Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regerings-Formen, som bjuder att de gjorda anmärkniugarne skola af Constitutions Utskottet, icke af Riks-Ständcn, sammnnjemkas, eller underkastas omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskolt, innan förslaget kan, såsom ett Rikets Scänders Utlåtande, förklaras hvilande intill nästa Riksdag: hvadan äfven, enär Constitutions Utskottet icke fogat sig efter Preste-Ståndets gemensamma tanka, att de bägge lill ett helt förslag sammanfogade delarne, angående Indragningsmagten och Juryn, böra åtskiljas, Ståndet icke grundlagsenlig!, kunde företaga sig att sjelft åtskilja dem, antaga den ena och förkasta den andra;” men Ståndet, genom votering med 24 Nej mot 17 Ja, ogillat Talmannens vägran och yrkat den föreslagne propositionen; blef, enligt 55 §.
Riksdags-Ordningen, öfverlaggningen förklarad hvilande, och målet förvist till Höglofl.
ConstilutionsUtskottet, som ålades att inom fjorton dagar efter delfåendet inkomma med motiveradt och bestämdt
Utlåtande öfver frågans stridighet eller en» lighet med Grundlagen.
Från N ä 11 o fli g e Bokgare-Ståsdet.
S. D. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 177, i anledning af återremissen å Utskottets Betänkande, N:o 162, öfver motion om meddelande af bestämdt stadgande, huruvida serskildt ansvar skall ega rum för förnyande af förbrytelse, hvarföre man ännu icke undergått bestraffning m. m. S. D.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 407, öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 388, i anledning af så väl Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande en uti staden Wenersborg inträffad eldsvåda, som Kongl. Maj:ts sedermera till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition, angående låne-anslag till återuppbyggande af nämnde stad ; bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 408, i anledning af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret skrifvelse, med hemställan om dispositionen så väl af Lappmarks-ecclesiastik-fondens till bemälde Contor levererade Capital-tillgingar, som af trenne andra Cassors intecknade fordringar; bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions Utskottets Memorial, N:o 70, *> 20 Fröt.
Utdr. d. 12 Febr. 1835. till Ridderskäpet och Adeln samt Borgare-Ståndet, angående återremisscrne på Memorialet, N:o 54, innehållande svar å anmärkningar vid Memorialet N:o 3g.
Ståndet vidblef sitt, i anledning af Memoiialet JN:o 38, fattade beslut; ocb skulle Conslitutions-Utskottet derom underrättas, med anmodan att sialia sig samma beslut till eflerrältelse. S, D.
Föredrogs å nyo Consiitutions Utskottets Memorial N:o 76, angående irenne Stånds återremisser på Memorialet, N:o 66, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergs-Brukens representation; och blef voterings-propositionen gillad.
S, D, Föredrogs ä nyo Con titutions-TJtskottets Memorial, N:o 85, med förslag till ändring och tillägg i 75 §.
Regerings-Formen; antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. b. Föredrogs å nyo Hedervärda Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag, för den 22 sistlidne Januarii, med inbjudning att deltaga i dess beslut öfver Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Uttkottens Utlåtande, !N:o 8, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 6, angående reglementariska föreskrifter för bränvins-bränningens utöfning, samt försäljning af bränvin och beskattning derå.
Bränvins-brännings-Förordningens i3 §. sista punkten, början af iS §., slutorden i 29 §. 3 mom., början af 1 mom. i 41 §•?
början af 4^ §• samt 56 §.
Bonde-Ståndets inbjudning antogs.
Slutmeningen i 47 §• 1 mom.
Bonde-Ståndets inbjudning antogs, och beslöts derjemte för denna §. och detta mom. den redaction, som Ridderskapet och Adeln deråt gifvit, enligt Prolocolls-Utdrag af den 29 sistlidne Januarii. 35 §. 2 mom. 43 §• 58 §• 1 och 2 morn. 62 och 63 §•§•
Ståndets inbjudning i dessa delar blef icke antagen, S. D. Upplästes och lades lill handlingarne, Allmänna Besvär soch Oeconomie-Utskottets Memorial, af den 7 dennes, till svar å Borgare-Ståndets anmodan, i Protocolls-Utdrag af den 2 nästförutgångne, att uppgifva, hvilka ärenden ännu äro under Utskottets handläggning, eller återstå obehandlade.
Från Hedervärda Bönde-Ständet, S, D.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 77, angående beslutna åtgärder vid Memorialet, N:o 58, i anledning af återremisser på förslaget i Memorialet N-'o 4o> beslöt Bonde-Ståndet, då Prot. XJtclr. den 12 Febr. i83y. 21 Conslitutions-Ulskottet ej ställt sig lill efterrättelse 56 §.
Regerings-Forinens föreskrift och Riks-Slåndens serskildt meddelade erinran, oin inkommande med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens tankar, i anledning af Memorialet N;o \o, alt denna sammanjemkning sjelf företaga.
Hvad då först angår den preliminaira frågan, huruvida, såsom Utskottet yrkat, den af Utskottet, i Memorialet Fv:o 4°> gjorda framställning skulle anses såsom ett helt, af inbördes oskiljaktiga delar bestående, förslag; så befanns, att Preste-Ståndet, i anledning af Memorialet IST:o 4°, beslutet, att frågcrne om Indragningsmagten och juryn böra skiljas, samt att Borgare- och Bonde-Stånden, i anledning af Memorialet N:o 58, anmodat Utskottet, alt med skilda Betänkanden angående förslag till grundlagsändringar, dels alt Indragningsmagten må upphöra, dels att juryn må med modificalioner bibehållas, till Riks-Ståndeu inkomma.
Tre Stånd hade således bestämdt beslutat, att frågorne skulle skiljas, och Ridderskapet och Adeln hade i sjelfva verket faltat enahanda beslut, då detta Stånd beslutat, att
Indragningsmagten må upphöra och jury-inrättningen bibehållas.
I följd hvaraf och då alla 4 Standell således i denna fråga voro ensé, Bondc-Ståndet förklarade sig finna, att Rikets Ständer beslutat, det de grundlagsändrings-förslag, hvilka, i anledning af det nu förevarande målet, komma att blifva hvilande, skola anses såsom serskilde, af hvarandra oberoende förslag.
Utskottets förslag i första punkten hade af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden blifvit lemnadt ulan anmärkning och således godkändt, enligt 56 §.
Sedan Utskottet likväl sedermera, uti Memorialet N:o 58, uppgifvit den af Utskottet afsedda redaclion, förmodade Bonde-Ståndet, att Vallöf], Borgare-Ståndet torde låta siu anmärkning förfalla, i hvilket fall, såsom ett lill nästa Riksdag förberedt grundlagsändrings-förslag, skulle komma alt hvila följande förändrade redaclion af ingressen till Tryckfrihets-Förordningen : ”Vi efterskrifne” — i berörde Grundlags 86 §., alt med tryckfrihet förstås hvarje Svensk mans rättighet, att, ulan några af den offentliga magten i förväg lagde hinder, utgifva skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna derföre straffas, än om delta innehåll strider emot tydlig
Lag, gifven alt bevara allmänt lugn, Htan att återhålla allmän upplysning, alltså och med hänsigt etc. — —•”
Ilvad åter rörer 2,’dra punkten af Utskottets förslag, så hade Ridr 22 Fröt.
TJtdr. d. 12 Febr. i835. derskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet förklarat, att Indragningsmagten må upphöra, samt Preste- och Borgare-Stånden lemnat förslaget ulan anmärkning och således godkänt detsamma, enligt 56 Regerings-Formen; förslaget i i punkten är således af alla 4 Stånden godkändt; i följd hvaraf såsom ett till nästa Riksdag förberedt grundlagsändrings-förslag skulle komma att hvila: ”att 8 mom. i 4 §. > eller stadgandet om Indragningsmagten, skall upphäfvas och uteslutas.”
I afseende på 3 punkten i Utskottets förslag, hade Ridderskapet och Adeln beslutat, alt jury-inrättningen må bibehållas; Preste-Ståndet, alt tryckfrihetsmål icke skola öfverlcmnas åt Kämners- eller Rådstufu-Rätter för afdömande i vanlig ordning, utan Conslitulions-Utskottet anmodas, att till Riks-Stånden inkomma med förslag till en förbättrad organisation af jury-inrättningen; Borgare-Ståndet, att »Ståndet väl ansåg jury skola fortfara, att vara laga Domstol i tryckfrihetsmål, men anmodade Constilutions-Utskoitet, att uppgöra förslag till en annan organisation deraf; samt Bonde-Ståndet, att jury-inrättningen må bibehållas, med sådan förändring, alt den organiseras efter hem
Lade grunder från det förslag, Lag-Comiten afgifvit, rörande nrättandet af jury i brottmål; samt att, så vida detta förslag icke blifver Riks-Ståndens gemensamma Utlåtande, nu varande jury-inrättning komme att qvarblifva , med endast den ändring i 4 morn. af 5 §.
Tryckfrihetslagen, att den deri stadgade fråga, som af jury bör besvaras, skulle erhålla sådan lydelse: ’ar skriften brottslig efter Tryekfrihets-Lagen?”
Äfvensom att, i följd häraf, Domstolen tillkommer straffbestämmelsens utsättande efter Lag, i fall jury ansett skriften brottslig.
Då således alla 4 Riks-.Slånden beslutat, att tryckfrihetsmål fortfarande skola behandlas af jnry, fann Bonde-Slåndet, att så väl Utskottets i 3 punkten framställda förslag, som de deraf hufvudsakligen beroende, under Litt.
A. och B. afgifne förslag till tillägg i 5 §.
Tryckfrihets-Förordningen måtte förfalla.
Beträffande de af Preste-, Borgare- ocb Bonde-Stånden yttrade meningar, om en förändrad organisation af jury-inrättningen, så, då inga redaclionsförslag i denna del blifvit uppgjorda, och endast bestämde redactioner kunna till en annan Riksdag blifva hvilande, fann Bonde-Ståndet ofvannämde yttrade meningar icke, i deras nu varande form, kunna blifva föremål för någon sammanjemkning, enligt 56 §.
Regerings-Formen , ulan böra förfalla, Rikets Ständer likväl obetaget, att, om i laglig ordning några rcdaclions-förslag i detta afseende Rikets Ständer underställas, kunna samma förslag äfven vid denna Riksdag i föreskrifven ordning bereda.
Prot. XJcdr. d. 12 Febr. 1835.. 23 Hvad slutligen angår Bonde-Ståndets, för gemensam tanka förklarade, och här förut omnämnda anmärkning, att frågan, sorn- af jury bör besvaras, må erhålla en annan jemväl föreslagen:1 lydelse,, derest icke Bonde-Ståndets förslag till förändrad organisation af sjelfva jury-inrättningen blefve Bikets Ständers beslut; så fann Bonde-Ståndet, att, då sistnämnde vilkor eller företrädesvis framställde alternativ, i anseende lill det !x slut som dervid blifvit fattad t, icke kommit att nu blifva föremål för någon hufvudsaklig pröfning, eller Rikets Ständers antagande eller förkastande; så hade, såsom en följd deraf, också förfallit anmärkningen, om förändring af frågan till jury-männens besvarande, under den form som samma förändring nu blifvit föreslagen; Constitutions-Utskotlet dock häraf icke förhindradt, alt lill granskning kunna företaga de serskilda motioner i detta ämne, som hos eller inom Utskottet kunna vara eller blifva anmälde.
Och skulle fespeelive Med-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att uti förestående beslut med Bonde-Ståndet sig förena.
Föredrogos å nyo Constitutions-Utskottets, på bordet hvilande, följande Memorial: N:o 83, i anledning af Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets återremisser på Memorialet N:o 5j, lades till handlingarne;. och N:o 85, med förslag till ändring och tillägg i j5 §.
Regei ings-Formen,. antogs lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets, på bordet hvilande, Utlåtande, N:o r77, i anledning af återremissen å Betänkandet, N:o 162, öfver llerr Stråles motion, om meddelande af bestämdt stadgande, huruvida serskildt ansvar skall ega ruin, för förnyande al förbrytelse, hvarföre man ännu icke undergått bestraffning m. m„ S, O- Föredrogos å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens, på bordet livilande,, följande Betänkanden:
N:o 42> i anledning af väckt motion, om utfärdande äfen allmän Boställs-, Byggnads- och Husesyns-Ordning;, bifölls; N:o 43» i anledning af åferremiss å Betänkandet N:o 21, angående förändringar 1 Kongl. Majrts Nådiga Stadga, om Skiftes-Verket i Riket den 4 Maji 1827, och Kongl. Kungörelsen den q Junii 183a:, lades till handlingarne; och N:o /\j, i anledning af väckte motioner, om ändring i, eller förklaring: öfver 26 Gap.. 2 §..
Byggninga Balken, bifölls., S. D.
Föredrogos å nyo Stats- Utskottets,, på bordet hvilande, följande Utlåtanden; N:o 4°7> öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 38gi Fröt.
TJtclr. d. 16 Fehr.
1835. i anledning, s5 väl af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse lill Rikels Ständer, rörande en uli staden Wenersborg inträffad eldsvåda, som Kongl. NJajrts sedermera aflåtne Nådiga Proposition, angående låne-nnslag till återuppbyggande af nämnde stad:
Ståndet, som lörut gillat Betänkandet N:o 388, godkände också förändringen uti Utlåtandet N:o 4°7 5 oc^ N:o 4°8> 1 an_ ledning af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret skrifvelse, med hemställan om dispositionen, så väl af Lappmarks-Ecclesiastik-Fondens till bemälde Contor levererade Capital-tillgångar, sorn af 3:ne andra Cassors intecknade fordringar; bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Vtskottets Memorial, N:o 78, angående tre Stånds återremisser på Memoiialet, N:o 68, med ändringsförslag vid 72 §.
Regerings-Formen, jemte ett tillägg vid 75 §.
Riksdags ordningen:
Ståndet vidblef dess förut fattade beslut, utom i hvad rörer anmärkningen om det tillägg i 2 moni., ”äfvensom Riksgälds*sedlapne, sa länge de fortfara,” hvilken anmärkning Ståndet nu frångick^ i följd hvaraf voterings-proposilionen derom förfaller.
De öfriga voterings-propositionetne gillades.
Dea 16 Febr. 1835» Från Höglofl.
Rtddersk.apet och A-dkt.n\ S. D, Då nu å nyo föredrogs ExpeditionS'Vtskottets den 2 dennes på bo‘rdet lagde Memorial, N:o 20, med öfverlemnande af förslag lill underdånig skrifvelse, angående sporllarnes upphörande inom Kongl. Majrts
Cancellie och desammas utgående i stället såsom Charta SigiIlata, fann Ridderskapet och Adeln för godt att bifalla nämnde Memorial, samt att godkänna förslaget lill den underdåniga skrifvelsen.
S. D. Föredrogs å nvo och bifölls Lag- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie- Utskottens den 2 dennes på bordet lagde Betänkande, N:o 47» i anledning af väckte motioner, om ändring i eller förklaring olver 2Ö Cap. 2 §, Byrgninga-Balken.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Constitutions-lJtskottets den 2 dennes på bordet lagde Memoiial, N:o 78, angående tre Stånds återremisser på Memoiialet, N:o 68, med ändrings-förslag vid 72 §, Regerings-Formen, jemte Prat.
Vt dr. deri 16 Fehr. l835. 25 jemte ett tillägg i 73 §.
Riksdngs-Ordningen, fann Ridderskapet och A_ deln för godt att, nied godkännande af de föreslagne voterings-propositioliérne: i ;o nedlägga sin anmärkning, alt, utur ardra momentet, orden: och inga andra} måtta uteslutas emellan orden: dessa och sedlar; 2:0 an taga Presle-Ståndets med Utskottets förslag instämmande tanka, i afseende pä Banco-Lagstiftningen; samt 3:o foga sig efter Bonde-Ståndet, i frågan om fattandet af beslut om sedel-stockens och inlösnings-fondens inbördes förhållande, S. D. Vid förn jad föredragning af Constitutions-Vtskottcls den 22 sistlidne Januarii på bordet lagde Memorial, JS:o 76, angående trcnne Stånds återremisser på Memorialet, N:o 66, med förslag lill ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergsbrukens representation, antog Ridderskapet och Adelil det af Utskottet framställda jemknings-förslag samt godkände den uppgjorda voterings-propositionen.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskotlels den a. 1 sistlidne Januarii på bordet lagde Memorial, N:o 75, lill Ridderskapet och Adeln samt Borgare-SLåndell angående återremisserne på Memorialet N:o .54, innehållande svar å anmärkningar vid Memorialet N:o 3$, fann Ridderskapet och Adelil för godt att icke godkänna den, uti Memorialet N:o 54, af Utskottet föreslagne voterings-proposilion, samt alt ogilla Memorialet N:o 75. S. D.
Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 74, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, i anledning af deras återremisser på Memorialet, N:o 5o, rörande förekomna anmärkningar vid Betänkandet, under N:o 35, om national-representationen, beslöt Ridderskapet och Adelil, att, då Borgare-Ståndet godkänt voterings-proposilionerne i Memorialet N:o 5o, och lagt Memorialet N.‘o 74 till handlingarne, allt hvad i Memorialet Nrris 5o och 74, i anledning af Borgare-Ståndets anmärkning blifvit yttradt, endast skulle läggas till liandlingarne, meu godkände de uti Memorialet N:o 5o föreslagne voterings-propositioner.
S. D. Ogillades Constitutions-Utskottets den 9 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 83, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i anledning af deras återremisser på Memorialet N:o 57. S. D. Lades till handlingarne Allmänna Besvärs■ och OeconomieBih, till R.
S. Fröt, i834 och i835 g Sami, 2 Bandet. 4 4:de Häftet. 26, Prat.
TJtdr. den 16 Febr. 1835.
Utskottets elen 12 dennes på bordet lagde Memorial, af den 7 äfven i denne månad, med uppgift på de ärenden, som återslå att af Utskottet handläggas.
S. D. Vid förnyad föredragning af Bonde-Ståndets uti Protocolls-Utdrag af den 12 deimes, hvilket samma dag blifvit lagdt på bordet, gjorde inbjudning, till instämmande uti Ståndets,, i anledning af ConstitutionsUtskottets Memorial N:o 77, fattade beslut, fann Ridderskapet och Adeln, som den 12 dennes hufvudsakligen fattat enahanda beslut, som Hedervärda Bonde-Ståndet, ofvannämnde inbjudning nu mera ej erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne.
S. D, Återremitterades Banco-Ut kottets den dennes på bordet lagde Memorial, N:o 91, med förslag till ålskillige förändringar 1 4.
Vrt.
5 Afd. af i83o års Banco-Reglemcnte. S. D. Å nyo föredrogos och biföllos Stats-Utskottets den 9 dennes på bordet lagde Utlåtanden t N:o 406», öfver anmärkningar vid Betänkandet, Nto 355, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående medel för undsättningar i svårare missväxtår; N:o 4,07» öfver anmärkningar vid Betänkandei, N:o 388, i anledning så väl af Kongl.
Majtts Nådiga Skrifvelse lill Rikets Sländer, rörand.e en uti staden Wenersborg inträffad eldsvåda, som Kongl. Majits sedermera till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående låne-ansläg till återuppbyggande af nämnde stad; N:o 4°8, i anledning af Fullmägliges i Riksgälds-Co-ntoret skrifvelse, med hemställan om dispositionen, så väl af Lappmarks-Ecclesiasticpie-Fondens till bemälde Conior levererade capital-tilfgångar, som af trenne andra Cassors intecknade fordringar.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions- Utskottets den 9 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 85, med förslag till ändring och tilllägg i 75 §, Regerings-Formen, biel nämnde förslag lemnadt utan anmärkning, i följd hvaraf det skulle blifva hvilande till nästa Riksdag. S. D. Å nyo föredrogs och bifölls Allmänna Besvärs- oeJi Oeconomie-Utskottets den 12 dennes på bordet lagde Utlåtande, ]y:o 144, i anledning af väekt fråga, om förklaring af Kongl. Kungörelsen den 28 Aug, i8.34> angående närmare bestämmande af landtmäns och städernas handtverkares handelsfrihet. S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning, Banco-Utskottets den ra dennes på bordet lagde Memorial och Betänkande: N:o 92, i anledning af Banco-Commissarien Eric Fants ansökning, att, vid sitt afskedstagande*, Prot. llldr. d, 16 Febr. 1835. 27 få såsom pension, uppbära det årliga aflöningsbelopp, sorn tillkommer dess innehafvande tjenstegrad; ]V:o 93, med hemställan 0111 ett årligt understöd till aflidne Vaktmästaren vid Banco-Disconten E.
Caléns enka; N:o p5, angående af Bankens husdrängar sökt arfvode, såsom ersättning för den minskning i arbetsförtjenst, som de, genom upphörande af den så kallade sedel-hvilstämplingen, måst vidkännas; N;o 96, i anledning af så väl Herr Rosenblads, B., motion, angående grunderne för befordringar inom Banco-Verket, som, i sammanhang dermed, företagen granskning af stadgandena i irsta och s:dra Afdelningarne af Art. 3 i 1800 års BancoRcglemente.
Föredrogos å nyo och biföllos Bcvillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottens den 12 dennes på bordet lagde Utlåtanden; N:o 9, i anledning af Herr Friherre Knorrings och Riksdags-Fullm äg tigen Lars Larssons från Elfsborgs
Län motioner, om upphäfvande af den medgifna tullfria införseln från Norrige till Sverige af bränvin m. m.; N;o 10, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen från Stockholms Län Nils Insulins motion, om afhjelpande af vissa hinder för seglationen emellan Roslagen och hufvudstaden; N:o 11, i anledning af en utaf Riksdags-Fullmägtigen Lars Gezelius från Kopparbergs
Län väckt motion, angående nedsättning i tullen å tobak, som från Norrige införes till Vesterdahls fögderi af nyssnämnde Län. S. D. Å nyo föredrogos Constitutions-Utskottets den 12 dennes på bordet lagde Memorial: N:o 80, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, 1 anledning af deras åtgärder vid Memorialet N;o 60; N:o 81, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i anledning af deras åtgärder vid Memorialet N-*o 63; samt N:o 82, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, rörande deras åtgärder vid Memorialet N:o 64; och beslöt Ridderskapet och Adeln, alt, med ogillande al ofvannämnde Memorial, lägga desamma till handlingarne.
Lades till handlingarne Constitutions-Utskottets den 12 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, N:o 79» 611 Ridderskapet och Adeln, angående dess återremiss på Memorialet N;o 5g. S. D. Vid förnyad föredragning af Eccped tions-Utskottets den 9 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 21, med aflemnande af förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, hvari serskildt anmäles, det rättelse erfordras uti Rikets Ständers .aflåtne underdåniga skrifvelse af den 5 sistlidne Januarii, biföll Ridderskapet och Adeln Memorialet N:o 21, samt 28 Prot.
Utdr. d. 16 Febr. lBJj» godkände, så väl den skrifvelse,, N:o 287, hvaruti behofvct af rättelsen anmäles, sorn elen förnyade skrifvelse, hvaruti rättelsen finnes iakttagen.
S. D, Remitterades till Sbats Utskottet 1:0 Herr Slrdles, Nils Vilhelm, motion, om cle vilkor, på hvilka Riksgälds-Contoret hör upptaga lån; 2:0 Friherre af Nordins, Carl Johan, motion, om anmodan till Stats-Utskottet, att skyndsamt inkomma med förslag till de hufvudgrunder, hvarpå Hypotheks-inrättningar skola vara fotade, hvilka vilja blifva delaktiga af det till förmon för sådane inrättningar beslutade lån; 3:o Friherre af Nordins, Carl Johan, motion, om anmodan till Stats-Utskottet, att inkomma med förslag till Formulair för den förbindelse, som af Hypotheks-inrättningar skall till Riksgälds-Contoret afgifvas, innan Contorets garantie för det till Hypotheksinrättningarnes förmon beslutade lån meddelas; 4:° Friherre af Nordins, Carl Johan, motion, att de Hypotheks-inrättningar, hvilka åstunda att af det beslutade lånet sig begagna, skola utse vissa Fullmägtige för att gemensamt afsluta länet; Banco-Uiskottet: r:o Grefve Frölichs, David, den 12 dennes på bordet lagde motion, att af den i Banken för fastighels-inteckmngar å landet afsatta summa, endast de af Sveriges Allmoge må kunna blifva delaklige, hvilkas hemmansdelar icke uppgå till 10,000 Rdr B:co i värde, tillika med de i anledning deraf denne dag afgifne yttranden/ 2:0 Herr Nordenankars, Fredric Vilhelm,, motion, om rättighet för Banken, att för Bancovinstexr uppköpa Riksgälds-Contorets obligationer, och att dem åter under vissa omständigheter försälja.
Från Högvördige Preste-Standet, S. D, Föredrogs och lades till liandlingarne Allmänna Besvärs»• och Oeconomie-Ufskottets Memorial,, med uppgift derom, hvilka ärenden ännu äro under dess handläggning.
S. D. Föredrogs och lades till liandlingarne Förstärkta Stats Ut - Prat.
Ut dr. d. 16 Fehr. 1855- 29 skottefi Memorial, Nro 4°9> angående verkställd omröstning öfver åtskilligt! frågor, rörande Stora Sjötnlls-Bevillningen. S. I).
Föredrogos å nyo Constitutions-Utskottets Memorial: N;o rq, lill Piidderskapet oell Adeln, angående dess återrémiss på Memorialet N:o 5q; lades till handlingarne; N:o 8o, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, angående deras åtgärder vid Memorialet N:o 6o, lades; till handlingarne; N:o 8i, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i anledning af deras åtgärder vid Memorialet N:o 63, lades lill handlingarne; Nro 82, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, rörande deras åtgärder vid Memorialet N:o 64, lades lill handlingarne; N:o 83, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i anledning af deras återremisser på Memorialet N:o 5y, lades till handlingarne; N:o 85, med förslag lill ändring och tillägg i y5 §.
Regerings-Formen: gillades till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Föredrogs å nyo Banco- ZJiskottels Memorial, N;o pr, med förslag lill åtskilliga förändringar i \ Ari.