Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Juli, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af erliållne Aterremisser å betänkandet nio so6, angående dels Rikets Ständers Revisorers år >8 fy afgifne berättelse om Statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, dels vissa uti 1840 års enahanda berättelse förekommande f råstor. (I. A.) Efter det Stats-utskottets ofvannämnde betänkande, dels i anledning af Rikets Ständers år 1847 församlade revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 °ch i845, dels rörande åtskilliga vid behandlingen af 1845 års revisorers enahanda berättelse uppskjutna frågor, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bondeståndet i vissa delar till Utskottet åtcrremitteradt och riks-ståndens i afseende på detta betänkande i öfrigt vidtagna beslut jemväl blifvit
Utskottet meddelade, får Utskottet, i anledning af hvad sålunda förekommit, sig härmed, beträffande dessa ämnen, å nyo utlåta. 1:0 Utskottets hemställan i § 1 litt.
B. af betänkandet 11:0 206, att, derest, efter verkställd utredning af förhållandet med den å f d.
4;de hufvudtiteln uppkomna brist af 700 r:dr, ersättning derför skulle till Statskontoret inflyta, densamma borde debiteras under inkomst-titeln extra medel och uppbörder, för att såmedelst öka inkomst-öfverskotterna och i sista Stals-Utsk:s Utlåtande, N:o 288. 5 hand komma Riksgälds-kontoret tillgodo, — har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitterad, men deremot af de öfriga riks-stånden bifallen.
Då, vid sådant förhållande, denna fråga är, jemlikt ^5 § Riksdagsordningen, af Rikets Ständer afgjord, kan berörde återremiss icke föranleda till någon åtgärd. 2:0
Det uti samma § litt.
D. af berörde betänkande framställda förslag att åt t. f. stads-kommissarien Fredin måtte anförtros uppgörandet af en Riks-hufvudbok efter ny method, samt en formulär-hufvudbok öfver Stats-kontorets enskilda rörelse, är af Ridderskapet och Adeln återremitteradt, men af öfriga riks-stånden deremot godkändt.
Enär, vid sådant förhållande, ärendet är, i kraft af nS § Riksdagsordningen, af Rikels Ständer afgjordt, kan Utskottet med denna fråga icke taga vidare befattning. 3:o Uti 3 § hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med begäran om meddelande af elen föreskrift, alt personer, bosatte uti hufvudsladen och åt hvilka löner, arfvoden eller gratifikationer blifvit anordnade, sjelfve må beloppet uppbära och qvittera.
Berörde tillstjmkande är af Borgare- och Bonde-stånden bifallet, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet afslaget; hvadan och då två riks-stånd sålunda stannat emot två, ifrågavarande tillstyrkande lärer böra förfalla. /po Utskottets förklarande i 17 §, det Utskottet funne revisorernes anmärkning, alt ersättning af statsmedel blifvit tilldelad visse tjenstemän, som biträdt vid granskningen af fullmakterne för de 3 ofrälse ståndens ledamöter vid sednast hållna riksdag, icke böra föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd, har af Bonde-ståndet blifvit ålerremitteradt, men af de öfrige 3:ne riks-stånden deremot godkändt.
Som denna fråga alltså är, på grund af 75 § R. O., af Rikets Ständer afgjord, tillkommer det icke Utskottet att dermed laga vidare befattning. 5:o Ridderskapet och Adeln har återremitterat Utskoltets uti 66 § gjorda tillstyrkande, att Rikets Ständer ville till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse, med begäran, det Kongl. Maj:t, så snart ske kunde, med 8 Stats-7 tskis Memorial, A'.o 283. fäsladt afseende på de föländrade fölhållanden i redovisnings-sättet, som af den vackla frågan om skatteförenkling in. m. kunde blifva en följd, täcktes, för verkliggörande af revisorernes framställda och Lili nyssnämnda § närmare omföt mälda förslag angående upprättande af nya formulärer för kronouppbörds-verkens och öfriga förvållande verks räkenskaper, i nåder vidtaga erforderliga åtgärder, äfvensom anbefalla vederbörande penningeförvallande verk att öfverlemna de hos dem förda journaler eller anteckningsböcker, jemte derå grundade hufvudböcker, till Rikets Ständers revisorers granskning.
Då de öfrige 3:ne riks-slånden deremot bifallit Utskottets berörde tillstyrkande, och frågan följaktligen är, jemlikt ^5 § R. O., af Rikets Ständer afgjord, kan förevarande återremiss icke lill någon åtgärd föranleda. 6:o
De uti öfrige §§ af betänkandet n:o 206 förekommande ämnen hafva dels, i följd af samtlige liks-ståndens eller 3:ne riks-stånds bifall till Utskottets framställningar, blifvit slutligen afgjorda, dels funnits vara af egenskap att från Rikets Ständers sida icke erfordra någon åtgärd.
Stockholm den 25 Juli 1848. JW §83.
Arik. till Esp.-Utsk. den 26 Juli, kl. 10 f. os. Memoria?j i anledning af Kongl. Majus nådiga remiss å Kammarkollegii berättelse, angående Sala si/fververks ränte-ersättnings-fond, för redogörelse-tiden från och med den 1 November 18fi till samma dag år 1846.
A-) Uti nådig remiss af den 2 December nästlidet år har Kongl. Majit behagat till Stats-utskottet öfverlemna en af Kammar-kollegium den 3 förutgångne November insänd berättelse, angående Sala silfververks räntecrsättnings-fond för redogörelse-tiden från och med den 1 November 1842 Slat.i-L'lsk:s MemoriaN:o 283. 7 till samma (Jag är 1846; af hvilken berättelse inhemtas, bland annat, att, enligt de i Sala Bergslags hufvud-kontor upprättade och, i bestyrkte alskrifter, till Kongl. Kammar-kollegium inkomne redogörelser öfver fonden, förhållandet med denna fonds tillväxt under ofvanbtrörde tid varit följande:
Behållning den 1 November 1842 ------ r:di 2 2,c,35: i5. — ränta derå till den 1 November 1848 - i,3o6: 35. 8. är då silfvert!
11verkningen uppgått till 3,538 lödi ga marker i3 lod 4 1 ^2 gran fint silfver, hafva blifvit nfsalte 555 specie silfver-riksdaler eller efter förvandling i Bankosedlar - 1,480: — — Ett års riinta, från ocb meri den 1 November i843, lill samma dag år 1844» räntebärande kapitalet, 24,2.32 r:dr 2 sk. 8 rst. - - - - 1,381: 10. 1 r>. 7 månaders ränta A kapital-beloppet, 1,480 r:dr 4ö: l0* •• åt tS / /j du. silfvertillverkningen utgjorde 3,274 lödiga marker 1 lod 1 gran fint silfver, hafva blifvit afsalia 444 specie silfver-riksdaler, eller efter förvandling i banko-sedlar ------ 1,1S4: — — Ett års ränta, från den \
November 1844 ti 11 samma dag år 1848, å kapitalet, 27,142 r:dr 23 sk. 8 rst. - 1,547: 5. 11. a3 dagars ränta å 800 r:dr samt 6 dagars ränta A 384 r:dr ---------- 3: 24.
—- år i8.f5j då silfvertillverkningen uppgått lill 3,619 lödiga marker iG i/3 gran fint silfver, hafva blifvit afsalia 5q2 specie silfver-riksdaler, motsvarande i banko-sedlar -------- 1,578: 32.
— Ett års ränta, från oell med den 1 November i845 till samma dag år 1846, å kapitalet, 29,877 r:dr 5 sk. 7 rst. ------- 1,707: 3o. 7. 8 5/6 månaders ränta å 1,578 r:dr 32 sk. - - 66: 11. 6. år 1846j då silfvertillverkningen utgjort 2,347 lödiga marker 8 lod 6 i/5 gran fint silfver, hafva blifvit afsatta 185 specie silfver riksdaler, motsvarande i banko sedlar - - - - - - - - - 493: 16.
— Summa ränte-ersättnings-fond den 1 Nov. 1846 b:ko r:dr 33,722: 47- 8- 8 Stats-Utsk:s Memorial, N:o 283. hvaraf 33,229 r:dr 3t sk. 3 rst. vore mot ränta innestående i Bergslagets kassa, och 49^ r:dr 16 sk. hos Sala grufvurätt deponerade, intilldess desamma kunde göras fruktbärande.
Utskottet får i öfrigt upplysa, alt, med anledning af Rikets sednast församlade Ständers underdåniga skrifvelse, n:o 162, af den 18 April 1845, rörande förvaltningen af ifrågavarande fond, intill den tidpunkt, då årliga afkastningen derutaf uppginge till eiler svarade emot 1,100 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, och då Bergslaget borde antingen till kronan afträda eller lemna full ersättning för de till silfververkets drift anslagna räntor från sex socknar inom Westmanlands län, Kongl. Maj:t. efter det vederbörande blifvit i ämnet hörde, uti nådigt bref den i3 April 1847» förklarat, att tills vidare och intill dess passande egendom, hvars afkastning någorlunda motsvarade den inkomst, som genom medlens utlåning vanligen stöde att erhålla, kunde för fondens räkning komma att inköpas, för hvilken åtgärds tillvägabringande i stadgad ordning
Bergslaget borde omfatta första lämpliga tillfälle, fondens nuvarande kapital, tillika med hvad som vidare årligen iuflöte genom silfver-afsättningar, räntor m. m, finge hos Bergslaget innestå emot ränta af sex för hundrade; att, derest
Bergslaget icke skulle finna sig uti att fondens medel på sagde vilkor behålla, de då borde genom grufvu-rättens försorg utlånas emot såket het af inteckning i jordegendom inom halfva taxerings-värdet, med förskrifven laga ränta till minst fern procent och med bestämmande af högst sex månaders ömsesidig uppsägningstid; samt att, sedan försök blifvit gjorda alt på sistnämnde sätt få fondens tillgångar förräntade, den del af fonden, för hvars utlånande, emot intecknings säkerhet, tillfälle kunde för längre eiler kortare tid komma alt saknas, finge hos Bergslaget innestå emot ränta, ej understigande fem procent.
Med anmälan härom, hemställer Utskottet, att något tillgörande i delta ärende nu icke må af Rikets Ständer vidtagas.
Stockholm den 25 Juli 1848. STOCKHOLM, Landberg & C:o., 1848. Slals-Ulskollels Memorial ,\ N:o 284. 1 JfS 284.
Ank. till Exp. Utsk. den 27 Juli, kl. 6 e. in.
Memorial med förslag till allmänna bestämmelser rörande utgåendet och användandet af de vid innevarande riksdag för tillfälliga statsbehof anvisade anslag. (U. A.) Sedan Stats-utskottet numera till Rikets Ständer afgifvit yttranden rörande samtliga dels uti Kongl. Majrts nådiga propositioner, dels medelst enskilda motioner framställde och till Utskottets behandling hänskjutna frågor, om anslag för tillfälliga slatsbehof, har Utskottet, beträffande sättet och tiden för utgåendet af de anslag utaf förenämnde beskaffenhet, hvilka redan blifvit eller ytterligare kunna varda af Rikets Ständer beviljade, äfvensom i fråga om vilkoren för deras användande, trott sig böra föreslå, att följande allmänna bestämmelser, motsvarande hvad i berörde afseenden blifvit vid sistlidne riksdag stadgadt, måtte af Rikets Ständer meddelas: l:o Alla sådana anslag, hvilka ej blifvit till årligt utgående anvisade å Riksstatens serskilda hufvudtitlar, skola af Riksgäldskontorets medel bestridas, på de tider och i den ordning, som af Rikets Ständer för hvarje serskildt fall blifvit eller blifva fastställde; skolande, i de fall, der vissa terminer icke finnas bestämde och utbetalningen ej heller, i följd af anslagets beskaffenhet, bör på en gång verkställas, anslagssummorna från Riksgäldskontoret utgå under åren 1848, 1849 och 1850, med en tredjedel årligen; 2:o Hvad, som af ett anslaget belopp, under ett år, icke från Riksgäldskontoret uttages eller behöfver användas, kan, der ej annorlunda blifvit serskildt föreskrifvet, under ett följande år disponeras och utbekommas; samt 3:o
De besparingar, som å anslagen för hvarje serskildt föremål redan uppkommit eller hädanefter uppkomma, få icke i annat fall, än der sådant är uttryckligen medgifvet, till andra behof disponeras, utan böra oafkortade till kommande Ständers disposition reserveras.
Bill. m n. Sl. Prol. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 48 Hafi. 1 2 Stals-Utskoltels Utlåtande, N:o 283.
I händelse de af Utskottet nu föreslagna bestämmelser varda af Rikets Ständer godkände, torde sådant böra hos Kongl.
Majit i underdånighet anmälas och samma bestämmelser derjemte intagas i det reglemente, som vid innevarande riksdag kommer att för Riksgäldskontoret utfärdas.
M 285.
Ank. till Evp.
Utsk. den 27 Juli, kl. 6 e. m.
Utlåtande i anledning af vackt motion om statsanslag till lonefyllnad dt hdradsskrifvaren i Kalix fögderi af Norrbottens lån. (U. A.) Från Ronde-ståndet har Stats-utskottet erhållit remiss å ett till bemälde Riks-stånd af Johan Jahob Rutberg från Norrbottens län afgifvet memorial, deruti auföres: att, ehuruväl Rikets Ständer vid 1828—1830 årens riksdag för häradsskrifvaren i Kalix då inrättade nya fögderi anvisat en penningelön af 430 r:dr årligen samt Kongl. Majit, jemlikt nådigt bref af den 23 Januari 1830, förordnat om detta anslags uppförande å vederbörande special-stat, hade emedlertid bemälde häradsskrifvare icke fått uppbära högre lön än 330 ridr för året.
Sedan hos Rikets sednast församlade Ständer framställning blifvit gjord, dels att skilnaden emellan det belopp, hvartill ifrågavarande häradsskrifvarelön uti 1830 års riksstat upptagits, och den mindre summa, hvarmed densamma utfallit, måtte med 100 ridr för hvarje år vederbörande godtgöras, dels att lönen dädanefter finge utgå med 430 ridr, hade Stats-utskottet, enligt utlåtandet J\s 121, med afseende derå, att genom ofvanberörde löne-nedsättning sedan år 1830 besparing årligen uppstått å anslaget för Norrbottens läns landsstat, samt tillgång således funnes för beredande af löneförbättring åt häradsskrifvaren i Kalix fögderi, derest Kongl. Majit, vid underdånig anmälan om förhållandet, skulle i nåder pröfva sådan böra nämnde tjensteman tillgodokomma, tillstyrkt, att den gjorda framställningen icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; hvilket tillstyrkande blifvit af Rikets Ständer bifallet.
Med anledning af häradsskrifvarens sedermera framställde underdåniga ansökning om lönefyllnad så väl för den föregångne tiden, räknad från och med år 1830, som för framtiden, hade Kongl. Majit, jemlikt motionen Stals-Ulslcotlels Utlåtande, N:o 285. 3 i afskrift bi lagdt nådigt bref af den 2 Oktober 1845, förklarat, att, enär löuen på stat för merberörde tjenst blifvit genom Kongl, brefvet af den 19 Juni 1830 bestämd till det belopp, som dittills utgått, Kongl. Majit funnit sökandens anspråk på ersättning för den förflutna tiden för skilnaden emellan delta belopp och det, som då kunnat, enligt hvad Rikets Ständer beslutat, för samma tjenst anvisas, icke böra vinna något afseende, hvadan ock hans löneförmåner ej heller komme att för framtiden förhöjas i vidsträcktare mån, än som egt rum derigenom, att ett arfvode af 51 r:dr 26 sk. 9 rist., sökanden tillkommit af det vid 1844—1845 årens riksdag till löneförbättringar anvisade anslag.
Då nu häradsskrifvaren svntes ega fullt giltiga anspråk på ersättning för den förlust han, i följd af omförmälde löne-nedsättning, fått vidkännas, har motionären alltså föreslagit, alt Rikets Ständer måtte tilldela bemälde tjensteman en summa af 100 r:dr årligen, räknadt från och och med år 1830 tili och med år 1844, eller tillsammans 1,500 r:dr banko.
Af Stats-ulskottets förenämnde utlåtande inhemtas, att, sedan vid 1830 års statsreglering för häradsskrifvaren i Kalix fögderi anvisats en årlig lön af 450 r:dr, samt Kongl. Majits befallningshafvande i Norrbottens län, uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande upplyst, att kronofogde-lönerna i de 2:ne gamla fögderierna af länet icke öfverstege 420 r:dr och att häradsskrifvare-lönerna, inberäknadt mantalsskrifningsprovision m. m., i medeltal utgjorde 410 r:dr, hvadan, derest häradsskrifvaren i Kalix fögderi erhölle 450 r:dr, jemte de serskilda inkomsterna, denne skulle undfå vida högre lön än kronofogdarne; Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med Statskontorets underdåniga förslag, medelst nådigt bref af den 19 Juni 1830, förordnat, det skulle häradsskrifvaren i Kalix fögderi åtnjuta i lön 350 r:dr, mantalsskrifningsprovision 100 r:dr och resepenningar 6 r:dr 24 sk.
Vid sådant förhållande och då, på sätt ofvanberördt är, det vid sistlidne riksdag väckte förslag om lönefyIlnad åt nämnde häradsskrifvare blifvit af Rikets Ständer lemnadt utan afseende, samt, enligt hvad uti åberopade Kongl, bref af den 2 Oktober 1845 förmäles, denne tjensteman från och med sistnämnde år kommit i åtnjutande af en årlig löneförhöjning af 51 r:dr 26 sk. 9 rist., har Utskottet funnit sig sakna skäl att till riksdagsfullmäktigen Rutbergs nu förevarande motion tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 27 Juli 1848. 4 Stals-Utskottcls Utlåtande, N:o 286.
M 286.
Ank. till Exp. Utsk. den 27 Juli, kl 6 e. ro. Utlåtande i anledning af vackt motion angående lönefyllnad åt håradsskrifvaren i Olands Norra Mot, U.
Bjoerklund. <v. A ) Uti en hos Bonde-ståndet vackt och till Stats utskottet remitterad motion har Riksdagsfullmäktigen Sven Isaksson från Calmar län, jemte framställning af det inskränkta och, efter motionärens tanka, emot göromålens mängd och vigt ingalunda svarande beloppet af de aflöningsförmåner, som åtnjutas af häradsskrilvaren i ölands Norra Mot, U.
Bjoerklund, samt under åberopande dels af den utaf motionären vid sistförflutne riksdag gjorde framställning om ersättning åt bemälde tjensteman för bristande indelning, dels af de skäl, som innefattades uti en nu förevarande motion i afskrift bilagd, af Bjoerklund till Kongl.
Maj:t i underdånighet ingifven ansökning om löneförbättring, hemställt, att antingen den sökta lönetillökningen, utgörande för åren 1845, 1846 och 1847 tillsammans 785 r:dr 9 sk. 7 r:st. banko, måtte varda Bjoerklund beviljad, eller ock alt, derest delta icke kunde bifallas, den verkställda fördelningen af det, till förbättrande af laridstats-personalens lönevilkor, vid sistlidne riksdag anvisade årliga anslag af 6,000 r:dr, måtte förklaras ogiltig och ny fördelning deraf ega rum, så att anslaget blefve fördeladt mark om mark, allt efter den minskning, en hvar af landstatstjenstemännen inom Calmar län hittills fått vidkännas.
Då, efter hvad Utskottet inhemtat, håradsskrifvaren Bjoerklunds förberörda underdåniga ansökning om löneförbättring, deröfver Kongl. Kammar-kollegium och Kongl.
Stats-konloret under den 17 September förlidet år afgifvit underdånigt utlåtande, ännu är beroende på Kongl Maj:ts nådiga pröfning, har Utskottet, i detta sakens skick, funnit sig böra hemställa, att Sven Isakssons förevarande motion icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
STOCKHOLM, tryckt hos joh. beckman, 1848. Slals-Utskottets Utlåtande, iV.o 287. 1 jn 281 Ant. till Exp.-Ulsk. den 29 Juli, kl. 2 e. ra.
Utlåtande, angående i/rdgaställda anslag jör aflöning af landsstats-tjenstemän och betjente. (U. A.)
Uti den vid innevarande riksdag aflåtne nådiga proposition, angående statsverkets tillstånd och behof (p. 32—37), har Kongl.
Maj-.t, jemte framställning, dels at det länge erkända behofvet utål en ny löne-reglering för landsstaten, med undantag af landshöfdingarne, dels af de grunder, hvilka vid en dviik reglering ansetts böra följas, och med tillämpning hvaraf skulle, enligt uppgjord och uti bi lagdt statsrådsprotokoll öfver civil-ärenden intagen beräkning, å sjette hufvudlilelu erfordras en tillökning af 99,916 r:dr 32 sk., och derjemte, i följd af häradsskrifvare tjensternas ifrågaställa upphörande, å allmänna indragningsstaten 66,277 r:dr 16 sk. , af sådan anledning begärt, det förenämnde anslagsbelopp, tillsammans 166,194 r:dr„ måtte al Rikets Sländer beviljas, hvaremot de å sjunde hufvudtiteln uppförde anslag lill remisslage, uppbörds- och observations-procenter samt mantaisskrifnings-provisioner kunde minskas med 20,000 r:dr, så att tillökningen å riksstalen komme att blifva 146,194 r:dr; utvisande emedlertid förberörda uträkning, att, efter afdrag för de besparingar, som i öfrigt genom regleringen komme statsverket och de skattdragande lill godo, den effektiva ulgiflstillökningen kunde anses blifva inskränkt till 84,294 r:dr, samt vidare, genom de på indragningsstat förflyttades afgång, och efter det häradsbokhållare blefve tillsatte, till 48,683 r:dr 16 sk.; hvarjemte borde i betraktande tagas, att remisslage, uppbörds- och observations-procenter samt mantalsskrifnings-provision, hvilka vid den nya regleringen skulle försvinna, vanligen uppgått till 8 å 10,000 r:dr utöfver den dertill å sjunde hufvudtiteln anvisade förslagssumma.
Med föranledande af högstberörde nådiga framställning har Statsutskottet, i sjunde punkten af utlåtandet N:o 90, anfört, att enär mängden och beskaffenheten af de vissa landsstats-tjenstemän åliggande göromål samt Bik till R, St, Prut. 1847 S; 1848, 4 Sami. 1 Afd. 2 B:d. 40 Uäft. 1 2 Stais-Utskottets Utlåtande, N:o '287. följaktligen jemväl dessa tjenstemäns anspråk på större eller mindre aflöningsförmåner vore i hufvudsaklig mån beroende af de beslut, som af Rikets Ständer kunde fattas, dels i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga proposition, angående beskattningsväsendels samt uppbörds- oell redogörelseverkets förenkling, dels i följd al de, rörande dessa ämnen, väckta enskilda motioner, Utskottet funnit sig, innan berörde frågor blifvit af Rikets Ständer slutligen afgjorda, icke lämpligen böra ingå i pröfning af Kongl. Majrts nådiga förslag, angående landsstatens löne-reglering, ulan hänvisat till det yttrande i ämnet, hvilket framdeles komme att algifvas; och hafva Rikets Ständer, vid detta Utskottets förklarande, låtit bero.
Då likväl, eflor hvad med sannolikhet torde kunna antagas, nu pågående riksmöte innan kort kommer att afslutas, samt följaktligen skulle kunna inträffa, att definitiva afgörandet af den på Rikets Ständers pröfning beroende frågan om beskaltnings-väsendets samt uppbörds- och redogörelse-verkets förenklande icke före nämnde tidpunkt medhinnes , men u andra sidan för statsregleringens fullbordande angeläget är, att de anslags-belopp, hvilka för de serskilda landsslaterne skola i deu blifvande nya riksstalen uppföras, så lort ske kan, varda slutligen fastställde, har Utskottet ansett sig böra hemställa., att Kongl. Majis meranämnde nådiga proposition angående landsstats-regleringen måtte, oberoende af skalteförenklings-frågan, till definitiv pröfning af Rikets Ständer företagas; i hvilket afseende Ulskollel får anföra, att, då anvisandet af de för landsslalsregleringens tillvägabringande erforderliga betydliga anslag icke synes förenligt med det inskränkta beloppet af statsverket för närvarande disponibla tillgångar, samt för öfrigt, älven under förutsättning, att de åsyftade förenkbingarne i uppbörds- och redogörelse-väsendet skulle vid innevarande riksdag i sin helhet eller till någon del komma ali af Rikets Ständer beslutas, någon tids erfarenhet i allt fall ostridigt erfordras för att bedöma, i hvad mån ifrågavarande förenklingar må föranleda minskning i de laudsstals-ljeustemännen tillhörande göromål, och såmedelst böra inverka på bestämmandet af desse tjenstemäns lönevilkor, Ulskollet, med afseende härå, finnér sig ega skäl tillstyrka, 1 :o att de af Kongl. Maj:L, för den föreslagna tjenste- och löneregleringen med landsstaten, äskade anslag å sjette och nionde hufvudtillarne af tillsammans lti6,194 rtclr årligen icke må af Rikets Ständer beviljas, utan de vid 1845 års statsreglering för landsslaterne anvisade anslagssummor i den blifvande nya Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 287. 3 riksstaten lill ofärändrade belopp uppföras, med bibehållande jemväl, enligt förut gifna bestämmelser, af det vid sistlidne riksdag »tili löneförhöjning för landsstaterna14 beviljade reservations-anslug af 6,000 r:dr.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall till den ifrågaställde regleringen af landsstatens personal- och aflöningsstater, bade Kongl. Maj:t, på sätt ofvanföi'e blifvit antyd t, föreslagit, att de å sjunde bufvudtiteln upptagna serskilda anslag till remisslage, observations- och uppbörds-procenter samt inautalsskrifnings-provision måtte minskas med 20,000 r:dr och, såsom ett gemensamt förslags anslag för utgifter af nämnde beskaffenhet å samma hufvudtilel uppföras endast 4,000 r:dr, hvilken fråga, enligt
Utskottets hemställan i I6:de punkten af utlåtandet iN’:o 91, blifvit, i sammanhang med den om landsstalsregleriugen, af Rikets Ständer uppskjuten.
Då, i händelse at Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet, beträffande regleringen af landsstaten och dess löner, ofvanföre yttrat, det väckta förslaget om förändring i afseende på nyssnämnde trenne till sjunde hufvudtiteln hörande fm slags-anslag lärer komma att förfalla, får Utskottet hemställa, 2:o att uti den nya riksstaten må, på sätt i den nu gällande eger rum , under sjunde hufvudtiteln uppföras följande försiags-anslag: till remisslage 3,500 r:dr, observations- och uppbörds-procenLer 10,000 r:dr samt inautalsskrifnings-provision 10.500 r:dr.