Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer beslutade indragning af bankens sedlar å 16, 12 och 8 sk., ehuru i många hänseenden önsklig och ändamålsenlig, dock utan tvifvel komme att medföra mycken olägenhet, i anseende dertill, att endast 8 och 16 sk. sedlarne blifva af motsvarande silfvermynt ersatta; att, då man hittills kunnat med stor lätthet liqvidera den så ofta förekommande differensen af 4 sk. b:ko, eller 6 sk. riksgälds, medelst sedelbyle eller sammanläggning af 12 med 8 och 16 sk. sedlar, måsle deremot, efter ifrågavarande sedlars upphörande, alla belopp under 8 sk. b:ko liqvideras med kopparmynt, hvartill fyra eller flera serskilda stycken ofta varda erforderliga; att saknaden af sedlar å 12 sk. emedlertid skulle blifva jemförelsevis ringa, om ett kopparmynt å 4 sk. b:ko präglades och i rörelsen utlemnades; alt 2:ne sådane mynt, af lämplig storlek, jemväl borde vid många tillfällen vara välkomne i stället för r;dr stycket, som vore nog litet och svårt att handtera åtminstone till en början, innan man dervid hunnit vänja sig; samt att det föreslagna nya kopparmyntet syntes böra utmyntas sålunda, att 450 rd:r b:ko präglades af ett skeppund koppar stapelstadsvigt, hvarigenom detsamma kunde lätt skiljas från nuvarande 2 sk. bankostycket, men, det oagtadt, icke blifva genom sin storlek eller tyngd besvärligt alt medföra till mindre belopp, och lika väl passa för banko-, riksgälds- och marksräkning, äfvensom blifva tjenligt såsom en hufvudafdelning af enheten för decimal-räkning, enligt det af friherre Wrede föreslagna myntsystem; och syntes någon anledning icke vara att befara, det utprångling af eftergjorda 4 sk. b:ko stycken, då de utmyntades efter ofvan angifna grund, skulle Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 86. 5 ifrågakomma, helst om serskild omsorg vid präglingen användes till försvårande af efterapning.
Utskottet har icke kunnat förbise, hurusom det skulle lill lättnad vid mindre liqvider i väsendtlig mån bidraga att, jemte det silfvermynt, som kommer att ulgifvas till de s. k. småsedlarnes ersättande, ega tillgång till ett kopparmynt å 4 sk. b:ko; vid hvilket förhållande och då den af motionären föreslagna grund för utmyntning af ett sådant mynt, synts Utskottet vara antaglig, Utskottet, med instämmande uti den väckta niotio-, nen, vördsamt tillstyrker, att Rikels Ständer måtte för sin del besluta och hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att kopparmynt å fyra skillingar banko valör må få utmyntas efter den grund, alt 450 r:dr samma mynt präglas af ett skeppund koppar stapelstadsvigt.
Hvad beträffar motionärens i sammanhang härmed gjorda framställning, att, till befordrande af kopparmynts spridande i landsorlerne, en och hvar, som till myntverket insänder valuta för ett skeppund kopparskiljemynt, borde ega att derifrån få sina reqvisitioner expedierade enligt uppgifven adress till närmaste stad, dit sjölägenhet kunde påräknas, så anser Banko-ulskotlet sig icke tillkomma att något yttrande i anledning deraf afgifva.
Reservation af herr Bohnstedt, Tli. L.,: ”Utskottets i denna (råga fattade beslut har jag, af följande skäl, icke kunnat biträda:
Som 4 sk. b:ko med lika lätthet kunna betalas med 2 st. af 2 sk. b:ko valör, som med ett 4 sk. stycke, så synes den föreslagna åtgärden vara öfverflödig.
Ett mynt af 4 sk. b:ko eller 6 sk. riksgälds valör blifver dessutom icke tjenlig!, om decimai-syslemet antages, emedan detta mynt; icke utgör ett i 100 jemnt divisibelt tal; hvadan ock i händelse af decimal-systemets antagande en förändring i ulmynlningen blefve erforderlig.
Brot. 1847 1848, 6 Sami 1 Afd. 30 Haft. 2 6 Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 86.
Slutligen skulle ock en alltför stor frestelse att inom eller utom liket eftergöra della mynt uppstå, helst Utskottet föreslagit, alt af ett skep pund koppar stapelstadsvigt, som, myntningskostnaden inberäknad, torde få antagas kosta 150 r:dr b:ko, komme att utmyntas till 450 r:dr b:ko; hvarigenom en vinst på hvarje skeppund koppar uppstode af 300 r:dr b:ko, hvilken destohellre torde locka till härmning, som ett kopparmynts efterapning omöjligen kan utrönas”, samt af Friherre Alströmer Jonas, herr Nordensvahn O., doktor Grafström, herrar L.
Bergman, C. IN.
Roth, hvilka reserverade sig i' enahanda syftning, sorn herr Bohnstedt.
\ STOCKHOLM, EMMEN & GRANBERGS TRYCKERI, 1848.
Banko-Utskottets Memorial, N:o 87. 1 Jtf 8 T.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Juli, kl. 7 e. m.
Memorial, med förslag till åtskilliga förändrade f öreskrifter i 5:te artikeln af gällande banko-reglemente.
Enligt hvad betänkandet N:o 48 och utlåtandet N:o 61 utvisa, har Utskottet redan granskat de föreskrifter i nämnde artikel af gällande banko-reglemente, som, intagne i 112—125 §§, angå dels bankens metalliska kassa och de utvägar, hvilka till bibehållande och förstärkning af densamma må begagna , samt dels bankens sedelstock; och får Utskottet, efter nu mera verkställd granskning jemväl af öfrige delar utaf samma artikel, härmed föreslå de förändrade stadganden, Utskottet, till följd deraf, ansett böra i blifvande banko-reglemente införas.
Uti § 101 erfordras icke någon annan ändring, än uteslutande af de i § förekommande orden: ”vid innevarande riksdag”; hvadan berörde § skulle lyda på sätt som foijer: l:o Enligt § 1 i lagen för Rikets Ständers bank af den 1 Mars 1830, jemförd med §§ 1 och 2 i lagen, angående myntbestämningen, af samma dag, är banken ovilkorligen skyldig att, när så påfordras, dess sedlar med svenskt silfvermyut, af de sorter, hvarå tillgång finnes, inlösa efter den grund, alt 128 skillingar eller 2? riksdaler i bankosedlar (enligt det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagna nya räknesätt, riksdaler fyra) gälla lika nied en rikdaler i silfver efter den med afseende å slagskattens beräkning i myntet, af Kongl. Majit och Rikets Ständer förändrade 1664 års myntfot.
Prot. 1847 cf 1848, 6 Sami. 1 Åfd. 31 ffii/t. 1 2 Banko-Utskottets Memorial, N:o 87.
Till följd af Rikets Ständers bifall till Utskottets, i memorialet N:o 49, gjorda hemställan, lärer 2 mom. i lOd § böra erhålla följande förändrade lydelse: 2:o
I Åt fullmäktige öfverhmnas att, uppå derom gjord anhållan oell enär de, efter serskild pröfning för hvarje fall, ilima sådant, med afseende å förekommande omständigheter, lämpligt och för banken fördelaktigt, kunna, i stället lör svenskt silfvermynt, från banken utgifva icke allenast ofvanberörde utländska silfvermynt-sorter, emot det vid b varje tillfälle af fullmägtige fastställande utvexlingspris, ulan äfven silfver- och guhlplantsar, de förra antingen emot det i mvntbeslämnings-lagen stadgade pris af 128 sk. b:ko for hvarje r:dr i silfver, med tillägg af slagskatten, |:dels procent, eller ock emot 27 mark 12 sk. hamburger-banko, motsvarande 24 r:dr 32 sk. svenskt b:ko, för hvarje mark finsilfver, kölnisk vigt, som plantsen, enligt hamburger-prof, . innehåller, och de sednare efter det vid utvexlingen gällande pris å dukater, med tillägg af slagskatten ~:dels procent.
Under förmälan, hurusom Rikets sednast församlade Sfänders Banko-utskott, på den grund, alt. enligt Kongl, kungörelsen den 9 Maj 1835 § 5, kopparmynt utlemnas från Kongl, myntverket, uppå reqvisition af så väl Rikets Ständers bank, som Kongl. Maj;ts befallningshafvande och andra offentliga myndigheter, föreslagit, att åt 109 § uti 1841 års banko-reglemente måtte gifvas den förändrade uppställning, hvilken, genom Rikets Ständers bifall till berörde förslag, lil § i nu gällande banko-reglemente innehåller, nemligen att kopparmynt ernoftages jemväl i banken, dock ej lill högre belopp vid hvarje vexling eller liqvid, än det uti åberopade Kongl, kungörelsen bestämda, eller 32 sk. b:ko, hafva fullmägtige, uti deras till Utskottet afgifna berättelse, punkt. 30 yttrat: att då det lagligen icke torde kunna någon förvägras att få i banken emot sillver eller sedlar förvexla kopparskiljemynt å hvilket belopp som helst, hade tillämpning af berörde föreskrift i vidsträcktare mån ej ifragakommit, än att vid licjuider la ar - Iianko-UlskotteH Memorial, N:o S7, 3 jc gang emoltagils endast 32 sk. b:ko i kopparmynt; att det misstroende lill sjelfva myntet och bankens säkerhet, som otvifvelaktig! skulle uppstå af en vägran att i banken emottaga till förvexling det kopparmynt, hvilket i sådant afseende erbjudes, efter fullmägtiges öfvertygelse, vore af vådligare egenskap, än den följd för banken, afsiglen varit alt förebygga, medelst omförmälda föreskrift; samt att det bästa korrektiv emot rörelsens öfverbopande med ifrågavarande mynt kunde vinnas i bestämmandet af grunden för delsammas ulmyntning, men utan afseende härå syntes nämnde mynt böra, utan någon inskränkning] till beloppet, uti banken fortfarande, likasom hitintills, utgifvas och emottagas såsom bytesmedel för silfver eller sedlar.
Med instämmande uti de skäl, fullmäglige sålunda anfört, tillstyrker Utskottet alt, i stället för lil §, måtte i utfärdande banko-reglemente intagas den föreskrift: 3:o Det från stats-verket eller Kongl, myntverket inlösta, banken tillhöriga, kopparskiljemynt, utgifves och emottages i banken för silfver eller sedlar.
" Som Rikets Ständer bifallit Stats- oell Banko-utskottens, i andra punkten af utlåtandet N:o 34 upptagna, hemställan om anstånd till nästa riksdag med gäldandet af myntverkets återstående skuld till banken, torde, i enlighet dermed, 128 § böra undfå denna lydelse: 4 o
Bankens silfver och guld skall i räkning myntverket påföras till inlrinseka värdet efter gällande myntfot och bör inom möjligast korta lid i mynt återlelvereras; ankommande det på fullmäglige att succesive, i mån af sådan skeende återleverering, nya qvantileter utgifva.
Sedan i afräkning å de af banken till Kongl, myntverket lemnade förskott uti aflyst kopparmynt 7,755 r:dr 45 sk. 7 rst., och förökade myntnings-kostnader 40,000 r:dr, eller tillsammans 47,755 r:dr 45 sk. 7 rst., en summa af24,000 4 Banlio-Ulskottits Memorial, JV:o 87. r:dr är vorden lill banken i tbelald, anstånd med infriandet af myntverkets återstående skuld, 23,755 R:dr 45 sk. 7 rsl., allt banko, blifvit medgifvet intill nästa riksdag, då Rikets Ständer vilja besluta, angående sältet för beloppets återgäldande.
Genom 133 § är det åt fullmäktige öfverlemnadt, att, efter vederbörandes hörande, besluta och till efterrättelse fastställa de förändringar i systemet för tillverkning af bankens sedlar, som, i följd af det utaf Kongl. Maj:t och Rikets Ständer, vid sisLiörflulna riksdag, antagna myntsystem, blifva erforderliga, samt att följaktligen vidtaga alla med denna fråga gemenskap egande åtgärder; och anser Utskottet berörde § böra, enligt dess nu varande lydelse, bibehållas, med allenast den förändring i redaktionen, * 5:o att de i början af §u förekommande orden: ”med innevarande riksdag” uteslutas.
( I stället för 136 §, innefattande den föreskrift, att sedlar å 16, 12 och 8 skillingar tå tills vidare förfärdigas och utgifvas på samma sätt, sorn hittills, saint att det i banken varande förråd af färdiga sedlar å 14 och 10 skillingar kopparmynt må under liden i allmänna rörelsen utlemnas, lärer följande af Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets hemställan i utlåtandet JN:o 25, fattade beslut, böra i blifvande banko-reglemente näst efter 137 § intagas, nemligen: 6:0
Med slutet af nästinstundande år, 1849, kommer ali utgifning från Banken af sedlar å 16, 12 och 8 sk. samt 14 och 10 sk. kopparmynt att upphöra.
Enär sedlarna å 16, 12 och 8 sk. samt 14 och 10 sk. kopparmynt, jemlikt Rikets Ständers nyssberörda beslut, skola indragas och med silfver - Banho-V Iskoiiett Memorial, N:o 87. 5 mynt å de lägre valörerna ersättas, samt det i följd häraf blifver nödigt att allmänheten i utbyte mot nämnda sedlar, tillhandahållas silfvermynt å 1/8 och 1/16 r:dr specie, tillstyrker utskottet, att i utfärdande bankoreglemente må på lämpligt ställe intagas en så lydande föreskrift: 7:o Fullmäktige låta från och med nästa års början, i landsorten, tillhandahålla allmänheten silfvermynt al 1/8 och 1/16 specie, i utbyte mot sedlar å 16, 12 och 8 sk. samt 14 och 10 sk. kopparmynt.
Uti punkt.
43 af fullmägtiges Lill Utskottet afgifna berättelser anföres, alt tvekan uppstått om rätta förståndet af 144 § 1 morn., i hvad detsamma innefattar de räkningshafvare hos bankens depositions-afdelning, hvilka hänföras till fjerde och femte klasserna.
Jemte hänvisning lill hvad åberopade berättelse härom innehåller, tillstyrker utskottet, alt, till undvikande af en oriktig tydning för framliden af ifrågavarande föreskrift, åt densamma må gifvas den förändrade uppställning, nedan intagna förslag utvisar, i sammanhang hvarmed Utskottet skoial fästa uppmärksamhet derå, att, enär Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutat, att den hypotheks-föreningar förunnade krediti vrält i banken skall upphöra, lärer den uti sista punkten i åberopade moment af 144 § intagna föreskrift böra från nästblifvande banko-reglemente uteslutas, ehuruväl de hypotheks-löreningar, som för närvarande af omförmälda krediti vrätt sig begagna, jemnlikt 199 § 2 mom. i nu gällande reglemente, icke äro förbundne, att förr än nio månader efter erhållen del af Rikets Ständers förenämnde beslut, hafva sin skuld till banken inbetalt.
I följd häraf skulle Usta momentet i merberörde 144 § komma att lyda sålunda: 8:o.
Fordringsegarne hos depositions afdelningen (räkningshafvare) skiljas under fem klasser:
Till den första höra : f> Banko-Utskottets Memorial, N:o 87.
Till (ien fjerde: alla de under Stockholms stads styrelse hörande embetsverk och kassor, samt sådana allmänna inrättningar, välgörenhetsanstalter och konluirsmasser, som begagna depositions-banken, egentligen till förvaringsstä'
Ve och icke utfärda anvisningar med beräkning på omloppstid, samt jemväl sådana enskilda, som antingen, innan folie-afgiften vidtog, behörigen anmält sig hafva upphört med assigneringen på banken, eller ock derefter fortfarande bibehållit eller upptagit ny räkning i depositions-afdelningen, men framdeles göra anmälan om samma räknings upphörande samt insätta det mot utelöpande assignationer svarande belopp; (från folie-afgift befriade; de sistnämnde likväl ej förr, än under året näst efter det, anmälan om assigneringens upphörande blifvit gjord).
Till den femte: medel, tillhöriga så väl alla, med beräkning på vinst för dem enskilde grundade stiftelser och bolagsföreningar; som ock alla enskilda personer, med de här ofvan gjorda undantag (underkastade folie-afgifl).
Med anledning af hvad Banko-fullmägtige, i punkt.
44 af deras berättelse, uppå anförda skäl yttrat, rörande angelägenheten deraf, att bevis öfver inlemnade deposila i banken utfärdas till viss person, och att belöpande afgift för depositum årligen till banken inbetalas i och för sådana deposita, som utöfver året i banken innestå, har Utskottet skolat hemställa alt den, mot 148 § svarande, föreskrift i blifvande banko-reglemente må erhålla följande lydelse; 9:o Banken må, så vidt lägligt är och utrymme dertill inom banken gifves, under försegling af inlemnaren, till förvar emottaga paquetter eller annan flyttbar egendom, utan att om Banko-Utskottets Memorial, N:o 87. 7 f innehållet undfå uppgift och ulan ansvarighet, å bankens sida, för oförvållad skada eller tillfällig olycka; skolande till banken erläggas följande, i förhållande lill det nedsalta godsets rymd och den tid, det i bankens förvar inneslåll, bestämda afgift, nemligen, efter månad räknadt:
För depositum af \\ kubikfot eller der under: b:ko 16. — depositum derutöfver till och med 4 å 4^ ku- bi k fot: första kubikfoten , • ■ • 16. hvardera af de öfriga • . • 8. — depositum derutöfver till och med 8 å 8j ku- bikfol: första fyra kubikfot • • . 40. hvardera af de öfriga •
• • ti. — depositum derutöfver till hvad stor] lek sorn helst: första åtta kubikfot 1: 16. hvardera af de öfriga • 4.
Denna afgift utgår för minst en månad, och halfva månader upptagas icke, men hvad deröfver är, anses för hel månad.
E| eller upptagas halfva kubikfot, men hvad som öfverstiger half, räknas såsom hel kubikfot.
Uppmätning af hvarje depositum sker vid dess inlemnande till banken, då äfven afgiften, till sitt månadlliga belopp uträknad och vederbörligen kontrollerad, införes i depositionsbeviset, hvilket å viss man utställes.
Vid det nedsatta godsets återtagande erlägges till banken belöpande afgiftj hvilken dock årligen till banken infordras för sådana depos it a, som under ett eller flera år derstädes innestå; kommande afgifternas belopp alt redovisas på serskild konto i bankens hufvudbok.
Skulle någon inlemnare ej ålnöjas med den afgift, som i depositi ms-beviset blifvit bestämd, utan väcka tvist om kubikinnehållet och hvad afgiften på grund deraf rätteligen utgöra bör, ålerslälles genast hans depositum.
Stockholm den 25 Juli 1848. 8 Banko-Utskottets Memorial, Ar:o 88. JB 88.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 Juli, kl. 7 e. in. Memorial, angående instruktion för Rikets Ståndets Bankoutskott vid nästkommande riksdag.
Under fästadt afseende å de, angående banko-verket, vidtagna författningar, åligger det Utskottet, att, före riksdagens slut, bos Rikets Ständer föreslå instruktion för Banko-utskottet vid den nästpåföljande riksdagen.
Som. vid den granskning af nu gällande instruktion, Utskottet med anledning häraf verkställt, någon annan ändring icke funnits erforderlig, än att de uti 2 § förekommande orden ’’1845 års” utbytas mot 1848 års, så har Utskottet skolat härigenom tillstyrka, att berörde instruktion måtte, förändrad på sätt framsläldt blifvit, för nästsammanträdande Banko-utskott få lända till efterrättelse.
Slockholm den 25 Juli 1848.
STOCKHOLM, elmék dt grahreroj tryckeri, 1848.
Banko-Ui skottets Memorial, IV:ris 8g och go. 1 N:o 89.
Ank. till Exp. tJtsk. den 28 Juli, kl. 6 e. tn.
Memorial > i fråga om kungörandet af de förändrade stadganden, sorn uti Banko reglementet komma att intagas.
A å det att de förändrade föreskrifter, i fråga om depositions- samt lane-oell kreditiv-rörelsen i Rikets Ständers Bank, hvilka vid innevarande riksdag blifvit eller varda beslutade, oell sorn angå enskilde peno ters förhållande till nämnde verk, måtte blifva allmänheten i vederbörlig ordning kungjorda; har Utskottet, i likhet med hvad vid sednaste riksdag egde rum, skolat hos Rikets Ständer vördsamt hemställa, det Rikets Ständer må, jemte Öfverlemnande af de delar utaf Banko-reglementet, sorn vid innevarande riksdag varda ändrade, hos Kongl. M«j:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t i nåder täcktes om de deribland befintliga stadganden, for hvilkas tillämpning sådant kan anses erforderligt, låta lill allmänhetens efterrättelse utfärda nådig kungörelse.
Nio 90.
Ank. till Exp. Etsk. den 28 Juli, kl. 6 e. m, Memorialj i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut} angå• ende utlåtandet N:o ^5.
Enligt Utskottet tillhandakomne prötokolls-uldrag af den 22 och 25 denties, hafva Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hög v, Preste-ståndet bifallitj tnen Va Hofi. Borgare-ståndet och Hederv, Bonde-ståndet afslagit Utskottets i utlåtandet N:o 75 gjorda hemställan, alt ett årligt arfvode at 800 rldr banko måtte tills vidare och intilldess, genom göromålens möjliga minskning, detsamma befinnes kunna, utan men för verket, undvaras, få af direktionen öfver Banko-diskontverket användas till ersättning åt den petson, direktionen ftih. tilt R St.
Vrot. 18 41 och 1S46 Sdml. 1 Afd. 32 Haft. 1 2 Banko~Utskottets Memorial, N:o 91. finner tjenligt förordna till kanslist-biträde uti första ombudsmannens ex två Stånd sålunda bifallit Utskottets förslag, får Utskottet, med stöd af 73 riksdags-ordningeu, inbjud* Borgare- och Bonde-stånden att de öfriga Biks-ståndens beslut biträda, men om denna inbjudning icke af någotdera Ståndet antages, hemställer Utskottet, att för frågans afgörande omröstning måtte få anställas i Förstärkt Banko-utskott, efter följande voteringsproposition:
Den, som, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Preste-slåndet, anser, att ett årligt arfvode af 300 r:dr banko må tills vidare och intilldess, genom göromålens möjliga minskning, detsamma befinnes kunna, utan men för verket, undvaras, få af direktionen öfver Bauko-diskontverket användas till ersättning åt den person, direktionen finner tjenligt förordna till kanslist-biträde uti l:ste ombudsmannens expedition, röstar ja; den, det ej vill, nej; Vinner nej; så kommer något dylikt arfvode icke att utgå.
Ank. till Exp. Utsk. den 28 Juli, kl. 6 t. as. Memorial, i anledning af Riks-ståndens beslut, rörande Utlåtandet N:o j6.
Uti det under N:o 76 till Rikets Ständer afgifna utlåtande bar Utskottet l:o tillstyrkt, att lönen för ombudsmannen vid lånekontoret 1 Götheborg måtte förhöjas från 500 till 800 r:dr banko årligen, att beräknas och utgå från och med innevarande års början; 2:o afstyrkt bifall till väckt fråga om Jöotillökning för ombudsmannen vid Malmö lånekontor; samt 3:o föreslagit, att, till biträde åt ombudsmannen vid Rikets Ständers lånekontor i Götheborg, måtte få anställas en kanslist med årlig lou af 400 r:dr banko.
Utskottet tillhandakomma protokolls-utdrag af den 22 och 25 i denna månad, hafva l:a och 2:a punkterne i ofvanberörde utlåtande blifvit af samtlige Riks-stånden bifallne; hvaremot 3:e punkten, som Högloft.
Rid - pedition.
Då Banko-Utskottets Utlåtande, N.-o gi. 3 derskapet och Adeln samt Högv.
Preste-ståndet bifallit, af de 2:ne öfriga Riksståuden blifvit afslagen.
Vid detia förhållande, har Utskottet, med anledning af 73 § i riksdagsordningen, skolat inbjuda Vällofl. Borgare- och Hederr.
Bonde-stånden att biträda det beslut, som de andra Stånden fattat; och får, för den händelse, att berörde inbjudning icke skulle af antingen Borgare- eller Bonde-ståndet antagas, härigenom föreslå följande onaröstnings-proposition för frågans afgörande i Förstärkt Banko-utskott:
Den, som, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-slåndets beslut, anser, att till biträde åt ombudsmannen vid Rikets Ständers lånekontor i Götheborg, må anställas en kanslist med årlig lön af 400 r:dr banko, röstar ja; den, det ej vill, nej; Vinner nej; så kommer någon kanslist icke att anställas vid Iånekontoret i Götheborg.
Ant. till Exp. Utsk. den 28 Juli, kl. 6 e. m.
Utlåtandet i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 80.
Utskottets utlåtande N:o 80, öfver en af Bankens tjenstemän gjord ansökning, om ersättning för förlorad inkomst genom inställandet af tillverkningen och utgifningen från Banken af sedlar å 16, 12 och 8 sk., deruti Utskottet hemställt, att från och med den tid, då skrifningen af sedlar å berörde valörer upphör, Bankens till sedelskrifning berättigade fjenstemän må, under vissa dervid fästade vilkor och förbehåll, tills vidare uppbära nedanupptagne, efter år beräknade , ersättning för mistad inkomst i följd af omförmälda sedlars indragning, nemligen: hvar och en tjensteman, tillhörande l:a och 2:a tjenstegraden b:ko r:dr 105: — hvarje tjensteman i 3:dje graden 58: — samt hvardera af 4:de gradens tjenstemän 14: — har, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag af den 22, 25 och 26 dennes, af Höglofl.
Preste-ståndet blifvit bifallet, 4 Banko-Ulskotlets med den förändring, alt ifrågavarande ersättning bestämdes i Öfverensstämmelse med Banko-fullmägtigps förslag eller till ?:delar, i enlighet hvarmed hvar och eu af l:a och 2:a gradens tjenstemän kormne att erhålla banko r:dr 140: — hvardera af 3:dje gradens 76: 32. samt hvarje tjensteman inom 4:de graden 18: 32. hvaremot Vällofl.
Borgare-ståndet återremitterat samt llederv.
Bonde-ståndet afslagit ofvanberörde utlåtande.