Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den indelta arméen utgör nu en stam för beväringen, och är, såsom sådan, behöflig för dess bildande till krigsyrket, men skulle, om den minskades, icke blifva tillräcklig för detta ändamål, med mindre beväringsmanskapet er holle en större öfning och en mera utsträckt exercis än åt detsamma nu lemnäs.
Med afseende härå samt då vid beviljandet af anslag till beväringsmanskapets vapenöfningar, Rikets
Ständer ej afsett en längre exercisetid för beväringen, än som hittills egt rum, få Utskotten tillstyrka att omförmälde förslag må förfalla.
Hvad sedermera angår den ifrågaställa jemkningen af rust- och roteringsskyldigheten; så ehuru det måste medgifvas, att denna skyldighet nu flerstädes trycker rust- och rotehållare ojemnare, än vid den tid, då indelningsverket inrättades, hvilket härleder sig deraf, att jordegendomars godhet och värde i förhållande till hvarandra oupphörligen undergått förändring; och att således en jemkning i rust- och roteringsskyldigheten knappast skulle hinna verkställas, innan en ny sådan jemkning blefve af nöden; samt att det icke öfverensstämmer med rättvisa och billighet, att den, sorn genom kostsamma odlingar förbättrar sitt hemman, eller den, som ett sådant hemman förvärfvar, skall i och för denna förbättring få vidkännas ett ökadt onus.
Och då alltså en så beskaffad rolejemkning, som motionären föreslagit, skulle innebära en obillighet emot dem, som förbättra sina egendomar, och ändock icke kunna så verkställas, att ju ej, innan en föga aflägsen framtid, nya ojemnheter i roteringsskyldigheten skulle uppkomma, anse
Utskotten sig böra afstyrka bifall till ifrågavarande förslag.
Vidkommande sedermera det här ofvan omförmäldte förslag, om båtsmanshåilets indragning samt flottans förläggande till hufvudstaden; så få Utskotten i den förra frågan åberopa det af Utskotten under N:o 9 i samma ämne afgifna och af Rikets Ständer gillade utlåtande, samt hvad den sednare frågan angår endast yttra, att då farvattnet i Stockholms skärgård vanligen en längre tid af året än det vid Carlskrona, är isbelagdt, samt kostsamma dockor och andra inrättningar för flottans behof finnas i nämnde stad, men deremot saknas i hufvudstaden, till följe hvaraf den föreslagna förändringens verkställande skulle medföra högst betydliga kostnader, och dertill kommer att förslagets sättande i verket, skulle medföra den olägenhet, att rikets södra provinsers kuster under en stor del af året lemnades utan försvar, Utskotten Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utskottens Utlåtande, iV.o 28.
11 jemväl afstyrka bifall till förslaget i delta afseende.
Slutligen och beträffande de jemväl väckta frågor, att flottan måtte »bemannas med förhyrdt sjöfolk» samt »linieskeppen utdömas»; så få Utskotten i afseende å förra frågan endast erinra, att
Utskotten förut afstyrkt förslag om indragning af båtsmanshållet, som är afsedt för flottans bemannande, och hvad den sednare angår, hänvisa till hvad Stats-utskottet i ämne af enahanda beskaffenhet yttrat i sitt utlåtande JV2 74, angående regleringen af utgifterna under riks-statens femte hufvudtitel; och få alltså Utskotten tillstyrka, att dessa tvänne frågor ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Reservation anmäldes af Anders Persson från Örebro län.
, Ank. till Exp. Utsk. den 13 Juni, kl. 2 e. m.
Utlåtande i anledning af vacht fråga om befrielse från eller lindring uti roterings-besvdret får komminister-bostället Kåreslätt i Wexio stift.
Uti en hos högvördiga Preste-ståndet väckt motion, har herr biskopen öfver Wexiö stift, Heurlin, anfört att komministern i Hylletofta komministratur uti Bringetofta pastorat af Westra härad och nämnde län, endast egde i aflöning 2S tunnor spanmål jemte afkastningen af bostället Kåreslätt, Vs hemman, hvilket vore af så ringa bördighet, att derå föddes, förutan den till komministerns tjensteresor nödiga häst, endast 3 eller 4 boskapskreatur; att sädesafkastningen i allmänhet utgjorde blott 4 tunnor råg och 16 tunnor hafre, och att, oaktadt denna komministratur vore bland de svagaste i hela stiftet, densamma likväl vore betungad icke allenast med skyldigheten att utgöra augmentsränta till ett medelbelopp af 10 r:dr årligen, utan äfven med ordinarie rotering, samt derjemte erlade 10 kappar kronotionde; och har motionären derföre föreslagit, att så vida detta boställe icke kunde befrias från utgörandet af alla dessa onera, hvilket motionären i första rummet önskade, Rikets Ständer, enär något oroteradt hemman, på hvilket det hemmanet Kåreslätt åliggande roteringsbesvär kunde öfverflyttas, icke, så vidt motionären kände, funnes, måtte bevilja en årlig ersättning för detta besvär, beräknad efter ortens markegångspris; förmenande motionären, det en sådan åtgärd 12 Stais- samt Allm.
Besv.- och Ekon.-Ulskoltcns Utlåtande, N:o 28. stöde i öfverensstämmelse med det beslut, som Rikets sist församlade Ständer lättat i eu dylik fråga; och hafva i denna motion förenat sig herr professorn N. Lindgren samt herr prosten Ahlstrand.
Sedan Stats-utskottet, till hvilket denna motion blifvit remitterad, ansett sig böra densamma gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet behandla; hafva Utskotten tagit frågan i öfvervägande, och få vid motionens besvarande upplysa, att Kongl. Majit, genom resolution den 22 April 1735 uppå presterskapets besvär vid 1734 års riksdag, förklarat samtliga kapellanerna i riket ega rätt, att från deras boställen få öfverflyttad derå varande ordinarie rotering på annat, inom kompagniets stånd befintligt, oroteradt hemman, för så vidt bostället icke öfverstége ett halft mantal; och ehuru, enligt de upplysningar Utskotten erhållit, något oroteradt hemman icke skall finnas inom det kompagnies stånd, der bostället Kåreslätt är beläget; anse Utskotten dock de förhållanden, som herr biskopen Heurlin, på sätt ofvan är nämndt, upplyst, vara af den beskaffenhet, att Utskotten finna bostället böra befrias ifrån den lunga, som detsamma af dess indelning till ordinarie rotering nu vidkännes, hvarföre Utskotten, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer, vid 1840 års riksdag, hos Kongl. Majit i underdånighet begärde, i afseende å kyrkoherde-bostället
Torps befrielse från sådan rotering, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att omförmälde komministers-boställe måtte varda fran dess nuvarande ordinarie roteringsskyldighet befriadt, samt, i likhet med öfriga sådana boställen, endast lill extra rotering förbindas, derest något annat, inom kompagniets stånd varande, oroteradt hemman finnes, hvarå berörde roteringsskyldighet kan ölverflyttas; men att, derest sådant hemman icke finnes, utan bostället måste i rotering qvarstå, boställs-innehafvaren måtte tilldelas ersättning af rotefrihets-medel, till så stort belopp, som, efter hvarje års markegång, motsvarar den bostället nu åliggande roteringsskyldighet.
Hvad deremot beträffar motionärens förslag, att bostället äfven måtte befrias från erläggandet af augments-ränta och kronotionde; så enär boställsinnehafvaren icke eger någon rättighet till åtnjutande af en sådan förmån, hemställa Utskotten, att motionen i denna del måtte förfalla.
IScsv.- och Ekon.-Ulskollens Utlåtande, N:o 29. 13 N:o 29.
Utlåtande i anledning af väckte motioner om Smålands Husarregementes afsittande, emot erläggande af hästvakansspanmål.
Uti serskilda inom hedervärda Bondeståndet väckte, till Statsutskottet remitterade motioner, dels af riksdagsfullmäktige!! P. J. Pettersson från Jönköpings län, med hvilken sig förenat Andreas Bengtsson från samma län, dels af riksdagsfullmäktige Petter Pehrsson, i hvars motion sig förenat riksdagsfullmäktige A. Sandstedt från nämnde län, J. P. Danielsson och C. M.
Engström från Kalmar län, samt G.
Johansson från Kronobergs län, har blifvit föreslaget att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Smålands Husarregemente måtte få afsitta, emot åliggande för rusthållarne att erlägga vanlig hästvakans-afgift, eller 7 tunnor spanmå! för hvarje häst, som komme att indragas.
Till grund för detta förslag hafva motionärerne andragit: att Sverige egde en allt för stor kavalleri-styrka; att delta kostsamma vapen borde förläggas till landets bördigaste provinser, deribland Småland ingalunda kunde räknas; att de hästar, som erfordras för Smålands Hussarregemente, icke kunna uppfödas inom provinsen, utan måste köpas från Östergöthland, till följd hvaraf ock inträffade att de, efter någon tids vistande i Småland, der utfodringen vore mycket sämre än på förra stället, blefvo odugliga och kasserades; att regementet vöre förlagdt på en sträcka af 20 mil, hvaraf svåra skjutsningar uppstode vid tillfälle af stormöten och kommenderingar; att kavalleriet i det rika Östergöthland fått afsitta, samt slutligen att staten genom den föreslagna åtgärden skulle på 10 år vinna den betydliga summan af 550,000 r:dr, oberäknadt alla räntor af officershästhemmanen samt den besparing, som genom indragning af en del af befälet skulle ernås.
Sedan Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskotten sammanträdt för denna frågas behandling, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande.
Yid afgifvande af sitt utlåtande få Utskotten först upplysa, att, vid 1840 års riksdag, rikets då församlade Ständer hos Kongl. Majit af anförde skäl anhöllo, att, derest Kongl. Majit funné sådant lämpligt, Kongl.
Majit måtte i Nåder tillåta, att Smålands Hussarregemente finge mot samma %illkor, och i likhet med hvad som för Smålands Grenadierbataljon förut egt rum, afsitta, emot erläggande 14 Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottens Utlåtande, N:o 29. af hästvakansafgift; men att Kongl. Maj:t under den 6 Februari 1841, i betraktande af kavalleriets ringa styrka, i förhållande till de öfrige vapnen, ansett sig icke kunna Rikets Ständers önskan i omförmälde hänseende bifalla.
Vid detta förhållande samt enär de om hästvakansspannemäis erläggande slutade kontrakter fortfara vid Lifregementet för 500 nummer och vid Smålands kavalleri för samma nummeranlal till och med 1871 samt med Östgötha och Vestgötha kavallerier för 1,000 nummer hvartdera till och med år 1870, äfvensom södra bataljonen vid Bohusläns regemente blifvit på 10 år förändrad till infanteri, få Utskotten, som icke våga tillstyrka en ytterligare förminskning i kavalleriets styrka, hemställa att ofvanberörde motioner må förfalla.
Reservation af Petter Persson från Jönköpings län: »Sammansatta Stats- och Ekonomiutskotten hafva icke noggrant tagit i betraktande den vinst och inkomst, som staten kunde erhålla, om hela denna korps, 800 man Smålands hussarer, finge, i likhet med hvad den förut afsuttna delen af regementet, förvandlades till grenadierer, emot erläggande af årlig hästvakansafgift med 7 tunnor spanmål, hvilket skulle tillskynda staten en årlig inkomst på 3,500 tunnor spanmål, som på 10 år gifver staten en vinst eller inkomst på minst 350,000 r:dr, oberäknadt alla hästhemmansräntor, och en del befäl, såsom Öfverste och flere officerare, kunde i följd häraf indragas, helst öfverste och flere officerare finnas vid den redan afsuttna delen af regementet förut, som tillika kunde blifva en stor inkomst för staten.
Desse rusthållare begära ingen eftergift eller rubbning i roteringen, de begära blott samma rättvisa, som den redan förut afsuttna delen har.
Rusthållarens bekymmer äro stora, rusthållshemmanen äro svaga och så sönderstyckade att 4 å 6 åboer finnas på nästan hvarje rusthåll, så alt de måste fodra hussarhästen turvis, hvarigenom den ena fodrar hästen väl och den andra utsvälter den, hvarigenom hästarne dels kasseras och dels blifva rustliållarne pliktfällde för utsvältning.
Hela denna hussarkorps är förlagd i Jönköpings, Kronobergs och Calmare vidsträckta län, som vid alla möten och kommenderingar skall sammandragas Stais- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlcns Utlåtande, iV;o 30. 15 från Calmare och Hallands gränser, samt från Blekinge och Östergöthlands gränser; hvilka resor, med fourage och mera, kosta rusthållarne betydligt både penningar och tidspillan; och härtill kommer att inga sådane tjenstbare hussarhästar kunna uppfödas i orten, utan måste köpas från andra orter och provinser, hvarigenom penningarne dragas ur denna redan förut utblottade provins.
Upplysningsvis får jag nämna, att förlidet är kasserades omkring 40 hussarhästar vid denna lilla korps, som kostar rusthållarne minst 13,000 r:dr.
På alla dessa ömmande skäl anhåller jag vördsamt om Rikets Ständers höglofl. medverkan, att Rikets Ständer ville tillstyrka en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t i önskningsväg, att Kongl.
Maj:t ville bereda denna lindring emot årlig hästvakans-afgift».
Häruti förenade sig Petter Jönsson från Jönköpings och Carl Magnus Engström från Calmare län.
Utsk. den 13 Juni, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om veckodagshemmanens i Bolms Ian befriande från rotering.
Uti en, inom hedervärda Bonde-ståndet väckt till Stats-utskottet remitterad, motion har riksdagsfullmäktigen från Götheborgs och Bohus län, Lars Rasmusson, andragit, att, oaktadt Kongl, kungörelsen af den 31 Oktober 1829 icke skulle ålägga andra frälsehemman än rå- och rörs- samt insockne- förändring från extra till ordinarie rotering, hafva dock veckodagshemmanen i Bohus län, som, enligt Kongl, resolutionen den 26 Oktober 1682, egde större förmåner och friheter, än de förre, blifvit, i likhet med de insockne frälsehemman, som finnas i Sveriges gamla provinser och som före den 6 April 1810 abalienerats från de säterier, hvarunder de hört, ålagde ständig rotering; och har motionären, som förmenat alt de privilegier, som för Bohus län äro gällande, horde, så länge de icke i laga ordning blifvit upphäfde, i allo lända till efterföljd, anmärkt omlörmälde förhållande till vederbörlig rättelse, helst motionären icke kunnat undertrycka den tanke, att, då 1810 års riksdagsbeslut, som legat till grund för den tillkomna nya roteringen, föreskrefve det blott sådan jord, som vore underkastad ständig rotering, borde en sådan åsättas, en misstydning af detta stadgande skett, då Bohus läns insockne-, eller som de rätteligen hette: veckodagshemman, de der från begyunel - 16 Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon.
Utskottens Utlåtande.
N:o 50. sen varit fritagne från ordinarie rotering, blifvit beföfvade deras urgamla rättighet att derifrån vara befriade, hvilket ock haft till följd, att dessa hemman i värde betydligen fallit, dertill äfven den anmärkningsvärda omständighet förardedt, att icke 3:ne hemman, som af Bohus läns skatte skola utgöra en båtsmansrote, utan endast 2:ne hemman blifvit dertill anslagne. Sedan Stats-utskottet ansett nödigt sammanträda med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet för denna frågas behandling, hafva Utskotten gemensamt tagit densamma i öfvervägande, och få, vid afgifvande af sitt utlåtande, först upplysa, att, i öfverensstämmelse med den anhållan Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 10 September 1829, uttalat, Kongl. Majit genom nådig kungörelse den 31 Oktober samma år förklarat, att de rå- och rörs- samt insockne frälsehemman, hvilka efter den 6 April 1810 blifvit eller vidare blefve från de säterier hvarunder de lydt eller lydde afsöndrade, borde sådant oaktadt sin rå- och rörs- samt insockne-frihet bibehålla, men att detta stadgande icke skulle tillämpas på de hemman af nämnde naturer, hvilka före den 6 April sistnämnde år blifvit från säterier skiljde.
Och som de så kallade veckodagshemmanen äro till sin natur af samma beskaffenhet, som insockne frälsehemman, hvilka, om de blifvit före den 6 April 1810 från de säterier, hvarunder de lydt, afskiljde, förlorat sin insockne-frihet, alltså och enär motionären icke visat, att något efter nämnde dag från säteri afsöndradt insockne- eller veckodagshemman i Bohus län blifvit till ordinarie rotering indeldt samt derest, på sätt motionären uppgifvit, 2:ne hemman i stället för 5:ne origtigt blifvit förpligtade att utgöra en rote, vederbörande ega att i laga ordning deruti söka rättelse, få Utskotten tillstyrka, att motionen icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
J*2 31.
Ank. till Exp. Etsk. den 13 Juni, kl. U e. in. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majds nådiga skrifvelse till Rikets Ständer med öfverlemnande af roteringsverken för den tillökade ordinarie båtsmans-roteringen.
Sedan Kongl. Majit till Rikets år 1840 församlade Ständer, för fastställelse i nåder öfverlemnat de af Kongl.
Majit i nåder gillade båtsmans-roteringsverk för åtskilliga län, men Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 15 Juni påföljde Stais- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskoltels Utlåtande N:o 51. 17 år förklarat, att Rikets Ständer ansett sig böra uppskjuta med pröfning af och utlåtande öfver den nya roteringen, intilldess densamma öfver hela riket hunnit att försiggå; så har Kongl. Maj:t, med tillkännagifvande, att sådant numera egt rum, samt att alla båtsmanshållet rörande roteringsverk inkommit och blifvit granskade samt af Kongl. Maj:t för Dess del i nåder godkände, genom nådig skrifvelse den 8 Oktober sistlidet år, JV2 2, till Rikets Ständer öfverlemnat för fastställelse samma roteringsverk, som upptager för indelningen 20 hela samt 15 styckade rotar, och för roteringen 420 hela samt ^ styckade rotar, deruti lik väl inberäknad halländska tillökade ordinarie båtsmansroteringen, utgörande 295 hela samt styckade rotar, i afseende å hvilken sistnämnde rotering, för så vidt den angår de utsockne frälsehemmanen, Kongl. Majit aflålit serskild nådig skrifvelse till Rikets Ständer.
Sedan Stats-Utskottet, till hvilket den nådiga skrifvelsen blifvit remitterad, för denna frågas behandling sammanträdt med Allmänna Resvärs- och Ekonomiutskottet, hafva Utskotten gemensamt tagit densamma i öfvervägande; och som anmärkning icke förekommit emot omförmälde roteringsverk, med undantag af den del utaf roteringsverket för Hallands län, som rörer de utsockne frälsehemmannen derstädes, i afseende hvarå Utskotten afgifva serskildt utlåtande, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer jemväl för sin del fastställa omförmälde roteringsverk, med undantag af den del utaf roterigsverket för Hallands län, sorn afser de utsockne frälsehemmanen derstädes.
Då likväl, till följd af Utskottens yttrande i sistnämnde hänseende, samt vid det förhållande, som eger rum i afseende på den nya båtsmansroteringen i Halland, eller att, uti flera af de nybildade, till större delen af utsockne frälsehemman bestående rotar, finnas indeldte ett och annat krono- eller skattehemman, en rubbning och förändring uti roteringsverket för den tillökade båtsmansroteringen i Halland skulle uppkomma, få Utskotten tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta vidtaga de åtgärder, som omständigheterne kunna påkalla för indelandet till rotar eller vacanceafgifts erläggande af de hemman’, hvilka, såsom af krono- eller skattenatur, böra ordinare-rotering utgöra.
Stockholm den 10 Juni 1848. m. till R.
Pral. 18-17 och 1848 4 Sami. 2 A/d. 7 Haji. 5 STOCKHOLM, tryckt iios joh. bechman, 1848.
Stats-, samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottens Memorial, Niis 32, 33. 1 N:o 32.
Ank. till Exp. Utsk. den 16 Juni, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af Riks-ståndens beslut rörande Utlåtandet N:o 16, angående väckta motioner om folkskole-afgiftens fortsatta utgörande samt om meddelande af närmare bestämmelser dervid.
Detta utlåtande liar utaf Preste-, Borgare- och Bonde-stånden blifvit i allo godkändt och af Ridderskapet och Adeln endast nied den förändring, alt uti Utskottens tillstyrkande, att afdr>g för minderårige barn bör ega rum endast å den ålagda bevillningen, äfven om denna ej uppgår tili fulla afkortningsbeJoppet och sålunda icke uti något fdl kunna drabba folkskole-afgiften, mellanmeningen ”äfven om denna icke uppgår till fulla afkortningsbeloppetf ansetts böra uteslutas; men som detta Ridd erska pets och Adelns beslut icke, vid det ofvan anförda förhållandet, att de tre öfriga Stånden gillat Utskottens förslag, lärer kunna leda till någon åtgärd, utan följaktligen vid hvad Utskotten hemställt, bör förblifva, hafva Utskotten endast skolat sådant hos Rikets Ständer anmäla.
Ank. till Exp. Utsk, den 16 Juni, kl. ir f. m.
Memorial, i anledning af gjorda anmärkningar mot utlåtandet N:o 15, angående ersättning åt skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus I.
S. Freese, för uppbörden och redovis• ningen af det under berörda sjömanshus hörande sjöfolks kronoutskylder.
Mot detta utlåtande, hvilket Preste-, Borgare- och Bonde-stånden bifallit, har hos Ridderskapet och Adeln blifvit af herr von Hartmansdorff anmärkt, att, då Bevillnings-ulskoltet i dess betänkande N:o 9, angående allmänna bevillningen, tillstyrkt och Rikets Ständer beviljat, att skeppsombudsmannen vid Stockholms sjömanshus må för framtiden få tillgodonjuta enahanda ersättBih. till R.
Prot 1847 oc^ ^48, 4 Sami. 2 A/d. 8 Haft. 1 Stals- och Banko-Utskottens Utlåtande, IV:o 3sf. liing för den åt honom uppdragna uppbörds- och redogörare-befattning, som öfrige sjönianshusföreståndare i riket, samt härigenom jeni väl syntes vara medgifven riktigheten af det nu utaf skeppsombudsmannen Freese väckta anspråk på ersättning äfven för den förflutna tiden, skulle det vara så mycket mera obilligt att, på sätt Utskotten hemställt, neka en sådan godtgörelse, som densamma endast blifvit ifrågasatt för den korta tiden af tre år; och har, på grund af denna anmärkning, utlåtandet blifvit återremitteradt.
Utskotten hafva i anledning häraf endast skolat erinra, att, då tre Stånd bifallit hvad Utskotten hemställt, lärer dervid komma att förblifva.
Ank. till Exp. Utsk. den 17 Juni, kl. 1 e. hs. Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående medel till slutligt likviderande af köpeskillingen för en till ny lokal för mynt- och kontroll-verken inköpt egendom, äfvensom till betäckande af öfriga med dessa verks flyttning förenade kostnader.
Samtliga Riks-stånden hafva till Stats-utskottet remiferat högslberörde, under N:o 8 uti 1 sami. 1 afd. af bihanget till Riks-ståndens protokoll intagne, nådiga proposition, som hufvudsakligen innehåller, att sedan, — med hänsigt till dels det nuvarande mynthusets lämplighet såsom gemensam lokal för statsdepartementernas expeditioner, dels angelägenheten att förekomma den eldfara, som genom myntverkets läge uppstått for den tätast bebyggda delen af hufvudstaden jemte flera publika byggnader, dels slutligen behofvet af ökadt utrymme för nämnde verk, hvilket behof blifvit mera känbart, sedan den så kallade mindre mynttomten roed derå befintliga, till boställen för en del af myntverkets tjenstemän upplåtne, byggnader, och hvilken tomt dessutom lemnat plats för upplag af den för verket erforderliga ved, måst till Stockholms stad, för uppförande af en ny fängelse-byggnad, afträdas, — Kongl. Maj:t funnit det vara af serdeles vigt, att myntverket, jemte det dermed förenade kontrollverket, blefve till annat för dem mera passande ställe lot flyttad t, samt tillfälle jemväl yppats alt, på billiga vilkor, anskaffa en för Stats- och Banko-Utsko lcns Utlåtande, N:o 3/f. 3 detta ändamål behöflig, i alla afseenden tjenlig lokal, nemligen den å Kungsholmen belägna, för bruksidkare!) S. Owens faktori tillförene begagnade egendomen Niis 1, 2 och 8, hvilken erbjöd den fördel, att derstädes redan befintliga byggnader kunde till betydlig del för mynt- och kontrollverken användas, under det att återstoden lemnade materialier för de byggnader, sorn brliöfde ånyo uppföras; så hade Kongl. Majit, enär ifrågavarande lokals försäljning till enskild person icke syntes böra äfventyras genom uppskof med köpets alslutande för kronans räkning, under den 9 Februari sistlidne år anbefallt