Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen derom kortligen antyda, har icke allenast förbehållit Rikets Ständer i allmänhet rättigheten att, förmedelst anmärkningar emot Constitutions-Utsk.ottets yttrande, deri åstadkomma rättelse och jemkning, utan hyllar derutöfver så omsorgsfullt hvarje Stånds fria röst, i fråga om Grundlags-förändring, att den lillerkännes ett lika och icke mindre afseende än i Bevillningsmål, det är, hvarje Stånd eger att, vid yppad skiljaktighet, få sin serskilda mening pröfvad af utsedd
Nämnd eller förstärkt Utskott, så att intet annat Utlåtande, än antingen det enahanda, hvarom .samtlige Riks-Stånden sig förenat, eller ock det genom omröstning i förstärkta Constitutions-Utskottet slutligen beredda och sanvmanjemkade kail blifva hvilande, för att antagas eller förkastas vid påföljande Riksdag.
Men då skall deröfver endast med Ja eller Nej kunna beslutas —• ett stadgande, som jemväl genom sin uppställning, såsom ett undantag nogsamt hänvisar på den friare pröfning, sorn Rikets Ständer vid den föregående Riksdagen egt att utöfva.
I öfverensstämmelse härmed, och dä i öfrigt vördnaden för Rikets
Ständer och deras uttryckta gemensamma tanka oeftergifligen kräfver samma offer af förut fattade opinioner och enahanda förfarande, som, vid sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga meningar i Comfitutions- Utskottets Memorial N;o $$. andra ämnen, ålägges Utskotten i §.
Riksdags-Ordningen, förmår jag icke finna, huru Constitutions-Ulskottet kan, utan förvillelse och missförstånd af sitt kall, lemna samtlige Riks-Ståndens, under nyssnämnde betydelsefulla forin, afgifne anmärkningar utan afseende, och deremot å nyo framhålla den af en nog fåtalig personal tillvägabragta och inom Stånden redan underkända förklaring, att det framlagda förslaget utgör ett af inbördes oskiljaktiga delar bestående Helt.
Eu sådan bindnyckel är dock icke al Grundlagen lemnad i Constitutions-Utskottets liand, och ingen enda §, hänvisar på den vördnadsbjudande magt, i grund hvaraf det kunde heta: Hvad Constilutions-Utskottet sammanfogat, må icke Rikets Ständer åtskilja.
— Kort; och tydligen har Herr Doctor Nibelius visat, att Indraguings-magtens och Jury-inrättningens afskaffande icke stå med hvarandra i ringaste samband.
Jag instämmer härutinnan med honom, och är öfvertygad, alt då Utskottet icke skytt att framkasta den tillvitelse, som hade Rikets Ständer velat godtyckligt sönderslycka det odelbara förslaget, träffas Utskottet med mera rättvisa af förebråelsen för en godtycklig sammanbindning.
Den slutliga förklaring,, hvarmed Utskottet öfverlemnar förslaget, hvilket anses hvila till afgörande vid näsLa Riksdag, hade så mycket snarare kunnat besparas, som ett sådant Utlåtande icke tillkommer Utskottet, utan innefattar ett alldeles obehörigt anspråk, då, enligt 56 §.
RegeringsForraen endast förstärkta Constitutions-Ulskottet har att med Rikets Ständers rätt bereda det Utlåtande, som skall hvila till grundlagsenlig behandling vid påföljande Riksdag.” Af Friherre Cederström: ”Jag instämmer med Prosten Hallstöm deruti, att Utskottets sammanfogning af förslagen om Indragnings-magtens och Juryns afskaffande varit godtycklig och ej af ämnet påkallad; men sedan så en gång skett, anser jag det icke stå i Utskottets magt, att deruti ändring göra.” Herr Hegardtj som ej deltagit i berörde förslag, förenade sig uti detta af Friherre Cederström afgifna yttrande.
Af Herr Egnell: ”Väl eger Högh Constitutions-Ulskottet, enligt 8r §.
Regerings-Formen, ensamt rätt att hos Rikets Ständer föreslå de Grundlagsändringar, sorn det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa, samt har begagnat denna rätt vid föreslagen ändring uti åtskillige Tryckfnhets-Förordningens §§., angående Jury-inrättningen, men icke kan jag förstå 81 §. så, att Utskottet eger sammanbinda enskild Riksdagsmans ,2 Constitutions-Utskottets Memorial N:o jS med egne ändrings-förslag, uti sådane ämnen, hvilka icke, antingen i sin natur eller Lagens Ord, utan endast i Utskottets, genom votering utrönta, pluralitets öfvertygelse, få sken af oskiljaktighet; icke heller att, på grund af sålunda tillkommen oskiljaktighet, vägra fullgöra den skyldighet 56 §.
Regerings-Formen ålägger Utskottet, i afseende på sammanjemkning af RiksStåndens gemensamma tankar.
Förslaget innefattar tillstyrkande, att upphäfva Indragnings-magten.
Denna magt tillkom 1812 på grundlagsvidrigt sätt, i följd af då för hand varande tvingande omständigheter.
Efter deras upphörande har man haft mera skäl, att från Regeringens sida vänta förslag om magtens nedläggande, än att från Rikets Ständers ConstilutionsUtskotts majoritet få emottaga, till stöd för dess Betänkande, den gissningsvis framkastade förmodan, att frågan om denna magis upphörande, serskild behandlad, skulle annorlunda utfallit.
Förslag om Jurys införande väcktes jemväl år 1812.
Så mycket säkrare behandlades det utan sammanhang med Indragnings-magten, som förslaget först påföljande Riksdag, i grundlagsenlig ordning, antogs.
Hvilka helst Utskottets bevekelsegrunder än må vara, att nu sammanpara dessa olika ämnen, så är det åtminstone för mig oförklarligt, huru de kunna föregifvas hemtade från Grundlagen.
Genom att antaga Utskottets förslag om
Indragnings-magtens upphörande tili grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, och genom gjorda anmärkningar emot det öfriga af förslaget, hafva Riksens Ständer icke ingripit uti kommandes beslutande rätt, utan endast, i enlighet med 56 §.
Regerings-Formen, iakttagit och uppfyllt den öfverläggnings- och bindande åtgärd, som erfordras, innan ett Grundlags-förslag kan göras hvilande alt vid nästa Riksdag med Ja eller Nej besvaras.
Den grundlagstydning
Betänkandet innefattar, var ännu mera oväntad, då Utskottets flere Utlåtanden visa, att det i alla andra fiågor icke allenast upptagit och sökt sammanjemka RiksStåndens anmärkningar, utan till och med hänskjutit till votering uti förstärkt Utskott afgörande af sådane, hvilka föranledt eller kunna föranleda ändringar uti Utskottets förslag.
Frågan om Jury-inrättningens bibehållande kan så mycket mindre kallas ny motion, ledande till ändring eller förklaring af Grundlagen, sorn samma
Lag redan innefattar dess tillvaro, och enskilda motioner inkommit samt hvila oafgjorde om Juryns ändamålsenliga förändring.
Man må märka, annat är upphäfvaj annat bibehålla en Lag.
För det senare behöfves ingen motion!
Kan icke saken först bringas derhän, att Utskottets förslag till Jury-inrättningens afskaffande vinner Grundlagshelgd, så Constitutions-Utskottets Memorial N:o <;$. så lära icke heller Riks-Ståndens anmärkningar emot förslaget rimligen kunna sägas åsyfta ändring i Grundlagen.
Jag är fast i min öfvertygelse, att Utskottet, såsom en delegation af Riks-Stånden, är skyldigt ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, Stånden, i enlighet med Grundlagen, kunna gifva, och jag vågar derföre vördsammast hos Rikets Ständer föreslå, att sådane föreskrifter må meddelas, att Högh Constitutions-Utskottet i dessa delar återbringas till sitt ursprungliga skick.” Häruti instämde Herr Thörn j Johan Eric Jansson Anders Nilsson och Sam.
Nordström, i834- ✓ ' * . ■ ■ t ■ , - / : ■ , ....
:■ . -i;. •••• i .nsL ■ < ' . : . !
: ' , ' K
Constitutions- Utskottets Memorial N:o <<). i N:o 59.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 24 Nor.
Memorial, i anledning af åter remiss af Mern.
N:o 4i > med Grundlägs-ändrings-förslag, åsyftande Riksdags-förhandlingarnes ordentligare gång.
Genom Protocolls-utdrag för den 16 och 27 nästlidne October, hav Constitutions-Utskottets Mern.
N:o 41 > med åtskilliga Grundlags-äridringsförsiag, åsyftande Riksdags-förhandlingarnas ordentligare och skyndsammare gang, blifvit från samtliga Riks-stånden återförvisadt, med följande, för deras serskilda och gemensamma tanka, förklarade anmärkningar: Af Ridderskapet och Adeln vid 1 :sta punkten, att ett Serskildt Bevillnings-Utskott, hädanefter som hittills, är behöfligt; vid 4:t^e punkten, att flera Utskotts-sammanträden med hvarandra ej böra genom stadgande i Grundlagen förhindras; vid 5:te punkten, att förslaget i denna del skulle motverka Riksdagarnas förkortande, samt vid 13:de punkten, att första perioden i 80 §.
Riksdags-Ordningen bör erhålla denna lydelse: ”Riksdag må ej räcka längre än Tre månaderj sedan den å Riks-salen öppnad blifvitJJ och att 109 Regerings-Formen måtte bringas till likstämmighet härmed.
Af Preste-Slåndet: 1:0 att, der Afdelningar finnas i Utskott, Afdel ningarnas Betänkanden, utan att undergå granskning i Utskotts Plenum, må kunna directa ingå till Riks-Stånden; 2:0 att de Utskott, i hvilka Afdelningar hittills egt, och hädanefter anses böra ega rum, skola, vid slutet af hvarje Riksdag, uppgöra och hos Rikets Ständer anmäla, i huru många Afdelningar hvarje Utskott må fördelas under nästa Riksdag; — hvarjemte ConstitutionsUlskottet anmodades, att, i något nytt moment af 36 eller 37 §.
Riksdags-Ordningen, föreslå upptagandet af dessa bägge förslag; 3:o att i 53 §.
Regenngs-Formen bör, i sLället för: ”ett Stats-Utskott — — — behof; ett Bevillnings-Utskott fördelning,” sältas: ”ett Stats- och Bevillmngs-Utskottj bestående aj z:ne Hufvud-Afdelningar f’ med anförande derefter af de functioner, hvilka nu tillhöra Stats- och Bevillnings Bihang till R• S. Fröt. 183//,, 3.-dje Sami. 21.-sta Häftet 1 Constitutions-Utskottets Memorial N:o 59.
Utskotten, äfvensom, i enlighet härmed, 3o och 3i §§.
Riksdags-Ordningen skulle rättas'; 4:o att första perioden af 43 §.
Riksdags-Ordningen bör sålunda förändras: ”Skulle något ärende erfordra
Två eller flera Utskotts gemensamma behandling, utses dertill, eif hvartdera Utskottet , ett lika antal
Deputerade, hvilka, ega att utlåtande deröfver till Rikets Ständer ajgifva; 5:o att. 3 9 §'.
Riksdags-Ordningen må erhålla följande förändring och tillägg: ”1 alla Rikets Ständers Utskott före, vid Riksdagens början^ den ordet, som, enligt Riddarhus-Ordningen, dertill berättigad är.
Varder denne Ordförande i något Utskott af laga förfall under Riksdagen förhindrad, väljes af Utskottet, bland dess Ledamöter, annan Ordförande. ’' Af Borgare-Ståndet vid N:o 1 , att Ståndet anser förening af Stats- och Beviilnings-Ulskotten icke antaglig under närvarande representativa förhållande, och vid N:ris 5 och 9, att
Ståndet anser dessa ändrings-förslag böla afslås.
Af Bonde-Ståndet — att Stats- och BevilIniugs-Utskottens sammanslående skulle föranleda Riksdagarnas förlängning, och icke deras förkortande, med afseende hvarå Constitutions-Utskoltels förslag i denna del icke borde af Ståndet antagas; alt, med den föreslagna ändringen i 27 §.
1 mom. 2 perioden Riksdags-Ordningen, mätte förenas sådan ändring, i 1 punkten af samma §. 2 morn., att samma punkt erhölle följande lydelse: ”Propositioner, dem Konungen i öfrigt vill Rikets Ständer meddela, tillställas hvarje Stånd i dess plenum, med iakttagande af hvad för motioners väckande i 56 $. stadgas;” att, i Ulskoltets 5:le förslags-punkt, orden: ”när de samfält pröfva det nödigt,” må förändras till: ”när Tre Stånd finna det nödigt;” att vid 6:le förslags-punkten, meningen näst efter orden: ”dock stånde hvarje Ledamot öppet,” bör sålunda redigeras: ”att öfver samma mål
Tvä gänger, antingen skriftligen eller muntligen, sig yttra, och hvilka hans yttranden af ven skola till Utskottet remitteras,” samt att tillägget under 8 punkten icke vore af behofvet påkalladt, eiler ledande till det ändamål, som Utskottet åsyftat.
Dessa talrika och skiljaktiga anmärkningar har Constitutions-Utskottot till behörigt öfvervägande förehaft.
Och hvad främst angår Preste-Ståndets af i:sla förslagspunkten törhända föranledda, men vida utöfver densammas egentliga föremål sträckta yrkanden af nya grund lags-föreskrifter om Utskotts-Afdelningars formation och förhandlingssätt, finnér Utskottet, att des - Constitutions■ Utskottets Memorial N:o jy. 3 sa i Riks-Stånds-plenum väckta» anmärkningsvis framställda frågor ej kunna, mot 56 och 81 §§.
Regerings-Formen, till pröfning upptagas; dock sorn, med hänsigt till Stats- och Bevillnings-Utskoltens, af Preste-Ståndet modifierade förening, bestämmelsen, rörande samma Utskotts Åfdelningar, ligger inom förslags-punktens område, erbjuder, i viss måtto, Preste-Ståndets tanka en grund för nedan omförmälda sammanjemkning.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva ej velat godkänna Stats- och Bevillnings-Utskottens sammanslående; Ridderskapet och Adeln ansett ett serskildt Bevillnings-Utskott behöflig t, samt Preste-Ståndet antagit ett af Två Hufvud-Afdelningar sammansatt Stats- och Bevillnings-Utskott.
Constitutions-Utskottet finner sistberörde organisations-inethod, hvarigenom ett sjelfständigt Bevillnings-Utskott, örn ock under namn af Hufvud-Afdelning, skulle qvarstå, någorlunda motsvara Utskottets åsyftning,- och säkrast förlika Ståndens, mera skenbart än verkligt, sins emellan stridiga meningar.
Utskottet vördsamligen tillstyrker denna förmedling, får Utskottet jemväl uppgifva deraf härflytande grund lags-ändringar, nemligen: I Regerings-Form en. 53 §. ”Rikets
Ständer -välje — — — i Stats-Rådet förda Protocoll; Ett Stats- och Bevillnings-U) Is kolt, bestående af T>vä Hufviul-Bfdelningar „ att utreda och för Rikets Ständer uppgifva Stals-Verkets och RiksgäldsVerkets tillstånd, förvaltning och behof, samt att föreslå Bevillningens grunder och fördelning; Elt Banco-Utskott, att m. m.” 58 §. ”Vid hvarje Riksdag — — — för det Stats- och Bevillnings-Utskott, som m. m.” 62 §. ”Sedan Stats-Verkets behof blifvit af Stats- och Bevillnings-Utskottet uppgifna m. m.” 66 §. ”Rikets Ständers — — — sedan Stats- och Bevillninzs-TJtskollet öfver 111. m. 4 Constitutions-Utskottets Memorial N:o fp. 6g §.
Ordet "Stats-Utskottet,” förändras till "Stats- och Bevillnings-Utskottet. ” 7° §•
I stället för "Bevillnings-Utskott,” sättes ”Stats- och BevillningsUtskott. ” 71 §•
"Bevillnings-Utskottet” och ”Bevillnings-Utskottets,” utbytas mot orden: ”Stats- och Bevillnings-Utskottet” och Stats- och BevillningsUtskottets'.
' I Riksdags-Ordningen.
M §• 1 morn. 3 perioden. '■'Stats-Utskottet” ändras till: ”Stats- och Bevillnings-Utskottet.’ a7 §• 1 moru.
1 perioden.
"Stats-Utskotl” ändras till: ”Stats- och Bevillnings-UlskoW.” 28 §. ”Ridderskapet och Adeln — — — Constitutions-, Stats- och Bevillnings- j Banco-, Lag- m. m.” 30 §•
1:0 ”Stats- och BevillniJigs-Ulskollel, sorn skall bestå af Fyratioåtta Ledamöter och Två Hufvud-Af delningar j bör granska m. m.” I 2:dra och 3:dje momenten utbytes ”Stats-Utskottet” mot ”Stats- och Bevillnings-Utskottet.” 31 §. 1 morn.
1:0 ”Stats- och Bevillnitigs-Utskottet åligge jemvälj att opåmint m. m.” Consiitutions- Utskottets Memorial N:o 59. 5 2 mom.
I stället för ”Bevillnings-Utskottet” införes: ”Stats- och BevillningsUtskottet. ” 48 §.
Ordet: ”Siats-Utskottet” utbytes mot "Stats- och Bevillnings-Utskottet.
” Dessutom och för att fullständigare uttrycka den åsigt, att de Två Hufvud-Afdelningarna egentligen ej äro annat än Två af Grundlagen till närmare inbördes beröring sammanförda, och likväl till deras befattningar åtskilda Utskott, hvilka må ega att hvart för sig, der sådant erfordras, direcle communicera med Riks-Ståndens Plena, föreslår vördsamligen Constitutions-Utskottet följande, genom ett tillägg förändrade redaction af senare perioden i 1 mom. 87 §.
Riksdags-Ordningen: — — •— ”Börandes, i den mon ärendena hinna utarbetas, Utskotten ellerj hvad Stats- och Bevillnings-Utskottet serskildt angår, dess HufvudAfdelningar med deras yttranden, så fort sig göra låter, lill Ståndens Plena inkomma.”
För den händelse, att Constitutions-Utskottets, i enlighet med PresteStåndets tanka omarbetade förslag icke skulle vinna samtliga Riks-Ståndens bifall, tillstyrker Utskottet omröstning, till skiljaktighetens afgörande, öfver en så lydande Proposition: A. ■”Den, som godkänner Constitutions-Utskottets förnyade redactions-uppställning af ändringar i 53 §.
Regerings-Formen och i öfriga med irsta förslags-punklen gemenskap egande grundlagsrum, röste Ja; ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner
Nej, komma ifrågavarande grundlags-ändringar att anses från Utskottets förslag uteslutna.” Beträffande dernäst det af Bonde-Ståndet, utan hemtad anledning från 2:dra förslags-punkten, äskade tillägg i 37 §.
Riksdags-Ordningen, angående öfverlemnandet af Konungens Propositioner inom den vanliga motionstiden, anser Utskottet sig vara af 81 Regerings-Formen förhindradt att till behandling upptaga denna förut inom Utskottet förfallna och nu, under anmärkningsform, i JJiks-Stånd åter väckta fråga.
6 Constitutions- Ut skott et r Memorial N:o 59 Så väl Ridd. och Adelns som Preste-Ståndets anmärkningar vid 4-‘de förslags-punkten synas innebära nya motioner, dels om flera Utskotts rätt att in Plenis sammanträda, dels 0111 fastställandet af ett lika antal
Deputerade från hvarje Utskott, då ett ärende kräfver gemensam handläggning.
Enär deremot Förslags-punkten endast rörer sättet, hvarpå nödiga upplysningar må af Utskott begäras eller meddelas, och Deputerade från eller till ett Utskott ej heller kunna, i slikt fall, mäta deras antal mot någon annan bestämd personal, nödgas'Utskottet undandraga sig pröfningen af dessa för dess förslag nästan främmande ämnen.
Bonde-Ståndets yrkande, vid 5:te förslags-punkten, att Ståndens sammanträde på ett rum, lill gemensam öfverläggning, måtte bero af Tre Stånds samtycke, skulle, om det gillades, verka derhän, att Tre
Stånd beslöto öfver det Fjerdes fria vilja i ett mål, hvarom Grundlagen icke stadgar något förbindande, och der således hvarje
Stånd måste ega sitt veto.
Conslitutions-Utskottet hyser dock den öfyertj^gelse, alt Bonde-Ståndet, af aktning för Medslåndens rätt och ömtåligt äfven om dess egen, skall, vid nogare eflersinning, frångå anmärkningen.
Emedlertid får, under hänsigt jemväl till Ridd. och Adelns anmärkningar, Utskottet tillstyrka, att, såframt ej Utskottets af Preste-Ståndet understödda partiela förslag, efter frånträdande af olika meningar, samfält godkännes, votering må anställas öfver följande proposition: B. ”Den, som gillar det i 5:te punkten af Constitutions-Utskottets förslag uppgifna tillägg vid 46 §.
Riksdags-Ordningen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner
Nej, komma samma punkt och tillägg alt från förslaget utgå.”
Med hänseende till 6:te förslags-punkten, hemställer vördsamligen Constilutions-Utskottet, alt Bonde-Ståndet behagade efter Med-Stånden sig foga, men får, för motsatt fall, föreslå nedanstående omröstnings-proposition: C. ”Den, som gillar det af Constitutions-Utskottet, under 6:te punkten, i 1 Mom. 49 §•
Riksdags-Ordningen föreslagna tillägg, oförändradt, röste Ja;’ ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner Nej, anlages den af Bonde-Ståndet yrkade redaction.” Constitutions- Utskottets Memorial N:o yp. 7 Likaledes tillstyrker Constitutions-Utskottet, i fråga om 8:de punkten, Bonde-Ståndet att med de öfriga Stånden sig förena, men bör ej underlåta att, för vidrig händelse, uppgifva denna voterings-proposition: D. ”Den, sorn gillar det af Constitutions-Utsköttet föreslagna tillägg vid 5.i §.
Riksdags-Ordningen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner Nej, anses detta i 8:de punkten intagne tillägg böra ur förslaget uteslutas.” Ytterligare öfverlemnar Constitutions-Utskottet till Borgare-Ståndets närmare ornpröfning, huruvida det ej täcktes, lämpande sig efter Med-Stånden, godkänna g:de förslags-punkten, innefattande ett tillägg vid 5g §.
Riksdags-Ordningen, eller ett i:sta Mom. deraf.
Uteblifver dock en slik samman jemkning, torde omröstning komma att anställas öfver följande proposition: E. ”Den, som gillar det af Constitutions-Utskottet, under g:de punkten, föreslagna i:a Mom. i 5g §. Riksdags-Ordningen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner
Nej, utgår samma moment ur förslaget.
Vidkommande åter Ridd. och Adelns anmärkningar vid i3:de förslags-punkten, tillstyrker vördsamligen Constitutions-Utskottet de öfriga Riks-Stånden alt härutinnan instämma, endast med den ordjemkning, som föranledes deraf, att redactions-förslaget under 2:dra punkten eller vid 27 §.
Riksdags-Ordningen lemnats af samtliga Stånden oanmärkt; hvadan 109 §.
Regerings-Formen skulle börja sålunda: _/ . ”Ej må Riksdag — — — från dagenj dä den ä Riks-Salen öppnad blifvit m. m.” samt 80 §.
Riksdags-Ordningen: ”Riksdag må ej — — —från dagen, då den å Riks-Salen öppnad blifvit 8 Comtitutions- Utskottets Memorial N:o ds. Hvad slutligen beträffar Preste-Ståndets framställning angående förändring och tillägg i 3_9 §.
Riksdags-Ordningen, för bestämmandet af rättigheten att i Utskott föra ordet, kan Constitutions-Utskottet ej till behandling upptaga samma framställning, såsom utgörande ett alldeles nytt förslag, hvilket dessutom ej erbjuder någon möjlighet af sammanjemkning med öfriga Riks-Ståndens meningar, enär sådana ej finnas utsagda.
Stockholm d. i5 Nov. 1834* N:o 60.
Antom till Exp.-Utsk. d. 24 Nor.
Memorial till Bor gare-Ståndet, angående dess återremiss på Mern.
N:o 42 > med föreslaget tillägg i 99 §.
För besvarande af Borgare-Ståndets återremiss på Mern.
N:o 42, nied den, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att Constitutions-Utskottets i samma Mern. framställda förslag till Justitiae-Ombudsmannens berättigande, genom ett tillägg vid 99 §.
Regerings-Formen, att bevista Riks-Ståndens Plena— ogillas J får Utskottet vördsandigen anmäla, alt denna anmärkning, som åsyftar det, för öfrigt redan af Tre Riks-Stånd till grundlagsenlig behandling godkända förslagets omedelbara förkastande, ej kan, emot 56 och 81 §§. Regerings-Formen, af Utskottet, till grund för någon jemknings-ålgärd, upptagas.
Stockholm d. i5 Nov. 1834- N:o 61.
Antom till Exp.-Utsk. d. 24 Nov.
Memorial, angående Bonde-Ståndets återremiss på Mern.
N:o 43, med föreslaget tillägg nid 38 §.
Från Bonde-Ståndet har, genom Protocolls-Utdrag för den 16 nasti. Oct., Constitutions-Utskottets Mern.
N:o 43, innefattande ett föreslaget tillägg vid 38 §.
Riksdags-Ordningen blifvit återförvisadt, med den såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att, i Utskottets förslag, orden: ”minst Två Tredjedelar” böra ändras till: minst Fem Sjettedelar. ” Då Conitiittiitifis- Utskottets Memorial N:o 62, 6$.
9 Då emedlertid Ridd. och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden, under den 16, a3 och 27 i förra månaden, ofvannämnda förslag till grundlagsenlig hehandling godkännl, får Consliiulions-Utskollet vördsamiigen hemställa, 0111 icke Bonde-Ståndet behagade härutinnan efter Med-Stånden destohellre sig föga, som ett minimum af Fern Sjetledelar val är, i jemnt tal, ti 1 iämpligt för Constitnlions-Utskoltet, men icke så för det af Trettiosex Ledamöter bestående Banco-Utskottet.
I annat fall torde omröstning, lill skiljaktighetens afgörande, böra anställas öfver en så lydande proposition: ”Den, sorn vill, alt, enligt-Constituiions-LTlskoltets förslag till ändring i 38 §.
Riksdägs-Ordningeny orden: t’minst Tvä.
Tredjedelar” der skola införas eller bibehållas, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner
Nej, komma dessa ord att utbytas mot "minst Fem Sjettedel ar.” Slockholm den i5 Nov. 1834- N:o 62.
Ankom till Exp.^Utsk. cL 24 Nov* Memorial till Preste-Ståndet, omi dess yttrande i frågan om behörigt
Utskott för upptagande af motioner angående 11 iksdagens prorogation.
Sedan, med anledning af Conslitulions-Utskottels Mern.
N:o 44» Ridd. och Adeln, i stöd af 2' Mora. 34 §• Riksdags-Ordningen, till detta Utskott remitterat de väckta, från Borgare- och Bonde-Stånden till Allm.
Besvärsoch Oeconomie-Ulskoltet hänvisade motioner om Riksdagens prorogation, men Preste-Ståndet ännu icke yttrat sjg, under hvilket Utskott det anser målet höra, får Constitutions-Utskottet vördsamiigen utbedja sig ett sådant bestämdt yttrande, på det, i händelse Preste-Ståndet ej skulle, genom biträdande af Borgare-och Bonde-Ståndens mening, bereda Tre Stånds pluralitet, Utskottet mätte komma i tillfälle att, enligt 3 Morn. 44 §•
'Riksdags-Ördningen, utlåta sig öfver formen för ofvannämnde motioners behandling.
Stockholm den i5 Nov. i834- N:o G3.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 24 Nov.
Memorial till Ridd. och Adeln samt Bor gare-Stan det, i anledning af deras återr emis ser på Memorialet N:o 46.
Emot Constitutions-Utskottets Mern.
N:o 46» med föreslaget tillägg vid 7Z §. Riksdags-Ordningen, i fråga om Förstärkta Utskotts, Nämnders och Bihang till R.
Brot. 1834- 3'dfe Samt. ut.-de Hiijlet. a IO Cons tittitions- Utskottets Memorial N:o 64.