Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då denna redaktions-förändring helt och hållet grundar sig på sistnämnda Stånds beslut derom, att bevillningen för ali fastighet skall utgå med fyra procent, i hvilket fall stadgandet om frälseränta onekligen bör erhålla den lydelse, Borgare-Ståndet beslutat, får Utskottet hemställa, det Rikets Ständer måtte besluta, att i den händelse bevillningen för alf fastighet bestämmes till fyra öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet, Bevillnings-Utsholtets Memorial N:o 39. 3 stadgandet om frälseränta i § 2 skall erhälla följande lydelse: »iFrälseränta räknas såsom fast egendom;» men att, i motsatt fall, Utskottets förslag i denna del anses vara af Rikets Ständer godkändt § 3.
Utskottets förslag, att 77fast egendom skall uppskattas till sitt verkliga värde, med Tiledning af köpe-afhandlingar, arrende- eller hyres-afgifter, värderingar för samma egendoms belåning eller försäkring mot brandskada samt öfriga om hvarje särskild egendoms beskaffenhet och afkastning erhållna uppgifter eller inhemtade upplysningar,» har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden.
Deremot har Bonde-Ståndet, som i öfrigt gillat Utskottets förslag, vidblifvit sitt förut fattade beslut, att ordet »behållna» skulle införas framför ordet » afkastning».
I följd häraf lärer följande omröstning böra ega rum: 2:0.
Den, som gillar Utskottets af tre Stånd godkända förslag, enligt hvilket 1 mom. i § 3 skulle erhålla följande lydelse: ti Fast egendom skall uppskattas till sitt verkliga nvärde, med ledning af köpeafhandlingar, arrende eller hyres-afgifter, värderingar för ti samma egendoms belåning eller försäkrande mot brandskada samt öfriga om hvarje 77särskild egendoms beskaffenhet och afkastning erhållna uppgifter eller inhemtade upp77lysningar; börande dervid de i sådant afseende meddelade stadganden uti den för be»villnings-taxerings-förrättningarne utfärdade instruktion noga iakttagas?); röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, ifrågavarande moment erhålla den förändrade lydelse, att ordet »behållna» införes framför ordet: »afkastning.»
Uti sednare momentet af § 3 har Utskottet, bland annat, föreslagit att
Frälseräntas kapitalvärde skall uppskattas till tjugo gånger det belopp, hvartill samma ränta efter näst föregående års markegång uppgått, så framt icke räntan utgår efter medelmarkegångspris, i hvilket fall delta sednare bör läggas till grund för beräknandet af räntans belopp.
Detta förslag har blifvit gilladt af Ridderskapet och Adeln saint Preste- och Bonde-Stånden.
BorgareStåndet har ock antagit ifrågavarande moment, men med den förändring, att början skulle lyda sålunda: »Frälseräntas kapitalvärde uppskattas till 25 gänger det belopp» etc.
För den händelse Borgare Ståndet icke skulle vilja frånträda detta skiljaktiga beslut samt förena sig med de öfriga Riks-Stånden om antagande af Utskottets förslag, lärer alltså omröstning böra anställas öfver följande voteringsproposition: 4 Bevillnings-Ulskottets Memorial N:o 39. 3:0.
Den, som antager Utskottets af tre Stånd gillade förslag, att frälseräntas kapital värde skall uppskattas till tjugo gånger det belopp, hvartill räntan efter markegång uppgått, på sätt i 2 mom. af § 3 finnas närmare bestämdt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare Siåndets beslut, början af ifrågavarande moment, att lyda sålunda: »Frälseräntas kapitalvärde uppskattas till tjugofem gånger det belopp» etc. § 7.
Utskottets uti punkten 3:o intagne förslag, att närings-idkares inkomst för löpande året icke får, äfven om han under nästföregångna året gjort förluster, beräknas till lägre belopp, än hvad en sådan rörelse, som den han drifver, i medeltal anses af kasta, har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde Stånden, men afslaget af Borgare-Slåndet.
Jemte det Utskottet inbjuder sistnämnda Ständ att, i likhet med de öfriga, gilla della förslag, får Utskottet, för den händelse inbjudningen icke antages, föreslå att följande omröstning må ega runi: 4:o.
Den, som vill att, i likhet med hvad Utskottet föreslagit och tre Stånd godkänt, uti punkten 3:0 af § 7 skal! intagas ett så lydande stadgande: »Näringsidkares inkomst för löpande året får dock icke, äfven om lian under nästföregångna året gjort föluster, beräknas till lägre belopp, än hvad en sådan rörelse, som den han drifver, i medeltal anses afkasta,» röstar Ja; Den det ej vili, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, på sätt Borgare-Ståndet beslutat, della stadgande att utur författningen uteslulas.
Med afslag å Utskottets öfverst å sidan 18 gjorda hemställan, hafva Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, att l:s(a momentet uti § 8 skall erhålla följande lydelse: Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 30. 5 »Bevillning för inkomst af kapital elier arbete eger icke ruin, nar alla de utaf kapital eller arbete uppkomna års-inkomster, sammanräknade, icke uppgå till Fyrahundra Riksdaler.
När alla de utaf kapital eller arbete uppkomna års-inkomster, sammanräknade, icke öfverstiga Ett Tusen Åttahundra Riksdaler, äro Trehundra Riksdaler deraf fria från bevillning.»
För den händelse att Preste Ståndet, som gillat Utskottets förslag, icke skulle vilja förena sig med de öfriga tre Riks-Stånden om antagande af ofvan införda stadgan de, föreslår Utskottet följande omröstning: 5:o.
Den, som gillar Utskottets af Preste-Ståndet antagna förslag, enligt hvilket lista momentet uti § 8 skall erhålla följande lydelse: »När alla de utaf kapital eller arbete uppkomna årsinkomster, sammanräknade, icke öfverstiga Ett Tusen Åttahundra Riksdaler, äro Trehundra Riksdaler deraf fria från bevillning.
Dessuiom eger skattskyldig, i sådant fall, att för hvarje hemmavarande eget äkta barn under tolf års ålfier åtnjuta befrielse från bevillning för Femtio Riksdaler af den taxerade inkomsten», röstar Ja; Den det ej vill röstar
Nej; Vinner Nej, kommer ofvanberörda moment att, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, lyda sålunda:
Bevillning för inkomst af kapital elier arbete eger icke rum, när aila de utaf kapital eiler arbete uppkomna års-inkomster, sammanräknade, icke uppgå till Fyrahundra Riksdaler.
När alla de utaf kapital eller arbete uppkomna års-inkomster, sammanräknade, icke öfverstiga Ett Tusen Åttahundra Riksdaler, äro Trehundra Riksdaler deraf fria från bevillning».
Vid behandlingen af Utskottets Betänkande Nio 20, hade Bonde-Ståndet beslutat, »att, bland undantagen i § 8, eller på annat lämpligt ställe, borde införas stadganden om sä beskaffade lindringar, som uti § 145 af gällande Bevillnings-förordning förekomma, sä vidt skälen för dessa lindringar icke äro eller blifva under ingående statsregierings-period undanröjda»: och hade nämnda Ständ inbjudit de Öfriga Riks Stånden att i detta beslut 6 Bevillning*-Utskottets Memorial N:o 39. sig förena.
Ehuru denna inbjudning icke af något Riks-Stånd antogs, beslutade dock Ridderskapet och Adeln, vid behandlingen af § 91 i Förslaget till Bevillnings-stadga, hvilken § angår afkortningarue, att till Utskottets ytterligare pröfning öfverlemna frågan om lindring 1 utgörande af bevillningen för inbyggarne i Näsgårds och Vester-Bergslags fögderier af Stora Kopparbergs län.
I anledning häraf har Utskottet uti Utlåtandet N:o 34 (sidan 18), på anförda skäl, yttrat, att Utskottet funnit sig icke ega anledning att, på grund af Bonde-Ståndets beslut samt Ridderskapet och Adelns återremiss. någon åtgärd tillstyrka.
Vid detta yttrande har Ridderskapet och Adeln »låtit bero» och har detsamma af Preste-Ståndet blifvit bifallet samt af Borgare- och Bonde-Stånden lagdt till handlingarne.
Dä sålunda måste antagas, alt sistnämnda Stånd vidblifvlt sitt i ämnet förut fattade beslut, lärer följande omröstning böra verkställas: 6:o.
Den som, i öfverensstämmelse med Utskottets af tre
Stånd gillade yttrande, anser att de uti § 145 af nu gällande Bevillnings-stadga medgifua lindringar i bevillningen »eke böra uti den nya Beviilnings stadgan bibehållas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut,tuli § 8 eiler på annat lämpligt ställe att införas stadganden om så beskaffade lindringar, som uti $ 145 af nu gällande Bevillnings förordning förekomma, sä vidt skälen för dessa lindringar icke äro eller blifva under ingående statsreglerings-period undanröjda. § 16.
Utskottets i denna § intagna förslag, angående bevillning af utländske handlande och handels-expediter, har blifvit gilladt af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden, men afsiaget af Borgare-Ståndet.
Utskottet, som inbjuder sistnämnda
Stånd att förena sig med de öfriga om an tagande af Utskottets ifrågavarande förslag, får, för den händelse alf inbjudningen icke antages, föreslå följande omröstning: Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 39. 7 7:0.
Dea som gillar Utskottets, i § 16 af det förnyade förslaget till Bevillnings-stadga, sidd. 6 och 7 intagna och utaf tre Stånd godkända förslag, angående bevillning af utländske handlande och handels-expediter, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer hvad uti förenämnda hänseende blifvit föreslaget, att, i enlighet med Borgare Ståndets beslut, utur den nya Bevillnings-stadgan uteslutas.
Rldderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde Stånden hafva gillat den utaf Utskottet yttrade åsigt, att bevillning för karakters-fulimagter icke bör bibehållas; hvaremot Borgare-Ståndet, med afslag af Utskottets härom å sidan 26 uti Utlåtandet N:o 34 afgifua yttrande, beslutat, att nu gällande föreskrifter för bevillning å karakters-fullmagter fortfarande böra tjena till efterrättelse.
För den händelse Borgare-Ståndet icke skulle vilja frånträda detta beslut, får Utskottet föreslå följaude omröstning: 8:0.
Den sorn godkänner Utskottets af tre Stånd gillade åsigt, att bevillnings-afgift för karakters-fulimagter icke bör bibehållas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare Ståndets beslut, nu gällande föreskrifter för bevillning ä karakters-fulimagter att fortfarande tjena till efterrättelse. § 27.
Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hafva gillat det utaf Utskottet framställda förslag tili $ 27, sådan densamma finnes intagen uti det vid Utlåtandet N:o 34 fogade, B Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 39. förnyade förslaget till Bevillnings-stadga: hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att denna § skulle erhålla följande lydelse: »Till Magistrat eller vederbörande tjensteman i stad, samt till Kronofogde eller annan ledamot af årets bevillnings beredning inom samma socken ä landet bör, inom den 15 Mars hvarje år, afbruks och fabriksidkare jemte andra, jordbruket icke tillhörande, verks och inrättningars egare samt handlande och handtverkare med flere, som, enligt denna stadgas 2;dra artikel, böra erlägga bevillning för inkomst af rörelse, näring eller yrke, uppgift aflemnas ä den rörelse och näring, han idkat samt den inkomst han deraf njuter.
Börande dessutom den handlande eller näringsidkare, hvars rörelse under nästföregående tiden drifvits inom annat bevilinings-taxeringsdistrikt, aflemna bestyrkt uppgift å den bevillning, som för sislförflutna år varit honom derstädes påförd.»
Då likväl ifrågavarande stadganden äro af reglementarisk beskaffenhet samt
Ut skottets förslag till 8 27 blifvit af tre Stånd gilladt, hvadan detsamma uigör Rikets Ständers beslut, har Utskottet endast skolat sådant anmäla. § 35.
Til! denna af samtliga Riks-Slånden godkända § har Borgare-Ståndet beslutat följande tillägg: »Det åligger publika embetsverk att ovägerligen lemna de uppgifter, som äskas.»
Som detta, af endast ett Stånd beslutade, tillägg är af reglementarisk natur, lärer ifrågavarande beslut icke kunna till någon åtgärd föranleda. § 52.
Samtliga Riks-Stånden hafva gillat hvad uti denna 8 blifvit föreslaget; dervid dock Preste- och Borgare-Stånden beslutat, att efter ordet »stadgadt,» som förekommer å 5:te raden af sidan 16 i det förnyade förslaget till Bevillniugs-stadga, borde inflyta ett så lydande tillägg: »egande Taxerings-kommiltéerna ovägerligen af dessa embetsverk och myndigheter undfå de upplysningar, som kunna erfordras.»
Derest Bevillnings-Ulskotlets Memorial N:o 39.
9 Derest icke sistnämnda två Stånd skulle vilja förena sig med de båda Öfriga om oförändradt antagande af Utskottets förslag, föreslår Utskottet följande omröstning: 9:0.
Den, som vill att Utskottets uti § 52 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, förslag skall, utan tillägg, antagas, röstar Ja; Den det ej vili, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Preste- och Borgare-Ståndens beslut, efter ordet »stadgadt», sorn förekommer å 5:te raden af sidan 16 i det förnyade förslaget till Bevillnings-siadga, att inflyta följande tillägg: ^egande Taxerings kommittéerna ovägerligen af dessa embetsverk och myndigheter undfå de upplysningar, som kunna erfordras.:: § 65.
Sednare momentet af § 65 innehåller det stadgande, att, om under Pröfniugskommittéens öfverläggningar. skiljaktiga meningar uppslå och omröstning i följd deraf måste anställas, omröstningen skal) vara öppen, och om rösterna utfalla lika, den mening blifva gällande, som för det allmänna är förmånligast.
I afseende på detta stadgande hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet vidblifvit sina förut fattade beslut, nemligen Ridderskapet och Adeln: att slutorden uden som för det allmänna är förmånligast» borde utbytas mot orden uden som länder till den skattskyldiges förmånu, samt Preste-Ståndet: att omröstningen icke skal! vara öppen, utan uske med slutna sedlarv; varande § i öfrigt af samtlige Riks-Stånden godkänd.
Då frågan, huruvida omröstningen skall vara öppen eller ske med slutna sedlar, icke är af bevillnings natur, mäste densamma anses vara genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgjord; hvilket Utskottet endast skolat anmäla.
Beträffande åter frågan huruvida, då rösterna inom Pröfnings-kommittéen utfalla lika, den mening, som för det allmänna är förmånligast, eiler den, som länder till den skattskyldiges förmån,- skall blifva gällande, så lärer, för den händelse Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda sitt skiljaktiga beslut och förena sig med de Öfriga Riks-Stånden om antagande af Utskottets förslag, följande omröstning böra ega runi: Bih. till Ii.
1859 f 1860. 5 Sami. 1 Afd. 28 Haft. 2 10 Bevillning s-U(skottets Memorial N;o 39. 10:0.
Den sorn, i enlighet med Utskottets af tre Stånd gillade förslag, anser att, om rösterna inom Pröfnings-kommittéen utfalla lika, den mening skall blifva gåilande, som för det allmänna är förmånligast, röstar Ja-, Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, de uti 2:dra mom. af § 65 förekommande slutorden-, »den, som för det allmänna är förmånligast,» att utbytas mot orden: »den, sorn länder till den skattskyldiges förmån.» § 76.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare och Bonde-Stånden hafva gillat hvad Utskottet uti Utlåtandet N:o 34, sid. 41, rörande denna § hemställt, eller att hvarje Pröfnings-kommitté, med undantag af Stockholms stads, skulle ega, för de i mom. l:o uppgifna ändamål, använda och fördela ett belopp, motsvarande, för det år, då denna Bevillnings-stadga första gången skall tillämpas, högst sex och för hvart och ett af de följande åren högst tre procent af den summa, hvartill hela länets allmänna bevillning för samma år uppgår, samt att Stockholms stads Pröfnings-kommitté härtill må använda och disponera ett belopp, som svarar mot högst fem procent af nämnde stads hela bevillnings-summa för det första och högst två och en half procent af samma stads bevillnings summa för hvart och ett af de påföljande åren.
Preste-Ståndet har deremot, med afslag å Utskottets förändrade förslag, vidhållit sitt i fråga om denna § förut fattade beslut, enligt hvilket Stockkolms) stads Pröfnings-kommitté skulle ega för ofvan omförmälda ändamål disponera för första året högst sex och för hvarje af de följande åren högst tre procent, samt öfriga Pröfnings-kommittéer för första året högst tio och för hvarje af de följande åren högst fem procent af bevillnings-summan.
Då ifrågavarande stadgande hvarken afser grunderna för bevillningen, sättet för deras tillämpning eller bevillningens fördelning, lärer Utskottets, af tre Stånd godkända, förslag böra anses vara af Rikets Ständer antaget. Bevillnings-Vtskottets Memorial N:o 39. 11 2:©.
Förslaget till Instruktion för Taxerings-förrättningarne. §§ 4 & 5.
Hvad uti dessa §§ blifvit föreslaget är af samtliga Riks-Stånden bifallet.
Dock bar Bonde-Slåndet godkänt Utskottets förslag »under vilkor af den rättelse, hvartill Ståndets förut fattade beslut kan föranleda.»
Det från Bonde-Ståndet till Utskottet expedierade protokolls-utdrag antyder väl icke, hvilket eller hvilka af nämnde Riks-Stånds förut fattade beslut
Ståndet ansett vara af beskaffenhet att föranleda rättelse i ofvannämnda §§; men då Utskottet af diskussionen öfver Betänkandet N:o 20 funnit att, vid återremissen af samma §§, inom BondeStåndet blifvit yrkadt, att enär, vid behandlingen af § 3 uti förslaget till Bevillningsstadga, Ståndet beslutat att behållna afkastningeu borde tagas till grund för bestämmandet af fastighets uppskattningsvärde, ett med detta beslut öfverensstämmande tillägg jemväl måtte införas antingen i 4:de eller i 5:te 8 af Instruktionen för Taxerings-förrättningarne, torde det kunna antagas, att det vilkor Bonde-Ståndet fästat vid godkännandet af sistnämnda §§ afser, att enahanda tillägg rörande behållna afkastningen, som, enligt Ståndets beslut, skulle ingå i § 3 af Bevillnings-stadgau, jemväl borde inflyta uti någondera af berörde §§ i Instruktionen.
Enär likväl, derest vid den af Utskottet härofvan föreslagna omröstning, Bonde-Ståndets beslut om ofvannämnde tillägg till § 3 uti Bevillnings-sladgan skulle blifva Rikets Ständers beslut, något behof icke kan förefinnas, att äfven uti Instruktionen för Taxerings-förrättningarne införa samma tillägg samt då frågan huruvida en utj Bevillnings-stadgan meddelad föreskrift jemväl bör uti Instruktionen upprepas, icke inverkar på grunderna för bevillningen eller deras tillämpning och Bevillningens fördelning, lärer, vid det förhållande att Utskottets förslag till §§ 4 och 5 uti nämnda Instruktion är af tre Stånd godkändt, samma förslag vara af Rikets Ständer antaget; hvilket Utskoltet ansett sig böra anmäla. § 9.
Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden hafva godkänt denna §, hvilken äfven af Borgare-Ståndet blifvit antagen, men med det tillägg, so m omförmä d2 Bevillnings-U (skottets Memorial N:o 39. les i nedanstående voteriugs-proposition.
Utskottet, som inbjuder sistnämnda Stånd att förena sig med öfriga Riks-Ständen om oförändradt godkännande af Utskottets förslag, får, för den händelse att denna inbjudning icke antages, föreslå följande omröstning: 11:0.
Den, som vill att Utskottets uti § 9 framställda förslag skal!, såsom tre Stånd beslutat, utan tillägg godkännas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kotnmer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, berörde § att erhålla följande tillägg: »För de stångjernsbruk, der restsmide eger rum, sker afdrag derför på det sätt, att skeppundtalet af restsmidet förvandlas till penningar efter medium af de för åren 1851—1860 fastställda lösningspris för Kronans bammarskatlsjern, hvaraf anses utgöra bruksegaren vinst.
Denna uträknas till kapital efter fem procent, och af den kapitalsumma, som derigenom uppkommer, beräknas en för tusende, hvilket afdrages från bruksegarens bevillning för rörelsen.
Dock må ej mer, än hälften af beviliningen för något år afdragas.» § 21.
Denna §, sora iunehålier föreskrifter angående uppskattning af inkomst genom räntebärande kapital samt andra uti Instruktionen icke omförmälda tillgångar, har blifvit bifallen af Preste- och Bonde-Stånden; hvaremot Kidderskapet och Adeln, sora i öfrigt godkänt Utskottets förnyade förslag till ifrågavarande §, uteslutit den del deraf, som börjar med orden: »
Vid beräkning af skattskyldigs okända lefnadskostnadern och slutar jned gorden: vlemnar anlednimg till beräkning af högre inkomst.» Borgare-Ståndet har giilatjj^förslaget till oftanämnda §, dock med uteslutande af detta moment: »Förluster, af hvilka kapitalet drabbats under året näst före det, hvarför bevillning påföres, afråknas från egarens kapital-förmögenhet och erlägges bevillning för den afkastning, återstående kapitalbeloppet anses lemna.»
Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Slåadet, att frånträda sina skiljaktiga beslut och förena sig med de öfriga Riks-Ståuden om antagande af Utskottets förslag och får, för annan händelse, föreslå följande omröstningar: Bevillnings-Utskotlets Memorial N:o 39. 13 12:0.
Deli, sora gillar Utskottets, af (re
Stånd godkända förslag, att uti § 21 skall inilyta följande sladganden: »Vid beräkning af skattskyldigs okända iefnadskostnader uti stad må desamma aldrig, utan att laxeriugsmännen till protokollet derför uppgifva särskildt skäl, anses vara lägre, än i nedanstående förhållande till beloppet af den årliga hyra, den skattskyldigc erlägger för de af honom och hans egen familj begagnade rum och lägenheter eller sålunda, att, när denna hyra icke öfverstiger 300 R:dr, iefnadskostnaderna och således äfven den skattskyldiges årsinkomster anses uppgå till minst 3 gånger hyrans belopp; när hyran är högre än 300 t. o. m. 500 R:dr, lefnadskoslnadernajanses vara 4 gånger hyrans belopp; n n 500 n » n 1,000 » » » » 5 » » » » » 1,000 » » p 1,500 » n n » 6 » n » samt när hyran är högre än 1,500 R:dr, iefnadskostnaden anses uppgå till minst 7 gånger hyresbeloppet.
1 afseende å dem, som bebo egna hus, uppskattas hyresvärdet för de rum och lägenheter, hvilka de för sig och familj begagna, genom jemförelse med andra lika beskaifade lägenheter.
I öfrigt böra laxeringsmännen härvid (aga i betraktande, huruvida talrik familj, cmbetsåiiggande eller annat förhållande nödsakat till begagnande af flera eller dyrare rum än vanligt, och om af sådan anledning kan vara skäligt att bifalla yrkad nedsättning i den efter nyssnämnda grunder beräknade inkomst, eller om underhåll af hästar och åkdon, talrik betjening m. m., som, då sådant icke för den skattskyldiges yrke erfordras, utmärker ett yppigare lefnadssätt, lemnar anledning till beräkning af högre inkomst;» röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej. komma berörde sladganden att, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, utur Instruktionen för Taxerings-förrättninearne uteslutas. 13:0.
Den, som gillar Utskottels af tre Stånd godkända förslag, att uti § 21 skall inflyta ett så lydande stadgande: »Förluster af hvilka kapitalet drabbats under äret näst före det, hvarför bevillning påföres, afräknas från egarens kapital - 14 Bevillnings-Utskoltets Memorial N:o 39. förmögenhet och erlägges bevillning för den afkastning, återstående kapitalbeloppet anses lemna,)! röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, något sådant stadgaude icke att uti Instruktionen för Taxerings-förrältningarne inlagas 3:o Förslaget till Förordning, angående mantals- och skattskrifningarnes förrättande. § 4.
Denna §, sådan den lyder uti det vid Betänkandet N:o 20 fogade Förfatfningsförslaget, har blifvit gillad af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden( hvaremot Borgare-Ståndet, sora i öfriga delar godkändt §:s innehåll, afslagit 2:dra momentet i punkten 3:0 samt i samma punkts 3:dje moment uteslutit ordeu »eller disponent».
Som likväl ifrågavarande § är af reglementarisk beskaffenhet, lärer Utskottets af tre Stånd godkända förslag utgöra Rikets Ständers beslut. § 5.
Beträffande § 5 hafva Riks-Sländen i följande hänseenden slädnät i skiljaktiga beslut: a) mom. ho: Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva ogillat den i detta mom. gifna föreskrift, att husbonde skall meddela uppgift, angående beloppet af hvar och en af sina tjenares löneförmåner, när detsamma öfverstiger 300 R:dr för år. b) mom.
2:o:
Uti detta moment, hvari, bland annat, stadgas att »inom den församling eller »det distrikt, hvarest fastighetsegare, näringsidkare eller tjenste-innehafvare är bosatt och »bör vara mantalsskrifven, skall jemväl ali hans å annan ort belägna egendom samt hans »der idkade rörelse eller innehafvande befattning uppgifvas,» har Ridderskapet och Adeln Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 39.