Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru Rikets Ständer uti serskild underd. skrifvelse af denna dag föreslagit upphäfvandet af Kämners- och Lagmans-Rätter; likväl och då det egentliga inkastet emot denna förändring hemlats ifrån deri förutsättning, att, derest blott en Under-Rätt komme att finnas, Hof-Rätternes och Högsta Domstolens göromål skulle alltför mycket okas, och föranleda behofvet icke allenast af flere Divisioner i Hof-Rätterne utan äfven möjligtvis af fördelningar inom Högsta Domstolen; helst som man Befarade, att det i sammanhang med ofvanberörde förändring föreslagna correctiv emot rättegångs fullföljande till högre Instantie i oträngdt mål, nemi. föreskrifterna om doms fullgörande m. ro , icke skulle blifya för ändamålet tillräcklige; hafva Rikets Ständer, för att, äfven om deras förslag rörande Lagmans- och Kämners-Rätternes upphörande icke skulle af E. K. M. i Nåder godkännas, ändock utröna den verkan till minskning i rättegångar vid andra Instantien, som af föreskrifterna om doms fullgörande såsom vilkor för ändringssökandet må vara att påräkna, funnit lämpligt stadga enahanda prasstanda för fullföljd hos Lagmans- och Rådstufvu-Rätter, som nu måste iakttagas vid fullföljd hos Hof-Rätterne; och få Rikets Ständer, på sådan grund och i händelse att Lagmans- och Kämners-Rätterne komma att fortfara, i underd. föreslå utfärdandet af en Författning, hvarigenom stadgas: 1:0 Öfverskriflen tillj 26 Cap.
Huru borgen skall sättas och det som dömdt är utgifvas innan laga vad fullföljes.
Nedannämnde §§, i samma Gapitel ändras ock på sätt som följer: Expeditions-Ulskoltels Förslag till und.
Skrifvelse N.-O 10/f. 17 j i §. 1 punkten.
Hvar, sora ifrån Under-Rätt vädjar, ställe för sig 2:11 e löftesmän, som borga, bägge för en och en för bägge, för kostnad och skada, den lian kan skyldig kännas att gälda; tage deras skrift derå och lagge den vid sin inlaga i Rådstufvu-Rätten, Lagmans-Rätten eller Hof-Rätten in. 2 §•
Ilar den vädjande tappat, gifve oraant ut hvad honora är ådöradt, och sätte det hos Konungens Befallningshafvande eller i taka händer.
Har han vunnit hos Kämners-Rätt eller Ilärads-Rätt, men tappat hos Rådstufvu-Rält eller Lagmans-Rätt vare ej skyldig att dom fullgöra. 3 §. 3 punkten.
Är tvifvelsmål, om den egendom svarar emot det som döradt är, och kan den ej mätas, innan tid är inne att saken skall fullföljas; sätte borgen, till dess värdering å egendomeu ske kan. 6 §.
Hvar, som cj borgen ställt, elier dom ej fullgjort, som nu är sagdi, eller borgensskriften eller beviset öfver domsfullgörandet ej ingifvit tilt den Rätt, der saken bör fullföljas, innan tiden för ändringssökandet ute är; håfve sitt vad och talan förlorat.
Skall målet hos Lagmans-Rätt fullföljas, och inträffar ej Lagmansting inom dea tid, som för fullföljande till IIof-Rätten af vadelalan emot Lagmans-Rättens dora bör iakttagas, åligger det, vid nyssnämnde äfventyr af talans förlust, den vädjande att, inora sistberörde tid, öfver domsfullgörandet aflemna bevis till Konungens Befallningshafvande, och sedermera, vid bevakningen hos Lagmans-Rätten, med bevis från Konungens Befallningshafvande styrka att så skett. 2:0
Det härigenom stadgade åliggandet, att ställa borgen för kostnåd och skada sarai fullgöra dom, bör uti vadebevisen upptagas utför" ligt och fullständigt, på sätt i Kongl. Brefvet den 6 December 1739 är föreskrifvet; och 3:o Denna Författning skall tillämpas å de mål, deri första Under - 1-4 Expedttions-Ut, kottets Förslag lill tind- Skrifvelse N.o 10S.
Rätlens Dom eller Utslag meddelas efter det Författningen blifvit kungjord.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 25 Augusti 1334*> N:o io5.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Aug. i834- Preste-Slundet den a5 Borgare-Ståndet den a5 — Bonde-Ståndet den 25 — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, om upphäfvande af en del serskilda
Domstolar eller så kallade fora privilegiata. (Xng-Ulsk.
I anledning af väckt fråga vid sista Riksdag derom, att, till befordrande af enhet i lagskipningens former, de så kallade fora privilegiata eller serskilda
Domstolar måtte varda upphäfna, hafva Rikets då församlade Ständer, uti skrifvelse till E. K.
M. af den iiMars t83o, i underd. andragit, att, då de förhållanden nu mera upphört, hvilka föranledt antagandet af serskilda
Domstolar för serskilda medborgare-classer, inrättningar och yrken, Rikets Ständer ansågo dessa
Domstolar i allmänhet så mycket hellre böra afskaffas, som de voro ej allenast öfverflödige, och, i följd deraf, för Staten onyttigt betungande, utan äfven menlige för lagskipningens jemna och säkra gång, helst gränsen emellan de allmänna och enskilda Domstolarnes jurisdiction, äfven som emellan de sistnämndes inbördes, funnes otydlig och obestämd, hvilket ej sällan medförde icke blott onyttig kostnad, omgång och uppehåll^ då parten måste förgäfves söka den ena
Domstolen efter den andra, innan han funne den rätta, utan ock förlust af rättigheter, som på fataliers bevakande berodde; men att, ehuru den enhet i former, som vore ett ibland bufvudvilkoren för ea god rättegångsordning, således syntes fordra, att de privilegierade Domstolarne upphörde, Rikets Ständer dock funnit betänkligt, att tilllyrka deras afskaffande på en gång, emedan oreda till - Expcclilions-Ulskotlets Förslag till und.
Skrifvelse iV.o 10S. äfvenlyrs kunde deraf uppstå; hvadan Rikets Ständer, snm ansett indragningen ej böra sträcka sig längre, än till de serskilde Domstolar och Executionssälen, hvilkas antingen skadlighet eller umbärlighet vöre uppenbar och allmänt erkänd, i underdånighet föreslagit: a) att Öfre och Nedre Borg-Rätterne måtte indragas och deras domsrätt öfverflyttas till de allmänna Domstolar, dit de mål och ärenden, hvilka Borg-Rälterne nu, enligt serskilda Författningar, upptaga och behandla, efter allmänna Lagens grunder, höra; att Riksmarskalks-Embetets execulionsrält måtte till Öfver-Stålhållare-Embetels Cancellie öfvei lemnäs; c) att Siotts-Rätterne måtte upphöra och de lill deras Jjurisdiction hörande mål af vederbörande allmän Under-Rätt upptagas; dock att Slolts-Rutlen för Stockholms Slott och Stockholms Stad, i anseende till serskilda localförhållanden och den egna beskaffenheten af åtskillige dithörande mål, blefve tills vidare bibehållen; d') att P<st-Rätter, så väl enkla som blandade, måtte afskaffas och deras domsrätt öfverflyttas till vederbörande allmän Under-Domstol; e') alt, i följd deraf, E. K. M:ts Cancellie-Rälts befattning med så kallade postmål måtte upphöra, och dessa mat ifrån Under-Domstol fullföljas i vederbörande Hof-Rält; f) att Bergs-Tings-Rätters samt Grufve- och Bergs-Rätters domsrätt i alla de bruks- och bergshandteringen rörande Iviste-, brott- och utsökningsmål, hvilka, genom E. K. M:s Nådiga Förordning den 17 April 1828, blifvit öfverflyttade ifrån Bergs-Collegium till Svea IIof-Rätt, måtte uppdragas åt vederbörande allmänna Under-Domstolar; och g) att Sjötulls-Rätter, Gränsetull-Rätter och Hall-Rättermåtte indragas och deras befattning med judiciela ärenden öfveilåtas åt RådstufvuRätterne i de städer, der förstnämnde Domstolar finnas.
I öfrigt, och då en noggrannare och mera detailerad kännedom, än den Rikets Ständer egde, angående flere ibland de till indragning sålunda föreslagne serskilda
Domstolarnes organisation och verkningskrets, funnes nödvändig, för att kunna bestämma de åtgärder, och stadga de reglementariska föreskrifter, som, i och för indragningens verkställande, blefve erforderlige, hafva Rikets Ständer derjemte i underdånighet hemställt, det E. K. M., efter vederbörandes hörande, täcktes besluta och utfärda den Förordning, som, för verkställigheten af Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga förslag, pröfvades lämplig och ändamålsenlig. j76 ExpedUiont-Utskolteli Forslag till uncL Skrifvelse N o 106.
'Dä motion om upphäfvande af en del serskilda
Domstolar äfven vid denna Riksdag blifvit väckt, och enär ofvanberörde förslag till E. K.
M. ingått så kort före sistlidne Riksdag» slut, att E, K. M;s Nådiga yttrande i ämnet icke kunnat Ständerne meddelas, ehuru E. K.
M.‘ sedermera, under den 7 Maji 183 r, förordnat, alt SjötuIIs-Rätterne skulle upphöra och deras åligganden öfverflyttas på Rådstufvu-Rätterne, hvilket ock med år 18Z2 tagit sin början, hafva Rikets nu församlade Ständer, delande de yttrade åsigterue om nyttan och angelägenheten af ifrågavarande
Domstolars indragning, — en åtgärd, denRikets
Ständer tror jemväl böra utsträckas till Slolts-Rätten för Stockholms Slott och Stad, •—■ ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, dels om Nådigt bifall till hvad Rikets Ständers ofvanberörde skrifvelse innefattar, så vidt sådant bifall ännu icke följt, dels ock att äfven Siotts-Rätlcn för Stockholms Slott och Stad. måtte upphöra och, likasom rörande Slotts-Rälter i allmänhet föreslaget är, densarnraas domsrätt öfverlemnas ät allmän Under-Rätt.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den a5 Augusti 1834- N:o 106.
Uppläst och godkändt hos Bidd. och Adeln den a5 Åtig. 1834- Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga
Skr ifveise, angående ändring i iy Cap. 3i Rättegångs-Balken. (Xag-Utsk.
N:o 86). S. A. K. - Hos Rikets Ständer har motion blifvit vackt derom, att tiden, inom hvilken ådömd värjemålsed bör afläggas, måtte varda förlängd utöfver hvad 17 Cap. 01 §. 1 mom.
Rättegångs-Balken för sådant fall stadgar; och sorn erfarenheten visat, att
Domstolarne hittills, serdeles i brottmål, förfarit olika vid bestämmande af tiden för edgångs fullgörande, och stundom lem nat - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse Ar.o töj. nät så kort anstånd, alt besvärstiden derförinnan icke tilländagått, eller att parterne ej egt tillfälle anskaffa och förete bevis öfver målets fullföljd hos Öfver-Rätlen; hafva Rikets Ständer, i ändamål att befrämja enhet uti lagskipningen i denna del, samt försäkra parterne om ett erforderligt rådrum, härmed skolat hos E. K. M. i underd, föreslå, att i mom. 17 Cap. 3i §.
Rättegångs-Balken måtte ändras och erhålla följande lydelse: ”Domaren lägge den, som med ed sig fria skall, viss dag före att sig betänka, om han det åstundar, i staden två månader och å landet till det Ting, som näst efter två månader infaller.” Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den a5 Augusti j834- N:o 107.
Upplöst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Aug. 1834.
Preste-Ståndet den 25 — Borgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den ä5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående offentlighet vid Under •Domstolar och Police-Kamrar.
N:o 99 ) S. A. K.
Sedan Rikets Ständer, vid så väl 1823 års som sistförflulne Riksdag, hos E. K. M. i underd. anhållit om offentlighet i rättegångssättet vid Under-Domstolar och Police-Kamrar, samt dervid, ibland annat, andragit, det Rikets Ständer, med antagande af den grundsats, att hvarje medborgare bör ega öppet tillfälle att sjelf inhemta kännedom om lagskipningens gång, samt, med afseende derå, att aktningen för Lagarne och förtroendet för Domaremagten skola sålunda ökas och befästas, funnit offentlighet vid Under-Domstolarne destohellre böra ega rum, som rättegången derstädes, efter urgammal sed, hittills hållits för öppna dörrar, äfvensom Rikets
Ständer icke ansåge något hinder möta för medgifvande! af offentlighet vid Iiih. tili R.
Prol. 1834- 10 Sami. 1 AJd. 2 3 Expeditions-Utskotlels Förslag till underd.
Skrifvelse N.o 10y.
Police-Kamrarne i Städerne, när sådane mål förekomma, uti hvilka PoliceKamroare eger domsrätt; — men E. K.
M. till denna begäran icke täckts lemna bifall; har hos Rikets Ständer nu åter motion blifvit väckt om beredande af offentlighet i nämnde afseenden; och sorn Rikets Ständer till alla delar instämma uti hvad föregående Rikets Ständer i delta ämne jttrat, hafva Rikets Ständer för deras del beslutlk alt till E. K.
M:s vidare ompröfvande i underd. hemställa om utfärdandet af en Författning, hvari stadgas som följer:
Vid alla Under-Rätter, så ock vid Police-Kamrar, uär sådane mål der förehafvas, i hvilka Police-Kammare domsrätt utöfvar, skall rättegång offentligen hållas; och vare för thy, så länge det ske kan, utan trängsel för dem, som till Rätten höra, eller med sakerna hafva att skaffa, ej någon förment att innevara medan Rätten sitter, der ej Rätten nödigt finner, att öfverläggning till beslut inom lyckta dörrar hålla, eller mål förekomma, som äro stötande för anständigheten och sedligheten, i hvilka händelser åhörare skola, på Ordförandens tillsägelse, afträda. livar, som rättegång åhöra vill, skall sig tyst och anständigt skicka.
Gör någon annorlunda, varde först varnad, rättar han sig ej deraf, då må han från rummet afvisas; plikte ock för oljud eller vanvördnad emot Rätten efter Lag.
Den, som uti Rätten förer ordet, ege, till ordningens bibehållande, nödige föreskrifter gifva, utan att med de öfrige, som i Rätten sitta, öfverlägga.
Hvad han i thy fall bjuder, varde genast åtlydt, och svare han stdan för åtgärd sin, som för annan Embetsutöfning, om deröfver klagas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 25 Augusti 1834* Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
N:0 io8- N:o 108.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Aug. 1834- Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den o5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Commendanten å Carlshamns Castell, Capitainen Benzelstjernas efterlemnade Enkas, M. Benzelstjernas uppförande till pension å allmänna Indragnings-Staten.
N:o 8g, sjette punkten.) S. A. K. Till E. K. M. har afl.
Commendanten å Carlshamns Castell, Capitainen och Riddaren J.
Benzelstjernas efterlemnade Enka, Magdalena Benzelstjerna, ingifvit underdånig ansökning, hvaruti, med omförmälande af den olycka, som år 1817 drabbat sökanden och hennes man, då det af dem bebodda Commendantshuset å berörde Castell genom vådeld afbrann, vid hvilket tillfälle hela deras enskilda förmögenhet gått förlorad, under det mannens uppmärksamhet och omsorg varit egnad åt räddandet af E. K. M:s och Kronans i ett närbeläget kruthus förvarade betydliga krulförråd och andra efFecter, Enkan Benzelstjerna underdånigst anhållit, det E. K. M., med afseende så väl härå, som å den längre tid af 43 år, hvarunder mannen varit i tjenst, samt i anseende till sökandens högst betryckta belägenhet med fem hemmavarande oförsörjda barn och barnabarn, täcktes Nådigst tillåta, att de 15o R:dr, hvilka år 1821 blifvit Capitainen Benzelstjerna i lifstiden, såsom en årlig löneförbättring, personelt tilldelade, fortfarande finge utgå till henne och barn; och har E. K. M, efter vederbörandes hörande, genom Nådig Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott af den a5 sistlidne Januarii, till Rikets Ständers afgörande i Nåder öfverlemnat, huruvida icke Enkan Benzelstjerna måtte, till erhållande af den utaf henne nu sökta pension, å allmänna Indragnings-Staten uppföras.
Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer, med afseende å de för Capitainen Benzelstjernas
Enka förekomne serskilde bevekande skäl och omständigheter, funnit godt bifalla, att den bennes man personelt tillagda lönförbättring, i5o R:dr årligen, må jemväl af henne under sin återstående lifstid fä ifrån och med mannens frånfälle d. 16 Augusti 1833 uppbäras och i sådant afseende å alltnänna Indragnings-Staten upplagas. 180 Expeditions-Utskoltets Förslag till und, Skri/velse ÅT:o loff.
Hvilket Rikets Ständer, i anledning af Eder Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition, få i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 25 Augusti 1834- N:o 109.
Uppläst och godkändt lios Ridd. oell Adeln den 25 Aug. 1834.
Prtste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den a5 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående uppförande å allmänna Indragnings-Staten af förre Commendanten i Warberg, Öfverste-Lieutenanten Friherre J. K. Bennets Commendantsarfvode. (Stats-Utsk.
N:o 89, sjunde punkten). S. A. K. Genom Nådig Skrifvelse af den 20 sistl.
Januarii har E. K. M. behagat gifva Rikets Ständers Stats-Utskott tillkänna, alt, sedan det för Commendanten i Warberg bestämda arfvode af 35o R:dr jemte anslag för skrifmaterialier blifvit, i anseende till Fästningens demolition, ifrån Commendanls-Staten uteslutet, men E. K. M. likväl ansett Commendanten i Warberg, Öfverste-Lieutenanten Friherre J. K. Bennet, böra bibehållas vid innehafvande Commendants-arfvodet, med derunder beräknade ao tunnor spanmål, dock utan åtnjutande af inqvartering eller anslaget till skrifmaterialier; har E. K M. förordnat, alt ifrågavarande arfvode skulle, intilldess detsamma kunde å Indragnings-Stat öfverflyltas, utgå af besparingarne å Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titel; och har E. K. M. till Rikets Ständer nu i Nåder öfverlemnat, att detta arfvode, med tillökning för derunder beräknad spanmål, å allmänna Indragnings-Staten uppföra.
Med anledning häraf hafva Rikets Ständer bifallit, att det f. d. Commendanten i Warberg, Öfverste-Lieutenanten Friherre Bennet tillagde arfvode, 35o R:dr Banco, med derunder beräknade 20 tunnor spanmål, må å allmänna Indragnings-Staten upptagas. Expcditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 11 o. i8r Hvilket, till svar å E. K. M:s högstberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 25 Augusti 1334- N:o iio. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a5 Augusti 1834- Preste-Ståndet den 25 — — Borgare-Ståndet den 25 —•
— Bonde-Ståndet den a5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående uppförande d allmänna Indragnings-Staten af en Capitainen vid f. d. Regementet Royal Svedoisj L.
Stjernstam, beviljad löneersättning.
N:o 89, åttonde punkten.) S. A. K. Sedan Capitainen och äldre Compagnie-Chefen vid f. d. Regementet Royal Svedois, Lars Stjernstam, hos E. K. M. i underd. anhållit, att, i likhet med hvad Rikets Ständer beviljat Öfverste-Lieutenanten de Mottoni samt Majoren Friherre C. G. Koskull, komma i åtnjutande af en ersättning, motsvarande den af Stjernstam, såsom äldre Compagnie-Chef vid Ferörde Regemente, innehafde lön; har E. K. M., genom Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott af den 25 sisth Januarii, gifvit Rikets Ständer tillkänna, det E. K.
M. tillagt Capitainen Stjernstam, som, i egenskap af äldre Compagnie-Chef vid Regementet Royal Svedois, uppburit 4oo R:dr årlig lön på Stat, den deremellan och ett Expectance-arfvode afi5o Rdr, hvaraf han, efter Regementets upplösning kommit i åtnjutande, belöpande skilnad, alt med 25o R:dr Banco årligen, från 1831 års början af allmänna Indragnings-Statens besparingar tills vidare utgå; och har E. K M. till Rikets Ständer öfverlemnat att denna löneersättning å nämnde Indragliings-Stat uppföra.
Och som Rikets Ständer inhemtat, att med Capitainen Stjernstam inträffar alldeles samma förhållande, som med Majoren vid f. d. Regementet Royal Svedois, Friherre Koskull, hvilken Rikets senast församlade Ständer Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
N-o ///. beviljat eri, dess förut innehafda lön motsvarande ersättning å allmänna Indragnings-Staten, till följd hvaraf ock Capitainen Stjernstam, genom E. K. M:s Nådiga Bref 2 Junii i832, förklarats berättigad att, ifrån och med 1831 års början, få uppbära löneskilnaden å Indragnings-Statens besparingar, hafva Rikets Ständer bifallit, det Capitainen Lars Stjernstam må, till åtnjutande af 25o R:dr årligen, å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, och detta belopp jemte det Expectance-arfvode, i5o R:dr, han redan innehafver, bibehålla, intilldess han afgår eller å Stat erhåller motsvarande eller högre lön.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å Eders Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Skrifvelse, få i underdånighet anmäla.
Stockholm den 25 Augusti i834.
Uppläst och godländt bos Ridd. och Adeln den 28 Aug. 1834- Preste-Ståndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — 7likets Ständers underdåniga Skrifvelse i fråga om Generalsoch Amiralspensioners uppförande ä allmänna IndragningsStaten.
(Stats-TJtsk. 89 och 222, femte punkten). S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid förra Riksdagen, i anledning af E. K. M:s Nådiga Proposition, bifallit, att 2tne pensioner om 3,oooR:dr hvardera finge å allmänna Indragnings-Staten uppföras för 2:ne Generalspersoner, såsom innehafvare af-de 9 å Stat uppförde Generalslöner, att efter erhållet afsked tillgodonjutas i enlighet med hvad
Föi fattningarne om afskedstagande Civile Embetsmäns pensionerande vid 65 års ålder föreskrefvo; så har E. K. M., genom Nådig Proposition till Rikets Ständer af den 25 sisth Januarii, förklarat Sig icke kunna undgå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att elt ökadt antal pensioner & allmänna In - Expedilions-Vtskottels Förslag lill und.
Skrifvelse N.-o 111. 183 dragnings-Staten beviljades för de Generalspersoner, som, i anseende till hög Hider, måste lemna tjensten; i anledning hvaraf E. K.
M. föreslagit, att, under redan stadgade vilkor i afseende å lefnadsålder och pensionsbelopp, pensionerne för Generalspersoner måtte från tvänne bestämmas åtminstone till sex, äfvensom, enär enahanda skäl förekotnme för afskedstagande Amiralspersoners med Amiralslöner uppförande å Indragnings-Staten, E. K. M., som ansett pensionsantalet för dem kunna inskränkas till tvänne, till Rikets Ständer öfverlemnat att härom likaledes förordna.
Men då hittills icke något af de för Generalspersoner på allmänna Indragnings-StatenÄmedgifna pensionsrum blifvit begagnadt, och anledning derföre är att förmoda, att detta antal, åtminstone intill nästa Riksdag, är motsvarande behofvet, hafva R.
St. funnit sig icke kunna bifalla den ifragaställda tillökningen i antalet af redan befintlige pensionsrum för Generaler; dock, som de vid sista Riksdagen å Stat uppförda Infanterie-Generalslöner i penningar, till en början, äro anslagne till befrämjande af indelta Regementenas lönereglering och endast i den mon kunna utaf effeclivt tjenstgörande Generaler få tillgodonjutas, som Regements-Chefs-Indelningar, hvilka innehafva* af de förutvarande Inspections- och Brigad-Generalerne, genom dessas afgång, till motsvarande belopp till indelta Armeens löneregleringsfond ingå; och häraf följer, att Generalslönerne i penningar sannolikt icke ännu under en längre följd af år kunna till hela antalet blifva tillgänglige för Generalitetet, och det, enligt föreskriften vid sista Riksdag, endast är vordet med sådane löner försedde Generaler medgifvet, att af de beviljade anslag för arne pensioner, vid fyllda 65 år, efter vid pass 4° års tjenstgöring och vid styrkt oförmögenhet att i tjenstgöringen fortfara, komma i åtnjutande; hafva Rikets Ständer, till underlättande af den för indelta Arméen beslutade lönereglering och till densammas snara fullbordan velat tillåta, att om någre, i öfrigt pensionsberättigade, med indeite löner försedde Generaler skulle, ehuru innehafvande högre löner, anmäla sig till pensions erhållande af 3,ooo R:dr, de medgifne a:ne pensionsrummen äfven må kunna sådane Generaler tilldelas.
Beträffande åter de för Amiralerne föreslagne pensioner, så, enär Bitets Ständer icke kunnat undgå finna billigheten deraf, att äfven för dessa Embetsman en möjlighet beredes att, då krafter och helsa aftaga, kunna afgå och för sina återstående dagar ega en betryggad utkomst, hafva Rikets Ständer, med afseende i öfrigt på Amiralsbeställningarnes inskränktare antal, funnit godt bifalla uppförandet å allmänna Indragnings-Staten af En Amiralspension, till lika belopp med Generalspensionerne, likväl med 184 Expcditions-Ulskotlcls Förslag till und.
Skrifvelse N.o 112. vilkor, alt, om den afskedstagande innehaft lägre lön, blott ett densamma motsvarande belopp uppföres, samt att i öfrigt de för Generalspensioners åtnjutande gällande föreskrifter, i afseende på den afskedstagandes ålder och tjenstetid, jemväl vid Amiralspensionens tilldelande bör iakttagas.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å Eder Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 38 Augusti 1834* «*■ N:o 112.
Uppläst och godkandl hos Ridd. och Adeln den 28 Aug. 1834- Preste-Ståndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående Landskamereraren Bergströms uppförande till pension å allmänna Indragnings-Staten.