Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till kngsförnödenhcler har komitén räknat: beklädnads-, remtygs-, utred-KrigsförnOnings- och trosspersedlar, fortskaffningstross, skjutgevär, sidogevär, samt ingeniör-, denheter. artilleri och sjukvårds-materiel; och har komitén ansett sådana förnödenheter, med afseende å den organisationsplan, komitén uppställt, böra, i händelse af behof, genast vara att tillgå till jemväl uppgifven myckenhet.
— På grund af hvad komitén anfört anser jag nödigt: att arméens reservförråd ökas med ett upplag af de nödvändigaste materialier och persedlar för beklädnad, remtyg och utredning, allt beräknadt för ytterligare en styrka af 13,000 man; att 32,000 delar af skyddstält anskaffas; att fullt ändamålsenliga krigsgevär anskaffas till ett antal af 160,000 stycken; att kavalleriet varder försedt med nya skjutvapen af det slag, Kongl. Maj:t, efter den tillsatta kavallerikomiténs afgifvande förslag, kan komma att fastställa; att för kavalleriet och artilleriet anskaffas en ny omgång sablar af den beskaffenhet, som af Kongl. Maj:t varder godkänd; att sadelmunderingar af ny och förbättrad modell tilldelas kavalleriet; att full materiel och rustning för 33 fältbatterier alltid må vara att tillgå; att gröfre positionsartilleriet tillökas med 30 pjeser, jemte det fästningsverk och befästningar fullt bestyckas; och 44 Bil.
Prop. N-'o i, vm Statsverket 1865. att krigsbrygge equipager mod tillbehör kompletteras till afsedt antal:
Men som anskaffning af detta allt, äfvensom af den särskildt förekommande sjukvårdsmaterielen, icke på en gång kan ifrågasättas, anhåller jag att, i sammanhang med förslaget till extra slatsregleringen, få i underdånighet anmäla de behof, för hvilka, i anledning af särskildt gjorda framställningar, jag anser anslag böra hos Rikets nu sammanträdande Ständer begäras.
Efter hvad jag sålunda anfört angående behofven i allmänhet för försvarsverket till lands, anhåller jag i underdånighet få anmäla, hvilka anslag jag anser erforderliga för kommande statsregleringsperiod: hemställande jag, att alla anslag under 4:de hufvudtiteln, hvarom här nedan icke särskildt omförmäles, måtte blifva oförändrade i enlighet med nu gällande Riksstat.
Landtforsvars-Departementet.
— Sedan Eders Kongl. Majit, uti Nådig Proposition till Rikets sednast församladeJStänder, begärt detas medgifvande, ätt Krigs-Kollegium finge förvandlas till en, i^hufvudsaklig öfverensstämmelse roed vissa uppgifna grunder, organiserad Arméförvaltning, derest Kongl. Majrt skulle finna skäligt att före påföljande Riksdag derom förordna, samt att i sådan händelse det för Krigs-Kollegii aflöning nu pä
Riksstaten uppförda anslag finge för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stat kunde i sadan t afseende varda i behörig ordning autagen; så hade Rikets Ständer, uti underdåhig skrifvelse af den 4 December 1863, lill svar härå meddelat, att Rikets Ständer, som funnit den nuvarande organisationen af Krigs-Kollegium i flera afseenden olämplig och bristfällig, m.dgåfvo, att Krigs-Kollégium förändras till en Arméförvalthing på det sätt, ätt inotli densamma bildas tre särskilda afdelningar, hvardera ställd under eii Militärchef, och att åt dessa Chefer uppdrages, att, hvar inom sin afdelhing, ined nödigt biträde, på eget ansvar handlägga och afgöra alla sådana mål, Som i något hänseende fordra militäriskt tekniska insigter, men att alla öfriga mål och ärenden öfverlämnäs till en särskild, af Militärcheferna oberoende afdelning, sorn utgöres a! endast civila töedlemmar och med kollegialt arbetssätt, åt hvilken afdelning tillika uppdrages den omedelbara dispositionen af Arméfövaltniugens kassa och kontrollen deröfver, jemte den bokföring, som afser att redovisa för embetsverkels hela förvaltning; och hade i sammanhang häimed Rikets Ständer, dels anhållit att Kongl.
Majit ville från Arméförvaltningen skilja, såväl vården och inseendet öfver Arméen- boställen, sorn förvaltningen af de laudtförsvarel tillhöriga fonder — hvilka ärenden, om de icke komme att sålunda skiljas från Arméförvaltningen, skulle, enligt Rikets Ständers Bil.
N:o 3 a. lill Kongl. Maj:ls Nåd.
43 tillika yttrade åsigt, uppdragas åt samma förvaltnings nyssberörda civila afdelning, —- äfvensom ock tillse, att kassaförvaltningen bringas i öfverensstämmelse med den reglering af statens allmänna penningeförvaltning, som kan blifva en följd af Rikets Stränders derom särskildt gjorda underdåniga framställning; dels tillkiinnagifvit, att, om Kongl, Maj:t funne lämpligt att före påföljande
Riksdag gå i författning om inrättande af en Arméförvaltning i enlighet med nu uppgifna grunder, Rikets Ständer medgåfve, att nuvarande anslaget till Krigs-Kollegium må för sådant ändamål användas, dock under förbehåll, att
Statsverkets utgifter icke derutöfver må ökas till följd af anspråk af de nu der anställda ämbets- och tjenstemän; dels ock uttryckt den åsigt, att alla frågor om tjenstetillsättningar, transporter och afsked, samt åtal rörande fel och försummelser i tjensteu, för så vidt Arméförvaltningens egna tjenst‘män anginge, borde af embetena vid gemensamma sammanträden afgöras.
Efter iuhemtande af Krigs- och Kammar-Kollegiernas utlåtande häröfver, i hvad angick frågan om vården och inseendet olver Arraéens boställen, har Eders Kongl. Maj:t den 28 Februari innevarande år detta organisationsärende till Nådig pröfning förehaft, samt dervid bifallit, att Arméförvaltningen, enligt hvad Rikets Ständer yttrat och föreslagit, må organiseras på tre särskilda afdeluingar, hvardera ställd under en Militärchef; att ät dessa chefer uppdrages, att, hvar inom sin afdelning, med nödigt biträde, på eget ansvar handlägga och afgöra alla sådana mål, som i något hänseende fordra militäriskt tekniska insigter; samt att alla öfriga mål och ärenden öfverlemuas till en särskild, af Militärcheferna oberoende, afdelning, bestående af endast civila medlemmar och med kollegialt arbetssätt, åt hvilken afdelning tillika borde uppdragas den omedelbara dispositionen af Arméförvaltningens kassa och kontrollen deröfver, jemte den bokföring, som afser att redovisa för embetsverkets hela förvaltning.
Rikets Ständers anhållan om afskiljande från Arméförvaltningen af vården och inseendet öfver arméens boställen, hvilket Kammar-Kollegium tillstyrkt, men KrigsKoiiegium afstyrkt, på af dem hvar för sig anförda skäl, har Eders Kongl. Majit funnit
Sig icke kunna för det närvarande bifalla; likasom Eders Kongl.
Majit nu icke heller kunnat samtycka till det af Rikets Ständer jemväl ifrågasatta afskiljaridet från Arméförvaltningen af de under Krigs-Kollegii vård och förvaltning för närvarande ställda kassor och fonder.
I förra afseendet, eller beträffande arméens boställen, har Eders Kongl. Majit nemligen i betraktande tagiti att Kammar-Kollegii ifrågaställa befattning med dessa boställen skulle blifva inskränkt till boställsjorden och de så kallade laga husen, men Arméförvaltningen öfvertaga bestyren med karaktershusen och tillhandahållande åt boställshavare af inqvarteringspenniogar, der sådana hus saknas, samt utgifvande af brandstod, när husen albrunnit; att således bestyr, hvilka, enligt deras natur, hittills varit förenade hos en embetsmyndighet, skulle komma att splittras och emellan tvenne, af hvarandra oberoende, förvaltningsverk fördelas; att Kammar-Kollegium, för den händelse att en del af dessa ärenden 46 Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:it Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. skulle dit öfver flyttas, uttryckligen förbehållit sig att, om erfarenheten skulle ådagalägga behofvet af tillökning i tjensternannaperonalen, hvilket Kollegium ansett sannolikt skola inträffa, få i ämnet till Kongl. Maj:t göra den framställning, som af omständigheterna kunde påkallas; att, enligt Rikets Ständers yttrande, Statsverkets utgifter icke borde ökas, såsom följd af den i öfrigt tillstyrkta otnbildningen af Krigs-Kollegium; att Rikets Ständer alternativt hemställt, att den civila afdelningen af Arméförvaltningen »skulle jemväl få sig anvisad vården om arméens bo»ställen, sä framt icke dithörande ärenden, såsom rättast och önskligt vore, komme »att skiljas från nämnda förvaltning»; att boställsärendena, derest desamma varda åt Arméförvaltningen anförtrodda, anses kunna af civila afdelningen» embets- och tjensteman!) personal, i förening med denna afdelnings öfriga göromål, till behandling öfvertagas; samt att, derest merberörda ärenden skulle till Kammar-Kollegium förflyttas, en redan såsom sannolik förutsagd tillökning i detta Kollegii tjenstemannapersonal och löneanslag mäste inträffa, utan att någon minskning i Arméförvaltningens personal och aflöningssumma derigenom åstadkommes: — uppå hvilka alla skäl Ed ers Kongl. Maj:t, i likhet jemväl med hvad Landtförsvarskomitén hemställt, ansett behandlingen af indelta Arméens boställsärenden, åtminstone tillsvidare, böra blifva ål Arméförvaltningen uppdragen.
Vidkommande åter förberörda kassor och fonder, samt frågan om deras skiljande från krigsadministrationen, likväl med bibehållen rättighet för densamma att för arméens behof använda såväl do inflytande räntorna, som äfven fondernas kapital, om så nödigt pröfvas; hade den år 1838 tillsatta Komité, för behandling af frågan om förändrad organisation af Rikets styrelse- och förvaltningsverk, uti sitt till Kongl. Maj:t den 26
Maj 1839 afgifna underdåniga betänkande yttrat: att dessa till Kongl. Maj:ts disposition, för försvarsverkets särskilda delar, ställda kassors och fonders öfverflyttande til! annat embetsverks vård, förvaltning och redovisning skulle framkalla behof af särskilda embets- och tjenstemän för ett sådant uppdrags fullgörande; att detta lika betydliga som grannlaga förvaltningsbeslyr, sådant detsamma för närvarande utföres, icke för Staten medförde någon särskild kostnad, enär befattningarne med pensionsreglering, pensioners och gratifikationers utbetalning, samt utgifternas redovisande, i alla händelser måste qvarstanna inom Arméförvaltningen, hvilket embetsverk erfordrade enahanda tjenstemannapersonal, ehvad fonderna af~ skiijas eller ej; att, derest bestyret med fondernas redovisande, som nu är (ördeladt emellan Krigs-Kollegii särskilda afdelningar, hädanefter skulle komma att i ett enda kontor sammanföras, ej blott framdeles kunde indragas och besparas aflöningen för Invalidbusfondens Kamererare och Ombudsman, utan ock tillvägabringa» erforderlig enhet i utlåuingssättet: uppå hvilka skäl Komitén ansåg sig böra i underdånighet hemställa, att merberörda kassor och fonder måtte blifva Arméförvaltningen till vård och förvaltning anförtrodda, så mycket hellre, som Komitén, för sin del, fullkomligt instämde i den af Rikets Ständers vid 1823 års Riksdag tillsatta särskildta Ut - Bil.
N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd, Prop. N:o l, om Statsverket. 1865. 47 skott uttalade mening, att alla allmänna kassor och lånefonder borde, såsom hittills, förvaltas af de verk, hvilka det åligger att ombesörja de ärenden, hvarför nämnda kassor och fonder blifvit inrättade, emedan för hvarderas förvaltning vissa särskilda föreskrifter äro gällande, som med sjelfva ärendenas behandling hafva gemenskap.
Då den af Hikets sednast församlade Ständer deremot uttalade grundsats, att af samtliga kassor och fonder bilda en enda gemensam, samt att indraga för särskilda ändamål inrättade kassor, emot det att kontanta anslag för årsbehofven i stället anvisas, likväl icke torde kunna gifvas allmän tillämplighet, såsom t. ex. i afseende å Krigsmanshuskassan, som hufvudsakligen utgöres af framlidna Regenters, af enskilda tillgångar anvisade gåfvor, hvilkas sammanförande med Statsverkets allmänna tillgångar blelve oförenligt med gilvarnes afsigt och önskningar; samt då, på sätt vid 1823 års Riksdag af Rikets Ständers ombud förordades, äfvensom af 1858 års Komité och af Landtförsvarskomitén, i afseende å förvaltningen af kassorna genom en i stället för flera afdelningars försorg är vordet föreslaget, enhet i vård och förvaltning skulle befrämjas, utan tillökning i Statskontorets tjenstemannapersonal och aflöningssumma, derom Rikets Ständer i öfrigt sig icke utlåtit eller medel dertill anvisat; har Eders Kongl. Maj:t funnit bestyret med utlånandet och redovisandet af de under Krigs-Kollegii vård befintliga kassor och fonder sä mycket hellre böra till Arméförvaltningens civila afdelning ölverflyttas, som någon ny och tillökad förvaltningskostnad derigenom ickp uppsfode, samt Rikets Ständer såsom alternativ jemväl förutsatt, att en sådan ölverflyttning må ega rum.
Hvad angick Rikets Ständers anhållan derom, att kassaförvaltnigen mätte bringas i öfverensstämmelse med den reglering al Statens allmänna penningeförvaltning, som kunde blifva en löljd af Rikets Ständers derom särskildt gjorda underdåniga framställning, har Eders Kongl. Maj:t förklarat sig vilja detta i sammanhang med den al Rikets Ständer omförmälda allmänna reglering, och sä vidt densamma på Arméförvaltningen kan ega tillämplighet, framdeles till pröfning och afgörande låta förekomma.
I afseende på sättet och ordningen för Arméförvaltningens inrättande i KrigsKollegii ställe, hlef inför Eders Kongl. Maj:t af mig framlagdt förslag, åtföljdt af personal- och allöningsstater, jemte Instruktion för Arméförvaltningen, äfvensom nödig indragningsstat, m. rn.; och läcktes Eders Kongl. Maj:t, enligt min tillika gjorda hemställan, åt en kommission af dertill utsedda personer i Nåder uppdraga, att ej allenast till Eders Kongl.
Majit inkomma med underdånigt yttrande öfver berörda förslag till Instruktion samt personal- och allöningsstater för Arméförvaltningen. jemte en till löljd af den med Krigs-Kollegium ifrågaställa förändringen behöflig indragningsstat, utan ock utilia sig angående lämpligheten af de utaf mig jemväl föreslagna formulär till diarier, antecknings- och föredragningslistor, samt protokollsföring. 48 Bil.
N:o 3 ». till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1865.
Emellertid och då Rikets Ständer, pä sätt hiir ofvan blifvit anfördt, förklarat sif; medgifva, att Krigs Kollegium rafi förändras lill en Arméförvaltning, uppfi vissa al Rikets Ständer uppgifna grunder, så framt Eders Kongl. Majit skulle finna lämpligt, att före kommande Riksdag derom gå i författning, täcktes Eders Kongl Majit, i sammanhang med ofvan upptagna beslut, i Nåder förordna, alt med utgången af December månad 1863 nuvarande Krigs-Kollegium må förändras till en Arméförvaltning, hvilken, organiserad på fyra särskilda afdelningar, hvar och en med sin Chef, skall öfvertaga alla de befattningar och göromål, som Krigs-Kollegium förut ålegat; samt att, såsom följd häraf, Piesidentsembeiel i Krigs-Kollegium vid samina tid kommer att upphöra; hvarjemte för verkställigheten häraf meddelades åtskilliga föreskrifter.
Majit hur, sedan bemälda kommission afgifvit betänkande i ämnet, un der den 26 sistlidne September lålii utfärda Instruktion för Arméförvaltningen, till följd hvaiaf detta embetsverk kominer att bestå af fyra, hvart och ett under sin egen Chef ställda Departementer, äfvensom Kongl.
Majit fastställt, dels personalsoch aflöningsstat, att frän 1866 års början och tillsvidare tillämpas, dels ock en af organisationen föranledd Indragningsstat.
Till betäckande af uflöningsstatens slutsumma, 112,000 rdr, har Kongl. Majit, utom det på Kiigs-Kollegii stat nu uppförda anslag, 108,000 rdr, anvisat ett belopp af 4,000 rdr från behållningarna på den 4:de Hufvud t i t e
I n tillhörande, f. d.
Chefslönen vid Adelsfaneregementet, hvilken f. d. Chefslön, beslående af indelta räntepersedlar, enligt meddelad uppgift, under sednare åren ut gjort omkring 10,300 rdr årligen och således lemnade tillgång, ej allenast till den derifrån påräknade fyllnad i aflöuingen vid Lifregementets Grenadierkorps samt Uplands och Södermanlands regementen med tillhopa 6 287 rdr 44 öre årligen, utan äfven till bestridande af förr berörda för Arrnéförvaltningens organisation behöfliga belopp, 4,000 rdr, hvaruti jemväl innefattas det för t. f Presidenten i Krigs-Kollegium nu utgående .årliga arvode 3,000 rdr, hvilket af samma tillgångar bestrides.
Jemlikt Kongl. Majlis i organisationsfrågan fattade beslut, torde Eders Kongl. Majit nu, jemte öfverlemnande af Arméförvaltningens endast tillsvidare gällande Aflöniugsstal (Bil.
A) till Rikets Ständers pröfning, vilja föreslå Rikets Ständer, dels att, då inkomsten af ofvanomförmälda f. d. Adelsfaoe-indelning, såsom af de indelta räntepersedlarnes markegångspris beroende, är af oviss beskaffenhet, berörda indelning mfi indragas lill statsverket, mot det att på Rikfietatens 4:de Hufvudtitr! uppföras kontanta anslag af så väl 6287 rdr 44 öre, såsom tillökning i anslaget till indelta »kavalleri och infanteri-regementena», som äfven 4000 rdr, såsom tillökning i anslaget för Arméförvaltningen (nu varande Krigs-Kollegium), dels ock att, då det af Rikets Ständer sedan längre tid beviljade, nu med 300 rdr årligen utgående extra anslag, för upprättande af de så kallade statistiska tabellerna, hvilket jemväl hädanefter måste afses till godtgörelse för en del af arbetet inom Armé för - Bil. l\:o 3 a. till Kongl. Maj:ls Nåd.
49 förvaltningens Bokslulskontor, borde förändras från tillfällig till ständig eller ordinarie egenskap, nämnda belopp 500 rdr måtte, såsom ytterligare tillökning, tilläggas Arméförvaltningens aflöningsanslag, med vilkor att statistiska tabellverket, rörande 4:de Hufvudtitelns anslag, allt framgent inom Arméförvaltningen upprättas och dess årliga hufvudböcker åtföljer; börande, så vida delta af Rikets Ständer bifalles, beloppet 500 rdr tilläggas det i aflöningsstaten upptagna anslaget till gratifikationer åt extra tjenstemän och vaktbetjente.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall härtill, skulle anslaget till Arinélörvaltningen, med tillägg af nuvarande anslag för Utredningsförråden, 10,700 rdr, komma att utgöra rdr 123,200. och då nuvarande anslag för Krigs-Kollegium, jemte utredningsförråden, i Riksstaten är utlördt med » 118,700 blefve tillökningen .rdr 4,500, som dock, enligt hvad ofvan är anfördt, icke påkallade något nytt anslag, utan hufvudsakligen vore en omföring af redan inom 4:de Hufvudtiteln befintliga tillgångar och för öfrigt hade sin naturliga grund deruti, att embetsverket, enligt Rikets Ständers uttryckta åsigt, erhållit ett 4:de Departement, kollegialt inrättadt, som medtagit ett opåräknadt lönbelopp: lärande Eders Kongl. Maj:t härjemte vilja gifva Rikets Ständer tillkänna, att granskningen af vissa årsredogörelser, hvilken vid aflöningsstatens uppgörande af den för detta ärendes handläggning nedsatta kommission varit afsedd att till Kammar-Rätten öfverflyltas, men som Eders Kongl. Majit, med afseende på Kammar-Rättens i ämnet afgifna utlåtande, funnit böra hos Arméförvaltningen fortfarande verkställas, möjligen kommer att framdeles göra aflöningsmedel för en något förstärkt revisionspersoual i Arméförvaltningen erforderliga. tieneralitets-Staten.
— Enligt hvad Krigs-Kollegium upplyst, kan anslaget för Generalitets-Staten minskas med den till Irsta Lifgrenadier-regementet utgående ersättning 4,950 rdr årligen för saknad Ofverste-indelning, sedan innehafvaren af samma indelning, f. d. Brigad-Chefen, General-Majoren m. m.
Friherre Georg Ulfsparre den 17 sisth April med döden afgått, hvarigenom indelningen till regementet åteikommit, med undantag af derunder inbegripna bostället Kungsbro, hvilket af sterbhuset under fardagsrätt, innehafves till midfastan 1867; denna minskning dock med vilkor att ett extra anslag för en gång af 520 rdr 31 öre beviljas för första fjerdedelen al nämnda år.
Berörda löneersättning 4,950 rdr har utgått från f. d. 6:te Fördelnings-Generals-lönen; och då, jemlikt meddelad föreskrift, anslaget till Generalilets-staten skall med dejina lön minskas i den mån derå anvisade utgifter upphöra, tillstyrker jag i underdånighet, att ifrågavarande anslag nedsättes från 82,250 till 77,300 rdr; dock att för ofvannämnda ändamål beviljas, för en gång, ett extra anslag af 520 rdr 31 öre.
Prot 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 4 Häfl. 7 SO Bil.
Kommendants-Staten.
— Sedan Kommendantsbefattningen å Carlshamns kastell, enligt Kongl. Brefvet den 12 Januari 1864, blifvit indragen samt kapellanen vid f. d. Dalarö skans, T. E.
Hofberg, upphört att derstädes fjenstgöra, äfvensom dervarande vaktmästaren C. J.
Spegel erhållit lön på Tullverkets stat, har Krigs-Kollegium föreslagit, att de härför utgående arvoden, m. m. tillhopa 709 rdr äO öre, såsom icke vidare erforderliga, må ur staten uteslutas.
I anledning häraf får upplysas: att det med numera indragna kommendantsbefattningen å Carlshamns kastell förenade arvode utgjort . rdr 575: — hvarmed åtlöljt anslag till skrifmaterialier » 12: — ggy. samt att, enligt Rikets Ständers beslut vid 1856—1858 års riksdag, kapellanen vid f. d. Dalarö skans, Hofberg och f. d. vaktmästaren derstädes, Spegel, fått med sina arvoden utgörande för den förra 75: — och för den sednare 247: 50. g22: 50. rdr 709: 50. på bestämda vilkor, nemligen till dess de tilläfventyrs erhölle annan ijenstebefattning med lön eller arvode af allmänna medel, å kommendants-staten qvarstå.
Vid de af Krigs-Kollegium anförda förhållanden tillstyrker jag i underdånighet, att ofvannämnda belopp 709 rdr 50 öre må indragas.
I afseende på detta anslag förekommer ytterligare, att sedan Kongl. Maj:t i Nådigt Bref af den 8 Juni 1858, angående vilkoren för öfverlåtelse åt Vestra Jernvägsstambanan af en del utaf den skansen Lejonet vid Göteborg tillhörande och al kommendanten derstädes disponerade jord, anbefallt Krigs-Kollegium att, sedan den summa, som af jernvägsbvggnadsmedlen borde för den behöfliga jordrymden erläggas, blifvit till beloppet känd, förhållandet hos Kongl. Maj:t anmäla, på det Kongl.
Maj:l måtte blifva i tillfälle att taga i öfvervägande, huruvida särskild framställning i ämnet till Rikets Ständer borde ega rum, så hade Krigs-Kollegium i underdånighet upplyst, att, jemlikt från Styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader inkommet utdrag af förteckningen öfver den lösen för exproprierad jord till Vestra Stambanan, som för publika boställen eller kronojord inom Göteborgs och Bohuslän blifvit bestämd, men ännu icke utbetald, värdet för den från skansen Lejonet exproprierade jord, i areal 29,3 kappland, uppskattade till 20,127 kappland, efter beräkning af 1500 rdr för tunnlandet, utgjorde 945 rdr 44 öre, deraf ränta utginge efter 6 procent med 56 rdr 58 öre om året; hvilket räntebelopp, enligt ofvanberörda Kongl. Bref, skulle tills vidare tillfalla vederbörande, som kunde vara berättigad till jordens afkomst; anseende Kollegium denna vara Kommendanten i Göteborg, enär innehafvaren af denna befattning på grund af gammal häfd åtnjutit afkomsten af marken, såsom en väl behöflig tillökning i det för honom utgående arvode.
Bil. N:o 3 a. lill Kongl. Maj.-ts Nåd.
Prop. N-'o 1. om Statsverket 1865 54 Efter mhemtande af Styrelsens för statens jernvägstrafik underdåniga utlåtande häröfver, har Kongl. Maj:t under den 2 sistlidna
Maj i Nåder bifallit, att den be stämda lösesumman 943 rdr 44 öre, för ifrågavarande från skansen Lejonet exproprierade jordrymd må af bemälda Styrelse inbetalas till Krigs-Kollegii Fortifikations-Afdelni ng, som tillsjvidare skulle ega att till kommendanten i Göteborg, såsom ersättning för förlorad afkomst af berörda jordrymd, utbetala femtio rdr för år räknadt och hvarför tillgång ansetts kunna beredas genom expropriationsmedlens utlåning mot ränta: och förklarade Kongl.
Maj:t sig vilja till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition om kapitalets öfverlemnande till Riksgälds— Kontoret och uppförande på stat af 30 rdr, i stället för räntan, till aflöningsförhöjning åt bemälda kommendant.
I anledning häraf hemställer jag nu i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att, mot öfverlemnande till Riksgälds-Kontoret af ofvannämnda lösen 943 rdr 44 öre, kommendantens i Göteborg nu på stat varande arvode 900 rdr förhöjes med 30 rdr, hvarmed ock anslaget till kommendantsstaten i Riksstateri, i sådant fall, borde tillökas Nuvarande anslag till kommendantsstaten är enligt Riksstaten rdr 43,006: 30. och om derifrån afdrages skillnaden emellan ofvanberörda belopp, nemligen rdr 709: 30. som föreslås till indragning och » 50: — hvarmed anslaget torde böra tillökas, och hvilken skillnad utgör . » 659: 50. kan anslaget för kommendantsstaten nedsättas till rdr 14,347: — Krigs-Akademien.