Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
UorgareStåndet gjordt Förslag, alt till Uedarn >ter i Societeternes f rdelningar företrädesvis mätte utses Idkare af lika, eller med hvarandra närslågtade yrken, Deremot tro Utskotten sig böra med uppmärksamhet omfatta den, af en Ledamot inom samma Stånd gjorde, anmärkning, att det vöre lämpligare till efterföljd vid val af HandtverksSocieteternes Ledamöter' stadga den föreskrift, som iakttages vid val af Stadens äldste, eller att låta omröstningen ske per Capita, ån att begagna det valsätt, sorn, vid utseende df Städer, nes Ämbets- och Tjenstemän, följes och eger skattsystemet till grund, samt att årlig lottning emellan Ledamöterne i Societeterne, till bestämmande af dem, Som derifrån borde utgå, skulle alltför gerna kunna undvaras, och resultatet med mindre orngåeg ändock vinnas, om lottning endast egde rum emellan dem, som första gången inträda i Societeterne, till afgörande af det* ordning, i hvilken hvardera -Å dem borde »föåda, och utgåendet ur Societeterne sedermera bestämdes efter den tour, i hvilken hvar och en inkommit.
Med anledning häraf föreslå Utskotten , flit de tvenne sista perioderne i uttaMom. 140 LagUtskotttts af denna §. må erhålla följande förändtade Eedaction: - v? Lika som vid val af Stadens Äldste_» förrättas omröstningen per Capita sa vidt ej Borger skåpet om annat förhållande enhälligt åsämjes.
Sif Societeten utgår årligen en tredjedel på det sätt ^ att de som första gängen inträda deruti sig emellan lotta om ordningen får af gaen det hvarefter härvid följes den tour, i hvilken hvar och en inkommit.
De lediga rummen fyllas genom nytt valj som på lika sätt an st alle s; och vare det de väljande obetaget j, att dervid de afgående åter invälja. 3* S* I anledning af gjorde anmärkningar vid denna §,, hafva Utskotten endast funnit den ändring böra ega rum, att, då någon i 6 års tid innehaft befattning såsom Ledamot i HandtverksSocietet, rättighet bör vara honom öppen, att detta förtroende sig afsäga, i händelse det genom ytterligare val Skulle honom tilldelasj och i följd häraf, hemställa Utskotten , att sista perioden af §. må sålunda förändras:
Den sorn i 6 år efter hvarandra sådan befattning innehaft ege ock rätt sig densamma afsäga derest han genom ytterligare val skulle dertill kallas; Och välje vederbörande annan i hans ställe.
LagVtskottett Betänkande», 141 4 §•
Vid stadgandet i denna <$. är anmärkt» att en Magistratsperson syntes böra vara närvarande vid alla Societeternes samman* träden, och der föra Ordet; men af det skäl.
Utskotten ofvantill anfdrdt, rörande nödvändigheten att freda Societeterne från ali inblandning af i deras angelägenheter ej di* rect interesaerade personer, samt då dessutom äfven härvid lärer böra komma i betraktande, att Magistraterne i flere delar kunna komma att granska Societeternes åtgärder, hvilket måste förutsätta, att de icke i förväg böra kunna utöfva något inflytande på desamma, anse Utskotten någon ändring i 4 $. icke vara nödig. 5* §•
Då Utskotten ej kunna finna det tillhörande närvarande Författning, att bestämma stället för HandtverksSocieteternes sammanträden , hafva Utskotten icke, så om yrkad t blifvit, trott sig här kunna intaga ett stadgande om Societeternes rätt, att vid saknad af eget Ämbetshos begagna Städernas Badhus för sina Sessioner.
Något hinder för ett sådant begagnande anse
Utskotten för öfrigt icke vara att vänta å Magistra* ternes sida, så vida tjenlig lägenhet dertill finnes; och derest denna åter icke finnes» lärer allt anspråk i förevarande afseende af »ig Sjelf förfalla, 1^2 Lagutskottets Rståtikanden. 6 §.
Enär Utskotten, efter hvad ock an* jnärkt blifvit, funnit början af denna §. vara mindre tydligt uppfattad och ett till omening ledande fel vid tryckningen deraf begånget* hafva Utskotten ansett sig böra rätta detta genom följande, nu föreslagnq, nya Redaction: Societetens Ordförande anmärke hvarje sammankomst hos Stadens Borgmästares hvil ken ege fritt tillträde till Societeténs öfverläggningar och meddele förordnande åt den af Stadens Tjenstemän som Societeten dertill utser i att Protocoll j öfver allt hvad dervid förekommer * fora.
Af detta etc.
1 anledning af den erinran, som blifvit gjord derom , att slutet af förevarande som stadgar rättigheten till Utdrags erhållande ur Societeternes Minnesböcker, måtte erhålla en förändrad lydelse, till likhet med den föreskrift, som 2 §. 4.
Mern* TryckfrihetsLagen innehåller» så att hvar och en måtte ega rätt i Societeternes
ArChiv afskrifva eller låta afskrifva der befintelige Handlingar, få Utskotten förklara, att, såvida denna, genom en konstitutionel Författning försäkrade, frihet äfven bör tillämpas på HandtvérksSocieteternes Handlingar, lärer densamma lika litet minskas, genom ett saknadt åberopande i närvarande Stadga af TryckfrihetsLagenS ofvannämnda föreskrift, som iagttagandet häraf kan gör* denna frihet mera bestämd och säker; Och IngUtskottets BethnkandtH. då för öfrigt, hvad §. i förberörde afseende innefattar, egenteligen eger hänsigt till bestämmandet af den lösen, sorn för ifrågavarande Utdrag bör utgöras* torde ock det äskade tillägget finnas aldeles öfverflödigt.
Andra Artikeln* 1 %.
Då mera bestämdhet ansetts vinnas* om ordet Federbörande i fjerde raden af det tryckta Betänkandet förändrades till HandtverksMäStare, hafva Utskotten bordt meddela den upplysning, att dermed äfven afsesFöräldrar och Målsmän* hvarföre denna anmärkning torde böra föi falla. 2 §.
Vid granskningen af denna §. hafva åtskilige, till en del sins emellan stridige, yttranden blifvit afgifne.
Det har sålunda blifvit ifrlgastäldt: om icke
Contrakters upprättande i allmänhet kunde anses mindre nödigt; om föreskrifter derom icke borde gälla mera såsom undantag* än såsom Regel j om Utskotten icke bordt vid samma föreskrift bifoga ett Formulair, enligt hvilket Contrakter skulle anses vara afslutade emellan Mästare och Lärlingar* i de fall då sådane ej formligen blifvit uppgjorde ; om, i de mindre St*derne, det icke kun - l44 LagXJtskottets Betänkande», de göra tillfyllest att Mästaren och Lat**' lingen inför Magistraten mundteligen anmälde den dem emellan slutade öfverenskommelse; om, vid de tillfällen, då klagomål af Lärling anföres öfver Mästares underlåtenhet, att emot honom uppfylla jngångne förbindelser, Lärlingens säkerhet icke fordrar vidtagandet af mera allvarsamma mesurer emot Mästaren, än förordnandet af blott tillsyn Öfver Måstarens fortsätta förhållande; om det icke vore lämpligare att bibehålla den gamla föreskriften om vissa läroår, än att låta detta beroafsårskildte Contrakter, i synnerhet då fråga vore om dem, sorn Vid myndige år ingå i Låra, och hvilka, derest ett maximum för lärotiden icke funnes stadgad, möjligen, genom tvingande omständigheter af torftighet och nödställd belägenhet, skulle kunna förmås att låta för hela lifstiden Inskrifva sig såsom Lärlingar; om icke föraldra-rätråtten öfver fattige barn, som i Lära blifvit upptagne, borde upphöra, enär de uppnått i§ års ålder, så vida de då blifvit för Gesäller förklarade; samt om icke blott uttryckligt förbehåll derom i det upprättade Contraktet borde berättiga Larling att undandraga sig biträde vid göromål utom det yrke, hvartill han egentligen egnat sig, enär han, vid påkommande behof, derom af Mästare blifvit tillsagd.
Dessa anföranden hafva Utskotten noga öfvervägat, men deraf ej kunnat hemta skit LagUtskottett Betdnkanien. i45 skäl till någon eå beskaffad förändring af §., som dermed blifvit åsyftad; hvaremot Utskotten, i anledning af en inom desamma gjord erinran, att tillräcklig säkerhet och rättelse icke kunde vinnas, derest Contrakterne emellan Mästare och Lärlingar, blefve, sedan de till HandtverksSocietetens Ordförande aflemnats, hos denne qvarstannande, funnit nödigt föreslå, att, i fortsättning af den mening, som slutar med orden: och Lär lingen deraf icke vidare förbunden', må tilläggas denna föreskrift: bårande Ordföranden vid Societetens näst inträffande sammankomst samma Handling af» lemna, att i Societetens förvar qvarblifva. 3 §•
De härvid gjorde anmärkningar, hvar» igenom åsyftats: frikallelse för Enka eller Sterbhus att vid Lärlings öfverlåtande åt annor Mästare , behöfva dertill söka hans eller hans Målsmans bifall, befrielse för Societeten från skyldigheten att firskaffä Lärling hos afliden Mästare, hvars Sterbhus kommit på obestånd, inträde bos annan Mästare, i det fall Lärlingen eger Föräldrar eller Målsman , samt ett närmare bestämmande af det förhållande, som bör iakttagas i anseende till Lärling, hvars Mästare kommit i den belägenhet, att ej kunna fullgöra sina föf - LagUtskottets Betänkanden, io t.ag Ut sko tius Betänkande*. bindelser till den förre, hafva Utskotten ej kunnat lemna annan uppmärksamhet, än att, med anledning af den sist anmärkte om* Ständigheten,Utskotten ansett början af sista perioden i denna §. böra, i stället för dess förra lydelse, sålunda uttryckas t Kommet Mästare eller Jess Sterbhus pa obestånd t så att förbindelsen å deras sida ej kan fullgöras > vände sig fällingen m. m* 4 §•
Då Utskotten icke kunuat förena sig i en Ledamots yttrade tanka, att bestäinmelserne i denna §. skulle vara aldeles öfverflödige, och ej eller kunna instämma i den mening» att härstädes borde intagas, ett stadgande, hvarigenom de, sorn, före utfärdandet af den föreslagne HandtverksOrdningen, i Lära på handtverk ingått, samt genom upprättade
Contra kter förbehållit sig att före 18 års ålder blifva till Gesäller antagne, måtte förklaras berättigade till åtnjutande af denna förmån, ett stadgande destomindre nödigt, sorn något tvifvelsmål icke kan Uppstå derom, att ju, för bedömandet af alla före Författningens kungörande grundlagäe förhållanden, bör förfaras efter den förut gällande OrdningsStadgan; så anse Utskotten nu ifrågavarande §. böra, sådan den i Förslaget fin* nes intagen, bibehållas, LagUtskottets Betänkandeh.
Tre dje Ar ti k eln. i §•
Såsom svar å de anmätkningar, hvilka blifvit rigtade emot afskaffandet af viss lärotid för deni, som söka att tili Gesäller blifva antagne, åberopa Utskotten de vid 3 Art. anförde motiver; Och då Utskotten under förnyad pröfning förehafdt det, enligt Ledamöternes af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet Beslut, förut alternativt framställde förslag, att Yngling, som visat sig ega synnerliga anlag för något visst yrke och derjemte gjort sig känd för stadga och pålitlighet i uppförande, måtte vid 16 års ålder blifva för Gesäll förklarad, hafva Utskotten nu mera ansett sig böra rösta för samma Förslags bibehållande.
Till förekommande af väld och mannamån vid pröfningen af det prof, Lärling före Gesällblifvandet åligger visa af förvärfvad insigt och skicklighet i sitt yrke, har det blifvit tillstyrkt, att rättighet måtte vara honom lemnad att tillkalla fyra opartiske Min, att med Societeten deltaga i granskningen af Gesällprofvet och, i fråga om dess godkännande eller förkastande, utöfva rösträttighet; men af redan tväune gånger förut åberopadt skäl, att Handtverks - i48 LngUt shott et s Betänkande».
Societeterne såsom Municipallnrättningar böra vara befriade från allt främmande inflytande, kunna Utskotten lika litet härtill, sorn till det äfven gjorde förslaget, att enahanda rätt måtte förunnas den Mästerskapssökande, då prof a£ honom aflågges, föreslå bifall.
Oaktadt de många erinringar, sorn blifvit gjorde emot Gesällernas ställande under Tjenstehjonsstadga!! samt städslande på Viss tid, hafva Utskotten likväl icke till någon hufvudsaklig del kunnat afvika från den mening, som grundlagt Stadgarne i förevarande §.
Det har emellertid hos Utskotten kommit i billigt öfvervägande att, om med bibehållande af den för Tjenstehjon gällande flyttningstiden den 24 October, den andra flyttningsterminen fastställdes till 6 månader derefter, eller d. 24 April, skulle må håndasvårighet kunna mota för Gesäller att påräkna jemn sysslosättning och tjenst, särdeles i vissa yrken.
Otvifvelagtigt lärer det vara, attén Mästare, hvars handtering icke är af den särskilda beskaffenhet, att den med större liflighet kan bedrifvas under Vintermånaderne, är måst angelägen om biträde under den årstid, då han, i anseende till längre dagar samt besparing af utgifter tijl ljus och ved, kan af detta biträde draga den största fördel; och i samma mån, som det vid ett sådant förhållande alltid blefve lättare för Gesållerne att LogUtskottets Betdnhandin, i 4g erhålla tjenst under terminen emellan den 24 April och den 24 October, skulle bemödandet för vinnandet af arbetstillfälle under den andra delen af året för mången Gesäll försvåras, om icke aldeles miss* lyckas.
Det är med afseende härpå, sorn Utskotten med sitt gillande emottagit ett inom Utskotten väckt förslag, att flyttningstiderne för Gesäller måtte utsättas till den 1 Januarii och den 1 Julii, hvarigenom i hvardera terminen komme att infalla i det närmaste lika mycket af den ljusare årstiden ; varande efter Utskottens tanka några olägenheter af en sådan förändring icke till forväntande.
En annan omständighet har icke mindre bordt tillvinna sig Utskottens uppmärksamhet.
Genom Gesällernes städslande och afflyttning å bestämde terminer , hafva Utskotten icke åsyftat att betaga Gesäller tillfället att, till ernående af större skicklighet och färdighet i sitt yrke, få besöka flere Verkstäder, äfven på aflägsnare håll; Och ehuru Utskotten dymedelst sökt förekomma de så ofta öfver klagade, stundom utan annat ändamål, än att tillfredsställa en inrotad böjelse för lättja, företagne Gesällvandriugarne, har Utskottens mening således likväl icke varit att lägga något bestämdt hinder i vägen för Gesäller atc förflytta sig från en ort till annan.
Utskotten hafva emellertid nu mera icke kunnat undgå att finna, det flere svårigheter kunna möta en Gesäll, särdeles om han önskar J50 l.aglJtskottets Bttdnkanden. komma till ett på längre afstånd från hans vistelseort beläget stalie, att genom brefvexling bereda sig tilllälle till erhållande af tjenst derstädes; och i sådant fall, samt då han äfven någon gång torde hafva misslyckats att å den ort, der han uppehåller sig, förskaffa sig sysslosättning och försvar, sedan han sin förra tjenst öfvergifvit, lärer någon viss inskränkt tid skäligen böra lämnas honom att företaga sig resor i ändamål af tjenstsökande.
Med anledning af desse nu fåreslagne ändringar, anse Utskotten 3 §. böra erhålla följande nya redaction:
Med Gesällers antagande , förbindelser emot sina Mästare motsvarande rättighet ter, samt ansvarighet, derest de icke förse sig med laga försvar och sysslosättning * skalig så vida icke annorlunda förbehålles genom särskildte Contrakter, de der, i sådant fallj lända till efterrättelse , förhållas efter TjenstehjonsStadgan; dock med de undantag: att de måga städs las på halft år; att tiden till afflyttning och inträde i tjenst blifver den 1 Januarii öch den t Ju/ii; att de ej måga i tjensten användas till annat arbetej, än det Handtverk , hvarå de Gesällbref erhållit/ att någon husaga d Gesäll ej må ega rum, utan påföljden för hans felaktighet eller försummelse bestämmas , efter Handt-, verksSocietetens bepröfvande , genom förlust af större eller mindre del af lönen, efter omständigheter ne , eller j i hJindelse af fortfarande vårdslöshetj genom hans skiljande ur ttgUsskottiti Bitiukanicn. »5i tjensten, samt att uppsägningstiden ä ömse sidor bestämmes till 2:ne månader före flyttningstiden.
Ej måge Contrakterne föranleda till undantag från Gesälls skyldighet att sig med laga försvar förse; men derest Gesäll, före aflyttningen från en innehafd tjenst bevisligen icke förmått sig annan tjenst förskaffa , ege han dertill en Månads råderum från a flyttningsdagen , samt vare jemväl be* råttigad, att derunder resor företaga.
Medan Gesäll i Mäst ates tjenst stadd år, vare det honom förbudet, att, utom dennes tillstånd, för egen räkning förfärdiga arbete ät någon annan.
Då Utskotten pa detta sätt velat öppna ett tillfälle för idoge och om sin förkofran mone Gesäller i allmänhet, att besöka andre Orter, der de kunna hoppas ernå en mera utbildad kännedom i sitt yrke^ och vinna en större skicklighet, torde den af en Ledamot inom Höglofl.
Rodderskapet ocb Adeln föreslagne Gesållernes fördelning i Ciasser, hvaraf den högre, under namn af Konstförvandter, ensam skulle tillåtas kringvandra, icke böra blifva något föremål för öfverläggning. 4 §•
Då flere Ledamöter ansett, och Utskotten nu mera äfven funnit, hvad i förra delen af denna §. blifvit stadgadt, vore destomindre behöfligt, som något, i strid dermed befinteligt» förbud förut icke existerat, samt Utikotteu tillika trott före - »52 Lagutskottets Betänkandets. skriften ori skyldighet för Gesäller att arbeta tillsamman med en å Mästares Verkstad antagen Legokarl eller
Qvinsperson blifva aldeles öfverflödig, så vida Gesäller stållas under Tjenstehjons Stadgan och derigenom underkastas en ovilkorlig förbindelse till lydnad emot sine Mästare; tillstyrka Utskotten härmed att §. med dess. innehåll må ur Föifattningarne aldeles utgå* Fje rde Artikeln■. i §•
Äfven härvid åberopa Utskotten, i e« genskap af yttrande öfver de anmärkningar, hvilka hafva tili föremål bibehållandet sf skyldighet för den, sorn söker till Mästare blifva antagen, att hafva på Mästares Verkstad lärt och såsom Gesäll arbitafe, den af Utskotten antagne och bär förut jemväl följde grundsats, att endast styrkt skicklighet oqh ådagalagd stadga böra be. rättiga till inträde uti och utöfning af bandtverk.
I afseende på den erforderliga åldern, hos Mästerskapsökande, hvarom så många stridiga yttranden blifvit afgifne, hafva Utskotten, beslutit att förblifva vid hvad derom i §. innefattas, med det af Högvördige PresteStåfldets och Vallöf].
BorgareSiåndets Ledamöter inom Utskotten förut alternativt yrkade tiillgg; hvaruti till vinnande af tu mera bestämdhet, Utskotten, LagUtskottets Betänhandett. i5i funnit emellan orden Gesäll och arbetet böra införas orden på Mästares Verkstad; Och få Utskotten härvid tillika i anledning af en inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjord anmärkning, förklara , att då Ut korten i ett visst fall ansett den Mäster?kapssökaode böra innehafva 24 års alder, U-skotten, genom det en sådan blifvit betagen tillfället att vid tippnådde 25 år kunna utöfva representationsrätt inom BorgareStåndet, likväl icke tro sig hafva trädt GrundLagen för nära, enär denna icke ovilkorligen fordrar undanrödjande i förväg af alla band, sam kunna hindra ett fritt begagnande af denna rätt vid den af GrundLagen medgifne ålder, emedan detta skulle förutsätta, alt Biskopsoch KyrkoherdeÅmbetana äfven kunde al personer vid 25 år få innehafvas.
Hvad beträffar yrkandet, att den borgen, som blifvit föreslagen att af den Burskapvinnande presteras för de 6 första årens utskylder till Kronan och Staden, borde omfatta endast 1 eller högst arne år, få Utskotten meddela den upplysning, att i fråga särskildt om de Staden tillkommande utskylder stadgandet derom långt ifrån att vara nytt, enligt 5 Cap. 1 §.
HandehBalken alltid förut varit iakttaget, samt att
Utskotten för öfrigt icke funnit några skäl föranleda till förändring af hvad Utskotten 1 förevarande afseende föreslagit, 2 §.
Hvarken med god ordning, eller det an - i54 LagVtskottits Bttånhandtn. seende personer böra ega, hvilka åtgöra Ledamöter af ett representerande Riksstånd, hafva Utskotten kunnat förena en modification i vilkoren af nykterhet och god frejd hos den, åt hvilken Mästerskap och burskap må meddelas; men då, emot meningen af hvad Utskotten genom denna § velat uttrycka, rörande det hinder för Mästerskaps meddelande, sorn inom ett år begånget och lagligen fulltygadt drycken-, skapshrott bör medförajmöjligen den tolkning af §. skulle kunna göras, att den felaktige derigenom för alltid blifvit utestängd från rättigheten att såsom sjelfständig likare inträda i ett borgerligt yrke, hafva Utskotten funnit ett förtydligande af samma Q. vara nödigt; hvarjemte och då Utskotten ansett sig ega skäl gilla den anmärkning, som blifvit gjord derom, att den, emot hvilken hinder af den beskaffenhet, som i §. omnämnas, möta för Mästerskaps vinnande, icke borde, på sätt medgifvet blifvit, ega rätt att med egna händer till sin bärgning idka det handtverk, hatt lärt, heldst otvifvelaktigt flere missbruk deraf skulle kunna uppkomma, utan vara skyldig, att antingen fortfarande såsom Gesäl! arbeta, eller på annat sått sig ärligen försörja, Utskotten af sådant skäl velat tillstyrka, att den mening i §., som härom handlar, må derifrån uteslutas; hvarigenom ock erinringen deremot, att io §. derstädes blifvit orätt citerad, i stället för 9 af sig sjelf förfaller.
LagVtskottits BttHnkanden, 155 Följande redaction af a §. föreslås derföre :
Då, på sätt föregående §. omför mäler, god fräjd samt nyckt&rhet äfven utgöra vilkor för Mästerskaps vinnande , må Invar ken den, som b/ifvit dömd förlustig rättigheten att väljasj eller deltaga i val till förrättningar j sorn förutsätta medborgerligt förtroende, kunna till Mästare antagas, ej eller den, som begått lagligen fulltygadt dryckenskapsbrott, inom 1 är derefter Mästerskap tilldelas, 3 §* Ehuru Utskotten i I §. antagit det af Högvördige PresteStåndets och Yällofl.
BorgareSiåndets Ledamöter inom Utskotten förut alternativt föreslagne tillägg dervid, och något hinder deraf således icke möter för denna §., bibehållande, hafva Utskotten likväl, enär, genom det ytterligare förtydligande Utskotten gifvit åt berörde §., medelst tillsättande af orden: på Mästares Verkstad, redan blifvit uttryckt, hvad uti nu ifrågavarande 3 §. innefatta*, ansett densamma, .såsom öfverflödig, kunna aldeles utgå ; hvaraf följer att en ny numerering af de efterkommande §•
§. bör ega rum, så att 4 §. blifver den 3 i ordningen, 5 (j. den 4:00 och så vidare: dock anse Utskotten sig, under upptagandet af anmärkningarna, bora, till förekommande af irring, begagna den förra nummerordningen, Lagutskottets Betätikandcn. 5 §•
Såsom en följd af Utskottens beslut om antagande af Preste- och BorgareStåndens föreslagne tillägg vid i hafva Utskotten anseit sig icke kunna tillstyrka bifall till Ridderskapet och Adelns samt BondeStåndets aliernativ vid denna utan föreslå godkännandet af den motsatta meningen, siden den i den egenteliga redactionen af finnes intagen; Och år det en följd häraf, att Utskotten funnit sig icke kunna fästa något afseende å Förslaget, att Mästerskap ej före 27 års ålder borde tilldelas någon, som icke på Måstares verkstad lära och såsom Gesäll längre eller kortare tid arbetat. 6 §.
Någon anledning till förändring af den här föreskrifne ordning för anmälan om Mä. sterskaps vinnande, jemte hvad om Måstareprof finnes stadgadt, hafva Utskotten icke kunnat hemta af de andraganden, som blifvit gjorde, till stöd för yrkandet om bibehållande af de gamla föreskrifterna i desse delar; äfvensom Utskotten ej eller funnit de erinringar förtjena afseende, 8tt stadgandet örn lö6en för Mä^tarebref bordt tillhöra ExpeditionsTaxan, samt att denna lösen i alla fall bordt bestämmas till olika belopp, i mån af Stidernes classification. 7 §•
Då, enligt 6 §., HandtverksSocieteten tillkommer att protva, om, i afseende på LagUtskotttts Betänkande11. if>7 en Mssterskapsökandes behörighet att få å« dagalägga färdighet i sin slöjd , något hinder må förekomma, har tvekan vppats, huruvida någon särskild pröfningsrätt af möjliga hinder för Burskap» meddelande, borde, såsom i denna §. blifvit föreskrifvet, kunna vara behöflig och af Magistraten få utöfvas; I anledning hvaraf Utskotten få upplysa, att föremålen för den, förenämnde begge Auctorileter tillhörande, pröfning äro i så måtto olika, som då Societeten endast eger att undersöka, om den Sökande innehar den för Mästerskaps vinnande föreskrifne ålder, samt, i det fall, der det tarfvas, tilibragt tillräcklig tid såsom Gesäll på Mästares Verkstad , tillkommer deremot Magistraten att tillse, om han i afseende på nyktert uppförande och frejdad vandel tn. m. finnes så qvalificerad, att han till Borgare kan antagas.
Till svar å den erinran, som blifvit gjord derom, att Utskotten bordt bestämma, om, och hvilka afgifter, en BurskapSÖkamie Mästare bör, då hans ansökning bifalles, till Magistraten erlägga, få Utskotten endast hänvisa till nu gällande Expeditions-Tnxs, såsom innefattande tillräcklig bestämmelse derom; Och beträffande åter den anmärkning, alt vid slutet af §. bordt tillägg as uttncket ’’emot de i hvarje Stad jastställde ajgijter Jur Burskap” hvarmed förmodeligen afsetts de, som till Stadens Cassa ingå, så tro Utskotten detta icke vara af något behof påkalladt.
Lagutskottett Betänkanden.