Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För riksdagsmannaval i Slockholm lände ock till efterrättelse, hvad 33 §•, 1 och 2 momenterna, så ock 34 §. för sådana val å landet bjuda, dock att hvar valman röstar på så många man, som till Riksförsamlingen väljas skola.
Vid röstlängd- och valmannaval i Stockholm gånge, som i 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 och 30 §§. för landsbygd säges. 11 §.
För h var stad åligge det den tjensteman, som mantalsskrifning der förrättar, att i Maj månad det år, lagtima Riksdag öppnas skall, upprätta längd öfver dem, som i staden valrätt ega, så ock öfver det röstetal, hvar och en tillkommer; och tjene dervid stadens sista uppskattningslängd till efterrättelse.
Beror valrätt ock på förhållande, som uppskattningslängden ej upplyser, må han, som den rätt eger, förhållandet före utgången af April månad sagde år styrka hos den tjensteman, som röstlängden upprätta skall.
Sker det ej, och är förhållandet ej heller annorledes den tjensteman bekant, varde den valrätt vid längdens upprättande förbigången; dock skall den i längden upptagas vid den granskning, 12 §. säger, der den då styrkt varder.
Hör till Conslitutions-Uiskottets Memorial, No 36.
Får valrätt ej utöfvas, varde ock derom i röstlängden anteckning, med uppgift om skälet, gjord. 12 §. 1) I stad, der stadsrätt finnes, varde den röstlängd, som i 11 §. sagd är, inom den månads slut, då den upprättad blef, till rätten insänd.
Und er nästföljande
Juni månad skall stadsrätten i sin närvaro låta längden å allmän stämma granskas af dem, som i staden valrätt ega och utöfva må, samt tillslädeskomma.
Till den granskning skall kallelse utfärdas af stadsrätten, och sist fjorton dagar före granskningsdagen uppläsas i den eller de kyrkor, hvartill staden ligger.
Anmärkning, som vid den granskning frarnställes, varde genast af stadsrätten pröfvad och godkänd eller ogillad, så ock jemte rättens beslut antecknad i protokollet.
Godkännes anmärkning, varde röstlängden derefter rättad.
När granskningen slutad är, varde röstlängd och protocoll underskri fine at stadsrättens ordförande och ledamöter, samt minst fem andra män, som i staden valrätt ega och utöfva må, samt tillstädes äro. 2) I stad, der stadsrätt ej finnes, träde, för fall, som 1 mom. säger, kyrkoherde i stadsrättens ställe; och vare för öfrigt lag, som i det moment skiljs; dock alt de, som valrätt i staden ega och utöfva må, samt tillstädeskommit, anmärkning pröfva och godkänna eller ogilla, samt att, der de ej, utom kyrkoherden, äro flere än fem, så många, som när äro, skola röstlängd och protocoll underskrifva. 3)
När röstlängd blifvit så granskad och underskrifven, som i 1 eller 2 mom. är sagdt, vare mot den längd ingen annan ny anmärkning tillåten, än om någon i längden upptagen persons behörighet att rösta, eller om minskning af valrätt, som i den längd räknad är.
I öfrigt tjene den längd, med de rättelser, som jemlikt 47 §. tillkommit, till grund för val till då närmast förestående lagtima Riksdag, så ock till urtima, som derpå följer, förr än annan lagtima Riksdag infaller. 4) Röstlängd, som i stadsrätts närvaro granskad är, varde hos rätten förvarad: är den inför kyrkoherden granskad, då skall den jemte protokollet insändas till den valförrättare, 13 §. omtalar, och af honom förvaras. 5) I siad, der första och andra underrätt finnas, tage andra underrätt det i akt, som denna lag stadsrätten föreskrifver.
6 Hor till Constitutions-Utskotlcts Memorial, N-.o 36. 13 §•.
För stad varde riksdagsmannaval i staden förrättadt.
Är i staden stadsrätt, förrätte den då valet.
Är ej sådan rätt till, varde valet förrättadt al annan domare, under hvars dom värjo staden närmast lyder. 14 §:
Kallelse till valet skall utfärdas at valförrättaren och i kyrkor, som vederbör, sist fjorton dagar före valdagen, uppläsas.
För district, hvars val å ett enda ställe förrättas, bestämme valförrättaren ock valdagen.
I annat district skall en och samma dag för hela distriktet till valdag bestämmas af den stadsrätt, fördelningslängden utvisar; och gifve den rätt districtels öfriga valförrättare dagen så tidigt tillkänna, att kallelsen kan i districtets kyrkor uppläsas inom tid, som förr är sagd.
Är i districtet kyrka, der gudstjenst ej hålles den dag, kallelsen uppläsas borde, gånge sorni 26 §. skiljs; dock att stadsbetjening, der den finnes, uppfylle hvad den §. kronobetjeningen ålägger. . 15 §• 1) Valet sker efter upprop i den ordning, röstlängden visar, och genom omröstning med enkla, omärkta, slutna sedlar, en för hvar hel eller tiondedels röst.
Sedlar, som ej ega lika röstvärde, skola serskildt samlas.
Ej må de sammanblandas med dem, som annat röstvärde ega. 2) Den, som vill och må i staden valrätt utöfva, aflemne vid valet sjelf sine röstesedlar.
Är han utom staden boende, eller styrker han laga förfall; då må han röstsedlar insända i försegladt omslag, försedt med tydlig, af honom sjelf undertecknad, påskrift, så hädande: ”Undertecknads röster tili riksdagsmannavalet i N. N. stad den —*'
Sedlar med olika röstvärden må ej i ett och samma omslag sändas, och förthy skall ock å hvart omslag det röstvärde tecknas, som der inneslutna sedlar ega.
Lemnäs sedlar i omslag ulan påskrift eller påteckning, som nu är sagd, då må ej å dem afseende göras. 3)
När omröstningen slutad är, då skall valförrättaren de afgifna röslsedlarne öppna och rösterna räkna.
Ej må röstsedel godkännas, utan den är sådan, som förr sagd är, ej heller der den lyder å annat tal af män, än som då väljas skall; eller ock innehåller benämning, som oriktig eller tvetydig är, eller som tillhörer person, den der, enligt hvad kändt är, ej är valbar.
Utgången gifve valförrättaren tillkänna, när rösterna räknade äro.
Hor till Conslilulious-U(skottets Memorial, N'.o 36. 7 4) Protocollet skall af valförrättaren och minst fem andra män, som valrätt vid det val ulöfvat, underskrifvas.
Äro ej flere tillslädes, skrifve de under, som å stället finnas. 5) Förrättas districtets val på flera ställen, då skall protocollet tvefuldt sluifvas, och det ena exemplaret till den stadsrätt, som valdagen bestämt, ofördröjligen från öfriga valförrättare insändas.
Nu hafva alla protocoller, som vid districtets val förda äro, till den rätt inkommit; sammanräkne rätten sist nästföljande dag de röster, som i de serskilta protocollen räknade äro. 16 §’ Till Riksdagsman för districtet är den vald, som vid valet flesta rösterna erhållit; så ock der districtet flera Riksdagsmän välja skall, hvar som i röstetal närmare honom kommit, tills det tal är fullt, som i fördelningslängden utsatt är.
Hafva flere fått lika röstetal, och är valet derigenom oafgjord!; anslälle den stadsrätt, som valdagen bestämt, lottning mellan dem, hvilkas val oafgjordt är; och vare då den, lotten utvisar, till Riksdagsman vald. 17 §•
Nu är man till Riksdagsman vald för district, hvars val å ett enda ställe förrätlas: får rätten, innan den förklarat valförrättningen slutad, kunskap om laga skäl, hvarföre den valde ej vill eller ej kan uppdraget antaga; varde valförrättningens afslutande uppskjutet till nästa helgfria dag, då till ledighetens fyllande ny omröstning anställas skall.
Underrättelse derom, så ock om ledigheternas antal, skall, då förrättningen uppskjutes, meddelas af rättens ordförande så muntligen, som genom anslag å rättens dörr.
Skälets laglighet eger rätten pröfva. 18 §.
Hvar, som för stads valdislrict till Riksdagsman vald är och ej, enligt hvad kändt är, har laga skäl, hvarför han uppdraget ej vill eller ej kan antaga, skall en så lydande fullmagt erhålla: ”Stadsrätten (Rådhusrätten) i N.
N. stad gör veterligt, att vid i dag anstäldt val N. N., på sätt i protocoll som vederbör närmare upplyses, blifvit af denna stad (N. N. valdistrict) till Riksdagsman utsedd för den tid, Lagen om val till Riksförsamlingen i 37 §.
1 (2) (3) momentet stadgar; hvarå detta länder till bevis och fullmagt. N. N. den —”
Den fullmagt skall, när valförrättning slutad är, och stadsrätt, som 8 Hor till Constitutions-lJiskottets Memorial > N:o 36. valdagen bestämt, sammanräknat alla inom districtet till det val afgifna röster, genast uppsättas och af rätten underskrifvas, samt af rättens ordförande ofördröjligen den valde tillsändas.
K a p. 3.
Om val å Landet. 19 §•
Till Riksförsamlingen välje landsbygden i riket, till hvilken ock räknas köpingar, Ettlmndradesextiofem Riksdagsmän, efter den fördelningslängd, som denna lag åtföljer. 20 §._
Hvart läns landsbygd varde delad i så många valdistricter, som talet på dess Riksdagsmän är satt till.
Om den delning förordne länets Pröfnings-comile.
Hvart valdistrict välje en Riksdagsman. 21 §.
För hvart gäll å landet åligge det den tjensteman, som mantalsskrifning der förrättar, att å den i 11 §. utsatta tid sådan röstlängd, som den §. säger, upprätta öfver dem, som i gället valrätt ega, så ock öfver det röstetal, hvar och en der tillkommer.
Om efterrättelse, som dervid af gällets sista uppskattningslängd tagas skall; om skyldighet att styrka förhållande ^ som af den längd ej upplyses, ändå att valrätt derpå beror; och om den påföljd, uraktlåtande af den skyldighet medför, vare ock lag, som i 11 §. sägs. 22 §.
Som serskildt gäll skall vid verkställande af denna lag anses: 1) Annex- eller kapell-socken, der inbyggarne äro tvåtusen eller flere. 2) Den del af gäll, som återstår, när socken afräknad är, som i 1 mom. sägs. 3) Landssocken, som eljest med stad är förenad till ett gäll. 4) Landsbygd, som med stad utgör en socken. 5)
Sådan del af gäll, som är belägen i annat län, än det öfriga, och antingen innesluter moderkyrkan eller ock utgör hel socken eller mera.
Hör till Cons ti t ut iöns-Utskottets Memorial, N:o 36.
Är del af gäll belägen i serskildt län, utan att såsom serskildt gäll, efter hvad nu är sagdt, anses; förordne länets Pröfnings-comite,, huru den del må för val, hvarom 25 §. förmäler, förenas med något inom länet närgränsande gäll.
Om röst-längds upprättande för sådan del vare lag, som i 21 §. för gäll skild är. 23 §•
För gäll skall röstlängden å tid, som 12 §. säger, till kyrkoherden insändas.
Kyrkoherden late i sin närvaro den längd å allmän slämma med gället granskas af dem, som i gället valrätt ega och utöfva må samt tillslädeskommit.
Är med gället del af annat gäll förenad, som i slutet af 22 §. sagdt är; varde ock för den del röstlängden till gällets kyrkoherde insänd och på samma stämma, som nyss är sagd, granskad.
Om kallelse och tid till stämman; om huru anmärkning skall pröfvas och antecknas, så ock röstlängd rättas; om underskrift af röstlängd och protocoll; samt om den kraft, röstlängd eger, när den i stämman granskad och underskrifven blifvit, vare lag, som i 12 §. sagd är för stad, der stadsrätt ej finnes. 24 §.
Nu är röstlängd, hvarom i 21 och 22 §§. förmäles, så granskad och underskrifven, som i 23 §. skiljs, varde då ofördröjligen af kyrkoherden insänd till landshöfdingen, som den till länets Pröfnings-comite, öfverlemnar.
När Comiten fullgjort hvad 47 §. bjuder, jemföre den gällens röstetal och länets öfriga förhållanden, och sätte sedan ut, huru många valmän hvart gäll skall till riksdagsmannaval utse.
I hela länet varde samma röstetal lagdt till grund för rätt att en valman utse.
Det grundtal sätte Comiteen ock ut, dock ej öfver Ett hundrade hela röster.
Uppgår något gälls röstetal ej till det grundtal, vare ändock de, som i det gället valrätt ega och utöfva må, berättigade att En valman utse.
Öfverskjuter röstetalet i ett gäll ett eller flera grundtal; varde öfverskotlet utan afseende lemnadt, der det ej utgör mer än halft grundtal: stiger det deröfver, vare såsom helt grundtal ansedt.
När Pröfnings-comiten härom förordnat, besörje landshöfdingen, det röstlängden ofördröjligen varder till kyrkoherden återsänd med Comiteens beslut om det antal valmän, gället utse skall.
Prof. 1S46 j 3 Sami, 24 Haft, 2 10 Hor till Constitutions-Ulskotlets MemorialN:o 36. 25 §.
I hvart gäll skola de, som der valrätt ega och utöfva må, å allmän stämma, sist en vecka förr, än riksdagsmannaval för valdistrictet hållas skall, till deltagande i det val utse så många inom gället bosatta och lill Riksdagsmän valbara valmän, sorn Pröfnings-comitéen utsatt.
Suppleanter för valmännen må ock, der de valberättigade så besluta, på samma gång och på samma sätt utses.
Vid stämman före kyrkoherden ordet. 26 §.
Kallelse till stämman varde utlärdad af kyrkoherden och i gällets kyrkor uppläst sist fjorton dagar före stämmodagen.
Är i gället kyrka, der gudstjenst ej hålles den dag, kallelsen uppläsas borde, då skall i socknen, som till den kyrka ligger, ett exemplar af kallelsen följande dag skyndsamt sändas från gård lill gård.
Derom besörje kronobetjeningen på presterskapets tillsägelse.
Kallelse för sådan del af gäll, sorn slutet af 22 §. förmäler, varde i dess egen kyrka uppläst.
Om kallelsens ditsändande drage den kyrkoher de försorg, sorn vid stämman skall ordet föra.
Hålles i den kyrka ej gudstjenst den dag, kallelsen uppläsas borde, vare om kallelsens kringsändande i den delen af gäll lag, som förr är sagd. 27 §•
Efter upprop i den ordning, röstlängden visar, skola rösterna vid valmannaval munteligen afgifvas af dem, som valrätt der vilja och må utöfva; dock att kronofogde eller länsman ej må vid valet när vara, och att så desse, som den förfall styrker eller utom gäller bor, må i förseg ladt omslag insända skrifven röstsedel.
Ej må omslaget brytas, utan att derå af insändaren egenhändigt skrifvet är, från hvem och till hvad val röstsedeln sändes samt om rösten är till valman eller suppleant; ej heller må röstsedel godkännas, der den lyder på annat tal af män, än då skall utses, eller innehåller benämning, som origtig eller tvetydig är, eiler som tillhörer person, den der, efter hvad kändt är, ej är valbar.
Ej heller må muntlig röst upptagas, som i afseende på personernas antal eller på deras benämning innebär förseelse, sorn nu sagd är.
Framslälles vid valet anmärkning om någon i röstlängden upptagen persons behörighet att rösta eller om minskning af valrätt, som i den längd räknad är: sker det förr än han röstat, hvars rätt man klandra Hor till Constitutions-Utskottets Memorialj N:o 36.
U vill, varde anmärkningen genast pröfvad och beslut deröfver fatladt, på sätt om anmärkning vid röstlängds granskning sagdt är: sker det sednare; då må anmärkningen ej lill pröfning upptagas.
När omröstningen slutad är, då skall ordföranden rösterna sammanräkna och utgången tillkännagifva.
Protocollet varde sedan af kyrkoherden och minst fem andre män, sorn vid valet röstat, om så många när äro, underskrifvet; hvarefter det hos kyrkoherden förvaras skall. 28 §.
Valman vare den, sorn flesta rösterna vid valet erhållit, så ock, der flera väljas skola, hvar som i röstetal närmare honom kommit, tills det tal är fullt, sorn Pröfnings-comilen utsatt.
Hafva flera fått lika röstetal och är valet derigenom oafgjordt; ställe kyrkoherde sig till efterrättelse, hvad 16 §. för stadsrätt i thy fall bjuder.
Nu är valman död eller hindrad att uppdraget antaga, och är suppleant till; varde han ofördröjligen af kyrkoherden om förhållandet underrättad: är suppleant ej till; varde ny valman utsedd, om tid dertill är.
Vet kyrkoherden, innan han förklarat valförrättningen slutad, att valman död eller hindrad är; då skall till ledighetens fyllande ny omröstning genast anställas. 29 §.
Utdrag ur protocollet skall kyrkoherden, när valförrättningen slutad är, ofördröjligen hvar valman tillsända, att såsom fullmagt vid riksdagsmannavalet företes.
Är suppleant vald; tillsände kyrkoherden ock honom sådant protocollsutdrag, som nu är sagdt; utsatte ock, i hvad ordning han inträda skall, der flere valde äro. 30 §.
Är valman hindrad att uppdraget antaga; sände ofördröjligen det erhållna protocolls-utdraget till kyrkoherden åter, med uppgift om hindret. 31 §•
För hvart valdistrict å landet skall riksdagsmannaval förrättas å den inom districtet belägna Tingsstad och af den ordinarie häradshöfding i länet, som
Pröfnings-comiteen vid länets delning i valdistricter förord nät. 32 §.
Kallelse till riksdagsmannaval för valdistrict å landet skall valför - 12 Hör lill Constilutions-Ulskoltets Memorialj N',o 36, rättaren utfärda och i districtels kyrkor låta uppläsa sist fyra veckor före valdagen, den val förrätta ren bestämmer.
Ät' kyrka, der gudstjenst ej hålles den dag, kungörelsen uppläsas borde; gånge som i 26 §. skiljs.
Lag samma vare om socken eller sockendel, hvars kyrka utom länet ligger. 33 §. 1) När valförrättare å den utsatta valdagen gifvit de valmän, som å stället finnas, tillkänna, det riksdagsmannavalet börjas; då skall livar valman sin fullmagt förete och valförrättaren den granska. 2)
Derefter anställes, till väljande af riksdagsman för districtet, omröstning; livat vid hvar valman, som godkänd fullmagt företett, skall efter upprop muntligen till protocollet uppgifva den persons namn, som han väljer till districtets riksdagsman.
När omröstning slutad är, skall valförrättaren rösterna sammanräkna, och gifve derefter valets utgång tillkänna. 3)
Den vid omröstningen flesta rösterna erhållit, är för districtet vald till riksdagsman.
Hafva flera fått lika röstetal och är valet derigenom oafgjordt, vare för valförrättaren lag, som i 16 §. för stadsrätt i thy fall skiljs.
Får valförrättaren, innan han tillsagt, att förrättningen slutad är, kunskap om laga skäl, hvarföre den valde ej vill elter ej kan uppdraget antaga; varde till ledighetens fyllande ny omröstning genast anställd.
Skälets laglighet ege valförrättaren pröfva. 34 §■ 1) Protocollet öfver riksdagsmannaval för valdistriet å landet skall af valförrättaren och minst fem närvarande valmän underskrifvas. 2) Hvad i denna och 33 §. om valman säges, vare ock gällande om suppleant, som i hindrad valmans ställe kommit tillstädes. 35 §.
Nu är man för valdistriet å landet vald till riksdagsman, och är ej laga skäl kändt, hvarföre han uppdraget ej vill eller ej kan antaga; erhålle då en så lydande fullmagt: ”Undertecknad, valförrättare i N.
N. valdistriet af N. N. län, gore veterligt, att vid i dag ansiälldt val N. N., på sätt protocollet närmare utvisar, blifvit till riksdagsman utsedd för den tid, Lagen om val till Hor till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 36, 13 Riksförsamlingen i 3^ §., i (2) (3) momentet stadgar; hvarå detta länder lill bevis och fullmagt.
N. N. den — —”
Den fullmagt skall, när valförrättningen slulad är, genast uppsättas och af valförrättaren underskrifvas samt ofördröjligen den valde tillsändas.
C a p. 4* Allmänna stadganden om valen. 36 §•
A hvar femte lagtima Riksdag skall Riksförsamlingen den fördelningslängd , som i 9 och 19 §§ omtalas, revidera och, der nödigt finnes, rätta.
Har Riksförsamlingen sådan rättelse beslutit, öfverlemne inom Mars månads slut näst efter Riksdagens öppnande den rättade fördelningslängden till Konungen, med anhållan om Hans stadfästelse.
Gillar Konungen rättad fördelningslängd, gifve det Riksförsamlingen tillkänna, och lale längden, som bör tillsamman med denna lag varda tryckt, uppläsas i Rikets kyrkor under loppet af Juni månad det år, den till honom öfverlemnades.
När rättad fördelningslängd kungjord är, åligge vederbörande Pröfnings-comité att vid nästa sammanträde* vidtaga de åtgärder, som i 20 och 3i §§. säges. 37 §■ Riksdagsmannaval skall ske: 1) i senare hälften af Augusti månad det år, då lagtima Riksdag öppnas skall.
Valet gälle för den Riksdag, så ock för urtima, som derpå, förr än annan lagtima Riksdag infaller, följer, der ej derom i 2 momentet särskildt stadgas. 2) Då Riksförsamlingen till urtima Riksdag är sammankallad, af anledning som Regeringsformens 5o, 5i , 52 och 53 §. säger, eller då Konungen i kallelse till urtima Riksdag äskat, det nytt val till den Riksdag allmänneligen ske skall.
Valet gälle för den Riksdag, hvartill kallelsen skett. 3)
Då redan vald Riksdagsman antingen före Riksdag, der han uppdraget utöfva skulle, eller under Riksdag, der han det utöfvat eller utöfva bordt, är med döden afgången eller af laga förfall hindrad att upp - Hör till Constitations-U tskottets Memorial, N:o 36. draget utöfva, eller det för annat laga skäl sig afsagt, eller ock måst detsamma för valbarhets förlust eller valets ogillande frånträda.
Valet gälle för återstoden af den tid, hvarå den förut valdes fullmagt lydde.
Inträffar ledighet, som nu är sagd, under Riksdag, sedan tre månader efter dess öppnande förflutit; då må ej nytt val till den Riksdag anställas, utan alt Riksförsamlingen det äskat. 3S §. 1) Riksdagsmannaval skall börjas klockan nio på förmiddagen, ske för öppna dörrar och fortgå, ändå att en eller flere ulöfningen af sin valrätt försummar. 2) Stadna stadsrätts ledamöter om fråga, som vid valet afgöras skall, i olika meningar; gånge som i Rättegångs-balken skiljs om sådan Rätts omröstning och beslut i civilt mål. 3) Framställes vid valet anmärkning, att någon, som i valet deltaga vill, dertill är obehörig, eller om minskning i valrätt, som i stads röstlängd beräknad är; och sker det förr, än den röstat, hvars rätt man klandra vill; varde anmärkningen genast af den eller dem, somvalet förrätta, pröfvad och godkänd eller ogillad.
Framställes sådan anmärkning sednare än sagdt är; då må den ej till pröfning upplagas. 39 §•
Ar kyrkoherde lagligen hindrad från sådan förrättning, som denna lag honom ålägger; förordne dertill den, han helst vill, af dem i gället valrätt ega och utöfva ina.
Är kyrkoherde ej till eller förestår han ej sjelf embete sitt; ege den, embetet förestår, rätt och pligt, sorn detta kapitel för kyrkoherde stadgar. 40 §. O Är någon, som riksdagsmannaval förrätta borde, från förrättningen hindrad, eller är han ej till, då förrättningen utsatt är; förordne Hofrät ten den i hans ställe träda skall. 2) Är han uleblifven, då valtimman inne är, och är ej någon tillstädes, som Hofrätten i hans ställe förordnat: är det val för landsbygd, förordne då valmän, som tillstädeskommit, valförrättaren: är det val för stad, der stadsrätt finnes, kalle valförrättare, som tillstädeskommit, annan, att för tillfället i Rätten säte taga.
Är det val för annan stad, förordne de tio valberättigade, som främst i röstlängden stå tecknade och tillstädes äro, den valet förrätta må.
Hör till Conslitulions-Uiskottets Memorial, N\o 36. 15 3) Skall kallelse till riksdagsmannaval utfärdas, och är den hindrad, som kallelsen utfärda skulle, eller är han ej till; varde den skyldighet uppfylld al den, emhetet förrättar. 4* §•
Protocoll öfver riksdagsmannaval och handling, som dertill hörer, förvare stadsrätts ordförande eller annan domare, som valet förrättat.
Huru i vissa fall ett exemplar af protocollet skall från stad till Rätten i annan stad sändas, är i i5 §. skiljdt. 42 §.
Nu är man vald till riksdagsman; vare då skyldig uppdraget antaga, der han ej laga förfall häfver, eller före valet fyllt sextio år. 43 §. 1)
Ej må man på en gång för flere valdistricter riksdagsman vara. 2) Är man i flere districter till riksdagsman vald, och är han i ett dera ska!tskrifven; vare då skyldig att det districts uppdrag antaga: i annat fall bestämmer hail sjelf, från hvilketdera han uppdraget antaga skall. 3) Falla vid sådant riksdagsmannaval, som 3y §. 3 mom. omtalar, röster på den, som till samma Riksdag är af annat district vald, då skall med de röster så förfaras, som lydde de på den der ej valbar vore. 44 §•
Hvar, som till riksdagsman är vald, men fullmagten ej antager, sände den ofördröjligen lill den stadsrätt eller häradshöfding, som sädin fullmagt för districtet skall underskrifva, in, med bevis om skälet, hvarföre fullmagten ej antages.
Den sladsrätt eller häradshöfding pröfve, om skälet lagligt är.
Finnes det, gånge som i 3j §. för sådant fall stadgas. 45 §.
Underlåter embets- eller tjensteman att i stadgad tid och ordning taga det i akt, som honom efter denna lag åligger; straffes efter omständigheterne med böter, suspension eller tjenstens förlust. 46 §. 1) Gör embets- eller tjensteman försök att med lockande, tubbande eller hot obehörigen verka på val, som i denna lag omtalas; eller köper han eller säljer röst till sådant val, eller störer eljest friheten dervid; miste embetet eller tjensten. 16
Hor till Constilutions-Uiskottets Memorial, N:o 36. 2) Gör det annan, bote från 5o till 5oo R:dr i det mynt, hvari böter efter allmän lag räknas. 3)
Den, som köpt eller sålt röst, som nu är sagdt, vare ock förfal len till den påföljd, 7 § stadgar.
Kap. 5.
Om Besvär. 47 §•