Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r i underd. skrifvelse af den 3 November 1823 anhållit, att E. K. M:t, efter de af KammarCollegium i ofvanomförmälde underd. utlåtande uppgifne grunder, täcktes låta utarbeta Förslag till ifrågavarande förändring och reduction af Hemmansräntorne förde Län, der desamma nu finnas i en mängd persedlar utförde, samt derefter vid en kommande Riksdag i Nåder meddela sådana förslag till R.
St:rs närmare öfvervägande; i anledning hvaraf E. K. M.t, genom Nådigt Bref af d. 10 derpåföljde December, behagat anbefalla KammarCollegium att nämnde förslag uppgöra.
KammarCollegium har i följd häraf och under förutsättning, att LäneStyrelserna borde äga säkraste och närmaste kännedomen af de Local-förhållanden, som vid detta arbete måtte öfvervägas och beräknas, genom aflåtna skrifvelser af den 3o Januarii 1824 anmodat Betänkande n. 3 E. K. M:ts Beflhde i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Östergöthlands, Gottlands, Calmare, Jönköpings, Kronobergs, Hallands, Elfsborgs, Skaraborgs, Nerikes, Wennelands, Westmanlands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs och WesterNorrlands
Län, äfvensom Landshöfdingarne i Götheborgs och Westerbottens
Län , den förre i afseende på Götheborgs Fögderi och den senare till Nordmalings Socken, att hvar och en för sitt Län, och särskildt för de delar deraf, som kunna vara af skiljaktig beskaffenhet, låta upprätta och så fort ske kunde till Collegium öfverlemna ett sådant förslag till förändring och reducering af ränte-persedlarne, sora R.
St:r äskat.
Sedan i detta afseende åtskillige förslag blifvit i Landsorterna uppgjorde och tid efter annan, tillika med E. K. M:ts Bef:h:des i nyssnämnde
Län afgifne yttranden, till Collegium inkommit, men hvarvid likväl, för Fahlu
Län är vordet anmält, att någon räntepersedlarnes omsättning, der icke funnits nödig, har Collegium samma förslag granskat, samt, enär en del af dem befunnits ej vara i öfverensstämmelse med föreskrifterna, eller för vissa Hemman serskildt, eller efter ett medium af Markegångspriserne under lika tiotal af år, utan ofullständigt och endast summariskt för hela Länet, efter blott 1778 till och med 1787 års
Markegångars medelpris författade, infordrat nya uträkningar och Tabeller, samt i anledning deraf låtit ett nytt förslag, serskildt för hvarje Län, omarbeta, hvilka Handlingar och yttranden Collegium nu får i underdfliet öfverlemna. 4 S t a t s - U t s k o 11 e t s
Deraf täcktes E. K.
RI:t i Nåder inhämta, att i stället för de hittills i 18
Län bruklige flerfaldiga RänteArtiklar, nya Ränte-persedlar blifvit efter orternas uppgifna särskildta förhållanden uppförda till så ringa antal, som möjligt varit 5 hvaremot i de öfriga Länen, der de gamla Ränte-persedlarne antingen utgå utan förvandling, eller ock äro både få till antalet, och efter ortens förhållande afpassade, någon förändring aller reduction icke blifvit ifrågasatt.
Vid sjelfva omsättningen äro de grunder iakttagne, som, föreslagna i KammarCollegii underd.
Betänkande af den 16 Oct. 1810, så väl af E. K. M:t, som af R.
St:r blifvit godkända, så att hvarken öke- eller Ränte-dagsverken, hvilkas utgörande innebär en för jordbruket tryckande tjenstbarhet, eller Hö och Halm, sorn vid de fleste Hemman icke utan afsaknad kan umbäras, eller Skogsproducter, hvilkas forsslande faller sig alltför kostsamt, blifvit bibehållne, utan desse persedlar förvandlade dels i Spannmål, dels i Ladugårdsprodueter, såsom smör, kött, fläsk och talg, i hvilka jordbrukets vanliga alster de mångfaldiga mindre dels styckade dels ostyckade Ränte-persedlarne, och deribland äfven kreatur, utom Får i ett enda Län, jemväl blifvit förändrade; men för öfrigt har, med afvikande från detta allmännare förhållande, vid de inom Länen föreslagne omsättningar, äfvensom hos Collegiura vid Ränte-reductionen i ett Län, för BergslagsOrter, der Tackjerns-tillverkning utgör Hemmansägarnes liufvudsakliga näring, Tackjernet, dels måst såsom hufvud-r än te-persedel bibehållas, der den af Betänkande n. 5 ålder dertill varit antagen, och återstående räntan i penningar och Ladugårds-producter uppföras, dels ock den gamla räntan, der andra persedlar deri ingått, hufvudsakligen i Tackjern omsättas, på samma sätt, som skälspäck och fisk naturligtvis utgör en större del af nya räntan å SkärgårdsHemman, hvilkas förnämsta afkastning från hafvet hämtas.
Och uppgå de i samma ränta således föreslagna persedlar, inom ofvannämnde r8
Län, till ett antal af 12 stycken, nemi.
Spannmål, Smör, Fläsk, Kött, Talg, Får ?
Strömming, Torrfisk, Skälspäck, Tjära, Tackjern och penningar.
KammarCollegium har för sin del icke funnit nödigt vara, att vid Hemmans-räntornes omsättning göra någon åtskillnad emellan Jordeboks- och Hemmantals-räntorna, och att särskildt reducera och förvandla de till hvardera af desse grundräntor, gärden inbegripen, hörande flera persedlar af mångfaldigt slag, uti nya persedlar för hvardera räntan, emedan denna omväg utan allt ändamål, i betydlig mohn skolat försvåra operationen, samt i Jordeböcker och Räkenskaper verka till onyttig vidlyftighet, som man nu söker undvika, utan deremot ansett, att de gamla Jordeboks- och HemmantalsRäntornes både Kronovärdi och förvandlingsbelopp borde sammanräknas, hvarvid Byggningshjelpcn eller Yinterkörseln, hvilken, utgörande en del af HemmansRäntan, i några orter utgått till oriktigt belopp, blifvit, der förvandling derå äger rum, enligt K.
Förordningen den 8 Januarii 1748) nedsatt och beräknad, samt alla öfriga nuvarande Ränte-per - 6 Stats-Utskottets sedlar, efter Orternas olika undervisningar och gällande författningar förvandlade, så att gamla Hemmansräntan derigenom är vorden till sitt rätta belopp bestämd och i penningar uträknad, efter medelmarkegångspriset, icke allenast under det i Collegii Betänkande af år 1810 föreslagna tiotal af år, eller från och med 1778 till och med 1787, utan äfven under ett annat decennium närmare intill vår tid, eller åren emellan i8i3 och 1824» då priserna mera omväxlat; och å andra sidan, har Collegii bemödande galt derpå ut, att använda ett sådant reductions-och förvandlingssätt, att den nya räntan, under dessa tvänne epoker , så nära sorn möjligt, mätte qvadrera emot den gernia, både till Kronovärdi och förvandlings-belopp, under förutsättning, att om detta ändamål kunde uppnås och likhet i räntebeloppen vinnas, under tvänne så olika tidskiften, som de nyssnämnda, under hvilka dels stadga och säkerhet i myntet och deraf påräknad mera jemnhet i varuvärden efter 1776 års MyntRealisation, dels ock mera ojemnhet och omväxling i dessa varuvärden , sedan Silfvermyntet kom ur rörelsen och en mångfalldigad Sedelstock intog dess ställe, ägt rum, det från ingen synpunkt vore att befara, att räntepersedlarnes omsättning, nu eller i framtiden, kunde leila till förlust, vare sig för räntegifvare eller räntetagare, utan ömsesidig fördel deraf kunna förväntas, samt förslaget sålunda innefatta en större borgen för dess ändamålsenliga användbarhet än R.
St:r ens påräknat.
Betänkande n. y Genom den af KammarColIegium redan år 1810 föreslagna samt af E. K. M:t och R.
St:r gillade utväg, att i mer och mindre mohn till beloppet förändra hvad af HemmansRäntan nu i penningar utan förvandling utgöres, allt efter som det kunnat passa sig, att få öfverensstämmelse emellan de gamla och nya persedlarnes Kronovärdi, eller förmedelst penningeräntans begagnande till regulator vid persedel-jemkningen och utan att ändock de penningar, som nu i nya räntan blifvit föreslagna, i betydlig mon öfverstigit hvad i den gamla ingått, men väl ofta kunnat blifva mindre, har det ock lyckats att uppställa exempel på ett sådant reductionssätt för vanliga SkatteHemman inom hvarje Län, som gifvit fullkomligt tillfredsställande resultat i ofvannämnde afseenden, under bägge epokerne, för alla ofvan uppräknade Län, utom Stockholms, der den nya räntan, under epoken emellan 1778 och 17S7, i någon betydligare mon, understiger den gamla, till den skattskyldiges fördel, en följd deraf, att
Hö- och Halm-persedlarne, jemte någre flere, som enligt de antagne grunderna måst uteslutas, redan under förra epoken hade ganska högt värde, men ej lika med andra persedlar, sedermera stigit i pris, ehuru de, att räkna från den tid då Kronovärdiet stadgades, vida mer än öfrige räntepersedel’ i allmänhet, förvandla sig öfver samma värdi, samt att andra motsvarande persedlar icke varit att föreslå, en omständighet likväl, som, enär reductionen snarare synes leda till vinst för Räntegifvarne, i en ort, der grundräntan är högre än i något annat 8 Stats-Utskottets
Län inom Riket, icke torde möta någon betänklighet, då ett lämpligare reduetionssätt icke kunnat utfinnas.
KammarCollegium liar väl gjort sig förvissadt derom, att fastän de till Jordeboks-räntan hörande persedlar bade till antal, beskaffenhet och Kronovärdi variera å:
Hemman i samma ort, i följd af Hemmanens vid skattläggningen beräknade olika förmaner, hvarföre ifrågavarande reduetion äfven inom samma Län och Ort icke kan gifva enahanda resultat i förvandlingsbelopp vid det ena Hemmanet å slättbygd, som för det andra, eller vid ett Skogs- eller Bergslagshemman, sora för ett annat af samma beskaffenhet, med olika ränte-persedlar, det nu föreslagna hjelpmedel att använda penninge-räntan såsom regulator vid persedlarnes jemnkning, dock så litet sora möjligt öfver den i gamla räntan upptagne penningesumma, alltid skall leda till det resultat, att nya räntan under ett enda tiotal af år, hvartill R.
Sf:r ansett jemförelsen kunna inskränkas, skall korama att jemnt svara emot den gamla ; men då det möjeligen kan inträffa, att, på sätt i Stockholms Län skett, vid ett eller annat Hemman i andra Orter, i anseende till ränte-persedlarnes olikartade sammansättning, reductionen deraf icke låter verkställa sig till den fullkomliga öfverensstämmelse i förvandlings-beloppen, under de bägge ifrågaställde epokerna, som Collegium vid de framställda exemplen uppnått, har hos Collegium vidare i öfvervägande kommit, efter livilketdera tid - Betänkande n. 9 skiftets medelpriser Ränte-omsättningen i sådane fall Lorde utföras.
Uti ofvanåberopade Betänkande af år 1810 är väl autaget, att då under åren från och med 1778 till och med 1787, mynt och varuvärden, efter den nyss förut skedda realisationen, hade en jemn stadga, som håde en längre lid förut och jemväl sedermera saknats, äfvensom den nu gällande
Riksdalers-räkningen då var införd och den gamla Dalers-räknirtgen afskaffad, hvilken, i fall en längre tid tillhaka till efterföljd vidtages, skulle, vid en så beskalfud uträkning som den ifrågavarande, ansenligen Öka besväret, genom dess förvandlande till Riksdaler, skiliingar och runstycken för hvarje persedel, så borde ock uträkningen och förvandlingen lämpligast ske efter ett medium af dessa Tio års Markegångspris; men då osäkert är, om och när en MyntRealisation, sådan som den af år 1776, kan verkställas, och en derpå grundad stadga i myntvärdet, hvilken likväl, efter hvad erfarenheten visat, icke ovilkorligen verkar enahanda fortfarande jemnhet i alla varupriser, åter inträda, samt beräkningar, heratade från förhållandet under en långt tillbaka förfluten tiderymd, som blott äldre personer öfverlefvat och hafva i minnet, svårligen lorde ingifva förtroende hos den vida större del af Nationen, som, efter den tiden förvärfvat ägande eller besittningsrätt till Rikets skattskyldiga jord, och bättre är bekant med sednare tids varuvärden och deri timade omvexlingar, har KammarCoIlegiiun ansett desto mera betänkeligt, att verkställa Räute-reductionen, io Stats-Utskottets efter medelpriserna under detta tidskifte, som den på inånga ställen skulle utfalla till de skattskyldiges förlust, i fall samina förhållande med priset å spannemål och flera andra ränte-persedlar, sorn under den senare epoken emellan i8i3 och 1824 ägde rum, åter inträffade, hvilket åter icke kan vara omöjeligt, eller bör anses osannolikt, enär, på sätt KammarCollegium och StatsContoiret i frågorna om ny löne-reglering för Landshöfdingarne och LandsStaterna i Riket uppgifvit, spannemåls- och varupriserne vid sistnämnde period, nästan under ett lika antal af år, omvexlat emellan de högsta, medelmåttiga och lägsta, samt i det hela, när gångbara medelpriset reduceras till silfvermynt, då föga öfverstigit hvad nämnde varor under det äldre tidskiftet gällde, på hvilka skäl Collegium alltså i underd. håller före, att man företrädesvis hör fästa sig vid sista periodens medel-markegångspriser i hvarje ort, hvilka äfven tjenat till efterrättelse vid beräkningen af Kronans blifvande inkomster i HemmansRäntor af Spannemål och andra persedlar, som hittills till särskilta Stater upplåtna, nu, i fäll de derom framställda förslag vinna framgång, komma att till StatsYerket indragas, och utgöra tillgången för dessa Staters framtida aflöning med penningeanslag, vid hvilken beräkning någon tillökning i grundräntorna icke blifvit afsedd,
eller vidare lärer böra komma i fråga, Varandes deremot uppenbart, att den föreslagna förändringen med indeiningarne i väsendtlig mohn skall underlätta Reductions-arbetet och undanrödja de svårigheter som hittills uppkommit af omsorgen för Räntetagarnes rätt, enär, utan hans förförde - Betänka ii den, ii lande, jemnkning kan till den skattskyldiges fördel medgifvas.
Då emellertid Ränte-persedels-reductionen ovilkorligen måste leda till det resultat, att i stället för en mängd mindre ränte-persedlar som, enligt gällande författningar, hittills icke kunnat in natura utfordras och i ersättning för andra, som, enligt antagna grunder funnits olämpeliga att bibehålla, hufvudpersedlar af Spannemål och andra artiklar måst upptagas i nya Räntan, till vida större belopp än i den gamla ingått, men af sjelfva persedel-förändringen vidsträcktare rättigheter och skyldigheter, än som hittills emellan Räntetagare och Räntegifvare varit stadgade, icke höra uppkomma; så anser KammarCollegium i underdthet, såsom ett nödvändigt vilkor för detta förslags antagande, böra föreskrifvas, att icke större qvantitet af hufvudpersedlarne i nya räntan än som i den gamla ingått och hittills varit uppsägning underkastad, må kunna in natura lefvereras, samt i sådant ändamål de nya Jordeböckerna för hvarje Hemman och Lägenhet bestämdt upptaga, huru mycket af nya Räntan Räntetagaren må äga utfordra och Räntegifvare uppsäga till lefverering in natura; och som i fall de till R.
St:r gjorda framställningar om indragning till StatsVerket af de till Militaire- och CivilStaterne i Landet upplåtna indelningar skulle blifva antagne, allt interesse från dessa Staters sida försvinner, att vid Markegångs-sättningarne söka bibehålla jemnvigt i Maikegångspriserne, hvilkas obehöriga nedsättande icke allenast skulle menligt verka på Statens intrader, sedan den af iudelnin - 12 Stats-Utskottets garne blifvit innehafvare, utan oek, möjeligen i större nion än nian föreställer sig, bidraga till Spannelilålsprisets fall, enär endast Räntegifvare skulle komma att deltaga i Markegångssättningen, hvilken hitintills, haft ett stort inflytande på Spannemålspriserne i Orterna, samt på enskilta liqvider och rättsförhållanden, hvarvid, enligt afslutade Contracter, Markegången oftast tjenar till rättesnöre; så anser KammarGollegium vidare oundgängligt vara, att en sådan förändring i nu varande method för Markegångssättningen införes, att någorlunda jemna och billiga priser å Spannemål och andra ränte-persedlar må stadgas, under ett visst tidskifte, t. ex. från Riksdag till Riksdag, derigenom, att åt R.
Sttr öfverlemnas, att för fem år i sender Markegången för hvarje Län reglera.
Å ena sidan skulle på sådant sätt Statens inkomst i grundskatt bestämdt kunna beräknas och ordnas med hänsigt till Statens behof och den skattdragandes förmåga , samt, å andra sidan, den fördel beredas denne sistnämnde, att missvexten och olyckan, som förminskar eller uppslukar afkastningen af hans jord och frukten af hans arbete, icke må hädanefter, såsom hitintills, blifva dubbelt tryckande elter förstörande, derigenom att hans skattebidrag okas, i förhållande till den förlust han lidit; en omständighet af så stor vigt, att
KammarCollegiurn icke bort underlåta derpå fästa E. K. M:ts Nåd. uppmärksamhet.
Då E. K. Mits Nåd.
Bref af den io Dec. 1823 icke föranleder till någon vidare utveckling af de särskiite detalj-frågor, sorn kunna stå i sammanhang med B e t éTn k a n d e n. i3 A detta af stor omfattning varande ärende, liar Collegium ansett sig böra lill nu afgifna underd. förslag, inskränka sitt underd. yttrande, men får likväl sluteligen omnämna, att till öfversigt af förslaget i det hela, ett särskildt GeneralSammandrag för alla Länen blifvit upprättadt, hvilket Summariskt utvisar, huruledes reductionen utfallit, samt att Collegium å delta Sammandrag jemväl till fullständigare upplysning låtit upptaga ett Hemmans Ordinarie Ränta, till dess belopp så väl 1 Skånska Länen, Blekinge, Bohus Län och Jemtland, der HemmansRäntorne utan förvandling utgå, som i Stora Kopparbergs
Län och Westerbotten, der persedlarne äro så få och passande, att någon omsättning icke funnits behöflig, till det belopp, hvartill den under begge decennierne efter medelpriset sig bestigit, hvarvid Collegium likväl, i afseende på Westerbotten, hvaraf Norrbottens
Län nu utgör en del, trott sig böra i underd:het tillägga, att i Räntan derstädes, sorn för alla Hemman lika utgår på helt mantal med 2 Tunnor 8 kap. Korn samt 2 L®, i5^ ® Smör, sistnämnde bråk af ^ U, i anseende till den i orten varande starka Hemmansklyfning och små besutenheter, föranleder till den största vidlyftighet och besvär i Räkenskaperna; till undanrödjande hvaraf, enär denna i y, Smör på helt mantal endast utgör för hela provinsen 6
L$ 12£§ %, samma belopp torde efter Kronovärdi få utgå och läggas till penningen, då Räntan blifver 2J Tunna Korn och 2|- L® Smör samt 3 R:dr a3 sk. 6 r:st. i penningar, hvaremot de i Jordebokcn i4 S ta ts-U tskottets Betänkanden. förekommande benämningar å gamla Räntan kunde försvinna.
Collegium framhärdar &c. underdänigste tropligtigstc Tjenare och Undcrsåter Säl.
Löfvenskjöld. J. A. Burtzell.
JT. Julin. L.
Fagersten.
Sv. P. Liljenroth. L. Cassel. J.
S. aj Rolen.
Stockh, d. 8 Dec. 1829.
Norlien.
P. -d. Norberg.
. . "■ * rnr * 'K-fir c*1l. ... ... «.»; Bilaga till Stats-Utskottets Betänkande angående Räntepersedlarnes förvandling.
Sammandrag öfver de tili Hemmans Räntepersedlarnes förän - Härad.
Hemmanens Namn.
Upsala Län Ulleråkers Jumkihls Skulla Stockholms D:o Sollentuna Spånga Akalla Södermanlands D:o . . . Jönåkers Bergshammar Bergshammar Östergöthlands D:o . . . . Gullbergs Ljung Släta Gottlands D:o Forssa Ting Lädesbro Tångelgärde Calmare D:o Tjust Härad Blackstad Hultserum Jönköpings D:o St. Wedbo Ingatorp Lönås i Kronobergs D:o Konga Furuby Fägerstad Söagården Hallands D:o .......
Halmstad Söndrum Onsjö Götheborgs Fögderi af Göthe- borgs Län .......
Säfvedahls Orgryte Krogslätt Kongegården Elfsborgs D:o . . .
Adile Hålanda .
Föstorp Skaraborgs D:o Wadsbo Horns Horn Skomakaregården Örebro D:o Örebro Mosjö Sörby Wermlands D:o Grums Grums Ask Norra Westmanlands D:o . . .
Siende Ihrsta Föll Ista Gefleborgs D:o Gestrikland • v..
EttGjärdeMantal eller io öresland WesterNorrlands D:o . .
Ångermanland . ..
Ett Gjärde Mantal.
Nordmalings Socken i W ester- bottens Län ......
Mantal öfriga delen af Westerbottens ? samt Norrbottens Län 5 ... Ett Mantal Skatte . , . , . Stora Kopparbergs D:o .
Granjerde Sörgsvik Blekinge D:o .......
Östra Härad Christianopel Fulemara . t Christianstads D:o . . . . Norra Åsbo Röstånga Härsnäs Malmöhus D:o .....
Skytts St.
Hårslöf Södra Hårslöf Bohus D:o Welte Skee Baggeröd Jemtlands D:o Brunflo
Brunflo Hälle om i rök 6 Tunnland . . . Nummer.
O äring och reducering upprättade
Uträkningar och Förslag. i 35 1 2 Mantal.
Jordeboks oell Man- tals-räntan i Krono- värdi.
I 13 21 <3 t 18 33 7 i i3 44 2 1 13 9 |2 1 1 / i4 — 1 9 21 4 b 9 24 1 1 8 2 m 1 11 — 6 i3 (20 6 1 10 ( 1 — 1 11 38 — 1 10 6 — 1 8 25 8 1 18 29 2 8 28 11 1 6 20 5 1 6 20 5 1 6 32 — 1 4 26 8 1 8 36 — I ; 20 ?9 6 I 19 4 5 6 I • 8 26 — I 8 27 3 Förvandling elter medium af 10 års Markeg.pris. För arén 8i4 t. 0. m. 1823.
Gamla Nya Räntan.
Räntan. n4 47 1 1 l5 , 1 ,75 33 j l75 31 7 I I I 32 4 1 t 1 32 11 89 24 I 89 24 11 52 10 I 1 52 12 7 66 22 66 22 5 62 24 2 62 26 3 49 36 5 49 36, 6 4' 20 6 4' 20, 2 95 10 — 95 1 1 9 54 21 1 5 54 25. 2 64 24 . 8 64 23 3 75 20 2 75 20 2 47 28 6 47 29 — 154 33 6 X 54. 32 1 5i 38 ,— 5.1 38 9 33 4° 9 33 4° 4 34 4 3 34 5 7 29 36 — 29 35 2 '9 43 2 — — — För åren 1778 t. o. m. 1787- Gam a Räntan. 42 75 46 36 >7 24 ,24 20 ■9 37 2.4 29 33 .21 6f 2 3 i4 >4 12 9 Nya Räntan. 42 66 44 35 17 23 24 20 21 3 7. 24 27 28 21 58 22 13 14 12 .
Motstående Räntor utgå utan förvandling.
Gamla: Ulleråkers
Härad Ju ni k i b is Socken.
Skulla N:o r, i Mrtl Skatte.
Jordeboks Ränta : Penningar .... 4f Tunna Spannemål i4 U Smör . . . r LÄ S U Fläsk .
I Får i Gås . . . . . 4 Lass Ved . . . i Stock . .•
. . io Dagsverken .
. i3f åiT.
Hästar . . å 36 sk. LU 26 — . 16 — . 12 — . 6 — 2 — 4 Kongs D:o . . . • ••
S:a 7! 4. 6 §■.
Hemmantals
Ränta: Landttågsgärden . ...
Byggningslijelpen .. . .
Saltpeter d:o . ... . • Boskapspenningar ....
Skjutsfärds dm . , . . .
Dagsverks d:o ..... 3 — 5 ii 1 8#
Sta 6r 16. 8 Krono värdi.
Summa i3 Räntan.
( Penningar { i i Tunna Span må t (Penningar . . 14/r K:pr Spanmål
Lass Hö ( 5 Karfvor Halm 18 Lass Ved ä 4 sk' 6 Ökedagsverken 12 Dränge d:o .
Summa Förvandling efter medium af 10 års Markegångspris.
För åren
För åren iSiä till ock 1778 till och med 1823 med 1787 6 2 6 2 35 4° I 12 23 8 3 2 5 I I ■ 3 6 4 T 2 [ I I 39 r 1 I 27 ; 7 24 6 _ 26 8 9 — 5 16 — I .6 10 —. 38 ; 4 16 2 4 42 ] 32 — — 20 — — 20 — 10 11 <2 9 3 27 2 4 1 1 2 — '7 2 24 46 7 8 33 1 3 3 12 — 1 24 6 1 3 — — 25 6 1 24 — 1 24 — — 24 6 — 24 6 — 32 — — 32 — 1 —- — 1 — — 7 26 5 2 — — 5 4° 10 2 1 n4 47 1 42U8 5 Län.
Nja: ri | Tunnor Spaninål hU Smör . . . 3j| L#
Fläsk . . . Penningar ....
Summa Krono värdi.
Förvandling efter medium af io års Markegångspris
För åren x8f4 till ock med i823. 89 i3 10 2
För åren 1778 till och med 1787. 3 I 4 4 Summa | iiS| — | i| &\i$\ — ■* Stockholms Gamla:
Sollentuna Härad Spånga Socken Akalla N:o 3, i M:tl Skatte.
Jorde boks
Ränta: Penningar 7 T:r 25 k:pr Spanmål . 36 sk. 6f IX Smör 26 — 3 LU 11 U Fläsk , . . 16 — | st.
Får 12 — 4 st. Gås ...... 6 — 1 Höns . . . 1 o st.
Ägg . . 2 Vinterlass Hö 6 Lass Ved . 2 Stockar . . 2 Bräder . . 12 Dagsverken ptr Tjog 1: 6. . . . 32 — , . . 2 — ■ • - 4 - . . . 2 — . . . 3 — . . . 5. i-t igi årliga Hästar . . 4 Konungs dito .... 1. 8j S:a 12: 16. 10 f. Hetnmantals Ränta : Landttågsgärden . . . . . Byggningshjelpen Saltpeter d:o Boskapspenningar
Skjulsfärds d:o .
Dagsverks d:o S:a 6: 16. 8f. Krono värdi, 9} Summa i8|33| Räntan.
( Penningar ...... I 1 T:a 29L k:pr Spanmål .
Penningar ^ 4rj k:pr Spanmål . . .
För åren iSi4 till och med 1823. 58 1 10 27 6 1 5 *4 24 3 F’ör åren 1778 till och med 1787.
[O 1 10 8 8 2 I '9 29 4 3o 16 3 4 31 45 4 — ‘7 ■9 6 — 6 12 4 — 5 10 2 — 4 35 2 i5 16 27 2 2 35 35 2 — 44 ■9 7 — 10 i5 2 2 [2 28 11 — 28 18 11 5 •4 2 — — 2 47 10 •7 ■ 4 5 8 45 22 5 i 44 11 — — 3o 24 — 1 24 24 6 — 24 32 — — 32 56 __ 1 2 18 - i5 1 2 2 8 175J331 i| 75) 4I Län.
Krono Nja : Värdi. 172 Tunnor Spanmål .... i3 *9 6 (i LÄ Smör 3 12 — 4i LÄ Fläsk 1 20 — Penningar 3o 1 Summa 181 33 7 Förvandling efter medium af 10 års Markcgångspris.
För åren 1814 till och med i8a3.
För åren 1778 till och med 1787. 133 29 12 31 18 3o 4 2 I 49 11 5 7 4 27 3o 6 6 9 1 Summa i75 3i 7 66 21 10 8 Södermanlands Krono Gamla Värdi.
Jönåkers Härad Bergshammar Socken.
BergshammarN:o 1, iMrtlSkatte.
Jor deboks Ränta.
Penningar — 2 — 4 T:r Spanmål . . . å 36 sk. — 3 — r|- LÄ Smör 26 — — — 3q — 2 LÄ i3 U Fläsk . . . 20 — — 1 5 — 1 Gås — 6 1 Höns — 1 6 i Tjog
Ägg 1 — 6r. — — 9 4 U Hampa 1 — — — 4 4 Lass Ved 2 — 8 — 1 Vinterlass Hö — 32 — § Säck ....... 12 — — _ 6 — r Sågstock 4 — 3o st.
Näfver pr 100. . 2 — 6. _ q 8 Årliga Dagsverken . . 3 — — — 24 12 Årliga Hästar ... 5 ■— i|. 1 i3 2f Sta 8: 6. 2^.
Hemmantals Ränta.
Landttågsgärden ........ 2 '7 11» Bvggningslijelpen — 36 Boskapspenningar — 32 — Skjutsfärds d:o 1 — — Dagsverks d:o 1 — — Sta 5t 37. 1 if.
Summa | 13 i 441 2 Räntan. 3 Penningar T T:a Spanmål . . .
För åren 1814 till och med i8a3. 29 7 7 1 3 12 22 För åren 177S till och med 1787.
Summa | m l3a| 4 42 46|i8| 4 Anm.
I de Härader af Länet, der Byggningshjelpen, enligt undervisningen af ålder utgått i persedlar, skall den på sätt K.
Förordningen den 8 Jan.