcktes förordna, att nu gällande Kungörelse i detta ämne af den 16