Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ku du efter 4° års förlopp den Nådigst anslagne Hushyran får åter komma Staden till godo, skall hos Borgerskapet den hilliga fruktan uppstått, att i stället för de fordom åtnjutne 200 R:d. i Silfver, en dylik Summa i Baneosedlar torde få uppbäras, derest Kongl. Majit, i anseende till Bancosedlarnes fallna myntvärde och tidernas förändrade skick och omständigheter, icke skulle till lindring i Borgerskapets bördor och för att sätta detsamma i tillfälle att åstadkomma kostnaden till Residencehusets Brandförsäkring, i Nåder täckas förordna, att Hushyran hädanefter mätte lämpas efter den öfver allt i Riket nu gångbara, för begagnandet af ett sådant Boställe och emot hvilken Hyra Borgerskapet anser 65o R:d.
Banco vara svarande; Eller ock har Borgerskapet i underdånighet anhållit, att få till Kongl. Majit och Kronan aflåta Residencchuset med tilihörigheter, för en summa af 20,000 Rid.
Banco, såsom köpeskilling, sorn väl vöre mindre än Husets nu varande fulla värde, men dock skulle bidraga till godtgörande af Stads-Cassans skulder, samt att lindra Borgerskapets tryckande Stadsbidrag.
Stats-Contoiret har, uti dess häröfver afgifne och af Kongl. Majit i Nåder gillade underdåniga Htlåtande, förmält det väl vara utom dess kännedom i hvad mer eller mindre man det förskott af 8000 Rid.
Staden erhållit och utgått efter 1780 till och « i 16 Stats - Utskottets nied 1793 års Stater kunnat vara tillräckligt för Residencchusets uppbyggande; men vid erinran af den tidens priser på meterialier och arbetslöner, då Byggnaden verkstäldes, jemte den rättighet Staden undfick, att från Kronans Allmänningar fritt få afhämta allt det för Byggnaden erforderliga Trädvirke, syntes kostnaden till Husets uppbyggande och första inredning vara till en ganska betydlig del, om icke det mästa ersatt med de 8000 R:d. som Staden härtill af Kronans medel i godt mynt fått uppbära, emedan 8000 R:d, efter den tidens Mynt och varuvärden voro mera tillräckliga än 20,000 R:d. för närvarande skulle blifva till en dylik Byggnad ; Och då Kronan så väsendtligen bidragit till Residencchusets uppbyggande, syntes det icke vara lämpligt, att Kronan nu skulle återköpa ett Hus som till det mästa på hennes egen bekostnad blifvit uppbygdt.
Hvad angår Stadens begäran, att Ilusbyran måtte bestämmas till 65o R:d.
Banco, så har Kongl.
Stats-Contoiret icke funnit anledning, att denna anhållan i underdådighet understödja, emedan Hushyran af början varit bestämd till 200 R:d. om året och Staden icke blifvit försäkrad att få något mer uppbära ; Och borde någon beräkning efter Silfvervärde så mycket mindre härvid komma i fråga, som sådant icke har rum för de öfrige Statsutgifterné af enahanda beskaffenhet, framför hvilka denna icke äger något företräde; utan borde Staden åtnöjas med de en Belänkanden.
117 gång anslagne 200 R:d. om året, utan någon annan beräkning hvarken i ena eller andra fallet, än som dermed öfverensstämmer; men som för närvarande något anslag härtill icke är å Staten uppfördt, och sedan de åren hvarpå förskotten erhållits, innevarande år löpa lill ända, Stadens rättighet med nästa år vidtager till den årliga Hushyrans uppbärande, bar Kongl. Stats-Contoiret i underdånighet hemstält att delta ärende måtte i Nåder öfverleninas till Riksens Ständers Statsutskott att vid Statsreg! eringen iakttagas.
Den åtgärd som härvid tillhör StatsUtskottet, inskränker sig således till endast yttrande huruvida några medel måga å Stat bestås till Hushyra för Landsböfdingens i Wester-Norrlands Län Boningsrum, äfven som Landshöfdi nge-Ämbetsrummen; Och som enligt hvad ofvanberördt är, Kronan icke äger något
Hus i Hernösand som för detta ändamål kan begagnas, utan Staden dels på egen bekostnad, dels med dertill erhållit bidrag af Stats-Verket uppfört ett tjenligt och hittills dertill användt bus, emot den betingade rättigheten att såsom hyra af Staten njuta 200 R:d. årligen, hvilken hyra Stadens Riksdags Fullmägtig nu sökt få förhöjd, men Kongl. Maj:t i Nåder afslagit, och endast bifallit dess utgående lill det förut bestämda beloppet; så enär denna förbindelse å Statens sida grundar sig på ömsesidig öfverenskommelse emellan Staten och Hernösands Stad, men något anslag leke finnes å Stat i iS Stats - Utskottets för denna utgift, hvilken anticipationsvis bestridd, ej ägt rum sedan 'år 1792, tillstyrker Stats-Utskottet, att härtill må å andra Hufvudliteln uppföras 200 R:d. att från nästa års början såsom Hushyra till Hernösands Stad årligen utgå; hvilket Utskottet skolat vördsamligen hemställa; Och lära Riksens Höglotl.
Ständer detta hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla.
Stockholm den 16 Julii Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående ersättning till Innevånarne i Hertigdömena Schleswig och Holstein för gjorde Leveranser, m. rn. till Svenska Arméen efter freden i Kiel. K ongl.
Majit har, till Riksens Ständers Statsutskott, allätit följande Nådiga Skrifvelse, daterad den 18 sisth Mars.
Uti den i5 Artikeln af den år i8i4> den 14 Januarii i Kiel afslutade Fredstractat är stadgadt, att från dess undertecknande alla Contributioner, penningebetalningar, requisitioner och ieveraneer af hvad beskaffenhet de vara måtte, genast skulle upphöra, och hvad som blifvit fordradt före denna i8a3.
Ankom den 22 Julii 1S23.
Betänkanden. riD tidpunkt icke mera uppbäras, hvarförutan 4 Momentet af samma '§. innehåller, att de Svenska Trouppér, som qvarblefvo i Hollstein till dess slutliga utrymmande, skulle ■ med reda penningar under denna tid betala sitt underhåll, enligt en särskild öfverenskommelse, som i detta ändamål borde afslutas med de Danska auctoriteterna, hvilka likväl icke kunde vägra, att lemna troupperne allt bistånd och understöd och att förse deras behof.
Med anledning på en gång och i stöd häraf, hafva Innebyggarne i Hertigdömena Schleswig oell Holstein, jemte uppgift å sådane leverancer till Svenska Armeen, som efter undertecknandet af nyssnämnda Fredstractat skola blifvit gjorda, men icke betalda, hos Kongl. Danska Regeringen anmält de fordringsanspråk, som de derför ansett sig ega.
Efter häraf erhållen communication, har Kongl. Maj:t uppdragit Vice Presidenten Billberg, att med Kongl. Danska Regeringens till den ändan hitsända ombud, Capitenen Hansen, noga och behörigen granska de doeumenter och bevis, på hvilka berörde fordrings-anspråk sig grundade, efter verkställighet af hvilken granskning, hvarunder Armeens Krigsredogörelser i behölliga fall blifvit rådfrågade, Vice Presidenten, om förloppet deraf samt hvad anmärkningsvärdt förefunnits afgifvit underdånig berättelse, hvaraf inhämtas, att fordringarne blifvit uppgifne under nedan - 120 Stats-Utskottets skrifna Titlar till följande belopp i Holsleinsk courant, nemligen:
För de Sjukas underhåll på samtlige Sjukhusen i Holstein - - R:d. 35,479:
För natura portioner och rationel' till Befäl och manskap i qvarteren - - 5q,g58: 20.
För 200 Fat Brännvin - - 7,000. —■
För 96 Stycken Oxar - - 4>°2^•
— För kostnaden till Svenska Högkvarteret i Kiel - - 3,012: 10.
För förluster af åtskillige slag, tillkomna efter Fredstractaten i Kiel ----- 6,q63: 47- Summa R:d. 1x6,43g: 12. samt att Capitenen dessutom för de, efter fredens afslutande af landet gjorde talrika transporter för Svenska Armeen yrkat ersättning, hvilken likväl, enär i brist af bevis och qvittencer, som derför icke skola blifvit meddelade, den icke kunnat till summan bestämmas, af Capitenen, till Kongl.
Maj:ts Eget Nådiga ompröfvande öfverlemnad.
Sedan dessa fordringar genom de å Svenska sidan dervid gjorda anmärkningar, blifvit till stor del antingen helt och hållet bestridde, eller betydligt nedsatte, har Kongl. . Maj:t, benägen att lemna Hans Maj:t Konungen af Danmark ett nytt prof af sina vänskapliga tänkesätt, uti en den i5 Junii 1821 alslutad öfverenskommelse erkänt dem för en summa Betcinkanden. 121 summa af Fyratio Tusen Riksdaler Hamburger Banco, hvilken skulle anses såsom full ersättning för alla, af berörda Hertigdömens inbyggare, till Svenska Troupperna efter freden i Kiel gjorda leveranser under livad benämning som lieldst, utan att i framtiden något ytterligare anspråk i det afseendet kunde eg a rum.
Som likväl denna summa icke valdt i någon af de vanliga Fonderna att tillgå, och räkenskaperna för kriget längesedan blifvit afslutade samt Rikets Ständers medverkan till betalningen deraf således vore oundgänglig, bar Kongl. Maj:t för dess erläggande utsatt en tid af Fern år, räknad från slutet af nuvarande Riksmöte; och vill Kongl. Maj:t nu härmed till Rikets Ständers Stats-Utskott hafva öfverlemnat, att vidtaga nödiga utvägar, hvarigenom Kongl. Maj:t kan komma i tillfälle att fullgöra den förbindelse, som Kongl. Maj:t i förrberörde afseende, å- Svenska Kronans vägnar sig åtagit.
CARL JOHAN. B. C. Q uiding. 8 * 122 Stats-Utskottets Stats-Utskottet har funnit Jenna Kongl. Danska Regeringens fordrade ersättning grunda sig på i5 Artikeln uti den Freds-Tractat, sorn under den g4 Januarii 1814, blifvit i Kiel afslutad, emellan Kongl. Svenska och Danska Regeringarne.
Sedan ersättnings-beloppet genom Kongl. Majrts
Nådiga omsorg blifvit nedsatt och bestämdt till 40,000 R:d.
Banco, hvilket bör utbetalas till Kongl. Danska Regeringen inom 5 år ifrån slutet af innevarande Riksmöte, lära Pdksens Högloft.
Ständer finna, att denna summa bör af Svenska Stats-Verket godtgöras; Men Utskottet har ansett att sådant kan fullgöras utan något särskildt Stats-anslag, enär Svenska Kronan ännu eger hos Kongl.
Preussiska Regeringen betydliga fordringar, dels på Löseskillingen för Hertigdömet Pommern, dels andel uti Krigs-Contributionerne under sista fälttåget i Tyskland, och hvilka fordringar äro till liqviderande förfallne; hvarföre Utskottet hemställer, att Riksens Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Majrt må i Nåder täckas af dessa tillgångar låta Kongl. Danska Regeringens ofvanberörde godkända fordran, i behörig ordning, godtgöra; hvilket till Riksens Högloft.
Ständers pröfning vördsamligcn öfverlennäs.
Stockholm den 16 Julii 1823. jBetänkande/i.
Ankom elen aa Julii i8a3, N:o 3ao.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrfs NådigaProposition,om söndring från Bisp-Motala Kungsgård af den egorymd, som till anläggning af Motala Köping, derifrån erfordras.
Till Riksens Ständers Stats-Utskott har Kongl. Majit, under den 9 sisth April, täckts aflåta följande Nådiga Proposition: ”Sedan, nied anledning af Wetterns annalkande förening med Westerliafvet, fråga hos Kongl. Majit i underdånighet blifvit väckt, om anläggandet af en Stad vid Motala, och det befunnits, att den dertill föreslagne plats till en del tillhörde Bisp-Motala Kungsgård, sora för närvarande arrenderas af Kammarherren Friherre G. M. Fleetwood, så ock efter det de egorymder, hvilka Kungsgården skulle komma att till Stadsanläggningen upplåta, blifvit genom vederbörlig Landtmätar-förrättning utmärkte, har Arrendatorn, hörd öfver frågan om deras afträdande och den ersättning, som derföre fordrades, förklarat, alt han vore villig desamma afstå emot följande vilkor, nemligen: 1:0
Att för den tid, som återstår af arrendet, eller till Midfastan i83i, årliga arrendesumman, såväl i Spannenrål som Penningar nedsättes, i mån af den förlust han kunde komma att vidkännas; 2:0 Att, som 124 Sluts-Utskottets han redan år 1812, då ingen lämplig jord var att tillgå, för att ersätta de genom Götha Canal lidande [jordegare, måste af Kungsgården tillsläppa Sju Dagsverkstorp och fråga nu vore att uppoffra halfva Åkerjorden i Kungsgårdens bästa gärde, hvilket
Arrendatorn ej kunde medgifva utan emot särskild ersättning, denne måtte bestämmas: på det sätt, att honom beviljades Tjugu års prolongation, efter år 1831, på Arrende-Contractet å den del af Kungsgården, som blir öfrig, emot det årliga arrende, som kunde fastställas att utgå, sedan den till Stads-anläggningen erforderliga jord blifvit fråntagen och Behörigen afräknad, och 3:oAtt, sedan ifrågavarande Kungsgård blifvit betydligen förminskad både till åker och dagsverkshemman, Kungsgårdens förut ganska högt uppsatta Hemmantal af 5- Mantal måtte nedsättas till 3, åtminstone i utgörandet af allmänna skyldigheter, såsom Extra Rotering, Väg- och Bro-hållning, Kyrkobyggnad m. m. som borde kunna ersättas genom de skyldigheter Stadens Invånare kunde komma att åläggas, heldst egendomens Hemmantal naturligtvis vore efter behörig refning i början beräknadt efter dess totala egorymd, hvars förminskning utan inneliafvarens vållande, vare sig i afseende på Canal- eller Stads-anläggningen, syntes utgöra en lika motsvarig princip för hemmantalets nedsättning; hvarjemte Arrendatorn förklarat, att, derest omförmälde ersättningsanspråk icke skulle bifallas, han önskade få Betänkandcn.
125 blifva orubbad i nuvarande faststälde dispositionsrätt af Kungsgården.
Maj:t, sora vid pröfningen af detta ämne ansett inrättningen af en handelsplats vid Motala varå både lämplig och nyttig och på sådan grund i Nåder bifallit, att en af Stad oberoende Köping, tili handels idkande på inrikes orter, må der anläggas, funnit för verkställigheten häraf nödigt, att framställning från Kongl. Maj:t till Rikets Ständer göres, örn söndring från Bisp-Motala Kungsgård af den egorymd, som till Byggnadsplatser för den blifvande Köpingen derifrån erfordras, vill Kongl.
Maj:t alltså härigenom föreslå Rikets Ständer , att en dylik söndring bevilja, emot skeende afpassad nedsättning af Kungsgårdens hemmantal och onera samt emot den ersättning till nu varande Arrendatorn, genom minskning i Arrendesumman eller förlängning af Arrendetiden, sorn efter behörigundersökning, kan finnas skälig; skolandes de till målet hörande handlingar blifva Rikets Ständers Stats-Utskott tillstälde.
Maj:t förblifver Stats-Utskottetmed Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
CARL JOHAN. C. D. Skogman”.
Stats-Utskottets De Utskottet derjemte tillhandakomne handlingarne utmärka, att en del af den egorymd, som Lill den af Kongl. Majit för lämplig och nyttig pröfvade Köpings anläggande vid Motala är föreslagen, tillhör dels Götha Canal dels Motala församling och dels ett Skattehemman, äfvensom af Bisp - Motala Kungsgårds jord skulle komma att medtagas 38 Tunne- a8| Kappcland, deribland 34 Tunneland Kappland består af Åker och det öfriga äfven af bördig jord; och då den af Kongl. Majit till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnade fråga endast angar afsöndring från Bisp-Motala Kungsgård af den egorymd, sorn till Byggnadsplatser för den blifvande Köpingen derifrån erfordras, emot skeende afpassad, nedsättning af Kungsgårdens hemmantal och onera samt emot den ersättning till lm varande Arrendatorn, genom minskning i Arrendesumman eller förlängning af Arrendetiden, som efter behörig undersökning kan finnas skälig, får Utskottet yttra, att ela elen beslutna Köpingen icke på en gång utan småningom och efter hand lärer komma att anläggas och bebyggas, samt den deraf påräknade nyttan icke heller synes vara att förvänta, förr än Götha Canal hunnit sin fullbordan, tror Utskottet att den jord som för Köpingens anläggning är utsedd att frånskiljas Bisp-Motala Kungsgård, icke kan komma att erfordras förr, än Arrendetiden för nu varande Arrendator af denna Kungsgård. löper till ända, som inträlfar Midfastau Betänkanden.
127 år 183 r ; Och Utskottet tillstyrker fördenskull Riksens Högloft.
Ständer, att medgifva det Berörde jordrymd då må från Kungsgården skiljas emot en efter behörig pröfning bestämmande nedsättning i Kungsgårdens hemmantal och onera ; men skulle denna tidpunct ej kunna afvaktas, anser Utskottet afsöndringen höra ske efter Arrendatorns frivilliga begifvande, emot minskning i det utfäste Arrendet, till det belopp, som efter behörig undersökning kan linnas skälig ; hvaremot Utskottet icke kan tillstyrka gtt någon förlängning i nu varande Arrendatorns arrendetid må kunna äga rum.
Detta hemställes vördsammeligen till Riksens Höglofl.
; Och lära till svar å den Nådiga Propositionen Riksens Ständer i underdånighet anmäla deras Beslut härutinnan.
Ankom den aa Julii i8a3.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående sökt eftergift af bristande Arrende för Lotten N:o 5 under Dahlby Kungsgård.
Under den 1 i denne månad har Kongl. Majrt i Nåder till Stats-Utskottet öfverlemnat en af Ola Jönsson i Dahlby, å egne och Lars j 28 Stats-Utskottets Håkanssons derstädes vägnar, Iios Kongl.
Maj:t i underdånighet gjord ansökning, att sedan de, dels genom Kongl. Majrts Befallningshafvandes i Malmöhus Län samt Kongl. HofRättens öfver Skåne och Blekinge sammanstämmande beslut, blifvit ålagde att antingen med 3p6 R:dr 17 sk. 6 r:st.
Riksgälds-Sedlar ersätta Kongl. Maj:t och Kronan den förlust, Stuteri-Inrättningen vid Flyinge för år 1820 tillskyndats derigenom, att arrende-afgiften för Lotten N:o 3 under Dahlby Kungsgård, hvilken Lott Sökanderne, år 1814 på 3o års arrende, inropat emot 34 Tunnor 12 kappar Hafre i fast mått och 2086 Lisp. Hö, vid en sedermera, i anseende till sökandernes frånträde af arrendet, anstäld ny auction, nedgått till 36 Tunnor Hafre och 1800 Lisp.
Hö, eller ock, vid saknad tillgång, derföre undergå bysättaing å Malmö Citadell, och dels uppå Kongl. Kammar-Collegii Advocat-FiscalsÄmbetes påstående, medelst Landshöfdingens Utslag den 1 October nasti, år, blifvit förklarade skyldige, att för hela deras återstående arrende-tid efter Markegångs-pris godtgöra Stuteri-Inrättningen skillnaden emellan det nu utgående mindre arrendet och hvad Sökanderne utfäst sig, att för ifrågavarande Lott betala, Kongl. Maj:t täcktes af Gunst och Nåd eftergifva Sökanderne en sådan ersättnings-skyldighet och dem från bysättningsliäckte förskona.
Af Betänkanden. 129 Af de handlingar, som blifvit den underdåniga ansökningen bilagde, finnes, att Så väl Styresmannen för Flyinge Stuteri, till hvilkets underhållande arrendet för ifrågavarande Lott Nio 3 under Dahlby Kungsgård blifvit anslaget, som Stuteri-Öfver-Styrelsen och Kongl. Kammar-Collegium äro i frågan hörde och sammanstämt uti afstyrkande af den underdåniga ansökningen , och inhemtas för öfrigt, att det Arrendebelopp, hvartill Sökanderne genom Arrende-Contract af den i3 Maji 1814 sig förbundit, rätteligen utgör 34 Tunnor Hafre och 2921 Lisp.
Hö, men det som nu erlägges, efter det med andre personer den i4 Martii nasti, år afslutade Contract, är 36 Tunnor Hafre och 1800 Lisp.
Hö, samt således understiger det förra Arrendet med 1121 Lisp.
Hö, efter afdrag likväl af värdet för 2 Tunnor Hafre, som nu mera än förut betalas.
Ifrån och med år 1822 till år i844 bör, enligt Kongl. Majits Befallningshafvandes af Kongl. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge gillade beslut, denna skillnad i arrendet ersättas efter Markegångspris; Och som detta beslut blifvit ge310m Kongl. Majits dom af den a3 sisth April i Nåder faststäldt; alltså och då Stuteri-Öfver-Styrelsen, uti dess i underdånighet afgifne Utlåtande, omförmält ett sådant förhållande, att Sökanderne, seende sig oförmögne att med Arrendet fortfara, sedan de: 4 Sami. 3 B. 9 Ståls-Utskottets genom ett förvändt brukningssätt under de
Fem första åren förskaffat sig afl den nytta af den arrenderade jorden, som på sådant sätt kunde deraf hemtas, försålt till föregifne Creditorer all deras fasta oell lösa egendom, och derigenom blottställt Kongl.
Majrt och Kronan för den förlust som inträffat; dertill kommer, att de, efter de
Fern första årens förlopp, sjelfvillig! afsagt sig Arrenderätten och ieke kunnat förmås att aflemna förnyad Borgen för Arrende-skyldigheternes fullgörande, kan Stats-Utskottet desto mindre tillstyrka eftergift af denna deras i Laga ordning pröfvade och faststälde ersättningsskyldighet, som, enligt hvad Stuteri ÖfverStyrelsen anmält, fulla Arrende-beloppet är för Stuteriets utfodring påräknadt och en eftergift skulle påfordra Stats-anslag till den derigenom uppkommande bristens fyllande.
Men skulle likväl befinnas, att Stuteriet utan ersättning kan undvara den skillnad, som uti Arrendet uppkommit genom den senare Auctionen, utan att Stats-Verket beliöfver annorlunda än hittills till Stuteri-inrättningen bidraga, lärer det lill Kongl. Majrts
Nådiga godtfinnande i underdånighet öfverlemnas huruvida denna Arrende-skillnad må för den kommande tiden af Nåd eftergifvas, heldst Kungsgården med tillhörigheter är lemnad till Kongl. Majrts Nådiga disposition i och för Stuteri-Inrättningens underhållande, utan att någon inkomst för Stats-Verket derutaf är påräknad.
Metänkanden.
Med vördsamt öfverlemnande häraf till Rik sens Högloft.
Ständers bepröfvande hemställes att det beslut, som häröfver fattas, må hos Kongl.
Stockholm den 16 Julii iSaö.
Antom de» aa Jul i i i8t3- N:o 322.
Utlåtande, i anledning af väckte Motioner, om upphörande eller nedsättning af den nya giften inom lönköpings och Elfsborgs Län. J 1 Xviksdags-Fullmägtige af Hedervärda BondeStåndet från Jönköpings och Elfsborgs Län, Anders Sandsten och Eric Ahlgren hafva uti särskildte Memorialer, som blifvit till StåtsUtskottet remitterade, anfört att den Rotefrihets-afgift, sorn i stället för Extra Roteringen af vissa Hemman erlägges, är för dryg och ganska tryckande, hvarföre RiksdagsFullmägtige yrkat, att den måtte nedsättas ifrån 12 R:dr för hvarje Hemman, hvarmed den nu utgår, till 4 R:dr om året, eller cck alldeles upphöra.
Stats-Utskottet liar ansett sig i anledning häraf böra erinra om det stadgande t som innefattas uti 5 Mom. 3 §. a Art. af Be_ i32 Stats-Utskottets villnings-Förordningen elen i5 Julii 1818, att nemligen, då ali i Riket befintlig, Rotering underkastad jord, af Kronoskatte och Frelse natur, enligt Riksens Ständers beslut, borde vara till Knekte- och Båtsmanshåll indeldt, men Hemmanen eller Hemmansdelar likväl gifvas, som ännu ej kommit att vidkännas ett sådant onus , utan att något motsvarande dem ålagdt vore, skola desse för en sådan Rotefrihet, så länge de den åtnjuta, årligen betala 12 R:dr för helt Hemman och i lika förhållande för mindre delar, äfvensom Regements-Oflicers-Stabs-Bostälien så länge de ej utgöra Extra Rotering, skola i krigstid vidkännas en lika afgift, hvaremot Säterier, Rå och Rörs samt öfrige priviligierade Hemman och Lägenheter, så väl som Mili taire och andre Boställen, som åtagit sig Extra Rotering, från ofvanstående Bevillning under fredstid frikändes.
Och som detta tydligen ådagalägger, att ifrågavarande afgift är för Bevillning att anse och följaktligen frågan om dess förändring eller upphörande tillhörer Bevillnings—Utskottets handla gg»ing, så anser Stats-Utskottet berörde Motioner icke föranleda till någon dess åtgärd; hvilket Utskottet skolat vördsainiigen anmäla.
Stockholm den 16 Julii 1823, jBetänkanden, 133 Ankom den 22 Julii 1823.
N:o 3a3.
Utlåtande, i anledning af RiksdägsFullmägfigen Rutbergs Memorial, angående ersättning för förlorade Ängar m. m. vid Gränslinien emot Ryssland.
Uu Protocolls-Utdrag af den 7 sistl.
Martu har Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat ett Memorial af RiksdagsFullmägtigen från Norrbottens Län Johan Jacob Rutberg, af följande innehåll: ”Igenom sista Fredsslutet med Ryssland och den i följd deraf uppgjorde Gränse-reglerings-convention, hafva Neder-Torneå och Carl Gustafs Socknar blifvit stympade så, att endast delar deraf nu ligga under Svenska Kronan.
Neder-Torneå har derigenom förlorat sin Kyrka och Prestbord, och Carl Gustafs Socken, hvars Kyrka är qvar, har måst afstå en betydlig del af denna Kyrkas inventarier.
Dessutom har för båda dessa Socknar gått förlorad en ansenlig vidd af jord, bestående uti sådane ängar, som äro belägna på andra sidan om Torneå eif, men tillhöra Svenska Hemman och nu böra, enligt conventionen, säljas till Ryska undersåter.
Till uppbyggande af Neder-Torneå Kyrka, hafva Rikets Höglofl.
Ständer förut anslagit medel, som uppgått till beloppet af i34 St als-Ut skottets kostnaden för sjelfva liusets uppförande, och gifvit ett öfverskott af iig5R:dr 3a sk.
Men då härmed endast blifvit tillvägabragt det af träd förfärdigade liusets uppförande, hvaremot Socknen förlorat ej blott en af sten uppförd präktig