Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
13 och 14 samt § 233 i 1863 års reglemente. § 236, angående val af en ledamot i Allmänna Hypotheksbankens styrelse samt en revisor och ett ombud vid nämnda bank; och § 237, angående Fullmägtiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma åligganden; innefatta stadganden, motsvarande dem, som innefattas i §<§ 234 och 233 i nuvarande reglemente. § 238, angående granskning af riksdagsmäns fullmagter, grundar sig pa 32 § i det af Rikets Ständer gillade förslag till ny Riksdags-ordning. § 239, angående val af Direktörer eller deras Suppleanter vid lånekontor; § 240, angående Fullmägtige raedgifven rättighet att besluta i afseende på tjenste göromålens besörjande; § 241, angående Fullmägtiges kansli; § 242, angående Kommissarierne samt dem underlydande tjenstemän; § 243, angående Ombudsmannen; § 244, angående vaktbetjeningen; § 243, angående instruktionen för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaktbetjening; § 246, angående tjensters bestridande vid inträffad ledighet eller laga förfall samt Enke- och Pupillkassans rätt till lönebesparingar; § 247, angående kostnader för tjensternas bestridande, då innehafvarne erhållit tjenstledighet för besörjandet af enskilda angelägenheter; § 248, angående anslags utfärdande för återbesättande af lediga tjenster; § 249, angående upprättande af förslag i sådant afseende; § 250, angående hvad som fordras för att till tjensteman vid Riksgälds-kontoret varda antagen; § 251, angående befordringsgrunderna vid Riksgälds-kontoret; § 252, angående varning och suspension för tjensteförsummelse; §§ 253 och 254, angående tjenstemans afsättande eller skiljande från verket; § 255, angående vaktbetjents entledigande; § 256, angående behandlingen af mål, rörande tjenstemans eller vaktbetjents suspension eller afsättande; § 257, angående upphörandet af extra-ordinarie tjänstemäns eller extra vaktbetjents tjenstgöringsrätt; § 258, angående grunden för de vid Riksgälds-kontoret anställde tjenstemans och vaktbetjentes pensionering; § 259, angående vilkoren för hela lönens åtnjutande såsom pension; § 260, angående beräkningsgrunden för pensioner, som icke uppgå till fulla lönen; 4 Ståts-Utskottets Memorial N:o 139. § 261, angående pensionsberättigad tjenstemans eller vaktbetjents öfverflyttande på pensionsstat, utan derom gjord anhållan, och om vaktbetjeningen tillerkänd särskild pensionsrätt; § 262, angående hvad som förslås med benämningen Riksdaler; och § 263, angående upphörande af tillförene meddelade stadganden i afseende på Riksgälds-kontorets förvaltning; öfverensstämma med motsvarande §§
257—281 i 1863 års reglemente.
Stats-Utskotlels Memorial N:o 139. 5 FÖRSLAG TILL REGLEMENTE FÖR RIKSGÄLDS-KONTORET. (Fortsättning).
Angående Styrelsen ofver Riksgalds-kontoret. § 209.
Riksgälds-kontoret förblifver under Riksdagens styrelse, inseende och förvaltning.
Styrelsen öfver detta verk är af Rikets Ständer uppdragen åt Tre af hvarje Riks-Stånd valde Fullmägtige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Ridderskapet och Adelns Fullmägtig, som, jemlikt Riddarhus-ordningen, dertill berättigad är. § 210.
Genom dödsfall eller andra tillfälligheter bland Fullmägtige, mellan riksdagarne, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd, för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet.
Då någon Fullmägtig afgått, bör dess Stånds Kansli-direktion, genast efter det sådant blifvit hos Fullmägtige anmäldt, derom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmägtigs inkallande i den afgångnes ställe. § 211.
Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flere Fullmägtige, göromålens oafbrutna gång sådant fordrar, eger Fullmägtiges Ordförande att, under tiden, i den af hvarje Riks-Stånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal
Sup pleanter. 6 Stats-Vtskoltets Memorial N:o 139. § 212.
Fullmägtige äro förbundne att vid Riksgälds-kontorets förvaltning ställa sig till efterrättelse ej mindre rikets grundlagar, än äfven detta reglemente samt öfriga rörande Riksgälds-kontoret af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; börande Fullmägtige doldt och förtegadt hålla hvad vid Kontorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör. § 215.
Kommer FuIImägtig i den författning, att han icke kan vara riksdagsman och ledamot af Utskott, skall han genast frånträda sin befattning såsom FuIImägtig, och ledigheten efter honom, i föreskrifven ordning, återbesättas. § 214.
Jemte noggrant iakttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-kontoret och dit anslagna medel, beslutat och föreskrifvit, åligger Fullmägtige att omsorgsfullt vårda och befrämja detta verks rätt. säkerhet och förmån, samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmägtige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de utaf Rikets Ständer Fullmägtige meddelade beslut och uppdragna åligganden. § 215.
Fullmägtige må vara obetaget att, om sådant finnes lämpligt eller nödvändigt för lånetransaktioners inledande eller afslutande, utse ombud för bedrifvande af dervid erforderliga underhandlingar, äfvensom att åt särskilde
Deputerade uppdraga bestyren med lånemedlens indragning samt verkställigheten af de för Riksgälds— kontorets räkning erforderliga utländska liqvider, allt i öfverensstämmelse med de beslut och föreskrifter, som Fullmägtige ega meddela.
Desse Deputerade, hvilkas antal af Fullmägtige bestämmes, böra väljas vid slutet af hvarje qvartal; och verkställes berörda val, dervid förut varande
Deputerade kunna omväljas, på sätt sista punkten af § 225 innehåller.
Med hänsigt till erforderliga namnteckningar å vexlar jemte öfriga expeditioner, böra långifvarne och andra vederbörande underrättas om inträffade förändringar bland Deputerade.
Deputerade ega att sig emellan, såsom lämpligast synes, fördela dem tillhörande göromål, och skola de inför
Fullmägtige vid hvarje sammankomst redogöra för sina åtgärder under den efter Fullmägtiges nästföregående sammankomst förflutna tid.
Deputerade äro i afseende på utöfningen af sina erhållna uppdrag ansvarige enligt allmänna lagen och särskildt gällande författningar.
I förhållande till beskaffenhe - Stals-Utskottels Memorial N:o 139. 7 ten och omfånget af de göromål, som varda åt
Deputerade uppdragna, må Fullmägtige bestämma de arfvoden, hvaraf Deputerade kunna anses hafva gjort sig förtjente.
På Deputerade ankommer att, derest göromålens behöriga gång sådant fordrar, antaga nödiga biträden, för hvilkas godtgörande lämpliga arfvoden må af Fullmägtige efter hvarje års förlopp beviljas; dock må tjensteman, som kommit i åtnjutande af den högre aflöningen i f:sta graden eller af löneförhöjning till följd af femårig eller tioårig tjenstgöring inom 2:dra och 3:dje tjenstegraderna, icke tilläggas särskildt arfvode för det biträde
Deputerade af honom kunna erhålla. § 216.
Befallningar, som af någon annan än Riksdagen meddelas, angående användandet af Riksgälds-kontorets tillgångar eller förvaltandet af samma verk, få icke af Fullmägtige åtlydas och efterkommas; varande Fullmägtige, för sina åtgärder i denna egenskap, Riksdagen eller dess Stats-Utskott och Revisorer allena redo skyldige, samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar ställas, utan i laga ordning och till följd af Riksdagens eller dess Revisorers beslut, eller, mellan riksdagar och revisioner, genom Justitie-ombudsmannen. § 217.
Till ledning vid pröfningen och afgörandet af förekommande ärenden, för hvilkas behandling antingen icke några eller mindre tillämpliga och bestämda föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega Fullmägtige att af Revisorerne begära råd och yttranden.
Angående Fullmdgtiges sammankomster. § 218.
Med undantag af de, enligt § 213, åt vissa Deputerade uppdragna bestyr och åligganden i afseende å lånen för Statens jernvägsbyggnader m. m., böra alla Fullmägliges behandling tillhörande mål inför Fullmägtige, vid deras sammankomster, föredragas och få endast der afgöras. § 219.
Fullmägtige hafva sina sammankomster i Stockholm, så vida icke riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall Styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anses vara till 8 Stals-Ulskottets Memorial N:o 139. riksdogsorten öfverflyttad, derest Fnllmägtige, till ett antal af minst tvåtredjedelar utaf hela antalet, i egenskap af riksdagsmän, derstädes vistas.
Skulle åter, vid dylikt tillfälle, Fullmägtige till berörda antal hvarken i Stockholm eller å riksdagsorten fortfarande sig uppehålla, kommer Styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmägtiges Ordförande då till deltagande i denna Styrelse bör, på sätt i § 211 är stadgadt, inkalla det antal Suppleanter, som för ärendenas afgörande erfordras. § 220.
Fullmägtige sammanträda en gång i hvarje vecka å den af dem bestämda dag och tid.
Derjemte böra, då ärendenas beskaffenhet och oafbrutna gång så dant fordra, särskilda sammankomster hållas.
Vid hvarje sammankomst skall •protokoll föras. § 221.
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheter inom verket, hvilka fordra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan derom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvilkens pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmägtige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför
Fullmägtige kan uppskjutas till den för deras vanliga sammankomster utsatta dag. § 222.
Åstundar Fullmägtig att, under längre eller kortare tid, från staden afresa, bör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden anmäla samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige Fullmägtige för det Riks-Stånd, han tillhörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång, genom hans frånvaro, icke förorsakas.
Fullmägtig icke låta höra af sig inom Tre veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, anmärkes detta förhållande i Fullmägtiges protokoll; och skulle samme Fullmägtig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva längre än Två månader, att räkna från den dag, tjenstledigheten tilländagått, bör anmälan, enligt § 210, härom göras hos vederbörande Riks-Stånds Kansli-direktion. § 223.
Ar Fullmägtig, som icke, på sätt i näst ofvanstående § föreskrifves, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilda angelägenheter, hindrad att sammankomst bevista, bör han sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. § 224.
Slats-Utskotlets Memorial N:o 139. 9 § 224.
Då vid sammankomst samtlige Fullmägtige för någotdera af Riks-Stånden saknas, må, derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas eller beslut fattas.
Frågor om låi.s upptagande, de i Regeringsformen omförmälda kredilivers utbetalning eller andra ärenden af mera allmän vigt få icke afgöras, så vida ej minst tvåtredjedelar af Fullmägtiges antal är närvarande.
Vid tjensters tillsättande eller pensioners beviljande bör likaledes åtminstone detta antal Fullmägtige vara tillstädes. § 225.
Yppas under Fullmägtiges öfvei läggningar skiljaktighet i meningarne, böra samtlige närvarande Fullmägtige till protokollet afgifva sina röster, hvilka per ca pita beräknas.
— Den vid sammankomst näivarande Fullmägtig, som sin röst ej särskildt afgilvit eller, efter börjad öfverläggning om ett föredraget ämne, sig aflägsnat, anses hafva det då fattade beslutet biträdl.
Sluten omröstning må endast företagas vid val till sådana befattningar, dertill någon bland Fullmägtige kan utses. § 226.
Innan Fullmägtiges pröfning underställda ärenden till slutligt afgörande företagas, böra Riksgälds-kontorets Kommissariats utlåtanden deröfver inhemtas, såvida sådant för utredningen af härvid förekommande förhållanden erfordras, eller af Fullmägtige eljest anses nödigt; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa utlåtanden i Fullmägtiges protokoll antecknas.
Likaledes böra skälen för sådana, af Fullmägtige vidtagna, förvaltningsåtgärder och beslut, som grunda sig på särskilda omständigheter och förhållanden, i protokollet anföras. § 227.
Föreskrifter och befallningar må, å Fullmägtiges vägnar, Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän icke meddelas, utan till följd af beslut fattadt vid Fullmägtiges sammankomst.
Sekreteraren hos Fullmägtige må dock, utan föregången anmälan, mellan sammankomsterna från yederböraude infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande finnas nödvändiga. % 228.
Olver Fullmägtiges beslut i mål, som röra Riksgälds-kontorets tjenstemän eller andra enskilde personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa Bih. till R.
Proc. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 38 Haft. 2 10 Stats-UtskoUets Memorial N:o 139. beslut kunna inverka, att hos Revisorerne eller Stats-Utskottel anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären skola till pröfning upptagas, bör inom Tretio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmägtige skriftligen anmäla; hvarjemte det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före Revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmägtige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Stats-Utskottet öfverlemnas.
Besvär öfver Fullmägtiges, nyss före eller under Riksdagens eller Revisorernes sammanvaro, i dylika mål meddelade beslut böra, inom Fjorton dagar efter delfåendet, den dagen likväl oräknad, omedelbarligen af vederbörande till Stats Utskottet eller Revisorerne inlemnas.
Angående Fullmägtige tillhörande särskilda åligganden och uppdrag. § 229.
Fullmägtige skola, vid början af hvarje år, granska Kommissariatets anteckningsböcker och protokoller jemte Ombudsmannens diarium för det näst föregångna året, samt genomgå och inventera de under Kommissariatets vård befintliga låneoch säkerhets- med flera handlingar. § 250.
En gång hvarje år böra Fullmägtige anställa besigtning å det till lokal för Riksgälds-kontoret anvisade hus samt detta verks inventarier.
Likaledes bör besigtning årligen af Fullmägtige anställas å Riksdagens hus (eller Rikets Ständers nuvarande hus och f. d. Hebbeska huset), hvilket jemväl står under deras vård och inseende. § 251.
Under de tider, då Riksdagen icke är församlad, må lediga rum och lägenheter inom Riksdagens hus af Fullmägtige hyresfritt upplåtas för tillfälligt begagnande ej allenast af de komitéer och revisioner, som kunna varda af Kongl. Maj:t sammankallade och för hvilkas sammanträden erforderliga lokaler inom
Kronans hus här i hufvudstaden icke finnas att tillgå, utan äfven af allmänna embetsmyndigheter, som antingen af särskild anledning icke kunna för någon tid begagna åt dem anvisade embetsrum eller också sakna egen lokal; egande Fullmägtige, vid Stats-Utskoltets Memorial N:o 139.
It hvarje sådan upplåtelse, föreskrifva de vilkor, som Fullmäktige för de upplåtna rummens samt möblernas och inventariernas noggranna och omsorgsfulla vårdande finna nödvändiga.
Dy lik upplåtelse kommer alltid att upphöra så tidigt före Riksdagens sammankomst, att rummen och inventarierna dessförinnan kunna vara försatta i ordnadt och fullständigt skick samt, om så erfordras, reparerade. § 232.
Då Revisorerne öfver Stats-, Banko- och Riksgälds-verken sammanträda, skola Fullmägtige till dem afgifva berättelse om
Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning under den tid, som Revisorernes granskning kommer att omfatta; och böra, vid samma tillfälle, särskilda berättelser af Kommissariatet ocb Ombudsmannen vid detta verk afgifvas och, genom Fullmägtige, till Revisorerne öfverlemnas.
Dessutom skola Fullmägtige, vid nästa riksdags början, till Riksdagen afgifva och till Stats-Utskottet aflemna en fullständig berättelse för hela den tid, som förflutit sedan Fullmägtiges berättelse till Rikets nu församlade Ständer afgafs; börande jemväl särskilda berättelser för samma tid af Kommissariatet och Ombudsmannen då afgifvas och till Stats-Utskottet af Fullmägtige öfverlemnas § 233.
Efter hvarje revisions slut skola Fullmägtige, på sätt Rikets Ständers för Revisorerne utfärdade Instruktioner innehålla, föranstalta om tryckning och utdelning med allmänna tidningarne af Revisorernes, angående Stats- och Riksgäldsverken, afgifna och Fullmägtige tillställda berättelser, jemte dertill hörande förklaringar; hvilka handlingar, äfven genom Fullmägtiges försorg, böra till näst derefter sammanträdande Revisorer och Riksdag öfverlemnas. § 234.
Före nästkommande riksdags början böra Fullmägtige: a) föranstalta om upphandling af det, för tryckningen af Riksdagens protokoller med dertill hörande bihang, under samma riksdag erforderliga papper och, med behörigt iakttagande af Rikets Ständers i sådant afseende meddelade föreskrifter, låta upprätta kontrakter angående verkställigheten af bihangets tryckning; b) upprätta kontrakter om tillhandahållande, under riksdagens lopp, af de skrifmaterialier och öfriga effekter, som för Riksdagens behof kunna erfordras; c) låta komplettera och iståndsätta inventarie-persedlar ne uti Riksdagens hus. 12 Stats-Utskoltets Memorial N:o 159.
Vid verkställigheten häraf iakttages, att anbud, genom kungörelser i allmänna iidningarne, infordras af dom, som kunna vara hugade att tillhandahålla och leverera berörda effekter eller besörja omförmälda trycknings- med flera arbeten.
För öfrigt ega Fullmiigtige att utse någon bland Riksgälds-kontorets tjenstemän, som bör ej allenast, före och under riksdagen, mottaga, vårda och efter vederbörliga reqvisitioner utlemna de upphandlade effekterna samt ombesörja de under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom erforderliga reparationer å inventarie-persedlarne, utan ock, efter riksdagens slut, upprät a och afgifva fullständig redovisning för alla dessa af honom mottagna effekter. v § 235.
Som, enligt de af Kongl. Maj:t för Strömsholms nya kanalbolag den 27 Mars 1863 fastställda reglor, Kanal-direktionens förvaltning och kanalverkets räkenskaper skola hvart annat år granskas utaf två Revisorer, af hvilka den ene hör utses af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, så skola Fullmägtige före hvarje revision välja en person att uti berörda revisions-förrättning deltaga.
Jemväl skola Fullmägtige, i enlighet med de af Kongl. Maj:t för Dalslands kanal-aktiebolag den 7 April 1865 och för
Kinda kanal-aktiebolag den 21 Oktober 1864 i nåder fastställda bolagsordningar, årligen utse en Revisor att granska hvartdera af dessa bolags förvaltning och räkenskaper. § 256.
Uti allmänna Bypotheksbankens Styrelse bör en ledamot, som skall vara vice Ordförande, utses af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret.
Likaså utses af Fullmngtige till deltagande i den årliga revisionen af Hypotheksbankens förvaltning och räkenskaper en Revisor, som vid revisionen förer ordet.
Dessutom böra Fullmägtige utse ett ombud vid den allmänna ordinarie sammankomst, som mellan Hypotheksbankens delegare skall ega rum hvarje år efter afslutad revision. § 237.
Gemensamt med Fullmägtige i Rikets Ständers Bank, skola Riksgälds-kontorets Fullmägtige: a) afgifva sitt underdåniga yttrande och råd till Kongl. Majit i fråga om den ort, der Riksdag bör sam/as, i de fall, då fiendens framträngande eller pest eller andra lika vigtiga hinder göra riksdags hållande i hufvudstaden omöjligt eller för Riksdagens frihet och säkerhet vådligt (50 § Regeringsformen); b) efter stadgade grunder uppgöra och utfärda ny Bevillnings-förordning, i den händelse att, vid riksdags slut, bevillningens hela belopp är be - Slats-Utskotlet s Memorial N:o 159. 15 stämdt, men Kamrarne icke hunnit om fördelningen deraf blifva ense (109 § Regeringsformen); c) uti Justitie-ombudsmans-embetet genast insätta den man, som blifvit utsedd till efterträdare åt Justitie-ombudsmannen, i fall denne mellan riks— dagarne afsiiger sig det erhållna förtroendet eller med döden afgår, äfvensom utvälja annan behörig man i stället för Justitie-ombudsmannens utsedde efterträdare, derest han, äfven mellan riksdagarne, afsäger sig förtroendet eller i Justitie-ombudsmans-embetet insättes eller med döden afgår (98 § Regeringsformen); d) för framtida uppsigten och kontrollen öfver Göta kanals vidmagthällande. utse och välja ej mindre en person, för att såsom ledamot, å Bankens och Riksgälds-kontorets vägnar, inträda i Direktionen öfver nämnda kanal, än ock ett ombud, att, å samma verks vägnar, deltaga i revisionerna af kanalens räkenskaper; skolande valet till ledamot i Direktionen förnyas hvarje år, och till ombud vid revisionerna före desammas början; dock må förut härtill utsedde personer kunna återväljas.
Vid Fullmägtiges i Banken och Riksgälds kontoret gemensamma sammanträden böra, så vida beslut skall kunna fattas, två tredjedelar af hvartdera verkets Fullmägtige och, bland dessa två tredjedelar, åtminstone en Fullmägtig af hvarje Riks-Stånd vara tillstädes. § 238.
Vid de tillfällen, då Riksdagsmäns fullmagter granskas af Justitie-statsministern eller den person, Konungen i hans ställe förordnat, skola tre bland Fullmägtige i Riksgälds-kontoret vara tillstädes. § 239.
Derest, löre nästa riksdags början, någon af de utaf Ridderskapet och Adeln utsedde
Direktörer eller Suppleanter vid Låne—kontoren i landsorterna skulle med döden afgå eller sättas ur stånd att detta uppdrag bestrida, böra Fullmägtige för nämnda Stånd, tillika med Ståndets Fullmägtige i Banken samt Riddarhus-direktionen, genast efter derom erhållen underrättelse, gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe.
Likaledes skall, efter skedd anmälan om dylik ledighet bland de af Borgare-Ståndet valde Direktörer eller Suppleanter vid Lönekontoren, den lediga platsen tillsättas genom val af samma Stånds Fullmägtige i Banken och Riksgälds-kontoret, dervid ordet föres af den främste bland Ståndets Fullmägtige i förstnämnda verk, 14 Slats-Ulskotlets Memorial N:» 139.
Skulle åter någon af de, i och för granskningen af Låne-konlorens räkenskaper, utaf Riks-Stånden valde Revisorer eller deras Suppleanter mellan riksdagarne med döden afgå eller vara lagligen hindrad att detta uppdrag utöfva, böra, så vida icke vederbörande Riks—Stånd annorlunda förordnat, Ståndets Fullmägtige i Banken och Riksgälds-kontoret, genom omröstning per capita, annan Revisor eller Suppleant utse.
Angående betjeningen vid Riksgälds-kontoret. § 240.
Utan hinder af de i detta reglemente och hittills gällande tjenstgöringsordnng meddelade föreskrifter, rörande sättet och ordningen lör tjenstegöromålens besörjande, ega Fullmägtige deruti besluta och till verkställighet befordra sådana förändringar, hvarigenom, så vidt sig göra låter, utan att nödiga kontroller åsidosättas, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenstemännens antal åstadkommas; egande Fullmägtige derjemte att, under tiden intill nästa riksdag, i den mån förut utgående löner och arfvoden äro eller varda för sådant ändamål författningsenligt' disponibla, använda desamma för de nya eller förändrade göromål, som, för verkställigheten af Fullmägtiges i ofvanberörda hänseende vidtagna beslut, komma att detta verks tjenstemän åläggas. § 241.
De hos Fullmägtige förefallande kansli-göromål bestridas af en Sekreterare, en Notarie och Registrator samt en Kanslist. § 242.
De med Riksgälds-kontorets dagliga förvaltning förenade göromål och åligganden besörjas, under Fullmägtiges öfverinseende och med redovisningsskyldighet inför dem, af tre Kommissarier.
Vid kansli-gör omålen biträdas Kommissarierne af en Notarie och en Kanslist. Sta/s-Ulskottets Memorial N:o 139. 13 Till Kommissnriernes biträde vid uppbörden af Riksgäids-kontorets inkomster och verkställigheten af dess utbetalningar, är hos Kommissariatet anställd en Bokhållare (Kassa-bokhållaren).
Riksgäids-kontorets hufvudbok föres och afslntas i det Kommissariatet underlydande Boksluts-kontor, hvarest äfven öfriga räkenskaps-göromål hufvudsakligen förrättas; bestående detta Kontor af en Kamererare, två Bokhållare, en Kammarskrifvare och två Kontorsskrifvare; af hvilka tvänne sistnämnde tjenstemän den ene äf ven skall biträda i nedannämnda Konlor, och den andre dessutom tjenstgöra der Kommissariatet finner hans biträde erforderligt.
Granskningen af Riksgäids-kontorets räkenskaper, likasom för öfrigt förefallande revisionsarbete, med undantag af den Kommissarierne sjelfve åliggande granskningsskyldighet, besörjes i Revisions-kontoret af en Kamererare, med biträde af en utaf de i Röksluts kontoret anställde Kontorsskrifvare. § 243.