Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om än Riks-Archi vet mäste flyttas, syntes derför ingalunda nödvändigt att jemväl flytta Riksgälds-Contoret, hvars hus icke lernnude erforderligt utrymme för Riks-Archi vets samlingar, så vida icke en kostsam tillbyggnad vid detsamma verkställdes.
Till undvikande af onödig omgång och tidsutdrägt, vore det lämpligast att till local for Riks-Archi vet inköpa ett serskildt hus, for hvilket ändamål det så kallade Bergstrahlska huset, med hänsigt till dess läge, storlek och ”anseende,” synts vara företrädesvis passande.
Men om det vore för Riksgälds-Contoret nödvändigt att afträda dess nuvarande local, borde ett eget hus äfven fördetta verk inköpas.
Att Riksgälds-Contoret inrymdes uti en hyrd local, syntes mindre lämpligt och föga värdigt för ett Rikets Ständers verk, som derigenom städse vore blotlställdt för uppsägningar samt försattes på en alltför rörlig fot.
Sådant komme dessutom att medföra serskilda, onytliga, kostnader genom den förändrade inredningen och apleringen af de hyrda localerna, för att af detta veik kunna begagnas
Den af Utskottet uppgifna hyres-summa vore alltför betydlig och det föreslagna huset större, än Riksgälds-Contorets behof af utrymme erfordrade.
Då samma hus således innehöll flera rum, än Riksgälds-Contoret behöfde begagna, komme det att medföra en onödig omväg att för meranämnde verk hyra ett större antal öfverflödiga rum, hvilka sedermera måste åter uthyras.
För öfrigt är serskildt vordet yrkadl, att Ulskotlet måtte utreda och för Rikets Ständer uppgifva, huru stor local för Riksgälds-Contoret i sjelfva verket behöfdes.
Med anledning af nyssberörde yrkande, har Utskottet från Fullmäktige i Riksgälds-Contoret infordrat en fullständig uppgift på det antal rum och lägenheter, som för nämnde Contors behof skulle erfordras i en blifvande ny local; till följd hvaraf, Fullmägtige för Utskottet uppgifvit, att uti Riksgälds-Conlorets nya local erfordrades: "A. ”För Fullmäktige och deras Expedition: 1:0
Ett större Sessions-ruin. 2:0 Ett Förmak, Btats-Utskoltets Uttalandej ,V:o 3l1. 3 3:o Eli Cartzli-rum, 4:o Ett Cässa-hvalf, 5:o
Ett större eller 2 mindre rum för Archiv samt 6:0
ELt rum, att användas såsom Tambur och för Vaktbeljeningen." ”B.
"För Commissariatet och derunder lydande Departementen: 7:0 Ett Sessionsrum med 8:0 derintill liggande hvälj dt Cassarurn, 9:0 Ett Förmak, 10:0 Ett Canzli-rum, i 1:0
Ett ruin för Cassa-Bokhållaren. t t.o
Ett eller tvenne rum till Archiv för Canzliet, m. m. 1 3:o litt ruin lör Boksluts-kärner er ar en med i4:o
Ett derintill liggande större eller a:ne mindre rum för Archiv. t5:o
Ett rum för Bokhållaren och Contorsskrifvarne, 16:0
Ett rum för Revisions-Kamereraren, jemte Revisions-contorets handlingar, 17:0
Ett större rum för Riksgälds-Contorets Ombudsman samt till förvarande af Ombudsm ins-Contorets, jemte Discont-utredningens, handlingar, 18:de Ett större Cassa-hvalj för insättning af packlårar med remitterade penningar ifrån landsorterne, 19:0
Ett rum för Kort-stämplingen, och 20:0 Tvenne rum för Tidnings-stämplingeny Dessutom borde i samma local finnas boningsrum för en Vaktmästare och en Husdräng, äfvensom tjenlige lägenheter för förvarandet af Riksgälds-Contorets brandredskap och upplägga) de af Contorets årliga ved behof, utgörande omkring 5o famnar.
Vidare skulle derstädes erfordras utrymme för Riksgälds-Contorets gamla Archiv, som för närvarande upptoge större delen af en vid Rikets Ständers hus belägen magazinsbyggnad, hvilken byggnad vid Riksgälds-Contorets flyttning måste utrymmas, för att deruti skulle kunna inläggas den stora mängd tryckta Riksdagshandlingar, som hittills varit förvarade uti den af Riksgälds-Contoret begagnade egendom.
Derjemte hafva Fullmägtige tillika upplyst, att det nu uppgifna, för Riksgälds-Contoret oundgängligen behöfliga utrymme blifver otillräckligt, i den mon Contorets Archiv tillvexer eller Contoret erhåller en utvidgad verkningskrets. 4 Sta/s-Utskottets Utlåtande, N.o 3ti.
Innan Ulkottet yttrar sig öfver de anmärkningar, som inom RiksSlånden blifvit framställda emot
Utskottets förslag och tillstyrkanden i dess förra Utlåtande, anser Utskottet sig böra anmäla, alt i medlet af sistförlidne månad blifvit till Utskottet ingifvet ett försäljningsanbud å det vid hörnel af Slottsbacken och Skeppsbron belägna, afl. Hof-Marskalken Friherre G.
Ridderstolpes sterbhusdelegare tillhöriga, hus, hvilket, emot en köpesumma af 100,000 R:dr, deraf i:del borde erläggas vid tillträdet samt |:del 3:ne månader derefter o. s. v., skulle den i:sta instundande October kunna aflernnas i sitt nuvarande skick, med undantag endast af de i några rum befintliga trumauer.
Jemte detta, af den till husets försäljning befullmägtigade person underskrifna anbud, har Utskottet emotlagit en af honom jemväl undertecknad, så lydande beskrifning öfver samma hus: ”Detta hus är i slutet af förra århundradet uppfördt med utmärkt ”solid grund och murar af sten, i nedre våningarne två alnar, i de öfre en "och en half aln tjocka.
Det är byggdt i fyrkant kring en vacker gård, ”lagd med huggen slen, och är det samma 3^ alnar bredt samt 5i alnar ”långt åt Slotts-backen och 5^ åt Salt-Compagnie-gränden.
Taket är täckt ”med jernplåtar och rez de chausseeo försedd med jernluckor framför fönstren.” ”En utmärkt vacker förstuga och stor trappa af sten förer upp till ”hufvudvåningarne, och dessutom en trappa från Salt-Compagnie-gränden ”och en från gården till köket.” ”Huset undergick till alla dess delar en fullständig reparation år ”.834, så att det kan sägas vara i det mest utmärkta skick.”
I taxeringsvärde är det upptaget till 60,000 R:dr Banco.
"Husets hela jordvåning innefattar stora, ovanligt torra och goda källare, till antalet åtta, hvarutaf fem nu ålföljade 1 nedre våningen uthyrde ”bodlägenheter, tvänne användas till vin- och matförråd, samt en till ved, ”och rymmer denna sednare hela årets behof af ved, och kol cirka 100 fam”nar.
Källare-hvalfven äro 4| :*ln höga.” ”Uti Rez de Chausseen finnas följande rum och lägenheter: 1:0 En Portvaktskammare, 2:0 En Kryddbodlägenhet åt Slottsbacken, med tvenne stora ma gaziner. 3:o En bodlägenhet, nu upplåten till linbod, tvenne magaziner, 4:o En d:o d:o, nu Glasbod, stor salubod, ett conior och ett magazin, 5:o Bagarstuga, stor och rymlig, Stats-VIskottets Utlåtande3 7V:o 31 I. 5 6:0
En mangelbod, 7:0 Stall för 4 hästar med stort vagnsrum och foderskulle."
”Rummen i denna våning äro 51 alnar höga.” ”Öfver Rez de Chausseen finnes en Entre Sol-våning, gående kring ”huseLs hela fyrkant, samt hel och hållen bestående af brandfria hvalf till tak.
I denna våning inrymmes: i:o Ett llandels-Contor med ofvan och under brandfritt kassa-hvalf. 2:0 Tvenne Betjentkammare. 3:o
Ett större ofvan och under brandfritt Cassa-hvalf. 4:o Ett Handels-Contor och Irenne vindar till Kryddboden. 5:o
Tre stora vindar till Glasboden.
''Stora Träningen en trappa upp består af: ”12 rum, hvaraf 7 stora och 5 mindre, ett rymligt kök, ett skafferi samt ”trenne brandfria hvalf.” ”Tvänne af dessa rum äro försedde med väggfasta trumeauer, samt ”med tapeter af siden i förgylda baguetter.” ”Rummens höjd är 6 \ alnar.” "Våningen 2:ne trappor upp består likaledes af 12 rum samt I ven ”ne kök.” ”Rummens höjd är 6 \ alnar.” ”.Dessa våningar äro förenade genom en elegant Spiral-trapipa.” * ”Uppå vinden finnas trenne hetjent-kammare samt dessutom stora "rymliga vindar, försedda med dubbla jerndörrar, samt afdelade i flera con”tor och fördelningar.” ”Bodlägenheterna äro uthyrda för 1,666 R.dr 3a sk.
Banco och con”toret anses värdt i hyra 333 R:dr 16 sk.” ”llusets läge, med den vackraste utsigt så väl åt det Kongl. Slottet, ”sorn Skeppsbron, är för väl kändt för att behöfva närmare beskrifvas.”
Då det af Utskottet väckta förslag, angående hyrandet af ett hus till local för Riksgälds-Contoret, endast af ett Riksstånd blifvit godkändt; och då, enligt Utskottets, på noggrann undersökning grundade och i ej mindre det nu återremitterade Utlåtandet, än Utskottets förut afgifne Me ni 01 ial N:o 178 uttalade, bestämda öfvertygelse, det af Kongl. SundhetsGollegium tillförene begagnade hus, i anseende till dess läge, beskaffenhet och utrymme, är olämpligt till local för Riksgälds-Contoret, synes det nu sednast erhållna försäljningsanbudet förtjena Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet, enär, genom antagandet deraf, en i alla hänseenden passande S/ats-Crskottets Vtlcitande, N:o 3l1. och ändamålsenlig local för Riksarchivet eller Riksgälds-Contoret och jemväl andra Allmänna embetsverk skulle kunna erhållas, Utskottet, söm derföre tagit det hus, samma anbud alser, i närmare ögonsigte, och sökt förskaffa sig fullständig kännedom örn husets beskaffenhet, har härvid också funnit de i beskr.ifning.en meddelade fördelaktiga uppgifter med verkliga förhållandet öfverensstämmande.
Och anser sig Utskottet, på grund af hvad Utskottet sålunda inhemtat, och såsom lillägg till förestående beskrifning, böra upplysa: att ifrågavarande hus, beläget snedt emot Kongl.
Slottel, är på 2:ne sidor omgifvet af öppna platser och på den tredje al en, så långt detta hus sträcker sig, ljus gränd samt på den 4:de sidan afskildjt genom en brandmur, från den intill huset på denna sida gränsande större egendom; att, hvad byggnadssätt, plan och inredning beträffar, delta hus högst fördelaktigt utmärker sig framför andra enskilde byggnader inom hufvudö staden; att rummen i alla våningarne äro ljusa samt merendels stora och rymliga; att genom förstugor, korridorer och trappor kommunikationerne emellan samtliga rummen äro synnerligen beqväma; att flere serskilda nedgångar från husets öfre våningar finnas; alt en hel våning, eller den så kallade entresol-våningen, är försedd med tak af murade hvalfbågar, hvarförutan å husets hela vind befinnes en murad brandbotten; att så vidt Utskottet kunnat erfara, detta hus, hvarken till större eller mindre del är besväradt af fukt; och att detsamma, efter den för icke längesedan derå verkställda både ut- och invändiga reparation, är i mycket godt och väl underhållet skick, hvadan åtminstone under den närmaste framtiden, ingen betydligare kostnad synes erforderlig för husets underhållande elier iståndsättande.
För öfrigt får Utskottet, hvad det å meranämnde hus utsatta pris beträffar, förklara, att, i betraktande af husets solida och kostsamma byggnadssätt samt storlek och belägenhet, Utskottet anser den äskade köpesumman af 100,000 R:dr icke öfverstiga husets verkliga värde; och i förhållande dertill, synes detta pris vara vida billigare, än de för Utskottet uppgifna köpesummor å de egendomar, som förut kommit i fråga att för samma ändamål af Rikets Ständer inköpas.
BIHANG tlLL SåMM(&å M&&4U&QID1Q8 PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1853 OCH 1854.
AIDRA SAMIUXJEY. 1^ Afdelningen: Rikets Htänders Revisorers samt Justitieombudsmans Rerättelser. mmm mmm* 1851 års Revisions-berättelser.
Rikets Högloft Ständers R E VISt» K E K S BERAT T ELSE otn den år 1851 af dem verkställda granskning a f 8 T A T S - \ K U K E rr s sami andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse oell förvaltning under åren 1848 och 1849; j emtö de, i anledning af samina berättelse, infordrade och till K O N G L.
M \ ,1: T algi fou imitentaiiiita STOCKHOLM. 1852.
Tryckt lios A. Cedehgkkiy Mnvkbrogalan . V? 8’.
Jemlikt 68 §. i riksdagsordningen och Rikets sednast församlade Ständers förordnande samt till följd af Kongl.
Maj:ts nådiga kallelse den 8 sistlidne Juli, hafva undertecknade den 15 påföljde
September sammanträda för verkställande af revision utaf stats-verkets, jemte dertill hörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1848 och 1849, samt få, efter förrättningens fullbordan, derom nu afgifva den i 7 §. af instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af den 17 April 184 i. oskrifna berättelse.
Från nedannämnde verk och inrättningar hafva Revisorerne, vid förrättningens början, fått emottaga så beskaffade berättelser om tillståndet och förvaltningen af de, ifrågavarande 2 år, till deras disposition ställde anslag, som omförmälas uti instruktionens 1 §., nemligen: från Kongl.
Siats-kontoret, angående sjelfva Stats-verket, Karta-sigillata-verket, Statens spanmåls-förvaltning, kreditiv-fonden och f. d. allmänna magasinsfonden, „ „ Krigs-kollegium, „ „
Förvaltningen af sjöärendena, „ „ Sundhets-kollegium, „ „ General-Tullstyrelsen, „ „ General-Poststyrelsen, „
Öfver-direkförs-ernbetet för Mynt- och Kontrollverken, „ Styrelsen öfver fängelser och arbets-inrättningar i riket.
„ 11 iksmarskalks -e/n betet, „ t. f. Kanslern vid Kongl. Krigs-akademien, ,, Direktionen öfve/' allmänna Garnisonssjukhuset, „ „ „ Civilstatens pensions-iurättning, „ ^ „ „
Arméens dito, „ Kongl. Konvoj-ko/nmissariatet, „ Styrelsen för väg- och vattenbyggnader, „ „ „ ekeplantering arne, „ Kommittéen p)r salpeter-ärendena, Kongl.
Öfverintendents-embetet, „
Stuteri-öfvcr styrelsen, „ Kongl.
Serafi/ner-ordens-gillet, „ Direktionen öfver Stockholms allmänna Barnhus, „ „ „
Danviks hospital, „ Chefen för Topogrufska korpsen, „ Kongl. Landtbruks-akademien, »> Direktionen för Kongl. Hofkapellet och spektaklerna, » Teknologiska institutet; 1. varande derjemte till Revisorerne öfverlemnade sammandrag af räkenskaperna för åren 1849 och 1850 öfver de under Kongl.
Lika med hvad vid föregående stats-revisioner ägt rum, upptages det vid granskningen befunna förhållandet särskilt för hvarje verk.
Slats-kontoret.
Såsom i sednaste revisions-berättelse omförmäles, grunda sig detta embetsverks förvaltningsåtgärder på Kongl. Maj:ts dit aflätna nådiga bref och de fastställda riksstaterna samt redovisas specielt genom verkets protokoller, registratur, specialstater och memorialböcker, Kongl.
Ränte-kammarens hufvudböcker, jemte rikshufvudhöckerna, hvilka äfven uppgöras i Kongl.
Stats-kontoret och utvisa förhållandet emellan statsregleringen och det verkliga resultatet af inkomster och utgifter.
Af Kongl. Räntekammarens hufvudböcker, som revideras i Kongl.
Kammar-rätten, är den för år 1848 derstädes granskad utan anmärkning, hvaremot 1849 års hufvudbok ännu icke undergått sådan revision.
Sedan Kongl. Majit, med bifall till Rikets Ständers underdåniga hemställan, den 13 Oktober 1848 i nåder uppdragit ät dåvarande tillförordnade Ståts-kommissarien, numera Öfver-kommissarien viii Civil-statens pensions-inrältning, N. A.
Fredin att, såsom formulär, uppgöra dels en rikshufvudbok efter ny method, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med derför af Rikets Ständer utvecklade grunder, dels hufvudbok, med tillhörande specialredogörelser, öfver Kongl.
Stats-kontorets enskilda rörelse, med föreskrift för Fredin att, så vidt möjligt vore, hafva arbetet färdigt inom medlet af Juli månad 1849, så att detsamma, efter den föregångna granskning, Kongl. Majit, uppå anmälan om arbetets fullbordan, ville i nåder förordna, kunde Rikets Ständers berörde år sammanträdande Revisorer meddelas; men, på sätt i sednaste revisions-berättelse jemväl omförmäles, hinder för arbetets fullbordande inom den bestämda tiden mött, i följd hvaraf nyssnämnde Revisorer ej kommit i tillfälle att något yttrande öfver arbetet afgifva; så har Kongl. Majit, genom nådig remiss af den 10 sistlidne Oktober, till nu församlade Revisorer öfverlemnat ifrågavarande, af Fredin upprättade, förslag till ny rikshufvudbok och till hufvudbok för Kongl. Statskontoret, åtföljda, det förra af Kongl.
Stats-kontorets och Kongl. Kammar-rättens gemensamma utlåtande och det sednare ensamt af Kongl. Stats-kontorets yttrande.
I följd häraf, hafva Revisorerne företagit granskningen af omförmälda båda förslag, deråt de egnat all den omsorg och uppmärksamhet, som den inskränkta tiden för handläggningen af detta maktpåliggande ämne medgifvit, samt få nu för resultaterna af granskningen redogöra.
Beträffande först formuläret till ny rikshufvudbok, sa hafva Revisorerne tagit kännedom om de af Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 8 September 1848, Nio 192, för upprättandet af planen till denna hufvudbok fastställda grunder, hvilka, efter hvad Revisorerne dervid inhemta!, hufvudsakligen afse, dels en sadan förändring i nu gällande system för konto-uppställningen i rikshufvudboken, att, särskilda konti bildades för de der förekommande fonder och icke, såsom nu skedde, efter vissa med allmänna krono-uppbörden sammanhang ägande kathegorier, såsom uppbörd, afkortning m. m., hvilka sednare i stället borde åskådliggöras i rikshufvudboken åtföljande sammandrag eller tabeller, dels, angående sättet för berörde fonders inbördes begränsning, att statsmedels-uppbörden med det debiterade, icke endast med den till riksstatens utgifter behållna delen deraf, äfvensom beloppen af föregående årens restantier, anmärkta poster och proprie balanser samt de s. k. återdebiteraile lån och — 3 — förskotter, borde ordinarie statsregleringsfonden tillföras, dels ock att, vid verkställande af statsmedlens fördelning på särskilda fonder och framställning i rikshufvudboken, denna hufvudboks kapitalräkning skulle åt grundfonden inrymmas.
Den föreslagna rikshufvudboken, fördelad i 2 torner, innehåller: i den lista, generell redovisning för hvarje allmän fond, jemte räkningar med Rikets Ständers verk, Banken och Riksgähls-kontoret, äfvensom konti för de förvaltande verken och myndigheterna, samt i den 2:dra, speciell redogörelse för alla de tillgångar och anslag, af hvilka statsregleringen består, hvarförutan denna tom är ämnad att upptaga specifikationer af hvarje annan fond, som i framtiden kan finnas böra fördelas på enahanda sätt, som med statsreglerings-fonderna är fallet.
Uti lista törnen äga stats-verkets grundfond, statsreglerings-fonderna, så väl den ordinarie som den extra, samt hvarje annan af allmänna medel bestående fond sitt särskilda konto.
Deremot hafva flera af de uti nuvarande rikshufvudbok ingående medel, som endast tillhöra något visst län, enskilda kommuner eller korporationer, såsom riddarhusmedel, kurhusmedel m. fl., icke erhållit egna konti, utan att likväl vara helt och ballet uteslutna, enär de inneligga i de förvaltande verkens räkningar, hvarest medlens tillvaro kan skönjas i balansernas högre tillgångar och skulder.
Angående ämnets behandling å dessa konti för de allmänna fonderna, torde följande, i den föreslagna rikshufvudboken vidtagna, förändringar böra omförmälas, nemligen : att afkortnirigar, så väl ordinarie som extraordinarie, hvilka i nu gällande rikshufvudbok upptagas pä icke mindre än 42 konti, motsvarande antalet af de titlar, hvarunder afkortning förekommer, i förslagshufvudboken sammanförts under ett enda belopp, utan specifikation af dessa titlar; att hvad i nuvarande rikshufvudbok upptages såsom anordning utom stat å statsmedlen, innehållande det som af bötesmedlen icke tillhör stats-verket, utan ingår till städer, fromma stiftelser och målsägande, är, såsom af likartad betydelse med afkortning, i förlagshufvudboken inlagdt under afkortnirigar; att kronouppbörden, som i gällande rikshufvudbok fördelas i a) avkortad, b) anordnad utom stat, c) hvad statsmedlen angår, behållen till riksstaten och, beträffande öfriga medlen, lefvererad inom räkenskapsåret, samt d) resterande vid räkenskapsårets slut., — i förslagshufvudboken åter upptages såsom: l:o af kortad, 2:o till disposition behållen och 3:o resterande vid räkenskapsårets slut.
Efter fondernas konti intagas räkningarne med Rikets Ständers Bank och Riksgähls-kontoret, hvilka räkningars innehåll, endast omfattande de under bokslutsåret emellan dessa verk och de uti rikshufvudboken ingående förvaltningar existerande räkenskapsförhållanden, i nuvarande rikshufvudbok dels intager en mindre framstående plats, dels till någon del saknas.
Vidare förekomma konti med samtliga i 1846 års rikshufvudbok intagna tillgångars förvaltare, hvarvid den princip blifvit följd, att för hvarje förvaltande auktoritet i en enda räkning, hvilken erhållit benämning efter auktoriteten, redovisas allt hvad den om händer haft, då deremot, enligt nuvarande rikshufvudbok, redovisningen för nästan hvarje auktoritets förvaltning är spridd på flera konti, sä att t. ex. Kongl.
Krigs-kollegii, i gällande rikshufvudbok ingående, 10 särskilda generalräkningar blifvit i förslagshufvudboken till en enda räkning sammandragna.
Vid lista törnen finnes fogadt ett af sjelfva bokslutet oberoende, men på detsamma grundad!, tabellverk, innehållande: dels generelt sammandrag öfver samtliga i den allmänna förvaltningen ingående medel, så väl dem, hvilka, enligt hvad förut är nämndt, erhållit egna konti i rikshufvudboken, som äfven sådana, hvilka, *åsom tillhörande enskilde, kommuner och korporationer m. m., ansetts icke böra i okföringen lika utförligt behandlas, dels ock special-sammandrag, som blifvit upprattade, ett för hvarje slag af omförmälda medel. — 4 — Vid 2:dra tomen märkes: att, i afseende å sättet för behandlingen af statsinkomsttitlarne och utgiftsanslagen, hvad de förra angår, å hvarje konto upptages, utom de i nuvarande rikshufvudbok debiterade inkomstbeloppen för året, med specifikation af hvad deraf afkortats, blifvit till disposition behållet eller vid uppbördsårets slut befunnits resterande, äfven det i riksstaten påräknade beloppet samt det, vid jemförelse dermed, framträdande öfverskotts- eller brist-beloppet, samt, beträffande utgiftsanslagens konti, som i nu gällande rikshufvudbok endast tjena till att sammandraga de anordnade summorna, ä dessa konti uti förslagshufvudboken införas så väl reserverade behållningar från föregående år, som anslag för året, de tillfälliga inkomster något anslag kan äga, samt, efter anordningens jemförelse dermed, jemväl resultatet af brist eller besparing; hvarförutan, i stället att nu gällande rikshufvudbok på särskilda konti skiljer de anordnade beloppen för året och föregående åren, förslaget deremot pä samma konto sammanställer hela anordnings- likasom hela tillgångsbeloppet; och äro de, vid jemförelse emot riksstatsbeloppen, uppkommande differenssummor tillförda, hvad utgiften angår, efter omständigheterna, dels särskilt inrättade konti för hvarje hufvudtitels besparing och brist, benämnda besparings fonder nas konti, dels äfven ett konto, kalladt statsregleringens öfverskott och brist, dit äfven inkomsternas öfverskott och brister öfverföras äfvensom de s. k. utgifterna å öfverskotten på statsverkets inkomster, i följd hvaraf å detta konto, genom fering från andra konti, sammandragas alla de hufvudbelopp, som verka till statsregleringens slutliga resultat, så att man å detta konto med lätthet kan inhemta, huru detta resultat uppkommer, då deremot, enligt planen för den gällande rikshufvudboken, detta resultat, icke såsom en följd af bokföringens serie, utan genom ny debitering eller creditering framställes å ett mindre bemärkt ställe (Riksgählskontorets general-räkning).
Då, enligt det föregående, inkomsttitlarnes oell utgiftsanslagens konti framställa och slutbehandla allt hvad till hvarje säd,ant konto hörer, men hvad sålunda å dessa specialkonti förekommer, efter riksstatens föranledande, äfven måste betraktas under fördelning och sammanställning på vissa grupper, nemligen: hvad utgifterna angår, dels såsom hufvudtitlar, dels såsom lielutgifter, och, hvad inkomsterna beträffar, såsom inkomster i sin helhet, har, uti det afgifna riksliufvudboksförslaget, det å förenämnde specialkonti förekommande innehållet blifvit på de för hufvudtitlarne samt utgiften och inkomsten inrättade konti ånyo i sina hufvudsummor framstäldt, hvarvid likväl, för att hindra all sammanblandning mellan dessa repeterade belopp och de inom bokföringens serie liggande, de förra blifvit med rödt bläck tecknade; genom hvilken utväg sålunda framställningen af nämnde gruppförhållanden kunnat ske, utan uppoffring af fullständigheten å specialkonti och utan att insigten af bokföringens logiska sammanhang för granskaren försvårats.
Skälen för alla dessa med flera andra mindre betydande förändringar och åtgöranden äro i de förslagshufvudboken åtföljande motiver fullständigt utvecklade.
Statskontoret och Kongl. Kammarrätten hafva, uti deras i ämnet den 26 sistlidne September afgifna underdåniga utlåtande, tillstyrkt antagandet af ifrågavarande nya formulär till rikshufvudbok, med följande förändringar och tillägg
Uti det nya formuläret hade Rikets Ständers uttryckta åsigt, att kapital räkningen borde åt grundfonden inrymmas, blifvit så uppfattad, som skulle kapitalräkningen utgöras endast af grundfonden.