Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Juni 1840.
Preste-Ståndet den i3 — — Borgare-Ståndet den i3 — —- Bonde-Ståndet den i3 — —■ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående afskajfande af Extra Länsmän utan Lön. (Ekon.-Utsk. Ut].
N:o 28.) S. A. K. Då E. K. M. under den 7 December 1833, uppå derom gjord underdånig hemställan, i Nåder pröfvat skäligt tillåta Dess Befallningshafvande i Blekinge Län att, tills vidare och såsom biträde åt den alltför fåtaliga ordinarie
Kronobetjeningen inom Länet, i mon af behof constituera extra Länsmän, för hvilka, så vidt af Högstberörde
Nådiga beslut eller i öfrigt kunnat derom inhemtas, enda löne-inkomsten utgöras af andel i böter för åtalade brott; hafva Rikets Ständer, enär denna aflöning icke kan vara tillräcklig, trott ett sådant förhållande leda derhän, att i stället för den omsorg att afvärja förbrytelser, som hörer till hvarje värdigt handhafvande af ordningsmagten, skall behofvet framtvinga benägenheten att se brotten fulländade, för att derföre få utkräfva böter, äfvensom, under dylika omständigheter, de många tillfällen, som stå öppna för afvikelser från granlagenhet vid åklagare-kallets utöfning, säkerligen sällan skola lemnäs obegagnade, hvarigenom åter agtningen för lag och ordning blottställes vida mer än genom hvarje åsidosättande af Polis-uppsigten.
Och få Rikets Ständer, af dessa skäl, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det måtte Kronobetjening icke på ofvanberörde villkor tillsättas och den i så måtto redan constituerade genast afskaffas, samt att, derest nödvändigheten påkallar biträde åt de ordinarie tjenstemännen, sådant då blefve genom mera ändamålsenliga föranstaltanden tillvägabragt.
Stockholm den 12 Juni 1840. 38 Expeclilions-Ut skottets Förslag till lind.
Skrifvelse, N-o 22.
N» 22.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1840.
Preste-Såndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse} i anledning af gjord ansökning om nedsättning i arrendet för hemmanet NederJerfva N;o 2. (Stats-Utsk.
Ull. N:o 93.) S. A. K. Genom Nådig Remiss af den 15 sistlidne Februari har E. K. M. till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnat en af Protocolls-Secreteraren m. m. G. M. Stuart till E. K. M. den 3 November 1838 ingifven skrift, deruti lian, som, enligt af Kongl.
Kammar-Collegium upprättadt Contract af den 1 Mars 1837, under arrende på 30 års tid, räknad från midfastan sistnämnde år, innehafver det uti Solna socken af Sockholms Län belägna Kronohemmanet Neder-Jerfva N:o 2 om frdels mantal, lägenheten Herr-Jerfva derunder inbegripen emot skyldighet att derför erlägga en årlig arrende-afgift af 105 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, i underdånighet anhållit, dels att, som genom inträffad eldsvåda den 15 Juni 1838 det å hemmanet befintliga ansenliga boningshus hvilket sökanden med betydlig kostnad under näst föregångne år låtit reparera och förändra, nedbrunnit, hvarvid jemväl, med få undantag, alla dervarande möbler och annan lös-egendom gått förlorade, samt då, i följd häraf, sökanden blifvit beröfvad den inkomst, han af det till sommarställe passande rymliga boningshusets uthyrande påräknat, sökanden måtte för den återstående arrendetiden i Nåder förunnas nedsättning uti det åtagna arrendet till 41 tunnor 3 kappar, motsvarande det viel en föregående auction å samma lägenhet erbjudna, men icke antagna, arrendebelopp, dels att, då ifrågavarande egendom under år 1838 lemnat ingen eller högst ringa afkastning, enär, i saknad af boningsrum, arrendatorn då icke kunnat bo derstädes och vederbörligen besörja hemmanets skötsel, hvartill komme, att vårsäden samma år, i följd af ovanligt tidig vinter, blifvit nästan helt och hållet förstörd, E. K.
M. täcktes, med afseende härå, i Nåder bevilja sökanden eftergift af hela arrendet för år 1838.
Detta ärende hafva Rikets Ständer till pröfning förehaft, och enär då, enligt hvad upplyst blifvit, den öppna åkerjorden vid kronohemmanet Neder - Expeditions-Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse , N.-o 22. 09 Jerfva N.o 2 endast uppgår till 34 tunnland 3 kappland och till större delen utgöres af ofruktbar och stenbunden mark, samt då hemmanet, med ringa höbord, saknar bete och skog till gårdens behof, det måste antagas, att Protocolls-Secreteraren Stuart, vid öfvertagandet af det ovanligt höga arrendet af 105 tunnor 3 kappar, hvilket motsvarar mera ån 6 tunnor spanmåls afkastning af hvarje tunnland jord i årgången och med mer än 150 procent öfverstiger hvad för det till egor och belägenhet förmonligare hemmanet Neder-Jerfva N:o i erlägges, påräknat att, utom den af jordbruket härflytande afkastning, bereda sig en hufvudsaklig inkomst genom det å egendomen befintliga ansenliga boningshusets uthyrande till sommarställe, hvartill detsamma, i anseende till närbelägenheten intill hufvudstaden, var serdeles passande, men hvilken afsedda fördel sökanden, genom den utan hans förvållande inträffade ofvanomförmälde eldsvåda, gått förlustig, samt det är föga sannolikt, att arrendatorn, oagtadt alla ansträngningar för hemmanets häfd oeh förbättrande, torde kunna ensamt af jordbruket bereda sig tillgång för utgörande af det nu fastställda arrendets belopp; alltså hafva, vid detta förhållande oell med afseende å åtskilliga andra förekomne bevekande omständigheter, Rikets Ständer funnit godt besluta, att, derest icke Protocolls-Secreteraren Stuart eller hans rätts innehafvare åstundar att vid nästinstundande fardag frånträda arrendet af hemmanet Neder-Jerfva N.o 2, i hvilket fall honom åligger att så tidigt härom gora anmälan, att ny arrende-auction för hemmanets utarrendering vid nämnde tid må hinna i föreskrifven ordning anställas, Protocolls-Secreteraren förklaras berättigad att, under femton års tid, räknad från midfastan år 1838, under loppet af hvilket meranämnde hufvudbyggning nedbrunnit, tili samma tid 1853, för berörde hemman erlägga arrende-afgiften med nedsatt belopp af 41 tunnor 3 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, med skyldighet för Stuart att, så vida han ej så tidigt före 1853 års midfasta afsäger sig arrendet, att ny auction till egendomens utarrendering från sistberörde midfasta må kunna i laga ordning anställas, och i hvilket fall Stuart eller hans rätts innehafvare ega hemmanet afträda, sedermera intill den 14 Mars 1867, då nuvarande arrende-contract tilländagår, utgöra det genom samma contract bestämda ari’ende af 105 tunnor 3 kappar spanmål.
Hvilket, med anledning af E. K. M. Nådiga remiss, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 19 Juni 1840. 4o Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o i3.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående f. d. Arrendatorn af Rinkeby hemman i Stockholms Län, Kamereraren H. H.
Krutmejers ansökning om befrielse från skyldigheten att ersätta den genom hemmanens senare utarrendering, Kronan tillskyndade förlust. S. A. K.
Sedan arrendatorn af Kungsgårdshemmanen Rinkeby N:ris 1 och 4, om tillsammans | mantal, inom Danderyds socken af Stockholms Län, Kamereraren H. 11.
Krutmejer, genom Danderyds skeppslags Tings-Rätts den 30 Mars 1833 gifne, laga kraftvunne utslag, blifvit, i anseende till uraglåtenhet att ställa behörig borgen för arrende-förbindelsernes fullgörande under tio års tid, räknad från midfastan år 1832, förklarad arrendet förlustig, med skyldighet att, jemnlikt 9 punkten i Kongl.
Kammai-Collegii den 3 Augusti 1825 om hemmanen utfärdade arrende-contract, ansvara för den förlust, Kronan under den återstående arrendetiden eller till midfastan år 1856, genom hemmanens bortarrenderande, kunde komma att vidkännas, — Krutmejer dock öppet lemnadt att, i anledning af det under rättegången förekomne förhållande, att framlidne Stats-Rådet Grefve Wirsén i lifstiden, uti Krutmejers ställe, emottagit hemmanen samt erlagt arrendet och utgjort öfriga onera, serskildt emot Grefve Wirséns sterbhus fullfölja den talan, hvartill befogenhet förefunnes, — samt den af Krutmejer hos E. K. M. i underdånighet gjorda ansökning om befrielse från ifrågavarande arrende och att hemmanen måtte få ånyo utarrenderas utan den i arrende-contractets 9:de punkt stadgade påföljd, blifvit af E. K. M. och Rikets senast församlade Ständer afslagen; så har hemälde Kamererare, uti en till E. K. M. ingifven ytterligare skrift, med förmälan, att, i följd af behörigt förordnande, det Rinkeby hemman borde under arrende-ledigheten, på det för Kronan förmonligaste sätt skötas och brukas, berörde egendom blifvit under år 1834 och till den 14 Mars 1835 upplåten till Enkefru Grefvinnan Wirsén, emot erläggande till Kronan af en afgift, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 23■ ii afgift, som med 30 tunnor understigit det, enligt förra contractet, bestämda arrende-belopp af 91 tunnor | kappar spanmål, hvilken minskning i Kronans inkomst Krutmejer , genom Kongl. Svea Hof-Rätts dom af den 5 Augusti 1839, blifvit ålagd godtgöra, äfvensom att, vid den till utarrendering af meranämde hemman förrättade auction, hemmanen af Grefvinnan Wirsén inropats för en arrende-afgift af 76 tunnor | kappar, i underdånighet anhållit, det E. K. M., med hänseende till de flere af sökanden andragne skäl, täcktes af Gunst och Nåd frikalla honom från skyldigheten att utgifva dels de sålunda ådömde 30 tunnor spanmål, dels och de 15 tunnor, Krutmejer, enligt Tings-Rättens ofvanberörde utslag, vore skyldig att, under den återstående arrendetiden eller till midfastan 1856, årligen utgöra.
Detta, genom E. Iv. M:s Nådiga remiss af den 15 sisth Februari, till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade ärende, hafva Rikets Ständer till pröfning förehaft och dervid ansett den omständigheten att, enligt hvad handlingarne utvisa, åkerjorden vid Rinkeby hemman endast utgör 29 tunne- och J kappland, fullkomligen ådagalägga, ej mindre, hvad äfven E. K. M.
Befallningshafvande i Länet vitsordat, att arrende-afgiften af 91 tunnor kappar, som Kamereraren Krutmejer vid auetionen erbjudit, vida öfverstiger hvad som med arrendatorns bestånd kan utgöras af berörde egendom, för hvilken minimi-arrende-belopptt lärer hafva varit bestämdt till endast 29 tunnor f kappar, och det förut erlagda arrendet utgjort 40 tunnor, än ock att det nu utgående arrendet af 76 tunnor | kappar, hvarutöfver, oagtadt flere auetioner skola varit anställda, anbud ej kunnat erhållas, utgör allt hvad för egendomen skäligen kan påfordras; vid hvilket förhållande och fastän Kamereraren Krutmejer, i följd af contractet, lagligen blifvit ålagd att ersätta skillnaden emellan det af honom åtagne arrende och hvad Stats-Verket, sedan arrendet af Krutmejer frånträddes, åtnjutit eller, enligt nya contractet, under återstående arrendetiden eger att undfå, Rikets Ständer likväl funnit det icke vara med billighet instämmande, om Staten skulle utfordra en dylik ersättning, hvilken endast grundas på det af Krutmejer obetänksamt gjorda, öfverdrifvet höga anbud och således icke är motsvarad af någon verklig förlust, som blifvit
Staten tillskyndad, men hvilken ersättning, derest den möjligen kunde indrifvas, då Kamereraren Krutmejer icke lärer ega andra tillgångar, än en mindre betydlig lön, skulle försätta honom med en talrik famille uti utblottad och nödställd belägenhet; hvarförutan till behjertande jemväl förekommit, att, enligt hvad utredt är, Kamereraren Krutmejer aldrig sjelf innehaft det ifrågavarande arrendet, utan genast efter dess ingående öfveriemnat detsamma till Bih. till R.
Prot. 1S40. 10 Sami. 1 Afd. 6 4s Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, NiO if då varande Stats-Rådet m. m.
Grefve Wirsén, ehuru formlig öfverlåtelse ej egt rum, hvaraf handt, att, sedan några år efter bemälde Grefves död, Grefvinnan Wirsén frånsagt sig begagnandet af arrendet, det lyckats Grefve Wirséns sterbhusdelegare att, vid den derefter yppade rättegång om deras förpligtande att erlägga den ersättning, hvilken Kamereraren Krutmejerj på sätt ofvan omförmälts, blifvit ålagd till Staten utgifva, ifrån en dylik ansvarsskyldighet vinna befrielse.
Och hafva derföre Rikets Ständer, i betragtande af, alla dessa bevekande omständigheter, ansett sig böra bevilja Kamereraren Krutmejer den af honom sökta befrielse ifrån ersättningen för skillnaden emelian åtagna arrendet för Rinkeby hemman och hvad Staten, sedan arrendet af honom frånträddes, deraf åtnjutit eller, enligt nya contractet, äger att under återstående arrendetiden uppbära, till så stor del, som dylik ersättning ieke redan blifvit erland.
O _ Hvilket till svar å E. K. M:s i ämnet aflåtna Nådiga Remiss, Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den so Juni 1840.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelses till Kongl. Maj:t angående tillåtelse för Sällskapet till Veccel-undervisningens befrämjande att bibehålla den åt Normalskolan upplåtne Marie f. d. Bränneri-bjggnad.
N:o 100.) S. A. K.
Sedan, med föranledande af Rikets Ständers vid 1823 års Riksdag fattade beslut, rörande förra Magazins-Inrättningens byggnader, och uppå underdånig ansökan af Directionen i Sällskapet för Vexel-undervisningens be - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 24. 43 främjande, Eders Kongl. Maj:t, genom Resolution den 26 April 1826, till Directionens disposition under 18 år upplåtit Marie f. d.
Bränneri-byggnader, till inrättande af en Normal-skola för Vexel-undervisnings-methodens begagnande, samt denne öfverlåtelse sedermera af Rikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag blifvit godkänd, hvarjemte ett årligt anslag af Tvåtusen R:dr beviljats till Lärares aflöning och Skolans vidmagthållande, hvilket anslag, såsom fortfarande behöfligt, vid 1834 års Riksdag blifvit uppfördt å RiksStatens Tionde Hufvud-Titel; så har bemälte
Direction, enär den bestämde tiden för nämnde egendoms begagnande till local för Normal-skolan snart går till ända, men samma egendom, som, sedan den till
Directionens disposition öfverlenmades, blifvit genom enskilde personers bidrag försatt i det förbättrade skick, att dess värde nu mera kan anses nära fördubbladt, ännu är för Sällskapet och dess vigtiga ändamål behöflig i underdånighet anhållit, att berörde egendom måtte hädanefter och allt framgent af Sällskapet få bibehållas till begagnande för en Normal-skola för Yexel-undervisningen, med villkor, att denna Skola äfven framgent förblifver ett Seminarium för Skollärare, i hvilken egenskap den redan visat sig vara af allmän nytta, hvarjemte denna undervisnings-anstallt är serskildt för hufvudstaden af serdeles vigt, emedan 300 fattiga barn derstädes åtnjuta kostnadsfri undervisning; och har Eders Kongl. Maj:t, som jemväl ansett denna Normal-skola vara allmänt nyttig, jemte Nådig Skrifvelse af den 17 sistlidne Mars till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnat
Directionens i Sällskapet för Vexelundervisningens befrämjande underdåniga ansökning, om tillåtelse att för omförmälde
Skola fortfarande begagna ifrågavarande byggnader, likväl endast sa länge som denna Skola finnes vara i egenskap af Skollärare-seminarium behöflig.
Rikets Ständer, som anse de för den sökte förmonens beviljande anförde skäl välgrundade, hafva funnit godt bifalla att Marie f. d. Bränner i-byggnad må fortfarande få af bemäldte Sällskap användas till local för en Normalskola för Vexel-undervisningen, med skyldighet för
Directionen likväl att, när denna Skola icke vidare finnes vara behöflig såsom
Seminarium för bildning af lärare vid folkskolorne, ifrågavarande byggnad till Staten återlemna.
Hvilket Rikets Ständer få, till svar å Eders Kongl. Maj:ls Högstberörde Nådiga Skrifvelse, i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 Juni 1840. 44 Expeditions-Ulskottets Förslag till lind. Skrifvelse, N.o 2S. N. 25.
Presle-Ståndet den 27 — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angående anslag af allmänna medel till Cathedral-Skolan i Lund i stället för dertill anvisade 1/^47 tunnor Klockare-Helgonskjlds-korn.
N:o 112.) S. A. K.
Uti till Rikets Ständers Stats-Utskott den 13 sistlidne Januari aflåten Nådig Proposition har E. K.
M. behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan, i anledning af väckt fråga om inrättande af ett Gymnasium för Lunds Stift, Consistorium-Ecclesiasticum i Lund, på Uppfostrings-Comiteens underdåniga förslag blifvit den 27 Juni 1821 i Nåder anbefaldt att undersöka och utreda, huruvida och till hvad belopp den till Skolorna i Stiftet anslagne Helgonskylds-spanmål dertill kunde användas, och Consistorium den 28 Augusti påföljde år inkommit med underdånigt utlåtande i detta ämne, hvaröfver så väl Uppfostrings-Comite^n, som Kammar-Collegium blifvit hörde, samt E. K. M. uti Nådigt
Bref af den 24 Mars 1824 förordnat, att ett Gymnasium skulle för berörde Stift i staden Sölvitsborg inrättas och att, till bildande af nödig fond för Stiftets sålunda ökade Läroverks-stat, en del af den så kallade Helgonskyhlen, hvilken klockarne i Stiftet uppburo, borde, efter de af Consistorium föreslagne grunder, i moa af dåvarande innehafvares afgång indragas; så och efter det Consistorium den 11 Maj 1825 anmält, att, enligt bifogad förteckning på de församlingar, från hvilka sådan Helgonskyld till klockare utginge, 1,047 tunnor korn skulle kunna till förenämnde löningsfond anslås, samt Läroverks-Comiteen, i siLt underdåniga betänkande den 20 December 1828, bland tillgångarne för det tillämnade Gymnasium i Lunds stift upptagit nämnde spanmålsbelopp såsom disponibelt för Läroverkens löneförbättring, i öfverensstämmelse hvarmed jemväl E. K. M. och Rikets Ständer beräknat tillgångarne, då ökade anslag för dem vid 1828 och 1834 årens Riksdagar äskades och beviljades, hade E. K. M. den 22 Dec. 1831, enligt Läroverks-Comitcens förslag, beslutat inrättandet af en Cathedral-skola i Lund samt uppskjutit anläggningen af ett Gymnasium i Sölvitsborg till dess sig visat, om ej detsamma härigenom blefve öfverflödigt, och den 21 Sept 1833 ExpecUtions-ULskotlcts Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 25. 45 i Nåder anbefallt
Consistorium att i ett sammanhang anföra hvad i afseende på förenämnde af Rikets Ständer jemväl påräknade och för Stiftets läroverk oumbärliga tillgång kunde vara att iagttaga; hvarefter och sedan Consistorium den 3 December sistnämnde år underdånigt yttrande härutinnan afgifvit, samt Kammar-Collegium och Slats-Contoiret deröfver blifvit hörde, E. K. M. under den 9 Dec. 1836, i Nåder befallt, att den beslutade Cathedralskolan i Lund skulle, så fort tillgångarne det medgåfvo, sättas i verksamhet samt öfre afdelningen deraf, som motsvarade Gymnasium, först inrättas och för detta ändamål användas den del af klockarnes Helgonskylds-säd, hvilken jemnlikt Kongl. Brefvet den 24 Mars 1824, efter hand och i mon af nuvarande innehafvares afgång, borde indragas, utgörande enligt Consistorii uppgifter, 1,047 tunnor korn, hvaraf 509 tunnor från Malmöhus, 479 från Christianstads och 59 från Blekinge Län; men då, i anledning af så väl innehafvares af Jus Patronatus, som ock serskilda församlingars under den 30
Mars 1839 gjorda underdåniga ansökan, E. K.
M. den 21 Juni samma år i Nåder förordnat, att dessa borde i frågan höras, för att närmare uppgifva skälen till deras förmente anspråk på Klockare-Helgonskyldens framtida oförminskade bibehållande vid Kiockare-lägenheterne, samt att vederbörande Landshöfdingar och Consistoriel' skulle derefter med underdåniga Utlåtanden i ämnet inkomma, hade, vid i följd häraf hällne sammankomster inför E. K. M:s Befallningshafvande i ofvanberörde Län, patronats-rätts-innehafvärne och församlingarnes ombud, uppå anförde skäl, sökt ådagalägga, att ifrågavarande Helgonskyld vore erforderlig, dels till klockarnes aflöning, dels för söckenskolornes behof, hvarefter E. K. M:s Befallningshafvande uti afgifna underdåniga utlåtanden, tillstyrkt, att församlingarne mätte vid dispositionen af Helgonskylden, hvilken för dem vöre behöflig, i Nåder bibehållas, samt E. K. M:s Befallningshafvande i Malmöhus
Län derjemte hemställt, huruvida icke ersättning, genom anslag af allmänna medel, kunde Cathedral-Skolan i Lund beredas, hvaremot förrbemälde Consistorium, under åberopande af så väl Malmö Recess, som flere dels äldre dels nyare författningar rörande detta ämne, i underdånighet anhållit, att läroverket måtte vid åtnjutandet af ofvan omförmälde Helgonskyld blifva bibehållet, eller ock, Proposition till Rikets Ständer om ett deremot svarande anslag i Nåder aflåtas; och har E. K.
M. då det för ifrågavarande församlingar ansetts vara behöfligt att till klockareoch skollärare-löner få behålla och använda hela beloppet af den så kallade Klockare-Helgonskylden, men genom bifall härtill Lunds Cathedral-skolas framtida bestånd komme att äfventyras, så vida ej andra tillgångar dertill anvisades, och vidtagandet af sistnämnde åtgärd skulle bereda Stiftet, som, 46 Expedilions-Ulskottets Förslug till tind.
SkrifvelseN.o 15. ehuru folkrikt, icke egde något Gymnasium eller högre Elementar-läroverk, fördelen att, utan afvagtan af samtliga nuvarande Helgonsky lds-innehafvares afgång, hvarmed kunde komma att dröja en ganska lång tid, skyndsamt erhålla den i Lund stiftade Cathedral-skolan fullständigt organiserad, medelst ofvan Högstberörde Nådiga Proposition till Rikets Ständer öfverlémnat, huruvida de skulle finna skäligt att af andra allmänna medel åt Cathedral-skolan i Lund anvisa ett årligt penninge-anslag, motsvarande förutnämnde 1,04-7 tunnor Helgonskylds-korn, hvarigenom de församlingar, från hvilka denna spanmål eljest skall utgöras, komme i tillfälle att använda densamma till inrättande eller förbättrande af deras folkskolor.
Detta ärende hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och som rättigheten att disponera ifrågavarande spanmål icke lämpligen bör eller kan bestämmas annorlunda, än efter laga pröfning, men å andra sidan, vid det förhållande, att Lunds stift, ehuru det folkrikaste inom Riket, ännu helt och hållet saknar ett Gymnasium eller deremot svarande högre Elementar-läroverk, angeläget är, att den, efter Uppfostrings-Comiteens hörande, af E. K. M. i Nåder beslutade Cathedral-skolan i Lund, bland hvars inkomster merberörde 1,047 tunnor Helgonskylds-korn tagits i beräkning, må kunna säLtas i verksamhet, utan afseende på utgången af den uppkomna tvisten om dispositionsrätten af denna spanmåls-tillgång och utan att behöfva afbida de klockares afgång, till hvilkas aflöning Helgonskylden hittills varit afsedd; så och då, vid anställd uträkning, medelprisen å korn, enligt de sistförflutne fem årens markegång, funnits utgöra för Christianstads Län 6 R:dr 2 sk., eller för de från deLta Län anvisade 479 tunnor Helgonskyld 2,893 R:dr 46 sk., för Malmöhus Län 5 R:dr 37 sk., eller för 509 tunnor som derifrån påräknats, 2,937 E:dr 17 sk., och för Blekinge Län 7 R:dr 29 sk., eller för de från detta Län utgående 59 tunnor 448 R:dr 31 sk., tillsammans för 1,047 tunnor 6,279 R:dr 46 sk.
Banco, hvaremot den af E. K. M. den 22 December 1831 för Lunds Cathedral-skola fastställda stat erfordrar en tillgång af endast 840 tunnor spanmål, utgörande efter ett vid löne-regleringen för samtliga allmänna Elementar-läroverken antaget beräknings-pris af 6 R.dr tunnan, 5,040 R:dr, deraf, enligt Consistorii till Kongl. Stats-Contoiret ingångne och vid interimsstaternes upprättande följde uppgifter 1,183 R:dr 2 sk. 8 rrst, utan beräkning af Helgönskylds-kornet, redan finnas disponible, så att till beredande af full aflönings-stat icke erfordras mera äa 3,856 R:dr 45 sk. 4 r:st; alltså hafva Rikets Ständer beslutat för den i Lund stiftade Cathedral-skola bevilja ett årligt anslag af sistnämnde belopp, 3,856 R:dr 45 sk. 4 r:st., hvarigenom Skolans behof af den omtvistade Klockare-helgonskylden kommer att upphöra, Expeditions Utskottets Förslag till und.