Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För Öfrigt upplyses tillståndet af härvarande Fabriker, Handtverherier, Sjöfarts- och Handelsrörelse af de årligen till Kommers-Kollegium ingående tabellariska uppgifter. 31
De till aflöning af stadens Embetsmän samt publika byggnaders underhåll anslagna donerade medel, bestående af Våg-, Hamn-, Bro- och Mätare-penningar, hafva under sista åren i medeltal uppgått till 5,467 R:dr 43 sk.
Drätselkammaren till fyllande af öfriga kommunala behof, ]emte fattigförsörjningen. 2:0.
Sala, bergs- och handelsstad, 3 i mil nordost från Westerås belägen, invid Sala Silfvergrufva, af hvilken stadens bestånd mycket beror.
I afseende på stadens egentliga näringsfång förekommer, att, i följd af den donation och de privilegier, staden af Konung Gustaf II Adolf den i5 April 1624 undfått och hvarigenom en större jordrymd, för Sala Silfververks drift, blifvit åt Bergsmännen upplåten; stadens primitiva näringsfång är Bergsbruk och i andra rummel Jordbruk.
Angående tillverkningen vid Sala Silfververk åberopas hvad derom under artikeln Bergs- och Bruksrörelse i 3 §. af denna Berättelse förekommer.
Den räntenedsättnings-fond, som enligt fastställd författning bildas och besparas af Silfververket, för att till Sala Bergslag inköpa fastigheter och gora Silfververket oberoende af de kronoräntor, som nu under ett slags arrende uppbäras, har ökat sig på följande sätt: i83q vid årets slut .... 15,346 R:dr 9 sk. 3 r:st. 1840 dito .... ^7’7flQ ^ 1841 dito .... 20,196 „ 24 jj 1 ,, 1842 dito ....
22,925 „ i5f „ — „ 1843 dito .... 25,712 ,, 1 ,, 11 ,, Jordbruket är i allmänhet upplåtet åt arrendatorer och hälftenbrukare, j följd hvaraf några framsteg derutinnan ieke äro synnerligen märkbara.
Emedlertid är jorden af en bördig och gifvande beskaffenhet, så att något missförhållande till angränsande bvars afkomst af deras jord i proportion icke eger rum, utan snarare inträffar ofta, att grödan å stadens jord är vackrare.
Enligt sammandrag af Mantalslängderne utgjorde folkmängden så väl i staden, som vid grufvan och hyttan: 32
För år t 8 3 8.
Mantalsskrifne eller betalande personer
För ålder, fattigdom etc. befriade Underårig^ Mankön 1 Qvinkön. 1 Summa.
Mankön 1 Qvinkön. Summa. 833 464 1,096 570 1,929 1,034 52 412 148 422 200 834 Summa | 1,297 1.666 2.963
För år i 843.
Manner af alla stånd Mankön.
Dumma. 564 219 20 639 415 19 803 1,073 1,876 Magar, Söner och Drängar . .
Ynglingar emellan in och 18 år Hustrur, Enkor och ogifta Qvin- nor, som äro sina egna . . Sonhustrur, Döttrar och Pigor Qvinnor emellan 17 och 18 år Från afgift befriade:
För ålderdom och andra orsaker 57 488 183 456 240 944 545 639 1,184 Summa hvaraf foijer, att folkmängden | 1,348 5 ökad 1,712 med en 3,060 dast 97 blifvit sedan år i83c personer.
Handeln i minut, så väl som i kommission, är ej af särdeles betydenhet, helst den synes vara fördelad på för mångå händer.
De Handlandes antal utgör ao, och för närvarande finnas i3 öppna salubodar.
Handtverkerier och Fabriker äro nästan på enahanda.ståndpunkt, som vid sist afgifna Berättelse.
Dock förspörjes allmän klagan olver penningbrist - 33 brist och i följd deraf bristande arbetsförtjenst.
En Kortfabrik anlades här 1842 > men är för närvarande nedlagd.
Attik fabriken oell Hagel tillverkningen fortfara, och äro båda dessa fabrikers tillverkningar af godkänd beskaffenhet.
Tili staden ankommande allmoge inför, väl, äfven emellan marknaderne, spannmål till försäljning å stadens torg, men denna trafik är af mindre betydenhet, helst några Spanmålshandlande med större förlag icke äro här etablerade och stadens egen jord producerar en betydlig qvantitet spannmål.
Några större odlingsföretag hafva under detta qvinqvennium icke försports, ehuru tillfällen dertill icke saknas.
Emellertid har odlingen af klöfver å trädesjorden blifvit af många jordegare med framgång försökt.
Den bär förut varande
Skolan har blifvit reorganiserad och utvidgad lill en högre Apologistskola med Rektor och 2 Apologister till lärare.
Ett nytt Skolhus af träd är af Sala Bergslag uppbyggdt åt Lankasterskolan och i samma lokal äfven ett rum ställd t lill Apologistskolans disposition.
Fattigförsörjningen handhafves nu, såsom förut, af Pastor och Kyrkorådet, med biträde af dertill utsedde Fattigvfirdar.
— 155 Första Afdelningen» utlåtande var af följande lydelse: »Vid genomgående af de till Kongl. Stat9-kontoret ankomna Kongl, bref jemte samina verks memorialböcker, hafva Rikets Ständers Revisorer icke kunnat undgå att anmärka den betydliga omfattning, som de till företagande af utländska resor af Kongl. Maj:t meddelade understöd i sednare åren vunnit.
Oberäknadt de medel, som för sådant ändamål utgätt af det på åttonde hufvudtiteln till »resestipendier jemte läroböckers och lärda verks utgifvande» anvisade anslag, stort 15,(100
R:dr, äfvensom af de, till belopp af 8,(100
R:dr, från anslaget för fria konsternas Akademi till reseunderstöd utgående medel, hafva år 1862, under hvarjehanda olika titlar, nemligen undervisningsanstalter för jordbruk och landtmannanäringar, reserverade medel pä anslagen dels till jordbruket, handeln och näringarne. och dels till elementarläroverken, extra utgifter ä ti:te, 7:de och 8:de hufvudtitlarne, och besparingar å 6:te och 8:de hufvudtitlarne, anslag till företagande af utländska resor blifvit lemnade till ett stort antal personer och till ett sammanräknadt belopp af 50,900 R:dr.
Uti denna summa ingå 23,450
R:dr ensamt för besök vid 1862 års allmänna industri- och konstexposition i London; men för resor till detta ändamål hafva derjemte från andra titlar, nemligen »Eskilstuna fristads medel», »manufakturmedlen» och »förskotter i och för folkundervisningen i riket» utgått 3,000 R:dr».
»Utan att misskänna nyttan af den kännedom om utländska förhållanden, som genom resor kan förvärfva», anse Revisorerne likväl detta bildningsmedel vara alltför kostsamt att, då statsmedel dertill tagas i anspråk, böra utan den återhållsamhet, som vårt lands tillgångar föreskrifva, användas.
Vid granskning af de särskilda, för ifrågavarande ändamål anvisade understöd har det förekommit Revisorerne antagligt, att de iakttagelser för undervisningens fromma eller för ordnandet af hör varande inrättningar m. m., för hvilkas anställande flera personer, stundom till betydliga belopp, nu erhållit reseanslag, kunnat af en eller tvä skicklige personer verkställas, likasom Revisorerne föreställa sig att reseunderstöd, som endast hafva till ändamål afslutandet af mindre vigtiga och dessutom lätt afsättliga litterära verk, kunna umbäras.
Revisorerne hafva sålunda exempelvis anmärkt att, jemte det att en universitetslärare erhållit statsanslag till belopp af 2.500 R:dr. för att i utlandet inhemta kännedom om sättet för religionsundervisningens meddelande, hafva fern särskilda lärare vid elementarläroverken erhållit reseanslag, till sammanräknadt belopp af 3,250 R;dr, för besökande af utmärktare gymnasier, realskolor och borgarskolor inom ett eller flera af länderna Danmark, Tyskland, Frankrike och England, i ändamål att inhemta kännedom om undervisningen derstädes, utan att någon mera bestämd reseplan synes hafva blifvit samma lärare föreskrifven, än att de tillfälligtvis kunnat samtlige göra ett och samma lands undervisvisningsväsende till föremål för sina efterforskningar.
— För att inhemta kännedom om anordningen inom de förnämsta muséer i främmande länder hafva, år 1862, reseanslag, till belopp af 1,000 R:dr för hvardera, utgått till 2:ne ledamöter af kommittéen tor Nationalmusei inredning.
Revisorerne hafva äfven iakttagit, att utgifvaren af ett arbete, ben äran dt »Urval ur franska litteraturen», erhållit reseanslag af 1,000 R:dr för samma arbetes afslutande, ehuru detsamma icke synes vara af det. vetenskapliga värde, att understöd för dess fullföljande bordt kunna påräknas, hvartill kommer att afsättningen af samma arbete, hvilket redan varit i åtskilliga läroverk till begagnande antaget, kunnat anses betryggad». — 256 3:o
Tid berättelsen angående Kongl. Utrikesdepartementet. af förre Riksdagsfullmäktigen G. J. Svensén: »Då jag reserverar mig emot re visionens beslut, att icke till Rikets Ständer anmäla, hurusom utgifter blifvit bestridda, främmande för statsverket, torde det vara tillräckligt att anföra Afdelningens yttrande i frågan, så lydande: »Bland utgifterna i denna räkenskap förekommer en post å 169 R:dr 50 öre, för »en traktatkupa».
Af en såsom verifikation till denna utgiftspost bilagd räkning inhemtas väl, att uti nämnde belopp inbegripas: »en serafimerordens plaque, utmärkt, 97:50, stort fodral för full dekoration 18 R:dr, en traktat-sigillask, silfver, 54 R:dr»; men dä Revisorerne ej häraf kunnat bilda sig ett tillförlitligt omdöme om beskaffenheten &f denna utgift och huruvida den bordt af statsmedel bestridas, anse
Revisorerne förhållandet böra närmare förklaras». 4:o
Vid berättelsen angående Konsnlsfonden. a) af förre Riksdagsfullmäktigeu G. J. Svensén, med hvilken förre Riksdagsfullmäktige E. M.
Falck och Nils Olsson sig förenade; »Nära till hands ligger det antagandet, att dylika utgiftsposter, som den Generalkonsuln i Alexandria låtit påföra fonden för illumination derstädes, skulle förekomma från en del andra platser, om förhållandet icke i tid anmärkes; och då jag icke kunnat frångå den åsigt, som Afdelningen i frågan uttalat, upptager jag
Afdelningens skrifvelseförslag såsom reservation; detta lyder sålunda: »Till de förenade rikenas Generalkonsul i Alexandria har, enligt räkenskaperna, utbetalats nära 19i francs, utgörande illuminationskostnader vid H. K. H. Hertigens af Dalarne besök i Alexandria
Denna utgift synes
Revisorerne destomindre hafva bort af de förenade ländernas Konsulsfond bestridas, som bemälde Generalkonsuls aflöning är bland de största, hvilka för dylika befattningar från fonden utgå.
Den specifika räkningen å ifrågavarande kostnad, som ej är redogörelsen bilagd, har af sådan anledning ej kunnat granskas». b) af förre Riksdagsfullmäktigen C. J. Svensén: »Enahanda förhållande äger rum i fråga om frakt för ett elghorn, derom jag, såsom reservation, likaledes upptager Afdelningens skrifvelseförslag, sä lydande; »Bland utgifter, främmande för Konsulsfonden, förekommer i räkenskapen frakt för ett elghorn från New-York till Hamburg, uppgående till något öfver 100 R:dr.
För hvad ändamål denna sändning skett, hafva Revisorerne af handlingarne ej kunnat erhålla någon upplysning». 5:o
Vid berättelsen angående Kongl Irigs-kollcginm. a) § 5, dels af Grefve von Rosen, F. G.: »Emot Revisorernes beslut att fästa Rikets
Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten att beväringsmanskapets beklädnad under alla förhållanden niå fullt motsvara klimatets fordringar, får jag anmäla min reservation på den giund, att frågan är af rent administrativ beskaffenhet och synes mig följaktligen ej böra blifva föremål för Revisorernes åtgöranden; hvarförutom frågan i allt fall befinnes i det outredda skick, att beslut derutinnan, enligt min tanke, af Revisorerne lämpligen ej bort nu fattas».
Häruti instämde Friherre Nordenfalk, ./. och Doktor Forssell; dels af f.
Riksdagsfullmäktigen C. ./.
Svensén: »Emot
Revisorernes beslut i frå ga om beväringens beklädnad har jag anmält reservation, icke derföre, att jag ansett den gjorda anmärkningen obefogad, utan derföre, att icke alla de omständigheter, som samtidigt meddelades Revisionen, blifvit framlagde.
Bland dessa förekom den upplysningen, att i förråderna saknades icke klädesbyxor och kappotter, men felet låg hos »vederbörande», hvilka antingen icke reqvirerade eller icke utlemnade dem, utan läto beväringen frysa i linnebyxor och sakna kappotter.
Detta förhållande anser jag af så anmärkningsvärd beskaffenhet, att Rikets Ständer derom borde hafva kännedom.
— Den förhoppning, som jag velat se uttalad i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 17 Oktober 1863, att antalet af beväringsskyldige, som skola undergå vapenöfning på vanligt sätt, kommer att i betydlig mån förminskas genom beväringsyngiingarnes inträde i lagligen organiserade skarpskyttekårer, har visserligen ännu icke i hela sin omfattning visat sig förverkligad, emedan tiden dertill varit alltför knapp, men jag vågar tro på detta förverkligande, som måste hafva till följd en minskning i de öfverklagade olägenheterna, om de ej, hvilket vore det lyckligaste, helt och hållet komme att upphöra». b) § 6, dels af Grefve von Rosen, F. C., Herr Bogeman, C. A., Doktor Forssell och Kongl.
Hofpredikanten Tegnér; dels af Herr von Francken, G. W.: »På grund af ett från Intendenten vid ut redningsförrådet till Revisorerne lemnadt intyg, utfärdadt af sakkunnige personer, rörande det vid förrådet förvarade läder, har jag ej kunnat biträda den af Revisorerne i detta hänseende gjorda anmärkning».
Nämnde intyg är så lydande: »På anmodan af Intendenten vid härvarande utredningsförråd hafva undertecknade denna dag besigtigat åtskilliga profver af de i nämnde förråd förvarade öf>7 hudar sulläder; och få vi, på grund häraf, afgifva följande utlåtande: »Ifrågavarande läder, som, enligt oss meddelad upplysning, förvarats i Kronans förråd öfver femtio år, har, enligt vår öfvertygelse, varit väl vårdadt och i stället för att »enom tidens åverkan försämrats, snarare vunnit i fasthet och styrka; hvarjemte vi tillika få förklara, att, derest lädret lika väl vårdas som hittills, kan detsamma, utan att deraf lida skada, gömmas i snart sagt obegränsad tid.
J. von Koch.
P- F. Ekberg».
Garfveri-idkare.
Läderhandlande. »Då den Arméens å Skeppsholmen befintliga förråder tillhörande s. k. kontors och besigtningslokalen, hvari stundom måste inrymmas ganska betydliga qvantiteter af olikartade persedlar, är trång och mindre tjenlig, har jag för min del ansett att detta icke bordt lemnäs oanmäldt». 33 258 —
Uti första deien af förestående reservation instämde Kyrkoherden Sjöding. c) Emot beslutet att ej i berättelsen omförmäla det ringa belopp, hvartill den s. k. begrafningshjelpen efter manskapet vid vissa regementen uppginge; af Herr von Francken, G. 15'., hvilken såsom reservation åberopade Andra Afdelningens förslag, så lydande: »Genom Kongl, brefvet den 27 Augusti 18l6 är stad gadt, att begrafningshjelp till manskapet vid samtlige garnisons-regementena skall »utgå till det för en månad af 30 dagar uppgående belopp af tjenstgörande manskapets dagliga gage i penningar».
Vid granskning af nämnde regementens räkenskaper hafva Revisorerne inhemtat, att, i enlighet med berörda nådiga stadgande, begrafningshjelpen efter det under år 18(51 aflidna manskap utgjort, vid Konungens Lifgarde till häst samt Svea Artilleri-regemente 6
R:dr 60 öre och vid de öfriga garnisons-regementena 5 R:dr 70 öre.
Revisorerne, som finna dessa belopp för det dermed afsedda ändamål otillräckliga, hafva, för den åtgärd, som i anledning deraf kan påkallas, ansett sig böra förhållandet omnämna». d) I afseende å otillräckligheten af det för beväringsmanskapets vapenöfningar anvisade förslagsanslag; af Herrar Lagerhjelm, G. R., Bogeman, C. A. och von Francken, G. 11'., samt Kyrkoherden Sjöding, hvilka åberopade det utaf vederbörande Afdelning afgifna, men af Revisorerne in pleno underkända förslag af denna lydelse: »Då vid granskning af den del af Krigs-kollegii räkenskaper, som redovisar kostnaden för »beväringsmanskapets vapenöfning», hvartill för nästförflutne statsregleringsperiod varit anvisadt ett förslagsanslag af 458,333 R:dr årligen, det visat sig, att under revisionsåret uppstått en brist af icke mindre än 308,332 R:dr 78 öre, hvilket belopp, enligt erhällen upplysning, först under sednare hälften af år 1863 blifvit, på grund af särskilde nådiga bref, af Kongl. Stats-kontoret ersatt, hafva Revisorerne, i likhet med 1860 och följande årens Revisioner, vid betraktandet af de stora olägenheter, som måste för Krigs-kollegium uppstå derigenom, att ifrågavarande förslagsanslag icke vid statsregleringens uppgörande bestämmes till en summa, som närmare motsvarar verkliga behofvet, ansett sig så mycket hellre böra på detta förhållande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, som någon anledning icke torde förefinnas att berörde kostnader, hvilka under en följd af år vida öfverstigit de derför anvisade anslag, framdeles skulle i någon mån förminskas, helst rikets folkmängd är i jemnt stigande samt genom Kongl, förordningen den 13 November l;-60 det dittills gällande stadgandet om en viss längd för beväringskarls antagande är vordet upphäfdt». e) Angående beredande af tillfälle till större skjutfärdighet för beväringsmanskapet; af Herr von Francken G. VV., som upptog Afdelningens in pleno ej bifallna förslag i ämnet, lydande sålunda: »Då, enligt jemväl inom Revisionen lemnade upplysnin gar, högst ringa tid användes till beväringsmanskapets målskjutningar och Revisorerne finna det af vigt, att beväringsmanskapet beredes tillfälle till erhållande af större skjutfärdighet, anse Revisorerne sig böra uttala den önskan, att åtgärder, ledande till detta mål, måtte, om möjligt, vidtagas».
Bil, Litt. X. Tillhör sid. 259.
Svea Artilleri-regementes kaserner år 1864.
Rummens Antal sängar. in p: D CTQ "Ö Belöper per man.
R u rn m ens Antal sängar. p: i CTQ Belöper per man. belägenhet och benämning. i längd. j bredd. 1 golfyta. höjd. ! kubik-innehåll. enmans- tvåmans- P j ST i <t> i ^ i ■ golfyta. kubik- innehåll. belägenhet och benämning. ' längd. bredd. golfyta. höjd. kubik-innehåll. enmans- tvåmans- P- c~r CO <!D golfyta. kubik- innehåll. i:sta bäti enet.s: A) för den hela året om tjenstgörande styrkan: f. f. qv.-f. f. kub.-fot. st. st. st. qv.-f. kub.-f. 1 tr unn. rummet.
Nm 5 Transport f. 24.5 22.5 f. 17,3 9,9 I qv.-f. 1,367 424 f. 10.5 10.5 kub.-fot. 11,968 4,452 2,342 st. 6 (2-vån:s) 4 ( dito ) st.
St. 36 6 qv.-f. 71 56 kub.-f. 742 31 18,2 18,2 10,4 564 189 6,668 a) 16 (2-vån:s) 4 ( dito ) b) If> 35 47 417 567 223 4 586 12 » » » inre rummet 28,6 22 629 7,5 4,718 24 ( dito ) 24 26 197 12 2,268 4 19 i 608 9 5,472 24 ( dito ) 24 25 228 Summa i 2,643 23,480 70 38 335 k) » » till h. (3:dje afdeln.) 43 1 19 817 10,7 8,742 26 ( dito ) —— | 26 ! 31 336 B. 1 tr. upp, rummet N:o 3 58 ( 17,5 | l 1^,8 943 1 J l 6,5 6,401 16 32 29 200 Summa i 2,178 23,150 1 —— 70 c) 31 331 Summa Summarum 3,586 29,881 102 35 293 B)
För den endast under exercistiden (42 dagar) tjenstgörande styrkan: 6:te batteriets: 26,5 13 345 7,8 2,691 8 fäll- 16 22 168 19 i 18 342 8,7 2,975 6 (2-vån:s) 12 29 Z^to 19 I 13,5 8,7 2,236 6 ( dito ) 21 ZO l IZ loO -1 29 27 14 11 406 297 8,5 7,8 3,451 2,317 10 fäll- 6 fäll- 20 12 20 25 173 193 Summa 599 5,211 24 25 217 -*•
• urr 2 tr. upp . Summa Summarum 1 2,777 | 28,361 94 d) 30 ..... 12,4 11,1 138 7,5 1,035 3 fäll- 6 23 173 1 oUZ | 13 10 130 8 1,040 840 *) 1 1 130 1,040m) 420 n) 2:dra batteriets: » » » till v 13,4 8,5 lil 7,8 1 2 57 21 15 315 10,6 10,6 3,279 e) 3,339 1 12 (3-vån:s) ( 12 ( foto ) ( 1 fäH- 24 13 137 26,5 13,7 13,7 363 9 3,267 1,233 8 fäll- 16 23 204 ! 21 15 315 26 12 128*) 10 137 9 1 fäll- 2 fäll- 5 27 247 21 15 315 10,6 3,339 i 6 (3-vån:s) { 3 fäll- 18 18 186*) 1,930 25 204 Summa 15,874 . 18 21 15 315 10,6 3,339 12 (3-vån:s) 24 13 139 *) T* T •• i O e 9 1 J lii 30 13,3 ' 399 3,272 4 (2-vån:s) 10 (2-vån:s) 24 17 136 0) l i5. fångst rram pa gamen, neura uouen 25,5 19,8 505 10,6 5,353 9 fäll— 18 28 297 Summa Summarum . . 2,329 19,146 -- 102 23 188 Summa 1,765 18,649 —•— 110 16 170 7:de batteriets:
.—I 4:<ie batteriets: 16 10 160 8,3 1,328 1 1 160 1,328 17,6 14 246 8,6 2,116 5 (deraf l fäll-) 10 25 212 » » yttre rummet 25,7 11 283 8,3 2,349 6 (2-vån:s) 12 24 196 29,3 15 440 8,6 3,784 9 ( » 5 » ) 18 9 A. 210 r 4 ( dito ) ( 2 fäll— 4 (2-vån:s) 23,6 15,5 13 307 8.3 8.3 2,548 1,843 . 12 26 212 » » » konstapels-rummet 18 13,8 248 8,6 2,133 6 ( » 2 » ) 12 21 178 14,3 222 8 28 230 14 11 154 8,6 ; 1,324 5 ( » 1 » ) 10 15 132 25,5 11,3 288 8 2,304 6 ( dito ) 12 24 192 14,5 11,5 167 8,6 1,436 5 ( » 1 » ) 10 17 *1 J.J. 15,8 24 9,7 13 153 8 1,224 2.496 2 fäll— 4 38 30Ö£>) 208 Summa l-,255 j 10,793 60 21 180 » mellan- » 312 8 ( 4 (2-vån:s) ( 2 fäll- 12 26 17,6 16 19 14,3 8 252 8,6 8.7 8.7 2,167 1,114 827 A 4 8 4 4 32 271 <7) 279 h) 207 hj » inre » 15,6 55,5 17 14,2 14 222 777 8 9 3 1,776 7 226 4 (2-vån:s) 14 ( dito ) 1 8 28 222 128 2 32 28 28 258 5 ! 95 j 24 12,2 207 j 8 1,656 2 104 828 i 6 sängar » till h. (britsrum) yttre 29 I 13,8 400 8,8 ( 3,520 | 22 18 160 i) Summa o 931 24,750 99 30 249 ?
14 i 7 98 9,8 i ) 960 i f 1 fo I. britsen 4 4 25 240 TygstatsUompaniets: 1 tr. unn vttre rummet 1 Summa 1 973 ■ 8,588 —■— 42 23 204 17 15 255 10.5 10.5 , 2,678 6 (3-vån:s) 12 21 223 Summa Summarum 2,228 j 19,381 102 22 190 » » inre » 17 17 289 3,035 9 ( dito ) 18 16 169 5:te batteriets: 17 15 255 9,8 2,499 2,661 q) 6 ( dito ) 6 ( dito ) 12 21 208 59 17,5 876 236 I 8 7 449 24 (2-vån:s) 6 ( dito ) 6 ( dito ) 94 37 310 307 » inre » 17 17 289 9,8 12 24 222 A. Nedra botten, rummet N:o 1 \ 15,2 13,5 i 9 7,8 10,5 1,841 6 39 15,2 14,2 216 8,4 1,644 r) 2 (2-vån:s) 4 54 411 ’ 17,2 i 14,8 255 | 2,678 6 43 446 Summa 1,304 12,517 58 22 216 Transport 1,367 1 11,968 —- 36 Summa för hela regementet | 1 16,920 j 152,685 667 25 229 Anmärkningar:
Både den golfyta och det kubikinnehåll, som enligt ofvanstående belöper per ruan, minskas betydligt genom sängar, skrin, bord m. m. a) 100 kub.-fot afdragne för ett hvalf, b) samt 2 i reserv, c) samt 4 i verkstadsrummet, d) + 6 — 100. e) 60 kub.-fot afdragne för kakelugn. *) Begagnas af den hela året om tjenstgörande styrkan, ehuru endast under exercistiden alla sängplatser äro upptagne, f) Begagnas endast under exercistiden till sofrum, g) Begagnas endast under exercistiden till boningsrum; eljest till skur-rum. /t) Begagnas endast under exercistiden; eljest af veckohafvande konstapeln, i) Mellan exercistiderna 4 platser för sjuke etc. k) Gage-rummet ej räknadt. /) Begagnas blott till tvätt och skur-rum. m) Begagnas af veckohafvande konstapel, n) Verkstadsrum. 49 kub.-fot afdragne för kakelugn, o) Begagnas äfven under rekrytbatteriet (af rekryterna), p) Begagnas al' sjuke etc., och under exercistiden i händelse af behof, q') 171 kub.-fot afdragne för ett skåp. r) 170 kub.-fot afdragne för förstuga . /.
JM.
JLetnciien.
Regement.s-läkare. — 259 — f)
Rörande önskvärdheten deraf att skjutskolor kunde årligen sammandragas; af Herrar Lagerhjelm, G. R., och von Francken, G. W., Kyrkoherden Sjöding och Kontraktsprosten Lundberg samt f. Riksdagsfullmäktige Nils Andersson och Nils Olsson, hvilka såsom reservation åberopade Afdelningens förslag med vissa förändringar, efter hvilkas vidtagande förslaget hade följande lydelse: »Till inrättande af skjutskolor hafva Rikets Ständer vid de sistförflutna 3:ne riksdagarne anvisat ett årligt belopp af 9,000 R:dr; och sedan, på grund af särskilda nådiga bref, skjutskolor under åren 1859 och 1861 hållits å Drottningholm, hvartdera året under en tid af 60 dagar, samt eleverne utgjorts af en subaltern-officerare från hvarje regemente och kår af Infanterist, stadgades genom Kongl, brefvet den 18 Juni 1861, att en skjutskola med samma utsträckning och styrka, som de föregående, skulle jemväl år 1862 sammandragas; att derefter 3:ne års anslag skulle afses för 2:ne skjutskolor, af hvilka den första skulle sammandragas innevarande år och blifva lika med 1861 och 1862 årens skjutskolor, men den andra, eller den för år 1865, utgöras af allenast en elev från hvarje regemente och så vidare framdeles; äfvensom att, i anseende till det mindre antalet af elever vid den sednare skjutskolan, densamma kunde och borde till tiden något förkortas, i den händelse sådant med afseende å medelstillgångarne funnes nödigt».
»Revisorerne anse det med skjutskolornas inrättande afsedda ändamål vara af sådan vigt, att det vore önskligt, att sådane skjutskolor hädanefter kunde årligen sammandragas». g) I fråga om behöfligheten af en särskild kasernbyggnad för Kongl.
Svea Artilleri-regemente; af Herrar Lagerhjelm, G. R., och von Francken, G. IV., hvilka såsom sin särskilda mening upptogo
Afdelningens genom votering in pleno underkända förslag af följande innehåll: »Revisorerne, som efter besök pä stället ega all anledning uttala sin till fredsställelse öfver den goda ordning, hvari Kongl. Svea Artilleri-regementes förråder och persedlar sig befinna, kunna icke underlåta att, i likhet med 1861 och 1862 årens Revisorer, vitsorda det stora behofvet af en särskild kasernbyggnad för nämnde regemente; och tillåta sig