Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. täcktes i Nåder låta vidtaga ytterligare åtgärder till sådane entreprenaders befrämjande, samt Underdåniga Skrifvelserl 571 att, i sådant afseende, E. K. M:ts Befallningshafvande i de Län, der skjuts-entreprenader, eller andre till samma ändamål ledande regleringar, hvarmed de skjuisskyldige finna sig belåtne, icke redan egt rum, kunde varda i Nåder förständigade, att, helst districtvis och icke i massa, höra samtlige Skjuts-lagen vid de Gästgifverier, dit Hållskjuts är anslagen, och äfven de öfrige på de ställen,, der skjutsnings-skyldiglieten anses betungande, angående skjutsens upplåtande på entreprenad, efter de uti högstberörde Kongl. Circulaire-Bref fastställde grunder, och med detsamma lemna hugade enirepreneurer tillfälle, att göra sine anbud, hvarvid intet annat tvång på ena elfer andra sidan borde ega rum, än att, der någon skulle vilja för blotti skjutslegan åtaga sig skjutsningen, ett sådant anbud borde ovilkorligen antagas, samt att, i fråga om andra anbud plurajiteten af skjutslaget egde bestämma antagandeL eller förkastandet deraf; Och förmoda Riksens Ständer, att en sådan entreprenad skulle betydligen underlättas, om, enligt Riksens Ständers, uti.underdånig Skrifvelse den 1a sistlidne Maji, yttrade önskan, Kronans manskap och effecter blelve sjöledes fortskaffade vid alla de tillfällen, då lägenhet dertill gåfves, genom hvilken anstalt Krono-skjutsen kunde så minskas, att alne hästar af hvarje helt
Hemman blefve tillräcklige för dess utgörande, hvarefter Hemmansegarne, då de tillika befriades från Gäst» gifveri-skjutsen, kunde blifva i tillfälle, att hålla mindre antal hästar och desto större antal bo-, skap; om vidare entrepreneurerne erhöllo tillåtelse, att, då den resande icke nyttjar eget åk - 273 tinderdäniga Skrifvelseri don, sjelfve eller genom sine förmän, verkstäf» la körningen, under ansvarighet likväl, att den resande fortskaffades inom den i Författningarne för^skrefne tid ; om, då öfverenskommelserne härom hunnit blifva mera allmänna, den på olika skjutsnings-ställen till olika belopp utgående entreprenad-afgiften sammanräknades och fördelades lika på alla skjutsskyldige Hemman inom hvarje Härad, likväl icke annorlunda, än efter den öfverenskommelse, Häradsboerne, under E. K.
M:ts Befallningshafvandes bemedling, derom kunna träffa; och ändtligen om, vid sådane skjuts-' nings-slällen, der locala omständigheter, såsom långa skjutshåll och sammanstötandet af flere väjJ gar , särdeles då desse utgöra défiléer, i samma män försvåra entreprenaden, som de skjutsskyL dige Hemmanens aflägsna läge, gör det för innehafvarne betungande, att sjelfve fullgöra skjutsningen, skjutslegan blefve, ehuru sparsamt, icke utan synnerliga skäl och endast efter JK. K.
Mits Nådiga pröfning, förhöjd till sådant belopp, att entreprenad, utan de skjutsskyldiges alltför stora betungande, kunde för sig gå, helst derest entrepienad för en längre tid såmedelst skulle kunna ernås.
Som det likväl skulle kunna inträffa, att uti ett eller annat
Län en allmän entreprenad icke kan åstadkommas, få, för sådant fall, Riksens Ständer i underdånighet hemställa, det, vid sådane gästgifveriet, der de närmast belägne hemman , hvilka vanligen utgöra reserveskjutsen, skulle magta, att, utan för mycket betungande,' derjemte utgöra hallskjutsen, E. K. Mits Befall pingsj - Underdåniga Skrifvtlser. 373 hingsh af vande malte ega, att emellan Reserver oc!i Hållskjuts-Iagen bemedla sådan öfverenskommelse, att det förra öfvertoge jemväl det seri ares skjutsnings-skyldigher, emot viss betingad ersättning, så vida ej. sjelfva skjutslegan skulle anses göra tillfyllest; äfvensom att det uti 12 §. af 1734 års
Gästgifveri-Ordning stadgade förbud för Gästgifvare, att åtaga sig skjutsen för någon annan, kunde sålunda förändras, att slike öfverenskommelser emellan en och annan skjutsskyldig och Gästgifvare klefve tillätne, då de med öfrige skjutslagets begifvande ingingos, helst rättigheten för hela Hållskjutslaget, att med Gästgifvare, eller annan Entrepreneur särskildt öfverenskomma om Hållskjutsens utgörande, i de fall, då reserve-laget icke vill ingå i entreprenad eller någon Entrepreneur ej är 'hugad dess skjutsnings-skyldighet öfvertaga, synes böra vara Hållskjuts-laget, oberoende af Reserve-laget, obetaget.
Vidare och i betraktande deraF, att de till Hållskjuts indeldte hemman, sorn äro på längre afstånd från Gästgifvaregården belägne, få af skjutsningen vidkännas en större tunga, än de närmare belägne, hafva Riksens Ständer velat till E. K.
M. framföra den underdåniga önskan, att, i de orter, der, oaktadt ofvan föreslagne åtgärder, någon entreprenad af Hållskjutsen ej kan tillvägabringa*, den jemkning, vid framdeles skeende regleringar, kunde varda beredd, att de Hållskjutsskyldige, som bo på längre afstånd från Bihang till Riki^St.
Prat. JS2J, 10.di Saal. 2 B, 2, A, 18 374 Underdåniga Skrifvelser. skjutsningsstället, erhålla afkortning i skjutsning*} besväret, i man af den längre väg, som de skjutsande, i oell för berörde afstånd, mäste, utan betalning, färdas.
I anledning af gjord erinran dervid, att Courirer vanligen resa med större skyndsamhet, få R'ksens Ständer jemväl i underdånighet utbedja sig E. K.
M:ts Nådiga förordnande, att så väl vederbörande Embetsverk^ från hvilka Courirer affardas, böra, i förhållande till ärendernes större eller mindre angelägenhet, föreskrifva huru skyndsamt de skola färdas, sorn äfven att i de fall, då hästar, genom Courirers förvållande störta eller fördärfvas, E. K. Mita IBefallninshafvande må ega vidtaga de på dem ankommande åtgärder för de skjutsandes skyndsamma förhjelpande till ersättning.
I öfrigt hafva Riksens Ständer, med fästad ■Uppmärksamhet derå, att den, genom Kongl, förordningen den 26 Januarii 1779 bestämde lega för begagnandet af Gästgifvares eller den skjutsandes fordon, hvilken, i anseende till den sedermera inträffade myntförsämringen, numera är alltför otillräcklig, och att besväret af skjutsnings-skyldigheten sålunda okas, ansett sig böra i underdånighet föreslå, att samma lega måtte varda förhöjd till dubbelt emot hvad förut varit stadgadt, eller till 1 sk. 4 rst. för vagn samt 8 rst. för sadel, kärra eller släda, allt för en mil beräknadt; hvaremot likväl de vagnar och kärror, som begagnas, borde vara, efter af Eandshöfdingarne särskildt meddelande föreskrifter, så ber skaffade, att de af resande, utan för mycken obeqväralighet, matte kunna begagnas.
Underdåniga Skrifvélser.
Slutligen och hvad särskildt beträffar inrättningen af Post- eller Forvagnar, hvarigenom skulle beredas, ej allenast tillfälle för flere resan, de, att fortskaffas efter ett mindre antal hästar, utan ock utväg att få med säkerhet och skyndsamhet fortstälde sådane större paqueter, som icke, efter postens närvarande inrättning, kunna med densamma afsändas; så hafva Riksens Ständer funnit, att en Forvagns-inrättning i sammanhang med allmänna posten icke skulle kunna förena nödig beqvämlighet för resande med erforderlig skyndsamhet i postgången; men då den likväl, i sådant skick kunde uppfylla ändamålet af paqueters fortställande och sådane resandes förskaffande, som för en skyndsam och mindre dyr fortkomst underkastade sig olägenheten, att färdas både natt och dag, samt en efter resandes beqvämlighet mera lämpad
Forvagns-inrättning kunde af enskilde dessutom besörjas, få Riksens Ständer, i afseende på nyttan af dylika inrättningar, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, dels att E. K.
M. täcktes i sammanhang med den af Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse den 12 innevarande månad särskildt begärde undersökning, rörande posternes förskaffande med Gästgifvareskjuts, i Nåder låta utröna, om icke posterne ifrån Stockholm till Städene Götheborg, Carlscrona, Gefle och Ystad samt till Post-' Stationen Grisselhamn, äfvensom från Götheborg till Helsingborg kunde framgent, alltid beledsagade af Postiljoner, afgå i dertill inrättade vagnar, bespände med minst 2, högst 4 frastar, allt efter väglaget och tyngden af pålastningen, på hvilka vagnar två resande, emot en betalning, 276 Underdåniga Shrifvolser. som något understege hvad hvarje resande be-! talar, då han ensam begagnar skjuts efter en häst, kunde erhålla rum, och derjemte, emot en likaledes under beräkningen af vanlig postporto modererad betalning, skulle kunna inrymmas paqueter; dels ock att E. it".
M:ts Befallningshafvande måtte i Nåder förständigas, att, hvar i sin ort och i samråd med hvarandra, söka, i synnerhet E de vägar, der vanligen många resande sammanträffa, tillvägabringa enskilde Forvagns-inrättningar, hvartill Speculanter i orter-- ne, efter Riksens Ständers tanka, skulle uppmun-' tras, om, jemte rättighet, att, genom' E. K. M:is Befallningshafvandes föranstaltande, få det för Forvagnen nödige antal hastar å bestämde da-! gar och Stationer tillhandahållet, dem leranades,1 antingen
Lån till det för företaget nödige förlag, eller kanske helst uteslutande privilegium derå under någon viss tid.
Ständer framhärda eter XJnderddniga Skrifvelseri *77'
JJppl. o. godk. hos Ridd. o.
Ad. d. ao Dec. i8j5.
Preste-Ståndet d. 20 — — Borgare-Ståndet d. 20 — — .Bonde-Ståndet d. si — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående grunderne för de från Riksens Ständers Banque utgående Odlings-Län. S. A. K. Riksens Ständer hafva beslutit, att den Fond, hvilken af Banquens medel^ blifvit anslagen och använd för utlåning till odlingar, skall efter hand nedsättas till en Circulations-surnma af Trehundra Tusen Riksdaler, på det sätt, att blott hälften af alla från och med år 1824 ingående ca— pital-afbetalningar å nu varande Odiings-Lån, intilldess Summan blifvit (ill ofvannämnde belopp nedsatt, utgifves i dylik Låneväg, och att utlåningarne af denne Fond från och med år 1824 komma att ske efter förändrade grunder, till befrämjande och understöd i synnerhet för sådane Större Odlings-företag, som äro gemensamma för samhälligheter på .Landet, samt öfverstiga den enskilda förmågan, äfvensom för de kostnader, 'hvilka vid Enskiftes och Storskiftes förrättningar pröfvas nödige; så att Lån till vanliga förefallande mindre Odlingar ej förr, än i sista rummet, kotnma att beviljas och utgå. 978 Underdåniga Skrifvelter.
Det särskildta Reglemente, som Riksens Ständer, i afseende på allt hvad med berörde utlåning eger gemenskap, upprättat och faststält, fa Riksens Ständer härigenom i underdånighet till E. K. M. öfverlemna, nied den underdåniga anhållan, att E. K. M. i Nåder täcktes, genom ali. män författning, låta detsamma till vederbörandes efterrättelse kungöra.
Reglemente och Författning, angående Odlings- Lån.
Om ordningen att söka och erhålla Odlings-Lån.
Rättighet, att söka och kunna erhålla Od« lings-lå», ega icke allenast jord egare, utan ock med städje-bref försedde åboer å Krono-jord, same Arrendatorer af Kungs-ladugårdar och Boställen, enär desse förete Arrende-Contracter, som upplysa, att den erforderlige tiden för Lånets begagnande och återbetalning verkeligen på arrende-åren återstår, jemte vederbörligt bevis att arrende-vilkoren blifvit i allo uppfyide intill den tid Lånet sökes; hvaremot Lån till Odling å en - Reglemente. fl 79 skilde personers jord ej får till Arrendator eller Landtbonde utgifvas, utan med jordegarens dertill lemnade bifall.
Bbställs-Innehafvare och deras Arrendatorer vare äfven ifrån Låne-rättigheten uteslutne, cå framt de icke i vederbörlig ordningå Odlings lägenheten erhållit visse frihetsår, hvaraf så manga återstå, som motsvara tiden för lånets begagnande och återbetalning, eller Bostället hardell en samhällighet, deraf någon Odling ej kan ske, med mindre Boställs-Innehafvare tillätes deltaga i det gemensamma Odlings-lånet.
Sökande af Odlings-lån anmäla sig derom hos Länets Landthushållnings-Sällskap, I de Län åter, der sådane Sällskap ej finnas, eller, af Kongl. Majhs Befallningshafvande herde, afsäga sig befattningen med slike lån, ingifvas Låne-handlingarne hos Konungens Befallningshafvande. ' 2 §.
Lån till större Odlings-föreJ tag, böra följande handlingar ansökningarne bifogas: 1:0 En af Landtmätare gjord affallning af Odlings-fältet med beskrifning öfver dess läge, Areal och beskaffenhet, 'samt afvägning af vattendrag. 2:0 Plan till Odlingen eller uppgift af tiden till dess fortsättning och fullbordande, jemte ett af tvänne Landtmätare, i Landtbruket kunnige och ojäfvige män, upprättadl kostnads-förslag.
Reglemente, 3 §•
Dä äler
Då ne-un der stud till befrämjande af utflyttningar vid enskiften och storskiften sökas, bör tillika irigifvas vederbörliga
Domstolars bevis, att desse förrättningar blifvit behörigen, stadfästade, samt Utdrag af de vid förrättningen förde Protocoll, hvilka böra upptaga, ej mindre sämtelige jordegares namn, a'n de för utfiyttj Bingarne upprättade kostnads-förslag, och den utö flyttningshjelp, som af Staten bestås^ 4 §•
Hvad angar försträckningar till mindre enskildte Odlings-företag, bör hvarje sökande, efter af hushållnings-sällskaperne (Konungens Befallningshafvande) hegardt och erhållet förordnande för tvänne i Uandthushållningen kunnige och ojäfvige män, att syna och beskrifva den lägen-! het, som skall odlas, för dessa uppgifva ciden, inom hvilken, samt sättet huru han ämnar Od-] lingen verkställa, hvarefter Besigtnings-Instrumentet, innehållande Syne-männens yttrande i ämnet, samt kostnadsförslag å Odlingen, bör i allmän Socknestämrna uppläsas, och hos Pastor förvaras, med rättighet för den, sorn sådant åstundar, att förslaget genomse och göra anmärkningar, inom fjorton dagar; burandes, så vida den sökande ej sjelf skulle vilja besörja afsändningen, handlingarne genast, genom Krono-betjeningen eller genom Sockne-hushållnings-Sällskapen, dsr de linnas inrättade, öfverlennäs till Reglemente.
Fandthushållnings-Sällskapet (Konungens Befallningshafvande).
Skulle den insände Beskrifningen då ej linnas innefatta tillförlitlige upplysningar om Odlings-lägenhetens beskaffenhet, bör ny undersökning förordnas.
Omkostnaderna vid syne-förrättningen ersätte den lånsökande.
Förestående handlingar böra till vederbörande hushållnings-sällskap (Konungens Befallningshafvande) vara ingifne, senast inom den i September hvarje år.
De handlingar, som efter denna dag inkomma, hvila till följande året.’ 6 §. Hushållriings-Sällskaperne (Konungens Befallningshafvande) åligge derefter, att pröfva nyttan af de uppgifne Odlings-föietagen, likasom behofvet och gagneligheten af skeende utflyttningar, samt derpå grunda deras » afgifvande yttranden om det enas företräde framför det andras, inom hvarje dass af de medgifne utlåningarnej hvarförutan de ega bestämma i huru inånga Terminer hvart och ett Låne-understöd, efter företagens vidd och beskaffenhet, må fördqlas och utgå, samt deröfver uppsätta sammandrag, som bö-' ra åtfölja Båne-handlingarne.
Reglemente. 7 §•
Sedan alla till beläning antaglige och corn* plette handlingar salunda blifvit classificerade, böra de af Landthushållnings-Sällskaperne, (Konungens Befallningshafvande) inom den 15 Gctober hvarje år, till Banco-fullmägtige insändas. 8 §.
' Banco-fullmägtige, som jemväl inom sistnämnde dag hafva att ifrån Banquens Commissariat undfå uppgift å den summa, som för följande året är att till nya Odlings-lån disponera, uppgöre, efter de inom hvarje Län författade listor, hvarå Låne-ansöknirigarne blifvit classificerade, ett generelt Repariitions-förslag, som i mån af den befintelige tillgången upptager, för hvardera utlånirigs-Classen särskildt, i hvad ordning och till hvad belopp
Lånen för nämnde år komma att utgå, så tidigt, att Hushållnings-Sällskapeine (Konungens Befallningshafvande) senast inom löpande årets slut må underrättas om de i hvarje
Län för det kommande året till erhållande af understöd antagne och uppförde
Od— lings-företag, dervid alla special-handlingar återsändas, att hos JHushållnings-Sällskapet (Konungens Befallningshafvande) till nödig controll
Vara att tillgå, men sammandragen förblifva hos Banco-fullmägtige.
Sedan Landthushallnings-Sällskaperne (Konungens Befallningshafvande) erhållit omformälde Repaititions-lista, gifve de hvarje Låntagare, Reglemente.
283 pom ansetts berättigad till understöd, del af denna lista, så vidt densamma honom rörer, och åligger det en sådan Låntagare, att med görligaste första dess skuldebref i behörigt skick författa, och, med nödige säkerheter forsed t, till Banco-Styrelsen insända, med skyldighet, att, inom den 1 påföljande Junii, hafva uttagit den del af det beviljade Lånet, som å Repartitionslistan blifvit upptagen, vid förlust af denna rättighets begagnande för det löpande året.
Låntagare, sora vill lyfta ytterligare andel af ett beviljadt OJlings-lån, skall hos Banquen förete Landthushållnings - Sällskapets (Konungens Befallningshafvandes) bevis, att så mycket af Odlingen blifvit fullgjordt, som, efter de vid Lånets beviljande följde grunder, motsvarar hvad deraf redan utgått. 9 §•
Då Lån till jemngoda Odlingar komma i fråga, och lånefonden icke medgifver, att alla kunna utgå, ege då de företrädesrätt, hvilka blifvit anmäldte från de Län, till hvilka de minsta låne-summor äro förut beviljade.
Handlingar, som befunnits behörige, men å hvilka lån, i brist af tillgång, icke blifvit för å' ret beviljade, kunna nästpåföljande år åter till Banco-Fullmagtige insändas, för att i stadgad ordning komma under jemförelse och pröfning; men skulle ej Lån på desse handlingar inom loppet af 5 år utgå, måste ny besigtning anställas, och instrumentet deröfver på föreskrifvet
Sätt inlemnas. 284 Reglemente.
Om priif nlngs-grnnderne vid Låne-handlingars gransk* ning celi länens bestämmande. i $.
Hufvudgrunden för pröfning i allmänhet af sökt. understöd utaf Odlings-lanefonden vare icke allenast företagets vidd för sig, utan jernföringen emellan erforderlig kostnad och beräknad nytta; så att företräde lemnäs det, sorn anses gifva den högsta prodnelion, med den minsta kostnad och arbets-kraft. 5- 2.
De egenteliga Odlings-lanen beviljas en~ dast till odlande af kärr, måssar, sanka och vattensjuka ängar, samt stenbunden och skogbeväxt eller annan oländig mark, äfvensom till sjöars aftappning; och må i kostnads-förslagen endast upptagas rothuggning, stenbrytning, dikning, samt jordens vändning med plog, hacka eller spade. 3 §•
I öfverensstämmelse med hvad Riksens Ständer beslutit, komma lån till större odlings-företag, att först utgå af den faststälde odlings-fonden; derefter de lån, som (jena till befordran af Reglemente.
28 5 utflyttningar vid enskiften och storskiften och sist lån till mindre odlingar. , 4 §•, Under namn af större odling förstås en rymd a£ minst 40 Tunneland. 5 §•
Ifrån ao till 50 Riksdaler å Tunnelandet må såsom Lån till, så väl större , som mindre odlings-företag utgifvas, i mån af de mer eller mindre betydliga svårigheter, sorn vid utförandet möta; men öfver 50 R:d får, i intet fall, beviljas. 6 §.
Till enskild person får, såsom årligt biträde till större Odlings-företag, ej utgå högre summa än 2000 R:dr; och hela Lånesumman ej öfverstiga 6000 R:dr.
Då lägenheter, hvarå sådane företag kommit i fråga, tillhöra flera hemman eller Ryår, kan den årliga summan ökas till 4000 R:dr, men öfver 12000
R:dr i ett för allt må ej till pågot företag utlånas.
Högsta Låne-summan, som af en person till mindre odling får begagnas, bestämmes till 100a R:dr. a 86 Reglemente.
Blifver någon, som förut häftar för Odlingslån, genom köp eller annat laga fång, innehafvare af en egendom, till hvars uppodlande förre egaren upptagit
Lån af Banquen, må det dock vara honom tillåtet, att, utan hinder af den fast. stälde maxirni-summan, få sådant Lån på sitt namn öfverflyttad! när han derföre ställer nöj. aktig säkerhet och så vida han ej, enligt IV"
Art. 3 §. eller V Art. 3 §. gjort sig förlustig af denna förmåni 7 §•
Med omkostningar för utflyttningar, hvilka vid Enskiftes och Storskiftes förrättningar blifva jord-egareu ålagde, förstås, ej allenast de uppodlingar, sorn för de utflyttandes hemman pröfvas nödige, för hvilka
Lån må sökas, på samma sätt och efter samma grunder, som för mindre Odlings-lån finnes stadgadt, dock med företrädesrätt, utan äfven gamla bostäders flyttning, och. uppförande af nyn, så vida odling tillika förekommer, hvarvid väl afseende må hafvas på det i förrättnings-protocollet upptagne kostnadsförslag; dock må ej större summa kunna beviljas, än 300 Rtdr för | mantal och derunder; 4 5oR:dr ifrån £ till och med | mantal; samt 666
R:dr 32 sk. från § till och med ett helt mantal.
Uti de Landsorter, hvarest mantals-beräkning ej eger rum, bör låne-understödet bestämmas, efter andra antagne och mantal motsvarande grunder.
För Odling och Byggnad sammantagne må för hvarje utflyttande Låne-understödet ej öfverstiga 1000 JLdr.
Reglemente! *87 8 §.
Jord-egare, jemte dess Landbo eller Arrendator af dess jord, enär desse sistnämnde dertill fått Jord-egarens bifall, måga? samfält icke erhålla större Odlings-lån, än hvad i föreslående 6 och 7 §§. blifvit medgifvet. 5 §•
Låne-rättigheten må ej utsträckas till redan verkstälde odlingar, så framt de ej äro företagne efter den tid, då i grund af skedd anmälan, pa sätt äfven är nämndt, besigtning å Odlings-lägenheten blifvit anstäld, samt beskrifning deröfver till vederbörande aflemnad. lil Artikeln.
Om betalningsvilkoren och hvad för Banquens sä~ kerliet derutinnan är att iakttaga. 1 §•
För de Lån, hvilka i ofvanberörde måtto j o beviljas, erläggas a procents årlig ränta.
Återbetalningen af Capitalet täger sin början, för Lån till de större Odlings-företagen, efter 5 års förlopp från första Låne-summans uttagande, och för Låne-försträckningar lill befordran af utflyttningar, som vid Enskiften och Storskiften prof - 283 Reglementéi vas nödige, äfvensom till mindre Odlings-före» tåg, efter 5 ars förlopp, sä att Sjette årsdagen,' från utlemnandet af första Låne-andelen, blifver förfallodag för första femtedelens inbetalning å de större
Lånen, och fjerde årsdagen för de mindre; hvarigenom förstnämnde Lån, jemte ränta, inom Tio år, och de senare inom åtta år blifva till fullo Iiquiderade. 3 §.
Till säkerhet för Läne-summan utgifves skuldebref, försedt med, borgen, såsom för egen skuld, af tvänne personer, som, en för bägge och bägge för en, ikläda sig denna ansvarighet, hvilken för hvarje Capital-afbetalning kommer att fortfara Tolf månader, från den dag, då en sådan afbetalning, enligt den i föregående §. antagne grund, bordt erläggas.
Desse Löftesmäns vederhäftighet bestyrkes af Konungens Befallningshafvande, eller Domaren i Orten, hvarjemte så väl Gäldenärens, som Borgesmännens egenhändiga underskrifter, så framt de ej tecknas inför Konungens Befallningshafvande eller Domaren i Orten, böra bevittnas af Pastor i församlingen eller närmaste Kronobetjent, jemte ett annat, på en gång närvarande, ojäfvigt vittne.
Berörde borgen förnyas hvarje år, och om Löftesman dör, eller kommer på obestånd, vare Låntagaren skyldig ny borgen genast anskaffa.
Löftesman, som tillika är Låntagare i Odlings-låne-fonden, får icke häfta för högre summa i - Reglemente.
289 ma, Xn 6000 R:dr, i ett för allt, bade såsom Låntagare och Löftesman; icke eller må någon, som står i ansvar för större till samhällighet beviljadt
Lån, kunna ingå någon vidare betalnings-förbindelse till Odlings-Låne-fonden.
Men häftar han förut för ett mindre eget Odlings-lån, må det ej hindra honom, att jemte de öfriga hemmans-egarne, eller Byamännen, underteckna förskrifningen för samfäldt Lån. 3 §.
Det må 1 öfrigt vara Lånsökande tillåtet, att, i stället för borgen, låta för Låne-summan intekna sin fasta egendom, så framt icke den samma förut häftar för inteknad skuld till det belopp, att, då Odlings-lånet dermed sammanräknas, liela inteknings-summan öfverstiger hälften af 1823 års Taxeringsvärde; kunnandes äfven annan af någon bland ofvannämnde Auctoriteter godkänd säkerhet, efter Banco-Styrelsens bepröfvande, antagas. 4 §•
Då Lånesökande, i stället för borgen; låter intekna sin fastighet, bör samma bevis företes, som i afseende på Fastighets-lån är föreskrifvet. 5 §•
Vill något Hushållnings-sällskap åtaga sig* att, emot stäld nöjaktig säkerhet, uppbära de beBikaag till Rikt-St, Pr»t, loida Sami, I8ij. i B, t A, 19 Regletfieniet viljade