Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om varupriset icke faller i den nion som productionen ökar sig, så måste det vara fördelaktigt både för producenten och consumenten.
Detta måtte äfven blifva det sannolika förhållandet, eljest skulle man antaga motsatsen, att minskad production (missväxt) är nyttig för landlmannen, emedan den bidrager till prisens stigande.
Denna sats vederlägger sig sjelf, ty kan jag med samma ränta, som nu, göra större eller mindre afbetalning på capitalet, så måste deraf följa skuldens minskning.
Antager man, att en så låg ränta icke kan uppkomma, utan att ett, större rörelse-capital fiunes, än behofvet fordrar, så lärer man icke kunna få höra samma nödrop, som nu, nemligen brist på penningar med hög ränta.
Enär upplåningen sker emot obligationer, sorn gå i allmänna rörelsen, hvaraf följden blir ett ökat rörelse-capital, hvilket icke är fallet med Cassans intecknings-handlingar, så måste det medverka till och icke motverka räntenedsättningen.
Äfven denna vinst vore icke att försmå, men den kan gerna fördub - Siats-Utskottets Utlåtande N.-o ./oj. las med tillägg af alla omkostnader» som no åtfölja fastighetslån.
Alt Staten ej bör blanda sig i en-
Det samma åsyftas genom Hypo skildas affairer. theks-föreningar.
Att Rikets Ständer ej böra frångå Detta har redan skett, då Ständer ledan fattade beslut. na återkallat sitt beslut om 2 milli oner R:drs lån.
Nu är egentligen endast fråga om garantie, hvarom Ständerna ännu icke fattat något beslut.
Ätt Riket ej utan tvingande nöd- Afdelningens förslag har ej åsyf vändighet bör indragas i utländsk tat någon Rikets skuldsättning, skuldsättning.
Sedan jag sålunda anfort mina skäl, hvarföre jag icke kunnat instämma med Utskottets pluralitet, anser jag mig böra låta komma till yespective Riks-Ståndens kännedom, att Afdelningen—• med ett skyldigt afseende derpå, att inom de 2;ne Riks-Stånd, hvilka hufvudsakligen representera jordbruks-interesset, opinioner blifvit nästan enhälligt uttalade om jordegares behof af lånebiträden på lindrigare vilkor, än hittills kunnat erhållas, — hade uti sitt Betänkande upgifvit ett, efter min åsigt, högstj förtjenstfull! förslag till beslut i denna fråga, emedan del uppfyllde hufvudändamålet med Kongl. Majrts Nådiga Proposition, utan att hvarken compromettera Utskottet i afseende på hvad af detsamma i förra Betänkandet blifvit ytlradt, eller Riks-Ståndens förut fattade beslut i frågan om lån, nemligen det, att Riksgälds-Contoret skulle berättigas att å Rikets Ständers vägnar meddela Hy poth ok s- i ri rätt n i n g a r ne garantie för de lån, till visst belopp bestämda, som de sjelfva funne med sin fördel öfverensstämmande att upptaga; men då Utskottets plenum, med 3 röster3 pluralitet, äfven afslo-g denna billiga gärd af beredvillighet att understödja de för jordbruket i så hög grad välgörande Hypolheksinrältningarne , så är det egentligen emot detta afslag, som j;ig gör min- reservationsrätt gällande.
Under förmodan, att det icke nu är behöfligt, att ånyo ådagalägga den stora nyttan, för jordbrukaren i synnerhet, af inlörandet af Hypothets-föreningar inom vårt land och huruledes verkan af en nedsatt fastighets-låneränta ©tvifvelaktigt måste komma äfven den' minsta fastighetsegare tillgodo; oeh då flere Talare, under första Betänkandets förevarande inora Riks-Slånden, yttrat den I ■»- Stats-Ulsliottets Utlåtande N.o önskan, att få formligt förslag till beslut framställ dt, i motsatt syftning n^ed hvad Utskottet då tillstyrkte och nu vidblifvit, anser jag mi» bora gå denna önskan till mötes, men får förut andraga de motiv, på hvilka jag trott mig böra föredraga ofvanomförmälde Afdelningens förslag framför det af Herr Oxehufvud vid förra Betänkandet meddelade.
— Jag föreställer mig, alt om våra inteckningslagar bade, på föreslaget sätt, blifvit fullkomnade, Hypotheks-inrättningar skulle kunnat uppstå, sor», åtminstone efter någon lids förlopp, åtnjutit både inom och utom landet, lika god credit, som Staten sjelf.
Ehuru det ej bör vara aldeles omöjligt, all äfven under nuvarande förhållanden bilda en fullkomligt säker Hypotheks-förening, skulle likväl de försigtighetsmått, som måste, till fyllande af lagstiftningens brister, vidtagas, blifva af så invecklad och vidlyftig beskaffenhet, alt långifvare ej torde kunna hysa fullt förtroende för en sådan inrättning.
För att i möjligaste måtto befrämja det åsyftade ändamålet, att erhålla lån för nedsatt ränta, synes det vara oundgängligt, att bereda den största säkerhet i förening med täflan emellan Capitalister: och då en Hypotheks-förening alltid skall finna för sig förmonligast, att sjelf besörja upplåningen, vore det onekligen för densamma fördelaktigast, att för sina obligationer undfå Statens garantie, hvarigenom dessa obligationer i så måtto blifva bättre, än Statens egna, som de tillika innebära Ilypotheks-föreningens betalnings.skyldighet.
Att Riksgälds-Contoret skulle directe besörja upptagandet af lånen, anser jag deremot mindre välgörande för dessa föreningar.
Vid verkställigheten deraf, serdeles om summan, i jemförelse med hvad vid Stats-lån är vanligt, blifver mindre betydlig, är det visserligen ej nog att utfärda en officiel kungörelse, med för lånet i förväg bestämda vilkor, utan dertill erfordras ock, om saken skall kunna med framgång bedrifvas, flere serskilde underhandlingar och aftal med långifvarne, hvilka åtgärder lättare kunna vidtagas af en enskild inrättnings ombud, än af en publik aucloritet, handlande efter bestämda instruetioner.
Deremot kunna Fullmäktige i Riksgälds-Contoret, då en Hypotheks-förening anmält, att den betingat ett lån på vissa vilkor, meddela deras garantie för dessa vilkors uppfyllande, utan äfventyr å Statens sida, enär det faller af sig sjelf, alt Hypotheks-föreningen, för att kunna erhålla en sådan gaä-autei, bör vara så solid, att våda ej kan uppstå för dess förmåga att sjelf fullgöra sina förbindelser.
På dessa grunder och under förutsätlning, att Riks-Stånden icke Siats-Utskottets Utlåtande N.o 4o5. vilja neka den förlägna jordbrukaren det ringa biträdet, till förbättrande af dess ställning, att lemna Statens garantie för hvad , som aldrig kan komma att medföra något äfventyr, hemställer jag vördsammast, om icke Riks-Stånden, med ogillande af delta Stats-Ulskoltets Betänkande, skulle täckas fatta följande beslut; 1:0 att åt Fullmägtige i Riksgälds-Conloret uppdrages, att i Rikets Ständers i.amn och å deras vägnar garantera fullgörandet af skuldförbindelser, som utgifvas af Hypotheks-föreningar, hvilka äro organiserade enligt stadgade hufvudgrunder; 2:0 att, innan denna garantie meddelas, Hypotheks-föreningens
Styrelse bör till Riksgälds-Contoret aflemna en dess förbindelse, hvaruti samma Styrelse å egne och samtlige
Delegares uti föreningen vägnar, förklarar sig skyldig, att gemensamt ansvara Riksgäldskontoret för ali den förlust, som möjligen kan uppkomma genom uraktlåtenhet att fullgöra den garanterade skuldförbindelsens innehåll; 3:o att Riksgälds-Contorets garantie ej får till någon Hypotheks-förening beviljas å större summa, än 5oo,ooo R:dr Silfver Specie eller 1,333,333* R;dr Banco, och till alla Hypotheks-föreningar, som kunna uppkomma, ej till större sammanräknadt belopp, än 2,000,000 R:dr Silfver Specie eller 5,333,333* R:dr Banco; 4:o att de Hypotheks-föreningar, hvilka, jemte företeende af med långifvaren upprättadt Coutract, till Fullmägtige först inkomma med begäran om garantie, ega företrädesrätt att densamma erhålla.
Då det likväl är Ilypotheks-föreningavnes solidariska inrättning, som egentligen skall befästa deras allmänna credit samt trygga både långifvare och låntagare, anser jag det vara af betydenhet, alt hufvudgrunderna för dessa inrättningar blifva bindande, så att det icke må hero af hvar ecb en sådan inrättning, så vida den vill begagna sig af Statens erbjudna garantie, att efter eget godtycke handhafva förvaltningen.
Jag hyser del fullkomliga förtroendet till vår Regerings vishet samt ömma vårdnad om hvad som angår allmänt och enskildt väl, att jag icke tvekar tillstyrka respective Stånden, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om dess Nådiga Stadgande i afseende på dessa hufvudgrunder; men lör den händelsen, att Riks-Slånden skulle sjelfva vilUih. till R.
Fröt. 1884 och i83S.
4 Sami. 1 Afd 3 Band. 3 aj:de Häftet. >4 Stats-Vtskotteh Utlåtande N.-o 4o5. ja pröfva hufvudgrundarna, sedan de fattat deras beslut i afseende på garantien för lånen, så torde icke annat medel återslå för ändamålets vinnande, än att Stånden förelägga Stats-Utskottet, att uti serskildt
Betänkande inkomma med förslag lill hufvudgrunder för de Hypotheksföreningar, hvilka vilja begagna sig af Statens garantie för de lån, som af dem upptagas."
Uti denna reservation hafva instämt: Grefve Posse, A., Friherre Stjerneld, A., Grefve Gyldenstolpe, A., Herr Peyron, Gust., Herr af Ström, JBiskop Hyselius, Doctor Bexell, Doctor Heurlin, Herr B. H. Santesson, samt Riksdagsfullmägtige: Nils Strindlund från Wester-Norrland, Johan Christopherson från Kronobergs
Län, Hans Hansson från Götheborgs- och Bohus Län , Daniel Danielsson från Nerike, Pehr Henriksson från Norrbotten och J. O. Dahlberg från Westernorrland; 2:0 af Herr Oxehufvud, G. A.
"Det Höglofl.
Stats-Utskottet har ånyo ådagalagt dess obenägenhet emot jordbruket, eller ihärdigt qvarblifvit vid étt förut fattadt beslut, änskönt detsamma blifvit af tvänne Riks-Stånd ogillad t och på denna grund återremitteradt.
Emot detta förfarande, så ock emot liela det nu afgifna Betänkandet, får jag på det högsta reservera mig, och, med åberopande af min förut i ämnet afgifna Reservation till Betänkandet N:o 366, i alla delar vidblifva mitt i samma Reservation Rikete Ständers pröfning vördsammast underställda förslag, såsom det enda i min tanka verkställbara. STOCKHOLM, Ecksteiusx a Tryckeriet, i835.
Stat s-Vt skott ef t 15 tide mule K-.o 4 <>6.
IST:o 4o6.
Ankom till Exp.-Utsk. den 5 Febr, Utlåtande öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 355, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående medel för undsättningar i svårare missväxt-år. (RGS. A.) Detta Betänkande har, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, blifvit från samtlige Riks-Stånden till Utskottets ytterligare handläggning återremitteradt.
Inom Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden är anmärkt, att Betänkandet stödjer sig på hypothetiska grunder: att nemligen i:o Bevillnings-Utskoltets förslag om en oföränderlig tull å inkommande utländsk Spanmål , skall af Ständerna godkännas; 2:0 att det föreslagna tull-beloppet skall af Ständerna antagas ocli 3:o att Kongl. Maj:t skall gifva Sitt
Nådiga samtycke till fastställande af en oföränderlig spanmåls-tull.
Inom Borgare- och Bonde-Stånden är jemväl anmärkt, att Bevillnings-Utskotlet, i sammanhang med dess afgifna förslag om en oföränderlig spanmåls-tull, väl tillstyrkt, att till Kongl. Maj:ts disposition skulle öfverlemnas för undsättningar i missväxt-år hvad denna tull kunde inbringa; men att meningen icke varit alt häraf skulle tillskapas en creditiv-fond för undsättningar, utan hade tvärtom meningen varit, att lemna Kongl. Maj:t tillfälle, att använda denna tillfälliga inkomst såsom gåfvor till de orter af landet, som hårdast tryckts af missväxt och i öfrigt befunno sig i högsta behof af undsättning, och derigenom bereda dem någon godtgÖrelse för det högre spanmålspris, under missväxt-år, som en oföränderligt bestående import-tull på spanmål skulle förorsaka.
Utskottet har tagit i öfvervägande dessa vid Betänkandet framställda liufvudsakliga anmärkningar, men ej funnit skäl att medgifva annan förändring uti sitt förra förslag, än att Utskottet nu bestämt Creditivets belopp i penningar. löirtne till R. it- Vrot. i834 och i835.
4 Sami, 1 Af cl, i Bandet, 28:de Iläftet. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande Nio 407.
UtskoLtet får derföre, på grund häraf samt af hvad i Betänkandet N:o 355 finnes anfördt, tillstyrka:: 1:0 alt på Riksgälds-Contoret må anvisas ett Credilivaf Fyrahundrade Tusende (400,000) Riksdaler Banco till Kongl. Majus disposition i missväxt-år, under vilkor, att hvad sorn deraf lyftes skall af undsättnings-tagarne till fullo återbetalas; 2:0 att, i händelse Kongl. Majrt i Nåder fastställer en oföränderlig tull å inkommande spanmål, åtminstone för en tid af fern år, all sådan inflytande tull må, emot vanlig redovisning, öfverlemnas till Kongl. Majus-
Nådiga disposition för meddelande af undsättningar i missväxt-år; och 3:o att till Kongl..
Majit i underdånighet öfverlemnas, alt, i fråga om sättern för undsättningars meddelande, vidtaga de åtgärder, sorn för hvarje tillfälle pröfva» tjenligast och till ändamålet ledande; dock att, i fall undsättnings-tagare erhålla , af inflytande tull-medel, understöd, utan återbetälnings-skyldighet, sådana understöd må, om möjligt, af dem: med allmänt nyttigt arbete återgäldas..
Stockholm: den: 4 Fehr. 1835..
N:o> 407.
Ankom' till' Exp.-Utsk. den 5 Febr..
Utlåtande öfver anmärkningar• vid BetänkandetN:o 388, i anledning så väl af Kongl. Mäj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständerj rörande en uti staden Venersborg inräffad eldsvåda} sorn Kongl.
Maj:ts sedermera till Rikets Ständer af lådna Nådiga Propositionangående låne-anslag till återuppbyggande af nämnde stad. (RGS. A.) Detta Betänkande, som är vordet godkändt af Preste-Ståndet den 8 Januarii, och af Bonde-Ståndet den 5 i samma månad, har, i anledning af St ms-Ut skottets Utlåtande l\':o 407. 3 gjorda anmärkningar, blifvit (ill Utskottets ytterligare handläggning återremitterad t från Ridderskapet och Adela samt Borgare-Ståndet.
Af någre Ledamöter är yrkad t, att de, som vilja uppföra byggnader af träd, äfven skulle kunna vara berättigade lill lån.
Vidare är anmärkt, att Utskottet tillstyrkt högre ränta samt capital-afbetalning, än uti dea Kongl.
Propositionen är föreslaget, äfvensom, i afseende på tiden, under hvilken ränte-friheten skulle få lillgodonjulas, är vordet yrkadt, dels alt densamma, i stället för att, enligt Utskottets förslag, beräknas ifrån den 1 Januarii 1835, borde beräknas från den 1 Januarii i836, och dels att samma länte-frihet skulle af hvarje serskild
Låntagare tillgodonjutas ifrån den dag lian lånesumman utbekommit.
Efter öfvervägande af dessa hufvudsakliga anmärkningar, har Utskottet, hvad beträffar de tvänne första anmärknings-punkterna, rörande rättigheten till lån för byggnader af träd samt ränte-foten och beloppet af capital-afbetalningarne, icke funnit skäl alt frånträda hvad i dessa delar är tillstyrkt; men hvad angår tiden, ifrån hvilken ränte-friheten skulle komma att beräknas, så liar Utskottet, i betraktande deraf, att flere månader härefter torde komma alt förflyta, innan någon utdelning af lån kan ega rum, ansett sig böra medgifva den förändring, att ränte-friheten, i stället för den 1 Januarii i835, beräknas från och med den 1 Julii samma år.
Och sorn flere ställen uti förra Betänkandet, hvilka med den nu medgifna förändringen stå i sammanhang, måste härefter rättas, så har Utskottet, lill vinnande af mera redighet, skolat i sin helhet framlägga följande förslag: 1:0.
Utaf hela lån-summan, Etthundrade Femtio Tusende (i5o,ooo) R:dr Banco, anslås Tjugufem Tusende (25,000) R:dr till återuppbyggande af Stadens Rådhus, Skolhus, så väl för Lärdoms-Skolan som för Folk-undervisningen, samt Boställshus för Kyrkoherden och Skollärarne. 2:0.
Denna sistnämnda lån-summa af 20,000 R:dr ställes under förvaltning af stadens Äldste, på hvilkas reqvisitioner eller fullmagter penningarne komma att från Riksgälds-Contoret utgifvas.
Reqvisitioner eller fullmagter böra vara underskrifne af minst en utöfver halfva antalet af Stadens Äldste, så framt desse reqvisitioner såsom gällande skola kunna antagas. 3:o.
Hvad som utaf lån-biträdet af 25,000 R:dr icke är lyftadt inom den 1 Julii 1840, får derefter icke från Riksgälds-Contoret utgifvas. 4 Stms-Utskottets Utlåtande N:o dpy. 4:o.
Innan någre penningar från Riksgälds-Contoret utbetalas , bör till Contoret vara aflemnad en af Stadens Äldste undertecknad förskrifning å a5,ooo R:dr, hvarigenom de i stadens namn och å dess vägnar förbinda sig, en för alla och alla för en, att ansvara för lån-summans återbetalning, jemte ränta derå , på sätt och i den ordning uti nästpåföljande punkt finnes stadgadt, 5:o.
Under de första fem åren, räknadt från och med den i Julii i835, erlägges icke någon ränta eller capital-afbetalning, men från och med den i Julii i84o beräknas 5 procent årlig ränta, hvilken inom den 3j Dec. hvarje år till Riksgälds-Contoret liqvideras.
— Ifrån och med den i Julii 1843 åter, inbetalas till RiksgäldsContoret , inom hvarje års slut, 8 procent, hvilka alltid beräknas på primitiva lån-capitalet, hvaraf 5 procent såsom ränta å det innestående capitalet, och hvad som derefter öfvevblifver, afskrifves på capitalet, intilldess detsamma är till fullo återguldet. 8:0.
Att hvad som betalas bör, må insändas omedelbarligen från Ståndens Äldste till Commissarierne i Riksgälds-Contoret.
De utaf hela den beviljade lån - summan återstående Etthundrade Tjugufem Tusende (125,000.)
Riksdaler utlånas åt enskilde personer emot vilkor: 1:0.
Att under de första fern åren, räknadt ifrån och med den irsta Julii 1835, erlägges icke någon fänta eller capital-afbetalning, men ifrån och med den 1 Julii 1840 beräknas fem procent årlig ränta, hvilken inom den 3i December hvarje år till Riksgälds-Contoret liqvideras, — Ifrån och med den r Julii i&43 åter, inbetalas till Riksgälds-Contoret, inom hvarje års slut, åtta procent, hvilka alltid beräknas på primitiva capitalet, hvaraf fem procent såsom ränta å det innestående capitalet, och hvad som derefter öfverblifver, afskrifves på capitalet, intilldess detsamma är tili fullo återguldet. y.o..
Att alla, som vilja erhålla lån utaf ofvannämnde summa 128,000 R:dr, skola ovilkorligt, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga framställning , uppföra byggnader af sten, kalkbruk, eller annat tjenlig t, icke eldiingdt ämne,.
Stnfs-Utskotten Xlvåinnde i\'
\o 407. 5 3:o. Vid Iåne-medlens fördelning, höra de t om t-egare företrädesvis understödjas, sorn isynnerhet hunna vara i behof af låne-biträden utaf allmänna medel. 4:o.
I afseende på låne-medlens förvaltning m. m., utses en Comité, under Landshöfdingens ordförande, på sätt stadens invånare finna lämpligast.
Comiterade pröfva och bestämma storleken af den lån-summa, en livar Lånsökande må tilldelas, samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas.
På Comiterades reqvisitioner eller fullmagter, hvilka alltid måste vara underskrifne af minst en utöfver halfva antalet af Comitéens samtlige Ledamöter, utlemnas penningarne från RiksgäldsConlorel; och i följd hvaraf Comiterade komma, att för alla sådane lyftade summor ansvara, samt redovisa i den ordning, som här redan finnes stadgad och föreskrifven. 5:o.
Då någon hos Comiterade anmäler sig till erhållande af län, bör vid ansökningen logas ritning och koslnads-förslag tili den byggnad, som skall uppföras, och innan något får lyftas i afräkning å ett af Comiterade beviljadt lån, skall till dem aflemnas låntagarens till Riksgälds-Contoret ställda Skuldebref å hela lånsumman, innefattande förbindelse, att de i irsta punkten stadgade vilkor, i afseende på ränte- och capital-afbetainingen, i föreskrifven ordning fullgöra; och till säkerhet hvarföre skall lemnäs första inteckningen uti1 tomten och den byggnad, som derå kommer att uppföras. 6:0.
De uti nästföregående punkt om förmälde Skuldebref komma att förblifva under Comiterades vård och redovisning, intilldess ett beviljadt lån till fulla beloppet är utgifvet, men i den nion detta eger runi, och byggnader blifvit brandförsäkrade, inskickas Slmldebrefven till Piiksgälds-Contoret, uti hvars Räkenskaper hvarje låntagare då får sitt serskilda Conto. 7:0.
Skulle, af förekomne skäl och anledningar, Comiterade vid något tillfälle finna sig föranlåtne att inskränka den först beviljade lån-summan, och det intecknade Skuldebrefvet i följd häraf komrae att innehålla ett större än det verkliga låne-beloppet, skall skillnaden afskrifvas på Skuldebrefvet, innan detsamma till Riksgälds-Contorel inskickas.- Stats-TJtsfottets Utlåtande N:o 407, 8:0.
Senast efter fem års föllopp, räknadt frän den 1 Julii 1835, skall den byggnad, till Irvars uppförande län erhållits, vara u'i så fullbordadl skick, alt försäkring derå uti Städernes Allmänna Brandslods-Bolag, enligt de för denna Inrättning gällande Författningar, må kunna vinnas, vid äfventyr att lånet i annat fäll varder genast elter nämnde lids utgång infordradt. g: o.
Så fort försäkring å en byggnad kan ei hällas, bör den genom
Låntagarens försorg och på dess bekostnad anskaffa,s för minst tre år samt lill Comiterade aflemnas Brandförsäkrings-brefvet, jemte eli af Brandstods-Bolagets
Direction utfärdadt bevis derom , att Låntagaren afsagt sig rättigheten att Brandstods-Bolaget frånträda, så länge någon del af länet är ohetaldt, hvilka handlingar derefter, jemte Låntagarens Skuldebref å .lånsumman, till RiksgäldsContoret insändas. 10:0.
Skulle en tomt innan den blifvit bebyggd, ombyta egare, må den nya egaren inträda i den förres rättigheter och skyldigheter. 11:0.
Hvad som utaf den anslagna summan af Etthundrade Tjugefem Tusende Riksdaler icke är inom den 1 Julii 1840 lyfladt, fåi derefter icke från Riksgälds-Contoret utbetalas. 12:0.
Senast den 1 Julii 1841 skola från Comiterade vara insände till Riksgälds-Contoret vederbörande Låntagares Skuldebref å hela den i Riksgälds-Contoret lyftade summa; men derest något eller någre af desse Skuldebref skulle efter denna bestämda yttersta terminen uteblifva, kommer att från Comiterade i laglig ordning infordras ersättning för det belopp, som icke genom insände Skuldebref blifvit behörigen redovisad!, jemte fern procents ränta å samma belopp, beräknad ifrån och med den 1 Julii 1840, och intilldes betalning följer. i3:o. Sedan alla Skuldebrefven inom den föreskrifna tiden blifvit till Riksgälds-Contoret aflemnade, upprättas af Comiterade en Generalliqvidation in duplo, och, derest en sådan liqvidation varder af JFullmägtige i Riksgälds-Contoret godkänd, tecknas å det ena exemplaret Fullmägtiges decharge för Comiterade, i afseende på deras med uppbörden hahla befattning. 14:0.
Med uppbörden af capital-afbetalningarne och räntorne å de Lill Riksgälds-Contoret aflemnade Låntagares Skuldebref förliålles sålunda; att hvarje år, inom November månads utgång, öfversändes från Stm-JJtskottets Utlåtande No 407.
7 Riksgälds - Contoir t till Konungens Befallningshafvande en fullständig föiteckning på hvad sorn af hvarje Låntagare skall erläggas, hvilken förteckning derefter frän Konungens .Befallningshafvande remitteras till Magistraten, som det åligger att, under enahanda redovisnings-ansvar, som för Krono-uppbörden, medlen indrifva och till Riksgälds-Contoret kostnadsfria leverera. i5:o. Skulle antingen förste Låntagaren, eller den, som genom köp, arf eller testamente, kommer att inträda uti hans rättigheter och skyldigheter, afstå sin egendom till Borgenärers förnöjande, eller ock, i anledning af års-proclama, fatalier skola bevakas, innan ännu det för lånet utgifne Skuldebref lill Riksgälds-Contoret inkommit, böra Comiterade opåminte, vid ansvar, till Fullmägtige uppgifva det uppå; länet utlagne belopp, som skall bevakas. 16:0.
Hvarje gång en för Riksgälds-Contorets räkning intecknad tomt ombyter egare, åligger det Magistraten,- att till Commissarierne i Riksgälds-Contoret uppgifva namnet på den nye egaren, på det anteckning härom må kunna göras uti Riksgälds-Contoret; äfvensom skeende ombyten bland Stadens Äldste eller Comiterade likaledes Commissarierne tillkännagifvas.
Slutligen: och sorn Kongl.
Maj:t i Nåder behagat tillkännagifva, att det förskott, stört' 5o;ooo R:dr, sorn Kongl. Maj:l, enligt
Dess förut åberopade Nådiga Skrifvelse, redan för ifrågavarande ändamål meddelat, skall i första rummet godtgöras utaf de lånemedel, hvilka blifva anvisade; så har Utskottet skolat hemställa, om icke lämpligast vara må, att Landshöfdingen öfver Elfsborgs Län, såsom utaf Utskottet föreslagen Ordförande i Byggnads-Comiten, i Nåder får sig uppdraget att tillse, det nyssberörde förskott af 5o,ooo R:dr varder i första rummet utaf lånemedlen godtgjordt.
Stockholm den 4 Februarii 1835.
8 Stais -U t skett et s Vildt ande N:o 408.
N:o 4°8- Ankom, till Exp.-Utsk. den 5 Febr.
Utlåtande, i anledning af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret Skrif - velse, med hemställan om dispositionen, så väl af Lappmarks Ecclesiastik-Fondens till hemälde Contor levererade capital-tillgångar, som af 3:ne andre Cassörs intecknade fordringar. (RGS. A.)