Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 440,000: — bidraga med 46,000: — utgör återstoden eller R:dr 757,800: — det extra anslag, som erfordras, att under åren 1862 och 1863 utgå med hälften, eller 378,900 R:dr årligen; » ång-korvetten Thors reparation och förseende med nya pannor R:dr 96,000: — » utvidgande af skeppsdockorna N:ris 2 och 3 samt af gamla reparations-dockan vid Flottans Carlskrona station R:dr 108,380: — » ett nytt ångqvarn- och bageriverk å Stumholmen i Carlskrona R:dr 78,000: — ggg ggQ. att under år 1861 för en gång utgå; » anläggande af vattenledning från Lyckeby till Carlskrona R:dr 354,000: — » angelägna byggnads-arbeten och anskaffningar vid Flottans stationer R:dr 200,000: — » en ny fyr-inrättning vid Sandhammaren å Skånes sydöstra kust R:dr 181,000: — qqq. att under åren 1861, 1862 och 1863 utgå med *n tredjedel, eller 245,000 R:dr hvarldera året. tillhopa Runt R:dr 1,775,180: .—; Hil. M 3 till Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. hvarförutan, med anledning af förslagen, rörande de anslag, som utöfver tillgängliga medel till Flottans reservstat erfordras för Flottans, sä väl embels- och tjen— stemäns, som gemenskaps pensionering, vidare skulle i nåder begäras, att Rikets Ständer måtte på Riksgälds-kontoret för åren 186‘ 1, 1882 och 1863 anvisa följande kreditiv, nemligen: dels för att ej mindre sätta Amiralitets-krigsmans-kassan i stånd att till Flottans pensions-berättigade embets- och tjenstemän, som söka afsked, genast utgifva pensioner enligt de för kassan nu gällande pensionerings-grunder, än ock bereda tillgång till de för dem föreslagne fyllnads-pensioners utbetalande, årligen med 30,000 R:dr, eller för 3:ne år R:dr 90,000: — dels äfven till förbättrande af pensions-vilkoren för Flottans gemenskap årligen med 40,000 R.dr, eller för 3:ne år . » 120,000: — tillhopa R:mt R:dr 210,000: — med Direktionen för förenämnda kassa lemnad rättighet att å berörda 2:ne kreditiv under hvarje års lopp lyfta hvad för de omförmälda ändamålen finnes vara behöflig*t. under förbehåll deremot, att af följande årets kreditiv icke något må rcqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv till pensioneringen åtgått; dock att hvad under ett år icke för ändamålen erfordras må under följande året användas, äfvensom att Rikets Ständer, för deri händelse att förslaget om fyllnadspensioners tilldelande åt Flottans embets- och tjenstemän vinner Rikets Ständers gillande, tillika må medgifva, att det å S:te Hufvudtiteln uppförda anslag lill Flottans reserv-stat må, i den mån det då kan vara och framdeles genom afgång bland derå uppförde Officerare, blifva disponibelt, få användas lör ifrågavarande nya pensionering » »Om fortfarandet af ej mindre de anslag, som för Sjöförsvarets pensions-inrältningar finnas å Riks-statens 9:de Hufvudtitel uppförda, än äfven den vid sist för flutna Riksdag Flottans läkare för nu löpande statsreglerings-period tillerkända rättighet att, under tillika stadgade vilkor, uppföras lill pension å Allmänna Indragnings-staten, med afdrag derifrån af det pensions-belopp, de ega från Amiralitetets-krigsmans-kassan uppbära, torde Eders Kongl. Majit, uppå vederbörande
Departementschefs underdåniga föredragning, i nåder besluta.» »Slutligen hemställer jag underdånigst, att alla här ofvan af mig åberopade utredningar och förslag, lör så vidt de af Eders Kongl. Majit i nåder gillas, må, till närmare upplysning om de begärda anslagen, varda till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade.»
Uppå tillstyrkan af Stals-rådets öfriga Ledamöter läcktes Kongl. Majit till alla delar i nåder bifalla hvad nu i afseende på reglerin gen af utgifterna under Femte Hufvudtiteln samt de för Sjöförsvarets - Hil.
Prop. M 1. om Slatsverkel 1859. 81 rets behof ifrågasatta nya så vål ständiga som extra anslag blifvit af Departements-chefen i underdånighet föreslaget; och skulle om hvad Kon”i- Majit sålunda nu härutinnan i nåder beslutat Utdrag af Protokollet lill Finans-departementet afgå, för att läggas till grund vid författandet af Kongl.
Maj:t9 nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof i hvad den komme att röra nämnda Hufvudtitel och Sjöförsvarets behof; hvarjemte de till detta stalsreglerings-ärende hörande handlingar skulle lill vederbörande Utskott ölverlemnas. ex Protocollo Fritz Rythén.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 4 Uäft. ii 88 Bil. M 3 till Kongl.
Prop. J\s 1. om Statsverket 1859.
Jemförelse-tabell emellan pensions-beloppen enligt gällande Reglemente för Amiralitetskrigsmans-kassan och de af Chefen får Sjö försvar s-departementet föreslagna nya pensioner för Flottans stater och korpser.
Lönefördelar Pension från Föreslagen Summa efter gamla efter nya Amiralitets- krigsmans- knssan. fyllnads- pension. ny Pension Staten.
Staten. luihtiir-stater.
R:dr Ö. R:dr ö. Flottans Ojficers-korps.
Rrdr 7,500 7,500 1 Amiral — 3,000 — 6,000 6,000 7,000 — 1 Vice-Amiral . • • . • 3,000 — 3,000 — 6,000 4,500 6,000 — 1 Kontre-Amiral — 3,000 — 6,000 3,000 4,500 — 1 Kommendör . 2,250 — 750 — 5,000 2,700 4,000 — 1 Kommendör-kapten, l:a klass. 2.025 — 641 67 2,666 2,400 3,500 — 1 Dito 2:a d:o 1,920 — 413 33 2,533 1,800 3,000 — 1 Kapten, Ira d:o 1,530 — 470 — 2,000 1,500 2,500 — 1 Dito 2:a d:o 1,275 — 500 — 1,775 1,200 2,200 — 1 Kapten-löjtnant, Ira dro 1,080 — 548 — 1,628 900 2,000 — 1 Dito 2:a dro 855 — 665 — 1,520 600 1.200 1 Premier-löjtnant, Ira dro 570 — 438 — 1,008 450 1,000 1 Dito 2:a dro 450 — 410 — 860 375 800 — 1 Sekund-löjtnant, Ira dro 375 — 329 — 704 300 600 — 1 Dito 2:a dro 300 240 540 Flottans Under ofjicer s-korps.
450 800 — 1 Krgl. Flagg-styrman, Konstapel, Skeppare . 450 — 254 — 704 375 1375 1165 360 600 1 Öfverstyrman, Konstapel,Skepp. 360 >— 180 ►— 540 360 |360 (l80 270 550 — 1 Under - styrman, Konstapel, Skeppare, Ira klass. 270 — 225 — 495 270 — 500 — 1 Dito
Dito Dito 2:a dro 270 — 180 — 450 67 33 Bil. M 3 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. .31 1, om Statsverket 1859. 85 Lönefördelar efter gamla | efter nya Staten.
IV.dr 3,000 1,800 1.800 1,200 600 600 450 405 240 240 ö. 3,000 2,400 1,800 1,200 675 450 300 2,400 1,200 900 1,800 K. dr 4.500 4.000 5.500 2,200 1,200 1.000 800 800 500 400 400 4.500 3.500 3.000 2,200 1,200 1.000 800 3,500 2,000 1,200 3,000 Flottans
Mar in-regemente.
1 Ofverste och Sekund-chef 1 Förste Major. 1 Andre Major . 1 Kapten . . 1 Löjtnant, Ira klassen 1 Dito 2:a d:o 1 Under-löjtnant . . 1 Fanjunkare 1 Furir, S:a klassen . 1 Dito 2:a d:o 1 Regements-trumslagare Flottans Konstruktions—korps. 1 Ofverste och Sekund-chef . i Kapten 1 Kapten-löjtnant, Ira klassen 1 Dito 2:a d:o 1 Premier-löjtnant ....
1 Sekund-löjtnant ....
1 Under-konstruktör .
Flottans Mekaniska korps. 1 Departements-chef (Major) 1 Kapten (Kapten-löjtnant) . 1 Löjtnant (Premier-löjtnant) Flottans Maskinist-officerare.
Pension från Amiralitels- krigsmans- kassan.
Föreslagen fyllnads- pension.
Summa ny Pension.
R:dr Ö. R:dr Ö. R:dr ö. 2,250 750 3,000 , 1,156 67 2,666 67 1,550 803 33 2,333 33 1,080 548 — 1,628 — 570 438 — 1,008 — 570 290 — 860 — 450 254 — 704 — 405 299 — 704 — 240 210 — 450 — 240 160 — 400 — 400 2,250 750 3,000 1,920 413 33 2,353 33 1,530 470 — 2,000 — 1,080 548 — 1,628 — 641 367 — 1,008 450 410 — 860 — 300 404 704 1,920 415 33 2,333 33 1,080 . 440 — 1,520 — 855 153 1,008 1,530 470 2,000 04 Bil. JH 3 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Lönefördelar efter gamla [ efter nya Slaten.
I Slaten.
R:dr 1,800 1,125 3,540 2.350 2.350 1.470 1.470 880 880 505 555 3,000 1,800 1,800 1,500 1,550 1.200 2,100 1,350.- 1,200 — 1,200 1,200 1,125 R:
Jr 2.500 j — 2,000 1.500 1 Maskinist-officer 1 Dito 1
Dito (ny tjenst) 4,500 3,500! 3.000 2,200 2,200 1.000 750 600 450 4.500 3.000 2.500 2.500 2.500 2.000 2.500 2,000 2,000 2,000 2,000 1.500 Civil-stater.
Förvaltningen af Sjö- ärendena. 1 Amiralilets-kammar-råd 1 Sekreterare, 1 Kamererare 1 Kassör 1 Registrator, 1 Notarie . 1 Kammarförvandt, 1 Bokhållare 1 Kammarskrifvare 1 Kanslist 1 Waktmästare 1 Kammardräng Flottans Civil-stat. 1 Ofver-kommissarie . 1 Kontorsförrnan 1 Sekreterare och Auditör * . 1 Sekreterare* 1 Kassör vid Carlskrona station 1 Dito vid Stockholms d:o 1 Redogörare vid Göteborgs depöt 1 Auditör 1 Advokat- fiskal 1 Kammarförvandt i Förrådsförvaltare . i Regementsskrifvare, 1 Revisor Pension från Ami ralitetskrigsntanskassan.
Föreslagen fyllnads pension.
R:dr 1,530 1,012 I 2.250 1,880 1,880 1.250 1.250 856 836 480 355 2,250 1,530 1,550 1,275 1.147 1,080 1,680 1.147 1,080 1,080 1,080 1,012 R:dr 245 508 750 455 120 378 378 24 60 95 750 470 470 725 628 440 95 573 440 440 440 203 53 Summa ny Pension.
R:dr 1,775 1,520 1,215 3.000 2,335 2.000 1,628 1,628 860 836 540 450 33 3.000 2.000 2,000 2,000 1,7751 1.520 1,775 1.520 i 1.520 1.520 1.520 1,215 Bil.
Prop. JYf 1, om Statsverket 1859.
Löneför delar Pension från Aini ra 1 itets- Föreslagen Summa fyllnad» pension efter gamla | Staten.
1 1 efter nya Staten. krigsmans- kassan.
" J Pension.
R:dr ö. 1,300 1 Registrator och Kanslist (ny lön) 1,215 —- —. — 730 1,200 1 Bokhållate, 1 Inspektor 712 — 296 — 1,008 — 730 — 1,000 1 Proviantmästare * 712 — 808 — 1,520 — 500 1,000 1 Kanslist oell vice Auditör. 475 — 385 860 — 1500 1475 1229 '450 800 1 Kanslist, 1 Kammarskrifvare . 4 50 — 254 704 — (300 (300 (404 300 500 1 Wäbel 300 — 150 — 430 250 — ■ 400 1 Waktmästare 250 — 150 — 400 — 200 300 1 Kammardräng * Se anni. 2 vid den föreslagna Pen- sions-staten.
Flottans Medicinal- stat.
200 100 300 1,800 3,000 1 Fält-läkare 1,530 - ■■ ■ 470 2,000 1,200 2,000 1 Regements-läkare ....
1,080 — 253 33 1,333 33 600 1,200 1 Förste Bataljons-läkare . 570 — 438 — 1,008 — 375 800 i Andre d:o ...
Flottans Timmermans- och Ilamltvorks-statcr. 375 329 704 750 840 1 Öfver-maskinist 712 — 19 — 731 750 — 840 1 Bildhuggare-mästare 712 — 19 — 731 — 660 — 780 1 Öfver-maskinist 627 — 59 — 686 — 540 — 780 i Verkmästare 513 — 173 — 686 — 540 — 780 1 Bokhållare 513 — 173 — 686 — 540 — 780 1 Öfver-smedsmästare .... 513 — 173 — 686 — 540 780 1 Rustmästare 513 — 173 — 686 — 540 — 780 1 Repslagare-mästare . . . . 513 — 173 — 686 — 540 — 780 1 Segelsömmare-mästare . 513 173 — 686 — 86 Bil.
Prop. JW /, om Statsverket 1859.
Lön e fö rd ela r efter gamla Staten. efter nya Staten.
R:dr 780 ö. 450 660 — 375 660 — 450 660 540 660 — 450 660 — 540 660 — 450 660 — 540 660 — 540 660 375 660 375 600 375 600 — 480 600 — 375 600 — 375 600 — 375 600 — 420 600 — 420 600 300 480 — 450 480 — 450 480 — 270 480 — 375 480 — 300 480 — 360 480 — 360 480 — 450 3,000 5,500 Pension från Amiralitets- krigsrnans- Föreslagen fyllnads- Summa ny kassan. pension.
Pension Öfvermästare (ny lön) .
K:dr Ö. R:dr Ö.
R:dr 686 ö.
Verkmästare 450 — 137 587 — Un der-smedsmästare 375 — 212 587 — Snickare-mästare ....
450 — 137 587 — Maskinist Slö — 74 587 — Murare- o.
Stenhuggare mäst. 450 — 137 587 — Metallgjulare-mästare . 513 — 74 587 — Jerngjutare-mästare .... 450 — 157 587 Lådraakare-mästare .... 513 — 74 587 — Smedsmästare 513 — 74 587 — Blockmakare-mästare 375 — 212 587 — Qvartersman 375 — 165 540 — Under-smedsmästare Maskinist 375 456 — 165 84 540 540 — Bomb apterings-mästare 575 — 165 540 — Tunnbindare-mästare 375 — 165 540 — Målare-mästare 375 — 165 540 — Verkgesäll O • • 420 — 120 540 — Segelsömmare-mästare . 420 — 120 540 — Qvartersman ....
300 — 150 450 — Under-snickaremästare . 450 — 450 — Under-murmästare ....
450 — — — 450 — Verkgesäll 270 — 180 450 — Under-repslagaremästare 375 — 75 450 — Såg- och Slipmästare . 500 — 150 450 — Timraer-verkgesall ....
360 — 90 450 — Murare-verkgesäll ....
Instrument- o.
Kompassmakare 360 90 450 —« (ny lön) — —■ ' 450 Lots- oell Fyrinrättniugeii.
Lots-direktör 2,250 — 1,416 67 3,666 67 Bil. M 3 till Kongl. Maj;ts Nåd.
Prop. JVi 1, om Statsverket 185!). 87 Lönefördelar Staten.
R:dr ö. 1,200 2.200 — 1 Registrator och Kanslist . 1.200 — 2,400 — 1 Öfver-ingeniör 37 o 1,800 — 1 Ingeniör . 2,400 3.500 — 1 Lots—distrikt-chef . 1,200 2.200 — 1 Lots-kapten . 900 1,650 — 1 Lots—löjtnant . 75-150) 300 — 1 Lots-ålderman (utom lotsförtjenst) 600 900 — 1 Fyrmästare , * ' 525 f 1378 - 750 — 1 Dito ' Se anmärkn. Z vid den föreslagna Pensions-slateu.
Pension från Amiralitets- krigsmans- kassan.
R:dr ö. R:dr *6. 1,080 548 1,628 1,080 648 — 1,728 375 1,029 — 1,404 1,920 413 33 2,333 33 1,080 548 — 1,628 855 449 — 1,304 — 270 225 — 495 — 270 — 225 — 495 — 270 225 t 495 — STOCKHOLM, TRYCKT IIOS JOIL BECKMAN, 1859.
N:o 4 tilt Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. N.-o i, om Statsverket 1859. 1 Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Nov. 1859, kl. 1 e. til.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Makt Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14 Oktober 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern, Friherre de Geer; Hans Excellens, Herr Slats-Minislern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström; Stats- Råden: Wallensteen; Gripenstedt; Almqvist; Ehnemark; Herr Grefve Hamilton; Lagerstråle ; Björnstjerna och Malmsten.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Almqvist, föredrog i ett sammanhang följande ärenden, som vid uppgörandet af förslaget till reglering af utgifterne under Riks-Statens Sjette Hufvudlilel för nästa statsreglerings-period borde lagas under öfvervägande:
Civil- Departemen tels Expedition.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t denna dag beslutat i afseende å staten för Finans-Departementets Expedition, hemställde Stats-Rådet i underdånighet, att Kongl. Majit täcktes hos Mikels Ständer föreslå, att de tre Kanslist-befattningarne inom Civil-Departementets Expedition måtte definitivt varda å stat uppförda till löner af 1,800 R:dr hvardera, och alt två af de tre kopist-tjensterna derstädes måtte likaledes uppföras på definitiv stat till löner af 1,000 R:dr hvardera; men att deremot den tredje kopist-lönen måtte indragas och beloppet deraf, 1,000 R:dr, ställas till Departe Bih. till 11.
Prot. 1859 & 4860. 4 Su?nl. 4 Afd. 5 Haft. 1 2 Bil.
N:o 4 lill Kongl. Maf:ts Nåd.
Prop. N:o 4, om Statsverket 4859. ments-Chefens disposition, för alt användas till befrämjande af ärendenas gång inom expeditionen.
Då erfarenheten visat att den till uppassning hos Siats-Rådet anställde, å CivilDeparternentets Expeditions stat uppförde
Vaktmästaren icke kunde ensam medhinna förrättandet af de lill hans tjenst hörande åligganden, hemställde Stats-Rådet i underdånighet, att Kongl.
Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska uppförandet på bemälde Expeditions stat af lön för en ytterligare Vaktmästare hos Stats-Rådet till belopp af 500 R:dr årligen, motsvarande den lägre lönegraden för Vaktmästarne vid Expeditionerne af Kongl.
Maj:ts Kansli.
S/alis/iska Tabell-Kommissionen.
A) Ett af t. f. Chefen för Statistiska Central-Byrån, Medicinal-Rådet m. m.
Rerg till Chefen för Civil-Departementet ingifvet memorial af den 23 sisllidne Augusti, angående anslags-behofven för Statistiska Tabell-Kommissionen under nästa statsreglerings-period, uti hvilket memorial hufvudsakligen anföres, beträffande l:o de maleriela behofven: a) att skäl väl saknades att nu ifrågasätta någon förhöjning af det för Bihliotheket å stat hittills uppförda anslag af 1,000 R:dr Rant, men att då det likväl ej borde förbises att, utom inbindningskostnad, jemväl de i samma anslag ingående emballerings- och transport-kostnader för det internationela litterära utbytet, hvilket till både heder och nytta för landel ständigt ökas, medtoge ett vexande, ej obetydligt belopp af ofvannämnde summa, t. f. Chefen ansåge anslaget, för att bereda möjlighet alt dermed efter en mera omfattande plan hushålla, böra äskas under förm af reservationsanslag ; h) att då, vidkommande de till ljus, ved, skrifmaterialier och öfrige expenser anslagne 1.000 R:dr, det med säkerhet kunde förutses, att nämnde belopp för framtiden icke skulle blifva tillräckligt för de afsedda ändamålen, t. f. Chefen funne sig böra anhålla om nådig proposition till Rikets Ständer, antingen att det nuvarande an slagsbeloppet måtte få beräknas såsom förslags-anslag, eller ock alt detsamma måtte förhöjas till 1,500 R:dr och erhålla egenskapen af reservations-anslag; c) att, ehuru det årliga anslaget till utgifvande af en statistisk tidskrift, 1,000 R:dr, i anseende till uppgifna orsaker, hittills icke blifvit användt, och erfarenhet sålunda ännu saknades att bedöma om och i hvad mån beståndet af en sådan tidskrift kunde tryggas af det dertill vid sednasle Riksdag beviljade anslag, t. f. Chefen dock, enär tidpunkten för ifrågavarande tidskrifts utgifvande allt mera nalkades, funne sig böra anhålla om berörda anslags äskande lill samma belopp, som för nu gällande statsreglering vore bestämdt, eller med 1,000 R:dr årligen, under uttryckande dervid af den åsigt, att detta anslags tillräcklighet och ändamålsenlighet otvifvelaktig! skulle indirekt ökas, derest det kunde erhålla egenskapen af reservations-anslag; d.) att, för så vidt det i nuvarande stat uppförda anslag till det officiela statistiska trycket, 5,000
R:dr efter år räknadt, finge bibehålla sin egenskap af reserva tions-anslag, t. f.
Chefen ansåge sig för närvarande ej ega skäl att äska förhöjning af samma anslags belopp.
N:o 4 till Kongl. Ma/.-ts Nåd.
Prog. N:o /, om Statsverket 1859. 3 2:o Personalen: e) alt, beträffande anslaget till Faktbetjenincj, nu utgörande 500 R:dr, t. f. Chefen, som trott sig icke böra förbise, alt anslagets disponerande till lön ät en enda Vaktmästare, skulle hafva till följd saknaden af nödig betjening under denne möjligen åkommen sjukdom, äfvensom af utväg alt erhålla sådan i de fall, då 2:ne personers biträde erfordras, af denna anledning och i betraktande jemväl deraf att de fleste andre vaktmästare kunde påräkna en inkomst, sorn betydligt öfverstege 500 R:dr, funné sig böra anhålla att ifrågavarande anslag mätte varda ökadt till 700 R:dr årligen, hvarigenom en ordinarie
Vaktmästare skulle kunna anställas med 600 R:dr och en vid behof biträdande person betingas mot 100 R:dr; f) att, ehuru flera skäl kunde tala för framställandet af en anhållan om ökande af det till arfvoden ål tillfälliga biträden för innevarande statsreglerings-period beviljade ärliga reservations-anslag af 5,000 R:dr, t. f. Chefen likväl, med hänsigt till de på delta anslag befintliga besparingar, som voro afsedda för det stundande större behofvet af extra biträden, nu icke vågade ifrågasätta förhöjning af berörda reservations-anslag; g) I afseende på anslag för Statistiska Central-Byråns ordinarie tjenstemän har t. f. Chefen, bland annat, anfört att arbetet inom en Statistisk Byrå, ehuru väsendtligen skiljande sig från det inom administrativa verk, derföre likväl ingalunda, och minst för det närvarande, kunde ställas i jemnbredd med vanlig författare-verksamhet och forskning; alt Byråns ständiga, mångsidiga och i visst hänseende ganska grannlaga beröring med de flesta myndigheter gjorde den roulinerade embets- och tjenstemannens färdighet och takt lika oumbärliga, som vetenskapsmannens insigler och outtröttliga nit för sanningens utredande; samt att då på möjligheten att inom den fåtaliga tjenstepersonalen kunna förena dessa egenskaper med en oförtröttad flit och ihärdighet berodde det Statistiska embetsverkels framgång, hade det, under sådant förhållande, synts för detta embetsverk vara oundgängligen nödigt, att dess arbetsordning, såvidt möjligt, sträfvade till förenklande af allt hvad som skulle kunna hänföras under benämningen af kansliformer; att det arbete, som af en person med största tidsvinst kunde utföras, aldrig delades på flera, men alt alla gemensamt delade sådana grenar af arbetet, som kräfde en större personal och en skyndsammare handläggning.
Chefen om den stora fördelen af en sådan tjenstemännens ställning, att en vidlyftig statistisk redogörelse vid behof kan af dem alla gemensamt bearbetas, och alt alltså hvar och en af dem eger nödig kännedom af och öfning i arbetets alla detaljer, äfvensom alt vid liktidig bearbetning af flere olika grenar jemväl tillgång må finnas pä öfvad personal, som kan närmare följa arbetet i hvarje särskild gren och öfvervalla dermed sysselsatta biträden, eller att i detta sednare fall hvar och en af de ordinarie tjenstemännen kan fungera såsom en slags Afdelnings-Chef; då någon egentlig Sekreterare-verksamhet af den beskaffenhet, som i flertalet af andra embetsverk erfordrades, ej toges i anspråk inom en Statistisk Central-Byrå, som ledes blott af en Chef och der några förhandlingar inför protokoll ej förekomma; då utan gemensamhet i arbetet detta skulle blifva högst ojemnt fördeladt och ofta, exempelvis för Revisorn och den så kallade Sekreteraren, alldeles öfverväldigande, men för Arkivarien för ringa; då den nya plan för befolknings-statistikens bearbetande, hvilken vid sist förflutna Riksdag blifvit af Preste-Ståndet antagen och snart komme att Kongl. Maj:ts 4 Bil.
Mojsls Nåd.
Prop. N.-o 1, om Statsverket i859. nådiga pröfning underställas, toge Central-Byråns verksamhet i det strängaste anspråk på ett sätt, som i den Statistiska Konimittéens betänkande ej var beräknadt; samt då slutligen Rikets Ständer, vid medgifvande! att Central-Bjråns tjenstemän finge på stat uppföras, bland annat fästat det vilkor, alt tjenstemännen skola underkasta sig den förändrade tjenstgörings-skyldighet, som af framdeles tilläfventyrs skeende jemkningar i organisationen kunde blifva en följd, hade t. f. Chefen ej kunnat tveka alt, uppå dessa skäl, uti underdånigt memorial af den 10 Juli 1858 hos Kongl. Majit föreslå, att de nådiga förordnandena för Byråns Irenne tjenstemän icke måtte erhålla lydelse på viss tjenst, och i närmaste sammanhang dermed, att hela den summa, som å Riks-staten blifvit för desse tjenstemän uppförd, måtte dem emellan delas till lika belopp för hvardera.
Genom Kongl. Maj:ts den 22 Juli sistlidne år leinnade nådiga bifall till della underdåniga förslag hade inom Statistiska Central-Byrån blifvit möjliggjord en arbetsordning, som ett års erfarenhet visat vara ändamålsenlig, åt hvilken flera utmärkta statistik från andra länder vid besök å Byrån skänkt sitt loford, och hvars grunddrag hufvudsakligen voro följande: ”alt ingen tjensteman må blifva sysslolös under de 6 dagliga byråtimmarna; alt hvad som bör tillhöra en person, nemligen ansvaret för bibliothek och arkiv, äfvensom för penninge-redogörelsen och primär-uppgifternas revision, jemväl åt en är uppdraget; att i öfrigt arbetet delas gemensamt efter kraf; att hvarje tjensteman kommunicerar direkte med Chefen i alla de ärenden, som honom blifvit uppdragna, samt uppsätter, kontrasignerar och expedierar deraf föranledda skrifvelse!-; att hvarje tjensteman, såsom jourhafvande en månad i sender, företräder Chefens ställe under dennes tillfälliga frånvaro, i hvad angår tillsynen öfver allmänna ordningen och upplysningars meddelande åt besökande m. m.; samt derjemte förer diarium öfver inkomne mål m. m.; samt att alla 3 tjenstemännen, dels hvar för sig, dels gemensamt, med råd tillhandagå Chefen och vid dennes möjligen inträffande längre frånvaro skulle vara i tillfälle att, med full kännedom om arbetets gång i detaljerne, såsom kollegial myndighet uppehålla embetet.“
Jemte tilikännagifvande att denna arbetsordning, som endast genom tjenstemännens likställighet i alla hänseenden kunnat genomföras, underhållit en täflan, sorn betydligt underlättat ansträngningarne, tillvägabragt allraminst en tredjedel mera arbete än som under andra förhållanden kunnat åstadkommas, och utgjort en för alla lika behöflig skola, hvars inflytelse, genom skicklige ordinarie tjenslemäns inverkan på de tillfälliga biträdena, för framtiden skulle betrygga tillgången pä duglige arbetare i den officiela statistiken, derest blott tillfälle till nödig utkomst för dem ej komnie alt saknas, har t. f. Chefen i underdånighet hemställt att: då det väsendtligt vidhållandet af sex timmars dagligt arbete å Byrån mäste utgöra ett hinder för liktidigt innehafvande af annan tjenst, — ett vilkor, som för öfrigt blifvit tjenstemännen inom Byrån af Rikets Ständer föreskrifva!, — och till största delen äfven för något enskildt förvärf; då göromålens mängd i förhållande till personalen icke syntes kunna medgifva någon semester; då, under förutsättning af likställighet och gemensamhet i arbetet, både lyckliga naturanlag, särskilda studier och öfvad tjenstemanna-skickligbet mäste strängt vidhållas såsom vilkor för inträde i Statistiska Byrån : då, efter erhållen anställning derstädes, utsiglerna till befordran inom verket kunde riglas endast åt en plats, och någon befordran utom detsamma antagligen blefve desto svårare att ernå, ju längre tid som förflutit efter afgången från annat embetsverk; Bil.
N-o 4 till Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. N:o -/, om