Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter de anmärkningar, sorn egenteligeii angå de ifrägakomne särskilde sätten tör dylika tillgångars anskaffande, anse Utskotten det så mycket mera öfverflödigt, och till och med olämpligt, att nu till särskildt besvarande dessa anmärkningar upptaga* sorn, utom det att S t;* t s -U t sk o 11 é ts Be tän kan den. gi Utskotten redan förut utlåtit sig deröfver, i sammanhang med deras i öfrigt afgifne svar å anmärkningarue vid förslagen om Fenninge väsendet och de dermed gemenskap egande ämnen, äfven Rikets Ständer med anledning af detta Utskottens Utlåtande, redan fattat sine beslut, och under allmänt yttrad önskan att Nationens redan nog tryckande bördor och utskylder mätte kunna minskas, i stället för att förhöjas, samt med enhälligt förkastande af Riksgälds-sedelstockens föreslagne förökande för ifrågavarande ändamål, genom Irenne Stånds pluralitet, afgjort det tillgångar för utomordentelige anslag, skulle, för så stor del, som de behof deraf hvilka vid denna Riksdag pröfyades nödyändige, loke af Bankens behålne vinster kunde blifva uppfyllde, beredas genom upplåning för allmän räkning, oaktadt yilkoren för en sådan upplåning ännu icke blifvit genom slutligt afgörande bestämde.
Att Rikets Ständer äfven sjelfva nu mera anse medel för dylika anslag komma att blifva tillgänglige, och att således den orsak till uppskof med beslut nu mera upphört, som blifvit sökt uti osäkerheten af blifvande tillgångar dertill hemta dessutom Utskotten säkraste anledningen; S t a t s-U t sk o t te ts Betänkaivdea. deraf alt Rikets Ständer redan genom trenne Stånds Pluralitet bifallit
Utskottens hemställan om anslag till ombyggnad af Hjelmare Canal och Slussverk.
Men den sammanfattade uppgift sorn åtskillige Ledamöter af det Yällofl. Borgare-Ståndet äskat uppå alla de# anslag, hvilka komma i fråga att på detta sätt utgå, finna Utskotten sig så mycket mindre böra underlåta att vid detta tillfälle aflemna, som de för deras del förmoda, det deraf skall aldraklarast kunna inses, att de utgifter, hvilka i anseende till deras beskaffenhet, att nu i en följd af år behöfvas till större belopp, än hvartill öfverskotten af Bankens vinster lemna tillgång, blifvit föreslagne att anskaffas genom upptagande af Statslån, i en framtid utan svårighet skola kunna godtgöras, genom ett fortsatt användande af Bankens vinstmedel för samma ändamål, och att således Svenska Nationen icke derigenom skall blifva inledd i något af de egenteliga Slatslånesystem, hvilka långt ifrån att sjelfva inne- < fatta anledningar till deras begränsade, tvertom, en gång vedertagna, medföra beliofvet af en ständigt tilltagande gränslös utredning.
Dylika anslag, hvilka Utskotten redan genom särskildte Betänkande!! tillstyrkt, S tats-Uts kottets Betänkanden. q3 och hvilka, dels lika med det nu ifrågavarande på Rikets Ständers afgörande hero, dels blifvit sluteligen afgjorde äro, utom det som egenteligen hörer till förevarande ärende, eller anslaget för fullbordandet af Götha Canal, i hvilket afseende Utskotten, enligt hvad här nedan kommer att vidare omförmälas, nu äro i tillfälle att framställa ett enda, i stället för de förut alternativt uppgifne förslag, eller, uti särskilde summor för hvarje ar från och med 1824 till och med 1828, sammanlagde utgörande - - i,65o,ooo För Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad, under samma tid i särskilde årlige summor tillhopa -------- Till Söder-Telje Canal Bolag årligt biträde af i5,ooo R:dr i fem år, tillsammans - Till
Lån för de genom Brandskada lidande Innevånarne uti Städerne Norrköping och Borås Till Lån åt Trollhätte Canal Bolag Till Lån åt staden Ystad för Hamnbyggnaden derstädes Till Lån åt Upsala Academi Hvarförutan ännu ytterligare uppstått fråga om fortsatt anvisande af en lika stor årlig sura - 490.000 75.000 300.000 120.000 20.000 50.000 94 Stat s-TJ tskottets Betan kan den. ma, som vid sednaste Riksdag bestämdes till Kongl. Maj:ts Dis-.
Position för Sfrqmrensningar , ' ’ ’ "Och utföres detta ämne ej ?ig utlåtit, Iik
Summa af 3,2o5,ooo> tillika med de af Rikets Ständer redan till utbetalning för Götha Canal arbete detta år beviljade, men till ersättning af Bankens vinst nästkommande år anvisade 100,000 sorn högst kunde komma att af Rikets Ständer nu för särskildte utomordentlige ändamål anvisas; Och då Bankens behållna vinster under näst härefter följande fem år kunna enligt deröfver upprättad och Utskottens Betänkande N:o 20 bifogad Calcul beräknas i rundt tal till - - 1,096000 Utskotten i eller tillsammans 3,3o5,ooo Återstå endast 2,209,000 S t a t s-U t sk ot te t s Betänka litlen.
C)5 hvilka genom lån på det sätt Rikets Ständer fastställa, kunna behöfva att anskaffas.
Och denna summa kommer än ytterligare att minskas med j5o,ooo R:dr eller till i,459,000 R:dr, om Rikets Ständers beslut i frågan om änvändaiidet af de i5o,ooo R:dr sorn årligen intill nästa Riksdag böra afbetälas å Statsverkets skuld till Banken, bl ifver i enlighet med det af 2:ne Riks-Slåiid redan fattade, hvarigenom en ökad tillgång för utomordentlige ällslag beredes; Inom Högloflige Ridderskapet oeh Adeln har af åtskilligé värde Ledamöter blifvit yrkadty att någre ytterligare anslag för Götha Canal arbete ej måtte göras, än blott de, som för ett nödigt fullbordande af Verket uppå Vestgötha Linien, samt årliga underhållandet af delina del utaf det hela kuilde erfordras, och en annan värd Ledamot af bemäldte Stånd, har, lika med åtskilligé bland dem som inom Vällofl. Borgare-Ståndet framstält anmärkningar, ansett sig böra fästa Utskottens uppmärksamhet vid att tillse, om det ej vore möjligb att under nästa år fullborda allt för Canalens färdiggörande uti q6 Stat s-U t s k o 11 e t s B e t ii n k a n d e n.
Vestergötland återstående arbete tillika med den delen deraf uti Östergöthland, som öppnade segelfsrlen anda till Roxen, hvarvid företaget tills vidare borde förbi ifva hvilande.
Andre Ledamöter af det Väliofl.
Borgare-Ståndet hafva, utan att yrka arbetets upphörande vid någon viss punct, endast sökt visa den större besparing af kostnad som skulle uppkomma, genom en emot förra vanligheten minskad utsträckning af det arbete som på samma gång bedrifves å flere särskildet ställen.
Och åter andre hafva, utan att tillstyrka någon viss bestämd inskränkning, af planen för arbetet, föreslagit, att det borde på en längre tid fortsättas, med. mindre årligt anslag, af i5o,ooo, eller 200,000 Riksdaler, Tvenne Ledamöter af Väliofl. Borgare-Ståndet och en af Hedervärda BondeStåndet, hafva vidare bestämdt yttrat sig för beviljandet af 000,000 R:dr årligt anslag, enligt det första Alternativet af Utskottens förslag rörande anslagssummans belopp, men å andra sidan deremot hafva af flere Ledamöter inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Väliofl.
Borgare-Ståndet blifvit anförde mångfalldige skäl Stat s-tJ t s k o 11 e t s B e t a n k a u d ett, 97 skäl för vidtagandet af det beslut anira Alternativet innefattar, eller det hvarigenom den fulla suttiman beviljas, som, enligt sednast uppgjorde arbetsplan, blifvit ansedd för Verkets fullbordan innan 1828 års slut nödig:
Och hvilket Alternativ Ilögvördige Präste-Ståndel, som under den 6 Augusti helt acil hållet bifallit Utskottens Betänkande, äfvenledes godkänt:
Inställandet af vidare fullbordan genom allmänna bidrag, af Götha Canalverk, sådant det borde blifva enligt det begrepp, sorn derom alltid varit fattadt, och sorn för första beslutet om sjelfva företaget legat till grund, skulle i flera väsendtlig» afseenden upphäfva all förut af Rikets
Ständer fattade beslut rörande sättet för det vigtiga företagets utförande; Och hade
Utskotten dessutom för deras del ansett, att något dylikt nu mera knappt kunde komma i fråga, sedan en så betydlig del af arbetet redan blifvit färdig till ett begagnande, hvaraf nyttan likväl al tid mäste förblifva inskränkt och ofullständig, så länge hela planen ännu icke är utförd, och sedan en annan del redan 1 så betydlig mån hunnit nalkas en lika fullbordan.
Att det som af detta före - 4^de Sami. 5 Band, 7 f)8 Stats-Utskottets
Betänkandeftv lag i dess helhet ännu återstår, skulle kunna utföras genom tillskott af enskildes medel, lärer uti närvarande omständigheter icke kunna förmodas: och upphörandet af publique bidrag till ändamålets vinnande, skulle ovilkorligen medföra det påbegyndta verkets fullkomliga alstad 11 ande, Och förfelandet af alla de förmåner, som man från början ansett endast genom dess utförande i sin hela vidd kunna i så mångå särskildta hänseenden beredas; Och för hvilkas ernående Rikets Ständer också redan bekostadt så betydliga summor, de der genom frivilligt afstående från ali möjlig utsigt till vinnande af det ändamål, hvarföre de blifvit ulgifne, skulle blifva, hvad de val annu icke kunde anses vara, för det Allmänna alldeles förlorade.
Ju närmare arbetet framskrider tili det åsyftade fullkomnandet af det hela:
Ju mindre sorn för ernåendet af egentliga syftemålet återstår, desto större anledning visar sig vara att icke genom undandragandet af behöflige ytterligare tillskott gora allt det sorn redan blifvit äiivändt helt och hållet frugllösh
Och ellahanda, ehuru i mindre måll måste äfven följden blifva af hvarje inskränkning uti Plalien för arbetets bedrifvande, sorn aflägsnar uppnåendet af det syftemål äf det syftemål af allmän nytta för landet, Stat s-U t s k o 11 e t s B e t ä n k an d e n. 99 sorn endast håfvens, genom Canalverkets fullbordande enligt grundideen för detsamma, åstadkomna förening, fullständigt kan utveckla; Och försenar den tidpunet, då denna uppnådda allmänna gagnelighet kan beräknas såsom ersättning för hvad sorn till dess vinnande blifvit af det ali-, manna, bekostadt.
Äfven uppå; den delen af Canal-Linien, sorn är ämnad att genom Boxens förening med Östersjön sluta arbetet, äro, efter hvad Utskotten haft tillfälle att inhämta, redan nedlagde betydliga kostnader, hvilka genom en inställelse lill vidare af allt arbete derstädes; till stor del skulle göras onyttige,, likasom ock hvarje afbrott, sorn för någon tid inställer ett förut oafbrutet, fortgående arbete, för att framdeles, åter företagas,, nödvändigt skall medföra, eljest undvikeliga förluster, , vid upphörandet, samt ökade kostnader och svårigheter vid det förnyade påbörjandet.
Att med nästa år fullborda föreningen emellan Vettern och Boxen, skall dessutom, enligt Birectionens uppgifter, hvaraf Utskotten ej funnit skäl att betvifla rigtigheten, innefatta en omöjlighet, äfven med användande af hvad kostnad och arbetsstyrka sorn hälst.
Utskotten hafva icke heller funnit anledning att frångå den förr yttrade öfver - joo Stats-Utskottets Betänkan den. tygelsen, att arbetets fullständiga utlärdande å den möjligen minsta tid äfven skall medföra den möjligen minsta kostnad, och föl jack teligen äfven lika mycket orsaka en minskning af Statens uppoffringar, sorn det fortskyndar möjligheten af den åsyftade allmänna nytta, hvilken såsom den väsendteligaste ersättning derföre kan vara att påräkna.
Och hvad sältet för arbetets bedrifvande på flere eller färre ställen x sönder, tillika med öfrige omständigheter, i afseende på ernåendet af den lämpeligaste hushållning, med de från det allmänna till detta ändamål anslagne medel; hafva Utskotten, som icke funnit det för Rikets Ständer iempligt eiler möjligt, att ingå uti meddelandet af sådan© särskilde föreskrifter, hvilka efter loeala omständigheter och ombytiiga tidsförhållanden ofta kunna behöfva att undergå betydliga förändringar, ej ansett någon större säkerhet för ett ändamåls-enligt användande af de beredde'tiligångarne, och arbetets utförande med den anslagne kostnaden på den utsatte tiden, tarfvas, eller möjligen kunna vinnas, än den sorn är förvarad, genom Kongl, Maj ris, pröfning och fastställelse af do arbetsplaner, sorn på grund af det nu uppgifne generella förslaget för liela återstående arbetet af Directionen för hvarje år uppgöres.
Yid Siats-Utskottets Betänkande!!. 101 förnyad öfverläggning åter, rörande beloppet af de summor, hvilka såsom årliga byggnads-biträden borde anslås, hafva Utskotten, med åberopande af de skäl och öfrige förbehåll, som uti Utskottens förra Betänkande linnas anförde, för det deruti förekommande nair a Alternativ, ansett sig böra tillstyrka, att de på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omförmäler, såsom nödige uppgifne byggnadsbidragen tillsammans i,65o,öoo R:dr må beviljas att utgå, i enlighet med hvad planen förutsätter, eller med ,joo,ooo R:dr år 1824, 400,000 R:dr år i8n5, 35o,ooo R:dr år 1826, 3oo,ooo R:dr år 1827 och 200,000 R:dr år 1828; dock så, att dervid borde tilläggas den uttryckeliga förklaring, att dä Rikets Ständer nu på grund af de beräkningar, som af Bolagets Direction blifvit företedde, till fullo beviljat de begärde ansiagpn, Rikets Ständer anse detta bidrag vara det yttersta som af Statens medel kan tili Canalbyggnadcns fortsättande.. beviljas, så att något tillskott derutöfver framdeles icke må af Bolaget påräknas.
Uskillige Ledamöter af det VätloQ. Borgare-Ståndet hafva yrkat, att Götha Canal Bolag, mätte, innan något af de anslag till byggnadsbiträden, sorn kunna beviljas, få lyftas, å allmän Bolagsstämma 102 Stats-Utskottets Betänkan Jen, förklara, det Bolaget godkänner de vilkor, sorn Rikets Ständer fästa vid detta beviljande, och deribland förnämligast det, att kommande Ständer icke vidare med begäran af något allmänt bidrag må besväras, utan derest' anslag efter Directionens uppgift af behofven nu varder beviljadt, men Canalbyggnaden dermed likväl icke befinnes kunna vid 1828 års slut blifva fnllbordad, bristen då af Bolaget genom egne tillgångar fyllas, så framt fullbordan af återstående arbeten skall äga rum; Och innefattas äfven ett dylikt påstående uti ett från Högvördige Preste-Ståndet, såsom i anledning af detta ämne väckt ny Motion till Utskotten remitteradt Memorial, Att ali utbetalning af de byggnadsbiträden Rikets Ständer bevilja komme att upphöra, så vida som Bolaget icke fullgör de såsom villkor derföre stagade skyldigheter har altid varit i denna del föreskrifvit, utan att något särskildt hörande af Actie-ägare, huruvida de under dessa vilkor vilja emottaga biträdena derföre ansetts nödigt.
Utskotten tro sig således, så mycket mera böra afstyrka vidtagandet af beslutet om ett dylikt hörande denna gång, som detsamma icke möjligen kan verkställas under Rikets Ständers sammanvaro. Stats-Utskottets Betänkan dö n. io3 Efter Riksdagens slut skulle nemligen, då vid Allmän Bolagsstämma icke eli Rikets Ständers beslut Actieägarne meddelas, Utan rättighet att besvara ett Riksens Ständers anbud dem meclgifvas, hvarpå ett af en obetydlig Pluralitet afgifvet nekande svar skulle föranleda till afstadnande af hela Canal-arbetet till Rikets Ständers nästa sammanträde; Och arbetets befrämjande, såsom Riksgagneligt, snarare an Canal-Bolagets understödjande, hafva dock Utskotten föreställt sig utgöra grunden för beviljandet af nu ifrågasatte penilingebidrag.
I stället för att, såsom syftemålet blifvit angifvet freda Rikets Ständers värdighet från möjligen i vanlig rättegångsväg uppstående ersättnings-frågor för förlorade rättigheter, skulle denna anstalt snarare sjelf nedsätta värdet och gällande kraften af ett Rikets Ständers beslut, om utförandet med görligaste forsta af ett för det allmänna nyttigt ansedt företag, underkastades att för verkställigheten bero af en enskild Corporations tillfälliga åsigter af sina förmenta rättigheter, som med företagets fullbordan hafva ganska liten gemenskap, och i vigtighet för det allmänna omöjligen dermed kunna jemföras.
Beträffande åter den särskilde förbindelse, som blifvit föreslagen att Bolaget affordras, det icke något vidare allmänt bidrag * to4 S t ats-U t sli o t te ts .Betänt ali (leii* skulle begäras till Canalens färdiggörande* elier underhåll anse Utskotten för sin del en sådan af Lagstiftande ln.agten för enskilde Personer eiler Corporationer gifven föreskrift, hvarken rättsenlig, då kommande
Lagstiftares heslutande rätt öfver ämnen af sådan heskalfenliet som delta ej kan inskränkas; ej heller nödig då Utskottens förslag redan innefattar det förklarande, i händelse de nu nödige ansedde ansiagssummorne för Canalens färdigbi if'vande inom r8.i8 års slut beviljas, att något tillskott derutöfver framdeles icke må af Bolaget påräknas, Ofvanförmäldte från Högvördiga Preststånd et remitterade Memorial innefattar äfvenledes förslaget derom, att en granskning borde vid utarbetandet af det reglementarisk» i Finanee-hesiutet, anställas rörande de för Götha Canal Bolag ginie föreskrifter i afseende på de beviljade medlens disposition; men denna del af Memorialet hafsa Utskotten ej kunnat anse såsom egande ovii-korligt sammanhang med återremissen af Utskottens nu ifrågavarande Betänkande, utan få framdelesderöfver yttra sig i sammanhang med de öfrige reglementariske föreskrifter till iakt ta - S t a t s -U t s k o 11 é ts B e t ä n k a n d e 11. t o 5 tagande af Fullmägtige uti Rikets Pennin** ge,verk, hvilka komma att underställas Rikets Högloflige Ständers pröfning.
Anmärkningar hafva vidare inom det Vallo 11.
Borgare-Ståndet blifvit gjorde emot Utskottens förslag, att inbetalningen af de enligt 18x5 års beslut ännu återstående sista io procenten af tecknade Actie-Capitalet måtte till nästa år uppskjutas, och ät i denna del vordet yrkaut, att denna inbetalning ofördrojeligen borde ega rom, innan slutet af detta år, utan rättighet till afdrag af 5 procents ränta å det förut inbetaldte, såsom hittills skett, hvarförutan begärts det Utskotten måtte uppgifva, hvad Actieegarne, genom ett dylikt förut vanligt afdrag vid inbelalningarne olagligen åtkommit i ränta och ränta på ränta, hvilket sednare ovilkorligen borde till byggnadsfonden återbetalas.
Å andra sidan åter äro af flere värde Ledamöter af Höglofl.
Städet ytterligare framstälde de redan inom Utskotten anförde, och i Utskottens Betänkande åtfolljande reservationer utvecklade, skälen för bifall till actie egarnes hemställan, att få quitta den ränta, som skulle vara dem under byggnadsåren tillförsäkrad, för åren från 4:de Sami. 5 Band. ioC Sta t s-Ut s k o t tet s Betänkan den. och nied 1825 till och med 1828, emot en antagen insättning till motsvarande belopp å Actierne utöfver deras tecknade Capital; Och är sluteligen äfven i afseende pä Utskottens förslag, att Actie-egarne, i stället för denna förmån, hvars beviljande ej ansetts böra tillstyrkas, må berättigas att åtnjuta, såsom utdelning, hvad Vestgötha-Iinien af Canalen möjligen kan inbringa, sedan dess färdigbyggande samt underhållandet deraf blifvit bestridt, och Uppbördskostnaderne afgått, blifvit anforclt, dels att betydliga svårigheter skulle möta ett bestämdt utrönande, af hvad som under de år Canalen i Yestergöthland fulländades tillhörde verkliga underhållskostnaden skiljd från fullbordandet af återstående arbeten; dels att, så vida den tillärnade ersättningen till Bolaget för deras Pretention å ränta under byggnadsåren skulle vara fullkomligen lämpelig, den icke borde inskränkas till afkastningen af blott den , i Yestergöthland segelbara delen af Canalen, utan äfven till all den del deraf, sorn efter hand blifve färdiggjord och till begagnande upplåten.
Utom de i Kongl. Ma:ts Nådiga Proposition, samt i Utskottens förra Betänkande, anförde anledningar till bifall å den väckte frågan, om uppskof med sista Stals-Uts kottets B e t ä 11 ka 11 de n. 107 insättningen å Actiernes i Götha Canal Bolag tecknade Capital; hvilka Utskotten nu härigenom åberopa, få Utskotten i afseende på de under motsatt syftning gjorde särskilde yrkanderne, rörande den Bolaget tillkommande ränta under Byggnadsåren, hvartill anledning blifvit hemtad af lydelsen uti Bolagets Privilegium och dess 2 3:dje §. ”att under Bj'ggnadstiden eller intill dess Canalen blifver till genomfart färdig, bör af Bolagets medel till Actieegarne årligen inbetalas fem procent för deras insatte Capital;” endast påkalla en närmare uppmärksamhet uppå hvad berörde §. bokstafligen innehåller, och Utskotten i förra Betänkandet sökt att närmare utveckla.
Af detta Bokstafliga innehåll följer nemligen, enligt Utskottens åsigt af saken, klarligen, att, så länge Bolaget egt oeh eger egna medel hvaraf Ränta kunnat och kan Actieegarna godtgÖras, hafva desse varit och åro ännu ovilkorligen berättigade till åtnjutande af en dylik ränta; Och då det ej kan förnekas, att de inbetalningar, hvartill Actieegarne vid teckningen förbundit sig, och som således utgöra Bolagets samfällt egande fordringar hos hvar och en dess medlem, äro lika mycket Bolagets egne medel, som de hvilka på annat sätt till Bolagets Gassa, i stöd af andre rättmätige pretentioner, in - ro8 Siats-Utskottets
Be tänk an tiel». flyta, och icke med särskilda vilkor äro Beviljade; innefattar af sådan orsak det vid inbetalningen verkslälde afdraget af upplupen ränta endast en obestridlig quittning af gäld emot gäld, hvarvid någon olaglighet, genom beräkning af ränta på ränta, så mycket mindre kan vara begången, som i stället för att ränteliqviden enligt föreskrift i Bolagsreglörne bordt ske med Contant hvarje år, den, efter Bolagets egna frivilliga beslut, blott skett hvart annat, vid de af Rikets Ständer sjelfve faststäide inbetalnings-terminer; Af hvilken anledning ock detta förfarande vid alla revisioner af Bolagets räkenskaper, deruti Bankens ombud alltid deltagit, äfvensom vid de granskningar af Banco-Administratioilen, hvilka af Rikets Ständers BancoUtskott och Revisorer blifvit verkslälde, lemnats ulan anmärkning.
Men å andra sidan deremot finnas icke sedan den sisla inbetalningen å tecknade Actie-Capitalet egt rum, någre andre Bolagets egne, det vill säga, det samma utan vilkor tillhörige, medel, än allenast behållna inkomsten af Canalens verkeligen till fullt begagnande färdige del; Och Utskotten hvilka icke funnit anledning frångå det på förut uppgifne skäl tillstyrkte afslaget å den nya förmån, sorn till minskning af det allmännas, derunder i visst afseende beroende Stat6-Utskottets Betänkanden.
109 rätt skulle Bolaget, genom medgifvande af förökad Actieinsättning, medelst räntans fortsatta quitlning, beredas; hafva äfven, på sätt deras förra Betänkande innehåller, funnit Bolaget berättigadt, att njuta utdelning af denna inkomst.
Men någon behållen inkomst af ett arbete, som ännu icke kan anses vara till fullt begagnande färdigt, ej egentligen kan sägas uppstå och med afseende derjemte just på samma svårigheter, som blifvit anförde, att utröna skillnaden emellan underhållskostnad och nybyggnad uppå en större sammanhängande sträcka af arbetsställen, hvilka svårigheter dock för Yestgötha-Linien af Canalen ofelbart måste anses snart kunna upphöra, på samma gång som allt arbete derå hinner slutas; hafva Utskotten icke heller trott sig kunna tillstyrka någon annan än den förut föreslagne redactionen af förklarandet, rörande Actieegarnes rättighet, alt sins emellan fördela behållna Canal-inkomslen, och enligt hvilken denna rättighet endast till den i Vestergötland utfallande skulle inskränkas.
Dock varder allt detta, till Rikets Högloft.
Ständers ompröfvande af de förslag Utskottens förra Betänkande innefatta, vördsammeligen hemställt; jemte det att åtskilliga Ledamöters yttrade skiljaktiga meningar bifogas.
Stockholm den 2 Oclober i833. i io Stats-Utskotte ts Betänkanden.
Utdrag af Protocollet hållet vid Stats- och Banco - Utskottens sammanträde den 2 October 1823. S. D. Efter slutad Justering af det Utlåtande, Utskotten komma att afgifva öfver de inom Höglofl.
Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i anledningar af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal; Åberopades af ne dannämnde Ledamöter deras vid Utskottens förra Betänkande, rörande detta ämne, bifogade särskilde yttranden deröfver, såsom innefattande sådane skiljaktiga meningar från besluten af Utskottens Pluralitet, hvarifrån de icke heller sedermera funnit anledning att afstå, nemligen: Herr Revision s-Secreteraren Stråle.
Herr BergsMechanicus af Uhr.
Herr Borgmästaren Montan.
Sta t s-Utskottets B et änkan den. tit Herr Rådman Lundgren och Herr Jacob Linström.
Herr Lagmannen Ullberg och Herr