Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bör afse ali' bereda de Ofrälse Ståndspersons-klassei ne,sorn nu äro uteslutne från rättigheten att sända Fullmägtige lill Riksdagen, en sådan rättighet; af Preste-Ståndet, att de hittills icke representerade, men till representation qvalificerade medborgare-klasser beredes rättighet att till Riksdags» sända Fullmägtige; och af Borgare-Ståndet, att de hitintills orepresenterade medborgare-klasser,, som dertill kunna anses berättigade, böra på lämpligt sätt uti representationen inrymmas. Cons tiCu tionz-Ut s kottets MemorialN.-o Vidare är härom förklarad t:, af Ridderskapet och Adelil, att kamrarne böra- väljas stånds- eller klassvis; att hvarje stånds medlemmar i hela Riket indelas i val-kretsar, efter antalet a-f de ombud, sorn hvarje Stånd skall till hvardera kammaren utse;- att intet stånd och ingen val-krets må välja ombud till yngre kamraarenulotn sina medlemmar; och att ingen, som är under a5 år gammal, må utse valman eller väljas dertill , eller deltaga i val af riksdagsman inora Stånd, der ombud omedelbart utses; af Preste-Ståndet, alt hvarje Stånd utser, genom val inom sig,- ståndseller klassvis ett lika antal ledamöter, enligt en inom hvarje Stånd uppgjord och behörigen sanetionerad ordnings-stadga, hvilken dock, i händelse ett femte Stånd antages, för dess första val af Constitulions-Utskotlet bör uppgöras; och af Borgare-Ståndet, att valen böra ske stånds- eller klassvis , inom stånd! eller klass; att val-klasserna äfven kunna blifva flere än fyra; alt valbarheten skall inskränkas inom stånds- eller klassförhållanden; samt att direeta val i allmänhet lemnäs företräde; men att indi reda val äfven kunna ega rum, der serskilda locala omständigheter härtill föranleda.
Frågan, huru de hittills orepresenlerade skola blrnd Stånden eller Valkl asserna införas, har blott af Preste-Ståndet blifvit lill besvarande uttryckligen upptagen.
Delta Stånd har förklarat, att de orepresenterade, men till representation qvalificerade roedborgare-klässerne böra beredas rättighet att till Riksdagen sända Fullmägtige, helst i ett femte Stånd.
Ridderskapet och Adeln har så vida besvarat samma fråga som Ståndet förklarat sin gemensamma tanka vara, alt representationen bör utgöras af Ombud för fem Stånd, och, vid uppräknandet af dessa Stånd, först nämnt de nu varande fyra, men om det femte blott yttrat, att dess sammansättning kommer, efter utredning i Constitutions-Utskottet, att närmare bestämmas; af hvilket yttrande väl synes följa, att delta femte Stånd skulle utgöras af nya element, men utan allt införlifvande af några sådana element i de gamla Stånden kan anses bestämdt ogilladt.
Borgare-Ståndet har i denna fråga icke lemnat annat utlåtande, äa tillåtelsen att föreslå flera valklasser, än fyra.
Bonde-Ståndet har godkänt den af Utskottet antagna grundsatsen om samfälda valj men såsom sin gemensamma tanka förklarat följande vid förtlaget gjorda anmärkningar, nemligen : att bland de af Utskottet föreslagna vilkoren för valrätten, tiden af fem år för Svensk mans vistande inom riket bör ändras till tre år; att val - 4 Conslitulions-Utskotlets Memorial, iV.-o 6~J. rätten utsträckes lill all äganderätt i hemmantal af Kronoskatte-, Frälse<eller Frälseskalle-, Säteri- eller Rå- oell Rörs-natur, så ock till innehafvande åborätt i Kronohemman, utan inskränkning till minimibelopp af taxeringsvärde, och att, under 5oo Riksdalers sådant värde, röstetalet må blifva 1/4 röst; men för stads-fastighet under sistnämnde värde, röstetalet blifver 1 /S röst; att högsta röstetalet, som någon valberättigad eger beräkna, må blifva Sex (&) röster, utan afseende derå, att han 1 flera valdistrict eger faslighet, af ett sammanlagdi högre taxeringsvärde, eller sammanlagd inkomst af högre uppskattnings-belopp , än som , efter de af Ståndet godkända beräkningsgrunder, motsvarar detta röstetal; att valrätten må ulöfvas endast i det district, der den valberättigade för sin person är skattskrifven, samt att riksdagsmans-val skall ske öppet, och ej med slutna sedlar.
Slutligen har af Riddersk^pet och Adeln samt Bonde-Ståndet valbarhet till Riksdagsman blifvit inskränkt till Evangeliska och Reformerta lärornas bekännare; äfvensom Preste-Ständet förklarat Protestantisk trosbekännelse fordras såsom vilkor för dylik valbarhet.
Utskottet har tagit dessa anmärkningar i öfvervägande, för alt dem, enligt föreskriften i Regerings-Formens 56 §., till ett h 11 Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka ; men de till sådan sammanjemkning skedda försök hafva öfvertyga t Utskottet, att det skulle illa uppfylla sin pligt, om det fortsatte dessa försök i frågans närvarande skick, och att det först bör söla bereda frågan ett sådant skick, sorn lemnar något hopp om framgång åt de föisök, för hvilkas bringande till ett tillfredsställande slut, Utskottet visserligen icke ämnar spara någon möda.
Utskottet har redan i Memorialet N:o 38 uttalat sin ännu oförändrade och, såsom det synes, af samtliga Riks-Slånden delade öfvertygelse, om valsättets mägtiga inflytelse på en vald Riksförsamlings karakter.
Med denna öfvertygelse måste Utskottet nu förklara, att, så mycket innehållet af de till Utskottet från Riks-Slånden hänvisade anmärkningar stadgat Utskottets hopp, att en verklig ombildning af Svenska national-representationen inom kort skall kunna lill vägabringas, så föga framgång väntar Utskottet af de jemkningsförsök, hvilka kunde göras i andra delar af representationsfrågan, så länge skiljaktigheten emellan de serskilda Ståndens meningar i frågan om valsättet är så stor, sorn nu.
Då nemligen å ena sidan Bonde-Ståndet godkänt den afUtskottet framställda grundsatsen om samfällda val och derjemte, genom medgifvande af 14:dels röst åt egare af äfven den minsta del i hemman, samt af i/8:del* röst Conslitutions-Utskotlets Memorial> N.-o 67. 5 röst ät egare af deu obetydligaste stadsfastighet, utsträckt valrätten på ett sätt, som torde synas mången betänkligt, men å andra sidan Preste- och Borgare-Stånden, utan undantag, samt Ridderskapet och Adeln, åtminstone för den yngre kammaren, bundit både valbarhet och valrätt vid stånd eller klass, synes denna olikhet allt för stor, att kunna anses blott i denna fråga befintlig.
Den synes tvertom stå i nödvändigt samband med en lika bestämd i frågan om sjelfva organisationen af national-representationen; och hvarje försök, sorn Utskottet skulle kunna göra, att i den senare frågan finna ett medel att sammanjemka de stridande meningarne skulle troligen fruktlöst aflöpa, så länge den förra frågan ännu är oafgjord.
En nu företagen sammanjemkning i den förra frågan, af motsatser, hvilka så fullkomligen utesluta hvarandra, erkänner Utskottet sig anse ännu äfventyrligare.
Den säkraste och till målet genasle vägen synes Utskottet således vara, att nu i första rummet till samtliga Riks-Ståndens behandling anmäla den i frågan om valsättet befintliga skiljaktigheten, och på samma gång hemställa, att Bonde-Ståndet i denna fråga ville sig efter Medstånden foga.
För den händelse att ett Stånd i Grundlagsfråga stadnar ensamt emot trenne, antyder Regerings-Formens 56 §.
Constitutions-Utskottets pligt att hos detta
Stånd göra en sådan hemställan, såsom den, hvilken i allmänhet har den största sannolikhet om framgång.
Skulle Bonde-Ståndet vid sin mening förblifva, anser sig Utskottet böra föreslå, att den nämnde skiljagligbeten må så skyndsamt som möjligt, genom votering i Förstärkt Constitutions-Utskott, undanrödjas, och hoppas, att Riks-Stånden skola bifalla delta förslag, såsom det, hvilket i nämnde fall, skyndsammast leder till målet.
För händelsen af ett sådant bifall tror Constitulions-Utskottet sig ock böra hemställa, alt till votering i Förstärkt Constitutions-Utskott må framställas propositioner, hvilka ieke längre, ån det närvarande ändamålet att bereda möjligheten af ett jemkningsförslåg, fördrar, må ingå i frågans detaljer; Riks-Stånden naturligtvis deras lätt öppen lemnad, alt vid granskningen af det jemkningsförslåg, som, på den nu sökta gi unden, af Constitutions-Ulskotlet kan uppgöras, göra alla de fordringar gällande, hvilka icke genom den nu föreslagna voteringen blifvit uttryckligen förkastade.
På dessa grunder får Utskottet, under- ofvannämnda förutsätt nine ar, till votering i Förstärkt Gonslitutions-Ulskott föreslå följande propositioner:
Den, sorn anser valt ättens utöfning höra bestämmas- i enlighet med Bill. till R.
Sl. Fröt. l84°- 3. Sami. 3t:sta Haft: 1 6 Cönslitutions-Vtshottets Memorial, N:o 67. den i Constitutions-Utskottets Memorial N:o 38 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, grundsats af allmänna val, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, kommer, såsom hufvudgrund för Svenska Nalional-representationens ombildning, alt antagas valrättens utöfning slåndseller klassvis.
Reservation af Friherre Tersmeden: ”Sorn 56 §.
Regerings-Formen ålägger Constitutions-Utskottet, ”att samtlige Riksståndens tankar till ett belt utlåtande
J’i möjligaste måtto sammanjemka, och, 0111 oförenliga skiljagligheter finnas, ”dem derjemte till samtlige Riks-Ståndens behandlande anmäla”, så anser jag, alt Utskottet ej bordt, som nu skett, ensamt anmäla dessa oförenliga skiljagtigheter och framställa dem till votering i förstärkt Utskott, utan att Utskottets pligt varit, att på samma gång uppgöra ett jemkningsförslag; och är det emot denna underlåtenhet å Utskottets sida,,som jag får anmäla min reservation.’-’
I denna reservation instämde Friherre Hermelin, Prosten Ödmann och Herr de Mare’..
R ä;t t e 1 s e. I; Mern.
N:o 66, råd. 5 nedifrån,, står: Hof-Canzleren, läs:. Justitiaa-Stats-Ministern ;; TRYCKT HOS- S; A. W A TIDÉN,. 1.8 4 a Constilutions-Viskottets Memorial, IV.o 68. t N:o 68.
Ank. till Exp. Utsk. den 3o Nov,, kl. 7 e. m.
Memorial, med *fortsatt förslag, i afseende på national-representationens ombildning, och de i sammanhang dermed nödiga Grundlags-ändringar.
Constitutions-Utskottet anmälte i mern.
N:o 38 sin afsigt, att inom kort tid till Rikets Ständer inkomma med Utlåtande om de ändringar i Regerings-Formen och Riksdags ordningen, hvilka, utom det af Utskottet i nämnde memorial föreslagna borttagande af vissa §§. utur Riksdags-Ordningen, dels blefve en nödvändig följd af den föreslagna Vallagens antagande, dels fordrades, för att verkliggöra den organisation af folk-representationen, hvilken våra förhållanden, enligt Utskottets tanka, fordra.
Utskottet går nu att uppfylla denna pligt.
Emot Utskottets ofvannämnda memorial hafva i samtliga Riks-Stånden anmärkningar blifvit gjorda och, såsom Ståndets gemensamma tankar, till Utskottet hänvisade.
Tre Stånds till Utskottet sålunda hänvisade anmärkningar gifva visserligen anledning till den förmodan, att den mening om nationalrepresentationens organisation, hvilken Riksens nu församlade Ständer slutligen komma att i deras gemensamma, till nästa Riksdag hvilande, Utlåtande antaga, icke låter sig förena med åtskilliga här nedan föreslagna stadganden.
Men detta förhållande befriar icke
Utskottet från skyldigheten att complettera sitt redan afgifna Utlåtande: ett Riks-Stånd har nemligen förklarat sig, rörande åtskilliga i memorialet N:o 38 vidrörde frågor, icke vilja afgifva yttrande förr, än Utskottet med det utlofvade ytterligare Betänkandet inkommit; och äfven de öfriga Riks-Stånden ega anspråk på att alla de ändringar i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, hvilka det redan afgifna Vallags-förslaget skulle föranleda, skola vara Fullständigt framställde, innan Stånden pröfvat de Utlåtanden, som Utskottet, i följd af de till detsamma hänvisade gemefnsamma tankarna, rörande memorialet N:o 38, kommer alt afgifva.
Men deremot måste Utskottet, i följd af ofvanberörde förhållande, förbehålla sig att, vid slutbehandlingen af memorialet N:o 38 och deruti aflemnade Vallags» förslag, få föreslå de jemkningar, ändringar eller tillägg i det här afgifna förslaget, hvilka omständigheterna då kunna föranleda.
Då Utskottet går till redovisningen för de grunder, enligt hvilka Utskottet vid det här nedan framställda förslagets uppgörande förfarit, får Utskottet Bih. till R.
3 Sami. 32 Haft. X 2 Constiluiions-Vtshollets Memorial, N.o 68. först åberopa hvad Utskottet redan i memorialet N:o 38 i delta afseende anfört.
Bland de der icke motiverade, här föreslagna, ändringar af cl et nu gällande, torde först böra nämnas den, som utöfvar den vidsträcktaste verkan på Grundlagarnes nuvarande form.
Utskottet har under den granskning, det, för nämnde ändamål, företagit af Sveriges Grundlagar, haft tillräckligt tillfälle att öfvertyga sig huru många grundade anmärkningar kunna göras emot det sätt, hvarpå Rikets Ständers rättigheter och skyldigheter för närvarande äro framställda, dels i Regeringsformen och dels i Riksdags-Ordningen, och Utskottet har till uppmärksamhet härpå varit Serskildt uppfordradt genom ett från Herr Grefve Löwenhielm_, Gustaf , emotlaget förslag, hvaruti Herr Grefven bland annat anmärkt, dels att Regerings-Formen nedsänker sig till många grundlags-bestämmelser, hvilka icke utgöra gillt grimdlsgsärune och upptager många föreskrifter, hvilka system-enligt borde förflyttas till Riksdags-Ordning, Tryckfrihetslag och Ansvarighetslag, dels att Riksdags-Ordningen borde handla exclusive om ordningen för ärendenas behandling, och då upphöra att lyda under 81 §, Regerings-Formen.
Hvad nuvarande Riksdags-Ordning i synnerhet angår, kan man svårligen utan någon förundran jemföra dess många och vidlyftiga stadganden med de få och enkla, hvilka träffas i den äldsta Svenska Riksdags-Ordningen, nemligen den af år 1617.
Den sistnänule har likväl efter 1772 års regements-förändring varit upplifvad och gällt under en tid, då stånds-fördelningen i national-representationen redan hunnit utbildning och stadga.
Visserligen kändes då saknaden af bestämdhet; men möjligheten alt ulan större svårighet hjelpa sig fram med så obestämda former, är tillräckligt bevis emot nödvändigheten att i skrifven Grundlag hafva svar- pft alla frågor om förhållandet mellan statsmagtens serskilda functioner; och ännu mer emot behofvet att i Grundlag bestämma alla detaljer af national-representationens arbetsordning.
Utskottet medgifver, att en så organiserad sational-representalion, som den nuvarande Svenska, behöfver oföränderligare arbets-former, än en på färre kamrar delad; men detta behof försvinner med den delning, som föranledt det, och så snart denna national-represenlation sammanträder på en eller två kamrar, kan, sedan sättet för dess bildning, vidden af dess verkningskrets, rättigheter och skyldigheter, samt hufvud-grunderne för dess arbetssätt blifvit i Grundlag stadgade och såmedelst tryggade mot stundens nycker, åt densamma med trygghet öfverlåtas att sjelf efter behag ordna och ändr| allt det Constitutions-VIskottets Memorial3 N;o 68. regie men La riska rörande dess arbeten, hvilket nu, efter 1723 års mönster, är upptaget i 1810 års Riksdags-Ordning.
Utskottet anser sådant icke blott kunna— Utskottet anser det ock böra — ske.
Det är ett farligt misstag att i Grundlag upplaga det jemförelsevis obetydliga och likgiltiga.
Det ges icke någon säkrare utväg att i mångas ögon gifva detta obetydliga vigt, att uppmuntra till en mängd jemknings- och förbättrings-försök, hvilka icke löna den möda, de kosta, men dels vänja mängden vid oupphörliga ändringar af Grundlagarne, dels ock från de stora frågorna borttaga en tid, som, om den på sådana finge användas, kunde för det allmänna blifva lika gagnelig, som den, på förenämnde sätt begagnad, blir onyttig.
Med denna öfvertygelse och efter att redan i memorialet N:o 38 hafva till grundlagsenlig behandling föreslagit, att Riksdags-Ordningens 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19 och 22 §§. måtte upphäfvas, får Utskottet ytterligare till grundlagsenlig behandling föreslå, att det återstående af Riksdags-Ordningen må, på sätt bilagda tabell närmare utvisar, dels tili Regerings-Formen öfverbyttas, dels, såsom antingen lill Årbets-Ordningen hörande eller utur RegeringsFormen afskrifvet eller med de redan i memorialet N:o 38, här nedan i form af lagförslag, framställde grunder för en ny organisation af natioual-representalionen oförenligt, utgå; och Riksdags-Ordningen löljagtligen utur Grundlagarnes antal försvinna.
Vidare anser Conslitulions-Utskotlet sig till grundlagsenlig behandling böra föreslå, alt följande §§. må utur Regerings-Formen uteslutas; nemligen: den 44:de, såsom i Successions-Qrdningen intagen och dit egentligen hörande; den 69:de och 71:sta, såsom helt och hållet grundade på nationd-representatiouens närvarande form; den 70:de, såsom hufvudsakligen tillhörande Arbets-Ordningen och för det öfriga ersatt af andra stadganden; den 84:de, såsom grundad derpå, att fråga om grundlagsändring nu icke får af Riksdagsman väckas annorstädes, än i Conslitutions-Utskottet, och att Utskottet endast i det fall, att förslaget gillas, deröfver lill Riksens Ständer afgifver något yttrande: ett förhållande, hvars upphörande Constitutions-Utskottet föreslagit; den 112:te, såsom af vallagens 33:dje §. ersatt, samt den ll4:de, hvilken, om national-representationens ståndsdelning upphör, måste utgå, och för hvilken Utskottet icke trott sig böra föreslå någon ersättning, då §:n nu snarare utgör ett minne af forna ståndstvister, än ett skydd för en gång rättmätigt förvärfvade rättigheter, hvilka 4 Conslilulions-Utskotlets Memorial, N.o 68. synas lika tryggade under skydd af allmän lag, ehvad de tillhöra alla medlemmar af ett stånd såsom sådana, eller utan afseende på ståndsförhållanden tillkomma sina innehafvare.
Majt föreslagna upphäfvandel af RegeringsFormens §. 19 har Utskottet redan i memorialet N:o 54 sig yttrat.
Näst dessa ändringar torde Utskottet höra anmäla, att Utskottet, sem föreställer sig, att föreskrifter, hvilka sjelfva uti rycket hänför till den tid, dåde gåfvos, äro, såsom stående, olämpliga i Grundlag, föreslagit ändring i alla de §§. af Regerings-Formen, der sådana uttryck träffats; i öfverensstämmelse hvarmed Utskottet ock i den nya §., som reglerar vissa förhållanden under den tid, som förflyter från det ett nytt represenlations-sätt i Grundlag blifvit stadgadt, till dess den så bildade nalional-representationen första gången sammanträder, infört det uttryckliga förbehåll, att samma §. bör utur Grundlagen utgå, när behofvet deraf upphört.
I öfrigt har Utskottet vid detta tillfälle ansett såsom sin pligt att söka jemka Svenska Grundlagarnes stadganden till närmare öfverensstämmelse med 1815 års Riks-act; äfvensom Utskottet troLt sig böra föreslå, aLt i en serskild Grundlags §. intaga eu uttrycklig förklaring om förhållandet emellan Grundlagen och Riks-acten.
Hvad ändtiigen angår den ordning, i hvilken de serskilda stadgandena följa hvarandra uti det af Utskottet här afgifna förslaget, bör Utskottet först nämna, att det ansett sig i det hela böra bibehålla elen i Regerings-Formen för det närvarande iagttagna ordningen.
Utskottet har icke för afsigt att föreslå en ny Grundlag.
Det har icke heller velat göra den gamia oigenkännelig.
I ordningen af Regerings-Formens första 47 §§. har således någon förändring här icke blifvit föreslagen.
Utskottet har för öfrigt troLt sig i förslaget icke ens böra nämna dem bland dessa första §§., i hvilka ingen ändring, icke en gång hvad ordningsnumern angår, i sammanhang med representations-frågan funnits nödig, och hvilka således äro fullkomligen oafhängiga af närvarande förslag.
Sådana §§. äro 2—7, 10—12, 14—37.
Undantag från denna regel har Utskottet dock trott böra ega rum för 8, 40 och 43 §§., emedan fördem, såsom behandlade i memorialen N:ris 56 och 57, alteinatiflydelser af det slag, som nedan omtalas, torde komma i fråga.
Den emot Riksdags-Ordningens Usta §. svarande har blifvit ställd i spetsen för Regerings-Formens föreskrifter om national-representationen.
Den har fått ordnings-numern 48.
Efter 49:de §., som handlar om Lagtima Riksdag och sådan Urtima, som Konungen sammankallar, har Ulskollet ansett Comlilulions-Utskoltets Memorial, N.o 68. 5 böra flyttas nuvarande 91, 92, 93, 94 och 95:te §§. Regerings-Formen, hvilka handla om vissa fall, då Urtima Riksdag af Stats-Rådet eller andia vederbörande måste kallas, och i sammanhang dermed hafva föreskrifterna örn den tid, till hvilken Urtima Riksdag efter anledningen och kallelsen bör sammanträda, fått sin plats; hvarefter följer stadgandet om Riksdags-orten samt, såsom ock rörande Riksdags-ort, det nu i Riksdags-Ordningens 8 §. upptagna.
Föreskrifterna om Riksdagsmans rätt till arfvode; om påföljd af hans uteblifvande; om valdistricts ansvar för försummelse att ställa Riksdagsman, och om sältet för de lill Riksdagsorten anlända Riksdagsmännens legitimation åsyfta säkerhet derom, att behörige Riksdagsmän måtte vara tillstädes, då Riksdag öppnas.
Dessa föreskrifter hafva derföre fått sin plats näst framför stadgandet om Riksdagens öppnande.
Den ordning, i hvilken de nu föreslagna 62—79 §§. följa hvarandra, torde icke behöfva serskild förklaring.
Bland de speciella ämnen, hvilka vid Riksdag förekomma, har, likasom före tillägget af ett senare moment till 56 §.
Regerings-Formen var händelsen, främsta rummet blifvit lemnadt åt frågorna angående stats-medlen; men näst Konungens pligt att för Stats-Utskoltel låta uppvisa Stats-Verkels tillstånd, samt, vid Lagtima Riksdag, för Riksförsamlingen låta framställa Slals-Veikels behof, följer i naturlig ordning
Riksförsamlingens pligt att pröfva behofven och derefter anvisa de till dessa behofs fyllnad nödiga medlen.
Detta har skett derigenom, att nuvarande 62 och 63 §§. blifvit flyttade framfor de Ivaline, som hittills närmast föregått dem.
Den del, sorn närmast följer derpå, har Utskottet icke ansett vara i behof af någon ändring i ordningen.
De dithörande ue från och med den 80:de till och med den 109:de i förslaget, eller nu varande 90:de §.
RegeringsFormen, hafva bibehållit sin hittills varande ordning, med undantag deraf, att nuvarande 82:dra §. blifvit, såsom en del, intagen uti den, som motsvarar nuvarande 81 §., samt att Riksdags-Ordniugeus nuvarande 6ö:de § blifvit införd näst efter Regerings-Formens 89:de §.
Sedan Regerings-Formens nuvarande 91—95:te §§., såsom ofvan blifvit anmärkt, erhållit en annan, lämpligare plats, efterföljes nuvarande 90:de §. omedelbart af nuvarande 96 och 97:de §§., af hvilka den senare är den enda af alla Regerings-Formens nuvarande §§, som utförligare beskrifver en valförrättning.
Utskottet har egnat de åt Riksförsamlingen uppdragne valförrättningar synnerlig uppmärksamhet.
Det har måst taga i betraktande de passioner, hvilka sådana förrättningar sätta i rörelse, och de missbruk, hvilka, under sådan inflytelse, kunde ega rum, om för hvarje nytt val en serskild forin Constitulions-UlskoUels Memorialj N.o 68. finge antagas, oell Utskotlet liar icke kunnat tveka att föreslå, att formen för dessa val äfven hädanefter bör vara i Grundlag stadgad.
Utskottet har anmärkt, att den §., som i Riksdags-Ordningen motsvarar Regerings-Formens 97:de, nemligen den 63:dje, är sammanställd med tio andra, hvilka samtliga röra valförrättningar.
Utskottet har trott, att förening af klarhet och korthet säkrast vinnes genom denna method’, att i möjligaste måtto sammanhålla de valen angående föreskrifterna, och deraf hilda ett eget helt.
Utskottet har derföre med de förut i Riksdags-Ordningen sålunda samlade valstadgar äfven förenat stadgandet om Ulskotts-valen, som nu träffas i Riksdags-Ordningens 28 §.
Utskottet jemväl trott sig i spetsen för denna afdelning af Regerings-Formen böra ställa de allmänna grundsatserna om dylika valförrättningar.
Utskottet har dock icke kunnat sammanföra valstadgarne så oblandade, som Utskottet skulle önskat.
Till och med i Riksdags-Ordningen träffas bland valstadgarne upptagna föreskrifter om åtskillige vid de omförmälde valen utsedde personers pligter.
Ännu mera rum intaga sådana föreskrifter i den del af Regerings-Formen, nemligen från och med 96 §. till och med 108 §., som omtalar några af de val, hvilka Riksdagsordningen 61—70 §§.-uppräknar.
Utskottet har trott sig böra bibehålla dessa föreskrifter på sin nuvarande plats, likväl med undantag af dem, som angå Tryckfrihets-Comiteen, hvilka Utskottet trott böra öfverflyttas till Tryckfrihetslagen, der andra Tryckfrihets-Comiteens åligganden redan äro upptagna.