Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Forsta kammaren uppstod rid foredragningen af forsta punk- ken, ang %ende andringar i vissa delar af Gifterm$lsbalken, en liingre debatt, sorn ijppnades a£ reservanten, herr figer, med ett vidlyftigt anfijrande.
Han erinrade om riksdagens skrifvelse i frigan &amp; r 1884, .men ville fritaga riksdagen frgn att efter sQ l&amp;ng tid bebijfva biira .konsekvenserna af denna skrifvelse.
Han angaf motiven for sin reservation och vande sig d % forst mot de foreslagna inskranknin- garna i mannens mUsmansratt, hvilka han motsatte sig a£ s % viil praktiska som teoretiska skiil.
Not upphafvandet a£ mannens mills- manskap anforde talaren en del afskrackande exempel frtn Amerika, hvilka omtalas i en af justitierddet Olivecrona utgifven juridisk shrift. ")
Han klandrade vidare fiirslagets brist p % principiell enhet, sarskildt betraffande bestamelsen att fastighet i stad skulle h h - foras till den egenddm, som icke inglr i den andra mskens gifto- ratt, d i han snsbge, att, skulle man s l l in p&amp; denna viig, vore intet skid att stanna vid en halfmesyr.
For att vara konsekvent b o d e man utstracka besthmelsen Cfven till losegendorn, dB ju i sjtilfva verket skilnaden mellan fast och 10s egendom blifvit utjamnad genom bruket att sHtta egendomar och hus pb aktier.
Om hustrun finge fri forvaltning ofver sin egendom, skulle ' daraf sakerligen uppstb hogst beklagliga f oljder for familjen.
For sin del onskade h m fullstandig egendomsgemenskap med bibehgl- lande af mannens mdlsmanskap, men ban ville giirna p i zlndra viigar an de foreslngnrt soka skydda hwtruns formogenhet.
Talaren slu- tade med en varning mot de moderna idiierna, att det vore fijr trkngt for kvinnan att endast para sig)) mellan vaggan och slefvenw.
Under det den forste talaren kritiserat fiirslaget ur fornam- ligast juridisk synpunkt, framhollo de talare, som sedermera under s) Utgifven p i l858talet.
debattens iopp npptriid&amp; mot detsamrna, hufnodsnlzligen de mora liska viidor det anstigs skola medfora.
- Herr Iiirdebeck motive- rade sitt afslag i B den grand, att forslaget slrulle v5icka split och osiimjn.
I3nn framhbll, att afven den ideella synpunlrten b o d e Iromma till sin riitt och att, dB iiktenskapet ej finge betraktas soiu .ett bolag, borde lagstiftaren gora rnotstind mot vissa strtirnningar, som arbetades fram, han vggade saga, pii Ironstlade vagar.
~ n n u ifrigare forsvarades den qamla .iitergt~ngsstiindpunkten nf herrar Bodhe och Fehvman, af hvilka den forre ansBg, att in- skrankningen af mannens milsmansratt innebure ett afsteg frgn den kogre lag, son1 giiller Hktenslrapet, och att forslaget skulle ined Ironsekvensens nmkt leda till det fullstiindiga npphiifvandet af detta mBlsinanslx~p, hvillzet skulle verlca som en soderspriingande kil pB enigheten inom aktenslmpet.
Herr Fehrman gick annu langre i sina farhiigor och p5pekade att, om lagstiftningen skulle gii i den riktning, som forslaget tydde pii, vore detta helt enkelt att sonderslita iiktenskapets band och 5stadkomma split inom familjen.
Inskranlrandet af mannens mgs- manskap vore ntt vtildfora sig mot iilrtenskapets hoga idk och skulle helt och hBllet fordarfva detsamma.
P&amp; motsatta sidan fordes forsvaret pi % ett talangfullt satt af herrar Afzelius och Tq-yggsr.
Den forre erinrade i ett af bravorop iilfoljdt anforande om det rniing8riga arbete, som liige till grund for det nu frainlegda forslaget, hvilket trots detta vore sii foga till- fredsstallande, att han garna skulle vara med om att forknsta det, darest icke vir iiktenskapslagstiftning genom 1874 &amp; rs forordning blifvit brakt i ett 18ge, dar den ej langre kunde forblifva.
For- slaget vore ingen kungatanke; dari saknades principiell enhet, men det solrte bringa klarhet och reda i bestainmelser, dar oklarhet och oreda rldde.
Ville man icke taga detta forslag, sii hade man, dii den nuvarande aktenskapslagstiftningen vore ohallbar, endast att valja mellan att gH tillbnka eller att taga steget fullt ut fi.n.nzdt.
E n foregiiende talare hade onskat den forsta utvagen, lnen den vore stangd, och ' den andra vore ' ej heller onskvard.
Han lade diirfor kammaren pii hjartat att antaga forslaget och diirigenom gora ett slut p&amp; det famlande och den oskkerhet, som nu r&amp;dde inom ilkten-,: skapslagstiftningen.
I samma anda talade herr Ilrygger, som dock forklarade sig i sjglfva verket st&amp; pii en mera avancerad stiindpunkt an det frain- taget instiimde i hvad herr lagda forslaget, i det han i allmiin€$
- Eliasson framhdllit i sin reservation.
Sirskildt bade han gerna velat, att 1854 firs onskemBl i afseende &amp; hustruns utstrackta fiir- valtningsratt skulle accepterats, men d&amp; forslaget i sin helhet i alla fall miste anses som ett framsteg, yrkade han bifall.
Till slut phpekade han gentemot ett par foregaende talares yttrande, att hur hogt aktenskapet an stir, h n e s det n&amp;got som s t i r ofver det- samma, och det iir individen.
~ k t e n s k a ~ e id8 t s kunde ej fordra, att individen ginge under.
Herr nickson viinde sig mot de anmarkningar herr U~zger f r a m ~ t ~ l l och t uttalade gorn sin gsigt, att, dH det inom de olika liinderna i Europa forefunnes alla de olika satten att ordnn iikta makars egendomslorh3landen och man ej visste af, att forhtllandet mellan gkta makar vore battre, diir den ena eller mdrn principen tillampades, kunde man daraf draga den slutsatsen, att egendoms- forhalandem icke vore s&amp; v&amp;sentligen bestiimmande for den akten- skapliga lyckan.
- Debatten afslots med ett kort anforande a£ justitieministen~, som framholl iorslagets praktiska betydelse och alutade med orden, att den dag, d i 1874 hrs forfattning upphiifdes p t det siitt, att man iterginge till de forhalanden, som voro rbdande fore denna lags antagande, finge riksdagen aldrig upplefva.
Nu var det spiinnande ogonblicket for voteringen inne, hvilken utfoll shy att den foredragna punkten - utskottets foralag om iin- dringar i 9 k.
1 5 GiftermUsbalken - bifolls med 83 roster mot 47, som yrkade afslag.
Darmed var principfrdgan afgjjord.
Efter n&amp;gra detaljanmarkningar bifollos afven de ofrigs pnnlc- terna med undantag af ett par, som gterremitterades.
I Andra kammaren, diir utskottets forslag med undantag af ett par punkter, som gterremitterades, autogs ufnn votering, upp- tradde endast tv8 tdare, hei-rar Restadius ot: h Lindhagen, som btiia yrkade bifall, den forre hufvudsakligast af det skiil, ntt forslaget skulle gifva domaren en fast och stadig grund vid clfgorandet af hittills sv8rlosta frbgor.
Herr Lindhageia iiterigen pipeka ' de, att fbrslaget i sjiilfva ver ket endast innebure en formell omredigeriug af redan giillande be- stammelser.
De gterremitterade punkterna hafra sedan i sin omrediRerade form antngits af kamrama.
Soka ~i nu att sammanfatta hvilkn forinfiner det Icungl.
fbr- slaget beredt den gifta livinna,n, finna vi framst bestammelsernn om 1~ist.rzcm ovil kodiga bej ?ielse att med sin ell skilda egendont svara for mnmens gtild; ont t~pphtifvande qf nlaka~.s egeszdonzsge~) ze~zska i ufseeude pii stadsfnstigltet; om nznmzem s kytdiglzet att, db 1t.an anvzorl edes tin till betalqzijzg a f gtitd arsvttndt yenzewnrn ecJenclor) ~ $31 " enskild qz.yttn, dd@r gi; fva ve- derlag vid bodeln.i~l.g; om 11zist 1 * um fOmdga att ikltida sig fol.bindelser och.
h ' emes an- s~mrighet dtiq~for; och slutligen 091 % * er7dillancZe u,f Boskilnad, som blifvit betydligt zcnclerltittaclt.
Betraktadt sisom uppfordt.
p&amp; det, best %endes orubbade grund, erkanna vi villigt det nu antagnn forslagets forij&amp;nste.r att bringo reda och klarhet i en del forut dunkla lagbest8mmelser, men uttalsl p i samma g %ng vArt fasta hopp ' och bestamdn fortrostan, att inom.
U n d e r jzzni, jzli, sng zzsti och ceptemt ' el utkozzmer Dagny med endast e t t hafte mrinatligen.
189s Ny foljd ++ I Haft.
13 &amp; log.
DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN FREDRIKA-EREMER-FORRUNDET~ F ~ R E N I N G E N F O R V A L G O R E ~.
I H E T E N S O R D N A N D E O C H F ~ R E N I N G E N H A N D A R B E T E T S V ~ N N E R ELLEN JOI.IN: Dagboksanteckningar f r h en resn i Norrn Afrilza.
13. v.
I&lt;.
: Fattigv [irclsbarnens uppfostran i England.
ANN MARGRET 1-IOLBIGKEN, F. TERSMEDEN: ~Lnndskvindesagsmijdet i Bergen,.
Brer irRn Norge.
Solidt, tidsenligt Liff ' tJrslikringsbolag.
~xnsesidighetsprinoi - Bvensk dWighet.
Kvinliga agenter oog lnspektther amtagas.
8 a 3 -
Froken Kristine Dahls rationella Underklader shom Cheinilettcr, Britstband: clelnde Kjolnr m. m.
Svenska ~raktreformfoieningens Underklader i 1.
M Lund ' bergs Bosattningsmagaslir och Almedohls Fabriks Forsa~nhgsmagasin 2 StorJsyniobrinlien STOCKHOLX.
2 P1 * i~l; tr1 * cc9rte, * fr * crrtco wA 71ecriirwrt.
Hygieniska Skodon tillverkas for Herrar, Darner 0th Barn, OBS.
Pris1) eliietn nf Driikt-lieformfiire11ingen.
Skodon tillverkas afven efter rnodcrn fason.
dllt nrl~oto ~~tfiires lroggrnrint ode nf IlIstn ti: ateri: tl.
P E T T E R S S O N, 52 DrotLminggatan 52.
TPafgarner a£ ylle ocl~ I~omnll.
T.inne~: ui-n af All~~r: t-.ail: s: ill fai,di&gt;yl.i&gt;, h ' c~stgnl&lt;cl~r JIattvary.
Crhnrfiirgrtdt Fikepurn tii: (:; ' ~; l; ~w; Fi&amp;~-c-i~knll~: am, Tiit ' * ke, dar m.
111 .. allt till 1Igsta liriser AXEL HINDERSONS Garnbod, H i i t o ~ - g c t 13.
Stoc7t71oli~.
Alla slags verktyg ftir laderplaatik s&amp;l,jas billiyast hos PER FROM, Stockholm, 2s ~&amp;L~terssam1; 0.81sgat~xa 2GS.
Saxar orb.
knifvar slipas.
Sjukskot erskor med goda b ~ t y g iifwr gm~mg8ngna liirolatiwr ocli i l t ~ f \ - ~ d l~ralitisk ~ e r k s a ~ n l w fi~nme t alimiildc ii Frrclrikn-i: re~lier-Fiir- bnndets Byra.
54 Drottninggatan, 1 tr. --- Allil~.
Ul 16.
Riks Tel. 27 r i. '.
2 E ', ~ ~ ~ ~ I * U ~ e) * - Fci ' ~aIr U - H I M ~ I ~ Z I ~ C I J Z ~ b,tjla (Z S d4 D ~ t t - ~nottnyrcs c o z n ~ i i llcycoa l~, tlN h ~ t ~ i i r 7 l ' e F (ira- ~zi !~gyrctnn b ~ 12 c (lets Sjukkassa.
F br kapitalister, sarskildt frantimrner, llar det lange varit ett onsl~nings~nbl att kunna ofverliiinna v8rden af sina viirdepapper, och skotseln a£ sina aff arer ht nbgon person eller itistitution, son1 med absolnt.
siikerliet forenade.
1~unldJighet och iioggrannliet i utforandet af det anfortrodda uppclraget, Kfvensom prisbilliglret.
En .sbclan institution ar Stockholms Enslrilda Banks Notariatafdelning (Zilln iVygntkn 2 Y, expeditionstid 10-41, son1 ' i~nder gargnti af Stockholms EnskiIda B m ~ k htager s i g vGd bc11 .fiirvaltning af.
enslrilda personers och lrassors va~depaaper.
Om en person lips N o t a r i a t a f d e l ~ i i i e deponerar obligationer, inltasserar Notariatddelnii~geii vid forfallotiderna kupon- ger och tillllai~dahbllei * deponenten inflntni medel.
Vidare ef terser Notariatnfdel~li~igen ntlott !lingai af obligatioller ocll underfittar depo- nenten i god tid, ifall en denne tillliorig obligation blifvit utlotta.d, samt lamnar forslag till ny placering af, det ledigblifna kapitdet: Exeinpel 2.
0111 inteckning~r, deponeras 110s Notnriatafdelningeh ilnderiiittar Notariatafdeliiinge~!
gKldeniiren d#rom att riintornd % in- teckningarni slrola till 6fdelnjngen: inbetalas, 1lvai.ef ter de ihedcl, son1.
i~~flyta till, deponenten redovisas.
Vidare tillser Notariatafdelningen att intecliningnrue blifva i vzderborlig tid fonlyade.
Om en 110s ~ f d e l - ningen deponeracl inteclming gelloin nnderlKtei~ fornyelse skulle forfalla, ersatter Stoekl~ol~ns E19l@li~ IZLILB.
' darigenom n !,pko&amp;eri skada.
Fiirvriringsafgift: 50 ore for %r pr 1,000 k~ollor af deposi-.
tionens vlil.de,, dock ej under tv5 kronoi;.
, ', laarrnar i t kvinnor rid och upplysningar i j~rielisk~ ach elnan~miska angeliigenheter.
Traffas &amp; forbundets by&amp;.
' 54 Drottninggatan, 1 tr, Onsdeagar kZ.
11-11 f. mn.
I host oppnas i lzufvudstaden en Izusmodersskola, hvars uppgift iir att At unga kvinnor ur de bildade klasserna lemns teoretisk ooh praktisk undesvisniag i matlngning och ofriga detaljer \ ?id he~nmets skotsel och i sanband dermed klargor ?.den hasmoderliga verksarnhetens olika rilrtningsr.
: Lliroii~nnon nro: Helsoliira, hygien, fodoiimnesl %ra, praktisk katlagning, rengoring, hmsl~ %llets ekonorni.
Knrsen utgijres a€ tv8 terrniner samt b6rjar den 15 ~ e ~ t e m b e r.
Lokal: Drottninggatan 62, 1 tr. Fru Carlina Lillj ekvis t, Fiirostii~~dnrinm.
Prospekt tillhandahilles genom FredrikaBremer-forbundet, Stockholm.
Storsta lager i Norden a f 1hlBrta octh S varta Kliidniugstyger i Siden och Ylle, Bomullsvaror, Kapptyger och Schalar.
A f deZmia.lyelz for ii egen fabrik eonfeetionerade artiklar, in- rattad efter utlandskt monster, erbjuder ett storartadt uryal af fardiggjorda Promenad- och Siillskc~psklii~I~2i32q~c~ Bluslif och Kjolm; R e g -, Rid-, Velociped- o. G-ym~anstikd~ * uk- tei; Illorgonrockn~ * och U~tde~ * Tcjolm * m. m.
All * e f * e senaete ~ modeiler.
Dagboksanteckningar f r h en resa i Norra Afrika.
Hvilken ljuflig vBrluft, hvillren glad sommnrhiinmel ofver grona kullar, tiickta af otnliga doftande slnB vlrblominor!
Vi ha sagt ' farvgl Bt Saharas sandhaf, Bt oknens kala Inen i sB underbara fBrger sl+ %ande bergslcedjor, vi h d v a besokt Constantine - den ointagliga bergsstaden, soin likt ett holcbo ligger uppfluget pB lod- 1 %ta slryhoga klippor, vi ha haft nBgra kyliga dagar med regn och diinma, och vi hvila nu ofver en dsg vid Meslcontines svafvelkidlor for att se dess markrardiga forstenade vattenfall oah Bter fB njuta af full sominnr de sista dagnma af februari.
Hvillset blidt, viinligt lczndskap med ~ n j ~ l formade l~t kullar, son1 resa sig bakoin hvarann ' allt nlera blBnande i fjarmn!
Jorden Br fuktig och varm och tackes af en rik buskvegetation, af vilda olive]: och fos vBrvinden vajande eucalyptus - och i hvar bnske drilla srnBf8glar och bland de starkt doflande gnla och hvita blommorna fladdra otaliga fjiirilar.
Det ar s&amp; tyst, s&amp; tyst i naturens stora ensamhet.
Inga nndra mannisko- boningar finnas, sB lHngt ogat n&amp;r, an de som hora till badinratt.
ningen, hvillzen nu stBr ijfvergifven och folktorn, for att forst langre franl pH soinmaren besiilsas af badgiister.
Dock hvad &amp; r det for ett sakta bubblande, kokaude, porlande liite, son1 triinger sorn en underton genom tystnaden?
Det underliga ljudet drager oss till sig, och snart befinna vi oss midt i de varina kdlornas region.
Sjiilfva marken vi trampa, lsiins varm under foten, ocll rundt om oass sjuder det i en nlassa hogre och liigre lconiska upphojningar i marken.
Det kokheta starkt svaf velhaltiga vattnet hanar sig v8g ut nr jordms hemlighetsf ' ulla i n n a n d h e n, sviiminar ofver konernss Izanter, bildar riiunilar, san~lar sig till en stiirre yta och Isastar sig
slutligen ned utfor en braut for att i dalens botten bildn en i borjan rykande llet sedan s&amp; smbningom ufsvalnande liten ilod.
Blen ofver- allt dr,r rnttnet rinner fram, afsiltter det ~amtidigt en gnllivit svafvel- massa, och vid sjiilfra fallet ofrer branteu har clet under Rrhuudra- denas lopp bildat lilrsom ett forstenadt rattenfall, skiftande i gult och snohritt, h d f t genomskinligt som alabaster, llrariifver det nya tillstrommande hetx rntt.net alltjiirnt faller ned soln en tunn sliija.
I synnerhet nedifdn sedt ar detta fall fantastiskt n c k e r t, oingifvet.
soin det Hr af en rik vegetatiou af Iign palmer, ginst och bliing- yiister.
Flern mindre, liknmdo fall fiireknmma vid mdra afsatser ltingre ned i dalen.
PA ett viclstriicl~t omrtde iir mnrken ofrerallt betiickt af dessn koner, som bildats genoin r a t h e t s afsiittniugar, db det bubblar up11 us de ha1 i nmrken, soin dc varlns gaselmb spriingt.
DA de nltt en 4 A 3 meters liojd, orkw clet l ~ o l ~ m d e vattnet ej langre upp ofver briidden, utiiu soker sig ett anuat nt- lopp, men ' den iifvergifna honen, den slocknade k r a t e n ~ s t i r lcrar, ofverkladd med griint och smbbuskar, och i skymningeh se dc ytterst fantastiska ut dessa grupper af ibland enstal;: ~, ibland lik- som samnlnnvusna pelare, liknande jiittelika slruggor af arnbcr, in- srepta i sina bnrnuser.
OclssH 11ar folkfantasien om d e n skapat en siigen, och de infodde vbga ej efter solens nedgiing niirma sig (let .forha.sade badeta - son1 Eammam Jleakontiue betp-der i iifrer- siittning.
SB har l ~ d e r legenden: Ali, en rik arab, soin hude ell ovau- ligt vacker syster, Ourida, foriilskade sig sii i heiinc, att 11m ej kunde unna h e m e Bt ndgon annan, utan sjiilf ville giftu sig med henne, trots forbudet i 3Iahoinets lag ocli trots de aldstes i stammen forestallningar.
Dessa inrandningnr retade honom blott i sB liijg - grad, att han i blindt rnseri hogg hufrudet af alla, som motsatte - sig hans rilja.
DiirpA liit han anordnn priilrtiga briillol~sfestligl~cter, och den darraude kadin, som ej ~ l g a d e opponera sig.
sknlle just ofverlamna den skona bruden i hans armar, dB jorden skakades af en forfiirlig jordbafning, demonerna stijrtade ut nr sinu hillor, ele- menterna slappte liis sitt raseri, eld brot frxm ur jorden och vattnet ~ e undan k fs8n sin bnna.
Blixten slog ned och triiffacie liela bmd- foljet, och dA lugnet i t e r intriidt, sag man alla de npptriidande i detta drama forvandlnde till sten.
Diir st&amp; nu.
Xli oc11 Ourida bred- vid hvarandra och fZi i evarldelign tider gora hot for sin himmels- skriande synd - framfor dem den w a g e kaclin mecl tnrhmeu p i sitt hufrud.
Lgngre- bort de olyclrliga foriildrarna, som ej haft mod
att motsiitta sig saken, kanlelen rned brollopspresenterna, @ en, de ofriga brollopsglisterna - ja, med litet fantasi kan man l8tt ge na,mn ' At alla clessa oliktormade hogre och liigre Ironer, som hiis och diir resa sig pB den grSna platbn.
Men det var blott i slrymningep, som platsen lruncle synas hemsk, som svafve11: olren kunde lromma en att tiinka pA deinoner oeh onda naturkrafter - vid dagsljusets klara dager, under solens vnrmn str&amp;lar, gaf hela det leende landskapet intryc1c af att goda fher rbdde diir, hvillra med flgelsbng och blomdoft ville skiinlra sinnet.
ro och rned det hiilsobringnnde vattnet stillzl kroppsliga sm$.rtor -.
och den frnlrtbara jorden 1Lg blott och viintade pb odlarens plog ' for ntt skli.nka brod bt tusen utmiirglade gestaltel:, som minnet fram-.
kallade frBn andra inera sterila tralrter af Algeriets vidstriickta o~nrlde.
1 ' Tunis.
VBr sists clag i Afrika randades, Pb aftonep slrulle den italienskn Bngbbten fbra oss bort frbn Tunis ofver till Siciliens branta knster.
Rhamadnn - mahoinedanernas fastetid - hade i gbr nbtt sitt slut.
De af deu lbaga f&amp;au bleka och aftiirda r8tt- trognn behofde ej lsugre tiiligt och und.ergifvet bida 1ra.nonskottet klockan 6 pB aftonen, for ntt f A stillahungerns v&amp;rstn slitningar och fi tiinda don Irh-a cigarrettkn, Bn mera efterlsngtad &amp; a brijdet och fmkten, soin f ' orst efter rokningen anlitaclcs.
Det var fest- stalnning ofver hela staclen Tunis.
Bazarerna - les S o d s - diir kopmHn och 1lancltverl: are arbetnt like flitigt under rhamndan, trots den inagra dieten - voro st8ngda for i dag.
Alla fiider, son1 hade sm&amp;ttingar, slrulle ut ocH roa dem.
De staclrars kvinnorna fingo son1 vanligt stanna inolnhus eller oclisi tatt iusvepa sig i sina svarta ansiktsmasker och hvita haiclrer - den drslrt, hvari den tnnesiska arnbislcan visar sig p&amp; gxtan ocll hvsri hon kan skriimma s~nAbarn f r h vettet.
I en aflagsen stndsclel pZi en oppen plats firas stor follrfest, frainfor allt barnfest, och vi begifva oss dit for att blanda oss i hvirnlet.
I~arnseller, gungor och lelrsakestbnd, jonglorer och tusenkonst- n8rer a.lldeles soin pb en ~ f o i r e de pains d ' 8piceun i Paris ' utkanter - Inen hvillren olilca pmblik!
Man sliulle knnna tro sig vara pb en kostymbal, sb grant ntstyrdt 8r hela det unga Tunis - men
det Zir blott de vanliga hogtidsdrgkterna, hvilka tjana som grad- matare pB hur pappa skott sina affarer.
Frdn de sml, som b&amp;as p l armen, till ynglingar pB 10-12 Hr skimra de i siden och sammet, IjusblWt, gront, skart och violett, guld- eller silfrerbroderadt, sb tBtt att man knappt ser bottenfiirgen for idel broderier, frha de smB roda fezerna hanga ned p l brostet band a£ guld-zekiner och nndra smycken.
De smii flickorna, som ocksR fB vara med i dag, holjas i luftigare tyger, hvarigenom den guldbroderade jackan skimrar fram.
Barnen jubla, d&amp;r de sriinga om i gungor ocli knruseller, bl %sn p % trnmpet och traktera andra instrument, som kunna Qstad- komma oronpina.
Fortjnsande sml barna-ansikten, rosiga och fin- hylta, hvart man ser, och framfor allt en fiirgpralxt i det bliindande solshenet, som jag knappt tror man kan f ?i se a m a t iin i dettn brodorernas hemland.
Kafkiigarna rundt torget hafva gjort sitt basta for att locka tillbaba de kunder, som under rhamadan hlllit sig borta.
De hn hangt ut prKktiga mattor utanpl husen, lagt ut srallande dynor pb trottoiran och stiillt ut smil IBga hord for kaffekopparna.
Och diir sitta nu de allvarliga faderna i sina rika silkebroderade driikter af finaste klade i ljusa delikata fiirger.
De rbka sina vattenpipor ocli betrakta hvimlet med sina litet somniga orientaliska ogon, i hvilka det dock hlistrar till af stolthet d l och db, niir blicken faller pH de glada vackra barnen, d e m barn.
Detta mitt sista mime frln Afrika, frdn det unga uppviixande Afrika, var harligt att fB.
med som afslred.
3lan s i att ~ hh8r iinnn fins lifakraft kvar, annu fins konstskicklighet och smak, och att tnnesarna .-, detta folk af idoga kopman och handtverkare - un- der en klok och god styrelse iinnu kunna hafva en framtid for sig.
M %tte blott ej den allt nivellerande civilisationen fortaga den Bterstod af osterliindsk praktlystnad och skiinhetstrangtm, som annu ger en s l tilltalande knralrtir Qt Tunis ' invinare, l t dess hazarer och f olkfester!
Ellen, Jolin.
Fattigviirdsbarnens uppfostran i England.
FrBgan hur man p i lampligaste satt bor anordna de barns nppfostran, som fattigvgrden liar att drag: i forsorg om, ar mycket ventilerad, men iir fortfarande olost.
I England kan denna fr %ga nnses brannnnde och vidt skilda Bsikter Zro i detta afseende gangae.
I en nyligen utkommen bok:, Children under the poor l a w af TV.
Chance lii~nnas en opartisk framstdlning af de i England f. n. an- viinda metoderna fiir dessn barns uppfostran, och vi ha trott det vara a£ intresse att nr den intressauta boken meddela ett och annat rorande denna frBga.
Efter en intressant historik Mver fattigv&amp;rdslagstiftningen i England 6fveig&amp;r forfattaren till en beskrifning af fattighusskoloma (Worlrhouse-schools).
Barnantalet i dessa slcolor ar ringa; de st8 i lner eller minclre beroring med fattighusen och olagenheterna aro dgrfor mLnp.
Bnrnen lefva ett mycket enformigt lif och blifva diirigenom troga och ointresserade.
Det lilIa antalet barn i hvarje skola gor det svBrt att 13impligt klassificera dem.
Barnen komma Wfven i beroring med fattighnshjonen, hvilket naturligtvis mlste vara slradligt.
Det har afven visat sig svtirt att erhdla dugliga liirnre.
Af Btskilliga anledningar trifvas sadana larare ej pB dessa platser utan soka sig dgrifrBn, sti fort tillfiille yppar sig.
96 grund nf alla dessa oliigenheter har man allrniint borjat ofvergB till andra rnetoder; och i ~ n d n m U att anordna undervisningen praktiskt och samtidigt nedbringa kostnaden, upprattades I) istriktsskolor (Districts schools).
De aro i olikhet med de forra fullstandigt skilda frin f attighusen, och som de vanligen hafva barn f r&amp;n flern forsamlingar, &amp; ro de i allmanhet stora skolor.
Barnantalet viixlar sAlundrm frAn 174 till 1,541.
De benamnas i dagligt tal ba.rackskolor.
Fijr- fattaren anfor foljande oliigenheter vid dessa skolor: I) Brist pB familjekarakter.
NBgonting lilrnande f amiljelifvet kan naturligtvis ej tistadkommas i denna sammanhopade barnskara.
Barnen aro ej i tillfalle att tiinka och handla sjalfm; de hafva inga yngre syskon att v&amp;rda; och mlnga forhAllanden aro naturligtvis for dem frammande vid derns nttrade i lifvet.
Endast undantagsvis kan omheten frAn forddrars sida ersiittas af larares eller liirarinnors viinskap.
2) Det enformiga och innestangda lifvet ar ofta, ispnerhet for flickorna, skadligt.
Nycket kan likviil goms och gores for att i detta afseende rlldn bot.
Af de m h g a exempel forfattaren visar harH vilja vi endast namns: forsok att anordna lekar, eskureioner till landet under sommaren; forsiik att ltita flickorna sjiilfva verk- stalla inkop i bodarnn snmt tilldtelsen fiir barnen att fritt disponera fickpengar.