Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 116) har Herr V. M. Beronius omförmält, att en uti Falun sedan flera år bosatt ogift qvinsperson vid namn Charlotta Christina Nyman derstädes under år 1864 aflidit, utan att efterlemna kände skyldeman och utan att någon sådan sig sedermera anmält, och skulle således nämnda persons bo, hvilket vid uppteckning den 18 April 1864 blifvit upptaget till ett värde af 824 R:dr 70 öre, men vid verkställd realisering lemnat en behållning af 1,802 R:dr 15 öre, såsom dana-arf ingå till Kongl. Majit och Kronan.
Med förmälan att Faln stads samhälle icke skytt några uppoffringar för att befordra det uppvexande slägtets uppfostran, har motionären anfört hurusom behof visat sig af en särskild läroanstalt för den talrika arbetsklassens döttrar, åsyftande att bibringa dessa, sedan de lemnat folkskolan, en sådan skicklighet i qvinlig husslöjd, att de derigenom ej allenast kunde vinna lättadt tillfälle att erhålla passande tjenster, utan äfven blefvo fullt dugliga för sin kallelse, att förestå och sköta eget hushåll.
En dylik läroanstalt hade äfven sedan ett tiotal af år kommit till stånd förnämligast genom nitälskan af en s. k. skyddsmödraförening, men då densamma hittills vidmagtshållits uteslutande genom frivilliga sammanskott, dels från nämnda förening, dels från andra för skolans ändamål och verksamhet intresserade samhällsmedlemmar, och dessa bidrag icke kunde beräknas komma att fortfarande inflyta i samma ökade förhållande, som behofvet af skolans vidsträcktare verksamhet påfordrade, så hade med begärlighet omfattats hvarje tillfälle, som lemnade utsigt för bidrags erhållande från annat håll; och har motionären af denna anledning anhållit att ofvannämnda dana-arfsmedel, utgörande ett för Statens behof, i motionärens tanke, alltför obetydligt, men för Falu stad ganska afsevärdt bidrag, måtte få tillfalla den derstädes inrättade slöjdskola för flickor, samt att, såsom säkerhet förmedlens rätta användande, de måtte ställas under Skolrådets i församlingen redovisningsskyldighet.. k Statt- Utskottets Utlåtande N:o 31.
I sammanhang med nu omförmälda motion har Utskottet äfven förehaft en inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Anders Andersson från Kopparbergs län gjord framställning, rörande användandet af ifrågavarande dana-arf (motionen N:o 176).
På grund deraf att ofvannämnda Christina Charlotta Wedin eller Nyman allt intill sin död skulle blifvit på det ömmaste sätt vårdad af Fanjunkaren vid Kongl. Dalregementet Anders Gustaf Högman och hans syster Sara Maria Högman, har denne motionär, som ansett berörda omständighet utgöra giltigt skäl till eftergift af ifrågavarande arfsmedel, föreslagit att desamma måtte af Rikets Ständer tillerkännas bemäida Anders Gustaf Högman och Sara Maria Högman.
BIHANG . till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll > Innehållande de Handlingar, Hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Rik sens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, samt Riks - Ståndens Protocolls - Utdrag vid Urtima Riksdagen i Stockholm 18*3.
Fjerde Samlingen. Stats-Utskottets Betänkanden. 4:de Bandet.
STOCKHOL M, Tryckt hos Elmén och Granberg, J. P. Lindks Enka, F. B.
Nestius, Z. haggström, A. E. Ortman, samt ä Ecksteinska och Mar ejuardska Boktryckerierne, i&j^Toch 1824.
V BIHANG tili SAMTLIGA RIKS-STÅN.
DENS PROTOCOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM i8a3. — O Fjerde Samlingen innehåliande Siats-Utskottets Betänkande.
STOCKHOL M, 1824, hos Johan Haeggström.
N--o 401.
Ankom den 14 Avig. 1843.
Maj:ts Nådiga Remiss, angående Sala Silfver-Verk.
Sedn Riksens sist församlade Ständer, uti un» derdånig skrifvelse den 6 Junii 1818, hos Kongl. Maj:t anhållit, ej allenast att Sala Bergslags-Inte» ressenter måtte varda hörde, öfver den af Kongl.
Bergs - Collegium föreslagne reglering af Corn tractet om Sala Silfver Verk och Grufve»driften dervid, utan äfven att Kongl.
Maja, jemte för. anstaltande om sådane åtgärder, som med Kro* nans fördel, utan Bergslags-Interessenternas för* närmande, kunde förenas, täcktes vid påföljande Riksdag i Nåder meddela Riksens Ständer resultatet, på det ett afgjörande Beslut i denna fråga då måtte kunna fattas; så har, efter det Bergslags - Interessenteme underdånigt utlåtande i ämnet afgifvit, och Kongl. Bergs - Collegium med f Samt, i x t Stats- U (slottets Betänkande n. erinringar dervid i underdånighet inkommit, .Kongl.
Majit, under den 18 Januarii innevarande år, i nåder öfverlemnat samtlige Handlingarne till Stats - Utskottet, med nådigt förklarande, att Kongl. Majit emedlertid ansett några åtgärder i Målet icke vara att vidtaga.
Ifrågastälde reglering innefattas uti följande Puncter, nemligen: 110 Att Sala Bergslag, under en tid af 25 år, ifrån det regleringen blifver faststäld, bibehålies vid de rättigheter och skyldigheter, som, uti 1741 års transport och 1743 års Arrende - Contract omforma’as. 2 :o Art under denna tid, Grafve • driften sättes i stånd, efter den i detta afseende föreslagne Plan, och att af de Besparingar, som tander tiden kunna göras utaf de till Verkets drift anslagne Medel, en Fond inrättas för Grafve-driftensupprätthållande i framtiden, hvilken Fond, efter de 25 arens förlopp, förskjuter nödige kostnader vid förberedande an. läggningar till Malmtillgångars uppletande samt Malm uppfordringen; och borde desse förskott, så vida de af Fondens Capital utginge, ersättas genom en successiv inkomst af Silfver-tillverkningen, men, derest Fondens ränta för dem ålita des, borde sådane , som blifvit använda på misslyckade försök, afskrifva* till enviss proportion erno Stats-Utsko,ttets Betänkanden. 5 räntans storlek, allt efter som derom uti särskildt Reglemente kunde blifva foreskrifvet; hvarjemte Fonden borde förvaltas af Bergshauptrnannen och Grafve - Ratten, under Kongl. Bergs - Collegii inseende. 3:0
Att, efter de 25 årens förlopp, ArrendeContraotet af år 1743 antingen upphörer, eller sä vida ändras, att Stats - Verke t för de arrenderade Räntorna erhåller full ersättning, efter Bom deras värde kän utgöra; äfvensom Bergslaget, vid den tiden, borde hafva öfverens kommit med Kongl. Majit och Kronan, på hvad sätt Stats-Verket, antingen genom Silfver - afgiften elier annar*, som lämpligast befmnes, må njuta ersättning flir de till Konst-Statens underhåll anslagne Räntor vid 2,900 Rödige Markers tillverkning, så att åtminstone afgiften för en deröfver stigande tillverkning må komma Stats - Verket, såsom en direct Vinst, till godo. 4:0
Att, efter nämnde 25 år, Bergslaget icke till last räknas de uti 1741 års Transports 11 §. up. tagne Allmogens skyldigheter , hvilka Bergslaget Allmogen efterskänkt, och, såsom för Bergslaget Umbärlige, af Kongl. Majit och Kronan kunna vid den nya Regleringen återtagas. 5:0
Att för öfrigt, efter de 25 åren, Bergs, laget må blifva bibehållet vid possessionen af Stats - Utskottets Be tänkandern Silfver-Verket för sig och efterkommande, enligt 1682 och 1741 årens transporter, så länge de Grufvan och Verket, efter rätt Bergsvis, drifva oeh vidmagthålla, dervid Bergslaget hade att hålla sig vid hvad 1, 2, 6, 7, jo , 12 , 13 och I7:de § f. af Transporten den 9 September 1741 förmå, i afseende på dess rättigheter och skyldig, heter, och vidare vid den enligt 3:dje pimcten af denna project-Eeglering blifvande fastställelse. 6:0 Att, dl Grufvan hädanefter blifver vidlyftigare, dess utmål i förhållande dertill utvidgas, så att, likmätigt 2:dra §. af 1741 års Transport, gränsorne af den trakt, hvarinnom den malm brytes och tillgodogöres, deraf Silfver-afgift skall erläggas, tillbörligen blifva faststälde. 7:0 Att Bergslaget, så länge det innehafver Silfver-Verket, orubbadt bibehålies vid sin rätt till de Dammar, Canaler och Vattendrag, som för Verkets drift äro inrättade, och från äldre tider varit det, jemte obehindrad Flottningsrätt på dem; samt 8:0 Att Nora och Enångers Allmänningar hädanefter måga bibehållas vid Silfver-Verket.
Uti ofvan åberopade underdåniga Utlåtande hafva Bergslags - Interessenteme hufvudsakligen anfört, att, då Sala Bergslag, på grund af erhåll - Stats-Utskottets Betänkanden. § ne Transporter och med Kongl. Kammar - Collegium ordentligen afslutadt Contract, blifvit lag. lig Innehafvare af Silfver* Verket med thy tillagde Förläningar: då Bergslags Interessenteme på det nogaste skola fullgjort de uti Contracterne dem ålagda skyldigheter: då, för Contractemes evärderliga bestånd, något annat vilkor, Aj-rendeafgifterne oberäknade, icke blifvit Bergslags- Interessenterne förelagdt, än att de skulle, efter rätt Bergsvis, hålla Grufvan vid magt, samt detta vilkor desto heldre borde anses vara uppfyldt, som Silfvertillverkningen stigit mot hvad den var, då sista Transporten meddeldes, samt Bergslaget, till försöken att göra förbättringar uti Smältnings-processen, Grufve - och Hytte-driftens gång, enligt hvad i sådant ändamål, vid den anstälde vetenskapliga undersökningen, funnits nödigt och erforderligt, skola gjort de största uppoffringar till Byggnader m. m.; stigande blott de 2:ne sista åren till den för Bergslaget kännbara summan af 20,000
R:dr, som, i sakens gamla och vanliga gång, kunnat till större delen vara besparde och kommit Bergslaget tillgodo: och då slutligen de med Tomterna i Sala Stad förenade Gotter uti Grufvan och dess revenue utgöra en i de flesta Innevånares hand med dryg kostnad förvärfvad Egendom, som genom alla laga Actus vore förvarad; så förmente BergslagsInteressenterne, det, emot 77 §. af Regerings - Formen, någon rubbning uti de med Sälj Bergs - 6 St a t s - U t s k o 11 e t s Betänkanden. lag slutadé Contracter ej kunde ske, elter någon arman ändring uti Silfver-Verkets närvarande författning föreskrifvas än den , sorn med Intei ressenternas egen önskan och medgifvande instämmer.
Hvad beträffar det af Kongl. Bergscollegium framstäldä’ Förslag till reglering härutinnan, ansigo Bergslägs-Interessenterne grun. derne dertill, såsom, hemtade från resultatet af lo års kostnads - räkningar oell från de förhoppningar, som vetenskapliga undersökningen lofvar om Malm-tillgångar och kostnads-besparingar i fiåmliden, vara af den beskaffenhet, att de af oförutsedd? händelser lätt kunde rubbas, och alitsa icke med fullt förtroende borde antagas; äfvensom Interesseriterne funno Förslaget, med deras bestånd, icke kunna sättas i verkställighet, och derjemte innebära en orättvisa, I det afseende , att de närvarande Interessenterne, utan ersättning för deraf uppkommande förluster, skulle åt kommande generationer sammanskjuta en Fond till Silfver-Verkets bedrifvande.
Interessenterne hade emedlertid trott, att det med ofvannäinnde Förslag åsyftade ändamål, eller Interessenternes och Ortens fördel, jemte någon vinst för Stats-Verket,’skulle, på drägligare vilkor, kunna vinnas; och då, efter Bergslags-Interssenternes förmenande, de så kallade Konst - Stats - Medlen hädanefter, som hittills, borde anses såsom en af Staten anslagen Fond till Silfver-Verkets bestånd i ond tid, för hvilken Fond Staten förbehållit Stats-Utskot t e ts Betänkanden. 7 sig ersättning genbm Tionden, Mynt are Lönen och Slagskatten, samt genom den progressiva förhöjningen, när tillverkningen stiger öfver 2,000 lödige marker, enligt 3 §. af 1741 års Transport; hvadan Stats-Verkets anspråk på ersättning för de Silfver-Verket förundte forläningar endast skulle kunna sträckas till erhållande af den, i mån af en ökad Silfver "tillverkning, betingade skillnaden emellan Markegång» - priset å de bland desse forläningar innebegrepne arrenderade räntorne, och den afgift Bergslags - Xnteressenterne derföre nu erlägga; Så hafva Intéressenterne, till beredande af en sådan successiv ersättning, föreslagit, att Silfver-Verket måtte bringas till det skick för en utvidgad och förmånlig bergsdrift, som Kongl. Bergs-Collegiuin ifrågaställt, och hvartill ett oafkortadt åtnjutande af allt hvad Bergslaget, enligt 16S3 och 1741 årens transporter och 1743 års Contract, innehar, vore erforderligt, så att
Bergslaget för detta ändamål icke betungades med större tjenstbarheter till Verkets drift, än hittills, och ej heller sattes i nödvändighet, att tillskjuta egna medel, eller derföre skuldsättas; hvaremedlertid den förändring uti 1743 års Contract kunde vidtagas, att någon för Bergslaget dräglig summa årligen blefve afsatt till samlande af en Fond, sorn, enä'r den vunnit en viss storlek, kunde med sin ränta motsvara hvad Bergslaget, efter ofvanberörde Contract, nu njuter till Verkets drift 5 Och skulle de arrenderade räntor - B St a ts-Utskotte ts Betan tanden. ne derefter till Kongl. Maj:t och Kronan återlemna s, med förbehåll för öfrigt å Bergslagets sida, dels att detsamma, under full egande rätt till Silfver-Verket, bibehålies vid 168a och 1741 arens nådiga Transporter, samt derjemte tillerkännes allt hvad Kongl. Bergs-Collegii Förslag uti 4:de och följande puncter innehåller, dels ock att Bergslags - Interessenterne tillåtas ingifva ett sådant Förslag till förändring i Verkets närvarande styrelsesätt, som berättigar Bergslaget, att, genom en inom sig vald Direction, förvalta Bolagets allmänna och enskilda angelägenheter, på sätt Bergslaget för sig finner lämpeligt, samt med allmän och enskildt fördel och säkerhet instämmande.
Jemte det Kongl. Bergs -Collegium, uti sine Erinringar, vid detta Bergslags-Interessentemes underdåniga utlåtande, sökt vederlägga hvad Interessenterne anfört, om osäkerheten af de beräkningar öfver Malmtillgångar och uppfordringskostnader, sorn Kongl.
Collegium antagit till grund för sitt afgifna Förslag till reglering härutinnan, har Kongl. Collegium i underdånighet förklarat, att den af Bergslaget föreslagna förändring i berörde reglering väl skulle kunna godkännas i öfverensstämmelse med förut gällande Contract, men att Silfver - Verket likväl icke borde upplåtas under egande rätt, såsom stridande mot Kongl.
Maj:ts och Kronans rätt och fördel, samt V Stats-TJtskottets Betänkanden. samt emot möjligheten af den contröll, som bör finnas, att de af Kronan anslagne medel användas i och för Bruks-driften, och hvarförutan Kongl. Collegium icke skulle kunna handhafva 'Grufvu - brytningen, samt efterse att densamma vederbörligen verkställes.
I afseende på Bergslags-Interessenternes för. behållne rätt, att, genom en inom sig vald styrelse, förvalta Bolagets allmänna och enskilda angelägenheter, har Kongl. Collegium upplyst, att Bergslaget, vid åtskillige tillförene haline Commissiofis - förrättningar, icke otydligen röjt dea plan, som komme att följas vid förvaltningen, om Silfver - Verket under egande rätt uppläts, hvaraf Bergsbruket säkerligen icke skulle vinna, 'då Bergslaget för sig funne fördelaktigare, att drifva Silfver-Verket för syn skull, och endast för att bibehålla Krono -förläningarne, genom hvil. kas utdelande till andre, en säkrare enskild vinst skulle uppkomma, än genom deras användande på en Grufvu - brytning, som, utan att styras af skicklige personer, bitr föga lönande; Men, då likväl någon förändring uti närvarande styrelseform torde böra ega rum, och Bergslagets deltagande uti förvaltningen genom valda
Deputerade kunde vara nyttig, borde, efter Kongl. Collegii tanka, en sådan reglering i afseende härå ske, sorn lemnade säkerhet derom, att Grufvu - brytnin 4 Samt, 4 Bafot, 4* io Stats -Utskottets Betänkande ti. gen och Bergsbruket fortsattes under styrelse af kunnige Ämbetsmän och under Kongl, Collega inseende, samt att de till Silfver - Verkets drift rnclagne förläningar icke till andre ändamål, än Silfver - tillverkningens befrämjande, användas.
Stats - Utskottet inser nogsamt, att en förändrad Beglering af Grufvu-driften vid Sala Silfververk är nödvändig, så vida Staten skall erhålla en. billig ersättning för sina betydliga uppoffringar till Verkets fortsättande; Men, då, såsom ofvan är omförmäldt, Bergslags -Interessenterne, underåberopande af innebafvande Contracters helgd» lestridt all rubbning, utan deras medgifvande, af Silfver - Verkets närvarande författning, och det medgifvande, hvaruppå Interessenterne, i ofvahnämnde afseende, numera ingått , i så väsendtlig mån skiljer sig ifrån hvad Kongl.
Bergs-Collegium med sitt afgifne Förslag till Beglering härutinnan åsyftadt, att någon jemnkning af desse olika åsigfer, med den inskränkta kännedom, Utskottet eger af Bergsmanna- Yrket och dermed gemenskap egande ämnen, icke kan af Utskottet föreslås; Så, och enär härtill kommer, att, i sakens närvarande skick, verkan af det emellan Staten och Bergslaget om Silfver-Verket afslutade Contract, torde härvid böra komma under pröfning, hvilken åtgärd UägStiftande
Magten icke tillhörer; har Utskottet trott sig böra inskränka sitt yttrande i förevarande fråga till den tillstyrkan, Stats-Ut skottets Betänkanden. ij. att Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes KonglMajit i Nåder låta utarbeta ett Förslag till en sådan jemkad reglering af Oeconomien vid Sala Silfver-/Verk, som med Statens fördel instämmer, och af Bergslags-Interessenterne, efter deras hörande, funnits antaglig, samt derefter, vid nästa Riksdag, i Nåder meddela Riksens Ständer Resultatet, jemte Nådig Proposition om de åtgärder, Kongl. Majit, på grund af då befunne förhållande, finner närmast leda till ändamålet; Anseende Stats-Utskottet, det Riksens Ständer, endast efter sådane förberedande anstalter å Administrativa Magtenssida, blifva i tillfälle att, i detta vigtiga och flere Medborgares ratt rörande ämne, hufvudsakligen sig utlåta.
Eget närmare bepröfvande vördsamt öfverlemnas; Och varder en Uedamots särskildta tanka barbos bifo* gad.
Stockholm den 8 Aug. 1823. JL. C. af SitneN. 12 St ats-Uts kott e ts Betan handen.
Ständers Statsutskott dén 8**de Äng. 1823. s. d. I fråga, om besvarandet af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss angående Sala Silfver - Verk, asp forde Herr Commerce - Rådet Santesson : “Då jag ej kunnat helt instämma uti Afdelningen Förslag till Betänkande, som svar på Konungens Nådiga meddelande af Handlingarna» rörande Sala Silfver-Grufva, anhåller jag såsom xnin enskilda fanka härom få yttra: ”Contractet emellan Kronan och Sala Bergslag kan, med bibehållande af Contractets helgd, icke rubbas utan Bergslagets medgifvande.
”Bergslaget har icke medgifvit en så betydlig rubbning af Contractet, som varit och ännu ax ifrågasatt. ”Kronans Anslag till Bergverket utgöras af: ”1:0
Accords-medlen (enligt 1741 års Transport), belöpande nu circa 9,000 B:dr Banco.
”De ersättas för närvarande af Bergslaget till fullo genom"
Tionden, myntarelönen och Slagskatten , samt de särskilda 1,1x9 sorn årligen i Westerås Ränteri insättas. Stats-Utskot t e ts Betäilkanden, 13 ”2:0 Konst-stats-medlen (enl. 1743 års Con* tract), utgörande circa 1,000 R:dr Banco, äro en Fond af Staten anslagen till Bergverkets upphjelpande vid timande olyckor, samt till bestridande af större och mera vidtomfattande Grufva - arbeten, — hvilket allt med så mycket större skal måste genom Allmänna Medel bestridas, som det aldrig kan blifva Individens, utan Statens eller det Allmännas, skyldighet, att förskjuta de kostnader , af hvilka först efterkommande Slägten kunna skörda frugt, — Så länge
Silfver-tillverkningen icke öfverstiger sitt nu varande belopp > kunna Konst - stats - medlen väl anses som en Kro' nans och Stafs - Verkets förlust om maniche vill afse den både i Statistiskt och Oeconomiskt hän. seende säkert betydligare förlust, Kronan skulle göra, om Silfver-Verket nedlades; stiger åter Silfver-tillverkningen, sorn man har stor anledning förmoda , och således ändamålet med Konst" stats-medlen visar sig vara vunnet, har också Kronan att påräkna en successiv, och i mån som Silfver-tillverkningen och med detsamma Tionden stiger, ökad ersättning derföre; Mera kan förmodeligen Kronan efter förenämnde Contract icke med rättvisa begära. ”Den Fond, som nu utgöres af konst-statsmedlen, och utgår i Krono-Räntor af Spannémål och flere persedlar, efter Markegång löste från Hemmanen, ligger således i jorden och är fran lj. Stats-Utskottefs Betan kinde n. elen oskiljaktig och derföre af solid natur, oberoende af alla mynt - förändringar , utan särskild kostnad produetiv; denne nuvarande Fond är således betydligt olik den, som genom årliga Contanta afsattningar skulle skapas; — denna Fond skulle nemi. blifva; ”1:0
Beroende af myntförändringar, och om den ock genom realiserande uti Jordegendom skulle af ändrade myntförhållanden göras oberoende, uppstår en betydlig skillnad emellan administrationen af denne och den förra. ”2:0
Blir den icke, utan jgenom särskilda kostnader och arrengementer produetiv. ”3:0
Då den enligt Förslaget skulle kallas och vara Kronans, så blefve den ock lättare än den nuvarande, disponible till för Silfververket främmande ändamål.
Erfarenheten har visat, huru lätt det går, att småningom draga sådane Fonder från deras första och rätta bestämmelse 1 till dess de, betydligt minskade, vid ett kritiskt ögonblick, på en gårig anordnas till bestridande af tillfällige behof.
Konst-stats-medlen synas således ej böra indragas, men i stället så vidt Contractet'medgifver, eller i billig öfverenskommelseväg kan Uppgöras, för Kronan sökas ersättning derföre ge Stats- Ut s kotte ts B e tänkänden. nom ökad Silfver-tillverkning.
Bergslagets minimi-afgift borde derföre, så i Arrende som Ti. ■onde (hvarmed äfven en del af Interessenternes yttranden och Förslag öfverenssrärpmer) fastställas till beräknande efter a,goo Skålprds SilfvertiIlverkning, att dat ej må blifva Bergslagets förmån att blott för syns skull drifva Bergsbruket.
Vid detta tillverknings - belopp är Staten fullt rembourserad för räntorne efter 1743 års Centract, och det derutöfver blifvande öfverskott torde betacka en del af konst-stats-medlen» enär afgiften vid a,900 Skålp:ds Tillverkning gör efter nuvarande förhållande: Ärende-Summan' - - R:dr 1,11g.
Förhöjning för de goo Skå]p:d öfver de aooo Skålp:d - - 535. ^544 Tionde, Myntare-lön och Slagskatt — 8,153- umma 9,797..
I allt öfrigt anser jag Bergslaget böra bibehållas vid alla de rättigheter emot öfverenskomne skv!. digheter, sorn föregående Transporter och Contracfer bestämma; dock, på det att alltid Statens Medel må till behöriga ändamål användas, och ingalunda emellan Interessenteme utdelas, bör Bergslaget åläggas öfver konst - stats - medlen, så till utgift som inkomst föra Särskilda Räkningar , hvilka Bergs - Collegii granskning årligen föreläggas. ” iö Stats--Ut skottets Betänkanden.
Och skulle detta anförande, såsom innefattande Herr Commerce-Rådets särskilda tanka i ämnet, bifogas Utskottets derom afgifvande Utlåtande till Riksens Högloft.
År
Och dag som ofvan.
Ex Protocollo J. C> Lorich.
K:o 402» Ankom den 14 Äng-, 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Förslag till Lönförbättring för de fyra Stats-Secreterarne.
Svedan, i anledning af Herr Friherre C. H.
An* karsvärds motion, om angelägenheten, att för* bättra Lönerne för de, enligt Grundlagen befindt. lige, Fyra Stafs-Secreterare-Ämbeten, Stats-Utskottet, under den io:de sistlidne Junii, till Riksens Högloft.
Ständer anmält de olika beslut hvaruti Utskottets Ledamöter stadnat, i det q:he Stånd beslutit tillstyrka, att dessa löner måga förhöjas till lika belopp med Stats-Radens lönevil* kor, men deremot 2:ne Stånd ansett, det borde en tillökning deri af endast 500
R:dr, utan förändring i det under dessa Löner förut varands Spannmåls - S tat i - Ut s k o tt e ts Be tänkandert.
Spannmåls - belopp, till bifall föreslås; så hafva Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde - Ståndet återremitterat detta ärende med åtskillige dervid gjorde anmärkningar, men Högvördige PresteStåndet, enligt ankommet Protocolls - Utdrag af den jpte nästkommande Julli, bifallit det sednare alternativet i Utskottets Förslag, eller en tillökning i dessa Ämbetsmäns
Löner af 500 R:dr.
Det har blifvit anmärkt, att, då hvarken Kongl. Majit i Nåder äskat eller Stats-Secreterarne sjelfve begärt någon tillökning i deras Löner, envsådun tillökning desto mindre borde beviljas för närvarande, som Stats - Secreterare - Ämbetets tillvarelse eller förändring vore beroende af utgången med den nya organisation af Administrationen, som nu är i fråga; att en tillökning uti Stats-Secreterare-Löneme påkallade en lika Löntillökning för de Ämbetsmän, hvars
Ämbeten voro af icke mindre vigt och medförde jemlik eller högre värdighet; och att allt detta skulle påkalla ytterligare skatter, till hvilkas utgörande Nationen icke skall ega förmåga, m. m.