Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har, eldigt hvad det lörr afgifne Utlåtandet gifver vid handen, grundat sin tillstyrkan af anslag för ifrågavarande trenne föremål på Stor- Amirais-Rmbetets Tredje Afdelnings i detta ämne yttrade åsigt om behofyet och lämpligheten deraf, och, af deri Tabell, som finnes bilagd Kongl. Stats-Utshotlets Utlåtande, N',0 435, Litt, C, 9 Kongl. Majits Nådiga Proposition af den 20 Augusti 1840, angående bildandet af en Styrelse för allmänna arbeten, inhemtas äfven, att desse npprensnings-arbeten blifvit tagne i beräkning bland dem, för hvilka understöd af Statsmedel ansetts böra beviljas.
Vid sådant förhållande, och med afseende ej mindre å desse längst nordligt belägne orters behof af lättade cornmunicationer för transporter a{ de skogsproducter, hvilkas förädlande och afsättning utgör en af den fattiga befolkningens hufvudnäringar, ån ock å den omständigheten, att upprensningar uti Råneå, Luleå och Piteå elfvar redan tillförne under f. d.
Strömrensnings-Comitéens förvaltningstid blifvit påbörjade, men icke ännu hunnit fullbordas, anser Utskottet sig ej kunna frånträda sin tillstyrkan af anslag till berörde upprensningar.
Hvad angar anmärkningen, att Utskottet icke föreslagit något visst bidrag till kostnaden från ortens sida, så enär Utskottet icke trott sig kunna antaga, att någon viss andel i kostnaden borde af invånarne bestridas, har Utskottet, i afseende på desse, likasom en del andre efterföljande företag, ansett det bland de vid slutet af Utlåtandet tillstyrkte föreskrifter för ifrågavarande anslags utgående intagne allmänna vilkor, att, der visst bidrag af orten icke finnes af Rikets Ständer stadgadt, sådant likafullt alltid bör utgå i den nion, som Kongl. Majit kan finna skäligt bestämma, böra blifva tillfyllestgörande; och enär
Utskottet biträder den jemväl under discussionen inom Riks-Stånden uttryckte åsigt, att, för ändamålets vinnande, den 6umma, som för upprensning af de trenne elfvarne i Norrbotten kan komma att beviljas, må ställas till Kongl. Majlis disposition gemensamt för dessa upprensningars verkställighet, så att hvad, sorn pröfva* ej böra utgå för det ena företaget, må kunna till de andra begge eller ettdera af dem användas, får Utskottet, med vidblifvande af sitt förra yttrande uti ifrågavarande trenne punkter, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bevilja, för upprensning af Råneå eif 4ooo Rldr, Luleå eif 5ooo Rldr och Piteå eif 6000 R:dr, tillsammans i5,ooo RidrElco, sa*at att, oaktadt sålunda samtlige desse trenne företag företrädesvis blifvit afsedde att understödjas med nu föreslagne Statsbidrag, Kongl. Majit likväl, derest vid ytterligare pröfning af behofvet, en annan fördelning af anslaget skulle pröfvas lämplig, må ega att hvad, som icke anses vara för ettdera af dessa upprensningsarbeten erforderligt, till ett annat af desamma disponera.
Sik, till R, St.
Trot, 1840 och, 1841, 4 Sami,, 1 AJd„ 3 Band, 2 Haji, 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N',0 435, Litt. C, 4:o Utskottets yttrande, angående upprensning af Umeå-eif, liar blifvit lemnadt utan andra anmärkningar, ån som i anledning af Utlåtan.- det i allmänhet förekommit.
Utskottet vidblifver sitt förra yttrande endast med den hemställan, att det tillstyrkte anslaget 2000 R:dr B:co årligen måtte, under förut stadgade vilkor af bidrag från Umeå stad, få utgå och beräknas för 4 år, med tillsammans 8000 R:dr Btco. 5:o I anledning af hvad Utskottet yttrat, angående anläggandet af en fårjebrygga vid Weda gästgifvaregård samt anskaffandet af en ändamålsenlig färja öfver den derstädes en half mil breda Angermanelfven, har inom Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden blifvit anmärkt, dels att Rikets Ständer icke borde befatta sig med en fråga, som syntes vara föremål för laga pröfning, dels att något bidrag icke skäligen bordt affordras de fårjhållningsskyldige, hvilka för närvarande fullgöra sitt åliggande, genom det att de på båtar underhålla communicationen öfver floden, och således skulle komma att genom blotta tillkomsten af en stor färja tillskyndas förökade utgifter, så väl för densammas framtida underhåll, som för det ökade arbetsbiträdet vid dess begagnande.
Då, enligt hvad hårförutan blifvit inom Utskottet utredt, intet bidrag från de fårjhållningsskyldiges sida för bekostandet af ifrågavarande fårj-inråttning år att påräkna, och Utskottet, vid sådant förhållande, och efter närmare öfvervägande af ämnet, icke anser lämpligt, att Statsmedel användas till ett föremål af sådan beskaffenhet, som detta, har Utskottet funnit sig böra, med frånträdande af sitt förra yttrande, afstyrka det för fårj-inråttningen vid Weda i Ångermanland ifrågasatta anslag. 6:0 Utskottets yttrande, i afseende på ifrågasatt brobyggnad öfver Fjöhls lilla fårjesund uti Indalselfven, har af Ridderskapet och Adeln samt Borgare Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning, och Bonde-Ståndet har i denna punkt Utlåtandet bifallit; hvaremot inom Preste-Ståndet år vordet yttradt, att, för den händelse, invånarne ansetts berättigade till biträde af Statsmedel för arbetets utförande, de samma icke bordt gå miste derom, för det de, innan de kommit i åtnjutande deraf, sjelfva företagit brobyggnadsarbetet.
Då bekostandet af broar och färjor, enligt gällande Författningar, år ett åliggande för ortens invånare, emellan hvilka underhålls-skyldigheten af så vål dessa, som öfriga delar af allmän landsväg blifvit fördelad och det bidrag af Statsmedel, som för nu ifrågavarande brobyggnad blifvit Stats-Utskottets Utlåtande, N',o 435., Litt, C, 11 af Stor- Amirals-Embetets Tredje Afdelning uppfördt, följaktligen icke skolat komma att ega rum, på grund af någon rättighet dertill å invånarnes sida, utan för att derigenom befrämja och påskynda ett allmänt nyttigt företag, till hvars utförande invånarne ansetts vara i behof af understöd, anser Utskottet ofvanberörde anmärkning ej kunna föranleda någon förändring i Utskottets förra yttrande. 7:0 Vid Utskottets förslag, i afseende på upprensning af Indalselfven, har inom Riddershapet och Adeln blifvit erinradt, dels att Utskottet, som erkänt företagets vigt och nytta, saknat skäl att föreslå nedsättning uti det ifrågasatte anslaget, helst arbetet skulle komma att fördyras i samma nion, som utförandet deraf drogs ut på tiden, dels att, såsom vilkor för anslagets utgående, bordt af Utskottet, i likhet med hvad för andra sådane företag blifvit stadgadt, bestämmas ett visst bidrag af dem, sorn flotta varor utföre floden, äfvensom af de strandegare, hvilka genom upprensningen af Lits-elfven skulle komma att vinna en ej obetydlig jordrymd.
Preste- och Borgare-Standell hafva lemnal punkten utan anmärkning, och Bonde-Ståndet återremitterat densamma, på grund af de i allmänhet vid detta Utlåtande gjorde anmärkningar.
Med vidhållande af hvad Utskottet i denna punkt af det förra Utlåtandet yttrat, får Utskottet endast hemställa, att det tillstyrkta anslaget af 4ooo R:dr årligen måtte få beräknas och utgå för 4 år, med tillsammans 16,000 R:dr B:co. 8:0 Vid Utskottets yttrande, i afseende på upprens-ningen af tolf forssar uti Ljunga-elf, har, utom de redan omförmålde allmänna anmärkningar, endast inom Bonde-Ståndet blifvit anmärkt, att
Hafverö sockens invånare icke skäligen bordt, i olikhet med hvad för öfrige fattiga orter i Norrland blifvit tillstyrkt, affordras ett så högst betydligt bidrag till arbetets fullbordande.
Då anledningen, hvarföre Utskottet ansett ett visst bidrag af ortens invånare böra lemnäs till detta strömrensningsarbete varit den, att åtskilige i trakten varande egendomar, äfvensom ett större skeppsvarf, troddes komma att deraf skörda fördelar, för hvilka någon motsvarande uppoffring äfven torde kunna påräknas, samt Utskottets förra yttrande blifvit af 5:ne Riks-Stånd lemnadt utan speciel anmärkning, vidblifver Utskottet berörde yttrande. 12 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 435, Litt, C, g:o Utskottets tillstyrkan af anslag lill upprensning af Landa-forssen i Ljusne-elf har inora Borgare-Stårulet framkallat den anmärkning, att Utskottet icke bestämt, på hvilken tid detta anslag skulle komma att fördelas.
Uti Utlålandet N:o 354 ^iar Utskottet hemställt, att, der ej annorlunda serskildt föreskrifves, de anvisade beloppen skulle komma att utgå under de tre nästföljande åren, med en tredjedel hvartdera året; och får Utskottet nu, i anledning af den gjorda anmärkningen, endast åberopa, livad uti detta afseende blifvit vid besvarandet af återremissen yttradt, jemte det Utskottet vidblifver sin tillstyrkan af ett anslag, stort 6,ooo R:dr, för upprensning af Ljusne-elf. io:o Hvad Utskottet anfört, i afseende på upprensningen af Söderhamns skärgård, har blifvit lemnadt utan anmärkning af Padder skåpet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden, hvaremot Bonde-Ståndet återremitterat äfven denna punkt, under åberopande af de förut gjorde allmänna anmärkningar.
Vid sådant förhållande får Utskottet, under åberopande af livad Utskottet, i anledning af berörde anmärkningar, här ofvan anfört, vidblifva sitt förra yttrande i denna punkt. n:o Utskottets hemställan, i anledning af väckt förslag om upprensning af Norrtelje Å, har af Bonde-Ståndet bifallits, hvaremot inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit afgifne anföranden till förmon för detta arbets-företag, och Ledamöter af Borgåre-Ständet hafva yrkat, dels alt till Kongl. Majit måtte öfverlemnas att, efter vederbörandes hörande, pröfva, om och till huru stor del det erforderliga anslaget må utgå, dels att, då saken vore fullständigt utredd, utom i hvad angick beloppet af staden Norrteljes bidrag, Utskottet bordt kunna derom lill Rikets Ständer afgifva förslag; varande sedermera af Herr Gezelius till BorgareStåndet inlemnade, ocb till Utskottet af Ståndet remitterade Utdrag af Norrtelje Magistratsprotocoll för den -y:de sisth December, samt trenne bevis, hvaraf inhemlats, att stadens invånare till upprensningen af Norrtelje Å, utom det af Stads-Cassan lemnade contanla bidrag, utgjort 2,i65 karl-dagsverken, samt vore villige att lemna ytterligare 5oo dagsverken, i anledning hvaraf, och då det förmodades, att arbetet skulle kunna fullbordas, om Staten anslog ?:delar af den beräknade lotal-kostnaden; g,i5o R:dr, yrkadt blifvit, att en sådan andel af nämnde summa måtte staden Norrtelje beviljas.
Stats-XJtskottets Utlåtande, N:o 435, Litt. C, 13 Genom hvad sålunda blifvit Utskottet meddeladt, bär väl ett anbud af staden att bidraga till upprensnings-arbetets verkställande egt rum; men, då detta blifvit inskränkt endast dertill, att staden, som redan bekostat åtskilliga dagsverken för nämnde företag, skulle ytterligare vilja utgöra 5oo dagsverken, emot det att SLaten lemnade det contanta bidraget, hvilket troddes kunna nedsättas till - af hvad Stor-Amirals-Embetels Tredje Afdelning beräknat, och vid sådant förhållande, äfven om, hvilket Utskottet dock betviflar, företaget skulle kunna, enligt plan, fullbordas för en sådan nedsatt summa, Stadens erbjudande att dertill bidraga endast med 5oo dagsverken icke synes vara å statens sida antagligt, har Utskottet icke funnit sig böra tillstyrka det för upprensning af Norrtelje Å äskade anslag. 12:0 Inom Ridderskapet och Adelil har blifvit yrkadt, att icke allenast de af Utskottet tillstyrkte 24,boo R:dr för upptagande af det ena utaf de i Kodjupet försänkte vrak, utan hela den för farledens fullständiga upprensning erforderliga summa 44>000 R:tir borde beviljas, dels på den grund, att kostnaden blefve betydligt mindre derigenom', att samma för arbetet erforderliga instrumentalier på en #ång begagnades lill begge vrakens upplagande, dels enär äfven det enas qvarliggande kunde blifva högst äfventyrligl för sjöfarten, i fall, som möjligt vore, lossnadt träd kom att i farleden flyta ut med ena ändan, deremot fartyg lätteligen kunde stöta hål och sjunka.
Inom Preste-Ständet har en ledamot äskat, att Stockholms Stad borde, i enlighet med hvad för andra orter blifvit föreslaget, i kostnaden deltaga, hvaremot flere andre ledamöter icke allenast instämt i Utskottets tillstyrkan, ulan äfven yrkat, att hela det erforderliga beloppet 44,00° R:dr måtte beviljas.
Borgare-Ståndet har återremitterat denna punkt, på grund af förekomne anmärkningar, att Utskottet bordt närmare utreda anledningen till de begge vrakens försänkning, och af hvilken anledning ett sådant anslag, som det ifrågavarande, blifvit tillstyrkt, utan att bidrag af hufvudstaden dervid fästats såsom vilkor, äfvensom att kostnaden syntes kunna något nedsättas, om, såsom lämpligt vore, Correctionister användes vid arbetets utförande.
Inom B onde-Ståndet har dels allt anslag blifvit bestridt, dels förslag väckts, att antingen Stockholm borde i kostnaden deltaga, eller ock Staten berättigas att i framtiden uppbära afgift af de fartyg, som efter upprensningen passera genom farleden.
I anledning af hvad sålunda blifvit yttradt, får Utskottet anföra, atfc försänkningen, som i början af della århundrade egt rum, blifvit vidtagen 14 Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 435, ZA/.
C. på grund af då följde plan för hufvudstadens försvar från sjösidan, och att, oaktadt olägenhet för seglatianen till och ifrån Stockholm derigenom uppkommit, sådant dock halt mindre att betyda, så länge det andra inloppet genom så kallade Oxdjupet varit öppet och kunnat begagnas vid sådane vindar, som försvårade genomseglingen af Kodjupet; men att, sedan numera Oxdjupet blifvit, i öfverensstämmelse med en ny förändrad försvarsplan, alldeles tillstängdt, försänkningarne vid Kodjupet äro till mycket men för sjöfarten, och således synas böra ofördröjligen undanrödjas.
Vid sådant förhållande, och då Utskottet dels biträder den åsigt, att, när tillgångar finnas för handen, en klok hushållning bjuder att heldre på en gång fullständigt upprensa farleden, än att söka partielt afhjelpa olägenheten genom blott det ena vrakets upptagande, dels, vid det förhållande, att här icke är fråga om undanrödjande af något utaf naturen förorsakadt hinder för Stockholms sjöfart, utan blott att återförsätta inloppet i samma skick, som det haft, innan detsamma på grund af Styrelsens, för Rikets skyddande mot fiendtligt infall, vidtagne åtgärder, blifvit försvåradt och lill en del stängdt, anser yrkandet, att Stockholms stad må uti kostnaden deltaga, icke stå tillsammans med billighet och rättvisa, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer för Kodjupets fullständiga upprensning måtte bevilja hela den dertill erforderliga summa, 44,000 R:dr Banco. i3:o Utskottets yttrande, i anledning af Friherre Cederströms, A., motion om uppmuddring af Södra Stäket, har af Preste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ständet bifallet.
Inom Ridderskapet och Adeln har dels motionären anmärkt, att
Utskottet begått ett misstag deruti, att den sträcka, som föreslagits till uppmuddring uppgifvits utgöra 4 l mil, då detta hade afseende på hela farleden emellan Stockholm och Dalarö, men uppmuddringen deremot endast angick det egentliga sundet vid Södra Stäket, samt att för motionen blifvit begärd remiss till Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, hvarföre densamma ock syntes böra blifva af begge dessa Utskott gemensamt behandlad, dels erinran blifvit gjord: att Utskottet alldeles förbisett, att Kongl. Maj:ts Proposition i detta ämne upptager äfven Södra Stäket; att betydliga mätningar och afvägningar derstädes äro verkställde, och att kostnads-förslag deröfver finnes i stadens Archiv, dels framställts vigten och angelägenheten af detta företag, hvarigenom åsyftades att bereda en ny communication till och ifrån Stockholm och att under krigstid förekomma, att ej hufvudsladen, genom Stats-Utskottets Utlåtandej JV;o 435., Litt.
C. 15 spärrning af de nu varande farlederne, måtte afskäras all tillförsel från sjösidan.
Af Ledamöter i Borgare-Ståndet har rao ionen äfven blifvit understödd, äfvensom den framställning skett, att åtminstone ett, för erforderliga undersökningars anställande, nödigt anslag måtte beviljas.
Till en början anser sig Utskottet böra erinra, att ifrågavarande upprensnings-företag hvarken finnes upptaget bland dem, hvarom Stor-AmiralsEmbetels Tredje Afdelning afgifvit yttrande, ej eller å den Tabell, som åtföljer Kongl Majrts Nådiga Proposition, angående bildandet af en Styrelse för allmänna arbeten, och att Utskottet, då motionen icke meddelat någon upplysning, i afseende å de omförmälde i och för upprensningen verkställde undersökningarna, samt den kostnad, som för arbetets utförande skulle komma att erfordras, saknat all ledning för ett närmare utredande af denna fråga, än som uti det förut afgifne Utlåtandet egt rum.
ULskottet bar icke eller förbisett, att motionären begärt remiss till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten gemensamt; men då Ridderskapet och Adeln beslutat remittera motionen till Stats-Utskottet allena, samt Utskotten, utan sammanträde med Ekonomi-Utskottet, äfven bandlagt alla andra frågor, rörande företag af enahanda beskaffenhet med det nu ifrågavarande, anser Utskottet sig hafva rätt förfarit, då Utskottet, jemte öfriga till detsamma remitterade molioner, angående lättade communicationer, behandlat den nu ifrågavarande, samt att således vid återremissens besvarande på enahanda sätt bör tillgå.
Vidkommande sjelfva saken, så enär, utom det outredda skick, hvaruti frågan sig befinner, det synes möta svårighet att, sedan ett af de förut varande större inloppen till Stockholm nyligen blifvit med stor kostnad igenfyldt, nu tillvägabringa öppnandet afen annan ny farled, får Utskottet i allo vidblifva sitt förra yttrande i denna punkt. i4:o Inom Ridderskapet och Adeln har blifvit yrkadt, att hela det för upprensning af farleden till Upsala vid Allmare Stäk och Ericssund i Mälaren erforderliga anslag i r,68o R:dr måtte af Statsmedel utgå, enär ingen viss ort kunde sägas hafva enskild fördel af arbetet och det dessutom vore svårt att utröna, hvilka de vederbörande äro, som af Utskottet åsyftas, antingen dermed borde förstås Stockholms och Upsalas invånare, egendomsegare i trakten, resande eller ännu andre personer.
Inom Preste-Stundet hafva de ledamöter, som yttrat sig rörande denna punkt, endast talat för bifall till Utskottets förslag.
En ledamot af Borgare-Ståndet har yrkat, alt ortens invånare måtte befrias från skyldigheten att till 16 Slats-TJt skottets Utlåtande, N'.o 435, Litt, C. arbetets utförande bidraga, enär hufvudorsaken till de olägenheter, som nn borde afhjelpas, vore den vid Stäket varande bro, öfver hvars uppförande invånarne aldrig varit hörde.
Bonde-Ståndet har beslutat återremiss, på grund af förekomne yttranden, dels att intet anslag för detta arbetsföretag borde beviljas, enar detsamma åsyftade en farled uti en insjö och således ej kunde sägas vara nyttigt för hela Riket, dels att de, som draga fördel deraf, borde deltaga med minst hälften uti den erforderliga kostnaden.
Då Utskottet ansett billigt, att de, vare sig enskilde, corporationer eller menigheter, som,af företaget hafva nytta, böra i kostnaden derföre deltaga, men Utskottet icke är i tillfälle bestämdt utreda, på hvad sätt ett sådant bidrag skulle komma att fördelas, har Utskottet icke funnit sig kunna begagna något lämpligare uttryck, än vederbörande, hvarigenom Kongl. Maj.t har Sig öppet lemnadt att, rörande detta bidrags utgående, efter omständigheterna i Nåder förordna; och får Utskottet följaktligen vidblifva sitt förra yttrande.
Medlersta Districtet. i5:o I anledning af Utskottets yttrande, angående ifrågasatt anslag för ombyggnaden af Strömsholms canal och Slussverk, hafva anmärkningar i samtliga Riks-Stånden förekommit, hufvudsakligen innefattande: att Utskottets antydan, som skulle Canal-bolaget sökt bereda sig för stor inkomsi af Canal-Verket, vore fullkomligt orättvis, enär dan utdelning, sorn af Bolaget årligen erhållits, varit högst ii procent å insatle capital, och många år, i anseende till de kostsamma reparationerne, blifvit alldeles ingen; att detta Canal-Verks sammanhang med Barkens och Siljans canaler endast bestod deruti, att de begge senares nytta och användbarhet ytterst berodde på vidmagthållandet af Strömsholms canal, hvarigenom communicationen från vattendragen inne i landet öppnades med sjön Mälaren, hvadan frågan om anläggning af Barkens och Siljans canaler väl kunde sägas bero på ombyggnaden af Strömsholms canal, men icke tvertom; att djupleken för canalen icke kunde beräknas mindre, än som var föreslaget, helst farleden för det mesta bestod af sjöar, sammanbundne genom slussar, och den gräfda canal-sträckan jemförelsevis dermed vore obetydlig, så att bogseringsfart, på säLt Utskottet ifrågasatt, ej kunde ega rum annorlunda än medelst ångfartyg, som, i anseende till de dermed förenade kostnader, icke ens funnits för slikt ändamål kunna med fördel anskaffas för Götha Canal; att de betänkligheter, som Utskottet i öfrigt anfört mot beviljandet - Stats-Utskottets Utlåtande N'.o 435., Litt, C, 17 jandet af det sökta Stats-bidraget, numera syntes böra vara häfda, sedan Canal-Verke(s Direction till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifvit ett med Stats-Utskottet communiceradt förslag, att Staten antingen måtte öfvertaga bela Canal-Verket mot förbindelse att verkställa ombyggnaden efter den af Öfverste-Lieutenanten Edström föreslagne plan, oell mot en viss lämplig ersättning till Bolaget, eller också lemna Bolaget ett årligt bidrag af 5o,ooo R:dr under i5 år, då Bolaget förband sig att fullborda arbetet efter plan, såsom säkerhet för denna förbindelses uppfyllande ställde hela Canal-Verket med all dertill hörande egendom och icke ville af Canalen, efter det ombyggnaden blifvit fullbordad, beräkna sig högre inkomst än i5,oooR:dr årligen; att, enligt hvad härjemte utredt vore, Bolagel, med uppoffring af alla sina tillgångar, icke kunde anskafFa nödiga medel till ombyggnad af 4 stycken slussar, hvilka nu vore i det bristfälliga skick,
att desamma sannolikt icke vidare kunde begagnas, och att således, om Staten icke på något sätt ofördröjligen understödde företaget, Canal-Verket skulle komma alt afstanna, till en oberäknelig förlust för bela orten, hvars behof af transporter omöjligen kunde afhjelpas medelst forsling landvägen, äfven om de industri-idkande skulle kunna åstadkomma de dryga forlönerna; alt det vore stridande emot sunda hushålls-principer att söka befrämja anläggandet af nya communicationer, under det man låter de gamla, till sin nytta erkända, råka i lägervall; varande på alla dessa skäl yrkadt, dels att Staten måtte öfvertaga Strömsholms Canal- och Slussverk, dels att till Bolaget måtte, för Canalens ombyggnad, beviljas det äskade anslaget eller ett mindre belopp, hvarmed Bolaget kunde vara' skäligen Lill fred sstä Iclt, och dels att Utskottet, med ledning af de handlingar, sorn i sådant afseende borde vara för detsamma tillgängliga, måtte afgifva och lill Rikets Ständers pröfning öfverlemna förslag till endera af dessa begge åtgärders vidtagande, hvarförutan det blifvit äskadt, att Utskottet måtte utreda, huruvida Bolaget beredt sig rättighet att disponera den för Canalen erforderliga vattentillgång, hvilket borde vara ett oeftergifligt vilkor för hvarje uppoffring från Statens sida för detta företag; varande inom Bonde-Ståndet serskildt åberopade de vid detta Utlåtande i allmänhet framställde anmärkningar.
Uti Nådig Remiss af den 16 November sisth år, har Kongl. Majit till Stats-Utskottet öfverlemnat en af Directionen öfver Strömsholms Canal- och Slussverk afgifven underdånig skrifvelse med dertill hörande bilagor, för att komma under öfvervägande vid handläggning af den genom Nådig Proposition af den io förutgångne Mars till Rikets Ständer hänskjutne fråga, Bih. till R, St, Trot, 18/j.o och 18/jJ, -i Sami, i Afd, 3 Band, Q Höft, 3 I 18 Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 435, Litt, C, om bidrag af allmänna medel till ombyggnad af berörde Canal-Verk.