Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofver Fullmäktiges beslut i ofvanberörde mål ega besvär endast rum i det fall, att någon blifver från tjensten dömd.
Den, som med sådant Fullmäktiges beslut ej åtnöjes, bör, vid förlust af talan, sitt missnöje emot beslutet hos Fullmäktige anmäla, inom fjortonde dagen efter deraf bevisligen erhållen del, den oräknad; hvarefter han vare berättigad att hos nästBlifvande Banko-Utskott eller Revisorer öfver Banko-verket sin klagan fullfölja, derest besvären till Fullmäktiges expedition inlemnas, i förra fallet, sist å den dag Rikets Ständers sammankomst inträffar, och i sednare fallet, eller vid Bankorevision, sist fjorton dagar före Rikets Ständers Revisorers sammanträde; men är slikt beslut af Fullmäktige meddeladt sednare, än fjorton dagar löre utgången af den sålunda bestämda tiden, böra besvären till Banko-Utskott eller Revision omedelbart ingifvas, innan klockan tolf å fjortonde dagen efter det klaganden af beslutet erhållit del, den oräknad.
Bnnkn-Utskotlcls Utlåtande, M 00. 1 JfS 90.
Ani;, lill Exp.-Utsk. d. U", No v. 1B34, kl. 1 e. ui.
Utlåtande, i anledning af t. f. Bokhållaren J. L.
Grceséns ansökning om eftergift af öfverrånla ä Diskont-lån.
Sedan, vid anställd lagsökning af ett utaf Sven Peller Larsson i Gossebo hos Banko-diskont-verket den 17 Augusti 1843, mot borgen af Erland Larsson i Skrufshult och Jonas Petter Svensson i Boda, upptaget lån ä 1,200 R:dr Banko, så väl låntagaren, som löftesmännen, förnekat sina namn, samt i följd deraf vägrat att länet infria, så instämdes målet till Handbörds Harads—rätt, som, genom utslag den 29 September 1843 förpligtade Sven Petter Larsson och Erland l.arsson att med ed sig från käromålet värja samt betyga, att de hvarken sjelfve undertecknat, eller genom andre låtit underteckna deras namn å den för omförmälda lån utgifna förbindelse, hvaremot Jonas Petter Svensson från krafvet befriades, enär någon bevisning till hans öfvertygande att hafva borgensförbindelsen undertecknat eller underteckna låtit, icke förekommit; hvarefter och sedan Sven Petter Larsson och Erland Ifarsson, genom eilagdt vad, målet fullföljt hos Kalmar läns och Ölands Lagmans-rätt, bemälde Rätt uti dom den 15 December 1846 det öfverklagade utslaget gillat och fastställt: men Sven Petter Larsson och Erland Ifarsson, hvilka den ådömda värjemålseden icke . fullgjort och följaktligen blifvit till den yrkade betalningsskyldigheten förpligtade, vid anställd utmatning, befunnits sakna tillgång till gäldande af större del af skulden, än 19 R:dr 20 sk. 6 r:st.
Banko; så har, vid detta förhållande, Diskont-verket, genom utverkad stämning hos Stockholms Rådhus-rätt, vändt sin talan emot t. f. Bokhållaren Johan Lorentz-.Grcesén, i hans egenskap af ansvarig inlemnare utaf ifrågavarande låne-dokument, hvilken talan ogillats af nämnde Rätt, äfvensom af Kongl. Svea Ilof-rätt; hvaremot Graesén, medelst Kongl.
Maj:ts nådiga dom den 20 nästlidne Oktober, funnits »icke kunna »undgå att hälla
Diskont-verket skadeslöst för den uppkomna förlusten, och att i »följd deraf godtgöra
Diskont-verket dess, på ifrågavarande reversal grundade, åter»stående fordran 1,180 R:dr 27 sk. 6 r:st.
Banko, med ränta efter fem för hun»drade från det stämning i målet uttogs den 12 September 1830, till dess be»talning sker.» Bih. lill Ii.
Prol. 1833 A 1831. 6 Sami.
I Afd. 59 Häfl. 2 Banko-Utskottets Utlåtande, M 90.
Efter härom vunnen kännedom, har bemälde Grassén, sorn, hvad kapitalbeloppet angår, den honom ålagda betalnings—skyIdigliet fullgjort, uti en till Utskottet ingifven ansökning, hvaröfver
Diskont-direktionens utlåtande blifvit infordradt, anhållit, att den ådömda räntan måtte honom eftergifvas, samt till stöd för denna sin anhållan åberopat, dels att afskrifning af öfverränta å falskt befunnet lån allt hittills städse blifvit medgrfven, dels ock att Grassén, jemte »egen öfvertygelse att länet icke är falskt», egt så mycket mera skäl att icke genast vid anfordran inbetala kapitalet, som Under-rätterna frikänt honom från krafvet och jemväl Kongl. Maj:ts Nedra Justitia?-Revision skall hafva tillstyrkt nådig stadfästelse å dessa domslut.
Uti ofvanberörda utlåtande har
Diskont-direktionen, i fråga om den sökta eftergiften, anfört, att Direktionen visserligen tillförene vid flera tillfällen tillstyrkt afskrifning af öfverränta å lån, som ansvarige inlemnaren lill kapitalet inbetalt; men att sådant ej skett i annat fall, än der inlemnaren, efter vunnen kännedom derom, att förfalskningen blifvit lagligen styrkt, kapitalskulden, utan vidare kraf eller åtgärd, godtgjort, i hvilket fall
Direktionen, till följd af lagens allmänna stadgande, att ränta, der den ej lörskrifven är, endast bör från lagsökningsdageu beräknas, saknat anledning alt ränta inlemnaren affordra; men att, enär de skiljaktiga beslut, hvaruti domstolarne uti nu ifrågavarande mål stannat, nogsamt ådagalägga, att Graesén ej saknat skäl för sin vägran, att, utan föregången pröfning af domaren, kapitalet erlägga, samt något lidande ej syntes böra honom tillskyndas derföre, att han, efter det han erhållit ett gynnsamt utslag af första domstolen, betalning sig undandragit, intilldess frågan blifvit slutligen pröfvad och afgjord, Direktionen funnit sig ega anledning hemställa om en sådau mildring för Graesén, att af den honom ådömda ränta måtte eftergifvas den del, som upplupit under tiden från den dag, den 16 Juni 1831, då Rådhus-rättens beslut meddelades, intill den dag, den 20 nästlidne Oktober, dä Kongl. Maj:ts dom i målet utföll.
Som de skäl, Diskont-Direktionen anfört, till stöd för den af Direktionen sålunda gjorda hemställan, synas vara i allo tillämpliga för Groeséns befrielse från räntas erläggande under liela den tid, frågan om hans förpligtelse att det ifrågavarande lånet liqvidera, varit på pröfning beroende; så och då, genom Groeséns fällande till betalning, Diskont-verket återbekommit det utlånade kapitalet, hvilket eljest, efter all anledning, för blifvit obetaldt; har Utskottet, med fästadt afseende å hvad i detta mål förekommit, icke tvekat att hos Rikets Ständer tillstyrka, att eftergift må t. f. Bokhållaren J. L. Grassén förunnas af den honom ådömda ränta.
Stockholm den 21 November 1834.
STOCKHOLM, TRYCKT II0 S JOU. BECKMAN, 1854.
Banko-Ulskotlels Memorial, M 91. 1 M 91. / Ank. till Exp.-Utsk. d. 25 Nov. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning öfver åtskilliga föreskrifter i Banko- och Lag-Utskottens förslag till ny
Lag för enskilda Banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar.
Sedan Riks-Stånden, enligt Protokolls-utdrag af den 15, 17 och 18 innevarande November, fattat beslut i anledning af Banko- och Lag-Utskottens Memorial N:o 2, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, beträffande Utskottens Betänkande N:o 1, i fråga om ny lag för enskilda banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar, har förstärkta Banko-Utskottet nedanstående dag anställt omröstning öfver följande godkända voterings-propositioner, nemligen: l:sta Voteringen:
Den, som vill, att vid den slutliga voteringen, angående lydelsen af Irsta § i Förslaget till lag för enskilda banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar, till kontraproposition skall uppställas Preste-Ständets förslag till redaktion, så lydande: »Enskilde, som vilja förena sig i bolag, för att bedrifva bankrörelse, med rättighet att utgifva egna tryckta eller graverade kr edit-sedlar, skola hos Konungen sig dertill anmäla, med bifogande af bolagets grundreglor och utlånings-reglemente.
Befinnas dessa öfverensstämma med denna lag, tredje momentet i Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824 samt Lag och Författningar i öfrigt, meddelas tillåtelse till rörelsens bedrifvande under en tid af högst tio år, efter hvilken tids förlopp ny tillåtelse, uppå derom gjord ansökning, må beviljas, dock ej öfver tio år för hvarje gång» röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; Vinner nej; kommer att till kontra-proposition antagas det af Ridderskapet och Adeln beslutade förslag till redaktion, så lydande: »JEnskilde, som förena sig i bo Bih. till B, St.
Prot, 1855 <5f 1854. 6 Sami. 1 Afd. 40 Höft. 1 2 Banko-ViskoHels Memorial, M M. lag, för att bedrifva bankrörelse med egna tryckta eller graverade förbindelser, kallade kredit-sedlar, eller med hvilken annan benämning som helst, skola om Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd dertill sig anmäla samt vid ansökningen bifoga uppgjorda bolags-feglor och utlåning s-reglemente, efter granskning hvaraf och pröfning tillika, huruvida bank-inrättningen kan vara för landet nyttig, Kongl. Maj:t fattar sitt nådiga beslut i fråga om det sökta tillståndet, hvilket icke i något fall beviljas för längre lid än tio år, och när det meddelas, är förenadt med det vilkor, att hvad här nedan stadgas varder noggrannt iakttaget.»
Voteringen har utfallit med 45 ja och 74 nej; Och enär nej sålunda vunnit, hafva Utskotten i hufvudsaken röstat öfver följande proposition: 2:dra Voteringen; Den, sorn vill, att 1 § uti förslaget till lag för enskilda banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar, skall hafva denna lydelse: »Enskilda, som vilja förena sig i bolag, för alt bedrifva bank-rörelse, med rättighet att utgifva egna, tryckta eller graverade kredit-sedlar, skola hos Konungen sig dertill anmäla, med bifogande af bolagets grundreglor och utlånings-reglemente.
Befinnas dessa öfverensstämma med denna Lag, samt Lag och Författningar i öfrigt, meddelas tillåtelse till rörelsens bedrifvande under en tid af högst tio år.» röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; Vinner nej, anses Rikets Ständer hafva beslutat, att nämnde § skall lyda sålunda: »Enskilde, som förena sig i bolag, för att bedrifva bank-rörelse med egna tryckta eller graverade förbindelser, kallade kredit-sedlar, eller med hvilken annan benämning som helst, skola om Kongl.
Maj:ts nådiga tillstånd dertill sig anmäla samt vid ansökningen bifoga uppgjorda bolags-reglor och utlåning s-reglemente, efter granskning hvaraf och pröfning tillika, huruvida bank-inrättningen kan vara för landet nyttig, Kongl. Maj.t fattar sitt nådiga beslut i fråga om det sökta tillståndet, hvilket icke i något fall beviljas för längre tid än tio år, och när det meddelas, är förenadt med det vilkor, alt hvad här nedan stadgas varder noggrannt iakttaget.»
Sedan en sedel blifvit kasserad, har omröstningen utfallit med 50 ja och 68 nej; Och enär Nej således vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ve/-propositionen. 3:dje Voteringen:
Den, som godkänner det i 6 § af förslaget till lag för enskilda Banker under Litt f förekommande momentet, så lydande: »f) Om sättet för Bank-rörelsens bedrifvande», röstar ja, den, det ej vill, röstar nej; Banko-Utskottets Memorial, J)G 91.
3 Vinner nej, kommer 6 § att, pä sätt Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, i stället för momentet litt f, innehålla tvä momenter, så lydande: f)
Om sältet för utlåningen och om kreditiv-rörelsen, samt g)
Om deposition på tipp- och afskrifning s-räkning.
Omröstningen liar utfallit med 34 ja och 85 nej; Och enär Nej sålunda vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Aty-propositionen. 4:de Voteringen:
Den, som vill, att 2 momentet i 7 § af förslaget till lag för enskilda Ränker skall hafva denna lydelse: »Såsom säkerhet för den del af teckning s-summan eller grund-fonden, som ej uti reda penningar tillskjutet, må begagnas icke allenast guld och silfver, utan äfven sådana fastighets-inteckningar, allmänna verks och inrättningars räntebärande obligationer, samt aktier, som för ändamålet af bolaget godkännas, efter pröfning, den Konungens Befallningshafvande, eller den han i sitt ställe förordnar, bör öfvervara, med rättighet och förbindelse att dervid göra anmärkning, om skäl förefinnes», röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; Vinner Nej, kommer det ifrågavarande momentet, att, i öfverensstämmelse med Preste- och Bonde-Ståndens beslut, lyda sålunda: »Såsom säkerhet' för den öfriga delen af grund-fonden må begagnas
Rikets gällande mynt, kontrolleradt guld och silfver, fastighets-inteckningar samt allmänna verks och inrättningars räntebärande obligationer; dock att inteckning ej antages tilt säkerhet för högre belopp, än den intecknade fastighetens taxeringsvärde för det i Bankens bolags-reglor bestämda år, ej heller räntebärande obligation för högre belopp än det, hvartill den, utan särskild ställd borgen, i Rikets Ständers Bank, enligt gällande Banko-reglemente, belånas.
Säkerheten godkännes af dclegarne, efter pröfning, den Konungens Befallningshafvande, eller den han i sitt ställe förordnar, bör öfvervara, med rättighet och förbindelse att dervid göra anmärkning, om skäl förefinnes.» Voteringen har, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 54 ja och 64 nej; Och enär Nej således vtinnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med A7e/-propositionen. 5:te Voteringen:
Den, som vill, att vid den slutliga voteringen, angående lydelsen af 11 § i förslaget till lag för enskilda Banker, till kontra-proposition uppställes Borgareståndets förslag, så lydande: »Ej må enskild
Bank utgifva sådana tryckta eller graverade kredit-sedlar, som i § 9 mom.
1 omförmälas, till större sammanlagdt belopp, än som motsvaras af: J:o Bankens hela tecknings-summa eller grund-fond; ock 4 Banko-Utskollets Memorial, Jtä 91.
2:o innehafvande säkerhets-handlingar för beviljade kassa-krediliver, i den märi de anlitas, hvilka säkerheter böra vara lika beskaffade med de i § 7 mom. 2 för grundfonden föreskrifna, dock härför icke till större sammanlagdt belopp, än hälften af grundfonden.
Derest, genom vexling eller annan orsak, det sålunda bestämda förhållandet rubbas, åligge det Bank-direktionen, att inom en månad hafva detsamma återställt, hvaröfver Konungens Befallningshafvande hand hållen; röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; Vinner nej, antages till kontra-proposition Ridderskapet och Adelns beslut, så lydande : »Ej må enskild Bank utgifva sådana tryckta eller graverade kredit-sedlar, som i 9 § 1 mom. omförmälas, eller invisningar ä Rikets Ständers Bank till större sammanlagdt belopp, än som motsvaras af: l:o Behållningen i enskilda Bankens egna kassor af rikets gångbara mynt i silfver eller sedlar; 2:o Återstoden af depositionen i Rikets Ständers Bank; 3:o
Sådane bolagets odisponerade tillgångar i guld och silfver samt hypothek, som i 7 § nämnas, Bankens egna lånehandlingar sålunda härvid icke inberäknade; och 4:o
Innehafvande säkerhets-handlingar för lemnade kassa-kreditiver, i den mån dessa anlitas, dock härför icke till större belopp, än 50 procent af Bankens hela grundfond.
Derest, genom vexling eller af annan orsak, det sålunda bestämda förhållande skulle komma att rubbas, åligge det Banken, att inom en månad hafva detsamma återställt.»
Sedan en sedel blifvit kasserad, har voteringen utfallit med 33 ja och 85 nej; Och enär Nej sålunda vunnit, hafva Utskotten i hufvudsaken röstat öfver följande proposition: 6:te Voteringen:
Den, som vill, att 11 § i förslaget till lag för enskilda Banker, skall hafva följande af Preste- och Bonde-Stånden beslutade lydelse: »Ej må enskild
1 omförmälas, till större sammanlagdt belopp, än som motsvaras af Bankens hela tecknings-summa eller grundfond», röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva beslutat, att nämnde § skall lyda sålunda: - Banko Utskottets Memorial, _ls 91.
»Ej må enskild- Bank utgifva sådana tryckta dier graverade kredit-sedlar, som i 0 § 1 mom. omförmälas, eller invigningar å Rikets Ständers Bank till större sam munlag dt belopp, än som motsvaras af: l:o Behållningen i enskilda Bankens egna kassor af rikets gångbara mynt i silfver eller sedlar; 2:o Återstoden af depositionen i.
Rikets Ständers Bank; 3:o Sådane bolagets odisponerade tillgångar i guld och silfver samt hypolhek, som i 7 § nämnas, Bankens egna länehand/ingar sålunda härvid icke inberäk - nade ; och 4:o Innehaft:ande säkerhets-handlingar för lemnade kassa-kreditiver, i den män dessa anlitas, dock härför icke till större belopp, än 50 procent af Bankens hela grundfond.
Derest, genom vexling eller af annan orsak, det sålunda bestämda förhållande skulle komma att rubbas, åligge det Banken, att inom en månad hafva detsamma återställt.» Omröstningen har utfallit med 54 ju och 6o nej; och enär Nej salunda vunnit, häfva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med .Nej propositionen. 7:de Voteringen:
Den, som vill, att 1 och 3 momenterna af 19 i förslaget till lag för enskilda Banker skola erhålla följande af Preste- och Bonde-Stånden beslutade lydelse, eller: »Mom. i.
Derest 'ej enskild Bank, med Rikets metalliska mynt eller sådana sedlar, som lika med mynt i riket gälla, vid anfordran inlöser sina i § 1 omförmälda förbindelser; eller ock, derest af enskild Bank utfärdad invisning ä Rikets Ständers Bank vid uppvisandet derstädes, i anseende till bristande behållning, icke inlöses, åtnjute borgenären ränta af den enskilda Banken efter åtta för Imndradet om äret från den dag, då betalning af kreclit-sedel, förbindelse eller invisning vägrad blifvit, intilldess inlösning åter vidtager; och Mom. 3.
Banks konkurs skall, å Bankens kredit-sedlar och andra i och för den egentliga bank-rörelsen utgifva förbindelser, ränta efter ätta för hundradet om äret å de förra, och till det belopp ä de sednare, som i hvarje fall utfäst blifvit, utgå från den dag, då offentlig stämning beslutes, till dess inlösen åter vidtager», röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; Vinner nej. anses Rikets Ständer hafva antagit den af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutade lydelse, enligt hvilken i 1 momentet orden: »ränta af den enskilda Banken efter ätta för hundradet om äret» utbytas emot orden: »of den enskilda Banken högsta lagliga ränta», samt i Bih. lill R.
Brot. 1853 & 1854.
G Sami. 1 Åfd. 40 Haft. 2 6 Banko-Utslcollels Memorial, M 91. 3 momentet orden: »ränta efter åtta för hundradet om året å de förra och till det belopp å det sednare», utbytas emot orden: »högsta lagliga ränta å de förra och å de sednare ränta till det belopp», •— — — Voteringen har utfallit med 38 ja och 61 nej; Och enär Nej således vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-propositionen. 8:de Voteringen:
Den, som vill, att 2 mom. i 23 <§ af förslaget till Lag för enskilda Banker skall bafva den af Utskotten föreslagna samt af Borgare- och Bonde-Stånden godkända lydelse, nemligen: »Mom. 2.
När bolaget vpplöses, eller råkar i konkurs-tillstånd, vill Konungen, uppå anmälan derom, genom allmän kungörelse förelägga en hvar, som någon den enskilda Bankens kredit-sedel innehafver, att, vid förlust af all betalningsrult, sedeln till inlösen i samma Banks hufvud-kontor uppvisa inom Fern år från kltngöre/sens dalum; börande kungörelsen under hvartdera af de fern åren lvu gånger frän predikstolarne uppläsas», röstar jä; den, det ej vill, röstar nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, 2 mom. i 23 § att lyda sålunda: »När bolaget upplöses eller råkar i konkurs-tillstånd, vill Konungen, uppå anmälan derom, genom allmän kungörelse, förelägga en hvar, sorn någon den enskilda Bankens kredit-sedel innehafver, att, vid förlust af all betalnings-rätt, sedeln lill inlösen i samma Banks hufvud-kontcft uppvisa inom Tvä år frän kungörelsens datum; börande kungörelsen under hvartdera af de tvä åren tvä gånger från predikstolarne uppläsas.» Omröstningen har utfallit med 39 ja och 60 nej; Och enär Nej således vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ae/propositionen.
Hvilket allt Förstärkta Banko-Utskottet skolat för Rikets Ständer tillkännagifva.
STOCKHOLM, TRYCKT UOS JOU.
BECKMAN, 18U. Banko-Utskottets Memorial, N:o 92.
1 N:o 92.
Ank. till Kxp.-Utsk. d. 27 No v. 1854, kl. 8 e. ra.
Memorialmed anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga betslut öfver Memorialet N:o 81.
I anledning af Utskottets Memorial N:o 81, med förslag till vissa nya eller förändrade föreskrifter i 5 Artikeln 1 Afdelningen af Banko-reglementet, angående Bankens vexlings- och kassa-rörelse; hafva Biks-Stånden, enligt Protokolls-utdrag af den 18, 20, 21, 24 och 25 dennes stadnat i följande beslut, nemligen:
Ridderskapet och Adeln har bifallit nämnde förslag, utan annan förändring än att för momenterna litt. a och b af 26:te punkten följande lydelse är vorden antagen: a) att, vid tillämpningen af del nya räknesättet, Rikets Ständers Rank skall utgifva Sedlar att med Silfver inlösas å nedannumnde valörer, nemligen: å § R:dr Riksmynt, att inlösas med 1 { R:dr Silfver Specie, enligt 1830 års myntfot.
K 10 dito 2 i dito dito.
» 50j dito 121 dito dito. i 100 dito 25 dito dito.
å 500 dito 125 dito dito.
å 1,000 dito 250 dito dito.
Btt. titt R.
Brot. 1853 $ 1854. 6 Sami. 1 Afd. 41 Raft.
1 3 Banko- VIskoi leia Memorial, N:o 89.
L) tall texten u dessa Sedlar Lär lyda, som följer: »Sveriges•
Rikes Ständers Bank inlöser vid anfordran denna St del ä Riksdaler 00 Riksmynt med 00 Riksdaler Silfver Specie, enligt 4 $50 års mynt fot.
a Burande derjemte lagen emot Banko-sedlars efterapning och förfalskning samt den deruti tillika stadgade belöning för upptäckandet af sådant brott å Sedeln åberopas.» Preste-Ståndet bar likaledes bifallit samma förslag med följande förändringar: l:o. att vid slutet af lärde punktens l:sta moment, sid. 11, bord® tilläggas dessa ord: » / ä en tretioendelväendels dito.» 2:o. att den i 26:te punkten mom. a) sid. 20 lemnade föreskrift rörande de nya Sedel-valörernas inlösning borde, i olikhet med Utskottets förslag, bestämmas sålunda: »å 1 R:dr Riksmynt, att inlösas med 4 R:dr Silfver eller 2 ort 12-15- digt myntadt Silfver.» å 5 R:dr dito — — — 14 R;dr Silfver eller 10 ort dito dito. o. s. v., med iakttagande af behörig evalvation i Riksdaler Silfver för de öfri ga af Utskottet föreslagna Sedel-valörerne. 3:o. att, med ogillande af Utskottets förslag i morn. b) af sistberörde 2G:te punkt, till texten å de nya Sedlarne, Kansli- och Finans-afdelningens uti doktor Björkmans reservation om-förmälda förslag, borde antagas, nemligen: natt vid tillämpningen af det nya räknesättet, Rikets Ständers Bank skall ut~ gifva Sedlar å 00 Riksdaler Riksmynt, alt inlösas med 00 Riksdaler i Silfver, eller 00 ort 42-lödigl myntadt Silfver.a Borgare-Ståndet, sora låtit bero vid hvad Utskottet, pag.
19 och vid början af pag. 20, uti 2G:te punkten' anfört, har gillat hvad Utskottet i samma punkt (under momentet a) föreslagit, med uteslutande af valören å 1 R:dr Riksmynt ibland de Sedlar, som skola af Rikets Ständers Bank utgifvas och i öfrigt godkänt ifrågavarande Memorial. Bonde-Ståndet har hi fallit samma Memorial i alla delar.
■Af denna redogörelse inhemtas att Riks-Stånden i följande omständigheter stadnat i skiljaktiga beslut, nemligen: l:o huruvida Rikets Ständers Bank skall utgifva Sedlar å En R:dr Riksmynt och ISttmko-Utekottets Memorial. X:e 92. 3 2:o huruvida i texten å de Sedlar, sora Rikets Ständers Bank skall utgifva i Riks ditler Riksmynt bör utsättas det Riksdaler-tal i Silfver, hvarmed de komma att infrias.
I första frågan har Utskottets framställning bifallits af Preste- och Bonde-Stånden; hvadan Utskottet inbjuder de öfriga Riks-Stånden att i detta beslut instämma; men skulle denna inbjudning icke af någotdera Ståndet antagas, så får Utskottet, för frågans afgörande uti Förstärkt Banko-Utskott, föreslå följande voterings-propositien:
Den som anser att, vid tillämpningen af det nya räknesättet, Rikets Ständers Bank skall utgifva Sedlar å En Riksdaler Riksmynt, röstar Ja; Den, det ej gör, Nej.
Vinner Nej- kommer Banken icke att utgifva Sedlar å nämnde valör.
I den sednare frågan åter hafva Borgare- och Bonde-Stånden bifallit Utskottets förslag, hvilket deremot är vordet ogilladt af de öfriga Riks-Stånden, hvilka stadnat i sinsemellan skiljaktiga beslut.
Och sorn angeläget är att texten å de nya Sedi arne varder bestämd; har Utskottet till en början skolat inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att instämma med Borgareoeh Ronde-Stånden, samt får om denna inbjudning icke af någotdera Ståndet antages, och Ridderskapet och Adeln ej eller finnér för godt att förena sig i Preste-Ståndets med Utskottets tillstyrkande närmare öfverensstämmande beslut, föreslå, att frågan må afgöras genom omröstning i Förstärkt Banko-Utskott, enligt följande Voterings-propositioner: l:o angående Contra-propositionen: