Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med afgifvet förslag till reglering af utgifterne under Riksatatens öde ITnfvudtitel har Kongl. Maj:t uti sin Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, under åberopande af de i bifogadt Statsråds-protokoll öfver Sjöförsvars-ärenden af den 8 November nästlidet år utvecklade skäl och med hänvisning till de upplysningar, samma protokoll innehölle, behagat föreslå, att följande, till ständige behof ej hänförlige, anslag, hvilka för Sjöförsvarets fullständiga ordnande ansetts crforderlige, nu måtte af Rikets Ständer anvisas, nemligen: för iståndsättande, till återstående delen, af så väl flottan tillhörande fartyg, som etablissementerne, äfvensom till förrådens kompletterande 1,000,000 r:dr, att under fyra år, med Udel eller 250,000 r:dr årligen, utgå, samt för anskaffandet af 11,000 munderingar för Sjöbevärings-manskapets räkning till krigsbehof, 240,000 r:dr, att utgå på 3 år med Udel årligen, Vid pröfningen af dessa frågor har Utskottet jemväl tagit i öfvervägande ett hos Borgare-ståndet, uti afgifvet, till Utskottet remitteradt, memorial, af hr F. A. Rinman framställdt förslag om bestämd fördelning Skärgårds- och ÖrIogs-flottorne emellan af de anslag, som till Sjö-försvarets ordnande beviljades; och får Utskottet, till följd af ämnets beskaffenhet, öfver denna framställning först afgifva utlåtande.
* Uti nämnde memorial, vid hvars remitterande flere
Borgare-ståndets ledamöter sig yttrat och på anförde skäl afstyrkt bifall till detsamma, har hr Rinman påkallat Rikets Ständers uppmärksamhet å angelägenheten, att de be - 12 Stala-Utskoltats Utlåtande, N:o 152. slut, som Rikets Ständer fattade, angående användandet af anslagen för rikets sjö-försvar, lemnades så bestämda, att olika åsigter om delas rätta tydning icke kunde uppstå, samt, med afseende härå och då anslagen till kust-försvarets och det yttre sjö-försvarets materiel tillförene varit skilj da, oell Sverige, enligt motionärens tanka, endast genom vidtagande af en dylik åtgärd kunde framdeles i verkligheten erhålla ett rätt ordnadt och alltid färdigt sjö-försvar, samt de mångåriga striderne om do båda vapnens företräde derigenom till stor del komme att upphöra, föreslagit, att de medel, sorn af Rikets nu församlade Ständer till berörde föremål beviljades, mätte så fördelas, att kust-försyaret deraf erhölle två och det yttre sjö-försvaret tre femtedelar.
Utskottet, som icke kan göra anspråk på egandet af den sakkunskap, som erfordras för att bedöma ändamålsenligheten af en fördelning de olika sjövapnen emellan af de medel, som för sjö-försvaret anslås, än mindre om den af motionären föreslagne eller någon annan grund för fördelningen är den rätta, finner deremot flere svårigheter möta för tillvägabringande af en sådan fördelning.
Åtskilige af Flottans förråder äro nemligen gemensamma för de båda vapnen och skulle genom särskiljande af anslagen äfven komma att fördelas, hvilket åter måste förorsaka ökade kostnader för Stats-verket samt ett mera inveckladt redo vis nings-sätt vid förvaltningen af de till sjö-försvaret anslagne medel.
Det synes ock Utskottet tvifvelaktigt, huruvida en del fartyg, såsom ångfartyg m. fl. kunna bestämdt hänföras till det ena eller andra vapnet, eller om de icke- rätteligen böra' anses tillhöra båda.
För öfrigt och då Rikets Ständer vid sednaste riksdag uttryckt den åsigt, sorn jemväl af Utskottet delas, att den materiel, sorn finnes, bör iståndsättas, samt en, i öfverensstämmelse med denna grundsatts uppgjord, plan för sjö-försvarets ordnande blifvit af Kongl. Majit vid denna riksdag framlagd, skulle en sådan fördelning af anslagen, som af motionären blifvit ifrågasatt, sannolikt lägga hinder i vägen för verkställigheten af denna plan.
Utskottet an-er derföre, att det bör på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning bero att. med afseende å de olika vapnens behof deraf, dem emellan fördela de medel, sorn för ändamålet an läs.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt hemställer Utskottet, att den af hr Rinman väckta motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd färanleda.
Hvad nu angår det af Kongl. Majit för iståndsättande af Flottans materiel äskade anslag af 1,000.000 r:dr, får Utskottet anföra, att vid sistlidne riksdag Rikets Ständer beviljade ett anslag af G00,000 ridr, att med Udel under hvardera af åren 1851, 1852 och 1853 utgå och användas till kompletterande-af förrådeme, samt de skepp och fartyg, hvilka Kongl. Majit ansåge förtjena göras till krigs-bruk användbara, äfvensom till andra för krigs-materielens iståndsättanck Slata- Utskottets Utlåtande, N:» t$2, 13 oundgängliga mindre arbeten.
Af här ofvan omförmälda Statsråds-protokoll, samt dervid fogade förteckningar oell uppgifter, inhemtas, att under loppet af åren 1832, 1853 och 1854' en betydlig del af Flottan blifvit och blifv.er i fullt tjenstbar! stånd försatt, samt, att genom beviljande af na äskade anslag, kompletteringen af återstående delen utaf do Flottan tillhörande fartyg kan tilivägabringas så snart, att den befintliga materielcn vid 1857 års utgång varder fullständigt iståndsatt.
Detta ändamål, eller Flottans skydsamma försättande i det skick, att den vid ett utbrytande krig utan dröjsmål kan användas till Fäderneslandets försvar, är, i Utskottets tanka, af så maktpåliggande beskaffenhet, att för dess ernående, äfven de största uppoffringar böra göras.
Och, som ostridig tär, att en dylik, materiel ens, komplettering icke låter verkställa sig i behofvets stund, samt att ju fortare densamma kan ske, desto mindre blifva dermed förenade kostnader, anser sig
Utskottet icke böra föreslå någon inskränkning i den af Kongl. Majit för ändamåjet begärda summa.
Då emedlertid Rikets Ständer redan genom bifall till Utskottets betänkande N:o 18 beviljat, dels till komplettering af linieskeppen Gustaf den Store och Dristigheten med inventarier m. m. 124,148 r:dr, dels ock till kostnader ior extra arbetsbiträde vid dessa linieskepps kompletterande 12,000 r:dr, eller tillsammans 136,148 ridr, hemställer derföre Utskottet, att Rikets Ständer nu må för ifrågavarande ändamål, utöfver redan anvisade summa af 136,148 r:dr, bevilja, för innevarande år, ytterligare 113,852 r:dr och för hvardera af nästkommande 3 år 250,000 r:dr årligen.
Beträffande derefter Kongl. Majrts
Nådiga framställning om anslag till Sjöbeväjrings-manskapets beklädnad, gifver Statsråds-protokollet vid handen, att, i händelse af krig; skulle, utom de vapnet tillhörande staiptrupper, omkring 2000 af b eväringsmanskapet komma att tjenstgöra å den seglande flottans fartyg, san.;; ungefär 6000 å Skärgårdsflottan, hvarjemte för etablissementerne och sjöfästningarnO omkring 3000 af samma manskap erfordrades, eller tillsammans 11,000 beväringsskyldige; och borde alltså ett lika antal beklädnader för desse anskaffas, hvartill, under iakttagande af all möjlig, med ändamålet förenlig, inskränkning i persedlarnes antal och med afräkning af ett, efter behållningar , från de s-ednaste krigsåren bildad!, för beväringsmanskapets behof afsedt och sedermera städse underhållet beklädnads-förråd, af tillsammans 2000 munderingar utaf äldre modell, det äskade anslaget af 240,000 r:dr ansåges behöiligt.
Då något, behofvet motsvarande, reserv-förråd för Sjöbevärings-manskapets beklädnad icke förefinnes, samt angeläget är, att, för flottans skyndsamma 14 Stafs- Zj t sko t tets Memorial, N:o 153. bemanning samt etablissementernes försvar i händelse af krigsutbrott, åtgärder i tid vidtagas för tillvägabringande af beklädnad i beredskap för den del af bevärings-manskapet, som dervid måste i tjenstgöring ingå, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer, som, genom bifall till Utskottets, under N:o 1“8 afgiina utlåtande, till omförmälda ändamål redan anvisat ett belopp af 80,000 r:dr, måtte dertill ytterligare anslå en summa af 160,000 r:dr, att utgå med 4:del under hvartdera af nästkommande 3 år.
Aok. till Exp.-Utsk. d. 3 Juni 1854, kl. 5 e. m.
Memorial, i anledning af ålerremiss ä Utlåtandet N:o 78.
Från Borgare-ståndet har Stats-Utskottet erhållit återremiss å Utskottets utlåtande N:o 78, angående ett föreslaget nytt låns beviljande åt det för hamnanläggningen vid Kongsbacka bildade Aktie-bolag; —fr men som de öfrige trenne Riks-standen bifallit samma utlåtande, så kan Utskottet icke taga vidare befattning med detta, enligt 75 § Riksdags-ordningen, af Rikets Ständer redan afgjorda ärende.
Stala-Ufakultets Memorial, N:o 154. 15 N:o IW.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Juni 1854, kl. 5 e. m.
Memorial, i anledning af ålerremisser å Utlåtandena N:o 75, angående medels anvisande till lån för Kyrkobyggnader, och N:o 77, angående elt föreslaget lån till Oskars församling i Kalmar län. (R:GS Afd.) Preste-ståndet har till Stats-Utskottet återremitterat ofvannämnde 2:ne utlåtanden ; men som desamma, enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag, äro af de trenne öfriga Riks-stånden bifallna, hvadan de deruti behandlade frågor således, jemlikt Riksdags-ordningens 75 §, måste anses vara af Rikets Ständer afgjorda, kunna de erhållna återremisserna icke föranleda tDl någon ytterligare åtgärd å Rikets Ständers sida.
Stockholm den 30 Maj 1854. 16 L ~'tehaUe-ti Memorial, Av o /53. IV. o 155.
A »k. tiH Exp.-Utsk. d. 8 Joni 1854, k!. 6 e. to. Memorial, i anledning af återr arniss å Utlåtandet N:o 5H (E:GS Afd.)
På grond af gjorda anmärkningar, har Ridderskapet och Adeln återremitterat Stats-Utskottets utlåtande N:o 58. angående vackt fråga om anstånd med återbetalningen af det, staden Sölwesborg, vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade hamnbyggnads-lån; men som, enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, de 3:ne öfriga Riks-stånden bifallit samma utlåtande, så måste denna fråga, jemlikt 75 § Eiksdags-ordningen, anses vara af Rikets Ständer afgjord; hvadan den beslutade återremissen ieko kan till någon vidare åtgärd föranleda.
Stockholm den 30 Maj 1&54.
R-:o 156.
Slats-Ulskoltets Utlåtande, N:o 156. 17 N:o 156.
Ank. tili Exp.-Utsk. den 3 Juni 1854, kl. 5 o. m.
Utlåtande, med anledning af erhållna äterremisser i fråga om det för staden Christianstad begurda ytterligare låne-understöd.
(R:GS Afd.) Stats-Utskottets under N:o 59 afgifna, samt af Ridderskapet och Adeln bifallna utlåtande, angående hr C.
Österbergs motion om beviljandet afettnytt lån å 100,000 r:dr åt staden Christianstad, liar af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden blifvit till Utskottet återremitterad!, sedan motionären, viel detta utlåtandes föredragning hos Borgare-ståndet, förklarat, att han inskränkte sin å stadens vägnar i motionen framställda begäran till anhållandet om ett låne understöd af 20,000 r:dr, hvilket belopp skulle ungefärligen motsvara kostnaderna för de arbeten, som ännu återstode, innan hamn-anläggningen vid Åhus kunde anses fullbordad, samt nämnde stad och kringliggande landsort komme i åtnjutande af dermed för dem åsyftade fördelar; varande för öfrigt, såsom skäl för de yrkade återremisserna och det numera nedsatta låne-beloppets beviljande, hufvudsakligen anfördt: att staden Christianstads, af Utskottet vitsordade, nitiska verksamhet och ansenliga uppoffringar för de inom och i närheten af samma stad tillvägabragta allmänt nyttiga företag borde å statens sida understödjas med det jemförelsevis ringa lån, som nu vore begärdt, helst med undantag af det till hamn-byggnaden vid Åhus beviljade anslag af 15,000 r:dr, denna stad allenast erhållit sådana understöd, utaf allmänna medel, som antingen redan blifvit eller framdeles varda återbetalda; att de lån, af hvilka Christianstad, efter den staden öfvergångna eldsvåda, i likhet med andra brandskadade städer. kommit i åtnjutande, icke borde tagas i beräkning vid fråga om särskilda Di/t. till II St.
Fröt. 1853 £ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 11 Haft. 3 18 Slats- Utskottets Utlåtande, N:o 156. stats-bidrags beviljande åt detta samhälle, för förbättrandet af dess kommunika. tions-anstalter; att, enligt det af vederbörande embetsmyndighet uppgjorda kostnadsförslag för omförmälda liamn-anläggning, skulle de härmed förenade kostnader allenast uppgå till 85,201 r:dr 16 sk., eller blott något mer än hälften af det belopp, 140,049 r:dr 21 sk. 7 rrst., som arbetets utförande i öfverensstämmelse med den derför af Kongl. Maj:t i Nåder fastställda plan kostat; samt att då staden Christianstad, som, med förtroende till denna kostnadsberäknings tillförlitlighet, åtog sig att utföra meranämnde arbetsföretag, derigenom ådragit sig en högst betungande skuldsättning, syntes det billigt, att staten, genom något ytterligare bidrag, underlättade liqviderna för denna skuld oeh sålunda i någon mån lindrade det af kostnadsförslaget missledda samhällets uppoffringar.
Detta med hrad mera angående ifrågavarande lån blifvit yttradt inom de 3:ne Kiks-stånd, som återremitterat
Utskottets härom afgifna utlåtande, har Utskottet tagit i öfvervägande, men dervid ieke funnit anledning frånträda de i samma utlåtande af Utskottet uttalade åsigter.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter, och då, enligt hvad Utskottet förut upplyst, de beräknade kostnaderna för ännu återstående arbeten i Åhus hamn endast uppgå till 5,530 r:dr, samt det särskilda lån å 12,000 rrdr, som staden Christianstad utaf handels- oeh sjöfarts-fonden erhållit, blifvit af Kongl.
Maj:t i Nåder beviljadt, just med afseende å den tillökade kostnaden genom arbetets utsträckning utöfver den derför först uppgjorda plan och kostnadsberäkning, anser sig Utskottet, oaktadt den af motionären förordade nedsättning af det Iåne-belopp, som han sjelf fö reslagit, böra förnya sitt afstyrkande af Rikets Ständers bifall till det vid donna, riksdag för oftanämnda stad begärda ytterligare lån.
Maj 1854. fi-n/s- Utskottets Memorial, X:a 157. 19 Åivk. till Exp.-Utsk. d. 3 Jtiui 1S54, kb 5 c. ni.
Memorial, med förslag lill allmänna iakttagelser och föreskrifter fihr- erhållandel och utbekommandet af Stals-bidrag lill hamnar h kanal-byggnader samt v äg-för b allri agar och v atlen-aflaggning ar.
.femte de särskilda, efter harvid rdrekommandc skiljaktiga förhållanden lämpade, vilkor och stadganden, sorn,, vid beviljandet och anvisandet af statsbidrag för åtskilliga i både allmänt och enskildt hänseende gagnande arbetsföretags utförande, blifvit under föregående riksdagar meddelade, hafva Rikets Ständer fastställt vissa allmänna grunder och föreskrifter rörande sättet, ordningen och vilk oren för dylika stats-bidrags erhållande och utbekommande samt återbetalning.
Då Stats-Utskottet anser, att sådana allmänna stadganden jemväl under innevarande riksdag böra meddelas i afseende på de stats-anslag eller läne-undcrstöd, hvilka för enahanda föremål varda af Rikets nu församlade Ständer beviljade, har Utskottet, före afgifvandet af sina infordrade yttranden angående de i Kongl. Majrts
Nådiga propositioner eller härom, väckta motioner föreslagna anslag eller län till de företag, som. enligt Utskottets åsigt, böra med bidrag af allmänna medel befrämjas, trott sig böra uppgöra och särskildt underställa Rikets Ständers pröfning och fastställelse förslag till dessa stadganden.
Härvid har Utskottet funnit sig ega all anledning föreslå bibehållandet och en fortsatt tillämpning al de vilkor och grunder samt öfriga allmänna bestämmelser, som uti ifrågavarande, hänseende vid .sednast© riksdag stadgades och uti 100 § af det för Riksgähls-kontoret då utfärdade reglemente finnas intagna, helst, såvidt Utskottet erfarit, någon väsendtlig anmärkning omot sagde föreskrifters Iämp - 30 Stats-Utskottets MemorialN:o 157. lighet och ändamålsenlighet icke förekommit under den tid desamma redan tilllämpats.
Utskottet, sorn vid detta tillfälle ansett sig jemväl böra föreslå lydelsen af den § i det nya reglementet lör Riksgälds-kontoret, deruti de allmänna grunder och föreskrifter, hvarom nu är fråga, skola till fullmäktiges kännedom och efterrättelse meddelas, får alltså hemställa, att Rikets Ständer måtte besluta, samt till införande i nyssberörde reglemente godkänna följande stadganden:
Utom de särskilda vilkor och bestämmelser, sorn, enligt Rikets Ständers härom fattade beslut, komma att tillämpas i afseende på de stats-bidrag, som under innevarande riksdag varda (blifvit) till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade för hamn-byggnader, kanaler och andra vallen-kommunikalimer sami v ä"-aniULrart in srar O OO o och viig-förbättringar jemte bro-byggnader, äfvensom för valten-aftappnings- och 'odlings-förelag, hafva här nedan intagna allmänna grunder och föreskri fler, i afseende på sådana stats-bidrags erhållande och åtnjutande, blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvilka föreskrifter, så vidt icke härifrån skiljaktiga bestämmelser eller stadganden blifvit för de beviljade anslags- oell låne-summorna särskildt meddelade, således böra vid förekommande frågor 0111 utbetalningen af dessa anslag och lån iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o.
För hvarje företag måste en arbetsplan, upptagande tiden när det sednast skall börjas och när det kan anses böra blifva fullbordadt, hafva vunnit Kongl. Maj:ts Nådiga fastställelse. 2:o.
Då arbetsföretaget afser väg-förbättring, väg-omläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafvå afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o.
Derest hamn- och kanal- eller andra likartade afgifter, efter arbetsföretagets fullbordande, skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig, sorn skäligen låter sig göra.
Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas, med mindre Kongl. Maj:t, på grund af särskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart 5:te år till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss af Kongl. Maj:t fastställd procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Maj:t likaledes bestämd, andel utaf de afgifter, som uppbäras, till reparations-fond afsättas.
Sfats- Utskottets Memorial, N:o 157. 21 o.
Dä ett arbetes utförande öfverlemna?
till stad. menighet, bolag eller enskilde, bör alitid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af Kongl. Majit i Nåder godkändt.
Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde, dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörande» kontroll, fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, utgöra hvad som utöfver stats-bidraget kan erfordras. o.
För fullgörande af sådant kontrakt, äfvensom för. de lyftadé statsmedlens återbäring, ifall mot kontraktet brytes, bör ställas sådan säkerhet, som af Kongl. Majit i Nåder godkännes, o. Af Kongl. Majit eller af Fikets Ständer beviljadt anslag eller lån kan i allmänhet icke utbekommas förr, än arbetsföretaget blifvit börjadt, hvarefter utan återbetalnings-skyldighet anslagna medel få, successivt och i mån af arbetets fortgång, lyftas vid de terminer, som i kontraktet finnas utsatta eller särskildt af Kongl. Majit föreskrifvits; börande, så vida icke Kongl. Majit, med afseende å särskilda förhållanden, prÖfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess arbetet är vederbörligen afsynadt och godkändt.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnats, lyftas, på en gång, vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullgörande, sådant åstunda.
Alla stats-bidrag. som under denna riksdag blifvit uti ifrågavarande afseenden beviljade, skola från Riksgälds-kontoret utbetalas antingen omedelbart eller ock genom Konungens vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, som fått sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt stats-bidrag utbetalas, hos Riksgälds-kontoret företes: a) om arbetets utförande afslutadt och godkändt kontrakt; />) af Kongl. Majit godkänd säkerhets-handling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring; c) behörigt intyg, att arbetet är börjadt, samt derjemte, då statsbidraget skall utgå såsom lån; d) en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, af Fullmäktige godkänd, skuldförbindelse, som, i fråga om låne-understöd för vattenaftappning eller annat odlings-företag, skall innefatta vederbörandes betalnings-ansvar, intilldess sådant lån, jemlikt Kongl, kungö - S/u/s- Ulskblleh Memorial, N:o 157. relscrna af elen 13 Juni 1845 och elen 3 November 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft saint uti jordebok, på föreskrifvet sätt. antecknats; och €*) af Fullmäktige godkänd borgen eller säkerhets-handling för den afgiina skuldförbindelsens uppfyllande. 8:o.
De lane- och säkerhets-handlingär, som för stats-bidragets utbekommande, till Eiksgälds-kontoret aflemnas, förblifva uti kontorets vård: dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigheter kunna blifva i behof att begagna, till dem, på behörig reqvisition. utlemnas.
. <ko.
I händelse afvikelse, utan vederbörligen vunnet tillstånd, skulle ske från den af Kongl. Majit
Nådigst fastställda arbetsplanen, eller arbetet icke inom den derför bestämda tid fullbordas, ankommer på Kongl. Majit att låta inställa all vidare, utbetalning af stats-bidraget samt återfordra hvad deraf uppburits, att, på en gång eller successivt, till Eiksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl. Majit, finner för godt att.i Nåder bestämma; dock lärer, så framt längre anstånd, än intill nästa riksdag, skulle anses erforderligt, frågan härom i Nåder öfverlemnas till Rikets Ständers pröfning.
Fullmäktige tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. 10:».
Stad. ort. bolag eller enskilde, som af ett genom stats-bidrag befordradt företag komma att draga omedelbart gagn, böra, i den mån Kongl. Majit pröfvar skäligt, jemväl till dess fullbordande bidraga, antingen genom kontant tillskott eller med materialier och arbete. 1 annat läll beror af Kongl. Majit att inställa utbetalningen af de beviljade medlen.
1 I :o.
Vid alla. med stats-bidrag i större eller mindre mån understödda, arbeten, böra företrädesvis, der sig göra later,- tjenst- och sysslolösa persöner användas. 12:o.
Dc arbets-företag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag äro eller varda beviljade, böra sednast under loppet af år 1856 påbörjas; kommande hvad som Rikets Stander nu anvisat för de, vid sagde års utgång, icke påbörjade arbeten att reserveras till Rikets Ständers disposition. l3:o.
För utbekomna låne-understöd till vatten-aftappningar eller odlings-företag, bör. efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder låne-medlen från Riksgälds-kontoret först iitbekommits, årligen erläggas ätta procent å hela den lyftade låne-summan, hvaraf ränta godtgöra» efter två för hundra af. obetalda kapital-beloppet, och det.
Stafs- Ulskotleis Memorial, N:o 157.
23 öfriga utgör afbetalning derå.
I afseende på sättet oell an-varigheten för dessa inbetalningars verkställande, lända ofvanåberopade Kong!, kungörelser af den 13 Juni 1845 och dea 3 November 1848 tili efterrättelse. 14:o.
F ör andra, till vissa företags befrämjande beviljade, lån skola,, i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, ärligen, efter slutet af det år, hvarunder låne-medlen utbekömmits, erläggas sex procent af hela den lyftade låne-summan, hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
Doek som särskild årlig ränte-liqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuld-förbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fidla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagare pligtig, att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fern procent årlig ränta, intilldess betalning sker. 15:o.
Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som, i följd al'erhållna anslag eller lån, föranledas för Riksgälds-kontoret, skela, utan undantag bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift härom uti kontraktet eller afgifvande särskild förbindelse införas.