Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lie- och Skär-smide drifves såsom ^handtering af Allmogen i några trakter af Kinds Härad; äfvenså dei och annorstädes tillverkningen af sammansatte jern- och trä-arbeten, såsom Linhacklor och Kardor.
Timmermans- och
Mur ar e-Ilandtv eidet utöfvas såsom binäring af Allmogen i Ahle och Bjerke härader samt en del af Wäne Härad; äfvensom Timmermans-handtverket uti ett pär Socknar på 28 Dahlsland, närmast Wermeländska gränsen.
För detta ändamål ske årligen tidtals utvandringar lill mer och mindre aflägsna orter utom Länet, derifrån törtjente arbetslöner återbringas, till ett icke obetiMligt belopp hvarje år.
Seglationen på Wenern och Götha Elf, till så vidt Jen har till föremål jern och trävarors transporterande från Wermeland och Dalsland tili Götheborg, samt återtransport, för dessa och andra Orters behof, af Stapelstads-varor, lemnar någon biförtjenst äfven åt den Allmoge som bebor Sjö- och Elfstränderne; och i öfrigt förser Wedtle, Ahle och Flundre Härader staden Götheborg årligen med något Sjöfolk till Coopvaerdie-Segelfarten, deraf en inkomst, fastän ringa, således jemväl torde tillskyndas hemorten, genom Sjöfolkets besparda månadshyra.
Till så vidt frågan härom rörer Landsbygden, drifves i allmänhet handel med span mål, bränvin, kreatur och andre
La d u gå r ds- al sfer samt skogs-effecter, med mera af Landets produclion och tillverkning, som afsättes i angränsande Städer och på Marknader, inom eller utom Länet, och från Dahlsland, stundom äfven till Norrige, merendels af producenterne och tillverkarne sjelfver likväl kan denne, genom Kongl. Kungörelsen den 3f Aug. i8i5, för Landtmannen tillåtne handel, eller försäljning, icke komma i beräkning såsom serskild näringsgren, hvilket den till sin natur ej eller är; men dessutom finnes, inom de fleste orter på Landet, der läge och Öfrige omständigheter gynna slik handel i stort, en eller flere personer som sig härmed befatta, och äfven derföre taxeras till bevillning, utan att de till handels utöfvande sökt eller erhållit patent, hvilket de ej eller torde behöfva så länge deras handel inskränkes inom de genom ofvanåberopade Kongl.
Författning utstakade granmor; dock är troligt att desse granmor stundom öfverskridas, nälen oris aflägsenhet från Stad, och deraf uppkommande behof för ortens Invånare, att söka förse sig med' köpmannavaror från närmare håll, gifva anledning till smyghandels etablerande.
Inom Flundre Härad äro, annars, vid Lilla Edet tvenne och vid Sjuntorps Fabrik en Conlingent-handlande bosatte, på grund af Magistratens i Wenersborg utfärdade tillståndsbref.
Den s& kallade Gårdfarihandel!!, till utöfvande hvaraf Allmogen i Sju Härader af Westergöthland af ålder haft rättighet, utgör 29 en verkelig och för orten ganska vigtig binäring.
För närvarande begagnas samma rättighet nästan endast af Kinds, Redvägs och Åhs Häraders hemmansbrukande Allmoge, som, till ett antal af Sex eller Sjuhundrade, tvänne gånger om året på bestämda tider utvandra till alla delar af Riket och till Norrige, för att afyttra Gårdfariliandels-Districtets betydliga tillverkningar, hufvudsakligen bestående i väfnader af alla inhemska slag, hvilka vanligen försäljas till ett jemförelsevis lindrigt pris.
Utöfningen af ifrågavarande handelsfrihet, som ej saknar likartade exempel inom andra Län, är, i anseende till de Sju Häradernes svaga och inskränkta samt, för folkstockens underhållande, otillräckeliga jordbruk, ett nödvändigt vilkor för Allmogens derstädes bestånd, och derjemte verksammaste medlet tili det allmännare välstånd, som visar sig både inom de orter hvilkas Invånare begagna Gårdfarihandels-rättigheten och ibland de orters
Invånare som nu mera lemna denna rättighet obegagnad, sysselsättande sig hemma med tillverkning al väfnader och förfärdigande af andre ämnen för handeln; och gäller detta sednare i synnerhet om det stora och serdeles folkrika Marks Härad, hvarest hufvuddelen af väfnaderne förfärdigas, med mycken flit och en skickelighet som förtjena!- uppmuntran. Gårdfarihandel!!, i och för sig sjelf, fastän underkastad äfventyr och förluster, inbringar visserligen, oberäknad! den vinst förläggare och tillverkare åtnjuta, en icke obetydlig årlig inkomst åt de Irenne Härader hvarifrån Gårdfarihandlande egenteligen utgå; men ungefärliga beloppet af denne inkomst är svårt att utfinna; Dock torde man kunna antaga det, i medeltal till 80 å go.ooo Riksdaler.
Handtverkerierj på Landet.
Enligt för sista året af detta qvinqvennium, eller i83f, till Kongl.
Commerce-Collegium ingången berättelse om Fabriker, Manufacturier och Handtverkerier i Länet, fulin os samma år på Landsbygden 221 Skräddare, Skomakare, Smeder, Murare och Glasmästare med Germilgs-bref; hvarförutan 38 personer der arbetade på egen hand i andre handtverksyrken.
Likväl är ögonskenlig! att det Skomakare- och Skräddare-arbete som erfordras, för på Landsbygden af delta Län bosatte iqo,ooo Menniskor, icke möjeligen kail bestridas af dét, jemförelsevis inskränkta* antal Skomakare.loeb Skräddare som betala gerningsöre» och Öfrige utskylder i och för handtverket, äfvensom det synes vära' klart, att handt - 3o verk sarbeten, af andre slag pä Landet erfordras vida utöfver hvad Öfrige der boende handtverkare kunna tillverka och hvad Städernas handtverkare dit aflåta.
För behofvets uppfyllande, i bägge desse fall, linnes dock öfverallt på Landet så kallade Fuskare i Skomakare-, Skräddare- och Smeds-handtverket, äfvensom, fastän till mindre antal, uti Öfrige nödige handtverk; varande desse personer mantalsskrifne stundom såsom Byliandtverkare och handtverkare vid större Egendomar, stundom såsom afskedade Soldater, Inhyseshjon, Drängar och annorledes; hvarförutan mycket handtverksarbete på Landet förfärdigas af de Skrå-Gesäller som uppehålla sig än här, än der, under sine af Författningarne tillåtne kringvandringar; deri ock orsaken torde finnas till den betydliga minskning af Gesällernes antal uti Rikets Städer, som ägt rum i83o, emot 182g, nemligen 124 stycken, jemlikt hvad Commerce-Collega den 1 Februari i832 afgifne Berättelse örn liandtverkerierne i Riket upplyser.
Undantagande för de betydligare binäringarne inom Södra delen af Länet, nemligen:
Väfnads-industrien och Gårdfarihandel!!, har det icke varit möjligt att med någon sannolikhet utröna den ungefärliga inkomst, alla Öfrige binäringar kunnat lemna genom afsättning utom Länet, emedan uppgifter härom i allmänhet saknas och svårligen stå att erhålla.
Visse omständigheter- föranleda likväl till det omdöme att ovannämnda bägge liufvud-binäringar icke äro i aftagande, oaktadt den större färdighet i yäfnadskonsten, som allt mera utveclolats uti Rikets Öfrige Provinser; men afsättningstillfället på Norrige för Gårdfariliandels-Districtets tillverkningar, och den här ofvan uppgifne omständighet som lältadt afsättningen deraf inom Riket, synes hittills utgöra en motvigt.
• > ■
I afseende på Land- och Vatten-Communicationerne inom Länet, hvilka i allmännhet äro någorlunda tillräcklige för inre röreisen, fastän de ännu kunna fullkomnas eller utvidgas, bör serskildt här anmärkas: att en allmän omläggning af vägarne, till större backars utvidgande, blifvit med berömvärd enighet företagen af Wedbo och Tossbo Häraders Invånare, på deras egen bekostnad, och för det mästa äfven fullbordad inom bägge Häraderne, utan annat understöd än att Eders Kongl, Maj:t nådigst anslagit i,3oo R;dr af Stats - 3i medlen till inlösen för den odaljord, som beliöft inköpas nied afseende på nya vägsträckningen; samt att, af de Trenne inom detta Län belägne, Trollhätte Canal och Slussverks Bolag tillhörande, Slussverken vid Brinkebergskulle, Trollhättan och lilla Edet, är det sistnämnde nu mera på Bolagets bekostnad förflyttadt till Bohusländska sidan af Götha
Elf och der ombygdt efter utvidgad plan; äfvensom att den Canalanläggning, som sednare åren varit under arbete, till Segelfartens betryggande förbi Stallbacka forssar, emellan Brinkebergskulle och Trollhättan, är i det närmaste fullbordad och början dessutom gjord med vattenbyggnads-arbete till Hamnens förbättrande vid Wenersborg, det ena och andra på Allmän bekostnad, genom Styrelsen öfver Segelfarts-anstalterne emellan Wenern och Hafvet; och lemnar allt hvad sålunda redan blifvit tillgjordt visshet derom, att den förut serdeles besvärliga och ej sällan äfventyrliga, samt ofta mycket långsamma segelfarten på denna Rikets vigtiga Vatten-communication skall innan kort vinna en, äfven för visse delar af Elfsborgs Län, nyttig och välgörande förbättring i det hela. §. 4- Politisk Författning. a) Kammar-Verk.
Under åren 1827 till och nied i83i bär icke något hemman förfallit i ödesmål, ej eller har något Nybj^gge blifvit på Krono-Allmänning upptagit; men Ellofva stycken förut anlaggda Lägenheter hafva ingått i skatt, efter tilländalupne frihetsår.
Inrättningar har, under samma tid, ett i ödesmål förfallit
Qvarnverk fått nedläggas och afföras ur Jordaboken; hvaremot 33 Mjölqvarnar och 21 Sågqvarnar, dels emot Tull och till afsalu, dels endast för husbehof, blifvit beviljade till anläggning; äfvensom sju Stampar och ett Garfveri.
Ellofva Mjölqvarnar, Tjugo Sågqvarnar och En Stamp äro under liden skatllaggde.
Hemmansklyfhingen har fortfarit, med tilltagande, i synnerhet på Slättbygden och der mest i Sundabis Fögderi på Dahlsland.
Dessutom hafva en mängd Lägenheter blifvit, genom förpantning eller annorledes, upplåtne från skattlagde hemman, till serskilt nyttjande, och äfven många Jordtorp blifvit anlaggde, jemte än flera Backstugor och Inhysestorp; hvilket allt bidragit till Landets bebyggande och odling, dertill jemväl ägoskiften i ej ringa män medver - 32 tat.
Hemmansbruket inom Länet skötes af 16,000 Possessionaten Boställsinnehafvare och sjelfägande jordbrukare, samt 4,000 Arrendatorer och hälftenbrukare, oberäknad! förpantnings- och fördels-in» nehafvare, Torpare, Soldater och andre dulike Brukare af små Lägenheter utan hemmantal.
Uti det ofvanförmälte Sundahls Fögderi bär förhållandet, i afseende på jördens styckning, varit så i ögonen fallande, att det forsenar serskildt anmärkas.
Sedan 1826 hafva der, genom klyfning, 253 nya brukningsdelar tillkommit, som alla innehafvas af sjelfägande Bönder; Och hemmanen, som vid samma års slut vörö styckade i något mindre än femtedelar, äro det nu mera än i sjettedelar, öfver hufvud; Likväl anses detta ännu kunna bära sig, emedan den sjelfägande Bonden är genom arbetsamhet och flit besuten på en ganska liten hemmanslott.
Endast Tjugutvå nya jordtorp hafva under tiden blifvit anlaggde, hvilket jemförelsevis är ringa och bevisar att Bonden icke rätt inser hela fördelen af sådane anläggningar, framför den skadeliga bortförpantningen af små jordlägenheter på längre tid; ty af slike förpantade lägenheter har antalet blifvit ökadt ända till 125 procent; De voro vid 1826 års slut 81 stycken och sistlidet år i85.
Jordens skiftning emellan hemman och hemmansdelar, samt äfven inom hvarje hemmans område uti serskilte enstaka lotter, fortgår ock, företrädesvis uti nämnde Fögderi, med stor verkan på Landtculturen; så att man ser skogsmarker, kärr och ljungbackar, ofta med en förvånande hastighet, förvandlade till fruktbärande åkrar och ängar med bebygde gårdar.
Den åbo som bibehålies orubbad vid odaljorden blifver vanligen bäst belåten och bergad, oaktadt han erhåller inskränktare jordrymd och måste utgifva en kännbar utflyttnings- och odlings-hjelp; men han får genast, eller i oafbruten ordning» skörda jördens afkastning, då deremot den utflytta114!6 abon måste uti tvenne år och stundom längre, under påstående nyodling, vidkännas en bristande eller förminskad skörd och inrätta liela sin hus - 33 hushållning efter ett honom dittils obekant, den nya jordens, läge.
Olägenheten i allmänhet af desse förhållanden synes, för öfrigt, ej vara annan än den, att bonden som qvarblifver vid odaljorden går framför den utflyttande i förkofran och välstånd.
— Men, sedan potatoesodlingen mera allmänt tilltagit, hafva, genom detta lätt tillgängliga födoämne, yngre personer af arbetande classen blifvit lockade till hjonelag och bosättningar, utan beräkning af de större behof sorn uppstå för barns underhåll, och för egen bergning vid antagande arbetsförmåga.
Tidigt undsluppen föräldra- eller husbonde-väldet hafva sådane hjonelag, utan nog arbetsvann, utan erfarenhet och medellöse, snart infallit uti en sorglös overksamhet, derest binäringar icke lemnat tillfälle till förtjenst af handarbeten, samt sålunda fortlefvat med jemn brist och, efter missvextår, nöd, äfvensom ofta sedeförderf, i följe.
Emedlertid, och såsom en naturlig följd af lefnadssätt^, hafva de framalstrat många barn, hvilkas uppdragelse både i fysiskt och moraliskt hänseende nödvändigt måst Elifva i öfverensstämmelse med föräldrarnes omständigheter — och deras framtid ett ännu djupare nedgående.
— På sådant sätt bildas och tillväxer en dass af för sig sjelfve onyttige, för Samhället betungande och kanske i än flere hänseenden skaddige samhälls-medlemmar.
Den rotfästes på Landet genom Backstugors och Inhysestorps anläggande samt genom bebyggande af jord i alltför små lotter, ofta blott till plats för en stuga och ett par tunnors utsäde af Potatoes, hvilken sednare utväg att abalienera jord, örn icke för alltid åtmins!°ne för längre tid, hemmansägare, dels af behof och dels af ett illa beräkuadt vinningsbegär, vidtaga under åtskilige former och namn såsom förpantning, fördel och lega, merendels emot en viss liten summa i penningar, eller annan ovaraktig och hemmanet icke båtande förmån.
Den enda Kronan förbehållne Kongsgård, som linnes i Länet, nemligen Ollestad i Gäseneds Härad, är upplåten adeliga Gyllen - 34 svärdska Allen, till bruk och nyttjande emot gamla räntans utgörande efter Markegångs-förvandling, så länge samma Ätt fortvarar.
Postgårdarne uti Länet äro 40> svarande emot 34 hela hemmantal.
Gästgifvaregårdarnes antal uppgår på Landsbygden lill 90, som tillhopa motsvara 5i£ i hemmantal.
Länets fern Städer hafva dessutom hvardera en Gästgifvaregård, underhållen af Staden.
Vattenverks rättighet lill uppdämning hindrar visserligen, på flere ställen, annars möjelige odlingar; men Vattenverkens nytta och oumbärlighet för det Allmänna uppväga merendels jordbrukets förlust härutinnan, hvilket äfven funnits vara förhållandet i hänseende till de anläggningar af nya Vattenverk som under detta qvinqvennium ägt jura.
Strömrensningar, till förekommande af öfversvämning på odlade eller odlingsbara ägor, hafva på orternes bekostnad blifvit verkställde: i Lill-ån och Nösse å inom Kullings Härad samt vid sjön Mjören i Wedlle Härad; äfvensom försök blifvit gjordt, att, genom gräfning och utvidgning af afförings-canalen, sänka vattnet i Hullsjön inom Wäne Härad.
Het stolle företag som varit i fråga, till sänkning af Wenerns vattenhöjd och som blifvit förberedt genom vidlöf undersökningar uti de till sjön gränsande Länen, har tills vidare afstannat; och sannolikt är sjelfva förelaget förbundit med alltför stort äfventyr i hänseende till segelfarten, för alt någonsin kunna bringas till verkställighet.
Allmänna medel skulle kunna med fördel användas å visse orter, i synnerhet på Dalsland, för större afloppsdike!^ anläggande, till vattnets allehanda från sänka odlade eller odlingsbara trakter, i likhet med hvad som redan skett inom Skaraborgs Lqy ; oell Ilar jag, af sådan anledning, hos Kongl. Landtbruks-Acadqjpien liljstyrkt ali en sakkunnig person mätte anställas för att i detta afseende göra nödige undersökningar och afvägningar äfven här i Länet. b) Stats-J3iclrag.
Deras värdesbelopp å hvarje Beskattningseller Prestations-iitul utvisas af Statistiska Tabellerne, serskildt för livall alags hemman och för hvarje näring.
Till uppIysll*no OM Visst^ föi hållanden, som härmed äga sammanhang, får . dessutom i underdånighet anmärkas följande:
Etter Roterings-Indeluingen, uppställer och underhåller Elfsborgs Län till Rikets försvar: 35 Vid Westgöta Regemente, som är indelndt lill
Ca valleri, men af - sulit på 3o år . ............
. 208 Man, Elfsborgs Infanteri-Regemente.........1,191 — Westgötha-Dahls
Dito, 6 Compagnier......900 — Båtsmanshållet.....87 jemte Städernes Contingent........60 ^ _
Den år 1826 tillkomne, ehuru ännu icke af Eders Kongl.
Maj:t sladfästade Ordinarie Roteringen för dittills orolerade hemman, anses böra lemna .... 16 — Och Extra Roteringen, efter samma år skedd jemkning i detta Roteringsbesvär...........x6r — tillhopa 2,623 Man.
Hela kostnaden för Rustning och Rotering utgör, enligt Statistiska Tabellen för Landet, hvilken är grundad på de från hvarje Fögderi serskildt gjorde och sinsemellan, i följd af olika localförhållaudell, skiljaktig beräkningarne 120,946 R:dr 18 Skill., hvartill kommer Vacance-afgiften i fredstid för Städernes Båtsmans-nummer, 2079 R:dr 46 Skill., eller tillsammans 123,026 R:dr 16 Skill.; Och detta total-belopp uppstår äfven tämmeligen nära då Rustnings- och Roterings-prestationen, efter allmännaste förhållandet, öfver hufvud beräknas årligen kosta Femtio R:dr för hvarje Soldat-rote vid Elfsborgs och Westgötha-Dahls Regementen, vanligen bestående af 1 i mantal:
Soldatens lega, fördelad på i5 års tjenstetid .
. R:dr 2: — _ årlig lön ...... «..«.4.... 4* — 1 ......
Soldate-Torpels afkastning och förmåner......16: 32 — Åbyggnadens och Hägnadens underhållande.....6: 32 — Diverse körslor och brukningshjelp........5: — — Utsädeslijelp, Julekost, med mera........3: — — Mötes-Passevolanee-afgiften...........8: --- men för åren i83o och 1831 endast 7 R:dr.
Beklädnads-bidrag..............4: 32 — R:dr 5o:-- hvilket ungefärligen motsvarar hvad som vanligen betalas i Vacanceafgift för ledige Rotar. 36
För hvarje RustliållS-Nummer vid Westgölha-Regemente, i anseende till hvilket samme beräkningsgrunder i öfrigt antagas, men hvarest Rusthållet eller Roten består Soldatens hela beklänad och utredning, ökes ofvanupplagne kostnad med io R:dr, och anses således årligen utgöra 60 R:dr, oberäknadt Hästvacance-afgiften, som utgår med Sju Tunnnor Spanmål af Numret.
För Båtsmauthållet upptages å hvarje Rote, vanligen samman - satt af 4§ Mantal:
Batsmanslega fördelad på år........R:dr 2: — _ årlig lön................3: 16 — Bålsmans-Torpets afkastning och förmåner.....16: 3a — Åbyggnadens och hägnadens underhållande.....6: 3a — Di veise körslor och brukningshjelp'........5: — —■ Ulsädeshjelp, Julekost m. ............3: — — Beklädnaden som bör räcka i 3 år kostar vanligen 4° R:dr, och således årligen..........i3:i6 — R:dr 5o: — — Vidare motsvarar fyllnaden i den totalsumma Tabellerne innehålla: 1:0 Kostnad för Städernes Båtsmans-Contingent, hvilken, när uppsättningen under krigstid tages i beräkning, utfaller för hvarje
Nummer åtminstone lika med den för Landets Båtsmanshåll; 2:0
Rotefrihets-afgift för ännu icke definitivt indelte oroterade hemman, utgörande tillhopa 770 R:dr årligen: och 3:o, Kostnad för Extra Roteringen, hvilken approximativt antages svara till |-delar emot Ordinarie Roteringskostnaden, eller, på år fördelad, emot nära 20 R:dr på hvarje Rote.
Sammanräknade beloppet af alla i Länet belägne RusthållsStammars och Augmenters för rustningen anslagne räntor, utgör, efter medeltalet af de ifrågavarande fem årens markegångspris, 20,4°° R:dr årligen.
Vid den tid allmänna Bevärings-skyldigheten först infördes, utgjorde årliga antalet af Bevärings-skyldige Ynglingar per medium i5a5, och af till krigstjenst approberade 961; Men, med folkmängdens tillLagande, bär Beväringsmanskapets antal äfven ökats, så alt det under nu ifrågavarande qvinqvennium utgjorde årligen 2,213, deraf 1,062 approberade.
Länet lår vidkännas i och 37 för Beväringsskyldigheten har hittills icke varit, och är icke eller nu, upptagen uti Statistiska Tabellerne, i saknad af föreskrift derom; Dock torde bär böra anmärkas, att samme kostnad kail approximativt beräknas till värdet af 2 dagsverken; per man i och för Bevärings-möns, tångarne, således, för 2,213 man a 16 Skill, dagen, R:dr 1,475: 16 — samt halfva värdet af 16 dagsverken per man i och för den approberade Styrkans öfningsmöten; följaktligen för 1,062 raan, å 8 Skill, dagsverket 2,802: — — eller tillhopa årligen R:dr~4,307: 16 —•
Clereciets aflöning ingår endast .till så vidt i Statistiska Tabellerne, som den af skattdragande hemman, inrättningar, näringar och personer serskildt och årligen utbetalas.
1 sådan del rättar dea sig merendels efter tiondesättning och gamla eller nya öfverenskommelser, som dels äro af Kongl. Maj:t stadfästade för viss tid, dels ock i allmänhet allenast gälla för den lönade Prästmannens tjenstetid.
Utgifter härtill, inberäknadt Kyrko-betjeningens aflöning, är för ena orten så olik emot den andra, att hvarje ifrån det hela dragen slutsats örn samma utgiftsbelopp på hemmantal, eller annorledes, skulle blifva förvillande och icke kunna lemna någon sann måttstock för bedömandet af detta onus i ofvannämnde speciella hänseenden:
Det är dock ganska säkert på Landsbygden ett ibland de betydligaste, då beloppetr deraf kanske uppgår till i5, 20, 25 och ända till 3o R:dr Banco på helt mantal örn året, oberäknadt de så kallade jura stolte.
Med afseende på Fattigförsörjnings-kostnaden anmäldes: att den i allmänhet! synes vara snarare för lågt än för högt beräknad, oaktadt den tillökning i beloppet, förorsakad af 1826 och i83o årens missväxter, som ägt rum för åren 1827 och i83i, emot vanligheten.
De vörö likväl i .synnerhet under äfen *§37,och 1831 högst betydlige, samt kanske jemföflige med:
Öfrige fattigförsörjnings-kostn^den;, och troligen kan således• beloppet, af alla de utgifter.-till .fattiges underhållande, som Länets Invånare lindel’ ifrågavarande qvinqvennium fått 38 vidkännnas, i calcul anlagas lill Åtminstone \\ ä i5,ooo R:dr årligen' ' ii toftin- -brätt* •S,fcBfeti§h#e -.
JtfflfcWäliäi tiis ■ Skjiitsnings^esväiet på Landsbygden bestrides i fredstid med fyra Hästar af hvarje deldfvån icke lagligen béfriadt helt hemman; men då - Hedeby- oell taiigskjirtseli nii1 mera kan anses ersatt med den lega som för skjwlsningeh erhulles, Ilar endast Krono-skjutsen jemte Håll-skjutsen, på de få ställen delina sednare ännu utgöres, blifvit såsom onerä upptagne.
I öfrigt är:Håll-skjutsen redan afskaffa^, ulan att deraf förmäilas någon serdeles olägenhet för resande, helst sorti Resérv-skjiftslagen och andre invid Landsvägarne boende hé lii må lis b r u ka re ej sällan;,' t ö fki örn den resandes fortskaffa lide, så att tviater,; dels inom Reserv-lagen dels emellan desse och andre skjutsande, under sednare åren ofLa ägt ruin och stundom föranledt till rättegång.
För Väghållningen på Ijfaldet erfordras årligen från och med 4 till och med 16 Öke
Dagsverken af hvarje helt mantal, i förhållande lill localen, samt något mera vid tillfälliga större skador å Vägume; och genom dessa Dagsverken, beräknade efter ett medeltal af Markegäiigs-priserne, nied tillägg af Brobyggnads-kostnaden, tiar uppkommit den summa Tabellen innehåller för delta onus, och hvilken, fördelad lika på förmedlade hemmantal, svarar emot ii R:dr eller något deröfver på helt mantal årligen, -t- Egentligen är dock väghfillnings-.besvälet, när vägarue jemtll och försvarligt underhållas, icke betungande i förhållande till hvad ziffran sålunda derom utvisar, emedan bidraget dertill för det mesta utgår in natura, eller genom arbete, på sådane mellantider af året då hemmansbrukaren och hans dragare äro mindre upptagne af andra göromål och körslor; mell det är sannolikt ätt vöghållnings-besväret blifvit drygare, ellet' erfordras flere dagsverken, sedan Väglagningstiden och Vägsynériie förflyttades inpå sommaren, och likväl förenar sig dermed den allmänna olägenhet, att vägume nu äro ojemna och tunga för trafiken äfven under sommarmåliaderne, då de annars borde och kunde vara göda;.
Nämnde olägenhet torde dock motvägaS af den omständigheten, att vfiglagnhigs verkställande somroar't^ei1 anses falla sig beijVömligasf för de vägbållhings-skyldige * allmänhet,- och fördeläktigarén‘iiräet fall, att deli 'inträffar på en tid då jordbruksarbetet lemmar Wera ledighet dertill, än vår och höst, i synnerhet 39 när missgynnande väderlek för brukning?
och skörd försvårar detta sednare angelägna arbete.
Hvad Tabellerne upptaga under rubi iben: