Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottet beslutat tillstyrka, den af Herr Settervall gjorde Motion om tryck» Stats-Utskottets Betänk anden, 13 5 ning af Riksens Ständers Revisorers berättelser, vid hvarje R.evisions-iörrättnings slut, och jag icke med Höglofl, Utskottet uti detta tillstyrkande kan deltaga, får jag anhålla, att min enskiidta tanka i ämnet, må få åtfölja Utskottets Betänkande, lill Riksens Höglofl.
Bland de Acter och Handlingar, hvilka, enligt 2 §. i Tryckfrihets-Lagen, finnas undantagn^ från dem, hvilka kunna till tryckning fordras, äro Riksens Ständers Revisorers Proto»oller och Handlingar, och då Revisorerne så mycket mindre kunna anses vara de vederbörande, som äga att pröfva, om eller till hvad del, de till Revision hörande Handlingar, få till tryck befordras, som
Revisorerne* åtgärder och åsigter äro med undantag af några få bestämda fall, underkastade kommande Ständers pröfning, gillande eller ogillande; så kan jag ej anse forslaget, att genast vid Revisions-förrättningens slut till trycket befordra Revisorernes berättelser, annat än såsom ett försök, att eludera Lagens föreskrift, och den af Utskottet foreslagne forändrade redacfion, af så vä! 5 §. som 7 §. 2 inom. af Instruction för Riksén* Ständers Revisorer, synes mig deruppå ett ytterligare hevi0, emedan Revisorerne derigenom åläggas, att oaktadt Berättelserne genom tryck alif- änt'..“kungöras, skola Revisorerna likväl, en. ligt hvad ! ut är stadgat, aflemna skriftelig® exemplar .'.eraf, förseglade till vederbörande Archive.
Jag anser öfverflödigt att något vidar® häröfver yttra, öfvertygäd , att Riksens Ständer inser löjligheten af sådane föreskrifter, merit jag tror inig böra fästa uppmärksamheten på »35^ Stats-Utskottets Betänkanden. vädan af, att lenina Revisorer, utan föregången granskning af deras yttranden, öfver förvaltningen af allmänna Verk och medel, rättigheten, att genom tryck allmän göra sina åsigter deraf, hvarigenom allmänhetens opinion, möjligen kan blifva missledd och derigenom förtroendet till Styrelsen å allmänna Verks förvaltning till betydlig skada för det allmänna rubbas.”
Och skulle detta anförande, enligt Herr Friherrens begäran, uti Protocolls-Utdrag, åtfölja Utlåtandet till de Respective Riks - Stånden.
Ex Protocollo^ L. G. af Sillén^ N:r 237’ Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande om Stats - Regleringen under Andra Hufvud- Tituln.
Vit, Stats-Utskottets den 6 sisth April afgifne Utlåtande och Förslag, rörande Stats-Regleringen under Andra Hufvud-Tituln, hafva anmärkningar i de Respective Riks-Stånden blifvit gjorde, hvilka ansetts föranleda till åter-remiss i följande delar, nemligen: i:o
Uti 4:de punkten, angående föreslagen tillökning uti aflonings-suinman för Police-Inrättningen i Stockholm, har hos Högvördige Preste-Ståndet erindran dervid blifvit gjord, att någon sådan tillökning icke af Utskottet tills Stats-XJtskottetn BetUnkånderi: 4 35^ styrkts, då likväl det vöre ådaPalagdt, att den till Inrättningens underhåll ®r 1812 anslagne Summa af 15,000 R:dr är rör behofvet otillräcklig samt Policens Tjenstemän vid 1815 års Riksdag icke undfått någon Eönförbättring, hvartill de synas hafva varit lika berättigade sorn andre Statens Embets- och Tjenstemän, äfvensom anmärkt blifvit, att i följd af Kongl. Brefvet den 7 Julii 1796 de vid Policen fallandet Böter skola ingå till Stockholms Stora Barnhus,’ och sålunda ej, som Utskottet förment, medföra någon inkomst för Policen. • Stats-Utskottet får i anledning häraf upp»; lysa, att den vid 1812 års Urtima Riksdag anslagne Summa, svarar emot den Eönförhöjniug som vid 1815 års Riksdag anslogs Embets- och Tjenstemän i allmänhet, emedaj?. de Eöntillökningar sorn för någre Verk och Stater vid der» förre Riksdagen beviljades, ingingo i beräkning under förbättringen vid den senare, för dem ^lla utom Policen, som då ansågs äga ett tillräckligare anslag än den sista tillökningen skulle utgöra, hvarföre någon fråga derom för Policen icke förekom.
I öfrigt kan Utskottet ej närmare utreda förhållandet med Policens sportler af fallande Böter, än att om en del derutaf bör helt och hållit ingå till Barnhus«Fonden; aå finnes dock genom senare allmänna Författningar stadgadt, huruledes
Böter för visse förbrytelser delas imellan åklagaren och de fattige, så att Police-Inrättningen, efter Utskottets tanka, icke saknar inkomst äfven härigenom.
Då dessutom de öfrige 3ine Stånden bi-; fallit Utskottets yttrande i denne del, är lib» 1358 StatS'Vtsknttets Betänkanden. mätigt 6q §.
Regerings-Formen frågan att anse gota afgjord. ' 2:0
Vid i2:te puncten uti det afgifne Utlåtandet, angående Öfver * Intendents - EmbetetS hemställan om Lönförhöjning för Secreteraren och en Cantzlist vid Slotts-Ryggnads-Directio* nen, hafva anmärkningar blifvit hos Högloft, Ridderskapet oell Adeln gjorde af Herr Öfver* Intendenten m. m.
Silfverstolpe, med yrkande af angelägenheten, billigheten och rättvisan af de begärte förhöjningarne; Samt att Utskottet icke yttrat sig öfver den tillika ifragaställde tillökning å Expense-medlen för detta Verk ifrån 200
R:dr lill 300 R.dr.
Desse anmärkningar stödja sig hufvudsak* ligen på det bedömande Herr Öfver-Iptenden* ten trott til komma honom men icke Utskottef. om bemälte
Tjenstemäns aflönande i jemförelse till andre.
Sä vidt denne jemförelse sträcker sig inom Öfver-Intendents Embetets Stat, skulle väl ock denne mening kunna synas antaglig, men i följd deraf det böra ankomma på Chefen vid Verket, att imellan Tjenstemännen närmare för* dela göronaålen i män af deras aflöning!
Kunnande den omständigheten, alt en e ler annan af desse
Lön, icke berättiga de förre att erhålla en deremot svarande, enär vigten och mångfalldigheten af deras göromål dertill icke föranleda.
De nu ifrågavarande Tjenstemannens Löner uppfördes först på Rikets Stat vid förra Riksdagen och bestämdes, i anledning af öfver - Stats Utskottets Betänkanden. *3S9 Intendents-Embetets hemställan derom, till ett belopp, lämpadt efter tjenstgöringens beskaffenhet i jemförelse till vederlikar, sorn ej furnäs inom Verket men vid andre publike Inrättningar; Och Stats-Utskottet kan. ej frångå den öfvertygelse, att desse
Löner icke skäligen skulle kunna tillökas, utan att frånträda billigheten och den princip, som bör följas vid Löneregleringar, hvilka, ehuru partielt skeende, likväl böra stå i sammanhang på det hela.
Hvad angår tillökningen i anslaget till expenser, så har Utskottet sig derom uti åt i t i dess yttrande öfver Stats-Regleringen under Åttonde Hufvud-Tituln, hvarest detta anslag så val som de till samma behof för öfrige EmbetsVerken ar uppfördt samt tillstyrkt den förhöjning, som funnits erforderlig.
Och har Utskottet tillika skolat härvid anmäla att dess utlåtande angående nyssberörde Löntillökningar på Öfver-Intendents-Embetets Stat, är bi fal; i t af de öfrige 3‘.ne Stånden, hvarigenom frågan alltså är afgjord. 3:0 Hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Vallöf].
Borgare-Ståndet hafva anmärkningar blifvit gjorde vid Utskottets uti iy:de punkten af dess yttrande lemnade afstyrkande utaf r.ya Löners anslående på Justitia**Revisions-Expeditionens Stat för a Protocolls • Secreterare, 2 Cantsslister samt en Secreterare hos Herr Justitia-Cantrleren; hvilke anmärkningar innefatta huruledes detta föreslagne antal Tjenstemän* tillökande, vöre så oundvikeligen nödigt, att härmed icke isnå kunna uppskjutas, såsom Utskottet ansett, 1360 Stats-XJtsRottets
Éetiinlandertl intill dess den allmänna Regleringen af Civil© Styrelse-Verken må komma till verkställighet.
Af hvad ej mindre Herr Justitise-Cantzle» ren anfört uti dess underdåniga skrifvelse i detta ämne, sorn till Utskottets åtgärd blifvit öfverlemnad, än ock de gjorde anmärkningarne fullständigt ådagalägga, har Stats-Utskottet funnit upplyst, att de ökade göromålen vid Kongl.'
Justitite-Revisions-Expeditionen fordra ett stör* re antal lönade Tjenstemän i nämnde grader; äfvensom Utskottet icke kan motsäga, att Herr Justitia?- Cantzleren äfven så väl sorn Riksens Ständers Herr Justitieombudsman behöfver sig till biträde en serskild Secreterare.
Utskottet har likväl, föranledt af Statens otillräcklige tillgångar och nu skedde flera framställningar om ökade Eoner och Sysslor, ansett sig föranlåtet j att, uti Rikets närvarande ställning, följa den princip, att icke uti något fall nu gifva anledning till Stats - Verkets ytterligare belastande med större Tjenstemanna-Personal, hälst den ifrågavarande nya Regleringen i denne del sy» nes böra vid visse Verk medföra indragningar sotn gifva medel för tillökningar vid andrei Men da, såsom nu anmärkt blifvit, denne Reglerings tillvägabringande kan komma att på tiden utdragas, har Utskottet, i anseende till den större angelägenheten af tillökning i Tjenste. manna-Personalen vid Kongl.
Justitise-Revisionen trott, att så snart indragningar af andre mindre nödvändiga Civile Sysslor kunna göras och tillgång derigenom beredas för Rönerries tillökande vid bemälte Expedition, sådant må' utan afväntande utaf den påtänkte nya organi - Ståts-Utsiottets Bettini anderi! ^Sationen af Styrelse-Verken i allmänhet, vidta» gas, såsom en Utväg hvarigenom detta behof likväl må snarare och så fort som möjligt ä£- hjelpas:
Och får alltså Utskottet nu till Riksens Höglo 11., Ständers bepröfvande öfverlemna om icke» vid Omförmäldte serskildte förhållande härutinnan vid Kongl. Justiiite - RevisionsExpeditionen, det må i underdånighet hemställas till Kongl. Majus Nådiga åtgärd, att pa. berörde sätt befordra den föreslagne tillökning gen i den målin Kongl. Maj:t i Nåder finnér densamma nödvändig och kunna sålunda åstadt kominas. 4:0 Har Herr Landshöfdingen Friherre Cederström hos Högloft.
Ridderskapet och A» deln gjort anmärkning vid Stats - Utskottets i i8:de puncten af ofvannämnde Retänkande gifne yttrande angående föreslagen Löneförbättring för en del af Landt- Stats-Rgtjeningen på Gottland.
Häröfver får Utskottet åberopa hvad desS förra Utlåtande innehåller och hvaruppå Utskottet stödt den tanka, att frågan om denne Landt - Stats-Retjenings bättre aflönande må böra förekomma i sammanhang med den allmänna Regleringen; Och har Utskottet ej något vidare att härvid tillägga, än att berörde dess yttrande i denne del är utaf de öfrige 3:r>e
Re-1 spective Riks-Stånden bifallit: Hvilket allt Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 15 Maji 1818* bihang tillRiks-St, fröt, 41 de Sami, N;r 171 173 13&2 Ståts-Utskottets Betiinkandm.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande , öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande angående Stats - Regleringen under Åttonde Hufvud - Titti In.
Uti ltsta puncten af Sfats-Utskottets, angående Stats - Regleringen under Riks - Statens Åttonde Hufvud - Titu!, den 6 sistl.
April, afgifne Utlåtande hafva anmärkningar blifvit gjorde af Herr Landshöfdingen Friherre
Drufva angående medel till reparationer å Vesterås Slott; af Herr Landshöfdingen m. rrt.
Hjerta i afseende på Landshöfdinge SäteS-Byggnads inköp eller uppförande i Jönköpings Län; och af Herr Prosten Lottor Genberg om medels anslående till Landshöfdinge Residencelius uti Vesterbottens
Län; Med hvilka anmärkningar ärendet blifvit af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige PresteStåndet till Utskottets förnyade handläggning å« terremitteradt.
Herr Landshöfdingen Friherre Hjerta har erindraf, att bland de uppgifne Länen, hvarest Residence-hus för Landshöfdingarne skulle anskaffas, äfven vore Jönköpings, ehuru Utskottets Utlåtande sådant ej upptöge; Och hade Herr Friherren velat sådant anmäla i afseende på framdeles blifvande möjlighet att medel kunde utfinnas till ifrågavarande ändamål.
I anledning häraf får Stats-Utskottet upplysa, att uppå den till Utskottet ankomnt För - Stats-UtskotfetS Bettini änden. 136? teckning å de orter, der Landshöfdinge - Residence saknas, finnes äfven Jönköpings
Län; Men då hvarken Uppgift eller förslag å Inköpseller byggnadskostnad derstädes innefattas i berörde Förteckning, ktinde
Utskottet hvars åtgärd skulle egentligen tillhöra att föreslå beloppet af de erforderlige medlen, ic':é
Upptaga hagot för detta behof, och ansåg sådant destö häldre likgiltigt, söin för de öfrige Länen frårl hvilka kostnadsförslag inkommit, ej eller kunde tillstyrkas någre medels beviljande tili ändamålet.
Lå nu Herr Friherren vunnit dess afsigt ätt 1 sammanhang med de andre Länen söui härvid ifrågakornmit, Jönköpings äfven blifvit anmäldt, synes icke något vidare återstå att för närvarande i denne del tillgöra.
Herr Landshöfdingen Friherre
Drufva har åter i afseende på Vesterås Slott omförrnäldt huruledes detsamma, ehuru myCkét förfallet, likväl skulle kunna fnllkomligt iståndsättas för fen kostnads-sUmma af 12,310 R:dr 29 sk.
B:cöj samt att denne i flere hänseenden märkvärdiga och nyttiga Byggnad förtjenade sådan utgifts användande.
Och då det vöre mera skäl att vidmagthål a redan uppförde Byggnader, än att låta dem förfalla och uppföra nya söm srtart komme i lika belägenhet, så föreslår Herr Friherre
Drufva på desse med flere anförde skäl 4 att serskildfe medel mätte utses för ifrågastäldte reparations-kostnad.
Och har Herr Prosten Doctor Genberg åter, beträffande Landshöfdinge - Residence uti Vesterbottens
Län, anfört, att Landshöfdingen derstädes
Vöre så mycket mer i behof af ett siw Stats-Utskottets Beltinkandenl dant, som lägenhet icke gifves för honom att i Umeå få hyra nödige Bonings- och Embetsrum.
E(t tillfälle skall nu erbjuda sig att för ro,ooo R:dr kunna inköpa en straxt i*anför Staden belägen vacker och rymlig Gård, bestående af flere Byggnader som blefve tillraclcelige bade för Landshöfdingen och till Em* betsrum; Och då detta tillfälle borde begagnas så vidt någon utväg funnes till de -härtill erforderlige medlen, hälst kostnaden till anskaffning eller uppbyggande af ett annat Landshöfdinge-Residence, otvifvelaktig! blefve vida större ; så hemställer Herr Doctorn, att, i afseende på de sålunda i detta
Län förekommande serskildte omständigheterne, närmare måtte tillses, huruvida ej detta angelägne behof kunde på ett eller annat satt afhjelpas.
Stats-Utskottet, som nogsamt ansett det vara i sin ordning, att i alla Län der Landshöfdinge Residenserne antingen äro så förfallne alt de ej kunna bebos eller ock sådane saknas, bristen måtte varda afhjelpt, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, har dock i anseende till Statens knappa til'gångar funnit sig ej kunna tillstyrka medels beviljande härtill ; Och Utskottet kan icke eller nu föreslå, att någre medel, sorn skulle öka Stats-Utgifterne, måga bestås till de ifrågavarande reparations och inköpssummor för Vesterås Slott och LandshöfdingeResidencehus i Umeå; Men Utskottet har likväl icke kunnat underlåta att fästa uppmärksamhet å de förhållanden, som serskildt härvid förekomma, att nemligen Vesterås Slott, såsom Friherre
Drufva anfört, nu skulle kunna med StatS~TJt$kotUts Betänk anden'.
»365 en mindre betydlig Summa istandsättas, och Byggnadens ytterligare förfall så medelst förekomtnas samt att, då detta Slott innefattar utrymme ej allenast för Landshöfdingen till Bostad och Embetsrum utan oclc Arresier samt Spannmåls-Magazin m. m. en betydligare kostnad snart kunde blifva nödvändig till andre Lägenheters anskaffande för desse behof, sä framt ej reparation med första verkställes; Äfvensom, i afseende på inköp af LandshöfdingeBesidencé uti Vesterbotten, jemväl sig företer, att Landshöfdingen der, på ofvan anförde skäl, må böra förhjelpas till Embetshus samt det nu för hand varande tillfället, att en dertill tjenlig Gård för skäligt pris inköpa, altså synes böra begagnas; Och sorn en ny tillgång under Stats-Regleringen uppkommit, bestående uti de från Dannmark för Arén 1803 till och med detta år uteblefne
Fyrings-ersättningsmedel 3.500 Rd Hamburger Banco årligen, hvilka, på sätt Utskottet uti yttrande den 1 1 denne månad, hos Riksens Högloft.
Ständer anmält, nu komma att för den förflutne tiden ge. nom Kongl. Maj:ts
Nådiga åtgärd reclameras, så har Utskottet trott sig böra hemställa huruvida ej Riksens Högloft.
Ständer så väl med afseende på anförde omständigheter, som ock på det, att så vidt tillgängen kan medgifva, behofven i denne del för de öfrige Länen måtte afhjelpas, skulle finna skäl, att till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att dispon®. ia omförmäldte från Dannmark inflytande belopp, till Vesterås Slotts-reparation samt inköpande af Landshöfdinge-Residenee uti Vester - Stats- Utskottens Betänk and en. bottens Län , samt för öfrigt efter Dess Nådig* bepiöfvande låta använda återstoden til] iståndsäftande, inkon eller uppbyggande af Landshöfdinge-Resitiencie uti det eiler de Län, der sådant anses nödvändigast; hvaremot så snar] Landshöfdingarne derstädes på detta sätt kunna blifva med Bonings» och Embetsrum försedde* de på Stat dem nu bestådde Hushyresmede] böra besparas Stats-Verket.
I öfrigt har val, med anledning af Utskog tets yttrande, angående de på Åttonde K ifvud» Tituln anslagne Bese- och tractaments-pennin» garnes otillräcklighet för båge Civile och Mi» litaire EIT1bets- och '1’jenstemäns resor och för» rättningar, blifvit hos Högloft, Ridderskapet och Adeln erindradt, att hvad de Militaire anginge , syntes Resepenningarne för Inspecteurer qch Brigad-Generaler vid Arméen, da desse äro försedde med anseniige Lön-förmåner, icke böra serskildt beläst* Staten ; Men sorn frågan härom icke blifvit af Utskottet upptagen eller något tillökt anslag tillstyrkt under denne g:de H ufvud-Tituln, utan till Utlåtandet angående gtdje Hufvud-Tituln ansetts höra samt
Utskottet äfven i dess derom den lista dennes afgjf» ne yttrande ornförmäldt detta ämne och dervid föreslagit den åtgärd, som funnits äga rum; har Utskqttet nu icke något att tillägga eller upplysa i anledning af förevarande efim!ringar-5 Varande yttrandet rörande Åbonde HufvudTituln i denna fråga af de öfrige 3Uie Respec. tive Riks Stånden bifallet.
Hvad åter angar Herr Friherre Staél von Hollsteins samt Herr Friherre Ankarsvärds i Stats-Utskottets Betänkanden.
1367 sammanhang härmed gjorde yrkanden, att Utskottet måtte uppgifva de tillgångar af Ofver-’ skottsmedlen eller andre fonder Stats Verket kan äga odisponerade; Så tillhörer ej eller sådant ifrågavarande Utlåtande, utan får Utskottet, i dess snart afgifvande generePa Betänkande och sammandrag öfver Stats-Regleringen på det hela, meddela hvad som i detta hänseende förekommer till upplysande i följd af Stats-Regleringen.
Ridderskapet och Adeln har dessutom , såsom hotande till frågan om Anslaget för Allmänne Byggnader, hvilket under Åttonde Hufvud-Tituln är uppfördt, remitterat till Utskottets yttrande vid besvarande af återre* missen ett af Herr P. G. Cederschöld framstäldt Förslag, att alla de Byggnads- eller RenarationsArbeten här i Stockholm, hvilkas Natur det medgifva, borde af Kongl.
Slotts-Byggnads-Directionen genom Entreprenad-Auction upplåtas till verkställande, hvarigenom besparing uti håde tid och kostnad kunde göras.
Och som Utskottet äfven anser detta Förslag grundadt på hvad erfarenheten visat; liar Utskottet trott sig böra hemställa huruvida ej den underdåniga önskan i detta på Kongl.
Majus Nådiga åtgärd ankommande ämne, kunde af Riksens Ständer tilläggas vid besvarandet af Kongl. Majus Nådiga Proposition om Byggnads-medlens tillökning, att så vidt sådant finnes användbart, berörde sätt för verkställigheten af Reparationer elier Nybyggnader måtte varda hegagnadt, så att den besparing i Stats-anslaget må vinnas, sorn derigenom kan uppkomma utan att ända - Stuts'
Utskottets Betcinianden målet förfelas:
Hvilket alt vördsamligen underställes Riksens Högloft.
Stockholm den 15 Maji 1818- N:r 235.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående Herr Cantzlie- Rådet af IVctterstedts och Herr Assessoren Adlerbrants ansök-, ning, om införsel i Kun g sgärds-ford' för Bytes- och Skatterätts - Fordring gar, t-I ppå gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets den 2 sistledne April afgifne utlåtande, i fråga om Herr Cantzlie-iSådets af Wetterstedts samt Herr Assessoren Adlerbrandts ansökning, att, ii'1 vinnande af iiquid med Kongl. Maj:t och Kronan för underdånige Bytes- och Skatterätts* fordringar, erhålla införsel uti antingen Visingsborgs eller Rådmansö Kungsgårdar, hafva Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präst-Ståndet och Hedervärda Bonde - Ståndet återremitleradt detta Ärende till Utskottets åtgärd.
Hufvudsakligen åsyfta desse anmärkningar, att sorn införsel i Kungs-Gård ej kunnat tillstyrkas samt Kcono-Hemman el'er Lägenheter, som dertill i stället blifvit föreslagne, ej skola finnas att tillgå, helst åboer deruppå , efter för* Stats-Uiskottets Betdnianderi; *36§ fattningarne, äga företrädes-rätt till Skattelösen derutaf, det måtte medgifvas att indragne Boställen vid Adels-fahne Regementet kunde upplåtas åt Sökanderne i och för deras ifrågavarande fordringar.
Hå både äldre och sednare Författningar strängt förbjuda all rubbning uti Indelningsverket, och det skulle strida mot desse Stadganden; att någre Adels-Fahne-Regementets för närvarande indragne och till Miiitaire-Hospitals- Inrättningen anslagne Boställen, skulle •upplåtas för detta ändamål , hvarigenom de samma blefve Staten för evärdelig tid afhände, har Stats-Utskottet funnit sig icke kunna sådant föreslå, utan får Utskottet, under åberopande af dess förra tillstyrkande, att (Fordrings-Ägarne måtte till sin rätt varda förhulpne genom införsel uti Krono-Hemman eller Lägenheter, upplysa; att Äboer å sådan jord väl äga förmånsrätt till Skatteköp derutaf; men sådant utesluter likväl icke möjligheten ait Hemman och Lägenheter, både nu kunna finnas och framdeles blifva disponible, hvartill åboer med sådan rättighet icke gifvas, till ådagaläggande hvaraf Utskottet exempelvis trott sig böra uppgifva, att fråga för närvarande är derom, att flere till Ädelfors Guld-Verk nu anslagne
Hemman skola till Staten med forsta indragas, samt att om sådant icke sker förr, desse Hemman efter nuvarande Arrende-Contracts upphörande örn någre år hemfalla till Kronan , då berörde Hemman blifva disponible för behof af ifrågavarande beskaffenhet. ■— Flere dylike fall kunna ock uppkomma, som gifva tillfälle för desse 137° Sta!s-Utskottei$ Betänkandert. fordringars godtgörande i den ordning, sorn med Författningarne instämmer, men det ankommer på innehafvarne af slike fordringar i allmänhet, att sin rätt härutinnan bevaka samt uppgifva de Hemman och lägenheter af denne egenskap, hvilka de kunna åstunda att erhålla; Hvilket Utskottet skolat vöidsarnligen tjll Riksens Hoglo fl. Ständers bepröfvande öfverlemna.
Stockholm den 15 Maji 1818- N:r 240, Riksens Högloft, Ständers Stats - Utikotts Betänkande, angående sådane Civile Embets- och Tjenstemäns samt B etj entes uppförande på Allmänna Indragnings-Staten, som vid Af skedstagandet hafva fyllt 70 år och innehajva indeldte Löner, Under den nu för hand varande Stats-Reg'eringen, har, vid granskningen af Allmänna Indragnings Staten, Stats-Utskottet funnit, humsom derpå äro uppförde åtskillige Civile Embets och Tjenstemän, hvilka, efter uppnådde 70 år, erhållit afsked med bibehållande för sin öfriga lifstid af de löner, de under tjenstetiden åtnjutit, antingen i Contant eller indeldt.
Stats-Utskottet har väl funnit detta förhållande icke vara direct stridande emot hittills gällande Författningar; Men i afseende på desse Författningars tillämpning ä de indeldte Löntagarne i allmänhet, har likväl hos Stats-Utskottet Stats-TJtskottets Fetänkanden, J371 förekommit sådane omständigheter, hvilka Utskottet, i afseende på det framtida förhållandet, trott sig böra underställa Riksens Högloft, Ständers närmare bepröfvande.