Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då Manufactur-Discont-Fonden, enligt de för samma Fonds förvaltning gällande föreskrifter, bör i fastställd ordning användas till lånunderstöd emot ränta för de Manufaclurer, som finnas af en sådan förmån förtjente; och så kallade stående, eller förlagslån af denna Fond, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 14 Julii 1818, nu mera endast må, på bestämd tid af sex år, moddelas för anläggningar af nya, här i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar i Fabriks- och slöjde-väg; hafva vi ansett oss så mycket mindre kunna undgå, att göra anmärkning dervid, att medel för ifrågavarande lilteraira företag blifvit af Manufactur-DisconlFonden an viste, som det icke instämmer med grunderne för dess förvaltning, att några rån - 554 Riksens Ständers tefria lån meddelas af meranämnde Fond, hvilken sjelf erlägger ränta för det lånbiträde, som den af Rikets Ständers Bank begagnar.
Sedan Rikets Ständer vid 18x7 och 1818 årens Riksdag af Manufactur-Discont-Fonden till förlagslån afsatt en summa af 200,000 R:dr, med villkor, att dylika lån hädanefter endast skulle meddelas till understöd för anläggningar af nya, bär i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar i Fabriks- och slöjdeväg; så bar, under den tid, som sedan nämnde Riksdag förflutit, icke mer än en inrättning, nemligen Handlanden Lorents PorterBryggeri, funnits vara en så beskaffad anläggning, att den, i öfverensstämmelse med de sålunda fastställda grunder för förlagslåns meddelande, kunnat med lån af berörde anslag understödjas: utgörande de 2:ne förlagslån, som Lorent j i enlighet härmed och i följd af Kongl. Maj:ts särskildta nådiga bref, af den 22 December 1818 och den 8 December 1819, å det afsatta anslaget uppburit, hvardera 25,000 R:dr Banco.
Och som det synes sannolikt, att förenämde anslag, hvaraf, enligt den upplysning vi erhållit, /[i,56g R:dr 20 sk. iorrst. för närvarande äro oanvände, och återstoden , med undantag af det Kongl.
Yetenskaps-Akademien lemnade, ofvan omförrnäldte lån på 400° R:d., utgöres dels af Handlanden Lorents nyssberörde lån, och dels af åtskilliga andra, före 1818 meddelade förlagslån, hvilka på Bestämda tider måste inbetalas, framdeles skall, i anseende lill den inskränkning, som enligt Ri - Revisorers Berättelse. 555 kets
Ständers förordnande eger rum i villkoren för förlagslåns erhållande, komma att till större delen stå obegagnadt; så hafva vi ansett oss höra å detta förhållande fästa Rikets Högh Ständers uppmärksamhet.
Vid granskning af allmänna ArbetshusFondens räkenskaper för åren 1820 och 1821, hafva vi inhemtat, att Fondens utgifter under dessa 2:ne år öfverskjutit inkomsterna med en Summa af 3,468 R:dr 18 sk. io r:sl., hvarigenom inträffat, att Fondens behållning, som vid 1820 års början varit 24,938 R:d 24 sk.. 5 r:st., deremot vid 1821 års slut endast utgjort 21,470 R:dr 5 sk. 7 r:st.; äfvensom vi funnit, att den minskning i Fondens Capitalbelopp, som under dessa 2:ne år egt rum, dels bör tillskrifvas det anslag af 2,398 R:dr 9 sk. 9 r:st., hvilket, genom Kongl. Maj:ts nådiga bref till Kongl. Commerce-Collegium af den 12 April 1820, blifvit af denna Fond disponeradt för tillverkning afen omgång meehaniska Spinnredskap samt till en apparat för linneväfnaders förädling, dels ock härledt sig deraf, att framlidne Biskopens i Götheborgs Stift, Doctor Win" är ds Enka, under tjenst-året och ordinarie nåd-året efter sin man, fått, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, af Arbetshus-Fonden uppbära det årliga anslag till hushyra, som Biskopen i lifstiden af denna Fond åtnjutit.
I saknad af några utaf Rikets Ständer meddelade bestämda förordnanden, rörande meranämde Fond, hafva vi anmodat Kongl, Commerce-Collegium, att upplysa: 556 Riksens Ständers huruvida icke ändamålet och beskaffenheten af allmänna Arbetshus-Fonden, samt de angående förvaltningen deraf gällande föreskrifter, oundgängligen fordra, att Fondens utgifter så lämpas efter dess inkomster, att den i framtiden icke må sakna tillgångar till de behof, för hvilka densamma egentligen är ämnad.
Uti svar härå har Kongl.
Commerce-Collegium anfört: ”Att sedan Kongl. Maj:t, uti ”skrifvelse af den 24 Mardi 1790, af den anledning, att
Arbetshus-inrättningarnes varak”tiga trefnad icke kunde med säkerhet påräknas annorlunda, än i ett förenadt samman”hang med andra Manufactur-yrken och utdelningen af de premier och uppmuntringar, ”sorn nya, med Manufactur-ärender gemenskap ”egande inrättningar kunde till deras uppkomst ”och tillväxt fordra och förtjena, •— uppdra”git styrelsen och tillsynen öfver Arbetshusanrättningen, med alla dess delar, åt Kongl. ”Collegium, sota egde att, i sammanhang med ”de under Kongl. Collegii vård ställda Manu”factur-ärender, dessa inrättningar upprätthålla; så hafva, under loppet af de sedermera ”framflutna åren, flere allmänna Arbetshusin”rättningar blifvit indragne, af den orsak, att ”de ej utan betydligare allmänna uppoffringar ”kunnat vidmagthållas, samt andra sådane inrättningar åter blifvit skilde från Kongl. Col”legii disposition; hvarefter och då Arbetshus”Fondens utgifter för dylika inrättningar följaktligen upphört, Fondens tillgångar i sena”re tider blifvit använde, dels till en Sch olbus - Revisoreres Brcittelse. 557 ”byggnad i Eskilstuna, dels till hushyra för ”Biskop Wingård, och dels till befordrande af ”linplantering och linneväfnad uti flera Län. •— ”Att
Arbetshusmedlen nu mera icke kunna el”ler böra betraktas såsom en stående Fond, ”hvars utgifter ej få öfverstiga inkomsterna, ”utan att nämnde medel af Kongl. Maj:t disponeras till de ändamål, Kongl. Maj:t i nå”der finnér lämpliga, upplyses af det senast, ”rörande Fondens förvaltning, till Kongl. Col”legium ankomne Kongl. Bref af den ii Julii ”i8o4> hvilket innehåller, huruledes Kongl. ”Maj:t, som funnit nyttan af linplanteringens ”och linneväfnadens uppmuntrande, samt an”sett tjenligast, att Stora Kopparbergs, Elfsborgs och Jönköpings
Län blefvo lörsta före”målen för denna omsorg, i nåder förordnat, ”att till utgörande af de för linplanteringen ”och väfnaden erforderliga medel, den Fond ”skulle, så långt tillgångarne medgåfvo, an”vändas, som blifvit samlad och förut varit ”ärnad till inrättning af allmänna Arbetshus i ”missväxtår, i synnerhet som en anstalt, hvil”ken påsyftar en hel Landsorts sysselsättande ”med en nyttig slöjd, kunde fullkomligen sät”tas i jemförelse med, om den icke öfverträf”fade, en Arbetshus-inrättning, så till ända”mål, som nytta, och särdeles till framtida ”bestånd; hvarjemte Kongl. Maj:t icke allenast ”förklarat, att om åter en sådan Arbetshus-in”rättning framdeles företages, densamma kom”mer att verkställas med dertill, efter behof”vet, då anslående medel, utan ock befallt, att ”af de 6,a85 R:dr i5 sk. S r:st., som af Ar - 558 Riksens Ständers ”betshus-Fonden då voro alt disponera, 400<i ”R:dr för Stora Kopparbergs
Län skulle efter ”hand, uppå Landshöfdingens reqvisition, ut”betalas.
Då, oaktadt den upplysning Kongl.
Commerce-Collegium sålunda meddelt, det likväl är ovedersägligt, att det missförhållande, som, enligt hvad ofvan nämndt är, under åren 1820 och 1821 egt rum emellan allmänna Arbetshus-Fondens inkomster och utgifter, skall, om det än vidare kommer att fortfara, slutligen helt och hållet medtaga denna Fond, hvars nästan enda inkomst nu mera består i räntan på utlånta medel; hafva vi ansett oss icke höra underlåta, att fästa Rikets Höglofl.
Ständers uppmärksamhet på den minskning, som under dessa 2:ne åren inträffat i Fondens Capital-belopp.
Under revision af räkenskaperne Öfver Manufactur-medlen, hafva vi inhemtat, att berörde medel, som hufvudsakligen utgöras af ett årligt Stats-anslag på Nionde Hufvud-Titteln, finnas redoviste i samma Hufvudbok, som de så kallade Eskilstuna Fristads-medel, hvilka icke äro Statsmedel, utan bestå af ett årligt anslag af 1000 R:dr Banco utaf den under Jern-Contoirets förvaltning lydande extra Licent-Fond.
Och som vi ansett det höra bidraga både till god ordning och till en lättare öfversigt vid blifvande revisioner, att dessa, till sin natur olika medel, i räkenskaperna behörigen åtskiljas; så få vi till Rikets Revisorers Berättelse. 55g Höglofl.
Ständer hemställa, örn icke hos Kongl. Maj:t underdånig anhållan må göras, det Kongl.
Commerce -Collegium kunde undfå nådig befallning, att hädanefter låta i särskilda räkningar redovisa Manufactur-medlen och de så kallade Eskilstuna Fristads-medel.
De i Kongl. Commerce-Collegium förde Protocoller öfver Manufactur-Discont- och XJ11— Discont-Fondernes utlåningar för åren 1820 och 1821 hafva blifvit genomsedde, utan att något dervid varit att erinra, och de till Fonderna hörande Säkerhetshandlingar hafva vid anställde inventeringar funnits i behörigt skick; hvarjemte vi, vid granskning af det utaf Kongl.
Commerce-Collegii Advocat-Fiscal, i egenskap af Fondernes Ombudsman, förda Diarium, inhemtat, att lagsökningsärenderne blifvit i vederbörlig ordning utförde och bevakade.
Slutligen få vi anmäla, att, med undantag af hvad här ofvan blifvit uppgifvet, icke något varit att erinra, hvarken vid förvaltningen af de under Kongl. Commerce-Collegium ställde Fonder och medel, eller vid de deröfver för åren 1820 och 1821 upprättade böcker och räkenskaper, hvilka vi funnit vara med utmärkt ordning och redighet förde.
Till upplysning om Manufactur-Discontöch Ull-Discont-Fondernes behållningar, inkomster och utgifter för åren 1820 och 1821, bilägga vi de öfver dessa Fonder för nämnde år författade Capital-slut; äfvensom ett utdrag 5 6o Riksens Ständers af räkenskaperne öfver Manufactur- och Eskilstuna Fristadsmedlen samt Spinnhus- och Arbetshus-Fonderne härjemte bifogas.
Stockholm den i3 December 1822.
Joli. Heim.
C. J. af Nordin. A. TV. Riben.
D. af Uhr.
Sv. TVijknian Gasp:son.
Fr. Forssander.
M. Sundius. G. L.
Sivertson.
Matth. Jacobson. P.
På Yällofl. Borgare-Ståndets vägnar:
F. Lake. J. A. Carelli.
TViklund.
Samuel Andersson. J. H, v. Sydov. Capi - . a Samt. 3f> 563 Riksens StänderS Capital-Slut öfver Manufactuf D eb et.
Balance från År 1819.
Skuld till Banken på Räkningen N:o 89,101: 5. 4.
Dito — dito på Räkningen N:o 5 655,73a: 9. 11.
Utelöpande Attester . • • 10,793:12.— 755,626 2 7 3 / Balance till År i8ai.
Fordringar hos säkra Län- tagare 1,278,419:18.3.
Dito Cessionanter .... 70,432: 20. 2.
Dito Riksgälds-Contoiret . 65o: — - Förskott till Ull-Discont- Fonden ....... 110,000:— - 1,459,494 38 5 Summa 2,2l5,I2I •7 8 Stockholm af Manufactur-Diseont - Revisorers Berättelse. 563 Discont-Fonden År 1320.
Balance från År 181g.
Fordringar hos säkra Lån- tagare v 1,202,679:18.11.
Dito Ccssionanlcr . . . 88,469:45. 4.
Förskott till Ull-Discont- Fonden 110,000: 1,371,139 16 3 Vinst &
Flir lust-Co lito.
Ordinarie Ränta . 47>^8o:25.
- Interesse efter för- fallodagen , . 4^97: 29. 3.
S:a 52,778: 6. 3.
Ersättningar . . 2: - 52,780:10.3.
Interesse till Lånc- Banken för Lånet N:o 8 . . . . 2,673: 1.6. Dito för Länet N:o 5 ... . ig,936:35.g. Arfvoden . . > 1,782:— 7. Aflöning .... 5,638:39.8.
Extra Utgifter . 2,608:29.6.
Centonal ... 79:4-5.2. Hus-Reparationer 2,5o6: 45. 3. r r Vinsten Ar 1820 17,554 4 10 Balance till År 1821.
Skuld till Banken på Räknin- gen N:o 8. Sg.ioi: 5.4.
Dito dito på dito N:o 5. . . 728,003:47.8.
Utelöpande Attester . . . 9,322:39.7. 826,427 44 7 1 Summa 2,2l5,I2I >7 8 Contoirct den 24 April 1821. L. 11. Willman. E. F. Sil oin. 564 Riksens Stunders Capital-Slut öfver Manufactur - Debet.
Ralance frän År 1820.
Skuld till Banken på Räkningen N:o 8 89,101: 5.4- Dito Dito på Dito N:o 5. 728,003: 47-8.
Utelöpande Attester . . . 9,322:39.7. 826,427 44 / J Balance till Ar 1822.
Fordringar hos säkra Län- tagare i,3i4,060: 5.10.
Dito Cessionanter . . . 70,942:43. 6- Dito Riksgälds-Contoiret . 325:— — Förskott till Ull-Discont- Fonden 100,000: 1,485,328 4 Summa 2,3ii,755 45 II Stockholra af Manufactur* Revisorers Berättelse. 565 Discont-Fonden År 1821.
Cr edit, Balancc fran Ar 1820.
Fordringar hos säkra Lån- tagare 1,278,412:18.3.
Dito Cessionanter . . . 70,432:20.2.
Dito Riksgälds-ContoHet . 65o:— - Förskott till Ull- Discont- Fonden 110,000:— - i.459.4q4 38 5 Vinst- dr Förlust-Couto.
Ordinarie Pränta . 5o,i94:3o. 8.
Interesse efter för- fallodagcn . . 4’711: 2*4* Ersättningar . . 3.|on5.- 4 Gravationer.
Interesse till Banken fÖrLånet N:o 8. 2,673: 1. 6.
Dito N:o5. 22,5oo: 6. 5.
Arfvoden . . . 2,533: 33. 6.
Aflöning . . . 4>^7°: 24* 4- Extra Utgifter . 2,419: 2. 10. Hus-Reparationer i,63i:35. 5.
Centonal . . . 72: 8. q. « ' .ifi.-on: ih 9.
Vinsten Ar 1821 . . . 18,545 3i 3 Balance till Ar 1822.
Skuld till Banken på Räk- ningen "N:o 8 89,101: 5. 4- Dito på Dito N.o 5. . . . 74°»724- 6. 11.
Utelöpande Attester . . . 3,890.12.— 833,715 a4 3 Summa 1, 3ii,755 45 11 Discont-Contoirct den 22 April 1822. -L. H. Willman. E. F. Ström. 566 Riksens Ständers Capital-SIut öfver Ull - Debet.
Balance från Ar 1819.
Skuld till Manufactur-Disconl-Fonden 110,000 Balance till År 182.1.
Tillgång hos säkra Låntagare 167,956:— - — — Cessionanter 22,149: 1.8. —» — Banken . , 21,695:45.3. — — Riksgälds-Cont. 1,980:— - 213,780 /j6 11 Summa 323,780 46 11 Stockholm af Manufac(ur-Di»cont - Revisorers Berättelse. 067 Discont-Fonden År 1820.
Balance fran År 1819.
Tillgäng bos säkra Läntagare 167,812:24.- — — Cessionanter 26,386: 19. - — — Banken . 11,773:34.6. — — Jtiksgälds-Cont. 6y5: 206,647 29 6 Vinst <lr Förlust.
Kantor År 1820 . , 7,420:33. 5.
Afgår Utbetaldte Arfvodcn . 284:24- Centonal 2:40.- oRn. ifi _ Vinsten År 1820 . 7>i33 >7 5 Balancc till År 1821.
Skuld till Manufactui-DiscQnLTonden . 110,000 Summa 323,780 46 11 Contoiret den l5 Martil 1821. L. H. Killman. E. F. Ström. 56g .Riksens Ständers, Capital-SIut öfver UII - D e be t..
BaUnca frill Äl 1830.
Skuld ti|[
Majiufactur-Disconl-roudcn 110,000 Bailanee tili Är 1822.
Tillgång hos sakra Låntagare i35,o4'£ —• y Cessionanter 22,o5i: 1.8. — — Banken . . 5o, 142: 3.8.4-. —* — Juksgalds-Cont. 09<>:—• 208,228 4o ijuinina | 3i8,228 4^1.
O 1 — Stoekholia af Mamifacliu» Revisorers Berättelse. 5Gg Discont-Fonden År 182r.
Gred i t.
Balanco från Ar 5820.
Tillgång hos säkra Läntagare 167,956:— - — — Cessionanter 22, jijg: 1.8. — — Banken . . 31,695:45.3. — — Riksgälds-Gont. 1,980:— - 213,780 11 Vinst &
Influtna Interes- scn 1821 . . . 4
Deri 5 Juli. 601 synas de likväl så mycket snarare böra vara inbegri pne under det allmänna förbudet emot tryckta Assignätioners utgifvande, sorn de äga samma egenskap att förleda den enfaldiga, och således medföra enahanda skadliga inflytelser på Allmänna säkerheten , heldst orri de icke äro stälde till viss man, utan äro-af löpande natur; hvarföre ock Utskottet vördsamligen får tillstyrka Riksens Högloft.
Majit i Nåder täcktes förbjuda, utgifvande af så beskaffade graverade Assignationer, och det. vid samma ansvar, som för andra tryckta Assignationer är stadgadt; samt att dessa graverade Assignationer måtte helt och hållet indragas, inom f> månader ifrån det Kongl. Majits Nådiga Kungörelse härom varder utfärdad , och efter den tiden icke, mera blifva gällande.
Och beträffande skrifna Assignationer , hvilka äro ' numererade; så har Utskottet trott sig böra tillstyrka att äfven dessa måtte varda förbudne, enär bruket af dem icke kan förenas med den säkerhet, som i penninge-rörelsen bör äga rum , och omloppet af Råneo- eller Riksgälds-sedlar dessutom äfven derigenom skulle kunna hämmas, åtmindstone på den ort, der den enskifta vinnings-lystnaolen kan hafva förstått, att förskaffa dylika Assignationer ett visst värde eller credit i Allmänna rörelsen; men som skrifna Assignationer utan nummer, hvilka äro stälde till viss man eller ordres , eller ock till innehafvaren , kunna anses , lika med löpande förskrifningar och således äro af Lagen tillåtne samt icke Den 5 Juli. icke röra tredje mans rätt, och de dessutom ku*> na behöfvas vid tillfällen af penninge-remisser» dertill passande sedlar ofta icke kunna erhållas, så har Utskottet ansett det vara betänkligt, att bruket af så beskaffade Assignationer afstyrka; men förslaget, rörande löpande Assignationers skrifvande på stämpladt Papper har Utskottet funnit vara ett ämne som till dess handläggning icke hörer.
Dock varder detta allt till Biksens Högloft.
Ständers närmare ompröfvande vördsamligen öfverlemnadt.
Stockholm den 29 Juni 1815.
På HÖglofl.
På Högv. Presf-Ståndets •ch Ad.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen.
Prytt.
På Vä Hofi Borgare- På Hederv.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöter® vägnar vägnar And.
Nils Mänsson. M. M. Bosbeck.
Upplåst has Samtelig! Riks-Stlnden den 5 Juli, Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående några be gärdt a nya Lönanslag ä Kongl* Sundhets-Colleen Stat.
Uti en af Kongl. Maj:t, genom Nådig Betländer* - miss den 2% sisth Februari, till Biksens Stan - Den 5 Juli. ders Stats-Utskott öfverlemnad underdånig Skrifvelse af Kongl. Sundhets - Collegium, angående sökt Löne förbättring för Collega Ernbets- och Tjenstemän samt Betjening, har tillika blifvit i underdånighet hegardt, att dess Stat mitte tillökas med följande nya löner, nemligen : 1:0
At Historite Naturalis et Botanices Professoren 444 R:dr 21 sk. 4. rist. 2:0 För Historias Naturalis et Eotanic&s Demonstratorn 133 B:dr 16 sk.
Hvarförutan Kongl. Collesium föreslagit: 3:0
Att det arfvode af 200 R:dr årligen , sona nu bestås den Kongl. Collegii Ledamot, hvilken förestår Fält-Läkare Contoiret, jemte arfvodet af 100 R:dr för en Kammarskrifvare samt hushyran för Contoiret, hvilka utgifter hittills blifvit bestridde af Krigs-fonden, mätte flyttas och uppföras på annan Ordinarie Stat; och 4:0
Ett särskildt arfvode anslås och uppföras å Kongl. Sundhets - Collegii Stat för den af dess Ledamöter, hvilken tillika granskar alla Medicaments-Räkningar, och, enligt inkommande Pris-Couranter, reviderar Apothekare-Taxan.
Sedan StatsUtskottet redan, i ett sammanhang, afgifvit Utlåtande öfver den i öfrigt, lika med åtskilliga Verk och Stater, af detta Kongl. Collegium gjorda anhållan om förhöjning å de förra lönerna, så får Utskottet nu särskildt yttra sig rörande ofvanberörde nya anslag, med hvilka ett olika förhållande sig företer.
Af hvad Kongl. Collegium andragit, och till Kongl. Majus
Nådiga pröfning och förord» »ande i dessa delar hemställt, har Utskottet inhämtat - 604 Den 5 Juli. hämtat behofvet och angelägenheten af ifrågavarande utgifter ; men som Riksens Höglofl.
Ständer vid denna Riksdag beviljat, att de 10,000 R:dr, hvilka, likmätigt deras underdåniga Skrifvelse den 14 April 1810, skulle utgå af odisponerade besparingar, till understöd för Rikets Medicinal-Verk, måga å Kongl Sundhets-Collegii Stat , såsom ett ständigt anslag, uppföras till de föremål och behof, sorn Kongl. Majtt, uppå Collegii underdåniga hemställan och förslag, kan fastställa , samt denna summa, efter hvad Utskottet funnit, lemnar en på Staten odisponerad tillgång af 8,200 Rldr; så anser Utskottet något särskildt anslag för ifrågavarande nya löner och arfvodens anordnande icke erforderligt, utan endast att till Kongl.
Maj t i underdånighet hemställes, att, uppå berörde tillgång, i Nåder låta anvisa hvad Kongl. Maj:t kan finna böra härtill beviljas; hvilket dock vördsamt hemställes Riksens Höglofl.
Prest Stån och Ad.
På Vällofl. Eorgare- På Hederv.
Eonde Ståmlets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar c vägnar , Carl Fr.
Den 5 Juli. 605 Uppläst hos Samteliga Riks-Ståuden den 5 Juli, Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Occonomie-Utskotts Betänkande, i anledning af åtskilliga till Utskottet remitterade Memorial och Diet amina, angående Gr emse' Tullarne imellan Sverige och Norrige , samt Land-Tulls Inrättningen i Riket och den dervid bibehållna TullBevakning m. m.
Uti särskildta tili de Respectiva Rilcs-Ständen ingifna och till Utskottet remitterade Memorial och Dictamina, af Herr Grefve Kalling, Pehr Ad., Herr Theologi® Doctoren och ContractsPiosten Magister P. E. Ekelund, Herr Theologi® Doctoren och Prosten Magister M. Stenhammar, Herr Grosshandlaren Er.
Aberg Andis., ^Riksdagsmannen, f. d.
Vice Talemannen Jon Jonsson fran Blekinge, Bryngel Ericsson och Jan Andersson från Dalsland, saint Eric Svensson frän Bohus-Län, har blifvit anlördt, livad Gränse-Tullarne beträffar. 1:0 Af Herr Doctor Ekelund: att sedan, genom Konungens vishet samt en Stor Hjeltes och Statsmans, Hans Kongl. Höghet Kyon-Prinsens tapperhet och klokhet, den så länge önskade föreningen imellan Sverige och Norrige nu mera blifvit vunnen, skulle, till yndanrödjande af ali skillnad och allt hat bägge Folken imellan, ingenting, både i Politiskt, Commercielt och Den 5 Juli. och Moraliskt afseende, vara af större nytta, äa om de tryckande och förderfiiga Gränse-Tuliarne imellan hägge Rikena blefvo afskaffade, i synnerhet som deri fattiga Gränse-Allmogen, hvilken genom dessa Tullar blefve än mera utarmad, dä komme i tillfälle att, pä närmare håll och med förmonligare vilkor, köpa hvad den kunde behöfva och afyttra hvad litet den kunde umbära, utan att, såsom nu, se afsättningen af deras varor dels hindras genom ett afstånd af 10 till 14 mil från någon Svensk
Stad, och dels falla uti monopolisters händer; och att, dä gränsen imellan Norrige ?. eria sidan samt endast Bohus-Lärt, Dalsland och Vermeland, a den andra, utgjorde en sträcka af närmare 40 mil, som kunde nästan på' alla ställen , åtmindstone vintertiden, obemärkt öfverfaras, skulle några på 2 ä 3 mils afstånd från hvarandra uppresta Tullstugor finnas vara mycket otillräckliga till förekommande af Lurendrägeri och förbudna varors införande fran Norrige till Sverige, deremot af en vis Regering lärer vidtagas sådana Författningar, att all befarad mindskning i Kronans inkomster skulle genom dem och deras stränga handhafvande säkrare förekotnmas, än som hittills skedt och kunde ske , genom GränseTullarna, heldst om allt bruk och nyttjande af vissa öfverfiöds varor tillika blefve förbudet. 2:0 Af Riksdags-Fullmägtiga Bryngel Ericsson och Jan Andersson frän Dalsland samt Eric Svensson från Bohus-Län, med hvilka Allrno. gens Fullmägtige från Carlstads Län sig förenat, att som för Allmogen uti de på Dalsland och Den s Juli. 607 och i Bohus-Län närmast Norrska gränsen belägna Härader, vägen till Staden Fredrichshall i Norrige vore kortare, än till någon Svensk Stad, och det genom Norriges förening med Sverige förmodades, att handeln bägge
Rikena imellan skulle blifva obehindrad, så önskade desse Fullmägtige att, till vinnande af en förmonligare afsättning af deras orts produeter, de å Gränsen inrättade Tullar måtte varda afskaffade. 3:0 Af Herr Grosshandlanden Fr.
Aberg And:s., som, jemte det han yttrat, att Norriges Export-handel vöre betydligare och större, än Sveriges, fastän , genom clirnatets hårdhet, Landets ofruktbarhet och brist på Fabriker, Norrmännen vore i behof af flera slags Irnport-vaxor, dem vi kunde umbära , har förklarat, att då, af sistnämnde orsaker, Norrige tj skulle vara underkastadt sådana inskränkningar eller förbud emot införsel af utländska varor, hvilka här i Riket blifvit ansedde såsom nödvändiga, till förekommande af våra Fabrikers undergång och National industriens undergräfvande , han ansåg Gränse - Tullarnas afskafFande blifva i flera afseenden förderfligt för Sverige, så länge bägge Rikenas Oeconotniska Lagar, Statistik och förhållande till hvarandra vore så olika, som de för det närvarande äro, hvarförutan, i händelse från Norrige till Sverige skulle fritt och obehindradt få införas de Import varor , hvilka här i Riket kunde vara tillåtna, en betydlig förlust, så väl för det allmänna, som för Svenska Flandlandfi och Skepps-Redare skulle uppkomma, derigenom, att både Sjö-Tullen för sådana varor då komma Den 5 Juli. att tillfalla Norrska Stats-Cassan, och handelsförtjensten stadna hos Norrmännen, hvilka, i allt fall, genom deras Lands geografiska läge och de mindre Tull-umgälder der erlades, ansägos vara i tillfälle, att, som orden lyda, uttränga de Svenska Handlande.
I afseende på Landt-Tulls Inrättningen