Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skogar och allmänningar, med undantag af de for Flottornes eller andra Kronans behof nödige samt sådane, hvartill antingen menigheter eller enskilde kunna ega .någon, laglig rätt, och hyilket genom be - Underdåniga Skrifvelser.
40g horig undersökning bör utredas, måga uppå öppen Auktion till dea mestbjudande under Skatteinanna rätt försäljas: 2.
Att årliga räntan bestämmes till minst 6 skillingär
Banko för hvarje tunneland skog eller jord, hvarunder det icke må försäljas; Och att någon annan Skattläggning härå till räntans bestämmande icke må ega rum, ej heller några frihetsår : 3.
Skatteköpskillingen bör erläggas mert §ex gånger den ränta, hvarå högsta anbud göres vid Auktionen för hvarje tunneland skog eller jord ; och att ej mindre den årliga räntan än Skatteköpskillingen skall beräknas i Spanmål efter ett medeltal af Länets Markegångspris under de vid köpet näst förflutna
xo åren ; Börande äfven nöjaktig säkerhet ställas för årliga räntans utgörande och för Skatteköpskillingens riktiga erläggande: 4.
Att Skatteköpskillingen må få utibetalas på 6 år, eller ock kortare tid, allt efter omständigheterne , suna dock böra ankomma på Ed.
Kongl, Majas Nådiga pröfning för hvarje serskildt fall, der något undantag kan ega rum : 5.
Att Auktionerne böra ske på en och samma dag uti Kongl, Kaminar-Collegium och BandsKansliet i Orten samt å det närmast till Skogen belägna Tingsställe, sedan Kungörelser derom blifvit utfärdade inom Länet och angränsande Jiän samt nti allmänna Tidningarne : b. Att Lasdshöfdingen eger föreslå sam^ Karnmar-Coliegium pröfva och fastställa i huru många tunnlasd hvarje utrop vid Auktionen bör ske:
Underdåniga Skrifvelser'. 7.’ Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker böra helt och hållet fredlysas samt, sa forti sig göra låter, afmätas, der sådant redan icke skett: 8.
Att de Skogar och Allmänningar, som ej ännu enligt 1805 års Skogs-Ordning blifvit afVittrade, böra skyndsamt frånskiljas enskildes egor samt förses med lagliga Prör och Rågångar t g. Att Mulbets-rättighet och så kallade Fäbodställen, som å desse Skogar och Allmänningar af ålder varit Jordegare eller Boställshafvare , med eller utanyxbörd, tillerkända, böra dem ersättas med så många tunneland skog och mark i vederlag, som efter mätismanna ordom pröfvas deremot svarande; och att de böra för dessa för.- måner skattläggas till årlig afgift, så framt ej desamma redan vid hemmanets skattläggning finnas tagne i beräkning, i hvilket fall någon serskild afgift derför nu icke må ega rum: 10.
Att Innehafvare af hemman, torp och lagenheter på desse Allmänningar med Stubbe- och Röjselrätt, enligt Riksens Ständers Beslut vid 1809 och 1810 årens Riksdag, dervid ovägerligen bibehållas, dock emot vederbörlig skattläggning, om deri ej redan är skedd : samt 11.
Att de inflytande Skatteköpskillingarne insättas uti Riksgälds-Kontoret och intill nästa Riksdag hållas Eder Kongl. Maj:t tillhanda, att art-1 vändas för Flottornes behof:
Hvarjemte n. Riksens
Ständer hos Eder Kongl.
Maj:* i underdånighet anhålla, det alla hädanefter inträffande ledigheter ibland Skogs- och Jägeri-Betjeningen måtte tills vidare lemnäs obesatte, sam* de öfrige, i d«n man Skogar och Allmänningar UTndird&niga Skrifvelser. 4*V försäljas, flyttas uppå Allmänna Indragnings Sta-’ ten , att vid skeende afgång indragas , med undantag likväl af så stort antal , som kan pröfvas nödigt för vården och tillsynen å de Parker och Allmänningar, hvilka behöfva bibehållas för Kronans oell Flottornes behof eller framdeles kunna anläggas genom inköp af Hemman eller Lägenheter tjenlige till Skogsplantering; Men, skulle Eder Kongl. Maj:t i Nåder pröfva mera lämpligt att, utan Skogs- och Jägeri-Betjeningens begagnande, vidtaga andre utvägar till vården och förvaltningen af sådane Skogar och Planterings-hagar, anse Riksens Smider indragning hel och hållen af denne Betjening bösa vid tirnande äfgång ske.
Med dessa allmänna grunders tillämpning förmoda Riksens Ständer någons rätt icke blifva förnärmad.
De anhålla derför i underdånighet, att Eder Kongl. Majtt efter
Nådig pröfning häraf täcktes låta befordra till verkställighet detta Riksens Ständers Beslut, med iakttagande likväl af de ytterligare grunder och föreskrifter, dem Eder Kongl. Maj:t i Nåder kan pröfva nödiga, ej mindre i anseende till förekommande serskilda lokala förhållanden, isynnerhet i Rikets Nordligaste Landskap, der sådane försäljningar inöjeligen skulle kunna motverka Nybyggens oell Odlingars anläggande, oph hvilket således serskildt beror på Eder Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning och btdömmande, än ock till Kronans framlida säkerhet för Räntans utgörande, samt hvad för öfrigt till det reglementariska hörer.
Riksens'
Ständer fr arn härda åCc. Underdåniga Skrivelser.
N:r 185.
Uppläst och godkänd hos Samt]. Riks-St. <3. il Jani 1818.
Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t om en förbättrad hushållning med Ek-Skogarne.
Eder Kongl. Maj t har uti Nådig Skrifvelse den 7 nästiidne April gifvit Riksens Ständers Stats-Utskott tillkänna , att Eder Kongl. Maj:t sorn i Nåder varit betänkt på. kraftiga åtgärder och Författningar till Skogshushållningens i Riket förbättrande samt isynnerhet
Ekskogarnes vård och förkofran , på det tillgång till inhemskt Ekvirke till Flottoriies behof må beredas, uti detta ämne infordrat Eder Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvander samt arne högre Konstruktions-Offiserares underdåniga Betänkanden, hvilka Handlingar Eder Kongl.
Majit velat meddela Utskottet till upplysning i afseende på Stats-re* gleringen under Tredje Hufvud-Titeln, hvaruti frågan örn bestämmande af Flottornes anslag intaget ett väsentligt rum.
Sedan Riksens Ständer vid Siats-Regleringen, under Tredje Hufvud-Titeln bifallit den tillökning i tillgångarne för både Sjö- och Landt-Försvaret, sorn kunnat åstadkommas, och hvarom Riksens Ständer redan i underdånig Skrifvelse sig utlåtit, hafva de jemväl förehaft frågan om en förbättrad hushållning med Ekskogarne och, funnit den serdeles vigtig i afseehde på deras vård *ch tillväxt för Flottornas vidmakthållande:
Och, då Riksens Ständer, på sätt en annan deras underdåniga skrifvelse om Kronoskögarne ut vi - Underdåniga Skrifvelse?'. 41 3 sari fastställt, att de medel, som intill hästa Riksdag inflyta genom försäljning till Skatte af sädane disportible Skogar, måga af RiksgäJds-Kontoret hällas Eder Kongl. Maj:t tillhanda för Elottornes behof, hafva Riksens Ständer sökt bereda den ytterligare tillgång, som kan vara .erforderlig och stå att utfinna till tenninge utgifter för den ifrågavarande bättre anstalten och hushållningen m> d de inhemska Ekskogarne; Men någon vidare åtgärd vid detta på Eder Kongl. Majus
Nådi» ga bedömtnande egenteligen beroende ärende anse Riksens Ständer vid Riksdagens nu annalkande slut icke kunna vidtagas, än att de härmedelst' hos Eder Kongl. Maj:t anmäla sin underdåniga önskan om sådana mått och steg, som närmast befordra ändamålet och kunna m.ed tillgångarna förenas.
Ständer framhärda SCc< N:r i8fii Uppläst och godkänd hos Ridd. oell Ad. d. il Juni I81&, Prest-Ståndet d. l3 — — Borgare-Ståndet d. i3 — Bonde-Ståndet d, i3 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Majit, angående förändradt Bcklädnadssätt för Indelte Arméen.
I anledning af flere hos Riksens Ständer väckte frågor om förändring uti Indelte Arméens Beklädnadssätt, hafva Riksens Stander tagit kännedom om innehållet af de Knekte-K>>ntrakt, som i följd af Indelnings-Verket blifvit upprit-.
Underdåniga Skrifvelser tade serskildt för hvarje Ort och Regimente af Infanteriet samt af framfarne Konungar stadfästade.
Dessa Knekte-Kontrakt, hvilka i kraft nf Re-, gerin gs-Formen annu äro gällande såsom grunder för sjelfva Indelnings-Verket, sammanstämma deruti , att Kongl. Majit och Kronan skulle bestå och underhålla den egentliga Krono- eller Xdf-Monderingen, som af ålder kallades Liverier, och hvilken tinder fredstid vid Regimenten och' 1 vid General-Mönstringar nyttjades samt för öfrigt vid Fälttjenst skulle få vara tillgänglig , hvaremot åter Rothållarne voro förbundne att bidraga till Soldatens beklädande deremellan och under deras vistande på Roten , hvilken Beklädnad skulle utgöras under benämning af Släpkläder, olika i serskilda orter eller vid det ena Regimentet emot det andra.
I de flesta Landskap uti det inre af Riket bestämdes Släpkläderse att bestå af en Valmarsklädning eller Pajrock, jemte Skor, Strumpor och Skjorta , som lemnades vid ett eller annat Regimente årligen, vid andra hvart annat, tredje eller fjerde år, och på sina ställen blott för en gång då Soldaten antogs:
I många orter åter skulle bidraget utgå i kontant med 4 ä 5 Daler om året utom Skor och Strumpor :
Och i allmänhet fastades härvid det vilkor, att Soldater, borde vaxa skyldig arbeta hos Rothållaien på dess kost eller för lindrig betalning.
Sedermera hafva tid efter annan dels serskilda mellan Rothållare och Soldater träffade öfverenskommelser, sorn vunnit stadfästelse eller häfd, dels ock gifne föreskrifter föranledt, att Rothållarne måst i betydligare mån deltaga i kostnaden till Soldatens Släpkläder, hvilka derefter blifvit förvandlade till en viss Moa, Underdåniga Skrifvelser'1 41 j deringj »om, likmätigt Eder Kongl. Majds.
Nådiga Förordnande den 1 Oktober 1793, borde, med undantag af färgen, vara i allt lika och bestå af samma persedlar som Lif-Monderingen; hvarigenom den förro alltså kommit att utgöra nästan den hufvudsakligaste Beklädnaden.
Förordningen den 4 Februari JÄ12 i detta ämne, har, vid sådant förhållande,' Kronans Beklädnadiskyldighet blifvit förbyft uti en årlig penninge-vedergällning för den tid Soldaten, i stället för Krono-Monderingen, i' fredlig tid nyttjade Släpkläderne, hvilken penninge-vedergällning eller så kallade Slitnings-penningar skulle uppbäras af en vid hvarje Regimente utsedd Beklädnads-Direktion, bestående af Landshöfdingen och Regiments - Chefen , RegimentsQvartermästaren och En Rothållare, hvilka böra besörja 'penningarnes användande till beklädnads anskaffande och underhåll på sätt Förordningen i denne del vidare innehåller otfh förmår.
Vid de flesta Regimenten äro sedermera Rothållarne hörde och hafva ingått, att, i »tället för skyldigheten till Släpklädes-Persedlars aflemnande till större eller mindre del, erlägga viss betalningtill Beklädnads-Direktioneti, sorn dermed jemte Slitningspennir.garne enligt samma Nådiga Förordning anskaffar och vidmakthåller Beklädnaden utom det mindre Monderings- »Iler så kallade Små-persedlarne af Skor, Strumpor och Skjortor , sorn lära bekostas af Rothållarne eller Soldaterne sjelfver
Men vid några Regimenten, der RoG hällarne» åtaganden i Kaekt-Kontrakterne af bidrag till Släp-kläderne varit ringare, skola sådana öfverenskammelser icke finnas utan Monde - tender-fåniga Skrifvelser. ringarnes anskaffande pä föreskrifvet saft ankomma pä Soldaten, som uti motsvarande bättre vilkor vid dess antagande bereder sig tillfälle att detta åliggande fullgöra.
Det Indelta Infanteriet, sorti, när t/tf-Monderingen af Kronan bestods, dermed försägs hvart aade eller 15:de år i tur Regimentena emellan, blifver visserligen, genom nu vidtagna Beklädhadssätt, med minsta tunga för Stats-Verket vida bättre försedt med både Krono- och SläpMondering; Men, ehuru åberopade l8>2 års Författning ålägger Soldaten att sjelf hålla sig
Beklädnaden med understöd af Slitnings-penningarne och bidraget af Roten, faller dfet sig likväl klart, att kostnaden, oberäknadt de mindre betydlige Slitnings-penningarne, drabbar allenast Rothållaren, sorn miste vidkännas Soldatens hela underhåll.
Då Staten på det hela eller hvarje Medborgare-klass i Samhället åligger att deliaga i kostnaderne till Ilandets försvar och säkerhet, samt att det icke heller står att förena med Knéktekontraktens i 80 §. af Grundlagen försäkrade helgd, att Staten undandrager sig fullgörandet af det hufvUdSakliga vilkor i samma Kontrakt att bestå Krono- eller Idf-Monderingen för Indelta Infanteriet, hafva Riksens Ständer ansett billigt och nödigt, att Rothållarne lättas från den nu dem åliggande tyngd i denne del, hvilken, i anseende till tidens förändrade skick och Soldatens derefter lämpade kostsamma Beklädnad, vöre för Jordbrukarne för hardt tryckande, i synnerhet som, hvad åter Släpkläderna angår, det ilrån börjar» stad - Underdåniga Skrifvelser. stad gade bidrag dertill af Rothailarne icke Iean återföras till de persedlar, Knekt-kontrakten utstaka, emedan med dem
Soldaten icke skulle vara beklädd eller ändamålet uppfyllas samt, i Riksens Ständers tanka , det äfven instämmer med Kontraktens rälta tillämpning, att Rothailarne, af ålder förbundne bestå Soldaten sådane Släp-kläder, hvarmed han den tiden varit belåten, nu inaste vidkännas hvad som erfordras till hans Släpbeklädnad sådan den vid förändrade förhållanden finnes böra vara beskaffad.
Ständer hafva alltså vidtagit och fastställt följande nya reglering r Beklädnads sättet vid Indelta Infanteriet, den de nu gå att hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anmäla,. 1.
Majrt och Kronan består årligen utaf dertill å Stat uppförda medel, för styrkan af Indelta Infanteriet, efter prima-plan, |idel a£ en Beklädnads-vätde, efter af Kongl. Krigs- och Kammar - Collegierne uppgjord Riks-markegång , bestående denne Mondering af Hufvud bonad, Halsduk, Jacka, Echarpe, Byxor, Stibletter, Linnebyxor, ett par Skor, ett par Strumpor, och en Skjorta, hvaremot de för Regiments möten nu utgående Slitnings penningar upphöra; men, då Manskapet kommenderas till Militär-tjenstgöring utom Regimentets Stånd på längre tid än eti månad, erlägger Kronan SUfnings-penningar efter den beräkning, fine Morn. i 18x2 års Kongl, BeHädnads-Eörfattning föreskrifver, och Utbetalas nämnde Slitnings-penningar af Kongl. JCrigs-Collegium till Beklädnads-Direktionen. 2.
Till vinnande af likhet och Ömsesidig Bihang till Riks-Sl, Prat, 1817-IS18 iO',de Sani, N;r j4* 41S Underdåniga Skrif'velser. säkerhet Rothållare och Soldater emellan, böra Rothållarne af Landshöfdingarne sammankallas för att yttra sig huru vida de vilja åtaga sig att hädanefter, i stället för de hittills af dem gjorda bidrag, årligen till Regimentenas BeklädnadsDirektioner erlägga f:del af-en Beklädnads-värde till lika belopp med hvad Kongl. Maj:t och Kronan enligt föregående punkt, kommer att utgöra.
Der Rothållarne redan åtagit sig att hvart 3
Vid de Regimenten åter , der Kontrakt i allmänhet om Släpkläders utgörande icke finnes och der Rothållarne, i anseende till locala och öfriga förhållanden, såsom i synnerhet i de !Worra Orterne anse sig icke ktinna ingå 1 ofvanberörda vilkor att årligen erlägga fdel af en Bekldänads värde, utan önska förblifva vid Knekte-Kontraktens ordalydelse, kommer den penninge-afgift, som enligt dessa Kontrakt skall i och för Beklädnaden utgöras, så val som de så kallade Stofferings penningarne, der de ega rum, att utgå ej med deras primitiva belopp utan efter förhållandet af mynt-värdet den tid Kontrakten upprättades, sålunda, att samma afgifter förvandlas i Spanmål efter den tidens pris, hvilken erlägges antingen in natura eller i penningar efter Länets Markegång* äfvensom i de fall , der Knekte-Kontrakten föreskrifva persedlar, de samma böra i pen - Underdåniga Skrifvelseri ningar, efter de för året derå satta Läns-marlcegångs-pris, erläggas till Beklädnads-Direktionerlie; Och li v i 1 ket tillämpas jemväl vid förutnämnda Regimenten derest förslaget om utgörandet af gtdel i Beklädnadens värde ej skulle antagas. 3.
Beklädnads-Direktionerne , .hvilka böra utgöras af Landshöfdingen, Regiments-Chefen , Regiments-Qvartermästaren, 1 Kapten och 2:ne Rothållare, skola besörja anskaffningen och underhållet af Regimentenas Beklädnad i fredstid,' hvarvid på dem ankommer, att, då Hufvudbonad, Jacka och Echarpe kunna uthålla längre brukning, än Halsduk, Byxor och Stibletter, jemte de mindre Monderings-persedlarne, oftare förse
Soldaten med desse sednare än med de 3:110 förta, endast hufvud-föremålet iakttages, att Man* skåpet alltid är försedt med en fullgod Bekläd". nåd i Rotekistan, och en annan brukbar för mindre tjenstgörings-tillfällen. 4.
Vid skeende uppbrott till krig afmönstra» Monderingen, som då bör vara i Mönstergildt stånd, till Kronan, hvars underhållsskyldighet sedan vidtager, men afgifterna utgå till Beklädnads-Direktionerne för hela det löpande året från så väl Krigs-Cotlegium som Rothållarne; hvaremot dessa afgifter upphöra under hela den tid kriget fortfar, till och med det årets utgång,' under hvilket Manskapet åter på fredsfot försättes, oell ingå urfder samma tid de på Stat uppförda Beklädnads-medel till Krigsfonden. 5.
Krigs-Collegium, som eger. allmän öfversigt och tillsyn å Arméens beklädnad, reqvirerar och erhåller vid början af hvarje år från Ståts-Konkret de på Stat bestådda medlen till 4 20 Underdåniga Skrifvelseri Beklädnaden , samt öfversänder genast derpå till Beklädnads-Direktionerne hvad a£ samma medel hvarje Regimente tillkommer. 6.
Direktionerne skola , i mån af tillgångarne på medel, årligen upphandla de erforderliga persedlar och tillbehör, till den del, som först behöfve ranskaffas; men, innan
Direktionerne ingå i upphandling, böra de inhemta upplysning fiån Krigs-Collegium om de pris, som äro gängse å hvad Collegium för den öfriga Arméens behof anskaffar; Åliggande
Direktionerne jemväl att låta sig synnerligen angeläget vara , så vidt ske kan, af inhemske, och heldst inom Orterne åstadkomne, tillverkningar af Valmar eller Kläde m. m. besörja Beklädnaden. 7. Soldat, som afgår Ur tjensten, eger ej rättighet till någon Monderings-persedel , så vi« da den ej är uttjent eller kasserad. 8.
Rothållärnes årliga tillskott, hvilket a£ Regiments-Skrifvarne utan serskildt arfvode upphäres 5 nedsättes genast derefter i Landt-Ränteriet till Beklädnads-Direktionens disposition. g.
Beklädnads-Direktionerne afgifva årligen behörigen verificerade Redogörelser till Krigs-Collegium , sorn tillhörer att desamma granska; Af. vensom Rothållarne ega att genom valda Ombud vid General-Mönstringarne låta verkställa en sådan granskning för den föregående tiden, hvarefter, om dervid icke funnits något att anmärka, Geneial-Mönsterförrättningen meddelar Direktionen decharge , sorn intages i General-MönsterBerättelsen. jo.
De Öfverskott, sorn kunna Uppkomma så val af Kronans som af Rothållärnes åiliga bidrag, Underdåniga Skrifvelser.
4*1 förblifva innestående i Randt-Ränterierne utan a (t få utlånas; och upptages beloppet häraf uti den i g Punkten omnämnde , till Krigs-Collegium ingående, Redogörelse.
Vid nästinträffande Riksdag bör en fullständig Berättelse om förhållandet afgifvas till Riksens Ständer, hvilka derigenom blif\'a i tillfälle utlåta sig huruvida några förändringar i detta Beklädnadssätt kunna anses nödige.
Efter inhemtade upplysningar, att kostnaden för den i i;sta Punkten här ofvan omnämnde Mundering uppgår till a8 R:dr 24 skill., hvarutaf således fidei om året utgör 4 R:dr 36 skill, för hvsrje Nummer af Indelta Infanteriet efter prima plan eller 30,000 Man, hafva Riksens
Ständer till denna utgift velat uppföra å Stat på.
Förslag Nittiofem Tusen Ridaler årligen, hvarutaf dock ej utgår större Summa än som , efter den Riks-markegång Krigs- och Kamrnar-Collegierne upprätta, belöper sig kvarje år för fidei af Soldat-Monderingens värde.
Sedan Riksens
Ständer sålunda anmält hvad de i detta vigtiga ämne beslutit, få Riksens Stan-' der hos Eder Kongl- Majit i underdånighet anhålla om de åtgärder och förändringar uti igi2 års Kongl, Beklädnads - Förordning , som häraf blifva en följd ; Hvarjemte Riksens Ständer, som behjerta det lidande, hvilket tillskyndas Rust- och Rothållare vid de Indelta Regimenten genom täta förändringar i modellen för Manskapets Mpnderings-persedlar, icke kunna underlåta, i anledning af de deröfver vid innevarande Riksdag förnyade klagomål, till Eder Kongl.
Majit i underdånighet å nyo framföra den anhållan, att dylika betungande förändringar måtte så sällan som 452 Underdåniga Skrifv elser - 'möjligt påläggas, samt då endast efter Eder Kongl.
Majus eget Nådiga förordnande kunna anbefallas.
Riksens Ständer framhärda SCc, N:r 187.
Uppl. och godk. hos Sanitl. Riks-Slamlen d. 11 Juni ]8iS Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Anslag till underhäll för Byggnaderna vid Rosersbergs Kungsgård.
Sedan Öfverste-Marskalken hos Hennes Majestät Enke-Drottningen, En af Rikets Herrar m. jt>.
Herr Grefve Erik Ruuth skrifteligen i underdånighet anmält, att , efter förrättad Af- och Tillträdes-Husesyn å Rosersbergs Kongsgård, de derstädes varande Byggnader fordra reparation till en kostnad af y.gioRidr 36 sk.,oberäknadt underlydande hemmanens iståndsättande till byggnader 4090 R:dr 8 sk,, samt att Hennes Majit Enke-Drottjiingen i Nåder förklarat sig vilja låta af Sin Underhålls-Summa efter hand iståndsätta berörde jbristfälligheter , meri deremot förväntat, det något årligt anslag till Eyggnadernes framtida underhåll skulle beviljas; Så har Eder Kongl. Majit genom Nådig Remiss den 21 sisth Maj täckts öfverlemna Handlingarne i detta ämne till Riksens Ständers Siats-Utskott, i afseende på ett sådant anslag.
Vi<! öfvervägande häraf, och emedan ifrågavarande af Högst Salig Hans Kongl. Majit med dryg kostnad anlagda prydliga Lust-Slott och dertill höjande vackra Byggnader , Trädgårdar och Parker, icke böra lemnäs att förfalla, hafva Rik - _ Underdåniga Skrifvelse?! 423 sens Ständer, med underdånigt erkännande af Hennes Majestät Enke-Drotlningens Nådiga åtagande att af Sina egna Underhålls-medel låta bekosta de nu nödige förbättringar å Piosersberg, för detta Kongl. Lust-Slotts och dervarande Byggnaders vidmakthållande anslagit en årlig Summa af Trå Tusen Riksdaler ?tt å Stat uppföras.
Riksens Ständer framhärda £Cc. N:r 18S.
Uppl. och godk. hos Samtliga Riks-Stånden d. l3 Juni 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af deras Revisorers Berättelse öfver Stats - Verkets Förvaltning och Räkenskaper för åren 1812. till och med 1815- Sedan Riksens Ständers till Stats- Banko- och Riksgälds-Verkens öfverseende år 1817 valde Revisorer under d. 20 November samma år afgifvit Berättelse om granskningen af Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning åren 1812 , 1813, 1814 och 1815 med åtskillige anmärkningar angående dispositionen af Stats-Verkets utgifter , samt Ed.
Maj:t3 och Rikets Stats-Kontor öfver dessa anmärkningar inkommit med underdånigt utlåtande, hvilket Eder Kongl. Maj:t genom Nådig Remiss den 11 sisth Mars öfverlemnat till Riksens Ständers Stats-Utskott; Så hafva Riksens Ständer tagit i öfvervägande hvad Revisorerne anmärkt och Stats-Kontoret sig utlåtit samt få nu i underdånighet meddela Eder Kongl. Maj:t sitt häröfver fattade Beslut. XJnderdaniga Skräfvel ser. l, Revisorerne anmärka , att , enligt Stats.; Kontorets Memorial-Böcker för Jiren 18*4 och. 1815, Utgifterne på Andra och Åttonde HufyudTitlarne öfverstigit Riksens Ständers AnslagsSummor år »814 med 27,504 R:dr 3 skill.
x Tt och år 1815 med 2(1,971 R:dr 23 skill. 4 rnnst. eller tillsamman för Ing -’ åren 54,476 R:<lri3 skill. 5 rist., hvilka brister eller öfverskjutande Utgifter blifvit ersatte af de Besparingar 5 Hufvud-Titlarne samt Allmänna Indragning Staten , gom föregående år uppkommit.
Ständer hafva väl funnit denna Revisorernes åtgärd instämmande med deras i 30 §, 3f Riksdags-Ordningen den i0 Februari 1810 och Instruktionen for Revisorerne den 10 Juli agra utstakade, åliggande; meri, beträffande sjelfva förhållandet med öfver-assigneringen på anslaget , hafva Riksens Ständer gjort afseende på de skäl, och orsaker som dertill föranledt ; Och, då Eder Kongl. Majit, likmätigt Riksens Ständers begifvande vid 1812 års Riksdag , egt till och med för 1815 disponera Öfverskotten på Statsverkets Inkomster, jemte Besparingarne å Utgifterne, samt den härigenom uppkomne extra-; ordinarie tillgång för Tredje IIufvud-Titelns föj-emål medgifvit, i följd af förut inträffade Besparingar å samina 'litlar, de åren 1814 och 1 8 1 5 utöfver Anslags-Suinmorne erforderlige
Utgiftshelopps bestridande äfven af berörde extraordinaT;e tillgång , och detta omföringssätt under Tit. larne vid sådane