Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-Ståndet ensamt skulle genom det föreslagna frihets-systemet, hädanefter blifva satt i nödvändighet, att utan urskillning af mer-eller mindre dugliga subjecter ibland sig emottaga hvilket! som heldst sig dertill behagade anmäla, som alltså med detta Stånd genast skit'le dela alla deras genom flit och mödor samlade och gjorda vackra inrättningar till understöd för sådana dess egna Medlemmar, sorn dertill äro lagligen berättigade; som skulle deltaga uti och snart ensamme styra Städernas Oeconomiska angelägenheter, välja och tillsätta deras Magistrats-pei söner och öfriga Tjenstemän samt innan kort tid äfven blifva deras Piksdags Representanter.
Och hvad är det, som till förekommande af sådana oredor Borgare-Ståndet nu fordrar att bibehålla?
Endast det regleinentariska , som föteskrifver sättet och lärotiden för att blifva en närande Medborgare, så att detta Samfund också hädanefter måtte komma att utgöras af i sina yrken kunniga och i sin lefnad välfräjdäde personer, 'och har det väl funnits eller finnes det ännu någon Svensk man, som är hindrad att härtill dana sig?
Borgare-Ståndets p i i vi 1 eg i er äro icke personliga.
Detta Stånds -Ledamöter förvärfva sin 1500 Den 17 Juli. ej afundsvärda rättighet, med arbete och moda ifrån deras första ungdomstid, och när denna rättighet är vunnen, måste dock dess innehafvares hela framtida utkomst vara grundad på en stadig omtanka och arbetsflit.
För denna rättighet erlägga de både till Stat och Stad icke obetydliga utskyfcfer, och tryggt i medvetandet af uppfyllda pligter, kan BorgareStåndet yttra, att det aldrig eftergifvit något af sina Respectiva MedStand i nit och uppoffring , då i stunder af allmän våda Rikets behof påkallat redliga Medborgares hjelp och understöd; hedrande skall ock för detta
Stånd i alla tider blifva den mängd af kostbara inrättningar, utom deras egna samhällen, till allmän nytta, hvilka genom deras Fäders sparsamma hushållning blifvit stiftade och grundlagde och ännu af Ståndets Medlemmar oafbrutet stiftas.
Enär alltså ingen ting finnes i BorgareStåndeis privilegier och rättigheter, som skadar Samhällets trefnad och välstånd, och Ståndet dessutom vid nästförflutne Riksdag hos Kongl. Maj:t underdånigst anhållit, att hvad som genom tidernas förändrade skick kan finnas mindre nyttigt och lämpligt i det reglementariska för dess sammansättning, skulle öfverses och förbättras; Ståndet äfven har sig bekant, att en Cornitée på Konungens Nådiga Befallning dermed är sysselsatt; så förmodar Ståndet , att deras Respectiva Med-Ständer ej skola anse för Skrå-anda, hvad rom har sin grund i billighet och de förhållanden som Engen imellan Medborgare utstakat.
For sin del hvarken vill ^ eller skall Borgare Ståndet - Den 17 Juli. 1501 Ståndet af sina Med-Ständ begära sådana eftergifter eller uppoffringar, som skulle närma deras lagliga rättigheter, öfvertygadt derom, att första vilkoret for sann frihet ar lydnad för lag, aktning för andras rätt och ordning i allt.
Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Frotocoll vid urtima Riksdagen i Stockholm, den 17 Juli 1815» S.
D. S edan de Bespectiva Med-Stånden funnit sig i tillfälle, att, fastän Banco-Utskottet deröfver sig icke utlåtit, pröfva Stats-Utskottets den 26 sistledne
Maj afgifne och sedan den 3 Juni hos Bonde-Ståndet på bordet hvilande Betänkande, angående anslag af medel för Läns J_,azaretterna och den å Kungsholmen belägna, Kronan tillhöriga och. hos Banken pantförskrifna Bränneri-Egendoms begagnande till Curhus-Inrättning för Stockholms Stad och Län : så företog nu äfven Bonde-Ståndét denna fråga till afgörande och pröfvade skäligt bifalla allt hvad Stats-Utskottet i berörde Betänkande tillstyrkt.
Ex Protocollo Olof Werlin. $. D. 1502 Den 17 Juli. S. D. Vl nu åter föredrogs Allmänna Besvärs* och Oeconomie » Utskottets den 8 innevarande månad afgifna och sedan sista Plenum på bordet hvilande Utlåtande uti det;, från Höglofl.
Bidderskapet och Adeln , Högvördiga Prest-Stån» det och Hedervärda Bonde-Ståndet, den 15 sistlidne Juni till Utskottet återremitterade Mål, angående Husbehofs - Bränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter; stannade Bonde-Ståndet, efter föregången öfverläggning, uti det beslut, att Utskottets den 26
Maj och, den 8 i denna månad afgifna Utlåtanden antagas, utom i den delen, hvarigenom Bränvinsbränning blifvit tillåten Städerna, så att förslaget derom helt och hållet afslås; dock med förbehåll för Gästgifvare å Landet, hvarest liela åboer tourvis bestrida gästningen, att de alla skola vara berättigade till resande försälja bränvin , samt att mål rörande oloflig bränvinsförsäljning å Landet endast böra upptagas och pröfvas af Domstolen i orten; om hvilket beslut, vördsam .och vänlig underrättelse skulle öfriga Biks-Stånden meddelas.
Ex Protocollo * Olof Werlin. S. D. Upplästes ett från Höglofl; Ridderskapet och Adeln ankommet Protocolls-U clrag för den 14 J'uli, af innehåll , ätt i anledning af Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskottets Utlåtande af den 6 Juli ofver de hos Ridder Sk cl OQ t
Den 17 Juli* 1503 skåpet och Adeln gjorda anmärkningar vid Utskottets den 9 sisth Maj afgifna Betänkande, angående yrkad ändring af Tjenstehjons flyttningstid, Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln beslutit, att flyttningsfiden borde utsättas till den. 15 October, samt för Stockholm, der 2:ne flyttningstider äro, tillika till den 15 April, äfvensom uppsägningstiden borde en half månad förlängas: och ville Ridderskapet och Adeln inbjuda sina Med Ständer att" i sitt sålunda fattade beslut instämma.
Uppå derom gjord framställning, förklarade Bonde-Standet sig icke finna skäl att frångå sitt i ofvanberörde mål redan fattade beslut.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. I\ongl.
Maj:ts den 14 i denna månad på Riks-Salen meddeldta Nådiga svar uppå Riksens' Höglofl.
Ständers den 7 -förutgående aflåtna underdåniga Skrifvelse, angående de antagna från de 3:ne sista Riksdagarna livilande
Lagligen beredda förslag till förändring i Grund-Lagarna, upplästes; och som deraf inhämtades' att Kongl. Maj:t, med antagande af det tillägg Rikets Ständer föreslagit i 42 §, af Regerings-Formen, ansett nödigt att derpå följande 94 §. sättes i öfverensstämmelse med den således förändrade 42 §. och att förslaget dertill vid denna Riksdag be-' redes, för att vid den nästkommande Lagligen afgöras, så blef denna del af Kongl. Majus
Nå diga - 1504 Den 17 Juli. diga svar remitterad till Constitutions-Utskottet j för att med utlåtande deröfver inkomma.
Ex Protocollo Olof Werlin« S. D. Tf1 öredrogos åter Constitutlons - Utskottets den 12 och 13 Juli afgifna och dagen derefter hos Bonde-Ståndet upplästa Memorial, med förslag: l:o Till tillägg i 46 och 56 §• §• af Riks* dags-Ordningen. 2:0
Till förändringar i Tryckfrihéts-För» ordningen. 3:0 Till en ny § imellan 57 och 38 §. §. Regerings-Formen. 4:0
Till tillägg vid slutet af 60 §.
Regerings-Formen ; och 5:0 Angående rättighet för Riksens Stan» der att vid nästa Riksdag afskaffa den nu antag» na Jury i Tryckfrihetsmål , örn den ej skulle finnas uppfylla sitt ändamål eller vara stridande mot Nationens lynne.
Vid öfverläggningen om dessa förslag hade ingen af Ståndets Ledamöter något att deremot erinra, och blefvo berörde Memorial lagda på bordet till nästa Riksdag.
Ex Protocollo Olof Werlin t S. D. /'
Den 17 Julh i5°5' S. D. Lifter uppläsande af Vällofl. BorgareStåndets Prötocolls-Utdrag för den 14 dennes» innehållande att bemälte Stånd till Stats Utskottet öfverlémnat, att för verkställighets befordrande å Rikets Ständers Beslut, 1 anledning af Kong!» Majtts Nådiga Proposition om inrättande af Allmänna Arbets- och Correctionshus i Riket, nödiga medel dertill anslå; fann Bonde-Ståndet för godt att med denna Vällofl. Borgare-Ståndets åtgärd sig förena.
Ex Protocollo Olof Wettin. S. D.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oö* Conomie Utskottens den 4 Juli gemensamt äfgifiia, och den 14 på bordet lagda Betänkande, öfver vackt fråga om ert allmän Handéls-frihet» Och Product-PlaCatets upphäfvande m. m.» föredrogs , och blef äf Bonde-Ståndet till älla delar gillad t.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Af Vällofl. Borgare Ståndets ProtocoilsUtdrag för den 14 i denna månad inhämtades» att sedan Höglofl.
Ridderskapet och Adeln » Uti* der den 32 J'uli, uti Borgare-Ståndets den i<t beslutade tillägg i underdåniga Skrifvelsen Otti Comitéen till Reglering af Statens Embeten och Tjenster* instämdt på det sätt, att till Rikets ip.te Bandet. 28g- igö.
Ständer#
Den 17 Juli. S änders Ledamöter i denna Comitée borde för* ordnas en Fullmägtig i Banken och en i Riksgälds Contoiret for hvarje Riks-Stånd; hade Borgare-Ståndet funnit för godt, att med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln härutinnan instämma.
Med dessa Höglofl Ridderskapets och Adelns samt Vallöf!. Borgare Ståndets Beslut, förenade sig nu äfven Bonde-Ståndet.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. ^ id föredragning af Stats-Utskottets sedan den 14 dennes på bordet hvilande Betänkanden af den 13 förutgående. 1:0 Angående Stats Regleringen i allmän* het och med Project till Riks-Stat för I816 och påföljande år intill nästa Riksdag. 2:0
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss om ersättning för 1812 års Mantalsskrifnings-provision i Norrbottens Län; och 3:0 I anledning af Kongl. Maj »s Nådiga Proposition om Stats-Verket, uti hvad som an-; går Tredje Hufvud-Titeln, innefattande Försvärs-verket till Lands och Sjös; Blefvo desamma af Hedervärda Bonde-Stan* det gillade och antagna.
Olof Werlihi Ex Protocollo S. D. Den 17 Juli.
S- D. JCifter skedd föredragning af Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottets sedan sista Plenum pä bordet hvilande Betänkande , af den 6 Juli, i:o i anledning af väckt fråga om Folkoch Arbets-Skolors inrättande, i sammanhang med Allmänna Fattigvården; och q:o om medel till Svenska Klädes-Fabrikernas upphjelpande, fann Bonde-Ståndet för godt, att hvad härutinnan blifvit tillstyrkt, bifalla.
Uppläst hos Samtliga Riks.Stånden5 den 17 Juli.
Hos Eders Kongl. Majit få Riksens Ständer i underdånighet anmäla, att de utöfvat den rättighet, I03 §. Regerings-Formen och 64 §.
Riksdags-Ordningen dem tillkänner, och utvalt en Nämnd genom hvars omröstning blifvit för-? klaradt, att Högsta Domstolens samtlige Ledamöter äga Riksens Ständers förtroende, och böra vid deras Sysslor bibehållas.
Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersatec På 1508 Den 17 Juli.
På Riddersk och Adelns vägnar Carl Mörner h. t. landtmarskalk.
På Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan. h. t.
Uppläst hos Samteliga Riks Stånden den 17 juli.
Sedan Eders Kongl. Maj:t till understöd för SöderTelge Canal-byggnad i Kader täckts bevilja, att till och med år 1816, Bolaget skulle bibehållas vid åtnju an let af 5 Procents renta å till byggnadens be 'rifvande på Actierna gjorde insättninga’-, hvilken renta af Eders Kongl. Maj:C under Nionde Hufvud-Titeln blifvit utbetald, hai hos Riksens Ständer motion blifvit väckt, att ett så ant understöd af 5 procents, renta på nuvarande och än vidare framdeles skeende tillskott af Bolags intressenterna, måtte få åtnjutas L 20 år efter Canal arbetets fullbordan, hvarigenom interessente ne skulle få en välgrundad anledning att fo t fara i de erforderliga insättninga na, som redan utgjort 123 procent utöfver anteckningsumrnan, samt komma att till nära 200 procent densamma öfverstiga.
I betraktande deraf, att ifrågavarande arbete är af särdeles vigt och nytta, i afseende på befordrandet af en lättare och säkrare communi cation - Den 17 Juli. 1509 cation imellan Provinser, hvilka nu icke utan svårighet med hvarandra trafikera, hafva Riksens Ständer ansett det bidrag, som sålunda a£ Statens medel blifvit lemnadt och nu är föreslaget, vara ringa i jemförelse med ändamålet, och hvad för alla andra i Riket befinteliga Canal. inrättningar blifvit beviljadt; hvarföre, enär ifrågavarande biträde kan utan Statens särskildta betungande till vagabringas genom medlens anslående af Nionde Hufvud-Titelns tillgång, med hvars föremål de ta behof fullkomligt står att förena, Riksens Ständer beslutit, att detta beviljade understöd af 5 procents renta på nu gjorda eller framdeles tillgörande förskott och inbetalningar till SöderTelge Canals fullbordande, än ytterligare må fortfara; men då Riksens Ständer ej vilja sträcka sin åtgärd till en längre tid, än den, för hvilken de nu egenteligen hafva att besluta, hafva de bestämt tiden för detta anslag till 5 år, eller till och med år 1820; hvilket allt Eders Kongl. Maj:t härmed i underdånighet skulle tillkännagifvas.
Eders Kongl. Majtts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner , h, t.
På Prest-Ståndet* vägnar J. Å. Lindblom, n. v. Talman.
På 1510 Den 17 Juli, Pi Borgare-Ståndets vägna-r H. Schwan , h. t, Talman?
På Bonde-Ståndets vägnar Lurs Olsson , n. v. Talman.
Uppläst hos Samtliga Riks-Står.den d, 17 Juli.
Hos Riksens Ständer har blifvit föreslaget, att, på sätt som vid 181'2 års Urtima Riksdag blifvit af Riksens Ständer Malmö Stad beviljadt , till understöd vid uppförande af Cassernoch Stallbyggnader för en derstädes förlaggd fördelning af Mörnerska Husar - Regementet , ett penningelån af Tjugu 3 Trettio Tusende R.-dr Banco matte beviljas Staden Ystad, till fullbordande af en Cassernbyggnad för tvänne i Staden förlagda Esquadroner af nyssnämnde Regemente.
Ständer, som funnit for godt härtill bifalla , hafva varit betänkte på medel till det begärdta länets bestridande ; och då de 25,000 R:dr Banco, hvilka utaf det år 180g ät Vesteroeh Norrbottens Läns Invånare försträckte
Lån , skola återbetalas, icke äro påräknade eller disponerade till några andra behof och utgifter, hafva Riksens Ständer beslutit , att nyssberörde summa till i frågavarande ändamål anslå.
Men som dessa medel icke blifva att tillgå förr än åren I8l6 och 1817, hafva Riksens Ständer velat tillåta, att 10,000 R:dr valda af RiksgäldsContoiret förskjutna på det sätt, att hälften eller 5,000 R:dr hålles Staden tillhanda nästkomman - de Den 17 Juli. 15H de ar 1816, och andra hälften 1817, hvaremot de återstå* nde 15,000 B:dr icke från BiksgäldsContoiret måga utbetalas förr eller i annan ordning , än Vesterbottniska medlen inflyta och Gontoirets förskott deraf blifvit godt gjordt.
För det beviljade lånets erhållande hafva Biksetis Ständer velat föresk ifva följande vilkor: i:o A alla summor, hvilka i afräkning på lånet utgå, skall renta till fyra för hundradet om året erläggas ifrån lyftningsdagen 2:0
Skall den ännu återstående Cassern byggnaden vara fullbordad sednast om 2tne år, att räkna från den dag, då första summan i Biksgälds-Contoiret Uttages. 3:0
Efter dessa 2:ne års förlopp skola, jemte fyra p/oCents renta å hvad
Staden utaf lånet innehar, tillika oafbrutet hvarje af de påföljande åren afbetalas två proCent å Capitalet, och hvilka två proCent beräknas å hela lånsurnman , så an den var, då första afbetalningen skulle verkställas.
Men derest någon del af de beviljade 25,000
B:dr skulle komma att lyftas efter byggnings-tidens slut, bör å ett sådant belopp, likasom å det öfriga, äfven afbetalas två proCent, sedan ett år från uttagningsdagen fö fallit. 4:0 Till Biksgälds - Contoirets säkerhet och innan något uppå lånet får lyftas, skall Staden aflemna dess till Contoiret ställda förskrifning å Tjugufem Tusende Bdr Banco, inrättad i öfverensstämmelse med ofvan stadgade vilkor, och ined tillägg, att, derest med betalningen af rentan eller de 2 proCent, hvilka, enligt 3:dje punkten böra på capitalet årligen erläggas, skulle dröja 35*2
Den 3 7 Juli. dröja två månader utöfver förfallotiden, kommer lånet att anses såsom förfallet, och genast infordras ; och undertecknas denna' förskrifning af Magistraten och Borgerskapets Äldste, i Stadens namn och å dess vägnar, med förbindelse, att en för alla och alla för en betalningen ansvara. 5:0 Böra dessa
Deputerade utses och formligen autoriseras att ej mindre i afseende på förefallande frågor om lånet, så väl uti RiksgäldsContoiret, som vid Domstolar och ExecutionsSäten, representera Staden Ystad, än äfven sjelfve eller genom Ombud, hvilka af dem befullmägtigas, uppbära och qvittera penningarna i Riksgälds-Contoiret. 6;o När någon af dessa Deputerade med döden afgår, eller eljest skulle komma i belägenhet, att ej kunna fortfara med den honom i afseende på linet uppdragna befattning, kommer en annan i hans ställe att, på lika sätt, utses och auctoriseras, och hvarom undenättelse bör genast Eullmägtiga i Riksgälds - Contoiret meddelas.
Riksens Ständer, som af sina sålunda fattade beslut lemnar sina Fullmägtiga i RiksgäldsContoiret del, få nu hos Eders Kongl. Maj:t, jemte anmälan om det beviljade lånet, i underdånighet anhålla, det täcktes Eders Kgl. Majit i Nåder anbefalla Dess Befallningshafvande i Malmöhus-Län, att till Riksens Ständers Fullmägtiga i Riksgälds - Contoiret inkomma med berättelse,, huruvida Cassernbyggnaden i Ysta 1 blifvit inom foreskrifveo tid fullbordad, sedan Fullmägtige hos ben-tälte Befallningshafvande först uppoff v i,t
Den 2 7 Juli. 1513 gifvit dagen, hvarifrån Byggningstiden skall be* räknas.
Hvilket allt Riksens Ständer härmed få för Eders Kongl. Maj:t i underdånighet an* mäla.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste , tropligtigste tjenare och undersåter Rå Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t. .Landtmarskalk.
På Prest-Ståndets Vägnar J. A.
På Bonde-Ståndet6 vägnar Lars Olsson, n. v. 'Talman.
Vppläst hos Samteliga Kiks-Stånden den ly Juli.
Sedan Riksens Ständer vid Riksdagen åren 1809 och 18I0 hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit , det Kammar - Collegium matte undfå Nådig befallning, att orri förhållandet med Kronohemmanet
Lindö anställa behörig undersökning, och i händelse innehafvaren ej uppfyllt de honom , i kraft af dess erhållna åbu - f J5I4 Den 17 Juli. åborätt åliggande förbindelser, efter Lag och be> skaffenheten dermed sedermera fö fara, samt vid. nästa Lag'irrta Riksdag om förhållandet afgifva omständlig berättelse, och sedan Eders Kongl. Maj:t .täckts anbefalla Kammar-Collegium att om den äskade undersökningen föranstalta, bar densamma af Kammar-Collegium blifvit behörigen verkställd
De till detta mål hörande handlingar skulle till Riksens Stände s Stats - Utskott vid Riksdagen i Orebro af Kammar-Collegium insändas, men som de under Riksdagens lopp ej kommo Stats-Utskottet tillhanda, gjor ’e Riksens Ständer hos Eders Kongl. Maj:l derom fö nyad underdånig anmälan.
I följe af den berättelse Kammar-Collegium sedermera till Eders Kongl. Maj:t ingifvit, har Eders Kongl. Majit täckts gifva Gollegium tillkänna, att då, enligt det vid undersökningen upplysta förhållande , innehafva ren af hemmanet, A. von Wahrendorff uppfyllt de hoöom åliggande skyldigheter, hade Eders Kongl. Majit i Nå !er funnit , det detta hemman borde intill nästa Riksdag förblifva i det skick det då, år 1812, sig befann, och innehafvaren således dervid1, bibehållas, emot fullgötande af det före detta föreskrifna vilkor med Spansk Får-afvels underhållande och öfriga skyldighe er.
Allt detta har nu ytterligare på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning blifvit Riksens Ständer till underrättelse meddeladt, Riksens Ständer få således i anledning deraf nu i underdånighet till Eders Kongl. Maj:t afgifva de* ras fattade beslut.
Den 17 Juli. 1515 Hvad först angar den frågan huruvida Bergs» Rådet von Wahrendorff är uti Laga ordning antagen åbo å hemmanet
Lindö att anse; sd , enär Kongl. Majit i Dess till Kammar- och Commerce - Gollegium den 21 J-uli 1752 aflåtna Nådiga Bref försäkrat aflidne Borgmästaren G.
Kierrinan i lifstiden personelt , att vid åborätten till nämnde hemman varda bibehållen, så länge han Spansk Får-afvel der underhölle, anse Riksens Ständer denna Nådiga Försäkran icke kunna lemnäs den vidsträckta tydning, sorn skulle, efter Kierrmans död berörde åborätt tillfalla hans arfvingar eller rätts innehafvare.
Af sådan anledning, och då Bergs Rådet von Wahrendorff genom öfverlåtelse af Borgmästaren Kierrmans Svärson, framlidne General - Lieulenanten in. m.
Duvall kommit i besinning af detta hemman; men Friherre
Duvall icke ägt att efter Kierrmans död delsamma på annor man öfverlåta; hafva Riksens Ständer funnit BergsRådet von Wahrendorff för laglig åbo å detta hemman icke kunna anses, utan bör han, efter åtnjuten laga fardag , detsamma afträda den 14 Mars 1817.
Vidkommande dernäst, huru med dispositionen af ('etta således åbolediga hemman bör förfaras ; så emedan ej mindre Bergs-Rådet von Wahrendorff, än Controlleuren Bråvik, hvar för sig, hos Kammar Collegium begärt immission för ägande underdåniga Skatterättsfordringar för Tullgarns-go Iset, och det genom behörigen infordrade upplysningar blifvit utredt, att detta till ett halft Mantal skattlaggde och fastställde - Den 17 Juli. ställde lundö hemman ännu anses för ett Kronosäteri , och räknas ibland de i 77 §. af 1809 ars Regerings Forin omnämnde Dornainer, samt således förvaltas efter de om dem af Riksens Ständer föreskrifna grum er , och icke .heller nu några hinder förekommit, då, enligt Eders Kgl. Majrts Nådiga Bref af den 8 October 1812, Bergs-Rådet von Wahrendorff endast till nästa Riksdag derefter blifvit vid hemmanet bibehållen, hvartill han likväl bör få njuta laga fardag, hafva Riksens Ständer beslutit, att detta hemman, lika med andra Kronans Domainer, ms, i öfverensstämmelse med och på de grunder Kgl. Kungörelserna af den 17 December 1799 och 3 December 1810 innehålla, på öppen auction så väl i Kammar Collegium, som på LandsCanzliet upplåtas under arrende på 30 års tid den högstbjudande, dock med optionsrätt för Bergs-Rådet v.
Wahrendoiff, i anseende dertill att han på god tro blifvit innehafvare af detta hemman, samt detsamma i många år, efter den förrättade undersöknings innehåll, väl häfdat och brukat, till arrendet derå, för hvad en annan på den blifvande auctionen högst bjuder.
Till följe af allt detta anhålla i underdånighet Riksens Ständer , att Kammar Collegium måtte undfå Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, att icke allenast nu genast foga anstalt om Bergs - Rådet von Wahrendorffs uppsägning till afflyttning ifrån hemmanet i laga ordning, utan ock om Arrendesuctionens förrätiande på sätt och i den ordning
Författningarna föreskrifva.
Den 17 Juli. 1517 Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernädigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts Uppläst hos Samtliga Riks-Ständen den 17 Juli.
Uti Nådig Proposition af den 21 nästlidne Juni, har Eders Kongl.
Majit täckts gifva Riksens Ständer tillkänna, att Eders Kongl. Majrts
Höga uppmärksamhet blifvit fästad å de missbruk, som i så måtto skola ägt rum vid Penninge-försträckningar, att Borgenär låtit Låntagare, utom vanlig renta , förskrifva sig till särskilda betydliga vitén, derest Lånet icke å utsatt tid återbetaltes, hvilket föranledt dertill, att Gäldenär, sorn icke å bestämd dag kunnat betala sin skuld, blifvit, vid anställd Lagsök - underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner , h. t.
På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v. Talman. mng, 1518 Den 17 JuU. ning, excecutive ålagd, att jemväl utgifva vl« tet, eller Bysättning, så derföre, som för sjelfva lånbeloppet undergå; till förekommande af hvilken olägenhet Eders Kongl. Maj:t velat till Riksens Ständers öfverläggning i Nåder föreslå det tillägg i g Gap. 6 §.
Handels-Balken, attsamma Gagrum hädanefter må blifva så lydande: ”Ingen tage eller late förskrifva sig större ”renta, än sex för hundrade om året; hvar som ”thet gör, eller tager renta på renta, håfve för”brutit hela rentan och bote Tiondedelen af Huf* ”vudstolen till de fattiga.
”Ar vid försträckning af penningar, visst vite ”utfäst, ther Gäldenären med betalningen öfver för”'fallodagen skulle fördröja, vare thet ogildt.,‘'
Ständer hafva funnit detta tillägg vid nyss omförmalte
Lagrum icke allenast lända till tydlig föreskrift i en fråga, hvarom något bestämdt stadgande för det närvarande icke finnes, utan äfven vara öfverensstämmande med deri grund, hvarifrån Lagstiftningen utgått i af* seende på stadgandet till hvad belopp renta å försträckta Penninge-Lån må få tagas; och hafva Riksens Ständer alltså velat ofvanföreslagne tillägg såsom gällande Lag antaga.
Hvilket till Eders Kongl. Majrts
Nådiga sanction härmed i underdånighet öfve riem nas.
Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts under»
Den 17 Juli. 1519 underdånigste tropligfigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t.