Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Verk skulle hafva inseende öfver de flerfalldige och lili alla Landsorter spridda Uppbördsman, som hafva alt göja med desse consumtionsafgif ter, saint om RiksgäldsContoiret skulle emottaga och sedan till StatsContoiret aflefveiera de successive inflytande afgifterne, hvilka merendels i smärre delar och på obestämda tider iogingo, deiigenom skulle uppkomma stor oreda, oordning och osammanhang, samt den öfverensstämmelse i Statsförvaltningen rubbas, som GrundLagens Stiftare afsett: att i öfrigt den föreslagne öfveiflyItuingen skulle föranleda tillökning i RiksgäldsGontoiretsEmbetsmannaPersonal, hvilken skulle förses med en vida utsträckt rättighet till inseende öfver Statens Uppbördsman, än som med ändamålet af samma Embetsmäns nu varande befattningar öfverensstämde, och att, i stället för besparing, utgifterne för Staten således skulle ökas:
Att dessutom det lage en olikhet i uppbörden af den Allmänna Bevillningen och af de nu ifrågavarande afgifterne, samt, att den förre, derföie att den ingeck på bestämda lider och i större summor, kunde utan olägenhet ingå till R.
St:rs Verk, då deremot de se5 B. 11 162 S tats-U.tskottets nare ej på en gång inflöto utan på olika tider oell således ej eller kunde så bestämdt beräknas: att om, lika väl för RiksgäldsContoirets räkning, som för StatsContoirets, ifrågakornne medel kunde i Banken deponeras, sådant likväl icke skulle tjena till någon nytta, enär RiksgäldsGontoiret i alla fall skulle utbetala desamma till StatsVerkets behof på StatsContoirets reqvisition; samt att någon fördel för RiksgäldsContoiret ej eller skulle, såsom påstådt blifvit, uppkomma af förändringen, enär SlatsContoiret, på samma gång det lemnade bevis på ÖfverskotlsSummans insättning för PiiksgäldsContoirets räkning, reqvirerade ett lika belopp af StatsbristSumman, som i annat fall skolat af RiksgäldsContoiret utbetalas, hvadan desse lefvereringar verkade endast såsom en afskrifning på RiksgäldsContoirets förbindelser till StatsCoutoiret och på de stora räkningarne dem emellan, utan att för RiksgäldsContoiret bereda någon större tillgång för ögonblicket.
Utskottet har, efter inhämtandet af desse redan yttrade Asigter af ämnet, tagit kännedom så väl af den underd.
St:rs förenämde beslut grundade sig derpå, ”att hos R.
St:r förekommit: dels att alla Bevillningsmedel, hvaribland äfven Tulluppbörden inbegripes, borde ingå lill ett och sam - Betänkan cl en, N:o 35o.
163 nia förvaltande Verk, dels ock, att befattningen med inköp af vexlar för Statens räkning varit ät II.
Skirs FuIImägtige i RiksgäldsConloiret uppdragen och af dem kunnat utan svårighet fullgöras, på en tid, då Riket fanns behäftadt ined en betydlig Utländsk skuld och Vexelbehofven följaktligen voro vida större, än nu.” K.
Mit, sorn i frågan varit af helt olika mening med R.Sfcr, häri Dess högstberörde Nådiga Skrifvelse deremot yttrat sig sålunda: ”Sorn Tullmedlen allid varit i RiksStatc-n uppförde ”och, likasom de öfrige under benämning af bevillning ”uti Co §. af RegeringsFormen uppräknade Statslntra”der, uppbäras och förvaltas af K. Mit Underlydande ”Verk och Myndigheter, hvaremot den bevillning, R. ■”Stil- vid hvarje Riksdag sig serskildt åtaga, emottages ”och redovises omedelbarligen af R.
Stirs Riksgäldskontor, och 64 §, af RegeringsFormen står med ”detta förhållande uti nogaste samband; har K.
M:t ”ansett ett så beskaffadt beslut, att skilja en af Stats”inkomsterne från den behandling i uppbörd och redovisning, som för alla är föreskrifven, och som för ”de öfrige, af alldeles enahanda natur, det oaktadt ”skulle fortfara alt iakttagas, vara stridande emot ”RegeringsFormens bestämda föreskrift och de för Stats”medlens förvaltning vid 1809 och 1810 årens Riksdag ”Jaggde grunder.
Stir sjelfve i afseende på Ordningen och ändamålet af RiksHufvudbokens upprättande vid denda Riksdag yttrat, äfvensom med den gjorda regleringen af InkomstTitlarne och med StatsSIutet.” 164 Stats-Utskottets "I sjelfva verket är det icke allenast otjenligt och "ändamålslöst, utan kan äfven blifva skadligt.
I förra "afseendet må erinras, att denna förändring skulle ''blott mångdubbla liqviderne, samt att det måste ängses oformligt, om medel, som äro påräknade, anvisade och oundgänglige för StatsVerkets utgifter, och ”hvilka för sådant ändamål uppbäras af en Admini"strationsgren, sou» Ätår i närmaste sammanhang med "StatsVerkets förvaltning på det hela, först skulle der"ifrån aflefvereras till ett R.
St:rs Verk, sorn icke har ”att någon controll på TulIStyrelsens iefverevingar iakt"taga, och intet annat, att med desse medel utföra, "än att, så fort de ingå, till ett annat
Verk åter in"lemna, och i senare fallet åter förekommer, att då "missväxt eller andre inträffande händelser kunna ver"ka, att Ordinarie räntor och utskylder icke på rätta "tider ingå, men de eventuella inkomsterne deremot, "hvaribland Stora SjöTullen är den vigtigaste, kunna "på samma tid utfalla med Öfverskott, så blir derigenom ett tillfälle, alt med det senare kunna uppehålla "en tillfällig brist, under det rådrum lemnäs de skatt"skyldige, att småningom afbörda sine bidrag.
I förening med StatsUtgifternes behöriga gång skulle det "blifva en omöjlighet, om efter en dylik Zifferafskäring, "sorn här åsyftas, ovilkorligen blott den förslagsvis "påräknade delen af denna Statsinkomst skulle lefve"reras till StatsContoiret, och öfverskotta, om något "sådant inträffade, genast stanna i RiksgäldsContoii et.”
"Då utslaget på det hela af öfverskott och brister "icke kan bestämmas förr, än andra året efter upp - B « t ä n k a n de n, N:o 35o.
x65 "börden, så saknades i ena fallet anledning, att utan "behörig utredning och verification dessförinnan af "RiksgäldsContoiret kunna äska fyllandet af möjlig "brist, ehuru de couranta utgifterne fordrade det, "och för K.
M;t återstode då blott, att med ytterlig "stränghet låta infordra resterne, eller alt sammankalla "R. St:r.
Uti det andra fallet åter, eller då Utslaget "blifvit öfverskott, som boide RiksgäldsContoiret tilI— "falla, så är det af ingen påföljd och ingen vigt, 0111 "detta öfverskott först efter afslutet komnie Riksgäldskontoret tillhanda, då detta Verk med inskränkta "och på allmänna förhållanden litet verkande föremål, "men deremot med ett illinxiteradt Creditiv på ett R.
Verk, sora efter deras egne beslut bestämmer "Rörelse-Capitalets qvantitet, ej har något verkligt be"hof af desse möjeliga Öfverskoltsipedel i annan ord"ning än hittills; äfvensom fåfängt ville ådagaläggas, "att någon verklig besparing eller förmon i hvad fall, "som helst, häraf skulle blifva en följd.” "Att StatsContoirets Vexelbehof skulle genom Riks"gäldsContoirets försorg anskaffas, är för öfrigt en i "alla afseenden obehörig omgång, och förslaget der”om så mycket mera oväntadt, sora RiksgäldsContoiret "nu mera, genom Utländska skuldens godtgjorde belopp, icke har någon upphandling afVexIar för sine "egne utgifter af nöden."
Utskottet meddelade öfver förhållandet med öfverskotten på Statsinkomsterne de förflutne åren samt hvad för Stats - 166 Stats-Utskottets Utgifterne årligen erfordrats äfvensom öfver de belopp af årliga StatsbristSurnmorne, som, i anseende till förhanden varande tillgångar på öfverskottsmedel, hos RiksgäldsContoiret forblifvit innestående, det blifvit upplyst, att den fördelaktiga verkan på RiksgäldsContoirets Gassa-tiIlstånd, som med förslaget hufvudsakligen åsyftats icke vinnes; alltså och då härjemte afseende måste fästas på de flere skäl och omständigheter, som, efter hvad ofvanberördt är, i öfrigt blifvit anförde emot den föreslagne förändringen, bar det synts Utskottet håde onyttigt och olämpligt, att uppbörden af Stora SjöTulls- Post- ChartceSigillatcn och Husbehofsbriinnirigs-mecllen mera, än den af lika egenskap varande Salu-Accis-afgiften af Städerne, som icke i Förslaget blifvit omnämnd, verkställes i annan än den derföre redan stadgade ordning.
Af Herr Riben, G. W. Emot Höglofl.
Utskottets beslut får jag anmäla följande reservation, hufvudsak - Betänkanden, N:o 35o. r67 ligen öfverensstämmande med RiksgäldsAfdelningens i ämnet afgifne men af Utskottets Plenum förkastade yttrande. livad först angar den vid Motionens remittering af 2:ne Ledamöter framställde anmärkning, att Förslaget som Motionen innefattar icke vore förenligt med GrundLagen, så har ConstitutionsUtskottet, ät hvilket tolkningen af örundLagen är närmast uppdragen, uti ett under innevarande Riksdag afgifvit Betänkande (JY:o 36, 3:dje Sami. p. 17) ibland annat förklarat, det 1823 års Ständers fattade, men af K.
M:t icke gillade beslut om Tullmedlens afleverering till RiksgäldsContoiret, icke inneburit något stridande emot constitutionella principer; genom hvilket förklarande all verkan alltså synes böra försvinna i afseende på Rikets Ständers constitutionella rättighet, att på sätt alltid skett med den så kallade Allmänna Bevillningen, stadga reglementarisk» föreskrifter i afseende på uppbörden af de öfrige uti 60 §.
Motionären föreslår, alt uppbörden afsa väl Tullsom af Post-ChartaeSigillatae- och Husbehofs-bränvinsraedlen, hvilken uppbörd nu ingår till SlatsContoiret, måtte hädanefter i likhet med Allmänna Bevillningen, Jefvereras till RiksgäldsContoiret, samt der, elter reqvisitioner, hållas StatsContoiret tillhanda de Summor, hvilka vid Statsregleringen, varda till Statsbehofvernas fyllande utaf ofvanberörde Bevillningar beräknade och anslagne; men innan jag yttrar mig öfver detta i68 Stats-Utskottets förslag, har jag, med anledning af hvad i afseende på dess olämplighet blifvit anfördt, ansett mig böra först utreda beskaffenheten och omfånget af StatsContoirets befattning med uppbörden af de nu i frågasatte Bevillnmgar. a) Tullmedel':
Med intägten af dessa medel har StatsGontoiret icke någon annan befattning, än den, att efter InsattningsAttester, låta anteckna och bokföra de Summor, hvilka såsom behållning, GeneralTullStvrelsen, efter egen pröfning, tid efter annan låter lill RäuteKaminaren aflemna. b) Postmedel:
Med dem är alldeles enahanda förhållande som med Tullmedlen, att nemligen det är blott behållningen, som kominer till StatsCoutoirets disposition.
Till ytterligare upplysning får jag härvid erindra, alt StatsGontoiret icke tillkommer något inseende öfver Tull- och PostVerken, hvilka förvaltas af serskilde i Nåder förordnade ÖfverStyre Iser. c) ChartceSigillatcemedel:
Ett serskildt Contoir, hvilket tillförene varit ställ dt under KammarCollegii inseende, men nu mera lyder under StatsGontoiret, har sig uppdragit att besörja slutliga Stämplings-åtgärden, eller den så kallade Svarlstämplingen , sedan Papperet, som nämde Contoir låtit aflemna till RiksgäldsContoiret, blifvit derstädes med hvit Stämpel försedt, ChartasSigillatasContoiret expedierar äfven till LänStyrelserna de Chartor som af dem reqvireras, Controilen på Försäljningsmännen i orterna samt på Domare och Embetsman, hvilka erhålla på credit Betan kandell, N:o 35o. 16y stämpladt papper, tillhörer icke StatsContoiret, utan LandsContoiren, hvilka det också åligger alt hålla hand deröfver, att inventeringar hos dera, hvilka lill redovisning emottagit stärapladt papper eller så kallade Charlot', varda förrättade.
I afseende på uppbörden af CbartasSigillatae-medlen, så lefvereras de i Stockholm inflytande till Rän, teKararaaren: de åter, som inflyta i orterna, nedsättas i LandtRänterierna till StatsGontoirets disposition.
Fiån LandtRänterierne insändas till StatsContoiret års redogörelser så väl öfver eraotlagne Chartor som öfver de för dem influtne coutante medel; och hvilka redogörelser biläggas såsom verificatiooer den serskilde HcifvudBoken, som uti ChartasSigillatseContoiret upprättas och afsiutas, d) Husbehofsbränvinsmedel:
StalsContoirets be fattning med uppbörden af dessa medel vidtager icke förr än de samma blifvit af vederbörande Uppbördsman indrifne och uti LandtRänterierne till StatsContoirets disposition Jefvererade.
Af denna framställning synes, att, hvad angår Tull- och Postmedlen, bokföringen af 4» å 5o InsättningsAttester, blefve enda tillökningen i IliksgäldsContoirets göromål, i händelse behållningarne af dessa medel komme att dit lefvereras.
RiksgäldsContoirct redan jyo Stats-Utskottets står i relationer med LandsContoiren och LandlRänterierne, det icke skulle förorsaka RiksgäldsContoiret någon märkbar förökning i besvär, om penningeremisserne frän LandtRänteriern"e blefvo något drygare än nu, och om uti Räkenskaperne tillkomme en ny UppbördsTitel , i stället för Lön- och Betalnings-afgiften, hvilken sistnämnde UppbördsTitel nu mera försvunnit.
St:r år 1809, jemte afskaffande af den så kallade extra Stämplingen, stadgade såsom en tili controll ledande anstalt, att papperet till ChartaSigiilata, skulle, efter hvad förberördt är, förses med hvit Stämpel uti RiksgäldsContoiret.
Huruvida denna åtgärd från RiksgäldsContoirets sida, i sjelfva verket innebär någon säker och ofelbar controll emot svek och underslef vid sjelfva ChartasSigillatas-tillverkningen, måste alltid blifva tvifvel underkastadt, enär i händelse någon brottslig sammansättning vore att förmoda emellan Tjenstemännen uti ChartaeSigillatseContoiret, om afstämpllngen endast der verkställdes, en sådan sammansättning emellan dem och den Tjensteman i RiksgäldsContoiret, som besörjer hvitstämplingen, förmodligen icke vore förekommen derigenom 'att hvit- och svartstämplingen verkställes inom serskilda på ganska kort afstånd afskiljda localer.
Den hufvudsakeliga controllen ligger, efter min tanka deri, att till ChartaSigillata endast får användas ett serskildt slags Papper, att detta Papper vid emoltagningen noga genomräknas, samt, på lika sätt Betänt anden, N:o 35o. 171 sorn Chartorne bokföres, och till hvarje Verk ordentligt redovises.
Under förutsättning alltså, att den splittrande åtgärden i afseende på hvit- och svartstämplingen skulle såsom ändamålslös och endast inedförande en icke så alldeles obetydlig årlig utgift, komma att upphöra, anser jag hela bestyret med ChartseSigillatasVerket kunna utan minsta olägenhet öfverflyttas till RiksgälsContoiret, samt de inflytande medlen ingå till RiksgäldsGontoiret på lika sätt som de nu lefvcreras till StatsContoiret.
Sedan jag nu visat att Tull-, Post- och Husbehofs-bränvinsmedlen kunna ovillkorligen samt Gliaitac— Sigillatsemedlen med villkor att svartstämplingen verkställes vid samma Verk som hvitstämplingen, utan olägenhet och utan tillökad utgift emottagas och redovisas i RiksgäldsGontoiret, återstår föl4 mig att utreda huruvida öfverflyttningen af i frågavarande uppbörd från StatsContoiret till RiksgäldsContoiret kan medföra nytta och båtnad.
En värd Ledamot af Ridderskapet och Adeln bar ansett den föreslagna anstallten icke kunna tjena till något, utan blott bereda en onödig omgång då de till RiksgäldsContoiret influtne medlen i alla fall skola derifrån utbetalas till StatsContoiret5 och hvad anginge den af Motionairen förmodade fördel deraf att besparingarne, i stället för att qvarligga i StatsContoiret, intill dess att Bokslutet blifvit färdigt, genast inflöte i RiksgäldsGontoiret för att der i första hand kunna användas, så har den värde Ledamoten förmält 172 Stats-Utskottets förliäl
Kin de t med öfverskottens lefverering vara, att StatsGontoiret, på samma gång sora beviset på Öfverskott'Surn mans insättning för RiksgäldsContoirets räkning öfverlemnas, reqvirerar ett lika belopp af StatsbristSumman, hvadan dessa levereringar endast skola verka såsom en afskrifning på RiksgäldsContoirets förbindelse till StatsGontoiret: tilläggande den värde Ledamoten att StatsGontoiret nästan alltid skall hafva 7 k 800,000 R:dr outiagne hos RiksgäldsContoiret, hvilka StatsGontoiret kunnat uttaga aip det ej fatt begagna öfverskolten i första hand.
Att StatsContoiret genast i afräkning på SlatsbristSumman, reqvirerar ända till shillingar och runstycken hela det lefvererade beloppet af öfverskottsmedel är en åtgärd som efter hvad jag förmodar, blott alser redighet uti Räkenskaperne, utan att vara föranledd af ett för handen varande penningebehof, som jemnt motsvarade Summan af de lefvererade öfverskottsmedlen, och till hvars betäckande till större eller mindre del, all tillgång uti StatsContoiret, saknades.
I denna förmodan har jag blifvit ytterligare styrkt, enär jag eftersinnat, att i September månad, som är den vanliga tiden af året då, efter upprättadt RiksBokslut, öfverskottsmedlen för ett visst år till RiksgäldsContoiret aflemnas, hafva dylika medel för 2:ne nästpåföljde år redan till betydligaste delen, så vidt öfverskotten utgöras af Tull-och Postmedel till StatsContoiret influtit; och för att, efter Räkenskapernas Betänkande n, N:o 35o. i73 ledning, åskådligt visa förhållandet, får jag exempelvis anföra att öfverskottsmedlen för år 1825, hvilka år 1827 allemnades, endast utgjorde ett belopp af 45o,337 R:dr 32 sk. 5 rst. då deremot sådane medel, tillhörande året 1826 och lefvererade år 1828 bestego sig till en vida större Summa eller 6og,633 R:dr 26 sk. 6 rst. hvarförutan de öfverskott hvilka ,på 1827 års TullIntrader uppkommit, vörö redan till fulla beloppet afleranade till Räntekammaren långt föreden tid 1825 års öfverskottsmede! ingingo till RiksgäldsGontöiret.
Beträffande åter den värde Ledamotens yttrande, att reqvisitionerne på StatsbiistSumman skola bestämmas af den större eller mindre tillgång på öfverskottsmedel som i StatsContoiret förefinnes, och att följaktligen härigenom äfven bestämmes det belopp af StatsLristSumraan, hvilket vid målets slut kau komma att utbalanceras såsom outtagit så visa RiksgäldsGonloirets Räkenskaper ett alldeles motsatt resultat.
Öfverskotten t. ex. åren 1820, 1821, 1822 och 1823 hvilka år i8a5 på en gång lefvererades, utgjorde för dessa fyra åren endast 124,487 R:dr. 37 sk. 2 rst.
R:dr j,021,452: 11. 6. — >821 — 699,899: 34. 1. — 1822 —- 821,452: 11. 6. — 1823 — 721,452: 11. 6, Och då, oansedt den inskränkta tillgången på öfverskottsmedel, förhållandet med ofvanstående på Statsbristsanslaget utbalancerade Summor, varit i det när - iy4 Stats-Utskottets mäste enahanda sorn de påföljande åren, då öfverskotten varit så ganska betydliga, tyckes detta visa att ifrån längre tid tillbaka* en sådan reglering blifvit grundlagd, att under loppet af ett år, StatsContoiret icke kan behöfva uttaga mera än ungefärligen den Summa som till Stalsbristens fyllande, är utaf Allmänna Bevillningen anslagen.
Åntages åter ett annat förhållande eller att öfverskofttsmedlen skola iklädas egenskap af ett slags creditiv på hvilket StatsContoiret hvarje år skall kunna disponera utöfver den för ett år beräknade StatsbristsSumma, så följer deraf att om framdeles inga öfverskottsmedel blifva att tillgå, de uti RiksStaten anvisade utgifter icke skulle kunna i vederbörlig ordning bestridas.
Vid öfvervägande af allt hvad sålunda förekommit; och enär på ena sidan den föreslagna ofverflyltningen till RiksgäldsContoiret af ifråga varande uppbörd af Bevillningsmedel icke kan vara förenad med ringaste olägenhet, men på den andra onekeligt är, att jemte det öfveiskotten tidigare blefvo disponible, en serskild fond skulle beredas åt RiksgäldsContoiret blott derigenom, att sådane Summor, hvilka vissa tider på året äro för Räntekammarens räkning innestående i VexelBanquen, komma att ingå uti RiksgäldsContoirets Penninge-circulation och i och med detsamma utvägar lättas för Contoiret att utan
Hade en sådan anstalt varit vidtagen vid i8a3 års Riksdag, så hade ofelbart de Låneoperationer sorn Betänka n-den, N:s 35i.
RiksgäldsContoiret senast ägt att besörja, kunnat med mindre kostnad utföras.
Att från och med år i83o alla behållningar af Tull- och Postmedel, deri äfven inbegripne restantierne på innevarande års uppbörder af desse medel, skola omedelbart aflemnas till RiksgäldsContoiret, på lika sätt, som de nu till Räntekammaren lefvereras. 2:0
Att den husbehofsbränvins-bevillning, som vid innevarande Riksdag R.
St:v sig åtaga skall, jemte Allmänna Bevillningen ingå till RiksgäldsContoiret. 3:o
Att ifrån och med år i83o hela bestyret med CharÉaeSigillatseverket skall uppdragas åt RiksgaldsContoiret 4:o Att RiksgäldsContoiret, efter reqvisitionerna skall hålla- StatsContoiret årligen tillhanda de belopp, hvartill ofvanberörde Bevillningar aro för året uti RiksStaten beräknade.
Uti denna Reservation bar Herr Grosshandlaren Eckerman instämt.
(I.-A.) Sedan Utskottet nu fulländat granskningen af StröinrensningsFondens förvaltning och räkenskaper så vät för åren 1826 och 1827, då f. d. Strömrensnings - 176 S t a t s - U t s k o 11 e t s
Öfver de vid förstnämnde 2:ne års granskning inhemtadé Räkenskapsförhållanden har Utskottet ansett nödigt upprätta och till upplysning låta medfölja en Tabell, utvisande hvad som till hvarje, af f. d. StrömrensningsGomité'11 utfördt arbete, åtgått för åren 1819 till och med 1827.
R:dr 900,000.
Till egentelige Strömrensningar aJ
I Norra Or te me: i Wester-Norrland , jemte Hamn-anläggningen vid Svartviken i56,68o: 7.9. i Norrbotten 37,020: 43. 8. i Umeå- och WindelElfvar ne, samt anläggning af Forss- Styrmans - Boställe i Hjuken 28,618: 38. 7. Trausp. 222,314:42,— * f Betänkanden, N:o 35i. 177 Transport 222,214: 42- ~ Boinbyggnad vid Umeå Elfs utlopp .... 6,086: i3. 4- i Helsingland .... 2,39r: 29. 6. a3o>7ga. 36 (Q> Z») l de Sydligare Provincerne:
Dito af Dito vid Erik sund 9,158; 34^9.
Dito af Upsala Å . . . 4>j!3[6: 34. J. Dito vid Kungsöhr och Asphällen 29,323: 17. 5.
V Dito af Edsforssen i Clara-Elf i3,42q: 24. ro. ~ . .—^ 105.174: 29. g. 335,967: 18. 7.
Till Canal-anliiggningar.■
„ Åker i Dito . . . 63,o38: 29. 2. ,, Grådöfallen i Dahl Elfven 4°,r34: 12. 6. för början af Sluss-anläggning vid Säffle Bro i By-elfven . . : . 357: 16. 6. till Canal å Kongl.
Djur Sården 3,245: - -339,439: 26. 5.
Transport 725,466: 45. — 5 B. '■ 12 j78 S t a t s-U t st o 11 e t s Transport 725,406: — Diverse Arbeten; Väg-anläggniDg emellan Degeforss oell Lycksele Kyrkor . . 7,772: i3. 1.
. . . . 8,n4:i3. r. till Premier för Ängsodling i Westernorrland 1821—3 2,000.
Bidrag till följande Arbeten, att af enskilde Bolag utföras.
— — Dito rensning af Lida-Åen 2,000.
— — Dito dito i Dahl-Elfven T,0oo. — — Dito Trälvägs-anläggning emellan Skoghall och Carlstad . . . . . 3,700.
— — DroGölhaElfs upprensning3o,000. -— — 47,700. — (hvartill enskilde bekostat 38,249: 17. 9.)
Förlust på Strömmings liandeln 2,328: 23.10.
Dito.på Yedhandeln, och premier för den . . . 7,558: 11. 7. q 33g. 35^ 5_ Transport 819,107: 45. 6. 5,916: i6. 6.
Betänkande n, N:o 35t. 17g Transport 819,107: 45. 6.
Gcnerelle och Extra Utgifter under desse årenförFondensräkning 26,422: 5. 3.
Tryckning af ÖfversteLieutenanten Hellströms Betänkande om Hjelma rens sänkning . . . . 189: n. — 3 845,719: i3. 9. Oliqviderade Förskotter, Län, &c. Återstod af 3:ne Län till Fartygsbyggnad Capital . . 5,o86:4o. 6.’ Ränta . . . 829: 24. —J Öfverste-Lieutenant Rappe till Linförädlingslnstitu tet pä Gårdsby . . . 7,000.
DjurgårdsCanalen uppburne, här ofvan bland Canal-arbetena uppförde 3,245. ..
Och genom försäljning af ^ÖfversteLieutenant Hellströms betänkande om Hjelmarens sänkning, li Transport 3,245. 862,296: 4i- n. 180 Stats-Ut skottets Transport 3,245. 862,296; 4i- if kaledes här ofvan beräknade med . . . . . 189:11.— 3,434: 11. — Fordringar att indrifvas, af Lieutenant Oldenburg för sålde Inventarier vid Sadie och Edsforsen . 811: 8. 2.
,, StåthållareEmbetet vid Drottningholm för Inventarier, afyttrade efter arbetet vid Upsala Å 535: 28, q.
Bohm . . 195:27. r. Q 3g ^ Contante Belicillningar nemi.
Insatte i K:gl. StatsContoiret till Disposition af StorAmirals-Embetets 3:dje Afdelning ig,ooo. — — hos Redogörarne vid Wäddö . . . 1,201:40.6.
Betänkauden, N:o 35i. t8r Transport 1,259:21.9. 19,000: 868,849: 32.8. vid Ström - rensningarne i Norrbotten 1,311:40.7. 2,571:14.4. uti Falu Ränteri för Gråda Canal . . 9,299: 24.6. hos Konungens Befallningshafvande i Gefleborgs Län . . 8: 18. 6. hos Lieutenant Oldenburg, för Re cognoscerin- • gar i Wer - NB.
Förskotter och Contante Behållningar . . . . . 3r,i5o: i5. 4. meland ... 271: 6.— R:dr 900,000. — — och Lån, uppgående till Fordringar 16,577: 28. 2. 6,552: 38. g. tillsammans 54,280: 34.
7. vid Åkers Canal .... 23o: ,4- — „ Upsala Å . . • • • 2,o36: i3.— samt Asphällen och Qvick sund 787: 7. 7. hvilke Summor altså frångå arbetenas ofvan-upptagne totala kostnads-summor med 3a,431:22. 2. 86,712: 8. 5. 1828 Års Hufvudbok för Strömrensningarne i Riket, under Styrelse af StorAmirals-Embetets 3:dje Afdelning, har att redovisa för detta Jrs Ansiag R:dr 100,000.