Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ingen, som till deputerad blifvit vald, må sig delta förtroende afsäga, med mindre han är uti ordning att utur Nämnden afträda, eller fyllt CO år, eller kan styrka sjuklighet eller annat hinder, hvars giltighet sockenstämman eger pröfva; och skall afsägelse, på grund af ofvan uppgifna skäl, tillkännagifvas inom 8 dagar efter den då uti 3:dje § nämnda afskrift blifvit den valde tillställd. 8 §•
Blifver en deputerad till Riksdagsman vald, eller eger han vid Riksdagen sjelfskrifven säte och stämma, utses suppleant att under hans frånvaro uti Nämnden inträda. 9 §•
Skjuts och traktamente åtnjute den deputerade lika med hvad Riksdagsman för häradet bestås. §•
Läns-nämndens säte vare Länets residens-stad. « §•
Läns-nämnden sammanträde årligen den 1 Mars, eller derpå följande dag, såvida den förstnämnda på Söndag infaller.
Genom beslut, som dock med 2/3:de!ar af de röstandes majoritet hör fattas, ege Nämnden bestämma, att ytterligare ett sammanträde under året bör ske, och utsatte då Nämnden dag för detta.
Nämndens sammanträde må ej vara längre än trenne dagar. 24 Allm.
Utsk.ts Bet.
JYi 127. 12 §.
Läns-nämndens Ordförande vare Landshöfdingen.
Att under hans möjliga frånvaro föra ordet, välje Nämnden en Vice Ordförande. 43 §■ Ordförandens skyldighet vare: att till behandling föredraga hvarje fråga som inom Nämnden väckes, såvida denna är af natur att Nämnden, enligt 18 §, eger att sig dermed befatta.
Öfverläggning om fråga af annan art må ej af honom tillslädjas, och vare han pligtig, att, om Nämnden ej ifrån en sådan vill afstå, genast upplösa dess sammanträde. 14 §.
Förslag må äfven af Landshöfdingen framställas, och ege han röst vid öfverläggningen, men ej vid fattande af beslut. 15 §.
Enkel pluralitet gifve utslag, utom uti den fråga 11 § omförmäler. 46 §.
Votering skall, då sådan af trenne ledamöter begäres, ovägerligen ega rum.
Votering sker med slutna sedlar, och afläggcs vid voteringens början en sedel för att, om rösterna befinnas lika delade, öppnas och gifva utslaget. 47 §•
Votering må ej ske förr, än, på Ordförandens framställning, öfverläggningen förklaras slutad.
Ingen genom votering, eller på annat sätt, afgjord fråga må vid samma sammanträde åter kunna upptagas. 4» §•
Läns-nämnden ege: l:o.
Att upptaga och behandla hvarje fråga af ekonomisk natur, sorn på Länets förhållan den inflyter, samt att, rörande den, fatta beslut. 2:o.
Att uppgöra, förändra och upphäfva de reglementariska stadganden, hvilka för
Länets gemensamma inrättningar och företag erfordras. 3:o.
Att öfver ofvannämnda inrättningar och företag hafva tillsyn och kontroll, samt att, då denna ej af Nämnden sjelf kan ulöfvas, uppdraga den åt några af den utsedda personer, hvilka vid Nämndens nästkommande sammanträde skola inför densamma aflägga berättelse. 4:o.
Att bestämma de bidrag, som möjligen kunna erfordras, samt grunderna hvarefter dessa uti arbete eller penningar skola utgå. 19 f. AHm.
Besv. och Elton.
Ulslc:ts Del. J\i 127. 25 19 §•
Ingen fråga, som icke under något af föregående paragrafs momenter kan hänföras, får af Nämnden till öfverläggning upptagas. 20 §.
Intet förslag, som åsyftar införande af nya ekonomiska stadganden, eller förändring uti redan fastställda, så ock intet som afser tillvägabringandet af nya företag eller inrättningar eller medförer rubbning uti rörande sådana förut fattade beslut, får till afgörande företagas vid samma sammanträde under hvilket det blifvit väckt; utan skall, sedan öfverläggning derom egt rum, den till
Baslut, rörande de frågor, hvilka 11 § samt 18 $ 2:dra, 3:dje och 4:de momenter omförmäla, må af Nämnden utan uppskof fattas. 91 §•
Beslut, rörande för
Länet allmänna ekonomiska stadganden och inrättningar, äfvensom reglementariska bestämmanden, som med sådana hafva gemenskap, så ock de sorn åsyfta förändring uti af Kongl. Maj:t Nådigst fastställdt Reglemente, skola, af Ordföranden samt 2:ne af Nämndens ledamöter underskrift, genom Konungens Befallningshafvande till vederbörande Statsexpedition insändas, för att Konungens pröfning och Nådiga beslut underställas. 22 §.
Hinner af Nämnden fattadt beslut ej under dess sammanträde att justeras, uppdrage Nämnden åt 2:ne sina ledamöter att, jemte Ordföranden, justeringen verkställa och beslutet un derskrifva. 23 §■ De bidrag, som af Nämnden, enligt 18 g 4:de morn., blifvit fastställda, uppbäras och redovisas af Krono-betjeningen. 24 §•
Att föra de protokoll, som Nämnden anser behöfliga, så ock att uppsätta Nämndens beslut och erforderliga expeditioner ombesörja, utses af Nämnden en sekreterare, hvilkens arfvode Nämnden bestämme. 23 §.
Arbets-ordning och ordnings-stadga ege Läns-nämnderna hvar för sig att uppgöra.
Sl. Prot. 1858 df 1857. 8 Sami. 37 Haft. 4 26 Allm.
Ulslcs Bet.
Innan Utskottet skrider till närmare utveckling af sina tankar om den riktning, i hvilken en reform af landels kommunal-förfaltningar hör framgfi, har Utskottet ansett sig böra förulskicka en kort redogörelse för några fremmande länders lagstiftning i detta ämne.
För vidlyftighets undvikande inskränkes denna framställning till brödrariket Norrige, hvilket erbjuder så många anledningar till jemförelse med vårt eget land, äfvensom till konungarikena Belgien och Nederländerna, der den kommunala sjelfverksamheten i alla tider visat sig mer lefvande än annorstädes och utgjort den aldrig försinade källa, från hvilken de konstitutionela begreppen städse erhållit förnyad näring, oaktadt de stora politiska skakningar och omhvälfningar, för hvilka dessa länder så ofta varit blottställde.
Norriges kommunal-lagar äro:
Lagom förmanskaper på landet, samt Lag om förmanskaper i köpstäderna, begge af den 14 Januari 1837.
Grunddragen i den förstnämnda äro följande: 1 hvart pastoral skall vara ett förmanskap (eller hvad vi skulle kalla sockennämnd) med ledamöter från alla lill pastoratet hörande socknar.
Personernas antal minst 3, högst 9.
Der stad och land tillhöra ett pastorat, har I a n d t försa rn I i ngen eget förmanskap.
Förmännen, jemte ett lika antal suppleanter, väljas vid s. k. allmänt skatteting, af och hland de inom distriktet till slorthingsva] röstberättigade.
Valet förrättas af fogden.
Förmännen fungera i 4 år och ombytas till hälften hvart annat.
De kunna genast omväljas, men icke mot sin vilja.
Sextio års ålder frikallar från uppdraget.
I hvart förmanskaps-distrikt äro representanter, hvilkas antal är tre gånger så stort som förmännens, och hvilka fördelas, efter samma förhållande och reglor som dessa, på hvarje till distriktet hörande socken.
Valet lika som det af förmän.
Uppdraget räcker likaledes i fyra år och ombyte sker till hälften hvartannat.
Förmännen välja inom sig en ordförande och en vice ordförande för två år.
Desse kunna dock omväljas för de två nästföljande.
När två eller flera förmanskaper sammanträda till handläggning af gemensamma angelägenheter, välja de en af ordföranderne för de särskilda förmanskapen alt fungera som ordförande i det sammansatta förmanskapet.
Förmännen samlas på vissa öfverenskomna tider, eller eljest då ordföranden finnér det nödigt.
För uteblifvande botes 60 skilling.
För beslutens giltighet fordras mer än halfva antalets närvaro.
Beslut fattas efter enke! pluralitet.
Vid paria vola har ordföranden utslagsröst.
I vissa fall utses genom val en af ledamöterne, att vid dylika tillfällen gifva utslaget.
När en sak uteslutande angår en viss socken eller vissa socknar i ett distrikt, handlägges den af endast den socknens eller de socknarnes förmän.
Förmanskapens göromål äro: att afgifva af högre myndighet infordrade upplysningar och utlåtanden i ärenden rörande kommunen eller delar deraf; att mottaga andraganden, frågor och förslag om inrättningar och anstalter, för hvilka kommunens samtycke af en högre myndighet eller andra vederbörande äskas, och att derå afgifva svar, efter att, om så Ålim.
Besv. och Ekon. Ulsk:s Bet. 127. 27 erfordras, hafva deröfver hört representanterne eiler andra vederbörande; att hos högre myndighet petitionera om saker rörande kommunen; att hafva inseende öfver kommunens räkenskaper, lala granska dem, besluta öfver gjorda anmärkningar och bringa besluten till verkställighet; att framlägga räkenskaper till allmän kännedom, samt låta till regeringen insända utdrag deraf; att vaka öfver kommunens rättigheter och bästa samt medlens sparsamma förvaltning.
De åligganden, som förut tillhörde skole- och fattigkommissioner, öfverflyttades genom lagen på förmanskaperna, med vissa vilkor och iakttagelser, hvaribland må nämnas, att pastor är sjelfskrifven ordförande i förmanskapet uti frågor rörande dessa ämnen.
Förmanskapet antager kassaförvaltare och räkenskapsförare vid skole- och fattigväsendet.
Hvart förmanskap har följande, af amtmannen genomdragna och paginerade, af ordföranden förda handlingar, nemligen: ett diarium, en protokollsbok och en bref-kopiebok.
Protokollen underskrifvas, efter slutet af hvarje möte, af förmännen, och afskrifter deraf tillställas fogden.
När fråga är om beviljande af aflöningar, nya företag, afhändande eller köp af egendom, eller afstående från någon kommunen tillkommande rättighet, skall förmanskapet inhemta representanternes beslut.
Dessutom är förmanskapet tillåtet, alt i vigtiga fall sammankalla representanterne och hänskjuta ärendet till deras pröfning, äfvensom det är dertill förpligtadt, då högre myndighet det påfordrar.
Förmanskapets ordförande förer också här ordet.
Alla meddelanden till förmanskapet ske till ordföranden.
Alla expeditioner utfärdas af honom.
Infordrade utlåtanden afgifvas inom 6 veckor, vid hot af 60 skilling för hvar öfverskjutande vecka.
Förmanskapets meddelanden till högre auktoritet gå genom fogden.
Förmanskapet är skyldigt alt på begäran sammanträda med amtmannen eller fogden i och för angelägenheter rörande kommunen.
Förmännen njuta ej aflöning, men äro frikallade från andra kommunala uppdrag.
Ärenden, som bänskjutas lill representanterne, upp gifvas i kallelsen, och fogden underrättas derom.
Sammanträdena hållas för öppna dörrar, då ej pluraliteten annorlunda beslutar.
Förmännen hafva deri säte och stämma.
För besluts giltighet fordras närvaro af mer än hälften.
Fogden kan deltaga i förbandlingarne, men ulan rösträtt.
Afskrift af besluten tillsändes amtmannen genom fogden.
Så framt ?:delar af de afgifna rösterna bestämt beslutet och amtmannen icke har något att deremot anmärka, gifves det förmanskapet tillkänna, då beslutet är gällande.
Vid mindre pluralitet, eller om amtmannen ogillar beslutet, hänskjutes saken till nytt sammanträde af förmän och representanter.
Om då ?:delar bekräfta beslutet, blifver det gällande, men eljest kan minoriteten påfordra frågans hänskjuiande till regeringen.
Yrkas det ej, anses beslutet gällande.
Angår saken utgifter af kommunen under längre tid än påföljande 5 år, afyttring af fast egendom på det sätt, att kommunens inkomst deraf upphör eller förminskas, skall beslutet underställas Konungen.
Detta är i korthet en sammanfattning af föreskrif - 28 Allm.
Eesv. och Ekon. Utsk:s Btl.
M 127. terno om socknarnes kommunal-inrältning, men en sädan finnes äfven för hela amtet, kallad amtsförmanshap.
En gång hvart år i Juni eller Juli månad sammanträda samtlige förmanskapsordförande uti hvarje till samma arnt hörande distrikt, tillika med amtmannen och fogdarne, för att genomgå förslag öfver de summor, som under årets lopp skola på amtet uttaxeras, antingen till godtgörande af sådana utgifter, hvilka det föregående året blifvit af fogde-kassorna förskjutna för amtkommunens räkning, eller till betäckande af andra för amts-kommuuen behöfliga utgifter.
Tid detta sam manträde skall amtmannen framlägga: specifika och behörigen verificerade räkningar från fogdarne öfver de af fogde-kassorna förskjutna utgifter, som åslundas ersatte genom repartilion på amtet eller delar deraf; specifika förslag öfver de summor, sorn anses böra af amtskommunen uttaxeras, åtföljde af de upplysningar, som tjena till att ådagalägga utgifternas behöflighet; utkast till repartilionslistor, beräkningar och förslag, så affattade, att de gifva en fullständig och tydlig öfversigt öfver hvarje slag af utgifter, de innehålla.
Beräkningarne genomgås af amtsförsamlingen, som, när densamma icke har något väsentligt alt deremot erinra, gifver sitt samtycke till summans repartilion, dock under förbehåll af godlgörelse vid nästa iepartition, i händelse någon del deraf skulle, efter närmare granskning, befinnas icke hafva bort komma vederbörande kommun till last.
Finner församlingen deribland utgifter så obestyrkta, att de icke en gång under anförda förbehåll kunna fördelas, framlägger församlingen sina anmärkningar deremot, och gifver sitt samtycke endast lill reparti— tion utaf det öfriga af den beräknade summan.
Likaledes genomgår församlingen öfverslaget å de summor, hvarå begäres repartition, men hvilka icke blifvit ur fogdekassorna förskjutna, hvarmed förfares på samma sätt.
För sa vidt de poster i räkningen eller i öfverslaget, mot hvilka anmärkning är gjord, tillhöra så beskaffade utgifter, som icke äro stadgade i lag, lagligen fattade beslut eller gällande privata dispositioner, afgöres saken sålunda, att dessa poster icke upptagas i repartitionsplakatet.
Finner åter amtmannen de deremot gjorda anmärkningarne obefogade, kan han till protokollet anföra sitt yrkande, att saken skall hänskjutas till regeringen, samt tillika framlägga de grunder, som, efter hans förmenande, tala för att den omtvistade summan bör fördelas, och skall han då tillika uppfordra församlingen, att likaledes i protokollet anteckna skälen för sin vägran att samma post godkänna.
Utskrift af detta protokoll, jemte de till den omtvistade posten hörande bilagor, insändas då till regeringen, som afgör om repartition deraf bör ega rum eller icke.
Församlingen väljer inom sig två revisorer och två suppleanter.
(Förfarandet vid revisioner och besluts fattande i anledning af dervid gjorda anmärkningar beskrifves) Amtmannen skall tillika förelägga församlingen räkenskap öfver amtets vägkassa, med bilagor, för det förflutna arel.
Sedan alla lill repartitions-plakatet hörande poster blifvit på ofvananförda satt afgjorda, skall ott tillräckligt antal exemplar af Allm.
Bcsv. och Ekon. Ulsk:s Bd. M 127.
29 plakatet tryckas och sändas till samtliga förmanskaper samt anslås vid tingsställena.
Ett exemplar deraf insändes till vederbörande regerings-departement.
Så snart föregående ärenden aro tilländabragta, kunna förslag, som åsyfta amtskommunens gagn, framläggas af såväl amtmannen och fogdarne, som hvar och en af församlingens öfriga medlemmar.
Hvarje derom fattadt beslut måste, för att ega giltighet, vara af amtmannen godkändt.
Finner amtmannen ej för godt att fastställa beslutet, skall han genast till protokollet anföra sina skäl, då församlingen kan bestämma, att saken skall antingen föreläggas nästföljande möte, eller bänskjutas till regeringen, hvarvid de grunder, på hvilka församlingen anser beslutet hafva bort gillas, må i protokollet anföras.
I sådant full skall en utskrift af protokollet tillika med de till ifrågavarande ärende hörande bilagor genom amtmannens försorg insändas till regeringen jemte hans eget utlåtande, hvarefter regeringen afgör, om beslutet skall gillas eller icke.
När saken angår beviljande af aflöningar eller andra årliga utgiftsposter, nya företag, afyttring eller köp af egendom, eller afträdande af någon vederbörande kommun tillkommande rättighet, ege det vid samma molé derom fattade beslut ej laga kraft, så framt ej ?:delar af församlingens röstberättigade innevånare äro om beslutet ense.
I annat läll uppskjutes afgörande! till nästföljande möte.
När en sak sålunda blifvit lill ett följande möte utställd, skall hvar och en af församlingens medlemmar inhemta det förmanskaps åsigt derom, tili hvilket han hörer; dock är han icke förbunden att vid amtsmötet rälta sig derefter, utan bar sitt sjelfständiga votum, hvaremot förmanskapets yttrande, utur dess- protokoll utskrifvet, skall i församlingen framläggas och uppläsas, innan votering i saken börjar.
Det beslut, som församlingen då fattar, är genast gällande, så framt ?:delar af dess röstberättigade medlemmar äro derom ense; i annat fall är minoriteten, så framt de Heste af densamma derom sammanstämma, berättigad att fordra beslutets hemställande till regeringen, af hvars bifall beslutets giltighet då blifver beroende; men om. på dertill gifven anmaning, ett sådant yrkande ej göres, är beslutet straxt gällande.
Vid dessa omröstningar utser minoriteten en af medlcmmarne, som, i händelse af paria vota, gifver utslaget.
Angår saken utgifter, sorn på amtskommunen böra uttaxeras under längre lid än nästföljande fem år, skall konungens stadfästelse utverkas, innan beslutet vinner gällande kraft.
Mötet hålles på ett, så vid t möjligt är, för dess samtlige medlemmar välbeläget ställe i amlsdistriktet, hvilket, såväl som tiden för mötet, första gången bestämdes af amtmannen, men sedan utsättes för det påföljande året af församlingen sjelf, genom omröstning, deri amtmannen och fogdarne deltaga och hvarvid, i händelse af lika röstetal, amtmannen eger utslagsröst.
Amtmannen, eller, i händelse af laga förfall för honom, den äldste al fogdarne, är församlingens ordförande.
Så väl amtmannen som fogdarne deltaga i öfverläggningarne, men icke i besluten, med nyss anförda undanlag angående ort och tid för nästa möte.
Beslut må ej fattas, med mindre ej ?:delar af församlingens röstberättigade medlemmar äro tillstädes. 30 Allm.
Vlsli:s Bet.
J\° 1<27.
Församlingen utser förut en af förmännen, hvars röst, vid lika röstetal, gifver utslaget.
Om i amiet finnes förmanskapsdistrikt, som icke utgör helt pastorat, eller som har mindre än SO efter grundlagen röstberättigade innevånare, räknas den ifrån ett sådant distrikt utskickade förmannens röst för endast en half.
Protokollet, som auloriseras af vederbörligt regerings-departement, föres af den yngste bland fogdarne.
Deruti bör införas en kort men tydlig anteckning öfver hvad som vid mötet afhandlas, samt de fattade besluten ordagrannt.
Efter slutadt nröle underskrifves protokollet af samtlige ombuden.
Det förvaras af amtmannen.
Församlingens årsmöten må ej vara längre tid än sex dagar, såvida ej sådant enhälligt beslutes af samtlige röstberättigade medlemmar, med amtmannens eller don under hans lagliga förfall fungerande fogdens samtycke.
Likväl, i fall församlingen icke skulle under dessa sex dagar hafva medhunnit de i lagens 42, 43, 44 och 46 §§ föreskrifna göromål, (reparation af utgifter och räkenskapernas granskning) innan hvilkas afslutning inga andra ärenden må företagas, kan församlingen, när ?:delar af de röstberättigade äro derom ense, förblifva tillsammans så lång tid, som för afgörande af omförmälda ärenden erfordras, hvarefter förhandlingarne afslulas.
Bifalla ej ?:delar af de röstberättigade en sådan förlängning af den i lag bestämda samlingstiden, insändes utskrift af protokollet med tillhörande bilagor lill regeringen, som bestämmer huruvida qvittning eller godtgörelse af de oafgjorda posterna skall vid årets amts-reparlition ega rum eller icke.
Urtima möte må icke heller ega rum, derest ej sådant af församlingen enhälligt beslutas och amtmannen dertill samtycker, eller ock amtmannen, antingen efter särskildt utverkadt tillstånd af regeringen, eller på regeringens befallning, dertill kallar, på den grund alt afgörandet af någon för amtskommunen vigtig sak, hvartill församlingens beslut erfordras, anses kräfva så skyndsam verkställighet, alt nästa års möte icke kan afvaktas.
Församlingens röstberättigade medlemmar åtnjuta dagtraktamente, 60 skilling norskt om dagen, samt skjuts efter en häst.
Amtmannen och fogdarne erhålla dagtraktamente och skjuts likasom för resor i embets-ärenden.
Hyra för samlings-lokal ersättes efter angifven grund.
Alla dessa utgifter betalas af amtet.
Det åligger hvarje distriktets embetsman, funktionär eller betjent, att på be gäran, utan betalning, gifva fötmanskaperne de för utförande af deras åligganden erforderliga underrättelser och upplysningar, som han i följd af sin ställning är i stånd att meddela.
Af hvarje lag eller provisorisk anordning, så väl som hvarje offentlig kungörelse, som rörer kommuuen, skall fogden tillställa förmanskapet ett exemplar.
Om fördelning af böter stadgas.
De beslut, som af förut omförmälta förmanskaper och församlingar, öfverensstämmande med denna lag och i öfrigt i laga form, äro fattade, och som angå vederbörande kommuns egendomar, rättigheter, inkomster och utgifter, samt alla de inrättningar, hvilka för kommunens räkning uppehållas, och angående hvilkas förvaltning icke är annorlunda genom lag eller Ålim.
Hesv. och Ekov. lflsk:$ Bet.
JY§ 127.
51 gällande enskildt förordnande bestämdt, skola af vederbörande embetsman verkställas, så snart de deraf erhållit behörig del.
Lagen om förmanshaper i slädcrne samt om förvaltning af städernes allmänna kommunal-angelägenheter är i det väsentliga fotad på samma grunder som förmanskapslagen för landet, endast med de olikheter, som af skiljaktiga förhållanden i städerne och på landsbygden betingas, hvadan någon utförligare redogörelse för förstnämnda författnings särskilda bestämmelser bär ej torde erfordras.
Belgiens lagar i detta ämne äro:
Provincial-lag en af den 30 April 1836 samt kommunal-lagen af den 30 Mars samma år, i vissa delar ändrade genom sedermera utkomna särskilda förordningar.
Provincial-lagen organiserar den större kommunen: provinsen svarande mot våra län, och kommunal-lagen ordnar styrelsen och förvaltningen uti den mindre kommunen: staden och socknen.
Den svarar således mot våra förordningar om sockenstämmor och sockennämnd, jemte de särskilda författningar i öfrigt, som ordna stadskommunernas styrelse och förvaltning.
Den stora utförlighet, någon gång gränsande lill småaktighet, med hvilken de Belgiska kommunal-lagarna äro affaltade, särdeles deras val-ordningar, visar att man i det landet lagt en synnerlig vigt på denna del af sambälls-förfaltningen.
Att här någorlunda fullständigt återgifva innehållet af dessa lagar hör ej komma i fråga; blott de allmännaste grunddragen af de särskilda kommunal-myndigheternas maktbefogenhet och formerna för deras sammansättning och verksamhet må här finna rum.
Den egentliga styrelsen öfver provinserna, betraktade såsom lemmar af sjelfva statskroppen, är af regeringen anförtrodd åt guvernören, svarande mot våra landshöfdingar, men provinserna betraktas dessutom, med hänsigt till innevånarnes inbördes förhållande, såsom slutna samhällen med gemensamma intressen och gemensamma samfundspligter.
Såsom ett uttryck af provinsens allmänna vilja sanktionerar lagen en representativ församling för provinsen, under namn af provins-rådet (conseil provincial), åt hvilken den för provins-kommunen lagstiftande makten är uppdragen.
Verkställigheten af denna församlings beslut och förvaltningen af provinsens kommunala angelägenheter och finanser är öfverlemnad åt ett ständigt Utskott (Dépulation permanente) med guvernören i spetsen.
Ledamöter i provinsrådet väljas af kommunerna, fördelade i valkollegier, enligt stadgad valordning.
Antalet är, i förhållande lill folkmängden, olika i de särskilde provinserna.
Minsta antalet är 33; största 73.
Provinsernes antal är 9 och ledamöterne i provins-råden i hela konungariket uppgå lill 461.
Medeltalet af ombud utgör således för hvarje sådan församling äf|; och som folknummern i Belgien utgör omkring 4| millioner, belöper sig följaktligen öfverhufvud en ball million menniskor på hvar provins.
(I Sverige är medeltalet af innevånare i hvardera länet omkring 140,000).
Ombuden i provinsråden väljas för 4 år, men ombytas till hälften hvartannat.
M 1Ö7.
Provinsrådet sammanträder årligen forsla tisdagen i Juli uti provinsens huf vudstad, med mindre ej honungen, af synnerliga skäl, bestämmer annan samlingsort.
Guvernören öppnar och upplöser sammanträdena i konungens namn.
Rådet är samladt i 13 dagar, hvilken tid kan ökas eller minskas i den ordning lagen stadgar.
Konungen kan förordna urtima sammanträde.
Rådet pröfvar fullmakterna.
Det kan ej öfverlägga såvida ej utöfver halfva antalet af ledamöter är tillstädes.
Rådet väljer en ordförande och en vice ordförande.
Det upprättar arbetsordning, som underställes konungen.
Sammanträdena äro offentliga, men kunna, af vissa anledningar, hållas inom slutna dörrar.
Omröstningen om saker är öppen, men om personer sluten.
Rådet kan sönderdela och göra ändring i framställda förslag.
Beslut fattas genom absolut majoritet.
Lika röster gälia som afslag.