Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande dernäst Revisorernes anmälan i afseende på verkställigheten af Riksliufvud-Boks-Sluts-arbetet och dermed gemenskap egande frågor, så förekommer härvid, att en Rikshufvud-Bok för år 1821 efter den af Kongl. Stats-Contoiret uppgifna method för närvarande är under arbete samt troligen blifver färdig innan Riksdagens slut; och som innehållet af denna Rikshufvud-Bok torde lemna den säkraste ledning för Stats-Utskottets bedömande af Revisorernes åsigter i omförmälte ämne, har Utskottet funnit sig böra uppskjuta all åtgärd i detta hänseende tills nämnde Hufvudbok blifvit Utskottet meddeld; hvarefter Utskottet icke skall underlåta att härom lemna det hufvudsakliga utlåtande, hvartill omständigheterne kunna föranleda. 202 Stats-Utskottets Betänkande?!.
I fråga om utredningen af äldre årens Ränteri - förskotter hafva Revisorerne med vitsordande af Kongl. Stats-Contoirets- omsorg och bemödande att bringa denne del af Stats-förvaltningen i fullkomlig ordning upplyst, att utaf hela den för till och med år 1818 utbetalte Förskotts-Summa 3,595,437
R:dr a5 sk. 6 r:st blifvit,, efter skedd granskning af utgifternes behörighet,, afskrifvit eller contant ersatt 2,0.82,086
R:dr i3 sk. 6 rist så att, vid Augusti månads slut år 1820 , återstått till utredande och liqvidation endast i,5i3,4oi Ridr 12 sk.,, hvaraf de på Kongl.
Stats-Contoirets åtgärd beroende förskatts-utgifter utgjort 251,333 Ridr 32 sk. 3 rist samt det öfriga åter ankommit på ersättning af andre förvaltande
Verk 1 hvarjemte Revisorerne tillkännägifvit, att de, efter erhållen underrättelse, det medel utur åtskiliige Landt-Ränterier blifvit förskjutne till andre ändamål, än Kongl.
Circulair-Brefvet den 3o November 1810 medgifver, hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att Dess Befallningshafvande kunde förständigas om ett noggrant iagttagande af Högstberörde författning, på det Statens medel måtte i sin ordning hållas oförryckle för sådane behof, hvartill de äro anslagne.
Uti infordradt och Revisorernes Berättelse bilagdt underdånigt Utlåtande af den 8 Februarii 1821; har Kongl. Stats-Conlo - Stats-Ut skottets Betänkandeii. 2o3 iret, i afseende på denna hemställan,bland annat anfört, att, sedan de äldre anticipationerne blifvit utredde, skall Kongl. StatsContoiret kommit i närmare tillfälle, än dittills, att månadtligen controllera Kongl. Maj:ts Eefallningshafvandes dispositioner af Stats-Verkets medel; hvarföre Kongl.
StatsContoiret äfven förmodat anledningarne till erinran härutinnan blifva mera inskränkte, än tillförene.
Vid sådant förhållande, och då efter hvad Stats-Utskottet nu jemväl inhämtat, Kongl.
Maj:ts samtelige 13efallningshafvande, genom Kongl. Kammar-Collegii och Kongl. Stats-Contoirets, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning under den 20 December 1821 utfärdade Girculair-Bref, erhållit ytterligare bestämda föreskrifter till hvilka utgifter de i Landt-Ränterierne hefintelige Stats-medel förskottsvis måga ålitas, har det med Revisorernes ofvanberörde hemställan åsyftade ändamål redan vunnits; och anser Utskottet alltså all fråga om vidare åtgärd i denna del desto häldre böra förfalla, som * enligt 1822 års Revisorers Berättelse öfver deras förrättning någon erinran om obehörige dispositioner af Landt-Ränteri-medlen emot Kongl. Maj:ts Befallningshafvande då icke egt rum.
I anledning af Revisorernes anmälan rörande dispositionerne, ej mindre af de 2o4 Stats-Utskottets Betänkandm. medel som influtit för exporteradt krut än af den Tull-afgift, hvilken uti Kongl.
Kammar-Collegium blifvit uppburen för åtskillige från Ryssland införskrifne Spannemålsparlier, har Stats-Utskottet, enligt föreskriften uti 3o §. af Riksdags-Ordningen, begärt Remiss af Handlingarne till Constitutions-Utskottet; hvadan något Utlåtande i desse ämnen nu icke kan meddelas.
I afseende på Revisorernes uppgift om förhållandet med Svenska Stats-Verkets fordran hos Norrska Stats-Cassan, för Postens förskaffande genom Sverige till Norrige, får Stats-Utskottet vördsamt åberopa hvad om nämnde fordran blifvit anfördt vid besvarandet af 1822 års Revisions-Berättelse.
I anledning af Revisorernes förslag att till förekommande af proprie Balancer å Charlas Sigillatae uppbörder, Inventeringar af stämpladt Papper, böra hos försäljningsmännen verkställas tvänne gånger om året, i stället för en, på sätt uti 26 §. af Kongl.
Förordningen den 3i Julii 1818 stadgas; hafva åtgärder blifvit vidtagne, hvarom
Utskottet skall meddela yttrande uti dess särskildte Utlåtande öfver 1822 års Revisorers Berättelse. Ståts-Utskottets Betänkanden.
2o5 Vidare hafva Revisorerne förmält, huruledes Riksens Ständer uti deras underdåniga skrifvelse af den i o April 181 o, angående den då verkställde och till sine grunder ännu gällande Stats-reglering, ovilkorligen stadgat, att de på den fastställde allmänna indragnings-Staten uppförde Löner, Arfvoden eller Pensioner skulle, vid inneliafvarnes afgång indragas och Stats-Verket besparas; och, fastän föreskrifter uti specielle frågor blifvit meddeldte dels vid Urtima Riksdagen i Örebro år 1810, dels ock vid sednare Riksdagar, i afseende på de å denna
Stat först upptagne personers rättighet, äfvensom angående sådane Ämbetsoch Tjenstemäns ditflyttande från ordinarie Staten, hvilka, efter uppnådde' 70 års ålder, undfå afsked med Lönens bibehållande såsom lifstids-pension, skall likväl någon ändring i ofvannämnde stadgande icke blifvit gjord; men då Revisorerne funnit, att under åren 1817 och 18x8 någre Enkor blifvit på denne Stat inflyttade och såsom årlig pension, tillagcle en del utaf de löne-belopp, deras män å samma Stat i sin lifstid innehaft, samt en sådan disposition af hvad som, vid männens afgång, bordt besparas, alltså icke syntes Öfverensstämmande med Indragnings-Statens ändamål af dess successiva minskning, hafva Revisorerne ansett sig böra härå fästa Riksens Högh Ständers uppmärksamhet.
2o6 Stats-Utskottets Betänkandem I anledning häraf, har Kongl. StatsContoiret, uti dess öfver åberopade underdåniga Utlåtande af den 8 Februarii 1821 yttrat, att de på Indragnings-Staten, åren 1817 och 1818, uppförde Enkor efter Generalen m. m.
Friherre af Klercker, vice Presidenten Fahnehjelm, Landshöfdingen Warberg, General-Majoren af Klercker, samt Stats-Secreteraren Kökeritzi betraktande af deras afledne mäns förtjehster och efterlemnade knappa tillgångar, såsom pension, erhållit en del af dessas på IndragningsStaten innehafde Lone-belopp med undantag af vice Presidenten Fahnehjelms Enka som, utan afkortning, fortfarande fått åtnjuta de Mannen i lifstiden tillagde 5oo R:dr, samt att, efter Kongl.
Stats-Contoirets tanka, här sålunda inträffat hvad Revisorerne ansett öfverensstämma med nämnde Stats ändamål, eller dess successiva förminskning, enär största delen af hvad Männen uppburit, vid deras död, och återstoden vid Enkornes afgång, upphör.
Stats-Utskottet anser deremot afsigten med de af Riksens Ständer så väl vid 18ro års Stats-reglering, som vid sednare Riksdagar i afseende på Indragnings-Staten bestämde grunder och meddeldte föreskrifter, otvifvelagtigt hafva varit den, att de å samma Stat redan uppförde eller likmätigt Författningarne ytterligai’e upptagande pensionsbelopp böra, vid innehafvarnes afgånd, be - Stats-Utskottets Betänkanden.
207 stämdt försvinna.
Då Riksens Ständer derjemte så väl under Riks-Statens 7:de hufvud-Titel till pensioner för Ämbets- och Tjenstemäns i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn, anslagit en Summa af 36,000 R:dr, äfvensom under 8.‘de Hufvud-Titeln beviljat 100,000
R:dr för att, efter Kongl. Maj:ts Eget
Nådiga godtfinnande, användas till förefallande utgifter, som under RiksStatens öfrige Titlar ej kunna hänföras; samt härtill äfven kommer att Riksens Ständer vid sednaste Riksdag, i anledning af de år 1817 församlade Revisorers anmärkningar om å origtige Titlar anviste Pensionsbelopp, uti underdånig skrifvelse den 18 Junii 1818 anhållit, att Pensioner och Gratificationer ej mätte under andre, än de här ofvannämnde 2:ne Titlar, meddelas; så finner Utskottet visserligen, lika med Revisorerne, det ofvan anmärkte, åren 1817 och 1818, gjorde dispositioner å Allmänna Indragnings-Staten icke bordt ega rum; likväl och enär Riksens sist församlade Ständer, på sätt nyss är anfordt, i enahanda fråga inskränkt sin åtgärd till begäran af rättelse för framtiden, samt öfverflyttningen af ifrågavarande pensioner till behörig
Titel, skulle åstadkomma alltför mycken rubbning i derå redan skedde anvisningar; har Utskottet skolat tillstyrka, att vid hvad härutinnan förordnadt blifvit för denna gång må bero, men att Riksens Ständer derjemte ytterligare hos Kongl. Maj:t i underdå - ao8 Stats-Utskottets JBetänkanden. nighet anhålla, det utgifter af slik beskaffenhet hädanefter ingalunda måga å andra, än dertill bestämdt anslagne medel, anvisas.
Härnäst förekommer Revisorernes hemställan, att Kongl. Stats-Contoirets Memorial-Böcker, jemte Kongl. Ränte-Kammarens Hufvud-Böcker, måtte den i November hvarje år vara afslutade, för det nästföregångne året samt vid denna tid för blifvande Revisorer finnas att tillgå; men sorn denna fråga står i oskiljagtigt sammanhang med den om sättet för en Riks-Hufvud-Boks uppgörande; i afseende hvarpå Stats-Utskottet här ofvan förbehållit sig att utlåtande framdeles afgifva, så komma dessa bägge ärender på en gång till Riksens Ilöglofl.
Ständers pröfning och afgörande att af Utskottet anmälas.
Enligt Revisorernes tillkännagifvande, har det vid sista Urtima Riksdag, genom samtelige Riks-Ståndens bifall till Stats-Utskottets betänkande]! af den i3 Maji och i Julii 1818 tagne beslut, att Riksens Ständers Revisorers Berättelser om så väl Statsoch Riksgälds-Verken, som öfrige Verk och Inrättningar, h vilke af dem granskas, skola, efter hvarje Revisions slut, genom Revisorernas föranstaltande, till trycket befordras, icke blifvit i afseende på denna åtgärd med Berat - Stats-Utskottets Betänkanden. 30g Berältelserne om Revisionen af Stats-Verket, Allmänna Magazins-Inrättningen och de under Kongl.
Commerce-Collegii Förvaltning stående fonder, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt; i anledning hvaraf Stats-Utskottet nu får föreslå, det Riksens Högloft.
Ständer ville i underdånighet hos Kongl.
Maj:t anmäla deras, vid sista Riksdag, härom fattade heslut, med tillägg af den underdåniga önskan, att Revisorernes afgifvande Berättelser, då tiden sådant medgifver, alltid måtte i afseende på deri förekommande outredde frågor, communiceras vederbörande förvaltande Verk så tidigt, att deras Utlåtanden, på en gång med sjelfva Berättelserne, kunna Riksens Högloft.
Ständer eller deras Utskott föreläggas.
Hvad Revisorerne för öfrigt anfört angående Kongl. Slats-Contoirets förvaltnings och redningssätt, samt om förhållandet med de af särskildte Committerade uppgjorde Räkenskaper, så väl för de medel, hvilka genom Tractater med främmande Magter Riket tillflutit, som ock för Saltpeterfonden, har Stats-Utskottet funnit vara af den beskaffenhet, att någon åtgärd, i anledning deraf, icke erfordras.
Stockholm den 12 Martii i8a3. Sami. 14 2io Stats-Utskuttets Betänkanden.
N:0 41.
Ankom d. 17 Mars i8ä3.
Utlåtande, i anledning af den Berättelse, som de till StatsBanco- och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorer af Riks-Stånden år 1822 afgifvit ofver Stats-Verkets Förvaltning och Räkenskaper åren 1819 och 1820.
T^ill Stats-Utskottet hafva de Respective Riks-Stånden remitterat den Berättelse, som Riksens Högloft Ständers till StatsBanco- och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorer, den i4sistledne December, afgifvit, om då förrättad granskning af StatsVerkets Räkenskaper och Förvaltning, åren 1819 och 1820, i anledning hvaraf Utskottet har förehaft till öfverläggning de i berörde
Berättelse förekommande ämnen och får nu deröfver afgifva dess vördsamma yttrande till Riksens Högloft Ständer.
Revisorerne hafva anmält, i afseende på Stats-Verkets Inkomster, att de vid sista Statsreglering från 1819 års början förslagsvis beräknade ordinarie inlraderne i allmänhet ingått till calculeradt belopp och äfven gifvit öfverskott på det hela, samt att likaledes de Extra-Ordinarie inkomsterne, l 1 Stats- Utskottets
Bet än ka n den.
211 sarnmantagne utgjort hvad deraf är påräknadt, ehuru brister äfven under en del af desse Titllar befunnits.
Sådant hade inträffat, bland de förra eller Ordinarie Intraderne, med Mantalspenningarne, hvilka äro beräknade att ingå med 286,000 R:dr; men hvarå brustit år 1819, 8537 R:dr 38 sk. 11 rst. och 1820, 94o5 R:dr i3 sk. 11 rst., dertill Revisorerne trott orsaken vara den, att berörde Inkomst-Titul vid sista Statsregleringen upptogs till 26,000 R:dr högre än förut; och enär denna Stats-Intrad grundar sig på folkmängden, utom i Stora Kopparbergs
Län, der den utgöres i Kohl efter Markegångspris, samt alltså till sin beskaffenhet är sådan, att den må kunna till verkliga beloppet i det närmaste calculeras efter resultatet för ett och annat år, hälst förändringen i folknummern och afkortningarne för fattigdom eller på andre i författningarne medgifne grunder, icke skulle kunna verka betydlig skiljagtighet under loppet af tiden emellan Statsregleringarne, hade Revisorerne, i afseende på angelägenheten deraf, att Stats-Verkets för bestämda utgifter anordnade inkomster icke må upptagas högre, än hvartill de med visshet kunna ingå, sådant till Riksens Höglofl.
Ständers uppmärksamhet anmält, till den rättelse uti omförmälte förslagsberäkning, sorn vid kommande Statsreglering dex-af föranleddes. 3 12 Stats-Utskottets Betänkanden.
Hvad Revisorerne sålunda yttrat, anser Stats-Utskottet grundadt och skall å det uppgifne förhållandet fästa behörig uppmärksamhet, vid det förslag till beräkning af Stats-Verkets inkomster, hvarmed Utskottet nu är sysselsatt, för att till Riksens Höglofl.
Angående de af Revisorerne omförmälte så kallade Stofferingspenningar, har Utskottet inhämtat, att desse, som finnas inbegripne uti de i Riks-Staterne till 7000 R:dr om året upptagne beklädnadsmedel och varit i contant påräknade från "Westmanlands, Dahl, Uplands och Förste LifGrenadier-Regementet, under åren 1819 och 1820, till fullt belopp ingått från bägge sistnämnde Regemente!', men deremot alldeles uteblifvit från Westmanlands, och från Dahl-Regementet erlagts endast för år 1819, utgörande bristen härå för bägge åren 3385 R:dr a3 sk. 4rst>5 Och hade sådant, enligt hvad Revisorerne förmält sig kunnat utröna, härledt sig ifrån ovisshet huruvida med rätta tillämpningen af 2 §. uti Kongl, Förordningen den 3o December 1819, angående indeldta Armeens beklädnad, vore instämmande, att Stofferingspenningarne vidare ulgjordes eller ej, och i förra fallet, antingen de till Beklädnads-Directionerne eller Stats-Verkets Gassa borde lefvereras; på grund hvaraf Revisorerne hemställt det en viss föreskrift måtte till behörig efter - Stats-Utskottets Betcinkanden.
213 rättelse varda fastställd, så att, derest ifrågavarande inkomst fanns fortfarande böra utgå, Stats-Verket icke deraf komme i saknad, eller, i annat fall beräkningen af Beklädnadsmedlen såsom Stats-Intrad nedsattes, hvarjemte Revisorerne ansett det på Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande ankomma, huruvida restitution må ega rum af de SlofFeringsmedel, som emedlertid blifvit utaf en del Regementers Rotehållare erlagde.
Den åberopade 2 §. uti 1819 års Kongl.
Beklädnads-Förordning innehåller bland annat, att de Rotehållare, som sig sådant åtagit, komme att årligen till Beklädnads-Directionerne erlägga |:del af en Soldat-Beklädnads värde, uträknadt på sätt uti nästföregående §. blifvit bestämdt; men att för de Rotehållare åter, som ej velat, eller af locale oell öfrige förhållanden ansett sig icke kunna deruti ingå, utan önskade att vid Knekte-Contracternes ordalydelse förblifva, komme den penningeafgift, som, enligt samma Contract skulle i och för Beklädnaden utgöras, så väl som de så kallade Stofferingspenningarne, der de egde rum, att utgå, ej med deras primitiva belopp, utan efter förhållandet af myntvärdet den tid Contracten upprättades, sålunda, att samma afgifter förvandlades i Spannemål efter den tidens pris och Spannmålen åter att erläggas in natura eller med penningar efter Länets Markegång. 2i4 Stats-Utskottets Betänkanden.
Af detta Stadgande anser Stats-Utskottet det vara en följd, att Stofferingspenningar ej böra utgöras af de Rotehållare, hvilke på |-‘dels bidraget till Soldatens Beklädnad ingått; hvadan, och då enligt hvad Utskottet erfarit, Rotehållarne vid Dahl, Westmanlands och Uplands Regementer förklarat sig nöjde, att slikt bidrag utgöra, fngen vidare inkomst af Stofferingsmedel från desse Regementer hör påräknas, och icke heller från Första Lif-Grenadier Regementet, der, såsom upplyst blifvit, Rotehållarne med sine Soldater öfverenskommit, att desse emot en viss afgift i Spannmål, skola utgöra det bidrag, som enligt 1819 års Beklädnads-FÖrordning från hvarje Rote hör till Beklädnadens underhållande erläggas; vid hvilket förhållande billigheten äfven kräfver, att hvad vid nämnde Regementer är i Stofferingspenningar erlagdt, sedan den tid det nya Beklädnadssättet vidtagit eller från och med år 1819, bör vederbörande restitueras, så vida de inom 1825 års utgång göra sin rätt dertill gällande.
Ständer härtill bifalla, skall Stats-Utskottet ej allenast iagttaga den minskning uti inkomstberäkningen , som häraf hlifver en följd, utan äfven vid regleringen af Stats-Verkets utgifter föreslå nödige medel till ersättning åt dem, som de erlagde Stofferingspenningarne böra återfå och hvartill erfordras 4.234 R:dr 8 sk., samt dess beslut härom Stats-Utskottets Betänkanden. 2i5 hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, till den åtgärd, som deraf blifver en följd.
Hvad Revisorerne anmält, angående förhållandet med de Exlra-Ordinarie elier under namn Bevillning Stats-Verket tillhörande inkomster, skall Stats-Utskoltet lemna behörigt afseende vid Stats-regleringen; oeh beträffande de till nedsättning i beräkningen å Sjötulls-inkomsten verkande omständigheter, dels att denna inkomst i Hamburger-Banco eller Vexlar samt Silfver upptagits al pari med Svenskt Banco eller å 48 skill ingar Riksdalern, emedan Kongl.
Maj:t i Nådigt Bref den 24 November 1819 förklarat sig icke hafva funnit skäl bifalla Riksens Ständers i underdånig skrifvelse den 26 Junii 1818 gjorde hemställan, att Tulluppbörden i Hamburger-Banco målte i Räkenskaperne uppföras, med tillägg af gångbar Cours, dels ock att Coursförhöjningen å hvad i denna myntsort influtit utöfver det belopp, som efter enahanda beräkningsgrund blifvit disponerad för Statsutgifter och alltså återstått att i Svenskt mynt förvandla, icke upptagits såsom inkomst af Tullen, utan särskildt ingått bland öfverskotten å intraderne i allmänhet; anser Utskottet, med erkännande att den af sednaste Riksens
Ständer föreslagne uträkning af hvarje pris tili den dagens Cours, då den in- eller utgick, skulle, på sätt Kongl. Maj:ts åberopade Skrifvelse!' afse, 216 Stais-Utskottets Betänkanden. blifva alltför complicerad, den af Riksens Ständer härmed åsyftade uti Statistiskt hänseende ganska vigtiga upplysning om anslagens mer eller mindre tillräcklighet och möjligaste redighet i Räkenskaperne, kunna derigenom erhållas, att Stats-Verkets alla, så väl inkomster som utgifter i Hamburger Banco i Riksstaterne och de till grund derföre liggande räkenskaper debiteras och redovisas efter en viss Cours, som vid hvarje Riksdag bestämmes, samt elen uppkommande skillnaden emellan samma Cours och den Medel-Cours för året, som finnes gällande då inkomsten eller utgiften inträffar, iagttages uti den generella årliga liqviden emellan Stals- och Riksgälds-Verken, medelst Stats-Verkets godtgörande för hvad Medel-Coursen öfverstiger den fastställda, hvaremot Riksgälds-Verket tillkommer öfverskotlet, som vinnes på den fastställde Coursell utöfver Medel-Coursens belopp; och lärer hos Kongl, göras underdånig anhållan, att vederbörande måga anbefallas att sådant ifrån nästa års böl jan behörigen iagttaga.
Hvad Revisorerne anmält, angående en till Stals-Verket influten tillfällig inkomst, som blifvit använd till understöd för Theatrarne i Ilufvudstaden, har Stats-Utskotlet i enlighet med föreskriften uti 3o §. af Riksdags-Ordningen till Conslilutions-Utskoltets åtgärd öfverlemnat.
Släta- Utskottets Betänkanden.
217 Vid 1822 års
Revisions-förrättning har jemväl förekommit, att en Summa af 5,574 R:dr 87 sk. 3 rst., som vid Tull-Verket influtit genom en Finska Fartyg ålagd afgift alt användas vid Åbo Akademi-Byggnader, blifvit, af den anledning att den icke kunnat påräknas bland Stats-Verkets tillgångar, enligt Kongl. Brefvet d. 9 October 1811 afsatt till en Extra Pensionsfond för fattiga Enkor samt uti Riksgälds-G011- toiret förräntad, för att efter Kongl.
Maj:ts Nådiga föreskrifter disponeras, hvilket ock sedermera skett, så alt medlen, utan att i Kongl. Stats-Contoirets Räkenskaper upptagas, förvaltats af Kongl.
Räntekammaren, samt åtskillige enkor och barn årligen fått af den dit influtne räntan uppbära dem beviljade Gratificationer; men som, enligt grunderne för Stats-regleringen vid 1809 och 1810 årens Riksdag, Stats-Verkets alla tillgångar utan undantag böra till redovisning i dess räkenskaper upptagas, för att under de fastställde Utgifts-Tittlarne, deribland den 7:de innefattar anslag till Pensioner för fattiga enkor och barn, i stadgad ordning disponeras, samt någre särskildta fonder af Statsmedlen icke måga samlas, hafva Revisorerne yttrat den tanka, att ifrågavarande särskildt förvaltade medel, utgörande vid 1820 års slut 5,760 R:dr i Capital, jemte 24 R:dr 33 sk. 9 rst. behållen ränta, borde bland Stats-Verkets tillgångar ingå och redovisas, hvaremot de 218 Stats-Utskottets Betänkanden. personer, som erhållit Kongl. Majrts
Nådiga försäkran, att utaf Räntemedlen njuta årligt understöd och hvaraf beloppet utgjorde 282 R:dr 24 sk., i stället syntes böra tillgodonjuta denna förmon uppå något af redan varande Statsanslag.
Hvad af Revisorerne sålunda anfördt och föreslagit blifvit, i afseende på denna af Statsmedel samlade fond, anser Stats-Utskottet på förenämnde grunder sig böra till bifall föreslå, så att i följd häraf fondens behållning må med Stats-Yerkets öfrige tillgångar sammanslås och de derå anviste Pensions-beloppen deremot öfverföras på Allmänna Indragnings-Stater, för att vid innehafvarnes afgång upphöra och Staten besparas ; och lära Riksens Höglofl.
Ständer dess beslut härom hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla , för att derå vinna behörig verkställighet.
Hvad beträffar det af Revisorerne anmälte förhållande med dispositionen af de sedan 18 ig års början influtne medel för Krut, som blifvit till export försåldt, så har Utskottet trott sig ej böra något särskildt yttrande häröfver meddela, utan får hänvisa till hvad dess utlåtande öfver 1820 års Revisions-Berättelse rörande der förekommande enahanda fråga innehåller.
Angående Stats-Verkets utgifter i allmänhet, om hvilke Revisorerne åberopat Stats-Utskottets Betänkanclen.
219 särskildt upprättade och af trycket utgifne Tabeller, såsom utvisande dispositionerne under Riks-Statens Nio Hufvud-Tittlar och Allmänna 1'ndragnings-Sta ten, jemte de för öfrigt af hesparingarne under dessa Tittlar eller ock af Öfverskottsmedlen förskjutne utgifter samt Siats-Verkets skuld lill Riksens Ständers Banque, hafva Revisorerne, med yttrande, att de å Kongl. Räntkammaren anordnade utbetalningar funnits i behörig ordning verilicerade, anmält åtskillige omständigheter vid dispositionen, som föranledt att fästa deras närmare uppmärksamhet.
Dervid förekomma först användandet af de 5oo,ooo R:dr B:co utaf den å Riksgälds -Contoiret af Riksens Ständer sista Riksdag, enligt deras underdåniga skrifvelse den i5 Junii 1818 och 11 §. i RiksdagsBeslutet den 21 i samma månad, ställde Creditiv-Summa i sammanhang hvarmed stöde den af Revisorerne gjorda anmälan, att Kongl. Maj:t, vid reglering af militairutgifterne för åren 1821 och 1822 funnit Stats-anslagef för Försvars-Yerket och de å Creditiv-medlen gjorde anvisningar vara otillräcklige samt derföre anbefallt Kongl. Krigs-Collegium och Förvaltningen af Sjö— ärenderne så ställa betalningsvilkoren för de upphandlingar, som under loppet af nämnde år borde verkställas, att en mot bristen i tillgångarne svarande erforderlig Summa, utgörande, sedan 1821 års lefve - 210 Stats-Utskottets TBetunkauden. ranser voro godtgjorde, tillsammans för Armeen och Flottorne 158,276 R:dr 6 sk. 5 rst. icke förr än år ioaö hehofde erläggas och nödige medel dertill i det underdåniga Stats-Projectet för samma år upptaga.