Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ingenstädes på Landet är någon Barnmorska antagen.
För flere år tillbaka, då 2:ne nyligen examinerade Barnmorskor förklarade sig villige att nedsätta sig i Landt-Församlingar, lät jag göra föreställning härom i a:ne Pastorater, hvilka dock vägrade Löne-anslag, så alt frågan derigenom förföll.
Krogar äro, sedan min förra berättelse, minskade från 143 till 58 stycken på Landet, i Skärgården, Majorna och Galgekrogarne, hvilket kunnat så mycket hellre ske, som det nu meia ej är sällsynt, att bonden, äfven på kortare resor, medför egen bränvinsflaska och således icke behöfver besöka krogarne. 16 Städer.
Dess Utrikes Handel har minskats i samma mohn, som antalet af Stadens Fartyg nedgått till 9 stycken.
Senare åren hafva likväl derstädes blifvit uppköpte betydlige
Spannemåls-partier för afsändning till Utrikes ort.
Handeln i öfrigt har snarare aftagit än förkofrats, dertill väsendteligen bidragit, att Allmogefi på Dahls Land och andre Norr åt belägne orter besöker
Norrige för sine produeters afsättning och upphandling af sina förnödenheter.
Näringsidkande Classen har derföre också förminskats, men Fattig-personalen, åter, ökats.
Med Fattigförsörjningen är den förändring vidtagen, att Fattighjonen utaccorderas på Landet, i stället att tillbringa ett lättjefullt lif i Fattighusen, hvilket medfört lindring i Fattigvårdskostnaden.
Derjemte är Stadens Tjenslemanna-personal reducerad från 21 till g dels genom Kämners-Rättens indragning med Eder Kongl.
Maj:ts dertill lemnade Nådiga bifall och dels genom ilere sysslors sammanslående, utan att derföre någon öfverdrifven ansträngning utaf nu varande Tjenstemännen erfordras för ärendernes jemna gång.
Folkmängden utgör 3,4165 deraf 1,788 Mantalsskrifne och 1,678 Mantalsfrie.
Marstrandj befinner sig uti enahanda ofördelaktiga tillstånd, som vid förra beräLtelsens afgifvande.
Utaf den inqvarterings-ersättning, Staden efter sista Riksdag erhöll till belopp af 9,000 R:dr Banco, är Stadens skuld betald, och återstoden utlånt emot ränta, hvilken användes till bidrag till Fattigvården.
Folkmängden utgör 716; eller 396 Mantalsskrifne och 320 skattfrie.
Vid Staden finnes en Bad-Inrättning, som årligen besökes af personer från andre orter och djrmedelst bereder Stadens Innevånare någon förtjenst i hyror med mera dylikt.
Strömstadj har ej heller vunnit i välstånd, utan är äfven der förhållandet lika, som i förra berättelsen är upptaget; dock äro af det till Staden donerade Hemmanet Österöds ägor, hvilke tillförene endast gagnats lill mulbete, 26 Tunneland i3 Kappland, för odling och bättre bruk, un*- der tiden borrtarrenderade till Stadens fördel.
Den Bad-Inrättning, som är i Staden, nyttjas årligen af en mängd menniskor från både närmare och aflägsnare orter och tillskyndar sålunda stället en icke obetydlig förtjenst.
Folkmängden bestiger sig till 694 Skattskrifne och 717 Mantalsfrie, eller tillhopa 1,411 personer.
Kongelf j med en Folknummer af 83a, deraf 4[5 Mantalsskrifne och 417 Mantalsfrie, äger ett Strump-Yäfveri med 4 stolar och 400
R;drs till yerknings - *7 verkningsvärde och ett nyligen anlaggdt Färgeri, som tillverkar för 5 oo R:dr.
Götheborg j äger nu en Folkmäng af io,544 Mantalsskrifne och 6,So'] Mantalsfrie, eller sammanräknadt 17,051 personer, och således 4^6 menniskor mer, än 1827.
Jemväl hvad angår denna Stad åberopas lmfvudsakligast sista Fem-Års-Berättelsen.
Jag redogjorde då för hvad som blifvit tillgjordt och återstod att göra till Stadens fördel.
Götha Canal har under tiden blifvit fullbordad och lemnar nu utsigt till förverkligande af de förhoppningar, som voro fästade vid detta stora företag, sedan man äfven med de förberedande åtgärderne för så väl uppmuddringen af Götheborgs Revier och Hamn, som oek förbättringen af Segelfarten på Götha Elf hunnit så vida, att muddringen bedrifves med a:ne verk; deraf det ena med Ångkraft, och att ett Ångbogserings-fartyg redan ari verksamhet emellan Götheborg och Ströms Säteri, samt ett annat sådant skall beställas, för begagnande emellan senare stället och Wenersborg, så att Seglationen på denna farled må blifva oberoende af idor, ström och vind, hvarförutan det nya Slussverket nära Ströms Säteri, likaledes bereder säkerhet och lättnad vid passagen förbi fallet vid Edet.
Något tillgörande för Sädeshandel med betydligt upplag i Götheborg, har deremot icke ännu ägt rum.
Man hoppas likväl att en större locai, passande till upplag, rengöring och riande af Spannemål, skall snart blifva dertill använd; men enär denna rörelse erfordrar stort och stundom på 2 å 3 år icke räntegifvande Capital, skulle ifrågavarande anstalt, till oberäknelig förmon för Rikets Westra Sädesproducerande provincer, mycket lättas, om, emot full säkerhet och under visse vilkor i afseende på varans godhet och vård, Lån kunde erhållas af Staten för låg ränta.
Med exporten af nedannämnde varor är förhållandet uppgifvit sålunda: Jern j Ståhl och Manufactur-Smiden, tillhopa 694,055 Skeppund och sålunda 94,258 Skepp, mera, än under de näst föregångne 5 åren.
Bräder 3oo,5i3 tolfter och alltså 28,44° tolfter mera.
Bjelkar 3o,2o4 stycken och följaktligen 3,oi3 stycken mera.
Sparrar 34,879 stycken och alltså 7,070 stycken mindre.
Spiror 18,067 stycken och alltså 80,769 stycken mindre, än i förra berätlelsen upptages.
Skeppningen deraf var liflig om Hösten år 1828, serdeles af Hafra och Hvete på England, men hopad tillförsel från flere orter ver 3 - i8 kade till återfall af prisen i afsättningS-orterne
Våren derpå och föranledde till flere enskilde, ganska känbara förluster.
År 1829 utskeppades endast någre få rester af de för utländsk räkning uppköpte partier.
Exporten deraf är i aftagande, hvilket skall vara en följd dels af det låga priset derpå i England och dels af den omständighet, att utförseln af denna Artikel derifrån icke är, såsom bär, betungad med utgående tull och andre afgifter..
Likaså har exporten af Tjära härifrån allt mera minskats, men deremot i afseende på Linfrö Bergmossa, Ekbark och Ben varit temmeligen liflig..
Utförseln af JYederlags-Varor är vida ringare, än den borde vara, och är det anmärkningsvärdt, att den, med undantag af Salt, är högst obetydlig på Norrige, oaktadt den stora afsättning, som här förefaller af Norrska producter, hvartill Götheborgs Stads Handels-Socielet trott sig finna någon orsak uti dryga kostnader för tullbevakning af nederlags-gods och uti förbud emot varornes ompackning uti mindre fastager eller omslag.
Importhandeln har inbringat i tull-uppbörd: 663,866: 3a. 5. 662,249: 27. 6. 690,481: 35. 4* 717,294: 29. 9. - 83 », 157: 37. 6. 3,5(55,050; jg.ff,, och således med 353,64® R:dr 18 Skill. 9 rst. öfverstigit tull-intraderne de näst förut förflutne 5 åren, änskönt icke i förra berättelsen, såsom nu blifvit iakttaget, afdrag skett för tull-lindringarne å Amerikanska och WestIndiska tillverknrngarne, vanligen utgörande omkring 4°>000
R'dr årligen, så att öfverskottet nu kan anses ytterligare ökadt med 200,000 fl:dr eller i det hela med 553,640 R:dr 18 Skill. 9 rst., hvilket förtjenar så mycket mera uppmärksamhet, sorn under senare åren Conjuncturen för import varit ofördelaktig ej allenast uti en jemt stegrad Cours, utarr ock genom
Quarantän s-omkostnader.
Emot ali vana-, hafva Varu-Keqvisitioner frän
Skåne skedt här på stället, hvilket torde hafva sin bidragande orsak deruti att
Quarantänshevakningen i Sundet, betydligen hindrat införseln derstädes.
Då tillämpningen af transito-taxan för segelfarten genom Götha Canal från Idåf till Haf, redan i sin linda lemnar det mest förhoppningsfulla
År 1828 —1829 — i83o — 1831 — 1.832: *9 resultat, som, äfven med nu varande dimensioner af Trollhätte Slussar, synes komma att år från år stiga, samt lärer blifva af en än större och oberäknelig fördel för Riket i en framtid, när nämnda Slussverk kan varda ulvidgadt till lika dimensioner som Götha Canals, torde det blifva angeläget, att
Diskont-rörelsen, såsom jag, i min sista Fem-Års-Berättelse, föreslog, utsträckes äfven till belåning å varor, emedan, ty förutan, bär aldrig lärer kunna blifva någon sådan, för Riket gynnande nederlags-handel, hvartill Local-omständigheterne så påtagligen inbjuda.
Ständer åsyftade visserligen detta ändamål med den då bifallne HandelsDisconten härstädes, men afsigten härmed är likväl icke, i någon betydlig mohn, vunnen.
Den, som i nu varande Handels-Disconten upptager Lån, begagnar dervid alla andra Hypotek än varor, ehuru det just är sjelfva varorne, som i Handeln äro verkligheten och största säkerheten, i synnerhet då de förvaras under Statens vård i goda Magaziner, qch äro för eld assurerade, dervid risken måste blifva, ingen.
Bästa beviset härföre haiman redan dels deruti, att Götha Canal-Bolags f. d. Discont-Verk, sorn i. många år utlånte millioner på varor, ej förlorade derpå, och dels att Götheborgs Sparbank likaledes gifvit betydligare försträckningar på dylik pant, utan all förlust eller annan olägenhet.
Dessutom torde man ej sakna anledning förmoda, att de utur Handels-Disconten hittills uttagne Capitaler, ej varit mera använde till Handelsrörelsen, än till fyllande af andre näringsgrenars behof.
Jag anser mig alltså och på de skäl jag för öfrigt framställt uti min sista Fem-Års-Berättelse, uppmanad att förnya min önskan, det Lån på högst 6 månaders tid måtte, genom härvarande Handels-Discont, blifva alt tillgå på följande varor, nemligen: Salt, Socker, Färgträd, Caffe, Bomull, Tobak och Tobaks-stjelk, till belopp af varans halfva värde för dagen.
Att utvidga belåningen till andra varor, torde, för närvarande, vara obehöfligt, enär de ofvannämnde, hufvudsakligast, utgöra laster för Skepp ifrån andra Hemispheren och nu af Amerikanarne uppläggas på andra platser, såsom Hamburg, Bremen, Antwerpen med flere, hvarefter Fartygen hitkomma barlastade för att hemta jern.
Det söm vidare behöfves för främjande af så väl Nederlags- som ali annan Handel härstädes, är förbättrande af Stadens Hamn och Quayer samt i- och ullastnings-anstalter med tillhörande Magaziner, Kranar m. m., dermed man redan börjar att ifrigt sysselsätta sig.
Angående Skepps-Rederi-rör elsen har Handels-Societeten härstädes förmält, att:
År 1828 ägdes här 96 Fartyg på tillsammans 8,008 Läster — 1829 — 94 - - - - 7,878 — i83o ■ 91 7’^9^to3 — 1881 — 83 - - - - 6,999^% — i832 — 73 - - - - 6,7 o5tVö
Således har, under dessa 5 åren en förminskning uppstått af ej mindre än 23 Fartyg till ett Lästetal af i,3o3 Läster, och hvadan Skepps-Rederirörelsen icke anses för någon uppmuntrande näring; Varandes af HandelsSocieteten tillika yttradt, att dertill i sin mohn troligen verkade reciprocitets-författningarne för visse Länder och Norrska Fartygens helfrihet.
Sistnämnde Fartyg, som till mesta delen äro ovanligt stora och rymliga, men för öfrigt föga kostbara, skola tillegna sig förnämligaste utförseln af Svenska Trädvaror, till så låga frakter, att de förSvenska Fartyg, som äro skarpare byggde och mera ämnade för långresor, ej kunna antagas, under förment afseende jemväl på de onera, som åtfölja Svenska Sjöfarten, ibland hvilka äro serskildt nämnde kostnaden för Fribref och Turkiske documenter, som för Svenska Fartyg måste ofta ombytas, då deremot documenter för samma ändamål gälla för Utländske Fartyg, utan ombyte, så länge Fartyget finnes till, hvarförutan äfven nu blifvit åberopadt att Consuladafgifterne på Utrikes platsar äro ganska dryga för Svenska Skepp.
Påmönstringar för Svenska Fartyg hafva, vid Stadens Sjömanshus, utgjort:
År 1828 “ 193 stycken, med ett Lästetal af 12,281 — 1829 “ 206 ----- i3,946i — i83o “189 - - - - - 12,448-| — x 831 “ 208 ----- i3,o35i — i832 “ ej uppgifvet.
Afmönstringar härstädes för Svenska Fartyg hafva skett.
År 1828 för 284 stycken Fartyg å tillhopa i4,6o5 Läster — 1829 — 208 ----- 14,273 — — i83o — 171 - - - - - 10,9421 — — x 831 — 193 ----- 12,097 — “ i832 uppgift saknas.
På möns trin gar för Utländske Fartyg: — 1828 — 43a st. - - - Lästetalen ej uppgifne — 1829 — 369 - å tillhopa - - 18,321 Läster — i83o — 3o5 ----- 17,385 — —•
183 r — 444 ----- 23,775 — — i83a — uppgift uteblifven.
Bland detta antal Utländska
Far tyg bafra 1,039 varit Norrska.
Fabriker, åberopas jemväl bär förrberörda och bifogade Sammandraget af berättelserne härom.
Bolaget Gibson &
Keiller, som vid Staden redan äger en större Segelduks-Fabrik, för hvars utvidgande localen dock är hinderlig, äro sinnade att flytta Fabriks-Rörelsen
Fem fjerdingsväg från Staden till ett af Bolaget inköpt ställe med vattenfall, och att der etablera Fabriks-rörelsen i en schala, som i vårt Land knapt varit tänkbart och säkert aldrig förut sedt.
Ett rum, 100 alnar i fyrkant, är redan under täckning för att till Våren inrymma Spinneri-Machiner, Väfstolar och Ghemiska bleknings-apparater.
I afseende på de uti min sisla berättelse omförmälde allmänna inrättningar i Staden för Undervisning, Sjukvård och Fattigförsörgning m. m. har ingen annan förändring ägt rum, än att Frimurare-Ordens
Barnhus under tiden blifvit upplöst och att i stället af Frimurare-Samhället nu underhålles ett betydligt antal värnlöse barn genom utpensionering på Landet.
Handels-Institutet härstädes åtnjuter, efter Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut, nu mera någon viss andel utaf Stadens Tolag årligen, och Chalmerska Slöjde-Scliolan har år 1829 erhållit ny Organisation till en tecknisk undervis nings-anstalt, för omfattande af det för Näringarne och Slöjderne i vår tid oumbärliga af Physik, Kemi, Kemisk tecknologi, Mathematiska Kunskaps-arter, Linear-ritning och fri handteckning m. m. samt arbeten i Träd och Metaller, dels af enklare och mer sammansatte machiner till begagnande i Näringar och Slöjder, dels af Modeller i mindre Schala af enkla mechaniska rörelser och hela Machiner.
Denna Schola, der Eleverne icke betala någon afgift för inträde och undervisning, har redan varit begagnad af ynglingar från flere Rikets Provincer, och lemnat resultatet yida utöfver hvad man hade skäl att vänta; dock emedan Scholaris Fond, gifven utaf framlidne Canzli-Rådet och Comm§ndeuren W.
Chalmers i lifstiden, och sedermera ökad utaf räntemedel genom Frimurare-Barnlius-Directionens försorg, är otillräcklig för Scholaris framtida bestånd och utvidgade verksamhet, behöfver den förnyadt vedermäle af den Nåd Eder Kongl.
Maj:t redan läckts visa och äfven att något anslag af allmänna medel sker, hvilket torde kunna med desto mera billighet påräknas, som anstalten ovedersägeligen är, och med tiden bör blifva, än mer nyttig och vigtig för Rikets Vestra och Södra Orter, och enär en dylik Inrättning i Stockholm, nemligen Technologiska Institutet, åtnjuter årligt anslag af Staten.
Den här inrättade
Sparbank framskrider märkeligen att vinna allt mer förkofran och allmänt förtroende.
Vid nästlidet års slut utgjorde dess tillgångar 280,667 R:dr 3q Skill. Banco, och delägarnes antal 3,8/(3 stycken.
Götheborg å Lands-Canzliet den g December i833.
AXEL ROSEN. E. Engström. O. H.
Holmgren.
Tabell för Städerne inom Götheborgs och Bohus Län.
Götheborgs Stad.
Hus oell Tomter Jord . . Väderqvarn .
Sockerbruk Tegelbruk Ättike- och Segelduks-Fabrik Garfverier Tobaks- och Snus-Fabriker Summa Uddevalla Stad.
Hu* och Tomter Jord ..ii.,. Sockerbruk ......
Tull-Mjölqvarnar med 6 par Stenar hvardera, Kyrkan tillhörige .
Dito med 3 par Stenar . . . Husbehofs-Väder-Mjölqvarn, oskattlagd Tull-Sågqvarn, grofbladig .
Tegelbruk Repare-Banor . . ( Skepps-Varf Summa Summa Marstrands Stad.
Hus och Tomter Jord ........
Qvarn med i par Stenar ....
Strömstads Stad.
Hus och Tomter . , Jord ......
Tull-Mjölqvarnar . . « .
Kongelfs Stad.
Krono-Lägenheter (Bohus Fästnings Tomter) Summa Summa mö" 5 H K: O >~ • -a 3 n aq « ^ tö • -1 c r - 900 913 474 484 95 1 "Tö 228 1 229 132 132 Jord. 550 550 213 213 80 "80 120 I2Ö 1,067 1,067 434 434 30 30 255 255 C/i fr ei aq 2 g % o F w 155 155 4,544 4,544 154 154 751 751 c/i c b a B c. 1,772 1,772 5,191 5,191 264 264 1,126 1,126 Utsäde af Medel-afkaslning sedan utsädet är afdraget. 11 11 35 35 28 28 51 3 15 15 185 185 15 15 2\ 2 10 lo 70 7(5 81 81 61 14 14 25 25 191 93 191 62 62 30 30 50 "50 180 180 93 & 3* aq 264 264 36 280 36 3-1- 3| 12 12 280 1,067 333 1,067 105 105 20i 30 20f 180 30 60 180 60 12 12 280 280 333 366 366 20 20 270 270 90 "9(5 95 14 95 150 150 14 16 2,166 2,166 620 620 240 240 500 500 1,440 1,440 Underhållne Kreatur. 97 97 98 98 53 53 283 283 175 53 53 12 175 12 80 ”80 110 110 120 120 19 19 60 18 18 21 21 Uppskattadt värde. 35 15 35 Hus och Tomter. 4,413,432 4,413,432 458,140 458,140 79,665 36 9 36 9 79,665 128,450 128,450 92,838 24 24 — I 92,838 16 16 Jord.
Bruk, Manufacturicr, Qvarnar, Fabriker m. m. 130,000 — 900 74,333 18,100 11,066 6,486 32,500 130,000 87,860 — 87,860 8,000 8,000 — 4,800 4,800 50,000 50,000 3,600 Summa. 16 32 32 — 4,413,432 130,000 900 74,333 18,100 11,066 6,486 32,500 36 16 32 32 32 — 4,686,819 20 — —.
458,140 — 87,860 16,800 — — — 7.000 2.000 — 16 — 1,000 3,000 1,233 4,700 16 16 — 581,733 16 — — 79,665 8,000 500 24 — — 88,165 24 — — 128,450 4,800 3,600 —■ — — 136,850 — _ — 92,838 16 — — 50,000 16| — — 142,838 Stats - B dra Bevillning efter Bevillnings-Förordningen.
Efter usta Art. 6,351 6,351 1,076 —(1,076 253 253 432 432 274 41 41 274 42 42 20 20 26 26; Efter atdra Art.
Efter usta §.
Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar, 4,604 4,604 294 41 294 40 40 64 64 38 '38 41 44 44 24 24 8,226 42 2 260 —. 1 38 5 148 32 — 36 9 7 22 6 5 12 46 8 65 — — 9,373 31 ~3 916 175 33 2 6 2 33 1,173 248 249 256 9 7 273 185 100 285 23 16 20 15 15 43 28 9 33 32 32 5 tu ?! C p: *1 ►J Cfq O P -t <79 crq 25,350 25,350 1,560 1,560 320 320 322 322 730 730 31 31 34 M 2 553 553 27 27 207 207 <S ET ►g SS © SS D- ö p: O O 876 26 876 425 425 32 32 126 126 27 "27 26 tö p: 3 cd >3 *-T5 V 108 43 108 40 18 58 50 50 31 31 67 "67 43 Summa. 46,672 260 1 148 36 22 12 65 47,219 4,340 193 33 2 6 2 33 4,615 946 1 947 1,006 9 7 1,023 185 1,237 1,423 34 38 32 9 6 46 23 Ständige Räntor.
, tö ►•a i*-» 0 71* *-s P 1 c/i cn I 258 258 36 36 ra c Sr B 3 2,613 2,613 465 36 36 12 465 12 126 126 173 173 104 104 12 12 . c/i 15 36 15 13 — 13 36 Summa. 2,613 15 2,629 724 13 737 126 126 173 4 177 24 104 p. ra t B 15 15 * ö crq 1,344 1,344 237 237 100 100 134 134 34 34 S3 £ P P v> p cn Vi e-T o p: 71,129 71,129 2,502 2,502 1,133 1,133 600 600 149 1,088 1,237 28 28 Clereciets Underhåll. 13,069 13,069 Pastor har ingen bestämd lön. 98 98 16 16 47 —I 219 32 32 266 S B 2,300 2,300 331 331 25 25 166 166 32 32 tö B.V! c 2. oa fr ra O B I 794 794 83 83 166 166 40 40 152 152 16 Summa. 16,163 16,163 415 415 265 265 65 65 538 585 aq 44,983 25 44,983 25 1,814 — — — — — — — — • — 1,814 - — 412 — — — 412 •— 60 — • — 60 400 — 400 — t* 7,400 7,400 351 351 100 100 100 100 < p: Cfq S3- p crq 4,011 4,011 13 13 Utgöres af Tomt-ägare. 20 "20 300 -3ÖÖ Om B O ” <' p n tö o 2 n 2-n . ^-crq B B » B 46,716 46,716 2,878 2,878 201 201 700 700 90 685 24 24 30 775 Summa Stats-Bidrag. 228,279 13,031 1 148 36 22 12 65 10 35 38 32 9 6 46 5 4 5 7 5 8 241,597 34 10 13,261 30 _ 221 40 33 29 4 2 — — 6 — 2 23 33 16 ~13^564 42 3,083 28 6 1 — 3,084 28 6 3,037 15 2 233 28 9 7 9 7 3,278 5 6 2 5 4,588 14 7 80 32 — 5,141 1 — Anmärkning:
Orsaken hvarföre icke något Hemmantal finnes utfördt för Götheborgs Stad, är den, att utom den jord hvarå nu varande Götheborg är funderad och hvilken i Jordeböckerne inom Columnen, under namn af Eklanda anmärke* för 1 Hemman, är den öfriga och mesta jorden donerad till Staden redan den tiden, da ännu ingen.
Skattläggning till Hemmantal ägde turn, och finnes följakteligen icke p" n' gol ' r ebö jord, i följd af Kongl. Maj:ts till Kongl.
Cammar-Gollegium aflåtne Nådiga Bref den i5 Januarii 1831 och Kongl. Collegii derpå grundade Skrifvelse den 7 December förledet år, nu under skattläggning.
Götheborg å Lands-Contoiret den 2o:de November 1833. i . «. , V « ^ , O. H. Holmgren. * * ' -' • ': , . ' '* ■ ?,•■•'. \ ... t. .y ■ .. •„ . . . «.•
: ,: :•
' ' J' ' .. v- -• . » .. • • ‘ '• ‘ , A . ■• V ii * . i- /» *, Underhållne jreatur Medel-afkastning, sedan Utsädet är afdragit.
Utsäde af Hemmantal Uppskattadt Värde.
Stycken, 14.700 35a,665 3o,i88 6,000 275,806 I,Ol4,4!3 200,788 86,574 240,4.80 32,976 3,580,464 3,161,441 1,365,270 471,260 167,930 184,182 378,900 i3,53o 4,5oo 16.700 14,73° Krono-Säterier . . . • • Frälse-Säterier . . . • .....••
Säterie Rusthåll ..........
r Rå- och Rörs-Hemman ... .....••
Insockne Frälse-Hemman ... .......
Utsockne Frälse-Hemman ... Frälse-Hemman ..
... ....••* Krono-Hemman Krono-Rusthåll ..... .....••
Dito Augments-Hemman . .....••
Krono-Skatte-Hemman ... .......
Krono-Skatte-Rustbåll ...
Dito ' Augments-Hemman . . .......
Militise-Boställen ..... .....■• Civile Boställen ..... ...•••• Ecclesiastique-Boställen ... .......
Gymnasii- och Scholaj-Hemman, Frälse .......
Dito Skatte ... .... Hospitals-Hemman, Krono ... Krigsmanshus-Hemman, Skatte . ....... Lots-Hemman, Skatte .... .......
Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar med flere Lägenheter utan Mantal, som ej under något Hemmans Ränta äro inbegripne, Frälse Dito Skatte ........
Dito Krono Dito obebyggda .........
Oskattlagde, bebyggde
Dito, deraf Ryttare-, Soldats- och Båtsmans-Torp, a838 stycken ...........
Krono-Torp med Frihets-år .........
Backstugor .
Lägenheter, afsöndrade från Hemman, under ständig
Äganderätt
Dito på viss tid eller lifstid .......
Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter af särskildte slag, som ej under något Hemmans Ränta äro inbegripne, Skatte .
Dito Krono ......... •
Dito Frälse .... ......
Tull-mjölqvarnar med 1 å 2 par Stenar ....... Tull-Sågqvarnar, Grofbladiga .
D ito, Finbladiga . • • . • • • Husbehofs Mjölqvarnar, deraf « med särkild i Jordeboken uppförd Ränta Busbehofs Sågqvarnar Stampar Ämnes-IIammare . . . • . • ■ • • • •
Sockerbruk och Porter-Bryggeri, sammanslagne i värde och beskattning Pappers-Bruk Tegel-Bruk .... ..
..... . Segelduks-Fabriquer . . • . ....... Såpe-Bruk .... .. ....... Skepps-Varf ............
Repslagare-Banor ...........
Olje-Slagerier ... .. .......
Garfveriet"
...t . . .......
Linne- och Bomulls-Väfnads-Fabriquer ....... Tobaks-Fabriquer .... .......
Ätticke- och Kimröks-Bruk, sammanslagne i värde och' beskattning . Skärgårds-Verk, Salterier Pottaske-Bruk ............
Lands- och Härads-Allmänning, omätt, utan Skog eller synnerligt värde Diverse Personer, som ej höra till viss näring . . . . • •
Tillkommer i Inlands Fögderie, Koön, donerad Marstrands Stad, 1 mantal Skrapokatt, en Torp-lägenhet 8:0 Norrvikans Dito Ysteröd och Boyar, doneradt Strömstads Stad . . .2 d:o 7,090 3,020 1,562 54o 184 319 696 3o aoo 1,378 10,157 1,666 202,620 22,514 20,000 4,5oo 1,000 356,ooo i5,5oo 75,o33 i5,85o 32,200 36,320 107,482 60,600 ob,ooi 04.000 18.000 io,413 1,28* 6,595 l8,9t6|- 3o,637xj 9,6721 5,768^.|23,t8o 9,235| 53,922 «3,5b4|15,539* 38,5551 20,400 20 ö,5oi | ib,5o5 2,76b t9,08ö ^^.0,oot 000.3,1 Sju oförmedlade Mantal mer, är den, att en del af Städernes donerade Hemman kommit att da finn oförmedlad* Hemmantalet uteslutas, men nu ‘ ^fattas uti det samma, Anmärkningt Anlednjngen hvarföre denna Tabell, emot 1828 Ars, upptager Efter Bevillnings-Förordningarne åren 1823 och i83o.
Jordeboks och Hemmantals.
Kostnad f5r Rustning och Rotering.
Bränvins Brännings Afgift.
Lagmans- och Härad shöfdinge-Ränta.
Saltpeter Afgift.
Krono-Tionde, umma mma, Pastorers Götheborg å Lands-Contoiret den 8:de October 1833 Götheborgs och Bohus Län. Stats-Bidrag.
, a. b e 1 1 för Landet inom Götheborgs och ohus Län.
Medel-afkastning, sedan Utsädet är afdragit.
Underhållne ÄeatuP.
I 8’ 333 23 25 4o3 1,7 3° 331 162 242 43 9,483 4,327 1,845 584 212 367 753 3a 8 20 3o T:r. 2°9§| 20 I92 I,o4, l4o|: