Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 6. 9 att 'an då befintliga behållning af detta verks egna medel skalle kunna godtgöra äfven len del af byggnadskostnaden vid samma verk, hvartill köpeskillingen för den s. k.
Hofbageri-egendomen i Stockholm blifvit använd, E. K.
M:t täcktes meddela Nådig föreskrift, att sagde köpeskillings belopp, 16,666 R:dr 32 sk.
B:ko, i den mån detsamma vore eller blefve disponibelt, måtte genom Stats-kontoret varda till Riksgäldskontoret öfverlemnadt, har E. K. M:t, medelst Nådig skrifvelse af de.n 16 sisth November, underrättat Rikets Ständer, att, under de förhållanden, som i Högstberörde
Nådiga skrifvelse äro uppgifna, Myntverkets tillgångar för närvarande icke medgåfve inbetalningen till Riksgälds-kontoret af ifrågavarande köpeskillings belopp.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer visserligen inhemtat, alt utbetalningen af omförmälda belopp, hvarken den efter sednaste
Riksdag förflutna tid synes halva kunnat ske, eller för närvarande låta sig verkställas, utan en möjligen alltför kännbar minskning i det för Myntverkets drift erforderliga förlagskapital, enär under denna lid Myntverket, till följd af Rikets Ständers beslut, måst liqvidera återstoden af sin skuld till Rikets Ständers Bank för derifrån erbållne förskott; men sedan denna skuld numera blifvit till fullo återbetald, samt de byggnads- och reparåtions-arbeten utförda, som på den åt Myntverket för några år sedan inköpta egendom lära ytterligare erfordras, torde Myntverket framdeles komma i tillfälle att jemväl liqvidera det belopp, hvarom nu är fråga, helst om denna liqvid, i öfverensstämmelse med hvad nuvarande Ofver-direktören för Mynt- och Kontroll-verken föreslagit, efter det de beböfliga reparations- och bvggnads-arbetena blifvit verkställda, får fullgöras med det öfverskott, hvarmed ncltobehållningen vid hvarje års slut kan öfverstiga 55,000 R:dr, under hvilken summa bemälde Ofver-direktör ansett denna behållning eller Myntverkets redbara tillgångar icke utan mycken svårighet kunna minskas; och få, med hänseende lill hvad sålunda förekommit samt i öfverensstämmelse med Rikets Ständers angående oftanämnde köpeskilling vid sednaste
Riksdag fattade beslut, Rikets Ständer underdånigst anhålla, det E. K.
M:t täcktes i Nåder förordna, att, sedan Myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att sagde köpeskillings belopp, Sexton Tusen Sexhundra Sextiosex R:dr 32 sk.
B:ko, kan af samma verk, utan olägenhet eller men för dess obehindrade verksamhet, återbetalas, denna återbetalning bör verkställas på det sätt och i den ordning Rikets sednast föijamlade Ständer begärt.
Prot. 1833 & 185i. 10 Sami. 1 Afd. 2 10 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 7. N:o 7.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Jan. 18H4.
Preste-Slåndet den 28 — —- Borgare-Ståndet den 1 Febr. — Bonde-Ståndet den i — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående grunderne för val af Revisorer till granskning af Ranko-Diskontens räkenskaper.
(Banko-Utskottets Memorial, N:o 5.) S. A. K.
Till följe af föreskriften i 95 §. af nu gällande Reglemente för Banko-Verkets styrelse och förvaltning, att de grunder Riks-stånden, hvart för sig, utslakat i afseende å val af Revisorer för granskning af Banko-Diskontens räkenskaper, skola till E. K. M:t i underdånighet uppgifvas, få Rikets Ständer, med hänseende till den revision, som för innevarande och följande år intill nästa Riksdag kotnmer att ega rum, underdånigst anmäla, att Ridd. och Adeln beslutat, det Riddarhus-direklionen har att hvarje år välja 2:ne af Ridd. och Adeln till Revisorer och en till Suppleant; Preste-Ståndet, att vederbörande
Dom-kapitel, efter särskilda föreskrifter, meddelade uti cirkulär, som till dem utgå, och enligt stadgad ordning Rikets Stift emellan, komma att föranstalta om val af Revisorer och Suppleanter för sistbemälda Riks-Stånd; Borgare-Ståndet, att till den revision, som tager sin början den I Mars 1855, eller för äret 1854, skola Revisorer och Suppleanter sändas af tvänne bland städerne Halmstad, Hernösand, Wenersborg, Sundsvall, Warberg, Köping, Söderköping, Hudiksvall, Mariestad, Sala, Wadstena, Hedemora, Söderhamn, Umeå och Luleå, samt Bergsbrukens femte Valdistrikt, efter lottning, och till revisionen för året 1855, hvilken revision begynnes den 1 Mars 1856, skola Revisorer och Suppleanter utses af tvänne bland städerne Ekesjö, Skenninge, Nora, Askersund, Philipstad, Wimmerby, Strengnäs, Enköping, Sigtuna, Öregrund, Södertelje, Norrtelje, Lindesberg, Mariefred, Trosa, Säther och Grenna, jemväl efter lottning, samt Bonde-Ståndet, att Revisorer och Suppleanter för ifrågavarande förrättningar skola af detta Riks-Stånd på förr öfligt sätt framdeles väljas.
Expeditions-Vtskollels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 8. il N:o 8.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Febr. 1854.
Preste-Slåndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 15 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i anledning af Kongl. Ma:jts Nådiga Proposition, angående ändring af 7:de och 17:de §§. i 50 Kap. Rättegångs-Balken.
(Lag-Utskoltels Betänkande, N:o 7.) S. A. K.
Enär, till följd af Rikets Ständers vid näslförflutna riksdag fattade, af E. K.
M:t i Nåder gillade beslut om löneförhöjning för Hof-rätternes ledamöter, , de så kallade revisions-skilliugar, hvilka, enligt lydelsen i 7:de och 17:de §§:ne uti 30:de kap. Rättegångs-balken, få af Hof-rält behållas, väl skola, likasom förut, emellan dessa domstolars ledamöter fördelas, men icke på annat sätt dem tillgodokomma än i afräkning å deras af Rikets Ständer till beloppet bestämda, i öfrigt från Statsverket utgående löner, har E. K.
M:t uti den 6 December förlidet år afbiten Nådig Skrifvelse, behagat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet deruppå, huruledes det skulle lända så väl till reda, som enkelhet i de allmänna räkenskaperne, utan all skada för Hof-rätternes ledamöter, derest detta, på grund af lagens stadgande i ofvannämnda §§. bibehållna sätt för användande af revisions-skillingarne blefve ändradt, så alt desamma, hvilka numera i sjelfva verket utgjorde en inkomst för Staten, komme att, i likhet med de Kronan i öfrigt förbehållna, omedelbarligen lill Statsverket utgå, emot förbindelse att oafkortadt utbetala de Hof-rätts-ledamöterna tillförsäkrade löner; i enlighet hvarmed E. K.
M:t tillika och för undanrödjande af de hinder 7:de och 17:de §§:ne i 30 kap.
Rättegångsbalken häremot för närvarande lägga, täckts Nådigst föreslå Rikets Ständer, att samma lagrum måtte erhålla följande förändrade lydelse: §. 7. ' Allt hvad i thessa fall är stadgadt varde i llof-Rätlen fullgjordt inom then tid, att parterne skola ställa sig hos Konungen in.
Brister någon theri; må saken ej till Konungen komma, utan stånde vid Hof-Rättens dom och falle the tuhundrade daler, 12 Expeditions-Vtskottets
Skrifvelse, N:o 9. sorn i Hof-Rätten insatte äro, Kronan till.
Är allt rätteliga fullgjordt, sände Hof-Rätten inom then tid, som sagdt är, till Konungen in the skrifter, som ther inlagde äro.
Kan thet, som är i saken muntliga taladt och svaradt af parterna i Hof-Rätten, med skälen till domslutet, ej yara tillika färdigt; thå skall thet utan dröjsmål försegladt insändas. §. 17. Ehvad parterna förlikas eller Konungen gillar Hof-Rältens dom, tillfälle Kronan the tuhundrade daler, som i Hof-Rätten nedsatte äro.
Ändrar Konungen Hol-Rättens dom, äge then, som them nedsatt, rätt att få them åter.
Vid öfvervägande af delta ärende, hafva Rikets Ständer funnit hurusom, då, på sätt i Högstberörde Nådiga Skrifvelse blifvit anmärkt, de revisions-skillingar, hvilka, jemlikt 7:de och 17:de §§. i Rältegångs-Balkens 30 kap., tillförene fått behållas afllofrätterne och emellan ledamöterna fördelas, utan minskning i deras från Statsverket utgående löner, i sjelfva verket numera komma Kronan till godo, E. K. Mås Nådiga förslag härutinnan följaktligen endast går derpå ut, att åt lagen i denna del gifva ett uttryck af för handen varande förhållande; hvadan och som den förändring i lydelsen af ofvanberörde kap:s 7:de §., som E. K.
M:t i öfrigt föreslagit, öfverensstämmer med hvad som genom Kongl. Förordningen den 12 November 1766, 10 §. 3 moni., förklaradt medelst Kongl. Brefvet till samtliga Hof- och Öfver-rätter den 31 Januari 1777, redan blifvit stadgadt i afseende på Hof-rätts skyldighet att vid revisions-sökande till K.
M:t i underdånighet insända original-handlingarne, Rikets Ständer fördenskull ansett sig böra till E. K.
M:ts ifrågavarande Nåd.
Proposition lemna, bifall.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom hos E. K.
< Stockholm den 13 Februari 1854.
Expeditions-Vlskotlels
Skrifvelse, N:o 9. 13 N:o 9.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Febr. 1854.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majus, Nådiga Proposition, angående nedsättning i årliga ackordsamortering s-be loppet för Lands höfdinge-tjensten i Calmar län.
(Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 23.) S. A. K. Sedan Landshöfdingen i Calmar län, Friherre K. E. Skjöldebrand hos E. K.
M:t i underdånighet framställt, huruledes, i händelse E. K.
M:t icke funne skäl i Nåder tillåta honom att få bibehålla samma löneförmåner, som varit hans företrädare, framlidne Landshöfdingen Nerman, medgifna, utan deremot i Nåder beslutade, att den uti Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 omförmälda reglering af lönevilkoren genast borde inträda samt att, oaktadt den deraf förorsakade betydliga minskning i Landshöfdingens löneinkomster, han icke destomindre skulle vara förpligtad att till amortering af det till aftjenande å landshöfdinge-tjensten återstående ackordsbeloppet, utgörande 6,825 R:dr 17 sk. 2 rst., årligen bidraga med lika stor summa, som hans företrädare, eller med 1,400 R:dr, hvarigenom amorteringen af ackordet komme att år 1859 fulländas, ett dylikt förhållande blcfve för honom särdeles betungande, samt Friherre Skjöldebrand, med anledning deraf och då ett så betydligt årligt amorteringsbidrag destomindre syntes vara af behofvet påkallad), som, efter den allmänna grund, hvilken för dessa återbetalningar inom öfriga län, som varit med ackord besvärade^ blifvit tillämpad, de för dessa län återstående beloppen först år 1871 komme att till kapital och ränta blifva till fullo amorterade, i underdånighet anhållit att,- såsom en lindring uti den börda, hvilken genom ackords-amorteringen vore Landshöfdingen ålagd, E. K.
M:t måtte i
Nåder tillåta att det årliga amorteringsbidraget finge utgå till det nedsalta belopp att nyssnämnda återstod, 6,825 R:dr 17 sk. 2 rst., blefve återgäldad först vid den tid, då hela ackords-summan bordt vara liqviderad, derest den allmänna grunden för återbetalningen från början varit tillämpad, eller samtidigt med slutliqviden af öfriga landshöfdingeackorden, nemligen år 1871, i hvilket fall sökanden skulle årligen inbetala endast 550 R:dr ; så har E. K. M:t, som den 20 Juni nästlidet år, med afseende på Rikets Ständers beslut rörande grunderna för amorteringen af det år 1841 från Riksgälds-kontoret till landshöfdinge-ackordens inlösande utgifna lån, förklarat
Sig förhindrad att till den underd. ansökningen i vidsträcktare mohn lemna Nådigt bifall, än att från och med år 14 Expeditions-Utskottéts Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 10. 1853, i anseende till minskning i landshöfdinge-aflöningen, det årliga ränte- och amorterings-beloppet nedsattes till 1,020 R:dr, svarande emot 6 procent af det inlösta ackordet, uti aflålen Nådig Proposition till Rikets Ständer af den 16 påföljde November täckts, med hänsigt till hvad i ansökningen blifvit anfördt, och då ett så betydligt ytterligare afdrag å den med 2,026 R:dr 21. sk. nedsatta lönen otvifvelaktig! kunde verka menligt på utöfningen af ett vigtigt embete, som, för att rätt skötas, fordrade inom länet vidlyftiga och kostsamma resor, föreslå Rikets Ständer, att ränte- och ainorteringsafdraget mätte för Calmar län sålunda bestämmas, att, med tillgodoberäkning af förut skedd öfverbetalning, ackordsåterstoden för nämnde län kunde varda återgäldad vid den tidpunkt, då slutliqvid skulle ägt rum, i händelse af betalning under hela tiden af 6 procent.
Detta, med hvad i öfrigt uti ärendet förekommit och af bandlingarne inhemtas, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande, hvarvid, på grund af de i den Nådiga Propositionen anförda omständigheter och med afseende på billigheten af en nedsättning i det för amorteringsliqviden stadgade årliga belopp, 1,020 R:dr, hvilket måste anses särdeles drygt och betungande, i förhållande till landshöfdinge-lönen, beräknad genom Kongl. Rrefvet den 24 Februari 1837 till 4,500 R:dr årligen, Rikets Ständer lemnat bifall till hvad E. K. M:t i förevarande hänseende Nådigst föreslagit.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Febr. 18S4.
Preste-Ståndet den 22 —- — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Stäv ders underdåniga Skrifvelse, angående ändring i sältet för folkskole-af giftens Öfverlemnande till skols/yrelserne.
(Allm. Resv.- och Ekon.-Utsk:ts Bet:de, N:o 27.) S. A. K. Sedan hos Rikets Ständer erinran förekommit derom, huruledes, då stadgadt blifvit att folkskole-afgiften skall, hvad angår städerna, utom Stockholm, och landsförsamlingarne, från hvarje läns ränteri, efter skeende reqvisitioner, till skolstyrelserne aflemnas, denna ordning för uppbärande af nämnde afgift, hvarigenom densamma icke finge omedelbart i hemorten vederbörande myndigheter tillhandahållas, understundom Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 11. 15 kunde för Skolstyrelserne medföra kostnader och besvär, nemligen i de församlingar, hvilka äro från länets residens-stad aflägsna, hafva, vid öfvervägande af sättet att afhjelpa denna olägenhet, Rikets Ständer funnit den öfverklagade omgången med folkskole-afgiftens afhemtning kunna minskas, om medlen varda, efter det de blifvit utanorduade, från E. K. M:ts Befallningshafvande öfversända till Kronofogdarne, för att af dessa till vederbörande utbetalas, hvadan Rikets Ständer, som likväl ej trott det vara lämpligt, att en sådan ordning för afgiftens utbetalning ovilkorligen stadgas, utan att de Skolstyrelser, hvilka af en eller annan orsak vilja uppbära medlen å landtränteriet, äfven hädanefter böra få dermed fortfara, härigenom i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes meddela samtlige Dess Befallningshafvande Nådig föreskrift, att, sedan folkskole-afgifterne inom länet (ill ränteriet influtit och blifvit till skolstyrelsernes disposition anordnade, låta de skolstyrelser, som sådant önska och derom i behörig tid hos E. K. M:s Befallningshafvande göra anmälan, fä uppbära medlen hos vederbörande kronofogdar eller stads-uppbördsmän, efter det tiden, från hvilken medlen äro att hos desse lyfta, blifvit genom E. K. M:ts Befallningshafvandes försorg behörigen kungjord.
Rikets Sländfer framhärda etc.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Febr. 1834.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, äng. revision af föreskriflerne i afseende gå eder och deras användande.
Besvärs- och Ekonomi-Utsk:s Bet:de N:o»34.) S. A. K.
Under åberopande deraf, att, då hvarje edgång, för att vara loflig, måste vara af nöden, eller, med andra ord, af samhällets eller den enskildes väl ovilkorligen påkallad, samt staten följaktligen gjorde sig skyldig till missbruk i berörde hänseende, om den genom lagstiftningstvång nödgade den enskilde att aflägga ed, der icke någon ed behöfdes, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord om angelägenheten att det i vårt land ofta, såsom vid tjenslebefordran och utfärdande af läkarebetyg m. m., förekommande upprepande af en ed eller edsförpligtelse för framliden förebyggdes, enär ett sådant upprepande, om ock, såsom anbefalld medborgerlig pligt, icke ländande till sam - 16 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 42. vetsoro för den edsvurne, likväl, för att på denne utgöra ett band, vöre lika obehöfligt, der samvete råder, som, i annat fall, otillräckligt och således onyttigt.
Efter öfvervägande häraf och i den öfvertygelse, att många af nu gällande edsformulärer äro mindre lämpliga, äfvensom alt vid åtskilliga tillfällen förnyade eder och edsförpligtelser torde kunna umbäras, få Rikets Ständer i und. anhålla, att E. K.
M:t i Nåder täcktes förordna om en revision af nu gällande föreskrifter i afseende å eder och deras användande.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 92 Febr. 18S4.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståudet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter. S. A. K.
Att den, i öfverensstämmelse med 103 §.
Regerings-formen och 64 §.
Riksdags-ordningen valda Nämnd medelst omröstning förklarat Högsta
Domstolens samtlige Ledamöter vara förtjente att i sitt vigtiga kall bibehållas, få Rikets Ständer härigenom hos E.
Rikets Ständer framhärda etc. #
Expedilions-Vlskotlels
Skrifvelse, N:o 13, 1i. 17 N:o 13. tfppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Febr. 1851.
Presfe-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Riksdagens förlängande en månad.
Då mångfaldiga ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstå att af Rikets Ständer handläggas under nu pågående Riksdag, få, i öfverensstämmelse med föreskriften i 109 §.
Regerings-formen och 80 §.
Riksdags-ordningen, Rikets Ständer, med anmälan om detta förhållande, hos E. K.
M:t äska, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknadt från och med den 1 nästkommande Mars.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Febr. 1854.
Preste-Ståndet den 25 — —> Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående beviljande af eli särskildt kreditiv.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 36.) S. A. K.
I Nådig Proposition af den 13 Febr. innevarande år har E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, det E. K. M:t, för att utan dröjsmål kunna vidtaga nödiga Bih. till R.
Fröt. 18S3 & 18Si. 10 Sami. 1 Afd. 3 18 Fxpeditions-UtskoUets
Skrifvelse, N:o 4 S. åtgärder till upprätthållande af den, i anledning af befaradt fredsbrott emellan de stora sjömagterna, af E. K. M:t, i samråd med H. M. Konungen af Danmark, afgifna neutralitets-förklaring, funnit sig, efter att hafva inhemtat Hemliga Utskottets yttrande häröfver, föranlåten att af Rikets Ständer begära ett särskildt kreditiv af Två Millioner Femhundra Tusen R:dr R:ko, att, oberoende af de uti 63 §.
Regerings-formen omförmälda kreditivsummor, från Riksgälds-kontöret i mån af behof och efter E. K. M:ts Nådiga förordnande, tillhandahållas Stats-kontoret, på derifrån skeende reqvisitioner; och hafva Rikets Ständer, som inse vigten deraf, all den af E. K. M:t, i öfverensstämmelse med fäderneslandets sanna intresse och folkets tänkesätt, afgifna neutralitets-förklaring med kraft understödjeS, samt tillika äro förvissade om nationens beredvillighet att göra de uppoffringar, som af den närvarande politiska ställningen påkallas för nämnda förklarings upprätthållande, till E. K.
M:ts disposition för omförmälde ändamål å Riksgälds-kontoret anvisat en summa af Två Millioner Femhundra Tusen (2,500,000) R:dr Ranko, att, i mån af behof och emot framdeles skeende redovisning, lyftas; hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den £5 Febr. 1854.
Presle-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers Förordnande Jör Häradshöfdingen, Kammar-Rådet, m. m. S. L.
Theorell alt vara Rikets Ständers Justitieombudsman.
Wi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer &c. &c. &c., som härstädes å Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, jemlikt hvad 96 och 97 §§.
Regerings-formen samt 63 §.
Riksdags-ordningen stadga och förmå, Wäre Elektorer i laglig ordning utsett Häradshöfdingen i Södra Möre domsaga, Kaminar-Rådet, Riddaren af K. M:ts Nordstjerne Orden Sven Lorenz Theorell, att bekläda Justilie-Ombudsmans-Embetet; så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Sven Lorenz Theorell, att vara Wår Justitie-Ombudsman, hvarvid honom åligger att ställa sig till efterrättelse
Rikets grundlag och laga stadgar, jemte den af Oss under den 1 Mars 1830 särskildt utfärdade instruktion; och kommer han att åtnjuta de lönevilkor och öfriga förmåner, som Wi för detta Embete anslagit.
Till yttermera visso bafve Wi detta underskrifvit och med Wära insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 25 Februari 1854.
Expediiions-VtskoUets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i 6. 19 N:o 16.
Preste-Ståndet deri 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers förordnande för Häradshöfdingen, Revisions-Sekreteraren L.
Ahnqvist ali vara Rikets Ständers JustitieOmbudsmans Suppleant.
Wi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer &c. &c., sorn härstädes å Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, vid anställdt val i öfverensstämmelse med 98 §.
Regcrings-formen och 63 §.
Riksdagsordningen, Wäre Elektorer utsett Häradshöfdingen i Wester-Rekarnes, Öster-Rekarnes,.
Daga, Åkers och Selebo domsaga, Revisions-Sekreleraren Ludvig Theodor Almqvist, att efterträda Wår Justitie-Ombudsman, i händelse han innan nästkommande riksdag skulle med döden afgå; sä vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Ludvig Theodor Almqvist, att i detta fall vara Wår Justitie-Ombudsmans efterträdare; och har han under tiden, att ställa sig till efterrättelse hvad Wår den 1 Mars 1830 för Justitie-Ombudsmannen utfärdade instruktion i 25 §. stadgar och förmår.
Till yttermera visso håfve Wi detta underskrifvit och med Wära insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 25 Februari 1854. 20 Expeditions-Vtskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 47, 48.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 25 Fehr. 1354.
Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående val af Justitieombudsman och dess Suppleant. S. A. K. Att Häradshöfdingen i Södra Möre domsaga, Kammar-Rådet, Riddaren af E. K. M :ts Nordstjerne-Orden, Sven Lorenz Theorell, genom i grundlagsenlig ordning anställdt val, blifvit utsedd att vara Rikets Ständers Juslilie-Ombudsman, samt Häradshöfdingen i Wester-Rekarnes, Ösler-Rekarnes, Daga, Åkers och Selebo domsaga, Revisions-Sekreteraren Ludvig Theodor Almqvist, att vara Justitie-Ombudsmannens Suppleant, få Rikets Ständer härigenom i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 25 Februari 1854.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 1 Mars 1854.
Preste-Ståndet den 1 — — Borgare-Ståndet den 4 — — Bonde-Ståndet den 4 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Ma:jts Nådiga Proposition om tillägg till 61 §. Regerings-Formen.
(Konst.-Ulsk.
Uti Nådig Proposition till Rikets Ständer af den 23 December sisth år har E. K. M:t behagat yttra, det E. K. M:t, bland hvars angelägnaste omsorger varit, att, der Expeditions-Ulskottets Förslag lill unclerd.
Skrifvelse, N:o 19. 21 hinder af lagstiftningen mötte emot en friare utveckling af lofliga och nyttiga näringar, söka undanrödja sådana hinder, sami; lemna idogheten och fliten alla tillfällen för beredande af enskild trefnad och allmän välmåga, likväl funnit det vid förändringar af detta slag vara oundgängligt, att iakttaga den största varsamhet, så alt icke enskild välfärd förspilldes och landel på det hela genom hastigare åtgärder underkastades svåra påföljder; och då näringarnes uppkomst och förkofran måste i högst väsendtlig mån hero derpå, alt tullbevillningens stadganden blefve mera fasta och beståndande, så att ej äfventyr för näringsidkaren uppstode genom menliga omkastningar, har E. K. M:t, i afsigt att bereda Rikets Ständer möjligheten att ät denna gren af lagstiftningen gifva en större varaktighet, i Nåder föreslagit, att 61 §.
Regerings-Formen måtte erhålla följande lydelse : »Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifver; Riksens Ständer obetaget, att då, i stället leir införsels- eller utförsels-förbud, tullafgift bestämmes, sådan afgift stadga för en tid af högst tio år, derunder Riksens Ständer ej må densamma nedsätta, eller afskaffa.»
Vid pröfningen af det förslag E. K.