Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om detta skulle anses nödigt, så vore i834 års förskotts-fond, Banco R:dr 384,980, ehuru högt priset ock vara må, ej allenast härtill tillräcklig, utan lemnade äfven mer än full tillgång till betäckande, om så nödigt funnes, af ducat- och silfver-depositionerne i Vexel-Banken, utgörande R:dr silfver specie 47,681: 87, 10, ty bristen tillsammans med hvad som åtginge till desse depositioners betäckande, 116,5i 1: 37, 6, erfordrade, å 144 sk. pris, endast Banco R:dr 348,335: 16, 6.
Med fästadt afseende härå, och då det, efter Utskottets fullkomliga öfvertygelse, icke skulle kunna lända till Bankens consoliderande på det hela, eller bereda någon ökad säkerhet för silfver-utvexlingens framtida bestånd, om man, på sätt tabéllerne N:ris 1, 2 och 3 förutsätta, ville före silfverutvexlingens början utgifva ett ytterligare betydligt belopp sedlar till silfverinköp; men vida större trygghet för silfverutvexlingens framtida fortgång måste anses vara beredd, genom antagandet af de i Utskottets Bet.
N:o 6, af denna dag, uppgifne garantier, och det i sådant afseende föreslagna creditiv å 1,000,000 R:dr silfver sp., än den säkerhet, man möjligen kunde tro sig vinna, medelst anskaffandet af en ytterligare silfversumma, kort före utvexlingens begynnande, så vidt detta icke lät sig verkställa, utan att tillika, i högst betydlig nion, öka sedelskulden; hvilket, fastän i ringare mon, måste inträffa, äfven i händelse Rikets Ständer, i likhet med hvad vid sistlidne Riksdag tilläts, skulle medgifva, att 3:ne års till silfverköp anslagne medel finge för ändamålet förskottsvis begagnas, vågar Utskottet härmedelst förklara, att Utskottet finner Bankens silfverfonds nu varande ställning så beskaffad, att Banken kan till silfver-utvexling öppnas.
B ihan gj till R.
Fröt. 1834, 6 Sami. 1 Afd. 3 6:te Häftet. iS Banco-Utskottets Betänkande IV.-o 8.
Sedan Utskottet sålunda, för sin del, funnit silfverfondens närvarande ställning medgifva Bankens öppnande till silfverutvexling, har, med anledning af det uti Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse begagnade uttryck, att intet hinder förekommer för Bankens öppnande till utvexling af silfver senast den i nästkommande Julii, ”efter det lag för Banken fastställd blifvit,” hos Afdelningen under öfverläggning kommit, huruvida detta uttryck skulle kunna anses innefatta något förbehåll å Kongl. Maj:ts sida, att före silfverutvexlingens vidtagande en ny lag för Banken borde fastställas; men, enär den redan utfärdade lagen för Rikets Ständers Bank, af den i Mars i83o, innefattar allt hvad som är att iakttaga vid silfverutvexlingens begynnande och denna lag träder i verkställighet i och med det samma Kongl. Maj:ts under den 18 Mars 1818, på Rikets Ständers underdåniga begäran, utfärdade Nådiga Kungörelse med tillkännagifvande, att, intill dess annorlunda af Rikets Ständer beslutades och behörigen kungjordes, utvexling af silfver mot Bankens transport-sedlar komme att inställas, varder upphäfven, anser Utskottet, att, då Kongl. Maj:t i Nåder återkallar det sålunda år 1818 för Banken utfärdade moratorium, erfordras icke i och för begynnandet af utvexlingen någon annan lag för Rikets Ständers Bank än lagen af den 1 Mars i83o.
I fråga åter om tiden för Bankens öppnande lill silfver-utvexling har Utskottet ej kunnat dela den af någre Ledamöter inom Riks-Stånden yttrade åsigt, att denna tidpunkt skulle kunna under flere år fördröjas, hvilket, efter Utskottets omdöme, grundad t på ej mindre förflutne än närvarande tiders erfarenhet, lätteligen skulle kunna leda till de för realisations-företaget mest vådlige följder och uppskjuta, om ej tillintetgöra de välgörande påföljder, man kan påräkna af återförd stadga i myntväsendet; ty att för myntbestämningen någon annan verklig garantie icke gifves än en i sammanhang dermed företagen snar silfver-utvexling, är en sanning, som ej lär kunna af någon bestridas; men i anledning af en Ledamots inom Yällofl. Borgare-Ståndet gjorda hemställan, om icke den af Kongl. Maj:t i Nåder utsatte termin af den 1 nästkommande
Julii skulle för både export och import medföra olägenheter; får Utskottet anföra, att, då cursen på Hamburg redan för det närvarande nedgått till i36 sk., och sålunda ej kan anses med mer än 3 sk. på R:dr Hamburg
B:co öfverstiga det pris, hvarmed den samma, jemväl efter silfverutvexlingens början möjligen kan tidtals uppgå, emedan kostnaden för silfvers utförsel till Hamburg syries kunna beräknas till högst 5 sk. på R:dr, samt dessutom cursen under skeppningstiden vanligtvis går ner några sk., och vexlingens skyndsamma utsättande utan tvifvel skulle på vexelcursen fördelaktigt inverka, är det Utskottets öfvertygelse, att den nedsättning af cursen, som Banco-Utskottcls Betankande JY.-o 8. *9 möjligen kunde uppstå, i händelse af Bankens öppnande till silfver-utvexling, under skeppningstiden icke kan blifva af något menligt inflytande på handeln, utan synes det Utskottet tvertom, att silfverutvexlingen tjenligen kunde börja den tid af året, under hvilken skeppningen och rörelsenär som Ulligast, emedan cursen då med minsta olägenhet lämpade sig efter förhållandet; då deremot i annat fall, eller om utvexlingen ytterligare uppskjules, stegring af cursen lätteligen skulle kunna inträffa, i likhet med hvad sistlidet år egt rum.
Till följd af de åsigter Utskottet nu framlagt, och med vördsamt hänvisande till de garantier för silfver-utvexlingens framtida bestånd, hvilka blifvit af Utskottet föreslagna uti dess under N:o 6 denna dag afgifne Betänkande, med ”förslag till vissa hufvudgrunder förBankensförvaltning och rörelse ” samt i förhoppning, att Utskottets sistnämnde
Betänkande varder i dess väsendlligaste delar af Rikets Höglofl.
Ständer antaget, får Utskottet härigenom tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer, att, till uppfyllande af den förbindelse, Kongl. Maj:t och Rikets Höglofl.
Ständer, genom Myntbestämnings-Lagen af den i Mars i83o, Sig åtagit, bifalla, det Banken, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, må, den i nästkommande Julii, till utvexling af silfver öppnas.
Och anser sig Utskottet härvid böra tillkännagifva, att, hvarken i hänseende till Bankens förråd af myntadt silfver, hvilket, enligt den 28 sistlidne Februarii hållen inventering, då utgjorde i Svenska silfver-myntsorter af nya prägeln 2,122,500 och af gamla 956,753, sålunda tillhopa 3,079,253, motsvarande i Banco-sedlar 8,211,341, samt i Spanska piastrar och Holsteinska R:dr ett silfvervärde af 2,523,544 R;dr specie, så att en summa af B:co R:dr 14,925,989 i sedlar kunde realiseras med allt Bankens nu egande myntade silfver sammantaget, hvarförutan myntningen successive fortgår, eller i afseende på ordnandet af cassa-local för silfver-utvexlingen och andra Bankens inre förhållanden, något hinder möter för Bankens öppnande till silfver-utvexling å den af Utskottet tillstyrkte tidpunkt.
Stockholm d. 16 April 1834- ao Banco-Utskottets Betankande JV.-o 8- N:o 1. 1833 Dec. 31 Banco-Sedlar (Invisningarne och alteslerne lillagde) såsom utelöpande balancerade . . . 24,695,617: 1. 8. hvarå afgå de genom LånBanken serskildt inlösta . 8,624: 45. 4. 24,686,992: 4. 4.
Och ytterligare beloppet af sedlar, utgifne såsom lån på guld och silfver* export-effecter och Låne B:co obligationer ..... 1,557,009: 4.
— Derefter öfrigt i Banco sedlar 23,129,983: — 4‘ Riksgälds-sedlar och polletter förvandlade lill Banco .... 6,203,128: 12. — hvarå afdrages kopparvärdet för deruti inberäknade polletter .... 76,637: 17. 6. 6,126,490: 42. 6. 29,256,473: 42. 10.
Af de på Vexel-Banco-räkningar innestående depositioner, utgörande i Baneo-Sedlar . . . . 3,478,594: 22. 11. (förutan Ducater 2588: 105| o. silf.
R:dr 42,180: 25: 11) beräknas ej mera uti sedelstocken, än hvad denna depositions summa öfverstiger den af Rikets Ständer antagne summa ... 2,400,000: — — Alltså 1,078,594: 22. 11.
Summa B:co Sedel R:dr 30,335,068: 17. 9. hvilka, å 128 skr, motsvara silfver R:dr . . 11,375,650: 30. 8.
För nya deposit-räkningen i Låne-Banken afgår ytterligare 19,202: 32.
— Återstår 11,356,447: 46. 8. | delar deraf, utgöra “Ö97T779: 47. 2' Banco-Ulskottets Betänkande N.-O B. ai Härtill finnas: 1833 Dec. 31.
Liggande reel fond myntadt och omyntadt . . . . 6,587,581: 37. 8.
Hvarpå afgår : för nya deposit-räkningen i Låne-Banken . . . 19,202: 32. — 1^568,379: 5. 8.
Men tillkommer för nytt koppar-skiljemynt af sedelvärde . . 53,910:42. 1. 20,216:27.
„ 6,588,595: 33. 5.
Sålunda skulle fordras att anskaffa silfver . . 509,184: 13. 9. och dessutom för ofvannämnde guld- och silfver depositioner i Yexel-Banken .... 47,681: 37. 10.
Brist alltså på det hela: 556,866: '3. 7. Fonder att till dess betäckande använda äro:
Förskottsmedel för ett år, (1834) 384,930: — — Medel, som redan före 1833 års slut ingått, och således vid återutgifvandet medföra ökning i nyssnämnda brist 1,774,650: — — Tillsammans B:co R:dr 2,159,580: — — Köpe-Calcul.
Primitiv brist i 5 till 8 . . silfver R:dr 556,866: 3. 7.
För förskottsmedlen kunde erhållas å \\o sk. 131,976: — —■
Af bristen återstår Silfver . . . 424,890: 3. 7. Till dess betäckande måste då köpas ytterligare silfver 917,972: 18. 5.
Således silfverköpen på det hela . . . 1,474,838: 22. — Total sedel-utgift dertill å i4o sk. .. Sedi.. 4,301,612: 8. 2.
Hela fonden utgör . . Sedi.. 2,159,580: — — Följaktligen skulle ytterligare behöfvas fonder, B:co sedlar . J 1 . . . . 2,142,032: 8. 2. 20 Banco-Utskottets Betänkande N.-o 8.
N:o 2. 1833 Dec. 31.
Banco- och Rikgälds-Sedlar (lånen på metaller, export-effecter och låne banco-obligationer afdrag ne) (se N:o i) 29,256,473: 42. 10. ytterligare afgå, de såsom förskott till småsedel vexling i orterne, från Banken utgångne . 44,000: — — 29^212,473: 42. 10.
Af de på Vexel-Banco-rakningar innestående depositioner, utgörande Banco sedlar 3,478,594: 22. 11. . (förutan ducater 2588: 1051 och Silfver R:dr 42,180: 25. 11) beräknas i likhet med verklig sedelstock, hvad denna depositions summa öfverstiger . ... 2,400,000: — — Alltså 1,078,594: 22. 11.
Summa Banco Sedel R:dr 30,291,068: 17. 9. hvilka, å 128 sk., motsvara silfver R:dr « .11,359,150: 30. 8. för nya deposit-räkningen i Låne-Banken afgå ytterligare ....... 19,202: 32.
— Återstår il339,947: 46. 8. | delar häraf utgöra 7,087,467: 19. 2.
Härtill finnes:
Liggande reel fond, myntad t och omyntadt . . . 6,587,581: 37., 8.
Hvarpå afgår:
För nya deposit-räkningen i Låne-Banken . . . 19,202: 32. — 6,568,379: 5. 8.
Men tillkommer för nytt kopparmynt af sedelvärde 53,910: 42. 1. . . 20,216: 27. 9,. 6 588 595; 33 5 Banco-Utskottcts Betänkande 2V.-0 8. 23 Sålunda skulle fordras att anskaffa silfver . 498,871: 33. 9. och Dessutom, för ofvannämnde guld- och silfver depositioner i Wexelbanken .... 47,681: 37. 10.
Tillhopa silfv. 546,553: 23. 7. Köpe Calcul.
Brister i 5 till 8, primitivt . . silfv. 546,553: 23. 7.
För förskottsmedlen R:dr 384,93o kunde erhållas å i4o sk. . . . . . silfv. 131,976: — — Af bristen återstår silfv. 414,577: 23. 7. •
Till dess betäckande måstedå köpas ytterligare silfv. 895,692: 13. 11.
Således silfverköpen på det hela . . . 1,442,245: 37. 6.
Total sedel-utgift dertill, å 14o sk. . . Sedi. 4,206,550: — — Hela Fonden utgör ..... Sedi. 2,159,580: — — Följaktligen skulle ytterligare behöfvas fonder Banco Sedlar . 2,046,970: — — 24 Banco-Utskottets Betänkande N.-o 8.
1833 Dec. 31 Banco och Riksgälds-Sedlar (lånen på metaller export-effecter och Låne-B:co obligationer afdragne, se N:o 1) .... 29,256,473: 42. 10.
Af de på Yexel-Banco-räkningar innestående Guld- Silfver- och Sedel-Depositioner, tillhopa Banco-Sedel värde . . . 3,605,745: 43. 10. beräknas såsom sedelstock, hvad denna depositionssum n» öfverstiger .... a,«00.000
Beloppet af Riksgälds-Contorets begagnade creditiv afdrages med .... 757,957: 20. 3.
Likaledes beloppet af Vex lingsförskott i landsorterne 44,000: — — g ^ Rester 29,660,262: 18. 5. hvilka, a 128 sk:, motsvara Silfv.
R:dr . . 11,122,598: 18. 11.
För nya Depositräkningen i Låne-Banken afgå vtterligare ...... 19,202: 32.
— Rester 11,103,395: 34. 11.
|:delar deraf utgöra . • • • 6,939,622: 15. 9.
Härtill Banco-Utskollets Betänkande AT:0 8.
Härtill finnes: 1833 Dec. 31 Liggande reel fond ruyntadt och omyntadt . . . , 6,587,581: 37. 8* Hvarpå afgår:
För nya Depositräkningen i Låne-Banken .... 19,202: 32. — 6^68,379: 5. 8.
Men tillkommer för nytt kopparmynt af sedelvärde .. . 53,910: 42. 1. 20,216: 27. 9. 6,588,595: 33 Sålunda skulle fordras att anskaffa silfver . . 351,026: 30 Köpe-Calcul.
Primitiv brist i 5 till 8 Silfver R:dr . . . 351,026: 30
För förskottsmedlen kunde erhållas å 140 sk. 131,976:
— Af bristen återstår Silfver .... 219,050: 30 Till dess betäckande måste då köpas ytterligare Silfver ....... 473,257: 25 Således silfverköpen på det hela . . 824,284: 8. 2.
Total Sedel-utgift dertill å 140 sk. . Sedlar: 2,404,162: 7 Hela Fonden utgör . . . . Sedlar: 2,159,580: — Följaktligen skulle ytterligare behöfvas Fonder ..... B:co Sedlar: 244,582: 7 Bihang till R.
Trot. 6 Sami. 1 A/d. 6:te Häftet. 4 Banco-Utskottets Betänkande ÄT-o 8.
1833 Dec. 31 Banco- och Riksgälds-Sedlar (se N:o 1) . . 29,256,473 : 42. 10.
(Lånen på metaller export-effecter och LåneB:co obligationer afdragne) Af de i Vexel-Banken innestående
Depositioner: Duc:r . . 2,588: 1051 Silfv.
Sp. . 42,180: 25. 10.
B:co Sedlar 3,460,512: 39. 3. utgörande i R:dr B:co 3,605,745: 43. 10. beräknas intet, på den grund att detta icke är, ehuru det möjligen kan blifva sedelstock, och då först, men icke i förväg graverar.
På ofvanstående verkliga sedelstock afräknas: a För Riksgälds-Contorets begagnade Creditiv, som ingår ultimo Junii, 757,957: 20. 3. b Förskottsmedlen till Småsedels vexling i orterne 44,000: — — ön< ()n fj 1 OvJljj.o / • jwU, >3» Rester B:co-Sedl.
R:dr 28,454,516: 22: 7. hvilka, å 128 sk., motsvara Silfv.
R:dr . . 10,670,443 : 32 : 6.
För nya Deposit-Räkn. i Låne-Banken afgå ytterligare 19,202: 32: — Återstår 10,651,241: — 6. |:delar deraf 6,657,025: 30. 3. Banco-Utskottets Betänkande N.-o 8. 27 Hvartill finnes: 1833 Dec. 31 Liggande reel fond myntadt och orayntadt .... 6,587,581: 37: 8.
Härpå afgår:
För nya Depositräkningen i Låne-Banken . . • . . 19,202: 32. — 6368^379: 5: 8.
Men tillkommer för nytt kopparmynt af sedelvärde . __ 20,216: 27. _9. 6 588>595. 33 5 Sålunda skulle fordras att anskaffa, i ett för allt, en brist af Silfver R:dr 68,429: 44. 10. hvartill 1834 års förskottsfond, B:co R:dr 384,930, ehuru högt priset ock vara må, är mera än tillräcklig, samt kan äfven, om så skulle anses erforderligt, mer än väl betäcka Ducat- och Silfver-depositionerne i Vexel-Banken
Sp. 47,681: 37.10., enär båda tillsammans
Res er v atio ner:
Herr Prosten Lyth: ”Emot förslaget, att den i instundande Julii börja en silfver-utvexling efter 128 skillingars curs, har jag reserverat mig, emedan jag anser denna realisation lika menlig för Svenska Riks-Banken, som för de fleste af Sveriges inbyggare.
Mina skäl äro: 1:0 att den betydliga skillnaden emellan nuvarande curs på Hamburg och det föreslagna utvexlingspriset sannolikt skall egga capitalister inom eller utom Sverige till speculalioner att rikta sig på Bankens bekostnad: speculalioner, genom hvilka Bankens solidite löper fara att undergräfvas; 2:0 att en realisation, under sådana förhållanden tillvägabragt, måste tillskynda hvar enda skuldsatt Svensk medborgare en ökad skuldsättning af icke mindre än 6i procent, det vill säga, med de fattigas utarmande rikta de förmögna och capitalisterne.
Senast församlade
Ständer voro härutinnan mera samvetsgranna, ty de fixerade ett utvexlingspris flere procent högre, än cursen utvisade.
Då man likväl nu, till stöd för det obarmhertiga heslutet, åberopar den så kallade Bank-lagen af år i83o, den man i andra hufvudsakliga delar alldeles frångår, blottställer man sig för förebråelsen att hafva tillämpat lagen till den rikes båtnad och den fattiges förtryck — att hafva efterföljt bokstafven, men kränkt andan.
Herr Wedberg: ”Emot Utskottets beslut, att silfver-utvexlingen skulle börja den 1 instundande Julii, reserverar jag mig på följande skäl: Kongl.
Maj:t har, vid sanctionen af Mynlbestämnings-lagen och uti Dess Nådiga skrifvelse till Banco-Fullmägtige den 3o Julii i83r, utgått från den grundsatts, att, när verkställigheten af denna lags 2 § om utvexlingen blefve i fråga, det borde afses hvad tid och omständigheter då kräfde, samt huruvida utvexlingen kunde utan olägenhet för sig gå, äfven som att det vore af yttersta vigt, det lämpligheten af den tidpunkt, vid hvilken beslutet om Bankens återöppnande till utvexling af silfver skulle bringas till fullbordan, bestämdes efter ett noggrannt skärskådande af Rikets inre och yttre ställning samt af medlen att betrygga utvexlingens varaktighet.
Denna Konungens höga åsigt, som helt och hållet instämmer med alla de medborgare-classers behof, hvilka uti Rikets landsorter äro verksamma och idoge för productionens orubbade fortgång och tillväxt, denna Konungens höga åsigtj säger jag, utgör på en gång ett rättesnöre för mig uti närvarande fall och är tillika fullkomligt enlig med min enskilda öfvertygelse.
Om än, vid början af nu pågående Riksdagen, önskan hos en och annian möjligen uppstått, att, i anseende till en då mera uppjagad högre vexell Banco-Utskottets Betänkande N.o 8, 39 curs, myntbestämningen till 128 sk. per
Riksdaler silfver borde undergå någon förändring, har likväl, vid betraktandet härvid, att Lageu var af Konung och Ständer gemensamt redan an tagen och sanctionerad, ideer af denna art numera allmänt upphört.
Hvar och en är betryggad, hvad jag alltid antagit, att rubbning af hvad härom blifvit beslutadt, icke kommer i fråga.
Men då Mynt-bestämningslagen anses helig i ett, bör den lika heligt uppf yl las i andra afseenden, i synnerhet när dessa innebära beslutade garantier för att realisationen må vid och från dess början erhålla fullt förtroende.
Bland sådane beslutade garantier var äfven den, att, före utvexlingen, proportionen af metalliska fonden borde vara bringad till sedelstocken sorn 5 till 8, en föreskrift i närvarande stund af desto större vigt, som vexelcursen befanns, när nämnde proportion stadgades, qvadrera med myntbestäinningen, hvaremot cursen sedermera stigit och ännu slår betydligt derutöfver, fastän den, i och för snart förväntade realisationen, dessa veckor fallit något tillbaka, ty det är naturligt, att vid hög vexelcurs skall alltid utVexlingen från metalliska fonden bedrifvas i större scala, än om förhållande vore tvertom.
I anseende härtill, och ehuru, för att icke vara minutieuSj utan lämpa mig efter deras böjelse, sorn jemte mig haft bearbetningen af Finance-regleringen, jag gerna ville föi bise, om blott något öfver 60,000 R:dr silfver felade i den antydda proportionen, nödgas jag likväl, då en rnångfaldigare gånger större qvantité silfver-ämne brister, såsom calculen N:o 2 utvisar, fölmin del förklara, att metalliska fonden befinnes för närvarande otillräcklig emot både det föreskrifna och det nu nödvändiga behofvet, till realisationens början och orubbade fortgång.
Skådar man inre ställningen i Riket, i afseende på landets förmåga att genom öfverproduction emot consumtionen betrygga, det Bankens metalliska fond, en gång utsläppt, skulle qvarstanna i allmänna rörelsen och fylla dess behof af bytes- och liqvidations-medel, så äro utsigterna, ännu åtminstone, icke tillfredsställande.
Ännu stå både landtbruk och bergsbruk i techniskt hänseende långt efter den skicklighet, hvartill utländningen hunnit;* och vi hafva mera att tacka våra malmers godhet, än deras fullkomliga bearbetning, för vårt jerns afsättning.
Massan af folket har ännu icke hunnit till den upplysning, omtänksamhet och hushållsanda, att den undviker utländskt öfverflöd, och förbättrar sin oeconomiska ställning, utan fast hellre förtär för dagen hvad den. förtjenar på eli så förstörande sätt, att Rikets Ständer måste vara omtänkte, att genom lämplige författningar om brån vinet söka det förebygga. 3o Banco-Utskottets Betänkande JV.o 8.
Inora Sverige saknar man derjemte garantier, att enskildes omtanka, förmögenhet och credit kommer ännu på någon tid att fylla den brist i rörelse-capitalet, som realisation, nu skyndsamt börjad, skulle medföra.
De blott tvänne Privat-Banker, som efter sista Riksdag uppkommit i landet, äro ännu i sin linda, och gagna endast 2:ne provincer.
Med de hårda föreskrifter, som äro i fråga att etablera för nya, tviflar jag att sådane uppkomma.
Hypotheks-föreningar. äro väl i fråga, men hafva ännu icke kommit att börja.
Dessa föreningar blifva icke heller att påtänka, så länge tysta förmonsrätter i jord finnas.
Skådar man åter yttre ställningen, så beror vår förnämsta export-artikel af en svår medtäflan med Engelska jernet.
Det Svenska liar hitintills egt sin bästa och största afsättning på Norra Amerika.
Sedan kallelsen till Urtima Riksdagen utgick hafva i det senare landet vigtiga tilldragelser inträffat.
Tullen har blifvit från detta års början der förändrad, till stor förmon för Engelska jernet, som förut betalde deri vida högre än det Svenska; och striden der inom landet, emellan Styrelsen och allmänna Bankens förvaltare, har fört alla näringsgrenar och PrivatBanker på den yttersta crisis.
Årliga penninge-räntan, förut ganska låg, är i denna stund uppdrifven till en högst orimlig punkt.
Bankroutter och förstörande skakningar höra der till ordningen för dagen.
Häraf drar jag den naturliga slutsattsen: att i år och kanske äfven nästa år någon serdeles betydlig och betryggad afsättning icke är att förvänta till Norra Amerika; att möjligen derigenom en stor del af vår jern-tillgång stannar hemma, i synnerhet om silfver-export blir genom realisationen en handels-industri; och jag tror att exempel från Norra Amerika bör icke heller lemnäs ur sigte, hvad fxnanciela oredor, tillkomne af icke nog calculerade messurer, innebära.
Man vill antaga, att silfret, en gång i verldshandel!! utgånget, skallåter snart hit komma, men Sveriges afstånd och isolerade läge från continenten är nog stort, för att icke dessförinnan både penningebrist och Capital-uppsägningar kunna inom landet inträffa, till men och stora olyckor för landtbruket och för industrien, på hvilkas produetiva verksamhet realisationens bestånd ytterst hvilar.
Vill man betrakta Bankens förmåga att fullgöra sina förbindelser endast under synpunkten af dess tillvaro såsom ett isoleradt Verk, så innebure föreskriften, att Banken indroge sine fordringar, då de förfalla, och vägrade nya utlåningar, visserligen största och säkraste garantien för dess eget bestånd.
Men sådane åtgärder af vår National-Bank skulle förstöra narin - Bancö-Utskottets Betänkande N:o 8. 3i garne, och hafva icke heller inom Finance-afdelningen varit i fråga att vidtagas, utan i yttersta nödfall.
Vid noga begrundande af alla dessa omständigheter samt derjemte att den i Julii infaller midt under skeppningen, och att ännu ingen känner hvilket system kommer i fråga om Tullförfattningarne för exporten och importen, att af Konung och Ständer antagas, hyser jag den tanka, att den föreslagna tiden för silfverutvexlingen icke heller är lämplig för in- och utrikes handelns jemna gång, samt att mycket behöfver ännu regleras innan den kan utan äfventyr taga sin början, I hänsigt till Banco-sedlarnes värde mot landets egna producter har detta senare åren hållit sig jemt, och för befästande deraf är silfver-utvexlingen icke i behof att påskyndas.
Men för att utan för långt dröjsmål blifva derpå betänkt, äfven med en mindre stor reel fond, skulle för mig vigtigaste driffjädern vara, att söka förekomma ej blott all framtida tvekan om Rikets Ständers föresatts, att uppfylla Myntbestämnings-lagen, utan äfven alla vinglerier och bemödanden att oskäligen uppdrifva vexel-cursen utöfver den jemna ståndpunkt och hållning den bör ega, till stöd för näringarnes bedrifvande och för de Privat-Bank-bolag eller Hypotheks-föreningar, som till penninge-rörelsens underlättande ämna att uppkomma.
Detta mål kan med nuvarande silfver-tiligång, och så vida Rikets
Ständer vilja ändra dess fastställda proportion till sedelstocken, efter min tanke, utan äfventyrliga följder, endast uppnås, om man tillät, att, innan den allmänna realisationen, en föregående utvexling af silfver till viss curs finge på vissa terminer vara medgifven.