Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å de ringa göromålen vid ifrågavarande befattning samt dä innehafvare!) deraf, såsom tillika tjenstgörande vid ett af Lifgardes-regementena, i allt fall måste uppehålla sig i hufvudstaden, saknar Utskottet skäl att tillstyrka någon förhöjning af nuvarande arfvodes-beiopp.
På samma skäl afstyrker
Utskottet äfven den för en Stabs-adjutant hos förenämnde
Brigäd-chef äskade tillökning i arfvode från 300 till 600 R:dr R:mt. c) Stabs-chefen hos Kavalleri-Inspektören är i staten uppförd till arfvode af 900 R:dr, i stället för 600 R:dr, sorn han nu innehar.
Af enahanda skäl, som i mom.
a. finnas anförda, hemställer Utskottet, att arfvodet för denne Stabs-chef bestämmes till 750 R:dr R:mt.
I öfrigt har Utskottet icke funnit något att erinra emot de föreslagna tillökningarne och tillstyrker, att den erforderliga förhöjningen af anslaget för Generalitetsstaten, utgörande, enligt den hos Utskottet uppgjorda tabell (N:o 6), 3,050 R-.dr, må beviljas och utgå i öfverensstämmelse med Utskottets förslag. 13:o.
Uti nuvarande anslags-summa för Topografiska korpsen, 18,639 R:dr, är förhöjning af Kongl. Majit begärd med ett belopp af 15,061 R:dr.
Behofvet af denna betydliga tillökning härrör, enligt
Departemenls^chefens betänkande (sid. 56), af det förhållande, att korpsens embets- och tjenstemän hittills varit särdeles lågt aflönade och icke under de sednaste 30 till 40 åren blifvit hugnade med någon löneförhöjning; hvarjemte
Departements-chefen åberopat 28 Stats-Uts/collets Utlåtande N.-o 11. korpsens för det allmänna gagnande verksamhet, dess trägna tjenstgöring hela året om utan semester samt den långsamma befordran, som eger rum vid en korps med så fåtalig personal, som den ifrågavarande.
Utskottet, som måste medgifva att denna korps, såsom geni-korps betraktad, i allmänhet är lågt aflönad, har, vid granskning af den föreslagna staten (bilagan litt.
F. f. till nämnda betänkande), endast i afseende å den äskade löneförhöjningen för korpsens chef funnit anledning till erinran.
Denne, hvilkens nuvarande aflöning utgör 3,750 R:dr, är i staten uppförd till lön af 6,000 R:dr.
Som någon definitiv löne-reglering, i Utskottets tanke, nu icke bör cga rum, utan blott en af närvarande förhållanden påkallad billig förhöjning af aflöningen beviljas, anser Utskottet, alt den äskade löne-Lillökningen lämpligen kan i någon mån nedsättas, och föreslår v att den nya aflöningen bestämmes till 5,000 R:dr Riksmynt, eller lika med den, som Kongl.
Majit löreslagit för Öfversten vid Ingeniör-korpsen.
Öfrige af Kongl.
Majit äskade tillökningar har Utskottet funnit sig höra tillstyrka blott med den förändring, att den föreslagna nya aflöningen för en renritare ej ställes å person, utan utföres under rubrik:
Jör renrilning, nuvarande innehafvarens rätt till denna aflöning dock härigenom oförkränkt.
Enligt den tabell, Utskottet låtit uppgöra, uppgår den erforderliga förhöjningen af korpsens anslag till 14,061 Rdr; och hemställer Utskottet att berörde anslag må ökas med denna summa, att utgå på sätt Utskottet föreslagit (se lab. Nio 7).
Indelta Arméen. 14:o.
Majit, på sätt uti Departements-chefens betänkande, sid. 25—31, närmare omförmäles, pröfvat skäligt, att provisoriska stater, med förhöjd aflöning, finge vid Indelta Kavalleri- och Infan leri- re" emen ten och korpser tillsvidare tillämpas, så all de regementen och korpser, som icke redan förut inom sig egde tillräckliga tillgångar för de af Kongl. Maj:t gillade nya lönebeloppen, skulle af särskilde statsmedel utbekomma skillnaden, har Kongl.
Majit, som ansett, att del erforderliga fyllnads-beloppet, beräknadt till omkring 250,000 Ridr, borde, såsom årligen beroende af de med indelta arméens löningssätt förknippade särskilda förhållanden, blifva ett förslags-anslag, äskat, att ett så beskaffad t anslag till belopp af 250,000 R: dr Riksmynt måtte anvisas för den provisoriska löne-regleringen, i enlighet med de upprättade aflönings-förslagen (se bilagorna till nämnde betänkande under litt. S.).
Slats-Ulskottets Utlåtande N.-o 7i. 29 Alt den år 1833 vidtagna löne-reglering för indelta arméens befäl icke jedt lill dermed åsyftade ändamål, att, jemte förbättring i aflöningen, bereda ilen möjligaste likstämmighet deruti vid alla regementen och korpser, är ett förhållande, som icke kan bestridas, och anledningen bör, utan tvifvel, hufvudsakligen tillskrifvas den på mindre tillförlitliga beräkningar verkställda, i allmänhet låga uppskattning af arméens boställen, hvilken för nämnda reglering lades till grund.
Då denna ojemnhet i aflöningen numera måste vara större än förr, sedan värdet af boställena genom högre afkastning och stigande pris å jordens produkter i betydlig mån ökats, är uppenbart, att en ny allmän reglering af befälets aflöningsförhållanden utaf behofvet påkallas; och torde med de stora tillgångar af indelta räntor, kronotionde, boställen och kontanta anslag som redan finnas anvisade, en dylik reglering kunna tillvägabringas, utan ytterligare bidrag från statens sida.
En sådan reglering synes ock Vara regeringens afsigt, enär, såsom den nådiga propositionen jemväl innehåller, Kongl.
Majit beslutat, alt en förnyad uppskattning af indelta arméens alla boställen ofördröjligen skall företagas.
Utskottet; som således antager, alt med en riktig uppskattning af boställena och en lämplig, disposition af nu varande tillgångar, tillräckliga medel för befälets aflöning redan förefinnas, mäste i följd deraf finna betänkligt att för ifrågavarande ändamål tillstyrka vidare anslag.
Som det emellertid ej kan förnekas, att de af befälet, hvilka icke hafva boställen utan endast kontanta penninge-löner, under nuvarande förhållanden äro, lika med andra statens tjenstemän, i behof af en snar förbättring i sina lönevilkor, synes det vara statens pligt att i detta afseende genom anvisande af medel söka afhjelpa de yttersta behofven.
För dem af befälet, hvilka innehafva boställen, torde åter någon löne-förbättring icke vara af nöden, enär afkastningen af deras boställen onekligen stigit i jemnbredd med den stegrade lefnadskostnaden.
Den anmärkning kan visserligen härvid göras att boslällshafvare finnas, hvilka, i anseende till deras boställens ringhet, af nuvarande anslag för indelta arméen fått sig anvisadt tillskott till fyllnad i deras aflöning, men af nyssnämnde skäl, att boställs-afkastningen nu är högre än förr, anser sig Utskottet icke heller för dessa löntagare böra föreslå någon löne-förhöjning.
Hvad de öfrige således angår, har Utskottet, i anseende till svårigheten att bedöma, hvilka af dem må vara i större eller mindre behof af löne-föi'bättring, icke kunnat ingå i granskning af detta behof specielt för hvarje löntagare, utan trott den lämpligaste utvägen vara, att en rund summa ställes till Kongl. Majits dispositon, att vid de regementen eller korpser, der sådant företrädesvis behöfves, användas till löne-förbättring i första rummet åt underbefäl och subaltern-officerare samt deras vederlikar och vidare, i mån af tillgång, äfven åt Andre kapitener och regementsqvartermästare.
Det i nu gällande riks-slat uppförda kontanta anslag för Indelta Kavalleri- och Infanteri-regementena utgör £35,575 R:dr 9 sk. 6 rst.
B:ko eller i Riksmynt 353,362 R:dr 80 öre.
Om utöfver detta anslag beviljas en summa Strrfs-Utskottets Utlåtande N:o 7i. af 100,000 R:dr sistnämnde mynt, torde denna blifva för det afsedda ändamålet tillräcklig.
På grund af bva(j sålunda är anfördt, hemställer Utskottet, alt Rikets Ständer må, utöfver det i nuvarande riks-stat uppförda kontanta anslag för Indelta Kavalleri- och Infanteri-regementena, för nästa statsreglerings-period bevilja och till Kongl. Majrts nådiga disposition, ställa en summa af 100,000 R:dr Riksmynt årligen, alt vid de regementen eller korpser, som deraf företrädesvis äro i behof, användas till löne-förbättring i första rummet åt underbefäl och subaltern-oflficerare jemte deras vederlikar samt vidare,, så vidt lillgångarne medgifva, jemväl åt Andre kapilener och regemenls-qvartermästare, dock med förbehåll, alt en dylik förmån icke må lillgodokomma dem af berörde löntagare, hvilka äro med boställen försedda. 15:o. Sedan Rikets Ständer genom bifall lill Utskottets Utlåtande N:o 33 (Litt. A.) beslutat, att till godtgörande af den genom förändring i sättet för Salpeterhjelpens beräkning inom en del af Södermanlands län uppkommande minskning uti de för Södermanlands regemente påräknade löne-anslag, ett belopp af 35 R:dr 53 öre Riksmynt skall å 4:de Hufvud-titeln uppföras och der tilläggas förut varande anslag i penningar, har sådant blifvit af Utskottet i den öfver Hufvudtitéln upprättade tabell behörigen iakttaget. 16:o.
Under åberopande af dess med anledning utaf sednaste Stats-revisorers berättelse afgifna Utlåtande N:o 18, § 5,, får Utskottet bär anmäla, att bland de på öfverskotten å Statsverkets inkomster anvisade utgifter förekommer jemväl »ersättning för skjutsfärds-penningar till Lif-regementets Hussar-korps» med 27 R:dr 24 sk.
I afseende å förhållandet med denna utgift har Utskottet inhemtat, att, enligt Indelnings-verket, rusthållarne vid Wadsbo och Walla sqvadronen ega uppbära i härtill anvisade hemmansräntor en årlig refusion eller ersättning för skjutsfärds-penningar af deras inom Lyrestads, Hofva och Amne häradsgäll i Skaraborgs län belägne rustnings- och augmenls-hemman med ofvannämnda belopp, samt alt de till och med år 1828 vid regementet uppburit denna ersättning, men att, till följd af Kongl. Kungörelsen den 15 Oktober samma år, angående åtskilliga förändringar vid uppbörds- och redogörelse-verket, ersättningen sedermera ingått till Statsverket och beloppet till vederbörande utanordnats af öfverskotten å Statsverkets inkomster.
Då omförmälde rusthållare således ostridigt äro berättigade till ifrågava rande ersättning, får Utskottet, i likhet med hvad jemväl Kongl. Stats-kontoret i sitt underdåniga Utlåtande öfver Revisorernes berättelse föreslagit, hemställa att berörde ersättning, såsom en ständig utgift till ofvannämnde korps, må uppföras å 4:de Hufvud-titelns anslag till Indelta Kavalleri- oeh Infanteri-regementena, och detta anslag Siats-Utskottets Utlåtande N:o 11. 31 alltså ytterligare ökas med ett belopp af 27 R:dr 24 sk.
B:ko, eller i Riksmynt 41 R:dr 25 öre. 17:o.
I afseende å ordnandet af Indelta arméens vapenöfningar på ett för landets försvar tillfredsställande sätt, har Kongl. Maj:t, under åberopande af de i Departemenls-chefens betänkande (sid. 97—107 och lil—1!3) utvecklade grunder och då i följd af den der föreslagna förlängda och i vissa fall nya vapen öfningstiden ökade kostnader måste uppkomma, hvilka i sin helhet skulle, enligt gjord beräkning, efter 15 års medelpris uppgå lill 586,713 R:dr R:mt, föreslagit, att följande i Riks-staten under särskilda titlar uppförda anslag: Exercissqvadronernas underhåll, Four ager ing vid Indelta Kavalleriet, Mötes-kostnader samt Ersättning för utöfver markegång s-pris Jörliöjd betalning lill Inqvarte rings-gifvare Jör dagportioner vid Indelta regementenas marcher till och i]rån mölen, af hvilka det andra i ordningen är ett förslags-anslag och de tre öfriga reservations-anslag, mätte med sina belopp, tillsammans utgörande 396,163 Riksdaler 50 öre, sammanföras till ett enda anslag under namn af Indelta Arméens vapen-öfningar samt den kalkylerade tillökningen, 190,549 R:dr 50 öre, i rund summa anvisas med 200,000
R:dr och hela anslaget, i anseende till omvexlande portions- och rations-pris, blifva ett förslags-anslag.
Derjemte och med anledning deraf att nedannämnde utgifter icke heller kunde till viss summa på förhand bestämmas, är föreslaget, att desamma jemväl från berörde anslag må utgå, nemligen: «) Den ökade porlions-skilling (lobaks-skilling), som skulle, enligt föreslagna grunder, tillfalla korporaler och vissa af manskapet vid Indelta arméen (sid. 39- i betänkandet); Å) I visst fall ökad ersättning åt inqvarterings-gifvare för dagportioner vid indelta regementernas marcher till och ifrån möten (sid. 37 i betänkandet).
I delta afseende har Kongl.
Majit, som funnit den klagan grundad, hvilken af inqvarteringsgifvare blifvit hos Kongl. Maj:t förd öfver otillräckligheten af den nu utgåiende ersättningen 12 sk.
B:ko, ansett sig, lika med hvad i ämnet hörde embets-nayndigheter hemställt, höra föreslå alt för framtiden portions-värdet vid ifrågavarande tillfällen må bestämmas efter markegångs-sättningen, på sätt Kongl.
Kungörelsen den 27 Aug. 1816 föreskrifver, men med 50 procents förhöjning derutöfver, äfvensom att officer och under-officer måtte, om de sådant åstunda, få i qvarteren bekomma soldat-portion emot samma ersättning. c) Aflönings- och underhålls-kostnader för garnisons-kommenderingar på Carlstens fästning, vid Grisslehamn och i Haparanda, hvilka kostnader för närvarande utgå af reservationerne å anslaget: »ersättning för utöfver markegångs-pris förhöjd betalning till inqvarterings-gifvare m. m.» (sid. 37 i betänkandet).
Kunnande åter dessa reservationer, utgörande, sedan nästlidne års utgifter blifvit bestridda, omkring 47,000 R:dr Banko, till Statsverket öfverlemnas. 32 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 71.
Uti meranämnda underdåniga betänkande (sid. 97—107 och 111—113) har
Departements-chefen framställt sina åsigter om otillräckligheten af tiden för indelta arméens vapeuöfningar samt sättet huru dessa borde ordnas för att uppfylla dermed afsedda ändamål.
För undvikande af vidlyftighet får Utskottet, med hänvisande i öfrigt till nämnda betänkande, bär eudast i korthet redogöra för det förslag, som
Departements-öhefen i det sednare afseendet afgifvit.
Jemte upplysning att dc år från år stegrade lefnads-kostnaderna ej medgifvit längre tid för befäls- och regements-mölena än vid Infanteriet:, hefäls-möle 9f- dagar, regements-möte . . .
Sj » vid Kavalleriet: befäls-möte 8j- * regements-möte . . . llj- » heräknadt efter medium för de sednaste tio åren och att efter samma mediiberäkning blott tjugu dagars öfningslid kunnat till vägabringas för rekrytens bildning, oaktadt för detta ändamål regements-mötena allt som oftast blifvit dels förkortade, dels helt och hållet inställde, bar Departements-chefen, som ansett arméens vapenöfningar böra skiljas i förberedande samt allmänna och gemensamma öfningar, föreslagit, i afseende å de förra, vid Infanteriet: rekryt-möte 42 dagar, befäls-möte . 10 » regements-möte 20 » vid Kavalleriet: exercis-sqvadron, såsom hittills, -.90 » befäls-möte, såsom hittills, 10 » sqvadrons-möten till fot 6 » regements-möte 20 » in- och utrycknings-dagarne oberäknade, samt dessutom inrättande hvart tredje år af korporal-skolor vid såväl Infanteriet som Kavalleriet, till bildande af ett dugligt och tillräckligt underbefäl; och beträffande det sednare slaget af vapenöliiingar eller de gemensamma, att öfnings-läger mätte hållas, helst hvarje år, och så ordnas, att hvarje afdelning af Svenska arméen kunde inom fem, högst sex år deltaga i en större trupp-sammandragning; varande derjemte uppgifvet, huru stor truppstyrka, som, efter de olika regementenas behof, skulle komma att i rekrytinötena deltaga, äfvensom antalet af det manskap, hvilket de föreslagna korporalskolorna borde omfatta, hvarförutan
Departemeuts-chefen dels antytt behofvet deraf, att målskjutningar numera måste i en vidsträcktare skala, än hittills, företagas, dels erinrat alt omständigheter kunde inträffa, t. ex. missväxt, farsoter eller andra - SlaU-lJIskoltets Utlåtande N:o 7], 33 (Ira oförutsedda händelser, hvilka gjorde det nödvändigt alt vapenöfningarne lill en del förkörla eller alldeles inställa.
Utskottet, sorn tagit i noggrann!., öfvervägande hvad
Departements-chefens betänkande i detta vigtiga och maktpåliggande ämne innehåller, kan icke annat än dela de åsigter, som deruti äro uttalade.
Det måste nemligen erkännas såsom en riktig grundsats, att då en armé är behöflig och finnes, utvägar jemväl böra beredas för densammas vidmakthållande 'i tjenstbarl skick.
För vinnande af detta mål är dock oundgängligen nödigt, att arméen erhåller en tillräcklig öfning, lämpad efter lidens fordringar och krigskonstens utveckling.
Den öfningstid, som i sednare tider kunnat den indelta arméen heslås, har onekligen varit allt för kort för att uppfylla det afsmida ändamålet alt göra arméen stridbar och deraf bilda en pålitlig stam för bevärings-manskapet, och det är naturligt, att öfningen blifvit allt mer bristfällig i samma män, som öfnings-tiden, till följd af stegrade underhålls-koslnader, mäst inskränkas.
Det synes derföre vara af högsta vigt att, genom beviljande af ökadl anslag, tillfälle herodes alt ordna arméens vapen-öfningar på ett säll, som kan göra denna armé, till en verklig och öfvad slam.
I delta afseende torde dessutom böra i betraktande tagas all, när den rust- eller rotehållaren af ålder tillhörande skyldigheten att under mötena underhålla den indelte ryttaren eller soldaten vid 1840 och 1841 års riksdag helt och hållet öfvertogs af kronan samt ett bestämdt anslag för indelta arméens vapen-öfningar å Fjerde Hufvud-liteln uppfördes, staten derigenom jemväl iklädde sig förbindelsen att gifva arméen den Öfning, som erfordras.
— För alt ändamålsenligt ordna vapen-öfningarne, anser Utskottet, lika med
Departements-chefen, rättast vara all lägga tiden till grund för bestämmandet af dessa (ilningar, 't stället all, såsom hittills skett, låta dem vara beroende af ett visst anslag; och de nu föreslagna ölnings-tiderna synas
Utskottet icke vara längre, än behofvet oundgängligen klöfver.
Men om tiden lägges lill grund för vapen-öliiingarnes ordnande, blifver deraf en nödvändig följd, alt kostnaderne icke kunna lill någon bestämd summa beräknas, utan måste, såsom beroende af varuprisen, årligen omvexla.
Det anslag, sorn beviljas, bör derföre erhålla egenskap af förslags-anslag, och, såsom
Departements-chefen jemväl anmärkt, torde någon betänklighet vid anvisandet af ett sådant anslag icke kunna uppstå, enär å ena sidan tiden för hvarje möte och å den andra den truppstyrka, som deruti skall deltaga, äro pä förhand bestämda.
För indelta Infanteriets och Kavalleriets mölen, sådana de nu blifvit föreslagna, fordras, enligt den hos Krigs-kollegium upprättade kalkyl, en summa af 580,713 R:dr, kostnaden för öfningsläger deruti inberäknad.
Om från detta belopp 586,713: — afräknas hvad Riks-staten nu anslår, nemligen: till indelta arméeus mötes-kostnader .
B:ko R:dr 186,609: — Transport 186,669: — 586,713: — 34 Siats-Utskottets Utlåtande N:o 71.
Transport 186,669: — 586,713: — till louragering af indelta Kavalleriets hästar . . 33,940: — lill exercis sqvadronernas underhåll 37,500: — till ersättning
Tor utöfver markegångs-pris förhöjd betalning till inqvarterings-gifvare för dagportioner vid indelta regementenas marcher till och från möten 6,000: — eller i rund summa 200,000 R:dr, så alt det nya förslags-anslaget för indelta arméens vapenöfningar skulle komma att uppgå till 596,163 R:dr 50 öre, eller, med beloppets jemnande, till 596,000 R:dr.
På grund af hvad här ofvan är anlördt och då Utskottet äfven finner lämpligt, att öfrige i den nådiga propositionen uppräknade kostnader, såsom ökad portionsskilling till korporaler och vissa af manskapet vid indelta arméen m. 11. utgifter, hvilka icke heller kunna på förhand bestämmas, må, såsom Kongl.
Majit föreslagit, af det nya anslaget utgå, tillstyrker alltså Utskottet, alt Rikets Ständer i allo bifalla Kongl. Majlis ifrågavarande nådiga framställning och att således, med uteslutande från Riks-staten af ofvanomförmäile fyra anslags-titlar, ett förslagsanslag af 596,000 R:dr R:mt i stället der uppföres under rubrik :
Indelta arméens vapenöfningar, att för ändamålet användas på det sätt och för de öfningstider, Kongl. Maj:t föreslagit j Kommande, i enlighet med Kongl. Maj:ts äfven gjorda^ nådiga framställning, de å anslaget lill ersättning för utöfver markegångspris förhöjd betalning till inqvarterings-gifvare m. m. nu befintlige reservationer, utgörande, såsom ofvan är nämndt, omkring 47,000 R:dr Banko, att till Stats-verket öfverlemnas.
Maj:t, som ansett alt en förbättring af löntagarnes vilkor vid de lill den värfvade arméen hörande regementen vore af både billighet och nödvändighet påkallad, och alt en ny reglering af lönerna jemväl borde ega rum, så att de jémkades, så vidt förhållandena medgåfve, till öfverensstämmelse sins emellan vid samtliga regementena, bar, under åberopande af de skäl,, som finnas framställde i Deparlements-chefens betänkande (sid. 3—5 och 7—25), äskat förhöjning af regementenas anslag, på sätt här nedan omförmäles. tillsammans Banko R:dr 264,109: — eller i Riksmynt blifver den erforderliga tillökningen 396,163: 50. 190,549: 50.
Värfvade Arméen. Stats-Utskottets Utlåtande N:o IL 35 18:o
Uti löne-anslaget för Lifgardet till häst är tillökning begärd med 11,242 R:dr, hvarunder äfven innefattas ny lön för en Sqvadrons-predikant.
Utskottet har genomgått den föreslagna staten (se den ofvannämnda betänkande åtföljande tabellen litt.
G), hvarvid, beträffande Sekund-chefen, Ofverstelöjtnanten och Andre Majoren, förekommit, alt någon lönetillökning för desse officerare icke är begärd, utan att deremot deras nya aflöning blifvit satt till lägre belopp än den gamla, hvilken öfversliger de för motsvarande grader vid de andra värfvnde regementena ifrågasatte nya lön erna af 6,000, 4,500 oell 4,000 R:dr.
Till undvikande af löneförsämring, hade dock den nya aflÖningen för ifrågavarande officerare ansetts böra bestämmas till ett nyssnämnda löner öfverskjutande belopp af 500 R:dr för hvardera, hvarigenom deras löner väl blefvo något mindre, än de för närvarande äro, men löne-förmånerna på det hela icke minskades, när den föreslagna stallhyres-ersätlningen loges i beräkning.
Efter meddelande af detta förhållande, får Utskottet nu anmäla de erinringar vid den föreslagna staten, som hos Utskottet förekommit. a) För Sekund-chefen, hvilkeus aflöning för närvarande utgör 6,600 R:dr, är den nya aflöningen utförd med 6,500 R:dr.
I Utskottets tanke bör dennes lön bestämmas lika med den, som blifvit föreslagen för Sekund-cheferne vid de öfriga värfvade regementena, eller till 6,000 R:dr, dock med nuvarande innehafvaren af Sekund-chefs-embelet förbehållen rätt alt, då han, äfven med beräkning af den för honom belöpande rations- och stallhyres-ersätlning, härigenom komme i sämre vilkor, än förut, bibehålla nu egande löne-förmåner.
Utskottet hemställer derföre, alt under sådant förbehåll den nya aflöningen för Sekundchefen bestämmes lill 6,000 R:dr R:mt. b) Likaledes föreslår Utskottet, att under nyssnämnda förbehåll aflöningarne för Öfverstelöjtnanten och Andre Majoren, nu utgörande för den förre 5,220 R:dr och för den sednare 4,770 R:dr, men af Kongl. Majit föreslagne till 5,000
R:dr för den förre och 4,500 R:dr för den sednare, må, i likhet med de för motsvarande grader vid de öfriga värfvade regementena ifrågasatta belopp, å staten uppföras med 4,500 R:dr för Öfverste-löjtnanten och 4,000 R:dr R:mt för Andre Majoren. c) Den för Regements-pastorn föreslagna förhöjning af nuvarande lön, 945
R:dr, till 1,200 R:dr har Utskottet väl ansett sig böra tillstyrka, men hemställer, alt med tillträdandet af denna löne-tillökning må förenas det vilkor, att tjenslens innehafvare är pligtig underkasta sig den förändrade tjenstgörings-skyldighet, som vid en blifvande reglering af själavården vid garnisons-regementena kan varda honom ålagd. 36 Stuts-Utskotiets Utlåtande N:0 71. d) För en Sqvadrons-predikant är ny lön föreslagen till belopp af 500 R:dr; men då för en församling nied den jemförelsevis ringa personal, som ett regemente eger, och hvilken dessutom finnes på ett ställe förenad, tvenne prest erliga beställningar synas
Utskottet icke vara af verkligt behof påkallade, afstyrker Utskottet beviljandet af ifrågavarande lön. e) Regcments-auditören, hvilken nu uppbär 720
R:dr, bar i staten blifvit uppförd lill 1,000 R:dr.
Som likväl göromålen vid della slags befattningar äro mindre trägna, hvarföre deras innehafvare ock i allmänhet dermed förena andra t j enst er, torde den nya afiöningen skäligen kunna inskränkas lill 900 R:dr R:ml. hvilket belopp Utskottet alltså (öreslår. f') med bibehållande af Regements-läkarens nuvarande lön, 1,200 R:dr, är afiöningen för Förste Bataljons-läkaren föreslagen lill 800 R:dr, i stället för 600 R:dr, sorn densamma nu utgör.