Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Komitén får alltså underdånigst föreslå, att för ifrågavarande ändamål Flottan må erhålla ett mindre antal Ångkorvetter af följande ungefärliga hufvud-dimensioner: längd 180 fot, bredd 33 fot, djupgående omkring 15 fot, samt försedda med en bestyckning af 12 så svåra och kraftiga kanoner, som fartygets beskaffenhet medgifver.
De böra ega en machinkraft, som kan bringa fartyget till minst 10 knops fart, hvartill anses erfordras ångmachineri af 200 nominela hästkrafter, med skruf, så konstruerad, att den utan svårighet kan upplyftas, samt ega fullständig, ehuru, i jemförelse med segelfartygens af lika storlek, något reducerad tackling.
Kostnaden för en sådan ångkorvett anser Komitén kunna beräknas till 590,000 R:dr Runt.
Fartyg för 4:o Fartyg, afsedda för hastig förflyttning af trupper från en punkt till en hastiga trupp- cmnan samt i allmänhet för sådana krigsföretag, sorn företrädesvis påkalla snabbhet transporter .
J u J j ± m. m. i rörelserna, Då de för nämnda ändamål afsedda fartyg böra ega betydlig hastighet och tillräckligt utrymme att på en gång kunna taga en någorlunda talrik trupp - 17 styrka om bord, samt följaktligen vara större än de kanon-ångslupar flottan redan eger, men icke hafva det djupgående eller den längd, som kunde i väsendtlig mån försvåra deras rörelser i våra skärgårdars allmänna farleder, har Komitén trott dessa fordringar kunna uppfyllas af ångfartyg, byggda af jernplåt, med en längd af 150 till 160 fot, en bredd af omkring 23 fot och ett djupgående af 9i a 10 fot, försedda med ångmachineri af 150 ä 160 nominela hästkrafter för att gifva en fart af minst i 2 knop, samt med tackling, hufvudsakligen sådan som å de nuvarande kanon-ångsluparne; anseende Komitén dock, vid byggandet af de nya ångfartygen, så mycket afseende böra fästas å deras egenskap af seglande fartyg, som kan ega rum utan att dymedelst föranleda olägenheter i annat hänseende, jemförliga med de åsyftade fördelarne af ökad seglingsförmåga.
Bestyckningen å dessa fartyg, hvilka torde lämpligen kunna benämnas Angskonertar, anser Komitén böra utgöras af 2:ne svåra kanoner samt 4 lättare, afsedda att begagnas äfven å land.
En sådan ångskonert bör kunna anskaffas för en summa af 225,000 R:dr R:mt.
Vid uppgörandet af sitt förslag till fartygens antal inom ofvan omförmälda Fartygen an certer har Komitén ansett sig böra taga i betraktande dels möjligheten att bereda tlr tillgångar till de erforderliga kostnaderne för dessa fartygs anskaffning och att terne. framdeles underhålla den blifvande flottan i komplett skick, dels ett lämpligt förhållande mellan de särskilda certerne inbördes och dels den omständigheten, att svenska flottan i sin helhet icke måtte blifva underlägsen de staters, med hvilka Sverige hittills varit såsom sjömagt jemförligt.
Med fästadt afseende å dessa särskilda synpunkter har Komitén funnit sig böra i underdånighet föreslå, att svenska flottans största fartygscert må utgöras af 6 pansarklädda ångfregatter; den dernäst största, afsedd för handelns skyddande, öfningsexpeditioner m. m., af 4 ångkorvetter, samt den, som derefter vore i storlek närmast, beräknad företrädesvis för hastigare trupptransporter m. m., / af 4 ångskonertar.
Hvad åter beträffar de för försvaret i skärgårdarne och å de större insjöarne hufvudsakligen afsedda fartygscerter, så och då Komitén icke ansett sig kunna bestämdt uppgifva beskaffenheten af de kanonångbåtar och flytande batterier, som, enligt den här yttrade åsigt, skulle komma att ersätta de nuvarande roddkanonbåtarne, är Komitén icke heller i tillfälle att föreslå något bestämdt antal af dessa fartyg.
Komitén anser visserligen detta antal ej böra, blifva alltför inskränkt, men tror det likväl ej behöfva blifva så betydligt, som de nuvarande roddkanonbåtarnes, då ett mindre antal kanoner på mera rörliga och bättre skyddade fartyg kan antagas till sin verkan fullt motsvara ett större på mindre rörliga och sämre skyddade, hvadan Komitén funnit en summa af 6 millioner R:dr Runt böra afses, för att, i den mån de nuvarande bevärade roddfartygen utrangeras, anskaffa nya fartyg och batterier af den beskaffenhet här ofvan blifvit antydd. 3 18
Den nuvaran- Dernäst har Komitén tagit i öfvervägande, hvilka af flottans nuvarande, med wUdbaHietTörångkraft försedda stridsfartyg må i de föreslagna nya certerne kunna inräknas, ilen föreslagna.och. får, efter vunnen närmare kännedom om dessa fartygs beskaffenhet, underdånigst hemställa, att skruflinieskeppen Stockholm och Carl XIV Johan må inberäknas bland största certens fartyg till dess de kunna af pansarklädda ångfregatter ersättas, hvadan, under den här nedan omförmälda af Komitén beräknade period för öfvergången från den nuvarande till den nya flottan, endast 4 af de föreslagna 6 ångfregatterne antagits behöfva anskaffas, ehuru Komitén visserligen anser det vara i hög grad önskvärdt, om tillgångarne inedgåfve, att hela antalet af denna den kraftigaste certen kunde redan under denna tid erhållas. lill den andra eller ångkorvett-certen har Komitén trott kunna hänföras den nya ångfregatten Vanadis och ångkorvetten Gefle, så att allenast tvänne fartyg, tillhörande denna cert, skulle tillsvidare behöfva nybyggas.
Anfregatten Vanadis är visserligen till dimensioner och bestyckning jemförlig med de fartyg, Komitén ansett böra tillhöra den största certen; men då den är byggd af trä utan pansarklädnad och således icke fullt motsvarar nutidens fordringar af ett kraftigt stridsfartyg, har Komitén trott densamma lämpligare kunna inräknas bland den andra certen, den enda inom hvilken Komitén funnit träfartyg böra bibehållas, helst denna fregatt är synnerligen användbar för de ändamål, sorn med denna fartygscert afses.
Beträffande åter ångkorvetten Gefle hår Komitén, genom uppgifter från flottans station i Carlskrona, hvilka här underdånigst bifogas (Bilagan N:o 2), inhemtat, att detta fartyg för närvarande fordrar en reparation, beräknad att kosta 72,804 R:dr, men att för en summa af 165,532 R:dr, nyssnämnda reparationskostnad deri inberäknad, skulle det vid samma tillfälle kunna erhålla en förändring, hvarigenom det blefve mera användbart för expeditioner i aflägsna farvatten.
Då Komitén tillika erfarit, att denna korvett har ett godt ångmachineri, med hvilket den gör 10 knops fart, och tillika är ett godt segelfartyg, har Komitén, under antagande, att kostnaden ej öfverstiger det uppgifna beloppet af omkring 165,000 R:di-, hvilket icke utgör öfver en tredjedel af fartygets hela kostnad, trott sig böra i underdånighet tillstyrka den ifrågasatta förändringen, hvarigenom detta fartyg anses blifva fullt lämpligt för de ändamål, som åsyftas med den nu ifrågavarande certen.
Bland den tredje eller ångskonert-certen har Komitén ansett kunna inberäknas ångkorvetten Orädd, ångfartyget Valkyrian och postångfartyget Drottning Lovisa, hvilket sistnämnda, ehuru icke tillhörande flottans fartyg, Komitén likväl trott kunna, i händelse af inträffande krig, tagas för sjöförsvaret i beräkning, så att af denna cert endast ett fartyg skulle, under den förutsatta öfvergångsperioden, behöfva anskaffas.
Till de hufvudsakligen för försvaret i skärgårdarne och å de större insjöarne afsedda fartyg har Komitén ansett kunna hänföras kanonångsluparne Hogland, 19 Svensksund, Carlsund, Motala, Aslög, Astrid, Ingegerd och Sigrid, jemte 2:ne dylika af jern, under byggnad, samt kanonångslupen von Sydow; äfvensom postångfartyget Polhem torde under krigstid kunna för enahanda ändamål påräknas.
Dessa fartyg kunna visserligen icke numera betraktas såsom fullt tidsenliga stridsfartyg, då de sakna skydd af pansarbeklädnad; men då deras storlek är så beräknad, att de kunna användas på de större insjöarne, der de icke behöfva befara att möta pansarbeklädda motståndare, samt det dessutom äfven framgent måste finnas många uppdrag både under krig och fred, hvartill de med fördel skulle kunna användas, så synas de lämpligen kunna inberäknas bland nämda klass af fartyg samt böra tillsvidare i tjenstbart skick underhållas, utan att dock
Komitén anser sig böra i underdånighet tillstyrka byggandet af flera dylika.
För öfrigt har Komitén, på sätt här ofvan är anfördt, trott till försvaret i skärgårdarne och å de större insjöarne böra afses de nuvai’ande roddkanonbåtarne, utgörande 149 st., tillika med 7 mörsarefartyg, så länge de, i enlighet med hvad här ofvan blifvit i underdånighet föreslaget, skulle bibehållas.
Vidkommande sedermera frågan om lämpligaste användandet, af de flottans
De nuvarande nuvarande fartyg, hvilka ej ansetts kunna ingå i de här ofvan föreslagna nya^-Cj2'5'™’ J ö T7, , J O . ö* J användande. fartygscerter, har Komitén härvid trott sig först böra taga i öfvervägande, huruvida det må kunna vara lämpligt att å något af de nuvarande segelfartygen anbringa ångkraft; men då träfartyg utan pansarbeklädnad numera icke kunna såsom stridsfartyg anses tidsenliga, synes icke heller någon förändring af sådana fartyg till ångfartyg böra ifrågakomma, så vida de icke med detsamma skulle förses med pansarbeklädnad, hvilket således torde böra tagas i betraktande i sammanhang med nämnda fråga.
Att pansarldäda äldre träfartyg för att, derest de äro försedda med ångkraft, af dem göra ett rörligt försvar, eller, om de sakna en sådan kraft, ett försvar för vissa positioner, kunde visserligen med giltiga skäl försvaras, derest en öfverhängande fara hotade och tillräcklig tid för anskaffning af nya pansarfartyg således saknades; men då lyckligtvis ett sådant förhållande för närvarande här icke är för handen, har Komitén, vid uppgörandet af sina förslager, trott sig böra fästa afseende endast vid hvad densamma, under nu befintliga förhållanden, ansett vara det riktigaste både ur militärisk och ekonomisk synpunkt, nemligen att för de kostnader, som å sjöförsvaret nedläggas, bör anskaffas en materiel så tidsenlig som möjligt, samt att kostnaden för underhållet af den materiel, som icke kan lemna betydligare bidrag till nyanskaffning, men till vissa ändamål kan vara användbar under den tid, som fordras för anskaffning af en fullt tidsenlig, bör i möjligaste mån inskränkas, hvarföre Komitén icke heller funnit sig böra i underdånighet föreslå, att något af de nuvarande segelfartygen må förses med ångkraft för att till exercisfartyg användas, helst anbringandet af en svagare auxiliärmachin, enligt hvad ofvan är anfördt, numera i allmänhet icke anses lämpligt, samt kostnaden, derest fartyget skulle förses med fullkraftigt 20 ångmachineri, blefve så betydlig, att den ingalunda skulle motsvaras af det vunna resultatet.
Då Komitén sålunda ansett någon förändring af de nuvarande segelfartygen, vare sig till pansar- eller ångfartyg, icke under närvarande förhållanden lämplig, bar Komitén härefter tagit i öfvervägande huru de i öfrigt må på ändamålsenligaste sätt kunna användas, och får i sådant hänseende, efter tagen kännedom så väl om hvad de i Nåder förordnade Kommissionerne för utrönande af flottans segellinieskepps och fregatters, äfvensom dess bevärade roddfartygs tillstånd, användbarhet och årliga underhållskostnad i afgifna und. yttranden anfört, som af särskilda i detta ämne Komitén meddelade uppgifter, underdånigst föreslå, att" linieskeppet Carl XIII, hvars skrof uppgifvits fordra ansenlig reparation, samt linieskeppen Fäderneslandet och Manligheten, hvilkas skrof funnits kassabla, må slopas; att linieskeppen Försigtigheten, Gustaf den Store, Prins Oscar och Scandinavien, hvilkas skrof uppgifvits vara i godt eller tjenstbart skick, må i sådant skick underhållas till dess de erfordra ansenlig reparation, så vida icke Eders Kongl. Majit skulle i Nåder finna dem redan derförinnan kunna och böra slopas, med hänseende till dels den tidpunkt, då de kunna ersättas af de föreslagna nya kraftigare stridsfartygen, och dels möjligheten att för den nya materielen kunna med fördel använda de från dem hemtade materialier; att linieskeppet
Dristigheten, hvars skrof ansetts redan till en del erfordra reparation och innan kort påkalla en sådan, mera omfattande, må endast nödtorftigt underhållas, för att kunna förblifva flytande och å Carlskrona redd användas till sjukskepp, hvartill det är apteradt, eller till kasernfartyg, samt alla dess härtill icke behöfliga uppbörder afievereras; att fregatterne Desirée och Götheborg, hvilkas skrof fordra ansenlig reparation, må endast nödtorftigt underhållas, för att användas till kolupplag, samt deras uppbörder aflemnas; att fregatterne Josephine, Eugenie och Norrköping, hvilkas skrof uppgifvits vara i godt stånd, må underhållas i tjenstbart skick intill dess de påkalla ansenlig reparation; att korvetterne af Chapman, Najaden, Lagerbjelke och Svalan samt briggen Nordenskjöld, uppgifna att vara i tjenstbart skick, må i ett sådant bibehållas intill dess de kunna ersättas med andra lämpligare exercisfartyg eller sednast till dess ansenlig reparation å dem erfordras; att skonertarne Falk, l’Aigle och Amiral af Puke samt briggarne Snappopp och af Wirsén, hvilka jemväl uppgifvits vara i tjenstbart skick, må underhållas i sådant till dess de påkalla ansenlig reparation, samt skonerten Activ och briggen Glommen, som redan fordra reparation, slopas, äfvensom att de flottan tillhörande 13 kanonskonertar, hvilka uppgifvits dels vara i tjenstbart skick, dels påkalla reparation, må, såsom icke tidsenliga eller för krigsbruk användbara, utrangeras, för att försäljas eller annars användas på det sätt, som för Kronan kan finnas förmonligast. 21 I öfverensstämmelse med hvad nu blifvit i underdånighet anfördt och på Flottans ny sätt af bifogade förslag (Bilagan N:o 3) närmare synes, skulle hela anskaffnings-^""^ os' kostnaden för en tidsenlig sjökrigs-materiel af den beskaffenhet, Komitén här ofvan föreslagit, uppgå till 21,260,000 R:dr Runt.
Enligt hvad i det föregående är yttradt, anser Komitén en del af den nuvarande materielen kunna tillsvidare inberäknas i de särskilda fartygscerter, hvaraf den nya skulle utgöras.
Nyanskaffning, motsvarande denna del af materielen, skulle således ej erfordras så länge dess tjenstbarhet fortfore, hvilket Komitén trott sig kunna antaga i allmänhet blifva förhållandet äfven under den ~ o längsta kom pl ette rings-period, Komitén ansett böra ifrågakomma och, på sätt här nedan är visadt, lagt till grund för de uppställda beräkningarne.
Den erforderliga kostnadssumman för denna den första kompletteringen, då en del af den äldre materielen ännu anses tjenstbar, skulle sålunda, enligt hvad nyss åberopade Bilaga N:o 3 utvisar, inberäknad kostnaden för ångkorvetten Gefles reparation och förändring, inskränkas till 11,570,000 R:dr.
Såsom tillgång för denna komplettering har Komitén ansett böra beräknas: a) Den vid sistl.
Riksdag anvisade summa till börjande nybyggnad af en ångfregatt utaf bästa modell, hvilket arbete blifvit tillsvidare inställdt genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut af den 3 Dec. sisth år, R:mt R:dr 400,000: b) Det å Femte Hufvudtitelns Nybyggnadsanslag för ofvannämnda ändamål i 1861 och 1862 årens stater af Eders Kongl.
Maj:t anvisade belopp 104,000: jemte hela Nvbyggnadsanslaget för nästkommande år 162,000: 266 000- c) Hvad af äldre materiel från utrangerade eller slopade fartyg anses kunna påräknas, dels såsom användbart och dels genom för säljning, på sätt Bilagan N:o 4 närmare utvisar, till ett värde af 1,150,000: d) Från Materialförrådet, dels i effekter och dels i deras värde vid försäljning (Bil.
N:o 5) 220,000: e) Från Virkesförrådet (Bil.
N:o 6) 270,000:
S:ma R:mt R:dr 2,306,000: hvadan, om detta belopp frånräknas den här ofvan för materielens komplettering upptagna summa, 11,570,000 R:dr, alltså skulle, under den tid kompletteringen egde rum, utöfver nu befintliga tillgångar erfordras ett belopp af 9,264,000 R:dr Ruut.
Komitén, som visserligen insett, att den skyndsamhet hvarmed kompletteringen bör verkställas, kan blifva beroende af helt andra förhållanden än dem, hvilka Komitén kunnat taga i betraktande, nemligen de ekonomiska, har likväl funnit sig derför böra antaga en tidrymd af 9 år eller 3:ne statsreglerings-perioder, icke derföre att Komitén ej anser önskvärdt, om den kunde ega rum på 22 Flottans underhåll under öfver gångsperioden. kortare tid, hvilket möjligen ock skulle kunna blifva nödvändigt, utan emedan, genom lcostnadernes fördelning på så lång tid, de synas kunna utgå utan alltför stor ansträngning för landet och utan att utomordentliga åtgärder skulle behöfva vidtagas för de nödiga medlens anskaffande.
I Bilagorna N:o 7 och 8, sorn åtfölja detta betänkande och till hvilka, i afseende på der förslagsvis uppgjord fördelning af medlen under de särskilda treårs-perioderne samt arbetsplan derunder, Komitén får i underdånighet hänvisa, har ofvannämnda tiderymd för kompletteringen blifvit förutsatt och beräkningarne derefter uppgjorda.
Af dessa bilagor synes, att det årligen erforderliga byggnads-anslaget skulle utgöra omkring 1,000,000 Rdr, hvarvid dock bör anmärkas, att, derest de i nu gällande stat till flottans underhåll och nybyggnad uppförda anslag fortfarande komme att till enahanda belopp utgå, skulle för kompletteringen finnas en årlig tillgång i hela byggnads-anslaget 162,000: samt af underhållsanslaget, enligt den i Bil.
N:o 9 gjorda utredning, kunna till nybyggnad årligen påräknas 100,000: eller tillsammans 262,000: så att årliga tillskottet ej skulle utgöra mer än 738,000 R:dr.
Med afseende på så väl en lämplig fördelning af befintliga tillgångar och en under de särskilda perioderne någorlunda jemnt fördelad arhetsverksamhet, som på den ordning, hvari Komitén ansett de särskilda nya fartygscerterne, i förhållande till deras behöflighet, böra anskaffas, så vidt sådant för närvarande kunnat komma i betraktande, har den å Bilagan N:o 8 upptagna arbetsplan blifvit uppgjord för de trenne perioderne 1864—1866, 1867—1869 och 1870— 1872, ehuru Komitén visserligen förutser, att denna arbetsplan, åtminstone för de tvänne sednare perioderne, kan komma att erfordra väsendtliga förändringar, föranledda af den under den första perioden vunna erfarenhet.
Flottans underhållskostnad under öfvergångsperioden har för segelfartygen i allmänhet blifvit, på sätt Bilagan N:o 10 närmare utvisar, beräknad till dess de antagits erfordra ansenlig reparation eller, hvad särskildt linieskeppen vidkommer, till dess de ansetts böra slopas, för att dymedelst må erhållas påräknad tillgång för komplettering af de nya fartygen.
Vid beräkningen af det erforderliga underhållet har Komitén följt de grunder, som af Undersöknings-Kommissionen vid flottans station i Carlskrona antagits, och har särskildt blifvit upptagen den kostnad utöfver årliga underhållet vid brobänken, som ansetts uppkomma för rustade fartyg genom slitning under sjöexpeditioner.
För de ångfartyg, hvilka vid 1864 års ingång komme att tillhöra flottan, har underhållskostnaden under förutnämnda 9 år blifvit beräknad efter samma grunder, som för segelfartygen, med den tillökning, som måste föranledas af machiners, pannors m. m. underhållande och af Bilagan N:o 11 synes; varande de 23 ångfartyg, som äro afsedda att tillkomma efter 1864 års ingång, ej i denna beräkning upptagna.
Hvad beträffar flottans bevärade roddfartyg med tillhörande chefsfartyg, hvilkas antal och beskaffenhet Bilagan N:o 12 utvisar, har, på grund af erhållna uppgifter och vunnen erfarenhet vid flottans härvarande station, Komitén trott sig kunna antaga årliga underhållskostnaden, till dess ansenlig reparation erfordras, för i tjenstbart skick varande 63 kanonslupar och mörsarefartyg samt 93 kanonjollar, till omkring 1 procent af nybyggnads-kostnaden eller till ett belopp af 29,000 R:dr, på sätt i sistnämnda Bilaga närmare är utredt; varande i detta belopp inberäknad så väl kostnaden för underhåll af tillhörande chefsfartyg och för de smärre reparationer, en del fartyg erfordra, som tillökning för slitning under expeditioner.
Ärliga underhållskostnaden för Stationernes transport- och småfartyg, exercisfartygen för skeppsgossarne m. m. har, enligt hvad Bilagan N:o 13 visar, blifvit beräknad til ett belopp, motsvarande 5 procent af dessa fartygs nybyggnadskostnad, eller till 17,000 R:dr, häri inberäknade kostnaderna för nämnda fartygs rustning och förnyelse.
Enligt dessa beräkningar komme, på sätt af Bilagan N:o 14 närmare synes, årliga underhållskostnaden för flottans fartyg, oberäknadt de nya, som skulle, enligt Komiténs förslag, tillkomma, att under åren 1864—1866 uppgå till 3l7,831s R:dr.
Under de följande treårs-perioderne 1867—1869 och 1870—1872 komme underhållskostnaden för de seglande fartygen att minskas såsom Bilagan N:o 10 utvisar, i den mån deras antal aftager.
Äfven bör underhållet af roddkanonbåtarne under dessa båda perioder ej erfordra fullt så stort belopp, som för den forsta är upptaget.
Deremot tillkommer under dessa sednare perioder underhållet af de fartyg, som under den föregående tiden blifvit nybyggda.
Då sålunda under dessa perioder underhållskostnaden måste blifva beroende af den nybyggnad till flottans kompletterande, som vid hvardcras början blifvit verkställd, har Komitén ej ansett sig böra uppgöra något i detalj gående förslag öfver fartygens underhållskostnad för mer än den första perioden.
Utom för de i Bilagan N:o 13 omförmälda transport- m. fl. smärre fartyg, innefattar den upptagna kostnaden för fartygens underhåll icke den för deras förnyelse.
Underhållet af de nybyggda fartygen kan under kompletteringsperioden ej uppgå till något betydligare belopp samt icke med någon noggrannhet beräknas, då föga erfarenhet hittills vunnits om den årliga underhållskostnaden för och varaktigheten af sådana fartyg, af hvilka flottan, enligt Komiténs förslag, skulle hufvudsakligen komma att utgöras.
Komitén har emellertid, på så tillförlitliga grunder den haft att tillgå, uppgjort en beräkning (Bilagan N:o 15), hvaraf synes, att underhåll i detta ords vidsträcktare bemärkelse, innefattande tillika 24 förnyelse, af en sådan flotta, som Komitén föreslagit, skulle erfordra en årlig summa af 734,441 R:dr.
Sättet för de
Då, med undantag blott af en enda fartygscert, alla de nya krigsfartyg, Ko"<™»ia/nfoj” m^®n ^ anskaffning föreslagit, skulle byggas af jern och, hvad de största beträffar, deras byggande vid flottans etablissementer skulle föranleda alltför kostsamma anläggningar derstädes för materialiernas behöriga apterande m. m., samt de öfriga ej skulle blifva af större dimensioner, än att de utan svårighet kunna åstadkommas å redan i Riket befintliga enskilda verkstäder, har Komitén trott samteliga jernfartygens tillverkning företrädesvis böra öfverlemnas åt den enskilda industrien, dock ej så uteslutande, att icke, derest sådant finnes lämpligt och för Kronan fördelaktigt, byggnaden skulle kunna ega rum å dess verkstäder.
Med hänseende till angelägenheten af att dessa fartyg byggas så sorgfälligt som möjligt, anser Komitén det vore för det allmänna nyttigt, om det embetsverk, som erhåller bestyret med ifrågavarande fartygs anskaffning, lemnades större frihet i afseende å så väl dessa fartygsbyggnaders utbjudande på entreprenad, som antagandet af inkomna entreprenadanbud, än gällande författningar i allmänhet för dylika fall medgifva.
Hvad åter beträffar de träfartyg, som komme att för flottans räkning anskaffas, anser Komitén deras byggnad böra fortfarande verkställas å Kronans varf, då man svårligen torde kunna förvänta, att de å enskilda blefve byggda af lika godt virke eller med den noggrannhet och omsorg, som då arbetet utföres å Kronans.
För de nya fartygens varaktighet anser Komitén det vore nyttigt, om de, med hvilka sådant låter sig göra, kunde förvaras under täckta skjul å land.
Flottans ela-
I sammanhang med frågan om flottans materiel har Komitén ansett bhssementer, p^j-a taga i öfvervägande den om flottans etablissementer, hvilken fråga Komitén trott böra betraktas ur tvåfaldig synpunkt: den militäriska och den ekonomiska.
Ur militärisk synpunkt förekommer mot flottans station i Carlskrona, att den ligger alltför afskiljd från jernvägarne och de större inre kommunikationerne i allmänhet samt erfordrar en talrik garnison och vidlyftiga försvarsverk, hvilkas återstående kostnad blifvit i bifogade, af Chefen för Ingeniör-Corpsen afgifna utlåtande (Bilagan N:o 16) förslagsvis beräknad till 2,700,000 R:dr.