Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bese.- ech Ekon.-Ulskoltets Betänkande, N:o f28. 33 kassa erlägga, är enligt mitt förmenande öfverensstämmande med billighet och rättvisa; jag hemtar stöd för denna min åsigt bland annat äfven deraf, att ett sådant stadgande, som motionären begärt, är genom Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse af den 18 Jan. 1850, i handels-ordningen meddeladt, då, genom åberopade Nådiga kungörelse i 15 § 2 mom. handels-ordningen stadgas, att den, som utan att vara bosatt eller ega burskap i stad, der han vill utöfva den i mom.
1 af gg 3 och 13 medgifna handels-rätt, skall ställa borgen för den afgift han till stadens kassa bör erlägga.
Jag har derföre icke kunnat dela Utskottets åsigt, att motivera afslaget på denna förändring, endast dermed, att hänvisa till lagsökning och exekutiva magtens anlitande; helst denna utväg att erhålla rättvisa, icke lärer vara för någon obekant, Utskottets hänvisning förutan; jag har mot Utskottet haft den motsatta åsigt, att med den föreslagna förändringen hade kunnat förekommits de utvägars anlitande, som Utskottet tycks vilja framkalla, men hvilket torde vara rättare, att så vidt möjligt är, söka förekomma.
I afseende å 13 g anhåller jag som min reservation få upptaga, i afsee«de å motiverna, afdelningens yttrande och i afseende på §:s deraf föranledda förändring, ett af en ledamot af det högr.
Preste-ståndet i Utskottets plenum afgifvet förslag.
Stats-Uishottets Memorial, N:o 312. i N:o 312.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Maj, kl 10 1. m Memorial, med öfverlemnande af 53 §§ utaf förslayel till det nya Reglementet för Riksgdlds-Contoret.
Dä innevarande
Riksmötes slut inom kort är att förvänta, liar StatsUtskottet ansett sig icke böra längre uppskjuta att underställa Rikets Ständers granskning och fastställelse det af Utskottet uppgjorda förslag lill Reglemente lör Riksgälds-Contorets förvaltning intill nästa Riksdag, fastan åtskilliga frågor, hvarom stadganden i detta Reglemente böra meddelas, ännu icke äro af Rikets Ständer slutligen afgjorda.
Utskottet får således härmedelst lill Rikets Ständer öfverlemna förslaget till de 3:ne första afdelningarne i nämnde Reglemente, hvilka Utskottet ansett böra innefatta stadgandena angående Riksgälds-Contorets skulder, fordringar för utgifna lån samt återstående utgiftertill följd af extra statsreg/eringen vid 1840 och 1841 drs Riksdag rn. rn.
Till ledning vid granskningen af nu föreslagne reglementariska stadganden, bar för hvarje J blifvit uppgifvet, hvilken § i hittills gällande Reglemente den«amma motsvarar, äfvensom det eller de under innevarande Riksdag fattade beslut, hvarpå det löieslagna stadgandet för öfrigt sig grundar.
Såsom tillägg till dessa, sålunda meddelade, uppgifter, har Utskottet trott sig jemväl böra upplysa, hvilka §§ uti nuvarande Reglemente, vid uppgörandet af förslaget lill de afdelningar utaf nya Reglementet, som härhos aflemnas, blifvit af Utskottet uteslutna, jemte an led ningarne härtill.
Bland de nämnde Aflelningar tillhörande stadganden i i8.|i års Reglemente hafva nemligen följande, såsom fullgjorda, nu mera förtalliU nemligen: i3 § angående öfverlemnandet till Kongl. Maj:ts disposition af Riksgäld s-Con tore Ls fordringar för Städerna Malmös och Ystads låa till kasernbyggnader; 26 §, angående återbetalningen af lånet till staden Jönköping, för dervarande hamnbyggnad; Bih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 38 Baft. 1 2 Stals-UtskotleU Memorial, N:o 2i2. 33 §, angående löne-ersältningarne till följd af Stats Rådets förändrade organisation; 34 §. angående lösen för dagsverksskyldigheten under Marieholms och Cathrinebergs Kungsgårdar; 35 $5, angående löne-ersättning för en Häradshöfding inom Wermland, 36 g, angående inqvarterings-ersättning för Länsmän inom samma provins; 37 §, angående lönefyllnad för Amanuenserne vid Kongl. Bibliotheket. 38 jj, angående ett löneanslag för adjungerade Ledemöter i Kongl.
Kammar-Collegium; 3p §, angående anslag till understöd för fattigvården; 4o S, angående grunderna för extra Statsregleringen; 4?. §, angående grunderna för extra statsanslag för försvarsverket till lands; 43 <$, angående dito för försvarsverket till sjös; 44 §> angående anslagen till upprensning af Råneå och Piteå elfvar samt vid Kodjupet, Almare Stäk, Erikssund och Albrecktsund äfvensom till hamnbyggnaden vid Cimbritshamn; 46 §, angående anslag till undersökning rörande en kanal-ledning emel ian Bjelmaren och Wenern; 47 §> angående dito till amortering af ett lån för hamnbyggnaden vid Linköping; 5o §, angående dito till förbättring af vägen emellan Westerås och Fahlun; 5a §, angående dito till Wåbäcksforssens upprensning; 54 §> angående lånen till hamnbyggnaderna vid Warberg och Cimbritshamn samt Himble och Tollereds åars upprensning; 5y §, angående anslaget till arfvoden för Styrelsen öfver Väg- och Vattenbyggnader; 58 §, angående dito till undersökningskostnader för allmänna arbeten ; 60 §, angående dito till residensbyggnad i Wexiö; 61 §, angående dito till embetsrum för Lands-Canzliet och Lands-Con toret i WeneisLorg; 62 §, angående dito till inköp af ett residenshus i Piteå; 64 §> angående dito till Riddaiholms-Kyrkans islåndsättande; 65 §, angående dito till reparerandet af grafchoren vid Wreta Klosters och Warnhems Kyrkor; Stats-Ulskotlets Memorial, N:o 212. 3 67 §. angående anslaget för tillbyggnad af Kongl.
Akademiens för de Fria Konsterna hus; 68 § angående liqviderandet af ett byggnads-anslag till Kongl. Landt bruks- Academien; 69 § angående anslag till byggnader vid Upsala och Lunds Univer siteter ; 71 S, angående dito lill Navigationsskolors inrättande; 73 §, angående arfvoden för Lagberedningen; 74 $. angående anslag för inlösandet af kolräntorna till Norrtelje Ge värsfaktori ; 75 §, angående dito till en arbetsinrättning i Eskilstuna; 83 8, angående dito till understöd för rotehållarne inom Jemtland; 84 8, angående dito dito inom Norrbottens och Westerbottens
Län; 86 §, angående dito till en restitution åt Rotehållarne under Kalix Compagni; 87 8, angående dito till rotefrihetsbevillnings-afgifters restituerande; 88 §, angående de till restitution af klädpenningar vid Upplands Regrte; 92 §, angående dito till Skandinaviska Natur forskarries sammanträden; 93 §, angående en gratification till Hof-Marskalken Lejonmark; 94 §. angående ett reseunderslöd för besökandet af iäddningsanslalter för vilseförda barn; 95 §, angående liqviderandet af afl.
Ekonomi-Directören Tausons fordran; 96 8, angående begrafningshjelp till Landt-Räntmästaren Alms sterb husdelegare; 97 $, angående ersättning till Bredaryds församling för en skatteköpe skilling; och 98 §, angående understöd för brandskadade i Falkenberg.
Enligt hvad Kongl. Maj:t genom serskilda Nådiga skrifvelser, gifvit Fullmägtige i Riksgälds-Contoret tillkänna, hafva vederbörande icke velat, emot derför bestämda vilkor, begagna sig af de i nedanstående §§ anvisade anslags- och lånesummor, hvadan olver stadgandena härom måste såsom förfallna anses, nemligen: i 44 §> angående anslagen till Umeå, Ljunga och Indalselfvarnes upprensning ; „ 54 §. angående lånen till upprensningar i Söderhamns skärgård och Strängån, hamnbyggnaden vid Ystad samt till myrodlingar inom Stora Schedvi socken.
4 Stats Utskottets Memorial, N:o 212 hvilka sladganden följaktligen jemväl ur förslaget till det ny Reglementet uteslutits.
Genom bifallandet af Stats Utskottets u låtande N:o a3o, hafva Rikets Ständer beslutat, att det i ^4 § 8 morn. upptagna anslaget till Gråda Kanals fullbordande icke skall vidare reserveras; hvadan detsamma likaledes är uteslutet.
^ De i 70, 77 och 78 §§ förekommande stadganden äro af Utskottet öfverflyttade till andra atdeluingar af det nya Reglementet.
Det i 29 § anförda lånet utaf f. d. Hmgslmedels-cassan, hvilket är inlecknadt 1 Mariebergs egendom, skall, enligt Rikets Ständers beslut, afskrifvas, hvarom Fullmägtige komma att genom Utskottet serskildt underrättas.
Slutligen anser sig Utskottet böra anmäla, att Utskottet, på det att Riks-Ståndens Ledamöter må kunna jemföra de nu föreslagna nya reglementariska föreskrifter med det Reglemente, som vid sednaste Riksdag för Riksgälds-Conlorei utfärdades, föranstaltat, att exemplar af delta sednare varda lill Stånds-Canzlien aflemnade.
STOCKHOLM, Trvekt hos W. F. DALMAN, 1845.
St ats-Utskottets Memorial, N'.o 3t3. i N:o 315.
Ank. till Exp.-Utsk. den i5 Maj, kl. y f. m.
Memorial, med förslag till ytterligare sta tig anden i det nya Regiementet för Riksgälds-Contoret (Riksg. -Afd.) Till Rikets Ständers granskning och fastställelse får Stats-Utskottet nu aflemna det af Utskottet uppgjorda förslag till reglementariska stadganden, angående styrelsen öfver Riksgälds-Contoret samt betjeningen vid detta verk, äfvensom angående Götha Canal-Bolags och Malmö J. d.
Disconters utredning; hvilka stadganden äro uti den detta memorial tillhörande bilaga upptagna under §§. i till och med 63; kommande dock nyssnämnde för §§:nes utmärkande nu begagnade nummer att, vid slutliga sammanfattningen af de till införande i det nya Reglementet för Riksgälds-Contoret, serskildt föreslagna och godkända afdelningar utbytas emot de nummer, samma §§., i öfverensstämmelse med den hela Reglementet genomgående nummerföljd, böra erhålla.
På sätt anteckningarne ofvanför hvarje serskild §. utvisa, äro de flesta nu föreslagna stadganden lika lydande med de, i hittills gällande Reglemente, rörande samma föremål, meddelade föreskrifter.
Bland desse sistnämnde har Utskottet likväl ansett följande icke behöfva intagas uti det nya Reglementet, nemligen: 1:0.
Stadgandet i 144 §•> hvarigenom Fullmägtige förbjudes, att, genom underdåniga lillslyrkandenj, bereda bifall till sådant, som strider emot de för Riksgälds-Contorets förvaltning stadgade grunder, eller på annat sätt leder till inskränkning i Rikets Ständers rätt, att om detta verk förordna; hvilken föreskrift är ordagrannt likalydande med 2:dra mom. i 3 §. af den vid sistlörlidne Riksdag, för Fullmägtige utfärdade Ansvarighetslag, deruti densamma, såsom varande af endast negativ natur, också erhållit en vida lämpligare plats, än i Riksgälds-Contorets Reglemente; Bih, till R.
Prot. 1845, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 4° Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 3i3, 2:0.
Förklarandet i i46 §., alt
Fullmägtige för sina gerningar och yttranden tillgodonjuta enahanda skydd och säkerhet, som uti Regeringsformens 110 och 111 §§. är Riksdagsmän tillerkänd.
Då samma förklarande är meddeladt uti sista punkten af 70 §. i Riksdags-Ordningen torde det saklöst kunna för framtiden uteslutas från de reglementariska föreskrifterna rörande förvaltningen af Riksgälds-Kontoret; och 3:o. Förbudet, i 155 §., för Konungens Ombud, att bivista Fullmägtiges sammankomster oftare, än då Fullmägtige åstunda alt med honom öfverlägga.
Enär delta förhud, som egentligen rörer bemälte ombud, är stadgadt genom 67 §.
Regeringsformen, och då dessutom ofvanåberopade Ansvarighetslag härom innehåller en serskild §., synes detsammas upprepande i Reglementet vara alldeles öfverflödigt.
Utur anförda 3:ne §§. häfver äfven åtskilliga tillfälliga och till följd af förändrade förhållanden nu mera förfallna stadganden blifvit uteslutne ur nu föreslagna §§., som motsvara dem, deruti de hittills varit inlörda.
Häremot har Utskottet, i likhet med hvad Rikets Ständer redan förklarat böra iagttagas, vid uppgörandet af det nya Banco-Reglementet, tillagt ett stadgande, angående antalet af Fullmägtige, som skola vara tillstädes vid sammanträden med Banco-Fullmägtige, så vida beslut då skall kunna fattas.
Likaledes har Utskottet ansett några hittills saknade och, efter hvad erfarenheten visat, behöfliga bestämmelser böra meddelas, till ledning vid behandlingen af förekommande frågor om extra ordinarie tjenstemäns och vaktbet jeters skiljande från Verket.
Beträffande de Fullmägtige, vid sistförflutna Riksdag, uppdragna bestyr till åstadkommande af minskning i kostnaderna för innevarande Riksmöte, så anser Utskottet Rikets
Ständers beslut härom äfven framgent böra iagttagas; hvadan de af Rikets sednast församlade
Ständer i detta hänseende meddelade föreskrifter blifvit bibehållna; varande desamma dock lämpade efter det sätt för skrifmaterialiernas anskaffande, som under denna Riksdag visat sig mest ändamålsenligt; hvarförutan stadgandet om upphandlingen af det för Bihanget behöfliga tryckpapper jemväl utsträckts till det papper som för tryckningen af RiksStåndens Protocoller erfordras.
Stats-Utskottets Memorial, N\o 3i3, *1 I sammanhang med de afdelningar af Riksgälds-Contorets Reglemente, som härjemte varda aflemnade, har Utskottet trott sig böra underställa Rikets Ständers nu uppgjorda förslag till enahanda aflönings- och pensions-stater, som äro 184 * års Reglemente bifogade.
Och får Utskottet, i afseende på de föreslagna nya staterna, upplysa, att den ordinarie aflöningsstaten är lika med den vid sednaste Riksdag fastställda.
Interimsallöningsstaten har åter, till följd af några derå då uppförda tjenstemäns afgång, kunnat nedsältas från 6,320 R:dr till 2,3oo R:dr, oagtadt det af Rikets nu församlade
Ständer beviljade arfvode för bestridandet af kanslistgöromålen vid Fullmägtiges Expedition blifvit på samma stat upptaget.
Riksgälds-Contorets Pensions-Slat har undergått flere förändringar genom åtskilliga pensionärers afgång eller tillkomst.
Vid jemförelse emellan denna och enahanda vid sista Riksdag utfärdade stat befinnes också, att den förres slutsumma öfverstiger den sednares med 665 R:dr 31 sk.
Expectans-Staten vid Riksgälds-Contoret är oförändrad; hvaremot enahanda stat vid f. d.
General-Assistans-Contoret blifvit minskad med 1,290 R:dr 7 sk., och Pensions-Staten vid samma verk med 1,208 R:dr 26 sk.; varande den under lönerna inbegripna spannmål å dessa 2tne stater beräknad efter det statspris af 7 R:dr 35 sk., som Rikets Ständer, genom bifallandet af Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o \i, fastställt för in nevarande och följande år intill nästa Riksdag.
Stockholm den i4 Maj 1845. t STOCKHOLM, bos P. G. Berg, 1845.
Förslag till Reglemente / / I i (Fortsättning.)
Hör till Stats-V t skett et» Memorial, N:o 913, FÖRSLAG tili REGLEMENTE för Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
Angående Styrelsen öfver Riksgälds-Conior et. § 1.
(Lika lydande med 137 5 i *84* Srs Reglemente).
Riksgälds-Oontoret förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers styrelse, inseende och förvaltning (66 § Regerings-Formen ).
Tre af hvarje Riks-Stånd, enligt 67 § Riksdags-Ordningen, valda Fullmägtige, vid hvilkas sammankomsterOrdet föres af den Ridderskapets och Adelns Fullmägtig, som, jemlikt Ricftlarhus-Ordningen, dertill berättigad är. § 2.
(Lika lydande med 138 § i 1841 års Reglemente.)
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter, bland Fullmägtige, mellan Riksdagarne, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd; för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (69 § Riksdags-Ordningen).
Då någon Fullmägtig afgått, bör dess Stånds CanzliDirection, genast efter det sådant blifvit hos Fullmägtige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmägtigs inkallande i den afgångnes ställe. § 3.
(Lika lydande med 139 § i 1841 års Reglemente.)
Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flera Fullmägtige, göromålens oafbrutna gång sådant fordrar, eger Fullmägtiges Ordförande att, Bifi. till fl. St.
Fröt. 184-5, 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 40 Håff. 1 2
Bör lill StaU-JJttkotlets Memorial, N:o 313. under tiden, i den af hvarje Riks-Stånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal Suppleanter. § 4.
(Lita lydande med 140 5 i 1841 års Reglemente.) Innan Fnllmäglig sin befattning tillträder, skall lian, vid Fullmagtiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: ”Jag —■ — — utsedd och förordnad att vara Fullmägtig i Rikets Ständers RiksgäidsContor, förpligtar mig härmedelst att, vid denna mig anförtrodda befattning, ställa mig till noggrann efterrättelse, så väl Rikets Grundlagar, som det för Riksgälds-Contoret gällande Reglemente samt öfriga, rörande detta Verk, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förtegadt hålla hvad vid Contorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör, så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ!” § 5.
(Lika lydande med 141 § i 184! års Reglemeute.)
Kommer Fullmägtig i den författning, att han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast sin befattning såsom Fullmägtig frånträda och ledigheten efter honom, i föreskrifven ordning, återbesättas. § 6.
(Lika lydande med 142 § i 1841 års Reglemente.}.
Jemte ett noggrant iagttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-Contoret och dit anslagna medel, beslutit och föreskrifvit, åligger Fullmägtige att omsorgsfullt vårda och befrämja detta Verks rätt, säkerhet och förmon, samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmägtige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de Fullmägtige utaf Rikets Ständer meddelade beslut och uppdragna åligganden. § 7. (Motsvarar 143 § i 1841 års Reglemente) Befallningar, som af någon annan än Rikets Ständer meddelas, angående användandet af Riksgälds-Contorets tillgångar eller förvaltandet af samma
Hur lill Stats-Utsiotlels Memorial, N:o 313.
3 Verk, få icke af Fullmägtige åtlydas och efterkommas; varande Fullmägtige, för sina åtgärder i detina egenskap, Rikets Ständer eller deras Stats-Ulskott och Revisorer allena redo skyldige, samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar ställas, utan i laga ordning och till följd af Rikets Ständers eller deras Revisorers beslut, eller emellan Riksdagar och Revisioner, genom Rikets Ständers Justitise-Ombudsman £70 § 2 mom.
Riksdags-Ordningen, 10 § An•varighetslagen. ) § 8.
(Lika lydande med 145 § i 1841 års Reglemente.)?
Till ledning vid pröfningen och afgörandet af förekommande ärenden, för hvilkas behandling, antingen icke några, eller mindre tillämpliga och bestämda föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega Fullmägtige att af Rikets Ständers Revisorer begära råd och yttranden. § 9.
(Lika lydande med 147 § i 1841 års Reglemente.)
Såsom honorarium, åtnjuter hvarje FuIImägtig Sex Hundra Sextio Sex (666) Riksdaler 32 skillingar årligen; hvarförutan FuIImägtig, som ej är i Stockholm bosatt, eger att för en resa årligen till och från hemorten uppbära kostnadsersättning, beräknad efter skjuts för två hästar.
Angående FuIImägtiges sammankomster. § 10.
(Lika lydande med 148 § i 1841 års Reglemente.)
Alla Fullmägtiges behandling tillhörande mål skola inför Fullmägtige, vid deras sammankomster, föredragas, och få endast der afgöras. § 11.
(Lika lydande med 149 § i 1841 årslReglemente.)
Fullmägtige hafva sina sammanträden i Stockholm, så vida icke Riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall Styrelsen öfver Riksgälds-Cöntoret anses vara (ill Riksdagsorten öfverflyttad, derest Fullmägtige, till ett antal af minst åtta, i egenskap af Riksdagsmän, derstädes vistas.
Skulle åter, vid 4 Bör till Stats-Utikottots Memorial, N:o 313. dylikt tillfälle, Fullmägtige till berörde anta], hvarken i Stockholm eller å Riksdagsorten, fortfarande sig uppehålla, kommer Styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmägtiges då Ordförande till deltagande i denna styrelse, bör, på sätt i 3 § är stadgadt, inkalla det ant$l Suppleanter, sorn för ärendenas afgörande erfordras. § 12.
(Lika lydande med 150 § i 1841 års Reglemente.)
Vid hvarje sammankomst skall protocoll föras. § 13.
(Lika lydande m»d 151 § i 1841 års Reglemente.)
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till RiksgäldsContorets skada och förfång, eller förspgrjas sådana oordentligheter inom Verket, hvilka fordra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan härom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvars pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmägtige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför
Fullmägtige kan uppskjutas till den för deras vanliga sammankomster utsatta dag.
Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen, eller i staden inom broarne, böra Fullmägtige genast i Contoret sig infinna. § 14.
{Lika $dande med 152 § i 1841 års Reglemente.)
Åstundar Fullmägtig att, under längre eller kortare lid., från staden afresa, bör han sådant förut, vid sammankomst eller hos Ordföranden, anmäla och då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro samt derom öfverenskomma med öfrige Fullmägtige för det Riks-Stånd, han tillhörer, så att något hinder för göromålens behöriga gång härigenom icke förorsakas.
Skulle från staden Bortrest Fullmägtig icke låta höra af sig inom
Irenne veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, anmäles ett sådant förhållande i Fullmägtiges protocoll; och skulle samma Fullmägtig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva mer än tYå månader, att räkna från Bör till Statt-Utskollets Memorial, N:o 313. 5 deri dag, tjeristledigheten tilländagå», Bör anmälan, enligt 2 härom göras hos vederbörande Riks-Stånds Canzli-Direction. § 15.
(Lika lydande med 153 § i 1841 års Reglemente.}
Är Fullmägtig, som icke, på sätt näst förestående $ föreskrifver, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilda angelägenheter, hindrad att sammankomst bivista, hör harn sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. § 16.
[Lika lydande med 154 § i 1841 års Reglemente.)
Då, vid sammankomst, samtlige Fullmägtige för någotdera af Riksstånden saknas, må, derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas eller beslut fattas.
Frågor angående tjensters tillsättande eller pensioners meddelande samt ärenden af synnerlig vigt för Verket, såsom låns upptagande eller de i Regerings-Formen omförmälda Creditivers utbetalning, med mera, få icke afgöras, såvida ej minst åtta Fullmägtige äro tillstädes. § 17. (Motsvarar 156 och 157 §§ i 1841 års Reglemente.)
Yppas under Fullmägtiges öfverläggningar skiljagtighet i meningarne, böra samtlige närvarande Fullmägtige till Protocollet afgifva sina röster, hvilka per capita beräknas.
Derest flera skiljagtiga meningar yttras, böra de sins emellan närmast öfverensstämmande, så vidt möjligt är, sammanjemkas.
— Då ett lika antal röster utfalla för hvardera meningen, är Ordförandens röst afgörande.
Den vid sammankomst närvarande Fullmägtig, som sin röst ej serskildt afgifvit eller, efter börjad öfverläggning om ett föredraget ämne, sig afIhgsnat, anses hafva det då fattade beslutet biträdt.
Sluten omröstning må endast företagas vid val till sådane befattningar, dertill någon bland Fullmägtige kan utses.
Hör till Stats-ULtkotlett Memorial, N:o 313. § 18.
(Lika lydande med 158 § i 1841 års Reglemente.) Innan Fullmägtiges pröfning underställda ärenden till slutligt afgörande företagas, böra Riksgälds-Contorets Commissariats utlåtanden deröfver inhemtas, såvida sådant, för utredningen af harvid förekommande förhållanden, kan erfordras eller af någon utaf Fullmägtige äskas; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa utlåtanden i Fullmägtiges protocoll antecknas.
Likaledes böra skälen för sådana af Fullmägtige vidtagna förvaltningsåtgärder och beslut, som grunda sig på serskilda omständigheter och förhållanden, i protocollet anföras. 5 19.
(Lika lydande med 159 $ i 1841 års Reglemente.)
Föreskrifter och befallningar må ej, å Fullmägtiges vägnar, RiksgäldsContorets Embets- och Tjenstemän meddelas, utan till följd af beslut, fattadt vid Fullmägtiges sammankomst; Secreteraren hos Fullmägtige dock obetaget att, utan föregången anmälan, emellan sammankomsterne, från vederbörande infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande finnas nödvändiga. 5 20.
(Lika lydande med 160 5 * 1841Jars Reglemente.)
Ofver Fullmägtiges beslut, i Riksgälds-Contorets tjenstemän eller andre enskilde personer rörande mål, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständers Revisorer eller Sfats-Utskott anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären skola till pröfning upptagas, bör, inom trettio dagar .efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmägtige skriftligen anmäla; hvarförutan det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före Revisorernes näst förestående sammankomst eller Riksdagens början, derest Revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmägtige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Stats-Utskottet öfverlemnas.
Besvär öfver Fullmägtiges, i dylika mål, nyss före eller under Rikets J§Iänders eller deras Revisorers sammanvaro, meddelade beslut, kunna omedelbarligen