Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer framhärda etc; 4 Exp.-Vtsk.
N.o 463.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. i6Marsi83o.
Preste-Ständet d. 16 — — Borgare-Ståndet di 16 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — jRikets Ständers underd.
Skrifvelse i anledning af Kongl. Maj ris Nådiga Proposition om förändrade grunder för Sägrpvarnarsj Valk- och Stampverks beskattning. S. A. K.
Med anledning deraf, att Bonde-Ståndet, som serskilda gånger, dels hos E. K. M., dels hos It.
St. väckt fråga om förändring och nedsättning uti räntorna för Mjöl- och Såg-qvarnar, senast genom dess Talman, vid i8a3 års Riksdag, hos E. K.
M. ytterligare klagat öfver de olikheter, som, till de skattskvldiges förmenta, alltför stora, betungande, i beskattningen af dessa inrättningar skela ega rum, samt derföre i underdånighet anhållit, dels att de orter, der behof och omständigheter så fordrade, må, efter vederbörandes hörande och anställda behöriga undersökningar, komma i åtnjutande af skälig jemkning eller nedsättning i den, efter nu gällande skattläggningsgrunder, påförda ränta för Mjöl- och Såg-qvarnar, dels Exp.-Utsk.
N:0 463. 5 ock alt en ny och mera tjenlig qvarn-skatlläggnings-methocl i allmänhet n>åtte, genom E. K. M:s Nådiga försorg, blifva utarbetad och vid nu varande Riksdag R.|St. till antagande förelagd; har E. K. M., i Nådig Proposition af den i3 November 1828, täckts tillkännagifva, det E. K. M., efter inhemtande af Kammar-Collegii underd. utlåtande, denna fråga till Nådig granskning förehaft, dervid E. K. M., på anförda skäl, ansett någon tillåtelse till en allmän jemkning eller nedsättning i de Mjölqvarnar åsätta räntor icke kunna medgifvas, ej eller någon ny method för samma
Qvarnars skattläggning vara af närvarande förhållanden påkallad; men att, hvad deremot angick Såg-qvarnars skattläggning, E. K. M. funnit, huruledes någon allmän method för densamma icke vore gällande, utan att olika föreskrifter, så i afseende på sättet för afgiftens beräkning, som beloppet deraf för olika provincer, tid efter annan blifvit meddelade, hvilka föreskrifter likväl alla grunda sig derpå, att ett visst ständigt afverknings-belopp vid Qvarnarne, beräknadt efter skogs-tillgångarne i orten, skulle, till grund för räntan, utrönas och bestämmas, hvilket åter icke möjligen med någon säkerhet kunde verkställas, såsom följd hvaraf nödvändigt skolat uppstå en med skäl öfverklagad ojemnhet i beskattningen af dessa Qvarnar, både orterna emellan och 6 Exp.-TJtsk.
IV:o 463. inom samma ort, föranledande ofta till obillig tunga eller obillig befrielse.
Och da E. K. M., vid detta förhållande, lika med Bonde-rStåndet,. ansett behofvet fordra förbättrade samt med billigheten närmare instämmande stadganden härutinnan, har E. K. M,, med öfverlemnande af denna fråga till R.
St:s pröfning, dervid i Nåder förklarat
Sig för sin del lin-. lia, att af de serskilda förslag Kammar-.
Collegium i dess ofyanberÖrde Utlåtande framställt, det syntes ega företräde, sorn åsyftade att afskaffa ali grundränta å Såg-, qvarnarne, och att betrakta dem endast såsom Fabriks-inrättningar, deraf årlig bevillning , efter deras uppskattade värde, grundadt på afkastningen deraf, busbehofs-såg-. ningen likväl oberäknad, komme att, såsom för Fabriker i allmänhet, erläggas, samt i; Bevillnings-Förordningen regleras och bestämmas till ett sådant belopp, som motsvarade både den nu varande grundräntan och bevillliingen; vid hvilken Nådiga framställning E. K.
M. tillika förklarat, i afseende på frågan, huruvida detta förs!ag'på redan skattlagd» Sågqvarnar borde tillämpas, att, då någon i behörig ordning antagen och fastställd skattläggnings-method för Sågqvarnar icke funnes, hvaraf åter syntes följa, att, om en sådan method blefve upprättad, densamma äfven borde för de förut varande Såg-qvartxarne tillämpas; då räntorna för alla sedan Ejcp^ZJtsk.
För skag till urul.
Skrif v. N.o ^63.
y 1787 skattlagda Sågqvarnar, i anledning af den då väckta fråga om ny skattläggningsmethod för dessa Qvarnar, endast tills vidare oell, tills en sådan method utkommit, blifvit fastställda, och således ovilkorligen kunna förändras; och då den öfverklagade olika beskattningen egentligen eger rum för de redan skattlagda Qvarnarne, så att, med bibehållande af den dem påförda grundskatt, icke allenast samma ojemnhet i beskattningen, som förut, skulle qvarstå, utan öcken mängd frågor om nedsättning i räntan uppkomma, förorsakande kostnader för Qvarnegarne, och det med förändringen afsedda ändamål således föga vinnas; så har E. K. M., för sin del, ansett förslaget, om det skall antagas, böra i allo utföras, och således alla å Sågqvarnar förut verkställda skattläggningar förfalla, och dessa Qvarnar endast till bevillnings erläggande upplagas.
Jemte erinran om de undantag och föreskrifter, sorn, med afseende på privilegier och serskilda Författningar, i händelse af detta förslagsantagande, blefvo nödiga , har E. K. M., i sammanhang härmed, yttrat, att då, i afseende på Valk- och Stampverks skattläggning, enahanda omständigheter förekomma, sorn rörande Såg-qvarnar anmärkt blifvit, E. K. M., derest ofvannämnde förändring med dessa
Qvarnars beskattning varder antagen, ansett förhållandet med afgifterna af Valk- och Stampverk för 8 Exp.-TJtsh Förslag till und.
N;0 463, andras betjenande böra blifva enahanda som för Sågqvarnar.
Vid granskningen af de till dessa frågor börande handlingar, och serdeles af de upplysningar Kongl. Karnmar-Collegii Utlåtande meddelar, hafva R.
St. visserligen funnit, att i olika orter och vid olika localförhållanden ganska olika methoder blifvit följda vid äldre och nyare Sågqvarnars skattläggning, hvaraf äfven högst olika resultat uppkommit; men då hvarje anläggare egt rättighet att, i den ordning Författningarne utstaka, anföra klagan öfver det lidande han förment sig vederfaras genom den ågångna skattläggningen ; då Sågqvarnsegare, hvilkas Verk, genom de i senare tider inträffade händelser, förlorat påräknade skogstillgångar, eller på annat sätt utan egarens förvållande blifvit till värde förminskade, ega laglig rätt att, i den ordning Författningarne medgifva, uti den ålagda grundräntan söka och vinna minskning eller förmedling, då det icke vore billigt, att skattläggningarne å alla öfriga Sågqvarnar skulle, emot deras egares vilja och bifall, rubbas, för att tillfredsställa de klagomål, några få anfört; då skattläggningar, hvilka i laga ordning tillkommit och vunnit laga kraft, måste tillskynda egaren af den skattlagda egendomen lika säkerhet i besittning och orubblighet i ålagda grundskatter, sorn Exp.-Utsk, Förslag lill und.
N.o 463. 9 hvarje annan laglig köpe-afhandling meddelar säkerhet, enskilda medborgare emellan, samt ändtligen, då, uti E. K. M:s Nådiga Proposition, flera undantag blifvit ansedda nödvändiga i afseende dels på egande-rättssäkerheten och dels på andra serskilda omständigheter, hvilka skulle förhindra den genom det] Nådiga Förslaget åsyftade allmänna likhet i grunden för dylika Verks utskylder; så anse sig R, St. icke kunna i underdånighet bifalla E. K.
M:s ifrågavarande Nådiga Proposition, i hvad den angår alla de skattläggningar å Sågar, Valkoch Stampverk, hvilka före J787 blifvit verkställda, Hvad deremot angår de Sågqvarnar, Valk- och Stamp-Verk, hvilka efter 1787 blifvit skattlagda, och hvilka skattläggningar, enligt hvad E. K. M:s Nådiga Proposition omförmäler, skola kunna undergå ändring, tili följe af de uti skattläggningarne derom gjorda förbehåll, så, och enär under de derefter förlidna 4° år dessa Verk till stor del passerat genom flera egares händer och blifvit sålda samt köpta under förlitande på de verkställda skattläggningarnas bibehållande , och då det dessutom synes obilligt, att de egare, sorn vid dessa Verk nedlagt penningar och kostnader, skola utsättas för möjliga förluster och lidanden derföre, att den åberopade nya skatt - io Exp.-Utsk.
Skrif v. N.o 461. läggn i ng s * metli odea ännu icke blifvit till efterlefnad fastställd;, hafva R.
St. jemväl funnit alla dessa, efter 1787 verkställda skattläggningar böra orubbade bibehållas, på sätt R.
St. örn de före nämnde tid verkställda skattläggningar sig i underdånighet utlåtit.
Beträffande slutligen de Sågar, Valkoch Stampverk, om hvilkas anläggning hädanefter kan blifva fråga, eller, ehuru redan anlagda, ännu icke blifvit skattlagda, hafva 11.
St,, med bifall till E. K. M:s Nådiga Proposition, heslutit, att dessa Verk må betraktas såsom Fabriks-inrättningar, deraf årlig bevillning bör erläggas; hvarom alltså, nödigt stadgande i Bevillnings-Förordningen bör intagas.
I sammanhang härmed hafva R. St., jemväl skolat, med anledning af hos R.
St. väckt fråga, i underdånighet anhålla om utfärdande af den Nådiga föreskrift, att, då. flera enstaka Mjölqvarnverk på ett ställe sammanbyggas, någon ny skattläggning icke må ©ga rum, så vida dessa Qvarnar äro inom samma hemmans område belägna, samt förut varit skattlagda, eller flera pär qvarnstenar icke insättas, än de, som förut i de åtskiljda Qvarnarne varit begagnade.
Rikets Ständer framhärda etc. Fxp.-TJtsk.
No 464. n N:o 4.64, Uppl.
O. godk. hos Ridd och Adeln' d. 16 Mars i83o» Preste-Ståndet d. 17 ~ — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d, 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse;A i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Direetionens vid Södertelje Canal- och Slussverk underdåniga ansökning em fortfarande understöd för Canal-Bolaget af allmänna medel. S. A. K. Genom Nådig Remiss af den tcj November 1828, liar E. K.
M. behagat att till R..
St:s Stats-Utskott öfverlemna en till E. K. M. af Directionen vid Södertelje Canal- och Slussverk ingifven underdånig ansökning, att Bolaget ännu någon tid mätte förunnas understöd af Statsmedlen, så att det måtte beredas en billig afkomst af sina medel och kunna underhålla Canalen medelst afsatt a lidet af en fond till dess underhåll.
Af denna ansökning inhemtas, alt Bofaget på det sätt fullgjort det af R.
St, vid 12 Exp.-Utsk.
N-o 464- sisth Riksdag för det då beviljade anslaget fästade vilkor, atti till 1828 års slut hafva bragt Canalen i fullkomligt färdigt skick, att endast inrättandet af en dragväg för hästar till Canalfartens lättande syntes återstå, men att Canalens belägenhet i en lös sandig jordmon, genom betydliga höjder af lösa jordlager bestående, fordrar en längre tid för Canal-väggarnes befästande, hvilket blott till någon delgenomartificiela medel kan påskyndas; att under tiden alla förefallande ras och utflytningar hastigt, och således ofta med dryga kostnader, måste iståndsättas, på det seglationen icke må förhindras; alt åter afgiflerna, af flera skäl, icke kunna fastställas så höga, som i Bolagets privilelegium blifvit tillåtet; att Bolaget emedlertid ensamt måste vidkännas förlusten emellan denna låga uppbörd och den som, i enlighet med dess Privilegium, skulle tillkomma genom varuprocenten; samt att väl af de Canal-Bolaget sedan sista Riksdag lemnade allmänna medel blifvit besparade 12,114 R:dr 28 sk. 6 r:st.
Banco till fond för Canalens underhåll; men att afsättandet af en sådan fond är fortfarande nödig, örn ändamålet dermed skall vinnas.
Vid öfvervägande häraf, med hvad mera Directionen i ämnet anfört, hafva R.
St., under öfvertygelse om fördelarne för all - Exp.-Utsk.
Skri/v, IV.o 464* *3 manna rörelsen af berörde Canal, till förekommande af de flera olägenheter, som skulle uppstå, i händelse Bolaget, efter de å dess sida gjorda stora uppoffringar, skulle finna sig urståndsatt att bestrida de under första åren, på ofvan upptagna skäl nödiga drygare kostnader för Canalens underhåll, och till följd deraf låta densamma förfalla, beslutat att nu i ett för allt bevilja 3o,ooo R:dr till Södertelje Canal-Bolag, under vilkor, att dennna summa skall afsättas såsom fond för Canalens underhåll och förblifva i Riksgälds-Contoiret innestående, emot ränta af fem för hundrade årligen, intill dess behofvet af dess användande uppstår, samt Bolaget derjemte sig förbinder att Canalen allt framgent underhålla och oförskingrade bibehålla de för Canal-farten nödiga inventarier.
St. härmedelst skolat för E. K. M. i underdånighet anmäla, Rikets Ständer framhärda etc. t i4 Exp>'U t sk.
Förslag till und, <Skrifv.
N.o 465» •N;o 465.
Uppl. o. godt» hos Ridd. oell Adeln d. 16 Mars i83o, i Preste-Ståridet. d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 *— •— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående likvidationen af Bankens fordringar sä väl för det år 1826 lyftade SpannmålscreditiVj sorn hos f d.
Allmänna Maghzins-inrättningen. S. A. K.
St. beslutat, dels att den så kallade Créditiv-fondens skuld till Banken af en million R:dr för år 1826 lyftadt Creditiv bör till Banken inbetalas för att användas till Silfver-köp, saint att hvad som kan fattas i Crediliv-fondens på deposit-räkning i Banken redan innestående contanta behållning, utgörande öfver 800,000 R:dr
Bro, bör af f. d. allmänna Magazins-inrättningens disponibla tillgångar förskjutas, dels att af de medel, som vid Magazins-fondens utredning inflyta, 2:ne summor, den ena af 700,000 Rrdr och den andra af 25o,ooo Rrdr, eller tillsammans en million Rrdr, skola till E. K. M. för Försvars-verkets behof öfverlemnas, dels och att i öfrigt hvad som ef - * Éxp.-Vtsk.
Skrif v. N.o 465. i5 ter i83o års början kail blifva inbetaldt af Bankens inom linien balancerade fordringar, bland hvilka jemväl finnas 2:ne fordringsposter å tillsammans 2,102,213 R:dr 4© sk.
Iros f. d, allmänna Magazins-inrättningen, kommer att öka Bankens Capital-behållning, få R.
St., på grund af dessa beslut, bos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K.M. i Nåder täckes anbefalla vederbörande ej mindre, att Bankens fordran för det år 1826 lyftade Spannmåls-creditiv, en million R:dr, måtte, ju förr desto hellre, blifva inbetald, på sådant sätt, alt f. d. allmänna Magazins-inrättningens utredning förskjuter hvad som kan brista, sedan Creditiv-fondens contanta behållning härtill blifvit använd, än äfven att så väl hvad som kan återstå af f. d. allmänna Magazins-fondens utrednings contanta behållning, sedan förenämnde förskott afgått, sorn hvad sedermera genom denna utredning kail inflyta , aflemnas till Riksgälds-Contoiret, till ett sammanräknadt belopp af en million R:dr, men att hvad derefter ytterligare kan ingå varder aflemnadt till Banken, i afbetalning å dess fordringar hos f. d. allmänna Magazins-inrättningen.
Rikets Ständer framhärda etc. 16 Exp.-Utsk.
N.-o 46(5.
N:o 46ö.
Uppl. o. godk. lios Ridd. och Adeln d. l8 Mars i83o, Preste-Ståndet d. 18 — — Borgare-Ståndet d. 18 — —> Bonde-Ståndet d. jg — *—* Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den Extra Stats-regleringen intill nästkommande Lag“ tima Riks-möte. S. A. K.
St. kunnat vid denna Riksdag 1 möjligaste måtto anskaffa medel till FörSVars-verket och andra vigtiga ändamål, utan att belasta Riket med skuld, hafva R.
St. trott sig bora såsom grundsatts antaga att icke eller för andra behof bevilja flere eller högre anslag, än sorn kunna bestridas , utan att förvålla någon ny Riksgäld; hvarföre ock R.
St, i första rummet undersökt och till beloppet bestämt Stats-verkets extra tillgångar, för att derefter rätta och fördela de extra anslagen, R.
St. hafva ansett sig härvid kunna Extra - Ejcp.-Ulsk.
Skr{fv. A.o 466. 17 Extra tillgångar: a) Från Stats-Contoir et:
Behållning af öfverskotlen på Stats-Verkels inkomster för åren 1827—1829 R:dr 590,000 Finska medel 80,000 b) Från Biksgälds-Contoiret:
Af Bankens behållna, till RiksgäldsContoiret redan levererade ränte vinst för 1828, R:dr 100,000 Af allmänna Bevillnin gen . 1,202,000 • 1,302,000, c) Från Banken: Af Bankens fordringar hos Allmänna Magazins-Inrättningens Utredning 1,000,000 Af Bankens behållna räntevinst lör åren 1829—r834 . . . . » t,i5o,ooo Tillsammans 4>l22>ooo»
Med inskränkning af de Extra anslagen inom de sålunda upptagna befintliga till Bih. till R.
Sl. Fröt. 1828—i83o, io.-de Sami. 3 B. a s:dra Häftel. 18 Exp.-Utsk.
F.o 466. gångarnes belopp, hafva R.
St. på följande sätt beräknat de extra anslagen, nemligen: a) Till Försvars-verket:
Dels i allmänhet . . . 2,820,000 Dels ock för Garnizons sjukhuset och Casern byggnader i liufvud staden . ....... 182,000 2,972,000.
Till Canaler och Strömrensningar: Götha Canal ...... 745,334 Södertelje Canal .... 3o,ooo Strömrensningar m. m. för fem år ..... . 25o,ooo _ 1,020,334.
Hvarjemte R.
St. c) för tillfälliga och serskilda utgifter} hvilka redan af R.
St. blifvit anvisade eller ytterligare på Riksgälds-Contoiret anvisas, afsatt 124,666.
Tillsammans 4,122,000.
"Vid undersökning dernäst, när ofvanherörde tillgångar till Riksgälds-Contoiret inflyta, eller der blifva för anslagen tillgängliga, har förekommit det serskilda förhål - Exp.-Vtsk.
N.-o 466.
19 lande i afseende på Banco-vinsten, att densamma, härflytande till större delen från Bankens Discont-utlåning, icke varder för ett tilländalupet år öfverlemnad till Riksgälds-Contoiret förr, än efter Bankens bokslut, eller i September månad det nästföljande, så att de tillgångar, hvilka redan funnits i Disconten före slutet af år 1828, icke blifva för Stats-Verket användbara förr, ■jin nära 2 är senare; och sorn Banco-vinstens ofrugtbara innestående i Banken från December till September månad verkar en motsvarande minskning i den utelöpande sedelstocken, hafva R.
St., för att, utan Bankens eller någpn annans skada, göra dessa medel användbara för allmänna behof, ansett lämpligt besluta, att Banco-Styrelsen, den 3i December hvarje år, skall åt Riksgälds-Contoiret anordna den för året påräknade summan af Bankens behållna räntevinst, under förbehåll, att liqvid sedermera, efter fulländandet af Bankens bokslut, upprättas, då Banken antingen tillskjuter hvad dess behållna räntevinst öfverstigit, eller från Riksgälds-Contoiret återfår hvad lion understigit den påräknade summan af 200,000
R:dr årligen; men i båda fallen under vilkor att de till silfverköp anslagna 266,666 R:dr 32 sk. blifvit
Banken af dess räntevinst förut godtgjorda.
Beträffande åter fördelningen af de ex - io Exp.-Utsh Förslag till tind- Skri/v.
N-o 466. tra anslagen, hafva R.
St., i brist på någon bestämd, fördelnings-grund för de till Försvars-verket anslagna 2,820,000 R:dr, uppfört en lika andel på hvarldera af de fem åren, hvilket förhållande jemväl inträffar med anslaget till Andra Lifgardets Casern; hvaremot dels de öfriga anslagen blifvit uppförda efter i hvarje serskildt fall förut af af R.
St. utstakade fördelning, dels ock de tillfälliga utgifterna upptagits efter som de, med anledning af deras beskaffenhet, förmodas utgå, eller med nära hälften nu genast, och med återstoden, anslagen till Ek-planteringar , byggnader och väg-anläggningar, till ungefär lika fördelning på de fem efterföljande åren.
Efter dessa grunder för fördelningen, uppstår följande förhållande emellan de för hvarje af ifrågavarande fern år, 1829—1834» påräkneliga extra tillgångar, oell de för hvartdera året beräknade extra anslagen, nemi.:
Extra tillgångar.
För ur 182g.
Från Stats-Contoiret.
. . 315,000 — Riksgälds-Contoiret 100,000 — Banken ....... 55o,ooo — 965,000.
Transport 965,000.
Exp.-Vtsk.
Skrif v. N.-o 4 66. 21 Transport 965,000.
. . 175,000 — Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 400>000 815,4oo.
. . 180,000 — Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 400>000
Från Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 400»000
Från Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 200,000
För år 1834* Från Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 200,000 820,400. 64 0,400. 44o,4oo. 44°,4°o. Summa 4,122,000.
1 O
För år 182g.
Till Canaler och Strömrensningar: aa Exp.-Utsk.
Skri/v, IV.o 466.
Götha Canal ........
För tillfälliga och serskilda utgifter ..........
40,000 För är i83o.
Till Försvars-verket i allmänhet . . . 564,000 Garnizons-sjukhuset i Stockholm 33,000 Andra Lif-Gardes Casern-byggnad i5,ooo 612,000 Till Canaler och Strömrensningar: Götha Canal . . . 290,000 Södertelje Canal ränta ä 5 proc. å den uti Riksg.- Contoiret inne stående repara tions-fond . . . i,5oo
Strömrensningar 5o,ooo 341 >5oo För tillfälliga och serskilda utgifter ........ 02,683 För år i83u.
Till försvarsverket i allmänhet . . . 564,000 100,000. 1,016,183.
Transport 564,000. 1,116,183» Exp.-Utsk.
Forsla* lill und.
N.o 466. a3 Transport 564,ooo. i,ii6,i83. Garnizons-sjukhuset . 02,000 Casernbyggnaden i5,ooo ■ ° -6i i.ooo Till Canaler och Strömrensningar; Götha Canal . . \ 224,000 Södertelje Canal i,5oo
Strömrensningar 5o,ooo ^ 270,500 För tillfälliga och serskilda utgifter ........ 18,00a Fo> är i832.
Till Försvars-verket i allmänhet . . . 564,000 Garnizons -. sjukhuset 32,ooo Casernbyggnaden x 5,000 611,000 Till Canaler och Strömrensningar: Gölha Canal...
xii,ooo Södertelje
Canal i,5oo Strömrensningar 5 0,000 —— 162,500
För tillfälliga och serskilda utgifter 9,000 j 782,500.
Transport 2,8o3,i83. 904,500, 24 Exp.-Utsh.
N.o 466.
Transport a,8o3,i83.
För år 1833.
Till Försvars-verket i allmänhet . . . 564,ooo Casernbyggnaden 10,000 Till Försvars-verket i allmänhet 564»ooo Till Canaler och StrÖm rensningar:
Canal i,5oo Strömrensningar 5 0,000 Till Canaler och Strömrensningar : Götha Canal , . . 60,334 Södertelje Canal i,5oo
Strömrensningar 5o,oco 111,834
För tillfälliga och serskilda utgifter . 9,000 694,834.
För år i834< 5i,5oo För tillfälliga och serskilda utgifter 8,483 623,983.
Summa 4» 122,000.
Skrif v. Dl.o 466.
?.5 Öfver skjutande behållningarna från ena till andra året:
År 1829 ..... 865,ooo.
Hvaraf E. K. M. täcktes Nådigst inhemta, att, ehuru en lika andel till försvarsverket blifvit uppförd för h vartdera af de fem åren, äro likväl, under liera år, tillgångarne så betydligt öfverstigande de beräknade behofven , att genom denna fördelning någon rubbning icke sker uti det af R.
St. vidtagna förordnande, att E. K.
M. må kunna i afräkning å de militaira anslagen lyfta större summor de första åren.
St. slutligen, i sammanhang med den sålunda upprättade extra Stats-regleringen, funnit nödigt besluta, att så väl de under titel försvarsverket inbegripna anslagen af 135,000 R:dr årligen till fästnings-byggnaden vid Wanäs och befästandet af inloppen till Stockholm och Carlskrona, som äfven de för strÖmrensningarne uppförda 5o,ooo R:dr årligen, till förekommande af ett skadligt afbrott i dessa arbeten , må fortfara intill dess nästa Statsreglering vidtager. „ i83o „ 1831 „ i832 „ i833 664,217. 58o,i 17. 438,017. i83,583. 26 Exp.-Ulsk, Förslag till und, Skrifvh N.-o 467- Hvilket allt R.
St. skolat E. K. M. i underdånighet tillkännagifva.
N:o 467 Uppf. o. godk, lias Ridd. och Adeln d, 16 Mars, i83o.
Prés tv-Stå lidet d. 17 — — Rorgare-Ståndetd 17 — — Ronde-Stånaet d, 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifve^ sej. angående Assignering på Ranken, S. A. K.
Sedan hos R, St. åtskilliga frågor blifvit, väckta om ett närmare bestämmande af grunderna och vilkoren för Assigneringar på Banken, än sorn innefattas uti K. M:ts Nådiga Kungörelse af den 19 Augusti 1789 jemförd med de äldre Kongl, Förordningarna, angående böter och ansvar för Öfver-assignering af den 27 Mars 1780, den 17 Maji 1740 och den 10 December 1741* så, och med gillande af de åsigter, hvilka från Banco-Utskottet blifvit yttrade, att det skulle lända till hvarjehanda olägenheter för Exp.-Utsk.
Skri/v, N.-o 4^7- 27 allmänna rörelsen, om emot Assigneringar på Banken sådana svåra och bindande stadgar uppställdes , hvarigenom invisningärs utfärdande, i afräkning å derstädes nedsatta fonder, blefve hämmadt och förhindradt; hafva R.
St. deremot, å en annan sida, ansett vigtigt, att Allmänheten på allt upptänkligt sätt betryggas emot Assigneringsrättens möjliga missbruk.
Enligt det beslut, hvaruti R.
St. öfver dessa frågor stannat, lemnäs de i sådant hänseende förut gifna , här ofvan åberopade Författningar på det hela oförändrade , under förklarande: att den tolknings-grund , som vid tillämpningen af Högstberörda Kongl. Kungörelse af den 19 Aug. 1789 blifvit, hos Banco-Styrelsen, i ett mål af dylik beskaffenhet, följd, och genom E. K.
M:s Nådiga Dom af den i3 April 1829 godkänd, nemligen: att med uttrycket 3;ne serskilda gängerj som i nämnde Författning förekommer , är att förstå 3:ne serskilda dagarj då verkställd cassation skulle kunnat förekommas, förmedelst Penninge-insättning deremellan, lill räkningens behöriga förstärkande, må, såsom rättesnöre för Banco-förvaltningens åtgärder, tills vidare gälla och iakttagas.
St. skolat härigenom hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda etc. 28 Exp.-Utsk.
N-o 467.
Uppl. o. goJl, hos Ridd. och Adeln 8. 16 Mars i83o.