Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
V 34 b. V 34 b. y 34 a. a. y 3H ä. y 34 15 2/ s b. v 34 a. a. Y 34 ]i37 66 Hz 77 3, 4 b. y 35 b. ff 35 b. y 35 b. ¥ 35 1-12 9-10 b- a 34 5° 34 b. fä 34 b- I 34 b. a 34 a. a. 1 34 b. ta 34 ¥ 34 253 70 52 16-18 a. a. | 34 V 34 a. a. y 34 5 34 a. a. * 34 ? 34 a. a. ; 34 a. a. ? 34 1 a, a. | 34 a. a. ! 34 a. a. V 34 a. a. V 34 6 V 34 a. a | 34 a. a. g 34 a. a. ¥ 34 3-5 b. | 34 b. y 34 b. y 34 b. y 34 101 20 7*9 a. y 34 b, y 34 a. y 34 b. y 34 T.
Trollhätte Canal- Act ler bevillning å utdelning deraf; se Bevillning.
„ ,, utdelning dera till Riksgälds-Con toret; sc Berättelse, Stats-Utskottets, om Riksgälds-Contoret, Nio n8pag. 19 „ Canal- oell Slussverk: om dess bringande till lika dimensioner med Götha Canal Tross-Passevolance; se Passevolance-Cassan.
Troupperj tågande: om deras åliggande under den blida årstiden att tälta eller bivouakcra och sjelfve tillreda sin raat, ,, se Ersättning; Södertelje.
Tryckfely se Riksdags-Ordningen §. 56 5 Tryckfriliets-Förordningen §, 3, 12 mom.
Tryckfriheten: de till dess vård utsedde Comiterade Tryckfri hets-Fö7 'ordningen: g, 2, 4 mora.:
Constitutions-Utskottets vid sista Riksdag förslag till ändring deruti , , , , , g. 2, 4 moni.; nuvarande Constitutions-Utskottets förslag till ändring deruti Svar pä återremiss ,,,,,,,,,,,, Ingressen samt §§. 4 och 5l nuvarande Constitutions-Utskottets förslag till ändring deruti Svar på återremiss Ytterligare i detta ämne, sc Frågor 9; Grundlagsändrings-förslag, hvilanda till nästa Riksdag, om förändring af alla de ställen, hvarest ordet: Idof-Canceller, förekommer §. 3, 12 mora.: om rättelse deruti §. 5, 7 och 9 morn.: om uteslutande deraf, , , g. 1, 4 morn,: om ett tillägg deruti ,,,,,, Svar på återremiss , > §. 1, 6 och 8 morn.: om ändringar deruti , , , 2, 4 morn.: om tillägg dertill, §. 3, 8 mora.: dito 1, 9 niom.: dito §. 2, 4 morn., usta undantagspunktcn l om ändring deruti , , , , , , , , , ,, , , , > > , , §• 4, 3 morn.: om tillägg dertill, g, 1, 10 morn.: om ändring deruti, §# I, 12 mom.* om ett tillägg dertill ,,,,,, Svar på återremiss ,,,,,,,,,,,, Voterings-resultat ,,,,,,,,,,,, §.5, 11 morn.: om ett tillägg dertill och ändring deruti >,,,, >>>>,,, Svar på återremiss Voterings-resultat, , ,,,,,,,,,,, Tryckfrihetsmål: om den, som i sådant varder dömd till fängelse å fästning; sc Straff-Balken 1.
Tryckning; se Bihangét till Riks-Ståndens ProtocoII} Grundlagarne och Riksdagsbeslutet.
Tryckningskostnad för Riks-Stånder.s ProtocoII innevarande Riksdag: prenumeration derå, samt redovisning för de tryckta exemplaren , , , , , a se Bihangét tili R, Stins ProtocoII. JR — o ta • -k O <3 *T3 JN:o N:o| Pag. 404 24 34 48 4° 58 77 4. 5 10 i5 i-4 i-ii 1-9 49 iG, 17 9‘ 2 1, 2 13 2, 3 3 4 4 92 100 116 101 102 103 104 105 109 111 112 ri9 125 n3 120 125 72 8 2 3 1, 2 5, 6 3, 4 2 6 Riks-Slåndens Beslut.
Underdånig Skrifvelse. TT* cL S5 crq 1 tö Ridd. 0. Preste- Borgare- Bonde- T Adeln.
N;oj §. b, i 35 b. « 35 b. § 35 b.
V 35 298 20 b. V 34 b. v 34 b. v 34 b. v 34 god kändt 142 3 * 3 > 3 v. 134 V. V. i 34 V 34 A 34 ss 34 f6ö, i?ö 34 s4ä 34 Ä 3 4 A 34 S.
Ä 34 Å 34 11 34 ä. fl 34 12 1_6 9C u » a n 34 a 34 12 13 qc 2 t 3 A 34 A 34 V 35 *• & 34 II 34 ¥ 35 ¥ 35 1 35 dito å.
V 35 b. | 35 V 35 dito dito dito f4ä 34 135 dito v 35 a. a. | 35 V 35 dito dito dito A 34 V 35 dito V 35 I 35 ¥ 35 dito dito dito ¥ 34 f 35 dito ¥ 35 1 35 V 35 dito dito . dito | dito 1 35 I 35 f 35 dito 1 35 I 35 | 35 V 35 dito I 35 | 35 | 35 dito | 35 l 35 I 35 - 82 lagdt ad acta. 135 v 35 lagdt 135 27 | 35 I 35 V 35 3 ad acta. b. y 34 b. 134 b. i 34 b. v 34 T.
Tullf se Tobak; Credit-upplaget; Bevillningen af af Stora Sjötullen. 7n//-betjen ingen på Gottland: onf allmogens befrielse från skyldighet att bygga oell underhålla dess boställshus , , Svar på återremiss , ,, bevillningen; sc Sjötullsmcdlen. „ för exporteradt silfver, ,,,,,,,,,,,,, „ och bevillnings-afgifterna; se Grundskatterna; Bcvillningen, den allmänna. „ och Post-taxorna; sc Tidsbestämmelse. ,, å från Finland inkommande varor, ,,,,,, „ å en del varor, som frän Sverige lill iNoriige införas: förändring i beräkningen deraf , , „ å från Ryssland och Finland inkommande varor „ m. fl. bevillniugs-medcls leverering till Riks 'gälds-Contorct ,,,,,,,,,,,,,,,, Svar på återremiss ,,,,,,,,,,,, Tullfri införsel; se Bränvin.
Tullmai: om öfver-Domstol deruti, ,,,,,,,,, Svar på återremiss ,,,,,,,,,,,, ,, se Radhus-Rätter.
BIHANG TILL sann,tes mm-whmm» Pit D'J' D £) DXili VID Urtima Riksdagen i Stockholm Är 1834.
Ä1MÄ SAMLINGEN. 2— Hftulutugen:
Samtlige Landshöfdingarnes samt Ofver-Stath elilaren s till Kongl. Maj\t i underdånighet afgifne Fem-års Berättelser. y^yy,- yyy, {y ÖFVERSTÅTHÅLLARES UTI Stockholms Stad TILL BKDSKBQ* HAMP / UNDERDÅNIGHET afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Aren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. £ e <9 e m il» <d u iB, ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET. 1834.
Stormägtigste ÅUernådigste
Den underdåniga Berättelse om Hufvudstaden Stockholms tillstånd i £- konomiskt och Statistiskt afseende, hvarmed Öfver-Ståthållare-Embetet, enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga befallning i skrifvelse den 4 Maj 1827, bör hvart Femte .år till Eder Kongl. Maj:t inkomma, får jag nu, med iakttagande, så vidt möjligt är, af den ordning och de gränsor, som i meddeldte Formulairer äro af Eder Kongl. Maj:t till noggrann efterföljd föreskrifne, i underdånighet afgifva ifrån och med 1827 års början, eller den tid, hvarvid Öfver-Ståthållare-Embetels den 29 Augusti 1828 lemnade Berättelse slutas; och ehuru ifrågavarande Berättelse egentligen icke skulle sträckas längre än för Fem år, eller till slutet af år i83i, anser jag mig likväl, med afseende derå alt, jemlikt Högstberörde Nådiga Skrifvelse, den förra Berättelsen rätteligen bordt innefatta äfven 1827, såframt de dertill nödige upplysningars anskaffande då kunnat medhinnas, nu böra utsträcka Berättelsen ända till *832 års slut, på det densamma må blifva liktidig med de Fem-års-Berättelser, som af Eder Kongl. Majus Befallningshafvande i Länen i underdånighet afgifvas. 1:0 Örn Stadens allmänna b eska.fikenhet.
Belägen i en af de bördigaste delarna af Riket, på ett sundt ställe samt i den vackraste nejd, invid Saltsjön och Mälaren, med tillfälle till vidsträckt
In- och Utrikes handel samt lätt och rik tillförsel af lifsmedel och andra varor, eger Stockholm i dessa afseenden utmärkta fördelar, hvilka, i förening dermed att Staden är hufvudsätet för Rikets Styrelse, måste lyckligt inverka till Stadens till vext och förkofran, som också P& det hela kan anses vara fortgående, ehuru framstegen ingalunda motsvara hvad man borde kunna påräkna i följd af de flera förmånliga förhållanden, hvaraf Staden är gynnad.
Finnlands skiljande från Sverige synes hafva haft en menlig inverkan på Hufvudstaden och dess Näringar; sedan denna tid har Stadens rörelse och befolkning endast långsamt stigit, samt under vissa perioder icke ens varit i tilltagande; och det visar sig alltmer, att serdeles ingripande åtgärder fordras, om Hufvudstaden skall kunna uppblomstra till ett välstånd och en betydenhet, som slår i förhållande till de framsteg
Staden idkar likväl en betydlig industri och rörelse, af stort och välgörande inflytande på Landsorterne, helst denar det egentliga afsättningsstället för Rikets nästan alla Provinsers öfverskotts-produkter, såsom spanna ål; jordfrukter, brännvin, fisk, viktualie-varor, kreatur, ved, trädvaror, jern m. m., och i utbyte förser dessa orter med andra behöfliga varor och tillverkningar, bland hvilka en icke ringa del afsättes ifrån de fyrfaldiga fabriker, som i Staden finnas.
Med beräkning af införseln ifrån Finnland af ved, fisk och viktualier, är tillgången i Staden på alla nödvändighets-artiklar, emot billiga priser, fullt motsvarande behofvet, och var det äfven, utan särdeles stegring i priserne, den tid Quarantäns-anstalterna emot
Ehuru än mycket återstår att önska i afseende på så val Stadens förskönande genom byggnader och anläggningar som åtskilliga härvarande nationelle eller municipale Inrättningars förbättring; hvilket, i synnerhet för brist på erforderliga medel, endast småningom kan verkställas, men dock kunde inom en kortare tiderymd tillvägabringas, om ett måttligt
Stats-anslag årligen tills vidare blefve lemnadt att för sådant ändamål, efter en antagen plan, Qafhängigt af Underhålls-anslaget för kronans hus, ©eli byggnader, disponeras i sammanhang med de tillgångar
Staden för sin del bär att använda; är likväl Stockholm icke utan den utmärkelse i skönhet, prakt och beqvämlighet, hvarpå man eger att göra anspråk i en Hufvudstad; och flera dertill bidragande kostsamma åtgärder hafva under sednare åren blifvit vidtagne.
Bland dessa böra i första rummet med underdånig tacksamhet iliogkommas de utmärkta försköningar, som Djurgården, Stockholms Innevånares mest älskade Promenade-plals, erhållit, på Eder Kongl. Maj;ts egen bekostnad, och lill ett oförgätligt minne af Eder Kongl. Majlis höga omvårdnad för Hufvudstaden, — Den under innevarande år öppnade och nästan fullbordade Cannlen från Djurgårds-Bruns-Viken framåt Saltsjön, skall ej blott väsendteligen bidraga till nejdens förskönande, utan äfven blifva af nytta genom den lättare kommunikation, som sålunda är beredd för dem, hvilka med båtar färdas emellan Skärgården och Staden, äfvensom genom medförd förbättring i traktens förut mindre sunda beskaffenhet.
Vetenskaps Akademien, som i dess nyligen inköpte stora hus vid Adolf Fredriks Kyrka uppställt och ordnat sine ansenlige Samlingar, till hvilka Allmänheten lemnäs tillträde, har derigenom gjort början till afhjelpande af den med skäl öfverklngade bristen på Museer inom Hufvudstaden.
I synnerhet påkallas af behofvet anskaffandet af en passande local härstädes för ett Riks-Museum, der de många dyrbara konstalster, som nu, okände för de fleste, finnas på flere ställen spridde oell undangömde, kunde samlas och under en omsorgsfull uppställning och vård hållas tillgängliga för Allmänheten.
Stockholm torde numera vara nästan den enda ansenligare Hufvudstad i Europa, som ännu är i saknad af större Allmänna Inrättningar af delta slag, hvilka på en gång lifva sinnet för Konster och Vetenskaper, och utgöra en prydnad och utmärkelse för den ort, hvarest de finnas.
Af de byggnader, anläggningar och förbättringar inom Staden, som för Börs- Bro- och Hamn-hyggnads-Fondens eller Stads-Cassans medel sedan år 1827 blifvit verkställde, må här nämnas, Quaibyggnadens fullbordande framför Carl XIII:s Torg oeh fortsättning vid BlasiehoIms hamnen, anläggningen af en Promenade-plats på östra halfrund eiri nedanför Stora Bron öfver Norrström: en ny försåtjuings-liamu emellan Kyrkholmen och det såkallade Sillhofvet: nya Magas-iner: en ny Tackjernsvåg saint nytt Våg- och Mätare-hus å sistnämnde ställe: en ny byggnad af sten pfc Kyrkholmen till försäljning af grönsaker:
Hötorgets utvidgande, och inrättning af el t Våghus derstädes: inköp och nedrifning af ej, mindre 2:ne större förfallne Stenhus vid Köpmans-Torget och Österlånggatan, för att erhålla utrymme vid möjligen inträffande eldsvådor, och åstadkomma en friare luftvexling i denna trångt bebyggda del af Staden, än ock af flere eldsfarlige och vanprydlige trädbyggnader vid Nybron: iståndsättandet af den dervid belägna Hamnen m. m.; jemte reparationer å flere äldre byggnader och anläggning; Hvarutom
Staden lemnäs betydliga bidrag för dea verkställda tillbyggnaden af Kongl.
Äfven för Statsverkets räkning hafva under denna tid många nyttiga och för Staden prydliga byggnader blifvit fullbordade, fortsatte eller .före tagne „ nemligen:
Lejonbackens ombyggnad, Garnisons-Sjukkuset på Kungsholmen, Andra Lif-Gardets Cassern, Svea Artillerie-Regementes Stall, Kyrkan och Gassernen på Skeppsholmen och Quai-anläggningen vid Myntet; äfvensom Carl XIHrs
Torg blifvit utvidgadt medelst planering och trädplantering å den plats, der Kongl. Dramatiska Speclakel-huset förut stått.
Majrt nyligen af mig blifvit gjord.
Flere byggnadsföretag af betydenhet hafva ock af enskilde personer blifvit utförde, bland hvilka utmärka sig för storlek och prydlighet så väl Bagaren Pielils hus vid Drottninggatan, som den af nu mera aflidne Sockerbruks-Idkaren Dybeck började och af hans Arfvingar fortsatte Byggnad vid Brunkebergs Torg, der för öfrigt de tillgränsande gamla trådbusen allt mer och mer nedrifvas, och med byggnader af sten ersättas.
— Enligt de ifrån Stadens Politie- Embets- och Byggnings-Collegium meddeldte Tillstånds-Resolutioner, hafva ifrån 1827 års början till i832 års slut, i enskilde personers Egendomar inom Hufvudstaden, löp nya byggnader blifvit uppförde och 253 undergått större reparationer; hvarförutan mångå byggnader, och deribland H. K. H. Prins Carls Palais och Kongl. Operahuset, till det yttre blifvit reparerade och vunnit ett prydligare utseende.
I allmänhet sakna likväl byggnaderne i Hufvudstaden en smakfull Architecture, serdeles flere af dem, som i sednare tider blifvit uppförde; och önskligt vore, att ändring deri kunde åstadkomma, så alt nya byggnader åtminstone erhålla vackrare proportioner och några ornamenter.
De betydliga nybyggnaderna oaktadt, bibehåller sig likväl egendomsvärdet högt och hyrorna fortfara att vara stegrade; hvartill, jemte ökad lyx af boningsrum, mycket torde bidraga trädhusens, genom ersättningar af Rrandförsäkrings-Verket uppmuntrade, nedrifning, derigenom sannolikt i sednare åren försvunnit boningsrum för ett större antal menniskor, än det, som bebor de i stället nybyggda stenhusen.
Häraf har den menliga följd inträffat, att den fattigaste Folk-classen, som vanligen har sitt hem - vist i de på Malmarne belägne sämre husen af träd, emedan hyrorna der äro lägre, oell icke kan utan mycken kostnad förskaffa sig beqvämare rum, sammanpackar sig i trånga boningar, så att stundom i ett enda runi finnas flere hushåll, hvilket måste förorsaka osundhet och sjukdomar.
Till denna olägenhets afhjelpaude synes det nödigt vidtaga sammanverkande åtgärder för byggnadsföretags befordrande.
I detta afseende bär jag redan i underdånighet föreslagit införandet af en friare täfl-i i Byggmästare- och Murmästare-yrkets utöfning, som nu inom Hufvudstaden, med få undantag, är underkastad de allmänna Skrå-författningarnas tvång.
Till ändamålets vinnande skulle olvifvelaktigt äfven bidraga, om skattefrihet under några år , beviljades för nybyggnader.
Sjö, de på elt och annat ställe inom broarne befintliga Rerservoirer för orenlighet, husens allt för täta sammanbyggnad och trånga gator i den inre delen af Staden inom Broarne, äfvensom Gatornas i allmänhet mindre goda beskaffenhet.
Sjö redan blifvit företagen och kommer alt skyndsamt fullbordas medelst ett större Mudderverk med Ång-Maschin, som Staden nyligen inköpt.
Till Keservoirernas afskaffande och förflyttande, samt i allmänhet till förbättring i denna del af Sundhets-Policen, hafva åtskilige försök blifvit gjorde, hvilkas framgång dock i hög grad försväras af Hufvudstadens stora vidsträckthet, som vålfar att de kostnader, hvilka erfordras för att i detta fall åstadkomma fullt nöjaktiga resultater, på det hela öfverstiga den jemförelsevis ringa befolkningens vilja eller förmåga.
Hvad åter beträffar Gatorna, hvilka, såsom i allmänhet illa lagde med ojemn sten och saknande Trotloirer, äfvensom på de fleste ställen huggna rännstenar, äro ej allenast mycket svära att renhålla, utan äfven obeqvärna för åkande och i synnerhet för gående personer; så fordras för deras förbättrande en tjenligare stensättning, än den nu brukliga, och attrännstenarne öfver allt läggas af huggen slen, hvilket ock är taget i betraktande vid den nya Byggnads-Ordnrngens utarbetning.
I hvad mohn och »ned hvilken fördel 'macadamiserade Gator, som i synnerhet i England brukas, bär kunna införas, kommer att visa sig genom det försök, som rned Eder Kongl, Majrts
Nådiga tillstånd nästa våhr skall verkställas med ®n, Gata, hvars underhåll det tillhör Eder Kongl. Majrt och Kronan att ekosta.
Så länge Gatornes underhållande besörjes af Husegare hvarför sig, såsom na äger rum, ligger deruti ett svårt hinder lör verkställigheten och tillsynen deröfver.
Undersökningar äro derföre å bane, för att utröna, om det icke skulle vara verkställbart, till fördel så väl för saken, som för de underhållsskyldige, att emot en årlig contant afgift af dem, förena hela bestyret med Gatornes stenläggning och underhållande, äfvensom med Gatulyshållningen, under en gemensam Styrelse för hela Hufvudstaden; hvarförutan det är föga tänkbart, att kunna erhålla goda och väl nivelleräde Gator, samt en jemn lyshållning derå, och sålunda uti denna vigtiga del af allmän ordning och Police inom Staden uppnå en fullkomlighet, som tål jemförelse med förhållandet i andra Hufvudstäder. 2:0 Innevånare.
Stadens Folkmängd har under ifrågavarande år, enligt Mantals-Förteckningarne, utgjort* Ar 1827 Mantalsskrifne: af Mankön 23,914.
Qvinkön ^ Mantalsfrie: af Mankön 13,576.
Qvinkön 11,793. a5,36p. — 1S28 Mantalsskrifne: af Mankön 24,826.
Qvinkön 33,074. -^-56,900.
Mantalsfrie: af Mankön 13,732.
Qvinkön 11,394. 81,975. -35,026. »— 1829 Mantalsskrifne: af Mankön 24,529.
Qvinkön 32,o85.
Mantalsfrie: af Mankön i3,58o.
Qvinkön 11,160. — i83q Mantalsskrifne: af Mankön 24.721.
Qvinkön 3a,323. 81,926. 56,6i4. !4.74o -8x,354.
Mantalsfrie: af Mankön 13,433.
Qvinkön n,o35. .57,044* 2 4,4ö8. 8i,5i2.
Ar 1831 Mantalsskrifne: — 9 — af Mank ön 24,526.
Qvinkön 32,313.
Mantalsfrie: af Mankön Qvinkön — i832 Mantalsskrifne: af Mankön Qvinkön Mantalsfrie: af Mankön Qvinkön 13,512. 11,068. 24,490. 32,21 2. l3,7l4.
I 1,070. 56,839. 24,580. 56,702. ■24,784. ■3l,4l9. beräknadt! ^ ^ ^ Sl0ckholms Sjömanshus inskrift Sjöfolk är in Således har Folkmängden under de uppräknade sex åren ei und någon betydlig förändring, men likväl alla1 desse år varit större, än den han tillskrift n •elle‘' 8°,659 personer; hvilken tillökning endast personernes vas ,"t}jr“n,nff8r ?f Fo,k från Landsorterne, emedan de döde personers antal 1 Staden vida öfverstigit de föddes.
^ Född™' °Ch dÖJe har nemIlSen varit följande: ~ 1828 a^3nkön af Qvinkön 1,234.
Summa 2,53g, deraf oäkta 927.
- ,83o--,,„9,--~ Ijf/--898. -.83,--I ~ '
Dede■ 1 ’ ~ ~ 2’5o7" — — S8°- ndergått Ar 1827 af Mankön 2,212, — 1828 — — 2,481, — 1829 — _ 2,555, C!!oo0 ~~ ~ 2’!II> -lil' ~~ — 1>852‘ *832 _ 1,621 af Qvinkön 1,774. — — 1,864. ;— — i,85i. — —• 1,590. *— — i»759* 1,427.
Summa 3,986. feodal ,,447. * ’ 4»29Ö. *—• —- 1,619. 4,406. .—. — 1,94 r. ' ' 3,701. — — 1,247. — 3,6i r. — ,,04;. 3,o48. — — 54i. ^ — 0,040. dåniga Beerr"ff^|elSe, cn^7}* Tabell-Commissionens sednaste undermåla ,8e\.a”8“,,es. irae,,an Stckholm och Landsorterne, t. ex Upsala Län j V, V.--------,............uuu juaimsorierne, ö/uer«Ldf,r Fo,kraanSden är ungefärligen lika stor, som här I Rallarens Femårsberättelse i Sta - 10 den, visar det sig, alt, i proportion till befolkningen, antalet af ingånglie äktenskap och födde barn här i Staden öfver hufvud ej varit mindre än i Länen, men väl de äkta barnens antal betydligt ringare, samt att deremot dödligheten härstädes varit vida större på det hela, och äfven inom alla särskilde åldrar.
Till det stora missförhållande, som sålunda eger rum i antalet emellan födde och döde i Hufvudstaden, har man velat igenfinna orsaken deri, att de personer, som årligen till Staden inflyttat, ökat de dödas antal, utan att hafva ingått i beräkningen af de födde.
Denna åsigt synes mig icke fullkomligt förklara anledningen till Mortalitetens beständiga öfvervigt härstädes; ty ehuru det är gifvet, att inflytt— ningarne till Staden varit större än uiflytillingarne derifrån, bör det likväl å andra sidan ihogkommas, att de inflyttade personerne till större delen haft den ålder, deri Mortalitet#!! är minst och fortplantnings-förmågan verksammast.
Så rida icke några okända climatiska eller loenia förhållanden kunna anses hafva härtill medverkat, torde den hufvudsakligen böra ti 11 rä k nas den för arbetarnes helsa skadliga beskaffenheten af vissa slags närings-yrken, men i synnerhet det förderfliga inflytandet af brännvinets på detta ställe, sannolikt mera än i andra delar af Riket, omåltliga förtärande bland den lägsta Folk-classen, hvars deraf föranledda sjuklighet, nöd och osedlighet vållat en förtidig död ej allenast för dem, som öfver måttan begagnat denna skadliga dryck, utan äfven ofta för deras anhöriga och barn, i följd af vanvård och elände.
Till den mer än vanligt betydliga mortaliteten i Hufvudstaden åren 1828 och 1829, då förhållandet var enahanda i nästan hela Riket, bidrogo allmännare sjukdomar af elak art.
— Det är imellertid tillfredsställande, att mortaliteten de 3:ne senare åren så ansenligt aftagit, särdeles sistlidet år, samt att den äfven minskats bland de oäkta barnen inom Staden, hvilket synes ådagalägga, att desse vanlottade varelser, alltmer egnas en ömmare och bättre vård, än som tillförene varit vanlig.
' Beträffande Folkets lynne, bildning, sedlighet, konst- och niiringsfutg samt välmåga, kan med skäl lemnäs det allmänna yttrande, att Hufvudstadens Innevånare fortfarande utmärka sig för trohet och tillgifvenhet för Konung och Fosterland, laglydnad, välgörenhet, konst- och närings-flit, jemte ett lugnt och sansadt omdöme: hvilket, om det än för ett ögonblick skulle kunna hänföras, dock icke på det hela kan missledas till tänkesätt, sorn äro stridande emot det sanna och rälta; så att välmågan i allmänhet snarare kan anses vara i fortskridande, än i aftagande; Och obestridligt är, alt folkets upplysning och bildning stigit och alltmer fortgår i följd af lidell varvets anspråk derpå samt de många bildnings- och undervisnings-anstalter, som oafbrutet i Hufvudstaden, tillkommit och förbättrats.
Men för den lägsta Folk-klassen, som ej kan under- detta allmänna omdöme inbegripas, galler beklagligen ännu den bedröfliga skildring, som i Öfver-StåthåHare-Embetets underdåniga Femårs-Berättelse af år 1828 blifvit gifven om tillståndet bland denna Folk-klass, att nemligen begäret för omättligt brännvins-supande beredt Sjelfsvåld, lättja, sedeförderf, nöd och tiggeri?
Ehuru det bör medgifvas, att i Staden stiftade Nykterhets-Föreningar samt inrättade Spisningsställen ulan spirituosa ej varit utan all verkan till fylleriets hain mande, har likväl erfarenheten ytterligare besannat, alt högt pris på brännvin är det enda kraftiga medlet att hos deli lägre Fölk-klassen motverka brännvinets omåttliga förtärande och dess förderfliga följder. -, ,^on§b Polis-Kammarens Arbets-Förleckningar utvisa, alt för fylleri blifvit till böter fällde:
För lista gången »** * UWS j ■ 543 583 2:dra — 83 75 —■ 3:dje _ 3o 32 — 4:de — i 3 I 2 — 5:le — 4 8 6: te — 7 6 —- 7:de .—. > 4 3 ■—« 8:de — 3 3 g:de — 1 1 x o:de £— _ '— i2:te i— 1 — i3:de — i4;de —. _ • 182g.
År 18 31.
År 183: 351 337 366 56i 56 44 48 72 15 17 12 39 7 7 8 5 8 3 3 5 4 1 2 4 6 2 1 1 2 1 3 2 ■—. 2 — 1 — -— 3 1 — — — 1 •— — — .—. — r .— .. fr. , ‘ . y /-‘O 400 410 444 OÖ2 såsom
,sa fyHeribrott och en myckenhet andre mindre förtrytelser, å Police T^Små °C^ öfv®rträdelser af Police-Författningarne, hvilka ärender tit liänsk;amrnayen ablömts> hafva de gröfre brottmålen, sorn derifrån blifjo ne till Domstolarnes handläggning, utgjort:
År 1827, 536 hvaribland mord, dråp, rån och sedelförfalskning IO jamt stölder och snatterier, 4^4 — 1828, 5o4....... 6 ......
. 374 —1829, 435............ 8 ......
. 345 — i83o, 533 ........... . 7.......478 — 1831, 614............ 7 • ......464 — i832, 799............ 5.......535 Brottens antal har alltså på det hela vant betydligt, och under de sista åren snarare i till- än {åtagande; dock finnes äfven för ifrågavarande tid anledning till den i förra Femårs-Berättelsen gjorda anmärkning, att, jemförelsevis till förhållendet i andre större Städer, brott af grofsta art i Stockholm mera sällan blifvit begångne.
Det beklagliga förhållande har visat sig, alt förbrytelser, i synnerhet stölder och snatterier ofta föröfvats af minderåriga personer.
Dessa hafva vanligen varit af det stora antal, som, genom föräldrarnes osedlighet och exempel, tidigt blifvit vande vid laster, eller från barndomen af dem lemnats utan undervisning, tillsyn och annan sysselsättning, än att tiggande kringvandra i Staden, hvarunder de haft tillfälle att lära en mängd vanarter.
För att afskaffa detta onda och förekomma den menliga inverkan, som föräldrarnes sedeförderf och vanvård om sina barn måste hafva på dessa, finnes dock nu mera i full verksamhet en Inrättning, som lofvar de lyckligaste följder, nemligen det under namn af Prins Carls Uppfostrings-Anstalt den 1 December sistlidet år öppnade