Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kollegium beslöt att för nästkommande år 1853 skulle prenumereras på och anskaffas fem exemplar af Post- och inrikes-tidningar, äfvensom att tio exempar af 1853 års stats-kalender skulle inköpas; hvarom utdrag af protokollet skulle meddelas Aktuarien, i afseende å de härtill nödiga kostnaders bestridande af expens-medlen.
Att för Kongl. Maj:ts och Rikets Bergs-kollegii räkning blifvit för åren 1852 och 1853 reqvirerade och betalta fem exemplar af Post- och inrikes-tidningar, får jag, på förekommen anledning, härmed intyga.
Carl Hellberg.
Föreståndarens för Kongl.
Bibliotheket i hufvudstaden underdåniga förklaring, i anledning af en vid 1855 års Stnts-revision gjord anmärkning emot Kongl.
Bibliothekets expensmedels-räkningar.
Uti nådig skrifvelse af den 5 dennes, har Eders Majestät behagat infordra mitt underdåniga utlåtande, rörande af Rikets Ständers Revisorer, i deras berättelse af den 14 December 1855 angående verkställd granskning af stats-verkets och åtskilliga andra af allmänna medel bestående fonders räkenskaper och förvaltning för åren 1852 och 1853, framställd anmärkning deröfver »att Kongl. Bibliothekets expensmedels-räkning för år 1852, under de särskilda rubri»kerna: skrifmaterialier, diverse utgifter m. m., upptager, utom utgiftsbeloppen, blott de »personers namn, till hvilka utgifterna skett, men angifver icke de föremål, för hvilka ut»gifterna ägt rum, utan måste kännedomen derom sökas i verifikationerna.» — 335 — Och får jag, med anledning häraf, underdånigst afgifva den förklaring, att jag tillsagt Kongl.
Bibliothekets räkenskapsförare att för framtiden ställa sig Rikets Ständers Revisorers yttrade mening till noggrann efterrättelse, och då här icke är fråga om någon oriktighet i räkenskaperna, utan allenast om en felaktighet i formen, och denna af så ringa betydenhet, att icke ens Kongl. Kammar-rätten derå lastat något slags uppmärksamhet, förmodar jag underdånigst, att den framställda anmärkningen icke torde föranleda någon vidare åtgärd.
Återställande den nådiga remisshandlingen, framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts tropligtigste och underdånigste tjenare och undersåte, A. 1. Arwidsson.
Direktionens för Gymnastisktorthopediska institutet underdåniga förklaring öfver en af Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer gjord anmärkning vid räkenskaperna för nämnde Institut.
Sundhets-kollegium, den 19 i denna månad, till Direktionen vid Gymnastiskt-orthopediska institutet ingången skrifvelse, innehållande en, på Eders Kongl. Maj:ts remiss af den 5 Februari 1856 grundad, anmodan från nämnde Kongl.
Kollegium att till Eders Maj:t afgifva underdånig förklaring öfver en af Rikets Höglofliga Ständers sednast församlade Herrar
Revisorer framställd anmärkning vid det sätt, hvarpå Gymnastiskt-orthopediska institutet fått utbekomma det åt detsamma beviljade statsanslag för åren 1852 och 1853, får Direktionen härmed i underdånighet afgifva följande förklaring: Herrar Revisorer, som uti sin berättelse säga sig icke hafva haft något att erinra vid de skedda anordningarne af det för Institutets räkning i Kongl. Stats-kontoret qvartalsvis lyftade anslaget, anse dock, »att, för ordningens skull, de bevis, som af Institutets styrelse i berörde afseende afgifvas, böra hvarje gång fullständigt upptaga de af Institutets Föreståndare fullgjorda förbindelserna.»
Direktionen, som åtagit sig att tillse, det de vilkor, som äro fästade vid statsanslagets utgående till Institutet, i allo må varda uppfyllda, har, städse beflitande sig om att fullgöra denna sin förbindelse, såväl genom enskilda besök vid Institutet af dess medlemmar, som ock i sina gemensamma sammanträden, öfvertvgat sig om, att hvartenda af de sex i Rikets — 336 Ständers skrifvelse till Eders Kongl. Majit af den 26 Augusti 1851 upptagna vilkoren för anslagets tillgodonjutande blifvit uppfyllda.
Först efter att en sådan granskning skett, har
Direktionen, vid de af dess sammanträden, som äro bestämda att hållas i slutet af Mars, Juni, September och December månader, funnit sig såväl oförhindrad, som berättigad att från Kongl. Stats-kontoret reqvirera och på Föreståndaren disponera anslaget för det löpande qvartalet.
Ått i dessa anordningar hvarje gång, punkt tor punkt, upptaga de fastställda vilkoren, och punkt för punkt intyga, att de blifvit uppfyllda, har Direktionen ansett lika vidlyftigt som olämpligt, och har hållit före, att, då Direktionen intygar att förbindelserna blifvit i allo uppfyllda, deruti ovilkorligen ligger, att ingen förbindelse blifvit försummad.
A en annan sida har Direktionen, alltsedan Institutet fått sig ett årligt statsanslag af Rikets Ständer beviljadt, städse högligen önskat, att samma Höglolliga Ständers Herrar Revisorer behagade taga närmare kännedom om Institutets verksamhet och ställning.
Direktionen har derföre alltid haft sina protokoller och Institutets matrikel så förda och sina handlingar och verifikationer så ordnade, att de kunnat när som helst framläggas för Herrar Revisorers granskning och skärskådande.
Efter att hafva lemnat denna förklaring, och för öfriet åberopande sin, under den 25 Februari 1852, till Eders Kongl. Majit inlemnade underdåniga skrifvelse af nära enahanda anledning, tillåter sig
Direktionen i underdånighet tillägga, att, i fall, med anledning af Herrar Revisorers anmärkning, Rikets Ständer behaga bestämma någon särskild form för reqvisition af statsanslaget och dess redovisning, så skall
Direktionen anse det för sin pligt att ovilkorligen ställa sig denna till efterrättelse.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, ABR. Z.
PETTERSSON G. F. SMERLING. FR. THOLANDER. JOHAN SCHÖN.
Direktionens öfver Institutet för döfstumma och blinda underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af detta Instituts räkenskaper för åren 1852 och 1853.
I anledning af hvad Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorer, vid granskning af Allmänna Institutets för döfstumma och blinda räkenskaper för åren 1852 och 1853, uti — 337 — dera» lien 14 sistlidne
December afgifna berättelse anfört, bar Eders Kongl. Maj:t behagat, genom nådig remiss al den 5 innevarande månad, infordra
Direktionens för nämnde inrättning underdåniga utlåtande; och får Direktionen, till fullgörande af denna nådiga befallning, i underdånighet andraga följande:
Efter oinförmälande af de i afseende å Institutet förekomna förhållanden, hafva Revisorerne tillkännagifva, »att de, vid granskning af räkenskaperna för de båda revisions-åren, funnit dessa räkenskaper endast föranleda dien erinran, att af desamma ej syntes, huru de vid statsanslagen fästade vilkor, angående fri-elevers emottagande vid institutet, blifvit fullgjorda; en omständighet, för hvilken, efter ltevisorernes tanke, någon redogörelse borde i räkenskaperna meddelas; äfvensom Revisorerne ansett, att, så vidt möjligt vore, för framtiden borde undvikas, att fri-elevs-platser, såsom nu varit fallet, stå längre iid lediga.»
Direktionen i underdånighet upplysa: att för de, vid åtskilliga riksdagar, Institutet tillagde anslag af allmänna medel andra vilkor eller föreskrifter icke linnas stadgade, än att tillhopa 65 gratist-rum vid de döfstummas afdelning böra utaf statsanslagen vid Institutet underhållas, och 26 fri-eiever likaledes vid blind-afdelningen, allt med fördelning af ett visst antal på hvarje af rikets stift samt Stockholms stad; och iakttagandet, å Direktionens sida, af berörde föreskrift är att inhemta, ej mindre af de till räkenskaperna hörande verifikationer, bland hvilka för hvarje qvartal bilägges en uppgift å de elever, vare sig stats-gratister eller andra, sorn under qvartalet funnits vid Institutet närvarande, än ock af Direktionens protokoller,' med dervid fogade, af Föreståndaren vid Institutet månadtiigen afgifna, fullständiga rapporter, utvisande icke allenast de befintliga elevernes antal vid hvarje afdelning, utan ock deras egenskap af betalande eller gratister, särskilt å stats-verkets och särskilt å annans bekostnad; så att det vill synas, sorn skulle Revisorerne vid ifrågavarande granskning icke hafva haft tillgång1 till dessa handlingar.
— Men på det någon ofullständighet uti redovisningen icke framdeles må anses äga rum, finnér
Direktionen hinder icke möta derför, att hädanefter vid räkenskaperna må biläggas en fullständig förteckning på elevernes antal och klassifikation, till upplysning vid blifvande stats-revision.
Beträffande åter ltevisorernes erinran derom, att fri-elevs-platser vid Institutet en längre tid stått lediga, så har sådant, särdeles vid blind-afdelningen, visserligen stundom blifvit af Direktionen med ledsnad bemärkt; men då det, enligt 17 § af Eders Kongl.
Maj:ts för Institutet den 19 Juni 1846 utfärdade förnyade reglemente, är åt vederbörande Konsistorier uteslutande öfverlemnadt, att, hvar för sitt stift, utse, antaga och låta vid Institutet inställa de gratister, som på stats-verkets bekostnad skola vid Institutet vårdas och underhållas, sedan behöriga intyg i afseende å deras ålder, kropps- och själsförmögenheter m. m. blifvit afgifna; och Direktionen endast åligger, att'om den inträffade ledigheten på förhand meddela vederbörande Konsistorium underrättelse, hvilken åtgärd icke heller någonsin blifvit af Direktionen uraktlåten; så har
Direktionen vanligen förfarit sålunda, att, om ledigheten en längre tid fortfarit, Direktionen ansett sig, till befrämjande af ändamålet med de gifna statsanslagen, och under reservation af vederbörande stifts rättighet att alltid få begagna det lediga rummet då sådant äskats, vara oförhindrad att interimsvis upplåta plats för ett eller annat värdigt subjekt bland de flera från orterna särskilt hos Direktionen anmälda, fullt qvalificerade sökande, dock så, att dessa elever sedermera, när Konsistorium fordrar plats å Institutet för något af samma myndighet anmäldt barn, kunna öfverflvttas på Institutets egen fond.
Och vågar, på grund häraf, Direktionen i underdånighet förmoda, att densamma, i hvad uppå Direktionen ankommit, icke uraktlåtit något för befrämjande af just det ändaTT - — 338 — mål, sorn Revisorerne afsett, elior att fri-elevs-platser icke må längre tid vid Institutet stå lediga.
Direktionen deruti till alla delar instämmer; och får Direktionen tillika i underdånighet anmäla, att de alternativa förslag rörande plats för byggnaden, hvilka uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 11 Oktober 1854 omförmälas, så mycket mindre blifvit af Direktionen framställda eller tillstyrkta, som Direktionen icke haft tillfälle att ännu i denna fråga sig yttra; utan synes förberörde förslag hafva haft sin upprinnelse, måhända af intresse för frågan, från den arkitekt, som uppgjort förslagsritningen och kostnadsberäkningen, samt derifrån sedermera influtit uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse; men
I granskningen af räkenskaperna öfver Jern-Kontorets kreditivfond, Jem-Konto600, 000 R:dr B:ko, hafva Fullmäktige genom Ombud deltagit. rets kreditiv. § 59.
Svea Hofrätt, på hvars afgörande målet, efter slutad skriftvexling och hållna muntliga förhör, nu beror.
Enligt Revisorerne meddelad upplysning, har Svenska Beskickningen i Brusse], tid efter annan, erinrats om vidtagande af ytterligare erforderliga mått och steg för återbekommande af ännu saknade förbindelser och dertill hörande handlingar för de fordna Svenska statslånen i Brabant; men, under den efter sednaste revisions-förrättning förflutna tid, hafva dock inga sådana obligationer eller andra dessa lån rörande handlingar blifvit till Riksgälds-kontoret återställda.
Den, enligt ofta åberopade revisionsberättelse, genom Kongl. Maj:ts nådiga dom af (fen 25:te
Maj 1853, till Kongl. Svea Hof-Rätt, för att derstädes ånyo behandlas, återförvista rättegång angående den fordran, som åtskiilige personer, i uppgifven egenskap af framlidne Rådsförvandten i Stralsund Niklas Baumans arfvingar, påstått sig äga hos Kongl. Maj:t och Kronan, är, sedan Kronans ombud anmält denna sak till bemälte Kongl. Hofrätts förnyade handläggning, likaledes beroende på samma domstols pröfning.
I fråga om den Riksgälds-kontoret tillkommande betalningsrätt för lån, som till sjösänkningar eller andra för odlingsföretag verkställda vattenaftappnings-arbeten från detta verk utbekommits och derå de i Kongl.
Kungörelserna den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 meddelade föreskrifter, angående det årliga återbetalningsbeloppets fördelning mellan alla betalningsskyldiga hemman samt anteckning i jordböckerna blifvit i stadgad ordning tillämpade, hafva, på sätt för Rikets sednast församlade Ständer anmäldes, skiljaktiga meningar inom lagskipningen gjort sig gällande; hvarföre Rikets Ständer, — för att undanrödja den osäkerhet, som denna skiljaktighet i domstolarnes åsigter kunde medföra och för att förekomma de mångfaldiga kapital- och ränteförluster för det allmänna, hvilka skulle förorsakas genom fortsatt tillämpning af den mening, som af högsta domaremakten uti en härom anställd och afdömd tvist blifvit godkänd, — hos Kongl.
Majit i underdånighet anhöllo om utfärdande af en ytterligare författning angående
Kronans rätt vid ifrågavarande låns återbetalning.
I anledning häraf, har Kongl. Majit, med gillande af hvad Rikets Ständer i sådant hänseende för sin del beslutat, genom en under den 20 Juli innevarande år utfärdad nådig förordning stadgat i att »då lån utaf allmänna medel för beredande af odlingsföretag medelst utdikningar »eller vattenaftappningar, likmätigt Kongl.
Kungörelserna den 13 Juni 1845 och den 3 No»vember 1848, blifvit i jordebok antecknadt, äger Kronan för de årliga afbetalnings- och »räntebeloppen lika rätt i det hemman, hvilket lånet blifvit påfördt, som för annan afgäld eller »ränta af fast egendop, efter thy i 17 Kap. 6 § Handelsbaden sägs.» Förbindelserna för fordna Svenska statslånen i Brabant.
Rättegången angående Baumanska kronofordran.
Riksgäldskontorets betalningsrätt för lån till vatten - aftappningar oell sjösänkningar.
Köpeskillingen för f. d. kronobageri-egendomen.
I Utbetalningar i anledning af extra statsregleringcn vid 1840 och 1841 års riksdag.
Utbekomna lane- och anslagssummor, beviljade vid 1844 och 1845 års riksdag. — 54 — Efter det Rikets sednast församlade Ständer medgifvtt, att den till byggnadskostnader för Myntverkets nuvarande lokal begagnade, men vid 1850 och 1851 års riksdag
Riksgäldskontoret tillerkända köpeskillingen, 16,666 R:dr 32 sk., för den fordna hofbageri-egendomen vid Regeringsgatan bär i hufvudstaden icke behöfde af Myntverket återbetalas förr, än sedan detta verks ställning framdeles så förbättrats, att sagde belopps återbäring kunde af detsamma verkställas utan olägenhet eller mehn för dess obehindrade verksamhet; har någon fråga om denna köpeskillings öfverlemnande till Riksgälds-kontoret icke vidare förekommit.
Till fortsättande af den i förut afgifna revisions-berättelser meddelade förteckning å de anslags- och länesummor, som, i följd af 1840 och 1841 års riksdags extra stats-reglering, från Riksgälds-kontoret utanordnats, medelås nedanstående uppgift å de af sagde statsreglering föranledda utbetalningar, hvilka, sedan början af 1853 års revision, blifvit af Riksgälds-kontoret verkställda:
Utaf anslaget för häradshäktenas ombyggnad och förseende med erforderligt antal celler, 100,000 R:dr, hvaraf förut utbetalts 34,500 R:dr, R:dr 1,709: 47. 11. » dito för uppförande af fängelsebyggnader i rikets städer, utom Stockholm, 130,000 R:dr, hvaraf 19,000 R:dr under den föregående tiden utgått, o » 1,348: 1. 6:
Återstoden af anslaget för hamnanläggningen vid Ahus, utgörande, utom det för samma företag med 20,000 ll:dr beviljade och år 1848 utbekomna län, 15,000 R:dr, » 1,000: — — Dito för åtskilliga vä g förbättringar vid Berga, Wifsta och Birsta byar inom Sköns pastorat af Wester-Norrlands län, 990 R:dr, » 290: — —
Dito för aftappning af åtskilliga myrer inom Ovikens socken af Jemtlands län, 4,000
R:dr, hvaraf dock ett belopp af 208 R:dr 13 sk. såsom besparing innehållits, » 1,791: 85. — 1854 och 1855 års anslag för ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk » 100,000: — — Summa R:dr 106,139: 36. 5.
Med tillägg af denna summa utgör numera det utaf föregående Revisorer uppgifna beloppet af Riksgälds-kontorets utbetalningar i anledning 1840 och 1841 års extra stats-reglering R:dr 4,438,921: 14.
— Då, i ytterligare afräkning å de vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade tillfälliga stats-utgifter, från den 15 September 1853 till den 15 i samma månad innevarande år utbetalts: utaf anslaget för sjön Toftans sänkning och Gårdsstjernsmyrens utdikning, 5,090 R:dr, återstoden » lånet för Götheborgs hamnbyggnad, 140,000 R-.dr, hvaraf tillsammans 84,000 R:dr förut utbetalts, 1853 och 1854 års anslag för inköp af 300 exemplar utaf Svenska Fornskrift-sällskapets samlingar
Återstoden af det för kyrkobyggnaden i Christinehamn beviljade lån å 25,000 R:dr . . , :dr 1,000: » 28,000: » 1,400: » 10,000: eller tillsammans
R:dr 40,400: — — så uppgår sammanräknade beloppet af de vid sistnämnde riksdag beviljade och sedermera från Riksgälds-kontoret utbetalda tillfälliga stats-utgifter till ....
R:dr 3,086,962: — 9.
Utaf de till ständiga statsbehofven icke hänförliga utgifter, som å Itiksgälds-kontoret vid 1847 och 1848 ars riksdag anvisades, hafva, efter medlet af September 1853 och intill nuvarande revisions början, utbekommits följande summor, nemligen: utaf anslaget för chaussé-anläggning och dermed sammanhang ägande byggnad af en bro öfver Rönneå vid Tranarp inom Qvidinge socken af Södra Asbo härad och Christianstads län, 14,820 K:dr, återstoden R:dr 940: — — » anslaget för vägomläggning mellan staden Grenna och gästgifvaregården Ödeshög, 23,333 R:dr 16 sk., dito » 7,744: 21. 4. » anslaget för Riks-arkivets komplettering med registratur från de särskilda afdelningarne af Kongl.
Maj:ts Kansli, 6,0,00 R:dr, dito ■» 500: — — » de för National-musei-byggnaden, vid 1844 och 1845 samt 1847 och 1848 års riksdagar, beviljade och anvisade anslagssummor å tillsammans 300,000 R:dr, dito » 44,000: — — Genom dessa utbetalningar, utgörande tillsammans R:dr 53,184: 21.
4. har således den i berättelsen om sednaste revision, sid. 64, uppgifna summa af » 2,464,798: 29. 11. som de under riksdagen åren 1847 och 1848 beviljade och före sagde revision af Itiksgälds-kontoret utbetalde lån och anslag utgjorde, ökats tili .
R;dr 2,517,983: 3. 3.
Utaf den vid sednaste riksdag till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för anläggning af nya och förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, å Riksgälds-kontoret anvisade summa 500,000
R:dr, deraf dock 40,000 R:dr finge användas för strömrensningar, samt smärre hamn- och brobyggnader hafva, enligt Fullmäktige härom meddelade nådiga bref, anslag för nedan uppräknade 24 särskilda företag blifvit i nåder beviljade, nemligen:
Inom Upsala län: för förbättring af vägen mellan Dalkarsbacken och Almare Stäkesundet inom
Bro härad R:dr 2,500: — — Inom Nyköpings län: för vägomläggning till undvikande af Wammelsbackarne, på vägen mellan Ramsta och Flens gästgifvaregårdar, » 2,575: — — hvaraf utbetalts 975 ll:dr.
Inom Östergöthlands län: för vägomläggningar och förbättringar å allmänna landsvägen från Linköping till gränsen af hialmar län, förbi Fillinge och Örsäters gästgifvaregårdar samt Åtvidabergs kopparverk, » 12,500: — — hvaraf utbetalts 4,200 R-.dr. » dito dito från Hellestad, förbi Gammelstorps gästgifvaregård, till Finspongs bruk » 5,500: — — Transport 23,075: — — Utbetalde anslags- och lånesummor, beviljade vid 1847 och 1848 års riksdag.
Beviljade anslag för väganläggningar ooh vägförbättriugar. % - 56 — Transport: 23,075: — Inom Kalmar län: för omläggning af vägen mellan Bockara gästgifvaregård och Döderhultsvik, förbi gästgifvaregården Äshult, .> R:dr 4,650:
— Inom Blekinge län: för vägförbättringar vid Ryttare-liden inom Nättraby socken och Black liden inom Listerby socken af Medelstads härad » 6,580: — » förbättring af vägen vid Haga-liden inom Hoby socken af Bräkne härad » 3,706: — hvaraf utbetalts 1,235 R:dr 16 sk. o o » vägförbättring vid backen vester om Aryd i Åryds socken af Bräkne härad » 750: — » dito vid Ostra Tokaryds-liden inom Hellaryds socken af samma härad . » 1,718: 32 » väganläggning förbi Bödebäcks-liden inom Bäckaryds socken af sagde härad » 712: — Inom Jönköpings län: för omläggning af vägen mellan Elgaryds och Sandsjöryds gästgifvare gårdar » 7,000: — Inom Kronobergs lån: för vägomläggning förbi Broakulle backarne mellan Öhrs och Matkulls gästgifvaregårdar » 3,800: — hvaraf utbetalts 1,800 R:dr. » vägomläggning förbi Höge-lid på vägen mellan Nöbbeleds och Gottåsa dito » 2,175: — hvaraf utbetalts 725 R:dr.
Inom Christianstads län: o för förbättringar af vägen vid Belgane backe, rpellan Abyc och Ostra Ljungby, samt Sönnarlöfs backe, mellan Aby och Ästorps gästgifvaregårdar, » 4,033: 16. hvaraf utbetalts 2,000 R:dr. » makadamisering eller förändring till chaussé af landsvägen söder om Christianstad, mellan Långebo och Herlöfs smedja, inom Gärds härad » 8,000: — Inom Hallands oeh Kronobergs län: för vägomläggningar å den s. k.
Nissastigen, mellan Nissaryds och Drahereds gästgifvaregårdar, » 28,900: — hvaraf utbetalts 14,450 ll:dr.
Inom Götheborgs och Bohus län: för omläggning af vägen förbi Klefs backar, på vägsträckningen från Götheborg till Norrige, » 1,950: — Inom Elfsborgs län: för dito af vägen söder om Knallaliderne, i närheten af Ulricehamn, .
» 16,500: — hvaraf utbetalts 5,500 R:dr.
Inom Örebro län: för vägomläggningar inom Grythytte socken, på vägsträckningen mellan Källmo och Loka gästgifvaregårdar, » 1,166: 32 hvaraf utbetalts 777 R:dr 37 sk. 4 rst.
Transport 114,716: 32 V 1 — 57 — Transport: 114,716: 32: — för vägomläggningar inom Carlskoga socken, på vägsträcknängen mellan samma gästgifvaregårdar, R:dr 5,900: — — hvaraf utbetalts 1,966 R:dr 32 sk. » chaussé-anläggning och brobyggnad öfver Hammars stora färje sund inom Hammars socken och Sundbo härad » 45,000: — — hvaraf utbetalts 10,000 R:dr.
Inom Westerås län: för vägomläggning till undvikande af backen vid Forstorp, inom Romfartuna socken af Norrbo härad, » 294: 16. — Inom Jemtlands län: för en ny vägs anläggning öfver Grubbkälens skogstrakt inom Hackås och Bergs socknar » 18,700: — — Inom Norrbottens län: för anläggning af ny väg mellan Bodens och Bredåkers byar, inom öfver Luleå socken » 5,425: — — hvaraf utbetalts 2,000 R:dr.
R:dr 190,036: — — Utaf ofvanberörde, för strömrensningar samt smärre hamn- och brobyggnader afsedda summa, har Kongl.
Majit, enligt till Fullmäktige aflåtna nådiga bref, hittills disponerat: för Rönne-ås upprensning, till beredande af pråm- och båtled från Engelholms hamn till Sönnarlöfs bro, inom Södra Asbo härad af Christianstads län, R:dr 14,000: — — hvaraf utbetalts 4,666
R:dr 32 sk. och för upprensning af segelledep från sjön Alqvittern genom Timselfven samt båtfartens befrämjande inom Carlskoga och Nora bergslager i Orebro län » , 3,000: — — hvaraf utbetalts 1,500 lt:dr.
Summa R:dr 17,000: — — Till utgående af den, för befrämjande af sanka trakters och sjöars utdikning eller aftappning, till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition af Rikets sednast församlade Ständer anvisade summa, 100,000
R:dr, hafva, enligt de nådiga bref, Fullmäktige härom hittills fått emottaga, dels såsom lån och dels såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, följande belopp blifvit af Kongl. Maj:t i nåder disponerade för 8 särskilda sjösänknings- eller andra vattenaltappnings-arbeten, nemligen:
Inom Stockholms län: för sänkning af sjön Erben inom Estuna socken af Lyhundra härad, lån 1,600: — — ansla® • 400: 2,000: hvaraf lånet redan är utbetaldt.
Inom Jönköpings län: för dito af Bexheda sjö eller Grummeln inom Bexheda, Näsby, Hvetlanda och Myresjö socknar i Ostra härad, lån 3,200: anslag . . . 800: 4 00(); deraf lånet är utbetaldt.
Anslag för strömrensningar samt smärre hamn- och brobyggnader.
För vattenaftappningsarbeten beviljade ^statsbidrag. 8 Transport: 6,000: — — 58 - Fördröjilt fullgörande af vägförbättrings- och vattenaftappuingsföretag m, fl. arbeten. 1,500: ),000: — Transport: 6,000: