Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Classification deruti skett, hvaraf följt, att ynglingar, utan nödiga insigter och erfarenhet uti hvad till deras yrke rätteligen hörer, vunnit burskap, men efter några års förlopp måst afstå sin egendom till Borgenärers förnöjande; så hade Herr Hagina nuen ansett det vara af betydlig vigt och inflytelse, att 1734 års han» dels - Reglemente varder i allo upplifvadt och till allmän efterrättelse förklaradt, sålunda, att ingen må tillåtas Burskap å handel af livad slag eller benämning sorn heldsf, vare sig Kram- Krydd- Jernkram- Hökeri- eller Grosshandel, innan han tjent sina åtta år sorn Härling, och fyra år som Köpsvänn eller Betjent, och visat prof af kunskaper och skicklighet i yrket samt sedlighet i uppförandet.
Då erfarenheten visat hvilka förderfveliga följder det ofta medfört, att en yngling erhållit Burskap innan han lärt tillräekeligen känna och förstå det yrke han valt för sin framtida bergning, och att brist på nödig stadga och ordentlighet i uppförandet jemväl bidragit till hans undergång; finner Utskottet det vara af synnerlig angelägenhet, att nödiga insigter först böra förvärfvas och tillförlitliga bevis derom företes, innan Burskap erhålles; men som Utskottet har sig bekant, att en Comité redan blifvit tillförordnad, för att utarbeta och i enlighet med tidens fordringar bestämma ett nytt och lämpeligt
Reglemente för handeln och handtverkerierna; så har Utskottet ansett sig endast böra hos Riksens Uöglofl.
Ständer sådant anmäla? med förklarande, , att Den % 7 Juli. 39! att, i Utskottets tanka, någon vidare åtgärd vid detta ärende icke för närvarande kart äga rum.
Ständers ompröfning vördsamligen öfverlemnas.
Riddersk. och Adelns Uedatn. vägnar A.
BorgareStåndets jLedam, vägnar Anders Fredin.
På Högvördiga Presta Ståndets I^edam. vägnar Bryn.
På Hedervärda BondeStåndets Uedam. vägnar Nils Mänsson. M. M. Rosbeck.
Uppläst hos samtliga Riks-Stånden den 27 Juli. Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Be> svärs och Oeconomie- Utskotts Betänkande, i anledning afl väckt fråga om Medels vidtagande till vinnande ■ afl en skyndsammare Postgång inom Riket m. m.
Uti ett den 16 sistlidne Maj till Vällofl.
Borgare-Ståndet ingifvet och derifrån till Utskottet remitteradt Memorial, har Herr Commerce Rådet R.
Santesson omnämt hurusom - 396 Den q7 Juli. som, vid föregågne och i synnerhet 1809 och 1810 arens Riksdagar, Riksens Hdglofl.
Stander fästat deras uppmärksamhet vid Postväsendets förändring och förbättring, till befordrande af Postens skyndsammare och accuratare expedierande och gång, och, såsom påkallande snar och k aftig hjelp och rättelse, uppgifvit åtskilliga oordningar, som härvid skola tillgå, hvilka, utom andra skadliga följder, skulle hafva äfven haftden, att juan för angelägna affärer ofta, till ytterligare känning för den skjutsande Allmogen, nödgats skicka exprés, hvilken utväg Vexeivinglare också i alla tider, i anseende till Postgångens långsamhet, varit i tillfälle att till sin enskifta nytta» på andras bekostnad, begagna.
Jemte det att Grosshandlaren Ramberg häruti instämt, har Herr Assessoren Harin, såsom bevis för hvad Herr Commerce-Rådet Santesson anfört, tillkännagifvit, att Kongelfs och Marstrands Städer finna sig föranlåtne att särskildt, å vederbörlig
Ort, klaga öfver den oordning, att, merendels en gång i hvarje vecka, den ena af deras Stockholms Poster blifver öfverliggande i Götheborg, skolande den om måndags aftonen härifrån Stockholm afgående posten, äfven under nuvarande årstid, icke hinna till Götheborg innan Fredagen klockan Ett, då Marstrands Posten derifrån afiärdas, och hafva Herr Handelsmannen Ekman för Strömstad och Herr Rådmannen Kjellander för Carlstad äfvenledes anmält vigten deraf, att nu mera, efter föreningen imellan Sverige och Norrige, Posten måtte tvänne gånger i Veckan, i stället - T)en 2 7 Julié 397 let för en , genom dessa Städer åt Norrige, oell derifrån åter till Sverige afgå.
Beträffande den anmärkta senfärdigheten, anser Utskottet orsakerna dertill vara fiera , såsom i :-o att som åtskilliga Postgårdar ligga en half och stundom en hel fjerdedels mil från Allmänna' Bandsvägen, så kan farten dit och tillbaka ej annat än förorsaka uppehåll, särdeles när dessa afvägar äro djupa och vintertiden igenyrde; 2co att Poitbonderne icke så skyndsamt framföra Posten, Stationerna imellan, som de, utan att skada sina hästar , kunde och borde göra; och 3:0 att, på en del Post-Contoir, posterna längre uppehållas , än föreskrifvet är och behöfvas kunde,! om Postväskorna förut vore i behörig ordning; och, till afhjelpande af dessa svårigheter, finner Utskottet sig böra föreslå, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet måtte anhållas, 1:0, att, sedan Herrar Bandshöfdingarne blifvit hörde och fullständiga undersökningar föregått, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder så lämpa, att Posthemmanen måtte förläggas så nära intill de Allmänna Bandsvägarna som möjeligt är; och 2:0 att Kongl. Majit i Nåder måtte genom sin Öfver-Post-Direction låta vidtaga sa kraftiga mått och steg, att allt obehörigt dröjsmål under Posternas färdande imellan Post-Contoiren, och allt uppehåll vid Postens utdelande och expedierande vid deni mätte förekominas; i hvilket afseende .vederbörande kunde undfå Nådig befall ing, att hålla alfvarsam hand deröfver , att icke allenast de 3 9* Den 2 7 Juli. de för dröjsmål utöfver förelagd tid uti Kongl, Cancellie Styrelsens och Kongl, Kammar Collegii Kungörelse den 24 April 1812 utsatte böter för Postförare och Postilloner alltid, vid inträffad försumlighet, utkräfvas, utan ock att sistnämnde Personer, vid passerandet genom Städerna, tillhållas att ovilkorligen blåsa i Posthornet, ifrån ankomsten till Tullen_ ända till Post-Contoiret; äfvensom derifrån intill andra Tullen, på det en hvar må kunna blifva i tillfälle, att iakttaga huru länge Posten varit å Post-Confoiret uppehållen, äfvensom huru lång stund förflutit ifrån hans ankomst dit och till -Brefvens utlemnande
I öfrigt anser Utskottet jemväl böra i underdånighet anhållas, att nu mera, efter den lyckliga föreningen med Norrige, Posten imellan Stockholm och Christiania, samt sis:nämnde
Stad och de betydligaste i Vestra Provinserna belägne Orter måtte få expedieras mindst tvänne gånger i hvarje vecka.
Hvilket alltsammans vördsammeligen underställes Riksens Höglofl.
Ständers granskning.
På Högvördiga Prestoch Adelns Redarn. vägnar A. L antingshausen.
På Vällofl. BorgareStåndets Uédam. vägnar Anders Fredin.
Ståndets Uedam. vägnar Bryn.
Hesselgren, På Hedervärda BondeStåndets Uedam. vägnar Nils Mänsson. M. M. Rosbeck.
Dm 27 Juli. 399 Uppläst hos saiuteliga Rik-i-Stånden den 27 Juli. Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskotts
Betänkande } i anledning af Herr Contracts Prosten Doctor P.
Ekelunds frän Hög. vördiga Prest-Ständet till Utskottet remitterade Memorial, innehållande hemställan, att c :te §. uti Kongl. Maj:ts Hadi ga Förordning angående Stäng se Skyldig heten af den 9: de
Februari 18o2 mätte undergå förklaring eller ändring.
Uti berörde Memorial har Herr Doctor Ekelund hufvudsakligen anfört, att så snart Marken, genom odling, undergått en sådan förvandling, att den blifvit till natur och afkastning lika med annan åker och äng, borde, efter Herr Doctorns tanka, Ägaren, som ville hafva fred derå, vara förbunden att stänga deromkring mot de hemman, som dertill gränsa, efter sitt hemmantal; hvilken hägnads skyldighet, med billighet öfverensstämmande, äfven vore enlig med ordalydelsen i i:sta §. af^ i frågavarande Kongl. Förordning, der blott Äker och Äng namnes, utan afseende på hvad den förr varit, men endast hvad den är, när Stängsel sättes i fråga; och om likväl, såsom uppmuntran för tillämnade Odlingar, ägaren från Stängselskyldighet under vissa år skulle kunna frikännas, ansåge Herr Doctorn Förfall - Den 37 Juli. fattningen dock böra tydligen bestätama anta-* let af de år, under hvilka han må njuta en sådan befrielse till godo.
Utskottet har tagit detta ämne under öfvervägande: och ehuru det synes vara en ganska rättvis princip, att den Jordägare, sorn beJiöfver och vill hafva fred å sina ägor, alltid bör så val sjelf stänga deromkring, sorn ock lunna förpligta sina grannar att uti hägnaden med honom deltaga; hvarföre Utskottet, forsin del, skulle önska det i frågavarande 5:te uti Kongl. Förordningen om Stängselskyldigheten kunde undergå den ändring, att stadgadt blefve, att när skog och utmark till Aker och Äng uppodlades, borde med hägnaden deromkring sålunda förhållas, att ägaren till uppodlingen till ena hälften och Grannarne derinvid till andrå hälften uti hägnaden deltaga, utan något afseende a hvarken det förmedlade eller oförmedlade Hemmantalet, äfvensom att denna förändring uti hägnadsskyldigheten borde genast vidtaga , så snart uppodlingen kommit i det skick, att densamma behöfde från ohägn fredas; Likväl och då Oéconomie-Utskottet, uti ett samfäldt med Riksens Höglo!!.
Ständers Lag-Utskott deri 4:de uti innevarande Månad afgifvet Betänkande, i anledning af Riksdags Fullmägtigen Anders Larssons från Elfsborgs
Län gjorde hemställan, om ändring uti några andra delar af rneranämde Kongl. Förordning, ansett verkställigheten af sådan ändring lämpligast kunna företagas i förening med det öfverseende af nu gällande Enskiftes och Storskiftes Författningar - Dm 2 7 Ju ti.
401 fattningar, hvarom Riksens Ständer vid 1809 och 1810 arens Riksdag hos Kongl.
Majit gjort ■underdånig anhållan; hvilket arbete är åt vissa dertill i Nåder förordnade Comiterade uppdraget ; så tillstyrker Oeconomie - Utskottet äfven nu vördsammeligen, att Herr Doctor EIcelunds i fråga varande motion, jemte Utskottets deröfver fäldte omdöme, måtte öfverlemnas till dessa Herrar Comiterade, samt att Kongl, Majit täcktes i Nåder anbefalla dem, att roed förslag till nödiga ändringar och förbättringar uti Förordningen om Stängselskyldigheten i underdånighet inkomma.
Dock varder detta tillstyrkande Riksens Högloft, Ständers granskning imedlertid vördsammeligen understäldt.
Stockholm den 24 Juli 1815- På Högloft.
På Högvördiga Prestg och Adelns Ledam, Ståndets Uedam.
På Vällofl. Borgare- På Hedervärda Bonde - Utdrag af Protocollet? hållet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 23 Juli 1815.
Femte Band.
Fjerde Af del, 51, 52. S. D< vagnar A.
Hesselgren Ståndets Ledam, vägnar Anders Fredin.
Ståndets Ledam. vägnar NBs Mänsson, M. M, Rosbeck, 402 Den 28 Juli. S. D.
Ofverlemnades till det Förstärkta StaisUtskottets afgörande följande tvänne denna dag afgifna Eevillnings-Utskottets Memorial: 1:0 angående det stadgande i BevillningsFörordningen, hvilket angår Advocaters Bevillning ; i-o angående den till bibehållande i Charta» Sigillataj Förordningen föreslagne Extra Stamplingen i Stockholm, llt Supra.
Silverstolpe. S. D. Bifölls den af Bevillnings - Utskottet, uti Memorial af denna dag, föreslagna jemkning i Riksens Ständers beslut, angående 01- -den Grufvehjelp och Mantalskol.
Föredrogs det Voterings-Protocoll, sorn denna dag varit hållet uti det Förstärkta Constitufions Utskottet , och hvaraf befanns, att vid omröstning öfver de skiljaktigheter, hvaruti Riks-Ståoden, i afseende på den föreslagna förändringen i 4 §.
Regerings-Formen, stad nat, rösterna så utfallit, att det af de tre öfriga Riks-Stånden godkända förslaget Frälse och Ofrälse, blifvit af det Förstärkta Utskottet antaget, Den % 8 Juli. 4°3 taget, i följe hvaraf detta förslag skulle, såsom eit Riksens Ständers utlåtande, enligt 56 §.
Ex Protocollo. A. G. Silverstolpe.
Uppläst hos Högh Ridd. och Adeln d. 28 Juli Högvörd.
Prest-Ståndet d. 2g — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 28 — Hederv. Bonde-Ståndet d. 28 — Vördsamt Memorial!
Till Riksens Högiofl.
Ständers pröfning får Banco-Utskottet härmed vördsamt framställa, hvad Utskottet, efter noggrann öfverläggning, samt med behörigt afseende på Herrar Banco-Fullmägtiges infordrade Utlåtande, ansett böra iakttagas vid Regleringen af Discont-Rörelsen i Riket, i den män de privata Delägarnes Octroyer, så väl i Riks-DiscontVerket sorn Götheborgs och Malmö DiscontVerk, löpa till ända.
Utlåningarne i Riks-Discont-Verket togo sin början den 3 Januari #§02, Reglementet för Götheborgs Discont-Verk är utfärdadt den 13 October 1802 och för Malmö Discont den 15 Febr. 1803, men dagen, då deras utlåningar tagit sin början, kan ej af Bankens handlingar bestämdt inhämtas.
Octroyerna för hvardera äro ineddelte på 15 års tid, och rentan alltid i förväg - Den 2 8 Juli. väg afdrages, följer att, hvad
Lånen på 6 Måna-der beträffar, revenuen för 15 år härefter förloppet af 14-f år kommit Discont-Verken till godo; och att, såsom en följd deraf, rättigheten till ingifvande af
Lån på ett halft års tid då upphör; Directionerna dock obetaget , att äfven efter nämnde tid utgifva sådana Lån, sorn till betalning förfalla inom i5:de årets förlopp.
Hvad Götheborgs Discont angår, äger Banco-Utskottet den öfvertygelse, att, då ett Discont-Contoir i Götheborgs
Stad dessförutan, existerar, kan förstnämnde Discont-Verk efter berörde tid helt och hållet upphöra, och Ortens behof genom Götha Canal-Discont behörigen fyllas.
Beträffande åter Provinsen Skåne, och oaktadt Utskottets önskan, att en Inrättning, sorn ehuru den betydeligen understödt Provinsens vidsträckta Enskiften, Odlings-Företag och handel, likväl medfört betänkeliga och vidt utseende olägenheter, kunde äfven derstädes alldeles indragas; har Utskottet ej insett någon möjelighet att sådant, utan den känbaraste skakning, nu på en gång skulle kunna verkställas och derigenom stadnat i ett brydsam! val imellan följande 3 me alternativer: 1:0
En förlängning af nuvarande Octroy för så lång tid, som i sådant fall kunde pröfvas oundgängelig. 2:0 Discont-Verkets Förvaltande i Orten för Bankens räkning, genom dertill utsedda Comiterade; och 3:0
Den 28 Juli. 3:0
Disconterings-rättighets upplåtande, un; der vissa vilkor, till den Corporation, som i älla fall torde komma att besörja uppfyllandet af de Vestra Orternas Dåne-behof.
Det första alternativet har Utskottet för ingen del trott kunna förenas med Riksens Ständers nog allmänt yttrade önskan, och tviflar äfven för dess del, att Fenninge-Väsendets oredor i allmänhet, och Provinsens särskildta betryck, kunna afhjelpas genom fortfarande af en anstalt, som efter Utskottets tanka i väsentelig mån dertill bidragit.
Vid det andra alternativet hafva svårigheter sig framställt, dem Utskottet i närvarande ställning anser oöfvervinneliga.
Svårigheten för Banco-Styrelsen, att behörigen kunna controllera en för Bankens räkning och på dess risque uti en aflägsen Dandsort verkställd Utlåning, hafva Herrar Råneo,-Fullmägtige, uti deras afgifne Utlåtande, på det eftertryckeligaste framställt; men framför allt bör den omständighet betraktas, att då det ej kan vara med Bankens förmån och säkerhet förenligt, att uti egna Sedlar upptaga Dån af Privata, skulle en utvidgad Discont-rörelse af Bankens fond oundvikeligen medföra Sedelstockens förökning, såvida alia Bankens inflytande revenuer, intill nästa Dagtiina Riksdag, böra för bestämda ändamål anvjindas.
Det är således det 3
Att rättigheten ti11 Discont-rörelsens besörjande i Skåne, genom ett uti någon af dess Städer inrättadt Contoir, må ifrån den tid, då Malmö Discont-Verks utlåningar i ofvanberör O de måtto upphöra, till Götha Canal-Bolag öfverlemnas, att under de nu föreslagne Byggnads åren begagnas, emot följande vilkor, förbindelser och förmåner: i:o Bolagets hela Discont-rörelse blifver underkastad Banco-Administrationens generela Öfver-Styrelse, så att de föreskrifter för Discont - Contoirens Förvaltning, sorn Riksens Ständers Banco-Utskott, deras Revisorer öfver Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken , eller Banco-Fullmägtige, efter förekommande omständigheter finna nödigt meddela, för att i tnöjeligaste måtto leda dessa Discont-Verks Operationer till allmänt nyttiga ändamål och bereda den enhet och sammanhang i Förvaltningen af de särskildta Penninge-Verken, som utan deras samfällda medverkan och en gemensam Ofver-Styrelses kloka anordningar icke kan åstadkommas, ofelbart, och yid förlust af den åt Bolaget upplåtne rättighet, verkställas och efterlefvas. 2:0 Jämte den, i 22 §.3 Mom. af de för Bolaget i Nåder utfärdade Privilegier, BancoFullmägtige förbehålloe rättighet att välja en Directeur i Directionen för Canal-Verket, samt vid de årliga revisionerna äfvenledes en Fullmägtig; blifver det Banco-Styrelsen obetaget,' att Den 2 S Juli. 4*7 att jämväl imellan revisionerna, genom särskildt för .Bankens räkning och på dess bekostnad afgående Ombud, göra sig underrättad, huru de meddelta föreskrifterna blifvit iakttagne, samt i hvad mån, vid något af Contoiren, sådana åtgärder kunnat blifva vidtagne, som med deras ändamål och Bankens eller det AUmännas bästa är o oförenliga. 3:0
Såsom ersättning för den vinst Banken af Filial-Disconternas öfvertagande kunde påräkna, bör Bolaget ifrån den tid, Malmö Discont-Verks rörelse Öfvertages, under den nu föresltgne Byggnads-tiden, eller till oell med år 1825, då denna rättighet för Bolaget upphör, till Banken erlägga 50,000
Hulr, och dessutom under samma tid till reparations fond afsätta 10,000 B-’dr hvarje år, likväl med tillstånd, 'att denna sistnämnde Summa för Byggnaden begagna emot särski d ställd säkerhet, samt åtagen förbindelse ätt vid inträffande reparations-behof oförryckt hålla densamma Verket tillhanda. 4:0 Bolagets hittills begagnade rättighet att emot upptagne
Lån utgifva löpande förskrifningar, , får ej äga rum, sedan de nuvarande Filial-Disconternas utlåning upphört; hvaremot det må tillåtas Bolaget, att jämväl vid Contoiren i Götheborg och Skåne öppna Afskrifnings-r ökning till Penningars emottagande, för lindrig renta, emot bevis ställde på viss person, såsom vid Contoiret i Stockholm från början skedt. 5:0 JL Den t H Juli, 5:0 Bolagets i 10 § af Reglementet för» behållne rättighet, att utgifva Assignationer på -Banken å 5 R;drs Valeur, får ej vidare be» gagnas, så snart Filial-Disconternas nuvarande Octroyer upphört; utan blifver mindsta beloppet för de Assignationer, sorn efter berörde tid utfärdas, Tio R:dr Specie. 6:0
Ehuru det icke kan bestämdt föreskrifvas, att Landtbruket och de Productiva Näringarne skola vara berättigade till någon viss andel af hvad som utlånas; åligger det Bolagets Liscont-Direetioner att fästa särdeles uppmärksamhet å dessas behof och tillse det de, i möjeligaste måtto, blifva med Lån understödde. 7:0
Ifrån ofvanberorde tid får ingen, ehuru säker han än må vara, på blotta Namn, ,VexIar eller Privates Reverser, på en gång häfta för större Summa än SexTusende R:dr Banco som Låntagare, och lika stor Summa såsom Kautionist eller Sedel-Utgifvare.
På VerJces egna Actier, som ej i Riks-Discont-Verket få belänas, bör likväl, utan inskränkning till bestämd Summa, Lån, enligt fastställda grunder, vid Contoiren erhålläs.
På andra godkända Actier, Stats-Obligationer, Varor och öfriga lika beskaffade Hypothequer, kan till den som ej förut hos Verket häftar, högst utlånas Aderton Tusende R:dr; men den sorn förut häftar antingen såsom Låntagare, Cautionist eller Sedel-Utgifvare, må, emot hvad Hypotheque eller säkerhet som heldst', (utom Verkets egna Actier) ej kunna erhålla mera, ari Den 28 Juli. 4ofj iin fyllnaden uti 18,000 R:dr; hvilket fastställes såsom den högsta Summa, hvarföre en Person skulle kunna blifva Verket ansvarig. 8:0 Till vinnande deraf, att de på Afskrifnings-Räkning i Stockholm upptagne
Summor ej må till deras fulla belopp allt framgent dragas till de Vestra och Södra Orternas rörelse ; äfvensom att Riks-Discont-Verkets fond ej må alltförmycket medtagas af Stockholms Stad, till förfång för Rikets samteliga Innevånare; anser Banco-Utskoltet nödigt, att Rån på Canal-Verkets egna Actier, samt andra godkända Hypothequer och Stats-Papper , men ej på Namn, Vexlar och Privates Reverser, böra iämväl vid Bolagets Contoir i Stockholm meddelas. 9:0 Sammantagne Utlånings-Summan vid de under Bolaget lydande Bäne - Contoir, hvars större eller mindre belopp i öfrigt beror af de privata Insättningar Contoir en erhålla, får likväl i intet fall öfverstiga den Summa, hvartill Götha Canal-, Götheborgs och Malmö Uiscont-Verks samfälte
Utlåningar vid 1814 ars slut uppgingo; i alla fall bör enj proportionerad till Täckelig andel af mindst £del alltid kunna användas för Utlåningarna vid Contoiret i Skåne, på det att detta Landskap ej måtte sakna en för detsamma i flera afseenden nödig tillgång till Låns erhållande. 10:0 Banco.Utskottet får vördsamt hemställa, att under de nu uppgifne vilkor, och emot ny förskrifning till Banken, jemt© deri säkerhet stun för det äldre Creditivet blifvit förbe - 410 Den % 8 Juli. förbehållen, Bolaget må erhålla försäkranj att intill år i 8 2 5 få begagna det Extra biträde af 800,000 R:dr, som Riksens Höglofl.
Ständer under närvarande
Riksmöte af tillfälliga anledningar på korrt tid beviljat: och således tillerkännes Discont*Rätt i Ranken till ett sammantaget belopp af 1,600,000 E:dr; dock så, att jnindst 600,000 R:dr deraf böra, endast såsom en Reserve-Fond för oförmodade tillfälliga behof, betraktas; och Disconternas Administratörer, i följd deraf, vara ovilkorligen förbundne, att så snart något på sistnämnde Summa utgått, innehålla med all Utlåning, intilldess detsamma åter blifvit tiil Ranken inbetaldt.
De förändringar i Bolagets Privilegier och Discont-Reglemente, som af de nu uppgifne Förslag föranledas, Lifva, så vidt Utskottets Yttrande af Riksens Höglofl.
Stäiider bifalles, genom Banco-Fullmagtiga hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälte, tiil den åtgärd som vederbör.
I afseende på Bankens öfvertagande för egen Räkning af Riks-Discont-Verket, sorn, enligt hvad Banco-Utskottet anser lämpeligt, bör efter den tiden bära namn af Riksens Ständers Banco-Discont-Ver k, har Banco-Utskottet ansett följande böra iakttagas:
Alla vid 1816 års slut förfallne och obetaldte
Dån, böra för Bankens och de Privata Actie-ägarnes gemensamma Räkning indrifvas; den nya Directionen bör bestå affyra Bankens-Fullmägtiga, 2:ne Goinmissarier och Dm 28 Juli, 4X1 och 2:ne af Bankens öfriga Tjenstemän.
Tan, för hvilka säkerheten af denna nya D ixection pröfvas antagelig, blifya, i den mån, de förfalla, genom dess försorg omsatte; hvar-- vid så väl den omsatta Summan, sorn afbstalningen användes till liqviderande af de samfäldt utgifna Lånen.
Hvad som ej till sådan Omsättning finnes antageligt, utsökes gerom den nuvarande
Directiotiens åtgärd^ och för gemensam räkning, så fort det blifver möjeligt; dock så, att någon omsättning för det samfäldta Discont-Verket* räkning ej får äga rum; utan betalningarne, som vid lämpeliga beviljade terminer blifva erlagde, afskrifvas, antingen på gamla Reversen, eller på särskildt afgifne Förbindelser.
Extra biträdes - summa bör af de influtna afbetalningarna först godtgöras; hvarförinnan de Private Actie-ägarne ej äga rätt att uppbära högre utdelning än 6 Procents renta på deras insatta Actie-Capital.
Af de sedermera inflytande Lånen, erhåller Banken Två Tredjedelar och de Private En Tredjedel, intill dess att allt blifvit liqvideradt.
Vid utarbetandet af det blifvande Reglementet för Riksens Ständers Banco-Disconl-Verk, har Utskottet ansett Riks-Discont-Vevketsnu gällandeReglemente kunna i det hufvudsakeliga tjena till efterrättelse.
Hvad de smärre förändringar angår, som blifva oundgängeliga, underlåter Utskottet ej, att derom meddela Herrar Banco-Fullmägtiga nödig föreskrift: äfven som att, uti de för Fulhnägtiga utfärdande Instru ctiener.
Den a8 Juli. ctioner, till deras omtanka öfverlemna Verket! generela Öfverstyrelse, och dess varsamma återförande till den egenteliga egenskap att utgöra en saker tillgång vid tillfälliga Lånebehof, hvarigenom allena det kan fullkomligen svara mot sitt ändamål. Några Ledamöters, i vissa delar, yttrade särskilta tankar, blifva, enligt gjordt förbehåll, lrärhos bifogade, Stockholm den 2 6 Juli 1315.
Jtiddersk.
På Högvördiga Prest* och Adelns Ledarn, Ståndets Ledam. vägnar vägnar Joli.
Gyllenborg. JE. A. Almqvist.
Borgare- På Hedervärda BondeStandets Ledam, Ståndets Ledam, vägnar vägnar ö. D. Wilcke.
Andersson. G. Hclsingius.
Ständers Banco-Utskott den 28 jfuli 18i5. S. D. H"err Ordföranden, Grefve Gyllenborg, åberopade hvad Herr Grefven under den 2 6 dennes till Protocollet reserverat, och inlemnade följande skrifteliga Yttrande:
Då den alltförvidt utsträckta
Discont-rörelsen i Ilfket, genom ofta i obehörig väg öppnade - Den 28 Juli'.