Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-chefen att en lämplig förhöjning i indragningsstatens slutsumma, som, efter afdrag af nyssnämnda värde 49 R:dr å indragne fjerdingsmanslöner, nu utgör 673,375: 42, borde för nästa statsreglering äskas, och hemställde i underdånighet att denna förhöjning måtte föreslås till omkring 20,000 R:dr eller, till vinnande af jemn slutsumma för hela riksstaten till 1 19,811: 57, då indragningsstatens blifvande slutsumma skulle uppgå till R:mt R:dr 693,186: 99, och med tillägg af anslaget till pensionsstaterna 501,495: 58, hela Nionde hufvudtitelns blifvande anslagssumma komma att utgöra 1,194,682: 57, och således förhöjas med 25,762 R:dr 57 öre.
Departements-chefen i nu omförmälda hänseenden rörande regleringen af utgiftsanslagen under Nionde hufvudtiteln och dermed sammanhang egande ämnen i underdånighet föreslagit, biträddes af statsrådets öfrige ledamöter och blef af Kongl. Maj:t gilladt och godkändt.
Slutligen hade Statskontoret vid afgifvandet af sin meranämnda berättelse i underdånighet öfverlemnat dels en förteckning å de af Statskontoret intill den 1 sistlidne Juli under förskottstitel anordnade medel, hvilka borde hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, uppgående till en summa af 101,547 R:dr 96 öre, och dels, i samma ändamål, en uppgift å några under åren 1858, 1859 och 1860 af vissa länsstyrelser anordnade poster, hvilka, i öfverensstämmelse med föreskriften i då gällande länsstater, afförts å öfverskotten på statsverkets inkomster, men sedermera, i följd af den genom Kongl, brefvet den 3 Februari sistnämnda år härutinnan stadgade förändring, blifvit uti rikshufvudboken för samma år under förskottstitel omförda, utgörande 10,863 R:dr 24 öre; och således samtlige under förskottstitel anordnade medel tillhopa 112.411 R:dr 20 öre.
Och behagade Kongl. Maj:t, på statsrådets tillstyrkande, förordna, att detta förhållande skulle, för beloppens ersättande, meddelas Rikets Ständer i den nådiga propositionen om statsverkets tillstånd och behof Bil. 6 till Kongl.
Majus Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 31 samt förenämnde förteckning och uppgift, jemte öfrige för statsregleringen nödige handlingar, tillställas Statsutskottet.
Efter sålunda fullbordad pröfning af alla serskilda frågor angående reglering af utgifterna under riksstatens hufvudtitlar, jemte de till statsregleringen hänförliga extra anslag, anhöll Herr Departements-chefen att få fästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derpå, att statsverkets inkomster enligt här ofvan intagna beräkningar uppginge tillsammans till R:mt R:dr 33,647,358: — att ordinarie statsregleringen skulle innefatta följande anslagssummor:
Första hufvudtiteln R:dr 1,230,000: — Andra » 2,180,570: — Tredje » 479,200: — Fjerde » 9,585,740: 40.
Femte » 3,634,950:
— Sjette » 3,857,265: 39.
Sjunde » 5,450,075: — Åttonde » 3,624,516: 64.
Nionde » 1,194,682: 57. 3^237,000: samt att sålunda ett årligt öfverskott uppkommer af : ,410,358: — att till Riksgäldskontoret öfverlemnas såsom bidrag till bestridande af de på detta kontor anvisade utgifter, bland hvilka förekomma för en gång eller för inskränkt tid erforderliga anslag, tillhörande extra statsregleringen, till följande belopp: under Andra hufvudtiteln 300,000: — Fjerde » 3,114,988: 24.
Femte » 2,748,000: — Sjette » 2,139,600: — Sjunde » 76,000: — och under Åttonde » 913,605: 12. 9 292193: 36, hvartill kommer ersättning för ofvannämnda af Statskontoret anmälda förskotter 112,411: 20.
Beträffande dessa och öfriga, Riksgäldskontoret tillhörande utgifter samt de för utgifternas bestridande påräkueliga medel, upplyste Herr Departements-chefen, att, enligt en till honom af fullmäktige i Riksgäldskontoret aflemnad uppgift, detta verks ställning, förslagsvis beräknad, och upptagen i runda summor, vore, utan att jernvägslånernedlen härvid inginge, följande: 32 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
Kontant behållning i Riksgäldskontoret d. 1 Juli 1862 R:dr 418,000: vid samma tid förräntade medel på kort uppsägningstid 3,757,000: — kända och beräkneliga inkomster från nämnda tid till slutet af år 1863 9,116,000:
— Summa behållning och inkomster 13,291,000:
Kontorets under samma tid beräknade utbetalningar af såväl anslag som lån (efter afdrag af vissa summor, som, ehuru anvisade, likväl ej komma att utgå) 12,855,000: så att enligt Fullmäktiges beräkning, skulle vid början af nästa stats regleringsperiod finnas en disponibel tillgång af endast 436,000: hvartill emedlertid kunde läggas återstoden af öfverskotten på statsverkets inkomster för 1861, hvilken enligt redan kända förhållanden kunde beräknas till omkring 2,500,000: då Riksgäldskontorets behållna tillgång vid 1863 års slut, eller början af nästa statsregleringsperiod således kunde antagas utgöra 2,936,000: — Riksgäldskontorets inkomster under nästa statsregleringsperiod (1864— 1866) hade, utan att dervid tagits i beräkning något tillskott under denna tid från Statskontoret eller Rikets Ständers Bank, eller jernvägsrörelsen, af Fullmäktige blifvit förslagsvis upptagne till 10,161,000:
- Men då härtill komme:
Öfverskotten på statsverkets inkomster för åren 1862 och 1863, hvilka, då samma öfverskott för 1861 utgjort omkring 3 millioner och inkomsterna under 1862 och 1863 antagligen icke kunde komma att väsentligen understiga inkomsterna för 1861, skäligen kunde beräknas till åtminstone 2,500,000 R:dr för hvardera året, eller tillsammans 5,000,000: - Statsverkets bidrag under åren 1864—1866 enligt nu uppgjorda statsreglering, uppgående till 2,410,000 R:dr om året, eller tillsammans för 3 år 7,230,000: — Reservationer å första hufvudtitelns anslag för innevarande statsregleringsperiod, sedan de anvisningar derå, hvilka Kongl. Maj:t nu äskat, blifvit afdragna, till belopp i jemnt tal af 161,000:
— Behållningen för 3 år af det på sjunde hufvudtiteln såsom ersättning till postverket för ökad skjutslega anvisade anslag af 70,000 R:dr årligen, hvilket anslag ej behöfts för det afsedda ändamålet användas 210,000: — samt Kanslistyrelsens och Lappmarks ecklesiastikverks kassor, hvilka enligt Kongl. Maj:ts nådiga beslut rörande anslagen under åttonde hufvudtiteln skulle komma att till Riksgäldskontorets förfogande öfverlemnas, med omkring 50,000: — blefve summan af Riksgäldskontorets tillgångar för nästkommande statsregleringsperiod 25,748,000: — Transport 25,748,000: — 1 Bil.
N:o 6 till Kongl. Majlis Proposition N:o 1 om Statsverket. 1862. 33 Transport 25,748,000: — och om härifrån afdrages: l:o de utgifter, som af Riksgäldskontoret^ fullmäktige blifvit beräknade för samma tid 10,684,000: — 2:o de af Kongl. Majit nu äskade anslag af Riksgälds kontorets blifvande tillgångar 9,292,000: — och 3:o ersättning till Statskontoret för gjorda förskott 112,000: — 20 088 000- så återstode en odisponerad tillgång af R:dr 5,660,000: — eller fördelad på tre år af omkring 1,887,000
R:dr årligen, att användas till ränta och amortering å en ny upplåning för jernvägsarbetenas fortsättande, samt till andra ännu ej fram ställda behof, — utan att dervid tagits i beräkning något tillskott för åren 1860, 1861 och 1862 af Rikets Ständers Bank, hvars vinstmedel utgjort i jemna tal 1860 1,560,000: — 1861 2,099,000: — och således tillsammans för nyssnämnde 3 år, torde kunna antagas komma att uppgå till nära 6,000,000 R:dr R:mt.
Efter inhemtande häraf behagade Kongl.
Majit på tillstyrkande af Statsrådets samtlige ledamöter i nåder uppdraga åt Chefen för Finansdepartementet att, när protokollsutdrag dit inkommit angående hvad på de öfriga departementens föredragning blifvit i fråga om statsregleringen i nåder beslutadt, uppsätta och till justering inför Kongl. Majit i Statsrådet anmäla förslag till nådig proposition om statsverkets tillstånd och behof, grundad på Kongl. Maj:ts nu i ämnet fattade beslut.
V 34 Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
Utdra»' af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, samt Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten , Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet, Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppsatt förslag till den nådiga proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, som, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts uti dithörande frågor fattade beslut, borde till Rikets Ständers Statsutskott aflåtas.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, omförmälda nådiga proposition skulle till Rikets Ständers Statsutskott expedieras.
Ei protocollo C. F. Smerling.
N:o 7 a) till Kongl. Maj:ts Nådiga Prop. N:o 1, om Statsverket 1862.
1 Utdrag af Protocollel ofver Ecclesiastik-Ar ender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 28 December 1861.
Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes ärenderna Grefve Manderström, Stats—Råden:
Friherre Gripenstedt, Ehnemark, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Thyselius föredrog i underdånighet: 47:o. Consistorii i Hernösands Stift underdåniga skrifvelse af den 28 sistlidne Augusti, Åffffåring^{ör hvaruti, sedan Kongl. Majit, genom Nådigt
Bref den 9 November 1860, i anled- Capellpredining af bristen p§ sökande till den lediga Capellpredikantstjensten i Jörns Församling af Norsjö pastorat, anbefallt Consistorium att, i händelse detta förhållande kunde anses härröra af otillräckliga lönevilkor, söka i behörig ordning bemedla en skälig förbättring af Capellpredikantslönen, Consistorium, med tillkännagifvaride, att de ifrågavarande Capellpredikantstjenst åtföljande löneförmåner, äfven efter tillägg af ett utaf församlingen vid sockenstämma den 20
Januari innevarande år utfäst ytterligare tillskott af 100 Rdr, icke kunna beräknas uppgå till fullt 600 R:dr, hvilket lönebelopp dessutom, i anseende till en mängd församlingsmedlemmars stora fattigdom, aldrig kunde till fullo utbekommas, i underdånighet hemställt, att, då Bih. till It.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 8 Höft. t 2 Bil.
N:o 7 a) till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. berörde lönevilkor voro alldeles otillräckliga att, helst under nuvarande prestbrist, lörmå någon sökande att anmäla sig till erhållande af Capellpredikantstjensten i Jörn, Kongl. Maj:t måtte, i anseende till den vidsträckta församlingens stora behof af själasörjare och dess egen oförmåga att tillförsäkra honom en anständig bergning, i nåder täckas till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition om beviljande af ett årligt Statsanslag å 400 R:dr Riksmynt ti l förbättring af ifrågavarande Capellpredikantslön; i sammanhang hvarmed Consistorium i underdånighet gjort framställning om nådigt anvisande af det behöfliga lönefyllnadsbeloppet, intilldess Statsanslag kunde varda af Rikets Ständer beviljadt.
Stats-Contoret, hvars underdåniga utlåtande i denna fråga blifvit infordradt, hade i underdånighet anfört: att uti fall, likartade med detta, anslag blifvit till Capellpredikanters ailönande beviljade, tilldess församlingarne sjelfve förmådde att sina själasörjare underhålla, såsom exempel hvarpå Stats-Contoret åberopade Nådiga Brefvet den 20 Mars 1858, angående 600 Rdr åt en Capellpredikant i Pajala, samt Nådiga Brefvet den 29 December 1860, hvari 250 Rdr anslogos åt en sådan predikant i Malå och 600 Rdr till en i Trehörningsjö församling anställd prestman; i betraktande hvaraf och då behofvet af det till en Predikants aflönande i Jörns Capell sökta tillskott af 400
Rdr om året blifvit nöjaktigt ådagalagdt samt det beräknade årsunderhållet af 1000
Rdr måste anses såsom det minsta, som för en sådan tjenstemans tarfliga bergning erfordrades, Stats-Contoret hemställde, att Kongl. Maj:t måtte, med bifall till Consistorii begäran, uti Nådig Proposition af Rikets Ständer äska ett anslag af 400 Rdr, att å Clerecie-Staten från och med år 1864, då ny Statsreglering vid toge, tills vidare årligen utgå, intilldess Jörns Capellboer sjelfve förmå att predikanten aflöna; öfverlemnande slutligen till Nådig pröfning, huruvida något bidrag för dennes underhållande under åren 1862 och 1863 må af Åttonde Hufvud-Titelns besparingar eller extra utgiftsmedel anordnas.
Stats—Rådet tillstyrkte i underdånighet, att Kongl. Maj:t, med bifall till Consistorii hemställan, måtte i Nådig Proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer för berörde ändamål äska ett anslag af 400 Rdr Riksmynt att ä Clerecie-Staten från och med år 1864 årligen utgå, intilldess Jörns Capellboer sjelfve förmå att predikanten nöjaktigt allona eller vid allmän reglering af presterskapets löneinkomster tillgång dertill kan beredas; och hemställde Stats—Rådet, att under 1862 och 1863 den prestman, hvilken till Ca pel Ipred ikants befattningens uppehållande kan varda af Dom-Capitlet förordnad, må af Åttonde Hufvud-Titelns allmänna besparingar åtnjuta ett lönebidrag af fyrahundra Riksdaler, efter år räknadt.
Hvad Stats-Rådet i förestående femtio mål underdånigst yttrat och tillstyrkt täcktes Kongl. Maj:t till alla delar i Nåder gilla och bifalla. » Ex protocollo, Edv. Heijkenskjöld.
N:o 7 b) till Kongl. Maj.ts Nåd.
3 Utdrag af Protocollet öfver Ecclesiastik-arender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet, d Stockholms Slott den 17 Januari 1862.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern Friherre De Geer, Ha ns Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes ärenderna Grefve Manderström, Stats-Råden:
Friherre Gripenstedt, Ehnemark, Björnstjerna, Malmsten, Thyselius, Bredberg och Thulstrup.
Efter justering af Protocollet'öfver Ecclesiastik-ärender för den 10 innevarande månad, föredrog i underdånighet
Departementschefen, Stats-Rådet Thyselius, följande mål, nemligen: 22:o En af Kontraktsprosten i Norra Wedbo kontrakt af Linköpings stift och Jon- Fråga om köpings län, Ledamoten af Kongl. Maj:ts Wasa-orden, Jonas Janzon den 26 Sep- ^nvi^ande* tember 1860 ingifven underdånig ansökning att af den med Wireda socken till ett från Haurida pastorat förenade Haurida församling utbekomma prosttunna, som derifrån dittills ^'prosten9i°l icke utgått; öfver hvilken ansökning Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium JVorra wedbo och Stats-Contor infordradt underdånigt utlåtande uti skrifvelse den 30
December nästlidnc år afgifvit och deruti, med öfverlemnande af infordrade underdåniga yttranden i ämnet från ej mindre Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, än äfven vederbörande Consistorium och Landshöfdinge-embete, för egen del underdånigst anfört: att då, jemlikt Kongl.
Resolutionen på presterskapets besvär den 10 Mars 1719 §.
24 samt presterskapets privilegier den 16 Oktober 1723 <§ 4, Kontraktsprost vore berättigad att af hvarje kontraktet tillydande församlings kyrkoherberge åtnjuta en tunna kronotionde, men denna förmån ej kommit Prosten i Norra Wedbo kontrakt till godo för dertill hörande Haurida socken, hvarifrån hela tiondebeloppet var till andra ändamål disponerad!, Collegierne, med anledning af Kongl. A Bil.
N:o 7 b) till Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. N-'o 1, om Statsverket 1862.
Maj:ts nådiga Bref dels af den 16 November 1854, angående prostetuima för Särna, m. fl. församlingar, och dels af den 29 December 1860, beträffande prostetunna för Skorpeds församling i Wester-Norrlands län, ansåge sig böra i underdånighet hemställa, att Kongl. Majit måtte täckas till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition om ett årligt anslag åt Kontraktsprosten i Norra Wedbo kontrakt af en tunna oiridelt spannmål för Haurida församlings kyrkoherberge, att utgå efter 10 års medebnarkegångspris; öfverlemnande Collegium till Kongl. Majits nådiga pröfning, huruvida Kontraktsprosten kunde för hvartdera af åren 1860—1863 af 8:de
Hufvudtitelns besparingar undfå ersättning för bristande prostetunna.
I öfverensstämmelse med hvad Kammar-Collegium och Stats-Contoret sålunda yttrat, tillstyrkte i underdånighet Stats-Rådet, att Kongl. Majit täcktes till Rikets nast sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition om ett årligt anslag åt nämnde
Kontraktsprost af en tunna oindelt spannmål för Haurida församlings kyrkoherberge, att utgå efter 10 års medelmarkegångspris; äfvensom att Kongl. Majit måtte åt samme
Kontraktsprost för hvartdera af åren 1860—1863 af åttonde Hufvudtitelns besparingar anvisa ersättning för bristande prostetunna, efter nämnde grund beräknad.
Hvad Stats-Rådet i ofvanintagna 25 mål i underdånighet yttrat och tillstyrkt, täcktes Hans Majit Konungen till alla delar i nåder gilla och bifalla.
Ex protocollo, C. A. Th.
Bil. N:o 7 c) till Kongl.
5 Utdrag aj Protocollet öfver Ecclesiastik-drender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 25 April 1862.
Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern Herr Friherre De Geer.
Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes ärenderna Herr Grefve Manderström.
Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Ehnemark, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskjöld.
Efter föregången justering af Protocollet öfver Ecclesiastik-ärender den 11 innevarande månad, föredrog i underdånighet Departements-Chefen, Stats-Rådet Thyselius: 31:o Wetenskaps-Akademiens underdåniga skrifvelse den 9 innevarande månad, Äng. förslag hvaruti —, efter det bemälde Akademi under den 13 November sistlidet år hos 'naderna°för Kongl. Maj:t framställt den åsigt, att de arbeten, som, med anledning af väckt Sveriges delfråga om en Medel-europeisk Gradmätning, inom Sverige vore erforderliga, borde /gfånrfera/en kunna medhinnas under loppet af fyra somrar, och att dessa arbeten lämpligen ifrågasiälld kunde sålunda fördelas, att redan instundande sommar föreioges ej mindre rekogno- p^f/f^radsceringar för att uppsöka passande terränger för uppmätning af grundlinier, än äfven måiningm.m. en resa till Christiania för uppgörande af en närmare öfverenskommelse med de Norska Geodeterna rörande lämpligaste sältet att kombinera de båda ländernas arbeten: att under sommaren 1863 sjelfva mätningarne af nämnde grund linier och deras konnekteringar med närmaste hufvudtriangel-sidor utfördes; att sommaren 1864 användes lill att på fältet revidera och förfullständiga Topografiska Corpsens vinkelmätningar i åtskilliga punkter, hvarest sådant kunde med hänsyn till det nya ändamålet anses behöfligt; slutligen alt de erforderliga astronomiska bestämningarne, och deribland longituds-bestämningar mellan Stockholm och Christiania, 6 Bil.
N:o 7 c) till Kongl.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. samt Stockholm och Köpenhamn, blefve utförda under sommaren 1863, —“Akademien, med ledning af denna arbetsplan och till åtlydnad af föreskriften uti nådiga Brefvet den 3 December nästlidet år, till Kongl.
Maj:t öfverlemnat förslag å kostnaderna för ifrågavarande gradmätnings utförande inom Sverige, uppgående till en summa af 23,000 R:dr R:mt, på följande sätt fördelad: l:sta Året:
Traktamenten och resekostnader för 2 personer, deruti inbegripen en resa till Christiania 2,300.
Diverse biträden 130.
g 430 2: dr a Året:
Traktamenten och resekostnader för 4 personer under 4 månader 3,800.
Biträden af arbetsfolk 960.
Signalbyggnader 1,300.
Transporter af apparater och instrumenter 1,000. y £60 3:dje Året:
Traktamenten och resekostnader för 2 personer under 4 månader 2,000.
Handräckning af två karlar under hela tiden 1,200.
Signalbyggnader . 1,300.
Transporter af instrumenter 500. 4:dc Året:
Traktamenten och resekostnader för 2 personer under 4 månader, deruti inberäknade resor till Köpenhamn och Christiania . . . 2,500.
Diverse biträden och transporter 300.
Omkostnader för en telegraftråds uppförande till Wetenskaps-Akademiens Observatorium, jemte diverse tillhörande arrangementer samt biträden 800. hvartill komme:
Inköp af en basmätnings-apparat 3,500.
Diverse reparationer å instrumenter samt anskaffande af åtskilliga effekter, såsom stativer, verktyg m. m 1,000.
För oförutsedda utgifter 1,990.
S:a R:mt R:dr 25,000.
Med hänsyn dertill, att ofvannamnde basmätnings-apparat, upptagen att kosta 3,500 R:dr R:mt, skulle för här ifrågavarande ändamål användas redan vid början af sommaren 1863, och att densamma före detta användande nödvändigt måste undergå förberedande undersökningar, hvaribland vore att räkna den af mätstängernas utvidgning för värmet, — en undersökning, som erfordrar vinterns kyla —, samt att derföre apparaten borde senast nästinstundande höst komma Akademien 5,200. 3,600.
Bil. N:o 7 c) till Kongl. Maj;ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 7 tillhanda, vid hvilken tid också liqviden för densamma skulle uppgöras, hade
Akademien tillika underdånigst anhållit om särskildt beviljande af berörde 3,500 R:dr, på det Akademien måtte blifva i tillfälle att så snart som möjligt gå i författning om apparatens förfärdigande; hvarjemte, enär, enligt den uppgjorda arbetsplanen, rekognosceringar och åtskillige förberedande arbeten redan instundande sommar skulle löretagas, för hvilkas utförande kostnaderna i det föregående blifvit beräknade till 2.450 R:dr R:mt, och, derest Rikets Ständers nästinstundande sammanträde skulle afvaktas för beredande af tillgångar för här ifrågavarande ändamål, de antydda rekognosceringarne icke skulle så snart kunna försiggå och följaktligen samtliga arbetena lida ett uppskof af åtminstone ett år, då man sannolikt i de flesta andra länder, som deltaga i utförandet af den Medel-europeiska gradmätningen, oförtöfvadt skrider till verkställighet, Akademien, då önskvärdt vore, alt ett dylikt uppskof icke bchöfde med afseende på Sveriges deltagande ega rum, af sådan anledning i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t mätte i nåder täckas att, utan afvaktan af Rikets Ständers sammanträde, särskildt bevilja för första sommarens arbeten 2.450 R:dr Runt.
Stats—Rådet tillstyrkte i underdånighet, att, med hänseende till vigten af den ifrågaställa gradmätningens utförande inom Sverige, Kongl. Maj:t nu måtte i nåder besluta, att Proposition skall till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåtas om anvisande af de för ändamålet, enligt Wetenskaps-Akademiens beräkning, behöfliga medel, 25,000 R:dr; hvarjemte och enär för inköp af en basmätnings-apparat och verkställandet af förberedande arbeten för ifrågavarande gradmätning redan under innevarande år 5,950 R:dr erfordrades, Stats-Rådet hemställde, att StatsKontoret måtte anbefallas att förskottsvis af under händer hafvande medel till nämnde Akademi utbetala dessa Femtusen Niohundrafemtio R:dr R:mt.
Hvad Stats-Rådet, beträffande de under förestående 37 punkter upptagna mål, i underdånighet yttrat och hemställt, behagade Kongl. Maj:t i nåder gilla och bifalla.
Ex protocollo, Johan Schröderheim. 8 Bil. till Kongl. Maj:ts Nåd.
Nionde Hufvudtiteln.
Äng. pension ål Mag.
A. M- Slrinnholms Enka.
Utdrag af Protocollet öfver Ecclesiastik-Ar ender, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 27 Juni 1862.
Hans Excellens Herr Justitie—Stats—Ministern Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes ärenderna Grefve Manderström.
Efter verkställd justering af Protocollet öfver Ecclesiastik-ärender för den 20 i denna månad föredrog Departements-Chefen, Stats-Rådet Thyselius: 19:o Svenska Akademiens skrifvelse af den 3 i denna månad, hvaruti Akademien underdänigst hemställt, att, sedan en af dess Ledamöter, Kommendören af Kongl.
Maj:ts Nordstjerne-Orden m. m.
Magister Anders Magnus Strinnholm, som, enligt Rikets Ständers beslut vid 1845 års Riksdag, såsom understöd för utgifvande af »Svenska folkets Historia» åtnjutit ett årligt anslag af allmänna medel, hvilket vid 1854 års Riksmöte blifvit, från dess första belopp 1000 R:dr Banko, förhöjdt till 1,500
R:dr samma mynt, motsvarande 2,250 R:dr Riksmynt, och för Strinnholm, som icke uppbar någon lön eller egde enskild förmögenhet, utgjorde hans enda hufvudsakliga inkomst, under den 18 sistlidne Januari med döden afgått och efterlemnat sitt bo i sådan ställning, att skulderna betydligt öfverstiga tillgångarna, Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer göra framställning derom, att någon del utaf det Strinnholm i lifstiden förunnade understöd må fortfara till förmån för hans efterlefvande medellösa maka.
Med Bil. till Kongl. Maj.-ts Nåd.
Nionde hufvudtiteln.