Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mjmlvärde såsom en negativ fördel, hvilken skyddar för förluster genom mynlfluctuationer, håfve vi väl förvärfvat oss, men de positiva fördelarne, lifvad rörelse och produetion, vinnas ej genom att nu lägga händerna i kors, såsom mången synes tro.
Olvifvelaktigt skulle, under det åter inträdda rättstillståndet, under en fortsatt fred, en sparsam Regering och under en rigtning af produclionen till annat än bränvin, som inom Landet uppsupes, tillräckliga capital kunna så småningom uppkomma, utan tillhjelp af creditens häfstång, men då så väl jordbruket som alla andra de betydligare näringarne äro behäftade med stark skuldsättning lill hög räntefot, under hvilken producenten arbetar hufvudsakligen för alt betala räntor och med föga utsigt att någonsin förvärfva något öfverskott; så blir mången nödsakad fortfara med en näring, som han tyd el i gen ser icke bär sig, och hvars produetion, på en låg ståndpunkt i jemförelse med andra Länders, han saknar förmåga att förbättra, änskönt han dertill eger kunskap och skicklighet.
Huru mången jordbrukare tvingas ej att forcera sin sädesproduetion under jordens utmattning, huru mången Idkare af Bergs- och Bruksrörelsen fortfar ej att tillverka Tackjern, Stångjern och Spik, utan vinst och under skogarnes alltför starka afbrukning?
All sådan forcerad produetion, i synnerhet då den består af råämnen, utgör en i många fall oersättlig riksförlust.
Numera, sedan upplysningen i desse fall stigit, skulle detta missförhållande upphöra i den stund ökade capital eller ökad credit anskaffas.
•flur till Banco- och Lag-Utsk.
Finnér man i betraktande häraf, att lifligare och mera vinstgifvande production troligen icke på lång lid kan uppkomma, derest den icke får nödig hjelp ur sin vanmagt, finner man, att de vanliga utvägar, hvarigenom Banken plägade i låneväg bispringa, af hvarjehanda orsaker upphört, så att Handels-disconlen, beläningen på publika papper och actier de facto afstannat, och att något afgörande steg, hvarken till den närvarande förlägenhetens aflijelpande eller till näringarnes varaktigare förkofran, kunnat komma till stånd under en 11 månaders Riksdag, och hädanefter föga lärer vara att hoppas i den vägen, så borde dock Nationen, som länge väntat förgäfves, slutligen få veta, att all elen hjelp den kan behöfva måste den sjelf söka i enskilda föreningar, och att allt, hvad Banco-Utskottet kan i den vägen åtgöra, är detta Lagförslag om offentliga Bolags-Banker och ett annat, snart, som jag hoppas, efterföljande lill ny Vexel-Stadga.
Jag kan ej förmoda annat, än att närvarande förslag, efter erhållne rättelser, skall på det hela bli beståndande och kan derföre ej underlåta härmed ytterligare offentligen uppmana håde representation och alla vederbörande att skyndsamt skrida till verket, medelst alt öppna subscriptioner, välja Commissarier, som utarbeta Bolags-Reglor, gå i författning med plåtars, stämplars oda pappers anskaffande till creditsedlar och så vidare.
Inom ett par månader kunna då flere Banker vara i verksamhet.
För icke längesedan ansåg man sådant omöjligt, ja håde chimeriskt och skadligt; men opinionerne, äfven från de håll inan minst väntat det, synas märkligen hafva förändrat dg till erkännande af de ofantliga fördelar, sorn ett väl regleradt system af offentliga Bolags-Banker i detta ögonblick kan medföra, och äfven capitalisterne börja finna, att man sörjt för deras interesse, då tillfälle öppnas att,, med begagnande af egande inteckningar, allmänna papper och contanler, få deltaga i inrättningar, som lemna håde hög och säker inkomst.
Mina anmärkningar mot förslaget äro följande:
Rörande i Cap. 6 §., att ordet ”och inneståencle” bör utgå, hvarom åberopas Biskop Hedrens med Heres reservationer.
Orimligheten af ett stadgande, som innebär: alt en Bank i hvarje ögonblick skall hålla lika stor contant cassa som vid första insatsen, eller ock, alltsom vexlingen går ut och in, öka sin räntebärande grundfond, (hvilket är alldeles omöjligt ulan att sammankalla Bolaget, helst de vid utlåning bekomne reverser med deras., Hypolhek ej såsom ”insatt grundfond” få räknas) skulle knappt kunna ursäktas Utskotten, på annat sätt, än, såsom händelsen velat, genom misstag och ; öfver vaskning vid justering af ett redan fattad t beslut, vid ett tillfälle, då mångå af Utskottets Ledamöter varit frånvarande.
Ilur till Banco- och Lag-Utsk.
N.o 2; .T.o Att Actie-Banker icke borcle tillåtas uppstå annorstädes än i Ri kets större stapelstäder, der ordentlig Börs och Mäklare finnas.
Motiven derlilil har jag uppgifvit i milt tryckta förslag, noten Nro 10. 3:o
Att antalet personer, som få stifta solidarisk Bank, borde vara minst Etthundrade.
Det vore serdeles, om i en landsort, der man tror sig kunna linna 5o personer, som tillsamman teckna 950,000
Rrdr courant, man icke skulle kunna uppleta ännu femtio, som teckna 5o,ooo eller iooo hvardera!
Del ligger alltså en stor inconseqvence i proportionen af femtio personer och en million såsom minimum, Ett, som jag tror, missförstådt nit sträfvar att förminska summan till 5oo,ooo R:dr.
Jag kan ej härvid undgå beklaga, om en sådan opinion inom Stånden skulle göra sig gällande, helst de Landsorter, sorn icke för närvarande ega förmåga stifta egen tillräckligt stor Bank, gjorde bättre alt, för ett visst bestämdt antal år, förena sig med andra, under tillgodonjutande af samma fördelar medelst Bankafdelningar,. hvilka i sinom lid, under tillväxt, rörelse och vunnen erfarenhet, kunna framstå såsom Banker med egen creditrörelse; och att emedlertid, intill dess Nationen hunnit vänja sig vid det nya Banksystemet, icke alltförmånga och veka Banker uppstå. 4:o
Att då Utskotten i principen gillat mitt förslag att anvisa för Actie- och Solidariska Bankerne en samfälld verkningskrets eller horizoiit fastän i olika planer, så hade de bort bibehålla den proportion af minimi sedelvaleurer jag föreslagit , nemligen 10
R:dr courant för de förre och en R:dr courant för de senare.
De motiv, som ligga till grund för bestämmande, i en Lag, af blotta sifferförhållanden, mäste synas de fleste godtycklige; men för dem, sorn uppfatta systemet af en central- eller Hufvudmynt-Bank, sådan som Rikets Ständers Bank slutligen hör blifva; Handels-Banker i Sjö-och Stapelstäderne, ställde på Adier deremellan och, underst, solidariska Banker i Provincernes Uppstäder; för dem få siffrorne af io och i R:dr, såsom minimum, betydelse och vigt; för dem blir det också klart, hvarföre Actie-Banker, dragande vinster, hvartill de solidariska icke ega tillfälle, icke böra få hålla Bankafdelningar, hvilka dessutom, med 10
R:drs sedlar, skulle vara föga gagnelige för Gassa-ered i livs-lagare och den mindre rörelsen, för hvilkas läkning desse Bankafdelningar egentligen höra inrättas. 5:o
Att 14 § bör utgå, som, ehuru ganska tillämplig
Bolagsmän emellan alt inflyta i deras Bolagsreglor, aldrig borde finnas i Lag.
I afseende på redaclionen af irsta, 8:de, i6:de, 22-.dra §§. förenar jag mig med Herrar Hessle och Strussenfelt; äfvensom med desse Herrar och Herr Hohn i afseende på § 19,, ardra Momentet., STOCKHOLM, 1834.
Banco- och Lag-Utskottens Betänkande JYiO 3. i N:o 3.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 29 Nov.
Betänkande, i anledning af väckta frågor om ytterligare Lagstiftning för Rikets Ständers Bank.
Sedan Kongl. Majit, uti Nådig Skrifvelse af den 8 Febiuarii innevarande år, gifvit Rikets Ständer tillkänna, alt Kongl. Majit endast afvaklade det slutliga afgörandet af det sedan sista Riksmöte hvilande Förslag till förändrad redaclion af Regeringsformens 72 §., för att till Rikets Ständer Öfverlemna Dess Nådiga Förslag till Banco-Lag, samt Kongl. Majit sedermera, genom Nådig Skrifvelse af den 3 derpåföijde Mars, i Nåder behagat meddela Rikets Ständer sagda Lagförslag, har detsamma blifvit af samtlige Riks-Slånden lill Utskotten remitteradt, lydande sorn följer: ”1.
AI l/n lin na Stadgan den. §. 1.
Rikets Ständers Bank (^Sveriges Rikes Bank), för alltid skiljd från Rikets Statsverk, vare under Konungs och Ständers gemensamma garantie, men under Rikets Ständers egen vård , ostördt förvaltad af de Fullmägtige, hvarje Stånd dertill förordnar efter de Lagar och Stadganden för Banken och dess rörelse, hvilka nu äro gällande eller af Konungen och Rikets Ständer varda stiftade; dock ege Rikets Ständer, sorn genom sina Fullmägtige tillsätta Tjenstemännen inom Banken, att allena fastställa Reglementen för Bankens inre förvaltning och arbetssätt, samt för dess Tjenstemäns befordringar oell aflöning, §• 2- I öfverensstämmelse med åberopride Lagar och Stadganden ege Banken allena rätt alt, på sätt 10 §. af denna Lag innehåller, utgifva sedlar eller myntförskrifningar, hvilka må lika med mynt i Riket erkännas och skola af Banken med mynt efter deras lydelse inlösas.
Bihang lill R.
Brot. 183-1- G-te Sami. 2-dra Afd, i 2-dra Häftet.
2 Banco- och Lag-Ut slottens Betänkande N'.o 3. §• 3- Rikets Ständers Bank (Sveriges Rikes Bank) forlfare s^sora Denositions- och Låne-Bank under noggrannt iakttagande af hvad denna Lag stadgar. §• 4- Alia i Banken insatta penningar eller fordringar hos densamma, inföddes eller främmandes, af hvad namn och beskaffenhet som helst, må ej, till förfång för innehafvare af löpande anvisning derå, på ett eller annat sätt med qvarstad beläggas, och ej heller vid infallande krig med främmande magt indragas. §. 5.
Bankens sedlar skola, efter åsatt värde, såsom mynt emottagas uti alla betalningar lill Kongl. Maj:t och Kronan, uti alla utbetalningar från Statens Cassör, samt i liquider enskilde emellan, der ej genom uttryckligt fördrag annorlunda förordnadt är. §• 6.
Ålla medel, tillhörande Statens Cassör i Hufvudstaden, skola på räkning i Banken insättas och genom assignering derå disponeras. §• 7- Af Bankens årliga inkomst godtgöres i första rummet omkostnader och möjligen inträffande förluster.
Öfver användandet af Bankens årligen hehållna vinstmedel ege Rikets Ständer att allena besluta, så framt dessa medel icke till bibehållande af Bankens grund-fond eller till dess förstärkning af Konungen pröfvas erforderliga, på sätt Konungen vid hvarje Riksdag derom till Rikets Ständer gör framställning. §•■ 8‘ Den summa af 4>400>000 R-dr, som Rikets Ständer vid sista Riksdag till Banken anslagit, skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventarier, utgöra en Bankens behållning, utöfver dess förbindelser, och användas endast till styrka för uppfyllandet af Bankens åliggande att vid anfordran sina sedlar med mynt inlösa.
Hvad utaf grund-fonden vid något tillfälle användes, skall derefter af Bancovinsten ersättas, så att fonden, så fort ske kan, återbringas till sitt ursprungliga belopp.
Banco- och Bag-Utskottens Betänkande JV'.o 3. 3 §• 9- Banken må ej ega annan fastighet än som för bedrifvande! af dess rörelse oundgängligen fordras, på sätt derom vid hvarje Riksdag af Konung och Rikets Ständer beslutas. §•
Alla beslut och instruetioner rörande
Bankens redbara fondj utgifvandet af dess sedlar, dess lånerörelse och öfrige förhållanden till allmänheten , skola upprättas i noggrann öfverensstämmelse med de i denna Lag stadgade grunder och af Konung och Ständer gemensamt fastställas.
Stat för Bankens utgifter, med undanlag af löningar och arfvoden för dess Tjenstemän, varde vid hvarje Riksdag likaledes af Konung och Ständer bestämd. §. ii.
För hvarje qvartal skall, inom en månad efter förloppat deraf, en uppgift om summan af de vid halfårels slut utelöpande Bancosedlar och i Banken på räkning inneslående medel, genom Banco-Fullmägtiges försorg, tryckas och med allmänna Tidningarna utdelas, samt efter hvarje års bokslut, på lika sätt, en öfversigt, som visar Bankens hela ställning för det året.
Det Ombud, sora af Konungen utses, erhålle, nifr så nödigt pröfvas, uppgifter på beloppet af Bankens capital-fond och fordringar, på penningar, som der blifvit nedsatte, på utelöpande
Bancosedlar eller andra förbindelser och till hands varande metalliska tillgångar.
Finner Konungens Ombud nödigt att öfverlägga med Banco-Fullmägtige, gifve han det tillkänna för Ordföranden ibland Fullmägtige, som det åligge att dem genast för sådant ändamål sammankalla, äfvensom att Ombudet tillkalla, då frågor till öfverläggning förekomma, som röra förstärkning af Bankens redbara fond, eller Lånrörelsens utvidgning eller inskränkning.
Ombud läte i Protocollet anteckna sina, under Öfverläggningen meddelade yttranden, men öfver vare icke besluten. §.12. Hvad uti 6 §. af Lagen för Banken £ff den i Mars i83o är stadgadt, angående enskilda Bankinrättningar, förblifva till kraft och verkan gällande.
4 Banco- och Lag-Ut skot tets Betänkande JS to 3.
Om Bankens rörelse såsom Depositions-Bank. §• <3.
Enskilde personer eller Bolag ma på räkning i Banken insälla Svenskt Guld- eller Silfvermynt, eller Banco-sedlar, eller godkände anvisningar å Banken och på beloppet assignera till utbetalning, vid anfordran, utan räntas tillgodonjulande, och under iakttagande för öfrigt af de reglementariska föreskrifter, som, till förekommande af missbruk, kunna finnas af nöden.
. .§• «4.
Banken vare pligtig att lill en livar, som kostnadsfritt för Banken der inlevererar silfver, utgifva motsvarande summa i Bancosedlar, beräknad efter 128 sk. för yti— skålpund victualiefint silfver, utgörande, enligt Kongl. Förordningen om Myntfoten af den a5 Junii i83o, En Riksdaler Specie. §. .5.
Bankens sedlar skola lyda på bestämda summor; börande sedlarnes högsta och lägsta belopp, samt deras mellanafdelningar serskildt fastställas, på sätt i io §. stadgadt är.
I sedelns text insattes Bankens förbindelse att densamma, vid anfordran, inlösa, i öfverensstämmelse med 1 och 2 §§. uti Myntbestämningslagen af den 1 Mars i83o, hvarjemte åberopas den Lag, som stadgar straff för efterapning eller förfalskning af Bancosedlar, samt för utprånglande af falska eller efterapade sedlar, äfvensom belöningen för upptäckten af dylika brott. - §• *6.
Ifrån den dag då Myntbeslämnings-lagen af den 1 Mars i83o träder i verkställighet, enligt hvad serskildt derom förordnas, åligge det Banken alt, enär så påfordras, sina sedlar med Svenskt silfvermynt inlösa , efter 128 sk. i Bancosedlar för hvarje Riksdaler Specie, af den vigt och halt, sorn Kengl.
Förordningen om Myntfoten af den 20 Junii i83o bestämmer.
Banco- och Lag-Utskottens Betankande N'o 3. 5 §• 11‘ Banken må ock, efler serskild öfverenskommelse, i utbyte mot Svenskt silfvermynt, lemna guld och silfver i plansar, utländskt guld- eller silfvermynt, eller vexlar på utländsk metallisk valuta, härrörande från det creditiv å utrikes ort, som vid hvarje Riksdag för Banken öppnas bör, genom ett af Konungen och Rikets Ständer fattadt beslut. §• 18.
Föreskrifterna uti 2 och 3 §§. af Lagen för Banken af den 1 Mars i83o om hvad iakttagas bör, i händelse af Bankens vägran att sedel vid uppvisandet med faslstäldt belopp inlösa, förblifve till kraft och verkan gällande, likasom vore de i denna
Lag ordagrannt intagne.
Om Bankens rörelse såsom Ldne-Bank. §• *9- Banken må, i den ordning och under de vilkor, som serskildt varda uti Instructionen om Bankens förvaltning fastställda, bevilja Cassa-creditiv åt Allmänna Verk , Corporationer, Föreningar och Bolag , att inom bestämda maximi-summor på löpande räkning begagnas, under iakttagande af full säkerhet för Banken och med förbehållen rättighet för Banco-Fullmäglige att, när uppfyllandet af Bankens egna förbindelser det fordrar, minska eller indraga dessa Cnssa-crediliv; börande formligt contract emellan Banken och Creditiv-innehafvaren upprättas. §. 20.
Vidare må lån utgifvas emot ränta, icke öfverstigande 5 för hundrade: a) emot pant af guld och silf ver till fulla värdet på 12 månaders förfallotid och med omsättning utan inbetalning; n <r ' F) emot pant af koppar, stångjern och andra vågförda brukseffester , samt tackjern, högst | af värdet, och ej för längre lid än g månader, utan omsättning, dock så, alt, efter skedd inbetalning, nytt lån å samma pant må beviljas, derest omständigheterna det i öfrigt medgifva. 6 Banco- och Lag-Utskottens Betänkande N'.o 3. §• 21 ■ Bankens nuvarande
Discont-rörelse på namn ocli på publika pappler skall, vid den lid, i den ordning ocli på de vilkor, som, genom ett af Konungen och Rikets Ständer gemensamt fattadt beslut, varda bestämde, på Riksgälds-Contoret öfverflytta®. §. 23.
Beloppet af de summor, som Banken vid 1833 års slut har fästade uti Lån på lång tid nemi.
Lån emot underpant af Fastighet, Lån till Städer j Kyrkor och Corp oration er:j
Lån till befordrande af Enskiften , må icke ökas. §. 23.
Instruclionen om Bankens förvaltning bestämmer räntefoten å hvarje utlåning inom ett maximum af 5 för hundrade, och huruvida räntan skall förskottsvis afdragas eller icke. §. 24.
Uti annan Låne-rörelse, af hvad namn och beskaffenhet den va,ra må, in denna Lag uttryckligen medgifver, må Banken sig ej inbita.
IV. Gap'.
Serskihle Bestämmelser. §. 25.
Om ansvar å Rikets Ständers Fullraägtige i Banken för öfvarträdelser af denna Lag och andra rörande Bankens förvaltning meddelade föreskrifter, varde genom serskild
Lag stadgadt. §• 2Ö Denna Lag, hvarigenom äldre Lagar och Författningar, angående grunderna för Bankens förvaltning, äro afskaffade, för så vidt de här ej åberopade äro, må ej annorlunda ändras, än på sätt i Regeringsformens 87 §., om Allmän Civil-lag, stadgadt är, och ege, i afseende på verkställigheten, samma kraft och verkan, som Rikets öfrige Lagar.” Banco- och Lag-Utskottens Betänkande N:o 3.
Dervid blifvit bifogade de i anledning af berörde Lagförslag afgifne yttranden inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln af Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt, G., Hans Excellence Herr Grefve Mörner, A. G., Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , C. A. , Herr Grefve Spens, C. G. , Herr Grefve Cronhjelm, O. A., Herr Grefve Horn , C. F.
, Herr Grefve v. Fersen, II., Hans Excellence Herr Friherre Lagerbjelke, G., Herr Friherre Cederström, J., Herr Friherre Boye, L., Herr Friherre Kantzow, •/. A., Herr Friherre Palmstjerna, C. O., Herr Friherre Ehrenborgh , C.W., Herr Friherre Åkerhjelm, G. I.
, Herr Friherre af Nordin, C. I., saint Herrar Dalman, W. F., Cederschiöld, P. G., Stråle, NAV., Rosenblad, B., Lefrén, J. P., r. Troil, E., Lagerhjelm, P., m.
Heyne, Hartmansdorff', A., och v. Hohenhausen; inom Vällofl. Borgare-Ståndet, af Herrar Helsingius, Holm, Norman, P. Winbladh, Pr odell, Hallgren, J. Winblad, Ekstrand, Winberg, Cederborg, Mechel, Santesson, Lefffler, Bååth, Ekerman, Bruse, Helleday, Hessle, Petré, Langenberg, Biörck, Lundgren, Egnell, Modin, Halling, Linderholm, Strehlenert, Hök och Fries; samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län, i hvars yttrande ett betydligt antal af Ståndets Ledamöter sig förenat.
Vidare och efter det Banco-Fullmägtige, med åberopande af det i 3 Art. i Afd. 4 §• af i83o års Banco-Reglemente (pag. ^5) dem gifne uppdrag, att lill nu församlade Ständers pröfning framlägga ett utarbetadt fullständigt förslag för en efter sakernas nya ordning lämpad definilitiv reglering, i afseende på Banco-veikels organisation i det hela, till Banco-Utskoltet, vid Riksdagens början, öfverlemnat ett af Bankens Secreterare, enligt uppdrag af Banco-Fullmäglige, utarbetadt och till trycket befordradt Lagförslag, i afseende på Bankens organisation, rörelse och förvaltning, har hos sammansatta Utskotten till behandling förekommit sistberörde förslag, hvaröfver Banco-Fullmäglige utlåtande afgifvit.
Hvarjemte under ärendets behandling en Ledamot af Banco-Utskottet, Herr Helsingius, med stöd af Riksdags-Ordningens 37 §., såsom tilllägg till Bank-Lagen af år i83o föreslagit följande, med Banco-Secreteraren Helsingö ofvannämnde förslag hufvudsakligen öfverensstämmande stadga nden : ”A.
Allmänna Bestämmelser. §. ..
Rikets Ständers Bank kommer att fortfara såsom Depositions-, Vex - 8 Banco- och Lag-TJtskottens Betänkande N:o 3. i lings- och Låne-anstalt, med förpligtelse, att dess sedlar, hvilka, enligt Regerings-Formens 72 §., för Mynt i Riket erkännas, med Svenskt Silfvermynt vid anfordran infria, på sätt genom Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars i83o är vordet stadgadt, samt nämnde Lag jemte de uti Myntbestämnings-Lagen af den 1 Mars i83o till fortsatt iakttagande afsedda Stadgar, i allo sig till rättesnöre ställa; och under de hufvudvilkor i öfrigt, som här nedan finnas upptagna. ,§•' 3* Den garantie af Banken, som, jemlikt Regerings-Formens 72 §., Rikets Ständer tillhör, skall förstås på sätt som följer: r:o Ordningar, Stadgar och Reglementen för Bankens förvaltning, dem Rikets Ständer, i deras egenskap af Batik-Bolag, hafva all allena uppgöra och meddela , skola vara grundade på och öfverensstämmande med de Lagar, som af Statsmagterne gemensamt, till ordnande af Landets penningförhållanden och betryggande af hvars och ens eganderält, antagna blifvit, och hvilka icke måga dymedelst förnärmas eller göras kraftlösa; på grund hvaraf och om under Sländernes sammanvaro, uLi förhaudlingarne och ds vidtagne besluten, elt eller annat af motstridig syftning skulle förekomma, Konungen vare, enligt Regerings-Formens 16 oförhindrad att sådant då till behörig rättelse anmärka. 2:0
För det i Banklagens 2:dra §. upptagna oväntade fall, att Banken, under den från nästföregångna Riksmöte förflutna tid skulle hafva vägrat alt någon dess sedel inlösa, och denna vägran härrört från Bankens oförmåga alt sina förbindelser genast uppfylla, skola Rikets Ständer vara, såsom Ombud för Svenska Folket, förbundna att, genast efter det ett slikt förhållande blifvit hos deni anmäldt, äterförsätta Banken i det skick BankLagens 1 §. antyder, medelst uppdrag åt Riksgälds-Contoret alt, för hvad dertill behöfligt är och ieke genast tillgängligt, utställa skuldförbindelser med löpande ränta, och medelst bestämmande i samband dermed af sådan tillökning å den för Stalsbehofven i öfrigt erforderliga Bevillning, att till ränta och amortissement för en sådan Statens skuldsättning nödiga medel beredas och anvisas. 3:o Ej må Rikets Ständer gemensamt eller något Riks-Slånd serskildt kunna frånträda egenskapen af Bank-Bolag och garantien för Banken, innan samtlige sedel-innehafvare blifvit efter a83o års Bank-Lag till fullo förnöjda , Banco- och Lag- Utskottens Betänkande N:o 3. 9 nö«jda, och Bankens alla Öfrige Borgenärer fått sina fordringar antingen betalda eller mot skulder till Banken qvittade. §. 3.
Till den summa af 4>400>000 R;dr B:co, som, enligt 4 §• af i83o års Bank-Lag, skall, utan beräkning af Bankens fasta egendomar och inventarier, alltid utgöra en Bankens behållning i säkra tillgångar och fordringar, utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, lägges ytterligare ett belopp af 600,000 R:dr, så att en jemn summa af 5,000,000 R:dr B:co hädanefter och framgent kommer att bibehållas såsom Bankens öfverskott.
DeLta belopp skall i de årliga Boksluten upptagas under benämning af Bankens Grundfond.
Dess oförminskade bibehållande betryggas enligt 4 §. här nedan. §• 4- Af Bankens årliga inkomster skola dess ränte- och förvaltnitigs-utgifter jemte möjligen inträffade förluster for året i första rummet godtgöras.
Hvad derefter öfrigt ärj har Banco-Styrelsen under tidrymden från Riksdag till Riksdag att, i och för Banco-Verkets consoliderande, förvalta, på sätt Rikets Ständer, i egenskap af Bank-Bolag , förordna.
Det öfverskott, som sedermera utöfver den i 3:e §. uppgifna summa af 5,000,000 R:dr B:co qvarstår, skall vid afslutningen upplagas under benämning Bankens Reservfond.
Beloppet deraf vare Rikets Ständer vid kommande Riksdag, i egenskap af Ombud för Svenska Folket, oförhindrade alt jemväl till andra allmänt nyttiga ändamål, efter godtfinnande, använda. §. 5.
Ibland Banco-Verket rörande ärenden, som, enligt Regerings-Formens 86 §,, skola hållas hemliga, inbegripas Banco-Slyrelsens öfverläggningar och beslut, i afseende på den reela fondens (metalliska cassans) vidmagthållande, inlills besluten i verkställighet gått. §. 6. _ Infödd eller främmande, som penningar sig till godo å räkning i Banken häfver, eller något till förvar hos Banken under försegling inlemnar, eller emot förskrifningar af Banken någon valuta utgifver, vare för Bihang lill R.