Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till följe häraf har Ordens-Gillet gjort sig om förhållandet härmed Underrättade, och får nu i underdånighet anmäla, att af de under OrdensGiHets disposition stäldta 1 <j J_,äns Eazaretter, äro Upsala, Södertelje, Nyköpings, Linköpings, Örebro, Fahlu, Jönköpings, Carlskrona, Wennersborgs , Borås och Mariestads Lazaretter redan så utvidgade, att de kunna hvardera aflåta ett tjenligt boningsrum för 334 sängar till detta behof utan inskränkning af den för hvarje Lazarett fastställda sjuknummern; att tvänne oinredda våningsrum i Halmstads och frenne i Umeå Lazarettsbyggtaader äfven äro härtill att tillgå, men att Westerås, Carlstads, Wisby, Calmar, Hernösands och Gefle Ijazaretter, i mån af sjuknumern derstädes, hafva ett så inskränkt antal rum, att några af dem ej kunna för närvarande afstås; dock som dessa sednare Inrättningar i allt fall fordra utvidgning, anser Ordens-Gillet till - Den s 9 Maj. tillgäng jemväl der kunna framdeles blifva på rum till förenämnda behof, sä vida allmänna Hospitalsfonden härutinnan understödjes.
Med anledning häraf har Ofdéns-Gillet låtit Upprätta Underdånigst bifogade provisionel la förslag uppå kostnaden till emottagande och underhållande på alla furberörda Läns Lazarettet af försvarslösa och i behof varande hafvande
Qvinspersoner, af hvilket förslag Eders Kongl. Maj:t täckes Nådigst inhämta, att en kostnad af 8724 R:dr Banco skulle åtgå'till så väl inköp af Inventarier sorn ock tjenliga rums inredande vid en del Lazarettet för detta behof, och att dess* utom ett årligt anslag af 10,882 R:dr Banco erfordras till Inrättningens underhållande.
Den Kongl, Remissen återföljer osli Seraphimer- Ordens- Gillet framhärdar med djupaste vördnad, Stormägtigste Allernådigste Konung, Eders Kongl. Majtts
Underdånigste oell tropligtigsts tjenare och undersåter, Joli- G. Oxenstjerna.
C. A. Wachtmeister.
-F. RidderstolpeClaés Rålamb.
Stockholm deri 25 Februari 1815. P. U Reuter.
Kongl; Bihang»! 3:dje Del. sid. 656.
Förslag uppå kostnad till emottagande och underhållande pä Låns-Lazaretterna af försvarslösa och i behof varande hafvatde Qvinspersoner.
Till inköp af inventarier.
Säng. och Gångkläder.
Vid hvarje Lazarett äro högst 4 sängar an. sedda kunna härtill inrättas : och är behofvct för 1 säng följande:
I Halmmadrass af Buldan 1 dito Hufvudkudde 1 Tagelmadrass med Bolstervars öfverdrag afdelningar 3 par Lakan af Blångarnsväf .
I Slutlakan, 4 alnar långt, af en våd 1 bättre Hårtäcke fodradt 4 Bindlar af stadigt dubbelt lärft, 4 alnar i hvardera, å 1 R:dr 8 sk. 3 alnar svart vaxduk 3 Handdukar 6 Blångarnslintyg å 1 R:dr 16 sk. 2 Sjukråckar af vanligt Bolstervar 3 par Ullstrumpor ä 32 sk. ; 1 par Tofflor Barnkläder .
Som gör för 4 Sängar - ; Sängkläder åt Sköterskan: i Halmmadrass med Hufvudkudde * i pär Lakan - 1 fodradt Täcke Instrumenter.
Smellies corrigerads raka Tång Levrets
Tång med krökta skeder Perforatoriurn eller Saxen Crochette, dubbel af 2 delar Bentång Stumpkrok Vectis eller Levier Diverse Husgerådssaker 5 st.
Sängställen å 2 K:dr 1 Bord - - 5 Stolar å 24 sk. 1 Nattstol med bäcken dertill af förtent jernbleck Nattpottor .
Lampa - st.
Bägare af förtent jernbleck . . st.
Skålar dito . ' j st.
Trädtallrickar och Skedar - st.
Spottlådor • n koppar Thékiftel , - st.
Stenskålar 1 6 \- 16 — Transport 31 4 300 Banco. - 35 32 5 4 sene Vattenämbar
I Vattenså med stäng hörande 19 I/äns-L Till Inredning och I härtill vid Westerås stads, Hernösands, Lazaretter anses er: ati Lazaretts.Läkaren i 3 \ k. 1 Barnmorska I Sköterska .
Mathållningen för 4 om dagen För Säng. och Gån ProCent af inköps
Diverse smärre utgi ved och ljus
Som för 19 Läns L; {Stockholm den Uj Transport 31 j 4 32 300 32 .'illsamrnans 1 7 I 332 ‘d ‘ • ets styrelse 5.r t-1 tgör - tjenliga rum ; ‘ sby, Halm. r, Ckk och Umeå “ Summa 11 e Lazarett. f thini', 50 25 33 16 JOS efter 1 * sk. bruk i ing efter 35 r • t inköpet af 0 • 3 65 66 33 Tillsammans tgör - 572 10,8821371 4!
P. U, Rutter. efter * Sängair Till inköp af Inventarier.
Säng. och Gångkläder , Sängkläder ät Sköterskan Instrumenter Husgerådssaker . . Bantl ■oi 134. j 6. 35: 38-’ *o. S'a 195: 32.
Som gör för 19 Lazaretter .... 3,717:
Beparationer vid en del Lazaretter . 2,400.
Summa 6,117: je Lazarett. o Arliga Underhållet. eningens aflöning . . hållningen ....
Säng- och Gängkläders ukning jrse smärre utgifter gör för 19 Lazaretter . I08: 16 18a : 24 35* jo. 355: 40 Banco. 6>7öo: 40»* 1 ' ' : .... ' • . ■ "V : ■ ■ . v* 'rra!;;:;-:. , m B MS Den 39 Maj* Kongl, Maj:ts Nådiga vilja är, att hosföljande handlingar öfverlernnas till Finance-Expeditionen, för att i sammanhang med den om Kronogpinnhusets i Norrköping utvidgande gjorda ansökning, Kongl.
Stockholms Slott den 5 October 18(4.
Uppå Nådigate Befallning, -E. J. Bergenschöld.
Majit vill häröfver* så -vidt frågan är om hafvand® Qvinnor.? intagande å Spinnhusen, i Nåder hafva inhämtat Bess Ofver-Ståthållare-Embetes, underdåniga utlåtande* Stockholms Slott den 11 Maj i8i4» På Nådigste Befallning) Fredr* Wåhlin.
Efter inhämtande af Splnnhus-IJirectionens Norrköping yttrande, i anledning af Riksens Ständers Justitias-OmbudSmans underdåniga lierna ställan, om icke, till näringsyrkes förskaffande, på fri fot , att med sådana försvarslösa Qvinsper. söner, hvilka ävo på obestämd tid insätta till arbete på Spinnhusen , må förfaras på samma sätt, som redan är förordnadt otti de, på Arbets inrättningen i Carlskrona eller Fästnirigar, anbragte lösdrifvande karlar, får jag nåden samma underdåniga hemställan, med
Directionens yttrande, underdånigast härhos öfverlemna»] 3:dje Del N.-o 83, 84.
Ben 29 Maj.
Jag känner icke huru i andra Xän, Strängt eller liberalt, förfares med försvarslösa Q vinsper» söner; men jag har icke låtit afföra till Spinnhuset andra, än de som befunnits utmärkt van. artiga och liderliga, hvilka något hvar afskyr att taga i tjenst och visserligen icke möjeligen kunna med korrt arbetstid , förbättras och afvänjas från inrotade laster, sorn erfarenheten nogsamt bestyrkt, då en dylik qvinna kunnat öfvertala någon att begära henne ut från Spinnhuset, efter några få månaders vistande derstädes, för att taga henne i tjenst, hvarifrån hon nästan alltid skyndar sig att afvika och återgå till sin vanligen med lättjan förenade lastfulla lefnad, landsorten till tunga.
Andra till förhör liithragta Qvinfolk, som jag förmärkt, kanske ofta af tanklös enfaldighet, hafva någon tid råkat blifva utan försvar, ehuru raska och arbetsföra, eller som kunnat anföra något likligt skäl till förhinder, har jag lein nät på försök, stundom mer än en gång, allt som omständigheter tyckts visa sig , under alfvarsam föreställning, att inom bestämd tid förse sig med tjenst eller annat sta. digt näringsyrke, hvarpå aldrig är brist för andra , än kända raft elaka eller ihärdigt lättjefulla.
Ju k val är till önskande bestämdt nådigt Beslut i detta ämne, till så val min som öfriga Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga efterrättelse, i oskiljaktigt sammanhang hvaraf jag tror mig äfven böra underdånigast anmäla ganska eftertänkeliga svåra följder deraf, att då nu, i sednare tider, allmänneligen Iösaktig he - l) n 4 9 Maj.
659 heten hos Qvinkönet af arbétsclaSsen tillfdgit, hvarifrån verldsligt straff icke vidare får afskräc. ka och hvarpå äfven fordna vanhedren, i menig, hetens tanka» hunnit nästan alldeles Utplånas» ingen depot finnes» dit de försvarslösa
Qvinnor kontia aflemnas , som ärö i hafvande tillstånd » hvilket tillstånd författningarne sätta bland de hinder, sorn berättiga Spinnhus-Directionen att ej emottaga dylika personer ^ icke för dem obekant, och som medförér den verkan, att ett lösaktigt
Qvinfolk, så fort möjeligt är efter Jlarnsbörden , stravt försätter sig i samma tillstånd och. derigenom, för all sin arbetsföra tid, an mer efteråt, friar sig från Spinnhuset och ligger allmänheten til! last.
Jag hemställer derföre underdånigast, om ej, i fall annan författning icke med så beskaffade Qvinfolk kan vidtagas, Eders Kongl.
Majit skulle i nåder för godt finna tillförbinda Spinnhus-Directionen, att qvarhålla dessa
Qvinspersoner till det arbete de förmå, emot någon billig ersättning till Spinnhuset för bristande fulla arbetsförmågan»
Med djupaste underdånig vördnad, trohet
Och nit har nåden till dödsstunden framhärda Stormägtigste Allernådigste Konung, - Edets Kongl. Majus , allerumlérdånigste och tropligfgstg tjenare och undersåte J. A.
Cronstedt.
Jonköpings I-ands-Cari- W. Pereswetoff Marathcellie d 9 Apr.
18*4- Stat - Den 2 9 Maj.
D irectionens för Norrköpings Krono-Spinnhus underdåniga utlåtande, i anledning af Nådiga befäl 'ningen den ii näsflidne
Maj, angående hafvande
Qvinnors intagande å Krono'Spinnhuset , får jag underdånigast härmed öfverlemna.
Med djupaste undersåtlig vördnad , trohet och nit har nåden till dödsstunden framhärda Stormägtigste Allernådigste Konung, Eders Kongl. Maj:ts allerunderdånigste och tropIJgtigste tjenare och undersåt#
J. A. Cronstedt. ^Linköpings Lands-Can- W. Pereswetoff Morath. cellie d. 17 Juni 1814- Stormägtigste Allernådigste Konung!
Oirectionen öfver Kronospinnhuset i Norrköping, sorn i Nåder blifvit befalld afgifva underdånigt utlåtande rörande den af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Einköping gjorda hemställan, att hafvande
Qvinpor hädanefter måtte få emottagas på Krono-Spinnhusen; får i sådant afseende nu den nåden anmäla, att ehuru önskelig och för allmänna sedligheten båtande en sådan förändring af Författningarna visserligen sy - Den 59 Maj. synes vara, möter dock dervid för närvarande, hvad Norrköpings Spinnhus vidkommer, den stora svårighet, att utrymmet icke ens är tillräckligt för de friska och arbetsföra Arrestanter, sorn ifrån hela Götha Rike nu hitsandas, hvarföre
Directionen redan i början af detta år sett sig föranläten, att hos Eders Kongl. Majni un. derdånighet anhålla om utvidgande deraf, inedclät tillbyggande af tvänne nya flyglar.
Skulle Eders Kongl.
Maj:t finna för godt att i Nåder bifalla denna utvidgning, öppnas derigenom äfven en möjelighet, att för framtiden afse ett särskildt rum för hafvande
Qvinnor, som sakna laga försvar, och att dymedelst bevara -åt Fäderneslandet inånga tilläfventyrs eljest vanvårdade lif, såsom ock att betaga lösaktigheten den undanflykt ifrån Spinnhusarbete, soia hittills genom hafvande tillståndet vunnits.
Någon ersättning till Spinnhuset för sådana
Qvinnors bristande arbetsförmåga torde icke behöfva komma i fråga, enär hela Spinnhusets underhåll, så vidt det öfverstiger inkomsten af det åstadkomna arbetet, i alla fall utgår af Eders Maj:ts och Kronans medel.
Skulle åter fråga om ersättning hafva afseende på sådana personer, som någon viss församling ansågs pligtig att underhålla, så vågär Spinnhus-Directionen i underdånighet dervid anmärka, att aldrig Spinnhusen någon tid måtte få anses för fattigvårdsanstalter, eller några andra per - 663 l)en 2 9 Maj. personer få ditförpassas, än sådana, hvilka för begångna brott, eller samhällsvidrigt uppförande böra lida frihetens förlust, tillvinnande af egen förbättring eller åtmindstone till förekommande af andras förledande, Med djupaste undersåtlig vördnad, nit och trohet håfve vi nåden framhärda, Slormqgtigste Allernådigste Konung, Eders Kongl, Majtts allerunderdånigste, troplfgtigste tjenare; qch uuclersåter Carl Arosenius•
Samuel N, Moselius, C. H, Bauman« Stormägligste Allernådigste Konung!
IIos Eders Kongl.
Majtt har Landshöfdingen E hi betet i Linköpings
Län, i sammanhang med redovisningen för jdess förfarande med sysslolösa kringstrykande personer, hemställt, örn icke för, svarslösa hafvande
Qvinnor, i fall annan utväg med dem ej är att vidtaga, kunna få insättas på Spinnhuset, hvarifrån gällande författningar, så länge de äro i hafvande tillstånd, nu befriar dem.
Karold Schenbom. i Pehr Gust. Wedström, Den 2 9 Maj. 663 Öfver denna fräga har Eders Kongl. Maj:t i Naclér täckts infordra Öfver-Ståthållare-Embetets utlåtande; till underdånig åtlydnad hvaraf jag får nåden anföra, att ehuru hafvandeskapet hos en ogift Qvinna, egenteligen och i sin natur, icke är ett hrott, hvarföre hon bör förlora sin frihet; så är det likväl en afvikelse ifrån allmänna ordningen, i det att hon låtit häfda sig, utan att af lägersmannen hafva ett säkert understöd och beskydd under den tid hon är oförrnögen till arbete, samt saknar ett tillräckligt biträde vid affödans uppfostran.
När en sådan
Qvinna nu sjelf är medellös och i saknad af både husrum och föda samt stundom äfven oförmögen att arbeta; så bör hon åtnjuta allmän vård och är visserligen icke behandlad mot personliga frihetens rättigheter, om hon, mindre såsom straff för hennes lättsinnighet, än såsomen t i 11- flygt och under sin oförmåga att förrätta de vanliga göromålen , får en plats på ett ArbetsSpinn - eller Correctionshus, der hon får använda sin arbetsförmåga och åtnjuta uppehälle.
Jag afser härmed blott modrens personliga och fostrets i nära förening dermed stående frälsning från sådana olyckor, som äro en följd af saknaden på föda, värme och husrum, men ej bestraffning för andra, än sådana Qvinspersoner, sorn, vande vid laster och liderlighet, använda sin tid och sina krafter till blott andra menniskors skada och förfång.
Dessa, icke obetydliga skadedjur i samhället, böra få rum på Correctionshusen, för att hindras ftån ogerningar, och ej utgå derifrån förr, än någon ansvarar för deras '664 De/i 29 Maj'. deras uppförande ; da de förra deremot, som blott fattigdomen inbragt, ej ,böra vägras sin frihet, dä de finna utväg till bergning för sig och fostret.
I sammanhang härmed ian jag ej undgå att önska tillvarelsen af inrättningar, der sådana värnlösa mödrar finge sjelfva uppfostra sina barn, åtmindstone under lista och ?.:dra året.
Säkerligen skulle manga späda lif, sorn nu gå förlorade, derigenom frälsas.
Den moderliga kärleken skulle hos den oförderfvade, ehuru förförda Qvinnan, visa sig på det spada fostrets ömmaste skötsel; och troligen skulle äfven hos de lastbara och liderliga Qvinnorna, under vården af den späda affödan, denna allmänna naturkänsla väckas, som säkrast tyglar böjelsen för lösaktighet och gör verkningarna deraf mindre skadliga för samhället.
Med djupaste undersåtlig vördnad , nit och trohet framhärdar, Stormägtigste Allernådigste Konung, tuiderdånigste, tropligtigate tjenare och undersåte Carl Mörner.
Stockholm dea 5o September 1814. JE. G. Westrin.
Den 5 Maj - 6 65 Tillägg.
Uppläst hos samteliga Riks-Standen den 5 Maj.
Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie-Utskotts Betänkande, i anledning af ett från Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet remitteradt mål, rörande ändring uti hvad för fattningar ne angående Hemmansklyfning nu stadga.
Uti ett, den 31 sistlidne Mars, till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet Memorial, har RiksdagsEullmägtigen för Wisnums Härad i Carlstads Län, Olof Larsson, yttrat sig anse angeläget och till Jordbrukets förkofran bidragande, om Hemman linge klyfvas i mindre delar, än hittills i Landsorterna lofligt varit , hvarjemte berna], te Riksdagsman, under uppgift om huruledes uti Wermland mindre besutne
Hemmansboer tvingades att taga lösen för sina jordlotter af de mera besutna, förmält, att de Bondesöner, som blifva Soldater eller antaga annan krigstjenst, men sjelfve eller genom sina Hustrur, ärft nå» gon liten fast Egendom, skulle, under fredliga tider, kunna densamma så uppodla, att de, efter afskedstagandet, derpå kunde, både för sig och Hustru, hafva tillräcklig bergning, tillika med understöd för sina barn; hvilket förhållande ock för Hammarsmeder, Socknehandtver kare. 666 Den 5 Maj. lare, andra Arbetskarlar och mindre Hemmans, ägare, skulle vara af enahanda beskaffenhet; och har Olof Larsson slutligen, jemte förslag om sättet, huru sadane jordbrukare borde kunna utgöra de Hemmansdelarna åtföljande skjutsningar, yrkat att, vid uppkommande frågor om lösningsrätt till obesutna Hemmansdelar, borde noga undersökas, huruvida utrymme och till odling, genom flitigt arbete, duglig mark vid dessa lägenheter funnes.
Häremot har Riks. dagsrnannen Johan Olsson Longberg från Gestrikland, uti ett den 4 sistförflutne April inlemnadt Memorial, anfört, att, om det, lena sidan, icke kunde bestridas, att Hemmansklyfningar på Hemman med stora utrymmen och mycken skogstillgång samt inom skogsägorna till odling tjenliga belägenheter, befordrade flera giftermål och följakteligen en större folkmängd, så skulle likväl, å ändra sidan, en oinskränkt utsträckning af denna rättighet, uti de flesta orter af Riket, medföra en motsatt verkan, och till och med fortskynda jordbrukets förfall; heldst äfven en ganska obetydlig
Hemmansdel fordrade nästan lika så manga hus och byggnader som en större, och vid hvarje klyfning den afskilda delen tarf. vade nya särskildta hus, som medtogo skogen, der den funnes, och penningetillgångar, om timret skulle köpas; äfvensom, för att rätt kunna sköta ett jordbruk, erfordrades att äga en viss gifven arbetsstyrka, tillräckliga dra'gare och försvarlig ladugård, hvilket vid en liten och svag Hemmansdel icke kunde erhållas; i anledning af hvilket allt Riksdagsmannen Longberg an sett - Den 5 Maj. 667 sett vätlligt, att tillstyrka någon mera utvidgad Hemmansklyfning, men deremot förmenat, att ali sadan klyfning borde förbjudas, till mindre delar än sådana, att derå möjligen kunde födas ett pär hästar , sex kor och annan boskap i proportion, samt utsädet utgjorde tre tunnor årligen; dock har Longberg i ställfet föreslagit, att Hemman, som ägde stora, till odling tjenliga utmarker, matte uppmuntras att antaga Torpare, och dem, emot vissa frihetsår, tilldela och afmäta vissa tunnland jord till odling.
Hvarmed Fullmägtige från Carlstads Län sig förenat, I öfrigt hafva, enär detta ärende i Bonde» Ståndet förevarit, följande Riksdagsman muntligen förklarat; o I:o Anders Aberg från Westerbotten, att frågorna om Hemmariskiyfningar, efter sig företeende omständigheter, borde bero på pröfning af Domstolen i orten och, för Kronohemman ■ af Konungens Befallningshafvande. 2:0 Jon Jonsson från Blekinge, att han likaledes nnsåge en vidsträcktare Hemmansklyfning skadlig, men förslaget om vissa ägors afhändande från Hemmanen till Torps anläggning, under evärdelig ägande rätt, och utan årlig afgift till bohlstaden, ännu skadligare. 3:0 Johan Magnus Wessing från Westmanland, att en vidsträcktare Hemmansklyfning vore för vissa orter nyttig, men åter för andra skadlig, och att således en för alla orter allmän lag i detta ämne ej borde vid. tagas. 4:0 Anders Sandstén från Jönköpings och 5:0 668 Den 5 Maj. 5:0 Anders Danielsson från Elfsborgs
Län, aftj för deras hemorter, de nu gällande författningar om Hemmansklyfning vore lämpeliga; samt ti:o Nils Månsson fran Malmöhus Län, att, i hans hemort, Hemman val icke hnge klyfvas i mindre delar, men deremot kunde derstädes 4 tunnland af Hemmanets ägor anslås till Torp, hvilken rättighet alltid funnits vara nyttig och förmonlig för ägaren.
Ofver allt, hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet härmedelst vördsamligen afgifva det utlåtande, att Utskottet, efter en behörigt sorgfällig granskning af detta mål, funnit de uti Kongl, Förordningen den 3» Juni 1747» Förklaringen deröfver; den 24 Januari 1751, och Kongl. Brefvet den 26 November 1763, angående Hemmansklyfningar, gifna föreskrifter, icke utstaka någon viss gräns, hvarutöfver dessa klyfningar ej må sträcka sig, eller bestämma sådana grunder för pröfningen af förekommande frågor örn Hemmansåboers besutenhet, att icke denna pröfning merendels beror af vederbörandes godtfinnande, och således ganska olika utöfvas.
Det är likväl, enligt Utskottets öfvertygelse, häremot högst angeläget, att en viss säker bestämmelse göres, af huru mycken jordrymd ett hushåll, hvilket af jordbruket skall hämta sin föda och utkomst, bör, i mån af markens godhet, beskaffenhet och läge, anses i det mindsta behöfva forsin nödtorftiga bergning samt rentans och öfriga allmänna utskylders utgörande, och Utskottet härleder sin öfvertygelse om angelägenheten häraf ifrån den sanning, att Svenska Allmogens välstånd utgör Rikets verkliga styrka, och att allt, jorn p
Maj. som i någon män verkar deremot, bör pä det högsta förekommas.
Erfarenheten har redan ådagalagt, att uti de orter, der friheten till Hemmansklyfning gatt för vida, har Allmogen blifvit försvagad ; hvarföre ock Kongl.
Majit för en af dessa orter, eller Stora Kopparbergs Xiän, funnit sig föranläten, att, pä sätt 10 punkten i Kongl* Brefvet till Kainrnar-Collegium , ilen 17 Augusti J804, utvisar, förordna, det de Hemmansåboer, hvilka icke kunde å sitt jordlägenhet föda, i öfra Dahlelaget och Säthers Fögderi, rnindst en häst, tre kor, sey. getter och tvä a tre får, samt i de öfriga Socknar, en häst, fyra kor jemte nyssnämnda antal får och getter, skulle, såsom obesutne, vara nödsakade, att, tjugo år elter förrättadt Storskifte, för sina lotter taga lösen , så att Hemman, der åboerne voro besutne, måtte i stället uppkomma.
Utskottet sig likväl böra anmärka, att om en vidsträckt
Hemmansklyfning bör vara förbuden för de orter och Hemman, hvilka hafva trånga och till största delen redan uppodlade utrymmen ; så fordrar dock både enskildt och allmänt bästa, att klytningar, utan afseende på Hemmansberäkningen , sträckas längre å de ställen, der stora utmarker och ännu ödeliggande uppodlingslägenheter lin. nas.
Och som förhållandet härutinnan är bligst skiljaktigt, ej allenast inom särskildta landskap, utan äfven ganska ofta för olika Hemman inom samma districter; så anser Utskottet sig böra vördsammeligen tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att i underdånighet hos Kongl. Majit anhålla, det Kongl. Majit täcktes i Nåder anbe fal - 67o Deri 5 Moj. falla Herrar Landshöfdingarna, ätt, sedan dg,' hvar i sitt Län, hört
Domarena i orten jemte af Landshöfdingen tillkallade
Deputerade, en eller tvänne för hvarje Socken, i underdånighet till Kongl.
Nådiga pröfning föreslå sådana grunder för Hemmansklyfningar och befordran af ödemarkers uppodling, som kunna efter hvarje orts beskaffenhet och öfriga locala omständigheter finnas nödiga, och skulle vid öfverläggningarna emellan Landshöfdingen och Deputerade olika meningar uppstå, bör Frotocollet deröfver till Kongl. Maj:t medfölja.
H vad sluteligen angar den inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta fråga, om rättigheten att anlägga Torp å Hemmanens utmarker; så anset Utskottet det uti denna omständighet kunna och. böra förblifva vid hvad Kongl.
Förordningen den 18 Februari 1767, Skogsordningen den l
Augusti 1805 samt flera gällande Författningar stadga; likväl att, till förekommande af skattskyldig jords förmindskning och Stomhémmane. ns försvagande, härvid alltid matte, vid de tillfällen, då Torpen upplåtas med full ägande eller besittningsrätt, iakttages hvad I5 §. uti Kongl. Förordningen om Enskiften, af den a Februari 1807, rörande Torps anläggande å Hemmanens ägor stadgar och förmår.
Hvaremot eljest, när en Hemmansägare vill anlägga något nytt Torp, utan att detsamma från Kohlstaden afsöndra, så väl ägovidden som öfriga vilkoren dervid torde få ankomma på vederböxandes eget åsämjande, så snart det icke strider emot
Den 5 Maj. 671 emot de, i afseende på landscnlturen, vidtagna Författningar.
Ständers eget närmare ompröfyande vörd. sam mel igen underställdt.
Stockholm den 3 Maj 181 5.
Ståndets Ledam, vägnar vägnar A. Lantingshausen.
Htsselgren.
Nils Månsson. M'.
Iios sauiteliga Puks-Stånden den II jT«j.
Riksens Stånders Stats-Utskotts utlåtande, i anledning af de hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Arfvoden och Tractamenten för respectiva Riks Siändens samt Utskottens Secreterare, Ca nzlister och IVaktbe» tjenwg.
Uti 672 Den 11 Maj.
Uti Hedervärda Bonde-Ståndet hafva åtskilliga anmärkningar blifvit gjorda vid Stats-Utskottets den 22 nästlidne April afgifna Betänkande med förslag till arfvoden och tractamenten för resp. K iks-Ståndens och Utskottens Secreterare, Cantz* lie- och Valctbetjening, hvilka anmärkningar å. syfta tillökning uti aflöningen för i synnerhet Bonde-Ståndets Notarie- och Cantzlister, och hvaröfver Utskottet, genom Protocolls-Utdrag den 27 i förra månaden, blifvit anmodadt att afgifva utlåtande.
Häruppå får Utskottet meddela Hedervärda Bonde.Ståndet till svar och underrättelse, att det förslag till ifrågavarande belöning vid denna Rikssdag, som likmätigt 24 §. i Riksdags-Ordningen blifvit af Herr Landt Marskalken samt Talmannen, med afseende å Samtliga Stånds-Cantzliernas verkliga möda och förtjenst, upprättadt samt af Utskottet granslcadt och Riksens Höglofl.