Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Stats-utskottet sammanträdt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet för denna frågas behandling, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande, och få vid dess besvarande erinra, att vid i84o och 1841 årens riksdag motion blifvit väckt i enahanda syftning, men af Rikets Ständer afslagits på den grund, alt rotehållarne, jemlikt Kongl, förordningen den 23 Maj 1690 samt sedermera ulkomne och gällande författningar, blifvit förpligtade att gifva båtsmännen torplägenheter, bestående af nödige hus samt åker och äng, hvarvid undantag endast vore gjordt för de rotars hemman, der icke någon lägenhet till åker och äng funnes, såsom i skärgården, och att, då rotehållarne på Gottland, under den allt ifrån år 1690 förflutna tid, icke saknat rådrum alt sin skyldighet i berörda hänseende fullgöra, Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N:o 7. 23 deras hittills visade uraktlåtenhet deraf hvarken kunde eller borde lända dem till befrielse från ifrågavarande åliggande.
Af enahanda skäl, som här ofvan blifvit uppgifne, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att omförmälda motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
N:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. den 20 April, kl. 2 e. m.
Utlåtandei anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående rotering af den staden Lund tillhörande, s. k.
Vagnmansforden.
Uti nådig skrifvelse af den 8 Oktober sistlidet år, har Kongl. Majit, till den åtgärd från Rikets Ständers sida, som deraf kunde föranledas, gifvit Rikels Ständers Stats-ulskott tillkänna, alt, efter verkställighet af den, under den 3.1 September i83p, i nåder anbefallda extra rotering lill båtsmanshåll af si adema tillhörande privilegierad jord, sorn i ordinarie roteringen icke ingått, Kongl.
Majit, af inkomne handlingar i nåder inhemta!, att den i staden Lund belägna s. k. Wagnmansjorden, såsom icke varande af privilegierad natur, bordt i ordinarie roteringen ingå, men alt sådant icke skett, och att samma jord i anseende lill berörda sin natur, icke heller blifvit till extia rotering upptagen; alt Kongl. Majit, uppå Förvaltningens af Sjö-ärendena samt Kammar-kollegii, uti utlåtande den 10
December 184o, afgifna underdåniga tillstyrkan, under den 1 Februari påföljde år i nåder lörordnat, alt frågan om denna jords extra rotering skulle förfalla, och vederbörande roleringskommission ega alt, efter samma jords beskaffenhet, värde och afkastning, i förhållande till jord å landet, derå bestämma rolemantal, till ingående i städernas allmänna båtsmanshåll, på det sätt, att, till undvikande af rubbning uti den redan skedda regleringen i detta afseende, vakans-afgifl årligen infil nästa riksdag af Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlens Utlåtande, N:o 8. staden borde utgöras för de rotenummer, hvartill jorden blefve uppskattad, hvilken afgift i ränteriet skulle insättas, för att af Rikets näst sammanträdande Ständer användas; samt att, sedan kommitterade belagt den s. tu Vagnmansjorden med ordinarie, rotering och upptagit densamma till $ rote, sådant blifvit antecknadt uti en extra roteringslängd, sorn Kongl. Maj:t i nåder fastställt.
Sedan Stats-utskottet, för denna frågas behandling, sammanträdt med Allma nna Besvärs- och Ekonomi-utskottet, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande; och som Utskotten mot den Vagnmansjorden sålunda åsätta rotering icke funnit något att anmärka, få Utskotten, jemte anmälan härom, vördsamt hemställa, att Rikets Ständer måtte omförmälda roteringsåtgärd för sin del godkänna.
Aok. till Exp.-Utsk. d. 20 April, kl. 2 e. ra.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer_, angående Fahlu stads båtsmansrotering.
Sedan Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 22 April i845, hos Kongl, Majit anmält, att Fahlu stad, sannolikt genom ett begånget misstag vid uträknandet af stadens medelbevillning af hus och tomter för åren 1828 till och med i832, fått sig påfördt ett högre båtsmanshåll, än som, enligt de af Kongl.
Majit och Rikets Ständer stadgade grunder, bort staden åläggas samt af sådan anledning i underdånighet anhållit, att, då den nedsättning i det på Fahlu stad fördeldta antal båtsmän, hvartill staden tilläfventyrs voi’e berättigad, skulle, i anseende dertill, att nummerstyrkan af städer nes båtsmanshåll blifvit enligt äldre författningar bestämd, medföra en rubbning Stats- samt Allm Bise.-och Elter .-riskulla, s {'Hatande, Ro ?. 25 rubbning i den allmänna fördelningen af ifrågavarande besvär emellan alla städer och köpingar i riket, samt enär den tillökning i bålsmansroteringen för andra städer, som blefve en följd af Fahlu stad tillerkänd minskning deruti, skulle erfordra en mera invecklad utredning, än alt Rikets Ständer dermed kunde taga befattning, Kongl. Majit måtte, efter undersökning af förhållandet, och så framt staden funnes båidare roterad, än med stadgade grunder öfverensstämde, i nåder meddela Rikets näst derpå sammanträdande
Ständer förslag till nedsättning i bålsmansroteringen för staden samt lill en lämplig fördelning af den dymedelst uppkommande brist i städernes båtsmanshåll, genom motsvarande tillökning deruti för andre städer och köpingar; så bar Kongl.
Majit, uti nådig skrifvelse af den r8 November sistlidne år, sonr blifvit lill Utskotten remitterad, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, vid undersökning i omförmäldte hänseende, det blifvit utröndt, att, enligt den genom Kongl. Brefvet den 21 Sept. i83c), fastställda fördelningen af städernas oidinarie båtsmanshåll, hvilket vid dess förutvarande nummerstyrka af 885 man skulle oförändradt bibehållas och utgöras i mån af bevillning för borgerlig rörelse samt bus och tomter, Fahlu stad, hvars medelbevillning för de 5 åren r 828—r832, enligt en af stadens magistrat meddelad och af Kongl. Majits befallningshafvande utan anmärkning insänd uppgift, upptagits för borgerlig rörelse till 1,842 rldr 16 sk. samt för bus och tomter till 1,270 ridr sg sk. 7 rist eller trllsamnans 3,112 rldr 45 sk. 7 rist, blifvit påförde 7 bela bålsmansnummer, efter elen fastställda beräkningsgrunden af 4?9 1 dr 3g sk. g rist för hvarje båtsmansrote; alt 1828 — 1802 årens medelbevillning, för bus och tomter, efter en derå upptäckt missräkning af 1 1 rldr 38 sk. 5 rist, skolat utgöra 1,282 rldr 20 sk., men, efter afdrag af deruti 01 ätt inberäknad bevillning för rörelsevinst af åtskilliga verk och inrättningar med 606 ridr 4 !'k. 5 rist, rätteligen uppginge endast till 676 ridr i5 sk. 7 rist, och att misstag sålunda egt rum vid bestämmandet af Fahlu stads oidinarie båtsmansrote!ing; samt att, då den vid 183f) års reglering beräknade bevillning för borgerlig rörelse utgjorde 1,842 ridr 16 sk., ett sammanlagdt bevillningsbelopp uppkomme af 2,518 ridr 3i sk. 7 rist, som, efter förenämnda beräkningsgrund af 429 r'dr 3g sk. g r:st för hel rote, lemnade rotar, eller, med undvikande af bråket, 6 bela båtsmansrotar; derjemte, i fråga om sättet, hvarpå den brist boide ersättas, som sålunda skulle uppstå i nummerstyrkan af städernes båtsmanshåll, förekomme, att sedan, vid ofvannämnda reglering, oidinarie båtsmanshållet för staden Piteå blifvit fastsläldt, till i| för staden Luleå Bik. till R.
St. troi■ iS47 och 1645. 4 huml. ‘A Ajd. 1 haft. 4 26 Stååt* samt Athn. Bese.- och Ekon.-Viskolitm UUålanJe, jV:o . 8. lill i*, etli flir staden Lund till gv rotar, men det sedermera blifvit upplyst, att berörda städer innehade oprivilegierad jord, sorn vid ordinarie roteringen bort tagas i beräkning, men dervid obehörigen uteslutits, Kongl.
Majit genom nådiga bref den i Februari 184* och den 18 februari i843, beträffande Piteå ocb Luleå, samt den i Februari 184* och den 23 Juli 1842, hvad Lund anginge, förordnat, att samma städer för omförmälda oprivilegierade jord skulle ansvara, Piteå för i, Luleå likaledes lör ^ samt Lund för y rote, hvarigenom för dessa trenne släder uppkomme sammanlagdt iTt båtsmansrote, eller, r? rote mera än den för staden Fahlun nu ifiågaställde förminskning; och har Kongl. Majit, som på grund hära! för Sin del bifallit den förminskning i ordinarie båtsmansroteringen för Fahlu stad, som efter ofvanuppgifna grunder borde ega rum, i nåder föreslagit Rikets Ständer, alt staden Fahlun skall ansvara för 6 bålsmansrotar i stället för 7, som i83g års reglering af städernes ordinarie bålsmansrolering bestämmer, utan alt likväl denna nedsättning må i samma reglering i öfrigt föranleda någon ändring, enär den för Piteå och Luleå städer af Konung och Ständer beslutade tillökning af 4 rote för hvardera samt tillökningen al 4. rote lör staden Lund, hvarom Kongl. Majit a fl å ti t serskild nådig skrifvelse lill Rikets Ständer, lemnade icke allenast full ersättning för minskningen, utan äfven ett öfverskott af tV rote, hvarför vakans-afgift borde erläggas, men della öfverskott vore så obetydligt, att det ej föranledde till ny reglering.
Utskotten, som anse det icke vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att staden Fahlun vidkännes ett större roleringsbesvär, än som, enligt de af Kongl. Majit och Rikets Ständer stadgade grunder, staden rätteligen åligger att utgöra, få vid de i Kongl.
Majlis högstberörda nådiga skrifvelse upplyste förhållanden, samt enär den brist, som rättelse i omförmäldte hänseende skulle orsaka i det bestämda antalet af 885 båtsmän, kan fyllas genom den tillökning, som dels uppkommit derigenom, att städerne Piteå och Luleå ålagts ansvara hvardera för Ldels rote mera, än som vid 183g års reglering blifvit bestämdt, dels är alt påräkna af den staden Lund tillhörande, till ridels rote beräknade, s. k. Wagnmansjorden, i fråga hvarom Utskotten, med anledning af Kongl.
Majits serskild derom meddelade nådiga skrifvelse, afgifvil serskildt utlåtande; få alltså vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Majrt, på sätt ofvan är nämndi, föreslagit.
STOCKHOLM, f. d. Schaltzes Boktryckeri, löka.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 9. 1 N:o 9.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Maj, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga örn båtsmanshållets indragning eller förminskning.
Inom hederv.
Bonde-ståndet hafva följande molioner uti detta ämne blifvit väckte, nemligen:
Af riksdagsfullmäktige Arnold Svensson, G. Ii. Appelqvist, 01.
Pehrsson och Eric Månsson från Blekinge län, hvilka uttalat den åsigt, att båtsmännen, som, enligt motionärernes öfvertygelse, voro alldeles okunnige, så väl i sjömansyrket, som i de arbeten, hvartill de på krono-varfven användas, samt sålunda icke tillskyndade staten någon fördel, motsvarande de uppoffringar, jordbrukaren finge, i och för roteringsbestyret vidkännas, borde, i mån af de nuvarande båtsmännens afgång, indragas, emot skyldighet för rotchållarne att till kronan erlägga en lämplig vakans-afgift, hvilken motionärerne ansett böra bestämmas till 33 r:dr 16 sk. banko för hvarje hel rote ; af riksdagsfullmäktigen Magnus Månsson från Östergöthlands län, som föreslagit indragning af liela det i länet förlagda båtsmans-kompagniet, såsom varande betungande och icke motsvarande sitt ändamål, enär båtsmännen, der mera än på andra ställen, saknade alla för en båtsman erforderliga egenskaper, såsom fallenhet för och vana vid sjömanna-yrket, kunskap om skeppstimmermans-slöjder m. m.; i hvilken motion riksdagsfullmägtigen Johan Johansson från samma län sig förenat; samt slutligen af riksdagsfullmäktigen Hans Hansson från Götheborgs och Bohus län, som föreslagit båtsmanshållets nedsättning med en tredjedel.
Sedan Stats-utskottet, lör dessa frågors behandling, sammanlrädt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet, hafva Utskotten tagit desamma i öfvervägande; och som bifall till de uti nämnda motioner framställda förslag skulle föranleda rubbning uti indelningsverket och förminskning af det antal båtsmän, som lör flottans behof erfordras, kunna Utskotten icke tillstyrka antagandet af berörda förslag, utan hemställa, att motionen måtte förfalla.
Prot. 1817 <§• 18i8. 4 Sami. 3 Afd. 2 Haft. 1 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N:o 10.
Auk. till Exp.-Utsk. den 3 Maj, kl. 11 f. m. V Utlåtande, i anledning af väckt motion om reglering och jemkning af roterings-skyldigheten ä Gottland.
Riksdagsfullmäktige Christen Persson och Ingemund Odin frän Gottlands län hafva «ti en hos hederv.
Bonde-ståndet väckt motion, som blifvit till Stats-utskottet remitterad, föreslagit, att, då förhoppning icke funnes att hvarken genom Konungens befallningshafvande i orten eller Kongl.
Förvaltningen af sjö-ärendena få de tryckande ojemnheter, hvilka förefinnas i båtsmans-roteringen på Gottland mildrade elier afhulpne, Rikets Ständer ville, med afseende så väl å behofvet af lindring uti roteringsbesväret, som å rote-andelarnas från hvarandra alltför afskiijda läge, hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att en sådan jemkning och reglering måtte med båtsmans-rotarne å Gottland företagas, att hvarje rote hädanefter komme att bestå af minst 4 fulla mantal och att afståndet emellan spridda rote-andelar i möjligaste måtto inskränktes.
Sedan för denna frågas behandling
Stats-utskottet sammanträdt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet, få Utskotten gemensamt deröfver afgifva yttrande 5 och beträffande först det i motionen framställda förslag om den jemkning i båtsmansroteringen å Gottland, att minst 4 fulla mantal borde utgöra en rote; så enär sådant skulle medföra en rubbning uti indelningsverket och förminskning af båtsmännens antal; få Utskotten tillstyrka, att berörda förslag måtte förfalla.
Angående sedermera motionärernes förslag om åtgärder till spridda rotars sammandragande , så få Utskotten erinra, att en lika beskaffad fråga förevarit vid 1840 och 1841 årens riksdag, men af Rikets Ständer ansetts böra förfalla, på den grund, att Kongl.
Cirkuläret den 30
Maj 1826 tydligen bestämmer, det ”alla anmärkningar ”om utbyte af från stamrotarne aflägsna hjelprotar, samt om roteflyttningar i allmänhet, böra ske hos Konungens befallningshafvande i länet, som, efter att såväl den ”rotehållare, med hvilken rote-flyttningen är i fråga, som äfven soldaten eller båtsmannen, då någotdera nummer icke är vakant, hörde blifvit, samt vederbörande ”regements- eller korps-chef jemväl i ämnet yttrande afgifvit, eger att, efter förekommande omständigheter och gällande författningar, i anledning deraf, meddela ut”slag, hvilket dock bör Kammar-kollegii pröfning underställas”; hvarförutan Kongl. Maj:t genom lemnade föreskrifter, uti nådigt bref till landshöfdingarne af den 2 November 1833, äfvenledes sökt att ifrågavarande olägenheter afhjelpa; och få Utskot - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 11. 3 ten, i anseende härtill, samt enär det är vederbörande obetaget att, för rättelse uti de af motionärerne antydda missförhållanden, begagna den väg, sorn är i sådant hänseende anvisad, hemställa, att motionen äfven i denna del ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Arik. till Exp.-utsk. den 3 Maj, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om bestämmande af 'premier för dem, som anställa försök att bereda socker af potatis.
Borgare-ståndet har till Stats-utskottet remitterat en af herr Indebetou väckt motion, hvaruti föreslås, att någon del af bankovinsten måtte användas lill premier för dem, ”sorn vilja uppoffra tid och penningar på försök att af potatis tillverka saker;” till stöd för hvilket förslag motionären hufvudsakligen åberopat, att det vore för landet i högsta måtto fördelaktigt, om jordbrukets produkter, och deraf isynnerhet potatis, kunde förädlas på annat sätt, än genom dess förvandlande lill bränvin, hvilken vara nu vore mest vinstgifvande af egendomars afkastning; anseende motionären, att dessa premier borde vara så betydliga, att de i någon mån kunde ersätta de förluster, som från dylika försök äro oskiljaktiga.
Sedan Stats-utskottet ansett nödigt att denna fråga gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet handlägga, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande; men som de medel, af hvilka de i motionen omnämnda premier föreslagits att utgå, äro afsedda för andra ändamål, och dessutom å riks-statens 6:te hufvudtitel finnes uppfördt anslag för befrämjandet i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar till belopp af 10,333 r:dr 16 sk.; alltså och då vederbörande är obetaget att, för erhållande af det understöd, hvars beredande motionären åsyftat, vända sig till Kongl. Majit, som, efter sig företeende omständigheter, kan sådant understöd i nåder bevilja, få Utskotten hemställa, att herr Inclebetous motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 1 Maj 1848. 4 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottens Betänkande, N:o 12.
Ånk. till Exp.-utsk. den 3 Maj, kl. 11 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om bålsmans-beklädnadens öfverlag ande af kronan, emot en viss afgift af rust- och rotehållare.
Uti underdånig skrifvelse den 13 Februari 1841 anhöllo Rikets då församlade Ständer hos Kongl. Maj:t bland annat, att, då grundade skäl vore till den förmodan, att båtsmans-beklädnadcn skulle på ett för både roten och båtsmannen fördel aktigare sätt kunna ordnas, så att den närmare öfverensstämde med det allmännas fordringar, Kongl.
Majit täcktes anbefalla en undersökning, för att utröna, huruvida, utan rotarnes ytterligare betungande, en ändamålsenligare beklädnad för båtsmännen skulle kunna införas, samt sedermera låta ett derpå grundadt förslag
Rikets näst derefter sammanträdande Ständer i nåder förelägga.
Majit, uti nådig skrifvelse den 9 November sistlidet år, som blifvit dels till Stats- och dels till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskotten remitterad, gifvit Rikets Ständer tillkänna i att rust- och rotehållare af båtsmanshållet blifvit i ämnet hörde, hvarvid en stor pluralitet önskat beklädnads-bidragets öfvertagande af kronan, emot årliga afgilter af rotarne, men en del yttrat sig vilja dels vidblifva nuvarande beklädnadssätt, dels afvakta föreläggandet af nådigt förslag till den åsyftade förändringen; att Kongl. Majit derefter förordnat en kommitté till uppgörande af underdånigt förslag för båtsmans-beklädnadens ordnande på ett mera ändamålsenligt sätt, hvilken kommitté, uti underdånigt utlåtande den 16 September 1844, afgifvit ett förslag i sådant hänseende, innefattande följande grunder lör ifrågavarande beklädnads utgörande, nemligen att Kongl. Majit och kronan, såsom förmånligt ej mindre för rust- och rotehållarne samt båtsmännen än för staten, öfvertager bestyret med anskaffningen af den egentliga båtsmans-beklädnaden, men att rust- och rotehållarne hädanefter som hittills lemna sina båtsmän skjortor, strumpor och skor in natura äfvensom kappsäck; att kontrakter i detta afseende ej böra ingås med vissa kompagnier eller distrikter, utan öfverenskommelsen derom vara allmän inom hela båtsmanshållet, eller frågan i annat fall förfalla; att den beklädnad, som af kronan kommer att beslås, skall vara bättre än den nuvarande och lika för hela båtsmanshållet samt utgå efter en föreslagen stat; att beklädnaden bör begagnas viss tid såsom parad-beklädnad vid stationen och till sjöss, samt viss tid som släp-beklädnad, så väl under uppfordring som i landsorten, hvarefter den skall blifva båtsmannens tillhörighet och af honom nyttjas till arbetskläder; Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o i2. 5 att rust- och rotehållarne icke besväras med beklädnadens förvarande i rote kista; att rust- och rotehällarne erlägga i fredstid en kontant ersättning till kronan, svarande emot 4/5:delar af nuvarande beklädnadens kostnad efter medium af tio års markegång i hvarje län, men i krigstid full ersättning efter markegång ; samt att ett årligt statsbidrag af omkring 28,000 r:dr såsom förslagsanslag dessutom för ändamålet lemnäs.
Och har Kongl. Majit, som i nåder hufvudsakligen gillat förenämnda af komiterade uppgifna grunder för båtsmans-beklädnadens öfvertagande af kronan, derjemte förklarat
Sig vilja bifalla Rikets Ständers ofvanberörda framställning i ämnet, i fall rust- och rotehållare framgent erlade fyra femtedelar af kostnaden för de beklädnadspersedlar, Irån hvilkas utgifvande in natura rotarna frikallades, samt Rikets Ständer anvisade ett årligt förslagsanslag af 28,000 r:dr banko.
Vid föredragning hos liederv.
Ronde-ståndet af Kongl. Maj:ts högstberörda nådiga skrifvelse, hafva åtskillige ledamöter yttrat: att i deras hemorter de flesta rotehållarne icke velat ingå på den åsyftade förändringen i båtsmans-beklädnadens utgörande ; att en sådan förändring ledde till ökade utgifter för rotehållarne, som derigenom sattes ur tillfälle att till beklädnaden lemna båtsmännen de persedlar, rotehållarne sjelfva kunde hemma tillverka; att, derest kronan öfvertoge beklädnads-bestyret, båtsmännen skulle blifva sämre, men ej bättre beklädda än förut, hvilket skulle öka rotehållarnes svårighet att anskaffa båtsmän; att det dessutom icke vore öfverensstämmande med rättvisa att, emot i'otehållarncs vilja, förändra de emellan dem och båtsmännen varande förhållanden uti omförmälda hänseende, hvilka vore grundade på ingångfla kontrakter.
Uti ifrågavarande ämne hafva dessutom blifvit inom liederv.
Ronde' ståndet väckta och till Stats-utskottet remitterade följande motioner, nemligen: l:o af Peter Jönsson från Jönköpings län, som föreslagit, att, till lindring i rustoch roterings-bördan, beklädnads-bidraget måtte flyttas från jordbruket och ett tillräckligt belopp i stället af allmänna medel dertill anslås; 2:o af Lars Wenander från Götheborgs och Robus län, som, jemte en framställning af de om båtsmans-roteringen i nämnda län gällande stadganden från och med 1685 års kontrakt till närvarande tid, om de skyldigheter båtsmans-rotehållarne, enligt samma kontrakt, ursprungligen varit pligtige att utgöra, samt den tillökning, som i sednare tider derutinnan tillkommit, påyrkat, att alla efter 1685 års kontrakt tillkomne föreskrifter i afseende å båtsmanshållets i Bohuslän utgörande måtte till all kraft och verkan upphäfvas, och nämnde kontrakt framdeles lända lill efterrättelse; samt 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 12. 3:o af Guslaf Bernhard Appelqvist, Arnold Svensson, Eric Månsson och Ola Persson frun Blekinge län, sorn föreslagit, bland annat, att kronan måtte öfvertaga hela båtsmanshållet i denna provins, emot en kontant ersättning derför af rotarne.
Derjemte har till Utskotten blifvit allemnadt ofvanberörda af utsedde kommit terade afgifna underdåniga utlåtande i ämnet med bifogade kalkyler.
Innan Utskotten gå att meddela sitt utlåtande i detta ämne, få Utskotten fästa uppmärksamheten vid några omständigheter, som vid frågans afgörande böra lagas i betraktande.
Det företer sig nemligen en stor olikhet uti de grunder, hvarefter inom olika län båtsmans-beklädnaden utgöres.
Indelnings- eller rusthålls-båtsmannen, som har denna benämning deraf, att kronan till hjelp för hans underhåll anslagit vissa räntor, och som endast finnes uti Blekinge samt Södra Möre härad af Calmar län, eger, han må vara uppfordrad lill tjenstgöring eller ej, att årligen af rusthållaren undfå en beklädnad, deremot roterings-båtsmannen erhåller en sådan endast vid uppfordring till års- eller sommar-tjenst eller sjö-kommendering.
Roterings-båtsmannen undfår, sedan dess tjenstgöring till lands eller sjöss varat 6 månader, af kronan en fullständig ny beklädnad, då deremot indelnings-båtsmannen, när dess tjenstgöring påkallas öfver 4 månader, endast bekommer af kronan en beklädnadshjelp af 1 r:dr 16 sk. i månaden.
I afseende å persedlarnes antal eger jemväl en olikhet rum emellan de indelda och roterade båtsmännen, hvilken olikhet visar sig uti följande tabell:
Stats- samt Ålim. Bcsv.- oell Ekon.-Utskottens Betänkande, JY.-o 12. 7 indelnings- Koterings- båtsmannen. båtsmannen. g C/i C: C: >—r> 2 TY 05 O5o cn CfQ 05 3 P9 05 — CD o* j-s Q- o_ CL 3 CD Vid uppfordring till 4 månaders tjenstgöring för indelningen samt till års- eller sommartjenst eller sjö-kommendering för roteringen erhåller:
Kapprock för 3 uppfordringsturer . . . . st. • — 1 1 1 Kappsäck 1 1 1 1 1 Tröja n 1 1 1 1 1 Vest 1 1 1 1 Halsduk 1 1 1 1 Byxor, dels fodrade, dels med lösa lårfoder . pär 1 1 1 1 1 Hufvudbonad 1 1 1 1 1 Skjortor T) 2 2 2 Strumpor pär 1 1 2 1 2 Skor Y) 1 1 1 1 1
Vid uppfordring lill handräckning af roteringen:
Skor — 1 1 1 Strumpor ;? — 1 1 1 Utom den olikhet? sorn, på sätt här ofvan är visadt, eger rum uti persedlarnes antal, förefinnes äfven en annan uti deras olika beskaffenhet och sättet för deras utgörande.