Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru Utskottet således icke kan uppgifva denna berak ning såsom ett ofelbart resultat, bar Utskottet lik •val trott sig böra låta densamma komma till Bi* lets Högloft.
Ombudsmannen förmält sig hafva af lagsöknings diariame inhemtat om
Gäldenärer ees betalningsförmåga och med fästadt afseende* Stats-Ut skottets
Be tän leanden.
397 på de prospecter, som, rörande ännu outredde concourser, inkommit, har nemi.
Ombudsmannen ansett, att af den på hans åtgärd beroende indrifningssumma skulle i ;concoursen inflyta circa 104,000: X följd af Jjagsöknings-åt gärder 141.900» <*45,900. 624,07st: 42- 8. samt förlusten på utlåningen således blifva 378,172» 42- 8- ^ Äfvensom att denna förlust Ed. 378,172: 42- 8. skulle komma att drabba sådane lån, hvilka icke någon enda gång blifvit omsatte uti Riksgäldscontoiret utgörande ett, den 3iDec, 1822 återstående capitalbelopp af 456,245: 9. 8. “ed 338,463: 35. 6. samt lån, hvilka en eller flere gångor blifvit i Riksgäldscontoiret omsatte, och hvarpå d. 31 Dec. 1822 resterade Ed. 167,827:33.10.111.39,709: 7- 2.
A 398 Stats-Utskottets
Be tänkanden s Summa, supponerad förlust på Visar sig en total förlust af Rd. 986,007: i- 2* Å denna calculerade förlust skulle något annat afdrag till bestämdt belopp icke kunna uppgifvas än det "sorn utgöres af de inom
Pra eser jplionsiidsn icke presenterad® a9signationer och 3 procentssedlar med Aete ’ eller en summa af 32,664: 6. lii Då förlusten skulle komma att utgöra d. 31 December 1832 963*342: 42 3* Götheborgs f. d. Discont; Enligt räkenskaperna inbälanceras den 1 October 1818 denne
Disconts tillgångar till ett belopp af Rd. 1,445*059: 10. 6. samt skulderne till 1,372,634: 32. 10.
Och såledas ett öfverskott den utlåningen d. 31 Dec. 1822 Härtill lägges bristen enligt räkenslcaperne - 607,834: 6. 6. 378,172: 42- 8. 1 Oct. 1818 nf 72*424; 25- 8'
Hvilket under utredningstiden, cijkpad till deja 31 December Stats-Uts kottets
Be tänkandets* 333 1892 blifvit) genom behlllne räntevinsten ökadt med 123)327: 29. g. Hvadan uti 1822 års
Hufvudbok utbalanceras till år 1823 ett öfverskott af 195>752: 7- 5.
Utrningssumman, som d. 1 Oct. 1818 var Bd. 1,114,742: g2. g. men utgjorde d-31 Dec. 1822 410,462: 44. 8.
Har således genom influtne capitalbetalningar blifvit förmini skad med 704)279: 26. i, Utaf förut omförmälda utlånings* summa den 31 Decemb. 1822 Bd. 410,462: 44- 8. voro under indrifning genom Ombndsmannens åtgärd Bd. 364,540: 5. — deraf allena beroende på concourser ig8,84o: 3. samt på cone o urs er och lagsökning 165,700: 2. 364,540: 5- — Efter Ombudsmannens på sannolikhet grundade beräkning, skulle på nyssberörde indrifningssuruma uppkomma en Capitalforlust af 281,540: 5.
H 398 Stats-Utslcottets Betänkanden.
Hvilken förlust han ansett komma att drabba sådane
Ian, hvilka icke någon enda gång blifvit omsatte i Riksgälds.
Contoiret oell den 31 Dec. 1822 utgjorde Riksdaler 284,132: 23. 11. med 260,913: 24.
3. samt sådane lån hvilka uti Riksgälds-Contoiret blifvit omsatte och hvarpå capital återstoden den 31 Dec* 1822 var 80,407: 29. i. med 20,626: 28, 9.
Supponerad förlust på utlåningen * RJ.
Härtill må äfven läggas den af Ombudsmannen beräknade förlust å IDiscontens fordran hos förre Directionens Commissionairer här i Stockholm HandelsHuset Pehr Falk et Comp.
Så blir sammanräknade supponeraäe förlusten Rd. 381,540: 5 — 131,589: 7. 8. 413,120: 12- 8.
Men St at s-IJts kot tets Betä nk an den.
Men om härifrån afdrages of verskottssumman, enligt räken skaperne 195>755: 7* 5- samt skulder de der icke torde komma att g-a vera utrednin' gen, nemligen, assignationer o. 3 procents Reverser, hvilka icke inom praescriptions-tiden blifvit uppviste 8,478: 41. 5.
Actie capitalet medinnestående utdelning derå 501.623- — 405,854: 36. 10.
Så visar sig förslagsvis en förlust af 7,274: 23. 10.
Malmö f. d. Discont.
Enligt räkenskaperne inbalanceras den 1 October 1818 det,ne Disconts Tillgångar till ett belopp af Riksdaler it954>§77: 7 5. saint skulderne 1,817,334: 26. 8.
Och således ett öfverskott af Rd. 137,542: 29- 2. 4 Samt, 4 Baad. 26 400 Stats-Utskottets Betan k anden.
Hvilket under utredningstiden, beräknad till den 31 Decemter 1822, blifvit genom behållen ränte-vinst oka dt med 9 2:614 : 7. 3» Hvadan uti 1822 års HufvudBok utcalanceras till år 1823 ett öfverskott af Bd. 239,186: 36. 5.
Utlånings-Summan; som den 1 Octofcer var 1,248,384. 15. 11.
Utgjorde den 31 December 1822 £.24-882. 16, 7. har således genom influtne
Capital afbetalningar intill sistnämde dag blifvit förminskad m. Rd. 723,301- 47. 4'
Utaf nyss omforma’de Utlai irgs-Summa den 31 December 1822 Rd. 524,882. 16.
7. voro under indrifning, genom Ombuds-mannens åtgäjd R:dr 460,753: 18. 9. deraf beroende hufvudsakligast påConcourserRd.
406,850 samt på lagsökningar 52,03: 18. 9- 460,753: 18. 9.
Efter' Ombudsmannens, endast på sannolik, het grundade beräkning, skulle på denna indrifnings-summa uppkomma en Capital förlust af Rd. 394)753 : 08.9, hvilken förlust han ansett komma att drabba sådane
Dån, hvilka icke någon enda gång blifvit uti Riksgälds-Contoiret omsatte och hvarpå den 31 December 1832 återstode ett Stats-Utskottets
Be tunkan den. 401 Capital af 4515,559: 21, 2- med E:dr ^ 388,436: 42. u. samt sådane sorn i BiksgäldsContoiret blifvit omsatte och hvilkas återstod den 31 December 1822 utgjorde 35,195 : 44- 8. med B:dr 6316: 23. ]0 Supponerad förlust på utlåningen den 31 Deceml,er 1822. 394)753 •' 18. g. Dessutom förlusten på de 6a kallade Cassa-Dånen 376,968 : 30.
5- samt den, förre Dlrektörerne, påförde ersättning för inlöste Daubbletfe och Triplette-assignationerne 11,660.
Sammanräknad förlust Bd. 783,382: 1. 2.
Om nu härifrån afdrages den inbalancc rade Öfverskott-Summan, enligt Bäkenskapeine 230,186: 36. 5. samt Skulder, de der icke synas komma att gravera Utredningen, nemligen 3 Procents: Beverser och Banco-Attester af enahanda egenskap med de förstnämnde, hvilkaicke blifvit anmälde 10,323: 38. 5. samt Actie-Capital med utdelningen derå 100,588. 341.098: 26. 10 402 S t at» * U t s k o tt et s Betänkanden.
Sa visar sig en förlust af 442,283: 22. 4»
Och har altså, enligt denna förslagsvis uppgjor - de beräkning, förlusten pl nes uiredning, intill 1822 for Götha Canal Bolags , Discont till R:dr Götheborgs d:o d:o Malmö d.o d:o Efter tillsammans Rd« f. d. Filial-Disconterårs slut, bestigit sig . d, 963,342 : 42. 3. 7274: 23. 10- 442283: 22. 4. 1,412,900: 40. 5.
För Utskottet återstår nu att, i afseende på Herrar Fullmägtiges Förvaltning af f. d.
FilialDisconterne, yttrande afgifva.
Vid en förvaltning af sådan egenskap som den ifrågavarande, kunna ej de reglementariske föreskrifterne alltid vara så bestämda, att ju icke vid många oförutsedda fall mycket måste få ankomma på Styrelsens pröfning, samt, i synnerhet vid sådane inträffande förhållanden, lemna rum för olika åsigter af förekommande ämnenOch ehuru Utskottet visserligen instämmer i 1820 års Herrar Revisorers yttranden, i fråga om tillämpning af Reglementets stadgande, i afseende på omsättning af till Lagsökning förfallne
Lån, i följd hvaraf Herrar Revisorerne anmärkt åtskillige af Herrar Fullmägtige i omsättningso«h andre liqvidations-frågor vidtagne åtgärder, såsom «éd Reglementet icke öfverensstämma!;- Slais.Utskottets Betan leanden.
403 de; Likväl* som under handläggningen af detta ärende hos Uiskotiet stadgats den öfvertygelse, att, genom de beviljade omsättningarne, Herrar Fullmägtige otvifvelaktigt sökt och i margi fall mahanda äfven vunnit det ändamål, att bereda D iscout-Verkens och Gäldenärernes ömsesidiga fördelar; samt Herrar Fullmägtiges förvaltning i öfrigt icke lemnnt rum för den ring iste anmärkt ning, utan fastmera funnits utmärkt] af mycken rådighet och omtanka; så får Utskottet hos Riksens Höglofl.
Ständer tillstyrka att, med gillan e af Herrar Fullmägtiges förvaltning af Discont» Verken, Herrar Fullmägtige frikallas från ali ansvarighet för de af dem, intill sistledne April månads slut, eller den tid till hvilken Proto. collen undergått granskning, fattade Beslut och vidtagne åtgärder.
Och varder detta Rikets Höglofl.
Ständers eget bepröfvande vördsamt understäldt.
Stockholm den 28 Augusti 1823* 4o4 Stats-Utskottet* Betänkanden; N:o 446.
Ankom den 3 September 1823.
Utlåtande, öfver Herr A. Gripenwalds hemställan, om tillökning i det af Afanufactnr Discont-Fonden bestämde Lån-anslag för Glasbruken.
Uti Memorial, sorn Högloft Ridderskapet och A eln till StatsUtskottets Utlåtande remitteradt, har Herr August Gripenwald hemställt, att då erfaienheten skall visat, att de 100,000 Rd.
B:co» som Rikets Stan er af Manufactur
Discontfonden anslagit till lån åt samtlige Glasbruksidkare , 1 man af deras tillverkning, icke varit tillräcklige att sätta desse idkare i tillfälle att uthärda den ofördelagtiga belägenhet, hvari Glasbruksnäringen» i anseende till brist pä afsättning, sig befinner; nämnde anslag måtte ökas med ytterligare 100,000 Bd.
Btco, att utlånas efter samma grunder, som St a t s-Ut i kott et» Betänkanden.
505 i afseende pa Glasbruksidkares
Discont ratt redan äro foreskrifne, likväl med det undantag, att äfven, de idkare, som under sistl. år icke tillverkat nät got g as, och således fdr detta ansetts sin lån rät förlustige, skulle, så vida de under innevarande år visa sig hafva fortsatt sin tillverkning, få af det tillstyrkte nya anslaget uppbära lån till årets slut.
I anledning häraf får Utskottet anmäla, att glasbrukstillverkningen icke förr än vid sistför. flutne 1817 och 1818 arens Riksdag blifvit ansedd berättigad till låneunderstöd af Manufactur Di. scontfonden: samt att Rikets Ständer, som, i sak. nåd af kännedom om Glasbrukens tillverkningar, då icke egde någon säker grund för bedömandet af hvad för deras låneunderstöd skulle erfordras, till ManufacturDiscontens förstärkning anslagit en särskild summa af 100,000 Rd., för att vid repar* tition af den öfriga Discontfonden delas emellan samtlge Glastillverkare, som till Iåns erhållande behörigen sig anmält.
Enligt hvad e farenheten visat, har denna summa hittills varit för behofvet så tillräcklig, att Glasbruksidkarnes D sconträtt år 1822 uppgåt t till 45 och innevarande år till 41J procent af tillverkningsvärdet; hvaremot lånberättågade fabriksidkare i allmänhet icke haft högre lånrätt än 50 procent af tillverkningsvärdet år 1823 och 29 procent af samma värde år 1823:
Gb-s tillverkningen åtnjuter således mera uppmuntran 4<j6 Stats-Utskottets Betänkanden. i låneväg, än de fleste andra näringar; och enär Rikets Ständers afsigt vi :
Discorträtts meddelande för nämnde tillverkning icke synes hafva va. rit att meddela densamma större förmån, än de näringar, som från äldre tider varit med lånerätt 1 Mann fact ur Discontfonden understödde; vore det} efter Utskotietsjanka, snarare anledning att, genom Glastillverkningens upptagande i den allmänna repartitionen af Discontfonden, försätta denna handtering, i afseende på Disconträtten, i samma förhållande, som lånberättigade slöjder i allmänhet, än att ytterligare öka det för densamma redan bestämde länanslag.
Men då närvarande tidpuncj onekligen är ganska ofördelaktig för Glasbruksnä* ringen, hvilken således icke utan svårighet skulle sakna den högre lånerätt. som den nu innehar; anser Utskottet sig böra tillstvrka, att det vid sista Riksdag till lån för Glasbruksidkare afManufactur
Discontfonden afsatta ans'ag må tills vidare förblifva oförändradt; hvilket dock Riksens Höglofl.
Nto S tits - U ts k® t te ts Betan ka nd c n. 407 N:o 447* Ankom den 3 Sept. 1823 Utlåtande, öfver Herr Ullbergs Memorial, angående revision af Lästafgifts Fondens förvaltning. W ällofl.
BorgareStåndet har till StatsUfskottets Utlåtande remitterat ett af Herr J.
Ullberg ingif, vet Memorial, hvari anmäles, hurusom, genom meddelad rättighet till naturalisation af utländska fartyg, emot erläggande af viss lästafgift, en icke obetydlig summa intill år 1812 blifvit samlad, hvil. ken, genom Kongl. Brefvet af den 16 September nämnde år, blef, under namn af Uästafgifts fond ställd under Kongl. Commerce Collegii vård, för att, enligt stadgande i samma Kongl. Bref, framgent anses såsom en stående fond till bestridande af kostnader för Svenska på utrikes ort vistande sjömans understöd och hemför' skaffande till fäderneslandet; och då ett ändamål * Samt. 4 Baad. s6 * äjoS Stats-Ufs I o t fet s Betän kand en. af så välgörande beskaffenhet icke borde vara likgiltigt för Svenska Medborga re i allmänhet och aldraminst för BorgareStåndet, samt uti naturen af denna Cassas stiftelse icke låg något hemlighetsfullt; har Herr Ullberg hemställt, det StatsUtskottet måtte få sig uppdraget, att undersöka förhållan" det med ifrågavarande fond, dess förvaltning och nu varande skick, samt att till Rikets Ständer afgifva, så väl Berättelse derom, som ock, i fall medlen blifvit till fremmande, möt Högstberörde Kongl. Bréfs lydelse stridande ändamål använde, förslag1 huru sådant framdeles må förekommas och en offentlig redovisning derföre, på bestämda tider inför Rikets Ständer tillvägabringas.
Vid förehafvande af detta Memorial har Ut. skottet inhemtat, att fråga tillförne varit väckt om rension af den så kallade lästafgiftsfonden, eller de för utländska fartygs naturalisation, influtne medel, samt att sedan Rikets Ständers år 1817 församlade Revisorer, uti deras Berättelse till Rikets Ständer, angående granskningen af de under Kgl.
Commerce Collegium ställde fonder, tillkännagif vit, att de ej till reviderande erhållit räkenska.- peme öfver berörde medel, hvilka Revisorerne hade trott äfven tillhöra deras granskning;, så har StatsUtskottet vid 1817 och i8aS årens
Riksdag ut-i dess öfver nämnde berättelse afgifne Utlåtande, i denna omständighet yttrat, att då några statsmedel till lästafgiftsfonden icke ingått, förmodade Utskottet, att granskningen af räkenskaperne och fört St ats - Uts k ot te t s
Be än kandern 40g valtningen öfver samma fond, eller de sä kallade naturalisationsmedlen, som efter Kongl.
Maj:ts eget Nådiga förordnande, vid särskildta politiska forhällanden, samt i ändamål att dermed bestrida omkostningarne för Svenskt sjöfolks hemförskaffande från utrikes orter tillkommit, och hvilken naturalisation jemte dermed förenade afgifter, endast någon tid egt rum, samt nu mera upphört» sålunnda icke eller lämpligen kunde Rikets Ständer eller deras Revisorer tillhöra, utan endast Kongl. Maj:t sjelf, som äfven i Nåder förordnat, ■att samma räkenskaper borde i sådant ändamål hvarje år i underdånighet insändas.
Hvad StatsUiskottet i afseende på denna fråga yttrat, blef af samtliga RtksStånden gilladt, och då de skäl, hvil" ka Rikets
Ständer sålunda redan förklarat granskningen af lästafgiftsfondens förvaltning och räkenskaper icke tillhöra Rikets Ständer eller deras Revisorer, sedermera icke upphört; anser sig Utskottet, af förenämnde motion, icke ega anledning att tillstvrka ändring, i hvad Rikets Ständer, angående detta ämne vid sisflidne Riksdag beslutat; Hvilket dock Rikets Högloft Ständers pröfning vördsamt underställes.
Stochholm elen 3S Åug. 1820. 410 {5tats*U»siottetB Betänkanden.
N:o 448- Antom den 5 Sept. 1853.
Utlåtande, i anledning af ej mindre Friherre C. H.
Ankarsvärds hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, uti Memorial gjorde anmärkningar vid den af Riksens Höglofl.
Ständers Revisorer år 1822 afgifne Berättelse, rörande då verkställd granskning af Allmänna MagazinsInrättningens förvaltning under de sednare åren, än äfven de af Friherre C. J. af Nordin och Herr C. D. af Uhr öfver berörde anmärkningar meddeldte yttranden.
Nedannämnde af Friherre C. H Ankarsvärd vid 18 * i lis'
Revisionsberättelse väckte anmärknings»
St at s - Ut s ko 11 eti Betänkande». 411 frågor, angående Allmänna Magazinsinrättningen, anser StatsUtskottet redan besvarade genom sine under den 26 sistl.
Maj, till Riksens Höglofl.
Ständer afgifne Utlåtanden (N:ri 182, 186, 194, 201 och 202) och får alltså åberopa desse Utlåtanden I hvad sorn rören 1:0 Utlefvereringen af 500 tunnor hafre, som år 1813 anbefalltes »jtill undsättning för Konungariket Norrige. 2:0 Spannmålsexporten till Italien. 350 Upphandlingen af ett parti riad råg vid Norrköpings Krono-Magazin år 1818. 4:0
Inköpet af den i hufvudstaden belägen Så kallade Eldqvarnen; och 5:0
Yppad coursförlust å det silfver, som för Utskeppad spannmål till England och Italien influtit i Riksens Höglofl.
Ständers Bank.
Vid hvil. ken sistnämnde punct det tillägg dock ej torde finnas öfverflödigt, att, enligt gjord uträkning hos Kongl. Allmänna Magazins-Directionen, sedan 1822 års Revision var slutad, kostnadsbeloppet förde 15,000 Spanska piastrar, som från Neapel blifvit hitsände för den till Italien exporterade säden med inberäknad fragt och assecurance utgjort 40,-242 Rd. 47 sk. 2 rist Banko, men att likväl Kongl. Majit icke i Nåder meddelat sitt beslut» 41?
S t a t s - U t s k o 11 e ta Beänkanden* om och huruvida Allmanna Magazins-Inrättn:n gen får uti liqvid med Riksens Hdglofl.
Siänders Bank godtgöra sig
Silfret efter ofvanskrifne kostnads varde.
I öfrigt har Friherre Ankarsvärd trott sig finna skäl t ill den förmodan, att Allmänna Maga* zins-Inrät ningens ställning! vöre vida ofördefakli g.re an dtnsatnm i af Riksens Ho g fl. Ständers Revisorers Bera telse kunnat nu- nitas, och atj denna Inrättning helt i nkelt euiktfls såsom Ba: qtnrou.le .,t of:..' ^ n il :v ■ in" ingångtj • skul -f r n Utaf det Bö e skaps-Feislag, sorn åtföljde 182a års Efrvis:oii:-Béiati< 1 e, h.r
St ts-Ucskoitet utrönt, att Allmänna Mi gfizins-lrminningens liligånga r v.d September rmiiads ;1 tt t.r i »a a öfversteg dess Gouiante Skulder t h Riise .s Koglofl. Ständers Bank och andre Verk, med en Summa af 111.1)7 Rd. 7 sk. 4 rist Banko, hvilken summa, i afseende till törelupc n misssknfmng, bor endast räknas 1.11 110,137 Rd. 7 sk. 4 r. B.
—Sannolikt ar väl å ena sidan- att detta förslagsvis uppkom* ne öfverskott borrtgår medelst de ytterligare för luster Allmänna Magazins - Inrättningen får vidkä nas å Spanmåls - utskeppningen till Italien’ samt den rättighet' undsättnings-tagarne i de Nor. ra Länen af Riket sig utverkat att återgälda sine Lån med Spanmål in natura, antingen til( hela beloppet eller större delen deraf; hvarföru' Stats.Ut* kot t e(s Betan leanden. 415 tan, äfven Siskillige af Inrättningens i Ilandet utestående fordringar för äldre årens utborgningar troligen ej turina , i anseende till åLåntagavnes och deras Röftesrnäns under tiden iråkade obestånd, utkrafvas; men häremot bör ock a andra sidan fästas afseende derpå, att Inrättningens Spanmålslager vunnit en betydlig tillökning i värde genom högre nu gällande pris, än de, hvarefter samma lager af Riksens Högloft.
Ständers Revisorer uppskattades.
Det förekommer al så StatsUtskottet lika svårt, som Riksens Ht gloll.
Ständers Revisorer, att bestämdt påstå, det allmänna M; g >zins-Inrältnir gen befi tines Bmqueroutte då sådant för närvarande af ziffrans resultat motsäges och så vida ej genom en påskyndad real sation och försäljning af Verkets fastigheter och behållningar , deras värden skulle allt för mycket komma att nedsättas.
Denne Ståts-Utskottets beräkning b vi lar hel' och hållen på det förutsättande, alt Jnrätmir gen ej åläg ges godtgörande af andie Skulder, än dem som i räkning eiler liqvid med Riksens Höglofl.
Bank samt andre Verk. och enskilde personer löpa Inrättningen tili 1 .st, ty skulle äter den äldre Fond af i;. .g? 9671 R.i. 28 sk. 2 rist Banco,, sorn, enligt jgji års Bo! slrn, af . f, rutgångne år ns besparingar tillhörde Albi ai na Magasins Inrättni gen, äfvc n nu 'i 1 I ■ dorm de af In: ä'tn''ngen påföras, sä fr 1 fi es r-n 1; st i t Tråtgarne af ej min’re än 1,186,830 Rd. 20 sk. 10 r:st Banco, hvilket allt närmare utredas af der.
Berättelie Stats-Ut - 414 Stata-.Ut slottets Betänkanden. slottet, jemte bifogadt provisionel förslag, linder denna dag sub. N:o 432 till Elisens Högloft.
Ständer låtit afgå, rörande den af. Stats-Ut' skottet efter Revisions-tiden fortsatte granskning af Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning till sistförlidne årets slut, och till hvilken Berättelse det torde tillåtas Stats-Utskottet, för undvikande af vidlyftighet, att vördsamt hänvisa Orsakerne till den förminskning, sorn företer sig vid jemforelsent emellan innehållet af 1820 års utaf Kongl. Allmänna Magazins-Directionen från trycket utgifne Tableau öfver ,Verkets tillgångar och det Förslag Riksens Högloft^ Ständers Revisorer år 1822 upprättat, och hvilken minskning, efter hvad Friherre Ankarsvärd anmärkt, uppgår till omkring 2 millioner Rd.
Bro, finnas till det mästa förklarade genom Friherre af Nordins , i anledning af Friherre Ankarsvärds Memorial, till Höglofl. Bidderskapet och Adeln ingifne skrifteliga yttrande, som upplyser, att 1,164,463 Rd. 11 sk.
Banko blifvit såsom osäkre fordringar uteslutne från behållningarne uti Riksens Höglofl.
Ständers Revisorers Förslag och endast inom Columnen antecknade, då deremot samma belopp uti Kongl.
Allmänna MagazinsDirekfionens Berättelse för år 1820 ibland öfverskotts-til!gångarne finnas upptagne, samt att i nämnde
Berättelse alla persedel-behållningar blifvit uppförde till deras höga räkenskaps medelvärden, då desse behållningar åter af 182* *rs Re» Stats-Utskottets Betänkanden.
417 visorer endast blifvit beräknade efter de pris, som voro allmänt gängse vid September månads slut sistförlidne år.
För en närmare och bestämd utredning af den anmärkte skillnaden, är det dessutom oundgängeligen nödigt, att 1821 och 1822 årens Bäkenskaper först blifva bokslutade^ och i saknad af de upplysningar, som derifrån böra hemtas , hafva Biksens Höglofl.
Ständers Bevisorer äfvensom StatsIJiskottet, s i förevarande som andre fall, der endast afslutade Bäkenskaper ti 1 ziffran kunna visa verkbga Förhål, landet måst inskränka, sig till provisionelle bedömanden. ‘'Vidare innehåller Friherre Ankarsvärds anmärkningar den önskan, att vinna en tillförlitlig, historisk och detaillerad beskrifning, om aU.i så. dane anstalter och åtgärder, som, ledande till skiljaktige och ofta hvarannan motstridiga verkningar, under loppet åf de sadnare åren 1818 t 1819, 1820, 1821 och 1822, varit förknippade ej allenast med de Spannmåls-upphardlingar Kongl. Allmänna Magazins-Uirektionen ombesörjt, än äfven med tillhandahållandet ock utdelningen af 'undsäitnings-säd för behöfvande i landet saint liq-udations-sättet för undsättningarne.
Medgifvande, att en så beskaffad beskrifning eller utredning i flere afseenden visserligen 4 Sami, 4 Bind. 17 i§iS Stat b-U t ikotte t* Betänkan den; skulle vara upplysande och nyttig, har StatstTfstöttet likväl haft sin tid af andre vigtiga goro. mål så upptagen, att detta vidtomfattande arbete ännu ej tunnat företagas eller medhinnas.
E mellertid och om, hvad Statt-Utskottet förmodar, Friherre
Ankarsvärd åsyftat att genom nämnde beskrifning få utröndt, huruvida Riksens Högloä. gtänders, Revisorer, i förekomne fall, som med Spannmåls-upphandling och un sättning egt sam* band, fästat tillbörlig uppmärksamhet å de Beslut, hvilke i en eller annan måtto kunnat förorsaka Allmänna Magazins-Inrättningen förluster, så har det ej tillkommit hvarken Biksens Höglofl.
Stän. ders Revisorer eller Stats-Utskott, att klandra så_ dane åtgärder, som funnits grundade på och öfc verensstämmande med de föreskrifter, om upps handlingar och undsättningar, sorn! innefattas uti 4:de Afdelningen af Kongl. Brefvet den 7 Nog vember 1811, hvilket är den enda Instruction, som för Styrelsen af Allmänna Magazins Inrätt* ningen hittills varit gällande, och har Stats-Uf. skottet gjort sig förvissadt, det Biksens Högloft» Ständers Revisorer ej underlåtit att noga granska och efterse, huruvida Kongl.
Allmänna Magaj rins Directionen, efter innehållet af nyss åbero. pade Kongl. Bref, ställt sig de deruti glfnestad. ganden om'upphandlingars verkställande till underdånig efterrättelse.
Beträffande dernäst undsättnings-behofven i otterne, så inhemtas utaf ofvanberörde Kongl. Bref, att bestyret härmed blifvit åt vederbörande Konungens Befallnings»
Sta t*-Ut »kottet* Betänkanden.
419 hafvande öfverlemnadt, och hac
Dii ectlonen i denne angelägenhet alltid måst rätta sig efter Konungens BeFallningshafvandes uppgifter och reqvisitioner, hvilka stundom varit mindre till: fcirlitlige, det 1820 års Bevisions-Berättelse nog samt ådagalägger, och lärer sådant kunna till’ skrifvas de olika och mindre säkra utvägar ,sorn, * saknad af något bestämdt förordnande i denne del , blifvit till utrönande af verkliga undsätttnings-behofven tillitade.