Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit anordnade, för alt användas, dels till utomordentliga quarantaines- och bevaknings-anstalter för cbolera-farsotens utestängande, dels ock till åtskilliga af farsotens utbrott inom Riket föranledda utgifter.
De utaf Kongl. Slals-Conloiret, enligt åberopade Kongl. Bref, från Riksgälds-Contoiret reqvirerade och uttagna creditiv-medlen hafva också i och för deras föreskrifna användande, blifvit öfverlemnade lill Kongl. f. d.
QuaranlainesCommission, uti hvars Räkenskaper, ej mindre dessa medel, än den summa af 63,ooo R:dr, sorn Commissionen derjemte fått emottaga utaf det, vid sista Riksdag, Lill cholera-kostnaders bestridande serskildt beviljade Creditiv, äro, under benämning ''Statsanslag,” till behörig redovisning upptagna, nemligen: för Stats-Utskottets Memorial, IV t o 3y8. i3 .
R:dr 200,000: — — »\feI00’000: — — . „ 75,000: „ 110,000: „ 65,ooo: — — . . „ 13,ooo: — —•
Summa R:dr 563,000: — —.
Så vidt Utskottet af Riksdagshandlingarne kunnaUerfara, har emot lyftningen eller utbetalningen af mei berörde credili v-medel någon anmärkning , hvarken vid sistförflulna eller vid innevarande Riksdag, ifrågakomma.
Utaf de af sista Riksdags Stats-Utskott samt Rikets Ständers åren 1835, 1837 och i83g församlade Revisorer afgifue Berättelser, angående granskningen af nyssberörde räkenskaper, förekommer ej eller någon erinran, i afseende på samma medels användande och redovisande.
Vid sådant förhållande och enär ofvan uppgifna creditiv-summas vidare halancerande i Riksgälds-Contoirels Räkenskaper är så mycket mera ändamålslöst, som, derest vid den slutliga utredningen af Kongl. f. d.
Quaranlaines-Com miss i oneus ännu återstående, föga betydliga, skulder och tillgångar någon behållning skulle uppkomma, densamma i allt fall bör till Riksgälds-Contoret, såsom återbetalning
A de derifrån uttagna och förut icke ersatta cholera-crediliv-medlen, aflemnas, har Utskottet ansett sig böra hemställa, alt Rikets Ständer må bevilja afskrifning i Riksgälds-Conloirets Räkenskaper för innevarande år af den derstädes med 5oo,ooo R:dr upptagne fordran af Siats-Verket, för det lyftadc beloppet af det vid 1828—i83o årens Riksdag anvisade mindre Crediliv.
Lärande, i händelse af bifall till denna hemställan, Utskottet få sig uppdraget att Fullmägtige i Riksgälds-Contoret härom underrätta.
Stockholm den 24 November 1840. för år 183 r „ i832 „ 1833 „ i834 „ x835 „ i836 Bih. till R.
Brot. 184°.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 34 Haft. 3 STOCKHOLM, Nordströmska Boktryckeriet, 1840. iStats-TJtskotlets Memorialj N;0 Sy g. I N:o 319.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 November, kl. 12 lindel.
Memorial, angående ifrågaställd ombyggnad af en del utaf östra flygeln vid Rikets Ständers hus. (Rgs. Afd.)
I Öfverensstämmelse med Fullmägtiges i Riksgälds-Conloiret gjorda anmälan, i deras till Rikets nu församlade Ständer afgifnä och Stals-Utskottets Memorial N:o 38 bifogade berättelse (sid. 26), har till Utskottet blifvit ölverlemnadt ett af Herr Professoren och Riddaren A.
Nyström upprältadt förslag, i afseende på verkställigheten af en nödvändig reparation å östra flygelbyggnaden vid det till sessionsrum. för de ofrälse Riks-Stånden och Utskotten begagnade hus, hvilken flygelbyggnad skulle, i anseende till grundens felaktiga beskaffenhet, befinnas i det bristfälliga skick, att större delen deraf mäste helt och hållet nedrifvas och ombyggas.
Dock som Utskottet, vid behandlingen af denna fräga, inhemtat, att under sistlidet år en provisorisk reparation blifvit å samma flygelbyggnad verkställd, så har.
Utskottet, för att kunna med säkerhet bedöma angelägenheten äf den föreslagna ombyggnadens oförd roj liga företagande, från Fullmägtige infordrat en, genom anställandet af vederbörlig besigtning, åstadkommen tillförlitlig upplysning, huruvida icke ifrågavarande ombyggnad, jemte dermed förenade reparalions-arbeten, kunde, utan äfventyr eller olägenhet vid omförmälda flygels begagnande till dess bestämda ändamål, uppskjutas 5 å 6 år, eller intilldess tiden för Rikets Ständers nästa sammankomst förflulit.
Varande af Fullmägtige, med anledning häråt, hos Utskottet Ira anmäldt, atty efter derom hos Kongl.
Öfver-fnlendents-Einbetet framställd begäran, en dylik besigtning å merberörde flygelbyggnad blifvit, genom delta Embeles föranstaltande, verkställd, dervid utrönts, att någon pålning under byggnaden icke skett; men, oagladt några smärre sättningssprickor å vestra slidan voro synliga, hvilka framdeles möjligen komma att tilltaga, hade likväl denna byggnad af besigtningsmännen ansetts, under den ifrågasatta tidrymden, kunna utan äfventyr begagnas för det ändamål, hvartill den numera vöre bestämd.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3S:te Ilift, 1 2 Stats-U tskottets Utlåtande, N:o 3So.
Enär, enligt hvad sålunda blifvit upplyst och vitsordadt, det föreslagna ombyggnads- och reparations-arbetet kan, utan äfventyr eller hinder för flygelbyggnadens begagnande, uppskjutas utöfver liden för nästkommande lagtima Riksdag, anser Utskottet sig böra hemställa, huruvida icke den af Fullmägtige väckte fråga om denna ombyggnads och reparations verkställande må, vid sådant förhållande, lör närvarande förfalla.
N:o 38a.
Utsk. den 26 November, kl. 12 midd.
Utlåtande, angående Kongl. Stats-Contoirets befrielse från vidare' befattning med det staden Wexiö beviljade byggnads-lån. (dfgs. Afd.), Uti Kongl. Stats-Contoirets, före innevarande Riksdags början till KonglMaj:t i underdånighet afgifna och jemte Dess Nådiga Proposition, angående Stals-Verkets tillstånd och behof, till Stats-Utskottet öfverlemnade berättelse om nyssnämnde Verks ställning ro. m. förekommer, i afseende på det, enligt Kongl. Brefvet den 6 April i838, till staden Wexiös återuppbyggande beviljade lån af 100,000 R:dr, alt, sedan detta låns hela belopp blifvit, genom lyftning af en deremot svarande andel utaf mindre Creditivet, från Rikets Ständers Riksgälds-Contoir uttaget samt, för att lill Byggnads-Coroitéen, i mon af behof, utbetalas, öfversändt till Kongl. Majrts Befallningshafvande i Kronobergs
Län, som derjemte dels bekommit formulär till låntagarues förbindelser, dels erhållit föreskrift derom, att dessa medel borde i Landt-Ränteriets räkenskaper, afskiljdt från Statsmedlen, upptagas och redovisas, så ansåg Kongl. Stats-Contoiret några vidare åtgärder för omförmälda byggnadslån icke sig tillkomma, utan förmodade, att Rikets Ständer skulle åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret uppdraga att med detta, likasom öfriga af samma Verks medel till brandskadade städers invånare ut - Stals-Utskottels Utlåtande, N.o 3So. 3 gångna lånebiträden, taga befattning och tillse, det de föreskrifna lånevilkoren varda iagttagna och uppfylhhi.
Öfver denna Kongl. Stats-Contoirels framställning har väl Kongl. Maj:t, uli Dess Nådiga Proposition, icke meddelat något yttrande; men Utskottet har dock ansett sig, sådant oagtadt, icke böra underlåta alt serskildt underställa Rikets Ständers pröfning och afgörande, hvad åberopade berättelse sålunda innehåller.
Till upplysning om de i detta hänseende förekommande förhållanden, har Utskottet derföre trott sig böra här nedan anföra de af Kongl. Majit genom högstberörde Nådiga Bref meddelade föreskrifter och för öfrigt stadgade vilkor för ifrågavarande byggnadslån, hvarmed företrädesvis borde understödjas de brandskadade, som ville uppföra sten- eller kalkbruks-byggnader, samt i allmänhet de tomtegare, hvilka ämnade uppbygga de vackraste och prydligaste husen, äfven utan inskränkning till endast stenoch kalkbruks-byggnader; ”1:0
Under de första fem åren, räknade från och med den 1 Juli i838, åtnjutes af låntagarne befrielse från såväl ränta som capital-afbetalning, men derefter erlägges å primitiva capitalet i 3:ne år, eller till den 1 Juli 1846, fyra procent årligen såsom ränta, och ifrån sistnämnde lid hvarje år, sex procent, intilldes hela lånet med ränts å 4 för hundradet om året blifvit tili lulle återbelaldt. 2:0
Lånemedlens fördelning uppdrages åt den redan bildade ByggnadsComiteen, under ordförande af Landshöfdingen i Länet, hvilken Comité alltså eger att pröfva och bestämma storleken af de lån, en hvar lånsökande må tilldelas samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas; kommande medlen att, uppå Committerades reqvisitioner, från Kongl. Stats-Contoiret utbetalas mot redovisning, på sätt och i den ordning, här nedan stadgas. 3:o Då lån hos Committerade sökes, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag öfver den byggnad, som skall uppföras; och bör, innan något i afräkning på ett beviljadt lån får bos Committerade lyftas, till deni aflemnas låntagarens till Kongl. Stats-Contoiret ställda skuldebref å hela lånesumman, innefattande förbindelse alt lånet i stadgad ordning återbetala och att till säkerhet derföre lemna första inteckningen uti tomten och den byggnad, som derå kommer att uppföras. 4:o
De uti nästföregående punkt omförmälda skuldebref böra förblifva under Committerades vård och redovisning, intilldess ett beviljadt lån till fulla beloppet är utgifvet, men i den mon, detta eger rum och byggnader Slats-Utskoltets Utlåtande, N.o 38q. blifva brandförsäkrade, insändas skuldebrefven till Kongl.
Stats-Contoiret, sora öfver denna utlåning eger hålla serskild räkenskap. 5:o Om Committerade, vid något tillfälle, af förekomna skäl och anledningar, skulle finna sig föranlåtne att inskränka den först beviljade Jånesumman och det intecknade skuldebrefvet i följd häraf kommer att innehålla en större summa än, det verkliga lånebeloppet, skall skillnaden afskrifvas på skuldebrefvet, innan detsamma till Kongl. Stats-Contoiret insändes. 6:0 Senast efter 5 års förlopp, räknadt från den 1 Juli 1838, skall den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara i så fullbordadt skick, att försäkring derå uti städernas allmänna Brandstods-bolag, enligt de för denna Inrättning gällande föreskrifter, må kunna vinnas, vid äfventyr, att Jånet i annat fall varder genast efter nämnde tids utgång infordradt. 7:0
Så fort försäkring å en byggnad kan erhållas, bör densamma genom låntagarens försorg och på dess bekostnad anskaffas för minst 3 år, hvarefter till Committerade aflemnas brandförsäkrings-brefvet, jemte ett a.f Brandstods-bolagets
Direction utfärdad t bevis derom, att låntagaren afsagt sig rättigheten att Brandstods-bolaget frånträda, så länge någon del af länet är obetald; börande dessa handlingar, jemte låntagarens skuldebref å låne<- summan, till Kongl. Stats-Contoiret insändas. 8:0
Om en tomt, innan den blifvit bebyggd, ombyter egare, inträder den nye egaren i den förres rättigheter och skyldigheter. gro Hvad, som af de anslagna byggnadsmedlen ej inom fem år , räknadt från den 1 Juli i838, är lyfladt, får derefter ej från Kongl. StatsContoiret utbetalas. 10:0 Senast den 1 Juli i844'skola från Committerade vara till Kongl.
Stats-Contoiret insände vederbörande låntagares skuldebref å hela den derstädes lyftade summan ; kommande, derest något eller några af dessa skol lebref skulle, efter denna termin, uteblifva, ersättning att från Committerade i laglig ordning infordras för det belopp, som icke genom insände skuldebref blifvit behörigen redovisadt, jemte fem procents ränta å samma belopp, beräknad ifrån och med den 1 Juli 1843 och intilldess betalning följer. lito Sedan alla skuldebrefven blifvit inom föreskrifven tid lill Kongl.
Stats-Contoiret affemnade, upprätta Committerade öfver de emoltagna med-- len en generel liqvidation, sorn till Kongl.
Stats-Contoirets granskning insändes. 12:0
För uppbörden; af ränte- och cqpital-afbetalningarne ofversändes. Slats-Utskollels Utlåtande, JV.-o 38o. 5 af Kongl. Stats-Contoiret till Kongl. Majlis Befallningshafvande årligen fullständig förteckning å hvad hvarje låntagare skall erlägga, för att, genom Kongl. Majlis Befallningshafvandes försorg , tillställas Magistraten i Wexiö, h vilken det åligger att under enahanda redovisningsansvar, sorn för Kronouppbörden, medlen indrifva och till Kongl. Slals-Contoiret kostnadsfritt leverera. i3:o
Om antingen första låntagaren eller den, sorn genom köp, arf eller testamente inträdt uti hans rättigheter och skyldigheter, skulle afstå sin egendom lill borgenärers förnöjande, eller ock, om , i anledning af årsproclama, fatalier skola bevakas, innan annu det för lånet utgifne skuldebref till Kongl.
Stats-Contoiret inkommit, bora Committerade opåminte , vid ansvar, till Kongl.
Stats-Contoiret uppgifva det uppå lånet uttagna beloppet, som skall bevakas. 14:0 Hvarje gång, en för Kongl. Stats-Contoirets räkning intecknnd tomt ombyter egare, skall Magistraten till Kongl. Stats-Contoiret uppgifva namnet på den nya egaren, på det att anteckning derom må kunna i Kongl.
Stats-Contoiret göras.”
Vid anställd jemförelse emellan dessa föreskrifter och lånevilkor, samt de af Rikets Ständer vid sista Riksdag meddelade stadgande!!
, i afseende på det staden Wenersborg då beviljade byggnads-lån, har icke förekommit någon annan egentlig skiljagtighet, än dels det för låntagarne i sistnämnde stad stadgade åliggande att för lånemedlen uppföra byggnader af sten eller kalkbruk, dels ock den för desamma föreskrifna högre ränta och årliga capital-afbelalning, hvaruti dock nedsättning till likhet med de af Kongl. Majit, för de brandskadade i Wexiö, faststälda ränte- och betalnings-vilkor 1111 är af Rikets Ständer, medgifven.
Äfvenledes har Utskottet, vid granskningen af det uppgjorda formuläret för ofvanberörde låneförbindelser, funnit detsamma, med undantag af nu anförda skiljaktigheter, hufvudsakligen öfverensstämma med de förbindelser, Riksgälds-Conloiret affördrat vederbölande lånsökande i Wenersborg,.
Enär nu ifrågavarande Wexiö stads invånare tilldelade låne-undérstöd utgått af Riksgälds-Contoirets medel, synas också de summor, hvilka, såsom räntor eller afbelalningar å dessa lån, åter inflyta, ostsidigt böra, i den mon de varda erlagde,,samma Verk, tillkomma.
Vid sådant förhållande skulle följagtligen de inbetalda lånemedlens framlida insändande lill Kongl. SlalsGontoiret, för att derifrån sedermera till Riksgälds-Gontoiret öfverlemnas , endast föranleda en fullkomligt ändamålslös omgång och tidsutdrägt.
Då härtill dessutom kommer, att de vid förflutne ■ Riksdaggr andra städer, be - 6 Stats-Ulskotlets Utlåtande, N.-o 38o. vi 1 ja de alldeles enahanda lånebiträden återbetalas omedelbart till RiksgäldsContoiret, hvarest lånehandlingarne granskas och förvaras samt låuevilkorens behöriga uppfyllande bevakas, sä anser sig Utskottet, oagtadt den tillökning i göromålen vid nyssnämnde Veik, hvilken härigenom kommer alt förorsakas, böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Stals-Conloirels framställning, angående öfverflyltandet på Riksgälds-Contoiret af den förstbemälde Embetsverk , enligt Kongl. Brefvet den 6 April i838, tillhörande befattning med emottagandet och granskandet eller controllerandet af ej mindre föreskrifna säkerhels-handlingar, än stadgade capital- och ränte-betalningar för det till staden Wexiös återuppbyggande efter 1833 års eldsvåda meddelade allmänna låne-understöd.
För verkställandet af denna öfveiflyttning får Utskottet alltså hemställa , att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes anbefalla Kongl.
Stats-Contoiret alt till Riksgälds-Contoiret aflemna de, i sådant afseende, för detta Verk erforderlige handlingar, äfvensom alt på detsamma i vederböilig ordning öfvei låta alla de rättigheter och fordrings-anspräk, som, genom Högftberörde Kongl. Bref och låntagarnes utgifne skuldförbindelser, blifvit Kongl, Stats-Contoirel tillerkända; hvaremot Riksgälds-Conloirels bos Statsverket egande fordran för den , i och för oftanämnde byggnadslån, lyftade andel af mindre Creditivet anses härigenom till fullo godtgjord.
Derjemte torde Rikets Ständer till Kongl Majrt framföra deras underdåniga anhållan om så väl Magistratens och Byggnads-Comiteens i Wexiö, som vederbörande låntagares, förständigande att ej allenast behörigen iagttaga de, genom om förmälde befattnings uppdragande åt Riksgälds-Conloirets Styrelse, föranledda förändringar i förut meddelade sladganden, rörande lånehandlingarnes aflemnande samt lånemedlens redovisande och inbetalande, utan äfven noggrannt efterkomma de ytterligare föreskrifter uti ifrågavarande hänseende, som hemälde Styrelse, till vårdande och betryggande af Riksgälds-Contoirels rätt och säkerhet, kan finna lämpligt meddela.
I händelse Rikets Ständer bifalla, hvad Utskottet här ofvan tillstyrkt och hemställt, kommer Utskottet att, i sammanhang med öfriga reglementariska stadganden, rörande Riksgälds-Contoirets framtida förvaltning, under - Stals-Utskottets Memorial, iV.o 38l. 7 ställa Rikets Ständers pröfning och fastställelse de serskilda föreskrifter, som, vid utförandet af den genom ett sådant beslut åt nämnde Contoir uppdragne befattning, böra tjena lill ledning.
Ant. till Exp. Utsk. den ay November, kl. 1 r f. nr.
Memorial, i anledning af erhållen äterremfss å Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 331.
(I. A.J
Det af Slals-Utskottet under N:o 331 afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående de rusthålls-numer vid Bohus Läns Regemente, hvilka, i följd af vägran att ingå på häst-vacance-afgiflseontractens förlängning, komma att till cavallen återgå, har af Bonde-Ståndet det blifvit, jemte dervid förekomne anmärkningar, till Utskottet remitteradt; men som, enligt ankomne Protocolls-utdrag, omförmälde utlåtande är vordet den 4 innevarande månad af Preste- och Borgare-Stånden bifallet, samt Ridderskapet och Adeln, under den 7 i samma månad, förklarat sig för närvarande låta vid nämnde utlåtande bero, så och då vid sådant förhållande förevarande fråga är, jemlikt 75 §.
Riksdags-Ordningen , genom 3:ne Riks-Stånds beslut afgjord, har Utskottet funnit sig icke kunna dermed taga någon vidare befattning.
Stockholm den 24 November 1840. s Slats-Ut skottets Utlåtande, N-o 38i - N:o 382.
Arik. till Exp. Utsk. den 27 November, kl. 11 f. n».
Utlåtandej i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse j rörande eftergift af en vid Arbets- och Corrections-Inrättningen i Norrköping yppad balance. (I A.) Sedan Styrelsen öfver Fängelser och Arbels-inrältningar i Riket, med anledning af gjorde anmärkningar vid Nori köpings Spinnhus-inrättnings räkenskaper för åren 182g och i83o, förklarat dåvarande Ordföranden i Direclionen för sistnämnde Inrättning, Capitainen Abraham Roos samt Fabriks-idkarne 1 I.
Schubert, Samuel Rundstedt och numera aflidne Rådmannen Gustaf Gahm, i egenskap af Ledamöter i hemälde
Direction, skyldige alt gemensamt ansvara för en i Spinnhus-inrättningens Cassa förefunnen brist af 2,3o4 R:dr ip sk. 10 r., livar och en af dem dock obetaget alt af den eller dem, det sedan vederborde, söka sin ersättning åter, bäst han kunde och gitte, samt nämnde beslut blifvit gilladt och faststäldt icke allenast af Kongl. Majlis och Rikets Kammar-Rätt, medelst Utslag af den i3 April 183a, utan ock af Kongl. Majit, genom Utslag af den i5 April 1836 ; så hafva Fabriks-idkarne Schubert och Rundstedt, samt aflidne Rådmannen Gahms sterbhus-delegare, hans enka Fredrika Gahm och Förmyndaren för hans efterlemnade omyndiga barn, Professoren J. G. Collin, uti serskilde till Kongl. Majit ingifne skrifter, af anförde skal , i underdånighet anhållit örn befrielse af Gunst och Nåd från godtgörande af ifrågavarande Cassabr i st, hvilken egentligen skall hafva uppkommit genom Ordförandens, Capitainen Roos’ vårdslöshet och oredliga förhållande.
Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrältningar i Riket, hvars underdåniga yttrande öfver förrherörde ansökningar blifvit af Kongl.
Majit i Nåder infordradt, har, i afseende på de förhållanden inom Directionen för Norrköpings Arbets- och Correclions-inrättning, hvilka föregått ofvanomförmalde balance och dermed ega sammanhang, i underdånighet anfört: att nämnde Direction, som tillförne och i öfverensstämmelse med det af Kongl. Corn - Stats-Utskollets Utlåtande, IV:o 382.
9 Commerce-Collegium under den a5 Oclober 1790 utfärdade Reglemente, bestått af en lontagande tjensteman vid Hall-Rälten i Norrköping samt åtskilige bland dervarande fabrikanter, sedermera undergått den förändring, att Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrättriingar i Riket, med Kongl.
Majrts dertill lemnade Nådiga bifall, förordnat, den 28 Januäri 1826, Capitainen Georgii, och den 3 Juni 1828 förre Capitainen Abr.
Roos till Directionens Ordförande; alt denne senare, hvilken derefter tagit befattning med Corréctions-inrättningens angelägenheter i allmänhet; enligt hvad å sökandernes sida är vordet uppgifvet, skall dervid så egenmäktigt förfarit, att han ulan
Directionens vetskap icke allenast antagit Bokhållaren C. G. Lagergren, alt under Kamereraren cl’Aillys sjukdom bestrida dennes tjenst, ulan ock den 10 Februari 18I0 begärt och erhållit anstånd med räkenskapernés afslutande för åren 1828 och 1829; alt vid slutet af sistnämnde år
Directionen egt en fordran hos Correclions-inrättningen till belopp af 2,229 R:dr 27 sk. 8 rst.
B:co , till hvars återbetalande, jemte bestridande af öfrige löpande utgifter, Styrelsen, under den ir påföljde Januari, öfversändt 4.600
R:dr, hvilka blifvit genom Magistratens i Norrköping försorg utlemnade emot qvitto af Capitainen Roos och Ledamöterne af Direclionen, Rådmannen Gahm och Fabriks-idkaren Schubert; att Fabriks-idkaren Rundstedt, sorn äfven varit medlem af Directionen, men blott en gång, eiler den 11 Januari, under lopjpet af år i83o deltagit i Directionens öTverläggningär, varit från staden bortrest, då förrberörde 4.600 R:dr utqvitterades, och den 1 t påföljde Februari, uppå egen anmälan, erhållit Styrelsens afsked från
Directeurs-befattningen, hvarföre han ej eller underskrii vit räkénskaperne för år 1829; alt Gahm, som den 22 Oclober sistnämnde år förördn Is till ledamot af Direclionen, och den 11 Mars i83o blifvit, på egen begäran, derifrån entledigad, varit sjuk och sängliggande, då merberörde penningar tillställts
Directionen, men, på derom framställd anmodan, undertecknat det derå afgilna qvitto, utan att kunna, efter egen uppgift, taga någon närmare befallning med förvaltningen af ifrågavarande medel; att Schubert, enligt ett af Roos den 26
Maj 183o ulhändigadt qvitto, tillställt denne, för biläggande vid 1829 års räkenskaper, original-qvittencer till elt sammanräknadt belopp af 4.633 R:dr 16 sk.; att, sedan anledningar yppats till misstankar, i hänseende lill förvaltningen af Corrections-inrättningens-medel, en af Styrelsens ledamöter, tillika med dess Kamererare, på grund äf Styrelsens den 7 September i83o meddeldta förordnande, afrest till Norrköping och, sedan Capitainen Roos den 12 i samma månad, utan hegardt tillstånd eller skedd Bih. till R.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3S:te Haft. 2 10 Slais-Utsköltels Utlåtande, IS: o 38åv anmälan, samt utan att derförinnan hafva fullgjort sitt åtagande att aflemna de af honom förde cassa-räkningar för stone delen af året 182g och för första qvartalet ]83o, med tillhörande verificationer, afrest från staden, tagit i omvårdnad tillgängliga handlingar och verificationer; att denafKamereraren derefter uppgjorde cassa-räkmng öfver Gorrections-inrältningens förvaltning från den 1 Januari till den 3 Maj r83o utvisat en balance af 2,3o4 B:dr 19 sk. 10 rst.
B:co, och att Styrelsen, genom dess ofvanomförmälde, den 3o
Maj 1831 meddeldta samt af Kongl. Kammar-Rätten och Kongl.
Maj:t fastställda Resolution, ålagt förenämnde personer, som under den tid, nyssBerörde räkning omfattade, deltagit uti förvaltningen af Correclions-inrältningens medel,, att tillika med Gapitainen Roos godtgöra oftanämnde cassa-Bi ist.