Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer aflåta framställningar om bebyggande på ett värdigt och passande sätt af en bland de till belägenheten mest utmärkta'platser derstädes, hvars försättande i ett ändamålsenligt skick äfven enligt Utskottets tanke vore ganska önskvärdt, likväl funnit åtskilliga betänkligheter möta emot antagandet af det förslag Kongl. Majit nu täckts i berörde hänseende afgifva.
Hvad närmast angår det medgifvande Kongl Majit af Rikets Ständer äskat i afseende å sättet för kostnadernes bestridande till den ifrågaställda nya posthusbyggnaden, skulle Utskottet väl, under förutsättning att det af General-poststyrelsen framställda behofvet af ny och rymligare lokal för Postverket för närvarande vore alldeles oafvisligt och ej kunde tåla vidare uppskof, ansett sig kunna tillstyrka den föreslagna utvägen till medlens anskaffande.
Men Utskottet hyser likväl den åsigt, att Postverkets under en längre tid samlade behållningar, som till andra angelägna utgifter för detta verk torde blifva behöfliga, icke böra, så vidt sådant möjligen kan undvikas, till så betydligt belopp användas för ett. ändamål, som ej omedelbart kommer kommunikations-väsendet till godo, i öfverensstämmelse med hvilken åsigt Rikets nu församlade
Ständer uti deras underdåniga skrifvelse
Nio 61 iifven anhållit att
Postverkets behållning å assurans-afgifterna måtte företrädesvis användas till postföringens betryggande.
Utskottet har följaktligen, med anledning af den Nådiga framställningen, ej kunnat undgå att taga i öfvervägande huruvida behofvet af nytt posthus för närvarande är så oundgängligt att ej den hittills begagnade lokalen kunde tillsvidare bibehållas.
I detta afseende har väl General-poststyrelsen, enligt hvad den Kongl, propositionen innehåller, ådagalagt att det bristande utrymmet i den nuvarande lokalen medför åtskilliga olägenheter och att densamma sannolikt inom en icke aflägsen tid blir helt och hållet otillräcklig; men dä en del af de anmärkta olägenheterna, såsom exempelvis att utrymme svårligen kan å husets nedra botten beredas för aila de afdelningar af Postverket, med hvilka allmänheten egentligen har beröring, synes vara af mindre betydenhet, samt för öfrigt General-poststyrelsen medgifvit att de mest känbara olägenheterna skulle, genom förändrade anordningar i det nuvarande posthuset, kunna för en tid afhjelpas, hvilket ock, enligt Utskottets tanke, borde kunna ske, derigenom att General-post-direktörens embetsvåning finge, emot lämplig hyresersättmng, till Postverkets behof användas, anser Utskottet, i betraktande af' nu anförda - Stat»-Utskottets Utlåtande M 82. 9 förda omständigheter, sig hafva grundade skäl att antaga, det anskaffandet af nytt Posthus åtminstone för den närmaste framtiden icke är nödvändigt.
Då redan detta förhållande, enligt Utskottets tanke, bör innefatta ett afgörande skäl för Rikets Ständer alt för närvarande ej bifalla det af Kongl. Majit nu framställda förslag, skulle Utskottet visserligen icke behöfva vidare utveckla hvad i afseende på denna fråga hos Utskottet förekommit, men anser sig dock böra erinra, dels att det nuvarande Posthuset i anseende till granskapet med Rikets Ständers Bank, Börsen och de flesta af embetsverken och såsom beläget i stadens och affärslifvets medelpunkt, har så stora fördelar, att dess flyttning till en annan stadsdel vore mindre lämplig, och dels att de föreslagna anordningarne och förslg!igbetsmAttén lill förekommande af den större eldfarligheten i närheten af Kongl.
Theatern, ej kunna, enligt Utskottets tanke, blifva i detta hänseende fullt betryggande.
På grund af dessa skäf har Utskottet således funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit uti förevarande nådiga proposition behagat föreslå.
I sammanhang härmed har Utskqttet förehaft en från Borgare-Ståndet remitterad motion af Herr J.
E Uppling, som, jemte erinran, hurusom de vid 2:ne föregående riksmöten af Kongl. Majit aflåtna nådiga framställningar om bebyggande af ofvanberörde öster om Kongl. Operahuset belägna tomt icke lyckats hos Rikets Ständer vinna afseende, hvarigenom inträffat att denna plats, måhända den skönaste inom hufvudstaden, sedan flere år tillbaka befunnes i ett skick af den yttersta vanprydnad , hvilken dess läge i en af stadens mest besökta trakter gjorde ännu mer i ögonen fallande, af sådan anledning och under förutsättning att icke heller under innevarande riksdag något beslut om denna tomts bebyggande kornme att meddelas, föreslagit, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om nådig befallning till vederbörande, att platsen, så fort ske kunde, skulle afrödjas och utjemnas samt från omgifvande stängsel befrias; men då denna motion, enligt Utskottets åsigt, innefattar en ordningsfråga af så enskild beskaffenhet, att densamma ej bör tillhöra Rikets Ständers pröfning, får Utskottet, följaktligen hemställa, att förevarande motion ej må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
Reservation; Af Herr ö. /.
Fåhreeus. liih. till R.
Prut. 1856 & 1857. 1 Sami. t A/d. 2 Band. 12 lliift. l't Stals-Utskottets Utlåtande N:o 83.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Juli 1857, kl. 2 e. m.
Utlåtande, angående begärda stats-bidrag för ny tomt-reglering och nya byggnaders uppförande inom den , sistlidet år albrunna del af S"'*"
(Rgds. Att) ■ Efter den eldsvåda, som i November månad sistlidet år öfvergick södra delen af staden Eksjö och förstörde 49 gårdar derstädes, har, enligt hvad Kongl. Majrt för Rikets Ständer, genom nådig proposition af den 20:de näsliidne Mars (införd under N:o 77 i 1:a samlingen af bihanget till Riks-ståndens protokoller) tillkännagifvit, nämnde stads Magistrat, till följd af erhållet uppdrag, underställt Kongl. Maj.ts nådiga stadfästelse ett af utsedda kommitterade uppgjordt och af stadens tomtegare, vid sammanträde å allmän rådstuga, godkändt förslag till ny tomt-reglering inom den afbrunna stadsdelen, samt derjemte i underdånighet anhållit, att, då kostnaden för denna tomt-reglering uppskattats till 99,408 R:dr 29 öre Riksmynt, hvaraf endast ett belopp af 6,765
R:dr 46 öre kunde påräknas blifva staden godtgjordt och då omförmälda lilla samhälle, efter den svåra olycka, af hvilken detsamma hemsökts, och hvarigenom stadens bäst bebygda del blifvit ödelagd samt nära en tredjedel af dess invånare beröfvats tak öfver hufvudet, saknade utväg till tomtregleringens verkställande, helst stadens inkomster lemnade obetydligt öfverskott utöfver de löpande utgifterna och stadskassans förut egande ringa besparing medtoges af andra genom eldsvådan föranledda utgifter, såsom för uppförande af nytt rådhus i det nedbrunnas stalie och anskaffandet af ny brandredskap m m, Kongl Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om beviljande för den nya tomtregleringen af ett statsbidrag af 99,408 R:dr 29 öre, af hvilken summa 6,765
R:dr 46 öre skulle utgå såsom lån och det öfriga såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet; varande dessutom af Magistraten i underdånighet anmäldt: att genom det ersättnings-belopp, Stats^Utskottets Utlåtande M S3. 11 83,702 R:dr 28 sk.
Banko, som för den uppbrunna fasta egendomen medgifvits, i medeltal icke större godtgörelse. än 3,G00 R:dr R:mt erhållits för hvar och en af de 35 brandförsäkrade gårdarna; att för 14 nedbrunna gårdar icke den ringastö brandstod åtnjutits; att de brandskadade tomternas egare, hvilka redan före eldsvådan i allmänhet kunde räknas bland de mindre bemedlade, genom meranämnda olycka lidit högst kännbara förluster icke allenast till följd af brandens omedelbara härjning, utan ock i anseende till deraf förorsakade oundvikliga olägenheter, såsom brist på husrum jemte hämmad verksamhet; att den skada, eldsvådan dem tillskyndat, kunde beräknas till minst 200,000 R:dr sistnämnde mynt utöfver den ersättning, som de för brandförsäkrad fast och lös egendom egde att uppbära; samt alt, derest understöd af allmänna medel icke erhölles, måste den nedbrunna stadsdelen, hvilken å den nya byggnadsplanen blifvit utlagd till 57 tomter, och för hvars bebyggande kostnaden beräknats till minst 650,000 R:dr. under en lång leijd af år, lill skada för både staden och kringliggande landsort, förblifva obebygd, enär de fleste tomtegarne saknade egna tillgångar till nya byggnaders uppförande.
Magistraten anhöll derföre, å stadens invånares vägnar, jemväl om nådig proposition till Riket Ständer, angående ett byggnadslån å 450,000 JR:dr R:mt, med rättighet för låntagarne att, i anseende till bristen å tegel och i synnerhet å kalk, få bebygga de nyindelade tomterna med trädhus, utom rådhuset, hvilket antingen borde uppföras af sten eller, om det bygdes af träd, förses med tegelbeklädnad.
Jemte det Kongl. Majit i nåder gillat det inlemnade tomtreglerings-förslaget, har Kongl Majit, med hänsigt till de kännbara förluster, som genom ofvanrHimnde eldsvåda tillskyndats en stor del af Eksjö invånare, samt de ansenliga kostnader, som för den nya tomtregleringen och den nedbrunna stadsdelens återuppbyggande erfordrades, uti högstberörde af samtliga Riks-stånden till Stats-Utskottet remitterade proposition föreslagit: 1:o att Rikets Ständer, för åstadkommande af gatu- och tomt-reglering inom den sednast afbrända delen af staden Eksjö, enligt den af Kongl.
Majit fastställda plan, måtte bevilja nämnde stad dels ett anslag utan återbetalmngs-skyldighet af Trettio tusen Ridr, dels ock, emot gemensam ansvars-skyldighet af stadens invånare, ett amorteringslån å Trettio tusen Ridr, allt Riksmynt, under enahanda vilkor, som fastställdes för de under sistförflutne Riksdag, till tomt-reglenngarne i Orebro och Jönköping beviljade lönebidrag; 2:o Att
Eksjö stad dessutom måtte för den afbrända stadsdelens återuppbyggande erhålla ett lån af Tvåhundrafemtio tusen Ridr samma mynt, emot de för dylika lån vid sednaste Riksdag stadgade vilkor och förbindelser i afseende på ej mindre låne-medlens lyftning och användande, än deras återbetalning, äfvensom räntans beräkning, dock utan förbehåll af skyldighet för tomtegare, som begagnade låneunderstöd af dessa medel, att uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne. 12 Stats-Utskottets Utlåtande M 83.
I sammanhang nied den härom sålunda gjörda framställning har Kongl.
Majit äskat, att Rikets Ständer måtte anvisa godtgörelse för ett, med Kongl.
Maj:ts nådiga tillåtelse, från Jönköpings läns landt-ränteri utanordnadt förskott å 1,000 R:dr B:ko, till lindrande af närmaste behofven för de i följd af eldsvådan nödlidande inom meranämnde stad, för hvilket förskott behörig redovisning redan vore till Kongl. Majit afgifven.
Med anledning af de större eldsvådor, som i sednare tider öfvergått åtskilliga bland Rikets städer, hafva särskilda bidrag af allmänna medel, dels med och dels utan återbetalnings-skyldighet, beviljats för utförande af föreslagna nya tomt-regleringar inom de dervid ödelagda stads-delarne; och då likaledes förslag till en förändrad reglering af tomterna inom den del af staden Eksjö, som någon tid efter innevarande riksdags början afbrunnit, blifvit uppgjordt och af Kongl. Majit i nåder gilladt, samt verkställigheten af denna tomtreglering, hvarigenom den återuppbvgda stadsdelens invånare komma att betryggas mot så vidsträckt ödeläggelse vid framdeles inträffande eldsvådor, sorn vid den der sednast inträffade, och det nu betryckta samhällets framtida förkofran samt utvidgade och för det allmänna gagnande verksamhet befrämjas, enligt hvad Kongl. Majits
Befallningshafvande i länet jemväl vitsordat, är förenad med ganska betydliga kostnader, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka beviljandet af de för sagde ändamål utaf Kongl. Majit i nåder föreslagna stats-bidrag; hvadan Utskottet, som lika med Kongl. Majit anser de vid beviljandet af låne-understöden för tomt-reglenngarne inom de afbrända delarne af städerna Lidköping, Örebro och Jönköping under sednaste 2:ne riksdagar stadgade vilkor äfven böra iakttagas för det tomt-regleringslån, hvarom nu är fråga, får hemställa, 4.0 att Rikets Ständer, för åstadkommande af en sådan reglering af gatorna och tomterna inom den i November månad sistlidet år albrända delen af staden Eksjö, som öfverensstämmer med den af ongl.
Majit för denna reglerings utförande fastställda plan, må bevilja dels ett anslag utan återbetalnings-skyldighet å Tretio tusen Ridr Riksmynt och dels ett ainorterings-lån å samma belopp, eller likaledes å 30,000 Ridr, samt att Rikets Ständer, i afseende på utbekommandet och återbetalningen af detta lån, måtte föreskrifva följande vilkor: a) för nyssnämnde lånesumma, jemte derå upplöpande ränta, skall stadens drätsel-förvaltning, efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, i stadens namn och å dess vägnar afgifva en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd skuldförbin - Stats-Utsliottets Utlåtande JM 83. 13 delse, hvilken bör innefatta de af Rikets Ständer för länets användande och återbetalning stadgade vilkor; b) hvad utaf lånet icke blifvit hos Riksgälds-kontoret uttaget före slutet af innevarande år 1857, får derefter icke utbekommas; c) det i Riksgälds-kontoret lyftade lånebeloppet får, utan ränta och kapital-afbetalning innehafvas till '1860 årsslut, hvarefter och intilldess lånet är till fullo godtgjordt, sex procent å dess ursprungliga belopp böra till Riksgälds-kontoret årligen återbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskotta utgör kapitalafbetalning; d) den uti näst ofvanstående punkt omförmälda årliga ränte- och kapital-inbetalning bör af drätsel-förvaltningen, vid hvarje års slut, verkställas; dock må, derest denna inbetalnings belopp före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgäldskontoret inkommer, samma betalning anses vara inom behörig tid fullgjord; hvadan, i sådant fall, den sedan nyssnämnde månads början å kapital-afbetalnings-beloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves.
Sedan vid flere föregångna riksdagar särskilda och sins emellan icke sällan skiljaktiga stadganden meddelats för då beviljade låneunderstöd till nedbrunna städers återuppbyggande, fastställdes af Rikets åren '1850 och 1851 församlade
Ständer vissa allmänna bestämmelser och vilkor, i afseende på användandet och återbetalningen af dylika derefter sökta och erhållna lån, hvarvid, bland annat, stadgades: att låneunderstöd i anledning af städer öfvergängna eldsvådor visserligen i allmänhet endast borde meddelas åt de tomtegare, som uppförde byggnader af sten eller annat icke eldfarlig! ämne, dock att i orter, der lokala förhållanden påkallade uppförandet af andra byggnader, lån äfven för sådant ändamål borde få beviljas, samt att för de lån, hvilka erhölles till uppbyggande af vanliga trädhus, den årliga afbetalningssumman och räntan skulle särskildt bestämmas till ett jemförelsevis högre belopp, än för lån till byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne.
Rikets Ständer hafva således, vid fastställandet af sagde vilkor och bestämmelser, antagit, att sådana låne-understöd, som det, hvarom nu är fråga, kunde erhållas för trädbyggnaders uppförande, och då Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande vitsordat 14 Stats-Ulskotlets Utlåtande M 83. det af Eksjö Magistrat uppgifna förhållande, att, i anseende till den i stadens grannskap saknade tillgång på de för stenhus och andra dylika byggnader erforderliga materialier samt denna stads aflägsenhet från hamn eller lastageplats, sådana hus och byggnader icke utan alltför dryg kostnad skulle kunna der uppföras, äfven om det blefve möjligt att anskaffa hela den qvantitet af byggnadsämnen, som härtill skulle erfordras, synas de, vid åberopade bestämmelsers meddelande, af Rikets Ständer antydda lokala förhållanden, hvilka, enligt hvad då medgafs, borde föranleda undantag från det allmänna stadgandet om lånemedlens uteslutande användande till stenbyggnaders uppförande, just förekomma i afseende å det af staden Eksjö begärda byggnadslån; hvadan Utskottet anser nyssnämnde, vid de under sednaste och nästföregångne riksdag beviljade enahanda låne-understöd åt städerne Lidköping, Örebro och Jönköping iakttagna stadgande, angående låns meddelande endast för uppbyggande af hus utaf sten eiler annat icke eldfarligt ämne, icke böra tillämpas i fråga om detta lån.
Beträffande åter den af Kongl. Majrt föreslagna låne-summans belopp, får Utskottet yttra, att, enär vid förevarande såsom vid andra likartade fall, låne-understödet synes böra lämpas efter den timade eldsvådans omfattning och kostnaderna för de derigenom ödelagda tomternas ändamålsenliga bebyggande, Utskottet, med derjemte särskildt fästadt afseende å den mindre kostnad, som är förenad med uppförandet af trädhus än med stenbyggnader, anser detta Iåns belopp lämpligen kunna och böra nedsättas till 200,000 R:dr R:mt; kommande, oaktadt en sådan nedsättning, det för staden Eksjö tillerkända byggnadslån att blifva vida större än de’ län Rikets Ständer beviljat för återuppbyggande af de under åren I849 och 4 854 nedbrunna delarne utaf städerna Lidköping och Jönköping.
I öfverensstämmelse med Utskottets nu yttrade åsigt och med tillämpning af ofvan omförmälda vilkor och bestämmelser, anser sig Utskottet alltså böra tillstyrka: 2:0. att, för återuppbyggande af den vid meranämnda eldsvåda nedbrunna del af staden Eksjö, ett lån å Tvåhundra tusen R:dr Runt må nämnde stad af Rikets Ständer beviljas, emot nedanstående vilkor och iakttaganden, nemligen: a) Den beviljade lånesumman får i Riksgälds-kontorel lyftas af den myndighet, som har förvaltnings-bestvret med sta dens drätsel sig uppdraget, och hvilken myndighet skall ombesörja låne-medlens fördelning emellan vederbörande tomtegare; börande vid denna fördelning iakttagas: att låne-understödens belopp icke i något fall få öfverstiga trefjerdedelar af brandförsäkrings-summan för stenhus och hälften af försäkrings-beloppet Stats-Utskottets Utlåtande M 83.
15 för andra hus; samt att för öfrigt låne-summorna lampas efter de nya byggnadernas i kostnads-förslagen beräknade värden och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; b) På grund af dertill i vederbörlig ordning erhållet upp drag, skall drätsel-förvaltningen å stadens vägnar, för hela lånesumman afgifva sin, till Riksgälds-kontoret elier ordres ställda, skuldförbindelse, innefattande de af Rikets Ständer för lånets användande och återbetalning stadgade vilkor.
Efter denna förbindelses aflemnande till och godkännande af Fullmäktige, eger drätsel-förvaltningen utbekomma låne-medlen, i den mån desamma, enligt derom hos förvaltningen gjorda och bifallna ansökningar, skola vederbörande tillhandahållas; c) Hvad af sagde medel före slutet af år 1861 ej kun nat till behörige lånsökande utlemnas, får derefter af drätselförvaltningen icke utgifvas; d)
Det i Riksgälds-kontoret lyftade och på föreskrifvet sätt begagnade låne-beloppet må, utan ränta och kapital-afbetalning, innehafvas till 1861 års utgång; hvarefter och intilldess lånet är till fullo godtgjordt, för erhållna låne-understöd till uppförande af byggnader utaf sten eller annat icke eldfarligt ämne, sex procent af sådant låns ursprungliga belopp böra till Riksgälds-kontoret årligen återbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottct utgör kapital-afbetalning, och för lån till uppförande af vanliga trädhus sju procent utaf den ursprungliga låne-summan, af hvilka 7 procent det belopp, som, efter godtgörandet af fyra och en half procent årlig ränta å det dessförinnan icke liqviderade lånebeloppet, återstår, anses utgöra afbetalning å detsamma; e) Den uti ofvanstående punkt omförmälda årliga ränteoch kapital-inbetalning bör af drätsel-förvaltningen vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest dessa inbetalnings belopp, före den 16 Januari nästpåföljande år, till Riksgälds-kontoret inkommer, samma inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd; hvadan, i sådant fall, den sedan nyssnämnde månads början å kapital-afbetalnings-beloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves; f) Före den I Juli 1862, bör drätsel-förvaltningen, medelst insända handlingar, inför Riksgälds-kontoret styrka, att de IG Stats-Utskottcts Utlåtande M 83. byggnader, för hvilkas uppförande understöd utaf ifrågavarande lån meddelats, blifvit inom föreskrifven tid fullbordade och hos Städernas Allmänna Brandstods-bolag eller annan, i stadgad ordning bildad och med vederbörligen faststäldt reglemente försedd brandförsäkrings-inrättning emot brandskada försäkrade; ~ g) Från Riksgälds-kontoret utbekomna lånemedel, hvilkas behöriga användande jcke styrkes på det i nästföregående punkt stadgade sätt, böra, mom den der bestämda tid, vara till Kontoret återställda; hvarjemte drätsel-förvaltningen för det belopp, sorn skall af nyssberörda anledning återbetalas, bör godtgöra Riksgälds-kontoret
Fem procent årlig ränta från slutet af året näst efter det, derunder samma belopp blifvit af Kontoret utbetaldt.
Vidkommande slutligen den af Kongl. Majit äskade godtgörelse för det belopp af 1,000 R:dr B:ko, som, i anledning af den sistlidet år i Eksjö utbrutna vådeld, blifvit till derigenom nödlidande förskottsvis utbetaldt från Jönköpings läns landtränteri, så, enär, enligt hvad Kongl. Majit i nåder tillkännagifvit, behörig redovisning redan aflemnats för denna till lindrande af de närmaste behofven efter branden använda förskotts-summa, får Utskottet likaledes 3:o tillstyrka, att ifrågavarande förskotts-belopp, Ett tusen femhundra riksdaler riksmynt, må, genom Riksgälds-kontoret, i vanlig ordning nämnda landtränteri ersättas.
Genom sitt nu afgifna utlåtande anser sig Utskottet äfven hafva besvarat den remiss, Utskottet från Borgare-ståndet erhållit å en af Herr A. F.
Nordvall inom bemälde Riks-stånd väckt motion, angående beviljandet af bidrag utaf allmänna medel för ny tomt-reglering inom oftanämnde stad, äfvensom ett låne-understöd för den nedbrunna stadsdelens återuppbyggande.
Sedan Stats-Utskottets Utlåtande M 83. 17 Sedan Stats-Utskottet här ofvan yttrat sig öfver de under innevarande Riksdag gjorda och till Utskottets förberedande behandling remitterade framställningar om understöd af allmänna medel för återuppbyggande af den del utaf staden Eksjö, som genom den sistlidne höst derstädes inträffade eldsvåda odelades, har Utskottet, med afseende å de vid alla riksdagar förekommande frågor om dylika understöd åt brandskadade städers invånare, funnit sig föranlåtet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å angelägenheten af någon lämplig åtgärds vidtagande för att framdeles kunna minska behofvet af Stats-verkets anlitande om låne-understöd vid hvarje tillfälle, då en stad varit af betydligare eldsvåda hemsökt.
För sådant ändamål och på det att de nedbrunna städernas invånare måtte, utan statens mellankomst, kunna återuppföra sina nedbrunna byggnader, har Utskottet, enär genom tid efter annan inrättade brandförsäkrings-anstalter tillfällen blifvit för husegare beredda att med i allmänhet föga kännbara uppoffringar erhålla ersättning för de genom brandskador förorsakade förluster, ansett sig böra hemställa, 4:o att Rikets Ständer, vid besvarandet af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående det af staden Eksjö sökta byggnadslån, måtte i underdånighet anhålla, att då städernas invånare synas i väsentlig mån kunna minska de svåraste följderne af timadé brandskador äfvensom behofvet att anlita staten om erhållande af låne-understöd för de nedbrunna stadsdelarnes bebyggande, derest vederbörande uti de för sådant ändamål bildade inrättningar till ett verkliga värdet närmare motsvarande belopp, än hittills vanligen skett, brandförsäkra sina egendomar, Kongl. Maj:t täcktes på lämpligt sätt låta dertill uppmana husegarne inom Rikets städer, samt tillika låta erinra dem, att de icke kunna påräkna att utaf allmänna medel allt framgent erhålla enahanda byggnadslån, som, under sednare tider, efter större eldsvådor blifvit deraf hemsökta städer tilldelade.
Prot. 185(1 & 1857.
I Afd. 3 Band. 12 Haft. 3 18 Stats-Utskoltets Utlåtande 8#.
Af Herr Henschen, hvilken, i afseende å vilkoret för medlens fördelning, erinrat, att den uti förslaget, i enlighet med Riksgälds-kontorets reglemente, intagna föreskriften, att drätsel-förvaltningen borde låne-understödet emottaga och fördela, ej vore lämplig, enär, enligt allmänna författningar och der ej annat vore i nåder uttryckligen stadgadt, icke drätsel-förvaltningen, utan egentligen Magistrat och Borgerskapets äldste vore behörige, att staden skuldsätta och å dess vägnar förbindelse för erhållet lån utfärda.