Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bibliotheket hnge lämplig lokal annorstädes sig anvisad, att komiterad* icke i något af dessa förslag afsett plats till ofvan omför - inälda, i byggnads-ritningarne beräknade hörsal för vetenskapliga föredrag, utan trott den härtill ämnade lägenhet böra anvisas för ändamål, mera motsvarande Musei-byggnadens egentliga bestämmelse; — ej heller till den i ritningarne jemväl beräknade bostad fur en Kamererare (”Kastellan”) vid Museum, enär komiterade ansett inga andra lägenheter i byggnaden böra till bostäder användas, än några rum i källarevåningen åt portvakt och åt eldare vid värmapparaten, hvarföre komiterade ock redan i underdånig skrifvelse den 19 April sistlidet år hos Kongl. Maj:t anhållit, att den tillämnade åtgärden för kamererare-bostadens inrättande icke mätte komma till verkställighet; att, enligt första förslaget, den erforderliga kostnaden skulle utgöra följan - de belopp, nemligen: för inredning 180,04 6: 4. » målning 83,551: 76. i> samlingarnes inflyttning 9,500: — » omgifningarnes ordnande, inberäknadt 70,400 R:dr för en quaibyggnad med trottoir utefter Ladugårdslandsviken från Skeppsholmsbron till Sillhofstomfen, i händelse detta arbete icke blefve genom Stockholms stads föranstaltande och på dess bekostnad utfördt 95,657: 75. g(;g.75ö: 55, hvartill komme dessa särskilda utgifter: för åtskilliga till Musei-byggnadens invändiga fullbordan återstående gipsornerings- med liera arbeten, uppgifna af Byggnadschefen, General-majoren J. af Kléen, ett af komiterade ned - satt belopp af 43,639: 56. för åskledare 4,180: 60. » vattenledning 11,328: 92. » ställningar och instrumentalier . 5,000: — Transp. 20.509: 52. 43,639: 56. 368,755: 55. 4 Stats-Vlsknltcts Utlåtande N:o 198.
Transp. 20,509: 52. 43,639: 56, 368,755: 5S. lill aflöning åt ilen Arkitekt, sorn erhölle närmaste bestyret med att anskaffa och bringa till verkställighet hvad till de återstående arbetena hörer f 5,000: — till oförutsedda omkostnader . , . 15,000: — till den med anledning af Kongl. Brefvet den 19 Juli 1850 utaf Stockholms stads Magistrat och Borgerskapets Äldste, enligt beslut den 3 Oktober 1851, fordrade ersättning dels för Kyrkholms-kanalen, dels för den staden tillhöriga mark, som jemte kanalen ansetts erforderlig till utvidgande af det för National-museibyggnaden först bestämda område, dels oek för det så kallade Kröneri huset samt Fiskargången . . . 15,000: — ;nn, rf. 00,00». 52. 99^49. tillsammans lt:dr Knnt 467,904: 63. och enligt andra förslaget: f ör inredning 137,522: 35. » målning 83,348: 41. » en konsthistorisk gipssamling ......
20,000: — » samlingarnes inflyttning 8,500: — » omgifningarnes ordnande (lika med första förslaget) 95,657: 75. 34', 028- 51 hvartill kormne särskilda utgifter: för gipsornerings- med flera arbeten, hufvudsakligen lika sorn vid första förslaget 42,723: 56. samt för åskledare, vattenledning m. m., likasom enligt förda förslaget, tillsammans 55,509: 52. gg 933- 8 Summa R:dr R:mt 443,261:59.
Anförande komiterade, i afseende på den upptagna kostnaden för en konsthistorisk gipssamling, eller gipsafgjutningar efter de märkvärdigaste och skönaste skulpturverk från äldsta till nuvarande tid, att, då Staten icke för närvarande egde en dylik samling, emedan de få gipser, som redan finnas, ej med skä kunde anses annorlunda än såsom en högst ofullständig del afen sådan; dåde Stats-Utskottets Utlåtande A’.o iSS. 5 numera vore nästan omöjligt att erhålla originalarbeten af annat än modern skulptur, och till följd deraf den Svenska vetgiriga allmänheten skulle, i saknad af en sådan gipssamling, till sin aldra största del gå miste om att någonsin få se eller göra sig en klar föreställning om de mästerverk, som den äldre bildhuggarekonsten frambragt: — då den lätta tillgången till en dylik samling vöre af stort värde icke blott för vetenskapsmannen och konstnären, utan äfven för handtverkaren, hos hvilken sinne för sköna former och proportioner skulle väckas och hvars smak skulle bildas och underhållas genom åskådandet af arbeten, hvilkas ädla och karakteristiska skönhet ingen tid förnekat; — då den stora, praktfullt anlagda trappan i National-museibyggnaden icke kunde, i anseende till bristen på tillräckligt antal original-skulpturer af större dimensioner, på ändamålsenligare och med arkitektens mening mera öfverensstämmande sätt orneras, än just med en dylik, väl vald och ordnad samling; — samt då anskaffandet af denna samling vore jemförelsevis föga kostsamt : komiterade ansett sig ega grundad anledning att föreslå deas inköpande; — hvarjemte, såsom skäl till de föreslagna utgifterna för åskledare och vattenledning, blifvit anfördt, att, då tredje våningen af National-museum dels är försedd med takbelysning genom lanterniner, som hafva sin utsträckning öfver större delen af byggnaden, dels står med de två öfriga egentliga våningarne i omedelbar förbindelse genom det stora öppna trapphuset, hvadan byggnaden icke för faran af eldsvåda å vinden kan på vanligt sätt bevaras genom brandbotten, brandkupor och jerndörrar, komiterade ansett af synnerlig vigt att andra åtgärder blefve vidtagna, för att, så vidt möjligt, mot eldfara skydda de dyrbara och i flera hänseenden oersättliga samlingar, som vore ämnade att i museum inrymmas; — och hafva komiterade, som i sina beräkningar upptagit innanfönster för de i byggnaden varande arbetsrum, deremot förmält, att någon utgift för anskaffande af dylika fönster i salarne och gallerierna icke blifvit uppförd,
emedan dessa rum ansetts skola, äfven utan dubbelfönster, under den kallare årstiden erhålla en för sådana lägenheter tillräcklig uppvärmning genom derinom anbragt värmeledning; kunnande, i händelse dock anställda försök med värmeapparaten skulle ådagalägga, att innanfönster i nämnda rum blefve nödvändiga, den för detta ändamål erforderliga kostnadssumma, beräknad till 21,000 R:dr, likväl, enligt koiniterades tanke, icke behöfva att vid innevarande riksdag anvisas.
Beträffande företrädet hos det första eller andra af de framställda båda förslagen, hade komiterade, utom hvad redan är i sådant afseende anfördt, hufvudsakligen yttrat: att, då de till uteslutning ur musei-byggnaden alternativt ifrågasatta samlingar, nemligen Lifrustkammarens samt Kongl. Bibliothekets, vore hvarandra både till innehåll och utsträckning så olika, att åt de förra lätt nog men åt de sednare endast med största svårighet en passande lokal kunde anskaffas, i händelse de blefve ur National-museum uteslutna, det första förslagets anta - 6 Stals Utskottets Utlåtande N:o 498. gande onekligen skulle medföra den fördelen, att
Bibliotheket genast erhölle en för dess behof högeligen och länge påkallad lägenhet, och att, efter detsamma» öfverflyttning till Museum, den nuvarande bibliothekssalen i Kongl. Slottet möjligen kunde bestämmas till plats för Lifrustkammaren, hvarigenom, enligt detta första förslag, alla samlingarne blefve inom beqvämligare lokaler än de nuvarande, samt dertill i kronans inrymda, och således särskilda utgifter för hyror och nybyggnader skulle kunna undvikas; men att likväl denna fördel, den enda som ifrågavarande förslag crbjöde, måste blifva af kort varaktighet och torde mer än motvägas af de med förslagets antagande förknippade olägenheterna, att samlingar af väsendtligen olika slag kontme att inrymmas jemte hvarandra i samma byggnad och till en del i samma våning, nemligen den tredje, der taflor och skulpturer blefve tillhopaställda i samina salar, ehuru dessa olika konstarbeten, satta bredvid hvarandra i ett Museum, långt ifrån att befordra, tvärtom störa en ren och tillfredsställande uppfattning, ja oftast inverka ganska menligt på hvarandra och den här afsedda belysning uppifrån vöre lika ofördelaktig för de plastiska bildverken, som förmånlig för målningarne; att deremot samlingar af helt lika art blefve vidt åtskilda, nemligen Lifrustkammaren från de öfriga historiska samlingarne; att byggnadens praktfullaste våning, den andra eller mellersta, kotnme att betydligt förlora i utseende genom inrymmande derstädes af Kongl. Bibliotheket, hvars tätt ställda bokhyllor skulle stänga eller afbryta utsigten från de flesta punkter, undanskymma de vackra kolonnerna och fönstren samt i allmänhet förhindra hvarje fri och hel anblick af de ljusa salarnes proportioner; att uppställandet af en större och konsthistoriskt ordnad samling af gipsafgjutningar utaf plastiska mästerverk — för hvars anskaffande komiterades skäl äro ofvan omförmälda — skulle, af brist på utrymme, blifva omöjligt; att, då konstsamlingarne, genast efter inflyttningen, komrne att ända till trängsel upptaga den åt dem anvisade tredje våningen, intresset att öka dessa samlingar och pligten att samvetsgrannt uppställa hvad de redan ega, måste hämmas af denna hrist på utrymme och slutligen lätt nog slappas; samt att, om den samling, som saknade utrymme, finge sig rum upplåtet hos dem, hvilka för tillfället deraf hade öfverflöd, en sådan i alla händelser olämplig anordning måste inom kort hafva till följd allmän trängsel och medföra nödvändigheten af någon samlings utrymmande och förseende med särskild lokal,
hvarvid, i fall, såsom sannolikt kunde antagas, Kongl, Bibliotheket då blefve från National-museum uteslutet, hela den dyrbara inredning, som derstädes för bibliotheket varit nödig, gjordes oan\ ändbar, salome i andra våningen lemnades till sina nya ändamål i ett skick, som genast påkallade en större reparation, och man finge inom en föga aflägsen tid underkasta sig så väl kostnaden, sorn de för hvarje framåtgående hinderliga olägenheterna af in-, ut- och omflyttningar; — hemställande koiniterade, att, då alla dessa med flera menliga förhållanden, sorn i deras betänkande fullständigare Slats Utskottets Utlåtande .\:n 19$. 7 utvecklades, kunde genom det andra förslagets antagande undvikas, enär, enligt detsamma, National-museum blefve upplåtet endast åt historiska och artistiska samlingar, skulptur och måleri icke blandas tillsamman, Lifrustkainmaren ej lösryckas från de beslägtade samlingarne, byggnadens praktvåning komme att aktas såsom sådan, anskaffandet af en omfattande och lärorik gipssamling gjordes möjligt, trapphuset blefve på det utmärktaste sätt dekorcradt, ingen trängsel uppkoratne, onödiga kostnader och omflyttningar undsluppes och de inrymda samlingarne kunde under en längre tid i ro få utvidga sig inom de dem leninade lokaler, — Kongl.
Majit täcktes gilla komiterades åsigt om detta förslags företräde och detsamma i nåder bifalla; och, då angeläget vore att
National-museum så snart som möjligt kunde upplåtas för de samlingar, sorn der komma att inrymmas; då sådant isynnerhet för deni bland dessa samlingar, hvilka i Riks-arkivets hus äro ställda under Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademiens inseende, vore af stort behof, till följd af de oroväckande sättningsskador, som å detta hus förefinnas; samt då Musei-byggnaden så fortskridit, att, derest medel funnes anvisade, hinder icke skulle möta att redan under innevarande år och således före nästa statsregleringsperiods ingång påbörja de återstående gipsornerings-, målnings- och inredningsarbetena, hvilka derefter borde utan svårighet kunna så bedrifvas, att samlingarne hvar efter annan och sednast sommaren 1865 finge derstädes inflyttas, hade komiterade med anledning häraf i underdånighet hemställt, huruvida icke Kongl. Majit, hvilketdera af ofvan omförmälda förslag än vunne nådigt godkännande, täcktes föreslå Rikets Ständer, att det anslag, som kunde blifva beviljadt ej mindre för National-museibyggnadens inredning och försättande i fullständigt skick, än för samlingarnes inrymmande och omgifningarnes ordnande med mera, finge utgå med 150,000 R:dr R:mt under hvartdera af åren 186.'i och 1864 samt med återstoden under år 1865.
Medan komiterade ännu voro sysselsatta med fullgörande af sitt uppdrag, hade byggnads-chefen, General-majoren af Kléen till Kongl. Majit inkommit med underdånig hemställan, att åtskilliga arbeten för ornering af väggar och tak, hvilka åtgärder han ansåg icke egentligen tillhöra sjelfva byggnadsarbetet, likväl måtte, med begagnande af befintliga ställningar, få genom hans försorg verkställas; och som Kongl. Majit, efter komiterades hörande samt efter inhemtad upplysning derom, att takens ornering i nedre vestibulen och i den stora elier så kallade hörsalen uti midtelbyggnadens vestra del, jemte målningen af öfre vestibulens eller trapphusets tak, redan vore, utan att medel dertill behöft särskildt anvisas, nära fullbordade, funnit skäligt att, till besparing af kostnad för nya ställningar och till förekommande af den skada, som vid deras uppsättande och vid det påföljande orneringsarbetet kunde tillskyndas de dyrbara golfven, under den 17 Oktober nästlidet år i nåder förklara, att jemväl fönsterornerin - ■8 Slals-Vlskollels Ullålande N:o 198. garne och de åtta pilasterkapitelernas insättande i nedre vestibulen samt de derstädes och i hörsalen behöfliga målningar och förgyllningar, äfvensom takorneiringen till och med hufvudgesimsen i den andra, österut belägna stora salen !ined tillhörande half-åttkant, borde i sammanhang med det egentliga byggnadsarbetet utlöras genom byggnadschefens försorg, med rättighet för honom att, i hen mån kostnaden derför och för de redan verkställda orneringarne å begge vestibulernas och hörsalens tak icke kunde med de till hans disposition ställda medel, utan åsidosättande af dermed närmast afsedda föremål, bestridas, särskildt hos Kongl. Majit, göra framställning om godtgörelse för denna kostnad, likväl icke till högre belopp, än förslagsvis beräknade tillsammans 5,026 R:dr 76 öre; så hade Kongl. Majit jemväl den 30 December samma år, på anhållan af byggnadschefen, i nåder anvisat sistnämnda summa att af Stats-kontoret, efter vederbörandes reqvisition, under förskottstitel utbetalas. Sedan Kongl. Majit, vid föredragning den 9 sistlidne Januari af ofvanbetnälde kotniterades afgifna betänkande, inhemtat, att de bland utgifter för ordnande af Museibyggnadens oingifningar upptagit, såsom ofvan är anfördt, 15,000 llidr, fordrad ersättning till Stockholms stad för Kyrkholmskanalen och den staden tillhöriga mark, som utom kanalen ansetts erforderlig till utvidgning af musei område, jemte krönerihuset och fiskaregången; äfvensom att komiterade, för den händelse,
att quaibyggnad med trottoir utefter Ladugårdslandsviken från Skeppsholinsbron till Sillhofstomten icke komme att genom stadens föranstaltande och på dess bekostnad utföras, beräknat kostnaden för detta arbete till 70,400 Ridr, att likaledes ingå bland utgifter för ordnande af musei omgifningar; men det syntes sannolikt, att hufvudstaden, som år 184 6 med afseende å blifvande försköning och fördel för staden, medgifvit kostnadsfri upplåtelse af byggnadsplats för National-museum, icke skulle undandraga sig att med lika frikostighet bereda den numera till sitt yttre fullbordade byggnaden så stort tomtutrymme, som är oundgängligen erforderligt för att lemna anblicken deraf öppen och tillförsäkra nödigt dagsljus åt de dyrbara samlingarne i musei alla våningar; så hade Kongl. Majit, som ansett behöfligt att, före allåtandet till Rikets
Ständer af framställning om anslag till de ändock betydliga kostnader, hvilka för museibyggnadens inre fullbordande och för ordnande af dess omgifningar erfordrades, låta höra hufvudstadens vederbörande myndigheter, huruvida icke staden, med afseende på berörda förhållanden jemte den fördel, som genom uppförandet af den nya bron emellan Skeppsholmen och den fordna Kyrkholmen, blifvit staden tillskyndad, numera vore benägen att till National-museum utan lösen afstå ifrågavarande kanal- och jordområde, af hvars åbyggnader krönerihuset under tiden nedbrunnit och fiskargången upphört att för sådant ändamål begagnas; i sammanhang hvarmed Kongl. Majit infordrat upplysning om och när en quaibyggnad - Slals-Uiskoliels Ullålande N:o 198. 9 byggnad mellan Skeppsholmsbron och Sillhofstomten vore afsedd att genom stadens försorg och på dess bekostnad verkställas.
På dessa frågor, hvilka Magistraten och Borgerskapets Äldste, efter
Drätselkommissionens hörande, förehaft, men hänskjutit till Stadsfullmägtige. hade sistnämnde kommunalmyndighet, under den 2 sistlidne Juli, afgifvit det svar, att, under förutsättning det Rikets Ständer bifalla hvad Kongl, Majit i nåder föreslagit i fråga om öfverlåtelse till staden af den Kronan tillhöriga mark, som för strandgatas anläggning vid Ladugårdslandsviken är behöflig, Stadsfullmägtige, med frånträdande af stadens anspråk på den af Magistraten och Borgerskapets Äldste bestämda lösesumma, medgåfve kostnadsfri upplåtelse till Kronan af den numera till större delen igenfyllda Kyrkholmskanalen tillika med ifrågavarande, derinvid belägna mark jemte Fiskarehuset; dock under förbehåll att, om, i följd af Rikets Ständers blifvande beslut, någon lösen för Kronans ofvanberörda jord vid Ladugårdslandsviken komme i fråga, staden skulle ega att vid litjviden räkna sig till godo den af Magistraten och Borgerskapets Äldste för Kyrkholmskanalen med mera bestämda, nu vilkorligen eftergifna lösesumma; — men, då staden till Kronan kostnadsfritt afstått hela Kyrkholmen, och den strand deraf, som utefter museibyggnaden sträcker sig emellan Skeppsholmsbron och Sillhofstomten, icke kunde komma att såsom hamnplats begagnas, ansåge Stadsfullmägtige att det icke borde tillkomma staden att den ifrågaställda kajbyggnaden vid nämnde strand utföra eller bekosta, utan frågan derom, likasom ordnandet af museibyggnadens närmaste omgifningar i Öfrigt, vore en Kronans angelägenhet.
Fullmägtiges i ämnet sålunda fattade beslut hade Öfver-Ståthållare-embetet jemväl för sin del biträdt samt, i underdånig skrifvelse, underställt Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och fastställelse.
Slutligen, sedan General-majoren af Kléen, genom memorial den 11 sistlidne Maj, hvilket blifvit till trycket befordradt för att Rikets Ständer tillställas, anmält det honom anförtrodda uppdrag i afseende på museibyggnaden vara fullgjordt och Kongl. Majit den 15 i samma månad i nåder anbefallt Öfver-intendents-embetet att byggnaden, med hvad dertill hörer, i befintligt skick emottaga föi' att besörja vården oeh tillsynen deröfver, äfvensom utförandet af de arbeten för byggnadens vidare fullbordande, hvartill medel framdeles blefve anvisade, hade bemälda Embete, efter anställd besigtning å byggnaden för utrönande, huruvida några ytterligare åtgärder för densammas slutliga fulländning kunde, utöfver de redan verkställda eller af Komitéen föreslagna, vara af behofvet påkallade, inkommit till Kongl. Majit med underdånigt memorial af den 16 påföljde Juni, innefattande hemställan, att, i sammanhang med beredandet af anslag för de af komiterade föreslagna inrednings- med flera åtgärder, erforderliga medel måtte i nåder anvisas för bekostande jemväl af följande arbeten och utgifter, nemligen: liih. lill R.
P-rol. 1862 fr 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Hand. 9 Haft. 2 10 Stats-Utskotlcts Utlåtande K:o 4 98. si) Byggnadsarbeten, såsom stensättning af källargolf, skiljemurar och jerndörrar mellan källare, af>edda för olika behof, afputsning af stora vestibulens wggar, vindarnes förseende med golf och inre tak, två spiraltrappors uppdragande, på derför afsedda ställen, från källaren upp till vinden, terrasstrappor vid östra porten, rökförbrännares anbringande på värme-apparaten och ombyggnad af dess pannmurar, provisionela betäckningar å marmor- och parkettgolfven samt marmortrapporna, putsnings- och slipningsarbeten å pelare med mera, tillsammans upptaget till en kostnad af R:dr 45,465: — B) Underhåll af koppartaket och fönstren under nästkommande tre år samt byggnadens uppvärmning under samina tid 17,250: — äfvensom mattor med tillbehör för framtida skyddande af marmorgolf och marmortrappor 1,775: — C) Aflöning och arfvoden åt Arkitekt för ett år utöfver de två, sorn komiterade beräknat åt en Tillsyningsman, en Kamererare och Kassör, två eldare och en portvakt under tre år samt åt en uppsyningsman vid värmeapparaten under de 7 månader den på prof begagnas, tillsammans 12,580: -— Summa R:dr 77.070: — hvarförutan Öfver-intendents-embetet förordat att stora vestibulens väggar och trapparmar måtte, nied afseende på byggnadens i öfrigt rika ornering, beläggas med så kallad stuccolustro i stället för att, enligt komiterades förslag, oljemålas, samt uppgifvit att genom denna förändring slutsumman skulle ökas med 17,470: — eller till R:dr 94,540:
— Vid öfvervägande af allt hvad i detta ärende förekommit och dervid först af frågan huruvida Lifrustkammaren eller Kongl. Bibliotheket borde uteslutas ur museibyggnaden, hvilken, enligt den af komiterade verkställda utredning, icke lämpligen kunde inrymma begge dessa samlingar jemte de öfriga, haile Kongl. Maj:t, på de skäl som Komitéen anfört, funnit dess sednare alternativförslag hafva företrädet, så att byggnaden, med uteslutande af Bibliotheket, för hvilket ökadt utrymme kunde provisoriskt beredas i nuvarande museirummen uti Stockholms slott, skulle i den första eller bottenvåningen inredas för de historiska samlingarne, Kongl.
Klädkammaren deribland inbegripen, och Myntkabinettet i andra våningen för skulptur, för Lifrustkammaren och en af hvarjehanda konststycken af guld, silfver, elfenben, glas, emalj med mera bestående så kallad »konstkammares» samlingar, samt i tredje våningen för målnings- och teckningssamlingarne, hvarje kollektion med dertill hörande nödiga arbetsrum i Stats-Utskottets Utlåtande X:o I9S.
11 samma våning; hvarförutan trapphuset skulle upptaga ofvanberörda samling af gipsafgjutningar efter de märkvärdigaste och skönaste skulpturverk, från äldsta tider till nuvarande, samt källarvåningen innehålla värme-apparaten, bostäder för portvakt och eldare, jemte utrymme för åtskilliga förråder.
Då den kostnad. som komiterade, på grund af noggranna och i de minsta delar utförda beräkningar, upptagit för detta alternativförslags verkställande, jemte byggnadstomtens stenläggning, plantering på östra och en del af norra sidan med låga buskvexter i grupper samt förseende med trottoirer, quai och stängsel mot granntomterna, uppgår till 443,621 K,:dr 59 öre; men i denna summa inbegripas 15.000
R:dr ersättning till Stockholms stad för Kyrkholmskanalen och derintill gränsande delar af den för museum behöfliga tomt, tillika med dennas äldre åbyggnader, och Stadsfullmägtige å stadens vägnar numera afstått från anspråket på sådan ersättning, under förbehåll och förutsättning af Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts nådiga förslag om öfverlåtelse till staden af den Kronan tillhöriga mark, som för strandgatas anläggning vid Ladugårdslandsviken erfordrades; komme vid det förhållande, att berörda nådiga förslag redan blifvit vid riksdagen bifallet, ifrågavarande kostnad att, enligt komité-förslagets öfriga innehåll, utgöra R:mt R:dr 428,261: 59. hvilken summa, ökad med ofvanberörda af Stats-kontoret utgifna förskott till godtgörelse för redan verkställda ornerings arbeten 5,026: 76. och med de af öfver-intendents-einbetet anmälde ytterligare behof, tillsammans 94,540: — utvisade att ett belopp af Runt R:dr 527,828: 35. erfordrades för National-museibyggnadens försättande i fullfärdigt skick, med all inredning, sorn de antiquariska, historiska och artistiska samlingarne för en värdig uppställning påkalla, samt vidare för dessa samlingars inflyttning, — och omgifningarnes ordnande, jemte byggnadens underhåll och rummens uppvärmning under de tre år, som nästkommande statsregleringsperiod antagligen komme att omfatta.
Vid ofvanberörda för Natlonal-museum återstående kostnader har ännu ett tillägg ansetts oundgängligt.
Geheimerådet Stuler i Berlin, den frejdade arkitekt, som, enligt uppdrag, år 1848 uppgjort den sedermera gillade och följda ritningen för museibyggnaden, hade för dess utförande varit under hela byggnadstiden anlitad, icke blott om mundtliga och skriftliga råd och anvisningar, utan äfven om uppgörande af detaljritningar för nästan alla byggnadens och orneringens delar, äfven sådana, som ännu icke hunnit utföras.
Om vidden af de-n möda och den tidsuppoffring, som varit med alla dessa arbeten förenade, vittnade nogsamt det förhållande, att 4 å 500 af Stiller eller under hans ledning författade ritntngar funnos bland museibyggnadens tillhörigheter, när denna 12 Stats - Utskottets Utlåtande N:o i 98. från byggnadschefen aflemnados till öfver-intendents-embetet, likasom ock en mängd andra dylika ritningar vore under den föregående tiden förbrukad.