Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
December nästlidet år aflåtna Nådiga Proposition, innehållande: att, då Rikets Ständer den 3 Mars 1841 hos Kongl. Maj:t gjorde underdånig framställning om nedsättande af en Comité eller Lag-Beredning, bestående af Justitiae-Stats-Ministern, två Justitiae-Råd, Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, Justitias-Canzleren samt fem andre lagfarne män, för att, vid jemförelse af de vid förslagen till ny civil- och criminal-lag gjorda anmärkningar, ytterligare genomgå och granska dessa förslag, samt undersöka och uppgöra förslag lill de förändringar i domstolarnes organisation och i fängelsesystemet, som med det nya lagverket måste införas m. m., samt Rikets Ständer derefter till arfvoden åt Lag-Beredningens ledamöter och Secreterare, jemte expenser, anvisade 12,000 R:dr årligen, tillika med ett serskildt anslag af 3,000 R:dr, till tryckning af de förslag, Beredningen lomme att utarbeta; så hade tiden för nämnde Berednings verksamhet beräknats sålunda, att tryckningen af de beredda förslagen till civil- och criminal-lag kunde vara fulländad före den, vare sig lagtima eller urtima Riksdag, som näst efter tre år från sista Riksdag inföll, i öfverensstämmelse hvarmed det till aflöning beviljade anslaget af 12000
R:dr om året bestämdes att utgå ifrån det Lag-Beredningen blifvit fullständigt organiserad och träd t i verksamhet, samt till i844 års slut.
Sedan Kongl. Maj:t utsett ledamöter uti Lag-Beredningen, som börjat sina arbeten och derefter afgifvit serskilda underdåniga utlålanden, angående domstolarnes organisation, de straff, som i ny criminal-lag borde bestämmas, samt Förliknings-Comitéer, hade Lag-Beredningen, hvars antal af arbetande ledamöter, som ursprungligen utgjort fern, sedermera blifvit ökadtmed tre nya ledamöter, äfven inkommit med underdånigt förslag till Straff-Balk samt till 8 Slats-Utshottcts Utlåtande, N:o 159. lagom verkställighet af fängelsestraff; mea då emedlertid ännu återstodo flere arbeten, som påkallade nämnde Berednings fortfarande verksamhet, ansåg Sig Kongl. Maj:t föranlåten att hos Rikets Ständer framställa behofvet af ytterligare anslag till aflöning för de arbetande ledamöterne, jemte Secreteraren, äfvensom för erforderlige expenser; och enär antalet af desse ledamöter hädanefter borde kunna inskränkas till hvad Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag föreslagit, eller fem personer, fann Kongl. Maj:t det belopp af 12,000 R:dr B:co om året, sorn då för berörde ändamål beviljades, äfven nu vara tillräckligt, och föreslog alltså Rikets Ständer att nu till Kongl. Maj:ts disposition stäl la en lika summa, att, med beräkning från och med detta års början, årligen utgå, till och med slutet af det år, då nästa, vare sig lagtima eller urtima, Riksmöte inträffar; — hvarjemte Kongl.
Maj:t till kostnaden för tryckning af Lag-Beredningens återstående arbeten äskade 3ooo R:dr.
I anledning häraf anser sig Utskottet böra hemställa, att, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, Rikets Ständer måtte, till arfvoden åt ofvannämnde Lag Beredning, från och med början af innevarande år, samt till slutet af det år, då nästa Riksdag infaller, å RiksgäldsConloret anvisa 12,000 R:dr årligen.
Hvarjemte och då, enligt, vunne upplysningar, af det äldre anslaget till tryckningskostnader 3,000 R:dr redan åtgått 2,140 R:dr, och dessutom erfordras omkring 200 R:dr för bokbindare-arbete, Utskottet får tillstyrka, alt ett förslags-anslag af 3,000 R:dr jemväl anvisas å Riksgälds-Contoret, lill trycknings- m. fl. kostnader.
Slockholm den 21 Januari i845.
STO C K HO L M, Lundberg SC Comp. 1S4S, Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 160.
1 Jt° 160.
Ank. till Exp. Utsk. d. 23 Jan. kl. 6 e. midd.
Utlåtande , i ättledning aj Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående åtgärder till Iteltöjvandes undsättning i missväxtår.
(R:ghls AJd.)
För att, efter inträffade missväxter, användas till beliöfvandés understöd, öfverlemnade Rdtets sednast församlade Ständer till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition dels de medel, som kunde inflyta såsom tull å lill Sverige inkommande utländsk spanmål, och dels hvad, som redan var, eller ytterligare blefve återbetaldt å det vid 1828—i83o års Riksdag beviljade spamnåls-undsättnings-creditiv; hvarförutan Rikets Ständer å Riksgälds-Conloret anvisade ett serskildt creditiv å 100,000 R:dr, för att, i händelse af behof, förskottsvis och emot ersättning af först inflytande tullafgifter för spanmål, vara att tillgå för djdika undsättningar under missväxtår.
Enligt hvad Kongl. Majit, uti Dess vid innevarande
Riksdag rörande detta ämne aflåtna och till Stats-Utskottet remitterade Proposition (intagen under N:o 12 i rista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocollj gifvit Rikets Ständer i Nåder tillkänna, har likväl, under den sedan sista Riksdag förflutna tid, med undantag af tillfälliga, jemförelsevis mindre betydliga, understöd till några af hagelskada eller likartade missöden hemsökte orter, icke något undsättningsanslag kommit i fråga att utlemnas.
Följaktligen hafva, under besagde tiderj^md, hvarken de, i afräkning å det äldre undsättnings-creditivet influtne och till Riksgälds-Contoret återbetalda, summor behöft för det dermed afsedda ändamål begagnas, eller det särskilda så kallade fyllnads-creditivet anlitas.
Men då delta, genom de i allmänhet medelgoda skördar, sorn Rikets flesta landskap erhållit, förorsakade, tillfredsställande förhållande ingalunda syntes böra föranleda till förbiseendet af möjligheten att de kommande årens skördar misslyckas, samt angelägenheten att i sådant fall ega medel och utvägar till afvärjande af nöd och förlägenhet, bar Kongl. Majit, uti högslberörde Proposition, föreslagit, att Rikets Ständer, för lidi. till R.
Fröt. 1845. 4 Sami. 1 A/d. 40 Haj t. 1 2 Stats-Utshottets Utlåtande, N.-o 160. alt, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de vid i84o och 184 * års
Riksdag fastställda och sedermera tillämpade grunder, användas till hehöfvandes undsättning vid och efler inträffad missväxt, måtte anvisa : ”1:0 den å i83o års undsättnings-creditiv tillgängliga behållning, jemte hvad ytterligare kan inflyta; ”2:0 de tullmedel för inkommen utländsk spanmål, som, med tillämpning af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse orri stadigvarande tullafgifter å spanraål, under tiden från och med den 1 November 184* till 1844 å,s slut, ingått eller vidare ingå, äfvensom den tullintägt för spanmål, som hädanefter under lika förhållanden kan komma att ega rum; och ”3:o ett serskildt creditiv, som, i händelse af inträffande behof, må kunna förskottsvis och emot ersättning från de först inflytande tullafgifterna för spanmål vara till undsättning åt behöfvande i missväxtår att tillgå;” hvarjemte Kongl. Maj:t åt Rikets Ständer öfverlemnat att för detta creditiv bestämma en summa, som, så vidt förutses kunde, vore svarande emot det dermed åsyftade vigtiga ändamål.
Till upplysning om beskaffenheten och beloppet af de här ofvan uti ira och ardra punkterna omförmälda tillgångar, har Kongl. Majrt i Nåder meddelat åtskilliga, ur Kongl.
Stats-Contorets underdåniga Berättelse om magasinsärendena och undsättnings-anstalterna hemtade, uppgifter angående dessa tillgåndar; hvilka uppgifter Ulskottet ansett sig jemväl nu böra i sammandrag anföra, dock med uteslutande af den bland undsättningsmedlen inberäknade creditiv-summa af 400,000 R:dr, som af Rikets åren i834 och 1835 församlade Ständer på Riksgälds-Contoret anvisades och sedermera väl blifvit till hela sitt belopp uttagen, men, redan före 1840 års slut, var till Riksgälds-Contoret återbetald.
Utaf det vid 1828—i83o års Riksdag beviljade och derefter lyftade spanmåls-undsättnings-creditiv å 1,000,000 R:dr, voro den 9 Maj nästlidet år afskrifna, enligt Rikets åren i834 och 1835 församlade Ständers beslut .......
R:dr 181,655: 19.
2. eller trdel af Westerbottens och Norrbottens
Läns undsättningsskulder efter i83o—1833 års missväxter; Af kortade för bristande tillgång . . . : . 56,343: 29. 5.
Pä afskrifning beroende, efter det afskrifnings-frågorna blifvit af Kongl.
Kammar-Rätten pröfvade . . 66,474: 12. r> Transport: 3o<j>473: 12. 8. Stats-Utskoltets Utlåtande, N.-o 160.
3 Transport Zo^^Z: 12. 8. å —1843 ........
R:dr 23o,ooo: Ofverlemnaxle till Norrbottens Läns District-Magcisin . i3,102; 42, 9* På indrifning beroende: i Skaraborgs Län . . .
R:dr 1,219: 35: 4- i Kronobergs
Län . . ,, i5,3oo: — — i Stora Kopparbergs Län . „ 23,472: 4^. — i Wermlands Län . . „ 142: 16. 9. i Wester-N0rrlands Län . „ 27,455: 37. 6. i Westerbottens Län . . „ 155,246: 3i. 5. i Götheborgs och Bohus Län ,, 521: 45. 9. i Jemtlands Län „ 245: 3. ir. samt i Norrbottens Län . . „ 214,681: 47* 4* #00 or / a. ... > » ‘"I1 '/j JOj200t 2 /|l mtmmm hvarförutan behållningarne i contanta medel och span mål ofvannämnde dag uppgingo till .... 18,087: 17. 5.
Summa R:dr i,oo3,g5o: — 10. utgörande skilnaden emellan denna summa och creditivets belopp, 1,000,000 R:dr, en creditiv-fondens, på utredning beroende, skuld till Statsverket.
Beträffande åter de för inkommen utländsk spanmål erlagde tullafgifler, så hade desamma utgjort under år 184< • • • • • • • • ^:<^r ^2,946: i5. — I, ,, i842 ...a. 9 • • ,, I l 3,p49* 5* ' „ l843 36,391: 34. — >9 eller tillsammans för alla tre åren ....
R:dr 188,287: 6. — häraf voro likväl 25,000
R:dr disponerade till låneunderstöd åt jordbrukare inom Upsala Län, hvilka under sistlidet år lidit skada af hagel.
Sedan Utskottet, för behandlingen af förevarande vigtiga ärende, funnit nödigt förskaffa sig en fullständig uppgift å de tillgångar, som kunde anses disponibla för de, under tiden intill nästa riksdag, möjligtvis ifrågakommande undsättningar, har Utskottet af den Stats-Commissarie, som af Kongl.
Maj:t blifvit i Nåder förordnad att
Utskottet med erforderliga upplysningar tillhandagå, fått emottaga en sådan uppgift, deruti besagde tillgångar blifvit förslagsvis beräknade till vida högre belopp, än den summa af 483,887 R:dr 4 Siats-Utslottets Utlåtande, N:o 160. 6 sk., hvartill samma tillgångar i Kongl Maj:ts ofvanberörde Nådiga Proposition äro upptagna.
Utskottet här derföre trott sig äfvenledes böra här ordagrannt meddela denna uppgift, helst den innehåller åtskilliga närmare upplysningar, ej allenast om de, sedan sista Riksdag, i Naclér beviljade, men ännu icke godtgjorda undsättningar, ulan ock om de tider, inom hvilka dessa äfvensom de äldre undsätlningsskulderna böra vara till Stals-verket liqviderade: ”Uppgift, sorn visar de tillgångar, hvilka nu äro och framdeles synas ”kunna, blifva att påräkna till sä kallad Undsättnings fond vid inträffande ’’missväxter.” ”Nu disponible tillgångar : ”Behållning i Banken å Kongl.
Räntekammarens räkning. ”N:o 3, den 3o November 1844' ”Spanmåls-Creditiv-medel 2 2,438. 18. 8.
”Tull för utländsk spanmål åren i84«, 1842 och 1843 163,287. 6. 185,725. 24. 8. ”Från Kongl. Stats-Contoret till Rikets SLän”ders Riksgälds-Conlor aflemnade medel å ”det år 183o anvisade creditiv, En million Riksdaler B:co, ”1840 den 20 November . 5o,ooo. — —• ”1841 den 12 Februari . 5o,ooo. — — ”1842 den 7 October . . 100,000. — •—- ”i843 den 22 September . 3o,ooo. — —- 230 000 4 • 5,725; 24. 8. ”Utestående fordringar i landet, som, efter hvad nu är att ”förmoda, torde kunna anses blifva staten godtgjorda: ”1:0
Det till en del af Kronobergs läns inbyggare, efter 1841 års missväxt, utgifna belopp, som, likmätigt Kongl. Brefvet den 16 Januari 1844» bör betalas vid samma års slut i5,3oo. — — Transport 418,725. 24. 8. Stals-Utskottets Utlåtande, N;o 160.
5 Transport 2:0
Det lill en elei af Upsala lans inbyggare, som år 1842 ledo skada af hagel, anslagne låne-understöd, hvarmed, enligt Kongl. Brefvet den 12 Aug. 1844» 3:ne års betalnings-anstånd är beviljadt, räknadt från och meel 184b, hvarefter liqviden till yelei årligen bör fullgöras, 25,000. — — 3:o
Det lill uppköp af utsädes-spanmål åt fattiga jordbrukare i Hångers och Mörby socknar af Skaraborgs län gifne lån, som, enligt Kongl. Brefvet den 18 December i843, bör återbetalas vid slutet af innevarande år (1844) 718. — — 4:o
Af de, efler hällne undersökningar i Kopparbergs län, hos sådana gäldenärer innestående undsättnings-skulder, sorn ansetts kunna göra rätt för sig, äfvensom af ännu oguldne dylika skulder inom Wester-Norrlands län, torde kunna påräknas circa 10,000. — — 5:o
Enligt den för 2:dra gången hällne sockenstämmo-undersökningen i Norrbottens län, skall, enligt Landsböfdingens derom till Kongl. Maj:t ingifna underdåniga berättelse, af länets bela undsättnings-skuld, öfver 200,000 R:dr B:co, det blifvit utröndt, att, hos sådane gäldenärer, som ansetts kunna betala, innestår ett sammanlagdt belopp af . . g8 3n5: 25. 3. ”Härvid förekommer dock, att, om denna summa liqvideras, kommer största delen deraf att användas till grundfond i länets district- eller socken-magazin, hvarigenom staten icke har att återbekomma sin fordran förr än efter 10 års förlopp, till Transport 134,093: 25. 3. 4f5,ya5: 24 8. 4i5,725: 24. 8. 6 Stats-Utskottcts Utlåtande, 2V:o 160.
Transport 134,093: 25. 3. 4*5,725: 24. 8. r/ro:del årligen, räknadt från den tid, då magazins-interessenlerne antingen undfå penningar till anskaffande af eller spanmål in natura till emottagande i magazinerna.” ”6:0 i843
Ars redogörelse öfver undsätt nings-anstaltarna inom ^Vesterbottens län, visar, att länet, vid samma års slut, häftade för en skuld af 164,274
R;dr i3 sk. 2 rst, B:co.
Till denna skulds indrifning lärer under sednast förflutne år (1843) ingen åtgärd blifvit vidtagen, än mindre har Landshöfdingen anmält, om och huruvida länets invånare gått i författning om bildandet af socken- eller district-magazin, såsom vilkor för den af Rikets Ständer, under sednaste Riksdag, beviljade lindring och eftergift vid liqviden af ifrågavarande skulder.
Det är alltså ogörligt att kunna ens approximativt uppgifva, till hvad belopp statens ifrågavarande fordringar möjligen stå att utkräfva; men då länets skördar, under sednast förflutne arne och äfven innevarande år (1842—1844)» utfallit temmeligen goda, hvarigenom gäldenärerna sannolikt vunnit någon förkofran i delas tillförene, under missväxt-åren utblottade, ekonomiska ställning, samt Herr Landshöfdingen Montgommery, under sitt vistande härstädes, muntligen omförmält, att, på grund af den närmare kännedom, han naturligtvis bör ega om ställningar och förhållanden inom länet, åtminstone omkring i/4;del af länets undsältnings-skulder syntes honom för slaten blifva att Transport 134,093.* 25. 3. 4*5,725.- 24. 8.
Stati-Uishotets UHatande, N.-o 1G0, 7 Transport i34>oc)3: 25. 3. 24. 8. påräkna, utföres af sådane anledningar här, såsom en möjligen framdeles blifvande till 6ä“6. 4°’0°° ,89,393: 25. 3.
Summa R:dr 6o5,iig: 1. 1 1. ”Stockholm den 2 December 1844* P. G. Welin:'
Då Utskottet nu öfvergår till afgifvandet af sitt yttrande, i anledning af hvad Kongl. Majit, för beredandet af framtida undsättningar under möjligtvis inträffande missväxtår, i Nåder föreslagit, får Utskottet förklara, att Utskottet till alla delar instämmer i de af Rikets sednast församlade Ständer, uti deras underd. skrifvelse af den 11 Juni 1841, uttalade åsigter, angående det tillförene iagttagna, men, efter hvad erfarenheten visat, mindre lämpliga och ändamålsenliga sättet att använda undsättnings-medlen till bidrag utan återbetalnings-skyldighet för de, genom felslagna skördar, mest blottställda personer eller till räntefria låne-understöd, ulan annan säkerhet, än låntagarnes personliga förbindelser; hvaremot UtskotLet, lika med nyssbemälda Ständer, anser, att, för afhjelpandet af den nöd, som, till följd af mer eller mindre allmänna missväxter eller andra olyckor, uppkommit, böra företrädesvis begagnas sådana utvägar, hvarigenom de behöfvande beredas tillfälle, alt, medelst biträden vid allmänt nytliga arbeten, kunna sig försörja.
Utskottet anser följaktligen, att de vid sednaste Riksdag för ifrågavarande undsättningar fastställde grunder böra äfven framdeles bibehållas, samt att, i öfverensstämmelse med dessa grunder, lån åt nödställde emot menigheternes gemensamma ansvarighet för de erhållna låneunderstödens återbetalning på bestämda tider, utan ränta, väl må meddelas, men alt sådane lån böra lemnäs så sparsamt som möjligt, men deremot tillfällen, så vidt omständigheterna medgifva, beredas för de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänna arbets-företag, kunna förskaffa sig medel till sitt uppehälle.
Emedlertid och för elen händelse att missväxt skulle under någotdera af de nästkommande åren inträffa, anser Utskottet högst angeläget, att, jemväl vid innevarande Riksdag, serskilda tillgångar anvisas till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition för sådana understöd af allmänna medel, som vid dylika olyckstillfällen kunna oundgängligen erfordra s. Hvad dessa tillgångar åter 8 S/als-Utskoltets Utlåtande N:o 160. angar, så, enär Rikets Ständer, vid ej mindre sednast förflutna, än näst föregångne Riksdag, för ifrågavarande föremål anslagit hvad, som influtit eller ytterligare kunde inflyta å i83o års spanmålscreditiv, saint Riksgälds-Contoret emottagit de härå, under och efter Rikets Ständers sednaste sammanvaro, återbelalde medlen, under villkor att, vid inträffande missväxter, tillhandahålla Kongl. Majit desamma, för att till behöfvandes undsättning kunna användas, synes den Kongl. Majit sålunda tillerkända dispositionsrätt öfver besagde creditiv-medel böra än vidare fortfara.
Likaledes och då Rikets Ständer vid sista Riksdag äfven öfverlemnade till Kongl.
Majits disposition för samma ändamål de inflytande tullafgifterne å utländsk spanmål, samt det af Kongl. Majit nu framställda förslag angående dessa afgifters framtida disponerande på enahanda sätt, sammanhänger med frågan om en stadigvarande spanmåls-lull, torde ej mindre de, efter fastställandet häraf, redan iuflulne dylika medel, än hvad som, under bibehållandet af hittills gällande bestämmelser i afseende på tullafgifterne för inkommande utländsk spanmål, kan ytterligare inflyta, fortfarande böra vara tillgängliga för undsättandet af de delar utaf Riket, som af missväxter kunna varda hemsökta.
Vidkommande deremot det af Kongl.
Majit, jemväl vid denna Riksdag, i Nåder äskade serskilda creditiv, för alt förskottsvis och emot ersättning af först för spanmål inflytande tullmedel, kunna lill behöfvandes undsättning under missväxtår begagnas; så föreställer sig Utskottet, att ett sådant credilivs anvisande numera kan undvikas, utan att saknaden deraf bör kunna medföra några äfven tyr liga eller menliga följder för de orter, der missväxten inträffat.
Enligt här ofvan anförda uppgift, utgjorde vid början af sednast förflutna månad den i Rikets Ständers Bank inneståencle contanta och till dy^lika undsättningar disponibla behållning .
. R:dr 185,^25: 24- 8. samt det till Riksgälds-contoret återbetalda beloppet utaf 183o års undsättnings-creditiv . 23o,ooo, — — Härförulan torde såsom temligen säker tillgång för samma ändamål efter först inträffande missväxt kunna beräknas de, under åren 1841 —i 843, meddelade låne-underslöd, som före slutet af innevarande år skola återbetalas, utgörande tillsammans 4r>or8.
— — Dessa summor å tillhopa . . Ridr 436,743. 24- 8. komma att vidare ökas med de tullafgiler för spanmål, som dels under sista månaderne af nästlidet år ingått, och dels under innevarande år varda er - Stats-Utskotteis Utlåtande, N.o 160. 9 erlagda, äfvensom med de medel, hvilka ofördröjligen synas höra vara alt förvänta i ytterligare afbetalning å de ännu qvarstående äldre undsättningsskulderna.
Då således, oberäknadt de till allmänna arbeten anslagna och till understöd medelst arbetsförtjenst disponibla tillgångar, ett contant belopp af mer än 5oo,ooo R:dr redan under detta år kan, i den olyckliga händelse, att en allmännare missväxt skulle inträffa, af Kongl. Maj:t användas till undsättningar åt behöfvande, finnér Utskottet sig föranlåtet att, med afstyrkande af Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Majrt i afseende på ett serskildt undsättnings-creditivs anvisande föreslagit, hemställa, att det vid sednaste Riksdag, i anseende till obetydligheten af de då disponibla undsättnings-medlen, beviljade och å RiksgäldsContoret anvisade enahanda creditiv å 100,000 R:dr må upphöra.
Häremot anser sig Utskottet, i öfverensstämmelse med dess ofvan yttrade åsigter, böra tillstyrka, att till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för undsättningar åt behöfvande vid och efter inträffade missväxter, under hufvudsakligt iagttagande af de vid sednast förflutna Riksdag fastställda grunder, må fortfarande intill Rikets Ständers nästa sammankomst anvisas: 1:0 hvad, som utaf i83o års undsättnings-creditiv-medel influtit och dels är i Rikets Ständers Bank innestående, dels blifvit till Rik sgälds-Contoret återlemnadt, jemte hvad som af dessa medel kan ytterligare inflyta genom återbetalning af härutaf meddelade låne-understöd eller försäljning af den till sådana understöds godtgörande lefvererade spanmål; och yv 2:0 de medel, hvilka, sedan början af November månad 184r» ingått såsom tull-afgifter för till Riket införd utländsk spanmål, äfvensom de hädanefter, under fortfarandet af en stadigvarande spanmålstull, ingående enahanda afgifter.
Men på det att den, såsom här ofvan uppgifvits, i Banken innestående, odisponerade behållningen af nyssberörde tullmedel må under tiden intilldess densamma behöfver användas för det ändamål, hvartill den är afsatt, Bih. till R.
Prot. 18-15, 4 Sami. 1 A/d. 40 Haft. 2 iO Stats-Utskoltels Utlåtande, N.-o 160. kunna för andra stafsutgifter Begagnas och i allmänna rörelsen äter ingå, får Utskottet hemställa, att nämnde contanta behållning må, i likhet med hvad som, angående inbetalningarne å i83o års undsättningscreditiv, förut är stadgadt, till Riksgälds-contoret öfverlemnas, emot skyldighet föri detta Werk att de sålunda emottagna medlen Kongl. Maj:t för det dermed afsedda ändamål, på skeende reqvisition, tillhandahålla.
Slutligen får Utskottet, beträffande de i oftaberörde Nådiga Proposition till Rikets Ständers afgörande hänskjutna frågor om afskrifning af åtskilliga i räkenskaperna för allmänna roagazins-fonden upptagna tillgångar, äfvensom i fråga om de uti samma Proposition till Rikets Ständer öfverlemnade n:ne underdåniga ansökningar, åberopa sina härom under N:ris 8r, 91 och i43 afgifna serskilda utlåtanden.
Stockholm den 2t Januari i845.
Af Herr Friherre Palmstjerna: ”Enär Utskottets beslut icke synes mig tillfyllestgörande för det vigtiga ändamål, som genom Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition åsyftas, måste jag deremot reservera mig.
Jag är af den mening, att då Kongl. Maj:t ansett creditiv vara nödvändigt utöfver de i öfrigt kände tillgångarne, om hvilkas belopp Kongl.
Maj:t icke mera än Utskottet varit uti okunnighet, så hade creditiv bordt beviljas; samt att någon mindre summa hade bordt ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, att utan återbetalningsskyldighet kunna användas till undsättning åt sådane behöfvande, hvilkas belägenhet hvarken medgåfve tillgångar till återbetalning, eller tillfälle till arbetsförtjenst eller medförde åliggande för andra att dem uppehålla.
Derjemte anser jag, att allt det, som Rikets Ständer anhålla, att Kongl. Maj:t läcktes låta iagttaga vid ifrågavarande medels användande, hade bordt på ett ställe sammanföras, såsom ett fullständigt Rikets Ständers beslut uti ämnet.
Af dessa skäl anser jag, att Utskottet hade bordt tillstyrka Rikets SLänder att: 1:0 Hos Kongl. Maj:t underdånigst anmäla, alt Rikets Ständer fortfarande till Kongl.
Nådiga disposition för behöfvandes undsättning under missväxt-år anvisa: Stats-Utshottets Utlåtande, N'o 160.