Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Barthelemy, blifvit undantagen från Sveriges Stats-Författning, Administration och Drätsel, nu anser Si-g böra Stats-Utskottet med - Stats-Utskottets
Bet än k and en.
194 7 dela Dess afsigt, den Hans Majit förmodar fullkomligen med Riksens Ständer instämma, ätt, i händelse denna Colonie skulle på lika billiga vilkor, så för Moderlandet, som för Golonien, till en främmande Makt kunna afträdas, en afhandling i sådant afseende genast ingå, under vilkor att använda afkastningen af den derföre inflytande Summa, efter de uti Rikets Ständers undetdåniga Skrifvelse af den 15 Maji rSiJ fastställde grunder.
Capitalet, som deremot alltid på det i Rikets Ständers ofvan åberopade Skrifvelse utstakade sätt, vore att anse, som en, liksom den Colonie det motsvarade, under Kongl. Majus disposition ställd, Riket tillhörig fortfarande Fond, skulle, om så påfordras, och Sveriges från den Scarulinaviska Halföns samfälta interesse oskiljaktiga fördel sådant påkallade, kunna, emot behörig säkerhet för Capital* och Ränteafbetalningarne, vare sig till fullo eller till viss del, användas på sätt Kongl.
Majst för allmänna ändamål nyttigast pröfvar och hvarföre vid nästa Riksdag, om dessförinnan Coloniens ifrågavarande afträde hade ägt rum, behörig redogörelse för Rikets Siänder borde aflägga*.
I det af Kongl. Majit nu framställda, lära Rikets Ständer endast igenkänna ett nytt prof af Kongl. Majus förutseende omtanka; Hans Majit gör sig förvissad, att de aldrig skola tveJca, att äfven med egne^ uppoffringar, om desse blefvo nödvändige, gå Norrska Nationen tillhanda, hälst då dess trefnad cclr sällhet äfven sorn dess vidrighetec och olägenheter i båda T9lS Stats-Utsftottets Betänkantide. fallen - äro och bora vara fur Scandinaviska Hallon gemensamma.
Försäkrad om dessa Rikets Ständers tänkesätt ofverl einnar Kongl.
Majit med .fullt förtroende detta ämne lill deras Stats - Utskotts kännedom och •ompröfvande; och förblifver Utskottet etc. CARL JOHAN.
G. af Wetterstedt D’i Stats-Utskottet nu får anmäla detta ärende till Riksens Hoglofl.
Ständer, med öfvertygelse derom, att Kongl. Majit i Nåder insett fördelarna härvid och besluter hvad som närmast länder till Rikets bästa, i underdånighet erkänna och samtycka hvad Kongl. Majit i Nåder sålunda för godt funnit, i synnerhet då Kongl. Majit i Nåder såsom ett vilkor härvid täckts antaga, att det Capital, som för denne ultramarinska besittning må kunna erhållas, alltid bl ifver att anse såsom en Sverige tillhörig Fond, som allena mot säkerhet kan användas till Större eller mindre del. i och för ändamål, dem Kongl. Majtt i Nåder finner med detta Rikes interesse instämmande; Dock torde Rik - Srats-TJtskoltets Betänkanden: 1949 sens Höglofl.
Ständer härvid i underdånighet förnya det i deras underdåniga Skrifvelse den 15 Maji 1812 yttrade förbehåll, att Svenska Stats-Verket icke ina belastas med någre utgifter i och för det serskildta Departementets eller Tjenstemannens underhåll, som tillhöra ifrågavarande Coionies Styrelse.
Nir 31 gT Riksens Höglofl. Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- ooh Ekonomi-Utskotts gemensamma
Utlåtande 5 i anledning afl Kongl. Maj. ts Nådiga Skrivelse om bidrag från Allmänna Magasins - Inrättningens Fonder till flore kommande afl stegring i priset å groft bröd flör Hufvudstadens obemedlade Folkclasser.
Samtelige Respective Riks-Standen hafva till Stats-Utskottets 'samt Högvördige Präste Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet jemväl till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets yttrande remitterat, Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse af den 3 i denna månad af följande innehåll:
(Denna Nådiga Skrifvelse uteslutes Jur och finnes tryckt under N;r 27 i lista Sami. till detta Bihang sid, 3370 l g 50 Stuts- och Besvärs- Utskottens Bettiniänden.
Vid öfvervägande häraf, hafva Uiskottert funnit, att närvarande tidpunkt väl bevisar nödvändigheten af en Allmän Magnzins Inrättning, genom hvars rigiiga oell ändamålsenliga åtgärder Ilandets behöfvande
Inbyggare måga kunna tryggas för brist och hungersnöd; men ilka nödvändigt det synes vara, att af Landets egna sä* destillgångar kunna i behofvets stund bispringa den nödlidande, lika vigtigt är det ock, att icke genom för långt utsträckta Underiiålls-omsorger förminska den arbetshåg och omtanka, hvarje enskild bör använda för sin bergning.
Att Hufvudstadens mindre bemedlade Invånare skulle .på Statens bekostnad njuta en ctörre förmån än Rikets öfrige Inbyggare, anse Utskotten ej rättvist, och följderne deraf skulle dessutom i betydlig molm kunna locka Landt» mannen att öfvergifva sitt egenteliga yrke, för att njuta en sadan för honom hittils okänd fördel.
Stockholms arbetande Folk-classer, eber de, som af ifrågavarande understöd egenteiigen böra kunna komma i åtnjutande, befinna sig, efter Utskottens tanka, vid vida bättre belägenhet än deras likar både i Rikets öfrige Städer och i synnerhet på Landet, emedan i Ilufvudstaden den arbetsföre altid äger tillgång på arbete och förtjenst.
Hans daglön bestämmes gemenligen af priset på underhålls-artiklar; Och i en ort, som har beständig tillförsel fran nästan alia Rikets Provincer oell äfven utrikes ifrån, pifves det för Arbetaren i alla afseenden en lättare utväg till förskaffande af ett nödtorftigt uppehälle an annorstädes.
De fattige af Huf' Stats- och Besvärs-Utskottens Betiinkanden. 1951 vudstadens Innevånare åter, som af ålder, skröplighet, sjukdom eller kroppslyien, dels äro aldeles vanföre dels oförmögne till strängare arbete, intagas, vårdas och syssiosättas i här befintelige mångfalldige Hospita er, Fattighus , A,rbets-Inrättningar och andre milda Stiftelser.
Dessutom synes anledning varaait befara, det Kongl. Majus
Kådiga afsigt ined ifiågavarande understöd. kunde missbi ukas och egéuteliga ändamålet förfelas, helst ovisst vöre om dem hjelp, sorn ämnades de behöfvande, ver. keligen kornme dem till godo.
En bedröflig men sann erfarenhet visar, att egennyttan gerna nyttjar tillfället, att rigta sig på det Allmännas bekostnad, när Controll deremot icke äger rum.
Och Utskotten anse det omöjligt, att utröna, om den är verkligt behöfvande, sorn kommer lill Bagare-bodar för att köpa bröd, samt att således icke eller torde kunna förekomma». att äfven de förmögne både i Stockholm och kringliggande I.andsorter begagna förmånen af det nedsatta priset; äfvensom någon controll derå icke synes kunna åstadkommas, att all den råg, som utlemnas från Kronans Maga* ziner, i detta ändamål blifver använd endast till groft bröd åt fattiga, enär ingen Bagare lärer kunna hindras, att efter vid qvarnen anstäld'sigtning och skrädning nyttja sine erhållande flere sorter mjöl på det sätt han behagar och finnér förmånligast.
Utskotten underdånigst vörda den ädla afsigt och öma omvårdnad, sorn röjer sig i Kongl. Maj:ts.Nådiga fraia* •*93'
Stats- och Besvärs- Utskottens lietank and en, ställning om utvägar att bibehålla det grofva brödet vid ett nedsatt pris i Hufvudstaden; finna Utskotten sig likväl icke kunna tillstyrka denna undsättnings-åtgärd, sorn dessutom ingalunda vore förenlig med Magazins-Inrättningens åligganden och i öfrigt skulle medföra en årlig betydlig förlust, hvilken ej kunde betäckas, utan ytterligare tillökning i Landets redan nog dryga beskattning.
— Hvilket alt vördsamt underställes Rikets ITöglofl.
1 O Stockholm den 23 Junii 1818.
N.r 320.
Förstärkta Stais-Utskottets Memorial avgående jr ägan om förhöjning i Postverkets Intrader.
Maj gjorde anmälan, hafva samtlige Riks-Standen under den 2 oell 3 i denne månad, till Deras Förstärkta Stats-Utskotts afgörande öfverlemna! frågan, angående 25 prgcfcnts förhöjning i Post taxan förden in. re Brefvexlingen, hvilken förhöjning Trenne af Stånden bifallit, men Högvördige
PräsieStåndet ogillat oell ansett den derigenom påräknade inkomst för Stats Verket böra i stället sökas genom förhöjd afgift lör Consumtionen af Bränvin och Tobak, och hvarvid bemälte
Stånd fortfarande förhlifvit, utan att ingå i Hedetjyärda Bonde-Ståndets Förslag att ersättning för Stats-Utskottens Betänkandenl 1953 den ifrågavarande Post-Taxe-förhojningen måtte sökas genom förhöjd afgift på andre Bevillnings^ Artiklar.
F'örstärkta Stats-Utskottet har i följd häraf denne dag satnmanträdt, och i den ordning
Grundlagarne utstaka röstat öfver den utaf Bevillnings-Utskottet föreslagne, så lydande Voterings proposition :
Den, sorn bifaller, att det af Riksens Höglofl.
Ständers Bevillningsutskott afgifne Betänkande, rörande i-ost-Inrättningen m. m., i hela dess vidd godkännes, och att en förhöjning af Tjugufem procent i Post-Taxan för inre BrefVäxlingen följakteligen skall äga rum; voterar.
Ja, den det ej vill, Nej; Vinner
In« rikes brefvexlingen att oförändrad fortfara och den af densammas förhöjning påräknade inkomst för Stäts-Verket i stället att sökas genom en förhöjd afgift för Consumtionen af Bränvin och Tobak, men Utskottets Betänkande för öfrigt godkännas.
Efter det Voterings-Sedlarne blifvit opp-- nade, funnos Sextiofyra Ja, och Femtiofem
Nej; Och, som Ja således vunnit, så är följakteligen det af Bevillnings-Utskottet afgifne Betänkande, rörande Post-Inrättningen m. m. i hela dess vidd godkändt och kommer en förhöjning af Tjugufem Procent i Post-Taxan för inre brefvexlingen, i följd deraf, att äga rum.
Bihang till Riks-St, trot.
H17 1S1S. 4:de Sami.
N:r iij. tjs. 1954 Stats-Utskottets Betärikandtn', N:r 321.
Ständers Förstärkta Stats* Utskotts Memorial, angående den till Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnade fråga om en stadgad afgijt till Veneriska smittans hämmande.
Oxenom Protncolls-Utdrag af den 13, den 13 öch den 18 i denna månad hafva Respective Råks - Stånden till Förstärkta Stats-Utskottet* handläggning öfverlemnat frågan om den af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne afgift utaf 3 skilling af hvarje
Mantalsskrifven person i stället för den förut varande frivillige afgift inom Uänen, till bestridande af kostnaderne vid nödige Curhus anstalter för Veneriska Smittans hämmandet
Och har, i anledning häraf, Förstärkta Stats-Utskottet vid sammanträde denne dag, likmätigt Grund-Uagarnes föreskrift, Voterat öfver följande af Stats- och Bevillnings-Utskotten föreslagne samt utaf Riks-Stånden, dels godkände, dels utan anmärkning lemnade proposition:
Den som bifaller, att, som Kongl. Majtt i Nåder äskat samt Stats- och Bevillnings-Ut* skotten uti gemensamt
Utlåtande den 2 sistledne April, tillstyrkt, en stadgad afgift utaf \ skilling om året af hvarje Mantalsskrifven person erlägges och disponeras serskildt inom hvarje
Län till den del, som derstädes inflyter, och för nödige Curhus-anstalter till den Veneriska Smittans hämmande, samt, i händelse öfverskott uppkommer, användes för den öfrig» Ståts-Utskottets Betänkatideri. 1955 hälsovårdens befrämjande, voterar Ja, den det ej vill, Nej.
Vinner Nej* så kommer annan afgift för detta behof icke att äga rum, än den frivilliga, som, enligt Riksén* Ständers Beslut vid sista Urtima Riksdagen, skulle härtill inom Länen uppbäras.
Voteringen har utfallit med Sjuttiofem Ja och Fyratiofyrä Nej: och, då Ja altså vunnit, kommer följakteligen, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder äskat samt Stats- och Bevillnings-Utskotten uti gemensamt Betänkande den 2 sistledne April tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 skilling om året af hvarje Mantalsskrifven person att erläggas och disponeras serskildt inom hvarje Lian till den del, som derstädes inflyter, i och för nödige Curhus-anstalter till den Veneriska smittans hämmande, samt, i händelse öfverskott uppkommer, användas för den öfriga hälsovårdens befrämjande.
Stockholm den 25 Junii 2818.
N:r 322.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande och För i lag angående RiksStåndens ser skildte Beslut rörande Recognitions - Skogarnes upplåtande öch försäljning till Skatte.
Ridder* »kapet och Adeln väckte samt af Siats-Utskotte1 '3956 Stats- Utskottets Betänkanden. handlagde frågan om Recognitions-Skogame, hafva Respective Riks-Standen slädnät i olika beslut i så måtto, som Högvördige Präst-Ståndet och Vällofl. Borgare- Ståndet bifallit Utskottets, uti den 20 sistl.
Ständer inåtte hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, om vidtagande af nödig åtgärd till skyndsam verkställighet utaf hvad, på grund af Riksens Ständers Beslut vid 180g och 1810 årens Riksdag, blifvit af Kongl. Maj:t genom Nådig Kungörelse den 4 Februari 1811 förordnad! angående Recognitions - Skogarnes uppmätande och afmattning samt undersökningars anställande med flere åtgärder i afseende på deras upplåtande och försäljning till Skatte åt vederbörande Bruksägare till den del, sorn för deras Jernverks bedrifvande erfordras, samt för öfrigt till Skatteman ; och att en tid af Sex månader efter det Bruksägares rätt, i stöd af åberopade Författning, blifvit genom laga kraft vunnet Utslag afgjord, må bestämmas, inom hvilken tid anmälan om Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog, borde hos Kongl.
Kammar-Collegium göras; hvarefter, om sådant försummades, Bruksägaren skulle vara förlustig den rätt honom eljest kunde tillkomma, att till sig lösa den för Bruket behöfliga Skogen, hvarmed, i sådant fall, äfvensom med den öfrige delen af desse Skogar, skulle förhållas på lika sätt och efter enahanda grunder, som rörande Kronan* disponible Skogars försäljning blifvit af Utskottet, i serskilt Utlåtande af samma dag, föreslagit, att nemligen de samma borde på oppe» Stats-Utskottets Betänk and en.
195 7 Auction till den mestbjudande under Skattemanna-rätt försäljas, årliga Räntan bestämmas tili minst 6 sk.
B:co för hvarje Tunland och Skatteköpeskillingen erläggas med Sex gånger deri Ränta, som erbjudes, beräknad i Spannmål, och denne
Skatte-köpeskilling betalas pi 6 år eller kortare tid efter omständigheterne med hvad mera som i; afseende på verkställigheten borde iagttagas; samt att de inflytande Skatte-köpeskillingarne insättas uti Riksgälds-Contoiret och intill nästa Riksdag hållas Kongl. Maja tillhanda, att för Flottornes behof användas.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva åter, med nedannämnde förändringar, såsom deras Beslut gillat och antagit hvad Herr A. T).
Adeln ingifvit
Memorial punktvis föreslagit; nemligen: vo Vid Recognitions-Skogarnes försäljning till Skatte, skall.
Grund - räntan, som oafkortad årligen bör utgå, utgöra 3 sk. för hvarje Tunnland Skog i Dalarne samt de Provincer, som ligga norr om Gästrikland.
Tunnlandet. 6:0 Alla å Recognitions-Skogarne befintlige uppodlingar af åker och äng skola skattläggas och i Hemmantal indelas efter den orts method, der de äro belägne.
Den Skogsmark och Hagar, som till nödig Sedbrand, stängsel och bete tilldelas de sålunda tillkomne nya Hemman, skall vid Skattläggningen till den Areal de innehålla eka Hemmantalet och den blifvande Skattens ^958 Stats-ljtsiottets Betänkanden. storlek, pä det sätt, att, dä i Dalarne och de Provlncer, som ligga norr orri Gestrikland, r|oo Tunland
Skog af sämsta jordmån och beskaffenhet, och i proportion mindre på hattie mark, anses böra utgöra lika skatt med ett hell henman, skall i Rikets öfrige Provincer, högst iooa Tunnland anses svarande emot ett Hemman.
Tunnland Skog, sorn hvarje Lagenhet erhållit, beräknas sedermera i mindre brak af helt Hemman, efter den proportion, sorn ofvan för hvarje helt Hemman finnes bestämd, hvilket sedan tillägges det Hemmantal, som odlingen förut fått sig åsatt, ^ hvarigenom rälta Hemmantalet uppkommer.
Arliga Bänfan för desse Hemman utsattes i Spannmål efter den proportion Spannmåls Räntan har till PersedelsBäntan, då båda efter ett medium af de 10 sist* förflutne årens markegång beräknas. 3:0
Ska ttelöse-Skil lingen erlägges för den delen af Recognitions-Skogen, sorn ej erhåller Hemmantal, med 6 års Ränta, så att den uti Dalarne och de Provincer, som ligga norr om Gestrikland, blifver 18 sk.
För den delen af Recognitions.
Skogen, som erhållit Hemmantal, betalas 6 års full
Ränta, uträknad efter dessa arens markegångar, men ej efter Jor* deboks - värdi. 4:0
Alla de sålunda tillkomne Hemmanen skola ovillkorligen blifva af Krono-Skatte natur, och komma att utgöra alla de onera, som öfrige Krono-Skatte-IIemman inom orten åligga, och det genast efter Skatteköpet, Stats-Utskottets Betänkanden. 1959 5:0
De delar af Recognilions-Skogarne, sorn, eldigt hvad i i:sta puncien anfördt är, komma att få en stadgad penninge-ränta, böra ej utgöra andra onera af hvad namn och beskaffenhet som helst, emedan desse anses såsom i Grundräntan inbegripne. * 6.0
På alla de Recognitions-Skogar, å hvilka ej Kongl. Kammar - Collegium innan denne Riksdags början utfärdat Skatte-Bref, skola vid Skattläggningen ofvanstående grunder tillämpas och från den tiden ej något Skatteköp anses gilliigt, hvarvid desse ej äro följde. 7:0
Bruk få inköpa så stor del af Recognitions-Skogarne, som lill deras Smide är nödig, 'emnås dem en tid af 2
Då en längre tidsutdrägt sätter Staten i saknad af dess tillbörliga inkomster, lärer blifva nödigt, att hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålles om Dess Nådiga Befallning till Kammar- och Bergs-Collegierne samt Konungens Befallningshafvande, att, med möjligaste skyndsamhet, hefordra verkställigheten af det Beslut, sorn.
Riksens Höglofl. Ständer fatta., 8:0 De Recognitions-Skogar, hvilka ej vid 1821 års höljan äro försålde, skola, i den händelse Bruks-ägaren ej kan lagligen bevisa, att det ej berott af honom att dessförinnan få Skatte - So6® Stats-Utskottets Betänk anden'. köpa Skogen, å allmän Auction, efter samma grunder, som öfrige Krono-Skogarne, utbjudas oell försäljas.
Kammar »Collegium bör draga försorg. 9:0
De af Bruks- ägarne förskkjutne kostnaderne till Recognitions-Skogarnes afmätning, ersättes dem af allmänna medel.
I öfrigt, och dä någön disposition af de medel, som genom Recognitions - Skogarne#
Skattelöseskillingar till Stats-Cassan kari inflyta, ej vore gjord, blefve nu faststäldt, att desse medel maga i Riksgälds-Contoiret insättas och Kongl.
Majit intill nästa Riksdag tillhandahällas, för att användas till Försvars-Verket saint Arméens materiella behof.
Ridderskapet och Adeln gjorde undantag frän Herr Reuterskölds nu anförde Förslag, bestar deruti, att detta Ständ, med förändring af 6:te puncten, förklarat, det alla de Bruks - ägare, som inom den 4 Februarii 1817 hos vederbörande Collegler anmält sig till Skatteköps erhällande, och fullgjort allt hvad Kongl. Förordningen af den 4 Februarii 1811 i sädant ändamål stadgar, böra bibehälias vid rättigheten till Skatteköp, ehuru Skatte-Brefven ännu icke blifvit för dein af vederbörande utfärdade; och har Hedervärda Bonde-Ståndet ater vid i:a puncten, angående den blifvande Grund-räntan ä de till Skatte upplåtande Skogar, tillagt, dela att densamma skall utgöra minst 3 sk. för hvarje Tunnland Skog i Dalarne samt de Rrovincer, som ligga norr om Gestrikland, dels ock att till Stats-Utskottets Betänk anden. 1961 ifrågavarande Skogar icke anses höra de i Skåne belägne Oror eller Allmänningar.
Sålunda hafva icke a'lenast förstnämnde 2 me
Stånd s'adnat uti hufvudsakligen olika beslut med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, utan ock de a;ne sistnämnde skiljt sig uti någre omständigheter; Hvarföre Stats-Utskottet, i följd af 73 §.
Riksdagsordningen, fat föreslå, huruledes desse skiljaktigheter måga kunna och böra jemnkas, samt hvad åtgärd, som till ett sammanstämmande Resultat är att vidtaga.
Ridderskapet och Adelns Beslut, angående Bruks - ägarnes rätt, i följd af gjörde Skatteköps-ansökningar, mera närmar sig till de 2:ne Ståndens, som ansett
Bruks-ägarne hafva en ännu öppen rätt i detta hänseende, än Hedervärda Bonde-Ståpdets Beslut, att nemligen, der Skatte-Bref ej innan denne Riksdags början voro utfärdade, rättigheten efter 1811 års Kongl. Författning borde anses förlorad; så blifver härvid instämmande med hvad RiksStåndens pluralitet funnit billigt, om Hedervärda Bonde-Ståndet förenar sig med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uti den förändring af 6:te puncten i Herr Reuterskölds Förslag, att alla de Bruks-ägare, sorn inom den 4 Februarii 1817 hos vederbörande Collegier anmält sig till Skatteköps erhållande och fullgjort allt hvad Kongl. Förordningen ,den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, böra bibehållas vid rättigheten till Skatteköp,'ehuru Skatte-Brefven ännnu icke blifvit för dein af vederbörande utfärdade; deremot torde det af Hedervärda Bonde-Ståndet uti 1962 Stats-Utsioftets Betunkanden. j:a puncien gjorde tillägg, alt Grundräntan skall utgöra minst 3 sk. för hvarje Tunnland Skog i Dalarne och Provincerne norr om Gestrikland, af Högloft.
Riddefskapet och Adeln antagas; rren tillägget af de i Skane varande Oror eller Allmänningar, synes ater desto häldre kunna alde e» uteslutas, sorn här icke är fråga om marker af denna beskaffenhet.
Genom en sådan jemnknlng uppkomma 2:ne alternativer, som hvuidera blefve j:ne Stånds beslut; och, sorn dessa alternativer hufvudsakligt och nästan i alla punkter äro skiljaktige, så att någon sammanjemnkning deraf icke finnes mbjlig; så och enär beskaffenheten af detta mål i afseende på den genom Recognit iöns - Skogarnes försäljning afsedde inkomst för Staten fordrar, att, så framt ej något
Stånd helt och hållet frånträder dess mening och ingar med a:ne af de andre i lika beslut, ärendet likmätigt 6g §. i Regerings-Formeti dfverlemnas till Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd medelst omröstning öfver desse 2:ne alternativer; så får Stats Utskottet för den händelse, att målet icke annorlunda kan till slut bringas, föreslå följande Voteringsproposition:
Den, som bifaller hvad Stats-TTiskottet genom Utlåtande af den 20 sistledne Maji tillstyrkt, i fråga om disposition och försäljning till Skatte af Kronans Recognitions-Skogar, så i afseende på Bruksägaies rätt till viss del af desse Skogar och den återstående delens upplåtande, som ock angående de derföre inflytande medlens användande för Flotioines behof, voterar ;Ja; den det ej vi.l, Nej. Stats-Utskottets Betänkanden.
J 963 Vinner Nej; så skola endast de Bruks-ägare, sorg inom den 4 Felru rii 1817 sig hos vederbörande Collegier anmält till* Skatteköps erhållande och inom berörde tid fullgjort allt hvad Kongl.
Föi fattningen den 4 Februarii lfcti i sådant ändamål stadgar , bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denne Kong!.
Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt, vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, som derföre nu af Högloft-Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de, genom Recognitions-Skogarnes försäljning, inflytande medel skola insättas i Ri k^gälds-Gontoiret, att till nästa Riksdag hållas Kongl. Majit tillhanda, för att användas till Försvarsverket saint Artnéens materiella behof.
Detta underställes vördsamt Riksens Högloft.
Ständer; hvarvid genom Protocolls Utdrag bifogas en Ledamots serskildta yttrande.
Stockholm den 28 Junii 1818* i Utdrag af Protccollet hållit hos Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 23 Juni i 1818.
S» D, Då Stats-Utskottet nu beslöt det Utlåtande, som skulle till Riksens Högloft.
Ständes 1964 Stats-Utskottets Betänkanden. afgå, med Förslag till jemkning af de respective •Riks Ståndens olika beslut i frågan 0(11 Recognitions - Skogarnes upplåtande till Skatte, förklarade Herr Borgmästaren Norström sig vara af den skiljaktiga tanke, att den af Utskottet föreslagne Contra-Proposition borde i så måtto ändras, att de Bruks-ägare, sotn inom den 4 Februarii 1817 sig hos vederbörande anmält till Skatteköps erhållande och i öfrigt, inom berörde tid fullgjort allt hvad Kongl.
Författningen den 4 Febniarii 1811 i sådant ändamål stadgar, skulle, jemlikt Utskottets tillstyrkande, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp; helst i annat fall de Bruks-ägare, hvilka genom Konungens Befallningshafvande sökt Skatteköp, och, till vinnande deraf, ingått i betydliga kostnader, möjligtvis komrne att tillskyndas ett oförtjent lidande; äfvensom Herr Borgmästaren, i anledning af g:de punkten uti Herr Reuterskölds Mexnorial i detta ämne, för siri del ansåg, att icke Kongl. Majit och Kronan ensam, utan jemväl angränsande Hemmans-ägare, borde, jemlikt FörJattningarnes föreskrift, vidkännas kostnaderne i och för Recognitions-Skogarnes afmätning.
Vördsamt Memorial! ^edan Riksens Höglofl.