Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, som jemväl funnit nödigt att indelta arméens tillgångar, så vidt de ej redan utgjordes af kontanta anslag eller medel, blefve till sitt värde, så noga som möjligt, kända, för att derefter måtte kunna bestämmas det ytterligare kontanta belopp, som erfordrades lör den lönereglering, hvilken Kongl. Majit, sedan armé-organisationen förut pröfvats, kunde komma att föreslå Rikets Ständer, har af sådan anledning begärt de för uppskattning af arméens boställen erforderliga medel, hvaröfver Utskottet kommer att, under punkten 56 här nedan afgifva yttrande; men då emellertid någon förändring i afseende på aflöningen för de militära tjenstemän, för hvilka nuvarande anslag till löneförbättringar vid indelta arméen vore afsedt, nu icke kunde ega rum, har Kongl. Majit föreslagit, att berörda anslag måtte, jemväl efter nu löpande statsregleringsperiods utgång, tills vidare få utgå med oförändradt belopp och enligt förut meddelade föreskrifter.
Ehuru meningarne om lämpligaste sättet att anordna aflöningen åt befälet vid indelta arméen ännu icke kunnat förenas, lärer dock å alla sidor medgifvas, att aflöningen för en del subalternofficerare och underofficerare tarfvar förbättring, och då denna icke eller nu kan åstadkommas genom en slutlig reglering af aflöningen i dess helhet, derför hinder fortfarande möta, anser Utskottet, att Rikets Ständers yttrande vid sista riksdagen icke numera, sedan frågans fullständiga pröfning icke länge lärer komma att fördröjas, bör utgöra anledning för Rikets Ständer att undandraga sig att, på sätt som allt sedan 1856—1858 årens riksdag egt rum, bereda utväg för afhjelpande af de mest påtagliga ojemnheterna i befälets och underbefälets aflöningsförhållanden; hvadan Utskottet hemställer, a) att Rikets Ständer äfven för år 1867 anvisa ett belopp af 100,000 R:dr att för nämnda ändamål användas, i enlighet med de för detta anslags fördelning hittills följdä grunder.
State-Utskottets Utlåtande N:o 51. 11 Härvid har Utskottet jemväl till behandling förehaft en af Riksdagstid 1- inägtigen Gustaf Bjerkander inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 24), deruti motionären föreslagit, att enär det vore temligen väl bekant, att indelta arméens tillgångar, synnerligast af utarrenderade boställen, vore så stora, att de icke allenast försloge till löneförhöjningarne, utan derjemte lemnade ett högst, betydligt öfverskott, ända till 50 å 80 procent af de bestämda lönerna, hvilket fördelades på hela korpsen från och med den högste till och med den lägste af befälet, hvarigenom deras löner blefve vida högre än som Rikets Ständer bestämt, Rikets Ständer måtte besluta, att alla af militiestatens utarrenderade boställen utgående arrenden hädanefter skola ingå till statsverket, och att de löntagare, som icke innehafva boställen, sedermera må erhålla sina bestämda löner af Staten, sedan utredt blifvit, huruvida icke regementenas öfriga disponibla tillgångar dertill förslå.
På sätt Utskottet i näst föregående moment antydt, torde den slutliga pröfningen af frågan om indelta arméens lönereglering inom en icke aflägsen framtid vara att förvänta; vid hvilket förhållande och då den utredning, som för afgifvande af hufvudsakligt yttrande öfver motionärens förslag vore erforderlig, nu icke kan af Utskottet åstadkommas, detsamma synts
Utskottet icke böra till någon särskild framställning från Rikets Ständers sida föranleda; och får i följd häraf Utskottet hemställa, b) att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Värfvade årméen. 8:0.
Sedan, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, större eller mindre brister i anslagen till Garnisons-regementenas kokinrättningar årligen uppstått och blifvit hos Kongl.
Maj:t till ersättande anmälda, samt Kongl.
Maj:t genom nådigt Bref den 30 Augusti 1864 anbefallt
Krigs-kollegium att föreslå de förhöjningar i anslagen, som, i följd af de förändrade förhållanden, hvilka gjort sig gällande genom tillämpningen af den nya provianteringsstaten för värfvade arméens manskap af den 10 November 1863, kunde vara af behofvet påkallade, hade Krigs-kollegium, efter vederbörandes hörande, anmält de tillökningar i kokinrättningsanslagen, som för de särskilda regementena och korpserna blifvit begärda; och har Kongl. Maj:t, efter pröfning af de sålunda anmälda anspråken för Lifgardet till häst, föreslagit för detta regemente en förhöjning af 900 Riksdaler.
Då behofvet af förhöjning uti ifrågavarande anslag, hvilket redan tillförene skall varit otillräckligt, ytterligare ökats genom den förbättrade mathållning, hvartill Rikets sist församlade Ständer anvisat medel, har Utskottet icke tvekat att tillstyrka beviljande af de derför erforderliga belopp; men enär, vid jemförelse af samtliga, på sätt här nedan omförmäles, nu gjorda framställningar om ökade anslag för kokinrättningskostnader, det visat sig att dessa anslagsbehof vid särskilda värfvade regementen och korpser ej i någon mån äro beräknade efter truppernas olika nummerstyrka, samt då för Utskottet tillgängliga handlingar icke lemna någon ledning för bedömande, huruvida detta förhållande må vara föranledt af 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. mer eller mindre ändamålsenliga anordningar, åsidosättande af nödig sparsamhet eller andra omständigheter, synas de uti ifrågavarande hänseende begärda anslagsbelopp för närvarande och intilldess fullständig utredning i frågan vunnits, icke böra å ordinarie stat uppföras; hemställande alltså Utskottet, a) att Kongl.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning må på det sätt bifallas, att det äskade beloppet, 900 Riksdaler, såsom extra anslag för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisas; och b) att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl.
Maj:t ville från vederbörande infordra och för nästkommande riksdag låta framlägga fullständig utredning i afseende på det du anmälda behofvet af förökade anslag för bestridande af kokinrättningskcstnader vid värfvade regementen och korpser. 9:o.
Likaledes har Kongl. Majit i detta regementes anslag till kokinrättning skostnader äskat en förhöjning af 900 Riksdaler.
— Anslaget utgör för närvarande endast 800 Riksdaler och Utskottet tillstyrker, under åberopande i öfrigt af hvad i nästföregående punkt blifvit anförd t, att det äskade beloppet, 900 Riksdaler, må för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisas. 10:o. Svea Lifgarde.
För detta regemente, hvars nuvarande anslag till kokinrättning skostnader utgör 1,500 Riksdaler, har Kongl.
Majit begärt förhöjning i samma anslag med 500 Riksdaler; tillstyrkande Utskottet, att äfven denna nådiga framställning måtte af Rikets Ständer på det sätt bifallas, att beloppet, 500 Riksdaler, såsom extra anslag å Riksgälds-kontoret anvisas. 11:0.
Jemväl för detta regemente har Kongl. Majit begärt ett med 250 Riksdaler ökadt anslag till kokinrättningskostnnder, så att detta, i stället lör 2,250 Riksdaler, komme att utgöra 2,500 Riksdaler; hemställande Utskottet, att den äskade summan, 250 Riksdaler, må beviljas, att år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå. 12:o.
Svea, Göta oell Wendes Artilleri-regementen. a) Till lönförhöjning åt verkmästaren vid Svea Artilleri-regementes tygstat, har Kongl. Majit äskat ett belopp af 2,000 Riksdaler.
Af Statsråds-protokollet inkemtas, att, sedan aflöningen för verkmästaren å Svea Artilleri-regementes tygstat vid 1856—1858 årens riksdag blifvit bestämd till 1,000 Riksdaler, artilleri-verkstäderna och de arbeten, som derstädes utfördes, Stats-Utskottets Utlåtande N-.o 51.
13 vunnit en erforderlig, mångfaldig och högst betydlig utvidgning, till följd hvaraf hos den person, hvilkens åliggande det vore att dessa arbeten närmast tillse, ordna och leda, fordrades sådana kunskaper och insigter, att med nuvarande lön någon fullt lämplig och för verkmästaregöromålens ordentliga skötande skicklig person icke kunde erhållas, helst de vilkor, enskilde verkstadsegare numera beviljade sina verkstadsföreståndare, vida öfverstego detta lönebelopp; och då det måste vara af vigt att för denna magtpåliggande befattning alltid kunna påräkna fullt skicklig och lämplig person, hemställer Utskottet, att den begärda anslagstillökningen måtte af Rikets Ständer beviljas. b) Vidare har Kongl. Maj:t under denna titel föreslagit uppförande af ett årligt anslag å 4,000 Riksdaler till resestipendier åt artilleri-officerare.
Beträffande denna fråga hade, enligt hvad Statsråds-protokollet innehåller, Generalfälttygmästaren och Chefen för artilleriet, bland annat, anfört, dels att artilleriets materiel vore, om ordet toges i vidsträckt bemärkelse, af så stor omfattning och att besvarandet af dithörande frågor fordrade insigt i så många olikartade kunskapsgrenar, att man dervid ofta måste vädja till andras erfarenhet, hvilket i mindre stater alltid blefve händelsen, när frågan vore af den natur, att dess lösande på experimentel väg fordrade stora tillgångar; dels ock att, ehuru uppfinningar af värde visserligen numera icke länge kunde undgå att blifva föremål för offentligheten, och så förtjenstfull en del af den utländska militär-litteraturen än ock vore, en på denna väg inhemtad kunskap alltid torde komma att stå tillbaka för den erfarenhet, som vunnes när man vore i tillfälle att på stället undersöka förhållandet; och då, särdeles med hänseende till de stora och hastiga förändringar artilleri-materielen under de sednaste åren undergått, det måste vara af stor vigt, att artilleri-officerare beredas tillfälle att i främmande länder inhemta kännedom om vapnets utveckling, torde derför erforderliga medel böra anvisas; men, enär, på sätt af Statsråds-protokollet vidare inhemtas, utaf den nu begärda summan endast 3,000
Riksdaler beräknats såsom tillgång för resestipendier, under det återstoden, 1,000 Riksdaler, skulle användas i mån af behof, då till följd af inom vapnet inträffade förhållanden sakkunnig person ansåges böra beordras att i särskildt uppdrag afresa till utlandet, har Utskottet, då Kongl.
Maj:t icke lärer sakna tillgång för anvisande af dylika tillfälliga reseunderstöd, ansett anslaget böra till 3,000 Riksdaler inskränkas; hvadan Utskottet tillstyrker, att Kongl. Majits ifrågavarande nådiga framställning måtte i den mån bifallas, att till resestipendier för artilleri-officerare beviljas ett årligt anslag af 3,000 Riksdaler. c) Af ofta åberopade Statsråds-protokoll inhemtas jemväl, hurusom, med hänseende till olämpligheten af de målskjutningsplatser, som för närvarande vore för de särskilda artilleri-regementena upplåtna, Generalfälttygmästaren i underdånighet föreslagit, att artilleribefälets skjutöfning ar. hvilka hittills verkställts af hvarje regemente särskildt, framdeles måtte få utföras gemensamt å en för sådant ändamål lämplig plats, samt att dessa öfningar, hvilka skulle bivistas, under en regementsofficers befäl, af så många kapitener och examinerade subaltern-officerare, som den öfriga tjenstgöringen tilläte, finge taga sin början efter vapenöfningarnes slut och fortfara två, högst tre veckor.
Derigenom skulle en årlig skjutskola uppstå, hvarest den tid, som ej upptoges af öfningarne på fältet, borde, såsom vid arméens skjutskolor eger rum, enligt bestämd plan fördelas mellan föredrag i såväl theoretiska som tekniska delar af artilleri-vetenskapen, samt beräkningar af de 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. vid skjutningarne erhållna resultat, grafiska konstruktioner, m. m.: och skulle dessa öfningar, på sådant sätt anordnade, enligt Generalfälttygmästarens tanke särdeles väl uppfylla sin bestämmelse och derjemte medföra andra för vapnet väsendtliga fördelar.
Då emellertid ett sådant tillfälligt vistande under kortare tid å annan ort, än den vanliga, alltid skulle för de officerare m. fl., som kunde komma att till deltagande i dessa öfningar beordras, medföra ökade lefnadskostnader, hade Generalfälttygmästaren ansett billigheten fordra, att någon godtgörelse derför dem bereddes genom erhållande af dagtraktamente under kommenderingstiden samt skälig rese-ersättning, den sednare beräknad enligt den för Statens jernvägar gällande tarif.
Den häraf uppkommande kostnad, tillhopa med åtskilliga andra utgifter, utgjorde, enligt förslagsvis uppgjord beräkning, omkring 5,000 Riksdaler årligen; dervid dock borde tagas i betraktande, att, genom ett samfäldt utförande af skjutöfningarne, besparades två tredjedelar af den ammunition, äfvensom af materialier och öfriga effekter, som erfordrades då samma öfningar anställdes å tre särskilda platser, hvilken besparing skulle, isynnerhet då fråga blefve om skjutning med kanoner af större kaliber, uppgå till ganska betydlig del af nämnda summa; och har i anledning häraf Kongl. Maj:t nu af Rikets Ständer äskat för artilleri-befälets skjutöfningar ett anslag af 5,000 Riksdaler årligen.
Då de föreslagna skjutöfningarne böra verksamt bidraga till utbildande af artilleriets krigsdugligbet, tillstyrker Utskottet, att ett anslag af 5,000 Riksdaler måtte för berörda ändamål å artilleriregementenas stat uppföras. d) Till traktamentsersättningar, transportkostnader med flera utgifter för Göta Artilleri-regementes exercis- och skjutöfningar på dess nya mötesplats
Tånga hed har Kongl. Maj:t begärt ett anslag af 3,500 Riksdaler årligen.
Detta anslagsbehof är föranledt deraf, att omförmälda mötesplats, hvilken, efter det Kronan blifvit af egaren till regementets förra exercis- och målskjutningsplats
Dösebacka hed derifrån uppsagd, måst för ändamålet inlösas, är belägen vid Wårgårda jernvägsstation på ett afstånd af 6,2 mil från regementets hufvudstation; och hemställer vid sådant förhållande Utskottet, att förevarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas. e) I likhet med hvad för öfriga värfvade regementen egt rum, har Kongl. Maj:t jemväl för de tre artilleri-regementena samt fyrverkarekorpsen begärt förhöjning i anslagen till kokinrättning skostnader, så att dessa skulle komma att utgöra för Svea Artilleri-regemente 3,000 Riksdaler i stället för 1,950 Riksdaler, för Göta Artilleri-regemente 2,300 Riksdaler i stället för 1,500 Riksdaler, för Wendes Artilleri-regemente 1,750 Riksdaler i stället för 1,400 Riksdaler samt för Fyrverkarekorpsen 450 Riksdaler i stället för 375 Riksdaler, eller en sammanlagd tillökning af 2,275 Riksdaler.
Under åberopande af hvad under punkten 8:o härofvan finnes i ämnet anfördt, tillstyrker Utskottet, att de ifrågavarande anslagsbeloppen, tillhopa 2,275 Riksdaler, må såsom extra anslag för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisas.
I händelse af Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet nu för Svea, Göta och Wendes Artilleri-regementen tillstyrkt, kommer det kontanta Riksstats-anslaget för dessa regementen, nu upptaget till 751,785 Riksdaler 5 öre, att höjas till 765,285 Riksdaler 5 öre.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. 15 13:o. Ingeniörkorpsen. a) Sedan hittills, uppå Kongl. Maj:ts förnyade framställningar till Rikets Ständer, medel blifvit anslagna till tvänne af de tre kompanier ingeniörtrupper, som enligt den nu antagna planen skulle bilda en pontonierbataljon, har Kongl. Maj:t, i anseende till nödvändigheten af denna bataljons fullständiga ordnande, begärt att för det tredje kompaniets uppsättande till lika styrka med hvartdera af de förut befintliga kompanierna eller 120 man samt med enahanda befälspersonal äfvensom för ett numera oundvikligt, nödigt befäl vid bataljonens stab måtte beviljas följande anslag, nemligen: för stabens aflöning 7,321 R:dr 25 öre, för kompanibefälets aflöning 9,916
R:dr 25 öre, för truppens aflöning och underhåll m. m. 13,612 R:dr 84 öre, hvarunder vore inbegripen naturaspanmål 1,518,720 kubikfot, samt dessutom till underhåll af beklädnads-, remtygs-, utrednings- m. fl. persedlar årligt anslag af 10,504 R:dr 50 öre, att tilläggas anslaget för Försvarsverket i allmänhet; och till truppens första anvärfning ett extra anslag af 5,400 R:dr, hvaremot, till bestridande af öfriga kostnader för det nya kompaniets första uppsättning, medel kunde beredas inom ofvanberörda anslagsbelopp.
Då det synes vara af vigt att pontonierbataljonen erhåller den, i den primitiva planen afsedda fullständighet, utan hvilken den icke lärer motsvara arméens behof af dylika trupper, tillstyrker Utskottet, dels att Rikets Ständer måtte bevilja de af Kongl.
Maj:t för bildande af ett tredje kompani ingeniörtrupper samt till aflöning åt den vid pontonierbataljonen nödiga stab begärda belopp, tillhopa 30,850 R:dr 34 öre årligen, deruti inbegripen naturaspanmål 1,518,7 kubikfot, att å anslaget för Ingeniörkorpsen uppföras; dels att till första anvärfningen af truppen vid nämnda kompani måtte å Riksgälds-kontoret anvisas ett anslag för en gång af 5,400 R:dr; och dels att Rikets Ständer måtte medgifva, att öfriga kostnader för det nya kompaniets första uppsättning måtte få bestridas af den nu beviljade ordinarie anslagsförhöjningen; och kommer Utskottet att härnedan bland anslagen till “Försvarsverket i allmänhet“ yttra sig angående den till underhåll af beklädnads-, remtygs- och utredningsm. fl. persedlar äskade summa. b) Sedan, i fråga om pontonier-///aterielen, hvaraf för närvarande funnes två äldre eqvipager med pontoner samt ett nytt med pontoner af jern, alla med tillhörande rid- och anspannspersedlar, chefen för Ingeniörkorpsen, som ansett det vara af största vigt, att de ännu felande tre eqvipager snart anskaffades, hos Kongl.
Maj:t anhållit att medel härtill måtte varda anvisade med 180,000 R:dr, för hvilken summa berörda eqvipager med full utredning kunde anskaffas, kar Kongl. Maj:t nu äskat anslag till endast ett eqvipage med 60,000 R:dr.
Då det synes angeläget att denna vigtiga materiel, i den mån tillgångarne medgifva, kompletteras, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte till ett krigsbrygge-eqvipage å Riksgälds-kontoret anvisa ett anslag för en gång af 60,000 R:dr. c) För den vid Ingeniörkorpsen anställde vaktmästaren har Kongl. Maj:t föreslagit en aflöningsförhöjning af 50 R:dr; och då denne vaktmästare under sed - 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. nare åren fått betydligt ökad tjenstgöringsskyldighet samt hans lön, som för närvarande utgör 450 Ridr årligen, genom den föreslagna förhöjningen komme att motsvara den åtskilliga likartade betjente vid sistlidna riksdag tillagda aflöning, hemställer Utskottet, att ifrågavarande löneförhöjning, 50 R:dr årligen, måtte af Rikets Ständer beviljas.
Blifvande, i händelse Rikets Ständer godkänna hvad Utskottet under mom. a) och c) härolvan tillstyrkt, Ingeniörkorpsens anslag, nu utgörande, naturaspanmålen inberäknad, 139,085 R:dr 17 öre, förhöjdt till 169,985 R:dr 51 öre. 14:o.
Till lega m. m. för ytterligare behöfliga exercishästar vid pontonierbataljonen, har Kongl. Majit begärt i ofvannämnda anslag en tillökning af 3,064 R:dr 6 öre; och får, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till uppsättning af ett tredje kompani ingeniörtrupper, Utskottet tillstyrka, att den äskade anslagstillökningen måtte af Rikets Ständer beviljas. 15:o. Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar.
Vidare har Kongl. Majit föreslagit att four agering skostnaden för nyssnämnda pontonierbataljonens nya exercishästar måtte få bestridas af detta förslagsanslag utan att någon förhöjning i detsamma ifrågakomme; hemställande Utskottet, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet under nästföregående punkt tillstyrkt, att förevarande nådiga framställning måtte vinna Rikets Ständers bifall. 16:0.
Mathållningen för manskapet vid Garnisons-regementena.
I sammanhang med väckt fråga om tillökning i den mellan exercistiderna tjenstgörande styrkan vid artilleritruppen af Gotlands Nationalbeväring har Kongl. Majit äskat förhöjning i förevarande anslag med 1,850 Ridr; men då Utskottet, som under nästföljande punkt afgifvit, yttrande öfver förstberörda förslag, dervid hemställt, att detsamma icke måtte af Rikets Ständer bifallas, får, under förutsättning att denna Utskottets hemställan af Rikets Ständer godkäunes, Utskottet tillstyrka, att förevarande anslagstillökning icke må af Rikets Ständer beviljas.
Beväringen. 17:o. Gotlands Nationalbeväring.
Sedan Militärbefälhafvaren på Gotland, i fråga om Artillerikorpsens stamtrupp, hvilken utgjordes af det från Svea Artilleriregemente till Nationalbeväringen öfver - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. 17 öfverflyttade depötkompani, dels erinrat att afsigten dermed syntes hafva varit att den värfvade stamtruppen skulle danas till en elitkorps och blifva en föresyn för beväringsmanskapet, samt att truppens bildning ieke allenast skulle omfatta det rent maskinmessiga af artillerivapnet, utan äfven afse danandet af befälsämnen i allmänhet, så vidt detta kunde åstadkommas, dels ock, enär, enligt nu gällande föreskrifter, af stamtruppens styrka, 75 man, endast 34 man emellan exercistiderna skulle blifva i tjenstgöring, men detta fåtal af den tjenstgörande styrkan lagt oöfverstigliga hinder i vägen för utförandet af nyssnämnda afsigt, af detta och i öfrigt anförda skäl, i underdånighet anhållit, att tjenstgörande styrkan måtte få förökas med 26 man; så- har Kongl. Majit, som på det artillerikorpsens stamtrupp måtte kunna uppfylla sitt ändamål af en elitkorps, sorn kunde genom sin större krigsbildning tjena till föresyn för beväringen, ansett nödigt att den emellan exercistiderna tjenstgörande styrkan blefve ökad med 26 man, eller från 34 till 60, nu föreslagit, att till bestridande af de häraf uppkommande kostnader måtte beviljas nedannämnda anslag, beräknade med ledning af den utaf Krigs-kollegium i afseende å berörda kostnader meddelade utredning, nemligen: för manskapets aflöning och till brödkorn under den ökade tjenstgöringstiden 2,491 R:dr 10 öre, med derunder inberäknade 418 kubikfot 1 kanna spanmål; för bestridande af samina manskaps mathållningskostnad, 1,850 R:dr, att tilläggas anslaget till “mathållning för garnisonsregementena1', och till beklädnadsslitningsersättning 1,497 R:dr, att tilläggas anslaget för “Försvarsverket i allmänhet".
På sätt under mom. d) kärnedan finnes omförmäldt, har Kongl.
Majit jemväl väckt fråga om uppförande af en kasern för ifrågavarande trupp; och då Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att för närvarande anvisa medel för en sådan byggnad, samt, enligt ett bland Utskottet delgifna handlingar befintligt syneinstrument, den åt truppen upplåtna kasern vid den 5 December 1861 hållen besigtning förklarats vara oduglig för 75 man, men kunna, efter förutgången ändamålsenlig och fullständig reparation och förändring, rymma 35 man, har Utskottet, enär således berörda kasern icke torde lemna utrymme för hela den nu till ständig tjenstgöring föreslagna styrkan af 60 man, funnit sig böra hemställa, att Kongl.
Maj:ts förevarande nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas.
Det af Kongl Maj:t jemväl begärda anslag till bestridande af ökad mathållningskostnad har Utskottet redan under punkten 16:o härofvan till pröfning förehaft och i fråga om förhöjningen i beklädnadsslitningsersättning kommer Utskottet att under punkten 19:o härnedan meddela yttrande.
Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit, att, för fyllande af behofvet utaf ökadt antal exercishäslar för artilleriet å Gotland, det å nationalbeväringens stat nu uppförda anslag 750
R:dr till lega för exercishästar måtte förhöjas med 750 R:dr.
Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade militärbefälkafvaren underdånigst anmält, att det hittills å staten uppförda anslaget, hvilket ursprungligen varit beräknadt till tre dagars exercis med anspända pjeser under beväringsbatteriernas batterimöten, visat sig otillräckligt, så att, med anledning af ökadt pris på legan för hvarje häst, förknappadt antal hästar för pjeserna måst begagnas.
Då detta sätt att anspänna kanonerna af flera skäl vore mindre lämpligt och dessutom, i anseende till beväringens förändrade indelning, artilleriets styrka Bih. till 71.
Prot. 1865 Sf 1866. 4 Sami. 1 A/d. 19 Haft. ' 3 18 Stais-Utskottets Utlåtande N:o 51. komme att i allmänhet öfvas efter den för vapnet fastställda effektiva numerär, erfordrades, enligt noggranna beräkningar, i berörda anslag en förhöjning af 250 Ridr.
Derjemte och som artilleriets stamtrupp borde blifva ett mönster för beväringsbatterierna, hade militärbefälhafvaren ansett denna stamtrupp böra öfvas i sex dagars exercis med anspända pjeser, utöfver den öfning, den tillsammans med beväringsmanskapet erhåller, och komme legan för nödiga hästar härtill, enligt uppgjorda beräkningar, att uppgå till 500 Ridr.