Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksens Ständers underdåniga anhållan, icke allenast gtt, då den 3:dje-del af Söderhamns Donations-jord, hvilken före GevarsFactoriets flyttning till Eskilstuna eller Carl Gustafs Stad, varit emellan Factoriets Betjening och arbetare, i så kallade Roteskiften, fördelad, blifvit för Kronans räkning på Arrende-Auction utbjuden, och af Staden inropad, Kongl. Maj:t täcktes, med afseende å Stadens Borgerskaps tryckande belägenhet, bevilja afskrifning å den årliga arrendesummans erläggande till Statsverket; utan också att Kongl, Majit ville tillåta, det alla dessa Roteskifien, vid innehafvarnes afgång, eller arrendetidens tlut, måtte återgå till Stadens fria disposition.
Föredr. den 28 October 18I7, sedan Krigs-och Kanunar-Collegierne samt StatsContoiret deras utlåtanden i unuerdåoighet afgifvit; och fann Kongl. Maj:t skäligt, att jfustitiaOmbudm.
EmbetsBerättelser. 367 den af Riksens Rfänder i ofvanberörde måtto gjorde underdåniga anhållan i Nå* bifalla, med det vilkor, att, om i en framtid, Factoriet skulle till Söderhamn återflyttas, förenämnde 3:cijede 1 af Stadens jord, då må, såsom tillförene, emellan Factoriets Betjening och arbetare fördelas.
Ij:o.
Riksens Ständers underdåniga anhållan , att Kongl. Maj:t ville i Nåder vidtaga en sådan författning hvarigenom Inqvarteringsgifvare måtte blifva fullt ersatte för det underhåll , de lemna tågande Trupper, och betalningen, efter Markegångspris beräknad, utfalla.
Föredr. den 27 Augusti 1816, sedan Krigs- och Kammar Collegierne samt StatsContoiret sig i underdånighet utlåtit; och täcktes Kongl. Maj.-t, under sistnämnde dag, Allmän Kungörelse, angående ersättning för underhåll åt tågande Trupper, i Nåder utfärda; Vid hvilket förhållande den af Bonde-Ståndet särskildt i underdånighet väckta och likaledes anmälda fråga om förhöjning i ersättningen från 8 till 16 skill, för underhåll till Manskapet och i proportion för det till Befälet, icke fordrade någon vidare åtgärd. 12:0.
Riksens Ständers underdåniga framställning, af de olägenheter, hvaraf landet betungas genom Båtsmans-transporterne från och till Carlscrona.
Ac'en öfverlemnad till Inrikes-Civil-Expeditionens föredragning. 13:0.
Ständers underdåniga anhållan, att någon lindring uti Båtsmans-Roterings 368 JékxticeOmbuäsm.
EmbetsBerättelser. besväret inom Blekinge Fän, måtte varda vederbörande i Nåder förunnad.
Remi», till Krigs och KammarCoIlegierme samt Stats-Contoiret, som agde att deras underdåniga utlåtanden öfver frågan afgifva. 14:0.
Riksens Ständers underd. anhållan, attt Kongl. Maj» vid framdeles blifvande vacancer af Soldat-Rotar, täcktes ålägga Fandshöfdingar och Regements-Chefer, att, med utväljande af de Rotar, hvilka vacanceförmåner kunde tillkomma, både iakttaga jemnhet i fördelningen deraf, och fästa efseende vid locala och andra omständigheter.
Föredr. d. 28 Oct. 1817, sedan Krigs» och KamtnarCollegierne, efter samtlige Fandshöfdingars och Regements Chefers hörande , sig L målet utlåtit; och, som afgiften för de inom Regementerne tillåtne vacancer är anslagen till lonlöse Officerares aflöning, Musikens underhåll m. m., och det således bör bero af Regements-Chefen , att, på sätt han för Regementet förmånligast finnér, reglera med Rotehallarne om de nummer, som skola hållas vacante; alltså, och då dessutom anmäldt blifvit, att den föreslagna jemnheten, så vidt möjligt och med omständigheter varit förenligt, är vorden iakttagen; fann Kongl.
Majit något vidare allmänt stadgande i ämnet icke vara af nöden. 15:0.
Riksens Ständers underdånigs Skrifvelse, med svar i anledning af Kongl. Majtts
Propesition rörande sättet att genom 'förändrings - fjfuttitiaOmbudsm.
Embets Berättelser.
36g gar och besparingar innom förra Staterne , reglera försvarsväsendet, på sätt tid och omständigheter påkalla* Föredr. den 12 December IS15, sedan Stats Contoiret sig utlåtit» och hafva under sistnämnde dag Aflönings-och UnderhållsStater i Nåder utfärdade blifvit; Äfvensom Kongl. Maj:l, under den 23 Januarii 1816, fastställt grunderne för deltagandet i det understöd, Riksens Ständer anslagit till fond för Expectance - löner. 16:0
Bondeståndets underdåniga anhållan om befrielse för Rusthållare från skyldigheten, att reparera eller ersätta Beklädnads- eller häst-i munderings-persedlar , hvilka under Fälttåg skadas eller förkomma.
Föredr. den 20 Februarii 1817, sedan Krigskollegium underdånigt utlåtande afgifvit; och, som Rusthållarne emot åtnjutande af de förmåner, hvilka vid Indelda Cavalleriets inrättning dem beviljades , äro skyldige att. så väl i krig sorn i fre1, hålla Kongl. Maj.t och Kronan tillhanda häst och karl, fullt utredde och med mönstergilde persedlar försedde, så fann Kongl, Nlaj:t icke skäl, att Ståndets underdåniga anhållan i Nåder bifalla. 1710.
Bonde Ståndets underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes utfäida en alh män uppmaning, att hvarje Socken ville utbetala till dess Beväringskarlar en viss summa vid deras uppbrott i Fält, eller när de till Exer Bihang till Riks-St.
Pr»t. l^l-jech ISlS. ZtdraSaml.Ntr 47,48» 370 JustitiaOmbudsm.
EmbetsBerdtteUtr. citie-möten och andra mindre Commenderingar uppbådas.
Föredr. den i2 Mars 1816; och, som ändamålet med allmänna Beväringsmanskapets inrättning är, att bereda Fädernesland det tillgång på nitiske och tappre försvarare, som för bevarandet af dess sjelfständighet och ära, samt af känsla för pligt, hafva lif och blod osparda, men icke att pålägga Bikels samtlige Innebyggare några nya utgifter ; så kunde Kongl. Maj:t till Ståndets anhållan icke i Nåder samtycka. 18:0, » Biksens Ständers underdåniga anhållan} att någon allmän författning måtte utfärdas , till rättelse, huru upphandlingar för Kronans räkning verkställas må.
Föredr. den 37 Febr. 1816, sedan Krigs Collegium och Förvaltningen af SjöÄrenderne sig utlåtit; och, som de, föt vederbörande Verk utfärdade Instructioner och Beglementen innehålla fullständiga föreskrifter örn hvad i berörde afseende och till bevarande så väl af Kronans, som enskildas rätt, iakttagas bör; så fann Kongl. Maj:t icke skäl att något härutinnan vidare i Nåder förordna; dock ville Kongl. Majit hafva vederbörande förständigad, att, då förseglade anbud till fullgörande af lefveranser infordras, jemte det allmän auction förrättad vaider, anbuden må öppnas, så snart auctionen upphört, samt att desse sålunda öppnade anbud, och inga andra, sedermera inlemnade, måkomma i concurrenee med auetions-inropen.
Justitia Ombudtm.
EmbetsBerdtteUer, 371 19:0.
Riksens Ständers underdåniga anhållan, att alla anspråk på den så kallade Tulleller Garnisons-ved, hvilken för Commendan* terncs räkning i Rikets Fästningar och Casteller affordras allmogen, som har ved att föryttra, måtte försvinna, och Commendantetne i Stället tillgodonjuta någon skälig ersättning.
Föredr. den 9 Januari 1816, sedan Krigs Collegium häröfver i underdånighet sig utlåtit; och, ehuru Kongl, Maj;t fann ifrågavarande vedindtägt mindre lämplig och för allmogen besvärlig, likväl, och då den vöre grundad på författningar eller gammal häfd, och utgjorde till fyllande af vedbrands- och Iysnings-behof i Corps de Garder, vakter och arrestänt-rum , m. m - en inkomst, till ersättning hvaraf några medel ej blifvit anslagne; så kunde Kongl, Maj;t icke för närvarande till Riksens Ständers anhållan samtycka, I följd af hvilket Nådiga Beslut
Bondeståndets särskilda och sistnämnde dag 1 underdånighet anmälda ansökning om afskaffaride af ifrågavarande Vedintägt komtne att förfalla, soto Riksens
Ständers underdåniga hemställan, att, sedan, enligt Ständernes vid I8ist års Riksdag, yttrade önskan, Kongl, Maj;t i Nåder anbefallt Landshöfdingarne i de Län, der Infanteri-Regementen äro inroterade, att söka befordra frivilliga öfverenskommelser emellan Stam- och Hjelprotarne om utgörandet af så kallade planpenningar och skyldigheter för sistnämnde Rotar, att med Stam-Rotarne deltaga uti anskaffande af Torp, mulbete , vedbrand eski 372 justitia Ombuåsm, Embets'Berättelser. gjjrdslefång, It Soldaten, på det sätt, att ersättningen till stamroten skulle i Spannemål och andra varor bestämmas, m. m., Kongl.
Maj;t täcktes ett närmare förordnande i detta ämne meddela, hvarvid endast Indelnings-verket och Kneckte-Contracten borde tjena till grund, och ersättning ej fastställas i annat, än spannemal eller deremot svarande penningar efter Länets markegång, samt att till följd häraf i de orter, der stamrotarne enligt Knéckte-Contracien äro till någon vedergällning af hjelprotarne berättigade , denna ersättning matte utgå till samma belopp, som Kneckte-Contrakten och Tndelnings-Verket utstaka, förvandladt i så mycket spannemal, hälften råg och hälften korn, som efter det årets markegång, då hvarje Regementes Kneckte-Confract upprättades, belöper, emot de i Coctractet utsatte penningar , men deremot de stamrotar, med hvilka ett särskildt förhållande inträffade, icke af någon så beskaffad ersättning i åtnjutande komma ; äfvensom , att den jordrymd, hvilken tilläfventyrs, utöfver hvad Kneckte Contracten utsätta, vid Soldatetorpen befunnes , åter kunde utlagd varda.
Föredr. d. 28 Oct. 18I7, sedan Krigsoch Kainmar-Gollegierne, efter det Landshöfdingarne hörde hlifvit, sig i ämnet utlåtit ; hvarefter, och med anledning af inkotnne upplysningar, Kongl.
Majit förord» nät, som föijer:
Då redan under loppet af 1813, en öfverenskommelse emellan Stam- och Hjelprotarne i Westerås Län om ersättningens utgörande for torp-jord, m. m., blifvit af - Justitia?
EmbrtsBerättelser, slutad , och af Kongl.
Majit den 4 October samma år fastställd, samt Rotehållarne i Orebro .Län, jemväl öfverenskornmit om en sådan ersättning, och beloppet deraf i spannemål bestämt, så fann Kongl. Majit dervid, i afseende på de inom desse
Län förlagde delar af Westmanlands och Neri' kes Regementen böra förblifva.
Uti Vermlands
Län eller vid Wermlands Regemente och den öfriga delen af Nerikes Regemente, hafva, ehuru KneckteContracten icke innehålla något bestämdt stadgande om soldattorps anläggning, utan endast att soldaten, antingen skall med uthus och stuga förses eller hos Rotebonde» på gården inrymmas och derjemte erhålla visst i spannemål och matvaror årligen, likväl torp med ägor under tidernes lopp blifvit anlagde och öfverenskommelser för 3 års tid, eller till 1815 års slut, Rotehållarne emellan träffade om utrotarnes ersättnir. gs-skyldighet till starnrotarne ; och skulle fördenskull, derest ej någon allmän förening om fullgörandet af denna skyldighet vore ingången och af Landshöfdingen gillad, de Rotehållare, hvilkas nummer ä10 ired soldattorp och dertill hörande jord försedde, sammankallas, för att bestämma den afgift, som af delägarne i Roten borde erläggas till den, å hvars ägor Soldatr torpet är befintligt.
Som Kneckte-Contracten för Skaraborgs, Westgötha-Dahls och Elfsborgs Regement ten ej medgifva något vederlag för soldat - Justim Ombudsm.
EmbeteBerättelser. torpet, samt vid Helsinge, Hahl ech Jemtlands Regementen inga hjelprotar finnas, och; vid Westerbottens
Regemente soldattorpen äro antingen på allmänning eller ock på Rotens samfällda mark upptagne , så kunde någon ersättning icke heller stamrotärne vid desse Regementen tillerkännas.
"Vidare, och då genom ett den a o
September 17B3 stadfästadt Contract för Bo. lius Häns Regementes Norra Bataljon stadgadt är, att den Rotehållare, å hvars ägor soldattorpet finnes, skall, efter öfverenskommelse, eller behörig undersökning, undfå ersättning af med-interessenteme, samt ehuru något Knekte-Contract för Regementets Södra Bataljon ej blifvit upprättadt, Kongl.
Maj;t likväl under den 24 Februarii 1794 foreskrifvit, huru soldaierne vid gamma Bataljon skulle med torp förses, och Lanshöfdingen den I Junii 1807, fastställt gTunderne för bestämmandet af utrotarnes ersättning till Stamroten ; så lät Kongl.
Majit vid desse förordnanden i Nåder bero.
Ständers förslag till plan-pen* pingarnes utgörande, fann Kongl. Majit Jeunna till verkställighet bringas, endast vid Upplands och Södermanlands Regementen, Första I.if-Grenadier-Regementet, Jönköpings, Kronobergs och Calmare Regementen, hvilkas Knekte-Contract funnits öfverensstämma, ej allenast deruti, att till Knekte-torpet skola, utom husen, finnas en kåltäppa, ett spannland eller ett halft ZfustiticzOmbudsm.
EmbetsBerdttelser. tunneland åker, hälften till livart års utsäde, samt äng till 2 sornmarlass liö, men i Östergöthland 1 * lass årligen ; utan ock deri, att det hemman i Boten, på hvars ägor soldattorpet, med ofvannämnde lägenheter ligger, skall af sina Bote-interessenter erhålla 3 Daler Kopparmynt, eller En Daler Silfvermynt, samt i Östergöthland 6 mark Silfvermynt om året, i vederlag, likväl med förbehåll inom Stockholms, Upsala och Nyköpings Kän, att, så vida en del hemman, der Knektestugan är uppbygd, består af bättre och märkeligare förmåner, något vederlag for torpet ej äger rum, och derjemte i Nyköpings .Län, att, om ett helt och ett halft hemman stå tillsammans i Boten, det hela icke heller åtnjuter något vederlag.
Enär Kongl. Majrt ansåg de vid indelningen i planpenningar föreskrift ne Tre Daler i det närmaste svara mot Tio och 2 tredjedels kappar Spannemål ; så förordnades, att med förenämnde Regementets planpenningar, i den händelse de, enligt Knekte-Contracten utgå böra, eller behörige öfverenskommelser till ett annat förhållande ej föranleda, skola af hjelpeller utrotarne samfälldt, och i mon af deras andel i Boten , till Stamroten erläggas med Tio och två tredjedels kappar säd, hälften Båg och hälften Korn, eller med penningar, efter markegången, men i Öster, göthland endast jmed hälften deraf, eller jjy kappar Spannemål.
Slutligen, och sorn en rubbning uti de 37 6 yiutitiaOmliitdsM.
EmbetsBeniitelser. emellan Boten och Soldaten möjligen £fräf. fade ofverenskommelser eller afhandlingar kunde derigenom beredas att den vid soldattorpen, utöfver hvad Knekte Contracten utsätta) till äfventyrs befintlige jord blefve Ster utlagd, fann Kongl. Maj:t icke skäl , att hvad Ständerne i denna del hemställt, i leader bifalla. 2 1.o. Riksens Ständers underdånigaSkrifvelse, med anhållan örn jemkning i Extra-Roteringen.
Föredr. den 27 Februarii 1816, och fcfverlemnad till Krigs- och Kammar-Collegierne, som anbefalldes, att, med ledning af de grunder , hvilka af Skånska Roteringsverket kunde vara att hemta , afgifva underdånigt utlåtande, jemte project till förnyad Instruction för Koterings förrättningar till beredande af den önskade jemnk» ningen. 22:0.
Riksens Ständers underdåniga fram» Ställning rörande liqviden om de i och för sednaste krig uppkomne skulder.
Med anledning häraf och i öfverensstämmelse med de grunder för i fråga varan» de liqvid, Riksens Ständer före.dagit och Kongl. Maj:t stadfästat, täcktes Kongl. Majit under den 19 September 1815, låta utfärda Nådiga Ordres, ej mindre i afseende på öfverlemnandet till Krigs-Committéen af de medel , som till dessa skulders betalning lomme att utgå , än på fördelningen deraf till särskilda föremål, och hvad i öfrigt för JustitiaOmbudsm.
EmbetsBeråttetser, den del, som med invisningar gäldas borde, kunde vara alt iakttaga. 23:0.
Ständers underdåniga anhållan, det Nådig befallning utfärdas malte, att för hädanefier upprättande redogörelser afKrigsfonds-medel, den vid f. d. Krigs-Departementets 3:dje Division , sedermera kallad Krigsförvaltningen, och Committéen till utredande af Krigsförvahnings-Arenderne, jemte den vid Westra Arméens Högra Flygels Commissäriat, följde method måtte, till vinnands af enhet och ordning, antagas vid alla särskilda förvaltningar, som för Krigskostnader redovisa.
Föredr. den 28 November 1815, då Kongl. Maj:t med Nådigt bifall till Riksens Ständers förberörde anhållan, täcktes förständiga KarnmarRätten , att lemna KrigsCom mitten fullständig kännedom om förenämnde RedogoralteMethod; åliggande Cornmitten, icke allenast besörja , att , derest någon skilnad emellan samma Method och den , Committen för sina Räkenskapers formerande följt, förefunnes, den sednare då, så vidt möjligt vöre, bragtes tili öfverensstämmelse med den förra , utan också att det anbefallda Redovisnings-sättet , underlydande Commissariat till iakttagande meddela. 24:0.
Prest eStåndets underdåniga anhållan , att inga Tåg och Marcher under fredstider, må få anställas på Sön- och Högtids-dagar, åtminstone icke förr, än Gudstjensten blifvit slutad, i den Församling genom hvilken Trupperne skulle färdas. 378 kr tias Ombtidsm.
Föredr. den 23 Januarii 1816; och täcktes Kongl.
Maj:t i Nåder tillåta > att sådane Tåg och Marcher, hvilka ej fordra serdeles skyndsamhet, icke må genom nå* gon Socken anställas förrän Gudstjensten derstädes blifvit slutad, men att de så mycket heldre böra derefter fortsättas, som ett uppehåll den öfriga delen af dagen skulle bereda Staten kostnad och Allma* gen olägenheter. 2|>;o.
.Riesens
Ständers underdåniga hemställan : att genom Cornmitterades för SaltpetterÄrenderne försorg, den brist på Saltpeter, som i det ena Fänet kunde sig yppa, måtte med det andras öfverflödiga tillgång på denna vara ersättas, emot bestämd betalning, hvilken skulle på en gång med KronoUtskylderne debiteras och indrifvas, samt såmedelst de hemmansägare, som icke hunnit med egen tillverkning afbörda sin Salpetergärd, erhålla nödigt anstånd dermed och en oskälig stegring af priset förekomraas : att så väl närmare föreskrifter mätte meddelas om den lefvererade Saltpeterns pröfning, och hvad, i fall stridighet om Saitpeterns duglighet uppkommer, iakttagas bör, som ock en viss rabatt utstakas å lefverantsbeloppet för den Saltpeter, hvilken, såsom gjuten, lefvereras: att SaltpeterSjuderiStyresmännen vid strängt ansvar varder förbudet , uppköpa och lefverera Saltpeter; samt slutligen att Kongl, Maj:t täckes forordna, om och huruvida af Kronans RecognitionsSkogar i Gefleborgs
Fän finge tagas bränsle till Saltpeier*kokning vid de så kallade Fäbodarne.
JustitiaOmbudsm.
EmbetsBerdttelser, 37g Föredrogs den 31 October 1815, sedan Committerade för SaltpeterArendeme utlåtande deröfver afgifvit ; Och beträffande lösningspriset för Saltpetern , så ansåg Kongl. Maj:t , att detta pris till vidare icke borde bestämmas sä lågt , att deraf en menlig verkan på sjelfva SaltpeterNäringens uppkomst kunde vara att befara, hvarjemte, och då genom 10 §. uti Kongl. Majrts den 6 Junii samma år utfärdade Instruction för SahpeterSjuderiTjenstmännen , är vordet stadgadt, att Styresmännen ej finge befatta sig med försäljning af annan Saltpeter, än den de vid egen anläggning sjelfve bevisligen tillverkat, Kongl.
Majit fann frågan om förbud ^häremot förfalla, äfvensom i afseende på förslaget om Veds erhållande från RecognitionsSkogarne i Gefleborgs Län, till Saltpeter-kokning vid dervarande Fäbodar, Landshöfdingen anbefalldes, att, sedan vederbörande hörde blifvit, med sitt utlåtande h äröfver inkomma.
De öfrige af Riksens Ständer framställde omständigheter, rörande Salipeters pröfning m. m. äro afgjordé den 2 G November 1816 genom Kongl. Majits Nådiga Reglemente för Uppbörden af SaltpeterSkatten; och har Kongl, Majit så väl under nyssnämnde dag, sorn genom Circulai» reBref af den 28 October 1817 tillåtit, att hemmansägare, sorn ej kunnat SaltpeterSkatten in natura utgöra, derföre finge er* lägga en bestämd lösen , och att de åter, 3So ^fustiticsOmbudsm.
EmhetsBerdtteher. sorn tillredt
Silf peter utöfver deras egen gärd, malte densamma till Kronan för ena» handa betalning få afyttra 26:0.
PresteStåndets underdåniga anhållan, att Kongl. Maj;ts Stadgande af den Io Januarii 18 14, hvarigenom ynglingars antagande till Båtsmän, innan de ännu begått Herrans Heliga Nattvard, blifvit tillåtet, måtte till kraft och verkan upphöra.
Föredr. den 9 Jan. 1816, sedan Förvaltningen af SjöArenderne hörd blifvit; och täcktes Kongl. Maj:t, med bifall till Ståndets anhållan, i Nåder förordna, alt såda. ne förut gällande Författningar, hvilkas tillämpning genom detta stadgande upphörn de, skalle hädanefter, både i krig och fred, utan all rubbning, noga efterlefvas. 27:0.
Riksens Ständers Underdåniga hemställan , om sådane måls upptagande vid HäradsRätt, hvilka angå underlåten väglagning, eller försummad Kronoskjuts.
Acten öfverlemnad till Inrikes CivilExpeditionen. 28:0.
Ständers underdåniga Skrifvelse med hemställan att sådane åtgärder xnåtte vidtagas, hvarigenom ej mindre de redan i Carlscrona och Norrköping anlagde Correotions- och Arbets
Hus varda utvidgade, än en jny sådan Inrättning i Gefle, för norra delen af Riket, organiserad.
Skrifvelse)! i underdånighet föredragen d. lo Junii 1817, i hvad den tillhörde JustiticeOmbudsm.
Embet:Berättelser. '*381 Krigs Expeditionens handläggning, eller beträffande Arbetsinrättningen i Carlscro-> na.
Och, som Kongl. Maj:t, med kännedom af denna Inrättnings otillräcklighet för ändamålet, funnit skäligt, att låia anlägga en Arbetsinrättning i Wadstena, der nödige rum uti förra KrigsrnanshusByggnaderne blifvit inredde för en början till inrymmande af 3000 Arbetskarlar, så täcktes Kongl- Maj:t nu i Nåder uppdraga åt .Landshöfdingen i Östergöthlands
Län, under hvilkens inseende Inrättningen ställdes , att ej allenast med project till Organisation och Styrelse deraf inkomma, utan också att tjenlige personer till Commendant oell Redogörare dervid i underdånighet föreslå.
Stockholm dnn 22 November 1817.
B- C. QVIDING.
Afskriftens likhet med Originalet intygar: J. AI.
Stjernstolpe.
Secret. och Registrator.
Uppgift pä Riksens Ständers, vid sistlidne Urtima Riksdag, fattade Be slut och gjorda Hemställningar, som vunnit Kongl. Maj:ts
Nådiga åtgärd genom dess Handels- och FinansExpedition.
Anmälda den lo JWaji 1815. i:o. Rikets Ständars underdåniga Skrifvelse), 38a gusthia?
EmbetrBerdttelser. angående eftergift och afskifning af denåri8l2 Särna Sockneboer ålagde Bevillning.
Detta Beslut i Nåder forständigadt KarnmarCollegium och StatsContoiret, samt Konungens Befallningshafvande i Fahlu
Dan till behörig efterrättelse. 2:0.
Angående omkostnaderna i och för då påstående Riksdag.
StatsContoiret i Nåder anbefalldt, att, så länge Riksdagen komme att fortfara, månadtligen i RiksgäldsConloiret requirera den af Rikets Ständer för ändamålet anslagna Summa af 30,000 R:dr. 3:0.
Om Arfvoden och Tractamenten åt RiksStåndens och Utskoitens Secreterare och Cancellister. 4:0.
Rörande tryckningen af RiksStåndens Protocoll, med dertill hörande Bihang.
UtbetalningsOrdres vederbörande i Nåder meddelade.
Den 24 Maji: 5:0.
Om erkännande af Ministrarne JP«y. rons och Lagerswårds samt Sederholmska Arfvingarnes fordringa* hos Kongl. Maj:t och Kronan.
Rikets Ständers Förslag i Nåder gilladt och den för bestämmande af Sederholrnska Arfvingarnes fordran nödiga granskning , uppdragen åt en, till behandling af dessa ärenden, förut i Nåder nedsatt Cornmittee j Dess afgifne Bdtänkande föredraget den 19 Februarii 1817, och i Nåder gilladt.
SfustiticeOmhiasm.
EmbetsBeråttelser. 383 6:0.
Om eftergift af den i PostDirec teuren Lidiins Sterhus yppade Balance af 1000 R:dr Banco.
Beslutet vederbörande till efterrättelse förständigadt. 7:0.
Om användande af den till in dragning ställda behaglig Tids- och Förlänings.
Spannmålen.
Bemitterad till StatsBeredningen och med dess yttrande den 18 September öfverlemnaad till Ecclesiastique-Expeditionen. 8‘o, Om anläggande af en ny Lands väg från ElfveDahls Socken i ÖsterDalarne, förbi Särna, till Rörås Kopparverk.
Remitterad till Committerade för Väganläggningen i de Norra Provincerna, vid föredragningen af hvilkas underdåniga utlåtande, Kongl. Maj:t den 21 Junii i Nåder beslöt , att ifrågavarande vägbrytning , såsom förbunden med betydliga kostnader och svårigheter , i jemförelse med den till utförande redan företagna, skulle till framtiden uppskjutas. g:o.
Om vidtagande af mått och steg till bestämmande af Glas- och Porcellaines Förares, samt SmidesFörsäljares Handels-rättigheter.
Bemitterad till CommerceCollegium.
Den 2 8 Junii - 10:0.
Om medel till tryckning af Registret öfver Bihanget till 181 o och 18 12 årens Urtima Riksdagars Protocoll.
Stats-Contoiret i Nåder anbefaldt, att|för* 384 fjfustiticeOmbudm.
EmbetsBerättelser. skottsvis bestrida utgiften, emot ersättning af inflytande Prenumerations- och FörsäljningsMedel. lisö.
Angående den af Invånarne i NorrvikensFögderi af Bohus
Län, gjorda anhållan , att få lefverera KronoTiondeSpannrnålen i Strömstad.
Remitterad till Allmänna MagazinsDirectionen. 12:0.
Om ersättning af Skjuts och Tractamente åt Ledamöterna uti CompromissRätter i BevillningsMål.