Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har för ingen del welat sträcka detta Stadgande derhän, som skulle nägon ändring kunna gö» ras i den Looskitotjons-Utstottet älagda pligt, at wid hwarje Riksdag gransta Grundlagar, ne och föreslä förbättringar deri.
Det är en. dast för Riksens Stänvers beslut öfwer säda. ne fkägor en pr«kcriptions-tid blifwit förestå, gen; och sädant af det skäl, at deras pröfning altid winner, ju mera och ju längre de öfwer, tänkas och at utan et sädant stadgande skulle, om wid en snart efter en Lagtima infallande Urtima Riksdag, de förestagne GrundlagS-frä.
Horne kunde fä afgöras, sjelfwa ändamälet »red det föreskrifna upstofweL alldeles förfelas.
A 3 Ut. l ) Utffottet har af den 87- § Regerings, Formen föreflagit en hel ny k-äsKion.
Den stär i sammanhang med den föreflagne förän, dringen wid den 81- § ; och har blifwit foran, ledd genom et lVl-mon,! af Borgmästaren Herr v^88S58or Sjöllin.
Den utsträcker allenast til stiftandet och förklaringar af civi!
Oiminaloch K rkolagar upffofwet med frägors afgö. rande.
Utffottet har trott, at dä desta Lagar utgöra et sammanhängande söroms, förän, drinqar i wista delar deraf icke hastigt och obe, tänkt borde kunna göras.
Det har föreställt sig, at, i afseende pä desta Lagar, längt mera ön hwad Grundlagar beträffar, der personliga jnteresket skulle föranleda förslag til sörändrin. -ar.
Det har föreställt sig, at ju mera vesta Lagars stadganden ingä i en smäaktig ll-tsil, desto flere skulle retelserne wara til rubbning deri och anledningarne til misttag.
Utskottet har derföre för befluten öfwer enskildta klotioner til sädane Lag. förändringar föreflagit sam, ma prsescriptions-tid, som för Grundlagsfrä, gor, och beredt Ltskilliga utwägar at genom all, män och enskild granskning utreda behofwet och bestämma sättet af sädane förändringar; men dä Utffottet tillika insett at Starens hög, sta Lagskipande Magt altid har anledning at döma öfwer behofwet af nya Lagstadganden, har Utffottet i sit förslag, med bibehällande af Riksens Ständers rätt, sökt bewara en utwäg, at de i sädan ordning projeÄerslls Lagfor, ändringar skyndsammare mätte kunna afgöraS. Hwad ( ) Hwad Utffottet för öfrigt, säsom nägon flags hufwudsaklig förändring i Grundlagar, ne föreflagit, rörer den no. Z Regerings
För, men och 78- §.
Hwad den förra §. beträffar, syftar det föreslagna til. lägget derhän, at icke Lagens anda skulle mist, förstäs, sä at lagstridiga yttranden af Riks, dagsmanna. rätten skulle kunna skyddas.
Det gjorda förslaget om en annan proportion än förut wrd omröstningen inom et Ständ, huru wida nägon des Ledamot för des gerningar och yttranden mä kunna under tilta! ställas eller sin frihet beröfwas, har sin grund i den förmodade möjligheten, at den förut stadgade obetydliga minoritet alt för lätt hos mindre talrika Ständ til den brottsliges förswar kunde stä at beweka.
Billigheten af det Förfat. tare-answar äter, som wid twänne särskildta fall förslagsvis blifwit Riksdagsmän älagdt, lärer erkännas af hwar och en som betänker den »värdighet en diatioaeos Ueprsssvtsot är pligtig at iakttaga.
Om, i fall af nästkommande Ständer de af Utffottet nu gjorda Förslag skulle gillas, nägra andra §. §. af Grundlagarne til enstäm, mighet med de beflutna förändringarne skulle kunna behöfwa at jemnkas, förbehäller sig Utskottet, at frägorne derom mätte anses säsom nu wid denna Riksdag w äckla, för at, pä samma gäng, kunna afgöraS.
Nägra Ledamöters enskildta tanka i an, ledning af hosföljande förflag, fär Utffottet A 4 pä l « ) pä deras egen begäran härjemte bifoga. 6rv. hro den 12 OSober 1810. pä ^oE'r«no«^-Ut^ottets wägnar. o. I^0lr^r:ir. I. -V. HX08^OIV8. ». ^^0. ^:50^ UVOLLkH, b- 8ilverLtoä^>e.
Änmärknrngar wid Regerings-Formen. §. §. Harwid har LcmstituUons-Utskottet wid 56'eoae Rcksdag ö^werlemnat til Riksens Ständers pröfning frägan om ^onstiwsrinxe5> af Lxtr, krats-Räd elter förökandet af af kra^.Rädck med en eller twänne werkelige Ledamöter. 20. §.
Förra Uoistitutlons - Utskottet har föresiagit den forändrade ordalydelse af 2. klom.
''Uti Fredstider stola de Mäl, som ifrän "Krigs.
Domstolarne dragas unker Konun"gens pröfning, uti Högste
Twänne bäilitsir-.perso"ner af högre grad, dem Konungen härtil "utser och förordnar, böra med Domare.jäs ' ch answar och utan särstilt arfwode sädane 'mäl i Högste
Domstolen öfwerwara och der"öfwer rösta,o dock m-ä DomarenaS antal icke "öfverstiga Ätta.
Under krig förhälles här"med efter Krigs-Artiklarne.'' 88. §. ( 9 ) 88. §. Härwid har Uonstttutions-Utstottet wid förra Riksdagen förestagit, at i stäket för orden: Ware Ukwäl Konungen obetagitända til Fästningar, insäues orden: "wa"re likwäl Konungen obetagit, at efter "srar§-Kädets hörande uti Embe "ten nyttja en eller annan Utländsk Man "af sällsynt skicklighet, dock icke til Lomä Fästningar."
Afwen har bemälte Utstött föreslagit, at efter ordet Fästningar mä införas:" at til sytzlor ivid ^os-, "ä-mi-rn- befordra Utländffe Lärde af ut"märkte kunstaprr och förtjenstcr; at likaledes "i tjenst antaga Spräk. och LxercitiX-Mästa"re samt Idkare af de Fria Konstcrne;" samt i slutet af §. efter orden: af den rena Ewangelista Läran tillägges: "Spräk-och "Lx^cin^-Mästare samt Idkare af de Fria "Konsterne allena undantagne."
Löid §:s stut förcfläs följande tillägg: "Ingen mä "til bällltrir» Orllinaire Beställningar utnäm"nas eller pä Förflag upföras, som ej up. "nätt 18 ärs älder, eller r ägon til Uivils "Orllinsris
Tjenster förordnas, som icke fyllt "21 är och om det är Oräjnans Domareämbete 2g är".
Häruti är äfwen uptagen Bonde.
Ständets önstan, i anledning af Riksdagsmännen ^ooss hovasson? och Wilsson lTlulrin» IVIemorial om den tilläggning tri §., at ingen mä til Oräinans Embete och Beställning utnämnas eller pä Förflag bertil upsl 5 förås, ( »o ) förås, än mindre njuta lön, som ej upnätt en äldcr af 18 är. 29. §- Förra Lonrtitutioan-Utskottet har för»- stagit at efter orden: efter förra manligheten
Nlä införas: dock fä, at Stifts rost wid Ärke-Biskopps wa! beräknas lika med Hem (7o>»r§ror/er§. Wid denna § har Bonde - Ständet wid sistlidne Riksdag föreslagit den förändring säsom wilkor hwarunder Regerings.
Formen antogs, at detta stadgande kunde anses som öfverflödigt, dä Sksrevr behof oundwikeltgen fördrar all möjlig sparsamhet, hwartil med ffäl borde räknas indragning af Embeten, som kunna umbäras, i hwilken egenskap Biskopparnes tycktes böra fä ruin. ZO. §.
Wid §.s stut föreslog (lonxtitutionsUtskottet wid förra Riksdagen en sädan tilläggning:
Likasom under hittils medgifna wiktor mä äga rum. 25. H. Bemälle
Utffott bar föreslagit at orden och Sändebud til Fremmande Magter förändraS til: Sändebud och föu Handeln hos Frem mande Magter. 27: §.
Är wid sistledne Riksdag förestagit, at wld slutet af §:n, i stället för orden: efter honom, införes efter hans afgäng samt efter ordet Stamfadreno tillägges: efter förstfödsko-rätten, och i §:S flut tillägges:
Adlande genom eller under t '» ) under utdöda eller lefwande Ätters Mamn och Mummer ware hädanefter ej tillätet.
49- § Häri har Lonntikuuons-Utskottet wid sistledne Riksdag föreslagit den förändring, at §.s 1. punct salunda »t^Ii.-iersx: Riksens Ständer skola, i kraft af denna Grundlag, hwart Femte ar strmmankomma.
Uti hwarje etc. 52. §.
Sä'om et af de wilkor, hwarunder det Hederwärda Bonde-Ständet wid sistlid. ne Riksdag antagit Regerings.Formen, är äfwen den af Ständet yttrade önskan, al denna §. borde innehälla, at Bonde-Ständets Secreterare ffulle wara ofrälse
Man, och torde den fordringen ej anses obilUg at Bonde-Ständet wid Riksdagens början finge wälja Tre Medlemmar af Ständet, bland hwilka Tre Konungen förordnade en til Talman. 53- §- Föreslogs wid förra Riksdagen den förändring at näst efter orden:
Et LagUtskott at utarbeta införes följande: de frän Riksens Ständers kjerrs remkreraäe Förslag til Ou/l rc. samt efter orden:
Et allmänt Befwärs - och Oeconsm/e - Utskott at insättes: i anledning af i Ständcn wäckta frågor anmärka rc. 56. §.
Föreslog förra Loosritutions-Utskottet den förändring, at efter orden: Göres dcrwid i Ständens ?lens, fädane anmärk-nngar som, mä tilläggas:
Ständet pröfwar; at i stället för desta anmärkningar insät - t " ') insättes "sä wäldetza, som öfriga anmärk, "ningar" samt i stället för orden : dä äga de magt at sätteS: "dä skola de." 61. §.
Förestogs wiv förra Riksdagen at i:sta bäom. erhäller denna förändrade ktsäsÄioo: "Alla afgifter, som Riksens Ständer un.
"der de i föregäende §. nämnde Titlar bewil.
"lat stola utgöras, intil slutet af det är, "under hwars lopp den nya Bewillningen "af Riksens Ständer fastställd blifwer.'' 69. §.
Förestogs af förra Loostitunons-Ut. stöttet at i stället för orden:
Sedan en af detta särskildta Utskotts samtclige Ledamöter blifwit utlottad, röste de öfriga samfäldt rc. sättes:
"Detta särskildta Utstötts "Ledamöter röste sedermera samfäldt rc." —-Wid §:ns stut skulle tilläggas:
"Til und"wikande af psns vora stal wid omröstnin"gar, förrän Sedlarne upräknas, en blaud "dem uttagas och förseglad afiäggas.
Be« "stnnes wid de öfriges upsummerande rösterne "lika delade, mä gvenna sedel öpnas och gif"wa äscj«ioo.
Ar plurzlitoten redan munken, bör den aflagde sedeln oupbruten ge"nast förstöras." 70. §.
Härwid har förra eoattitutiovs - Utskottet föxeflagit följande förändrade rerintz: "Riksens Ständers walda Bcwillnings.
"Uistott äligge at opämi idt wid hwarje Riks"dag upaifwa de allmänna grunderna för den "blifwande Bewillningens fördelning. Hwar.
"efter ) ( "efter och sedan Summan belopp blifwit fast.
"stäld, Utstottet updrages, at med tillämpning
"af desia grunder författa förslag til Bewill.
"ningens utgörande.
Skolandes alt i den mon "det medhinnes, Riksens Ständers kl-oa un"derställas. " 71. §» Förra tlonstiwtrons-Utstottets Anmärk, ning:
At wid äberopandet af 69. tz. förstäs den förnyade sä at stadgandet om utlottningen sälcdes utgår. §- Förestogs af förra Lonstirutions-Utstöttet at i andra pur-Ken stu^e införas ef. ter orden:
Denna G ird; "äfwensom all "stags förplägning." 77- §.
Bonde.- Ständet har wid förra Riksdagen säsom wilker yrkat, at i denna §:sstad. gande äfwen intages: "K-?coZmttov§-Skogar." 80. §.
Likaldes har Bonde Ständet wid sist. lidne Riksdag ansett slutmeningen af §.en böra utelemnas helst den kan anses lägga et olämpligt band pä antagandet af en Rotering, som framdeles kan finnas bäde nö dig och billig. Li. §.
Lonstitutions ^ Utstottet wid denna Riksdagen föreflär härwid at en tid af Fem är utsättes, efter hwilken beslut rörands Grundlags, förändringar kunna, ware sig öfwer ?ropositionsr komne frän Konungen eller klottoner wäckte hos Riksens Ständers donstitutioris.Utstott, fattas; hwilket lämpligast kan ste genom följande förändring af besagde §:6 ^.de nemligen: ( '4 ) ''Riksens Ständer mä icke ä den Riks, ''dag, dä Utskottet nägon sädan förändring "föreslär, utan först sedan förslaget i Fem är "hwilat, derom besluta, hwilkct gälle antingen ''morionen derom til Riksens Ständer ankom, "mit genom Nädig proposition frän Konun. ''gen esler hos Loastitutions - Utskottet blifwit "wäckt."
I följe häraf förändras andra puiEea andra stycket af samma §. sälunda: "Tilstyrker
''Utskottet hivad Konungen föreflagit, hwile ''frägan i Fem är, dä Riksens Ständer wik "den Riksdag, som efter denna tids förlopp in« "faller, stola sit beslut derom fatta.
Afstyrker "Utskottet Konungens proposition, dä mä Rik. "sens Ständer genast kunna antingen denna "proposition afslä eller ock afgöra, at de wilja "efter Fem ärs förlopp öfwer densamma beslu. '' ta.'' 4:de "Men icke mä und^r nägon fö. "rewändning Riksens Ständer förrän efter be.
"sagde tids förlopp proposition til bifall upptaga.
" IM. Hwad för öfrigt i Regerings.
För. men och Riksdags.
Ordningen med denna §. kan stä i gemenskap, föresläs tit förändring efter samma princip-. 87. §.
Oonstttutions-Utstottet tvid denna Riks. dag föreslär följande nya reäa<gion:
''Riksens Ständer äga gemensamt med "Konungen at stifta allmän Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag och at sädan förut stif.
"tad
Ko. "nungen r -5 - "nungen, utan Riksens Ständers samtycke, "och icke Ständerne utan Konungens, nägon "ny
Frägor "härom mä i StandenS pl-oa wäckas och ef.
"ter den ordning s6:te Z. i allmänhet stadgar, "behandlas.
Öfwer de förslag til ny Lag, "hwilka Lag.Utskottet i följe deraf utarbetat, "mä ej wid samma Riksdag, dä Förslaget "först upgöres, annat beslut fattas, än hu. "ruwida det wid annan Riksdag mä pröfwaS "och afgöras, säsom om Grundlagsfrägor är "stadgadt.
Alla de Lag.Förslag och yttranden ^ "frän Lag-Utstottet hwilka Riksens Ständer "sälunda til framtida afgörande hänstjutit, "stola, sä wida Konungen derril samtycker, "tilsammans tryckte utdelas til alla Domsto. ' lar, .luriclislca baculkerer samt Lag« Commit'tön, derest den samina blifwit inrättad.
En "och hwar ware tillätet, men Hof. Rätterne, "Lagmännen, loriäistca l>:«cult-tsrns och Lag.
' Committé» äligge, at hos sustikiT-Ombuds, "mannen ingifwa de anmärkningar de finna "tjenlige. ^usrinL-Ombudsmannen gifwe se.
"dan, ä den Lag. ener Urtima Riksdag, som "etter
Fem är ifrän den tid frägan af Rik.
"sens Ständer förur blifwit pröfwad, inträf. "får, Riksens Ständer del af de inkomne an. märkningar jemte des eget yttrande derom.
"Hwareflcr mälet äter lii Lag Utskottet re"mitterss, för at i »vanlig ordning behandlas.
"Öfwerenskomma dä Riksens Ständer om näk'svn ny Lag eller om gammal Lagö uphäf. "wande c »s ) "wande eller förändring, aflemne de Förslag ''derom genom Talmännen til Konungen, som "inhemte 8»ts-Rädets och Högste Domstolens "tanka deröfiver, och, sedan Han sit Beslut fat"tat, kalle Riksens Ständer pä Rikssalen at "antingen emottaga DeS samtycke til deras "Åstundan eller afhöra
Des skäl at det wägra.
"Fmner Konu-rgen godt nägon Lagsräga för "Riksens Ständer framställa, äfke han Srsts"Rädets och Högste Domstolens yttrande sä "wäl öfwer buftvudfrägan som huruwiva den "mä fordra den skyndsamhet, at bestutet derom "ä samma Riksdag mä fattas eller ej: sam: "meddele derom i wänlig ord äng Riksens Stän"der stn ?ropo«ition.
V^kar Konungen ej sä''dan ffyndsamhet; förfares dermed säsom med "enffild Riksdagsmans motion; men eljest be. "flute Riksens Ständer, sedan frägan, efter "det sätt i 56. Z. stadgaS, blifwit behandlad, "och öfwerlemne Konungen deras swar up. "pä Rikssalen om de bifallit Konungens?r«- " position och ffrifteligen genom TalmänneN "omde densammaafslagit.
Jalla dylika Lag"frägor stal Tre StändS mening utgöra Rik"sens Ständers beflut.
Stadna Twä Ständ "emot Twä förfaller frägan och förblifwe wid "det som förut stadgadt warit-"
Hwad för öfrigt i Regerings-For> men och Riksdags-Ordningen med denna h. kan stä i gemenskap föresläs til förändring efter samma princips. 96. § k »7 ) 96. §.
Den Afhandling som börjas i denna §. angäende en Riksens Ständers Ombudsman synteS Bonde.
Ständet wid förra Riks. dagen ej lämpelig; emedan en lurnn^-Ombudsman eller ^u-auiT-Cantzler tycktes göra tilfyllest. 97- §.
Gjordes wid förra Riksdagen förslag at t stället för orden i första punÄsn:
Denne Riksens Ständers Ombudsman wäljes af Riksens Ständer genom L/ec?o. Lkc. införes:
"Denne Riksens Ständers (Om budsman wäljes af Riksens Ständer genom Tolf af hwarje
Sränd särskildt för tilfället nämnde L/ec?o,er, hwilka til detta wale förrättande sammanträde samma dag, -ä de af Ständen blifwit utsedde, och stilfes ej ät förrän walet fulländadt är;" samt at i stället för orden:
Sedan ibland -esta LieSor-er en genom lottning utgätt, stola-e öfrige samfäldt etc. införes:
"Med iakttagande af hwad 69.
§. til lika rösters förekommande stadgar, stola detza LlcSosamfäldt etc."
Näst efter orden: blifwit kallad, och sä widare, föreslogs följande tillägg:
Inträs, far den händelsen, at Twä eller flera personer, öfwer hwilka särskildt röstas bör, undfätt lika röster, företages först voler,>§ om -en ordning, hwaruti dc til omröstning mä framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarne sälunda för sig gätt, B likwäl ( '» ) likwäl ingen person hafwa erhällit den här föreskrifva anställes ny om, röstning öfwer alla -em, som wid första blifwit satte i staga, stolandes den, som dä erhåller de flesta rösterna, utan afseende pä rösternas antal, anses behörigen wald.
Enär nägon, af de i fö, renämnde ordning under omröstning ftälde, blifwit af L/cSo^er-»- kallad, uphöce walförrättningen och etc. 102. §.
Likaledes at efter orden:
L tjenst wa, rande göres följande tillägg:
''Skulle sä hända, at sä mänga af Riks''Rättens
Ledamöter äro af laga förfall eller ''läs hindrade at deltaga i des öfwerläggningar "och lestut, at de öfrige ej utgöra Tolf, äligge "dä Ordföranden, at i stället til Ledamot i "Riks.
Rätten kalla den Embetsman inom sam"ms Werk, som är näst i ordningen efter den "hindrade, eller ock. om detta med de käitit»irs "Ledamöterne inträffar, den äldste 6soer,I eller "Hmirsl, som af jäf ekler förfall ej hindras." loz. §.
Förra Lon-titulions-Utstottet föreslog äfwen at orden:
En af samtlige Ledamö, terne utlottas först, hwareftcr de öfrige röste man för man >c. utgä aldeles och at i deras ställe mä införas:
"I den ordning 69. och 97. §. §. förefkrifwa, röste samtlige Ledamöterne man för man rc."
Wid denna §. har Bonde.
Ständer tvid sistlidne
Riksdag yrkat det stadgande at, om nägon af Högste Domstolens Ledamöter, pä sätt t 19 1 sätt i denna §. stadgas, afffedas, utan at wa. ra öfwertygad om nägot tjenstfel, borde Konungen med St-rs-Rädets tilstyrkan wäl äga at lemna honom ken,ion, men likwäl endast i händelse hans wiltok »ch omständigheter det oundwikeligen tarfwade. 103. §.
Den i denna §. förestagna Oevsvr har af Bonde-Ständet wid förra Riksdagen blifwit ansedd kunna lika wäl förrättas af nägon pä stället warande Embetsman, som af den nämnde Oommjttön, hwilken derfö. re, säsom öfwerflödig, icke ihnes böra äga rum och minst komma 8»r«.Werket til last. 110. §.
Loa,titlltions-Ulffottet wid denna Riks, dag färestär, at i stället för Lem Gjettedelae af Ständets wid omröstningen i» ?/«»» tllstädes warande Ledamöter instämt, m. sätteS: Twä Tredjedelar re. Lii. §.
Bifölls wid förra Riksdagen af Bonde.
Ständet med det tillägg: at, om nägon ef, ter Riksdagen i och för Riksdagsmanna-gö. romälen förolämpar med ord eller gerning en RikSdags-Fullmägtig som icke under Riks. dagen förwerkat stt Ständs förtroende, bök enahanda answar altid äga rum. 114. §.
Angäende StändenS privilegier.
Rät. telse häruti anfördes förra Riksdagen af Bonde-Ständet säsom et wilkor, hwarunder RegeringS.Formen afStändet blifwit antagen, wid Riksdags - Ordningen.
14- § Af denna §. förefläs en sä lydande np Keä-Njov r "Hufwudstaden Stolltlbolm wälD » je t -o ) "je Tio Riksdagsmän, hwaraf
Tre käsgiarsis ''personer, Twä Grosshandlare, En ksbrigneuk-, "E-r Minuthandlande och Tre af Embeten och "Handtwerkerier.
Walen förrättas af Femtio "Llsöwrer, utsedde ibland Borgerstapet, efter "lika cl»88ikc»tio« som Stadens Femtio Äld.
"ste.
Desse LleKm-er wälje hwar för sig Riks.
"dagsmän inom sin6I»rs, men alle samfäldt '
'Fullmägtige af kässillrateo.
För at blifwai "LleAor of Borgerstapet eller Riksdagsman "för 8rocKKolm, fordras at hafwa warit trem "ne är Borgare derstädes, at en Grosshandla, "re betalar minst Tjugu Riksdaler, en ka° "brigueur eller Minuthandlare
Tio och en ' 'rHandtwerkare Fem Riksdaler til Staden i "ärliga utstylder.
De öfrige Rikets Städer "äge at sända Fullmägtige af Stadens Borga''re eller b^sZillrsrs-Personer och ksklu Bergs, "lag af Fierdepartsägare, som tillika äro bru"kande Bergsmän.
Walen stola ste inför "X1szj«trLtsn, pä sätt ä hwarje ort hittils 1 "öfligt warit och beräknas rösterne efter hwad "hwar och en af de wäljande til Staden stat"tar, samt för knl,lu Bergslag efter Fjerde"parts-Grufwudelarne.
Annorlunda, än ge"r. om ordentelig omröstning med siutna Sed. "tar, af Borgerstapet eller af detsamma ut« "sedde LteÄorer mä Riksdags-Fullmägtig icke "kallas. 6ötKeIrorA äge rätt at sända Tre.
"Städerne af Första klassen: blorrköpiog, ''Lsrlscrovs, Lette, och af Andra Lishen: "t^xs»l», härin.», Lrlmrr, Wellsrvik, VVs ". terä', r " ) 'gerss, Vääevsll» och Wisby hwardera Twä, "samt alla öfriga Städer, jemte kakla Bergs, "lag, hwardera eo Fullmägtig.
Blifwer nä.
"gon Stad til Andra eller Första el,»!ev ux. "flyttad, njute ock rätt, at sända Twänne ''Fullmägtige.
Alla Städer af de Twänne "Högsta Llssssro» ware förbundne at sända "minst en Fullmägtig, men af de öfriga kun"na Twä högst
Tre, der dem sä godt synes, ''förena sig om en Person, hwilken dock mä. ''ste wara til Riksdagsman wald för en af "dessa Städer, der han sjelf bägAistrats-Leda.
"mot eller Borgare är.
Riksdagsman för "Stochkolm och 6ötkeborz samt Städerne af "Första och Andra Ossserae ware ej berätti» ''gad, at emottaga Fullmagt för annan Stad.
"Ingen mä för Städerne til Riksdagsman "utses, som ej minst Tre är warit klagistrsts"Person eller Borgare i Staden, ej eller na.
"gon för Fahlu Bergslag, som icke lika tid "warit derstädes brukande Bergsman." §. 17. Constltlltjons-Utstottet wid förra Riksdagen har föreslagit at orden: med tillämp. ning af 5.
Lap. 4. §.
Straff, Balken , Rroppspligten fwarande emot Tjugufem til och med Sextio Dalers böter utgä al. beles och meningen styliseras salunda: utan straffes med Längeist wid wakten lock bröd efter omständigheterna. §. 19.
Samma Loortitlltions-Utstött harwid denna §. föreslagit, at meningen frän ock»
Med och äligge Landshöfdingen til ock med: n 2 "af. ( -2 ) afgäende post öfwersänba förändras til: "och äligge Landshöfdingen at detza Beswär "och tilhörande Handlingar, jemte egen och "wederböraudes af honom, med den skynd"samhet som osman förestrifwen är, inför"drade förklarinaar med den efter delias in"händigande först afaäende Post öfwersända." 8Z. K. Förra Ooostitutiov»-Utskottet förestog at i stället för orden: Hufwudstadens förste FuUmägtig, införes: "den främste bland Hufwudstadens lvt^iLrrsts Fullmägtige," och i stället för: af -e» närwarande Ledamot, som de fleste Riksmöten biwistat; "Riksdagsfullmäqtigen för Höbo Härad i Upsala Län," samt i stället för de öfriga Stän, dens:
''Borgare- samt Bonde.
Ständen.'' 34- § Förra Oonstilurions-Utskottet har wid slutet af §:n. förestagit följande tillägg: "Wilja "Riksens
Ständer häldre än at tilsätta flere '^Utskott rswitter» sädane mäl, som til wisit "Utskott icke höra, antingen til Bestvärs- och "Oeconomis-Utffottet, eller til nägot af de "öfrige förut tilsatte Utskott, ware samma "Utskott pliktigt, at med des Utlätande, i "enlighet med erhällen kemiss, inkomma.
Och "bestämme sjelfwa ämnets bestaffenhet ef"ter Grundlagen, men icke den hwarje sär"skildt Utlkott i allmänhet updragne besatt''ning, huruledes et mäl i enlighet med Rik"sens Sländers deröfwer tilhörige bestutande "rätt bör afgöraS." ( 23 ) Z6. §. Härwid föreflogs wid sistledne
Riksdag at efter orden: Beswär och angelägenheter, införes: "samt sädane särskildta "meningar öfwer wid Riksdagen förefallande "Oeoooomislre Ärender, hwilka af Ständer, "nes ?Iur,litöt ej blifwit gillade, men nägot "Ständ ändock, för sin egen del, önskade hos "Konungen fä anmäla" 38. §. eonsrjkutions - Utskottet wid denna Riksdag förestog följande nya ksäskioo af denna §.
"Alla omröstningar i Utskotten ikola ske "per e>pitL emellan Utskottets samteligs Leda"möter, utan afseende pä Ständ.
Da Vats"ring med stutna sedlar anftälles, mä alltid en "Sedel uttagas och förseglas, hwilken öpnes, "endast i det fall, at röfierne wid up.summe"rsnäet skulle befinnas Ilka delade.
Är plural"teten redan wunnen, bör den aflande Sedeln "genast förstöras.
Inom k3nco-Utskottet böra "i de mäl, der Utskottet med Riksens Ständers "rätt bestuter, Twä Tredjedelar ai hwarje Stänts "Ledamöter wara närwarande." 46. §.
Oon.kitution,.Utffottet wid förra Riksdagen förestog at sista punken erhäller följande lydelse: "Landtmarskalk eller Talman "hafwe ej magt, at utan Sländets samtncke "afbryta et LIenum, sä wida ej derstädes et "med utbrott af orolighet förenadt ^onrriku"rion--- stridigt förhällande skulle upkomma, "i hwilket fall Landt-Marskalk eller Talman "mäkunnatilnästa Söckendag Uisvumälstilja.'' B 4 57 L - c -4 ) 87. §.
Samma Utskott föreslog at §:n i bär. jan sälunda ändraS:
''De allmänna beslut, "som et Ständ fattar, äfwensom hwad et "särskildt
Ständ i egenskap af Riks. Ständ ''besiutit etc." 6Z. §.
Har af Oo^titutton» - Utskottet wid för» ra Riksdagen blifwit föreslagen at ändras i öfwerensstämmelse med de förändringar be» mälte Utskott föreslagit i 97. §. af Regerings.