Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till åtlydnad häraf, och sedan Kammar-kollegium afgifvit underdånigt förslag till kronotionde-sättning för alla skattlagd» hemman och lägenheter i Gotlands län, hvilket förslag, upptagande beloppet af kronotionden för hela länet till 3,740 tunnor 20 kappar spanmål, den 14 Juli 1854 af Kongl. Majit i nåder fastställts lill efterrättelse, hade Kongl. Majits Befallningshafvande, för upprättande af förslag till tertialtionden samt behållna inkomsten af kyrkoherde- och kapellans-boställena, den 21 September 1859 samt den 12, 13, 18, 19 och 20 Mars 1861 hållit sammanträden med församlingarnes och presterskapets ombud; hvarjemte och då vid dessa sammanträden allmänt yttrats den önskan, att jemväl öfriga presträttigheter måtte till beloppet bestämmas och presterskapets samtliga aflöning på en gång regleras, alldenstund det vöre af föga gagn om spanmålstionden ensam blefve bestämd, under det Stats-Utskottets Utlåtande N:o 115.
17 det att konventiohsstadgans mindre tidsenliga och för tiondegifvarne betungande föreskrifter om öfriga afgifter till presterskapet fortfarande tillämpades, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande häraf funnit sig föranlåten att åt presterskapets ombud uppdraga att utarbeta förslag till utgörande af samtliga öfriga löningsartiklar för hvarje pastorat inom länet, äfvensom att, för öfverläggning och beslut härom, till sammanträden inför Kongl. Majits Befallningshafvande den 10, 11 och 12 Juni 1861 kalla ombud från församlingarne; hvilka sammanträden aflupit på det sätt, att hvad presterskapets om bud föreslagit, blifvit oförändradt för 18 pastorat och 2 socknar samt med åtskilliga jemkningar för 20 pastorat antaget, så att, utom för Wisby stads- och landsförsamlingar, om hvilka vid dessa tillfällen icke varit fråga, endast för 4 pastorat och 1 socken öfverenskommelser då icke kunnat träffas, i anledning hvaraf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande låtit med dessa församlingar hålla särskilda sockenstämmor, med den påföljd, att ytterligare i 2 pastorat och 1 socken reglering af presträttigheterna blifvit öfverenskommen, hvaremot för Hejde och Eista pastorat någon sådan icke stått att vinna; — Och hade, med anmälan härom, Kongl. Majits Befallningshafvande uti underdånig skrifvelse den 26 September 1861, på anförda skäl, hemställt, att Kongl. Majit, med upphäfvande af 1648 års konventionsstadga och öfriga författningar om presterskapets på Gotland löneinkomster, täcktes fastställa den kyrkoherdarne derstädes tillkommande aflöning att för all framtid utgöras med de belopp i spanmål, som vid ofvanomförmälda sammanträden i Juni månad samma år och vid derefter hållna sockenstämmor blifvit särskildt för hvarje pastorat bestämda, med rättighet för pastoraten att inom sig fördela beloppen, utan att presterskapet derutöfver finge fordra några vidare löneafgifter, med undantag af de dagsverken af torpare och inhyseshjon, hvilka enligt 1648 års Stadga och 1649 års Förklaring skulle utgå, hvarförutan pastoratsboernes skyldighet att bygga och underhålla prestgårdshusen fortfarande borde bibehållas; samt att ifrågavarande aflöningsspanmål, uti hvilken inginge ali den kronotionde hemmanen borde utgöra, skulle erläggas på sätt, som för leverering af Kronans spanmål redan vore eller framdeles kunde blifva stadgadt, med rättighet för tiondegifvarne att, då spanmålen levereras in natura, få aflemna densamma i prestgården; äfvensom att från denna reglering måtte undantagas endast Hejde och Eista pastorater samt Wisby norra och södra landsförsamlingar; i anledning af hvilken Kongl. Majits
Befallningshafvandes skrifvelse Kammar-kollegium, efter det konsistorium i Wisby öfver densamma sig yttrat, med anbefaldt underdånigt utlåtande den 21 Oktober 1862 till Kongl. Majit inkommit.
Majit, — som vid underdånig föredragning af detta ärende funnit den föreslagna regleringen icke öfverensstämma med gällande föreskrifter om allmänt ordnande af presterskapets inkomster, samt förty och då derjemte för regleringens genomförande kronobonden på Gotland tagits i anspråk utan den inskränkning Rikets Ständers underdåniga skrifvelse xlen 1 December 1834 innehåller, förklaBih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 21 Haft. 3 18 Stats-lJtskottets Utlåtande N:o 115. rat ifrågavarande förslag till lönekonventioner icke kunna i befintligt skick vinna nådig stadfästelse, äfvensom föreskrifvit, att reglering af presterskapets på Gotland aflöning skall verkställas på det sätt och efter de grunder, Kongl. Förordningen den 11 Juli 1862 bestämmer, — har nu, enär det belopp, som enligt Rikets Ständers förberörda underdåniga skrifvelse får af kronobonden för en dylik reglering användas, möjligen icke blefve tillräckligt att fylla hvad till presterskapets anständiga bergning erfordrades utöfver de bidrag församlingarne kunde skäligen anses böra för ändamålet lemna, i nåder föreslagit Rikets Ständer att hvad i sådant afseende kan ytterligare erfordras, må, utan hinder af Rikets Ständers ofvannämnda beslut, af kronobonden från Gotland få disponeras.
Den af Kammar-kollegium år 1832 föreslagna reglering af kyrkoväsendet på Gotland, hvarigenom en del af kronobonden derstädes skulle kunna till Statsverket indragas, men hvilken reglering, på sätt ofvan är omförmäldt, icke vunnit Kongl. Maj:ts nådiga bifall, förutsatte för sitt genomförande ej blott sammanslående af pastorat och upprättande i stället af koministraturer, utan äfven det med endast tre personer till aqtalet förminskade presterskapets förseende, klassvis, med lika löner samt användande af afgifter, som inom en församling utgöras, till aflöning af annan församlings presterskap.
Dessa åtgärder öfverensstämma icke med de i Kongl.
Förordningen den 11 Juli 1862 för presterskapets lönereglering i allmänhet stadgade grunder; och Kammar-kollegium har uti sitt sednare, den 21 Oktober 1862 afgifna, utlåtande, med frånträdande af de åsigter, Kollegium förut i ämnet uttalat, af anförda skäl förklarat sig anse ofvan omförmälda regleringsförslag, just med afseende å nyssberörda, för dess genomförande nödiga åtgärder, förete sådana betänkligheter, att detsamma icke borde vinna tillämpning vid den förestående löneregleringen för presterskapet på Gotland.
Då således den förutsättning, som legat till grund för Rikets Ständers vid 1834 —1835 årens riksdag meddelade beslut angående disposition af kronobonden från Gotland, måste anses hafva förfallit, torde detta beslut na icke böra utgöra hinder för bringande till verkställighet af den redan i ett halft sekel påyrkade regleringen af presterskapets på nämnda ö aflöning och denna reglerings ordnande i enlighet med de för presterskapets lönereglering i allmänhet stadgade grunder, helst
Statsverket hittills icke varit i åtnjutande af någon del af kronobonden från Gotland, — utom det att den af Konung Carl XI år 1694 reducerades lill Kronan, derifrån den dock redan följande året återgafs på det skäl, att den af ålder af presterskapet uppburits och för dess aflöning behöfdes, — och giftig anledning således, enligt Utskottets åsigt, icke förefinnes, att vid den nu ifrågasatta regleringen i främsta rummet afse beloppet af den nya inkomst, som dymedelst skulle kunna Statsverket beredas, om Stats-Utskottets Utlåtande N:o 115.
19 hvilken inkomst icke heller fråga varit i annan ordning väckt, än att Kammarkollegium under tvisten mellan tiondegifvare och tiondetagare framställt förslag derom, såsom å Kronans vägnar mellankommande part.
Med hänseende till hvad sålunda blifvit anfÖrdt och då Utskottet anser stadgandena i Kongl. Förordningen den 11 Juli 1862 utgöra tillräcklig borgen derför, att icke, på Statsverkets bekostnad, den lindring i pålagor, som genom regleringen kan församlingarne beredas, utöfver skäliga gränsor utsträckes, tillstyrker Utskottet, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas. Stockholm den 22 Maj 1866. t Reservation: af Herr A. W. Björck: »Gotlands befolkning, som år 1864 uppgick till ett antal af 52,743, är fördelad inom 44 pastorater och 91 socknar med egna kyrkor.
Af dessa pastorater äro Wisby stads- och landsförsamling, med en befolkning af 6,199 samt Lärbro och Hellvi med en folknummer af 2,056, prebenden, anslagna åt biskopen.
Af de öfriga 42 pastoraten tillhöra 5 första klassen, 29 andra och 8 den tredje klassen, men folknummern uppgår icke i något af dem till 1,700 personer.
Pastoraten i första klassen hafva högst 1,500 personer, och i ett pastorat af tredje klassen utgör folknummern 413, i ett annat endast 270.
Då Wisby lemnäs utom räkningen, utgör medeltalet af folknummern i pastoratet 1,082 och i socknen 517 personer.
Det torde vara tillräckligt att anföra dessa förhållanden, för att visa att en indragning af prestman inom detta stift är påkallad af hvarje jemförelse, som kan göras med något annat stift i riket; och att den reglering af presterskapets aflöning, som nu på Gotland såsom annorstädes bör ega rum, måste hafva till närmaste syfte att sammanföra socknarne och pastoraten; dock utan att deraf bör följa den olämpliga anordningen af komministrar, hvilka tvärtom synas böra försvinna, der de finnas, nu till ett antal af 7, Wisby oberäknad.
Det lider icke tvifvel, att genom en sådan anordning en tillräcklig aflöning skall kunna åstadkommas för presterskapet på Gotland, likasom i det öfriga landet, utan särskildt anslag af kronotionden, hvilken således, åtminstone till den hufvudsakligaste delen, kan indragas till Kronan, Om likväl befolkningen och presterskapet gemensamt önska bibehållande af den nuvarande indelningen af pastorater och socknar, så må del icke förmenas dem; men skäligen kan det icke begäras att Slaten derför skall göra uppoffring; och i allt fall 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 115. synes aflöningen då böra rättas efter arbetet, samt alltså böra bestämmas endast genom jemförelse med tredje klassens pastorater i det öfriga landet, helst högst få^ pastorater af andra klassen i. stiften på fasta landet hafva så ringa folknummer, som de folkrikaste på Gotland, då biskopens prebenden undantagas.
De särskilda regleringsförslag, deri kronobonden kan anses böra till någon del ingå, torde lämpligast hvart för sig underställas Representationens pröfning och alltså bifall till den Kongl. Propositionen icke böra tillstyrkas.» STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866.
Stais- Vt sko tuts Memorial N:o 116. i I vo itc*.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Maj 1866, kl. 2 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStändens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
Sedan Riks-Stånden meddelat sina beslut rörande de uti Stats-Utskottets särskilda memorial Nås 81, 8.3, 95, 97 och 98 afgifna förslag till voteringspropositioner uti åtskilliga statsregleringen tillhörande frågor, har Förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt 69 § Regeringsformen, denna dag anställt omröstningar, enligt nedannämnda af samtliga Riks-Stånden godkända propositioner:
Issta voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer, i enlighet med Kongl.
Maj:ts nådiga förslag, medgifva, att de för Flottans befälsoch underbefälspersonal nu anvisade medel må, för tillämpning af de uppgjorda lönestaterna för Kongl. Flottan och Kongl. Skärgårdsartilleriet samt för organisationens fullständiga genomförande, fortfarande och framgent blifva använda, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; 'Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Preste-Ståndets mening, beslutat, att, utan att ingå i pröfning af det förslag till förändrad organisation Bill. till R.
Prot. 1865 1866. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 22 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 116. af Flottans officers- och underofficerspersonal, sorn Kongl.
Majit framlagt, bifalla, att de för bemälda personals aflöningsstater nu anvisade medel må fortfarande utgå.
Denna votering har utfallit med 61 Ja och 55 Nej, hvadan Rikets Ständer följaktligen beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 2:<lra voteringen.
Den, som vill, att Rikets Ständer till Kongl. Majits nådiga disposition, för påskyndande af genomförandet utaf de förändrade lönestaterna för sjöförsvarets officers- och underofficerspersonal, anvisa ett årligt belopp af 75,000 R:dr, att tilläggas anslaget för aflöningsstaterna vid Flottans stationer samt der qvarstå, endast så länge och i den mån beloppet för berörda organisation erfordras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisat ett årligt belopp af 7 5,000 R:dr till bildande af den nya reservstat, som till följd af Kongl. Maj:ts beslutade organisation af Flottans befäl erfordras.
Då denna votering utfallit med 7 6 Ja och 41 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen.
Hulje voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallna, hemställan, att, för betäckande af den skuld till enskilda, som blifvit vid Alnarps landtbruksinstitut dels redan åsamkad, dels förutsatt under förlidet år till midfastan 1866 vidare uppkomma, måtte för en gång anvisas ett belopp af 50,000
R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har Utskottets berörda hemställan blifvit afslagen.
. Omröstningen häröfver har utfallit med 73 Ja och 44 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständers beslut blifvit öfverensstämmande med Ja-propositionen.
Stats-Utskottets Memorial N:o 116. 3 4i<lc voteringen.
Den, som vill att uti det till Alnarps landtbruksinstitut nu utgående ordinarie årsanslag beviljas en förhöjning af 10,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att ifrågavarande anslagsförhöjning skall med 8,600 R:dr utgå.
Denna votering har utfallit med 27 Ja och 90 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Aéj-propositionens innehåll. 5:te voteringen.
Den, sorn, i likhet med hvad Stats-Utskottet hemställt samt Ridderskapet och Adeln äfvensom Borgare-Ståndet för deras del beslutat, vill att, till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande uti en allmän exposition af åkerbruks-, industri- och konstalster, som år 1867 kommer atl i Paris ega rum, till Kongl. Maj:ts disposition för en gång anvisas ett belopp af 120,000 R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer för berörda ändamål anvisat ett belopp af 100,000 R:dr.
Sorn voteringen har utfallit med -11 Ja och 7 6
Nej, hafva Rikets Ständer i denna fråga beslutat i enlighet med Aty-propositionen. öste voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af anslag åt
Riksarkivet till inköp af för detsamma behöfliga böcker och tidskrifter, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; i Stats-Utskottets Memorial N:o 116.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat åt
Riksarkivet till inköp af för detsamma behöfliga böcker och tidskrifter ett årligt anslag af 600 Riksdaler, att utgå från början af det år, då Riksarkivets rätt till allt, som tryckes inom riket, upphört.
Då denna omröstning utfallit med 62 Ja och 55 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i öfverensstämmelse med Va-propositionen.
7:(le votcristgcn.
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att till lön åt en professor inom juridiska fakulteten vid Upsala universitet anvisas ett årligt belopp af 4,500 Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, har ifrågavarande anslag icke blifvit af Rikets Ständer beviljadt.
Omröstningen har, sedan en sedel, såsom dubbel, blifvit kasserad, utfallit med 62 Ja och 53 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer fattat beslut i öfverensstämmelse med Va-propositionen. 8:tlc voteringen.
Den, som vill, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts nådiga Proposition, ett årligt belopp af 2,500 Riksdaler beviljas till lön åt en adjunkt i högre lönegraden vid Upsala universitet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer förklarat sig icke finna skäl att Kongl. Maj:ts i berörda hänseende gjorda nådiga framställning bifalla.
Voteringen har utfallit med 57 Ja och 59 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Véj-propositionen. 9:<lc votcringcii.
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att till lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid
Lunds universitet anvisas ett årligt anslag af 2,000 Riksdaler-, röstar Ja; Stats-Utskottets Memorial N:o 116.
5 Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, beviljat till lön åt bemälde adjunkt ett årligt belopp af 2,500 Riksdaler.
Som voteringen utfallit med 7 7 Ja och 39 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll.
I0:de voteringen Den, sorn godkänner Stats-Utskottets1 afstyrkande af anslag till en profession i geologi vid Lunds universitet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej ; Vinner Nej, hafva Rikets
Ständer till en profession i geologi vid nämnda universitet beviljat ett årligt anslag af 4,500 Riksdaler.
Vid voteringssedlarnes öppnande hafva befunnits 58 Ja och 58 Nej, i följd hvaraf den förseglade sedeln måst brytas; och som denna utvisat ett Ja, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen.
Uste voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af anslag till utvidgning af Eskilstuna treklassiga elementarläroverk, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat, för nämnda läroverks utvidgning till femklassigt med rektor och fem kolleger, en anslagstillökning af 3,500 Riksdaler årligen, under förutsättning att kommunen bekostar såväl lärohus som bostad åt rektor.
Omröstningen har visat ett resultat af 57
Ja och 60 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVej-propositionen. 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 116. i I2:te voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets tillstyrkande, att det af Kongl. Majit begärda anslag af 3,000
Riksdaler årligen till arfvoden för biträden åt de högre elementarläroverkens rektorer vid ombesörjandet af läroverkens angelägenheter m. m. må beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer förklarat sig icke finna skäl att till den i berörda hänseende gjorda nådiga framställning lemna bifall.
Voteringen har utfallit med 52 Ja och 65 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVé;-propositionen.
Kilde voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af bifall till Kongl. Maj:te nådiga framställning om universitets-docenters rätt att beräkna lönetur vid elementarläroverken, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Kongl. Majits nådiga framställning:, att de af begge universiteternas docenter, hvilka varda anställde såsom O7 C1© 7 lärare vid elementarläroverken, måtte ega att, vid lönegradens bestämmande, få sig tillgodoräknade fem år af den tid, de med vitsord om nit och skicklighet såsom docenter varit i tjenstgöring, dock med undantag af de två första åren af deras så beskaffade tjenstgöring.
Som denna votering utfallit med 59 Ja och 58 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat på sätt Ja-propositionen innehåller.
I4:de voteringen.
Den, som vill att till kontraproposition i hufvudvoteringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, att det af Rikets Ständer bestämda anslag till folkskoleväsendets utveckling och förbättring skall utgå efter de grunder, som för delfåendet af dylika understöd för närvarande äro fastställda, endast med iakt - Stats-Utskottets Memorial N:o 116.
1 tagande af de förändringar, som, på sätt i '73:dje punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 inhemtas, Kongl. Maj:t funnit i sådant hänseende nödiga, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Preste-Ståndets beslut, att berörda anslag skall utgå efter de grunder, som för delfåendet af dylika understöd för närvarande äro fastställda, med iakttagande af de förändringar, som, på sätt i 73:dje punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 inhemtas, Kongl. Maj:t funnit i sådant hänseende nödiga, endast med följande tillägg i afseende på vilkoret, att församlings mot folkskoleafgiften svarande tillskott bör vara användt till examinerade lärares aflöning vid egentliga folkskolor: »så vida icke Kongl. Maj:t, på grund af upplysta förhållanden, finner för godt från detta vilkor befria.»
Omröstningen har utfallit med 48 Ja och 69 Nej, i följd hvaraf PresteStåndets beslut blifvit till kontraproposition uti hufvudvoteringen antaget.
15:de voteringen.
Den, som vill att det af Rikets Ständer bestämda anslag till folkskoleväsendets utveckling och förbättring skall användas för detta ändamål i allmänhet uti de församlingar, hvilka till lärares eller lärarinnors aflöning redan tillskjutit eller åtaga sig tillskjuta lika stort belopp, som den till församlingen öfverlåtna andel af personliga skyddsafgiften utgör, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att berörda anslag skall utgå efter de grunder, som för delfåendet af dylika understöd för närvarande äro fastställda, med iakttagande af de förändringar, som, på sätt i 73:dje punkten af Statls-Utskottets Utlåtande N:o 66 inhemtas, Kongl. Maj:t funnit i sådant hänseende nödiga, endast med följande tillägg i afseende på vilkoret, att församlings mot folkskoleafgiften svarande tillskott bör vara användt till examinerade lärares aflöning vid egentliga folkskolor: »så vida icke Kongl. Maj:t, på grund af upplysta förhållanden, finner för godt från detta vilkor befria.»
Enär denna omröstning utfallit med 78 Ja och 39 Nej, hafva Rikets
Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens lydelse. 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 116.
IO:«le voteringen.
Den, som vill att ett anslag af 3,000 Riksdaler till lön för en lärare vid veterinäi'-inrättningen i Stockholm, med hufvudsaklig befattning af elevernas handledning i praktisk sjukvård utom inrättningen, beviljas å ordinarie stat, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer uppfört berörda anslag å extra stat.
Omröstningen har utfallit med 52 Ja och 65 Nej, hvadan Rikets Ständer fattat beslut i enlighet med IVej-propositionen.
Den, som godkänner Siats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer O 7 O matte å Åttonde Hufvudtiteln uppföra ett anslag af 20,000 Riksdaler, att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, användas till understöd och uppmuntran åt mindre uppfostringsanstalter för medellösa döfstumma barn, med vilkor, att högre anslagsbelopp ej må någon anstalt tilläggas, än som motsvarar 100 Riksdaler för hvarje å anstalten intaget barn, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att å Åttonde Hufvudtiteln uppföra ett anslag af 20,000 Riksdaler, att, enligt Kongl.
Maj.-ts nådiga disposition, användas till understöd och uppmuntran åt mindre uppfostringsanstalter för medellösa döfstumma barn.
Denna votering har utfallit med 61 Ja och 56 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat på sätt Ja-propositionen innehåller.
18:<le voteringen.
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att vid beviljandet af anslag och låneunderstöd för elementarläroverks-byggnaden i Skara bör fästas det Stats-Utskottets Memorial N:o 118. 9 det vilkor, att staden Skara tillskjuter hvad sora utöfver de för berörda byggnadsföretag till 75,000 R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras, röstar , Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har frågan örn berörda vilkor förfallit.
Omröstningen häröfver har utfallit ined 68 Ja och 49 Nej, hvadan Ri kets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med ./a-propositionen.
Hhle voteringen.
Den, sou) godkänner Stats-Utskottets hemställan, att det af Kongl.
Majit för fortsatt utgifvande af sådana i Riksarkivet och andra samlinoar befintliga c O O handlingar, som äro af vigt för fäderneslandets historia och offentliga förhållanden, äskade extra anslag af 3,000 Ridr icke må beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är berörda anslag af Rikets Ständer beviljadt,.
Som voteringen, dervid en sedel, såsom dubbel, blifvit kasserad, utfallit med 57 Ja och 59 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat på sätt Nejpropositionen innehåller. ‘JOnle voteringen.
Den, som vill att ett årligt anslag af 6,000 Riksdaler, såsom bidrag till Kongl. Theaterns pensionskassor, å Nionde Hufvuddtelns ordinarie stat upp föres, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej, är berörda anslag å extra stat uppfördr.