Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Månad anmodat * iStatsUtskottets Betänkanden. 33^ StatsUtskottet, att icke allenast likmätigt 24 § af Riksdagsordningen, efter öfverläggning med Herr LantMarsklken och Herrar Talmännen, föreslå den vedergällning, som, lämpad efter göromålens vigt och mängd, vid denne Riksdag, bör tillkomma RiksStåndehs och Deras Utskotts Secreterare, Cantzlier samt Waktbefjening; utan äfven utlåta sig, huruvida något förskott på denne vedergällning må, på sätt vid de Irenne föregående Riksdagarne skedt, innan Riksdagens slut utbetalas; så hafva Herr LandtMarskalken och Herrar Talemännen jemte Utskottens Ordförande vid sammanträde i detta amnö, efter öfvervägande af de grunder, som sista Riksdagen blifvit följde vid bestämmandet af ifrågavarande vedergällning, öfverenskomma orri följande, StatsUtskottet meddelade Förslag. ”Då Riksdag nu hålles å den egenteligä Riksdagsorten Stockholm, hvarest hehof ej möjligen synes inträffa, att ifrån aflägsen ört inkalla någon Tjensteman till tjenstgöring vid Riks; dagen, lärer fråga ej eller kunna upstå, hvarken om Resepenningar eller Inqvartering.
Hvad BöndeStåndets Secreterare serskildt beträffar, och då dess tillsättande beror af Kongl; Majtts Nådiga val, lärer Kongl.
Maj;t ej underlåta, att, om så nödigt pröfvas, honom för des; Sa kostnader ersättning tilldela.
Hittils hafva Tjeristémännens aflöning utgått under tvänne Rubriqueri Arfvoden och Tra. élamenten.
Nu föreslås, ätt bägge desse Rubriquer matte bibehållas, men så, att hvarje Tjensteman efter göromålens beskaffenhet ina upbära
Sin belöning aJleuast efter endera, i likhet med lava4- 340 StatsUtskottets Bettini:anden. vid 1809 och 1815 årens Riksdagar i Stochholm ägde rum, i följd hvaraf Arfvoden synas lämpligast för de Tjenstemän, hvilkas göromål i synnerhet fordra kunskap och skicklighet, samt Traktamenten för dem, hvilkas befattningar hufvudsakligast fordra moda; Hvadan Secreterare torde bora aflönas genom Arfvoden och den öfliga fcantzli-betjeningen gennm Traktamenten.
Tor att bibehålla en billig Proportion, så att icke dé som erhålla Traktamenten, genom Riksdagens längd, må bekomma en jemförelsevis större belöning, än de som få Arfvoden, hafva de senare synts böra beräknas efter Månad.
Ridderskapet och Adeln, i anseende till Ståndets talrikhet och Organisation, altid i och för Riksdagen, behöfver en serskild Tjensteman, under namn af Riddarhus-Fiscal, hvilken äfven vid alla de förflutne å annan ort än Stockholm haline Riksdagar, erhållit Arfvode af StatsWerket, håfve Wi ansett denna Tjenstemans Arfvode vid innevarande Riksdag icke skäligen kunna RiddarhusCassan påföras, utan i stället böra af de till Riksdagskostnaderne anslagne medel utgå.
Efter förutsättande af ofvannämnde grunder, håfve vi öfverenskommit om följande förslag till Arfvoden och Traktamenten, nemligen:
Hos Högloft- Ridderskapet oell Adeln.
Arfvode för Riddarhus Secreteraren i Månaden - - - - - - - - 300 R:d R;co Traktamente för RiddarhusPiscalen jemte aine äldste Cantzlister eller Notarier, om dagen hvardera - - r - - - - - - 3. 34. sk.
StatsUtskotiets Betänkandén. 34?
3 Ine Ordinarie och 3 ine Extra Ordinarie Cantzlister om Dagen hvardera 3 R:d 3:ne Waktmästare, om Dagen hvardera - - - - 1 R:d 16 sk.
Hos Högvördiga PrästeStåndet, Arfvode för Secreteraren i Månaden 3 00 R:d B:o Traftamenteför en Notarie, om Dagen 3 R:d 24.
D:o för 2ine Ordinarie och 3‘.ne Extra Ordinarie Cantzlister om dagen hvardera 3 R:d 3:ne Waktmästare, om dagen hvardera x R:d 16.
Hos Wallo fl.
Arfvode förSecreteraren i Månaden 300 R:d B:o Traktamente för en Notarie om Dagen 3 R:d. 24.
D:o för 2 ine Ordinarie och 3me Extra Ordinarie Cantzlister, om dagen hvardera 3 R:d.
D:o för 3:ne Waktmästare om Dagen hvardera - 1 R:d 16 sk.
Hos Hedervärda BondeStändet.
Arfvode för Secreteraren i månaden 40 0 Rid Bio Traktamente för Vice Secreteraren, Eagmannen Georgii och 2ine Notarier om dagen hvardera -.
- 4 Rid.
Dio för 4 Ordinarie samt 6 Extra Ordinarie Cantzlister, om dagen hvardera 3 R:d.
Dio för 3ine Waktmästare, om dagen hvardera --------- 1 Rid 16 sk.
Hos Constitutions Utskottet.
Arfvode för Secreteraren i Månaden 166
Rid 31 sk.
Traktamente för 3 ine Cangzlister, om dagen hvardera 2 Rid 24 sk.
Dio för En Waktmästare - 1 Rid 16- sk.
Hos StutsUtskottet.
Arfvode för Secreteraren för StatsWerkets Arender, i Månaden - - - - - 200 Rid Bio 34?
StatsUtskottets Betänkdndcn.
D:o för Secreteraren för RiksgäldsWexkets
Är render, i Månaden - - - - 133 Rid 16 sk
Dio för deri i StatsUfskottet biträdande Ka, mereraren, i Månaden - - - 133 R:d 16 sk.
D:o för den vid denne Riksdag serskildt antagne Kamereraj-en Auditeuren I,'Orange, i Må naden 75 Rid Traftamente för 2ine Notarier, om Dagen hvardera 3 Rtd 24 sk, D :o för ^ Cantzlister, om Dagen hvardera -------- 2 R:d 24 sk.
D:o för 5 Waktmästare, om dagen hvardera --------- 1 R:d 16 sk, Hos Bevillnings Utskottet.
Arfvode för Secreteraren i Månaden 166 Rid 32, Traöamente för 2ine Notarier om dagen hvardera 3 R:d 24 sk, D:o för 4 Cantzlister, om Dagen hvarde, ra ---------- 2 Jtld 24 sk.
Dlo för 2lne Waktmästare, om dagen hvardera 1 R:d 16 sk, Hos Lagutskottet.
Arfvode för Secreteraren i Måpaden 166 Rid 32.
T ra flam ente för 1 Notarie - 3 Rid 24 sk.
Dlo för 1 Cantzlist 2 Rid 24 sk.
D:o för 1 Waktmästare - - 1 Rid 16 sk, Hos Allmänna Besvärs ocl] Oeconomie Utskottet, Arfvode för Secreteraren i Månaden 166 R:d 32.
T racin meri te för sine Nptarier om Dagen hvardera - - - - 3 R:d 34 sk. D:o för' 4 Cantziistea, orri Dagen hvardera - - - : 2 R:d 24 sk. D o för 2'.ne Waktmästare qm dagen 1 R:d 16 sk. StatsUtskottets Betänkanden, 343 Hos Expeditions Utskottet.
Arfvodeför Secreteraren i Månaden 166 R:d 33.
Traktamente' för 2:ne Cantzlister. om dagen hvardera • - 2 R:d 24 sk.
D:o för en Waktmästare om Dagen x R:d 16.
Beräkningen af så väl Arfvotlen, sorn Traktamenten, synas oss, efter vanligheten och den verkliga Arbetstiden, böra vid Ståndens Cantzlier begynnas ifrån och med 4:de dagen före Riksdagens utblåsning, samt fortfara till och med 8:de Dagen efter Riksdagens slut och vid Utskotten beräknas ifrån Antagnings - dagen, till och med 8 dagar efter Utskottets uplösning.
Huruvida den vid slutet af sistledne Riksdag visse Tjenstemän inom RiksStånden och Utskotten tillagde förhöjning uti Deras Traktamenten, må vid denna Riksdag jemväl kunna bevilljas, håfve Wi för närvarande, och innan det sig visat, om göromålens mängd och TjenStemännens nit påkalla en dylik belöning, ansett oss icke nu böra deröfver något utlåtande meddela.
Sluteligen föreslås såsom fjilligt, att, på des-t, se, både Arfvoden och Traktamenten, förskott, beräknadt till och med den 3i:a sistledne Januarii, matte utbetalas; meri återstoden ej förr än efter Riksdagens slut, komma att upbäras.
Börande utbetalningen ske i enlighet med serskildte speeificationer på personalen, undertecknade, -i afseende å RiksStånden af hvarje RiksStånds Taleman, och i afseende å Utskotten, af hvarje Utskotts Ordförande, samt inlemnade till det Werk, hvarifrån Betalningen utgår.
Om yid någut Utskott, gö römalen skulle 344 StatsUtskottets B et ani anden.. blifva så öfverflödande, att den antagne CäntzlL Betjeningen skulle behöfva hjelp vid Renskrifningen, förbehålla Undertecknade Utskotts Ordförande sig, att sådant - framdeles till ersättning fa anmäla.
Jo/i.
C. von Rosenstein. 'h, t.
Vice Taleman.
Carl Fr♦ Landberg, Lars Olssom h, t. Taleman. n. v.
H, H. von Essen.
Carl DeGeer.
Gust, af Ugglas■, Carl Stellan Mörner, G. Adlerbeth•” Uå StatsUtskottet, i anledning häraf, nu får afgifva dess yttrande, har »Utskottet funnit sig böra till Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande hemställa följande omständigheter.
Beträffande det för RiddarhusFiscalen, på den grund nu föreslagne traktamente, att, i anseende till Ståndets talrikhet och organisation, en Tjensteman under sådan benämning, alltid i och för Riksdag behöfves, hvilken äfven vicf alla föregående å annan ort än Stockholm, haline Riksdagar skall erhållit arfvode af StatsWer, ket, och hvarföre hans Arfvode vid denna Riks. dag ansetts icke skäligen kunnjf RiddarhusCas, san påföras; så enär RiddarhusFiscalens Befattning, utgör en Ridderskapet och Adeln enskildt rörande Commjssioh, som, grundad på Riddarhus-Ordningen, synes icke böra hänföras till de i Riksdags ordningen föreskrifne och tillit-, ne Tjevistemanna Befattningar i och för Riks, dagsgöromålen; har \StatsUtsköttet ansett sig icke kunna tillstyrka, att RiddarhusFiscalen ny., emot StatsUtskottets Betänkanden, 345 4 hvad förr vanligt varit, må tilläggas något Trafiarnerite af Statens medel.
Då skillnad billigen torde böra göras i Traktamentets belopp för de af Stånden antagne Cantzlister, så, alt de Ordinarie undfå en mot deras åliggande svarande högre aflöning än de Extra Ordinarie; hemställer Utskottet om icke Traktamentet för de senare må skäligen kunna bestämmas till Två Riksdaler om dagen för dem hyardera hos samtelige Stånden.
Det för Notarierne hos Hedervärda BondeStåndet till lika belopp sorn för Vice Secreteraren derstädes, Herr Lagmannen m. m.
Georgii, föreslagne Traktamente af Eyra R:d om dagen, anser StatsUtskottet böra fastställas till hvad som bestås Notarierne hos de öfrige Stånden, så att, då Vice Secreteraren hos BondeStåndet undfår 4 R:d, Notarierne hos bemälte Ständ få upbara 3 R;d 24 sk. om dagen hvardera.
Hvad sluteligen angår Waktbetjeningen både hos Stånden och vid Utskotten, har StatsUtskottet trott, att En Riksdaler om dagen för hvarje Waktmästare må kunna anses såsom en lämplig vedergällning för deras besvär, samt den föreslagne aflöningen för dem härtill nedsättas.
Uti alt det öfriga tillstyrker StatsUtskottet bifall å Förslaget, äfvensom att förskott på ifrågavarande -Arfvoden och Traktamenten må beviljas att utgå till och med den 31 sistlidne Januarii; Hvarförutan StatsUtskottet, i likhet med hvad förr skedt, hemställer, att de till skrifMate räher samt öfrige förnödenheter i och för 3 46 .StatsTJtshottets Betän&ariflen.
Ståndens samt Utskottens Cantzlier erforderlige medel, som vanligen bestridas af Riksdagskostnads Summman, maga ersättas, efter af Secreterarne gifvande Verificerade Räkningar, som af Herr LandtMarskalken och Herrar Talmännen samt Ordförande i Utskotten böra vara genom Heras påskrift godkände.
Wördsamt hemställes alt detta till Riksens Höglofl.
Ständers afgörande, hvarom underdånig anmälan till Kongl. Maj; t torde aflåtas, i afseende på nådig befallning om utbetalningens verkställande af Riksdagskostnads - medlen.
Stockholm den ar Februarii. 1818, N:r 99, Riksens Höglofl. Ständers StatsUt-, skots Utlåtande angående den af Herr M.
Thunell gjorde hemställan, att Magazins
Dir e åi onen ej mä införskrifva Utländsk Spannemål.
H os Wällofl.
EorgareStåndet har RiksdagsFulIinägtigen fran Carlscrona Stad, Herr Mart.
Thunell uti ingifvit
Memorial anhållit, att Allmänna Magazins
Direftiorien, sorn de sednare åren företagit
Spannemåls införskrifningar från utrikes orter, och hvarigenom betydlige hinder för den enskilda Speculationen blifvit lagde, enär ingen enskild
Man kan tilltro sig täfla i vinst och förlust med Magazins Inrättningen, som äf Staten erhållit betydliga Fonderj utan ränta, och dessutom är i tillfälle begagna den lindriga StatsUtskottet* Bettini anden, 347 tulln ä Spannemåln, som imellan Sverige och Ryssland är betingad, hädanefter ej måtte med sådane införskrifningar sig befatta, helst Herr Thunell af hvad anfördt blifvit, sammanlagdt med de förhållanden som varit en följd af den sistledne Sommar utfärdade Kungörelse, om erbudne Spannemåls undsättningar, hvarigenom SjöStädernes Handlande ej vågat göra några införskrifningar, af fruktan för bristande afsättning och dermed förenad förlust, anser dessa omständigheter utgöra rätta orsaken till deri brist och de olika höga priser å Spannemål, som från flere orter förspordes hvilka olägenheter åter, efter Herr Thunells tanka undvikas, så vida Kongl Majus Befallningshafvande, genom Magistraterne låta underrätta Handels - Societeterne om orternes behof, i så god tid, att Spannemål kan införskrifvas och sjöledes ankomma före vinterns annalkande, hvarigenom Herr Thunell tror, ej allenast att behöfvet af Spanmål i det närmaste skall blifva fyllt, utan äfven priserne blifva till det lindrigaste nedsatte genom en allmän täflan, hvilket så rnycket säkrare förmodas, sorn litoria Rågen i Carlscrona blifvit såld nästlidet år till 16 sk.
Banco mindre per Tunna, än den af ^ha godhet från Magazinet utlemnade.
Öfver hvad sålunda anfördt blifvit, får StatsUtskottet, i anledning af erhållen Remiss, dess utlåtande vördsamligen afgifva.
I sjelfva hufvudsaken, den StatsUtskottet anser först böra tagas i betraktande, är StatsUt skottet af den tanka, att, enär Landets egne Spannemåls - tillgångar genom inträffande miss - 3 4S StatsUtsbottets Betänbanden. växter, icke blifva ti 11 racki ige, till fyllande af de allmänna bebof, som genom Magazins Inrättningens försorg böra tillhanda hållas, synes den i sådant ändamål af nödvändigheten påkal. lade införskrifning af Utländsk säd ock böra af Allmänna Magazins Inrättningens Öfverstyrelse verkställas, hälst, i annat fall, eller om den ifrågasatte rättigheten ej finge' af Magazins - Inrätttningen begagnas, utan Sades anskaffningen bero på enskildte personers efter godtycko vidtagande åtgärder, skulle, vid de tillfällen, då en för handen varande nöd oundvikeligen fordrade säkra och skyndsamma anstalter, följderne af denna magtpåliggande angelägenhets uteslutande öfverlåtelse åt Private personer, hvilka om behofven icke kunde hafva fullständig kännedorn och om deras afböjanue ej eller kunde åläggas någon ovilkorlig skyldighet, blifva för Landet ganska vådlige.
På grund af desse sanna och vigtiga skäl, kan StatsUtskottet ej tillstyrka bifall af Herr Thundts ifråga varande hemställan; Och må StatsUtskottet äfven tillägga, att då Magazins Inrättningen hinner blifva organiserad i enlighet med dess bestämmelse, synes något intrång i, enskildte personers Handels - Speculationer icke skäligen vara att befara genom de utländska Spannemåls-införskrifningar, som sannolikt ganska sällan kunna af Magazins-Inrättningen komma att verkställas, endast i de fall, som förut nämnde blifvit. - 1 afseende åter på de upgifne orsakerne, som föranledt Herr Thunell tili denna dess motion, får StatsUtskottet efter dess om Magazins-Inrättningens Förvaltning tagne känne-.
Stats Utskottets Betänkanden. 349 dom, vördsamligen uplysa att, efter 1812 års svåra missväxt, Lief samma och påföljande år, genom Kong!.
Maj:ts Egit höga föranstaltande, Spannemål frän Utrikes orter införskrifven, hvarmed MagazinsDiretäionen ej hade annan befattning än sädens emottagande härstädes och dess redovisande sedermera i vanlig ordning.
* Under åren 1814, 1815 och 1816 är ej någon Utländsk Spannemål för Magazins-Inrättningens räkning inkommen.
Ar 1817 har, med Kongl. Maj:ts Nådiga tillåtelse, i anseende till 1816 års felslagne skörd, i synnerhet å Råg, 18,314 Tunnor af samma Sädesslag och af riad beskaffenhet, blifvit i S:t Pettersburg upköpt, af hvilken quantitet, afsedd till utsädes behof och Staternes Underhåll, 8,745 Tunnor ankommit till Stockholm, 6,917 Tunnor till Carlscrona och 3,655 Tunnol till Götheborg.
Ä de Fonder, sorn blifvit Magazins Inrättningen öfyerlåtne, erlägges, enligt Riksens Höglofl.
Ständers Beslut, 3 procents ränta, och få således ej, såsom Herr Thunell förmodar, räntefritt disponeras.
Widkommande den omnämnde Tullnedsättningen, har densamma under de sehare åren fått begagnas af StapelStädernes Handlande, utom för ofvaqberörde parti riad Råg, som år 1817 för Magazins-Inrättningens räkning införskrefs.
Den åberopade Kungörelsen är, efter hvad StatsUtskottet inhämtat, icke fran MagazinsDireftionen utgången, och ej eller af detta Werk föranledd.
Hvad slutligen beträffar Herr Tliuntlls att - 3 5° StatsUtskoitets Betänianderi. i förande om utlemnad riad Råg från Carlscrorii Magazin sistl. år till 16 sk.
Banco högre pris per Tunna är hvartill den af Handlande blifvit derstädes försåld, har, efter Räkenskapernes föranledande, samma år blott 7 T:r riad Råg, som varit förskärnde, blifvit å AuRion försålda till något öfver 3 R:d Banco Tunnan.
Skulle åter Herr Thunell hafva afseende på de vid Carlscrona Magazin år 1816 försålda Omkring goo Tunnor oriad Råg, så är förhållandet dermed sådant, ätt denna Råg äfsändes från Ystad och blef under transporten af värma så försämrad, att den vid framkomsten till Carlscrona, enligt vederbörligen anstäld besigtning, ej kunde för Amiralitetets behof användas, Utan måste på offentelig
AuRion till den mästbjudande afyttras, då AuRionspriset varierade emellan gårö R:d Tunnan.
Den af Herr Thunell gjorda jemförelse' emellan Magazinslnrättningens pris och de hos Handlanderne i Carlscrona gångbare, tyckes likväl icke kunna hafva afseende på förhållandet år 1816, emedan om god riad Råg blifvit af Köpmännen försåld till 16 sk.
Banco mindre per Tunna, än hvartill den förskämde oriade Rågen af Stadens Innevånare betaltes, hade väl i sådant fall, någon afsättning å denna försämrade vara då icke inträffat.
— Hvilket allt Riksens Höglofl.
Ständer vördsam ligen underställe*!
Stockholm den 21 Tebruarii 1818. ■ StatsUtskottebs
Betänk anden* N:r 100.
Ständers Stats Utskotts Utlåtande, angående Riksdagsmannens från Skaraborgs Län fonas Anderssons Memorial, rörande föreslagne grunder för liqvid er and et af Undsättnings Spannemäl. -Riksdagsmannen från Skaraborgs Län Jonas An. dersson har uti till Hedervärda JlondeStåndet ingifvet Memoria], jemte upgift å de förluster, som Skaraborgs Läns Innebyggare skola hafva fått vidkännas uppå den Spannémål, som i Länet uphändlats och åter tili undsättning utdelats från och med år 1813, föreslagit, att vid inträfr fande undsättningar, Allmänna Magazinslnrättningeri, i stället för att köpa och sälja Spannemål för vissa priser, mätte utlåna
Säd emot vilkor af återbetalning in Natura, med någon förhöjning, som exempelvis föreslås till Jadel, eller 25 Procent per Tunna, samt att så vida denna Liqvidatiöhs-Principe icke kan bifallas, någon viss förhöjning på Tunnan mätte blifva bestämd, hvilken anSes icke böra med 1 eller högst ?
B:d öfverstiga Uphandlings-prisen, allteftersom den inlemnade Spannernålen befanns strid och törr; och får StatsUtskottet, till hvars handläggning denna anhållan blifvit remitterad, vördsammeligen anföra följande:
Att för en Ekonomisk Förvaltning af sådan egenskap, Som Allmänna Magazinslnrattningen, stadga vissa föreskrifter, efter hvilka Uphandlings- och Undsättnings-rörelsen ovill - 35?
StaisTJtskottets
Betänkanderh korligen bedrifvas bör, skall i sjelfva värkstältligheten åstadkomma hinder och olägenheter* oell ina hända understundom helt och hållet motverka Inrättningens företag, söm. måste, för att blifva af verkelig nytta för Landet, vara lämpade efter conjuncturens allmänna förhållanden och serskildt förekommande locala omständigheter.
Uti den för Magazinslnrättnlngen blifvande
Instruftionen synes dock generelle grunder kunna utstakas, efter hvilka återbetalning af erhållne Spannemåls-lån endera in Natura eller med penningar bör verkställas; och ehuru StatsUtskottet af nyss anförde skäl, icke anser något sådant förordnade kunna meddelas,', hvarigenom ett visst penninge-belopp för hvarje Tunna Säd, borde utöfver inköps- eller anskaffnings-värdet af Undsättnings-tagarne städse erläggas, synes dock, när Magazinslnrättnlngen blifvit i enligt het med dess bestämmelse organiserad, Inrättningen böra för dess utgifter vara skadeslös med. en sådan tillökning i contant, som föreslagen blifvit.
Såsom hörande till frågan må uplys* ningsvis nämnas, att Allmänna MagazinsDirectio nen, uppå derom gjord begäran, i November månad sistledit år bifallit, att Skaraborgs Läns Innevånare äga rättighet, att sine, under förlidne Wår och Sommar erhållne Spannemåls-lån in Natura afbörda, då Undsättnings - tagarne godtgöras efter de högsta af Direétionen bestämda Uphandlings-pris, som äro gällande då återlefvereringen sker, och hvilken Uiqvidations-grund, hvarmed Magazinslnrättningen funnit sig belåten, SiatsXiftsiiottets Betänk andeli. téii, är vida lindrigare an den af Riksdagsmannen Jonas Andersson föreslagne, och lemnar således ett tydelig! bevis på svårigheten deraf, att för dylike åtgärders behandling stadga bestämda föreskrifter; hvilket dock Riksens Höglofl.
Ständers egit godtfinnande vördsammeligen underställes.
Stockholm den gi Febtuarii i8i8> N:r 101.
Riksens Höglofl. Ständers Stats Ut Skotts Utlåtande, i anledning af Herr Gust. L.
Grönhagens framställning om förbättring i aflöningen för Krigs Revisions Betjeningen.
Mr\
-L ill vördsamt besvarande af Höglofl.
RidderSkapets och Adelns Remiss å Herr Gust.
Li Grönhagens Memorial om förbättring i aflöningen för KrigsRevisionsBetjeningen i Kongl. KammarRätten, får StatsUtskottet anmäla, att, sedan, uppå förut erhållen Remiss af Riksdagsoch BancoFulimägtigens Anders Danielssons Memorial i samma ämne, StatsUtskottet afgifvit dess yttrande härutinnan, samt af anförde skäl förklarat sig icke kunna tillstyrka bifall till den gjorde framställningen, hafva samtelige Riks^ Stånden gillat Utskottets yttrande, nemligen Högloft.
Ridderskapet och Adeln den gide i denne Månad, samt Högvördige PrästeStåndet och Walloth BorgareStåndet äfvensom Hedervärda BondeStåndet den s?7:de nästledne Januarii, i följd Bihang till RiksSt.
Prat. 1817 -- iSiS- 4:de Sami.
Njr 4;, 46. 354 StatsUtskotiets Betäniandem hvaraf hagon vidare åtgärd i denne fråga icke äger rumi Stockholm den 21 Februarii 1818* N:r 102.
Ständers Statsutskott s Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts iSädiga Proposition, angående användande af de inom Södermanlands
Län befintlige sä kallade fagbackar.
Maj:t har under den gide sistl.
December till Riksens Hoglofl.
Ständer i Nåder aflåtit en så lydande Proposition, angående användande af så kallade Jagbackar i Södermanlands
(Se N:r g i i:sta Sami. till detta Bihang.)
Utaf de vid Kongl.
Majits högstberörde Nådiga Proposition bilagde Handlingar har StatsUtskottet inhfemtat beskaffenheten och förhållandet med de ifrågavarande Jagbackar, hvilka uti Kongl.
KammarColIfegii dervid bilagde underdåniga Betänkande blifvit hänförde och fördelte under Fem serskildt© Glassér, nemligen: 1:0 Sådane, som dels redan äro med Skog beväxte, dels efter sin beskaffenhet skola till Trädplantering, och Skogväxt vara mäst användbare. 2:0 Sådane, som alltid blifvit begagnade under Kongl.
Maj:ts och Kronans Egendomar och skola dertill vara behöflig© samt inom da ras Rågångar inneslutne.
StatsUtskottets BetänÅanden. 355 3:0 Sådane, hvartill ätskillige personer yrkat fri dispositions- och ägande rätt, utan någon ny afgifts erläggande. 4:0 Sadarte, som kunna vara tjenlige och nödige till fjerdingsmans boställen; samt 5:0 Alla öfrige
Jagbäckar i Länet, hvilka skola finnas sä beskaffade, att endast rättighet till rnuhlbete derå, efter tillstånd eller urminnes häfd, blifvit af omgränsande Hemmansägare å de fläste yrkad.
Desse Jagbackars antal utgör i irsta Classen, 10; i 2ulra Classen, 4; i 3 rdje Classen, 14; i 4:de Classen, 7; och i 5:te Classen, 72; hvarförutan följande 8, i UndersökningsErotocollerné uptagne Jagbackar icke blifvit till någon af förrberörde Glassér hänförde, nemligen: Wreta parken, Spelviksbacken, Rålteplatsbacken, JCäll stabacke, Markhagen, Håbackärné, Löfskogen samt den ena af Asbyås backar, kallad Asen.
H vad nu först angår beskaffenheten af dessa lägenheter, så har af Handiingarne StatsUtskottet funnit dansämma vara sådan, att de dels till det mästa redan ära, dels ock framdeles, efter verkstälde undersökningar, böra förmodas kunna blifva Kongl. Majus och Kronans ostridigé Egendomar, for hvilka intet hinder synes möta, att kunna vidtaga de åtgärder och författningar; sorn med Kongl. Majus och Kronans fördel finnas mäst fotenligé, och deraf bereda henne deri högsta möjliga fördel.
I anseende till de uti 2:dt Classén upförde Jagbackar, hvilka skola blifvit begagnade under Kongl. Maj:ts och Kronans Egendomar, same dertill vara befiöflige, och inom deras Rågångar 3 16 StätsUtskottets B et ani arid en, belägne; så emedan Kongl. KamrnarCollegii uöderdåniga Betänkande uplyser, att desse