Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln har ofvanherÖrde Betänkande, hvaruti Herr Prosten Forsslinds Motion, om åtskilliga otryckta Riksdagshandlingars registrerande, Blifvit afstyrkl, åteYremitlerats på den grund, att Herr Ribbing anmärkt, det nyssnämnde Motion stod i nära sammanhang med en, af Herr Cederschjöld i samma ämne, ehuru af vidsträcktare omfattning, väckt fråga, deröfver Stats-Utskottets Utlåtande Blifvit infordradt; hvaremot Herr Cederschjöld hemställt, huruvida återremisseu kunde Blifva af nöden, enär ämnets afgörande i alla fall Berodde på det från StatsUlskollet införväntande Betänkandet öfver frågan i sin vidsträcktare omfattning.
I anledning af denna så Beskaffade återremiss får alltså Utskottet endast vördsamt anmäla, att dess Betänkande N:o 35 redan Bifallits af Högvördige Preste-, Vällofl.
Borgare- och Heder v. Bonde-Stånden.
Stockholm den 3 Junii 182g, 8 Besv. och Oecon.
Vtsk. * N:o i3i.
Utskottet d. 5 Junii 1829.
Betänkande, i anledning- af väckt fråga om undanrödjande af hinder för enskilde Theatrars inrättande i Stockholm och Rikets öfriga Städer.
Ridderskapet och Adeln har till Utskottets behandling remitterat ett af Herr Friherre Boije, Fredric} afgifvet Memorial, hvaruti han föreslår, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t ingå med den underdåniga anhållan, att inrättandet af enskilda Theatrar i Slockholm och Rikets öfriga Städer ej måtte å Regeringens eller Städernes Autoriteters sida beläggas med något hinder.
Efter framställning af åtskilliga anmärkningar öfver Theatern, såsom en national - angelägenhet, den uppmärksamhet och vård, som deråt i hvarje hyfsadt
Land egnas, det betydliga understöd den äfven inom Sverige åtnjuter m. m., anförer Mo~ tionairen, såsom skäl för sitt förslag, väsendtligen: att Svenska Theatern blifvit en monopoliRanstalt, och att monopolier äro oförenliga med tidens anda och vår Grund-* Besv. och Oecon.
N.-o i3i. 9 lag; att, oaktadt rättigheten till enskilde Theatrars anläggande genom något uttryckligt stadgande icke är medgifven, denna näringsgren för conseqvensens skull lika litet bör fjettras sorn andra; att endast den infödde, som vill anlägga en Theater, dertill förmenas rättighet, under det den främmande Konstnären, som besöker oss, förunnas att visa sina dockor, sina djur eller små färdigheter; att alla andra Stater tillåta enskilda Theater-inrättningar; att det endast är genom täflan, som man kommer till fullkomligheten, och att den Kongl.
Theatern bör vinna genom en sådan täflan; att slutligen, äfven vid ett motsatt förhållande, hufvudprincipen, fri närings-rättighet, står fast, och huivudändamålet, aesthetisk bildning i förening med nöjet, skall vinnas, och det äfven utan Stats-anslag.
Den på dessa grunder framställda Motionen har blifvit biträdd af Herrar Montgommeriej Gustafa och von Becker, Carl Johanj, af hvilka den förre såsom ytterligare skäl tillagt, att, då tryckerier, bokhandel och tidnings-utgifning för livar och en voro tillåtliga, en med Litteraturen så nära gemenskap egande anstalt, som Theatern, icke eller borde fjettras af skråmässiga band, i synnerhet som Regerings-formens 60 § bestämdt strider deremot; och den io Besv. och Oecon.
Utsk. senare: att det förhåller sig med de vackra konsterna , sorn med allt sträfvande till fullkomlighet, hvilket ej existerar utan full frihet till täflan; att denna täflan är lifsprincipen deruti, och att vi således, lör att få vår Litteratur, våra konster och vår Theater blomstrande, och för att derutinnan kunna framgå i bredd med andra upplysta nationer, måste önska och bereda en sådan täflan.
Hvad sålunda blifvit anfördt, har Utskottet tagit under öfvervägande, och går nu att, medelst redovisning för sina åsigter af dess giltighet och af frågan i allmänhet, grundlägga sitt a (gifvande yttrande.
Dramatiska konsten betraktas onekligen med rätta såsom hörande till de national-angelägenheter, hvilka fordra en större uppmärksamhet.
Såsom ett väsendtligt uttryck af ett folks assthetiska utveckling, dess sarahälis- och konst-bildning, är hon på samma gång ett verksamt medel för denna bildnings förädlande.
Slats-Utshottets Utlåtande> N.o 35j£.
Litt. C. 47 år utgå med 16,666 R:dr 32 sk. årligen, mot vilkor, att de väghållnings-skyldige, utom den dem åliggande skyldigheten att för framtida underhållet ansvara, jemväl komma att med hälften uti arbetskostnaden deltaga. 7:0 Serskildt har Utskottet till pröfning förehaft frågan om anläggning af en chaussé emellan Westerås och Fahlun, i hvilket afseende Kongl. Maj:t, uti Nådig Skrifvelse af den 3 sistlidne Juli (intagen under N:o 71, första Samlingen af Bihang till Riks-Ståndens Prolocoll), låtit tillställa Utskottet de handlingar, sora rörande en af Öfverste-Lieutenanten af Ekenstam anstäld förberedande undersökning blifvit till Kongl. Majrt i underdånighet ingifven, och hvilka handlingar utvisa, att för ifrågavarande chaussé-anläggning, så vidt den komme att utföras medelst vanlig mac-adamisering, blifvit beräknad en kostnad af 878,736 R;dr t 2 sk. 1 rst, men deremot, om, för arbetets utförande, följdes en af Öfverste-Lieutenanten föreslagen plan att endast med klappar stensätta dubbla railer eller ränder för hjulen, skulle komma att erfordras 3i6,222 R:dr 7 sk. 2 rst.
Lika med hvad Kongl.
Maj:t i Dess ofvanberörde Nådiga Skrifvelse äfven antydt, anser Utskottet lörslaget ännu icke vara så utredt, att något anslag för dess utförande nu lämpligen kan komma i fråga; men då företaget otvifvelagtig.t är af en stor allmän vigt, och. angeläget är, att visshet må erhållas, i afseende på nyttan och ändamålsenligheten i allmänhet af chausséer inom vårt länd, saint med jemväl fästadt afseende på fördelen alt kunna bereda någon arbetsförtjenst åt
Dal-ortens fattige invånare, har Utskottet ansett lämpligt, att försök, lill utrönande af vei kslällbarheten och beståndet, utaf såväFchaussé-anläggningar efter vanlig, t. ex. inom Preussen följd method, sorn ock den af Herr Ekenstam projecterade rail-väg af klappar, må kunna ega rum på någon viss kortare sådan del af chaussé-linien, som kan sättas i förbindelse med den gamla vägen, så alt den kommer att befaras, och sålunda, äfven om liela arbetet i en framlid ej skulle komma att utföras, ändock kunde blifva af någon nytta; i följd hvaraf Utskottet tillstyrker, att för ifiågavarande försöks anställande må ställas lill Kongl. Maj:ts disposition en summa af i5,ooo R:dr, att i mon af behofvet utgå; Genom hvad Utskottet sålunda dels bär, dels i fråga om Öfrige uti Dal-orten tillämnade communications-anstaller och allmänna arbeten, yttrat, anser sig Utskottet, så vidt denna fiåga står i sammanhang med Extra Stals-regleringen, äfven hufva besvarat de af Herr Petré och Didric JVe - 48 Stats-ZJtskotlets Utlåtandej N.o 354..
C. ström från Slöra Kopparbergs
Län väckte, till Utskottet remitterade, motioner, angående understöds beviljande till nämnde orts invånare, och kommer att i öfrigt taga desse motioner i ytterligare öfvervägande, då yttrande kommer att meddelas, angående undsättnings-anstalter intill nästa Riksdag. 8:0 Herr von Scheéle, Fbar uti en, inom Ridderskapet och Adeln Väckt, till Utskottet remitterad, motion, hemställt, att någon del af anslaget lill valten-eommunicationers befrämjande måtte kunna afses jemväl till jernvägars anläggning, och att , i följd häraf, anslagets benämning måtte blifva: till inrikes communicationer.
Då nämnde motion icke innehåller något förslag lill jernvägs-anläggning, och denna fråga i öfrigt synes vara så ny och outredd, alt någre åtgärder i afseende derpå för närvarande icke lämpligen torde kunna vidtagas, hemställer Utskottet, alt motionen må lemnäs ulan afseende. g:o Slutligen har ock Utskottet till pröfning förehaft tvänne motioner, väckta af Grefve Gyldenstolpe, A. G., samt Herr IVijkj 0.} uti hvilka framställning blifvit gjord, alt, för befrämjande af bogsering medelst ångfartyg, å canal-linien emellan Stockholm och Götheborg, samt öfrige derinvid belägne orter, måtte af Rikets Ständer anslås en summa af 1 a5,000 R:dr, eller ^ hälften af det belopp, sorn ansågs erforderligt för ändamålet, då den andra hälften borde anskaffas genom enskildes bidrag; men då ifrågavarande företag synes vara af belt och hållet enskild natur, och således torde, om det pröfvas nyttigt och förmonligt, kunna och böra komma till stånd ulan bidrag af Statsmedel, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att det äskade anslaget bevilja, dj) Sedan Utskottet sålunda genomgått alla de förslag, som afsett anslag eller låne-understöd af Staten för allmänna arbeten , vare sig till befrämjande af vatten-comnninicationer, hamnbyggnader, odlingsföretag eller väganläggningar, bar Utskottet, med afseende på angelägenheten, att Rikets
Ständer bestämma vissa föreskrifter för utbetalningen och användandet af de summor, som lill en del af dessa föremål kunna komma att vid innevarande Riksdag anvisas, ansett sig böra slutligen tillstyrka Rikets Ständer alt i sådant afseende besluta: i:o att, innan medel få lyftas, skall arbetsplan, upplagande både, när förelaget kommer att börjas och när det kan anses böra vara fullbordadt, vara uppgjord och af Kongl. Maj:t godkänd ; 2:0 Ståts-Utskottets Utlåtande, N.o SS/j..
Litt. C, 49 2'.o att medlen, der företaget med direct Statsanslag underslödjes, utbetalas, efter det arbetet blifvit börjadt, successivt, i man af dess fortgång, samt att de bidrag, menigheter, bolag eller enskilde förbundit sig lemna, jemväl i samma mon och i lika förhållande med Siats-bidraget, till förelaget utgå och användas; 3:o att de lån, som kunna af Rikets Ständer beviljas, löpa med 3 procents årlig ränta från den tid, medlen lyftas, samt att, efter fem års förlopp, sedan medlen blifvit af Stals-Verket utbetalde , kommer att erläggas 6 procent årligen, hvaraf 3 procents ränta först beräknas å det vid hvarje liqvid återstående capital, och det öfriga utgår såsom afbetalning, intilldess liela capitalet med ränta sålunda blifvit till fullo betald t; 4:o att de arbeten, som åsyfta alt bereda odlingsföretag , böra vara började senast under loppet af år 1843, och att, i annat fall, de anvisade medlen skola reserveras till kommande Ständers disposition ; 5:o alt, då arbetets utförande öfverlemnas till menigbeter, bolag eller enskilde, desse alltid böra, enligt contract, förbinda sig att, efter fastställd plan, fullborda arbetet, utan alt kunna af Staten påräkna något ytterligare bidrag, utom den ersättning, som för arbeten, hvilka genom directa anslag och icke medelst lån af Staten understödjas, må kunna ega rum för oförvållade betydligare olyckshändelser, eller sådane binder för företaget , som ej kunnat förutses och beräknas; 6:o att menigheter, bolag eller enskilde, till hvilka Statsmedel anvisas, böra ställa af Kongl. Maj:t pröfvad och godkänd säkerhet, så väl för återbetalning af låne-undeistöd med derå stadgad ränta, som för fullgörandet af de contract, hvilka i afseende på arbetets verkställighet upprättas; 7:0 att den af Kongl. Majit fastställde arbetsplan bör, så framt ej Kongl. Maj:t, uppå derom gjord anmälan, skulle förändring medgifva, olörändradt följas, vid det äfventyr, ali, i annat fall, Kongl.
Majit må ega inställa all vidare utbetalning af Statsmedel samt återfordra, hvad deraf redan blifvit uppburet, alt på en gång eller successivt betalas, inom den tid, Kongl. Majit kan bestämma, dock att längre anstånd ej må ega rum, än intill nästa Riksdag; Dill. till R.
Prot. 1840■ 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 2~'.de Haft. 7 50 Siats-Utskottets Utlåtande, N-o 354- Litt.
C. 8:0 att för alla de fall, der Rikets Ständer till allmänna arbeten, , sorn afse upphjelpandet af någon orts industri, bevilja anslag, utan att tillika något visst bidrag af orten, eller dem, som deraf draga nytta, finnes bestämdt, det vilkor i allmänhet stadgas, att sådant bidrag, vare sig i contant eller på annat sätt, likafullt alltid bör utgå i den nion, som Kongl. Majit kan finna skäligt i Nåder bestämma; 9:0 alt Kongl. Maj:t, derest, vid närmare granskning, menigheter, bolag eller enskilde skulle finnas böra lemna större bidrag till något arbetsförelag, än som vid Statsanslagets beviljande blifvit beräknadt, må ega att derom förordna , innan conlract om företagets verkställande afslulas, eller, om vederbörande ej skulle vilja derpå ingå, då helt och hållet inställa företaget; 10:0 att, der hamn- eller canal-afgifter komma att ega rum, dessa skola beräknas så lindriga som möjligt , och alltid på förhand genom contract bestämmas, hvarefter förhöjning deruti ej må kunna ega rum, utan att Kongl. Majit, på grund af serskildt förekommande omständigheter, kan pröfva skäligt dertill lemna bifall, men deremot ovilkorligen nedsättning, så snart behållna inkomsten af förelaget öfverskjuter en viss af Kongl. Majit fastställd procent; samt 11:0 att till Kongl. Majits disposition, för bestridandet af så~ dane ersättningar, som, enligt hvad Utskottet här ofvan hemställt, må utgå för oförvållade olyckshändelser , eller sådane hinder för företaget, som ej kunnat förutses och beräknas, må ställas en summa, motsvarande fem procent, eller en tjugondedel af hela det Statsbidrag Rikets Ständer kunna bestämma för allmänna arbeten, utgörande, efter beräkning af hvad Utskottet tillstyrkt, ett belopp, af 17,691 R:dr. ey
Det belopp, som vid innevarande års slut kan finnas odisponeradt af det Extra Stats-anslag, som af Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag beviljades, anser Utskottet böra fortfarande blifva stäldt lill Kongl. Majits disposition, att användas efter de då fastställde grunder, hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer, i afseende derå, ej mätte- meddela något serskildt jdtrande.
Stats-Ulskotlets Utlåtande, N;0 354•
D. TST:o 354.
D. Utlåtande, i anledning af ifrågaställde Extra Stats-anslag till Allmänna Byggnader. (U. A.) 1:0 Kongl.
Majit liar, i Dess Nådiga Proposition om Sluts-Verkets tillstånd och beliot» öskaten summa af 100,000 Rldr, att, i nion af behof, användas till byggnader af Landshöfdinge-residenshus, nemligen: tillbyggnad å Landshöfdinge-residenshuset i Wenersborg, i stället för afbrände tvänne flyglar; nybyggnad af ett Landshöfdinge-residenshus i Wexiö; tillbyggnad af Landsböfdinge-residenshuset i Calmar för Lands-Contoirels och LandsCauzliels Archiv, jemte Provins-Landtmäteri-Conloirel; samt inköp eller nybyggnad af ett hus i Piteå, till boställe för Landshöfdingen , tillika med rum och archiv för Lands-Canzliet, Lands-Contoiret, och Provins-Landtmäteri-Contoiret derstädes.
I afseende serskildt å Landshöfdinge-residenshuset i Wenersborg , har Herr Sandelhjelm, Puti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion, begärt, att för tillbyggnad å nämnde residenshus samt uppförande af nödige ulhusbyggnader, måtte af Rikets Ständer beviljas 35,ooo R:dr.
Med antagande af den grundsats, att, för nödige embetsrum för LandsCanzli, Lands-Contoir och Provins-Landtmäleri-Contoir, med deras archiv, böra uti hvarje Landshöfdinge-residens, der Statens hus icke redan äro dertill upplåtne, på allmän bekostnad anskaffas och underhållas tjenlige byggnader, har Ulskottet deremot icke kunnat finna angelägenheten deraf, att dyrbara byggnader, på Statens bekostnad, uppföras, endast för alt tjena till boställen för Landshöfdingarne, hvilka, i de orter, der de sakna en sådan förmon, redan hafva sig anslagne hyres-ersättningar; i följd hvaraf, och då Utskottet saknar all ledning för att kunna bedöma , huru stor del af det anslag, Kongl. Majit äskat, erfordras för embetsrum, och hvad deraf ensamt för Landshöfdinge-boställena är afsedt, Utskottet afstyrker bifall till hvad, så väl uti Kongl. Majlis Nådiga Proposition, som i Herr Sandelhjelms motion i delta afseende blifvit äskadt, med hemställan derjemte, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl.
Majit täcktes af vederbörande infordra uppgift å den kostnad , sorn erfordras för anskaffande af 52 Stats-Utskottets Utlåtande, JS.-o 354•
D. embetsrum för Landl-Ränteri, Lands Canzli, Lands-Conloir och Provins-Landtmäleri-Contoir, med deras archiv, uti de residensstäder, hvarest sådane embetsrum icke förut äro uti Statens hus tillgänglige, samt derefter till Rikets näst sammanträdande Ständer Proposition i ämnet aflåta. 2:0 Sedan Rikets Ständer, i underdånig
Skrifvelse af den 2 sistlidne
Maj, i anledning af väckt fråga om beredande af' passande local för Riks-Archivet, hemställt, att utredas måtte, huruvida icke det af Sundhets-Collegium, med Fält-Läkare-Contoiret upptagne hus, skulle kunna dertill upplåtas, och berörde Embetsverk annorstädes inrymmas; så har Kongl. Maj:t, uti Nådig Skrifvelse till Siats-Utskottet af den 4 påföljde Augusti (^intagen under N:o 80 i i Sami., 1 Afd., af Bih. till Riks-Ståndens Protocoll}, i Nåder öfverlemnat Öfver-lntendents-Embelets i anledning häraf afgifne yttrande, hvaraf inliemtas, att, vid anställd besigtning, åtskillige betänkligheter förekommit emot användandet af Kongl. Sundhets-Collegii hus för berörde ändamål, samt Chefen för Riks-Archivet jemväl förklarat denna byggnad icke utgöra en för berörde Archiv tilli äckligt rymlig och passande local.
I anledning häraf, och då vid det af handlingarne närmare upplyste förhållande, att Sundhets-Collegii hus hvarken lill utrymme eller öfriga beskaffenhet kan anses fullt tjenligt lill embetshus för Riks-Archivet , ali vidare fråga härom torde få förfalla, har Utskottet emedlertid trott en annan utväg kunna beredas för ändamålets vinnande, utan att belasta det allmänna nied den dryga kostnaden för nybyggnad, af ett för Riks-Archivets inrymmande tillräckligt stort hus.
Det hus, som af Rikets Ständers Riksgälds-Conloir för närvarande begagnas, och hvilket för Contoirets behof, efter den inskränkning i dess göromål och tjenstemanna-personal, som redan egt rum och än ytterligare torde kunna emotses, icke på långt när helt och hållet erfordras, torde deremot såväl, i anseende till dess fristående läge, som den mängd, större rum, detsamma innehåller, kunna blifva för Riks-Archivet både ändamålsenligt och tillräckligt, och sannolikt jemväl, i saknad af annan tjenlig local,. lemna utrymme för uppslällandet af Vitterhets-, Historias- och AnliqvitetsAcademiens samlingar.
För Riksgälds-Contoiret synes det Utskottet, som skulle Sundhels-Collegii hus kunna blifva en ganska tjenlig local; och då för den händelse, att Kongl. Maj;t skulle täckas biträda Rikets Ständers beslut om NumerLotteriets upphörande, nämnde
Inrättnings hus blifver för annat ändamål användbart, möter ingen svårighet, att antingen Sundhets-Collegium med Siats-Utskottets Utlåtande, N.o 354.
D. 53 Fältläkare-Contoiret kan nti sistnämnde hus inrymmas, eller, om sådant ej skulle pröfvas lämpligt, huset försäljas och den derföre inflytande köpeskilling användas till utvidgande af de till Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet å Kungsholmen hörande byggnader, så att nödiga embetsrum för Sundbets-Collegium der blifva att tillgå; i följd af hvilket allt Utskottet tillstyrker, att Rikets Ständer måtte, för deras de], medgifva, att det al Riksgälds-Contoiret för närvarande disponerade hus må till Riks-Archiv upplåtas, i ändamål jemväl, att, i mon af utrymme och behof, derstädes förvara Vitterhets-, Historia- och AntiqvitetsAcademiens samlingar, emot det att Sundhets-Collegii hus öfverlennäs i utbyte till Riksgälds-Contoiret, samt att, under förutsättning, att Kongl. Maj:t bifaller Numer-Lotteriets upphörande, nämnde Inrättnings hus antingen användes till inrymmande af Kongl.
Sundhets-Collegium, eller ock försäljes samt derför inflytande köpeskilling, till så stor del det erfordras, disponeras för sådane nödige tillbygnader och förändringar vid Carolinska Institutet, hvarigenom utrymme för Kongl. Sundhets-Collegium och FältläkareContoi ret må kunna derstädes beredas; hvarförutan, då, utom aplerandet af Sundhets-Collegii hus till RiksgäldsGontoirels begagnande, hvarom Rikets Ständers Fullmägtige i nämnde Contoir torde ega aLt förfoga, Riks-Archivets flyttning och en nödig inredning af Riksgälds-Contoirets hus icke kunna aflöpa ulan kostnader, Utskottet, utan att kunna bestämdt bedöma det belopp, som dertill blir erforderligt, meri under förutsättning, att de oundgängligaste behofvens fyllande icke bör påkalla en utgift, betydligt högre än livad Öfver-Intendents-Embetet ansett flyttningen till Sundhets-Collegii hus komma att medföra, eller 3,6go R:dr, tillstyrker, att en summa af 5,000 R:dr må i sådant afseende ställas till Kongl. Maj:ls disposition, att, i mon af behofvet, från Riksgälds-Contoiret rerjvireras, med iagttagande, att den del, som af anslaget icke erfordras,. varder Slals-Verket reserverad. 3:o Uti Nådig Proposition af den 27 sisllidne Juli (^intagen under N:o 7Q i 1 Samlingen af Bihang till Riks-Ståndens ProtocolQ, har Kongl. Majtt, till Riddarholms-kyrkans och dess graf-chors med dithörande lorns utvändiga reparation och tak-täckning, äskat ett anslag för en gång af 52,ooo R:dr eller ock, att Rikets Ständer mätte medgifva, att ett lån till samma belopp må upplagas.
Då ifrågavarande byggnad med dertill hörande graf-chor, uti hvilka förvaras stöllet af flere Sveriges aflidne största Regent er, samt andre utmärkte 54 Slats-Utskoltels Utlåtande, N.-o 354- Litt.
D. oHenllige män, numera, efter det kyrkan icke vidare eger någon församling, med skyldighet att densamma underhålla, blifvit upplåten åt Staten, såsom ett värderikt monument af forntiden och dess ärofulla händelser, anser Utskottet, sedan kyrkan, efter den densamma öfvergångna brand, blifvit, genom enskildes sammanskott, Kongl. Maj:ts egen gåfva, och de bidrag, sorn af allmänna byggnads-anslaget varit att tillgå, så lill vida å nyo iståndsätta att hufvudsakligen endast återstår den yttre tak-täckningen, ett reparations-arbete, som, enligt hvad Kongl. Majlis
Proposition jemväl antyder, icke kan uppskjutas, utan alt äfventyra skador å kyrkans murar och hvalf, Staten hvarken böra eller kunna undandraga sig att bekosta hvad, som för reparationens fullbordande erfordras, och dertill tillgång icke på annat sätt kunnat beredas; i följd hvaraf Utskottet, sorn, utan att vilja ingå i någon pröfning af de anmärkningar, som blifvit inom Bonde-Ståndet väckte, rörande mer eller mindre ändamålsenligt användande af de medel, som, på sätt omförmäldt är, förut varit alt för nämnde reparalions-arbelen disponera, emedlertid med ledning af de handlingar, angående reparations-arbelet, hvilka varit alt för Utskottet tillgå, funnit, att tak-täckningen eller det hufvudsakligaste, som af nämnde reparations-arbete återstår, erfordrar en kostnad af circa 4o,ooo R:dr, samt att återstoden är beräknad till kyrkans yttre iståndsättande, åtskillige ornamenter samt för hela arbetet gemensamma diverse utgifter, tillstyrker, att för Riddarholms-kyrkans tak täckning, i enlighet med det upprättade förslaget, måtte af Rikets Ständer beviljas ett anslag af 40,000 R:dr. 4:o Uti en från Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskoltet remitterad motion, har Friherre Boije, F., med föranledande af det förfallna skick, hvaruti de vid Wreta klosters kyrka i Östergöthland tillbyggde Irenne grafchor, hvarest Konung Inge Halstans son, Waldemar Birgers son, Danske Konungen Magnus Nilsson, Ragvald Knapphöfde, m. fl. Kongl, personer från medeltiden äro begrafne, sig befinna, och då motionären icke trodde, att församlingen, oaktadt hvarken liten eller fattig, kunde åläggas att i tillbörligt skick underhålla grafchoren, hvilka mera voro att anse såsom allmänna byggnader, och numera, i följd af ångbåtsfarten å den närbelägna canalen, oftare besöktes af resande, så väl infödde, sorn utländningar, väckt det förslag, att vid bestämmande af det Stats-anslag, som utgår till underhåll af Kronans byggnader i landsorterne, äfven måtte afsättas en viss summa till reparation af Konunga-grafvarne i Wreta klosters församlings kyrka, till det belopp, Rikets Ständer kunde finna lämpligt, samt att antingen nå - Slals-TJlskotiels Utlåtande, N.-o 3S/f.
D. 55 gon oegennyttig och kunnig man af Öfver-Intendents-Embelet, eller Landshöfdingen i Linköpings
Län måtte få sig uppdraget att på hästa sätt de anslående medlen för ändamålet snarligen använda; och har, i anledning af denna motion, Herr von Hartmansdorff, A., begärt, att en lika omvårdnad måtte iagttagas, i afseende på Iiungsgrafvare i Warnhems kloster..