Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De till Hypollieks-Föreningen ingående räntor och capitalafbetalningar (^amorlissement), som icke inom en månad från förfallodagen äro inbetaide, böra, utan uppehåll, lagligen indrifvas; och heror det af Directionen att ålägga den gäldenär, som sålunda 3:ne gånger varit försumlig, att verkställa större och tidigare capital-afbetalningar, än hani annat fall varit skyldig fullgöra. 12:0 Hypotheks-Förening må ej utfärda obligationer å mindre valeurer, än 100 R:dr Silfver Specie, eller 4°o R:dr Riksgälds. i3:o Hypotheks-Föreningens böcker och räkenskaper höra, när så påfordras, vara tillgänglige så väl för Riksgälds-Contorets Ombud, som för Föreningens egne medlemmar; och skall årligen en fullständig granskning af räkenskaper och förvaltning verkställas genom af HypotheksFöreningen utsedde Revisorer, jemte en af Riksgälds-Contorct utsedd Revisor, för hvilken kostnaden dock af Hypollieks-Föreningen ersätles. 14:0 Skulle Hypotheks-Förening ej uppfylla de förbindelser, hvilka i dessa hufvudgrunder densamma åläggas, samt Riksgälds-Contorets Styrelse för Contorets säkerhet skulle finna nödvändigt, att någon del af den meddelade garantien återtaga, eger Riksgälds-Contoret ålägga Hypotheks-Föreningen att större eller mindre del af garanterade lånen betala, och alt, för den händelse sådant på annat sätt icke låter sig verkställa, härtill använda af de, enligt 5:te punkten till Contoret inbetaide medel; och kommer ifrån samma tid all vidare räntebetalning å de utgifne förbindelserne att upphöra. i5:o
Vill någon delegare uti Hypotheks-Förening skilja sig derifrån, Exp editions- Ut skottets Förslag till wul.
Skrifvelse N.o ZZj. 173 så åligger honom alt, i den ordning här förut föreskrifves, betala alla de skulder, hvarföre han hos ITypotheks-Föreningen häftar, samt derefter i fem år fortfarande ansvara för alla de förluster, Hypotkeks-Föreningen under nämnde tid kan få vidkännas; oell skall det alltså åligga den afgående, att härföre ställa nöjaktig säkerhet, innan afgåendet utur Hypotheks-Inrältningen får bifallas; och 16:0
Då så många egendomar blifvit anmälde lill afskiljande från Hypotheks-Förcning, all de återståendes sammanräknade värde icke uppgår till |:delar af det i 8:de punkten utsatte minimibelopp för Hypotheks-Förenings trädande i verksamhet, anses Föreningen vara under utredning, och bör, så fort utan skada ske kan, afsluta alla liqvider och derefter upplösas.
Beträffande slutligen den grund, hvarefter ofvanomförmälde, under Rikets Ständers garantie, upptagande lånebelopp bör emellan de serskilda Hypotheks-Föreningarne fördelas, hafva Rikets Ständer beslutat alt: 1:0 Ingen Hypotheks-Förening må erhålla garantie för högre skuldbelopp, än motsvarande |:del af de uti Ilypolheks-Föreningen ingångne egendomars sammanlagda vården, beräknade efter medium af de senaste 10 årens taxeringar. 2:0
Med iakttagande af nyssnämnde inskränkning, ega de Hypotheks-Föreningar, som blifvit, enligt de af Rikets Ständer stadgade hufvudgrunder, organiserade, alt, i den ordning de sig hos Fullmägtige i Riksgälds-Contoret derom anmäla, erhålla garantie, intilldess RiksgäldsContoret lemnat sådan garantie å obligationer, uppgående till ett sammanräknadt belopp af 2,000,000 R:dr Silfver Specie elier 8,000,000 R:dr Riksgäldssedel-. 3:o Riksgälds-Contoret garanterar ej skuldförbindelser å mindre belopp, än som motsvara 25,000 R:dr Silfver Specie, eller 100,000 R:dr Riksgäldssedlar; och 4:o
Anmälan om garanties erhållande bör vara gjord senast före slutet af år 1839.
Sådan ansökning, som senare till Fullmägtige i Riksgälds-Contoret inkommer, upptages ej till pröfning.
Hvilket allt Rikets Ständer skolat, tili svar å E. K. M:s högslberörda Nådiga Skrifvelse, härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 14 Maji i835. • 74 Expeclitions-Utikollets Förslag lill und.
Skrifvelse No 3^8.
Upplöst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 9 Maji l835.
Preste-Ståndet den g — — Borgare-Ståndet den y — — Bonde-Slåndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till ny Författning, angående bränvinsbränningsrättigheten.
(Bev. samt Allm.
N:ris 3, 5, 7, Bev., Lag samt Allm.
N:ris 6, 8, i3 & 16, samt förstäikta Stats-Utsk.
N;ris 363 & 443.) S. A. K.
Redan vid början af detta Riksmöte behagade E. K. M., genom Nådig Skrifvelse den 8 Februarii i834> gifva R.
St. tillkänna, det omsorgen för ordning och sedlighet, för samtids och efterkommandes väl och trefnad, med ett ord, alla bevekelsegrunder af förenad oeconomisk och moralisk beskaffenhet, uppmanade E. K.
M att genom lämpliga åtgärder, såsom: inskränkning i tiden för bränvinsbränningens utöfning lill endast 6 månader af året, bestämdare stadganden emot missbruk vid bränvinsredskapens form och sammansättning, samt förnyade föreskrifter angående minutförsäljning af bränvin, söka inskränka dess öfverdrifna och skadliga bruk; och öfverlemnade E. K. M. åt R.
St. att, i hvad på dem ankomme, medverka till nämnde önskvärda ändamål.
Rikets Ständer, som i E. K. M:s omförmalde Nådiga framställning tacksamt erkänna E. K.
M:s visa och faderliga omvårdnad örn Svenska Folket, och tillika inse vigten deraf, att, genom tjenliga åtgärders vidtagande, serdeles i beskattningsväg, minska den alltför slöra tillgången på bränvin och deraf följande missbruk, hvilka redan på ett eftertånkligt sätt baft inflytande på Nationens sedlighet och välmåga, hafva sorgfälligt öfvervägat detta grannlaga ämne, och få nu bäijemte i underd öfverlemna ett af dem, med ledning af de åsigter E. K.
M. behagat i Nåder yttra, upprättadt förslag till Författning angående vilkoren för bränvinsbränningens utöfning och afgifterne derföre, samt om hvad vid försäljning af bränvin och beskattning deraf iakttagas bör; och hvilket förslag, med ändring i vissa delar af hvad förut finnes föreskrifvet, hufvudsakligen hvilar på följande grunder, nemligen: Expeclitions-Utskottels Förslag lill und.
Skrifvelse N-o 338. ' 17? 1:0
Alt rättigheten till bran vinsbränning skall pä landet åtfölja hemman och hemmansdelar med Ssatt mantal efter jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedde utjordar ecb andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra-ordinarie roteringijdellaga eller rotefrihets- nu mera vacanceafgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till E. K. M. och Kronan , eller till innehafvare af Kronans rätt belagde torplägenheter, samt, i städerne, den lill hvarje stads område hörande jord; dock med den inskränkning, att bränvinsbränning ej må utöfvas för jord å landet eller i städerna, som i taxeringsvärde icke uppgår till 3oo R:dr B:co, under annat vilkor, än att innehafvare af sådan jord, efter sammanslående af deras jord värden, som då böra uppgå till berörde belopp och deröfver, vilja förena sig om gemensam redskap att begagnas, på sätt härefter stadgas. 2:0
Att bränvinsbränning må, hädanefter såsom hittills, utöfvas med alla slags konstapparat. 3:o
Att pannan får vara af hvad form sorn helst, men alt hela dess cubik-innehåll mätes till öfversta kant eller lekande brädd; att hatten, hvartill äfven räknas dess faslsiltande ångrör af minst 6 tums längd, ej får innehålla öfver två tredjedelar af pannans rymd; att om hatten är försedd med lucka elier öppning, skall hatten vid uppmätningen påsättas och redskapen mätas till öfversta luckans eller öppningens nedre kant, eller lill så stor del, som mäsk derintill kan fyllas; och alt mäsk värmare må användas endast för tillmäskningens uppvärmande, och icke öfverstiga pannans rymd med mera, än en femtedel, samt icke vara inmurad, ej heller af eld eller ånga vidröras. 4:o
Att en panna om nittio kannor må utgöra det högsta, som af jordegare på en bolstad, hvarmed förstås egendom, som nyttjas under eget biuk, må till bränvinsbränning begagnas; men om någon vill uti flera smärre pannor inom samma verk, ehvad de brukas till drankning eller klarning, fördela den på det hela belöpande pannerymden, sådant icke må vara förvägradt; dock utan förändring i den efter pannornas sammanräknade rymd utgående skatten; samt att egare eller brukare af t vänne eller flere egendomar, eller bebyggda och lill bränvinsbränning berättigade hemmansdelar med ladugårdar, der utfodring sker, må vara öppet lemnadt, att på hvardera af dessa idka bränvinsbränning, eller sammanräkna taxeringsvärdet å egendomar inom en mils afstånd till brävinsnbrännings utöfvamle i ett bränneri. 5:o
Att af de fleste röstägande invånare i hvarje stad, der jorden tillhör studen, må bero, alt i den ordning, som uti hvaije stad för beslut Fxpcdit iöns-tit slottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 338. or» stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den brännvinsbränning, hvartill staden, efter värde af de scrskilde jordlolterne, är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilde pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flere sammansatta Verk, efter alla eller flere jordlotters sammanslagna värde; men att åter i cfc städer, der jorden är med egande rätt fördelad på stadens invånare, det må ankomma på det beslut, som ibland dem af pluralileten, beräknad i mon af jordvärdet, fattas, samt att, i händelse förhållandet är blandadt, enahanda grunder skola följas, under förbehåll likväl, att, derest Eder Kongl. Maj:t ej, i betraktande af serskilde omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, stadgandet om högsta panneryrnden skall för sådane föreningar tjena till efterrättelse; men bränningsrättigheten för jord å landet och i städerna må icke i något fall förenas, eller efter sammanräknadt taxeringsvärde å ett ställe utöfvas; börande för öfrigt, vid utöfningen af städernas bränvinsbränningsrättighet, iakttagas, alt de brännerier, som hädanefter anläggas, varda utom stadens staket, på lämpligt afstånd ifrån andra byggnader, uppförda. 6:0
Att i det egendomsvärde, hvarföre bränvinsbränning får utöfvas, hvarken någon öfverflödsbyggnad, eller den nödiga byggnaden, må beräknas högre än till en fjerdedel af jordens taxeringsvärde. 7:0
Att den pannerymd, som får nyttjas, må bestämmas efter 1834 års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af i83o års Förordn. om bränvinsbränningen intagne Tariff; kommande likväl, i anledning af det utaf R.
St. antagne minimivärde å jord, hvarunder bränvisbränning för jorden ej må utöfvas, pannerymds-tarilfen att, i enlighet dermed, förändras på följande sätt: för hemman, lägenhet eller stadsjord, som i värde uppgår ifrån och med 3oo till och med 5oo R:dr, får begagnas en pannerymd af 20 kannor, för ett värde öfver 5oo R:dr till och med ^öo R:dr a5 — — •— —- 7Öo „ — — 1,000 „ 3o — &c. &c. &c. — — 14,000 ,, — — 15,000 „ 90 — 8:0
Att mäskvärmare må nyltjas utan förminskning i pannerymden, men emot serskild af R.
St. fastställd beskattning. 9’° Expcditiont-Viskollets Förslag till lind.
Skrifvelse N.~o 338.
177 9:0
Att tiden för bränvinsbränningens utöfvande inskränkes till 6 månader af året och indelas i a:ne terminer, hvaraf den ena utgöres utaf Januarii, Februarii och Mars månader, samt den andra af April, November och December; hvar och en till bränvinsbränning berättigad likväl öppet lemnadt, att vid mantalsskrifningen uppgifva antingen lian vill begagna hela eller halfva denna termin, eller den första eller den senare hälften deraf, med skyldighet, i händelse första hälften af terminen blott begagnas, att för den återstående delen af terminen hafva redskapen förseglad; och kommer afgiften för bränvinsbränningen att i förhållande till tidell beräknas. 10:0
Att afgiften för bränvinsbränningen, beräknad efter den afverk11 ing, som kan åstadkommas, med billigt afseende å den vinst i sparad arbetskostnad och bränsle, som en större panna lemnar mera, än en mindre, fästes endast vid pannerymden; alt, med antagande af en enkel pannas afvcrkningsförmåga i månaden lill sex gånger pannans innehåll, afgiften för en /\5 kannors panna, som under sex månader afverkar 1,620 kannor bränvin, beräknas, efter nio £9) runstycken för hvarje kanna bränvin, lill 25 R:dr i5 sk.; alt, för pannor öfver /;5 till och med 90 kannor, a/- giften ökas med ett tredjedels Q) runstycke för hvarje kanna tillverkadt bränvin; att, för pannor under till och med 25 kannor, afgiften minskas med ett fjerdedels Q) runstycke för hvarje kanna bränvin, som kan tillverkas, med uteslutande af runstycken i Tariffen, som häröfver är upprättad och förslaget bifogad; att, för pannor under 25 till och med 17 kannor, afgiften, med beräkning af sex (6)
R:dr för en 24 kannors pann», minskas med 24 sk. på kannerummet; att afgiften för pannor under 17 kannor utgår efter sex ([6~) sk. på kannerummet; och att denna afgift för enkel panna må, då mäskvärmare begagnas till sådan redskap, ökas med femtio (5o) procent.
— Beträffande beskattningen å konstapparater, hafva Rikets Ständer, till grund derföre, antagit, att desamma böra beskattas i mon af påskyndad afverkning och fördelen af en större production, hvarvid enkel reclificator, i hvilken benämning äfven inbegripes den vanliga klarkulan eller klarblåsan, ansetts till 75 procent, dubbel rectificator till 100 proc., enkel rectificator jemte mäskvärmare till 175 proc., och dubbel reclificator jemte mäskvärmare till 200 proc., bidraga till afverkningens skyndsamhet, hurusomhelst dessa apparater till den enkla redskapen må appliceras; samt den dubbla pisloriska pannan med 5oo proc. öka afverkBih. till R.
Prot. i834 och i835. 10 Sami. 1 Afd.
2 Bandet. 23 I 178 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse N.o 338. ningsförmågan; och hafva R.
St., 1 afseende på beskattning af konstapparater,, fastställt, alt afgiften för de enkla pannorna bör ökas med två (2) sk. för hvarje kanna bränvin, som, med begagnande af dessa apparater, efter ofvan antagne grunder, anses kunna tillverkas med hvarje sammansatt apparat, utöfver det afverkningsbelopp, som blifvit fästadt vid den enkla redskapen, hvilken tillökning i afgiften beräknas lika förde mindre och större pannorna; äfvensom Rikets Ständer, i afseende på de konstapparater, sorn icke kunna hänföras under någon af ofvannämnde sorter, och hvilkas tillverkning öfverstiger den för dubbla pistoriska pannorna antagna, samt hittills fått begagnas under de vilkor sista momentet af i3 §. i i83o års Förordn. föreskrifver, funnit godt bestämma en beskattning af två (^2) sk. på hvarje kanna bränvin, som med sådan bränvinsredskap kan tillverkas. ir:o
Att då egare, brukare elter innehafvare af jord icke sjelf vill utöfva sin rättighet till bränvinsbränning, bonom ej må vara tillåtet, att denna rättighet på annan person öfverlåta; att då flera åboer å samma hemman, eller å serskilde hemman inom samma byalag, förena sig om gemensam utöfning af deras bränvinsbränningsrättighet med gemensam panna, bränvinsbränningen bör på viss uppgifven lägenhet inom hemmanets eller byalagets område verkställas; skolandes jemväl i de fall, då innehafvare af jord till mindre värde än 3oo R:dr sammanslå sina jord värdenr till gemensam bränvinsbränning, bestämdt uppgifvas den lägenhet, hvarest bränvinsbränning kommer att ega rum.
Och få Rikets Ständer i anderd, anhålla,, det E. K. M., med gillande af omförmälde förslag, i Nåder täcktes Författning, i likhet dermed, till allmän efterrättelse, låta utfärda.
Stockholm den i4 Maji 1835..
Skri/veise JV.-o 338.
Uppläst och godkändt iios Ridd. oell Adeln den 9 Maji i835.
Presle-Ståndet den g — Borgare-Ståndet den 9 —~ — Bonde-Ståndet den 14 — F ö r s 1 a g till Förordning, angående vilkoren för bräm vin skrän n ingens utöfning och af gift erne derföre, samt om hvad vid försäljning af bränvin och beskattning deraf iakttagas bör.
Om bränvinsbränningsrätligheten. .. §.
Bränvinsbränning, af hvad tjenligt ämne eller vext som helst, skall, med den pannerymd samt emot de afgifter och öfriga vilkor, här nedan förejkrifvas, vara tillåten under sex månader af året, nemligen Januarii Fehruarii, Mars, April, November och December, så framt icke högst vigtiga omständigheter föranleda inställande af denna tillverkning.
Bränvinsdistillering vare under nämnde tid tillåten; men endast för dem, sorn till bränvinsbränning äro berättigade. 5'
Rättigheten lill bränvinsbränning skall, på landet, åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal efter jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedda utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller exlra-ordinarie rotering deltaga, eller rotefrihets- nu mera vacanee afgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till Kongl. Moj:t och Kronan, eller till innehafvare af dess rätt belagde torplägenheter, samt, i släderne, den till hvarje stads område hörande jord; dock tillkommer denna rättighet icke den jord, som i taxeringsvärde ej uppgår lill Trehundrade R:dr B:co, utom i de händelser 6 och 7 §§. upptaga. 180 Bil. till Expeditions-Utskottets Forslag till lind.
Skrifvelse F.o 338. 3. §•
Den bränvins-pannerymd, hvarmed tillåtes alt bränna, skall beräknas och till och med nästa Riksdag bestämmas efter hemmanets, hemmansdelens, lägenhetens eller stadsjordens värde vid 1834 års taxeringar, under iakttagande, alt, såsom grund för bränvinsbränningsrättigheten, värdet af åbyggnaden ej får i taxationen ingå till högre belopp, än som motsvarar högst en fjerdedel af jordens taxeringsvärde.
För hemman, lägenhet eller stadsjord i värde från och med 3oo R:dr & ? 11 . -I. 1 r T), i T). o * * a . 1 . . . Jt I af . 20 kannor för ett värde öfver 5oo till och med i5o R:dr 25 — — — — •j5o — —- 1,000 — 3o — — — — 1,000 — — 2,000 — 35 — — — — 2,000 — — 3,ooo — 4o — — — — S.ooo •— — 4,000 —i 45 — — — — 4,000 — — 5,ooo — 5o —- — — — 5,000 — — 6,000 •— 55 — — — — 6,000 — — 7,000 — 60 — — — — 7,000 — — b.ooo — 65 — — — — 8,000 — — g,000 — 70 — — — — g,000 — — 10,000 — 7 5 — — — — 10,000 — — 11,000 — 78 — ■— — •— I 1,000 — — 12,000 — 81 — -- — — 12,000 — — 13,ooo -— 84 — — — — 13,ooo •— — 14,000 — 87 — •—■ — .—, 14»°oo — — 15,ooo — 9° — 4- S - Mer än en bränvinspanna af go kannors rymd, eller flera pannor» hvilkas sammanslagna rymd öfversliger go kannor, kckrumrnet oberäknadt, må icke uti ett verk eller å samma egendom eller hemmansdel nyttjas.
Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet, eller så kallade konstbrännerier, får sammanräknade kannetalet af alla dit hörande pennor, mäsk värmaren oberäknad, icke öfverstiga den högsta pannerymd, hvarmed bränvinsbränning med enkla parmor är tillåten.
Såsom kokrum får beräknas två kannor för hvarje bränvinspanna o o» 4o kannors rymd och derunder, samt tre kannor, då pannerymden öfverstiger 4° kannor.
Vil. till Expeditions-V IskoUcts Förslag till tind.
Skrifvelse N-o 338. 181
Inga vid älliksfabriker varande pannor må, under något vilkor, till bränvinsbränning begagnas. 5. §.
Innehafvare eller brukare af tvänne eller flera hemman, hemmansdelar eller lågenheter, som till bränvinsbränning berättigade äro och af innehafvarens folk och dragare skötas, vare öppet lemnadt, att, så vida hernnet, hemmansdelen eller lägenheten är lörsedd med egen ladugård, der utfodring sker, på hvardera af dessa egendomar idka bränvinsbränning med så stor panna, som emot jordvärdet svarar.
Skulle åter innehafvare eller brukare af flera till bränvinsbränning berättigade hemman, hemmansdelar eller lägenheter vilja på ett ställe utöfva bränvinstillverkningen för deras sammanslagna värde, vare sådant tillåtet under vilkor, att ifrågavarande egendomar äro belägna inom en mils afstånd, ifrån åbyggnad lill åbyggnad räknadt, ifrån det ställe, der bran vinsbränningen utöfvas, samt stt pannerymden i intet fall får öfverstiga den i 4 §• bestämda höjd.
Bränvinsbrännings-rättighet för jord å landet må icke i något fall förenas med bränvinsbrännings rättighet för jord i städerne, eller efter sammanräknadt taxeringsvärde på ett ställe utöfvas. 6. §.
På landet vare tvänne eller flere åboer å samma hemman eller åserskilda hemmansdelar eller lägenheter inom samma byelag obetaget alt, emot samfälldt erläggande af den på gemensamma brän vinsredskapen belöpande bränvinsbrännings-afgiften och behörig anmälan vid mantals- och skattskrifningen, deras bränvinsbrännings-rättighet utöfva med en gemensam panna på en viss uppgifven lägenhet inom hemmanets eller byelagets område, hvilken panna dock aldrig må öfverstiga högsta tillåtna pannerymden.
Åboer å sådana hemman, hemmansdelar eller lägenheter på landet, som icke uppgå till Trehundra Riksdaler i taxeringsvärde, men i öfrigt hafva de egenskaper, som, enligt 2 §., erfordras för rättigheten att utöfva bränvinsbränning, åtnjute äfven samma förmon, med vilkor, att det sammanslagna jord värdet uppgår till minst Trehundra Påksdaler.
Bränvinsbrännings-rälltighet må ej å annor man öfverlåtas, utan i sammanhang med jorden. 7- §•
Af de fleste röstegande invånare i hvarje Stad, der jorden tillhör Sta - x3-2 Bil. till Expeditions-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse IV.o 338. den, må det bero att, i den ordning, som uti hvarje Stad för beslut om Stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinshränning, hvartill Staden, efter värdet af de serskilda jordlotterna är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för Stadens gemensamma räkning utöfvas, och om branvinsbränningen skall ske med serskilda pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flere sammansatte verk efter alla eller flera jordlotters sammanslagna värde; men i de Städer, der jorden är med eganderätt fördelad på Stadens invånare, må det ankomma på det beslut, som ibland dem af plurali.eten, beräknad i nion af jordvärdet, fattas; och i den händelse förhållandet är blandadt, skola enahanda grunder följas; likväl under förbehåll att, derest Kongl.
Maj:t ej, i betraktande af serskilda omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, 4 §* denna Förordning skall tjena till efterrättelse, i afseende på den högsta pannerymd, som af sådana föreningar må begagnas; börande för öfrigt, vid utöfningen af Städernas bränvinsbränningsrättighet, iakttagas, alt de brännerier, som hädanefter anläggas, varda utom Stadens staket på lämpligt afstånd ifrån andra byggnader uppförde. 8. §.
Vid de årliga mantalsskrifningarne uppgifves så väl stället, hvarest, som ock det eller de hemman, hemmansdelar eller lägenheter, för hvilka bran vinsbränningen skall utöfvas, äfvensom pannerymden, enligt hela det af justeraren åsätta kannetal, med utsättande af den dass, hvartill pannan liänföres; och vare det en hvar till bränvinsbränning berättigad obetaget, att anmäla sig till brön vinsbränningens utöfvande, antingen för hela eller hälften af den tillåtna tiden; skolande i senare fallet bestämdt uppgifvas, hvilkendera termin, antingen Januarii, Februarii och Mars eller April November och December dertill begagnas; och kommer afgiften för bränvinsbränningen att, i förhållande derefter, beräknas.
Ej vare skattskyldig förbunden, att vid mantalsskrifningen uppvisa stämplingsattest, icke heller mätningsbelyg, undantagande å östämplade tackjernspannor; och ege han dessutom rätt att hänvisa till den förra året uppgifna pannerymden, med åliggande, att för uppgiftens rigtighet ansvara; dock bör i den skattskyldigas debetsedel för hvarje år af vederbörande införas, så väl beloppet af den pannerymd, hvartill han sig anmält, som ock det fastighetsvärde, hvarefter bränvinsbränning får ega rum, till upplysning om dea pannerymd, som i grund deraf får begagnas.
Bil. till Expeditions-Vt skot tets Forslag lill und.
Skrifvelse N.o 338. 10} Den, mantalsskrifningen förrättar, vare skyldig att, med afdrag, enligt 4 af kokrummet, afgiften i behörig ordning påföra, ehvad pannorna äio inmurade eller lösa, med uteslutande af bråk i beräkningen. 9- §■ Alla de pannor, sorn af någon tilt brännvinsbränning' berättigad begagnas, vare sig å en tomt eller i en byggnad, eller under samma tak eller å samma egendom, hemmansdel elier lägenhet, skola väl, för nödig säkerhets vinnande, lill rymden serskildt uppgifvas; men vid debiteringen bör deras rymd ovilkorligen sammanslås, och denna grund jemväl följas vid redogörelsen, i afseende på pannerymden, så val ifrån Taxerings-Comiléerne och Konungens Befallningshafvande, som ifrån Kongl.
Maj:ts och Rikets Stats-Contor; dock må den sålunda sammanslagna pannerymden aldrig öfverstiga det i 4 §- bestämda maximi-belopp, rö, §.