Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad sålunda anfördt och erinraclt blifvit hafva de förenade Utskotten i skyldigt öfvervägande tagit; men då Utskotten icke kunnat dela de i anmärkningarne yttrade farhågor för följderne deraf, att den städja i penningar* sorn vid auetionen för hela arrendetiden erbjudes, varder den mestbjudande Specltlanten på en gång afiordrad, enär ett sådant vilkor säkrast Utestänger sådane vinglare och obetänksamma Speculanter, hvilka, under en förfluten tid, icke sällan genom öfverdrifna och illa beräknade anbud af en årlig arrendeafgift, vållat eget och Löftesmäns obestånd samt lemnat
Indelningshafvare i saknad af en påräknad årlig inkomst* hvarjemte det sålanda i en summa erlagda och genom Regements - ComiténS försorg i föreskrifven ordning förräntade Städjc-Cäpitalet lernnar Indelningshafvaren en ny och hittills saknad garanti emot den förlust, genom Arrendatorer och Borgesmäns oförmögenhet att sina åtagna förbindelser uppfylla, deraf han hittills $4 Stats- tomt Oea.-UtsJc.
Uti, N:o tilt. sett sig hot3d; hafva Utskotten, sorn i hufvud* saken vidhålla sitt i denna fråga redan fram* lagde förslag» ansett sig, till undanrödjande af deri enda olägenhet, som vid detsammas verk* ställighet skulle derigenom kunna inträffa, att en ordentlig och behållen jordbrukare, som i fast egendom kunde framvisa tillgångar, rnångfalldigt öfverstigande det ifrågakommande städ* jebeloppet, likväl blefvö, genom saknad till* gång å contanta penningar, hindrad att det ho. horn erbjudna arrendet öfvertaga, vördsamt böra tillägga och till Rikets Höglofli* ge Ständers bifall hemställa, att den person, som vid anställd Arrende-Auction å ett Militise- Boställe erbjuder den högsta städja i penningar, må, då inteckning för städjans belopp i fast egendom kan af honom erbjudas p& Landet, inom hälften af BevillningsVärdet så väl för sistförflutne året som för ro år tillbaka till hvarannan jern* förde, och i Stad inom halfva Brandförsäkrings-Siimman, vara berättigad att det för hela arrendetiden erbjudna städ* jebelopp behålla såsom lån emot fem procents ränta, och det så länge arrendetiden varar och han sina inför
Di* rectionen åtagna förbindelser utan klander uppfyller; Stats- samt Oec.-Utsli.
Nio iu. 7.S 5:0
Huruvida de om Arméens-Bast alléns utarrenderande föreslagna nya Stadganden jemväl bora å Kongl. Flottans Officerares Boställen til• lampas ?
Ehuru Utskotten icke kunna instämma i Herr Friherre af Nordins yttrade öfvertygelse, att den, i afseende å sättet för Arméens Boställens utarrenderande* föreslagna ordning “icke kan, “med tillämpning a Flottans Officers-Boställen, i “verket sättas,“ hafva Utskotten, med fästadt afseende ej mindre a sistberörde Boställens ringa antal* än uppå möjligheten af med dem inträffande localt skiljaktiga förhållanden, vördsamt skolat, såsom tillägg till Utskottens i denna omständighet redan afgifna yttrande, hemställa, att Rikets Högloflige Ständer ville till Kongl. Majits Nådigste pröfning i underdånighet öfverlemna, antingen den för Arméens Boställens Utarrenderande tiu tillstyrkta nya ordning jemväl ina till Flottans Officers-Boställen utsträckas, eller med sistnämnde Boställens brukande och vård hädanefter, såsom hittills, bör förfaras. 6:0 Genom hvilket Embetsverk Militice-Bostdlls-Cassan framgent bor förvaltas?
Herr von Hartmansdorff, August, Herr Ribbing, Arvid, Herrar Prostarne Forslind, Astrand t och Dedekind, Herr Biskop Hedrén och Herr Bilt. till R.-S, Prat. 1828 och 1829, 4 Sami. a Afd, 1 Band. i5:de Häft. 4 a6 Stats- samt Oae.-UtsA, Uti.
N:o 112» Domprosten Heurlin, hafva, med afstyrkande af Utskottens hemställan, att Militiae-Boställs-Cassan äfven framgent mätte förblifva under Kongl. Krigs-Collegii värd och inseende, föreslagit, att samma Cassa mätte till Riksgälds-Contoiret öfverflyttäs, hvarjemte Herr Friherre af Tibell hemställt, ätt, i händelse Kongl.
Maj:t skulle finna nyttigt besluta berörde Cassas öfverflyttning från Krigs-Collegium till Riksgälds-Contoiret, i afseende å medlens utlåning, Ständerna mätte bemyndiga det senare Verket att öfvertaga denna befattning.
De skäl, hvilka för en sådan öfverflyttning af Cassaförvaltningen och den dermed förenade betydliga Utlåning3-försorg blifvit anförde, aro hufvudsakligen hemtade från Herr af Sillens, L. G., vid Utskottens Betänkande N:o 7 r fogade reservation, hvaruti yttras, att enhet och enkelhet i Uppbörds- och Redogörelse-verket samt nödig besparing skulle vinnas, då man, så vidt möjligt är, till ett ställe sammanförer Stats-Inkomsterne, ehuru de för serskilda ändamål är© anviste, och låter dem sedan åter utgå till de administrerande Verken, hvadan ock Herr af Sillen föreslagit, att Militise-Boställs-Cassans nuvarande Capitalfond måtte till Riksgälds-Contoiret öfverlemnas, samt ej mindre den årliga räntan från samma fond, än de från orterna ingående så kallade reservmedels-räntor och Säterifrihetsmedel, deremot till Kongl.
Stati-Ciontoiret leverera*.
Bil. till Stmls- s. Ost.-Utsh. Uti.
N:o 117, 27 Utskotten hafva tagit dessa anföranden under noggrann pröfning; och ehuru flera skäl blifvit framställde för bibehållande i oförändradt skick af Militbe-Boställs-Cassans hittills varande < förvaltning genom Kongl. Krigs-Collegii försorg, hafva Utskotten likväl icke ansett dessa skäl vara sä vigtige, att de borde kunna hindra den detta Collegiurn förestående reglering till per sonal och omfattning; hvadan Utskotten ock vördsamt skolat tillstyrka, att Militiae - Boställs - Cassan må kunna förflyttas till Riksgälds - Contoiret, om Kongl. Maj:t skulle så för godt lin na vid en möjligen inträffande förändrad organisation af Kongl.
KrigsCollegium; Och böra, för en sådan händelse, Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret bemyndigas att oftanämnde Cassa emottaga och framgent förvalta.
Några Ledamöters serskilda mening varder härjemte öfverlemnad.
December 18*9.
Reservationer; Af Herr Langenberg: 33g reserverar mig af det skäl, att jag tror, att det tillägg i Betänkandet bordt ega rum: att välkände men obet medlade Speculanter, hvilka ej kunna preste ra inteckning i fast Egendom, måtte tillåtas att, mot saker borgen, erhålla 5 års anståndstid 28 Bil, till Stats-s.
Of c.- Utsi.
N:o 113. emot ränta ined inbetalningen af den städja eller handpenning, sorn på auctionen blifvit erbjuden och såsom den högsta af Regements-Coinitén antagen.
— Detta ytterligare och högst billiga vilkor skulle, i min tanka, förekomma, att en redlig, omtänksam och driftig Speculant, som för tillfället hvarken kunde erbjuda contanta penningar eller inteckning, blefve från arrendets emottagande utestängd.
Häruti instämde Riksdags-Fullrnägtigen Eric Andersson från Vestmanlands Län.
Af Riksdags-Fullmägtigen Nils Månsson fran Malmöhus Län; Jag reserverar mig emot pluralitetens inom Utskotten förnyade beslut att Slägga Arrendatorer af Milifias-Boställen den contant?
städjans lifgifvande uppå en gång för hela arrendetiden, i stidlet att, såsom hittills skett och med mindre bemedlade Specuianters vilkor kan förenäs^, tillåta så väl det coritanta som Spannmålsarrendets utgörande med ett för året bestämdt belopp.
Till ytterligare 6töd för denna min orubbliga öfvertygelse, åberopar jag icke allenast min vid Betänkandet N:o 7 r fogade reservation , utan älven det ytterligare skäl, som genom voteringen uppstått, att, då säkerhet för städjan skall ställas genom inteckning i fast egendom, detta vilkor förutsätter, att endast personer af förmögenhet och hvilkas utkomst redan är försäkrad, kunna blifva arrendatorer, da deremot en ung, arbetsam och ordentlig man, som väl saknar penningar och fas - Bil.
Cili Stats- s. Oec.-UtsL Uti.
29 tighet, men icke grannars förtroende och borgen, mäste frän arrendets erhällande se sig utestängd.
Jag upprepar ännu en gäng, att i samma mon man genom obilliga och illa beräknade arrendevilkor minskar Speculanters antal, i samma mon nedsätter man ock de förmoner Indelningshafvaren af sitt Boställe kunde och borde åtnjuta.
I denna Reservation instämde RiksdagsFullinägtigen l^ilr Strindlund, tillika med Utskottens fleste Ledamöter af det Hedervärda Bonde-Ståndet.
S T O C K i!
O L M , ho» Caii A».
' ' .. ■‘ r ' ....... ■ - ■ : .: - -1 -'4 -,r , ■ ■ /• ' \ N V ' • V . * , - V- ^ '■ * \ • ' . >1 *. - s ■ .■ • ■ -•• ’ Stals- Banco- samt Öee.-Utsli. UtL N:0 ttS. t N:o 113.
Ankom till Exp. Utsk. d. 19 Jan. 18JO.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om anvisandet af erforderliga medel till anskaffning af Spannmål vid inträffande missväxtår.
Uti till Rikets Ständer aflaten Nådig Proposition, af den 16 Januarii sistlidet ar, (^se Bihanget till Hiks-Stindens Protocoll, r Sarnl. 2:dra Bandet, N:o 46), har Kongl. Majit, efter med* delad öfversigt, ej mindre af de åtgärder, hvilka af Kongl. Majit i Nåder blifvit vidtagne, till afhjelpandé af de utomordentliga behof och den nöd i vissa Provincer af Riket, hvilka uppkommit såsom följd af år 1826 inträffad missväxt, än af de anstalter, hvilka för tillslutbringandet af f. d. Allmänna Magazins-Inrättningens utredning funnits nödige och i sådant af* t seende blifvit i Nåder anbefallde, behagat “fä“sta Rikets Ständers uppmärksamhet på angelä“genheten deraf, att äfven hädanefter erforder“lige medel blifva till Kongl.
Majits Nådiga disposition anvista, för att, vid inträffande miss* “växtår, kunna för tillfället lindra deras förstörande verkningar, ehuru erfarenheten visat, “att dylika undsättningsanstalter alltid i någon “mon måste vara beräknade att medföra förlust Bih. till Ililis-St.
Prot. iga8-i83o, 4 Sami. 2 Afd, 1 Band. i6:de Höft, t 2 Stats- Banco- samt Oec.-Utsli.
N:o r 13. “för Stats-Cassan, sä framt någon egentlig nyt“ta för Landet derigenom skall kunna tillväga“bringas.
Maj:t har, såsom ett hufvudsakligt vilkor i sädant hänseende, framställt, “att betalningen för erhällen Undsättnings-Spannmål, dä “den icke genast kan erläggas, infordras med “nödig skonsamhet och utan ränta, hvarförutan dea undsattes belägenhet ofta kan blifva “genom undsättningen försämrad i stället föc “förbättrad.
Tiden för undsättnings-skuldernes “äterbetalning kan således icke eller bestämmas “annorlunda, än i förhållande till missväxtens “mer eller mindre svåra beskaffenhet inom olita Landsorter, oell äfven härutinnan har Kgh “Majit ansett rnodificationer fordras, lämpade “efter hvarje undsättningstagares vilkor och serskilda förmåga att afbörda sin skuld. ’ Sedan Stats-Utskottet, uti afgifna Betänkanden, N:s 208, 209 och 30b, redan egt tillfälle sig enskildt utlåta öfver de delar af Kongl. Majits ofvanhögstberörde Nädiga Proposition, som angå Undsättnings-Greditivets användande efter 1826 års missväxt samt de ined f. d.
Magazins-Inrättningens utredning gemenskap egande omständigheter, hvarjemte, i fråga om uppbörden och förvaltningen hädanefter af Kronans Spannmåls-Räntor, serskildt yttrande kommer att af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oecononomie-Utskotten afgifvas, återstår för Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs- och Oecono - Stats- Banco- samt Oec.-T) ts\.
N:o n3. 3 mie-Utskotten att, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga framställning om behofvet af ett serskildt anslag till lindring af de förstörande verkningar, som af möjligen inträffande missväxtår aro att befara, sig bär utbita.
Ofvertygade om angelägenheten deraf att, till förekommande af ökade vådor för Riket vid inträffande allmännare missväxter, sätta Styrelsen i tillfälle att, genom ändamålsenliga anstalter till afböjande af nöd och afsaknad 5 brödföda och utsädeskorn, i det möjligaste lindra den af missväxten träffade Landtmannens förlägenhet, tillstyrka de förenade Utskotten alltså vördsamt, det ville Rikets Höglodige Ständer, i likhet med hvad vid 1823 års Riksmöte beslutades, ställa ett Creditiv för berörde ändamål till Kongl. Maj;ts Nådiga disposition, äfvensom att samma Creditiv matte på Riksgälds-Contoiret varda anvisadt.
I fråga om beloppet af meranämnde Creditiv, hafva Stats- och Banco-Ctskotten ansett sig allena tillhöra att i yttrande deröfver ingå; och föreslå Utskotten till Rike ts Ständers bifall, att oftaberörde anslag måtte varda bestämdt till En Million Riksdaler Banco, eller samma summa, sorn vid 1823 års Riksdag i lika ändamål till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisades.
4 Stats- Banco- samt Oec.-UtsA.
Nio Ii3.
Hvad slutligen vidkommer de vilkor och förbehåll å Rikets Ständers sida, hvilka böra fästas vid användandet af ifrågavarande Undsättnings-Crediti v, hafva de tre förenade Utskotten ansett sig böra tillstyrka Rikets HögIoflige
Ständer att, uti till Kongl. Majit afgående underdånig Skrifvelse, upptaga och förnya de uti Skrifvelsen den io December 1823 underdånigst framställda förbehåll, nemligen: 1:0 att, sedan Läns-Styrelserna hös Kongl. Majit i tid uppgifvit
Spannmålsbehofven samt till hvad pris och qvantitet desamma af ortens invånare kunna anskaffas, sådant bör, genom annonce i allmänna Tidningarne tillkännagifvas, på det att anbud af hugade Speculanter må kunna göras om leverering af större eller mindre del af det erforderliga spannmålsbeloppet, inom viss föreskrifven tid, på bestämd plats och lör bestämdt pris, emot erhållande af dertill nödigt förskott utaf Creditivfonden, om så nödvändigt påfordras och fullgod säkerhet för återbetalningen kan ställas; hvarefter Leveranteuren, vid sädens aflemnande, utbekommer siu betalning, så vida ej anstånd blifvit på längre eller kortare tid betingadt; och må afhandlingarne om slike Spannmåblevereringar, för nödställde orter, uppgöras emellan Konungens Befallningshafvande och vederbörande Leveranteu - Stats- Banco- samt Ckc.-Utsk.
N:o n3. 5 rer, utan att dessa senare hafva att skaffa med utborgningen filt Undsättningstagarne; 2:0 att vid de tillfällen, då ifrågavarande Creditiv kan komma att begagnas, Kongl. Maj:t täcktes finna den föreskrift nödig, att upphandiingarne verkställas af landels egna sädesbehållningar och endast i nödfall utom Riket, eller då verkliga behofven öfverstiga tiligångarne inom landet; y.o att sådana band, som lägga hinder i vägen för Sjötransporters fortkomst inrikes, varda i möjligaste måtto undanröjde, och en friare communication Provincerna emellan derigenom befordrad; samt 4:0 att Stats-Contoiret måtte varda af Kgl. Majit i Nåder anbefalldt att för Creditivet afgifva årlig redovisning till gransknings undergående i Kammar-Rätten samt af Rikets Ständer eller deras Revisorer.
Ledamöters yttrade serskilda tankar öfver ifrågavarande ämnen varda härhos till Rikets Högloflige Ständers kännedom öfverlemnade.
Stockholm den 9 Januarii 1830.
Af Herr Grefve von Schwerin, F. B :
Som de yttre förhållanden, hvilka åtfölja en inträffad missväxt, äro högst olika, anser jag bestämda reglementariska föreskrifter icke kunna på förhand uppgöra*, utan tillstyrker 6 Bil. t Stats- Banco- s. 0?c.-Utsk.
N:o n3.
.deremot Rikets Högloflige Ständer att, utan några vilkor, till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition 'öfverlemna de medel, hvilka vid en inträffad missväxt, kunna behöfva finnas disponibla, under förklarande af den underdåniga förhoppning, att Kongl. Maj:t täcktes vidtaga sådane anstalter, hvarigenom förlust i möjligaste måtto undvikes, och att Spanninålshandelns vanliga gång, sa litet som möjligt, genom de af ett ovanligt förhållande påkallade åtgärder, varder rubbad.
Häruti instämde Herr vice Presidenten m, m. Qviding, Herr Öfversten m. m.
Lefrén och Herr Cancellie-Rådet m, m.
Lagerheim, Af Herr Friherre Cederström, jfacob: De förenade Utskotten hafva icke ansett nödigt att, för begagnandet af Creditivet till Spannmålsupphandling i missväxt-år, fästa andra vilkor, än dem Rikets Ständer vid sista Riksdag derföre bestämde, ehuru Läns-Styrelsernes olika åsigter om rätta förståndet af dessa vilkor hafva medfört för Ståts-Verket icke obetydliga förluster, som kunnat undvikas, i händelse vilkoret) varit så bestärhda, att missförstånd eller förtydning icke varit möjlig.
Det åligger Representanterne för ett fritt folk, att anvisa tillräckliga medel till Styrelsens disposition, för att undanrödja verkningarne af, genom Naturhändelser inträffade, iner eller mindre allmänna olyckor, likasom det dervid åligger des - Bil. t. Stats- Banco- s. Occ.-Utsk.
N:o ii3. 7 sa Representanter att lemna sä bestämda föreskrifter öfver vilkoren för de anvisande medlens användande, att olika meningar derom icke må kunna uppkomma; ty antingen bör Styrelsens disposition af Creditivet endast så vida begränsas, att
Creditivet icke får begagnas till ett dixect deltagande i Spannmåishandeln, hvilket, i min tanka, vore rättast; eller ock måste föreskrifterne blifva fullständiga, på det ej missförstånd må bereda anledning till anmärkningar, och möjligen alstra misstroende emellan Styrelse och Folk, alltid skadligt, men så mycket mera olyckligt, då. ömsesidig välvilja gilvit anledning dertill.
Opinioner hos Folkets Representanter äro lika föränderliga’ sorn deras personal; samma begrepp om betydelsen af i allmänna ordalag lemnade föreskrifter kan icke påräknas.
Jag anser mig derföre böra framlägga för* slag till de föreskrifter, hvilka böra fästas vid detta Creditivs begagnande, i händelse icke Styrelsens disposition deraf blir fri, under det enda ofvanuppgifna vilkoret, att dermed icke direct deltaga i Spannmåishandeln: 1:0
Att då vid inträffad vissväxt det är angeläget, att noga utröna verkliga behofvet af undsättning, på'det icke enskildas farhågor eller lättsinnighet må alstra uppgift om behof, vida utöfver verkliga förhållanden, så böra de Socknar eller Pastorat, som äro i behof af und - 8 Bil. t. Stats- Banco- t. Oec.-Utsh.
N:o n3. sättning, inom sig granska alla s§ väl allmänna , sorn enskilda tillgångar, hvilka de till sin disposition ega; och då de derutöfver äro i behof af undsättning, vare sig till brödföda eller utsäde, åligger det Socknen eller Pastoratet, att uppgifva beloppet och gemensamt ansvara för detsainmas återgäldande inom vid reqvisitiouens aflernnande uppgifven tid. 2:o Rc qvisitioner af Spannmål, sorn Socknar eller Pastorat hos Landshöfdingen sålunda göra, skola, för att finna afseende, alltid vara åtföljde af Sockenstämmo-Protocoll, derigenom Socknens eller Pastoratets samtlige Hemmansegare förbinda sig, att gemensamt s vara för återbetalningen inom bestämd tid, hvilken aldrig ina utsträckas öfver 2;ne år, och dertill endast då Socknen eller Pastoratet 2:ne eller flere år å rad varit träffad af missväxt, och nödgas reqvirera undsättning; roen då miss växt endast inträffat på en skörd, bör återbetalningen för »ig gå inom ett år efter det undsättningen erhållits, och i bägge fallen i 4 terminer, derom Socknarne eller Pastoraten sig emellan öfverenskomma, och dervid sjelfva besörja uppbörden samt aflemnandet af medlen, utan någon annan medverkan af Krono-Betjeningen , än att den skall åligga, under uppbördsansvar, emottaga och qvittera medlen, samt dem i LandtBänteriet deponera, utan att för dessa åligganden kunna fordra någon ersättning. 3:0 Läne-Styrelserna ega att hos Kongl. Bil, t.
Stats- Banco- s, Oec,-V/sL Uti.
N:o u3. 9 Maj:t genast uppgifva salunda utrönte uodsättinngsbehof och dervid tillika i underdånighet tillkännagifva, om anbud inom provincen kunnat erhålla* till leverering af Spannmålen inom föreskrifven tid, på bestämd plats och för bestämdt pris, och huruvida dertill nödigt förskott af Creditivfonden erfordras, da fullgod säkerlut för återbetalningen kan ställas.
Annonce om detta förhållande bör i allmänna Tidningarne införas, och genom allmän Kungörelse samtlige Handlande i Riket uppmanas uppgifva anbud, i händelse någon eller några bland dem äro i tillfälle att på den bestämda tiden och orten leverera Spannmål för lindrigare pris, emot rättighet att erhålla förskott af Creditivfonden, så framt fullgod säkerhet för återbetalningen ställes. 4:0
Leveranteuren utbekommer sin betalning lör hvad han utöfver det förskott, han af Creditivfonden erhållit, sig betingat af de medel, sorn under första betalningsterrninerne inflyta, hvarefter Konungens Befallningshafvande åligger att till Kongl. Sfats-Contoiret directe återställa de medel, sorn blifvit af Creditivfonden förskjutne; derom allt desse Befallningshafvande jemväl ega, att med Leveranteurerne upprätta Contract, hvarigenom läeveranteur, sorn fullgjort åtagen Lever ance, befrias ej allenast från bestyret med spannmålens -utdelande till undsättningstagarne, utan ock från uppbörden af bttalningen. io Bil. t. Stats- Banco- s. Oec.-Utsfs.Ucl. N:o n3. 5:0 Da
Spa nnrnälen till levereringsort ankommit, böra, i händelse det sig möjligen göra låter, de undsättningstagande Socknarne eller Pastoraten, under uppsigt af ett dertill af dem sjelfva utsedt ombud och i närvaro af KronoBetjér. t, samt förordnade Besigtningsman med biträde af edsvuren Mätare, emottaga den för Pastoratet eller Socknen reqvireradfe
Spannmålen, men der sådant icke kan verkställas, utan Spannmålen måste i Magazin uppläggas, bör tillses, att den noga vårdas, tills undsättningstägarne kunna den emottaga, och ingen afskrifning lör magazineringen Magazins-Förvaltarne tilläggas. 6:0 Kongl.
Stats-Gontoiret bör åligga att för Greditivet afgifva årlig redovisning till gransknings undergående i Kongl.
Kammar-Rätten och af Rikets Ständer eller deras Revisorer.
Häruti instämde Herr Prosten Dedekind.
Af Herr Rosenblad, Bernhard:
För min del anser jag ifrågavarande Creditivs belopp hafva bordt af Utskotten föreslås till en och en half Million Riksdaler Banco, och att samma Creditiv måtte till Kongl. Majtts
Nådiga disposition öfveriemnäs, utan nnnat vilkor, än att Staten icke omedelbart deltager i Spanhmllshandeln,' samt under yttrad önskan, att Kongl. Majit,’ i händelse detta Creditiv kommer att lyftas, täcktes vid användandet vidtaga så - Bil. t.
Stats- Banco- s. Oec.-Utsk.
N:o 113. n tiana åtgärder, som, med minsta förlust för Sta» ten, bäst uppfylla det åsyftade ändamålet; hörandes för Creditivet ärlig redovisning af Stats-Contoiret afgifvas, till gransknings undergående i Kongl.
Kammar-Rätten, samt af Rikets Ständer eiler deras Revisorer.
I fråga om Greditivets belopp, instämde Riksdags-Fullmagtigen Petter Andersson frän Halland i den af Herr Kammarherren Rosenblad yttrade tanka.
Af Herr Professor Gravander: Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet synes mig constitutionelt kalladt att med Högloflige Stafs- och Banco-Utskotten öfverlägga och afgifva utlåtande öfver förevarande vigtiga Statsosconomiska ämne.
'Målet är visst till sin natur ett önskningsmål; men det tillkom► mer Oeconornie-Utskottet att utlåta sig öfver nyttan eller skadligheten af en väckt fråga, äfvensom öfver medlen att befordra den, förra och att afvärja den senare.
Före hållen öfverläggning kari intet beslut lagligen fattas. 43 §.
Riksdags-Ordningen måste alse icke blott gemensam öfverläggning, utan gemensamt beslut.
Sådana upplysningar kunna under gemensam öfverläggning gil vas, att ändring i förr fattadt beslut blifver nödig.
Det synes ändamålslöst att tillkalla ett annat Utskott, om definitivt beslut är redan fattadt.
Oecuuoinie - ia Bil. t.
Stats- Banco- s. Oec.-Ultb.
N:o nS.
Utskottet liar piöfvat och erkänt ämnets vigt och derigenom för sig afgjort frågan: om det tillkommer att derefter lösa frågan: huru under missväxtår nöden skall afhjtlpas.
Jag bekänner mig hafva varit bland de förste, »om i Allmänna Besvärs- och Oeconornie-Utskottet förslagit 2 Millioners Creditiv, på sätt samma Utskotts Betänkande innehåller.
Jag vidblifver samma yttrande.
Halfmesurer äro skadlige, åtminstone opålitlige.
Örn blott
En million nu skulle anvisas och 3:ne consecutiva missväxtår inträffa, tvunge Landets nöd Konungen att sammankalla Rikets Ilögloflige Ständer till Urtima Riksdag, sorn medförde stora omkostnader, då resultatet i alla fall måste blifva medels anvisande.
Jag vill härmed ingalunda hafva sagt, ej eller har (JecoriomieUtskottet så tillstyrkt, att högsta Magten skall directe inblanda sig i Spannmålshandel genom någon Magazins-Direction.
En olycklig erfarenhet talar deremot.
Ifrån Högloflige Utskottens nu afgifna Betänkande skiljer jag mig vidare deruti, att jag icke tillstyrker redovisningen, på sätt 1323 års Ständer föreslagit, utan såsom Herr Kammarherren Rosenblad i sin reservation uppgifvit, under det jag deruti instämmer, att Creditivet till disposition anförtros åt Konungen, *■ f Stats* samt Oec,-UtsA.
Uti, N:o 114. *3 N:o 1 14.
Ankom till Exp. Utsk. d. t9 Jan. 1830.
Utlåtande, med anledning af åtskilliga väckta motioner om Spannmålshandel för så val Kronans sorn Enskildes räkning, District- och Sockne-Magazins anläggning m. m.