Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådigst meddelades, behagat föreslå Rikets Ständer att anvisa ett belopp af 12,000 R:dr, till lindring i de Carlskrona stad genom cholerafarsoten åbragta kostnader.
Vid öfvervägande häraf, och då Carlskrona Samhälle, i följd af den derstädes näsllidet år härjande farsoten, både fått och får vidkännas högst betydliga utgifter, samt det måste antagas, att denna stads innevånare, sorn, utom dervarande tjenstemanna-personal och ett ringa antal bemedlade borgare, lill största delen utgöras af medellösa personer af arbetsklassen och manskapet vid Flottan, icke utan de mest kännbara uppoffringar vidare ensamme förmå upprätthålla den i följd af farsoten i ökad grad betungande fattigvården, hafva Rikets Ständer ansett det vara med billighet öfverensstämmande att Staten, sorn i Carlskrona äger ett af sina förnämsta etablissementer, der en stor mängd fattige arbetare äro anställde, kommer staden lill hjelp med skäligt understöd; hvadan Rikets Ständer, med bifall till E. K.
M:ts i berörda hänseende gjorda Nådiga framställning, funnit skäligt åt Carlskrona stad för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af Tolf Tusen Riksdaler, alt från Rikets Ständers Riksgälds-kontor utbetalas.
Hvilket, till svar å den Nådiga Propositionen, Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Presle-Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående understöd till Hospital-fonden.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 107.) S. A. K. Sedan Serafimer-Ordens-Gillet hos E. K.
M:t i underdånighet anmält, att ej mindre genom det vid sednaste Riksdag Hospitals-fonden beviljade bidrag af högst 25,000 R:dr årligen, under den tid, nästderefter vidtagna statsreglering omfattade, Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, JV:o 38. 87 iin ock i följd af de under sednaste tviinne åren fällande höga markegångsprisen å spanmål, berörda fonds tillstånd väl i så måtto förbättrats, att, utom det nödiga kostnader för hospitalsvården och hospitalens vidmakthållande under tiden blifvit bestridda, Ordens-Gillet kommit i tillfälle att lill Stats-kontoret återbetala derifrån för fondens behof förskjutna 14,000 R:dr, äfvensom mindre afhetalningar å fondens skulder kunnat göras, men att, sådant oaktadt,' fonden ännu häftade i skuld till belopp af 18,577 R:dr 37 sk. 4 rst., jemte det erfarenheten ådagalagt, dels att, efter det spanmålsprisen det ena äret varit höga, de under påföljande år, när skörden blifvit fördelaktig, fallit högst betydligt, dels ock att under sådana år, då markegångsprisen voro låga, hospitals-fondens inkomster icke försloge lill utgifternes bestridande, utan en större brist kunde motses; i anseende hvartill och då, för hospitals-vårdens bättre ordnande i flera tillika uppgifna delar, högre utgifter än hittills syntes förestå, Serafimer-Ordens-Gillet underdånigst anhållit om Nådig framställning till Rikets nu församlade Ständer derom, att anslag, till minst enahanda belopp, som vid sednaste Riksdag beviljades, eller 25,000 R:dr årligen, under den tid blifvande statsreglering komme att omfatta, mätte till Ordens-Gillets disposition anvisas, alt, emot redovisnings-skyldighet, användas till betäckande af den brist i hospitals-fondens inkomster, hvilken för bestridande af nödiga utgifter till hospitalens underhåll samt till förbättring af hospitals-vårdcn möjligen kunde uppkomma; så har E. K. M:t, med afseende på hvad af Ordens-Gillet blifvit andraget, täckts, uti Nådig Proposition, föreslå Rikets Ständer, att förenämnde belopp måtte anvisas, för den tid och till det ändamål, Ordens-Gillet uppgifvit.
Och som, på de af Serafimer-Ordens-Gillet i underdånighet anförda, samt af E. K.
M:t i Nåder åberopade, skäl, Rikets Ständer funnit sig böra medgifva, det en summa af högst Tjugofem Tusen Riksdaler årligen må, under den lid nu skeende statsreglering omfattar, från Rikets Ständers Riksgälds-kontor fortfarande utgå, att, i mån af behof och emot redovisnings-skyldighet, användas til! betäckande af den brist i hospitals-fondens inkomster, hvilken, för bestridande af nödiga utgifter till hospitalens underhåll samt till förbättring af hospitals-vården, möjligen kan uppkomma; alltså få Rikets Ständer sådant, till svar i ämnet, härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmiila.
Stockholm den 22 Juni 1854. 88 Expedilions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 39.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 21 Juni ia.*>.ä, Preste-Ståmiet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 22 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utsträckning af Nämndemäns rätt till skjuls- och Iraktamenls-ersättning för syner och andra förrättningar.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 103.) S. A. K. Genom aflåten Nådig Proposition till Rikets Ständer har E. K.
M:t behagat tillkännagifva, att, sedan Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af hos dem väckt fråga om
Nämndemäns berättigande att åtnjuta skjuts och traktamente för, biträde vid alla boställs- och torpsjner med ilera förrättningar för Kronans räkning, dels i underdånighet anmält, hurusom Rikets Ständer, för sin del, ansågo Nämndemän böra tillerkännas rätt till dylik ersättning, dels ock underdånigst anhållit, det E. K.
M:t ville, efter vederbörandes hörande och föregången
Nådig pröfning i hvad mån utsträckning af den, Nämndemän redan medgifna, rätt till ersättning för inställelse vid sådana förrättningar måtte, med afseende på Statsverkets tillgångar, äga rum, vid påföljande Riksdag till Rikets Ständer framställning i ämnet Nådigst låta afgå, E. K.
M:t af sådan anledning infordrat underdåniga yttranden af Dess och Rikets Krigs-kollegium samt Förvaltningen af Sjö-Ärendena, som uti häröfver afgifvet gemensamt Utlåtande, jemte förmälan att, enligt Kongl. Kungörelsen den 25 Januari 1842, Nämndemän nu äro, när de voro tillkallade för att biträda vid syner, värderingar, besigtningar med flera förrättningar för Kronans räkning, berättigade till skjuts och traktamente, med undantag för de tillfällen, då Nämndemännen såsom ledamöter i Häradsrätt uti förrättningen deltoge, då de biträdde vid syner och hesigtningar å ryttare-, kneckte- och båtsmans-torp, och då sjelfva förrättningen samt resan till och frän förrättningsstället tillsammans icke fordrade längre tid än en dag, i öfrigt och på anförda skäl ansett den ifrågaställda förmånen, utom i förstnämnde läll, höra Nämndemän tillkomma; och kunde de kostnader, som härigenom försvarsverket åbringas, hvad landtförsvaret anginge, icke ens approximativt bestämmas, men för sjöförsvaret antagas skola utgöra omkring 1000 R:dr B:co årligen.
Efter Expedilions-Utskottels Förslag lill underrl. Skrifvelse, N:o 39. 89 Efter öfvervägande af hvad härvid förekommit, har E. K. M:t, som ansett.
Nämndemän skäligen höra vid sådana boställs- och torp-syner samt andra extra förrättningar, för hvilka de efter nu gällande författningar icke vore berättigade till någon godtgörelse, få, enligt bestämmelserna i gällande rese-reglemenle, tillgodonjuta dagtraktamente, och sådant i allmänhet lika med hvad för Magistrats-personer och Borgare redan blifvit beviljadt, jemväl i det fall att kortare tid än en hel dag till förrättningen, ätginge; men deremot, då Nämndemän, hvilka i och för dessa sina befattningar vore i åtnjutande af skjutsningsfrihet och vissa andra fördelar, på sådan grund syntes böra utan särskild skjuts-ersättning inställa sig vid förrättningar, som hölles inom kortare afstånd från deras hem, funnit rättighet till den i rese-reglementet stadgade skjuts-ersättning för ifrågavarande syner och förrättningar höra, i likhet med hvad i vissa fall vore för vittnens godtgörande af allmänna medel bestämdt, Nämndeman tillerkännas endast så vida afståndet emellan hans hemvist och förrättningsstället öfverstege tre mil, i Nåder öfverlemnat detta ärende till Rikets nu församlade Ständers pröfning och derjemte föreslagit, att de Nämndemän tillkommande skjuts- och traktaments-penningar matte uti alla de fall, då de skola af allmänna medel gäldas, få utgå af allmänna reseoch traklaments-kostnads-anslaget å den Riks-Statens Hufvudlitel eller för det StatsDepartement, hvars rätt kunde af den vid hvarje tillfälle hållna synen eller förrättningen anses hafva varit beroende.
Vid ärendets afgörande hafva Rikets Ständer, lika med E. K. M:t, ansett Nämndemän böra tillkomma förmånen att, vid sådana boställs- och torp-syner samt andra extra förrättningar, för hvilka de efter nu gällande författningar icke äro berättigade till någon godtgörelse, få, enligt bestämmelserna i gällande rese-reglemente, tillgodonjuta dagtraktamente, jemväl i det fall, att kortare tid än en hel dag till förrättningen åtgår.
Beträffande åter den ifrågaställa skjutsersättningen till Nämndemännen, så, enär,' genom antagandet af det i E. K. Mds Nådiga Proposition föreslagna stadgande, att afståndet emellan förrättningsstället och Nämndemannens hemvist skall utgöra minst tre mil, innan skjuts-ersättning kan honom tillerkännas, skulle uti godtgörelsen för dylika resor medföra en större inskränkning än som skäligen hör ega rum, men, å andra sidan, ej heller bör förbises, att denna ersättning skulle komma att uppgå lill högst betydliga belopp, om skjuts-ersättningen finge beräknas för hela afståndet alltifrån bostaden, hafva Rikets
Ständer trott sådan ersättning lämpligen kunna bestämmas att utgå för den väglängd, som öfverskjuter en half mil, från Nämndemannens hemvist räknadt; och då Rikets Ständer jemväl ansett, att, på sätt E. K.
M:t i Nåder föreslagit, de Nämndemän tillkommande skjuts- och traktaments-penningar böra, uti alia de fall, då de skola af allmänna medel gäldas, utgå af allmänna rese- och traktaments-anslaget å den Riks-Statens Hufvudtitel eiler för det Siats-Departement, hvars rätt kan af den vid hvarje tillfälle hållna synen eller förrättningen anses vara beroende, så hafva, med bifall i öfrigt till E. K.
M:ts förevarande Nådiga Proposition, Rikets Ständer, för sin del, beslutat, att rättighet till den i rese-reglementet stadgade skjuts-ersättning för ifrågavarande syner och förrättningar bör Nämndeman tillerkännas för den väglängd, som öfverskjuter en half mil, från Nämndemannens hemvist räknadt.
Hvilket, såsom svar å högstberörda Nådiga Proposition, Rikets Ständer få hos E. IV.
Rdsets Ständer framhärda etc.
Slockholm den 22 Juni 1854.
Prot. 1833 & 1834. 10 Sami. 1 Afd. 12 90 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 21 Juni 1854.
Preste-Slåndet den 21 -r~ — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående 2:ne byggnadsanslag för Ultuna landtbruks-institut.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 110.) S. A. K. Uti en till Rikets Ständer den 16 sistlidne Februari aflåten Nådig Proposition har, i anledning af styrelsens öfver Ultuna landtbruks-institut gjorda underdåniga framställning otn behofvet af så väl en ny ladugårds-byggnad, som en mejeri-inrättning vid Ultuna, och sedan Öfver-lntendénts-Embetet afgifvit underdånigt yttrande öfver de i sådant afseende uppgjorda ritningar och kostnads-förslag, E. K. M:t behagat föreslå Rikets Ständer, att till institutets disposition för uppförande vid Ultuna af en ladugårds- och en mejeri-byggnad efter de ritningar, sorn kunde komma att vinna E. K.
Maj:ts Nådiga fastställelse, anvisa en summa af 25,000 R.dr.
Efter öfvervägande af hvad handlingarne i detta ärende innehålla, hafva Rikets Ständer funnit ådagalagdt, ej mindre behofvet, att, i stället för det vid Ultuna institut nu befintliga ladugårdshus, hvilket, i anseende till dess osunda läge samt bofälliga och i öfrigt mindre ändamålsenliga skick, ingalunda kan anses motsvara fordringarne å en så beskaffad statens mönster-inrättning, som nämnda institut jemväl i detta hänseende bör vara, en ny ladugårds-byggnad derstädes å ett för en sådan byggnad tjenligare ställe uppföres, helst, enligt hvad institutets styrelse till E. K.
M:t jemväl lärer i underdånighet inberättat, den gamla byggnaden genom en nyligen inträffad orkan blifvit så skadad, att densamma blott provisionelt kan repareras, än äfven angelägenheten deraf, att vid detta institut inrättas ett hittills saknadt mejeri, hvarest åt elever och lärlingar må beredas tillfälle att vinna närmare kunskap i den maktpåliggande del af landthushållningen, som rörer tillgodogörandet af ladugårds-produkterne, derförutan detta läroverk icke uppfyller det skäliga anspråket derå, att till alla delar bibringa det uppväxande slägtet de insigter och kunskaper, som erfordras för landtbrukets rätta och ändamålsenliga skötsel.
Tillika och med inhemtad kännedom, huruledes de anslag af allmänna medel, hvaraf institutet kommit i åtnjutande, måst användas, hafva Rikets Ständer ansett af Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 61. 91 förhållandena härutinnan äfvensom af den omständighet, att uti det öfver institutets ärliga stat upprättade förslag utgifterne för året beräknats till enahanda belopp med inkomsterne, kunna slutas, att institutets egna medel icke lemna någon tillgång till bestridande af kostnaderne för uppförande af ifrågavarande tvänne byggnader, så att, enär dessutom, enligt Rikets Ständers vid sednaste Riksdag fattade beslut, det icke, är institutets styrelse tillåtet att upptaga lån, ett särskildt anslag af allmänna medel för ändamålets vinnande alltså erfordras.
■ I följd häraf och då Öfver-lntendenls-Embetet, efter föregången granskning af de uppgjorda ritnings- och kostnads-förslagen, det sednare upptagande kostnaden för ladugärds-byggnaden till 17,411 R:dr och för mejeri-byggnaden till 7,635 R:dr 33 sk. 7 rst., eller tillsammans 25,046 R:dr 33 sk. 7 rst., hos E. K. M:t i underdånighet anmält, att emot dessa förslag icke förekommit annan anmärkning, än att, om ritningarne omarbetades, åt dessa byggnader kunde, utan ökad kostnad, gifvas i vissa fall mera ändamålsenlighet och prydlighet, hafva, med bifall till £. K. M:ts Nådiga framställning, Rikets Ständer, för uppförande vid Ultuna af ladugårds- och mejeri-byggnader efter fullständiga ritningar, som kunna vinna E. K. Mås Nåd. fastställelse, till institutets disposition, emot redovisnings-skyldighet, å Riksgälds-kontoret anvisat en summa af Tjugofem Tusen Riksdaler, med förbehåll att hvad deraf tilläfventyrs icke kan komma att åtgå, varder till Riksgälds-kontoret återleverCradt.
Hvilket, i anledning af högstberörda Nådiga Proposition, Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Juni 1834.
Preste-Ståndet den 21 — — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående den s. k.
Kurhusaf giften.
(Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 11.) S. A.' K. Uti Nådig Proposition af den 9 Nov. sisth år har, under åberopande af hvad genom E. K. Mås Nådiga Kungörelse den 1 Okt. 1851 blifvit, i enlighet med Rikets sednast församlade Ständers beslut, i Nåder förordnadt, angående sättet och vilkoren 92 Expedilions-Vlskottets
Skrifvelse, N:o 6%.
{'ör utgörande, användande och redovisande af den årliga afgift, hvilken, för veneriska smittans hämmande och botande, blifvit fastställd att utgå till och med det år, hvarunder nuvarande Riksdag slutar, E. K. M:t, enär Seraphimer-Ordens-Gillet medelst företedda räkenskaper styrkt, att läns-lasaretten och kurhusen, i saknad af ifrågavarande s. k. kurhus-afgift, icke kunde ega bestånd, behagat föreslå Rikets Ständer, att denna afgift må, till samma belopp och under enahanda vilkor, som vid sednaste Riksdagen bestämdes, fortfarande utgå till och med det år, då nästa Riksdag slutas; och hafva Rikets Ständer härtill lemnat bifall, men få, i sammanhang härmed, och enär Rikets Ständer inhemtat, alt inom åtskilliga län af kurhus-medlen utgått resekostnads- och traktaments-ersättningar för Kommitterade och Revisorer, hvilka inom lasaretts-distriktet sammanträda för bestämmande af kurhus-afgiften .samt granskning af kurhus-fondens räkenskaper, underdånigst anhålla, alt, till förekommande af kurhus-kassans anlitande för dylika, för densamma främmande, utgifter, ett bestämdt stadgande i sådant hänseende måtte uti den Nådiga Kungörelse, som härnäst utfärdas, angående kurhus-afgiften, varda infördt.
N:o 62.'
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 1 Juli 18S4.
Preste-Ståndet den l — — Borgare-Ståndet den 1 — — s‘ Bonde-Ståndet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett hegardt räntefritt lån till Stockholms stad för bestridande af de genom koler a-far so len föranledda kostnader.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 113.) S. A. K. Sedan Stockholms Allmänna Sundhets-Nämnd hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, alt, sorn Nämnden, för bestridande af de kostnader, hvilka föranledts af den sisth år inom hufvudstaden härjande kolera-farsoten, varit nödsakad upptaga högst betydliga räntebärande lån, hvilkas återbetalning, särdeles för den mindre förmögna delen af stadens innevånare, komme att blifva ganska kännbar, E. K.
M:t täcktes hos Rikets Ständer göra Nådig framställning derom, att ett räntefritt lån å 150,000 R:dr, emot återbetalnings-skyldigbet med £ årligen, från och med år 1855, måtte varda staden beviljadt; så har E. K. 31:t, med afseende å den längre tid, hvarunder hufvudsta - Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd.
93 »len nu sednast varit af kolera-farsoten hemsökt, samt de betydliga kostnader, stadens innevånare till följd deraf måst för dervarande sjukvårds-anstalter vidkännas, i Nådig Proposition af den 13 nasti.
Januari, föreslagit Rikets Ständer, att utaf allmänna medel bevilja Stockholms stad ett räntefritt lån af 100,000 R:dr, emot de återbetalnings-vilkor Sundhets-nämnden uppgifvit.
Vid pröfning af denna Nådiga framställning hafva Rikets Ständer visserligen funnit den under sisth år inom åtskilliga delar af Riket utbrutna och härjande kolerasjukdomen hafva för flera kommuner medfört betydliga och länge kännbara kostnader samt derstädes förorsakat ganska bekymmerfull och behjertansvärda förhållanden; men oaktadt understöd från det allmännas sida skulle för dessa kommuner vara särdeles önskvärda och fördelaktiga, anse Rikets Ständer dock beviljandet af dylika understöd i flera hänseenden betänkligt, så vida icke desamma, i anseende till särskilda, för ett eller annat samhälle möjligen förekommande omständigheter, finnas synnerligen angelägna och nödvändiga.
På grund häraf, och då Rikets Ständer äro öfvertygade, att
Stockholms stad både lättare och emot lindrigare betalnings-vilkor, än de flesta andra kommuner, kan genom upplåning hos enskilde anskaffa de medel, som, utöfver stadens härtill disponibla tillgångar, kunna erfordras för bestridandet af derstädes genom kolerafarsoten föranledda utomordentliga utgifter, hafva Rikets Ständer, med afseende derjemte å de mångfaldiga och ansenliga statsbehof, som under innevarande Riksdag måste fyllas med Statsverkets nu egande kontanta behållningar och under den kommande tiden förväntade inkomster, funnit sig ej kunna bifalla det å denna stads vägnar sökta samt af E. K.
M:t i Nåder förordade låneunderstöd.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i Juli i8Si.
Preste-Ståndet den 1 — — Borgare-Ståndet den 1 — — Ronde-Ståndet den i — ■ — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående beviljande af anslag för uppförande af åtskilliga lär över ks-byggnader.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 135.) S. A. K. Till Rikets Ständer har E. K.
M:t behagat under den 17 nåstlidne Mars aflåta Nådig Proposition derom, att anslag af allmänna medel måtte beviljas för uppförande 94 Expedilions-Ulskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse, A':o 63. af nja lärohus i Wexiö och Wisby samt utvidgande af skolhuset i Örebro, hvarvid hufvudsakligen blifvit i Nåder meddeladt:
Beträffande den föreslagna läroverks-byggnaden i Wexiö, hurusom Konsistorium derstädes, med åberopande af dess redan är 1850 gjorda underdåniga framställning om de flerfaldig?* brister och olägenheter, af hvilka den nuvarande lokalen för Wexiö förenade Gymnasium och Skola besvärades, samt angående omöjligheten att med en tillgång af endast 4,366 R:dr 32 sk. i Stiftets byggnads-kassa kunna bekosta uppförandet af ett nytt och lämpligt lärohus, hos E. K.
M:t i underdånighet förmält sig derföre anse oundgängligen nödigt, att ett nytt, emot tidens fordringar svarande, lärohus i Wexiö uppfördes, hvilken byggnad, derå af E. K.
Mås Öfver-lntendents-Embete sedermera afgrfvits ritning jemte kostnads-förslag, komme att erfordra en utgift af 46,240 R:dr, deruti inberäknadt värdet af en luftvexlings- och värme-apparat, hvars anbringande inom en byggnad, afsedd till sådant ändamål, som den nu ifrågavarande, Embetet funnit vara särdeles behöfligt.
1 afseende pä det ifrågasatta nya lärohuset i Wisby förekomme, att, sedan, till följd af föreskriften i E, K.
ÄI:ts Nådiga Cirkulär-Bref den 6 Juli 1849, fråga uppstått om dervarande Gymnasii förenande med stadens Lärdoms- och Apologist-skolor till ett gemensamt läroverk, och Stiftets Konsistorium i underdånighet anmält, att ingendera af de för undervisningen begagnade byggnader, såsom dels till utrymmet inskränkta, dels förfallna, vore lill Jokal för det gemensamma läroverket användbar, samt att, lill följd häraf, en ny läroverks-bvggnad af behofvet högligen påkallades, hade, dä Wisby stad vägrat åtaga sig den af Konsistorium yrkade skyldighet för staden att för ändamålet tillhandahålla lämplig tomtplats, Slifts-slyrelsen, uppå Nådig befallning att i underdånighet föreslå anskaffande så väl af plats för uppförande af ett nytt hus för Élementar-läroverket i Wisby, som ock af nödiga medel för berörda nybyggnad, hos E. K. M:t i underdånighet dels uppgifvit, att för läroverkets omförmälda behof kunde få inköpas 3:ne i midten af staden och inom samma qvarter för sådant ändamål särdeles väl belägna tomter, dels anfört, att, då lärjungarnes antal vid läroverket nu utgjorde 165, och i en icke aflägsen framtid troligen komme att uppgå till 200, borde, efter Konsistorii åsigt, utrymme för detta antal lärjungar, äfvensom för Bibliolbek och samlingar, beräknas, i öfverensstämmelse hvarmed ritning till byggnaden jemväl blifvit uppgjord; och skulle kostnaden för inköp af tomt och byggnadens uppförande komma att erfordra en sammanlagd summa af 66,333 R:dr 16 sk., för betäckande af hvilken utgift annan tillgång saknades än den i Stiftets byggnads-kassa befintliga behållningen af omkring 13,000 R:dr, hvadan Konsistorium anhölle att det bristande beloppet måtte varda åt Wisby läroverk af allmänna medel anvisadt.
Vidkommande frågan om utvidgad lokal för Carolinska skolan i Orebro, hade Biskopen i Strengnäs stift hos E. K.
M:t i underdånighet andragit, att då för 20 år sedan det nuvarande skolhuset, beräknadt för 200 lärjungar, uppfördes, detsamma ansågs ganska rymligt för sitt ändamål, derefter likväl lärjungarnes antal så ökat sig, särdeles sedan skolan år 1849 utvidgades till fullständigt läroverk, att detta antal sistlidet års vårtermin utgjorde 321, hvarigenom en så väl för undervisningens gång som lärjungarnes och lärarnes helsa menlig trängsel uppkommit, jemte det Bibliothek och samlingar saknade nödigt utrymme, men att, för åstadkommande af en sålunda oundgängligen nödvändig utvidgning af läroverks-byggnaden, icke kunde påräknas några medel i Stiftets byggnads-kassa, hvilken redan vore till Staten skuldsatt, med ringa utsigt att kunna denna skuld vid utsatt tid till fullo gälda, hvadan underdånigst hemställdes, del E. K. M:t måtte hos Rikets Ständer i Nåder föreslå beviljande af de medel, som enligt i orten upprättade ritningar jemte kostnadsförslag för tillbyggnad och repa - Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
95 ration å lärobuset i Örebro erfordrades, och uti hvilken anhållan medlemmar af alla stånd inom Örebro län, medelst särskild underdånig ansökning, instämt, äfvensom E. K. M:ts Öfver-lntendents-Embete, efter erhållen
Nådig befallning att med underdånigt Utlåtande öfver de insända ritningarne till E. K.
M:t inkomma, funnit nödigt låta upprätta och lill E. K.
M:t öfverlemnat ny ritning samt kostnadsförslag till ifrågavarande byggnads-företag, enligt hvilka kostnaden för detsamma, inberäknad utgiften för en luftvexlings- och värme-apparat, skulle komma att uppgå till 21,983 R:dr 29 sk. 4 rst.