Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers fattade beslut om tillsättningen af ett Särskildt Utskott för behandling af frågorna angående branvins tillverkning och försäljning, sorn ock af den behandling det sålunda tillkomna Särskilda Utskottets i ämnet afgifna Betänkande N:o 8 hos Riks-Stånden fått, anser Konstitutions-Utskottet det vara uppenbart, att Rikets Ständer, med tillämpning af stadgandet i 36 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, gifvit Särskilda Utskottet sådan verkningskrets, att alla de åtgärder, sorn för nämnde frågors beredande till slutligt afgörande erfordrades, och således äfven förslags afgifvande angående beskattningen å bränvinsbränningen, skulle samma Utskott tillkomma.
Sjelfva åtgärden, att för ett enda Riksdags-ärendes beredning tillsätta ett Särskildt Utskott af tjugufyra ledamöter, antyder ock i sig sjelf en beräkning, att annat Utskotts anlitande för sådan- beredning icke skulle i någon del vara af nöden.
Huruvida, såsom i förevarande fall blifvit inom Bonde-Ståndet framställdt, mot Grundlagens bud må hafva varit stridande, att beredningen af ett ärende, som i sig innefattade fråga om bevillning och sålunda i denna del vore att hänföra till de i Grundlagen bestämda föremålen för Bevillnings-Utskottets verksamhet, genom Rikets Ständers omförmälda beslut blifvit i allo till Särskilda Utskottets åtgärd öfverlemnad, är ett ämne, som numera icke kan göras till föremål för bedömande; utan framstår nu Särskilda Utskottets erhållna bemyndigande härutinnan med samma "giltighet, som tillkommer de i Grundlagen särskildt uppräknade Utskotts behörighet inom de för dem utstakade gränser.
Den befattning Särskilda Utskottet i dess Betänkande N:o 8 och nu sednast i Memorialet Ö N:o 11 tagit med samma bevillningsfråga, har varit en nödvändig följd af nämnde bemyndigande; ärendet var således till behandling hos Rikets Ständer förberedt. af behörigt Utskott.
Vid sådant förhållande måste den hos Bonde-Ståndet yrkade, men af Talmannen vägrade proposition, som angick ärendets öfverlemnande till beredning af det Utskott, på hvars handläggning frågan skulle hafva ankommit, derest icke Särskilda Utskottet fått omförmälda behörighet, anses bokstafligen stridande mot ofvan åberopade lagrum, som tillerkänner gällande kraft åt hvad Rikets Ständer i sådana fall med tre Stånds pluralitet besluta.
Bih. till n.
Pral. iSS3 $ iSS4. 3 Sami.
S Haft. 3 18 Konstilutions-Utskotlets Memorial, N:o 30.
Konstitutions-Utskottet förklarar alltså, att Bonde-Ståndets Talman, då han vägrat proposition på Bengt Gudmundssons ifrågavarande framställning, handlat grundlagsenlig!.
.« STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, USSi. Konslitulions-Vtskottets Memorial, N:o fl. 1 Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Juli 1854, kl. 12 m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af åtenemisser af Memorialet N:o 4 4, innehållande f örslag till ändring af åtskilliga stad gauden i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, i afseende pä behandlingen af en del regerings-ärenden.
Till Konstitutions-Utskottet hafva ankommit utdrag af samtlige Riks-Ståndens Krolokoll den 12 i denna månad, angående behandlingen af Utskottets, i dess memorial :o 11 afgifna förslag lill ändring af åtskilliga stadganden i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden; utvisande dessa protokolls-utdrag: att Höglofliga Ridderskapet och Adeln såsom dess gemensamma tankar till Utskottet hänvisat de anmärkningar: l:o att Konungen borde äfven i den föreslagna Re gerings-Rälten ega tvä röster, och 2:o att redaktionen af det föreslagna 2:dra momentet i 17 §.
Regerings-Formen borde erhålla sådan lydelse, alt deruti mera oförtydbart uttryckes, att i den särskilda stadga, som af Konungen och Rikets Ständer gemensamt stiftas, kommer att bestämmas, hvilka slag af besvärsmål fortfarande skola tillhöra Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och hvilka af Regerings-Rätten skola afgöras; att Högvordiga Preste-Slåndel återremitterat memorialet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke* att, i stället för den äfven lill sin benämning olämpliga Regerings-Rätten, en organisation för de till Kongl. Maj:t nu ingående besvärsmålens pröfning borde föreslås, hvilken komme att med Siats-Rådet och dess verksamhet stå i samband och förening; och att i ekonomiska lagstiftnings-frågor preliminära betän kanden alltid borde från denna Institution infordras; att Välloflig a Borgare-Sländet godkänt Utskottets förslag om en Regerings-Rätt, men i afseende på särskilda delar af förslaget framställt nedannämnde, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade, anmärkningar: vid 2:dra momentet i 47 §.
Regerings-Formen, att detsamma borde undfå denna lydelse: »Konungens rätt att pröfva och afgöra de mål, som få hos Konungen fullföljas genom besvär, men icke tillkomma Högsta
Domstolens upptagande och ej angå tillsät Bih. lili B.
Prat 1S53 & 48SL 3 Sami. 9 Häft. 1 2 Konstilutions-Ulskottets Memorial, N:o 31. tande af tjenste!1 eiler andra i särskild stadga undantagna ärenden, skall, i enlighet med samina stadga, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt, i den ordning, som i 87 §. föreskrifves, uppdragas Sju af Konungen utnämnde, kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade män, sorn förut förvaltat civil beställning, och af hvilka minst tre böra hafva beklädt domare-embete.
De kallas Regerings-Råd och utgöra Konungens Regerings-Rätt.» vid 24 §. 2 morn.
Regerings-Formen, att sfednare delen af detta moment eller bestämmelsen: »Departements-Chef ege att i Regerings-Rälten deltaga i öfverläggningen, men icke i besluten, uti de mål, som till hans Departement höra», borde utgå.
Hvarjemte Ståndet antagit: att Regerings-Rälten äfven skulle vara underkastad sådan omröstning i Opinions-Nämnden, som för Högsta Domstolen i 103 §.
RegeringsFormen är stadgad, hvadan denna §. borde i enlighet härmed ändras; och alt Konungen borde ega två röster uti Regerings-Rälten, likasom sådana Honom tillkomma i Högsta Domstolen; i hvilket hänseende Regerings-Formens 21 §. borde ändras; — varande deremot i öfriga delar Utskottets förslag lill förändringar uti särskilda §§. af Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen af Ståndet antagna tili grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Hedervärda Bonde-Ståndet har åter såsom sin gemensamma tanke förklarat, att det ansåg dé föreslagna förändringarne vara hvarken nödiga eller nyttiga.
Vid fullgörande af sitt i 56 §.
Regerings-Formen föreskrifna åliggande, att samtliga Riks-Slåndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, finner Konstilulions-Utskoltel det förhållande här vara för handen, att två Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Rorgare-Ståndet, hufvudsakligen gillat sjelfva grunden i Utskottets förslag, men med anmärkningar emot särskilda delar i grundfrågans behandling i förslaget; då deremot, enär Ronde-Ståndet förklarat, att
Utskottets förslag vore hvarken nödigt eller nyttigt, och Presle-Ståndet ansett den föreslagna Regerings-Rälten äfven till benämningen olämplig, samt en annan, i samband och förening med Stats-Rådet ställd organisation för de till Kongl. Maj:t nu ingående besvärsinålens pröfning böra föreslås, dessa tvänne Stånd, fastän sinsemellan af skiljaktig åsigt i fråga om behofvet af någon ändring af Grundlagarnes nuvarande lydelse i förevarande hänseende, dock i delta ärende till de öfriga Stånden befinna sig i del likartade förhållande, alt deras meningar icke kunna med de sistnämndas i hulvudsaken förenas; hvilket förhållande
Utskottet får härmed vördsamt anmäla.
Hvad angår de emot Utskottets förslag i dess särskilda delar gjorda anmärkningar, anser Utskottet dem kunna här lämpligen upptagas i den ordning, hvari de särskilda Grundlags-stadgandena förekomma.
Preste-Ståndets särskildt gjorda anmärkning mot lämpligheten af benämningen »Regerings-Rätt» har icke blifvit å de öfriga Ståndens sida biträdd; och då Utskottet icke eller nu funnit någon annan benämning, sorn med erforderlig korthet förenar egenskapen att någorlunda tydligt angifva beskaffenheten af den ifrågavarande embetsmyudighetens verkningskrets, har Preste-Ståndets erinran icke kunnat föranleda någon ändring i hvad Utskottet föreslagit; hemställande alltså Utskottet, att Preste-Ståndet ville låta denna anmärkning förfalla.
Den af Rorgare-Ståndet antagna redaktion af det föreslagna 2:dra momentet i 17 §.
Regerings-Formen skiljer sig från Utskottets förslag, utom i nedannämnde väsendlligare delar, äfven deruti atti ordslällningen: »mål, som, jemlikt Förfallningarne, få hos Konungen fullfölj as», skulle orden: »jemlikt Fu rjåtin in g arn e» utgå; Konstitutions-Ulskoltets Memorial, N:o 31. 3 och alt det till ordet »besvär» lagda bestämmandet med orden: »öfver Embelsmyndigheters meddelade besluta likaledes skulle utgå.
I anledning häraf får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att, enär hvarken Grundlagen eller den ifrågasatta särskilda stadgan borde innehålla något bestämmande angående hvilka mål få hos Konungen fullföljas eller skulle vid embelsmyndigheters beslut förblifva beroende, utan sådant fortfarande ankomma på lagstiftningen för dylika mål, Utskottet trott de föreslagna orden: »jemlikt Färja Ilning arnea vara på delta ställe lämpliga; — samt att, då ordet »besvär», enstaka begagnadt, hos oss inom offentliga lifvet redan från äldre tid förekommit och ännu användes i olika bemärkelser, t. ex, detta ords särskilda betydelse i Jorda-Balken samt i Utsöknings- och Rättegångs-Balkarne af allmänna Lagen, dess användande i fråga om de jorden åliggande skyldigheter, äfvensom betydelsen deraf i 36 §.
Riksdags-Ordningen såsom uttryck om RiksSlåndens enskilda angelägenheter, Utskottet, med uppmärksamheten fästad på Grundlagarnes synnerliga behof af all möjlig tydlighet och bestämdhet i uttryck, ansett de af Borgare-Ståndet uteslutna orden »öfver Embetsmyndigheters meddelade beslut,» böra vara tillagda; på hvilka grunder och då anmärkning emot dessa delar af förslaget icke å de öfriga Ståndens sida förekommit, Utskottet till Borgare-Ståndet hemställer, om icke detsamma ville låta sina anmärkningar härutinnan förfalla.
Vidkommande Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets anmärkning, att det föreslagna 2:a momentet af 17 §. borde tydligare uttrycka, att den åberopade stadgan komme att bestämma, hvilka slag af besvärsmål kunde hos Regerings-Rälten afgöras, får Utskottet, till efterkommande af denna önskan, men för att, om möjligt vore, undvika det dubbla omnämnande af stadgan, som i den af Borgare-Ståndet antagna redaktion förefinnes, härmed hemställa, att orden i Utskottets förslag: »må i enlighet med. särskild stadga,» må utbytas mot orden; »skall på del sätt och med de undantag, som bestämmas i särskild stadga.»
Vidare innefattar den af Borgare-Ståndet antagna redaktion den anmärkning mot Utskottets förslag, att alla sju ledamöterna i Regerings-Rätten borde hafva förut förvaltat civil-beställning och att minst tre af dem böra hafva beklädt domare-embete.
Utskottets åsigt har varit, alt i Regerings-rälten, hvars verkningskrets komme att om fatta äfven en mängd sådana ärenden, om hvilkas föremål en på erfarenhet grundad djupare insigt icke egentligen genom den civila embelsmanna-verksamheten vinnes, möjlighet för inträde såsom ledamöter borde lemnäs personer, hvilka utan föregången sådan embets-verksamhet kunde finnas genom utmärktare egenskaper lämpliga, och att i allmänhet dylika begränsningar, i fråga om behörighet till embeten, hvilka företrädesvis kräfva de högre själsförmögenheternas djup och omfång, icke äro af större vigt, enär i allt fall den, som någon gång, lång tid sedan, förvallat en mindre vigtig civil beställning eller endast tillfälligtvis beklädt domare-embete, väl derigenom har de ifrågasatta qvalifikationerna, men utan att sådant gifver någon visshet om hans lämplighet för det högre embetet.
Med afseende härå och enär denna anmärkning ej blifvit af annat Riks-Slånd biträdd, har Utskottet icke trott sig kunna annorlunda sammanjemka meningarne, än genom hemställan, att till slutet af den utaf Utskottet föreslagna redaktion af 2:a momentet i 17 §.
Regerings-Formen må läggas orden: »och minst två beklädt domare-embete.» 4 Konslitutions-Ulskottets Memoria<, N:o 31.
Till efterkommande af Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets sammanstämmande anmärkningar, att Konugen borde ega två röster i Regerings-Rätlen, föreslår Utskottet denna förändrade lydelse af Regerings-Formens 21 §.
»Konungen eger tvenne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Han för godt finner att i Högsta Domstolen eller i Regerings-?'(ilten öfvervara.
Alla frågor om förklaringar öfver lagen skola hos Konungen anmälas och Dess röster deruti inhem tas och beräknas, änskönt Han icke i Högsta
Domstolens öfver läggningar derom deltagit.» DO O O I fråga om Borgare-Ståndets anmärkning, -alt det föreslagna stadgandet i 2:a momentet af 24 §.
Regerings-Formen, om Departements-Chefs rätt att i Regerings-Rät tens öfverläggningar deltaga, borde utgå, får, under vördsamt åberopande af hvad Utskottet i motiverna för detta förslag anfört om den stora viglen af ett genom samma stadgande bibehållet samband emellan den lagstiftande och den lagskipande makten, Utskottet till Borgare-Ståndet hemställa, om icke detsamma ville låta denna af annat lliks-Stånd ej biträdda anmärkning förfalla.
I afseende på Borgare-Ståndets anmärkning att 103 §.
Regerings-Formen borde ändras så, att den deruti omlörmälda Nämnd jemväl skulle afse Regerings-Rättens ledamöter, får Utskottet, som uti memorialet N:o 11 anfört grunden för sin åsigt, jemväl hemställa lill Borgare-Ståndet, att förevarande an märkning måtte förfalla.
Presle-Slåndets yttrande om angelägenheten deraf, att den institution, som äfven efter detta Stånds åsigt borde föreslås för pröfning af besvärsmål, vore ställd i samband och förening med Stats-Rådet och dess verksamhet, antyder icke, om och i hvad mån tillämpning häraf ansåges kunna ega rum i de af Utskottet föreslagna stadganden om Regerings-Rällen, utöfver hvad Utskottet sökt i sådant hänseende vinna genom det föreslagna 2:a momentet 24 §. Regerings-Formen; och då i allt fall PresteStåndets så beskaffade erinran ej står alt förena med öfriga Ståndens yttrade meningar, får Utskottet hemställa till Preste-Slåndet, om icke anmärkningen, så vidt den kan hafva egt för ändamål att i någon viss del af Utskottets förslag föranleda ändring, må förfalla; likasom och, enär 10 §.
Regerings-Formen innefattar all i Grundlag erforderlig föreskrift i afseende på ärenders beredning till underdåning föredragning inlör Kongl. Maj:t i Stats-Rådet, äfvensom, enligt Utskottets förslag, två ledamöter i Regerings-Rälten skulle i Stats-Rådet öfvervara ekonomiska lagstiftnings-frågors behandling, Presle-Ståndet torde finna sig kunna, så vidt fråga vore om tillämpning i afseende på den föreslagna Regerings-Rätten, frånträda sin gjorda erinran, att Grundlagen borde stadga, att den för besvärsmålens pröfning inrättade myndigheten skulle afgifva preliminära belänkanden i omförmälda lagstiltnings-frågor.
Efter Konstitutions-Utskottels Memorial, A:o 31.
Elter alt hafva sålunda till den i Grundlagen föreskriliia åtgärd upptagit hvad hus Riks-Stånden blifvit emot Utskottets förslag anmärkt, ^ får Utskottet slutligen inbjuda ej mindre Presie-Ståndet, i de frågor, hvaruti nu icke uppå Ståndets särskilda anmärkningar meddelats yttranden, än ock Honde-Stå/idel, beträffande förslaget i hela dess vidd, att foga sig efter öfriga Stånden, i hvad de lemuat förslaget utan anmärkning, samt i de anmärkta delarne till grundlagsenlig behandling a nästa Riksdag antaga förslaget sadant, som Utskottet detsamma' nu lill Riks-Stånden ånyo öfverleranat.
Reservation är anmäld af Herr Björck.
BÄ. till H. St.
Pcol. 185 3 & 485A.
3 Sami. 9 llä/l.
STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. k'omtilutions-Ulskoitets Memorial, JV.-o 32.
1 Äfrö 3-2.
Ank. till Exp.-Utsk. d. Ii Aug. 1854, kl. i e. m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af dierremisser af Memorialet N:o 29, innehållande förslag till ändring af 55 § Regering s-För men.
Af dc till Konstitutions-Utskottet ankomna utdrag af Riks-Ståndens Protokoll den 29 sistl.
Juli samt den 2 och 4 i denna månad, har Utskottet inhemtat, hurusom dess Memorial N:o 22, innehållande förslag till ändring af 35 § Regerings-Formen, angående förtroende-sysslor, blifvit från samtliga Riks-Stånden återreuiitteradt, med följande, af hvarje Stånd för sig såsom dess gemensamma tankar förklarade, anmärkningar: af Häglof. Ridderskapet och Adeln: l:o att orden »General-Adjutanter Ofver-Adjutanter, Stabs-Adjutanter» äfven må utur förslaget uteslutas; och 2:o att förslaget vöre a) ofullständigt, emedan Chefer, hvilkas embeten äro uppförda på Rikets Stat, saknas, t. ex. Ofver-Intendenten, b) för vidsträckt, emedan det upptager sådana Chefer, för hvilkas embeten löner på Stat saknas, t. ex. Cheferna för Fångstyrelsen samt Väg- och vattenbyggnads-korpsen; af Högvordiga Preste-Ständel, att Ståndet, •— som väl ansåg Utskottets förslag hvarken högst nödigt eller nyttigt, men ändock ville detsamma återremittera, •—- fann, att, bland de uti den föreslagna förändrade lydelsen af Regerings-Formens ifrågavarande § uppräknade förtroende-sysslor, Chefs-béfattningarne för FångUih. till /{.
Si. /'rot. 18S3 & 48S4. 3 Sami, 10 Haji: t 2 Konstitutions-Vt skottets Memorial, N:o 52. vården samt för Väg- och vattenbyggnads-korpsen, såsom icke varande å ordinarie stat uppförda, i alla händelser icke borde i Grundlag upptagas; af Viiillofl. Borgare-Ståndet, att den föreslagna förändringen vore hvarken nödig eller nyttig; samt af Hedervärda Bontle-Slandet, att Cheferna för Fångvården samt för Väg- och vattenbyggnads-korpsen icke må, såsom innehafvande förtroende-sysslor, upptagas.
Utskottet, som har åliggande, att söka till ett helt utlåtande sammanjemka Riks-Ståndens sålunda yttrade meningar, finner Borgare-Ståndets mening icke kunna med de öfriga Riks-Ståndens förenas, och får detta förhållande härmed vördsamt anmäla.
Enär Ridderskapet och Adelns anmärkningar, dels att utur den föreslagna lydelsen af ifrågavarande § borde uteslutas orden »Gener al- Adjutanter, OfverAdju t anter, S tabs-Adjutanter v, och dels att bland förtroende-sysslor borde upptagas den exempelvis omförmälda öfver-Intendents-befatlningen, icke blifvit biträdda å öfriga Ståndens sida, anser Utskottet sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln, att, genom berörde anmärkningars frånträdande, foga sig_efter Preste- och Bonde-Stånden i dessa delar.
Deremot och då, på sätt ofvan är anfördt, tre Stånds meningar sammanstämma deruti, att bland förtroende-sysslor icke borde i Grundlagen omförrnälas Chefs-befatlningarne för Fångvården samt för Väg- och vattenbyggnadskorpsen, får Utskottet till efterkommande af den sålunda uttryckta önskan, nu ändra sitt förslag härutinnan, så att detsamma må hafva följande lydelse: B eg e r in g s - Fo r m e n. § 35.
r Sta t s-Rådets ledamöter, Presidenter och Chefer för Kollegier eller i dessas ställe inrättade verk, Justitie-Kansleren, &'onsiitutiont-ils/ioltels Memorial, .X.o 3!. 3 Cheferna för Tullstyrelsen och för Postverket, Expeditionschefer i Stats-deparcemcnten, Öfver-Ståthållaren, Under-Ståthållaren och Polismästaren i hufvudstaden, Landshöfdingar, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alia grader, General-Adjutanter, Ofver-Adjutanter, Stabs-Adjutanter, Kommendanter i fästningarna, Ofverstar för Regementerne, SekundCheferne för Gardes-regementerne till häst och fot och för Lif-re. gementcts korpser samt Cheferne för öfrige särskildt för sig bestående militära korpser eller bataljoner, Cheferne för Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätnings- och Sjömätnings-väsendet, Ministrar, Sändebud — — — dertill skäl ega.» Och Inbjuder Utskottet slutligen Borgare-Ståndet, att foga sig efter med-stånden i hvad dessa lemnat förslaget utan anmärkning, samt i öfrigt till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antaga förslaget, sådant detsamma nu är till Riks-Stånden från Utskottet öfverlemnadt.
Ståckholm den 10 Augusti 1854. 4 Konslitulions-Utskotlets Memorial, N:o 31, Ant. till Exp.-Utsk. d. 11 Aug. 1854, kl. 1 e. rn.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-propositioner, rörande Hons titutions-U t skottets, uti Memorialen N:ris 12 och 25, afgifna förslag till ändring af 28 § Regerings-Formen.
Sedan Konstitutions-Utskottet uti sitt Memorial N:o 23, angående sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga tankar i fråga om Utskottets, uti Memorialet N:o 12, afgifna förslag till ändring af 26 § Regerings-Formen, inbjudit Viiilofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, att foga sig efter de öfriga Stånden, hvilka ansett nämnde § böra erhålla sådan lydelse, som i förstnämnde Memorial är anförd: så har Utskottet af ankomna Protokolls-utdras för ' O den 2 och 4 i denna månad inhemtat, att Bonde-Ståndet bifallit Utskottets omförmälde hemställan, men deremot Borgare-Ståndet vidhållit dess förut yttrade mening, enligt hvilken Utskottets förslag, sådant som det uti Memorialet N:o 12 är framstäldt, antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvadan sistnämnde Stånd äskat voterings-proposition i frågan.
Till följd häraf får Utskottet vördsamt öfverlemna följande voterings-propositioner:
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets förslag till ändring af 28 § Regerings-Formen, skall, för grundlagsenlig behandling, blifva hvilande till nästkommande Riksdag, med den lydelse, som af Utskottet uti Memorialet N:o 23, Konilitutions-Uukittels Memorial i anledning af återreiuisser af Memorialet N:o 12 ställd. röste Ja; Deri, det ej vill. röste Nej.
Nej, kommer, såsom hvilande till nästa Riksdag, att oförändradt antagas det förslag i nämnde hänseende, som uti Utskottets Memorial N:o 12 är framstäldt.
Stockholm den 10 Augusti 1854. , iY.-o 3-i.
5 . blifvit till Riks-Stånden heni - \:o 34.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Aug. 1854, kl. 11 f, tn< Memorial till Rikets Ständer, med voterings-propositioner, rörande Konstilutions-Utskottets uti Memorialet N:o 15 afgifna förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdags- Ordningen.
Som, efter det Höglofh Ridderskapet och Adeln, vid behandlingen af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 13, innefattande förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdags-Ordningen, angående tillförordnandet af Bondeståndets Sekreterare, såsom sin gemensamma tanke förklarat samma förslag vara f> fconslituliuni-Ulikoltcts Memorial, A'.o 34. hvarken nödigt eller nyttigt, samt vidare, enligt ett till Utskottet, ankommet Protokolls-utdrag för den 2!) sistlidne Juli, vid föredragning af Utskottets Memorial N:o 24, hvarigenom Ridderskapet och Adeln inbjudits att foga sig efter de öfriga Stånden, hvilka antagit Utskottets förslag till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, sin förut i ämnet yttrade mening vidblilvit: får Utskottet, till afgörande emellan de sålunda qvarstående oförenliga skiljaktigheterna i frågan, härigenom till Rikets Ständers godkännande vördsamt öfverlemna dessa voteringspropositioner:
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess Memorial N:o 13, afgifna förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdagsordningen, angående tillförordnandet af Bonde-Ståndets Sekreterare, skall antagas att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, rösta Ja; Den. det ej vill. röste
Vinner Nej, kommer samma förslag icke att hvila till slutlig; pröfning vid nästa Riksdag, v Stockholm den 10 Aust. 1854.
Beser val i on af Herr Biskopen Hallström: ?
>Den votering i förstärkt Konstitutions utskott och de i sådant ändamål uppställda propositioner, som blifvit här af Högloft.
Utskottet föreslagna, har jag icke kunnat för min del godkänna, emedan jag finnér så väl den förra som de sednare vara i strid mot Grundlagens bestämda föreskrifter.
Jemlikt ordalydelsen i Regerings-Formens 56 § har den samfällda omröstning, som må i förstärkt Konstitutions-Utskott föregå, till föremål att »förena skilj aktigheterna» och tillvägabringa en »slutlig jemkningv emellan de skiljaktiga meningarne, på det ett »enahanda» och såmedelst »fullständigt beredt Utlåtande» må blifva »hv ilande till Riksens Ständers afgörande» vid nästa Riksdag.