Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till en sådan förmodan ansåge komitéen sig dessutom så mycket mera berättigad, som jordbruket vid Alnarp, enligt häröfver för åren 1859 och 1860 tillgängliga revisionsberättelser, redan gifvit inkomst utöfver arrendebeloppet, nämligen år 1859 »en vinst af 6,927 R:dr 39 öre» och år 1860 äfven »en vinst af 4,427 R:dr 4 om».
Vid Alnarp funnes derjemte ett tegelbruk, som redan i det närmaste betalt anläggningskostnaden, samt för åren 1858, 1859 och 1860 lemnat en vinst af 10,893 R:dr 88 öre, och i betraktande af detta tegelbruks synnerligen gynnsamma läge invid statens södra stamjernbana, kunde antagas allt framgent böra, såsom revisorerne yttrat, »komma att lemna en ej obetydlig behållning»; hvadan komitéen ock för sin del, med stöd af alla dessa anförda skäl, hyste den förhoppning att Alnarps Landtbruks—institut skulle med sina för handen varande tillgångar, kunna reda sig väl, allenast några år hunnit fram skrida och frukterna finge skördas af de å egendomen redan påbörjade och vidare fortgående förbättringsarbeten.
Emellertid, och för underlättande af Institutets gång under de första åren, samt för utförandet af nödiga grundförbättringar vid egendomen, funne komitéen sig dock böra tillstyrka, att åt Alnarps Landlbruks-instilut måtte af Statsverket beviljas eli räntefritt lån å 50,000 R:dr, att utan afbetalningsskyldighet innehafvas i 5 år, samt att derefter med en tiondedel årligen återgäldas, intilldess detsamma blifvit till fullo återbetaldt.
Beträffande slutligen det af Styrelsen framställda förslag till ekonomi-byggnad vid Alnarp, hade komitéen, vid det förhållande att
Styrelsen tillkännagifvit sig vara sinnad att låta efter en inskränktare plan omarbeta byggnads förslaget, nu endast ansett sig böra yttra, att vid upprättandet af detta förslag den ganska rigtiga åsigt gjort sig gällande, att alla de väsendtligaste för Iandthushallningen erforderliga lägenheter borde förenas inom en sammanhängande större byggnad.
Sedermera hade Styrelsen för Alnarps Landtbruks-institu! uti ett den 13 September 1862 lill Kongl. Majit ingifvet memorial, jemte öfverlemnande af ny planritning och nytt kostnadsförslag till ifrågavarande ekonomi-byggnad, i underdånighet anfört, att det lyckats Styrelsen, att genom så beskaffade inskränkningar af byggnadsplanen, att densamma numera endast upptoge del utrymme, som för gården och Institutet vore oundgängligen nödigt, minska den förut till 145,000 R:dr beräknade kostnaden till allenast 100,000 R:dr; hvarjemte Styrelsen, till ådagaläggande af behofvet af den nya ekonomi-byggnaden, åberopat ett i detta ämne afgifvel utlåtande Slals-Utskotlets Utlåtande JYs 99.
47 utaf de lill granskning af institutets räkenskaper och ekonomi för år 1861 utsedde revisorer, hvilka ansett nya ekonomi byggnadens uppförande vid Institutet vara af verkligt behof påkailadt, och på det varmaste förordat att tillgång dertill måtte medelst särskildt anslag beredas.
Anhållande Styrelsen i underdånighet, det Kongl. Maj:l måtte, alternativt med förut insända ritningar och förslag, underställa Rikets Ständers pröfning den planritning och det kostnadsförslag till ekonomi-byggnad vid Institutet, som nu till Kongl. Maj:t öfverlemnats.
Vid underdånig föredragning af dessa anslagsfrågor, har Kongl Maj:l, enär du begärda anslagen, dels årligen till allön i n ga rs förhöjande och andra utgifter, dels för en gång till nya byggnadsföretag, skulle påkalla ett betydligt tillskott ifrån Statsverket, hvilket så kort efter Institutets första ordnande, enligt den vid statsanslagets beviljande derför uppgjorda plan icke bort varu att emotse, samt mod afseende jemväl å hvad Lundtbruks-akademiens Förvallnings-komité i ämnet anfört, ansett sig icke kunna af Rikets Ständer äska samtlige de af Institutets Styrelse ifrågasatte anslag, men emedan det för landtbruket inom södra delen af landet vore af stor vigt, att icke Alnarps Landtbruksinstitut, i saknad af nödiga förbättringar och inrättningar, stannade i sin utveckling, fann Kongl. Maj:t medel böra beredas till sådana utgifter, som vore af angelägnaste beskaffenhet, såsom åsyftande besparing i årlig arbetskostnad, eller jordens väsendtligare förbättrande, hvarigenom snart nog förhöjda inkomster till nödiga utgifters bestridande borde kunna påräknas; och har nu Kongl. Maj:t för Alnarps Landtbruks—institut begärt, förutom särskildt anslag för ordnande och underhåll af en agrikultur-kemisk försöksstation, hvarom härnedan vidare förmäles, till grunddikning och mergling af den del utaf åkerjorden, som är afsedd att under åren 1864—66 undergå dylik förbättring, 4,000
R:dr årligen eler för nästa statsregleriugsperiod tillsammans 12,000
R:dr, till anskaffande af en lokomobil, jemte tröskverk af bästa slag, till utgående år 1864, 10,000 R:dr, samt för bidrag till en af Lomma församling, inom hvilken Alnarp är beläget, i laga ordning beslutad kyrkobyggnad, 7,300 R:dr.
Uti en hos Ridderskapel och Adeln väckt, till Stats— Utskottet remitterad motion (JVs 163), har Herr von Troil, S. G., hufvudsakligen anfört, alt Landtbruks-instituten vid Ultuna och Alnarp ingalunda vore, i ekonomiskt hänseende så likställda, som Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité antagit.
Hvad först beträffade de för egendomarue beräknade arrenden, vid Ultuna 6,000 R:dr, vid Alnarp 1,200 tunnor spanmål, så egde motionären visserligen icke den noggranna känuedom om Ultuna egendoms areal och öfriga förhållanden, som för en tillförlitlig jemförelse i detta hänseende vore erforderlig, rnen stor anledning vore förhanden att antaga det Ultuna vore i detta hänseende bättre lottadt, då arrendet för dess jordegendom för mera än 45 år sedan utgick med 603 tunnor säd.
— Såsom stöd för sina beräkningar i afseende på Alnarps afkastning hade Förvaltnings-komitéen åberopat de gynnsamma åren 1859—1860, men om alla fyra åien 1858 —1861 foges i be - 48 Stats-Utskollets Utlåtande M 99. räkning, utgjorde årliga behållningen endast 471 R:dr, ehuru arrendet då varit 200 tunnor säd lägre, än nu och framgent vore fallet.
Vid Ultuna deremot hade nettobehållningen af egendomen i medeltal för 11 år utgjort, efter afdrag af de såsom tillgång för Institutet beräknade 6,000 R:dr, årligen 5,745.
Den i räkenskaperna synliga betydliga behållningen af tegelbruket hade erhållits hufvudsakligen derigenom, att teglet användts till egna byggnader och i räkenskaperna uppförts lill gångbart pris; men sedan nu mera i närheten af Alnarp ett tegelbruk för en årlig tillverkning af 3,000,000 tegel blifvit anlagdt, vore ovisst om dylik fabrikation vid Institutet ens kunde med fördel fortsättas.
Uti den specificerade årsslaten för Ultuna, som funnes handlingarne till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition bilagd, voro utskylder och allmänna onera utförda lill 500 R:dr, då de deremot, enligt motionen bifogadt utdrag a!
Alnarps räkenskaper för år 1860, der utgjorde 2,072 R:dr.
Beträffande den af Förvaltnings-komitéen åberopade kända billigheten af lifnförnödenheter i Skåne, så hade förhållandena derutinnan under de sista 8 ä 10 åren i högst betydlig man förändrats, så att nu mera lefnadskostnaden i vissa delar af Skåne, hvaribland just Malmötrakten, vore långt dyrare än på de flesta andra ställen i Sverige.
Enahanda vore förhållandet med folklönerna.
Dessa voro i Skåne högre än, motionären veterligen, på något annat ställe i Sverige. — Uti Ultuna Landlbruks-instituts stat vore under »Diverse utgifter» uppfördt ett belopp af 500 R:dr för utfodring af ett par hästar åt föreståndaren, så att, med tillägg deraf, dennes löneförmåner endast med 500 R:dr understego den för föreståndaren vid Alnarp föreslagna aflöning.
Att en del af denna aflöning, på sätt Förvaltnings-komitéen föreslagit, utgick i form af taffelpenningar, ansåg motionären ingalunda olämpligt, men bestred att tillgång dertill kunde af förhandenvarande medel beredas.
För trädgårdarna vid Alnarp hade Styrelsen icke begärt något anslag, utan endast för trädgårdsmästaren, som vore lärare vid Institutet.
Den af Styrelsen beräknade aflöning ål en anatomi-vaktmästare, 600
R:dr örn året, ansåg motionären, under för utsättning att anslag till lörsöks-station beviljades, kunna utgå.
Hvad angick
Förvaltnings-koroitéens anmärkning mot utgifterna för betjeningen, så vore personalen ingalunda större, utan snarare mindre vid Alnarp än vid Ultuna, men den drygare kostnaden vore föranledd dels af högre aflöningar, hvilka betingades af i orten gängse löner, dels af deu jemväl anmärkta dyrheten i kosthållet, hvilken ej kunde nedsättas, utan att sådant skulle menligt inverka på elevers och lärlingars trefnad och välbefinnande.
— I åtskilliga andra af motionären specificerade hänseenden bade Styrelsen för Alnarp begärt mindre än i staten för Ultuna vore upptaget.
I följd häraf, och under åberopande af hvad i fråga om behofvel af anslag lill ekonomi-byggnaden blifvit hos Kongl. Maj:t i underdånighet anfördt, hemställde motionären, att Rikets Ständer måtte bevilja de anslag, hvilka uti Styrelsens för Alnarps Landtbr uks-institut ofvanberörda underdåniga framställningar vore Slats-Utskotlets Ullålande Jtä 99.
49 voro upptagne, med undantag endast af det till aflöning för en anatomi-vaktmästare beräknade belopp.
Af motionen bilagda handlingar har Utskottet jemväl inhemtat att, oaktadt Institutet genom enskild donation under nästlidet år erhållit en gåfva af 20,000 R:dr samt Malmöhus läns Hushållningssällskap, jemte det 6,000 R:dr användts till anskaffande af omtyckta får-racer och 8,000 R:dr till inköp af ulmärktare åkerbruksredskaper, hvilka blifvit vid Alnarp uppställda, tili understöd för trädgårdsodlingen vid Institutet anslagit årligen 3,000 R:dr, Styrelsen likväl måst för Institutets förvaltning förskjuta medel till ej obetydligt belopp.
Hvad sålunda förekommit och ofvan åberopade handlingar i öfrigt innehålla, har Utskottet tagit i öfvervägande; och hvad dervid först angår de af Kongl. Maj:t äskade anslag, anser Utskottet ej allenast för Institutets ändamålsenliga verksamhet behöfligt, utan äfven med god hushållning öfverensstämmande, att Styrelsen beredes tillfälle att, så fort som med undervisningens planmessiga ordnande är förenligt, genom grunddikning och mergling försätta åkerjorden i ett skick, som motsvarar nutidens fordringar på en välskött egendom; men, då dylika grundförbättringar otvifvelaktigt inom kort rikligen återgälda de å dem nedlagda dryga kostnader, torde tillgång för dessa arbetens verkställande lämpligast böra åstadkommas genom beviljande af ett räntefritt lån i enlighet med de af Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité angifna grunder; och får i följd häraf Utskottet tillstyrka, a) att Rikets Ständer måtte för utförande af nödiga grundförbättringar vid Alnarps egendom bevilja Landtbruks-institutet derstädes ett räntefritt län från Riksgälds-kontoret å 30,000 R:dr, att utan afbetalningsskyldighet innehafvas i 5 år, samt att derefter med en tiondedel årligen återgäldas, intill dess detsamma blifvit till fullo återbetaldt.
Kostnaden för anskaffande af en lokomobil med tröskverk synes deremot Utskottet tillhöra sådana utgifter, som skäligen böra, utan särskildt anslag, bestridas af Institutet, i den mån genom egendomens förbättrande inkomsterna dertill lemna tillgång; hvadan Utskottet hemställer, b) att det af Kongl. Majit för berörda ändamål äskade anslag icke måtte af Rikets Ständer beviljas.
Den för Institutet ifrågakomne utgift till bidrag för tillbyggnad af Lomma församlings kyrka är deremot af sådan beskaffenhet, att den billigtvis bör genom särskildt statsbidrag bestridas, och Utskottet får derföre tillstyrka, c) att det härtill af Kongl.
Majit äskade belopp, 7,300 Ridr, må af Rikets Ständer beviljas att, enligt Kongl.
Majits nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå.
Brot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band.
9 Haft. 7 r,o Stais-Utskottets Utlåtande M 99.
Beträffande derefter öfriga af Styrelsen för Alnarps Landtbruks—institut hos Kongl Majit i underdånighet anmälda anslagsbehof, hvilka förenämnde motionär till Rikets Ständers behjertande förordat, har Utskottet funnit det vara af molionären ådagalagdt, att Institutet, derest detsamma skall kunna på ett tillfredsställande sätt uppehållas och genom sin verksamhet till spridande af grundliga insig ter i landtliushåIlningen återgälda de derpå redan nedlagde kostnader, oundgängligen kräfver förhöjd t anslag, men, vid granskning af det utaf Styrelsen uppgjorda förslag till årsstat, har Utskottet ansett inskränkningar så väl i några aflönings belopp, som i åtskilliga andra utgiftsposter, kunna, utan mehn för Institutets verk samhet, ega rum; och Utskottet får, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, tillstyrka, d) att, utom den årliga anslagssumma af 18,000 Ridr, som för närvarande finnes å Riks-staten för Alnarps Landtbruks-institut uppförd, Rikets Ständer måtte, för nämnda Instituts behof, anvisa ett extra anslag af 18,000 Ririr, att under nästa stats regleringsperiod, med en tredjedel årligen eller 6,000 Ridr, från Riksgälds-kontoret utbetalas.
Vidkommande slutligen det begärda anslaget till ekonomibyggnaden, hafva de för granskning af Institutets räkenskaper och ekonomi för år 1861 utsedde Revisorer, uti ofvan anmärkta utlåtande, vitsordat att de nu vid Institutet befintliga dylika byggnader, oaktadt de derå verkställda behöfliga och välberäknade repara tioner, hvarken lemna nödigt utrymme eller kunnat på ändamålsenligt sätt inredas och ej heller i afseende på värme och sundhet motsvara ändamålet, hvarförutom bemälde Revisorer jemväl framhållit huru vigtigt det vore, ej endast för undervisningen vid Institutet, utan äfven såsom ett föredöme för andra landtbrukare, om berörda gamla byggnader, hvilka i sitt nuvarande skick vore bland de sämsta, som vid någon större landtgård kunde uppvisas, blefve ersatte af nya, hvilka till konstruktion, ändamålsenlighet och arbetsbesparande inredning i sig sammanförde allt hvad nyare tiders erfarenhet i dessa hänseenden gifvit vid handen, så att derigenom hos elever och lärlingar hågen för en god stallordning i dess vidsträcktare bemäikelse blefve väckt, en rationel husdjursskötsel vid Institutet möjliggjordes samt komparativa utfodrings- och gödningsförsök kunde tillvägabringas.
Men oaktadt således de nuvarande ekonomibyggnaderna vid Institutet synas ingalunda vara af den ändamålsenliga beskaffenhet, som för Institutets fullt tillfredsställande utveckling vore att önska, torde dock uppförandet af nya byggnader för berörda ändamål, under nästkommande stalsregleringsperiod, icke böra betraktas såsom något oundgängligt vilkor för Institutets bestånd; hvadan, och då Statsverkets redan nog starkt anlitade tillgångar framgent under denna Hufvudtitel tugas i anspråk för fyllandet af Ilerfaldiga andra oa 1 visliga behof, Utskottet hemställer, Siats-Utskottets Utlåtande Jtä 99. 51 e) att det af förenämnde motionär begärda anslag för uppförande af ekonomibyggnader vid Alnarps Landlbruks-institut icke måtte af Rikets Ständer beviljas. 20:o. Sedan Elfsborgs läns Södra Hushållnings-sällskap hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhållit om anvisande af erforderligt belopp för inrättande af en lägre Landtbruksskola inom södra delen af nämnda län, hade, på sätt af del den Kongl.
Propositionen bilagda Statsråds-protokoll inhemta®, Landtbruks-akademien, till hvars yttrande berörda ansökning blifvit remitterad, uti deröfver afgifvet utlåtande anfört att, då, i anseende till landtbrukets låga ståndpunkt inom nämnde ort, en sådan skola vore derstädes högst behöflig, Akademien funnit sig böra i underdånighet tillstyrka, att hos Rikets
Ständer måtte i nåder äskas ett årligt anslag af 4,000 R:dr för en dylik skola inom södra delen af Elfsborgs län, hvarjemte och enär landtbruksskolan vid Degeberg, lill följd af Edvard Nonnens död och derefter skedd uppsägning, komme att upphöra den 24 Oktober innevarande år, men genom ett tillskott af 500 R:dr till det belopp af 7,500 R.dr, som till denna för 24 frilärlingar afsedda skola varit anslaget, sålunda framdeles skulle kunna vinnas tillgång till två nya, för det vanliga antalet af tolf frilärlingar beräknade lägre landtbruksskolor, Akademien i underdånighet hemställt, att nådig framställning måtte till Rikets Ständer aflåtas äfven om beviljande af ett sådant tillskott, för att genom den sålunda åstadkomna summan af 8,000 R:dr bereda tillfälle ej mindre att anvisa ett vanligt anslag, eller 4,000 R:dr, till en landtbruksskola inom Skaraborgs län, i stället för den vid Degeberg, än ock att med ett lika stort anslag förse antingen en dylik vanlig landtbruksskola inom någon af de orter, som Kongl. Majit kunde finna vara deraf företrädesvis i behof, eller ock en skola med särskildt fästadt afseende å bildandet af dikningsförman och ängsvattnare, skicklige att biträda vid utförandet af de arbeten, för hvilka planer af Statens Landtbruks-ingeniörer uppgöras, men som, i saknad af sådant biträde, ofta ej komma till verkställighet; till ytterligare stöd för hvilket sistnämnda alternativ Akademien anfört, att anordnandet af en lägre landtbruksskola med hufvudsakligt syfte att, såsom i Preussen och flera andra länder befunnits högst ändamålsenligt, utbilda och sprida sådana, länge saknade och väl behöfliga biträden, skulle väsendtligen bidraga till jordbrukets raskare framsteg inom de orter, der ifrågavarande grundförbättringar påginge eller vore afsedda att uPöras.
Vid underdånig föredragning af detta ärende hade Kongl. Majit, enär landtbruksskolor, med bidrag af allmänna medel, för närvarande voro i verksamhet inom rikets alla län, funnit giltig anledning vara förhanden att inskränka inrättandet af dylika undervisningsanstalter till endast de fall, då länens innevånare ville tillskjuta lika belopp med det från Statsverket; med hänseende hvartill, och då framställning ifrån flera län skett om inrättande af dylika skolor, Kongl. Majit nu begärt, till beredande af tillgång för inrättande af ytterligare tre lägre landt - 52 Stats-Utskottets Utlåtande M 99. bruksskolor, 2,000 R:dr fur hvardera eller tillsammans 6,000 R:dr, ehvad dessa skolor inrättades hufvudsakligen lika med de redan ordnade eller, såsom Landtbruks- akademien föreslagit, med särskildt fastadt afseende å bildandet af dikningsförman och ängsvattnare; dock under vilkor att länens innevånare, vare sig genom Landstingen, Hushfillnings-sällskapen eller enskilda föreningar, förbunde sig att tillskjuta enahanda belopp, 2,000 R:dr.
Som likväl den lägre landtbruksskolan vid Degeberg, hvilken varit ställd under numera aflidne Edvard Nonnens ledning och åtnjutit ett ärligt anslag af 7,500 R:dr, komme att deri 24 Oktober innevarande år upphöra, men anledning saknades att för en annan, i dess ställe inrättad lägre landtbruksskola i Skaraborgs län bevilja högre årsanslag än det vanliga, eller 4,000 R:dr, uppkomme derigenom en besparing af 5,500 R:dr, hvadan årliga tillökningen å stats-anslaget endast blefve 2,500 R:dr.
Af hvad ofvan blifvit anfördt synes behofvet af flera lägre landtbruksskolors inrättande vara ådagaladt, äfvensom billigheten fordrar att, jemväl efter upphörande af landtbruksskolan å Degeberg, Skaraborgs län erhåller en dylik undervis ningsanstalt, som, i likhet med de i öfriga län inrättade, af Statsverket underhålles; men dä, i afseende ä de i öfrigt till anordnande föreslagne lägre landtbruksskolor, vederbörande kommuner ännu icke blifvit hörda, huruvida de må finnas benägne att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, till hälften bekosta skolornas underhåll, anser Utskottet icke sannolikt att anslag för trcnne sådana skolor kunna under instundande statsregleririgsperiod vara erforderlige; hvadan Utskottet tillstyrker, att Rikets Ständer måtte så till vida bifalla Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning, att det förut för landtbruksskolan vid Degeberg uppförda anslag, 7,500 R:dr, förhöjes med 500 R:dr eller till 8,000 R:dr; deraf 4,000 afses för en lägre landtbruksskola i Skaraborgs län och 4,000 alt till lika fördelning utgå såsom bidrag till underhåll af två dylika skolor på de orter och enligt de grunder, Kongl Maj:t kan finna skäligt bestämma. 21:o.
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt till Stats-Utskottet remitterad mo tion (JY° 18) har Riksdagsfullmägtigen E J.
Rudberg, från Calmar län, med hvilken Riksdagsfullmägtigen /V.
P. bäckström från samma län sig förenat, hemställt att, enär på ön Öland någon landtbruksskola ännu icke blifvit inrättad, men denna ö, hvars jordbruk i flere afseenden betydligt skiljde sig från fasta landets, vore i stort behof af en sådan undervisningsanstalt, Rikets Ständer måtte bevilja nödigt anslag för inrättande af en lägre landtbruksskola på nämnde ö.
Då, enligt hvad Utskottet inhemtal, inom Calmar län en lägre landtbruksskola finnes inrättad, samt Utskottet uti nästföregående punkt tillstyrkt anvisande af medel för att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, användas till bidrag för underhållet af dylika skolor i de provinser, der kommunerna kunna finnas benägne Stals-Utskottets Utlåtande J\s 99.
53 att sjelfve vidkännas hälften af de kostnader, som af skolorna föranledas, tillstyrker Utskottet, att Riksdagsfullmägtigen Rudbeigs ifrågavarande motion mätte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 22:o.
Till Stipendier åt sådana personer, som, efter vederbörande hushållningssällskaps förslag, kunna af Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité utsändas till enskilda mejerier, för att, efter genomgången fullständig lärokurs, sedermera inom olika delar af riket gagna mejerihandteringen, har Kongl. Maj:t äskat ett belopp af 3,000 R:dr.
Af Statsråds—protokollet inhemtas att, sedan ej mindre Styrelserna för de vid Ultuna och Bergqvara inrättade mejeri-skolor hos Landtbruks-akademien anmält, än ock Agronomen Alfred Nathhorst i afgifne inspektionsberättelser vitsordat, att ändamålet med dessa skolor ännu fullständigare skulle kunna vinnas, om lärokursen vid dem blefve, likasom vid landtbruks-skolorna, tvåårig, och följaktligen endast halfva antalet af mejeri-eleverne årligen utginge, hade Akademien, enär det emellertid redan visat sig, att de, efter en lärokurs af blott ett år, nu årligen utgående tolf mejeri-elever icke på långt när motsvarat de reqvisitioner, som till skolorna ingått, och då inom riket numera funnes tillgång på åtskilliga väl skötta enskilda mejerier, med hvilkas innehafvare öfverenskommelser skulle kunna träffas att emot någon viss årlig ersättning till undervisning i ladugårdsskötsel och mejerihandtering emottaga en eller annan elev, i underdånighet hemställt att en årlig summa, motsvarande anslaget till en mejeri-skola, eller 3,000 R:dr, måtte för det af Kongl.
Maj:t nu uppgifna ändamål blifva disponibel.
På samma gång Utskottet anser det vara synnerligen angeläget att skicklighet i ladugårdsskötsel och mejerihandtering allt mera i landet utbredes, synes det Utskottet, som om genom vidtagande af den utaf Kongl.
Majit föreslagna åtgärd, tillfälle till förvärfvande af en dylik skicklighet skulle kunna med samma anslag beredas ett större antal personer, än om ytterligare en särskild mejeriskola blefve för ändamålet inrättad; och får, på grund häraf, Utskottet tillstyrka, att det af Kongl.
Majit äskade beloppet, 3,000 Ridr årligen, måtte af Rikets Ständer beviljas. 23:o.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats Utskottet remitterad motion (JV° 191) har Herr P. G Alander hufvudsakligen anfört, hurusom den främsta orsaken till den raska utveckling, jordbruket inom vårt land under de sista 30 åren vunnit, vore att söka i de många läroverk, som småningom inrättats för meddelande af undervisning i detsammas ändamålsenliga och rationela bedrifvande.
De två nu befintliga Landtbruks-instituterna, det eria i norra ändan af den egentliga sädesodlande delen af riket, det andra i dess sydligaste del, voro dock, enligt 54 Stats-Ulskottets Utlåtande M 99. motionärens åsigt, icke tillräckliga för hela riket, utan borde de begge slättländerna öster och vester om Wettern erhälla hvar sitt Institut och mähända Norrland också sitt, innan landets behof i detta hänseende kunde anses fyldt.