Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Februarii tillkänna»ifvit, att Kongl. Majit, betänkt att, lill inskränkning af bränvinets dfverdrifna oell skadliga bruk, bidraga genom alla åtgärder, som i denna hushålIsgren af Kongl. Majit bero, bar för afsigt, att in skränka tiden för bräuvinsbränningens utöfning i .allmänhet till endast Sex månader af året, och meddela bestämdare Stadganden emot missbruk vid redskapens form och sammansättning samt utfärda förnyade föreskrifter, angående minut försäljning af bränvin; hafva inom Biks Stånden motioner och yttranden i ämnet blifvit framställde:
IIos Högloft.
Riddcrskapet och Adeln: tf Herr Grefve Lewenhaupt, Patrik , Herr Grefve Horn, Herrar Friherrarne Boye, QLudvigf) Toll, (Gustaf,') von Strokirch, Löwen, Sprengtporten och Palmstjerna, samt Herrarne Montgommery, Ramsay, Carleson, Rothlieb, Ascel Fredric, Charpentier, Gripenstedt, von Wahrendorff, af Robsahm, Stedt, von Troil och af Ekenstam.
Hos Högvördige Preste-Ständet: af Herrar Biskopparne, Doctor af Wingård, Doctor Faxe, Doctor Thyselius, Doctor Iledre'n och Doctor Franzén, Herrar Professorerne Doctor Engeström, Doctor Hasselroth och Doctor Agardh, Herrar Prostarne, Doctor Elf ström, Doctor Björkman, Docl or Hvasser, Doctor Ruus, Doctor Heurlin, Doctor Petersson, Doctor Bexell, Rosén, P. P. Svedelius, Bjursten, Öhrnberg, Mittag, Ödmann, Ahlgvist, Edvall, Stenhammar, Östberg, Nordin, Holmström och Astrand saint Herr Kyrkoherden Bergvall: inom Fä Hofi. Borgare-Stdndet: af Herrar Leffler, Petré, Halling, Rubin, Andersson, Maechel, Wijkman, Hessle, Egnell, Olbers, Cederborg, Levin, Waern, Helleday, Helsingiu$, Jrnberg, Langenberg och Wijk; Sihy till R' ät, Prot, j834' 3 Sami. 2 Af cl. , 3:dje Häftet.
Bevoch' Oecon.-Utsk. Betankande IV.-o 31 inom Hedervärda, Bonde-Ståndét: af Riksdagsmännen ifrån Malmöhus Län:
Tufve Månsson, Anders Nilsson och Nils Månsson; ifrån Stockholms Län: Nils Insulin, Jan Petter Jansson, Eric Ersson och Gustaf Larsson; ifrån Södermanlands Län : Gustaf Gustafsson; ifrån Östergöthlands
Län: Anders Brisman och Lars Larsson; ifrån Elfsborgs
Län: Anders Danielsson, Lars Ifarsson och Hans Jansson; ifrån Götheborgs och Bohus Län; Lars Hansson, Olof Svensson och Olof Eriksson; ifrån Kronobergs Län:.
Sven Heurlin, Johan Christoffersson och Göran Jonsson; ifrån Christianstads
Per Nilsson, Per Jonsson och Jöns Jönsson;. ifrån Westernorrlands Län:. Johan Olof Dahlberg, Erik Svanberg, Johan Bengtsson och Nils Strindlund; ifrån Jönköpings
Län: Johannes Andersson, Johannes Svensson^ Peter Jönsson, Anders Pålsson och Per Persson; ifrån Blekinge Län:
Vice Talmannen Jon Jonsson, Ola Jeppsson, B, G. Appelqvist och Olof Mänsson; ifrån Wermlands Län :
Bengt Eriksson , Johan Erik Jansson, Olof Olsson, Jonas Kylander, Johannes Olofsson och Per Ersson; ifrån Calmar Län: Johannes Andersson, Peter Persson, Nils Magnusson och Samuel Jönsson; ifrån Hallands
Län: Erik Ersson; ifrån Jemtlands Tjärs: Erik Nilsson och Anders Mårtensson; ifrån Westerbottens
Län; Jölun Larsson Wiklund, Olof Olofsson och AndersNormark; ifrån Örebro Län: Anders Eriksson,.
Nils Persson och Lars Olsson; ifrån Gefleborgs Län: Erik Persson; ifrån Upsala Län '.Johan Andersson och Nils Larsson; samt ifrån Westmanländs
Län: Erik Ersson och Andeis Andersson; hvilka motioner blifvit remitterade dels till Bevillnings-, Lagoch Oeconomie-Utskotlen gemensamt, dels. serskildt tilL något af desse. Utskott.. i..
Yid granskning af Motionerne hafva Utskotten funnit, det en Motionaire, Jonas Kylander ifrån Wermland, föreslagit, att bränvinslillverkningen måtte helt och hållet förbjudas, hvilken fråga således först torde till besvarande böra upptagas; och som bränvinsbränningen under en längre tid utöfvat det inflytande på jordbruket, att densamma för närvarande icke utan menliga påföljder kan derifrån skiljas,, samt sjelfva varan äfven närmat sig till ett. behof för nationen,, anse, Eev.- och Oecon.-TJtsk. Betänkande N.-o 3.
3 Utskotten något afseende å berörde motion icke kunna fastas. §•
Då i öfrigt flere motioner åsyfta serdeles genomgripande förändringar i nu gällande föreskrifter om bränvinsbränningen och dermed gemenskap egande ämnen, hafva Utskotten ansett lämpligast för en ändamålsenlig behandling af ärendet, att nu föreslå allmänna grunder för rättigheten och vilkoren af bränvinslillverkning, samt beskattningen deraf, och atti sammanhang dermed besvara motionerne, så vidt de sträcka sig till de i dessa delar föreslagna förändringar, hvilka väsendtligast kunna innefattas i följande momenter: i:o
Att en gräns måtte bestämmas emellan husbehofs- och fabriksbränvinsbränning, samt den förra vara medgifven alla jordegare med en mindre pannerymd och den senare tillåten för hvar och en, som dertill sig anmäler med hvad redskap sorn helst; 2:0
Alt husbehofs-bränvinsbränningen måtte upphöra samt tillverkning af bränvin endast fabriksmessig! få utöfvas och vara en och hvar tillåten; 3:o att Städernes bränvinstillverkningsrättighet måtte alldeles upphöra och en sådan rättighet hädanefter åtfölja endast jord på landet; /po att, till hämmande af bran vinets omåttliga bruk, genom förminskad tillgång och varans fördyrande, icke allenast tiden för bränvinsbränning mätte inskränkas och beskattningen å tillverkningen förhöjas, Utan ock all slags konst-apparat förbjudas och endast enkel bränvinsbränningsredskap tillåtas lill begagnande med en bestämd construction och inskränkning i den nu löfgifna pannerymden.
4 Bev- och Oecon.-TJtsk. Betänkande N:o 3.
Sorn en ymnig tillgång på bränvin, i förening med lågt pris derå, bidrager lill ett omättligt och skadligt förtärande af denna vara inom nationen, hafva Utskotten funnit, alt åtgärder böra vidtagas, lill fördyrande af bränvinet och minskning i tillgången derpå; och då det utgör en fördel för jordbrukaren att till bränvinshränuing kunna använda sine understundom i annan väg oafsällbara producter af jorden, dels för egel behof, dels till afsalu och dels för att tili ladugården anskaffa ett tjenligt ulfudringsämne, hafva Utskotten ansett brån vinsbränuings-rältigheten böra, såsom en jordbrukets förmonliga tillhörighet, utslutaude ålföl» ja jord på landet och i Städerue. §•4.
Med tillämpning häraf, finna Utskotten sig icke kunna tillstyrka, atfe bran vinsbränningen må såsom fabriksnäring bedrifvas; hvaremot Utskotten, i likhet med hvad i irsta Art. 2 §. af i83o års Förordning om hränvinsbränningen finnes stadgadt, föreslå, att branvinsbrännings-rälligheten må på landet åtfölja hemman och hemmansdelar med åsatt mantal efter Jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedd* utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra-ordiuarie rotering deltaga eller rotelrihets-afgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till Kongl. Majrt och Kronan eller till Innehafvare af Kongl. Majlis och Kronans räll belagde torplägenheter, samt i Slftderne den lill hvarje Stads område hörande Jord. §. 5.
Då Utskotten hysa den öfvertygelse, att de sammansatte eller konst» hränneri-redskapen, genom den dermed till betydlig höjd uppdrifne produclion, synnerligast bidraga lill en öfverflödig tillgång på bränvin och lågt pris derå, hvilka omständigheter Utskotten redan uppgifvit såsom befrämjande fyllerilasten, hafva Utskotten, dels för att, så vidt det i denna väg låter sig göra, hämma ett omättligt bränvinssupande genom en förminskad tillgång, och dels i beli aktande deraf, alt brönvinsbrännin> gen, sådan den nu bedrilves, kan, ulan afsaknad för jordbruket, hvars förmon den egentligen bör afse, tåla inskränkning, funnit nödigt att, genom förändrade föreskrifter i afseende på redskapens beskaffenhet, åstadkomma ett förmiuskadt tillverkuings-belopp, för hvilket ändamål Utskotten föreslå, alt Bev.- och Occon.-Utsk. Bestänkande N.o'3. 5 bränvin sbränn ing hädanefter må utöfvas med enkel redskap, hvartill , med afseende å besparing af bränsle, endast mäsk värmare, utan. rectifications-apparat, bör få begagnas, samt alt ali annan konst-apparat forbjudes. §• 6.
Till enkel redskap räknas panna med balt, bröst och nfkylningsredskap; hvaremot all annan apparat, med undantag af mäsk värmare, anses böra lill konstredskap.
För alt undanrödja aIl<C underslef i afseende på redskapens construction, hafva Utskotten ansett nödigt bestämma, alt panna icke får vara lägre än sex tum ifrån bottens kant till bröstets kant in vändigt och pannans öppning icke större än hälften af pannbottncns diameter; att ifjdlningslucka på halt eller bröst lill panna utan mäskvärmare ej må finnas; att halsen icke får vara högre än 3 tum; att hattens rymd ej må öfverstiga två tredjedelar af pannans; att, å inmurad panna, limmingen icke får gå högre än på halfva halsen; och att, vid utrönande af pannans innehåll, densamma uppmätes ifrån bottnen till halsens nedre kant; äfvensom Utskotten, vid mäskvårmares begagnande, fästat sådarte vilkor, att densamma må användas endast för lillmäskningens uppvärmande och icke öfverstiga pannans rymd med mera än en femtedel, samt »eke vara inmurad eller af eld vidröras. §• 7-
Med bibehållande af det lii'lills vanliga maximum i pannerymd af 90 kannor, anse
Utskotten en panna af nämnde storlek böra vara det högsta, som af jordegare på en bolstad eller egendom, som nyttjas under eget bruk, må till brån vinsbränning begagnas; hvarvid jemväl bör iakttagas, att den panlierymd, hvarmed egare eller innehafvare af jord är berättigad att bränna, icke må fördelas i flere pannor, utan skall bränvinsbränningen ulöfvas endast med en panna; finnande Utskotten, att egare af tvänne eller flere egendomar på landet må vara öppet lemnadt alt antingen på ett ställe för alla eller vissa af egendomames sammanslagna värde, eller ock på hvarje af dessa egendomar idka bränvinsbränniug med den pannerymd, som efter jordvärdet får begagnas.
6 Ber*- och öecon.-XJtsk, Betalande IV.o St $. a Hvad i sistnämnde omständighet beträffar
Städernes jord, finna Utskotten skäligt tillstyrka, att af de fleste röstegande invånare i hvarje Stad, der jorden tillhör Staden, må bero att, i den ordning, som uti hvarje
Stad för beslut om Stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill Staden, efter värde af de serskilde jordlolterne, är berättigad, skall åt desses innehafvare upplåtas eller för Stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilde pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flere sammansatte verk efter alla eller flere jordlotters sammanslagne värde; men att åter i de Städer, der jorden är med egande rätt fördelad på Stadens invånare, det må ankomma på det beslut, som ibland dem af pluralitelen, beräknad i mon af jordvärdet, fattas, samt att, i den händelse förhållandet är blandadt, enahanda grunder skola följas, under förbehåll likväl, att, derest Kongl. Maj:t ej, i betraktande af serskilde omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, stadgandet om högsta pannerymden skall för sådane föreningar tjena till efterrättelse; börande för öfrigt, vid utöfningen af Städernes bränvinsbrännings-rättighet, iakttagas, alt de brännerier, som hädanefter för detta ändamål anläggas, varda utom Stadens staket på lämpligt afstånd ifrån andra byggnader uppförde. §■ 9-
För att i möjligaste måtto undvika förändring af den enkla brän vinsbrännings-redskap, som hittills varit begagnad, finna Utskotten skä ligt föreslå, att den pannerymd, som får nyttjas, må bestämmas efter innevarande års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af i83o års förordning om bränvins-biänningen intagne tariff, hvilken under J\T:o i härjemte bifogas. Eev.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.o X U §'■ io..
Med afseende på den hastighet i averkningen,. sorn kan åstadkommas genom begagnande af mäsk värmare,, anse Utskotten, att den nu föresfagne pannerymden bör,, då mäskvärmare’ nyttjas, med en tredjedel förminskas.. §■. i r. Då Utskotten antagit,, att bränvinsbräanings-rätligheten bör åtfölja* jorden,, linna Utskotten skäligt tillstyrka, att i det egendomsvärde, hvarföre bran vinstillverkning får utöfvas, ej må inbegripas någon öfverflöds-åbyggnad eller sådan, som öfverstiger en femtedel afjordens taxeringsvärde, med afseende hvarpå skillnad bör af Taxerings-Comile'erne uppdragas emeliam nödig, och öfverflödig; byggnad, . der den finnes.. §■. 12..
För att med rättvisa och billighet tillämpa grunderne för bränvinsBrännings-rättigheten, hafva Utskotten funnit sig för större egendomar,, hvilka, med en större tillgång af jordprodueter, kunna vara i behof af en mera utvidgad bränvinsbränning, böra bereda tillfälle dertill; och få Utskotten derföre föreslå,. att, för egendomsvärde af 22,5oo R:dr och derutöfver, må,, utan förminskning i pannerymden, begagnas en panna oro cjo kannor, jemte mäskvärmare, hvilken förmon äfven bör i proportion tillkomma egendom i, värde öfver i5>ooo Rtdrr odi intill; förstnämnde belopp. §•. i3. Sorn Utskotten anse bränvins-bränning icke vara för jordbruket erforderlig under hela året,, och en förkortning i bränningstiden äfven kan; i betydlig mon bidraga till en förminskad tillgång på bränvin,, finna» Utskotten; sig böra föreslå, att tiden för bränvins-bränning roå inskränkas till sex månader om året, ifrån den i November till April månads; slut; hvar och en till bränvinsbränning berättigad 1 i k vä U öppet lemnadt, att vid mantalsskrifning! uppgifva,,] antin.1- 8 T.ev.- och Oecon.-TJtsk. Betänkande N.-o 3. gen han vill begagna hela eller halfva denna termin, ellef den första eller senare hälften deraf, med skyldighet, i händelse första hälften af terminen begagnas, alt sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling; och kommer afgiften för bränvinsbränning alt, i förhållande derefter beräknas. §• *4- Beträffande bevillnings-afgifterne för bränvins-bränning, finna TJltlotlen skäligt föreslå den förändring i nu varande beskattning, att ej mindre den utöfver minimibeloppet stadgade afgift af E11 skilling för hvarje kanna bränvin, som 0111 året tillverkas, än ock den efter hemmans- och Stadsjordsvärda utgående bevillning må upphöra, samt alt afgiften hädanefter fästes endast vid redskapen, beräknad efter en billig grund af den tillverkning, som med den kart åstadkommas, i hvilket afseende Utskotten antagit, att för pannor till och med 16 kannor skatten bör utgå efter 8 sk. för kanneryinden; ifrån 16 kannor till och med 3o kannor efter en tillökning af 1 sk. på kannerummet; ifrån 3o kannor till och med 4° kannor, efter tillökning af 2 sk. på kannan; ifrån 4° kannor lill och med 5o kannor efter tillökning af 3 sk. på kannan; ifrån 5o kannor till och med 60 kannor efter tillökning af 4 sk. på kannan,
ifrån hvilken sistnämnde kannerymd till och med go kannor, då vid produclionen någon förmon af ökad bräktvins-qvantitet på pundet icke vinnes, afgiften tillökas med 2 sk. på kannerummet, hvilket förhållande af bilagde tariff N:& % närmare utvisas. §. i5.
Då Utskotten föreslagit, alt pannerymden, om mäsk värmare begagnas, skall med en tredjedel förminskas, anse Utskotten någon serskild afgift för mäskvärmare icke böra ega rurn i annan händelse, än då den nyttjas till den för egendom öfver tS.ooo R:dr värde ti 1 i ät ne pannerymd, hvarvid bör iakttagas, att, efter förhöjning å pannerymden af 5o procent, afgiften beräkna* med tillökning af 2 sk. på kannerummet utöfver hvad för en Bevilln.- och Oecon.-Ulsk.
Betänkande N.o 3. 9 en 90 kannors panna belöper, på sätt tariffen närmare utvisar. §. 16.
Hos Utskotten liar väl fråga förekommit, oro någon viss tid borde bestämmas, hvarunder innehafvare af pistoriska verk eller konstbrännerier skulle, såsom en billig ersättning för den förlust, sora kommer alt drabba dem genom desse inrättningars upphörande, tillåtas att desamma vidare begagna; men som Utskotten, vid närmare öfvervägande häraf, funnit en sådan tillåtelse dels i betydlig mon och för en längre thi motverka det åsyftade ändamålet af förminskad tillgång på bränvin och dels föranleda ett kännbart lidande för de enkla pannorna, hvilka, med den föreslagne högre beskattningen, kunna mindre än förut täfla med konstbrännerien i tillverkningens afsättning, anse Utskotten sig böra tillstyrka, att rättigheten, att till bränvinsbränning begagna annan redskap än den Utskotten föreslagit, må upphöra så snart den nya Författningen om bränvinsbränningen blir till efterlefnad gällande. §• >7- Hvad angar den af en del Motionairer väckte fråga, huruvida öfverlåtelse på annan person af bränvinsbrännings-rättighet, som innehafvare deraf icke sjelf begagnar, hädanefter må ega rum, så.enärbränvinsbrännings-rättigh* ten bör åtfölja jorden och Utskotten icke funnit skäligt, ali innehafvare af jord skulle förbjudas att på annan person öfverlåta en jorden tillhörande rättighet, den han icke sjelf utöfvar, helst en sådan öfverlåtelse icke kan blifva för någon annan förnärmande, anse Utskotten sig böra tillstyrka, att den hittills lofgifne transporträltigheten i berörde afseende äfven hädanefter må fortfara, hvarvid, utom de föreskrifter, som derom redan linnas i nu gällande Författning upptagne, Utskotten likväl anse det vilkor böra fästas, att innehafvare af bränvinsbrännings-rättighet, då han densamma på annan person öfverlåter, ,jemväl skall ansvara för öfverlrädelser emot Förfatlningarne om bränvinsbränningen, som af en sådan person kunna begås; och få Utskotten, Bik. till R.
Prat. 1834■ 5 Sami. 2 A/d. a 3:dje Häftet, I» Bevillnoch Occon.-Ulsk.
Betänkande N:0 5. i sammanhang härmed, föreslå, att då flere åboer å samma hemman eller å serskilde hemman inom samma byalag förena sig om en gemensam utöfning af deras bränvinsbrännings-rätlighet med en gemensam panna, bränvinsbränningen bör verkställas på viss uppgifven lägenhet inom hemmanets eller byalagets område, i hvilka omständigheter
Utskotten uti det reglementariska vilja föreslå de Stadgandeu, som, till förekommande af missbruk , kunna finnas af nöden. §• 18.
Vidkommande de i åtskil 1 ige motioner framställde yrkanden , deh att minuterings-rättfgheten af bränvin måtte hvar och en tillåtas emot afgifter till Staten, och dels att berörde rättighet måtte alldeles upphöra eller åtminstone krogarnes antal inskränkas; så enär Utskotten anse en obegränsad minuterings-rättighet af bränvin understödja fyllerilasten, samt att åter ett allmänt förbud emot minutering af bränvin skulle föranleda till lömtkrögeri, finna Utskotten sig icke kunna biträda dessa motioner i vidsträcktare måtto, än att Utskotten tillstyrka: det nödig inskränkning i minulerings-rältigheten må vidtagas, i hvilket afseende, äfvensom angående beskattningen af denna rättighet, Utskotten vilja meddela yttrande i det Betänkande, som kommer att åtfölja Förslaget till reglementariska föreskrifter om brön vinsbränningens utöfning; i sammanhang hvarmed Utskotten gemensamt med LagUtskottet äfven torde få besvara öfrige delar nf de i ätnnet framställde motioner.
Hvad Utskotten här ofvan föreslagit, varder till Rikets Höglofl. tstSu» ders pröfning vördsamt öfverlemnadl.
Stockholm den 10 Junii i834- Bsvsiln.- och Oecon.-Utsk.
Betaande JY.o 3.
N:o r. Pannerymds Tariff".
För hammrin, lägenhet eller stadsjord, som i värde nnderstiger, eller »ippgår ti K •eli med 500 R:dr, må begagnas en pannerymd nf 20 Kannor.
■För ett värde öfver 500: till och med 750: — 25 — 750: — — — 1000: — 30 — 1000: — — — 2000: — 35 — 2000: — — — 3000: — 40 — 3000: — — — 4000: — 45 — 4000: — — — 5000: — 50 — 5000: — — — 6000: — 55 — 6Q00: — — — 7000: — 60 — 7000: — — — 8000: — 65 — 8000: — — — 9000: — 70 — 9000: — — —10 000: — 75 — 10 000:— — —11000: — 78 — 11000:— — —12 000: — 81 — 12 000:— — —13 000: — 84 — 13 000: — — — 14 000: — 87 — 14 000: — — _ 15,000: — 90 — Då mäsk värmare nyttjas, förminskas panneryrnden med ^:del.
Den pannervmd , sorn för egendom öfver 15,000 Rtdrs värde får begagnas, jemte mask värmare, ninn förminskning i panneryrnden, beräknas för ett värde öfver 15 000 till och med 16 600 R:dr till 65 kannor.
16 000 — — — 17 000 — — 70 — 17.000 — — — 18 000 _ _ 75 _ 18 000 — — — 18 900 — — 78 — 18 900 — — — 19 800 — _ 81 — 19 800 — — — 20 700 — — 84 — 20,700 — — — 21600 — — 87 — 21600 — — — 22,500 — — 90 — Bevittna och Oeeon.-UtsK..
Betänkande■ IV.o 3l. N:o 2.
Tariff på Pannerymds-afgiften :: 12 kannoärs- panna - - - 2 R:dr lä - 2: 8. 14 —— — - - 2: i6w 15 _ . - - 2; fp 16 - - - 2: 3.2. 17 -— k 9 sk- 3: 9- 18 ar I o. - 3: 36, 12 a i t* - 4: *7- 20 h r - 5: 21 a 13*. - 5: 33- 22 a »4 - 6: 20* 23 a 15. - 7: 9' 24 a 16. - 8: 25 a *7- - 8; 4.. 26 . — a 18. - 9: 36» 27 a >9- • 10: 33. 28 , — a ao». 11: 3 a. 2a a 21. - 12. 31. 30 å 22. - 13: 36. 31 å 24 - 15: 2 4 32 —... a 26. - 17: 16. 33 !L 28. - 19: 12. 34 a 3.0. - 21: 1-2. 35 a 32. - 23: 16. 30 a 34 - 25: 24. 37 a 36. - 27: 36. 38 —- a 38. • 30: 4- 39 a 4o. - 32: 24. 40 h 42. - 35: — 41 a 45. • 38: 21. 42 a 1 R:dr - 42: — 43 a 1: 3. - 45: 33. 44 .. a 1: 6. - 49: 24. 45 — å 1: 9. - 53: 21. 40 _ å 1: 12. - 57: 24. 47 —— å 1: 15. - 61: 33. 48 •I— . • a 1: 18. - 66: — 49 . a 1: 21. - 70: 21. 50 å 1: 24. - 75: — 51 t. — a 1: 28. - 80: 36. 52 a i: 32. - 86: 32. & sk., pes kannerum, Be vilh.- och Occon-Utsk.
Betänkande N:o 3, För 53 kannors- inanna a 1; 36. - 92: 3 6. 54 __ a 1: 4*0. - 99: — 55 ä i: 44. - 105: 20. 56 å 2: _ 112: — 57 ' .-T a 2: 4- - 118: 36. 58 • a 2: 8. - 125: 32- 59 —— a 2- I2V - 132: 36. 60 - —- a 2: l6. - 140: — 61 a 2: .6. 144: 42- Progression- 62 ä 2: ao- - 149: 4». 63 — å 2: 22. - 154: 42. 64 - å 2: 2 4; — 160: — 65 „ — å 2: 26.
_ 165: 10. 66 å 2: 28. - 170: 24. 67 — » 2: 3o. - 175: 42. 68 a 2: 3'2. - 181: 16; 69 ä- 2: 34. - 186: 42. 70 —e å 2: 36. - 192: 24. 71 — h 2: 38. - 198: 10. 72 — a 2: 4#>• - 204: — 73 a 2: 42. - 209: 4> 74 ' å 2: 44. - 215: 40. 75 — a 2: 46. - 221: 42- 76 - - ■ -- å 3: - 228: 77 —— a 3: 2. _ 234: 10. 78 å 3: 4- - 240: 24. 79 - - - » 3: 6i - 246: 80' —— h 3: 8; . 253: |6. 81 å 3: 10. - 259: 42. 82 „ å 3: 12. - 266: li- 83 . å 3: .4- - 273: to. 84 å 3: .6. - 280: —- 85 i, i„r å 3: .8. - 286: 42. 86 — rs 3: 20. - 293: 40. 87 — å 3 22- - 300: 42. 88 - - a 3: ’4- - 308: 89 ä 3: 26- - 315: 10.. 90 . a 3: 28. - 322; 24.
DS mäsk värmare nyttjas till elen för egendom öfver id,ooo ft:d» värde tilläfne j»ae nerywd. beräknas afgiften, efter 5o* procents förhöjning å pannerymden, med fortgå ende tillökning af a sk. på kannerummel, utöfver hvad för en 90 kannors panna belöper, nemligenr
För 91 kannors pannerymd a 3: 3o. - 329: 42. 92 — — a 3: 3a. - 337: ,6. 93 — — k 3: 34. - 344: 42. Besvilln.- och Öecon.Utskotlels Betänkande If.-o 5.
För 94 kannors panneryrod å 3: 36. - 352: 24. 95 — — a 3 38. - 360: 10. 96 — — ä 3 4"- - 368: — 97 — — a 3 4a. - 375: 41. 98 — a 3 44. ■- 383: 40. 99 — — a 3 46. - 391: 42. 100 — — a 4 _ 400: — 101 — *— a 4 2. _ 408: 10. 102 — — X a 4 4- _ 416: 2.4. 103 — — a 4 6. - 424: 42 104 — — a 4 8. - 433: 16. 1(5 — — a 4 10. 441: 42.
106 — — a 4 12. . 450: 24. 107 — — a 4 • 4- _ 459: 10. 108 — — a 4 16.
_ 468: — 10.9 — — a 4 18. _ 476: 42. 110 — ,— ä 4 2.0. . 485: 40. lil —v — a 4 22. _ 494; 42. 112 — — å 4 24. _ 504: 113 — — ä 4 26.
_ 513: 10. 114 — — a 4 28. - 522: 24. 115 — — a 4 3o. _ 531: 42. 116 — — a 4 32. „ 541: 16. 117 — — a 4 34. _ 550: 42. 118 — — a 4 36.
_ 560: 24.
.119 — — a 4 38. 570: lo. 120 — — a 4 4o. 580: 121 — — a 4 42. - 589: 42- 122 — — a 4 44- - 599: 4o. 123 — — a 4 46 - 609: 43. 124 — — a 5 _ 620: 125 — — a 5 2. _ 630: IO.
126 — — a 5 4- . 640: 'iL 127 — — a 5 6. - 650: 4?.. 128 — — a 5 ' 8. _ 661: 16. 129 — — a 5 10. - 671: 4a. 130 — — a 5 12 - 682: 24. 10. 131 — — å 5 14. 693: 132 — å 5 16. 704: 133 ' -— — X a 5 .8. - 714: 42. 134 — — a 5 20. - 725: 40. 135 — — a 5 22- - 736: 42. Sevillu.- Och Occon.-TJtsk. Betänkande N.o 3.
Reservationer. 1:0 af Herr Grefve Frölich, G.E.: ”1 egenskap af Ordförande uli de sammansatta Bevilinings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, Jjar jag icke varit i tillfälle tillkännagifva min åsigt i afseende å de fattade beslut rörande grunder för bränvins brännings-rätligheten, hvilka nu öfveriemnas till Rikets Höglofl.