Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alm gjort anspråk, blifvit lagligen och på grund af gällande författningar till Stats-Verket af hennes man aftjenad, och hon således, i afseende på utbekommandet deraf, är att betragta lika med alla dem, som hafva något att fordra af Stats-Verket och för hvilka prasscriptions-förfaltningarne blifvit stadgade.” STOCKHOLM.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Siats-Utskottets Utlåtande-, N;o 127. 1 N:o 127.
Ank. till Exp. Utsk. den 16
Maj, kl. 1 e. m, Utlåtande, i anledning af Herr Christier sons, Ii. F., motion om arfvoden för Rådhus-Rätterns i Rikets samtlige stapelstäder för behandlingen af Tullmål.
QU. HO Från Vällofl. Borgare-Ståndet har till Utskottet blifvit remitterad en af Herr Christierson, H. F., väckt motion: att, med afseende på den städernas Rådhus-Rätter ålagde skyldighet att undersöka och döma i Tullmål, äfven sådane, som tilldragit sig utom städernas egentliga territorium, dessa Domstolar i Rikets samtlige stapelstäder måtte tilläggas enahanda rätt, som Stockholms och Götheborgs redan åtnjuta, alt af Staten erhålla serskilda arfvoden för Tullmålens behandling, i hvilket afseende motionären tillika föreslagit, att Kongl.
General-Tull-Styrelsen kunde uppgöra förslag till arfvodenas fördelning; och hafva åtskilligc Ledamöter af Ståndet uti denna motion instämt äfven med tillägg: att andra Rikets städer, vid hvilkas Domstolar Tullmål kunna förekomma, måtte tillerkännas enahanda fördel; och som billighet och rättvisa påkalla, att de af Rikets öfriga släder, vid hvilkas Rådhus-Rätter, i följd af stadens läge eller andre omständigheter, undersökningar, rörande förbrytelser emot Tullförfattningarne, oftare förekomma, komma i åtnjutande af samma förmon, som blifvit Slockholm och Götheborg beviljad, medelst serskilde Rådhus-Rätterne af Tullmedlen anslagne arfvoden, har Utskottet, utan att nu anse sig höra uppgifva någon bestämd grund, hvarefter slika ersättningar må kunna beräknas och utgå, ansett sig höra tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, det läcktes Kongl. Maj:t, efter General-Tull-Styrelsens hörande, och sedan utredt blifvit, i hvad mon Rådhus-Rätterne i andra städer inom Riket må, i följd af der handlagda Tullmåls antal och betydenhet, anses höra en serskild ersättning derföre tillgodonjuta, till desse Domstolars Ledamöter och Expedilionshafvande af Tullmedlen anvisa arfvoden till i förhållande derefter bestämde belopp.
Fröt. 18/fo. 4 Sami. 1 Afd. 42 Häftet. * 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N;o 128.
Ant. till Exp.
Utsk. den 16 Maj, kl. 1 e. m.
Utlåtandej i anledning af Anders Anderssons från Skaraborgs Län motion om Andre Landtmätarebeställningarnes indragande.
(JU- Af Uti en från Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad motion, har Anders Andersson från Skaraborgs Län yrkat: att, i sammanhang med löneregleringen för Landtstatens tjenstemän, Andre Landtmätare-beställningarne måtte, såsom alldeles umbärlige, indragas och de löner, som härigenom besparas, varda använde till förbättrande af de öfrige Landtstats-tjenstemännens löneförmoner; men Utskottet har, vid betragtande deraf, att Andre Landtmätaren, vid Förste Landtmätarens frånvaro, sjukdom eller annat förfall, är förbunden att vaka öfver ordningen inom de serskilde Province-Landtmäteri-Contoren och utom denne är den enda tjensteman inom hvarje
Län, hvilken kan af vederbörande embetsmyndighet beordras till Landtmäteriförrättningar för Statens räkning, emot ett ringare arfvode, än CommissionsLandtmätare, enligt gällande taxa, ega att uppbära, icke funnit skäl att, i anledning af samma motion, föreslå någon åtgärd.
Reservation af Anders Andersson från Skaraborgs Län. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 12g. 3 N:o 139.
Ank. till Exp. Utsk. den 16 Maj, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Eric Norbergs från Vestmanlands
Län motion om Eergsfogde-tjensternes indragning. (17. A.')
Uti en från Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitterad motion, har Eric Norberg från Vestmanlands
Län föreslagit: att Bergsfogdetjensterne, såsom öfverflödige, måtte indragas och deras bestyr med polis, execution och uppbörd öfverflyttas å Kronofogdarne, samt att de nu varande Bergsfogdar, som ej kunde förses med andre tjensler, måtte, intill sin död, få uppbära de med tjensterne förenade inkomster såsom pension.
I sammanhang härmed, har Utskottet tagit del af ej mindre det yttrande, som Rikets Ständers serskilda Utskott vid i8a3 års Riksdag afgifvit, angående ny reglering af Rikets Styrelseverk, och hvaruti serskilda Utskottet tillstyrkt Bergsfogdarnes indragning och öfverflyttande å Kronofogdarne af den de förstnämnde åliggande uppbörd af Bergverkens utskylder, än ock det utlåtande, hvarmed den af Kongl, Maj:t för samma ärendes närmare utredning tillförordnade Comité' inkommit, utvisande, att Committerade, rörande detta serskilda fall, ansett Bergsfogdetjensternes bibehållande eller indragning hero af de åtgärder, som, i afseende på BergsTings-Rälterne, komme att vidtagas; och har Utskottet äfven, vid betraktande af det oskiljagtiga sammanhang, hvaruti desse begge frågor stå till hvarandra, för närvarande och innan sig visat, om Bergs-Tings-Rätlerne komma att bibehållas eller ej, icke ansett sig böra, i anledning af denna motion, föreslå någon åtgärd.
Stockholm den 14 Maj 1840. 4 SCals-Utskottets Utlåtande, N:o i3o. N:o 130.
Ank. till Exp. Utsk. dea 16
Maj:ts Nådiga remiss å Majoren U. G. von Konows ansökan om åtnjutande af pension. (jU.
Af) Medelst Nådig remiss af den 2^ sistlidne Mars, har Kongl. Majit till Rikets Sländers Stats-Utskott öfverlemnat en af Majoren U. G. von Konow gjord underdånig ansökan, det Kongl. Majit måtte i Nåder läckas hos Rikets nu församlade
Ständer anmäla sökanden till erhållande af den pension, hvilken tillkommer Capitaine vid dess entledigande ur Rikets tjenst; och hafva vid den Kongl, remissen jemväl funnits bifogade åtskillige bevis och andre handlingar, som sökanden, lill stöd för sin berörde underdåniga anhållan, åberopat.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, enär, enligt hvad upplyst blifvit, Majoren von Konow, i egenskap af Registrator vid General-Landtmäteri-Conloret, åtnjuter lön på Stat, hvars belopp af Utskottet uti det afgifne utlåtandet
Nio 4°> angående regleringen af utgifterne under RiksStalens 2ldra Hufvudtitel, för framtiden föreslagits till 5oo E.:dr Banco, icke ansett sig kunna tillstyrka beviljandet af den utaf Majoren von Konow sökta pension; men som Majoren både ådagalagt ett hedrande förhållande under den tid, han varit i krigstjenst, eller ifrån den 16
Maj 1793 till den 12 Januari i8i3, derunder Majoren äfven bevistat 1808 och 180g årens fälttåg samt blifvit tilldelad medaljen för tapperhet i fält, och sedermera genom sin gagnande verksamhet, dels i egenskap af föreståndare för en egen inrättad militär-läroanslalt, dels såsom anställd lärare vid andre sådane uppfostringsverk gjort sig af det allmänna synnerligen förtjent, hemställer Utskottet, alt Majoren von Konow må förklaras berättigad att, utan afseende på hvad författningarne stadga om tjenstetid, vid afskedstagande!, efter uppnådde 65 års ålder och med iagllagande i öfrigt af hvad såsom vilkor för pensions åtnjutande är föreskrif - Stat s-Ulskottets UtlåtandeN:0 i3l. 5 vet, kunna uppföras å Allmänna Indragnings-staten, till Bibehållande äf den lön, Majoren på Kongl.
GeneralLandtmäteri-Contorets stat innehar.
N:o 13 i. ■ !>... . f. t . Ank. till Exp. Utsk. den 16
Utlåtandej, i anledning af Olof Olofssons från Vesterbottens
Län motion om rättighet för Idof-Notarien J.
Haggström till retroactivt åtnjutande af den honom på Allmänna Indragnings-Staten beviljade Pension.
Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottels behandling remitterad motion, har Riksdagsfullmägtigen Olof Olofsson från Vesterbottens
Län förmält , hurusom Hof-Notarien Johan Hceggströirij uppå ansökan om afsked från sin vid Kongl.
Maj:ts Borg-Rätter innehafvande Hof-Notarie-beställning, med vilkor alt, under sin lifstid, få såsom pension å Allmänna Indragnings-Staten komma i åtnjutande af ett Hof-Notarie-lönen motsvarande belopp, 200 R:dr Banco årligen, val blifvit under år 1829 ifrån nämnde sin tjenstebefattning endtledigad, men ej förr af den begärde pensionen kommit i åtnjutande, än Kongl. Majit, uppå Hceggstroms i underdånighet förnyade ansökan derom, uti en till Höglofl.
RiksmarskalksEmbetet den 8 Februari i834, aflåten Nådig skrifvelse, förklarat bemälde Haeggström dei till berättigad, hufvudsakligen på den grund, att han, i likhet med Hof-Conlorets tjenstemän, vore att hänföra till de vid Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIIIis
Hof anställde personer, hvilkas rättighet att, utan afseende på längre eller kortare tjenstetid, i Högstsalig Konungens Pensionsstat uppföras, grundat sig på de genom Rikets Ständer för denna Pensionsstats reglering meddeldte föreskrifter; dock att pensionen endast ifrån 1834 års början borde beräknas; och har af sådan anledning, samt då motionären ansett, det Hceggström vid sitt afskedstagande bordt komma i åtnjutande af den honom lörst år 1834 medgifne pensionsrätt, 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 132. motionären föreslagit Rikets Ständer att, för den tid, hvarunder Haeggström af dess sålunda förmenta rättighet varit i mistning, eller under loppet af 41 år, tillåta Haggström att retroactivt få beräkna det honom numera tillagde årliga pensionsbeloppet 200 R:dr, och att sålunda med en summa af S5o R:dr
Banco njuta ersättning för den honom på ofvanberörde sätt tillskyndade förlust; varandes vid motionen fogade åtskillige handlingar till upplysning i ämnet, och bland dem ej mindre Hceggströms hos Kongl.
Majit år i834 gjorda underdåniga begäran om Nådig Proposition lill Rikets då församlade Ständer, angående berörde pensions retroactiva beräkning, hvilken ansökan Kongl. Majit likväl, genom Nådig Resolution af den 22 December nämnde år, förklarat
Sig icke finna anledning bevilja, än ock en af Hceggström till Rikets Ständer framställd och på uppgifne skäl grundad anhållan, af hufvudsakligt enahanda syfte och innehåll, som den, hvilken af motionären blifvit väckt.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, enär, enligt hvad de motionen bilagde handlingar utvisa, Hof-Notarien Hceggströms ifrågavarande anspråk redan blifvit lagligen pröfvadt och afslaget, icke ansett sig kunna tillstyrka Rikets
Ständer att bevilja den af motionären för bemälde Hceggström yrkade förmon.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående beräkningen af tractamenten till Städernas Magistratspersöner och Borgare vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning. CU. ao Uti en från "Valloflige Borgare-Ståndet till Utskottet remitterad motion, har Herr Wijk, O., under åberopande deraf, att Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beslutat, det städernas Magistratspersoner och Borgare Stats-Ut skottets Utlåtandej JY.o 132. 7 skulle, när de som biträden för Kronans räkning tillkallades vid syner, värderingar, inventeringar rn. m., då förrättningen varar längre än en dag, undfå lika tractarnente, som är dem tillagdt, då besigtning eller värdering sker utom stad, eller En R:dr Banco om dagen, men, oaktadt underdånig skrifvelse bärom till Kongl.
Maj:t allåtits, ingen författning i sådant afseende utkommit, äskat: att Rikets nu församlade
Ständer ville å nyo låta en underdånig skrifvelse afgå uti detta ämne, och att medel måtte afses för utgiftens bestridande, hvilket underlåtande motionären förmodat varit det enda skälet, hvarföre detta Rikets Ständers välgrundade beslut hittills förblifvit utan verkställighet; och har Utskottet, i sammanhang med denna motion, deruti flere af Borgare-Ståndets Ledamöter instämt, äfven behandlat en från samma Stånd remitterad motion af Herr FristedtC. G.: att städernas Magistrater och Borgerskap måtte tillerkännas rättighet lill arfvoden äfven för sådane syner och besigtningar för Kronans räkning, som inom dagen begynnas och afslutas.
Och som, i anledning af Rikets Ständers, uti skrifvelse af den 22 Juli i834, hos Kongl. Majit i underdånighet anmälde beslut, att Magistratspersoner och Borgare, hvilkas biträde för Kronans räkning fordras vid syner, värderingar, inventeringar med mera, brandsyner å Kronans hus likväl undantagne, må, när förrättningen varar längre än en dag, böra undfå lika tractarnente, som är dem tillagdt, då besigtning eller värdering sker utom stad, eller En R:dr Banco om dagen, någon åtgärd ännu icke blifvit vidtagen, får Utskottet, som fullkomligt instämmer uti de skäl, hvilka för Rikets Ständers berörde beslut legat till grund, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t, genom i Nåder utfärdad kungörelse, låta samma beslut till verkställighet befordra; men då erforderliga medel för de derigenom uppkommande utgifters bestridande böra lämpligast utgå af anslagen till rese- och tractamentspenningar å de Riks-Statens Hufvudtitlar, hvartill, med afseende å de serskilda förrättningarnes beskaffenhet, kostnaderne äro att hänföra, har Utskottet icke funnit behofvet påkalla anvisandet af något serskildt anslag för ifrågavarande ändamål.
Hvad serskildt angår den af Herr Fristedt väckta motion, att rättigheten till arfvodens uppbärande äfven måtte utsträckas till sådane förrättningar för Kronans räkning, hvilka inom dagen begynnas och afslutas; så 8 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o i33. enär, i detta senare fall vederbörande Magistratsperson^’ och Borgare, hvilka det lagligen åligger att vid syner och besigtningar Kronan tillhandagå, icke, på sätt i den förra händelsen eger rum, erfara sådant hinder för besörjandet af deras enskilda angelägenheter, sorn skäligen kan medföra anspråk på serskild vedergällning, på grund hvaraf Rikets Ständer vid senaste Riksdagen jemväl ansett ersättning icke böra ifrågakomma förandra förrättningar, än som fortfara mera än en dag, hemställer Utskottet, att motionen lemnäs utan afseende.
Slockholm den 1.4.
Ant. till Exp. Utsk. den 21 Maj, kl. 9 f. m.
Utlåtande j i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrif velse j angående väckt fråga om Stats-anslag för en Pharmaceutisk Läro-anstalt.
(JJ.
Af I anledning af Apolhekare-Societetens hos Kongl. Majit i underdånighet gjorde anhållan, det täcktes Kongl. Majit, för ändamålsenligt inrättande och underhållande af en Pharmaceutisk Läro-anstalt, till Rikets nu församlade Ständer aflåta Kådig Proposition om dertill erforderligt Stats-anslag, hvilket, enligt underdånigst företedt förslag, skulle uppgå till 4>5oo Ridr Banco årligen, samt derjemte, lill inredning och iordningställande af Laboratorium, Lärosalar m. m. 5,ooo R:dr, att på en gång användas, har Kongl. Majit, ehuru Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof redan blifvit affattad, likväl, enär ej mindre vederbörande Professorer vid Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, än äfven SundhetsCollegium, i ämnet hörde, vitsordat beliofvet af en serskild, utaf Staten bekostad undervisningsanstallt för bildandet af skicklige Apothekare, till Stats-Utskottet öfverlemnat de till omförmälde ärende hörande handlingar, af hvilka hufvudsakligen inhemtats: att Apothekare-Societeten, som funnit 1 Stals-Utskottets Utlåtandej N:o l33. 9 funnit den undervisning, hvilken Pharmaciae Elever och Studerande, under deras tjenstgöring vid Apolheken, haft tillfälle inhemta, vara alldeles otillräcklig för ändamålet, sökt, genom redan år 1821 anslagne stipendier, uppmuntra ynglingar att vid någon Academi inom Riket förkofra och utvidga sina kunskaper i de lill Pharmacien hörande vetenskapsgrenar, men att vid Academierne, likasom vid Medico-Chirurgiska Institutet i Slockholm, undervisningen mera afser att hilda Läkare än Pharmaceuter, hvaraf äfven blifvit en följd, att de fleste stipendiater, i stället att egna sig åt Pharmacien, belrädt Läkarebanan; att, med föranledande häraf, Apothekare-Societeten sökt, för trenne år sedan, genom egna årliga sammanskott, i hufvudsladen grunda en, efter tidens och yrkets fordringar lämpad, pharmaceulisk Skola, hvarvid så väl theorelisk sorn praclisk undervisning skulle lemnäs i Chemie, Pharmacie, Natural-IIistoria och Materia Medica m. m., hvilken Läroanstalt, sedan Kongl. Maj:t, genom Nådig Resolution af den 20 Januari 1837, fastställt det af Apothekare-Societeten i underdånighet anmälde förslag till nya stadgar för en af samtlige Apolhekarne i Riket öfverenskommen gemensam Societets-Inrättning, åsyftande pharmaceutiska kunskapers befrämjande och underhållandet af en sådan Skola, blifvit satt i verksamket, så att föreläsningar i dithörande vetenskaper kunnat hållas uti den för ändamålet förhyrde local i en till Garnisons-sjukhuset å Kungsholmen hörande lägenhet, men att de sammanskjutne medlen ej funnits för behofvet tillräcklige och icke eller ordentligen ingått,
hvarföre Societeten, som äfven trott, att det Allmänna till denna läroanstalt, likasom till andra läroverk, borde bidraga, gjort den underdåniga framställning, som af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse här ofvan inhemtas, med följande förslag till årlig stat:
Arfvoderij för en Lärare i Chemie och Pharmacie R:dr 800: — för en Lärare i Natural-Historia och Materia Medica .... 800: —■ för en Adjunct i Chemie 333: 16. för en Adjunct i Natural-Historia etc 266: 32. till Läraren i Chemie, serskildt för Chemiska Laborationerne . 5oo: — för en Räkenskapsförare — för en Vaktmästare 25o: — Summa arfvoden R:dr 3,o5o: — Bih. till II.
Prot. 1840- 4 Sami. 1 d/d. 42 Haft. 2 10 Stats-Utskoltets Utlåtande, N;0 133.
Till Materiele behof: Hushyra, inberäknadt rum för den Lärare, som har tillsyn vid Institutet R:dr 800: — ved och ljus 25o: — till Laboratorium 4oo: — Summa 1,400: — eller den årliga kostnaden tillsammans.
4>5oo: — jemte de för en gång äskade 5,000
R:dr, till inredning af Laboratorium, Lärosal m. m., samt att Kongl.
Sundhets-Collegium, häröfver bordt, uti dess underdåniga utlåtande, hvarvid bifogats serskilde af Professorerne P. F. Wahlberg och C. G. Mosander afgifne yttranden, tillstyrkt bifall lill Apothekare-Societetens underdåniga anhållan och såsom skäl derför åberopat: att Staten bekostade alla publika undervisningsverk, såväl för allmän medborgerlig bildning, som för lärdom och speciela yrken; alt andra länders erfarenhet visat, att de, som studera pharmacien, icke med nytta kunna begagna undervisningen i Läkare-skolor, hvarföre serskilde för Apothekare-yrket der blifvit inrättade, samt att, då Apothekare-Societetens förljenstfulla nit och bemödanden att på egen bekostnad inrätta en pharmaceutisk Skola icke förmått uppfylla
Ret åsyftade ändamålet eller afhjelpa det erkända behofvel af läroanstalten, det vore af vigt för sakens framgång, att anslag dertill af Statsmedlen beviljades; äfvensom Collegium, beträffande det ifrågasatte beloppet för lärarnes aflöning, icke ansåg detsamma vara för högt beräknadt, hvaremot den uppgifna kostnaden för materiele behof, ehuru icke något syntes vara att dervid erinra, likväl icke kunnat af Collegium med erforderlig säkerhet bedömas.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet ej kunnat finna annat, än att Apolhekare-Societeten, till följd af de densamma förlänade privilegier till en uteslutande utöfning af Apothekare-yrket, ej kan, i afseende på bidrag från Statens sida till en inrättning, hvilken hufvudsakligen endast afser Societetens enskilda fördel, ega enahanda anspråk, som Rikets Allmänna Läroanstalter eller Tillämpnings-skolor för sådane näringar och yrken, hvilka hvar och en, utan inskränkning, är berättigad att utöfva; i följd hvaraf och då Apothekare-Societetens egna tillgångar torde hädanefter som förut vara tillräcklige för vidmagthållandet af ifrågavarande läroanstalt, Utskottet afstyrker det för densamma äskade bidrag af Statsmedlen.
Stockholm den 14 Maj 1840. Stats-Vtskottets Memorial, N.-o i3/j. 11 Reservation af Herr Friherre Sprengtporten: ’’Då jag anser det leda till Statens directa förlust att vägra måttliga anslag, som hafva för ändamål att sprida upplysning i hvad rigtning som helst, samt jag finner en tillämpningsskola för pharmaceutiska studium vara af behof vet påkallad och således, lika med andra tillämpningsskolor, skäligen böra komma i åtnjutande af understöd å Statens sida, så mycket heldre, som Apothekare-Societeten dertill komme att till betydligaste delen bidraga; så och enär till aflöning för nödige Lärare vid det ifrågavarande Institutet en summa af 3,ooo R:dr synes vara tillräcklig, och Apothekare-Socielelens bidrag, enligt hvad upplyst är, utgör omkring 2,000 R:dr årligen, tillstyrker jag, att för berörde institut må beviljas ett årligt anslag af i,ooo R:dr, att utgå så länge ApothekareSocietetens nyssnämnde bidrag utgöres och Institutet af Societeten upprätthålles, men i annan händelse till Riksgälds-Contoret besparas, samt med vilkor, att Institutet ställes under Kongl. Sundhets-Collegii inseende.”
Härmed förenade sig Herr Grefve von Platen, Herr af Harmens, Herr Doctor Björkman samt Prostar ne Afzelius och Ahlqvist.
Ank. till Exp. Utsk. den 21 Maj, kl. 9 f. m.
Memorial, i anledning af skiljaktige beslut, i fråga om den af Stats-Rcidets förändrade organisation föranledde lönereglering. (£/.
Af) Enligt lill Stals-Ulskottet ankomne Protocolls-utdrag, har hvad Utskottet , så väl uti utlåtandet N:o 32, i fråga om den af Stats-Rådets förändrade organisation föranledda lönereglering, som uti det, i anledning af derå erhållen återremiss, under N:o 79 afgifne ytterligare utlåtande föreslagit, blifvit dels af samtlige Riks-Slånden dels af 3:ne Stånd bifallet, med undantag af Utskottets uti utlåtandet N:o 32 väckte och uti 2:dra punkten af utlåtandet N:o 79 vidhållne förslag, att de Departements-Che - 12 Stats-Utskottets Memorial> N:o 13/j,. fer, som icke komma i åtnjutande af boställen, må erhålla en årlig byresersättning af 1,000 R:dr Banco hvardera.
Hvilket af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet är vordet bifallet, men af Borgare- och BondeStånden afslaget.
Jemte det Utskottet, med tillkännagivande häraf, inbjuder sistnämnde Riks-Stånd att förena sig om godkännande af Utskottets förslag, får Utskottet, i fall denna inbjudning icke antages, föreslå följande proposition till votering uti Förstärkt Slals-Utskott:
Den, som bifaller, att Justitiae-Stats-Ministern och de Stats-Råd, som äro Departements-Chefer, må, derest de icke erhålla boställen, för den tid, de af sådan förmon ej äro i åtnjutande, intill nästa Riksdag undfå en årlig hyresersättning af 1,000 R:dr hvardera, voterar ja; Den det ej vill, voterar nej.
Vinner nej, kommer frågan om berörde hyresersättning att förfalla.
Stats-U tskottcts Utlåtande, N:o t3S. 1 N:o 135.
Ant. till Exp, Utsk. den 21 Maj, kl. 9 f. m.
Utlåtande, rörande väckt fråga om Kungsgården Halltorps på Öland, återvinnande till Kronan. CL A.) Sedan, i anledning af Kronofogden C. G. Enemans, å Kongl. Majlis och Kronans vägnar, hos Ölands Norra Mots Härads-Rätt, efter stämning, väckte påstående, att aflidne Hof-Marskalken m. m. von Franckens enka, Fru Sophia von Francken, fodd Liljehorn, numera gift med LotsDirecteuren Lundstedt, samt Ryttmästaren, Friherre G.
Raal, såsom innehafvare af den i Högsrums socken belägne Kungsladugården Halltorp, 31 mantal, hvarå besittnings-rätten, jemlikt Kongl.
Brefvet den 3o Augusti 1743, blifvit upplåten till Majoren Sven Aderman, dess hustru och barn, måtte, enär ej mindre Aderman, än dess hustru och barn aflidit, förpligtas till Kongl. Majit och Kronan genast afträda nämnde Kungsladugård, och derjemte kännas skyldige godtgöra Kronan årliga af kastningen af egendomen för den tid, de densamma innehaft, efter det Majoren Adermans, dess hustrus och barns rätt dertill upphört, bemälde Härads-Rätt, genom utslag den 16 Juni i83a, hvilket af Calmar Läns och Ölands Lagmans-Rätt, genom
Dom den ij derpåföljde October, blifvit faststäldt, förklarat, att, då Kronofogden Eneman icke på något sätt visat sig berättigad till det af honom åberopade fullmägtigskap för Kongl. Majit och Kronan, Härads-Rätten icke kunde stamnings-påståendena i deras dåvarande skick lill pröfning upptaga; så liar Riksdags-fullmägtigen från Calmar Län, Per Jonsson, med hvilken Sven Isacsson från samma Län sig förenat, uti memorial, som till Stats-Utskottets handläggning blifvit remitteradt, hemställt, att, enär, enligt motionärens förmenande, den genom berörde donation upplåtne besittningsrätt till Kungs-gården Halltorp, efter förlänings-tagarens, dess hustrus och barns numera inträffade död, måste anses vara hemfallen till Kronan, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla Rih. till R.