Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Arenander samt Sysslomännen i dennes gäldbundna bo för enahanda förseelse, hvarföre ock så väl bemälde Arenander som Sysslomännen medelst nådigt Utslag don 28 September 1839 blifvit bötfällde till ett belopp af 1,650 r:dr jemte förlust af den begagnade bränvinsredskapen, ehuru äfven dessa personer sedermera af nåd förskonats från utgifvandet af de dem å - Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 34. 3 dömde böterna samt Kronans andel i den förbrutna redskapen; — hos Kongl. Majit i underdånighet sökt att blifva hugnad med någon gratifikation, motsvarande de målsegareandelar af böter och förbrutet gods, hvaraf han sålunda gått miste, så hade Kongl. Majit, under den 15 Januari 1846 förklarat
Sig icke finna skäl att den gjorda ansökningen i nåder bifalla.
Med föranledande häraf och då det icke vore billigt att Laurell, som i 14 år med nit och duglighet bestridt den alldeles lönlösa Landsfiskalsljensten i Stockholms län, skulle förlora sin lagliga och af Kongl.
Majit i domstolsväg honom tilldömda rätt, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte åt Laurell, af allmänna medel, anslå en gratifikation, motsvarande åtminstone hans andel af de bötesmedel, som honom fiångått eller, etter afdrag af de 200 ridr som Schmiedte blifvit ålagd att utgifva, 1,800 ndr banko eller någon del deraf.
Utskottet, som tagit denna motion i öfvervägande, anser så mycket större betänkligheter möta för statsmedels anvisande till ifrågavarande ändamål, som det torde kunna antagas, att en sådan åtgärd skulle framkalla enahanda anspråk af flere andra personer; på grund hvaraf och då en, med motionärens ifrågavarande framställning, likartad begäran blifvit af Laurell i underdånighet gjord, men af Kongl.
Majit i nåder afslagen, har Utskottet funnit sig icke kunna till motionen tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Febr. 1851 kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om Landshöfdingesälets i Götheborgs och Bohus län förflyttande tdl Uddevalla. (V. A.)
Med föranledande af de många och isynnerhet för allmogen särdeles ogynsamma förhållanden som uppkomme deraf att sätet för Länsstyrelsen i Götheborgs och Bohus län % Stats- Utskottets Utlåtande N:o 34. >oro förlagdt utom länet och hvarigenom inträffade att de i länets noidligaste delar besatt» personer, hvilka behöfde kommunicera sig med Länsstyrelsen, måste färdas ända tilt 18 i 19 mil, äfvensom att
Landshöfdingen hindrades att så ofta som fördelaktigt vore, sjelf öfvervara åtskilliga påbjudna sammanträden med länets innevånare, hvarförutan Statsverket tillskyndades betydliga kostnader genom ransaknings-fångars forslande lång väg fram oell åter från och till Länshäktet och ransakningsslällena, har, till afböjande af nu omnämnd* jemte flera andra olägenheter samt till beredande af besparing för Statsverket, Riksdagsfullmäktigen Olaus Eriksson från merberörde län uti afgifven och af Hedervärda Bondeståudet till Stats-Utskottet remitterad motion föreslagit, dels att Landshöfdingesätet i Götheborg måtte förläggas till Uddevalla, dels ock att, för inköp af tomter till uppbyggande derå af residenshus och länshäkte, derstädes nödige medel måtte anvisas.
I sammanhang härmed har Utskotlet tagit kännedom af ett vid motionens remitterande inom ofvanbemä'te Riksstånd afgifvet yttrande utaf Riksdagsfullmäktige!) från samma län E.
Christensson, hvilken, jemte vitsordande af den fördel, som genom den föreslagna flyttningen af Landshöfdingeresidenset skulle tillskyndas en del af länets innevånare, deremot påstått att samma flyttning skulle åstadkomma ett motsatt förhållande för södra delen af länet, i betraktande hvaraf Erik Christensson hemställt, ”att intilldess en allmä* rpglering i hela riket länen emellan kunde tillvägabringas, hvarigenom ett och annat lön troligen skulle kunna iDdragas, någon förflyttning af residenset i Götheborg icke mått* tillstyrkas.”
Då Utskottet för sin del anser staden Götheborg, i ansende till dess läge och b*- tydenhet, fortfarande böra utgöra säte för ortens Länsstyrelse och en flyttning deraf till Uddevalla nödvändigt måste blifva förknippad med betydliga utgifter för Statsverket, uta» att det dermed åsyftade ändamålet skulle vinnas, finnér, på grund så väl häraf, som ock med afseende derå alt samma förslag blifvit väckt vid 2:ne föregående riksdagar utan att tillvinna sig Rikets Ständers bifall, Utskottet sig böra hemställa, att förenämnde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Sfals-Utskottets Utlåtande N:o 35. * S:o 55.
Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 8 Febr. 1851, kl. 10 t. m.
Utlåtande i anledning af väckt motion om förhöjning i dagtraktamente m. m. för Gottlands National-Beväring. (.0. A.) Stats-Utskottet har frän Hedervärda Bondeståndet erhåflit remiss å en af Riksdagsfullmäktige» Ingemund Odin från Gottlands län inom bemälda riksstånd väckt motion, i i hvilken Jacob Lindbxj ifrån samma län instämt, hvaruti, jemte förmälan hurusom den del af manskapet b'and Gottlands National-Beväring, hvilken bildade Jägarestyrkan och sam tillsammans med Wisby bevärings-ariilleri vanligtvis uppginge till omkring 4000 man, ander den lid af 6 dagar, in- och utryckningsdagarne oberäknade, då denna trupp till vapenöfning kompani- eller bataljonsvis årligen vore sammandragen, i traktamente endast erhölIe8sk. för hvarje af dessa dagar eller11 R:dr för hela mötet, hvaremot beväringeu på fasta landet, utom 4 sk. såsom beklädnadspennrngar, åtnjöto 12 sk. i underhåll per dag, motionären, till afhjelpande af detta missförhållande och då lefnadskosfnaden ej vore billigare på Gottland än i Sveriges öfriga provinser, anhållit, att Gottlands nationalbevärings vapenskyldiga manskap och underbefäl utan lön måtte vid uppfordran till vapenöfningar hädanefter få, i dagtraktamente, tobaks-och beklädnadspenningar, åtnjuta lika rätt med beväringsskyldige på fasta landet; till hvilken begärans bifallande skälig anledning så mycket heldre förefunnes, som, utan anledning af den vid national-beväringens stiftande ingångna konvention, jägarestyrkan numera anlagt uniform och sammandroges ifrån sina kompani-exer•is-platser, ehuru dessa båda omständigheter icke äro i konventionen föreskrifna.
Utskottet har tagit motionärens berörde framställning i öfvervägande; och, hvad först vidkommer den begärda förhöjningen i underhållet för Gottlands national-beväring under exercis-tiden, finnér Utskottet densamma vara grundad på billighet och rättvisa; och får Wtskottet af sådan orsak tillstyrka Rikets Ständer att genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att vid beväringsmanskapets öfningar på Gottland de beväringsskyldige derstädes måtte ålnjuta ett underhåll motsvarande det 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 36. som beväringsmanskapet uti Rikets öfriga provinser under vapenöfningarne undfå.
Beträffande åter beklädnadsersätlningen, så, enär skyldighet att vara försedd med uniform icke åligger de beväringsskyldige, samt synnerlig slitning af beklädnaden ej synes kunna ifrågakomma hvarken under de få dagar vapenöfningarne pågå eller under de i allmänhet korta marcherna till och ifrån mötet, anser Utskottet någon åtgärd för della ändamål icke böra af Rikets Ständer vidtagas.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition i fråga om ersättning till Handels- och Sjöfartsfonden för förskjutna medel lill slafvarnes friköpande å S:l Barthelemy. (v. A.) Sedan Kongl. Majit uti nådig skrifvelse till Rikets sednast församlade Ständers Statsutskott af den 31 Mars 1848, jemte meddelande af de åtgärder, som blifvit i och för fri— köpandet af slafvarna å ön S:t Barthelemy vidtagna, til!
Sikets Ständer i nåder öfverlem-. nät att bestämma, huruledes Handels- och Sjöfartsfonden, som genom tillhandahållande af de för ändamålet erforderliga summor fått vidkännas en utgift af tillsammans 119,760 ll:dr 1.9 sk. svenskt banko, måtte för detta förskott undfå ersättning, samt Rikets Ständer till underdånigt svar härå, uti skrifvelse den 21 Juni berörde år, anmält, att, som statens för det då närvarande disponibla tillgångar icke medgåfvo godtgörandet al ifrågavarande betydliga förskottssumma, Rikets Ständer funnit densamma böra uti räkenskaperna balanceras till den - Stats-Utsko/tets Utlåtande N:o 37. 7 na riksdag, d§ Rikets Ständer finge tillfälle att rörande ersättandet deraf, sig vidare utlåta; så bär Kongl. Majit genom till Rikets nu församlade Ständer aflåten och till Ståts-Utskottet remitterad nådig Proposition behagat detta ärende till Ständerna ånyo öfverlemna.
Då, i likhet med hvad nästlidne riksdag ägde rum, Stats-verkels tillgångar äro, i förhållande till de många och vigtiga behofven, nog knappa, i följd hvaraf handels- och sjöfertsfondens fordran för slafvarnes friköpande å ön S:t Barthelemy nu, likasom då, icke kan utan olägenhet godtgöras; så och i betraktande deraf att skuldens fortsatta balanserande i räkenskaperna synes mindre lämpligt, enär tillgångar och behof för Stats-verket äfven vid blifvande riksmöten icke torde motsvara hvarandra, har Utskottet, • som inhem tat att berörde fonds tillgångar, vid 1845 års slut utgörande 611,048 R.-dr 38 sk. 7 rist, uppgingo den 31 December 1849 till 1,042,897 Ridr 29 sk. 2 rist, och att dess inkom ster de sednare åren betydligt öfverstigit utgifterna, ansett fonden skäligen kunna vidkännas en utgift, sådan som den ifrågavarande, äfven om denj icke egentligen skulle tillhöra fondens ändamål, hvadan Utskottet trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer, jemte medgifvande, för deras del, af skuldens afskrifniag i Convoy-kommissariatets räkenskaper, måtte, genom underdånig skrifvelse hos Kongl.
Majit anhålla, att Kongl. Majit täcktes meddela nådigt tillstånd för summans afförande, samt anbefalla vederbörande att om verkställighet deraf gå i författning.
Stockholm den 7 Februari 1851, TV:o 37.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 23. (V. A.) Från Bonde-Slåndet har Stats-Utskottet erhållit återremiss å sitt under N:o_23 afgifna Utlåtande i anledning af väckta motioner, om befrielse för Rusthållare att erlägga mötespasse - 8 Stals-Utskottets Utlåtande N:o 38.
Tölans för indelda kavalleriets hästar; men sorn, enligt ankomna Piotokolls-uldrag, berörd» Utlåtande blifvit af de trenne öfriga Riksstånden bifallit, har Utskottet funnit sig icke kunna, emot stadgandet i 75 § Riksdagsordningen, taga vidare befattning med förevarande, af Rikets Ständer sålunda afgjorda, ärende.
A:o U8.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Febr. 1851, kl. 10 f. m Utlåtande, i anledning af erhullne åter-r ernts ser å Betänkandet N:o 13, angående medels anvisande lill fortsättning af Fästning sbyggnader ne vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona under år 1851. IU. A.) Enligt aflåtne Protokolls-utdrag hafva Ridderskapet och Adeln samt Presleslåndet till Stats-Utskettet åter-remifterat dess, under N:o 13 afgifne, af Borgare- och Bondestånden bifallne, betänkande, hvaruti Utskottet, med anledning af Kongl. Maj:ls, uti nådig skrifvelse deri 4:de
December förlidet
Ar, framställda begäran om ett anslag för innevarande år af 105,000 r:dr till fortsättning af fäslningsbyggnaderne vid Waxholm, Carlstén och Carlskrona, hemställt att Rikets Ständer måtte, till utgående från Riksgälds-Kontoret, anvisa för detta år till nyssnämnde ändamål 75,000 r:dr, att af Kongl.
Ma:jt efter omständigheksrne fördelas.
Inom de Riksstånd, som beviljat åter-remiss, hafva, såsom skäl härför hufvudsakligen blifvit anfördt, att Utskottets uppgift att den väsendtligaste delen af fästningsbyggnaderne vid Carlstén och Carlskrona vore fullbordade och endast några mindre arbeten återstode, icke öfverensstämde med verkliga förhållandet, emedan vid den förra saknades strandbatterier, utom hvilka hela fästningen vore ett ofullständigt arbete och icke motsvarade det dermed sfsedda ändamål, samt vid den sednare vore ofullbordade ej mindre nödige sjö- och Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 38. 9 landt-befästningar, än äfven erforderliga krulraagasiner; att den uppgjorda och hittills följda arbetsplan för ifrågavarande fästningsbvggnader stödde sig på elt beräknadt årligt anslag af 105,000 r:dr, i följd hvaraf en nedsättning i detsamma skulle föranleda ändring i samma plan, hvarigenom flera olägenheter komme att uppslå; att både klokhet och en riktig statshushållning bjödo, att åtminstone icke för innevarande år förminska berörde anslag, utan heldre, om vid statsregleringens uppgörande skulle visa sig att Statens tillgångar icke medgifva anslaget oafkortad!, det då må blifva nedsatt för åren 1852 och 1853, samt slutligen att det åter-remitterade betänkandet befunnes dunkelt och tvetydigt, så att deraf icke kunde med visshet slutas huruvida de af Utskottet tillstyrkte 75,000 r:dr endast vore att anse såsom elt förskotts-anslag, som vid statsregleringens definitiva uppgörande kunde förhöjas till det af Kongl. Majit äskade, och af Rikets Ständer vid föregående riksdagar beviljade, belopp.
Då emellertid, på sätt ofvanberördt är, (vänne Riksstånd bifallit ifrågavarande betänkande, har Utskottet ansett sig böra detsamma vidblifva.
K:o Alik. till Exp.-Utsk. d. 8 Febr. 1851 kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen åter-remiss å Utlåtandet N:o 20, angående ett wising till Askersunds Kyrka. CU. A.) Sedan Stats-Utskottet uti sitt, den 7 sistlidrie Januari under N:o 20 »fgifna, Utlåtande äfstyrkt begärdt anslag af krono-tionde till Askersunds stadsförsamlings Kyrka, på den §ru»d, att
Kyrkan förut vore i åtnjutande af sådan förmån, hafva samtlige Riksstånden åter-rernitlerat detta utlåtande, enär det vore Askersunds /andsförsamling och icke stadsBih. till R.
St. fröt. 1850 # 1851. 4 Sami. 1 Afd. 11 Håff. % 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39. församling, åt hvilken de i bsrörde Utlåtande om förmälda fyra tunnor spanmål blifvit anslagne.
Jemte tillkännagifvande, att den oriktiga uppgift, som rörande detta anslag blifvit af Utskottet meddelad, härledt sig från en otydlighet i Länets räkenskaper, får Utskottet, som företagit detta ärende till förnyad öfverläggning, anföra: att då det krono-tiondeanslag, som förut varit anvisadt åt Askersunds stads- och landsförsamlingar, men nu utgår endast till sistnämnde församling, är så obetydligt, att någon fördelning deraf icke synes med skäl kunnat ifrågasättas vid det tillfälle dessa församlingar från hvarannan skiljdes, och Askersunds stadsförsamling, som består af endast omkring 1000, mestadels obemedlade, innevånare, således måste anses vara i behof af det sökta understödet, finner Utskottet, med hänsigt härtill, och i betraktande deraf att alla öfriga städer uti Örebro län för sina Kyrkor åtnjuta årligt anslag af vin- och byggnads-säd, sig icke sakna skäl hemställa, att Rikets Ständer måtte, i likhet med hvad för Nora stads Kyrka finnes anvisadt, bevilja Askersunds stadsförsamling ett anslag af
Tre tunnor spanmål, att, såsom vin- och byggnads-säd för Kyrkan, i penningar, efter länets markegångspris årligen utgå.
H:o 40.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbyte af indragna Fjer dinfismansb o stället Mylinge emot Klockarebostället Klintorp i Östergöthlands län. (A A.) Sedan, efter samtidigt inträffad ledighet af numera indragna Krono-fjerdingsmansfeostället Mylinge N:o 2 och Klockarebostället Klintorp, hyartdera om J mantal och be - Stats-Vlskottets Utlåtande N:o 40.
\\ lägna, det förra i Östra Hargs samt det sednare i Törnevalla socken af Åkerbo härad och Östergöthlands län, Östra Hargs församling, åt hvars Klockare Klintorp, ehuru liggande utom församlingen och pastoratet, hittills varit såsom boställe anslaget, hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i länet anmält den önskan att, medelst byte med Kronan, i stället komma i besittning af hemmanet Mylinge, hvilket, med afseende å dess läge, vore till boställe för församlingens Organist, som hädanefter tillika komme att vara lärare i socknens folkskola, vida lämpligare, än det på mer än en half mils afstånd från Östra Hargs Kyrka belägna Klintorp, har Kongl. Maj:ts och ltikets Kammar-Collegium, hvarest ärendet blifvit af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anmäldt, efter verkställda uppskattningar och värderingar å så väl alla hus och byggnader, som egor och förmåner vid ifrågavarande 2:ne hemman, samt efter det behörig skattläggnings-undersökning försiggått till utrönande af det hemmantal och den ränta, hvartill jorden vid hvartdera hemmanet borde efter skattläggningsgrunder uppskattas, i underdånighet öfverlemnat frågan till Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning; och enär hemmanen till godhet och förmåner i det närmaste motsvarade hvarandra hvilket bevisades deraf att vid ofvanberörde skattläggnings-undersökning hemmantalet för båda hemmanen uppgått till enahanda storlek af § mantal, och skilnaden emellan de beräknade räntorna utgjort endast 10 skillingar 10 runstycken, har Kollegium, lika med öfrige vederbörande, underdånigst tillstyrkt att, medelst nådigt bifall till det sökta bytet, Östra Hargs församling måtte beredas tillfälle att få sin Organist och Folkskolelärare bosatt inom socknen, till förmån både för honom och barna-undervisningen.
I betraktande af hvad sålunda förekommit, har Kongl. Majit uti, till Rikets Ständer allåten, och från samtlige Riksstånden till Stats-Utskottet remitterad, proposition, behagat föreslå, att det för närvarande till boställe åt Klockaren i Östra Hargs församling anslagna J- mantal Klintorp måtte, på sätt församlingen begäit, få emot f. d.
Krono-fjerdingsmansbostället \ mantal Mylinge utbytas, under vilkor af ömsesidig öfver fly Ilning af hvartdera hemmanets utskylder sålunda, att Klintorp kommer alt ulgöra så väl den Kronan nu behållna del af Mylinge hemmansränta 8 skillingar, som den indelta delen deraf 5 r:dr 32 sk. 4 rst., hvilken, såsom ännu på indragningsstat utgående till fjerdingsmännen i Linköpings fögderi, tills vidare borde erläggas till bemäide fjerdingsman, men, i mån af deras afgång, till kronan; att detta hemman likaledes utgör den nu af Mylinge utgående krono-tionde 1 tunna 8 kappar spanmål samt öfverläder sistnämnda hemmans rotering, med undantag af dithörande söldattorp, som skulle kon ma att qvarligga på Mylinge egor; att Mylinge \t Stats-Utskottets Utlåtande N:o 4i. deremot utgör Kronans behållna ränta af Klintorps utgjord, 2 runstycken, och kro*«- honde 1 tunna spantnål, men i öfrigt innehafves räntefritt af boställsinneliafvaren , samt på sina egor bibehåller ftrenämnda soldattorp, som dock bör af roten underhållas oell brukas; och slutligen att väghållning, presträttigheter jemte alla öfriga allmänna och kommunala besvär oell ulskylder bibehållas vid hvartdera hemmanet, som bör afträdas enligt skeende laga af- och tillträdessvn, med åbyggnader och stängsel m. m, i laga skick, samt med behörigen verkstäldt trädesbruk och höstutsäde, hvarefter Klintorp bör genom Kammar-Collegii försorg i vanlig ordning för Kronans räkning utarrenderas.
Som, enligt hvad utredt blifvit, Staten icke tillskyndas någon förlust genom det föreslagna utbytet af ifrågavarande hemmansdelar, anser Utskottet, med afseende å det dermed åsyftade nyttiga ändamål, sig böra tillstyrka Rikets Ständer att under ofvanberörde vilkor dertill samtycka.
Stockholm den 7 Februari 185J.
Utlåtande, i anledning af gjord framställning angående, Riksdagskostnadernas förminskande.
(Ugs-Afd.)
Efter meddelandet af några uppgifter rörande kostnaderne för sednast förflutna riksdag samt anställd jemförelse emellan dessa kostnaders belopp för hvartdera af de serskilda Riksstånden, har Prosten Setterblad, uti en inom Presteståndet gjord, och, jemte deraf föranledda yttranden, till Stats-Utskottet remitterad framställning, fästat uppmärksamhet å den ansenliga tillgång, som genom minskning i Riksdagskostnaderne skulle komma att beredas och kunna användas för flera uppgifna, äfvensom mångfaldiga andra, angelägna föremål, dertill Rikets Ständer, i saknad af erforderliga medel, hittills icke kunnat bevilja begärda orh af behofven påkallade, understöd.
Mats-Utskottets Utlåtande N:o 42. 41
Bä motionäsen hvarken uppgifvit det satt, hvarigenom den önskade minskningen uti ifrågavarande kostnader, enligt hans åsigt, skulle kunna tillvägabringas, eller föreslagit stågra särskilda åtgärder och beslut, sorn för det ås\flade ändamålets vinnande borde vidtagas, så anser sig Utskottet, under erinran om de,' lill beredande af minskning i trycknings» kostnaderne samt utgifterne för skrifmaterialier och andra under riksdagarne erforderliga effekter, redan af 1810 och 1841 års
Ständer meddelade och derefter före hvarje riksdags början iakttagne föreskrifter föranlåtit hemställa, att bär ofvan omförmälda framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stoskholm den 7 Februari 1851. j\T:o 42.
Utlåtande, angående föreslagen ersättning för arrendatorns af förre Löjtnantsbostället Tydje Stom lidna förlust genom vattenflöde under 1845 års sommar.
(.Rgs-Afd.)
Rendeståndet har till Stats-Utskottet remitterat en af Riksdagsfullmäktigen Arwid Arwidsson från Elfsborgs län väckt motion, innefattande den framställning, att Rikets Ständer måtte bevilja ett stats-anslag af 1333 r:dr 16 sk. för ersättandet af den skada och förlust, hvilken Kyrkovärden Gustaf Olsson i Thomasbohl, såsom dåvarande arrendator af förra Löjtnantsbostället Tydje Stom i Tydje socken af Tossbo härad och nämnde län, hdit genom en under sommaren 18-15 inträffad vatten-öfversvämning, dervid större delen af den på boställets inegor växande gröda alldeles förstördes; vid hvilken motion åtskiiiige handlingar blifvit fogade, hvaraf Utskottet inhemtat, att bemälde arrendator, i anseende till dea betryckta ställning, deruti han genom 1845 års felslagna skörd blifvit försatt, hos 14 Stats-Utskottels Utlåtande No 43.
Maj:t i underdånighet anhållit om något understöd; att sedan Landshöfdingeembete! i länet, uti häröfver infordradt underdånigt utlåtande, väl vitsordat den uppgifna förlusten och sökandens behof af understöd, inen derjemte yttrat, att hans svåra ekonomiska belägenhet hufvudsakligen måste tillskrifvas ett alltför högt arrende, Kongl.
Maj:t funnit något särskildt understöd af allmänna medel icke kunna Gustaf Olsson beviljas; samt alt han numera, emot en viss ersättning, afträdt och på annan person öfverlåtit arrendet af förenämnde boställe.
Utskottet anser de förhållanden, som motionären uppgifvit, och genom åberopade handlingar sökt styrka, icke utgöra anledning för Rikets Ständer att bevilja något serskildt anslag till godtgörande af en tillfällig förlust, hvilken innehafvaren af ett sedermera frånträdt boställs-arrende fått vidkännas; hvadan Utskottet hemställer, att den härom gjorde framställning icke må af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm dee 7 Februari 1851.
Anis. lill Exp.-Utsls. d. 8 Fikr. 1851 kl. 10 f. m.
Utlåtande, angående gjord framställning om ett räntefrilt lån till Häradsskrifv ar en P. J. Ödman.
(.Rgs-Afd.) Till Stats-Utskottet har Bondeståndet remitterat en derstädes af Riksdagsfullmäktigen Erik Carlsson från Stockholms län väckt motion, deruti blifvit föreslaget, alt ett räntefritt lån å 4,000 r:dr, emot borgen af vederhäftiga personer och hela låne-summans återbetalning efter 10 års förlopp, måtte, utaf allmänna medel, beviljas Häradsskrifvaren P. J. Odman, hvilken, enligt motionen bifogade handlingar, å sitt, i Söderby Carls socken af Lyhundra härad och nämnde län belägna, boställe Ahlby, § mantal, till äng och åker upp - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 43.
15 odlat en jordrymd af 47 tunnland, till största delen bestående af kärrmark och mossar, samt dessutom till boställets förbättrande verkställt åtskilliga byggnader jemte andra arbeten, och hvilken persons ekonomiska ställning, i anseende till dessa, med upplånta medel utförda, odlings- och byggnadsarbeten, de der medfört en kostnad af omkiing 4,000 r:dr, påkallade det för honom nu föreslagna understöd.
Då de af motionären omförmälda odlingar och förbättringar redan blifvit fullbordade och då något ytterligare odlings- eller annat för det allmänna gagnande företag, som genom sagde låns beviljande skulle komma att utföras, icke ens blifvit uppgifvet, hemställer Utsnottet, att Rikets Ständer å denna motion icke må fästa äågot afseende.
STOCKHOLM. Ös-Miim» & Bbiu.ikg, 4851.
Stals-Ulskottets Utlåtande, N:o 4 4. 1 K:o M. Ank. till Exp.-Ulsk. den 12 Febr. 1851 kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, angående utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brottmål, dä den tilltalade saknar tillgång, eller ersättningsskyldighet icke kan honom åläggas.