Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet föreslår alltså, att ifrågavarande kreditivsumma vid denna riksdag måtte ökas till 1,000,000 r:dr; dock med förnyandet af den före 1810 och 1841 års riksdag gällande bestämmelse, att hälften häraf bär vara att tillgå för rikets försvar och hälften för andra högst vigtiga och angelägna föremål StaU-Utskoltets Memorial, N:e 215.
3 Vidkommande de för kreditivemas utbetalning erforderliga medel, så är uli nuvarande reglemente för riksgälds-kontoret stadgadt, att, i händelse a!' det stora kreditivets lyftning, borde för utbetalandet deraf användas de till riksgälds-kontoret influtne odisponerade öfverskotter på statsverkets inkomster, äfvensom kontorets öfriga härtill disponibla tillgångar, samt att hvad för öfrigt erfordrades, borde anskaffas genom upplåning mot riksgälds-konlorets obligationer, ställde att efter minst ett och högst tre ars förfallotid inlösas med de medel, sorn af Rikets nästsammanträdande Ständer klefve härtill anvisade.
Rörande utbetalningarne å mindre krediti vet, innehåller de, emot samina reglemente, att för deras bestridande borde riksgälds-kontorets härtill disponibla tillgångar begagnas, och, i fall dessa icke voro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af kontoret upplånas enligt de grunder, som för låns upptagande lör andra tillfälliga behof voro stadgade.
De sålunda åberopade upplånings-grunderna finnas meddelade uti reglementets 132 g, hvaruti föreskrifves, att, derest för verkställigheten af riksgälds-kontorets utbetalningar upplåning vore oundgängligen nödvändig, borde densamma verkställas mot kontorets obligationer, som skulle lyda å svenskt mynt samt vara ställde till inlösen antingen efter föregången uppsägning eller efter viss bestämd förfallotid, hvilken sednare dock ej finge bestämmas utöfver 10 år från obligationernas utgifningsdag; och borde härvid det af berörde lånesätt företrädesvis begagnas, derigenom den lägsta ränta bereddes; börande denna icke i något fall öfverstiga tern procent eller rabatt å obligationernas kapital-belopp medgifvas.
1 afseende på nu omförmälda stadganden, har dock uti en från fullmäktige i riksgälds-kontoret till Utskottet nyligen aflålen skrifvelse blifvit erinrad t, att desamma innefattade bestämmelser och förbehåll, de der uti ett eller annat hänseende möjligen icke lämpade sig efter förhållandena vid upplåningens företagande, och således, utan att lända liksgälds-kontoret till någon fördel, kunde komma att mer eller mindre försvåra låne-operationerne, hvadan fullmäktige hemställde, att Utskottet, vid uppgörandet af förslaget tili det nya reglementet för riksgälds-kontoret, malte utesluta dessa stadganden, så vidt desamma till viss räntefot, förfallotid och myntsort inskränkte de obligationer, som, till följd af förestående upplåning, kunde komma att af riksgäldskontoret utgifvas, samt att kontorets styrelse således måtte varda i tillfälle ..att, utan några i förväg lagda hinder, efter bästa öfvertygelse och noggrann 4 Stals-Uiskottets Memorial, N:o 215. pröfning anskaffa lånen på så fördelaktiga vilkor, som efter sig företeende omständigheter möjligen kunna erhållas.,.
Med anledning af denna framställning anser sig Utskottet böra upplysningsvis meddela, att, då stora krediti vet vid 1834 och 1835 års riksdag, till följd af då beslutad grundlagsförändring, första gången anvisades till utbetalning från riksgäldskontoret, förordnade Rikets Ständer, att för de genom detta kreditivs anlitande föranledde utbetalningar skulle, i saknad af odisponerade öfverskotter å statsverkets inkomster eller andra tillgångar, „erlör„derlige medel anskaffas genom upplåning mot obligationer, ställda på ett års ^förfallotid och till inlösen med de extra ordinarie skatter, som, i och för kri„gets utförande, af Rikets Ständer blifva beslutade.,, Denna föreskrift förändrades likväl vid nästpåföljde riksdag, hvarvid den erhöll dess hittills bibehållna och här ofvan anförda lydelse.
Då Rikets Ständer, sorn före sistnämnde kreditivs lyftning skola vara sammankallade, följaktligen komma i tillfälle att, inom den hittills stadgade återbetalningstiden för de i anledning af kreditiv-lyftningen upplånta medel, ej allenast anslå fond till dessa medels återbetalande, utan ock meddela närmare bestämmelser i afseende på upptagnings- och liqvidations-sättet för ej mindre nyssnämnda än andra krigsutgifters bestridande möjligen erforderliga lån, och då en af kreditivets uibetalning genast påkallad skuldsättning, den der hvarken kunnat förutses eller genom förberedande åtgärder underlättas, ingalunda torde böra utsträckas utöfver den tid, som för samma skulds afbördande erfordras, så synes nuvarande föreskrift i fråga om förfallotiden för de obligationer, som till följd af stora kreditivets lyftning måst utfärdas, vara på goda skäl grundad; hvadan Utskottet anser sig icke böra tillstyrka någon förändring uti denna föreskrift, utan får Utskottet hemställa, att hittills gällande stadganden, rörande berörde obligationer, hvilkas räntefot eller myntsort derigenom icke är i något hänseende inskränkt, jemväl hädanefter må fortfara.
Hvad deremot angår bestämmelserna i afseende på den upplåning, som genom mindre kreditivets begagnande kan föranledas, så anser Utskottet dessa bestämmelser böra lämpas efter de beslut, Rikets Ständer redan meddelat till iakttagande vid den nu pågående upplåningen för anskaffandet af medel till det serskildta kreditiv, som vid denna riksdag för rustningskostnader m. m. blifvit beviljadt; och hvilka beslut icke innehålla något så beskaffadt stadgande om mynt och ränta, som den här ofvan åberopade § i riksgäldskontorets reglemente.
Utskottet har dock icke funnit någon gillig an - Stati-Utskollct» Memorial, N:o 215. 5 ledning alt tillstyrka utsträckning af obligationernas förfallotid utöfver den i samma § bestämda (iderymd eller 10 år från deras utgifningsdag; hvarföre Utskottet hemställer, att föreskriften härom må bibehållas.
Under förutsättning, att llikets Ständer godkänna och bifalla, hvad Utskottet nu yttrat och hemställt, har Uiskoltet uppgjort och får härmedelst jemväl underställa Rikets Ständers pröfning och antagande följande förslag till de stadganden, som angående oitaberörde tvenne kreditiver böra i det nya reglementet för riksgäldskontoret meddelas samt motsvara 104, 105, 106 och 107 §§ i 1845 års reglemente för samma verk.
§ Till följd af stadgandet i regeringsformens 63 §, hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från riksgäldskontoret anvisat en kreditiv siimma af två millioner riksdaler banko, för att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Stats-rådet in pleno blifvit bordt och Rikets Ständer sammankallade.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej brytas, eller summan af Fullmäktige utbetalas förr, än riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord.
§ Derest den i nästföregående § uppgifna kreditiv-summa kommer att lyftas, bör riksgäldskontoret, för densammas utbetalande, använda de till kontoret influtna, odisponerade, öfverskotter på statsverkets inkomster, äfvensom kontorets öfriga, härtill disponibla, tillgångar samt anskaffa hvad för öfrigt kan erfordras, genom upplåning emot riksgäldskontorets obligationer, ställda att, efter minst ett och högst tre års förfallotid, inlösas med de medel, som af Rikets näst sammanträdande Ständer varda härtill anvisade.
§ Den kreditiv-summa, som likaledes, enligt 63 § i regeringsformen, bör å riksgäldskontoret anvisas, för att, på sätt samma § innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag vara tillgänglig, då Kongl. Maj:t för
Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den 6 Slals-Utskoltels Memorial, N:o 215. vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till en million riksdaler banko, hvaraf hälften, eller femhundra tusen riksdaler, bör vara att tillgå, för rikets försvar och hälften, eller femhundra tusen r:dr, för andra ändamål.
§ För bestridandet af de utbetalningar, som å sistberörde kreditivsumma kunna ifrågakomma, böra riksgäldskontoret härtill disponibla tillgångar begagnas, och, i fall dessa icke
Uro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af riksgäldskontoret upplånas mot kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande fullmäktige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa helalnings-teiminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än tio år efter deras utgifningsdag.
För öfrigt iakttages: att någon kapital-rabatt icke får vid obligationernas utlemnande medgifvas; att någon obligation icke får utfärdas å mindre summa än 250 rrdr banko; samt att fullmäktige, så vidt af deras tillgöranden beror, böra söka att emot den möjligen lägsta ränta erhålla de medel, sorn måste upplånas.
I sammanhang härmed anser sig Utskottet jemväl böra afgifva förslag till den förseglade anordning å stora kreditivet, som, jemlikt ofvan åberopade § i Regeringsformen, skall fullmäktige i riksgäldskontoret tillställas, för att, i händelse af kreditivets lyftning, brytas sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord:
„Till Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgäldskontor.
Sedan Rikets nu församlade Ständer till ett belopp af 2,000,000 r:dr fastställt den summa, som enligt Regeringsformens 63 § skall vara till utbetalning från Rikets Ständers riksgäldskontor anvisad, för att af Kongl. Maj:t v id infallande krig lyftas, så varda, i kraft af nämnde § och till följd af Rikets Ständers beslut, Fullmäktige i riksgäldskontoret härmedelst förständigade och bemyndigade att, vid det i samma § förutsatta fall och under derstädes stadgade förbehåll, omförmäldte kreditivsumma af två millioner riksdaler Stats-Ulskoltels Memorial, N:o 215. 7 banko Kongl.
Majit tillhandahålla samt enligt
Stockholm den På Rikets Ständers vägnar.
För Preste-ståndet.
För Borgare-ståndet.
För Bonde-ståndet.
„ Vid denna likasom vid de sednare riksdagarna torde ifrågavarande /anordning böra underslå ifvås af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän •samt Stats-utskottels Ledamöter.
'Reservationer, angående mindre kreditivets belopp: ■af Herrar Rääf, L. F., och Bildt, B. G., som reserverade sig emot Utskottets härom framstäldta förslag och ansågo, att Utskottet, med anledning af hvad Kongl. Majlis nådiga skrifvelse om den till rustningskostnader äskade serskilda kreditivsumma innehåller i afseende pä nu ifrågavarande kreditiv, bort föreslå mindre kreditivets belopp till en och en half million riksdaler, hvaraf två tredjedelar borde, i händelse af behof, få utaf Kongl. Majit till rikets försvar användas. angående mindre kreditivets fördelning : af Herr v. Troil, <S>. G.:
„Lilla kreditivets fördelning] i summor, bestämda, den ena till rikets försvar, den andra till högst vigtiga och angelägna föremål, är, enligt mitt förmenande, stridande, om icke mot grundlagens ordalydelse, åtminstone emot dess anda.
Hade 1809 års
Ständer afselt en sådan fördelning, skulle de troligen hafva föredragit att till de olika föremål ställa olika kreditiv.
Denna nyhet tillkom först vid 1815 års riksdag, då lilla kreditivet förhöjdes ifrån 500,000 till 1,500,000 r:dr, bibehölls, under tid - 8 Stali-Ulikottcts Memorial, N:o 215. punkten 183C—40, under hvilken kreditiv-beloppet utgjorde 1.000,000 ridt', men borttogs vid 1840 och 1841 års riksdag, då samina kreditiv bestämdes till endast 500,000 r:dr.
Stats utskottet
Ilar nu åter föreslagit ett dylikt stadgande, och det är deremot jag anser mig böra inför Rikets Ständer nedlägga min reservation.
Majit har i Dess nådiga proposition, angående åtgärder för behöfvandes undsättning i inissvextår, af Rikets Ständer äskat, utom förut dertill anslagna medel, ej blott ett undsättnings-kreditiv af 500,000 r:dr, utan äfven dispositionsrätten af 150,000 rldr å den då oliqviflerade delen af lilla krediti vet.
Dessa anslagssummor äro af Utskottet afstyrkte, under hänvisning till den föreslagna förhöjningen af lilla krediti vet.
Maj:t har ytterligare i Dess nådiga skrifvelse, rörande ett serskildt rustnings-kreditiv, fästat Stats-utskottets uppmärksamhet på nödvändigheten att, vid kreditiv-summornas bestämmande, taga nuvarande politiska förhållanden i behörigt öfvervägande.
Mer än tillräckliga anledningar finnas således att höja beloppet af det lilla krediti vet, åtminstone till den af Utskottet nu föreslagna summa, men derjemte att icke genom bestämmandet af denna summas fördelning till olika ändamål sätta Styrelsen i nödvändighet att kanske inom några månader åter sammankalla Rikets Ständer.
Vi önska alla, att de politiska tvister, som i närvarande ögonblick hota nordens lugn, mätte på fredlig väg kunna biläggas.
Vi vete, att underhandlingar derom äro å bane, men att frågans lösning ej är att allt för hastigt emotse.
Under tiden måste Sverige stå rustadt till strid, ej glömmande Romarns gyldene regel; „Den, sorn vill hafva fred, måste vara beredd på krig.,, Delta tillstånd kostpenningar.
Hvem vet, om de 2 millionerna dertill förslå, om de 500,000 rldr, som å kreditivet ställas till Kongl. Majlis disposition för försvarsverket, äro tillräcklige att fylla den möjligen uppkommande bristen.
Inträffar motsatsen, erfordras ytterligare endast 1 ä 200,000 r:dr; blifver Kongl. Maj:t försatt i nödvändighet att för dessa inedels anskaffande ånyo sammankalla Rikets Ständer, och jag hemställer, huru välkomne 1848 års representanter skulle blifva hos sina kommittenter, om de, genom bifall till en, under nuvarande förhållanden, mer än någonsin olämplig fördelning af lilla kreditivet, vållat en hastigt återkommande riksdag, med alla de kostnader och alla de olägenheter, som deraf äro en följd.„ angående uteslutandet af föreskriften om riksgäldskontoret obligationers utställande å Svenskt mynt: af Stall-Utskottets Memorial, N:o 215'. 9 af Herr Schartau: „IM Rikets Ständer år 1835 i reglementet för sina fullmäktige i riksgäldskontoret införde den sedermera alltid förnyade föreskiiften rörande sätte , att genom lån anskaffa medel för det s. k. lilla kreditivet, nemligen att obligationerne borde lyda å Svenskt mynt, samt att ingen kapitalrabatt derå finge ega rum; afsågs tvifvelsutan ett offentligt tillkännagivande af deras motvilja för skuldsättning å utrikes ort, jemte ett statens betryggande emot det vid den tiden från ett visst håll mycket agiterade lane- och fond-systemets inledning.
Föreskriften Ilar under sin 13 rår i ga tillvaro aldrig visat sig otjenlig och det ursprungliga motivet derför aldrig kunnat frånkännas sin vigt, ehuru den påpekade agitationens frånvaro nu för ögonblicket gör detta motiv för mången mindre lätt åskådligt eller fattligt, hvaraf ock måste härledas, att Stats-utskottet, med förbiseende deraf, föreslagit ett uteslutande utur det blifvande nya reglementet för riksgäldskontoret af orden »Svenskt mynt„ i den §, som skall motsvara den nuvarande 132 §, och sålunda på ett indirekt sätt för sig icke hafva något emot utländsk skuldsättning för tillvägabringande af medel äfven till sådane statsutgifter, sorn de mest vanliga förhållanden kunna framkalla; medan Utskottet likväl, genom förslaget att bibehålla stadgandet om förbud mot kapital-rabatt å upptagande lån, hvilken är nästan oskiljaktig från lane-opeiationer i utlandet, liksom velat draga handen tillbaka i samum stund den blifvit framräckt.
Städse varm för fäderneslandets oberoende af utländske penningemän, reserverar jag mig mot den af Utskottet i förevarande punkt föreslagna förändiing. „ af Herrar Koch och Hörnstein samt Anders Andersson från Skaraborgs län. angående bestämmelsen i afseende på obligationernas valör: af Herr Hörnstein, som ansåg riksgälds-kontorets obligationer icke böra f« utfärdas å mindre belopp, än 500 riksdaler.
Eili.
Ull 15.
St. trot. 1817 å 1848.
4 Sami 1 Afd., 2 Band., 20 Ilift % I S T 0 C K H 0 A t M, w. f. dalman. 1848.
) 'H SMs-Utskottels Utlåtande, A'.o 216. 1 N:o 216.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Juni, kl. 6 e. m.
Utlåtandej i ättledning af vackt fråga am restitution af erlagde bränvins-bevillningsmedel.
(I. A.) Från Bonde-ståndet har Stats-utskottet erhållit remiss å ett af Andreas Bengtsson från Jönköpings län hos bemäldte Riks-stånd afgifvet memorial, deruti omförmäles, att, sedan en del liemmans-egare inom Vernamo, Voxtorp och Tånnö socknar år 1842 sig anmält till utöfvande af bränvinsbränning, men derefter afsagt sig rättigheten att tillverka bränvin, samt Konungens befallningshafvande i nämnde län, med anledning häraf, medgifvit afskrifning utaf de afgifter, hvilka bort erläggas af ifrågavarande hemmansegare, i händelse bränvinsbränning af dem ulöfvals, så hade, enär utaf Kongl. Kammar-i ällens advokatfiskal anmärknings-talan häremot blifvit väckt, hemmansegarne, i afvaktan på Kongl. Kammar-rättens utslag i målet, måst utgöra de dem påfördebränvinsbevillnings-afgifter; och har, i anledning häraf, Andreas Bengtsson anhållit, att desse hemmansegare måtte, efter vanlig praxis, restilutionsvis återbekomma hvad hos dem sålunda uttagits.
Som detta ärende, enligt hvad motionären uppgifvit, ännu utgör föremål för vederbörlig embetsmyndighets pröfning och afdömande, så lärer härutinnan någon Rikets Ständers åtgärd icke böra ifrågakomma.
Stockholm den a3 Juni i84$.
M. till R St.
Brot. mr och ISIS.
A Sami. i Ajfd. 2 Band. 2i Hå fl. i 9 Stats-Utskottets Memorial, JV:o 2/7.
Nio 217.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Juni, kl. 6 e. m..
Memorial, angående ifrågastäLld. ombyggnad af den ena och till byggnad af den andra flygeln vid Rikets Sländers hus..
Enligt hvad Stats-utskotlets vid i84m och 1841 års riksdag, under N:o. 379 afgifna, memorial utvisar, anmäldes för Rikets då församlade Ständer, att östra flygeln af det till sessions- och kanslirum för Riksstånden och Utskotten begagnade hus, i anseende lill grundens felaktiga beskaffenhet, befunne sig i eli så bristfälligt skick, aLt större delen af samma flygel mäste helt och hållet nedrifvas och ombyggas.
Men som vid en under, riksdagens lopp genom Öfver-intendents-embelet föranstaltad besigtning å nämnde flygelbyggnad upplystes och vitsordades, att det då ifrågaslälide ombyggnads- och repnrarations-arbetet, utan äfventyr eller hinder för flygelbyggnadens begagnande,, kunde uppskjutas fern å sex år, eller utöfver tiden för den näst derefter utsatta lagtima riksdag; så ansågo Rikets
Ständer frågan om della byggnads arbetes företagande för det dåvarande kunna förfalla.
Under erinran om den i ofvanberörde hänseende förut gjorda framställning och Rikets Ständers, i anledning deraf meddelade-förklarande, hafva fullmäktige i Riksgälds-kontoret, under hvilkas vård och inseende förenämnde hus är släldt, för. nuvarande Stats-utskolt anmält, alt fullmäktige, med afseende å den ö'slra flygelns år efter år tilltagande bristfällighet, funnit sig föranJälne gå i författning om erhållandet af vederbörande embetsmyndighets yttrande och förslag i fråga om denna byggnads iståndsältande och dermed, förenade kostnader.
Härvid hade dock uppmärksamheten jemväl blifvit fästad å några i sednare lider märkbara sprickor i murarne uti den vestra flygeln af samma hus; hvadan och då den nuvarande indelningen af de i begge flyglarne befintliga rum vid flera tillfällen öfv.erklagats såsom mindre ändamålsenlig,, fullmäktige ansett de förestående byggnads- och reparationsarbetena böra; utföras efter en mera omfattande plan, . så att derigenom kunde åstadkom— Stats-Vtskotlels Memorial, N:o 2i7. 3 mas fullkomligen rymliga och lämpliga lokaler för både Riksstånden och Utskotten samt ett för deni gemensamt aikif; för hvilket ändamål flyglarne alltså syntes köra medelst påbyggnad uppföras lill samma böjd som hufvudbyggnaden.
I afseende på vei kslälligheten af de byggnads-, reparationsoch inred nings-ar bet en, som för nyssberörda ändamåls vinnande erfordrades, bade fullmäktige, efter härom gjord begäran, genom Öfver-intendentsembetet, erhållit ett af hof-arkitekten J.
Carlberg upprättadt kostnadsförslag med dertill botande planritningar, uti hvilket förslag kostnaden var beräknad till ej mindre än 35,700 i:dr,. hvilket förslag, jemte öfriga, samma fråga rörande handlingar, fullmäktige till Slats-ulskotlet öfverhmnat, under yttrande, att, då besagde koslnadssnmma vida öfversteg den utgift, sorn flygelns ombyggnad förut fot modals komma alt medföta och då det under nuvarande förhållanden syntes mindre lämpligt att bes h/la och företaga sådana förbättringar och tillbyggnader å Rikets Ständers hus, hvilka utan att vara oundgängligen nödiga, föranledde cn så betydlig kostnad, trodde fullmäktige, ”förslaget till ombyggnad af östin flygeln och öfriga ifi ågasatta ”vidsträcktare byggnadsarbeten vid Rikets Ständers hus för närvaiande böra ”förfalla, helst hof-arkitekun Carlberg inför fullmäktiges piotokoll, uppå ”tillfrågan, yltiat den öfvertygelse, att oftanämnde östia flygelbyggnad kan, ”äfven om dtn icke ombygges, i dess näivarande skick, under den nät mare ”framtiden af 12 till 20 år bibehållas utan våda för byggnadens bestånd;” tilläggande fullmäktige, att bel efvet af det i i:sta våningi n af samma flygel påräknade, fastän i anseende till denna lokals oan vändbai het nu saknade utiymme, kunde fiamdeles, likasom under denna rikdsag, afhjelpas genom upplåtandet af 111m inom Riksgälds-kontorets hus.
Hvad elei emot beträffade de för merberörde cgendi ms undeihållande erforderliga mindre repaiationer, så önskade fullmäktige få sig uppdraget alt deiom, efter sig företeende omständigheter, gå i föi fattning.
Enär, på säll fullmäktige sålunda anmält,, den arkitekt, ål hvilken Öfverinlendents-en. bitet uj pdiagit att undersöka 1 tskafiei beten af de anmäikta bristfälligheterna samt uppgöra kostnadsförslagen öfver de ifrågaställde byggnads- och reparations-arhetena, uttryckligen föi klarat, alt den ostra flygeln vid Rikets Ständers hus kan, utan våda för byggnadens bestånd, under 12 å 20 års tid bibi hållas i sitt nuvarande skick, och då de medel, som för bestridandet af den med dessa hy ggnads- och reparations-ai betens utförande förenade betydliga kostnad skulle erfordras, vid innevarande liksdag måst tagas i befallning för andra mera oundvikliga utgifter, anser sig Utskottet, meé afseende derjemte å hvad fullmäktige för öfrigt anfört, böra hemställa, 4 Slals-Utskotlels Utlåtande, h:o 218. att Rikets Ständer för närvarande icke må fatta något beslut eller vidtaga någon åtgärd-i afseende på ofvannäinnde ombyggnads och reparations verkställande.
Vidkommande åter de för underhållandet af samma egendom erforderliga mindre reparationer, så enär 164 § af Riksgälds-kontorets nu gällande reglemente, hvars stadgande i detta hänseende lärer komma att i det nya reglementet öfverflyttas, föreskrifver, att de kostnader, som för underhållandet af Rikets Ständers, under fullmäktiges vård och inseende ställda, hus erlordras, skola af Riksgälds-kontorets medel bestridas, anser Utskottet ej helier något serskildt beslut af Rikets Ständer i afseende på sistnämnda reparationers företagande erfordras.
Ank. tiil Exp.-Ut&k. <ien 23 Juni, kl. 6 e. m.
Utlåtandej i anledning af väckt motion om förbud för Riksgälds-kontorets tjenstemän att innehafva syssla vid annat embetsverk.
Under erinran om de flera olägenheter, som det vanliga förhållandet, att lägre tjenstemän innehade sysslor inom flera serskilda embetsverk, skulle medföra, och då ingen person skulle kunna med nödig drift och verksamhet fullgöra sina tjensteåligganden på mer än ett ställe, har riksdagsfullmäktigen Andreas Bengtsson från Jönköpings län, uti en af Bondeståndet till Stats-utskottet remitterad motion, föreslagit, att Rikets Ständer, till en början, åtminstone måtte besluta en sådan reorganisation af tjensterne vid Riksgälds-konloret och fastställa sådane löner för dervarande tjenstemän, att desse hvarken finge eller behöfde annorstädes tjenstgöra, och borde Stats-Ulskottets Utlåtande, iV.o 218. 5 borde de sysslor, som efter denna reorganisation blefve öfverflödiga, indragas, samt deras innehafvare till andra verk öfverflyttas.