Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte en den 14 nästlidne månad ingifven skrift med åtskilliga tili stöd för åsigten om det norra alternativets företräde åberopade handlingar, har Bergmästaren i sjunde bergmästaredistriktet Anton Sjögren öfverlemnat ett af Majoren och Riddaren C
Adelsköld afgifvet utlåtande och upprättadt kostnadsförslag öfver ifrågasatt jernväg mellan Filipstad och Norum, utvisande, att denna banas längd skulle utgöra tre mil 20,400 fot och kostnaden, hvaruti någon rörelsemateriel dock icke är beräknad, uppgå till 2,258,000 R:dr.
Enligt bilagd teckningslista för nämnda bibanas anläggning har intill den 11 sistlidne månad 2,533 aktier till belopp af 253,300
R:dr blifvit tecknade; hvarjemte ett sedermera inlemnadt pro tokoll vid sammanträde hos Stadsfullmägtige i Filipstad den 15 samma månad utvisar, hurusom Stadsfullmägtige beslutat, att staden för anläggningen af nämnda bibana skulle teckna aktier till belopp af 50,000 R:dr R:mt.
I Rikets Ständers vid sista riksdag aöåtna underdånjga skrifvelse angående då beviljade anslag till jernvägsbyggnader, begärde Rikets Ständer att, innan %opositiori om anslag till fortsättande af arbetena på Statens stambanor komme att vid innevarande riksdag aflåtas, vederbörande kommuner måtte på förhand varda i laga ordning hörde, huruvida de ville kostnadsfritt afstå den jord, som för dessa anläggningars fortsättande eller fullbordande erfordrades. Sedan af det från Jernvägsbyggnadsstyrelsen först inkomna kostnadsförslaget för Nilsbylinien inhemtats, att kostnaden för inlösen af den för berörda jernvägslinie erforderliga jord blifvit beräknad till 228,450 R:dr, samt att häraf belöpte 129,700 R.dr på den del af linien från Arvika österut, sorn för båda alternativen blefve gemensam, har Kongl. Maj:t genom nådig skrifvelse den 22 nästlidne Augusti, anbefallt Länsstyrelsen i Wermland, att sä väl i afseende å den norra linien öfver Nilsby, som äfven å den södra öfver Carlstad efter den reglering, som i följd af då ännu pågående ytter - 6 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition N:o 47. ligare undersökningar af denna linie kunde varda föreslagen, inhemta vederbörande kommuners yttrande, huruvida de voro villige att kostnadsfritt upplåta den för jernvägsanläggningen erforderliga jord eller ock tillskjuta den för dess inlösen beräknade kostnad, hvarjemte Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader förständiga— des att, så snart sist omförmälda jernvägsundersökningar hunnit fullbordas, till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande aflemna karta öfver den del af jernvägslinien, som icke är för båda alternativen gemensam, tillika med uppgift å de för expropriation af jord dervid beräknade kostnader.
Enligt det sedermera inkomna förslaget öfver södra eller Caristadlinien uppgår exproprialionskoslnaden der till 202,070 R:dr, hvadan, efter afdrag för värdet af jorden till den del af banan från Arvika österut, som för bägge alternativen är gemensam, eller 129,700 R:dr, återstoden utgör 72,370
R:dr, hvaremot å Nilsby linien jordersättningen för den återstående delen uppgår til! 98,730 R:dr.
Från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande har väl ännu icke inkommit de beslut, som af vederbörande kommuner blifvit i ämnet fattade; men Kongl. Majit, Som ansett förevarande nådiga Proposition icke böra i afbidan på utgången af denna fråga uppehållas, vill, så snart omförmälda beslut hunnit ingå, låta desamma till Rikets Ständers Siats-Utskott öfverlemna.
n 7 Beträffande nu försl de återstående arbetena å nordvestra stambanan från Arvika till riksgränsen mot Norge, så och enär dessa arbeten, hvilka, om medel till deras utförande funnos att tillgå, antagligen skulle redan nästa år kunna afslutas, följaktligen böra, om icke oförutsedda hinder skulle inträffa, under år 4867 kunna till hela sin omfattning fullbordas, har Kongl. Majit ansett
Sig böra äska, att det härtill erforderliga anslag, hvilket, om de beräknade vinstmedlen från stats lånefonden utgått till fullt belopp af 400,000 Ridr, skolat utgöra 2,893,000 Ridr, må, då någon minskning i dessa medel lärer vara att emotse, anvisas att i jem nadt tal under nämnda år utgå med 2,900,000 Ridr.
Hvad åter angår nordvestra stambanans sträckning mellan Christinehamn och Arvika, synes väl antagligt att den nordliga rigtriingen öfver Nilsby, derest en bibana från bergslagen lill stambanan vid Norum eller annan punkt i närheten dertill komme lill stånd, skulle för provinsen Wermlands jernhandtering och trävarurörelse blifva af större gagn, än den södra öfver Carlstad; men då härvid måste komma under betraktande, att den södra linien har en vida lägre anläggningskostnad, att den är kortare och i afseende å lutnings- och k rök ningsförhå Handen fördelaktigare, samt att i följd häraf den jemväl i framtiden är mindre kostsam att trafikera och underhålla, anser Kongl.
Majit afgörandet af frågan om den ena eller andra liniens utförande väsentligen böra bero derpå, om de uppoffringar, som från det allmäunas sida sålanda skulle erfordras för den längre och dyrare linien, Kongl. Maj;ls Nåd.
N:o 47. 7 kunna motvägas af en så mycket större trafik inom provinsen, att inkomsterna å denna linie komme att lemna fullt öfverskott till betäckande af de ökade utgifterna.
Det kan härvid icke lemnäs utan uppmärksamhet, att en bibana till bergslagen, beräknad att, utan all materiel, uppgå i kostnad till 2,238,000
R:dr, icke lärer kunna åvägabringas utan låneunderstöd från Statens sida till betydligt belopp, äfvensom att dylikt understöd äfven komme att erfordras om, för genomförandet af de provinsiela kommunikationerna till länets residensstad, en bibana från stambanan till Carlstad jemväl skulle utföras.
De af Wermlands läns Landsting tillsatte komilerade hafva beräknat den förökade trafik på nordvestra stambanan i dess nordliga rigtning öfver Nilsby, som skulle komma att uppstå genom bergslagens rörelse medelst bibana från Filipstad, till 177,834 R:dr; men vid granskning af denna beräkning förekommer, att en de! af de produkter, som deri upptagits, icke uteslutande kunna räknas till fördel för denna linie, ithy att uti förenämnda summa ingå fraktafgifter för stångjern, salt, viktualier och stenkol för hela längden till eller från Göteborg, omkring 30 mil, till ett belopp af sammanräknadt 32,844 R:dr; — att inkomsten af personaltrafiken upptagits till 30,000
R:dr för 30,000 passagerare, utan att förhållandet med rörelsen emellan de ställen, denna bandel skulle beröra, synes berättiga till antagandet af en så stor persontrafik; — att en betydlig del af den beräknade malm- och jerntransj,orten från bergslagen till vestra Wermland samt af kol från vestra Wermland till bergslagen grundas på förutsättningen af så riklig skogstillgång i de vestliga delarne af provinsen, att derigenom skulle betingas en ömsesidig varuforsling, som å nuvarande kommunikationsvägar förmenas icke låta sig verkställa; — men att, i afseende å dessa skogstillgångar, en efter Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förordnande af jägeritjensteman uppgjord beräkning gifver föga betryggande utsigt, att desamma skola för framtiden lemna något betydligare öfverskott utöfver ortens egna behof; — samt att till jemförelse med förenämnda uppskattning af rörelsen på norra linien icke blifvit uppgjord någon beräkning af den rörelse å södra linien, som borde kunna emotses dels i följd deraf att vestra Wermland efter denna sträckning tidigare än eljest skulle anträffa hamn vid Wenern, dels deraf att från provinsens olika delar en direkt kommunikation blefve beredd med länets residensstad, hvars handel och rörelse måste för kringliggande ort vara af stor vigt, och hvars betydenhet för provinsen, såsom sätet för Läns- och Stiftsstyrelsen och föreningspunkten för flera allmänna inrättningar måste betinga en persontrafik af större omfattning, än som för någon annan punkt derinom kan förefinnas eller framdeles uppstå.
Det bör för öfrigt icke lemnäs oanmärkt, att den tillökning i kostnad, som af Styrelsen för Statens jernvägsbyggnader för Nilsbvlinien beräknats att utgöra endast tio procent, rätteligen utgör vida mera, eller omkring aderton procent, enär den högre utgiften för denna linia af 1,450,000 R:dr icke lärer böra jemföras med kostnaden för hela sträckningen emellan Christinehamn och Arvika, utan med « Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 47. den för utförandet af jernvägen endast emellan de två punkter, der de båda alternativen skilja sig från hvarandra, och hvilken kostnad, enligt från Styrelsen meddelad upplysning, utgör för södra linien 6,166,000
R:dr och för den norra 7,316,000 R:dr.
Slutligen måste ock lagas i betraktande, att den rörelse å norra linien, som uppkommer allenast emellan nyss omförmälde två punkter, är den, hvilken hufvudsakligen skulle genom södra liniens anläggning komma att förloras, ty svårligen lärer kunna antagas, att då redan nu mellan Filipstads bergslag och Christinehamn förefinnes en, om än ofullständig, dock jemförelsevis med förhållandet i andra bergslagsorter betydligen underlättad kommunikation dels på vatten och dels på jernväg, utsigten till ömsesidig utvexling af produkter emellan vestra Wermland och bergslagen, derest skogstillgångarne å förra stället eljest till en sådau utvexling gifva grundad anledning, skulle i allo försvinna, om den södra linien öfver Carlstad komme till stånd, enär, med en vid längre afstånd proportionsvis lägre jernvägstaxa, tre å fyra mils tillökning i väglängd icke bör kunna i så väsendtlig mån inverka på rörelsen, att densamma, om den eljest hvilar på naturlig grund, deraf kan omintetgöras.
1 jemförelse med de flesta andra provinser är Wermland genom de djupt in i landet trängande vattenkommunikationerna redan nu lyckligt lottadt, och genom bidrag från Staten hafva tid efter annan förbättringar i dessa kommunikationer jemväl egt rum.
Enligt upplysning från Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hafva under den sednare tiden, efter 1840, till jernvägar, kanalanläggningar och upprensningar af farleder utgått sammanräknadt såsom lån 997,000 R:dr och såsom anslag utan åter betalningsskyldighet 124,669 R:dr, hvarförutan i äldre tider Seffle kanalbyggnad blifvit med betydligt statsbidrag understödd.
Då nu, efter hvad ofvan är antydt, det icke kan med någon grad af säkerhet antagas, att trafikinkomsterna å den dyrare och ofördelaktigare linien öfver Nilsby skola så mycket öfverstiga inkomsterna å den södra linien öfver Carlstad, att Statens uppoffringar för åstadkommande af den förra i förening med erforderliga bibanor kunna dermed betäckas, anser Kongl. Maj:t sådana förhållanden här icke förekomma, att ifrågavarande stambana bör förläggas i annan rigtning, än den kortaste och billigaste, destomindre som den södra linien äfven för provinsen måste vara af stor vigt, då betydande delar af densamma derigenom sättas i direkt förbindelse med länets residensstad, hvarest jemväl äro förlagda dess förnämsta undervisningsverk, sjukvårdsinrättningar och penningeanstalter samt hvarest redan nu varuomsättningen framkallat en liflig handel och sjöfart.
På grund häraf föreslår Kongl. Maj:t, att Rikets Ständer, till utförande af nordvestra stambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika, beräknad att för hela sin utsträckning kosta 11,770,000
R:dr må, under antagande af arbetets utförande inom 1869 års slut, anvisa en tredjedel af samma kostnad i jemnadt tal Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 47. 9 tal med 3,924,000 R:dr; hemställande Kongl.
Maj:t derjemte, dels att den nedsättning i utgifterna, som kan blifva en följd af vederbörande kommuners beslut om upplåtelse af jord till bananläggningen eller om bidrag till expropriationskostnaden, må afräknas först å de följande årens anslag, dels ock att, till förberedande arbeten å denna linie, likasom till fortsättning å dem på linien mellan Arvika och riks— gränsen, som fordra längre tid för utförandet, må af förenämnda belopp fä förskottsvis under år 1866 utgå 500,000
R:dr, då återstoden för 1867 blefve 3,424,000 R:dr.
I hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad vid sednaste riksdagar blifvit i afseende å Statens jernvägsbyggnader bestämdt, föreslår Kongl. Maj:t: att till Kongl. Majit må varda öfverlemnadt alt vid jernvägsarbetenas utförande närmare bestämma de orter, som statsbana eller bandel, hvartill anslag varder beviljad t, skall genomgå och de ställen, den bör anlöpa; äfvensom att Kongl Majit må till ändamål, gemensamma för olika stambanor eller bandelar, anordna medel utan omedelbart skeende fördelning dem emellan samt använda det öfverskott, som kan finnas uppkomma å ett stambanearbete till att fylla den brist, som å ett annat möjligen kan uppstå; att Kongl. Majit må af byggnadsanslaget använda hvad som erfordras till anställande af undersökningar, med afseende å framtida fortsättande af stambanorna inom de trakter, der yrkande om banornas utläggning i olika rigtningar blifvit framställda eller Kongl. Majit eljest kan finna skäligt att låta dylika undersökningar anställa; samt att Rikets
Ständer må förklara hinder icke möta för användande vid jernvägsarbetena af arbetskommenderingar ur arméen under de i Rikets Ständers skrifvelse den 16 September 1857 upptagna vilkor.
Rikets Ständer hafva, beträffande redovisningen för de till utförande af statens jernvägsbyggnader anvisade medel, på anförda skäl, anhållit, att räkenskaperna måtte så uppställas, att för hvarje särskild jernväg, äfvensom för så beskaffade längre sträckor deraf, der terräng- och andra förhållanden föranleda betydligt olika byggnadskostnader, dessa kostnader för de särskilda hufvuddelar, hvaraf en jernvägsanläggning består, och hvilka vanligen i kostnadsförslagen under särskilda rubriker upptagas, kunde med lätthet synas, ej blott till totalsumman, utan ock i detalj för de hufvudsakligaste arbeten, som inom hvarje rubrik förekommaKih. lill It.
Prol. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Höft. 2 10 Kongl. Maj:l$ Nåd.
Sedan Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader med anledning häraf erhållit befallning att med underdånigt yttrande inkomma och vid fullgörande häraf, jemte redogörelse för det nu använda räkenskapsföringssättet vid Statens jernvägsbyggnader, tillika framställt förslag i ämnet, har Kongl. Maj:t, för vinnandet af det utaf Rikets Ständer alsedda ändamål utan behof af ett alltför vidlyftigt och inveckladt arbete, genom beslut den 20 Maj 1864 i nåder förordnat, att, i afseende på räkenskapsföringen, hvarje stambana borde indelas i flera sektioner eller underafdelningar, dem
Styrelsen skulle ega att till längd och omfattning bestämma med afseende å beskaffenheten af derå förekommande arbeten, hvilkas kostnader det i tekniskt hänseende kunde vara af intresse att närmare känna; och att redovisningen för hvarje af dessa afdelningar skulle behandlas på samma sätt som redogörelsen för stambanan i sin helhet, eller att hvarje derå förekommande arbete erhölle sitt särskilda konto eller littera, såsom en underafdelning af stambanans motsvarande hufvudkonto eller littera, äfvensom sin särskilda afslutning i bokföringen, genom hvilken anordning det blifver möjligt att, med ledning af de från arbetslinierna till Styrelsen inkommande, , behörigen littererade verifikationer, upprätta särskild bokföring för hvarje afdelning af stambanan och såmedelst få kostnaden för hvarje sådan sektion, så väl i sin helhet som i detalj, med lätthet åskådlig, men likväl undvika egentlig bokföring å arbetslinierna framdeles likasom hitintills; dock har, med afseende å svårigheterna att för södra stambanan, der, vid den tid Kongl. Maj:ts nådiga beslut i ämnet meddelades, arbetet redan väsendtligen fortgått och arbetsstationernas indelning egt rum, införa ifrågavarande räkenskapsföring, det hittills följda räkenskapsföringssättet der fått oförändradt bibehållas.
Under åberopande af vigten deraf, att de tekniska och ekonomiska detaljerna af redan utförda stambanearbeten blefve beskrifna och offentliggjorda uti ett deröfver fullständigt affattadt, med behöfliga plancber försedt, vetenskapligt verk, hafva Rikets Ständer, som funnit utarbetandet och utgilvandct af ett sådant arbete, efter hvad förutses kunde, medföra kostnader utöfver inkomsten genom arbetets försäljning, likväl ansett denna kostnad komma att medföra flerdubbel vinst genom en allmännare spridd kunskap om och deraf föranledd skicklighet i dylika arbetens utförande samt derföre anhållit, att Kongl.
Maj:t ville låta utarbeta och genom trycket utgifva en tekniskt-ekonomisk beskrifning öfver de för Statens räkning utförda jernvägsbyggnader; hvarjemte Rikets Ständer till kostnadernas bestridande anvisat ett förslagsanslag af 10,000 R:dr, atf i mån af behof från Riksgälds-kontoret utbetalas
Till följd af erhållen nådig befallning att i den sålunda väckta frågan med underdånigt yttrande och förslag inkomma, har Styrelsen öfver Statens jernvägs - Kongl. Majus Nåd.
11 byggnader, i underdånig skrifvelse af den 26 sistlidne Juli, redogjort för och meddelat de hufvudsokliga upplysningar i afseende på arbetets uppställning, som kunde hemtas från utgifna utländska verk, hvilka i allmänhet, hvart för sig, omfattade särskilda delar, motsvarande det nu ifrågasatta arbetet, men hvaribland, så vidt iuhemtas kunnat, icke funnes något, som afhandlade alla de så väl tekniska som ekonomiska detaljer, som voro afsedda att i detsamma inrymmas.
Tillika har Styrelsen anmält, att den, med ledning af flera bland de utländska verken rörande jernvägsbyggnaders särskilda detaljer, låtit samla erforderliga materialier öfver till en början vestra stambanan med dess utgrening til!
Efter vidare framstäldt förslag till fullständiga grunder för detta arbete med tillhörande plancher och åtföljande tekniskt-rkonomisk beskrifning, har Styrelsen beräknat, att kostnaderna för utgifvandet af en upplaga till 1000 exemplar skulle belöpa sig till 44,980 R:dr eller 44 R:dr 95 öre för hvarje, samt för en upplaga af 1,300 exemplar till 51,665 R:dr, eller 34 R:dr 44 öre för hvarje exemplar; varande af Styrelsen härvid i underdånighet anfördt, dels att genom försäljning af förslagsvis 500 exemplar för 30
R:dr stycket eller af ett något större antal för ett till 25 R:dr nedsatt försäljningspris, 15,000 R:dr skulle kunna återbekoinmas på den utgifna föriagskostnaden, dels ock att kostnaderna för ett dylikt verk öfver de andra stambanorna måste blifva betydligt mindre, emedan antalet af plancher kunde i det närmaste inskränkas till sådana öfver banornas längdprofiler och några få derutöfver, helst hela den rörliga materielen, som vore densamma för alla stambanorna, redan i det ifrågavarande verket funnes fullständigt upptagen, och endast de husbyggnader och bryggor, som företedde någon skiljaktighet med de redan aftecknade, behöfde intagas, hvarförutan en högst betydlig lättnad och besparing i kostnad uppstode genom det ä de nu under byggnad varande stambanorna enligt nådig skrifvelse den 20
Maj 1864 anbefallda förändrade räkenskapsföringssätt.
Styrelsen har slutligen i afseende å upplagans storlek anmärkt, att Styrelsen kostnadsfritt redan fått emottaga värdefulla uppgifter och afhandlingar från utländska jernbanestyreiser, hvilka gåfvor, då nu tillfälle dertill genom utgifvandet af ifrågavarande verk erbjöde sig, borde vedergällas; att, emot detsamma såsom utbyte, äfven framgent nyttiga upplysningar från utlandet kunde erhållas rörande der pågående elier redan utförda jernvägsanläggningar, samt att det jemväl vore erforderligt för att tillfredsställande besvara de vid liera tillfällen frän utlandet begärda upplysningar rörande svenska stambanorna, hvilka, i den mån de erhålla en större utsträckning, der tillvinna sig en allt större uppmärksamhet; och hade bemälda Styrelse, på dessa och i öfrigt anförda skäl, i underdånighet hemställt, att upplagan måtte bestämmas till minst 1,500 exemplar.
Genom beslut den 22 sistlidne Augusti har Kongl. Maj:t, jemte godkännande af de utaf Styrelsen löreslagna grunderna för ifrågavarande arbetes uppställning, funnit skäligt dels uppdraga åt Styrelsen att om dess utgifvande gå i författning, 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 47. dervid Styrelsen dock borde tillse, huruvida icke vid utförandet nedsättning i de beräknade kostnaderna kunde åvägabringas, dels i nåder förordna: att den afdelning af arbetet, som komme att omfatta den rörliga jernvägsmaterielen, skulle uppställas så, att densamma kunde såsom ett helt för sig från det öfriga arbetet skiljas; — att upplagans storlek borde utgöra 1,300 exemplar, — samt att försäljningspriset skulle, uppå framställning från Styrelsen, framdeles bestämmas, sedan verkliga kostnaden för arbetets utgifvande blifvit känd.
Uti Sin till Rikets Ständer vid förlidne riksdag aflåtna nådiga Proposition angående Statens jernvägsbyggnader äskade Kongl. Maj:t, att, ehuru trafiken å redan öppnade bandelar visat så tillfredsställande resultat, att icke obetydliga öfverskott å rörelsen dels redan då blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnade, dels etnotsågos inflyta under år 1862, Rikets Ständer dock måtte medgifva, att, för den händelse utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar och desammas underhåll icke skulle af inkomsterna betäckas, den årligen uppkommande bristen finge, sedan räkenskaperna undergått behörig granskning, ersättas af Riksgälds-kontorets medel, äfvensom att de belopp, som till Riksgälds kontoret redan ingått eller för åren 1862—1863 dit kunde atlemnas, fortfarande finge för ofvannämnda ändamål reserveras.
Denna Iramställning bifölls af Rikets Ständer i sistnämnda hänseende endast i fråga om hvad sorn af tiafikbehållningen kunde uppstå utöfver 700,000 R:dr, hvilket belopp till bidrag vid utförandet of uya stambanor anvisades.
De år efter år inflytande trafikinkomsterna hafva visat sig mer än tillräckliga för godtgörande af alla kostnader till rörelsens bedrifvande och banans underhåll, men genom den ständigt vexande, till jordbrukets och näringarnes utveckling och förkofran bidragande varuomsättningen har behofvet af tillökning i rörelsematerielen uppstått hastigare, än att detsamma genom öfverskottet å trafikinkomsterna för närvarande kan fyllas.
När de första kostnadsförslagen för Statens jernvägsanläggningar upprättades blef utgiften för anskaffande af rörlig materiel i lokomotiv och vagnar beräknad till öfverhufvud 57,000 R:dr milen, hvarmed för hvarje mil jernväg skulle kunna anskaffas ungefär ett halft lokomotiv för 25,000 R:dr två personvagnar å 5,500 R:dr 11,000 » sju godsvagnar å 3,000 R:dr 21,000 ,> Summa 57,000 R:dr.
Då någon tillförlitlig kalkyl öfver den blifvande trafikens omfattning och det deraf beroende verkliga behofvet af rörlig materiel icke var möjlig, innan någon erfarenhet derom vunnits på färdiga banor af större utsträckning, kuude först efter vestra stambanans fullbordan i slutet af år 1862 och ännu mer under föl - Kongl.
13 jande och särdeles under innevarande år, då äfven södra stambanan i sin helhet varit till allmän trafik upplåten, med säkerhet visa sig, i hvad mån den materiel, som med de i kostnadsförslagen beräkuade medel kunde anskaffas, motsvarade behofvet.
För de nu till 80,6 mils sammanhängande längd öppnade stambanorna hafva anslagen till rörlig materiel elter förestående beräkning uppgått till 4,394,200 R:dr, motsvarande 40 lokomotiv, 164 person- och 564 godsvagnar af olika slag, hvaremot vid 1864 års slut befanns för trafiken disponibel följande materiel: 63 lokomotiv, 199 personvagnar och 822 godsvagnar, motsvarande efter ofvanberörda beräkningsgrund ett belopp af 6,710,500 R:dr.
Under åberopande af nu anförda förhållanden och med anmälan att rörelsen under innevarande år betydligt tilltagit både i qvantitet och utsträckning har Styrelsen för Statens jernvägstrafik, uti underdånig skrifvelse af den 26 nästlidrie Oktober, gil vit tillkänna, att bristen på godsvagnar allt mer och mer blifvit synnerligen kännbar och föranledt onekligen billiga klagomål, enär trafikanter, oaktadt alla ansträngningar från jernvägsförvaltningens sida, stundom nödgats vänta flera veckor, innan möjlighet förefunnits att deras fraktgods expediera, dervid till och med inträffat, att gods, som varit till jernvägen fördt för afsändning, mäst söka andra transportleder, hvilket låter förklara sig deraf, att under förliden vår ofta blott en tiondedel af det på stationerna reqvirerade antalet vagnar kunde tillhandahållas.