Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, sorn vill, att, på sätt af 3:ne Riksstånd blifvit faststaldt, alla i Sverige byggde 2 054 Ståts-Utskottets Betiikanden.
Skepp oell Fartyg, sorn till Utlandr,tingen försälj is, ntå, till Skepps-Uyggeriernes uppmuntran, under 3 års tid från försäljningen; njuta, i afseende på utgående Tullen, samma helfrihet, sorn Svenska Fartyg tillkommer, voterar Ja; den det ej vill, Nej; vinner Nej; så kommer, enligt Välioff. Borgare Siåndets beslut, i afseende på Tull umgälderne af Svenska Fartyg, saide till utländsk man, alt förblifva vid hvad Författningarne nu derom föreskrifva.
Voteringen häröfver har utfallit med 71 Ja och 48 Nej; i följd hvaraf
Ja vunnit, samt första alternativet häraf, innefattande 3:ne RiksStånds beslut, alltså är bifallet. 3 dje Voterings ~ Fr agan.
Den, sorn vill, i enlighet med hvad Bevillning?
- Utskottet föreslagit och 3uie Riksstånd godkänt, att fullständiga Specialer skola Hvarje år upprättas, hvarvid i de hittills brukliga så kallade Persedel Sammandragen, utom redan varande, serskildte Cdlumner höra utvisa så väl Tullvärdet sorn inkomsten af inkommande och inkomsten af utgående varor, ineller utförde på Svenska Fartyg eller sådane som med dem äga lika rättighet; äfvensom att dylik uppgift bör upprättas öfver hvad som influtit af varor, fördé på främmande Fartyg, voterar Ja; den det ej viii, Nej; vinner Nej; så kommer upprättandet af sådane detaillerade uppgifter icke att ovilkorligen föreskrifvas, utan, på sätt Vällofl. Borgare-Ståndet antagit, så vidt möjligt är, verkställas.
S:ats-TJtsftottets Betänkandenl *055' Efter Voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 89 Ji och 30 Nej, och, sorn Ja alltfå vunnit, är i följd, deraf första alternativet, eller Bevillnings Utskottets af 3:ne Riks-Stånd gillade Förslag, bifallet; — Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 7 Julii 1818.
N:r 345.
Ständers Förstärkta Statsutskotts Memorial angående Bevill' nings-afgiften för Consumtion och Ö/* ver flöd, Samtlige Riks-Stånden hafva genom ProtocollsUtdrag af den 4 och 7 i denna månad till Förstärkta Stats - Utskottet öfverlemnat att afgöra den fråga, rörande Bevillnings-Utskottets alternativa förslag i 3 Art. af Bevillnings - Förordningen örn afgift för Consumtion och Öfverflöd, hvaruti Stånden stadnat uti olika beslut; Och har Förstärkta Stats-Utskottet, i följd häraf, anställt omröstning öfver de af Bevillnings - Utskottet uppgifne voterings-propositionerne, så lydande:
Den, sorn bifaller arsta alternativet af Bevillnings-Utskottets den 25 sisth Jutiii ingifne Förslag till lil Art. i blifvande BevillningsStadgan, angående Consultation och Öfverflöd, och att således inga afgifter för Tobaks förbrukning uti densamma skola inflyta, voterar Ja; den det ej vill Nej; vinner Nej; ■2056 Ståts-Utskottets
Betänkande kommer ofvannämnde lil Art. att blifva sadan som andra alternativet i berörde Förslag innehåller oell i följe deraf afgift för Tobaks nyttjande att äfven äga ruin, Vid denna omröstning’ hafva befunnits 53 Ja och 66
Nej; och, som Nej alltså vunnit, kommer ofvan nämnde III Art. alt blifva sådan sorn 2ulra alternativet i berörde Förslag innehåller, och i följd der^tf afgift för Tobaks nytijande att äfven äga rum t Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsarnligen anmäla.
N:r 346.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, angående Herr Manck af Rosenschölds Memorial och anslag af medel till Löner för Ledamot er ne i den Commité, som skall utarbeta Förslag till öfverftödigc Embetens och Tjänsters indragning och en förbättrad arbet s-met hod. vJeaon Protocolls - Utdrag af den 29 i nästledne månad har Köglofl.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat Herr Munck nf Rosenschölds gjorde Motion, att, sedan RiksStånden beslutit nedsättande af en Commité,’ som skall utarbeta en plan till öfverflödige Embetens och Tjänsters indragning samt en förbättrad arbets-method vid de Publike Verkenf ©ch för detta ändamål äfven sammandraga och Stats-TJtsiottets BetänÅanden.
2057 redigera alla Stats - Ekonomiske Författningar, det mätte ett lämpligt arfvode, svalande mot det som den redan för flere är sedan nedsatte Lag Commitéen uppbär, ansläs för de blifvande Ledamöterhe af denna Conimitée.
I anledning häraf får Stats-Ulskottet upplysa, att Riksens Stander vid 1812 års Riksdag till bestridande af nödige kostnader i och för den Commité, om hvars tillförordnande 1 ofvanberörde ändamål Riksens Ständer då i underdånighet anhöllo, anslogo en Summa af 3000 R:dr årligen, hvilken ännu finnes qvarstående på Allmänna Indragnings - Staten , med förklarande derjemte, alt, i fall denne Summa funnes otillräcklig, Kongl.
Majt i Nåder täcktes utaf Öfverskotterne på Stats-Verkets Inkomster, låta förskjuta det som derutöfver kunde erfordras.
Då det nu beror af Kongl. Mäj:ts Nådiga liepröfvande, huru den ifrågavarande Commitéen må komma att organiseras, samt, derest sådarnt skulle ske i enlighet med Riksens Ständers derom vid sista Riksdagen yttrade underdåniga önskan, salunda, att Commitéen sa ruman sä t tes utaf Embetsman, hvilka med Eoner å Stat äro försedde, jemte visse Deputerade af Riksens Ständers Fullmäkfige i'
Ranken och RiksgäldsContoiret, hvilka, för deras befattningar, likaledes njuta arfvoden; så anser Stats Utskottet för närvarande något vidare anslag af medel till desse
Ledamöters aflönande och öfrige förefallande kostnader såsom skrif-materialer och trycknings - kostnader m. m. ej erfordras, utan allenast, att det, såsom berörd! är, härtill afsatje beloppet för behofyen upplåtes, med samma 2058 Stats Utskottets Bttänkanden. rättighet för Kongl. Majit clerjemfe, som år t 81 2 bestämdes, atr derutöfver af Öfverskott å S.ais-Intrademe, låta förskjuta hvad som kati finnas för ändamålet nödigt:
Hvilket vördsarn ligen underställes Riksens Höglofl. Ständers bepröfva n de.
Stockholm den 8 Julii 1818.
N:r 347.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående P ensi or, sStats reglerande för Högstsalig Hennes Maj\t Enke-Drottningens Hof-Stat.
Höglofl, Ridderskapet och Adelrt har, i anledning äf derstädes gjorde anmärkningar, till Stats - Utskottet återremitterat målet, angående Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, om medels anslående till Pensioner för Högstsalig Hennes Maj t Enke - Drottningens Hof-Stat; hvarjemte Hedervärda .Bonde-Ståndet, med bifall till hvad Utskottet föreslagit, likväl tillagt den underdåniga önskan, att Kqngl. Majit täcktes vid regleringen af nämnde Pensions-Stat i Nåder tillse, att äfven den ringare Betjeningen varder, utan afseende på viss ålder och tjenstetid, efter billighet ihågkommen.
I anledning häraf har Utskottet till förnvad handläggning upptagit detta ärende och får dess ytterligare utlåtande deruti nu afgifva.
Stats-Vtshottets Betänkanden.
2059 Kong!. Maj:t hade i Dess Nådiga Proposition askar, alt Riksens Ständer, till Pensioner för Högstsalig Hennes Majtt Enke - Drottningens Hot'Stat, måtte anslå en Summa af 16,666 li:dr 32 sk. att efter Kongl.
Majas Nådiga pröfning och förordnande fordelas och användas utan något bestämmande af grunder eller vilkor dervid utaf Riksens Ständer; Och StatsUtskottet tillstyrkte val ock Riksens Höglofl.
Ständer, att uppföra nämnde Summa till Kongl. Maj:ts, Nådiga dispositinn; men trodde sig tillika höra föreslå, att samma grunder, som vid denna Riksdag blifvit lägde för Pensionernes beviljande åt den del af Kongl. Hof - Staten, som tillhörde Högstsalig
Konungens uppvaktning, måtte antagas äfven för de ifrågavarande till en och samma Kongl. Hof - Stät förut Körande Personer, och att åter för dem, som tillkommit vid den nyligen reglerade Hof - Staten för Hennes Maj:t Enke-Drottningen, måtte tillämpas nämnde grunder, så vidt det med bil» lighet och rättvisa kunde förenas i jemförelse mot defn, som förut tillbragt en längre tid i tjenst vid de Kongl. Hofven.
Härvid har nu blifvit hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln erindradt hufvudsakligen: att, roed tillämpning af de uppdragne grunderne, skulfe Pensionstagarne komma att till |:delar blifva i saknad af sådan förmån, emedan bland dem knapt någon lärer finnas, sam ej har serskild
Lön; men att det likväl vore en skyldig gärd af tacksamhet mot Högstsalig Hennes Maj:t Enke - Drottningens minne, att, på sätt Kongl.
Majit i Nåder äskat, anslå Summan ulan alla vilkor till Diss Stats-TJtshottets Betiinkanden.
Kådiga disposition för ändamålet: att sådant jemväl skulle instämma med Riksens Ständers åtgärd i afseende på den, efter Högstsalig Enke-Drottningen SOPHIA MAGDALÉNA, af Kongl.
Majt efter Nådigt godtfinnande reglerade Pensions Stat, som sedermera skall blifvit ökad för en del, oell hvilket Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag hade erkänt; samt att, dä Utskottet salunda föreslagit visse gränser för Pensions, regleringen och påräknat, att hvad som med tillämpning deraf kunde besparas af förenämnde Summa, borde komma Staten till godo, så skulle för de af Högstsalig Hennes Majit Enke -
Drottningen till bestridande öfvertagne och bestådde Pensioner åt andre i behof stadde personer tillgång ej finnas och desse nödlidande komma att sakna den hjelp och det understöd, lie förut åtnjutit och om hvars fortfarande de gjort sig ett säkert hopp i stöd af Hennes Majus ädla böjelse och välgörenhet mot behöfvande; och har, under framställning häraf, såsom en serskild motion Herr Friherre Fredrik Hjerta föreslagit, att en Summa af 3000
R:dr, hvartill af förenämnde 16,666 R‘dr 31 sk. tillgång kunde påräknas, mätte ansiås för desse enskiidte Pensioner; uti hvilken framställning flere Ledamöter sig förenat.
Tjti det förut afgifne utlåtandet har StatsUtskottet anfört de skäl, uppå hvilka Utskottet ansett enahanda grunder, som \ föreslogos för upprättandet, af Indragnings Staren efter Högstsalig Konungen, böra följas vid regleringen af ifrågavarande Pensions-Stat; Och får i denne del alltså nu vördsamligen åberopa berörde yt„
Stols-TJisiottens Beiänkanden'.
2061 frände med förklarande, att Riksens Ständer redan vid 1809 oell 1810 arens Riksdag funno Stats Verkets ställning kräfva de vilkor för Pensioners åtnjutande å Rikets Stat, som i afseende på Einbets- och Tjenstemän, hvilka tillika innehafva andre sysslor med I,'örter å Kronans Stat, nu blifvit utsatte; samt att sådane undantag äfven gjordes af Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag, i afseende på den för Högstsalig Hennes Majestät Enke - Drottningens SOPHIA. MAGDALENAS Pensionärer reglerade Staten.
Och, enär det serskildta förhållande dessutom inträffat, att Högstsalig Enke-Drottningens Hofstat, sorn nu skall pensioneras, för korrt tid sedan blifvit antagen och försedd med högre Löner ä'11 som åtnjötos af de förut till den Kongl.
Hof Staten hörande Personer, har Stats-Utskottet funnit billighet och rättvisa, i förening med Riksens Ständers åliggande, att i möjligaste man vid deras anslag inskränka Statens betungande, fordra, att såsom skedt tillstyrka, det Riksens Ständer till Kongl- Majus Nådiga beprofvande måtte öfverlemna, att efter förut lag. de grunder, så vidt de finnas tillämplige , bestämma hvad ifrågavarande
Pensionärer må böra tilläggas i jemförelse till dem, som tillhört samma Kongl.
Hof-Stat och genom en längre tjenstetid beredt sig' ännu större anspråk i detta hänseende.
Hvad den lägre Betjeningen angår, som egenteligen med afseende på lefnads- och tjensteår skulle tilldelas större elier mindre Pensioner; så har Ståts-Utskottet för att utstaka de förhållanden, sorn kunde gifva någon anledning för 2o6z Stats- Utskottets Betänkanrlen. piöfningen af deras rätt, uppgifvit visse lefnad? och tjenste-år,- sorn borde vara upphundne; men, sorn härvid kunde inträffa sådaoe fall , att någre af .Betjeningen finnas nära roen ej lill fullo hafva (jent den utsatte tiden eller hafva hunnit den föreskriffte åldern, och i desse händelser det synes på Kong .
Majis Nådiga urskiljande vid den individuella regleringen ankomma, att icke dessmindre bevilja sadaiie personer hvad dem i följd deraf skäligen tilläggas bör; s’r och ehuru S!ats Utskottet icke föreställt sig annat, än att en sådan tillämpning af de uppgifne gruuderne skulle finnäs . wred Riksens Ständers afsigt öfverensstämmande, Ilar likväl Utskottet, i anledning af nu gjorde erindringar samt Hedervärda KouleStåndets tillägg vid dess bifall lill förra Utlåtandet, trott sig böra tillstyrka, att Riksens Höglofl.
Ständer, till förtydligande af deras mening, förklara, att, hvad qtnförmäldte
Retjening beträffar, det jemväl öfverletnnas till Kgl, Maj ts Nådiga åtgärd, att, vid tillämpningen af de lagde grunderne, tillse hvad billigheten klafver i anseende till förekommande omständigheter, så att, i enlighet med Riksens Ständers ändamål, skä igt understöd må tilldelas den dertill förtjente, roen derutöfver någre personella förmåner icke hestas.
Vidkommande för öfrigt Högstsalig EnkeT)rottningens enskildie Pensionärer, som af dess ädelmod och ömhet för behöfvande varit understödde; så saknade Stats-Utskottet vid ärendets handläggning förre gången all uppgift och underrättelse i denne del, hvarå Utskottet i Siats-Utskottets Jittänkanden.
2063 annat fall icke hade underlåtit, att fästa afseende; Och, sedan Utskottet af hvad sorn nu blifvit andraget, fått anledning inhämta den närmare upplysning härutinnan, att beloppet utgör 3,654 R:dr 32 sk., hvarutaf likväl utgå dels underhåJls-kostnademe för arne vid Institutet för Blinde och Döfstumme intagne Gossar 300 R:dr, som när desse afgå böra upphöra och besparas, dels ock till Stadens fattige 600 R:dr och till Hennes Majtt Drottningens Hospital 300, hvilka sistnämnde 2:ne Summor af tillsammans goo R:dr icke kunna Stats-Verket påföras; så, och enär för öfrigt desse Pensioner, utgörande, efter afdrag af berörde goo R:dr, 2,754 R:dr 32 sk., till den del desamma äro anslagne verkligt behöfvande personer, synas böra såsom en taeksamhetsgärd åt ögst salig Hennes Maj:ts minne bestås så länge innehafvarne lefva och äro derutaf i behof, hemställer Stats •
Utskottet, det Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet till Kongl. Majus visa och Nådiga bepröfvande äfven öfverlemna att låta tilldela desse
Pensiönairer livad deni anses böra fortfarande tillgodokörnma och Staten skäligen må vidkännas samt hvartill den af Kongl. Maju i Nåder äskade Summa, efter hvad Utskouet äger säker anledning förutsätta, äfven lernnar tillgång.
Ständers pröfning och åtgärd; Hvarvid Utskottet ock skolat anmäla, att
Dess förra yttrande är bifallet af Högvördige Präste - Ståndet deti 4 samt af Vallöf!. Borgare-Ståndet den 3 i denna månad.
Stockholm den 8 Julii 1818. 3064 Stats-TJtskottels BetänkanJen Nu- 348.
Ständers Stats - Utskott$ Memorial, rörande Creditiven enligt 63 §. uti isoy års Regerings - Form.
-Enligt 63 §. uti 1809 års Regerings - Form, skola för oförsedde händelser, 2:rie serskilda tillräckliga Summor vid hvarje Riksdag afsättas och anslås till Kong!.
Höga disposition.
Och är det med arilädning häraf Stats - Utskottet får vtirdsämligen föreslå och tillstyrka, att den större Summan, som från Ranken skall utgå, måtte bestämmas till Två Millioner Riksdaler, och den andra, likasom vid föfra Riksdagen, anvisas på Riksgälds - Gontoirel till belopp af En Million Fem Hundra Tusen (1,500,000) Riksdaler Råneo, hvaraf En.
Tredjedel vid utomordentlige tillfällen och behof, uppå Kongl. Majrts
Nådiga tillkännagifvandé härom, från Contoiret utbetalas; men de öfrige Två Tredjedelar ne eiler En Million Riksdaler icke utan i fall af utomordentlige Försvars-anstalter; Och må hela Summan af En och En half Million Riksdaler aflemnas uti RiksgäldsContoirets Credit Sedlar efter fastställd realisations-grönd; Hvilket Rikets Höglofl.
Stockholm den 8 Juiii 1818.
Stata-Utskottets Betänkanden.
2065 N.r 349.
Ständers Stats - Utskotts Memorial om några förändringar i Reglementet för Riksgälds - Contoir et, V V id innevarande Riksdag äro.af Rikets Högloft.
Ständer åtskilige
Beslut fattade, hvilka rora Riksgälds-Verket, och af sadan beskaffenhet, att de böra intagas uti det vid 1815 års Urtima Riksdag af Rikets Högloft.
Ständer för Riksgälds Contoiret faststäldte Allmänna Reglemente.
Men, då detta Reglemente i allt öfrigt befunnits icke tarfva någon ny redaction, samt föra. dringarne endast förekomma uti j:dra och 7-de Artiklarne; så har Stats-Utskottet låtit .cm.Arbeta desse 2.'ne Artiklar.
Och torde» i händelse vid redactionen af de ställen, sorn skola undergå förändring, och hvilket af näriagde Förslag närmare inhämtas, något icke skulle vara att anmärka, ifrågavarande 2:ne omarbetade Artiklar, .i likhet med hvad som skett vid 1812 års Urtima Riksdag i Örebro med det vid *809 och 1810 arens Riksdag faststäldte Allmänna Reglemente för Riksgälds-Contoiret, fa utfärdas under benämning af Förändringar och Tillägg uti det vid 1815 ärs Urtima Riksdag af Riksens Ständer för Riksgälds - Contoiret ■ utfärdade Reglemente, som i allt öfrigt blifver till efterrättelse gällande; gjorde och faststäld.e vid Urtima Riksdagen i Stockholm är 1818.
Hvilket Rikets Högloft
Ständer* närmare bepröfvande vördsarriligen underställe*.
Prat. i$i$, 4.åt Sami, N:r 2;?, i($. So 6 6 Ståts-Utskottets Betankänderil Förslag till Förändringar och Tillägg uti det vid 1815 urs Urtima Riksdag af Riksens Ständer faststäldte Reglemente jör Riksgälds-Conioiret.
;k8i5 ärs Reglemente. g. Art. i- §. liqviderande af den ■uti nästföreslående Artvid omförmäldte Gäld och fullgörande af de serskilde Förbindelser, hvilka dessutom blifvit Riksgälds - Contoiret ålagde, äro nedan uppräknade Fonder och Inkomster Riksgälds-Contoiret tillslagne, nemligen: i:o Alla Restantier å Contoirets äldre Fonder, jemte den sä kallade Allmänna Bevillningen, sorn för innevarande är skall erläggas. 2:0 Odisponerade Behållningen af de fiån Kougl. Majus och Rikets •Krigs - Collegiuni till Riksgälds-Contoiret of - Ny Redaction. 2. Art. 1. §.
Tili liqviderande afden uti nästförestående Artikel omförmäldte
Gäld och fullgörande af de serskilda Förbindelser?^ hvilka dessutom blifvit Riksgälds-Contoiret ålagde, äro nedan uppräknade Fonder och Inkomster Riksgälds-Contoiret tillslagne, nemligen : 1:0 Alla Restantier å Contoirets äldre Fonder, jemte den så kallade Allmänna Bevillningen, som för innevarande år 1818 skall erläggas. 2:0 Odisponerade Behållningen af de från Kongl, Majus och Rikets Krigs - Coilegium till Riksgäld*-Contoiret ö£- Stats- Utsftotte verlemnade Cassors me» del. 3:0 De, enligt Riksens Ständers Beslut vid innevarande Riksdag, till Riksgalds-Gontoiret eifverlemnade f. d. Konungen enskildt tillhöri* ge medel. 4:0 Riksgälds-Contoirets Fordringar för utlånte medel. 5:0
Den så kallade Allmänna Bevillningen, som Riksens Ständer vid innevarande Riksdag sig åtagit till eit påräknadt belopp af Två millioner Sex hundra Tjugu Tusen (2,62 o,ooo)R;dr, (hvarunder äfven inbegripes den Bevillning, som förut utgått underbenämning af BränvinsConSumtions-afgift samt Landt-Tulls-ersättning;) »eli hvilken så kalla - ; Betärikandenl 2067’ verlemnade Cassors me-' del, samt den under Kgl«* Bergs - Collegii disposition och; förvaltning f„' d. ställde Gassa, som,t enligt Riksens Ständers Beslut, till RiksgäldsContoiret skall öfver-* lemnäs. 3:0 De f. d. Konung gen enskildt tillhörige medel. '4:0 Riksgälds-Contoirets Fordringar för utt lånte medel. 5:0
Den så kallade Allmänna Bevillningen, sorn Riksens Ständer vid innevarande Riksdag sig åtagit till ett påräknadt belopp af Två millioner Fem hundra Åttatio Tusen (2,580,000) Rtdr, (hvarunder inbegripes den Bevillning, sorn förut utgått under benämning af Bränvins Consuintions - afgift och Landt-Tulls ersättning;) ogIi hvilken så kallad® 2 0 68 Ståts-Utskottets Betänk anden. de Allmänna Bevillning kommer alt utgå ifrån och. med år 1816. 6;o Den så kallade ordinarie Licenten till c.n årlig Summa af Fyratio Fern Tusen (45,000) [Riksdaler. 7:0 Skatterättighefsmedel, hvilka inflyta för de Kronan behållne Hemmans försäljande til Skatte. 8:0 ObsCrvations-medel, härrörande ifrån revisionen af räkenskaperne öfver sådane medel, hvilka äru ställde under Riksens Siänders omedelbara disposition och i Riksgälds Contoitet skola redovisas. 9:0 De Auötiöns-medel, hvilka kunna falla för Kronan tillhörige hus i Städerne; härifrån likväl undantagne sådane hus och byggnader, sorn äro inköpte för Kgl. Amiralitetet i Carlscros na och Allmänna Mar gazins-Inrättningen. 10:0
De öfverskott på Stats-Verkets Inkomster Allmänna Bevillning kommer att utgå ifrån och med 1819. 6:0
Den så kallade ordinarie Licenten till en årlig Summa af Fyratio Fem Tusen (45,000) Riksdaler. 7:0 Skatterättighetsmedel, hvilka inflyta för de Kronan behållne Hemmans försäljande til Skatte. 8:0 Observations-medel, härrörande från> revisionen af räkenskaperne öfver sådane medel, som äro ställde under Riksens Ständers omedelbara disposition och i Riksgälds - Contoiret skola redovisas. 9:0 De Auctions-medel, -som kunna falla för Kronan tillhörige hus i Städerne; härifrån likväl undantagne sådane hus och byggnader, soth äro inköpte för Kongl. Amiralitetet i Carlscrona och Allmänna Magasins Inrättningen. 10:0 De Öfverskott på StatsVerkets Inkomster, - - yr* Stats-Utshottets Betdnkandm. ?0.6§ för ar j8i6 och påföl- hvilka, i följd af den lande åren, hvilka kun- vid innevarande Riks. na uppkomma,sedan den dag skedde Stats-Regleutaf dylika Ofverskotts- ring, från Kongl. Statsmedel vid denne Riks- Contoiret a flem nas, edag bestämde Surqma af mot Riksgälds-Contoi200, 000 R:dr, spm till ret åtagen förbindelse, StatsVerketsbehpjfhvar. att, efier Reqvisition, je år får disponeras, blif- hålla Kongl'.
Stats-Convit innehållen. toiret till handa hvad som möjligen skulle kun. na brista uti StatvVerkets beräknade Inkomster för år 1819 och nästpåföljande åren.
Jemväl skola ifrån Randt- Ränterierne till Riksgälds-Contoiret levereras Skatte-köpeskil* lingar för Recognitions-' samt Kronans öfrige disponible Skogar, hvilka Skatteköpeskillingar komma att Kongl, Maj:t till handahållas, de förre för Försvars-Verket samt Arméens Materiella behof och de sednare för Fiottornes be~ hof, 2. §. 2. §.
Riksgälds - Contoiret Riksgälds - Contoiret att med Discont- äger, att med Discont - [507* Siats-Utskottets •villkor och motTvå procents ranta i Riksens Ständers Banque begagna en Summa af Två Millioner Rfdr; och derest till Credit-Sedlars inlösen ytterligare biträde skulle tarfvas , bör det, anot enahanda villkor, af QBan quen meddelas, sedan vid hållit sammanträde imellan FuIImagtige iBanquen och Riks» gälds-Contoiret behofblifvit uppgifvet.. 7. "Ari. 5; %, 3 och 4 §. §; 5- §• ii morn.
Emot det Riksgälds •
Contoiret får {disponera alla inflytan» Betänk and en'. villkor och mot
Två (a) procents ränta, i Banken begagna en Summa af Två (3) Millioner Riksdaler; och- derest till Credit-Sedlars inlösen ytterligare biträde skulle tarfvas, bör det ernot enahanda villkor, af Banken meddelas? dock under förbehåll, att dispositioner på Extra Di1*, scent Biträdet icke ske i annat förhållande, än att Credit-Sedlar till ett deremot svarande belopp infrias.
Äfvensom nya Credit-Sedlar icke få utgifvas till större Summa, än som var utelöpande den 31 December 1814; hvarvid undantag likväl eger rum för hvad uppå det mindre Creditivet skulle komma att disponeras. 7 • Art. i, 2, 3 och 4 §. §. oför» förändrade. 5- §• i. morn.
Emot det Riksgälds-Contoiret får disponera alla inflytan^ Ståts-Utskottets Betänkandeni de Restantier uppå 1814 och förra arens Bevillning, jemte den Allmänna Bevillning, som, enligt! 81 2 års Förordning, kommer att utgöras, äfven för detta år, skall Riksgälds.Contoiret aflemna : Till Riksens Ständers Banque Tre hundrade T usende (300,000) Riksdaler inom 1815 års slut, såsom AmorfissementsFond till realisationens verkställande, enligt 4. §. uti 1800 års Riksdags-Beslut, och likaledes inom 1816 års slut Tre hundrade Tusende (300,000) Riksdaler, eller tillhopa Sex hundrade Tusende (600,000) Riksdaler.
Till Kongl. Stats Contoiret efter Reqvisitioher följande Summor t 1:0
Be Trehundrade Sextio-tusende 360000) Riksdaler, hvilka för 2:ne sista qvartalen af innevarande år 1815, uppå årliga Sumtnan af Sju hundrade Tjugo Til - de Restantier uppå 1 817: och förra arens Be vinning, jemte den Allmänna Bevillning, sorn, enligt 1815 års Förordning, komtner att utgöras, afven för innevarande år 1818, skall RiksgäldsContoiret, efter Reqvisitioner, hålla Kongl» Stats-Contoiret till lian-; da följande Summor, nemligen: ilo De Tre hundra Sextio [Tusen (360,000) Riksdaler, hvilka för 2:he sista Qvartalen af innevarande år 1818 uppå årliga Summan a£